OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície z roku 2015 /* COM/2015/0116 final */





1. ÚVOD Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície (ďalej len „porovnávací prehľad“) z roku 2015 sa predkladá v čase, keď sa EÚ usiluje oživiť rast a vytvoriť nové impulzy pre zabezpečenie zmeny. Účinné justičné systémy zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní priaznivého investičného prostredia, obnovovaní dôvery a zabezpečovaní vyššej predvídateľnosti regulačného rámca a udržateľného rastu. Porovnávací prehľad pomáha členským štátom zvýšiť účinnosť justičného systému. Cieľom tohto vydania, ktoré obsahuje nové ukazovatele a presnejšie údaje, je identifikovať možné trendy. Dôležitá úloha, ktorú justičné systémy plnia v oblasti rastu, dopĺňa ich základnú funkciu, ktorou je presadzovanie hodnôt, na ktorých je EÚ založená. Prístup k účinnému justičnému systému je základným právom a jadrom európskych demokracií, ktoré je uznávané ústavnými tradíciami spoločnými pre členské štáty. Právo na účinný prostriedok nápravy na súde je zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Účinnosť justičných systémov má zásadný význam aj pre vykonávanie právnych predpisov EÚ a posilňovanie vzájomnej dôvery. Zakaždým, keď vnútroštátny súd uplatní právny predpis EÚ, koná ako „súd Únie“ a musí poskytnúť účinnú súdnu ochranu všetkým, občanom aj podnikom, ktorých práva zaručené právnymi predpismi EÚ boli porušené. Nedostatky vnútroštátnych justičných systémov predstavujú prekážku pre fungovanie jednotného trhu, pre riadne fungovanie priestoru spravodlivosti v EÚ a účinné vykonávanie acquis EÚ. Z týchto dôvodov sa vnútroštátne justičné reformy stali od roku 2011 neoddeliteľnou súčasťou štrukturálnych zložiek v členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú programy ekonomických úprav[1]. Od roku 2012 je zlepšenie kvality, nezávislosti a efektívnosti justičných systémov prioritou aj pre európsky semester – ročný cyklus koordinácie hospodárskych politík v EÚ. V Ročnom prieskume rastu na rok 2015 sa obnovuje záväzok uskutočňovať štrukturálne reformy v priestore spravodlivosti.[2] V členských štátoch prebieha rozsiahly proces justičných reforiem... Z informácií zhromaždených na účel tohto vydania porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície vyplýva, že v roku 2014 všetky členské štáty uskutočňovali reformu svojich justičných systémov. Záber, rozsah a súčasný stav reformného procesu sa v jednotlivých krajinách výrazne líšia, a to isté platí aj pre sledované ciele, medzi ktoré môže patriť odstraňovanie neefektívnosti, zvyšovanie kvality a prístupnosti, zvládanie rozpočtových obmedzení, zvýšenie dôvery občanov alebo podnecovanie priaznivého podnikateľského prostredia. Graf 1: Mapovanie justičných reforiem v EÚ v roku 2014 (zdroj: Európska komisia[3]) Uvedené reformy zahŕňajú celú škálu opatrení – od prevádzkových opatrení, ako je modernizácia riadiacich postupov na súde, využívanie nových informačných technológií a rozvoj alternatívneho riešenia sporov, až po viac štrukturálne opatrenia, ako je napríklad reštrukturalizácia organizácie súdov, prehodnotenie mapy súdnictva, zjednodušenie procesných pravidiel, reforma sudcovských a právnických profesií a reforma systému právnej pomoci. [...] ktorý je podnecovaný a podporovaný na úrovni EÚ. Tento reformný proces je súčasťou štrukturálnych reforiem podnecovaných na úrovni EÚ, ktorých cieľom je jednoznačne nasmerovať Európu na cestu hospodárskeho oživenia. Štrukturálne reformy spolu s investičnou a fiškálnou zodpovednosťou tvoria jeden z troch pilierov integrovaného prístupu hospodárskej a sociálnej politiky EÚ v roku 2015. Štrukturálne reformy zamerané na zabezpečenie účinnosti justičných systémov pripravujú pôdu na vytvorenie prostredia, ktoré by bolo priaznivejšie pre podnikanie i pre občanov. Zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu z roku 2014 spolu s hodnoteniami týkajúcimi sa jednotlivých krajín vykonanými pre každý z príslušných členských štátov EÚ pomohli EÚ vypracovať odporúčania pre jednotlivé krajiny zamerané na priestor spravodlivosti. Na základe návrhu Komisie odporučila Rada dvanástim členským štátom[4], aby podľa situácie v príslušnej krajine zvýšili nezávislosť, kvalitu a/alebo efektívnosť svojho justičného systému. Desať z uvedených dvanástich členských štátov už bolo v roku 2013[5] a šesť v roku 2012[6] označených ako štáty, ktoré majú problémy týkajúce sa fungovania justičného systému. Komisia pozorne sleduje vykonávanie týchto odporúčaní prostredníctvom dialógu s vnútroštátnymi orgánmi a so zainteresovanými stranami v príslušných členských štátoch. Komisia zároveň na podporu tohto reformného úsilia zintenzívnila dialóg s členskými štátmi prostredníctvom svojej skupiny kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy[7]. Diskusie vychádzali z poznatkov členských štátov[8] a podnietili výmenu informácií o postupoch na zlepšenie kvality justičných systémov, najmä metód kontroly kvality, komunikačných politík súdov, úsilia o jednotné uplatňovanie práva EÚ a nedávnych reformách zameraných na zlepšenie efektívnosti a kvality justičného systému (napr. z hľadiska jeho štruktúry). Pre podporu kvality justičných reforiem v členských štátoch má kľúčový význam vyvíjanie úsilia na podporu výmeny najlepších postupov. Z Európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF)[9] sa poskytuje podpora úsiliu členských štátov zameranému na zlepšenie fungovania ich justičných systémov. Na začiatku nového programového obdobia 2014 – 2020 viedla Komisia intenzívny dialóg s členskými štátmi o stanovení strategických priorít financovania z prostriedkov EŠIF s cieľom podporiť úzke prepojenie medzi politikami a ich financovaním. Celkový rozpočet vyčlenený na investície do inštitucionálnych kapacít verejnej správy na ďalšie programové obdobie tvorí podľa návrhov dohôd o partnerstve takmer 5 miliárd EUR. Z dvanástich členských štátov, ktoré dostali v roku 2014 odporúčania pre jednotlivé krajiny v oblasti justície, jedenásť štátov určilo justíciu ako prioritnú oblasť, pre ktorú by mala byť vyčlenená podpora z fondov EŠIF. Oblasť justície je prioritou aj v rámci programov ekonomických úprav pre Grécko a Cyprus, pri ktorých sa budú v tejto oblasti využívať finančné prostriedky z EŠIF. Kľúčovými prvkami, na základe ktorých stanovujú členské štáty svoje priority financovania, sú odporúčania pre jednotlivé krajiny, hodnotenia jednotlivých krajín a údaje uvedené v porovnávacom prehľade. Členské štáty, ktoré určili justičné systémy ako prioritnú oblasť, zamýšľajú využiť finančné prostriedky z EŠIF najmä na zvýšenie efektívnosti justície. Hoci konkrétne činnosti budú závisieť od osobitných potrieb každého príslušného členského štátu, ukazuje sa, že niektoré druhy činností sú pre viaceré členské štáty spoločné, ako napríklad zavedenie systémov správy prípadov, využívanie IKT na súdoch, monitorovacie a hodnotiace nástroje a programy odbornej prípravy pre sudcov. Rozsah tejto podpory sa v jednotlivých členských štátoch rôzni: zatiaľ čo niektoré členské štáty majú v úmysle poskytnúť podporu rozsiahlym segmentom svojich justičných systémov, iné štáty sa sústredia len na niekoľko súdov, ktoré čelia osobitným problémom alebo boli vybrané na účely pilotnej štúdie. Komisia zdôraznila význam spoľahlivých ukazovateľov pre monitorovanie účinnosti podpory a vydala usmerňujúce dokumenty o monitorovacích ukazovateľoch, ktoré sú v súlade s ukazovateľmi používanými v porovnávacom prehľade. Takto sa zabezpečí pravidelné podávanie správ členských štátov o dosiahnutých výsledkoch Komisii. Tieto údaje umožnia vyhodnotiť, nakoľko pomáha podpora EÚ zabezpečiť účinnejšie justičné systémy členských štátov. Čo je porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície? Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície je informačný nástroj, ktorého cieľom je pomôcť EÚ a členským štátom dosiahnuť účinnejšiu justíciu poskytovaním objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných údajov o kvalite, nezávislosti a efektívnosti justičných systémov vo všetkých členských štátoch. Porovnávací prehľad prispieva k odhaľovaniu možných nedostatkov a k zisťovaniu zlepšení a osvedčených postupov. Poukazuje na trendy vo fungovaní vnútroštátnych justičných systémov v určitom období. Nepredstavuje celkové poradie krajín, ale prehľad fungovania všetkých justičných systémov na základe rozličných ukazovateľov, ktoré sú v spoločnom záujme všetkých členských štátov. V porovnávacom prehľade sa nepresadzuje žiadny konkrétny typ justičného systému a ku všetkým členským štátom sa v ňom pristupuje rovnako. Bez ohľadu na model vnútroštátneho justičného systému alebo právnu tradíciu, z ktorej vychádza, medzi základné parametre účinného justičného systému patrí včasnosť, nezávislosť, cenová dostupnosť a jednoduchý prístup. Porovnávací prehľad z roku 2015 sa zameriava na občianskoprávne a obchodné súdne konania, ako aj na správne konania s cieľom pomôcť členským štátom v ich úsilí pripraviť pôdu na vytvorenie prostredia priaznivejšieho pre podnikanie i pre občanov, ktoré by následne viedlo k vyšším investíciam, ako aj pripraviť pôdu pre vytvorenie lepšie fungujúceho a spravodlivejšieho vnútorného trhu. Porovnávací prehľad je nástroj, ktorý sa vyvíja v dialógu s členskými štátmi a Európskym parlamentom, s cieľom určiť základné parametre účinného justičného systému. Európsky parlament vyzval Komisiu, aby postupne rozširovala rozsah porovnávacieho prehľadu. Začalo sa zvažovať, ako to urobiť. Ako prispieva porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície k príprave európskeho semestra? Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície poskytuje informácie o fungovaní justičných systémov a pomáha posúdiť vplyv justičných reforiem. Slabá výkonnosť, ktorá vyplynula z ukazovateľov v rámci porovnávacieho prehľadu, si vždy vyžaduje hlbšiu analýzu príčin takéhoto výsledku. Toto hodnotenie jednotlivých krajín sa vykonáva v rámci procesu európskeho semestra prostredníctvom dvojstranného dialógu s dotknutými orgánmi a so zainteresovanými stranami. Pri tomto hodnotení sa zohľadňujú osobitnosti právneho systému a podmienky v dotknutých členských štátoch. V konečnom dôsledku to môže viesť k tomu, že Komisia navrhne Rade odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa zlepšenia justičných systémov[10]. Aká je metodika porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície? Porovnávací prehľad vychádza z rôznych zdrojov informácií. Väčšinu kvantitatívnych údajov v súčasnosti poskytuje Európska komisia pre efektívnosť súdnictva (CEPEJ), s ktorou uzatvorila Komisia zmluvu o vypracovaní osobitnej každoročnej štúdie.[11] Tieto údaje sú z roku 2013 a poskytli ich členské štáty podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva. Tento rok Európska komisia pre efektívnosť súdnictva zozbierala údaje osobitne pre členské štáty EÚ[12]. V štúdii sú uvedené aj prehľady o jednotlivých krajinách, ktoré poskytujú širšie súvislosti a ktoré je potrebné brať do úvahy spolu s uvedenými údajmi. Komisia použila na vypracovanie porovnávacieho prehľadu z roku 2015 aj ďalšie zdroje informácií, a to údaje Eurostatu, Svetovej banky, Svetového ekonomického fóra, európskych justičných sietí (najmä Európskej siete súdnych rád, ktorá poskytla odpovede na dotazník o nezávislosti justície) a skupiny kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy. Ďalšie údaje boli získané prostredníctvom zberu údajov a štúdií vykonaných v teréne, ktoré boli zamerané na fungovanie vnútroštátnych súdov pri uplatňovaní práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, ochrany spotrebiteľa, ochranných známok Spoločenstva a verejného obstarávania. Ako prispievajú účinné justičné systémy k rastu? Účinné justičné systémy zohrávajú kľúčovú úlohu pri obnovovaní dôvery počas celého hospodárskeho cyklu. Keď justičné systémy zaručujú riadne presadzovanie práv a plnenie zmlúv, veritelia budú s väčšou pravdepodobnosťou poskytovať úvery, podniky to bude odrádzať od špekulácií, transakčné náklady sa znížia a investície budú môcť ľahšie prúdiť do inovatívnych sektorov, ktoré sú často závislé od nehmotných aktív (napr. právo duševného vlastníctva). Účinnejšie fungujúce súdy podporujú vstup podnikateľov na trh a podnecujú hospodársku súťaž. Z prieskumov vyplýva, že existuje pozitívna korelácia medzi veľkosťou podnikov a účinnými justičnými systémami, pričom slabšie stimuly pre investície a zamestnávanie možno zaznamenať v prípadoch, keď sa vo fungovaní justície vyskytujú nedostatky. Medzinárodný menový fond, Európska centrálna banka, OECD, Svetové ekonomické fórum a Svetová banka zdôrazňujú vplyv vnútroštátnych justičných systémov na hospodárstvo[13]. 2. Ukazovatele porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície z roku 2015 Porovnávací prehľad z roku 2015 sa vyvíjal: cieľom tohto tretieho vydania porovnávacieho prehľadu je určiť možné trendy a zároveň zaujať opatrný a diferencovaný prístup, keďže situácia sa výrazne líši v závislosti od jednotlivých členských štátov a ukazovateľov. Porovnávací prehľad z roku 2015 obsahuje aj nové ukazovatele a presnejšie údaje vychádzajúce z nových zdrojov informácií, napríklad o efektívnosti súdov v oblasti verejného obstarávania a práv duševného vlastníctva, o využívaní a podpore spôsobov alternatívneho riešenia sporov (ARS), o využívaní informačných a komunikačných technológií (IKT) v konaniach vo veciach s nízkou hodnotou sporu, o komunikačných politikách súdov a zložení a právomociach súdnych rád. V porovnávacom prehľade sú po prvýkrát zahrnuté aj údaje o podiele sudkýň z povolania, keďže rodová rozmanitosť môže prispieť k zvýšeniu kvality justičných systémov. Efektívnosť justičných systémov V porovnávacom prehľade z roku 2015 sú zachované ukazovatele efektívnosti súdnych konaní: dĺžka konaní, miera vyriešenia prípadov a počet prebiehajúcich konaní. Porovnávací prehľad z roku 2015 okrem toho poukazuje na výsledok štyroch zberov údajov, ktorých cieľom bolo poskytnúť viac presnejších údajov o trvaní súdnych konaní týkajúcich sa právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, ochrany spotrebiteľa, ochranných známok Spoločenstva a verejného obstarávania. Účinnosť justičných systémov v týchto oblastiach upravených právnymi predpismi EÚ má pre hospodárstvo osobitný význam. Kvalita justičných systémov Rovnako ako pri predchádzajúcich vydaniach, aj porovnávací prehľad z roku 2015 sa zameriava na určité faktory, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu kvality justície, ako napríklad na odbornú prípravu, monitorovanie a hodnotenie činností súdov, využívanie prieskumov spokojnosti, rozpočet a ľudské zdroje. V porovnávacom prehľade z roku 2015 sú údaje o dostupnosti IKT doplnené podrobnejším prehľadom možností využívania elektronických nástrojov v praxi. Spolupráca so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy navyše priniesla užitočné poznatky o komunikačných postupoch súdov a o konkrétnych metódach, ktoré členské štáty používajú na podporu alternatívneho riešenia sporov. Na dôvažok, porovnávací prehľad z roku 2015 poskytuje údaje o právnej pomoci a vyváženom zastúpení mužov a žien v justícii. Nezávislosť justície V porovnávacom prehľade sú uvedené údaje o vnímanej nezávislosti justičného systému na základe výročnej správy Svetového ekonomického fóra o globálnej konkurencieschopnosti. Zatiaľ čo vnímaná nezávislosť je dôležitá, pretože môže ovplyvniť investičné rozhodnutia, dôležitejšie je, aby bola účinne chránená nezávislosť súdnictva v justičnom systéme prostredníctvom právnych záruk (štrukturálna nezávislosť). V porovnávacom prehľade z roku 2014 je predložený prvý súhrnný prehľad toho, ako sú justičné systémy organizované na ochranu nezávislosti justície v určitých typoch situácií, keď ich nezávislosť môže byť ohrozená. Komisia pokračovala v spolupráci s európskymi justičnými sieťami, najmä s Európskou sieťou súdnych rád, zameranej na dosiahnutie štrukturálnej nezávislosti justície. V porovnávacom prehľade z roku 2015 sú uvedené aktualizované informácie o právnych zárukách poskytnutých minulý rok a jeho záber je rozšírený o štrukturálnu nezávislosť. Predkladá najmä porovnanie zloženia a hlavných právomocí existujúcich súdnych rád v EÚ, informácie o tom, ktoré zložky štátnej moci prijímajú kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu, a o tom, o aké kritériá ide. Kontext analýzy Hlavnými parametrami analýzy účinnosti justičných systémov sú efektívnosť, kvalita a nezávislosť. Údaje o pracovnom zaťažení súdov v členských štátoch poskytujú dôležité informácie o okolnostiach, za akých justičné systémy fungujú (napr. úlohy súdov, miera riešenia sporov súdnou cestou). Bez ohľadu na rozdiely medzi členskými štátmi by každý justičný systém mal byť schopný v primeranej lehote zvládnuť príslušné pracovné zaťaženie a zároveň splniť očakávania, pokiaľ ide o kvalitu a nezávislosť. Graf 2: Počet nových občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní na 100 obyvateľov* (prvý stupeň, roky 2010, 2012 a 2013) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * V tejto kategórii sú zahrnuté všetky občianskoprávne a obchodné súdne konania a nesporové konania, exekučné konania, prípady súvisiace s katastrom nehnuteľností, so správnym právom (súdne konania a nesporové konania) a iné veci, ktoré nie sú trestného charakteru. IT: možný nesprávny výklad týkajúci sa porovnania medzi rokmi 2010, 2012 a 2013 by sa dal vysvetliť uplatňovaním odlišnej klasifikácie občianskoprávnych konaní. Graf 3: Počet nových občianskoprávnych a obchodných súdnych konaní na 100 obyvateľov* (prvý stupeň, roky 2010, 2012 a 2013) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa občianskoprávne a obchodné súdne konania týkajú sporov medzi stranami, napríklad sporov o zmluvy. Naopak občianskoprávne (a obchodné) nesporové konania sa týkajú nesporných konaní, napríklad nesporných platobných príkazov. Konaniam v obchodných veciach sa v niektorých krajinách venujú špeciálne obchodné súdy, v iných bežné (civilné) súdy. IT: možný nesprávny výklad týkajúci sa porovnania medzi rokmi 2010, 2012 a 2013 by sa dal vysvetliť uplatňovaním odlišnej klasifikácie občianskoprávnych konaní. 3. Hlavné zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície z roku 2015 3.1 Efektívnosť justičných systémov Pomalá spravodlivosť je odopretá spravodlivosť. Včas prijaté rozhodnutia sú pre podniky a investorov nevyhnutné. Podniky pri prijímaní investičných rozhodnutí zohľadňujú riziko, že by sa mohli zapliesť do obchodných, pracovnoprávnych alebo daňových sporov či dostať sa do platobnej neschopnosti. Efektívnosť, s akou justičný systém v členskom štáte rieši spory, je veľmi dôležitým faktorom. Napríklad, čím dlhšie súdny spor trvá, tým sa právne vymáhanie zmluvy o dodávke alebo poskytovaní služieb stáva nákladnejším, a po určitom čase dokonca nezmyselným, keďže pravdepodobnosť získania peňazí z platieb a pokút sa zmenšuje. 3.1.1 Dĺžka konaní Dĺžka konaní sa vyjadruje ako čas (v dňoch) potrebný na vyriešenie prípadu na súde, čiže čas, ktorý potrebuje súd prvého stupňa na vynesenie rozhodnutia. Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených prípadov vydelený počtom vyriešených prípadov na konci roka a vynásobený 365 dňami[14]. S výnimkou grafov 13 až 17 sa všetky grafy týkajú konaní na súde prvého stupňa. Ak boli príslušné údaje k dispozícii, sú porovnané údaje za rok 2010 s údajmi za roky 2012 a 2013[15]. Aj keď rozličné odvolacie konania môžu mať na dĺžku konaní zásadný vplyv, efektívnosť justičného systému by mala byť zrejmá už na prvom stupni, keďže prvý stupeň je povinným krokom pre každého, kto sa obracia na súd. Graf 4: Čas potrebný na čas potrebný na uzavretie občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva[16]) * V tejto kategórii sú zahrnuté všetky občianskoprávne a obchodné súdne konania a nesporové konania, exekučné konania, prípady súvisiace s katastrom nehnuteľností, so správnym právom (súdne konania a nesporové konania) a iné veci, ktoré nie sú trestného charakteru. Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny (Länder) alebo všetky súdy (DE, LU). Graf 5: Čas potrebný na uzavretie občianskoprávnych a obchodných súdnych konaní* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa občianskoprávne a obchodné súdne konania týkajú sporov medzi stranami, napríklad sporov o zmluvy. Naopak občianskoprávne (a obchodné) nesporové konania sa týkajú nesporných konaní, napríklad nesporných platobných príkazov. Obchodným veciam sa v niektorých krajinách venujú špeciálne obchodné súdy, v iných bežné (civilné) súdy. Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny alebo všetky súdy (DE, LU). NL poskytlo údaj o nameranom „čase rozsúdenia“, nie je to však údaj, ktorý by bola vypočítala Európska komisia pre efektívnosť súdnictva. Graf 6: Čas potrebný na uzavretie správnych konaní* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa veci súvisiace so správnym právom týkajú sporov medzi občanmi a miestnymi, regionálnymi alebo vnútroštátnymi orgánmi. Veciam súvisiacim so správnym právom sa v niektorých krajinách venujú špeciálne správne súdy, v iných bežné (civilné) súdy. Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (HU), reorganizáciu systému správnych súdov (HR) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny alebo všetky súdy (DE, LU). Zmeny údajov poskytnutých zo strany LT možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. 3.1.2 Miera vyriešenia prípadov Miera vyriešenia prípadov je pomer počtu vyriešených prípadov k počtu nových prípadov. Meria, či sa súd stíha zaoberať novými prípadmi. Dĺžka konaní súvisí s mierou, v akej súdy dokážu vyriešiť prípady, teda s „mierou vyriešenia prípadov“, a s počtom prípadov, ktoré ešte treba vyriešiť, t. j. s počtom „prebiehajúcich konaní“. Keď sa miera vyriešenia prípadov približne rovná 100 % alebo je vyššia, znamená to, že systém súdnictva je schopný vyriešiť prinajmenšom toľko prípadov, koľko bolo predložených nových prípadov. Keď je miera vyriešenia prípadov nižšia ako 100 %, znamená to, že súdy riešia menej prípadov, ako je počet nových prípadov, v dôsledku čoho sa na konci roka počet nevyriešených prípadov premietne do počtu prebiehajúcich konaní. Ak takáto situácia pretrváva niekoľko rokov, mohlo by to nasvedčovať tomu, že ide skôr o systémový problém, keďže sa hromadia nevybavené prípady, čo ešte viac zhoršuje pracovnú záťaž súdov a ešte viac predlžuje dĺžku konaní. Graf 7: Miera uzavretia občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní * (prvý stupeň/v % – hodnoty nad 100 % znamenajú, že sa vyrieši viac prípadov, než bolo predložených nových, a hodnoty pod 100 % znamenajú, že sa vyrieši menej prípadov, než bolo predložených nových) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne urobiť opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). Zmeny v prípade LT a SK možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. Pokiaľ ide o LV, na odchýlky mali údajne vplyv vonkajšie a vnútorné faktory ako napr. nové konkurzné konania. Graf 8: Miera uzavretia občianskoprávnych a obchodných súdnych konaní* (prvý stupeň/v %) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). NL poskytlo údaj o nameranom „čase rozsúdenia“, nie je to však údaj, ktorý by bola vypočítala Európska komisia pre efektívnosť súdnictva. Graf 9: Miera uzavretia správnych konaní (prvý stupeň/v %) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (HU), reorganizáciu systému správnych súdov (HR) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). Zmeny v prípade LT možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. 3.1.3 Prebiehajúce konania Počet prebiehajúcich konaní vyjadruje počet prípadov, ktoré ešte treba riešiť na konci určitého obdobia. Tento faktor vplýva aj na čas rozsúdenia. Na účely skrátenia dĺžky konaní sú preto potrebné opatrenia zamerané na zníženie počtu prebiehajúcich konaní. Graf 10: Počet občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných prebiehajúcich konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). Odchýlky v prípade LT a SK možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. Pokiaľ ide o DK, zníženie počtu prebiehajúcich konaní možno údajne vysvetliť digitalizáciou katastra nehnuteľností. Graf 11: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych a obchodných súdnych konaní (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). Zmeny v prípade EL, LT a SK možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. Graf 12: Počet prebiehajúcich správnych konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže niektoré členské štáty oznámili zmeny v metodike zberu údajov alebo ich kategorizácie (HU), reorganizáciu systému správnych súdov (HR) alebo upozornili na možnú neúplnosť údajov, ktoré nemusia zahŕňať všetky spolkové krajiny, respektíve všetky súdy (DE, LU). Zmeny v prípade LT a SK možno údajne vysvetliť zmenami nových prípadov. 3.1.4 Efektívnosť v špecifických oblastiach S cieľom doplniť všeobecné údaje o občianskoprávnych, obchodných aj správnych veciach porovnávací prehľad z roku 2015 poskytuje informácie o priemernej dĺžke konaní v určitých oblastiach, ktoré sú z hľadiska podnikateľského prostredia relevantné. Systémy zberu údajov, ktoré existujú v členských štátoch, nie vždy poskytujú údaje o špecifických oblastiach práva. Keďže práve tieto údaje poskytujú presnejšiu predstavu o účinnosti justičných systémov v členských štátoch, tento porovnávací prehľad sa zameriava na oblasť konkurzných konaní[17], hospodárskej súťaže, ochrany spotrebiteľov, práv duševného vlastníctva a verejného obstarávania. Graf 13: Čas potrebný na uzavretie konkurzných konaní * (v rokoch) (zdroj: Svetová banka: Podnikanie) * Čas potrebný na to, aby veritelia získali späť svoj úver. Časové obdobie sa počíta od vzniku omeškania platieb spoločnosti do úhrady časti alebo všetkých peňazí, ktoré dlhuje banke. Zohľadňuje sa aj prípadná odkladacia taktika strán, napríklad podávanie zdĺhavých odvolaní či žiadostí o prolongáciu. Údaje sú zhromaždené z dotazníkových odpovedí miestnych odborníkov, ktorí sa venujú konkurzným konaniam v praxi, a sú overené prostredníctvom štúdia zákonov a právnych predpisov, ako aj verejných informácií o konkurzných systémoch. Ďalej uvedené údaje sa týkajú uplatňovania právnych predpisov EÚ na vnútroštátnych súdoch; ide najmä o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže, práv spotrebiteľov a ochrannej známky Spoločenstva a o právne predpisy o verejnom obstarávaní.[18]Tieto údaje objasňujú účinnosť fungovania vnútroštátnych súdov, pokiaľ ide o uplatňovanie právnych predpisov EÚ v uvedených oblastiach. Poskytujú informácie o priemernom počte dní potrebných na prijatie rozhodnutia na vnútroštátnych súdoch prvého a druhého stupňa v prípadoch, ktoré sa týkajú týchto špecifických oblastí. Údaje boli zozbierané z rôznych zdrojov. Údaje o priemernom trvaní prípadov týkajúcich sa práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľa boli získané v spolupráci s európskymi sieťami vnútroštátnych orgánov zodpovedných za presadzovanie týchto oblastí právnych predpisov EÚ.[19] Údaje o ochrannej známke Spoločenstva boli získané od členov Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva, ktorí vychádzali z osobitných štatistík (keď boli takéto štatistiky k dispozícii) alebo z reprezentatívnych vzoriek prípadov. Údaje o verejnom obstarávaní boli zozbierané v rámci pilotného zberu údajov, ktorý si objednala Európska komisia. Vzhľadom na rozdielny spôsob uvádzania údajov o týchto prípadoch sú členské štáty zoradené abecedne na základe názvov v pôvodných jazykoch. Právo v oblasti hospodárskej súťaže podporuje efektívnosť a inovácie a pomáha znižovať ceny. Účinné presadzovanie týchto pravidiel je z hľadiska podnikateľského prostredia nevyhnutné. Priemerný čas na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania týkajúceho sa práva v oblasti hospodárskej súťaže na prvom stupni zodpovedá približne priemernému času rozsúdenia v správnych veciach a zdá sa, že je dlhší ako priemerná dĺžka občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní. Dĺžka konaní zistená v niektorých členských štátoch však oveľa viac presahuje uvedené hodnoty.[20] Tento rozdiel môže byť v niektorých prípadoch spôsobený zložitosťou tohto typu špecializovaných súdnych konaní. Nasledujúci graf poukazuje aj na skutočnosť, že v niektorých členských štátoch možno pozorovať významné rozdiely v trvaní prípadov súdneho preskúmania medzi súdmi prvého a druhého stupňa. Ukazuje sa, že v mnohých štátoch je čas potrebný na vyriešenie prípadu na druhom stupni dlhší ako na prvom stupni. Graf 14: Čas potrebný na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania rozhodnutí vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž podľa článkov 101 a 102 ZFEÚ* (v dňoch) (zdroj: pilotný zber údajov, ktorý vykonala Európska komisia s Európskou sieťou pre hospodársku súťaž) * V tomto období neboli zistené žiadne prípady v BG, EE, IE, HR, CY, LU, MT a NL. Výpočet priemernej dĺžky sa uskutočnil na základe pilotného zberu údajov, pri ktorom sa zistili všetky prípady odvolania proti rozhodnutiam vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž podľa článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorých boli súdne rozhodnutia vo veci samej vydané v rokoch 2012 až 2013. Číselné údaje sa týkajú 1. a 2. stupňa. Pokiaľ ide o tento scenár súdneho preskúmania, v AT neexistuje druhý stupeň a v SI sa uplatňuje len od augusta 2013. Skutočná ochrana spotrebiteľa si vyžaduje aj účinné fungovanie súdov rozhodujúcich o uplatňovaní pravidiel na ochranu spotrebiteľov. Porovnávací prehľad z roku 2015 sa zaoberá časom, ktorý je potrebný na vyriešenie odvolania proti rozhodnutiu orgánov na ochranu spotrebiteľa uplatňujúcich smernicu o nekalých obchodných praktikách, smernicu o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách a smernicu o predaji spotrebného tovaru a zárukách na spotrebný tovar v členských štátoch. Napriek tomu, že priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania v oblasti práva spotrebiteľa na prvom stupni sa zdá byť dlhší ako priemerná dĺžka občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní, rozdiel je vo všeobecnosti menší než rozdiel pozorovaný v prípadoch týkajúcich sa práva v oblasti hospodárskej súťaže. Graf 15: Čas potrebný na vyriešenie odvolaní proti rozhodnutiam orgánov na ochranu spotrebiteľa* (v dňoch) (zdroj: pilotný zber údajov, ktorý vykonala Európska komisia so Sieťou spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa) * Scenár, s ktorým sa rátalo v súvislosti s týmto grafom, nebol uplatniteľný na BE, LU, AT, FI, SE a UK, keďže niektoré orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia, ktorými sa vyhlási porušenie týchto pravidiel. Počas tohto obdobia sa nevyskytli príslušné prípady v DE, IE a MT. Vo FR sa prípady odvolania vyskytujú v nepodstatnej miere. Výpočet priemerného času bol vykonaný na základe vzoriek prípadov súdneho preskúmania rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa uplatňujúcich smernicu o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách, smernicu o predaji spotrebného tovaru a zárukách na spotrebný tovar, smernicu o nekalých obchodných praktikách a ich vnútroštátne vykonávacie ustanovenia, a to v prípadoch, keď boli rozhodnutia súdov vydané v rokoch 2012 až 2013. Veľkosť vzoriek sa v jednotlivých členských štátoch líši[21]. Rast v inovatívnejších odvetviach, najmä v tých, v ktorých sa využívajú nehmotné aktíva, napr. práva duševného vlastníctva, závisí od riadne fungujúceho systému presadzovania práva[22]. Z tohto dôvodu sa v porovnávacom prehľade z tohto roka vykazujú osobitné údaje o priemernej dĺžke času potrebného na vyriešenie prípadov porušenia ochrannej známky Spoločenstva, ktorými sa zaoberajú vnútroštátne súdy na prvom a druhom stupni. Až na niektoré výnimky sú rozdiely v dĺžke konaní v porovnaní s priemernou dĺžkou občianskych, obchodných, správnych a iných konaní menšie ako v dvoch predtým uvedených prípadoch. Graf 16: Čas potrebný na uzavretie prípadov porušenia ochrannej známky Spoločenstva* (v dňoch) (zdroj: pilotný zber údajov, ktorý vykonala Európska komisia s Európskym strediskom pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva) * V HR neboli zistené žiadne prípady. Výpočet dĺžky konaní bol vykonaný na základe vzoriek prípadov porušenia ochrannej známky Spoločenstva, pri ktorých boli rozhodnutia vynesené v rokoch 2012 a 2013. Vzorky prípadov zozbierali členovia Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva[23]. Keď boli k dispozícii štatistiky o dĺžke konaní v týchto prípadoch, vzorky prípadov neboli použité. V porovnávacom prehľade sú zhromaždené aj údaje o čase potrebnom na vyriešenie prípadov týkajúcich sa verejného obstarávania. Pravidlá verejného obstarávania zabezpečujú, že verejné zákazky sa zadávajú otvoreným, spravodlivým a transparentným spôsobom. Ďalší graf obsahuje údaje týkajúce sa konaní na prvom, druhom a treťom stupni v prípadoch, keď vnútroštátne súdy uplatňujú opravné prostriedky aj na konania začaté pred uzatvorením zmluvy. Údaje sú poskytnuté za roky 2009 – 2012. Z grafu vyplýva, že pri mimosúdnom riešení sporov na prvom stupni (smernica o opravných prostriedkoch vo verejnom obstarávaní to umožňuje) sú konanie spravidla kratšie ako konania na súde. Hoci sa zdá, že opravné prostriedky sa na prvom stupni uplatňujú bez problémov, na ďalších stupňoch si odvolania vyžadujú viac času. Graf 17: Čas potrebný na vyriešenie prípadov, v ktorých sa uplatňujú pravidlá verejného obstarávania* (v dňoch) (zdroj: pilotná štúdia[24]) * Výpočet priemernej dĺžky konaní bol vykonaný na základe vzoriek prípadov týkajúcich sa opravných prostriedkov podľa smernice o verejnom obstarávaní, a to pred uzatvorením zmluvy, v prípadoch, keď boli rozhodnutia vynesené v období od roku 2009 do roku 2012. Pokiaľ ide o tie členské štáty, v ktorých odvolania na prvom stupni vybavuje mimosúdny orgán (BG, CZ, DK, EE, ES, CY, LV, HU, MT, AT do roku 2014, PL, RO, SI a SK), údaje o tomto stupni sú uvedené v bielom. Predmetná štúdia sa nevzťahuje na HR, ktoré pristúpilo k EÚ v júli 2013[25]. Priemernú dĺžku konaní nebolo možné zistiť, pokiaľ ide o prvý stupeň v ES a PT, a o druhý stupeň v IE a MT. Na účely prípravy porovnávacieho prehľadu z roku 2015 sa uskutočnil počiatočný výskum[26] , ktorého cieľom bolo zmapovať exekučné konanie a čas potrebný na vymoženie pohľadávok. Keďže len veľmi málo zdrojov zbiera komparatívne údaje o dĺžke exekučných konaní, bola vypracovaná vhodná metodika. To viedlo k osvojeniu si prístupu, ktorý sa zameriaval na zber reprezentatívnej vzorky údajov o dĺžke času, ktorý uplynie od okamihu, keď bolo vynesené právoplatné súdne rozhodnutie, po okamih, keď sa bankový účet odporcu zmrazí, respektíve po okamih, keď sa zmrazené finančné prostriedky skutočne vymôžu. Nadviazali sa rozsiahle kontakty s príslušnými zúčastnenými stranami v rôznych geografických oblastiach, napr. so súdmi alebo súdnymi exekútormi, s cieľom preukázať vhodnosť danej metodiky použitej pre uvedený výskum. Aj napriek nedostatku údajov boli poskytnuté určité informácie o dĺžke exekučných konaní. Napríklad z výskumu vyplynulo, že v Taliansku uplynie 136 dní od vynesenia právoplatného súdneho rozhodnutia po vymoženie aktív; tento údaj zahŕňa 23 dní od vynesenia súdneho rozhodnutia do zmrazenia bankového účtu. Údaje z Fínska poukazujú na to, že v priemere trvá 21 dní od vynesenia súdneho rozhodnutia do zmrazenia bankového účtu. Závery týkajúce sa efektívnosti justičných systémov · Cieľom tretieho vydania porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície je identifikovať možné trendy[27]. Je potrebné zaujať pritom opatrný a diferencovaný prístup. Situácia sa výrazne líši v závislosti od príslušného členského štátu a ukazovateľa[28]. Navyše, nie sú vždy dostupné údaje za všetky členské štáty a za všetky tri obsiahnuté roky. Nato, aby justičné reformy priniesli plody, je treba čas. Keďže porovnávací prehľad sa pripravuje pravidelne, bude v ňom zaznamenaný pokrok. · Vo všeobecnosti možno skonštatovať, že pokiaľ ide o členské štáty, za ktoré sú k dispozícii údaje, možno pozorovať niektoré zlepšenia efektívnosti ich justičných systémov. Zdá sa, že v sledovanom období[29] viaceré členské štáty vykazujú skôr pozitívny ako negatívny trend, pokiaľ ide o čas rozsúdenia a mieru uzavretia občianskoprávnych, obchodných a správnych súdnych konaní. Pokiaľ ide o prebiehajúce prípady, nie je možné identifikovať jasný spoločný trend niektorým smerom, okrem neustáleho znižovania počtu prebiehajúcich občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní. · Zdá sa, že v členských štátoch, ktoré čelia mimoriadnym výzvam, až na zopár výnimiek prevažujú pozitívne trendy. Pozitívne znaky, ktoré možno pozorovať v niektorých členských štátoch[30] uskutočňujúcich ambiciózne reformy, by mali tieto krajiny povzbudiť, aby vo svojom úsilí pokračovali s odhodlaním a nasadením. · Zdá sa, že pilotný zber údajov naznačuje, že výkonnosť súdov sa mení v závislosti od príslušnej oblasti práva. Napríklad, vynesenie rozsudkov v súdnych sporoch v určitých oblastiach, v ktorých vnútroštátne súdy konajú ako súdy Únie, napríklad v oblasti práva hospodárskej súťaže a právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa, môže trvať dlhšie, než v širšej oblasti občianskoprávnych, obchodných a správnych vecí. Naopak, členské štáty vyriešia prípady v oblasti verejného obstarávania v kratších lehotách. · Tieto údaje o špecifických oblastiach práva zároveň poukazujú na rozdiely medzi konaniami na prvom a druhom stupni. Spoločný trend, pokiaľ ide o dĺžku konaní na týchto dvoch stupňoch v celej EÚ, však nie je možné identifikovať. [1] V roku 2014 bola v programoch ekonomických úprav v EL, PT (ukončený v júni 2014) a na CY zahrnutá podmienka vykonať justičnú reformu. [2] Oznámenie Komisie, Ročný prieskum rastu na rok 2015, COM(2014) 902 final. [3] Údaje boli zozbierané v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy. [4] Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2014 (2014/C 247/02); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014 (2014/C 247/10); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2014 (2014/C 247/07); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2014 (2014/C 247/11); odporúčanie Rady, z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2014 (2014/C 247/12); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2014 (2014/C 247/16); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014 (2014/C 247/19); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2014 (2014/C 247/20); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014 (2014/C 247/21); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2014 (2014/C 247/23); odporúčanie Rady, z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014 (2014/C 247/22); odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2014 (2014/C 247/08). [5] BG, ES, HU, IT, LV, MT, PL, RO, SI, SK. [6] BG, IT, LV, PL, SI, SK. [7] Komisia vytvorila v roku 2013 skupinu kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy s cieľom vypracovať porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície a podporiť výmenu najlepších postupov týkajúcich sa účinnosti justičných systémov. Členské štáty boli na tento účel vyzvané, aby určili dve kontaktné osoby – jednu z oblasti súdnictva a jednu z ministerstva spravodlivosti. V rokoch 2014 a 2015 sa uskutočnili pravidelné stretnutia tejto neformálnej skupiny. Jeden členský štát zatiaľ nemenoval kontaktné osoby a štyri členské štáty menovali len kontaktnú osobu z ministerstva spravodlivosti, avšak nie z oblasti súdnictva. [8] AT, BE, DE, IE, EL, HR, IT, LT, NL, PT, RO urobili na zasadnutí tejto skupiny prezentácie o určitých aspektoch svojich justičných systémov. [9] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013. [10] Dôvody vypracovania odporúčaní pre jednotlivé krajiny uviedla Komisia v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_en.htm [11] K dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_sk.htm. [12] Pravidelný zber údajov, ktorý vykonáva Európska komisia pre efektívnosť súdnictva v 47 členských štátoch Rady Európy, sa uskutočňuje každé dva roky (posledná súhrnná správa uvedenej komisie bola uverejnená v roku 2014 na základe údajov z roku 2012). Na dotazník Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva zostavený na účely vypracovania porovnávacieho prehľadu odpovedali všetky členské štáty s výnimkou troch. [13] Informácie o hospodárskom vplyve účinných justičných systémov možno nájsť v porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície z roku 2014 – v oddiele „Účinnosť vnútroštátnych justičných systémov ako štrukturálnej zložky pre rast“; pozri aj „Hospodársky vplyv reforiem občianskej justície“ („The Economic Impact of Civil Justice Reforms“), Európska komisia, Economic Papers č. 530, september 2014. [14] Dĺžka konaní, miera vyriešenia prípadov a počet prebiehajúcich konaní sú štandardné ukazovatele, ktoré vymedzila Európska komisia pre efektívnosť súdnictva. http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp. [15] V údajoch sú zahrnuté aktualizácie, ktoré urobila Európska komisia pre efektívnosť súdnictva po uverejnení svojej štúdie za rok 2013, ktorá bola predložená Komisii. [16] Štúdia z roku 2015 o fungovaní justičných systémov v členských štátoch EÚ, ktorú pre Komisiu vypracoval sekretariát Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva. K dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_sk.htm. [17] Pozri aj štúdiu o Bankruptcy and second chance for honest bankrupt entrepreneurs (o konkurze a druhej šanci pre poctivých podnikateľov, ktorí sa dostali do konkurzu), vypracovanú pre Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP Európskej komisie. Táto štúdia je k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7962&lang=en. [18] Špecifickosť daných situácií vysvetľuje, že nie vždy je v grafoch možné zaznamenať údaje o všetkých členských štátoch EÚ, pretože v niektorých z týchto štátov sa určité druhy prípadov nevyskytujú. [19] V prípadoch, keď sa zber údajov týkal súdneho preskúmania, tieto orgány sú stranou konania. [20] Počet príslušných prípadov súdneho preskúmania sa v jednotlivých členských štátoch odlišuje. V niektorých prípadoch obmedzený počet relevantných prípadov (BE, CZ, DK, IT, PL a SK) spôsobuje, že jeden prípad s veľmi dlhým trvaním konania môže v značnej miere ovplyvniť priemer. Pokiaľ ide o ES, dĺžka konaní na druhom stupni sa vzťahuje aj na odvolania z dôvodu porušenia základného práva, ktoré sa zvyčajne vyriešia v kratšom čase. [21] Údaje vo všeobecnosti nezahŕňajú finančné služby a produkty. V CZ boli údaje získané od orgánov, ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie smernice o nekalých obchodných praktikách. Počet relevantných prípadov v DK, EE, FR, HR, NL, SI a SK je nízky, čo znamená, že jeden prípad s veľmi dlhým trvaním môže v značnej miere ovplyvniť priemer. Pokiaľ ide o ES, neboli poskytnuté údaje za všetky autonómne spoločenstvá. Údaje z IT, PL a RO sú založené na odhadoch poskytnutých orgánom na ochranu spotrebiteľov. [22] Pozri napríklad dokument „What makes civil justice effective?“ („Čo spôsobuje, že občianska justícia je účinná?“), strategický dokument ekonomického oddelenia OECD z 18. júna 2013, ako aj „The Economics of Civil Justice: New Cross-Country Data and Empirics“ („Nové údaje z jednotlivých krajín a empíria“), pracovný dokument ekonomického oddelenia organizácie OECD, č. 1060. [23] Veľkosť vzoriek sa v jednotlivých členských štátoch líši. V prípade DK sa štatistické údaje vzťahujú aj na prípady, v ktorých vnútroštátne právo týkajúce sa ochranných známok uplatňoval Námorný a obchodný súd. DE nevedie osobitné štatistiky týkajúce sa prípadov porušenia ochrannej známky Spoločenstva; štatistické údaje sa v DE zbierajú za všetky prípady týkajúce sa práva priemyselného vlastníctva. Poskytnuté údaje sa zakladajú na odhadoch súdov. V SK sa druhý stupeň vzťahuje na prípady prejednávané najvyšším súdom v roku 2012 a prípady prejednávané na druhom stupni Krajským súdom v Bratislave v roku 2013. V niektorých členských štátoch (EE, LT, LU, HU, FI a SI na druhom stupni) je počet relevantných prípadov obmedzený. V IE bol počas tohto obdobia zaznamenaný len jeden relevantný prípad. [24] Štúdia Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts („Hospodárska efektívnosť a právna účinnosť postupov na preskúmanie a uplatňovanie opravných prostriedkov týkajúcich sa verejných zákaziek“), ktorú vypracovala spoločnosť Europe Economics pre Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP, je k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/modernising-rules/evaluation/index_en.htm. [25] Údaje za HR sú k dispozícii na webovej stránke Chorvátskej štátnej komisie pre dohľad nad postupmi verejného obstarávania vo výročných správach uvedenej komisie. [26] Case study on the functioning of enforcement proceedings relating to judicial decision in Member States (Prípadová štúdia o fungovaní exekučných konaní týkajúcich sa výkonu súdneho rozhodnutia v členských štátoch), Matrix, štúdia vypracovaná pre Európsku komisiu (Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť a spotrebiteľov), je k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_en.htm. [27] Trend, ktorý je zaznamenaný v doterajších troch vydaniach porovnávacieho prehľadu, môže poukázať na veľmi odlišné situácie; napríklad zmeny dĺžky konaní sa môžu pohybovať v rozmedzí od 10 dní (alebo menej) až 100 dní (alebo viac). [28] Viac podrobností o zmenách možno nájsť najmä v prehľadoch o jednotlivých krajinách v štúdii o fungovaní justičných systémov v členských štátoch EÚ, ktorú v roku 2015 pre Komisiu vypracoval sekretariát Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva. [29] 2010, 2012, 2013. [30] Napr. EL. 3.2. Kvalita justičných systémov Jedným z kľúčových faktorov ekonomickej výkonnosti sú inštitúcie vysokej kvality, čo okrem iného zahŕňa aj vnútroštátne justičné systémy. Na to, aby justícia bola účinná, je potrebné zabezpečiť kvalitu v celom justičnom reťazci. Nedostatočne kvalitné justičné rozhodnutia môžu zvýšiť podnikateľské riziká pre veľké spoločnosti a malé a stredné podniky a ovplyvňovať rozhodnutia spotrebiteľov. Všetky členské štáty prijímajú opatrenia na podporu kvality svojich justičných systémov. Hoci jednotný spôsob merania kvality justičného systému nebol dohodnutý, v porovnávacom prehľade sa používajú určité parametre, ktoré sú všeobecne uznávané ako dôležité[31] a ktoré môžu pomôcť zlepšiť kvalitu justície. 3.2.1 Nástroje na monitorovanie, hodnotenie a prieskum slúžiace na podporu kvality justičných systémov Nástrojmi, ktoré pomáhajú zlepšiť predvídateľnosť a včasnosť justičných rozhodnutí a fungovanie súdov[32], sú monitorovanie a hodnotenie činností súdov. Medzi tieto nástroje môže patriť monitorovanie každodennej činnosti súdov na základe zberu údajov. Tieto nástroje môžu spočívať aj v prospektívnejšom hodnotení systému súdov, napríklad pomocou ukazovateľov kvality alebo dokonca prostredníctvom vymedzenia noriem kvality pre celý justičný systém. Relevantné informácie na účel zvýšenia kvality justičného systému môžu poskytnúť aj prieskumy uskutočnené medzi odborníkmi, ktorí pracujú na súdoch, a/alebo účastníkmi súdnych konaní. Graf 18: Dostupnosť monitorovania činností súdov v roku 2013* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva[33]) * Systémy monitorovania sú zamerané na posudzovanie každodennej činnosti súdov, predovšetkým na základe zberu údajov a štatistickej analýzy. V prípade FR rozdiely v porovnaní s predchádzajúcim vydaním porovnávacieho prehľadu vyplývajú z opravy údajov, ktoré sú v oboch rokoch stabilné. Údaje za ES a PL pochádzajú z roku 2012. Graf 19: Dostupnosť hodnotenia činností súdov v roku 2013* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Systém hodnotenia sa vzťahuje na výkonnosť súdov, pričom sa vo všeobecnosti používajú ukazovatele a ciele. Niektoré členské štáty okrem toho vymedzili politiky kvality a normy kvality pre celý justičný systém. V RO sa pravidelne používajú ukazovatele výkonnosti týkajúce sa činnosti súdov. V prípade všetkých ostatných členských štátov sú výsledky totožné s údajmi zozbieranými za rok 2012. Údaje za ES a PL pochádzajú z roku 2012. Graf 20: Prieskumy uskutočnené medzi účastníkmi konaní alebo medzi právnikmi v roku 2013* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa poskytnutých údajov sa v NL znižuje počet prieskumov zameraných na prokurátorov, zatiaľ čo v HU a LT sa zvyšuje počet prieskumov zameraných na právnikov, strany konaní a iných účastníkov konaní. V prípade všetkých ostatných členských štátov sú výsledky totožné s údajmi zozbieranými za rok 2012. Údaje za EL, ES a PL pochádzajú z roku 2012. 3.2.2 Systémy informačných a komunikačných technológií (IKT) pomáhajú skrátiť dĺžku konaní a uľahčiť prístup k spravodlivosti Systémy IKT na evidenciu a správu prípadov sú nenahraditeľnými nástrojmi, ktoré majú súdy k dispozícii na účely účinného časového manažmentu prípadov, keďže pomáhajú zvyšovať rýchlosť, akou súd dokáže prípady riešiť, a tým skracujú celkovú dĺžku konaní. Systémy IKT na komunikáciu medzi súdmi a stranami konaní (napríklad elektronické podávanie žalôb) môžu prispieť k skráteniu omeškaní a zníženiu nákladov pre občanov a podniky tým, že uľahčujú prístup k justícii. Systémy IKT takisto zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v cezhraničnej spolupráci medzi justičnými orgánmi, a tým uľahčujú vykonávanie právnych predpisov EÚ. Graf 21: Systémy IKT na evidenciu a správu prípadov* (vážený ukazovateľ – min=0, max=4) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zložený ukazovateľ zostavený z viacerých ukazovateľov týkajúcich sa IKT (systém evidencie prípadov, informačný systém na riadenie súdov, finančný informačný systém, videokonferencie), ktorými sa meria dostupnosť týchto systémov na stupnici od 0 do 4 (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov). Graf 22: Elektronická komunikácia medzi súdmi a účastníkmi konaní* (vážený ukazovateľ – min=0, max=4) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zložený ukazovateľ zostavený z viacerých ukazovateľov týkajúcich sa IKT (elektronické webové formuláre, webové sídlo, sledovanie konaní na internete, elektronické registre, elektronické spracovávanie vecí s nízkou hodnotou sporu, elektronické spracovávanie vymáhania nesporných pohľadávok, elektronické podávanie žalôb, videokonferencie, iné prostriedky elektronickej komunikácie), ktorými sa meria dostupnosť týchto systémov na stupnici od 0 do 4 (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov). Graf 23: Elektronické spracovanie vymáhania nesporných pohľadávok (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) Graf 24: Elektronické podávanie žalôb (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) Z hľadiska zlepšenia prístupu občanov k justícii a umožnenia im, aby lepšie uplatňovali svoje spotrebiteľské práva, má kľúčový význam účinné konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu, či už na vnútroštátnej alebo európskej úrovni. V dôsledku cezhraničného elektronického obchodu rastie aj význam cezhraničných elektronických konaní vo veciach s nízkou hodnotou sporu. Jedným zo strategických cieľov Európskej komisie je preto zjednodušiť a urýchliť konania vo veciach s nízkou hodnotou sporu prostredníctvom zlepšenia komunikácie medzi justičnými orgánmi a inteligentného využívania IKT. Konečným cieľom je znížiť administratívne zaťaženie všetkých skupín používateľov: súdov, aktérov z oblasti justície a koncových používateľov. V 11. porovnávacej správe o elektronickej verejnej správe[34], ktorú si objednala Európska komisia, sa po prvýkrát meria kvalita elektronických konaní vo veciach s nízkou hodnotou sporu v členských štátoch EÚ. Na účely tejto štúdie hodnotili výskumní pracovníci (tzv. fiktívni používatelia – mystery shoppers) konania vo veciach s nízkou hodnotou sporu[35]. Cieľom bolo zistiť, či sa elektronické verejné služby poskytujú s ohľadom na potreby používateľov. Každý výskumný pracovník vystupoval na tento účel ako bežný občan, pričom na prieskum mal vymedzený presne stanovený čas, t. j. každý fiktívny používateľ mal jeden deň na posúdenie jednej udalosti zo skutočného života. To znamená, že ak určitý prvok nebolo možné nájsť v rámci tejto lehoty, bol zhodnotený negatívne. Negatívna odpoveď preto sama osebe neznamená, že daný prvok nebol dostupný na internete – naznačuje však, že nebolo ľahké nájsť ho intuitívne, bez príliš veľkého počtu kliknutí, a že je veľmi pravdepodobné, že by ho nevyužívali/nenašli ani bežní občania alebo podnikatelia. Graf 25: Referenčné porovnávanie elektronických konaní vo veciach s nízkou hodnotou sporu (za každú kategóriu max. 100 bodov, spolu maximálne 700 bodov) [zdroj: Delivering on the European Advantage? ‘How European governments can and should benefit from innovative public services’ (Využívame európsku výhodu? „Ako európske vlády môžu a mali by využívať inovatívne verejné služby“), štúdia vypracovaná pre Európsku komisiu (Generálne riaditeľstvo pre komunikačné siete, obsah a technológie [36]). 3.2.3 Komunikačné politiky súdov Komunikačné aktivity súdov majú zásadný význam z hľadiska pomoci občanom a podnikom pri prijímaní informovaných rozhodnutí o (súdnych alebo mimosúdnych) prostriedkoch nápravy a prispievajú k potrebnej dôvere v justičný systém. Pri podávaní informácií o súdnych prípadoch zohrávajú kľúčovú úlohu médiá. Vďaka snahe o zlepšenie kontaktu medzi súdmi a médiami môžu justičné orgány lepšie informovať verejnosť o činnosti justície (jej rozsahu, obmedzeniach a zložitostiach) a prispievať ku kvalite podávania informácií (napr. predchádzanie faktickým chybám). V roku 2014 začala Komisia výmenu informácií medzi členskými štátmi o postupoch a politikách komunikácie zo strany súdov. Z výmeny informácií vyplynulo, že je potrebné získať lepší prehľad o postupoch uplatňovaných v tejto oblasti. V nadväznosti na to Komisia v spolupráci s členskými štátmi[37] zmapovala súčasné postupy uplatňované v súvislosti s dôležitými parametrami účinnej komunikačnej politiky súdov[38]. Tieto parametre zahŕňali dostupnosť informácií pre širokú verejnosť; spôsoby, ktorými súdy organizujú svoje vzťahy s tlačou/médiami; odbornú prípravu sudcov v oblasti komunikácie s účastníkmi konaní a s tlačou; dostupnosť súdnych rozhodnutí na internete a postupy ich zverejňovania na internete (na všetkých úrovniach justičného systému). Graf 26: Dostupnosť informácií o justičnom systéme pre širokú verejnosť na internete* (zdroj: Európska komisia[39]) * Za každú z kategórií v grafe sa môže udeliť jeden bod. Pre DE ako spolkový štát sú charakteristické decentralizované štruktúry. Jednotlivé spolkové krajiny preto samy rozhodujú, ktoré informácie poskytnú na internete, a sú teda zodpovedné za aktualizáciu týchto informácií. To isté platí na federálnej úrovni. Graf 27: Vzťahy medzi súdmi a tlačou/médiami * (zdroj: Európska komisia[40]) * Za každý stupeň súdov (1., 2. a 3.) možno udeliť dva body, ak na ňom existuje tlačový tajomník alebo sudca poverený komunikáciou s médiami, ktorý pokrýva občianskoprávne/obchodné aj správne veci. Ak je pokrytá len jedna kategória vecí (napr. buď občianskoprávne/obchodné alebo správne), udelí sa iba jeden bod. Ak je tlačový tajomník príslušný len pre niektoré súdy, za každý stupeň súdov (1., 2. a 3.) sa udelí 0,5 bodu. V IE má súdna služba poradcu pre vzťahy s médiami, ktorý vypracúva a vydáva tlačové správy pre médiá. Graf 28: Dostupnosť odbornej prípravy pre sudcov zameranej na komunikáciu so stranami a zástupcami tlače* (zdroj: Európska komisia[41]) Za každú z kategórií uvedených v grafe sa môže udeliť jeden bod. Graf 29: Prístup k zverejneným rozsudkom na internete* (v občianskoprávnych a obchodných veciach, na všetkých stupňoch súdov) (zdroj: Európska komisia[42]) * Za kategórie „Dostupnosť rozsudkov na internete“, „Informácie v databáze sa aktualizujú aspoň raz mesačne“ a „Prístup k zverejneným rozsudkom je bezplatný“ sa udelia tri body, keď to platí pre všetky stupne súdov (1., 2. a 3.). Keď je daná služba k dispozícii iba pre niektoré stupne súdov, udelí sa jeden alebo dva body. Keď je daná služba dostupná len pre niektoré súdy, za každý stupeň súdov sa udelí 0,5 bodu. Za kategóriu „Zainteresované strany (sudcovia, advokáti a iní právnici a/alebo široká verejnosť) majú prístup k databáze“ sa udelí jeden bod, keď prístup majú všetky zainteresované strany. Ak široká verejnosť prístup nemá, udelí sa 0,25 bodu za každú zainteresovanú stranu, ktorá prístup má (napr. sudcovia = 0,25 bodu, advokáti = 0,25 bodu a iní právnici = 0,25 bodu). Graf 30: Prístup k zverejneným rozsudkom na internete* (v správnych veciach, na všetkých stupňoch súdov) (zdroj: Európska komisia[43]) * Za kategórie „Dostupnosť rozsudkov na internete“, „Informácie v databáze sa aktualizujú aspoň raz mesačne“ a „Prístup k zverejneným rozsudkom je bezplatný“ sa udelia tri body, keď to platí pre všetky stupne súdov (1., 2. a 3.). Keď je daná služba k dispozícii iba na niektorých stupňoch súdov, udelí sa jeden alebo dva body. Keď je daná služba dostupná len pre niektoré súdy, za každý stupeň súdov sa udelí 0,5 bodu. Za kategóriu „Zainteresované strany (sudcovia, advokáti a iní právnici a/alebo široká verejnosť) majú prístup k databáze“ sa udelí jeden bod, keď prístup majú všetky zainteresované strany. Ak široká verejnosť prístup nemá, udelí sa 0,25 bodu za každú zainteresovanú stranu, ktorá prístup má (napr. sudcovia = 0,25 bodu, advokáti = 0,25 bodu a iní právnici = 0,25 bodu). V IE je webové sídlo súdnej služby oficiálnou platformou na zverejňovanie všetkých rozsudkov všetkých súdov s právomocou v občianskoprávnej a trestnoprávnej oblasti. Osobitná kategória pre „správne veci“ neexistuje. Graf 31: Postupy týkajúce sa zverejňovania rozsudkov na internete* (v občianskoprávnych a obchodných veciach, na všetkých stupňoch súdov) (zdroj: Európska komisia[44]) * Za kategórie „Zverejňovanie rozsudkov sa uskutočňuje na základe výberových kritérií“, „Rozsudkom sa prideľuje (alebo sa v budúcnosti bude prideľovať) identifikátor ECLI“, „Rozsudky sa označujú kľúčovými slovami“ a „Rozsudky sú anonymizované“ sa udelia tri body, keď to platí pre všetky stupne súdov (1., 2. a 3.). Keď je daná služba k dispozícii iba pre niektoré stupne súdov, udelí sa jeden alebo dva body, v závislosti od počtu stupňov, pre ktoré to platí. Na Malte je najvyšším súdom súd druhého stupňa. Graf 32: Postupy týkajúce sa zverejňovania rozsudkov na internete* (v správnych veciach, na všetkých stupňoch súdov) (zdroj: Európska komisia[45]) * Za kategórie „Zverejňovanie rozsudkov sa uskutočňuje na základe výberových kritérií“, „Rozsudkom sa prideľuje (alebo sa v budúcnosti bude prideľovať) identifikátor ECLI“, „Rozsudky sa označujú kľúčovými slovami“ a „Rozsudky sú anonymizované“ sa udelia tri body, keď to platí pre všetky stupne súdov (1., 2. a 3.). Keď je daná služba k dispozícii iba pre niektoré stupne súdov, udelí sa jeden alebo dva body v závislosti od počtu stupňov, pre ktoré to platí. Na Malte je najvyšším súdom súd druhého stupňa. V IE je webové sídlo súdnej služby oficiálnou platformou na zverejňovanie všetkých rozsudkov všetkých súdov s právomocou v občianskoprávnej a trestnoprávnej oblasti. Osobitná kategória pre „správne veci“ neexistuje. 3.2.4 Spôsoby alternatívneho riešenia sporov (ARS) pomáhajú znižovať pracovnú záťaž súdov Alternatívne riešenie sporov zahŕňa všetky ostatné spôsoby riešenia sporov okrem súdnych konaní. Najbežnejšími formami alternatívneho riešenia sporov sú mediácia, zmier a rozhodcovské konanie. V porovnaní s priemerným súdnym konaním môžu pomôcť stranám sporu rýchlejšie dospieť ku kompromisu a môžu napomôcť vytvoreniu harmonickejšej kultúry, v ktorej nie sú víťazi ani porazení. Alternatívne riešenie sporov môže prispieť k rozvoju účinnej justície a v konečnom dôsledku k vytvoreniu prostredia priaznivého pre investície a k hospodárskemu rastu. Všetky členské štáty, ktoré poskytli údaje, uviedli, že sú v nich dostupné aspoň tri spôsoby alternatívneho riešenia sporov, pričom veľká väčšina uviedla, že majú k dispozícii štyri spôsoby, t. j. súdnu a mimosúdnu mediáciu, zmier a rozhodcovské konanie. Napriek tomu, že k dispozícii je viacero možností na urovnanie sporu mimo súdnej siene, ako vyplýva z grafu 35, spôsoby alternatívneho riešenia sporov sa vo väčšine členských štátov vo všeobecnosti naďalej využívajú v nedostatočnej miere. V porovnávacom prehľade sú uvedené údaje o aktivitách členských štátov uskutočňovaných vo verejnom sektore s cieľom propagovať a stimulovať používanie týchto spôsobov. Zatiaľ čo propagačné činnosti sa považujú za dobrovoľné, stimuly sú kodifikované v zákonoch alebo vyhláškach vlády a sú teda povinné. Grafy 33 a 34 vychádzajú z odpovedí na dotazník zaslaný kontaktným osobám z členských štátov. Graf 35 vychádza z prieskumu Eurobarometer. Sú v ňom uvedené odpovede spoločností, ktoré uviedli, že za posledných 12 mesiacov dostali sťažnosti spotrebiteľov prostredníctvom rôznych kanálov. Graf 33: Podpora využívania alternatívneho riešenia sporov vo verejnom sektore* (zdroj: Európska komisia[46]) * Súhrnný ukazovateľ založený na týchto údajoch: 1. webové sídla poskytujúce informácie o ARS, 2. osvetové kampane v médiách, 3. brožúry pre širokú verejnosť, 4. na požiadanie možno uskutočniť osobitné informačné stretnutia o ARS, 5. súdy vyvíjajú špecifické komunikačné aktivity, 6. uverejňujú sa hodnotenia týkajúce sa využívania ARS, 7. uverejňujú sa štatistiky o využívaní ARS, 8. iné. Za každý nástroj na propagáciu uvedený v dotazníku sa udelí jeden bod. V niektorých členských štátoch sa môžu uskutočňovať ďalšie aktivity (DE). Graf 34: Stimuly pre využívanie ARS * (zdroj: Európska komisia[47]) * Súhrnný ukazovateľ založený na týchto údajoch: 1. právna pomoc pokrýva (čiastočne alebo úplne) náklady na ARS, 2. úplná alebo čiastočná náhrada súdnych poplatkov, vrátane kolkovného, ak je ARS úspešné, 3. v konaní v rámci ARS nie je potrebný právnik, 4. sudca môže vystupovať ako mediátor, 5. koordinátor ARS/mediácie na súdoch, 6. iné. Za každý stimulačný nástroj uvedený v dotazníku sa udelí jeden bod. Niektoré členské štáty uviedli ďalšiu metódu na uľahčenie využívania ARS (IE). Ak je to vzhľadom na povahu veci možné, môže sudca v CZ iniciovať súdny zmier a snažiť sa dosiahnuť kompromis. Graf 35: Sťažnosti spotrebiteľov prijaté spoločnosťami prostredníctvom rôznych kanálov* (zdroj: prieskum Eurobarometer[48]) * V tomto grafe sa nezohľadňujú prípady, keď maloobchodní predajcovia odpovedali, že cez žiadny kanál nedostali žiadne sťažnosti spotrebiteľov. 3.2.5 Podpora odbornej prípravy sudcov môže pomôcť zvýšiť účinnosť justície Dôležitým prvkom z hľadiska zabezpečenia kvality súdnych rozhodnutí je odborná príprava sudcov. Zahrnuli sa aj informácie z Výročnej správy o európskej odbornej justičnej príprave za rok 2014[49] týkajúce sa súčasného percentuálneho podielu sudcov, ktorí sa zúčastňujú na priebežnej odbornej príprave v oblasti práva EÚ, alebo práva iného členského štátu. Graf 36: Povinná odborná príprava sudcov v roku 2013* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * DE a HU v porovnaní s rokom 2012 údajne zvýšili počet kategórií povinnej odbornej prípravy. Údaje za ES a PL pochádzajú z roku 2012. Graf 37: Sudcovia, ktorí sa zúčastňujú na priebežnej odbornej príprave v oblasti práva EÚ alebo práva iného členského štátu (ako % z celkového počtu sudcov)* (zdroj: Európska komisia, Európska odborná justičná príprava, 2014[50]) * Tento rok boli poskytnuté údaje za UK (SC). Údaje za FR zahŕňajú prokurátorov. V niekoľkých prípadoch oznámených členskými štátmi pomer účastníkov a existujúcich členov právnickej profesie presahuje 100 %, čo znamená, že účastníci sa zúčastnili viacerých aktivít odbornej prípravy v oblasti práva EÚ. 3.2.6 Zdroje V nasledujúcom grafe sa uvádza celková výška schválených finančných prostriedkov súdov na obyvateľa za roky 2010, 2012 a 2013. Z grafu vyplýva, že výška finančných prostriedkov súdov na obyvateľa bola za posledné tri roky pomerne stabilná, pričom v priemere došlo k miernemu nárastu. Graf 38: Finančné prostriedky súdov* (v EUR na obyvateľa) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * V grafe 38 sa uvádzajú ročné schválené finančné prostriedky pridelené na fungovanie všetkých súdov bez ohľadu na zdroj tohto rozpočtu a úroveň, na ktorej boli pridelené (celoštátna alebo regionálna). Porovnania je potrebné uskutočňovať opatrne, keďže údaje za AT, BE, FR, EL a LU sa týkajú prostriedkov pre celý justičný systém a zahŕňajú právnu pomoc a prokuratúry, údaje za DE nie sú úplné, pretože sa nevzťahujú na všetky spolkové krajiny, a niektoré členské štáty dostávajú finančné prostriedky z medzinárodných a európskych inštitúcií. Významný pokles medzi rokmi 2010 a 2012, ku ktorému došlo v prípade ES, je odrazom skutočnosti, že v údajoch za rok 2012 neboli zahrnuté údaje z autonómnych oblastí ani údaje súdnej rady. V článku 47 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že právna pomoc sa poskytuje osobám, ktoré nemajú dostatočné prostriedky, v prípade, ak je táto pomoc potrebná na zabezpečenie efektívneho prístupu k spravodlivosti. Porovnávací prehľad z roku 2015 zahŕňa informácie o výške výdavkov na právnu pomoc na obyvateľa, ktoré členské štáty vynaložili v rokoch 2010, 2012 a 2013. Z ďalej uvedeného grafu vyplýva, že medzi jednotlivými skupinami krajín možno nájsť značné rozdiely v týchto sumách. Vo väčšine členských štátov bola výška výdavkov na právnu pomoc vynaložených na jedného obyvateľa počas zahrnutých rokov pomerne stabilná. V grafe nie sú uvedené informácie o tom, ako sú celkové sumy vyčlenené na právnu pomoc rozdelené medzi príjemcov alebo jednotlivé prípady. Graf 39: Ročné verejné prostriedky (na obyvateľa) pridelené na právnu pomoc v rokoch 2010, 2012 a 2013* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * V grafe 39 je uvedená výška ročných verejných prostriedkov (na obyvateľa), ktoré boli v rokoch 2010, 2012 a 2013 vyčlenené na právnu pomoc. Rozpočtové prostriedky za DE nie sú úplné, keďže nezahŕňajú údaje za všetky spolkové krajiny. V niektorých členských štátoch môžu časť právnej pomoci pokrývať aj právnici, čo sa však v uvedených údajoch neodráža. Graf 40: Celkové výdavky verejnej správy na súdy* (v EUR na obyvateľa) (zdroj: Eurostat) Tento doplnkový ukazovateľ týkajúci sa zdrojov vychádza z údajov Eurostatu o výdavkoch verejnej správy. Vzťahuje sa na skutočne vynaložené rozpočtové prostriedky a dopĺňa tak existujúci ukazovateľ týkajúci sa prostriedkov pridelených pre súdy. V grafe sa porovnávajú roky 2010, 2011 a 2012. * Zatiaľ čo v grafe 38 sa uvádzajú ročné finančné prostriedky pridelené na fungovanie všetkých súdov bez ohľadu na ich zdroj a úroveň rozpočtu (celoštátna alebo regionálna), v grafe 40 sa uvádzajú celkové (skutočné) výdavky verejnej správy na súdy (údaje z národných účtov, klasifikácia výdavkov verejnej správy podľa funkcie, skupina 03.3). Graf 40 zahŕňa aj probačné systémy a právnu pomoc. Graf 41: Výdavky verejnej správy na súdy ako percento HDP (zdroj: Eurostat) Ďalej uvedené grafy poskytujú informácie o ľudských zdrojoch v justičných systémoch členských štátov. Pokiaľ ide o počet sudcov na 100 000 obyvateľov, možno konštatovať, že vo väčšine členských štátov bol tento počet v rokoch 2010 až 2013 pomerne stabilný, pričom v priemere došlo k miernemu nárastu. Podobne možno konštatovať, že vo väčšine členských štátov došlo k zvýšeniu počtu právnikov na 100 000 obyvateľov. Tieto počty sa v jednotlivých krajinách značne líšia. Graf 42: Počet advokátov* (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Advokát je osoba kvalifikovaná a oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať súdom podania a konať v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať na súde alebo poskytovať právne rady a zastupovať klientov v právnych záležitostiach (odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2000) 21 o slobodnom výkone profesie advokáta). Graf 43: Počet sudcov* (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva táto kategória pozostáva zo sudcov, ktorí pracujú na plný pracovný čas. Nezahŕňa Rechtspfleger/súdnych úradníkov, ktorí existujú v niektorých členských štátoch. Celkový počet sudcov z povolania za EL zahŕňa v jednotlivých rokoch rôzne kategórie, čo čiastočne vysvetľuje zmeny tohto počtu. Graf 44: Zmeny celkového počtu všetkých súdov (geografické miesta umiestnenia) v rokoch 2010 – 2013 * (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) Z grafu 1 „Mapovanie justičných reforiem v EÚ v roku 2014“ vyplýva, že značné množstvo členských štátov začalo, prijalo alebo realizovalo reformu mapy justície a/alebo štruktúry súdov. Ďalej uvedený graf tieto informácie dopĺňa, keďže poskytuje údaje o zmenách počtu všetkých súdov ako geografických miest umiestnenia[51] za obdobie rokov 2010 – 2013. Zmeny počtu súdov ako právnych subjektov nie sú v tomto grafe uvedené. * IT v septembri 2013 uskutočnilo reorganizáciu geografického rozmiestnenia súdov. To zahŕňalo zrušenie (prostredníctvom zlúčenia s inými úradmi) 30 súdov, 30 prokuratúr, 220 pobočiek súdov a 346 miest zmierovacích sudcov. LT v januári 2013 znížilo počet okresných súdov z 54 na 49. NL reorganizovalo geografické rozmiestnenie súdov v roku 2013 (zníženie počtu zo 64 na 40). Výsledkom tejto reorganizácie bolo zrušenie súdov na nižšej ako okresnej úrovni. V prípade HR a SI sa zvýšenie vysvetľuje tým, že v roku 2013 bola otázka Komisie pre efektívnosť súdnictva vyložená odlišne než v roku 2010. 3.2.7 Podiel sudkýň z povolania Rozmanitosť zamestnancov prináša ďalšie vedomosti, zručnosti a skúsenosti a odráža realitu v praxi. To platí najmä pre súdy. Súdny stav, ktorí je rodovo rozmanitejší, môže prispieť k zvýšeniu kvality justície. Ďalej uvedené údaje o počte sudkýň na súdoch prvého a druhého stupňa a najvyšších súdoch poskytujú rôznorodý obraz. Údaje potvrdzujú obrátený vzťah: čím vyšší súd, tým nižší je podiel sudkýň. Zatiaľ čo vo väčšine členských štátov je súčasný podiel sudkýň na súdoch prvého a druhého stupňa relatívne vysoký a nachádza sa v zóne vyváženého zastúpenia mužov a žien 40 – 60 %[52], v prípade sudkýň na najvyšších súdoch je situácia úplne odlišná. Vzhľadom na tieto skutočnosti možno konštatovať, že trendy za posledné tri roky (v prípade súdov prvého a druhého stupňa) a za posledných sedem rokov (v prípade najvyšších súdov) sú prevažne pozitívne. Z uvedených údajov vyplýva, že väčšina členských štátov sa snaží dosiahnuť zónu vyváženého zastúpenia mužov a žien. Graf 45: Podiel sudkýň z povolania na súdoch prvého a druhého stupňa a najvyšších súdoch (zdroj: Európska komisia a štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) Graf 46: Zmeny podielu sudkýň z povolania na súdoch prvého aj druhého stupňa v rokoch 2010 až 2013, ako aj na najvyšších súdoch v rokoch 2007 až 2014 (zdroj: Európska komisia a štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Údaje týkajúce sa súdov prvého stupňa v SI a najvyšších súdov v EE, FI a v UK nevykazovali počas referenčného obdobia žiadne zmeny. Závery týkajúce sa kvality justičných systémov · Z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície z roku 2015 vyplýva, že existuje priestor na ďalšie vynakladanie a zvýšenie úsilia o podporu kvality justičných systémov. · Naďalej sa vyvíjali snahy o zlepšenie nástrojov IKT pre justičný systém. Z ukazovateľov však vyplývajú nedostatky vo viacerých členských štátoch, tak vo vzťahu k nástrojom IKT, ktoré sú k dispozícii na správu a riadenie súdov, ako aj vo vzťahu k elektronickej komunikácii medzi súdmi a stranami konaní. V značnom počte členských štátov nie je možné elektronické podávanie žalôb a vymáhanie nesporných pohľadávok. V záujme lepšieho identifikovania výziev v oblasti modernizácie nástrojov IKT pre justičné systémy a najlepších postupov sú potrebné podrobnejšie porovnávacie údaje. Takýmto prehľadom by sa podporili členské štáty, ktoré už začali modernizovať nástroje IKT, alebo v ktorých proces modernizácie týchto nástrojov prebieha. Komisia bude takéto snahy podporovať v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy. · Veľká väčšina členských štátov využíva na sledovanie činností súdov hodnotiace nástroje. Hojne sa publikujú výročné správy o činnosti týkajúce sa fungovania justičného systému. Nie všetky systémy zberu údajov však poskytujú dostatočné informácie o fungovaní systému alebo údaje, ktoré by bolo možné porovnať na úrovni celej EÚ, a to vrátane tých, ktoré požaduje Európska komisia pre efektívnosť súdnictva. · Len málo členských štátov uplatňuje pri hodnotení činností súdov komplexný prístup. Väčšina členských štátov využíva na zhromažďovanie informácií o fungovaní svojich justičných systémov prieskumy. Len niekoľko členských štátov však zapojilo do prieskumu všetky príslušné zainteresované strany (sudcov, zamestnancov súdov, prokurátorov, advokátov, strany konaní a iných účastníkov konaní. · Podľa pravidiel prístupu k spravodlivosti sa právna pomoc poskytuje osobám, ktoré nemajú dostatočné prostriedky, pokiaľ je táto pomoc potrebná na zabezpečenie efektívneho prístupu k spravodlivosti. Pokiaľ ide o výšku finančných prostriedkov pridelených na právnu pomoc v prepočte na jedného obyvateľa, v tejto oblasti existujú medzi členskými štátmi značné rozdiely. · V prípade elektronických konaní vo veciach s nízkou hodnotou sporu existuje značný priestor na zlepšenie. Pri referenčnom porovnávaní, ktoré sa v tejto oblasti uskutočnilo, sa zistilo, že priestor na zlepšenie existuje tak pokiaľ ide o aspekty spracovávania, ako aj o aspekty kvality a dostupnosti informácií. V záujme rozvoja elektronického spracovania vecí s nízkou hodnotou sporu sú potrebné ďalšie kroky, v rámci ktorých sa v jednotlivých etapách konania vo veciach s nízkou hodnotou sporu začlenia kľúčové prvky, ako je napríklad elektronické identifikačné číslo (alebo iný identifikátor) a overené dokumenty. · Vo väčšine členských štátov sa viac ako 20 % sudcov zúčastnilo na priebežnej odbornej príprave v oblasti práva EÚ alebo v oblasti práva iných členských štátov. Tento podiel presahuje ročný cieľ dosiahnutia počtu právnikov, ktorí musia absolvovať odbornú prípravu (vo výške 5 %), aby sa do roku 2020 dosiahol cieľ 50 %. V roku 2013 dosiahli uvedený ročný cieľ všetky členské štáty, ktoré poskytli údaje o odbornej príprave sudcov. · Všetky členské štáty sa snažia občanom sprístupniť informácie o svojich justičných systémoch vrátane informácií o jednotlivých súdoch a o tom, ako postupovať, keď sa chcú obrátiť na súd. Vo viacerých členských štátoch však nie je k dispozícii dostatok informácií o nákladoch konania a o právnej pomoci. Veľká väčšina členských štátov organizuje pre sudcov odbornú prípravu zameranú na zlepšenie komunikačných zručností. · Väčšina členských štátov umožňuje širokej verejnosti bezplatný prístup k rozsudkom v občianskoprávnych a obchodných veciach na internete, pričom z trendov vyplýva, že údaje sa často aktualizujú (aspoň raz za mesiac). Takmer vo všetkých členských štátoch sa prístup poskytuje bezplatne. Dostupnosť rozsudkov v správnych veciach na internete je o niečo horšia. Prístup k rozhodnutiam vydaným súdmi prvého stupňa na internete je takisto menej rozšírený, a to vo všetkých kategóriách vecí (občianskoprávnych, obchodných, správnych). Bežnou praxou je anonymizácia rozsudkov súdov zverejnených na internete a označovanie rozsudkov kľúčovými slovami. Približne jedna tretina všetkých členských štátov používa alebo plánuje používať systém identifikácie európskej judikatúry. Veľmi málo členských štátov prekladá rozhodnutia najvyššieho súdu do cudzieho jazyka. · Z údajov o využívaní spôsobov ARS vyplýva, že v takmer polovici členských štátov sa pri riešení spotrebiteľských sporov využíva ARS častejšie ako súdne konania. Vo viac ako jednej tretine členských štátov sa spotrebitelia častejšie spoľahli na ARS než na mimovládne spotrebiteľské organizácie alebo subjekty verejného sektora. · Takmer všetky členské štáty, ktoré poskytli údaje, informovali o propagačných aktivitách verejného sektora a stimuloch na zvýšenie využívania spôsobov ARS. Veľká skupina členských štátov uviedla v súvislosti s propagáciou a stimulmi tú istú skupinu nástrojov, ktoré sú zavedené v občianskoprávnych, obchodných, pracovnoprávnych aj spotrebiteľských sporoch. · Za posledné tri roky došlo v priemere k malému nárastu zdrojov, ktoré boli vyčlenené na justíciu v Európe. Na zabezpečenie účinnej justície je potrebná primeraná výška zdrojov. Je na každom členskom štáte, aby na základe celkového a podrobného zhodnotenia situácie svojho systému zaistil presnú výšku zdrojov, ktoré potrebuje. Na tento účel je nevyhnutné využívať nástroje, ktoré členským štátom umožňujú monitorovať súdy a hodnotiť ich. Pri stanovovaní objemu pridelených zdrojov by sa mali zohľadňovať informácie získané prostredníctvom týchto nástrojov. · Zatiaľ čo primeraná výška zdrojov je vždy nevyhnutná, z hľadiska zlepšenia účinnosti sú rozhodujúce rôzne faktory. Napríklad lepšie fungovanie súdov môže byť previazané s opatreniami zameranými na zlepšenie správy prípadov, s reformami konania alebo so začlenením dobre fungujúcich informačných a komunikačných technológií do systému. · Čím vyšší súd, tým nižší je podiel sudkýň. Aj keď podiel sudkýň z povolania na súdoch prvého a druhého stupňa a tiež na najvyšších súdoch vykazuje vo väčšine členských štátov pozitívny trend, väčšina členských štátov má k dosiahnutiu rodovej vyváženosti vo výške 40 – 60 % na najvyšších súdoch ešte pomerne ďaleko. 3.3 Nezávislosť Nezávislosť justície je jednou z požiadaviek, ktorá vychádza z práva na účinný prostriedok nápravy zakotveného v Charte základných práv EÚ (článok 47). Dôležitá je aj z hľadiska zabezpečenia atraktívneho investičného prostredia, keďže zaisťuje spravodlivosť, predvídateľnosť, istotu a stabilitu právneho systému, v ktorom podniky pôsobia. Popri informáciách o vnímanej nezávislosti justície, ktorá môže ovplyvniť investičné rozhodnutia, bol v porovnávacom prehľade z roku 2014 predložený aj prvý celkový prehľad o tom, ako sú justičné systémy organizované v záujme ochrany nezávislosti justície v určitých typoch situácií, keď ich nezávislosť môže byť ohrozená. Komisia rozšírila tento porovnávací prehľad o štrukturálnej nezávislosti v rámci priebežnej spolupráce s európskymi justičnými sieťami, najmä Európskou sieťou súdnych rád. Údaje uvedené v porovnávacom prehľade z roku 2015 vychádzajú z odpovedí na aktualizovaný dotazník vypracovaný Komisiou v úzkej spolupráci s Európskou sieťou súdnych rád (ENCJ) a z príručky ENCJ[53]. 3.3.1 Vnímaná nezávislosť justície Graf 47: Vnímaná nezávislosť justície* (vnímanie – vyššia hodnota znamená lepšie vnímanie) (zdroj: Svetové ekonomické fórum[54]) * Číslo v zátvorke uvádza najnovšie poradie medzi 144 krajinami sveta. 3.3.2 Štrukturálna nezávislosť Vzhľadom na to, že viaceré členské štáty plánujú zreformovať svoje súdne rady alebo uvažujú o zriadení nezávislých orgánov, ktorých prvoradou úlohou bude ochrana nezávislosti justície, v grafoch sa uvádza porovnanie zloženia súdnych rád (podľa postupu menovania) a hlavných právomocí existujúcich súdnych rád v EÚ (grafy 48 a 49). Tieto porovnávacie prehľady by mohli členským štátom pomôcť pri prijímaní reforiem, ktoré zabezpečia účinnosť súdnych rád ako nezávislých vnútroštátnych inštitúcií s konečnou zodpovednosťou za podporu justície pri nezávislom výkone spravodlivosti, pri súčasnom zohľadnení tradícií a špecifík justičných systémov. Stanovenie finančných zdrojov pre justíciu je citlivou otázkou, ktorá môže mať vplyv na jej nezávislosť. V novom grafe 50 sú uvedené informácie o tom, ktorá zložka vlády prijíma kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu, a o tom, aké sú tieto kritériá. Pre zabezpečenie štrukturálnej nezávislosti sú nutné právne záruky, ktoré chránia nezávislosť justičných systémov v situáciách, keď môže byť ohrozená. Na preukázanie záruk v takýchto situáciách sa používa päť ukazovateľov: záruky týkajúce sa prekladania sudcov bez ich súhlasu (graf 51), prepúšťania sudcov (graf 52), prideľovania nových prípadov v rámci súdu (graf 53), vzdávania sa prípadov a vylučovania účasti sudcov (graf 54) a ohrozenia nezávislosti sudcu (graf 55). Pre prípad takýchto situácií sa v odporúčaní Rady Európy pod názvom Recommendation on judges: independence, efficiency and responsibilities (ďalej len „odporúčanie“) stanovujú normy, ktorými sa má zabezpečiť rešpektovanie nezávislosti justície[55]. V prípadoch, keď sa právny rámec alebo prax v členských štátoch od zverejnenia porovnávacieho prehľadu z roku 2014 zmenili, boli grafy aktualizované. Do niektorých grafov boli zahrnuté ďalšie záruky (ako napríklad orgán, ktorý rozhoduje o odvolaní proti prepusteniu sudcu), a doplnila sa nová, kvantitatívna úroveň uvádzajúca počet prípadov, v ktorých konkrétna situácia v roku 2013 nastala (napríklad počet prípadov, keď boli sudcovia preložení bez ich súhlasu, a počet prepustených sudcov). V grafoch sa predkladá prehľad právnych záruk v určitých typoch situácií bez toho, aby sa tieto záruky hodnotili alebo aby sa predkladali kvantitatívne údaje o ich účinnosti.[56] Cieľom tohto prehľadu je pomôcť európskym súdnym sieťam a príslušným orgánom preskúmať účinnosť týchto záruk. Európska sieť súdnych rád začala na takomto hodnotení pracovať v roku 2014. Graf 48: Zloženie súdnych rád podľa postupu menovania*[57] V tomto grafe možno vidieť zloženie súdnych rád, ktoré sú členmi Európskej siete súdnych rád, podľa postupu menovania, teda podľa toho, či členov z radov sudcov/prokurátorov volia ich kolegovia, alebo či sú menovaní výkonnou alebo zákonodarnou zložkou vlády, prípadne inými orgánmi a úradmi. Najmenej polovicu členov súdnych rád by mali tvoriť sudcovia zvolení ich kolegami zo všetkých úrovní justície a s ohľadom na pluralitu v rámci justície[58]. *BE: členmi z radov justície sú buď sudcovia alebo prokurátori; BG: kategória prokurátorov zahŕňa jedného voleného vyšetrovacieho sudcu; DK: všetkých členov oficiálne vymenúva minister spravodlivosti; kategória menovaný/nominovaný inými orgánmi/úradmi zahŕňa dvoch zástupcov súdov (nominovaných odborovým zväzom administratívnych pracovníkov a odborovým zväzom polície); FR: rada má dve zloženia – jedno s právomocou nad úradujúcimi sudcami a jedno s právomocou nad prokurátormi; rada zahŕňa jedného člena Conseil d'Etat voleného valným zhromaždením Conseil d'Etat; IT-CSM: Consiglio Superiore della Magistratura (príslušná pre občiansku a trestnú justíciu); kategória sudcov zahŕňa dve osoby (sudcov a/alebo prokurátorov) volené z najvyššieho súdu; IT-CPGA: Consiglio di Presidenza della Giustizia amministrativa (príslušná pre správnu justíciu); ES: členov rady, ktorí pochádzajú z radov justície, vymenúva parlament – rada oznámi parlamentu zoznam kandidátov, ktorí získali podporu združenia sudcov alebo dvadsiatich piatich sudcov; MT: líder opozície menuje jedného z radových členov; NL: členovia sú oficiálne menovaní kráľovským dekrétom na návrh ministerstva bezpečnosti a spravodlivosti; RO: zvolených sudcov potvrdzuje Senát. SI: členov volí parlament na základe návrhu prezidenta republiky. Graf 49: Právomoci súdnych rád *[59] Z grafu vyplývajú niektoré hlavné právomoci súdnych rád, ktoré sú členmi Európskej siete súdnych rád, ako je napríklad právomoc menovať a odvolávať sudcov, prekladať sudcov bez ich súhlasu, viesť disciplinárne konania týkajúce sa sudcov, prijímať etické normy a rozhodovať o služobnom postupe sudcov. * V grafe sa uvádzajú iba niektoré právomoci, pričom súdne rady majú aj ďalšie právomoci. *IT: obidve súdne rady (CSM: občianska/trestná justícia a CPGA: správna justícia). V niektorých krajinách má výkonná moc povinnosť, či už vyplývajúcu zo zákona alebo z praxe, riadiť sa pri vymenovávaní alebo prepúšťaní sudcu návrhom súdnej rady (napr. v ES). Graf 50: Kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu*[60] Z grafu možno vidieť, ktorá zložka vlády (justícia, zákonodarná alebo výkonná) vymedzuje kritériá slúžiace na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu. Takisto sa v ňom uvádza, aké kritériá sa v ktorej krajine uplatňujú: buď suma založená na historických/skutočných nákladoch, ktoré sú najbežnejším kritériom, alebo, menej často, na počte nových/uzavretých prípadov, predpokladaných nákladoch alebo potrebách/žiadostiach súdov. *DK: zohľadňuje sa počet nových a uzavretých prípadov na súde prvého stupňa; DE: uvedené platí len pre rozpočet najvyššieho súdu, pokiaľ ide o súdy prvého a druhého stupňa, tam sa justičné systémy jednotlivých spolkových krajín líšia; EE: platí len pre súdy prvého a druhého stupňa; HU: podľa zákona sa platy sudcov stanovia v zákone o centrálnom rozpočte takým spôsobom, že ich výška nesmie byť nižšia než v predchádzajúcom roku; NL: do úvahy sa berie počet uzavretých prípadov s ohľadom na hodnotenie nákladov pre súdy. Graf 51: Záruky týkajúce sa prekladania sudcov bez ich súhlasu (nepreložiteľnosť sudcov) [61] V grafe sa skúmajú možnosti preloženia sudcov bez ich súhlasu, pričom sa uvádza, či je takéto preloženie povolené a ak áno, ktoré orgány o takýchto záležitostiach rozhodujú, dôvody (napr. organizačné, disciplinárne), pre ktoré je takéto preloženie povolené, a či je možné odvolanie proti takémuto rozhodnutiu[62]. Po prvýkrát sa v grafe uvádza aj počet sudcov, ktorí boli v roku 2013 preložení bez ich súhlasu. * Údaj nad stĺpcom uvádza počet sudcov, ktorí boli v roku 2013 bez svojho súhlasu preložení (ak nie je uvedené žiadne číslo, nie sú k dispozícii žiadne údaje). BE: preloženie z organizačných dôvodov len v rámci súdu; CZ: sudcu možno preložiť len na súd rovnakého stupňa, súd o jeden stupeň vyššie alebo nižšie (všetky v tom istom súdnom okrese); DE: preloženie na maximálne tri mesiace a iba v prípade zastupovania; EL: bol preložený jeden sudca z občianskej/trestnej justície; LT: dočasné preloženie, ak existuje naliehavá potreba zabezpečiť riadne fungovanie súdu; FR: minister spravodlivosti môže preložiť sudcu z organizačných dôvodov, v zriedkavých prípadoch, akými je zrušenie súdu, alebo z právnych dôvodov, akými sú zmluvy na určitý čas (v prípade predsedu súdu alebo špecializovaných funkcií); PL: po reorganizácii súdov bolo približne päťsto sudcov zo zrušených súdov preložených na iné súdy; RO: iba dočasné preloženie, na obdobie do jedného roka, z dôvodu disciplinárnych sankcií; UK (EN+WL): v roku 2013 bolo preložených menej ako päť sudcov, ak vôbec nejakí. Graf 52: Prepúšťanie sudcov súdov prvého a druhého stupňa*[63] V tomto grafe sa uvádzajú orgány, ktoré majú v jednotlivých členských štátoch právomoc navrhovať prepustenie sudcov súdov prvého a druhého stupňa a rozhodovať o ich prepustení.[64] V hornej časti stĺpca je uvedené, kto prijíma konečné rozhodnutie[65], a v spodnej časti je uvedené – v náležitých prípadoch –, kto navrhuje prepustenie alebo s kým je potrebné konzultovať pred prijatím rozhodnutia. Po prvýkrát sa v grafe uvádza aj počet sudcov, ktorí boli v roku 2013 prepustení, a tiež, či je možné preskúmanie prepustenia na súde, ústavnom súde alebo inom nezávislom orgáne. * Údaj nad stĺpcom uvádza počet sudcov, ktorí boli v roku 2013 prepustení (ak nie je uvedené žiadne číslo, nie sú k dispozícii žiadne údaje). EL: prepustený jeden sudca z občianskej/trestnej justície; UK (EN+WL): prepustení neboli žiadni sudcovia pracujúci na plný pracovný čas. Prepustení boli iba sudcovia pracujúci na kratší pracovný čas (dostávajúci odmenu za odpracované dni), konkrétne jeden sudca súdu, štyria pomocní sudcovia (ktorí zvyčajne vykonávali funkciu 15 dní do roka) a osem prísediacich; V niektorých krajinách má výkonná moc povinnosť, či už vyplývajúcu zo zákona alebo z praxe, riadiť sa pri prepúšťaní sudcu návrhom súdnej rady (napr. v ES). Graf 53: Prideľovanie prípadov v rámci súdu[66] V grafe sa uvádza, na akej úrovni sa vymedzujú kritériá rozdeľovania prípadov v rámci súdu (napr. zákon, zaužívané postupy), ako sú prípady prideľované (napr. predsedom súdu, zamestnancami súdu, náhodné prideľovanie, vopred stanovené poradie) a ktorý orgán dohliada na ich prideľovanie[67]. Graf 54: Vzdávanie sa prípadov a vylučovanie sudcov[68] V grafe sa uvádza, či sudcovia môžu byť sankcionovaní, ak nerešpektujú povinnosť vzdať sa rozhodovania o spore, v ktorom je spochybnená alebo ohrozená ich nestrannosť, alebo keď existuje dôvod pochybovať o ich nezaujatosti. V grafe sa zároveň uvádza, ktorý orgán[69] rozhoduje o námietke strany konania, ktorej cieľom je vylúčenie sudcu[70]. Graf 55: Postupy v prípade ohrozenia nezávislosti sudcu[71] V grafe sa uvádza, ktoré orgány môžu konať v konkrétnych postupoch na ochranu nezávislosti justície, keď sa sudcovia domnievajú, že je ohrozená ich nezávislosť[72]. Zároveň sa v ňom uvádzajú opatrenia, ktoré môžu tieto orgány prijať (napr. vydanie formálneho vyhlásenia, podanie sťažností alebo vyrubenie sankcií voči osobám, ktoré sa snažia neprimeraným spôsobom ovplyvniť sudcu). Opatrenia prijaté na ochranu nezávislosti justície prijímajú prokuratúry alebo súdy (v prípade sankcií), alebo súdna rada (v prípade iných opatrení). Závery týkajúce sa nezávislosti justície Počas posledných troch rokov sa vnímanie nezávislosti vo väčšine členských štátov zlepšilo, alebo zostalo stabilné. Avšak v niekoľkých členských štátoch sa úroveň vnímanej nezávislosti, ktorá bola už aj tak nízka, ešte zhoršila. V porovnávacom prehľade z roku 2015 sa rozšírilo mapovanie právnych záruk zameraných na ochranu nezávislosti justície v určitých situáciách, keď môže byť ohrozená. Uvádza sa v ňom aj počet prípadov, keď sudcovia boli preložení bez ich súhlasu, a počet prepustených sudcov v roku 2013. Okrem toho sa v ňom uvádzajú informácie o kritériách, ktoré sa používajú v členských štátoch na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu. Vzhľadom na to, že viaceré členské štáty plánujú zreformovať svoje súdne rady, alebo zvažujú zriadenie takýchto nezávislých orgánov, v porovnávacom prehľade z roku 2015 sa uvádza porovnanie právomocí súdnych rád a ich zloženia. Členským štátom by to mohlo pomôcť pri zabezpečovaní účinnosti rád na ochranu nezávislosti justície, pri súčasnom zohľadnení tradícií a špecifík justičných systémov. Komisia bude podporovať súdne siete v tom, aby dôkladnejšie posúdili účinnosť právnych záruk a zvážili, ako by tieto zistenia by mohli byť prezentované v budúcich porovnávacích prehľadoch. 4. DOPLNENIE CHÝBAJÚCICH ÚDAJOV Zhromažďovanie údajov o kľúčových prvkoch justičných systémov vo všetkých členských štátoch zostáva aj naďalej výzvou. Na nasledujúcom grafe je znázornená situácia, pokiaľ ide o chýbajúce údaje. Graf v členení podľa jednotlivých členských štátov uvádza percentuálny podiel informácií, ktoré sú k dispozícii o každom z kľúčových komponentov porovnávacieho prehľadu (efektívnosť, kvalita a nezávislosť). Graf 56: Chýbajúce údaje a dostupnosť informácií (efektívnosť, kvalita, nezávislosť/percentuálny podiel za jednotlivé členské štáty) (zdroj: Európska komisia[73]) Informácie o nezávislosti poskytli takmer všetky členské štáty. V oblasti kvality je dostupnosť informácií vo všeobecnosti vyššia ako 50 %. Hlavné problémy pretrvávajú v oblasti efektívnosti. Hoci sa na zbere údajov Európskou komisiou pre efektívnosť súdnictva na účely porovnávacieho prehľadu z roku 2015 podieľali takmer všetky členské štáty, úroveň odpovedí na konkrétne otázky je potrebné naďalej zlepšovať. Ťažkosti so zberom údajov vznikajú z rôznych dôvodov, konkrétne: nedostatok relevantných údajov z dôvodu nedostatočnej štatistickej kapacity; skutočnosť, že vnútroštátne kategórie používané pri zbere údajov nezodpovedajú tým, ktoré používa Európska komisia pre efektívnosť súdnictva, alebo, v niektorých prípadoch, neochota zúčastňovať sa na zhromažďovaní údajov na účely porovnávacieho prehľadu. Komisia v záujme doplnenia chýbajúcich údajov vyzýva členské štáty, aby poskytli všetky údaje relevantné z hľadiska porovnávacieho prehľadu, pričom má v úmysle posilniť tieto činnosti: · spolupracovať so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy pri zbere údajov a, keďže členovia skupiny vyjadrili záujem o tvorbu nových ukazovateľov, pri vývoji prípadných nových ukazovateľov, · spolupracovať s orgánmi EÚ v konkrétnych oblastiach právnych predpisov EÚ týkajúcich sa rastu, ako je hospodárska súťaž, práva spotrebiteľov, práva duševného vlastníctva, a rozšíriť spoluprácu na ďalšie oblasti, · spolupracovať s európskymi sieťami v oblasti justície, najmä s Európskou sieťou súdnych rád, so Sieťou predsedov najvyšších súdov EÚ, Združením štátnych rád a najvyšších správnych súdov, s Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy a so združeniami právnikov, najmä advokátov, · sledovať spoločný zber údajov uskutočňovaný Eurostatom/Úradom OSN pre drogy a kriminalitu a expertnými skupinami pôsobiacimi v oblasti vnútorných záležitostí, ako aj · riešiť nedostatočné kapacity niektorých členských štátov, pokiaľ ide o zber príslušných štatistických údajov o justícii v rámci európskeho semestra. 5. ZÁVERY V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície z roku 2015 sa odráža úsilie členských štátov o zvýšenie účinnosti ich vnútroštátnych justičných systémov. Vyplývajú z neho určité zlepšenia, ale zároveň poukazuje na to, že prínosy reforiem justície sa prejavia až po určitom čase. V záujme dosiahnutia účinnejšej justície je preto nevyhnutné nasadenie a odhodlanie. Komisia obnovuje svoj záväzok podporovať toto úsilie v spolupráci s členskými štátmi a všetkými zainteresovanými stranami. Vzhľadom na úlohu, ktorú účinná justícia zohráva pri presadzovaní spoločných hodnôt Únie a prispievaní k hospodárskemu rastu, je takéto spoločné úsilie rozhodne odôvodnené. [31] Pozri napríklad dokument Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva (CEPEJ) „Kontrolný zoznam na účely podpory kvality justície a súdov“; stanovisko č. 6 (2004) Poradného výboru európskych sudcov (CCJE) je k dispozícii na adrese: https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CCJE(2004)OP6&Sector=secDGHL&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=FEF2E0&BackColorIntranet=FEF2E0&BackColorLogged=c3c3c3. [32] V bode 34 stanoviska Poradného výboru európskych sudcov č. 6 (2004) sa uvádza, že (...) hodnotenie „kvality“ justičného systému, t. j. činnosti systému súdov ako celku alebo každého jedného súdu či miestnej skupiny súdov by sa nemalo zamieňať s hodnotením odbornej spôsobilosti každého jednotlivého sudcu. [33] Údaje o „ostatných prvkoch“ zahŕňajú napríklad počet prípadov, v ktorých bolo podané odvolanie (EE, LV), počet vypočutí (SE), alebo počet prípadov uzavretých v rámci určitých lehôt (DK). [34] 11. porovnávacia správa o elektronickej verejnej správe (SMART 2013/0053-3). K dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-egovernment-report-2014-shows-usability-online-public-services-improving-not-fast. [35] Fiktívni používatelia sú vyškolení a inštruovaní tak, aby v role potenciálneho používateľa pozorovali, skúsili používať a zmerali proces (verejnej služby). Každý fiktívny používateľ má na zhodnotenie udalosti zo skutočného života jeden deň. [36] K dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-egovernment-report-2014-shows-usability-online-public-services-improving-not-fast. [37] Údaje boli zhromaždené v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy. [38] Parametre dotazníka vychádzajú zo stanoviska č. 7 (2005) Poradného výboru európskych sudcov (CCJE) na tému „spravodlivosť a spoločnosť“