SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 27.5.2009 
SEK(2009) 716 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
OZNÁMENIE KOMISIE 
 
Európsky finan čný dohľad 
   
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
 
 
{KOM(2009) 252 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 716} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Európska komisia sa vo svojom oznámení nazvanom „Stimuly na oživenie hospodárstva 
v Európe“ zo 4. marca 2009 zaviazala vypracova ť návrhy reformy rámca EÚ pre finan čný 
dohľad. Činnosť Komisie v tejto oblasti vychádza zo správy „de Larosièrovej“ skupiny pre 
finančný dohľad v EÚ, ktorá obsahovala odporú čanie na nový európsky rámec doh ľadu nad 
finančnými trhmi pre doh ľad nad jednotlivými finan čnými inštitúciami (mikroobozretnostný 
dohľad) a pre doh ľad nad stabilitou finan čného systému (makroobozretnostný doh ľad).  
Konzultácie 
Komisia uskuto čnila v období od 10. marca do 10. apríla 2009 v súvislosti s de Larosièrovou 
správou verejné konzultácie, ktoré mali písomnú podobu. Predložených bolo 116 odpovedí, 
z ktorých ve ľká väčšina vo všeobecnosti podpor ovala návrhy v oblasti doh ľadu obsiahnuté 
v správe.  
Na riadenie procesu vypracúvania tohto posúdeni a vplyvu sa dvakrát zišla riadiaca skupina 
pre posúdenie vplyvu, ktorá pozostávala zo zástupcov rozli čných GR. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Všeobecné problémy 
Finančné trhy EÚ sú stále viac integrované a dominujú im celoeurópske skupiny, ktorých 
činnosti riadenia rizík sú centralizované v ic h jednotlivých centrálach. Najmä v prípade EÚ-
12 bankovým trhom dominujú zahrani čné finančné skupiny.  
Nedávne udalosti ukázali, že vytvori ť jednotný finan čný trh a dosiahnu ť stabilitu finan čného 
systému je ve ľmi ťažké, ak sa má sú časne zachova ť vnútroštátny doh ľad. Vďaka kríze 
vyplávali na povrch slabé miesta sú časných ustanovení EÚ, v ktorýc h sa prílišný dôraz kladie 
na prevenciu a zvládnutie kríz týkajú cich sa jednotlivých firiem a nedostato čný dôraz sa 
kladie na riziká vplývajúce na stabilitu finan čného systému ako celku.  
Súčasnú organizáciu finan čného doh ľadu v EÚ preto charakterizuje všeobecný problém 
nesúladu medzi úrov ňou európskej integrácie finan čných trhov EÚ a vnútroštátnou 
organizáciou zodpovedností v oblasti doh ľadu. 
Umocňujú to aj ďalšie všeobecné problémy, ktoré vyšli na svetlo sveta v ďaka finančnej kríze:  
• Zvýšené riziká cezhrani čného prenosu problému vzh ľadom na prepojenos ť finančných 
trhov EÚ so zvýšenou integráciou, a to ta k v celej EÚ, ako aj v rámci globálnych 
finančných trhov. 
• Podkopaná dôvera spotrebite ľov, zamestnancov, dôchodcov, malých podnikových 
a retailových investorov, prispi evajúca k hospodárskej recesii. 
• Znížená globálna konkurencieschopnos ť európskeho finan čného sektoru v porovnaní 
so situáciou, ktorá by nastala, ak by existovali lepšie postupy doh ľadu. 
SK 3   SK • Riziká nekoordinovaných politík zameranýc h na vnútroštátne postoje, s negatívnym 
vplyvom na jednotný trh. 
Ovplyvnené zú častnené strany 
Vzhľadom na svoj rozsiahly vplyv na finan čný sektor a celé hospodárstvo, finan čná 
nestabilita ovplyv ňuje veľmi široké spektrum zú častnených strán, t. j.: 
• finančné inštitúcie vrátane ich akcionárov a zamestnancov; 
• používate ľov finan čných služieb vrátane vkladate ľov, investorov, dôchodcov 
a nefinančných spolo čností a zárove ň 
• verejné orgány vrátane orgánov doh ľadu, centrálnych bánk a ministerstiev financií. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
V oblasti mikroobozretnostného doh ľadu už EÚ dosiahla hranice toho, čo je možné dosiahnu ť 
v súvislosti so sú časnými poradnými výbormi orgánov doh ľadu EÚ. Vnútorný trh potrebuje 
mechanizmus na zabezpe čenie toho, aby vnútroštátne orgány doh ľadu prijímali v súvislosti 
s cezhrani čnými finan čnými skupinami čo najlepšie rozhodnutia. Integrovaný finan čný trh EÚ 
vrátane spolo čností podnikajúcich cezhrani čne nemôže fungova ť správne, ak doh ľad na 
vnútroštátnej úrovni ostáva ro ztrieštený. Preto je nevyhnutný presun právomocí na úrove ň 
Spoločenstva.  
V oblasti makroobozretnostného doh ľadu je jasné, že slabé miesta sú časnej štruktúry zohrali 
úlohu v nedávnych otrasoch vo finan čnom sektore. Podobne ako G20 a Spojené štáty 
americké, aj EÚ by mala zriadi ť nový orgán zodpovedný za iden tifikáciu rizík pre finan čnú 
stabilitu na európskej úrovni  a v prípade potreby vydáva ť varovania o rizikách 
a zabezpe čovať následné kroky. Iba opatreniami Spolo čenstva sa dá dosiahnu ť posúdenie na 
úrovni EÚ a z perspektívy celej EÚ, ako aj ú činná odozva na úrovni EÚ na systémové riziká.  
4. CIELE  
Na reformu rámca doh ľadu EÚ sa vz ťahujú tieto všeobecné ciele : 
(1) zaviesť účinnejší rámec finan čného doh ľadu v EÚ, ktorý by bol prispôsobený 
príslušnej úrovni integrácie finan čných trhov; 
(2) zlepšiť finančnú stabilitu v EÚ (a tým obmedzi ť potenciálne riziká pre reálne 
hospodárstvo a verejné financie); 
(3) ochraňovať záujmy spotrebite ľov, investorov, iných používate ľov finančných služieb 
a ostatných príslušných zú častnených strán, najmä zamestnancov;  
(4) zvyšovať konkurencieschopnos ť finančných trhov EÚ a 
(5) podporova ť integráciu finan čných trhov EÚ, ktorou by sa podporoval udržate ľný 
rozvoj. 
SK 4   SK V oblastiach mikroobozretnostného doh ľadu a makroobozretnostného doh ľadu sa stanovili 
tieto osobitné ciele:  
Osobitné ciele 
Mikroobozretnostný doh ľad  Makroobozretnostný doh ľad  
(1) vyvážiť záujmy domovského a hostite ľského 
orgánu doh ľadu, t. j. posilni ť postupy 
a praktiky, prostredníctvom ktorých sa oponuje rozhodnutiam vnútroštátnych 
orgánov doh ľadu na cezhrani čnom základe; 
(2) zabezpečiť rovnaké podmienky hry pre 
finančné inštitúcie fu ngujúce v rôznych 
členských štátoch; 
(3) zlepšiť predchádzanie krízam a zvládnutie 
krízových situácií v európskom meradle; a 
(4) zlepšiť účinnosť a nákladovú efektivitu 
dohľadu pri spolo čnostiach podliehajúcich 
dohľadu. (1) vypracova ť európske makroobozretnostné 
posúdenie rizík; 
(2) zlepšiť účinnosť mechanizmov v časného 
varovania; a 
(3) umožniť, aby sa posúdenia rizík premietali 
do opatrení, ktoré podniknú príslušné orgány. 
 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
5.1. Mikroobozretnostný doh ľad  
Možnosti organizácie mikroobozretnostného doh ľadu v EÚ sa zvážili v dvoch etapách: 
Etapa 1: Systém doh ľadu 
1. Dynamické status quo:  založené na pokra čovaní súčasného modelu domovskej krajiny 
a Lamfalussyho rámca. 
2. Krok spä ť: model hostite ľskej krajiny:  udeliť vnútroštátnym orgánom doh ľadu plnú 
zodpovednos ť za dohľad tak nad domácimi spolo čnosťami, ako aj nad spolo čnosťami 
vlastnenými zahrani čnými subjektmi a činnými v danej krajine, vrátane dcérskych spolo čností 
i pobočiek.  
3. Model vedúceho orgánu doh ľadu:  zahŕňa rozšírené právomoci pre orgán doh ľadu 
materskej spolo čnosti cezhrani čnej skupiny. V praxi by to zn amenalo, že orgán domovskej 
krajiny cezhrani čnej skupiny dostane plnú zodpovednos ť za operácie v celej EÚ – a to tak pre 
pobočky, ako aj pre dcérske spolo čnosti. Táto možnos ť by mohla by ť evolučným krokom 
jestvujúceho rámca doh ľadu.  
4. De Larosièrov návrh: európsky systém finan čného doh ľadu (ESFD):  
pretransformovanie jest vujúcich výborov orgánov doh ľadu EÚ na jeden, dva alebo tri 
európske orgány doh ľadu. Nový európsky orgán alebo orgány doh ľadu by fungovali 
v spolupráci s vnútroštát nymi orgánmi finan čného doh ľadu, ktoré ostávajú zodpovedné za 
každodenný doh ľad jednotlivých inštitúcií. Tieto orgány by v kolégiách orgánov doh ľadu 
koordinovali doh ľad nad cezhrani čnými skupinami, prispievali k harmonizácii podrobných 
SK 5   SK pravidiel, ustanovovali usmernenia a disponovali právomocou zasiahnu ť v určitých prísne 
vymedzených prípadoch nezhody medzi vnútroštátnymi orgánmi doh ľadu. 
5. Jediný orgán doh ľadu na úrovni EÚ:  zahŕňa pridelenie všetkých každodenných 
právomocí doh ľadu nad inštitúciami s cezhrani čnými činnosťami na úrovni Spolo čenstva 
jedinému orgánu doh ľadu, pričom vnútroštátne orgány doh ľadu by ostali zodpovedné za 
spoločnosti s výhradne vnútroštátnymi činnosťami.  
Etapa 2: Inštitucionálna štruktúra  
A. Jeden orgán, t. j. integrovaný prístup:  pokrýva celý finan čný sektor (bankové trhy, 
poisťovacie trhy a trhy s cennými papi ermi) a všetky aspekty finan čného dohľadu1. 
B. Dva orgány, prístup pod ľa cieľov (často ozna čovaný ako „dvojitý vrchol“ – „twin 
peaks“): založený na rozdel ení úloh medzi dva orgány doh ľadu: jeden vykonáva obozretný 
dohľad a druhý vykonáva doh ľad nad pravidlami podnikania2. Koordináciu medzi týmito 
dvoma orgánmi by mohol vykonáva ť riadiaci výbor. 
C. Tri orgány, t. j. odvetvový prístup:  zahŕňa bankový doh ľad, dohľad nad pois ťovníctvom 
a dôchodkovým systémom, a kone čne dohľad nad obchodovaním s cennými papiermi3, 
v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti financií zodpovedajúcimi jednotlivým odvetviam
4. Tento model by mohol by ť doplnený ústredným riadiacim výborom. 
D. Štyri orgány, t. j. inštitucionálny prístup:  popri troch orgánoch zodpovedných za doh ľad 
nad jednotlivými sektormi by sa mohol vytvori ť osobitný štvrtý orgán na ú čely dohľadu nad 
finančnými konglomerátmi. 
5.2. Makroobozretnostný doh ľad  
V súvislosti s európskym rámc om pre makroobozretnostný doh ľad sa posúdilo pä ť možností: 
A. Dynamické status quo:  na základe tohto scenára by sa makroobozretnostný doh ľad 
uskutočňoval prostredníctvom jestvujúcich dojednaní EÚ a zah ŕňal by nieko ľko inštitúcií 
a orgánov, pri čom by mu chýbal mechanizmus na zais ťovanie náležitých následných krokov 
po varovaniach a odporú čaniach. 
B. Postup založený na jestvujúcich al ebo na navrhovaných štruktúrach:  
Uloženie úloh Hospodárskemu a finan čnému výboru (HFV):  tento orgán vypracúva 
posúdenia na vysokej úrovni v s úvislosti s vývojom na finan čných trhoch a službami 
a poskytuje poradenstvo rade ECOFIN a Európskej komisii.  Na základe tejto možnosti by 
HFV prebral k ľúčovú úlohu v budúcom rámci pre makroobozretnostný doh ľad.  
                                                 
1 Členské štáty s jedinými modelom doh ľadu oddeleným od centrálnych bánk: DE, AT, DK, HU, MT, 
PL, UK, SE. Členské štáty s jediným modelom doh ľadu prepojeným na centrálne banky (alebo v nich 
integrovaným): FI, IE, SK, BE, EE.  
2 Tento model prijalo v EÚ iba Holandsko.  
3 Členské štáty s odvetvovým modelom: CZ, ES, FR, EL, IT, LT, LU, PT, SI. 
4 Napríklad smernica o trhoch s finan čnými nástrojmi pre sektor cenných papierov; smernica 
o kapitálových požiadavkách pre bankový sektor a smernica „solventnos ť II“ (ešte neprijatá) pre sektor 
poisťovníctva. 
SK 6   SK Uloženie úloh Európskemu systému centrál nych bánk (ESCB)/Eur ópskej centrálnej 
banke (ECB): Na základe tejto možnosti by  sa ECB zverila úloha vykonáva ť v EÚ 
makroobozretnostný doh ľad. V rozsahu, v akom je to zlu čiteľné so Zmluvou o ES a štatútom 
ECB, by nové úlohy a súvisi ace právomoci mohla vykonáva ť sama ECB, resp. s podporou 
„rozšíreného a posilneného“ Výboru pre bankový doh ľad (vrátane napr. predsedov výborov 
orgánov doh ľadu). 
Uloženie úloh Európskemu systému finan čného doh ľadu („ESFD“):  na základe tejto 
možnosti by sa nový európsky orgán (orgány) pod ľa odporúčania de Larosièrovej správy 
posilniť mikroobozretnostný doh ľad EÚ mohol poveri ť aj úlohou makroobozretnostného 
dohľadu. Podporu by im poskytovala sie ť vnútroštátnych orgánov doh ľadu. 
C. Založenie nového orgánu: Európska rada pre systémové riziká:  v tejto možnosti sa 
v súlade s odporú čaniami de Larosièrovej skupiny po číta so založením nového orgánu, 
Európskej rady pre systémové riziká (ERS R). ERSR by bola nezáv islým orgánom mimo 
štruktúry ECB, avšak predseda l by jej prezident ECB. Pr evádzkovú a odbornú podporu by jej 
poskytovali hlavne ECB/ESCB. Je j hlavnými úlohami by bolo odha ľovať riziká v oblasti 
makroobozretnosti; identifikova ť náležité opatrenia na znižovanie týchto rizík 
a prostredníctvom varovaní da ť príslušným orgánom podnet na nápravné opatrenia.  
6. PREDBEŽNÉ POSÚDENIE VPLYVU A  POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Mikroobozretnostný doh ľad  
V prvej etape sa identifikované možnosti posúdili z poh ľadu ich ú činnosti pri dosahovaní 
cieľov reformy (pozri tabu ľku vyššie). Na základe tejto analýzy sa zamietli možnosti 1 (status 
quo), 2 (krok spä ť) a 3 (vedúci orgán doh ľadu), pretože nesp ĺňajú veľkú väčšinu osobitných 
cieľov.  
Možnosť 4 (ESFD) a možnos ť 5 (orgán doh ľadu EÚ) sa ponechali na ďalšie komparatívne 
posudzovanie pod ľa kritérií ú činnosti, efektivity, súladu, subsidiarity a proporcionality. 
Z tohto vyplynula možnos ť ESFD ako uprednost ňovaná možnos ť reformy systému EÚ 
pre finančný dohľad. Pokia ľ ide o účinnosť, je otázne, či by sa jediný orgán doh ľadu na 
úrovni EÚ priblížil činnostiam finan čnej skupiny dostato čne, aby dokázal zaru čiť primeranú 
ochranu pre vkladate ľov, poistencov a investorov, ako aj finan čnú stabilitu finan čných 
inštitúcií v EÚ. Takýto orgán by nemal ani zákonnú právomoc uplat ňovať pravidlá prijaté na 
vnútroštátnej úrovni v členských štátoch. V rámci ESFD by každodenný doh ľad vykonávali 
vnútroštátne orgány doh ľadu. Ide o decentralizovaný a evolu čný model, ktorým by sa časom 
v prípade potreby umož ňoval prevod dodato čných zodpovedností v oblasti doh ľadu na úrove ň 
EÚ. Ďalším kľúčovým bodom v prospech decentralizované ho riešenia, akým je napr. ESFD, 
je, že v sú časnosti na úrovni EÚ neexistuje mechaniz mus financovania, ktorý by sa používal 
v prípade, ke ď na pomoc inštitúcii v ťažkostiach je nutný zásah. Obe možnosti sú rovnako 
v súlade s ostatnými príslušnými politikami EÚ.  
Uvedené štyri možnosti inštitucionálneho us poriadania sa násle dne podrobili analýze 
s ohľadom na kritériá ú činnosti, efektivity a súladu. Naprie k tomu, že žiadna z možností sa po 
tejto analýze neukázala ako jasný ví ťaz, v tejto etape panovalo presved čenie, že 
najúmernejším riešením, ktoré by zah ŕňalo minimum nevyhnutných zmien, je zachova ť 
súčasnú odvetvovú štruktúru troch výborov orgánov doh ľadu prostredníctvom vytvorenia 
SK 7   SK troch európskych orgánov s tými istými odve tvovými mandátmi, ako sú mandáty týchto 
výborov, a zárove ň rozanalyzova ť fungovanie nových štruktúr tri roky po vzniku ESFD.  
6.2. Makroobozretnostný doh ľad  
ERSR sa jasne ukazuje ako najlepšie riešenie rámca EÚ pre makroobozretnostný doh ľad. 
Bola by ú činným riešením centralizácie zodpovedností  pre varovania o rizikách v oblasti 
makroobozretnosti a zárove ň by mala zloženie, ktorým by sa posilnili vzácne synergie, 
zabezpečilo vyvážené zastúpenie všetkých dotknutých vnútroštátnych a európskych inštitúcií 
a orgánov a prispelo by sa k stabilite finan čného systému. Uložením úloh Hospodárskemu 
a finančnému výboru (HFV) by sa vzh ľadom na jeho politický rozmer mohla ohrozi ť 
nestrannos ť jeho analýz. Pokia ľ ide o uloženie úloh E SFD, hlavný nedostatok spo číva v tom, 
že medzi rozsahom makroobozretnostného doh ľadu a rozsahom mikroobozretnostného 
dohľadu existuje podstatný ro zdiel. Nakoniec, pokia ľ ide o ECB/ESCB, proti tejto možnosti 
sa dajú vznies ť tri hlavné argumenty: potenciálny konflikt záujmov medzi finan čnou 
a menovou stabilitou; riziko straty reputácie spojené s výkonom makroobozretnostného 
dohľadu a nadmerné sústredenie moci s oh ľadom na doh ľad nad finan čným systémom EÚ. 
Pokiaľ ide o efektivitu, ERSR by stavala na  prevádzkovej a odbornej podpore zo strany 
ECB/ESCB, pri čom by disponovala iba obmedzenými potrebami dodato čných zdrojov. 
7. VPLYV VYBRATÝCH MOŽNOSTÍ  
Vybratými možnos ťami by sa mali naplno dosiahnu ť ciele opísané v oddiele 4, a to 
prostredníctvom toho, že by sa nimi zrealizovalo nieko ľko okamžitých zmien v organizácii 
finančného doh ľadu v EÚ. Tieto o čakávané zmeny sa odzrkad ľujú v opera čných cieľoch 
stanovených pre ESFD a ERSR. Vo vše obecnosti by sa navrhovaným novým rámcom 
prostredníctvom prispe nia k ochrane finan čnej stability a k ú činnejšej kontrole správania sa 
finančných spolo čností zlepšila situácia vä čšiny zúčastnených strán na vnútornom trhu: 
Finančné inštitúcie vrátane ich akcionárov a zamestnancov: prostredníctvom zlepšenia 
obchodného prostredia následkom zvýšenej finan čnej stability a ú činnejšieho predchádzania 
krízam v EÚ; zabezpe čenia rovnakých podmienok hry a zníženia nákladov na dodržiavanie 
predpisov pre cezhrani čné spoločnosti; prilákania investícií na vnútorný trh z tr etích krajín 
vďaka zvýšenej finan čnej stabilite; zachovaniu pracovný ch miest a vytvoreniu nových 
pracovných miest vo finan čnom sektore. 
Používatelia finan čných služieb vrátane vkladate ľov, investorov, dôchodcov 
a nefinan čných spolo čností: prostredníctvom zvýšenia dôvery spotrebite ľov a investorov 
v súvislosti so zvýšenou spo ľahlivosťou finan čného sektora; znížen ia rizík platobnej 
neschopnosti individuálnych finan čných inštitúcií; zlepšenia stability dôchodkových fondov 
a poskytovania stimulov pre rozvoj cezhrani čných zamestnaneckých dôchodkových fondov; 
uľahčovania prístupu k prostriedkom posil ňovaním jednotného kapitálového trhu v EÚ. 
Spotrebitelia a zamestnanci v širšom hospodárstve.  Úspešná identifikácia a prevencia 
systémových finan čných kríz zo strany ER SR s potenciálom ovplyvni ť aj reálne hospodárstvo 
môže ma ť pozitívny vplyv na prevenciu, resp. zn ižovanie makroekonomických recesií, ako 
aj súvisiace vplyvy na výrobu, spotrebu a zamestnanos ť. 
Verejné orgány vrátane orgánov doh ľadu, centrálnych bánk a ministerstiev financií:  
prostredníctvom objasnenia rolí a z odpovedností na vnútroštátnej úrovni a úrovni 
SK 8   SK Spoločenstva a založenia ú činného rámca na riešenie konfliktov; nepriameho posil ňovania 
nezávislosti doh ľadu; vytvorenia rámca, ktorým sa prepojí mikroobozretnostný doh ľad 
s makroobozretnostným doh ľadom; poskytovania odporú čaní vládam a iným dotknutým 
orgánom na opatrenia, ktoré sú potrebné na ochranu makroekonomickej stability v EÚ 
a jednotlivých členských štátoch, a prostredníctvom zefektív ňovania analýzy vývoja v oblasti 
makroobozretnosti vykonávanej v centrálnych bankách  a zmiernenia rizík, na základe ktorých 
sa musia do finan čného systému pumpova ť verejné prostriedky. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Na účinné monitorovanie vplyvu opatrení EÚ v oblasti mikro- a makroobozretnostného 
dohľadu by sa mali vypracova ť špecifické ukazovatele, ktoré by slúžili na hodnotenie 
výkonnosti ESFD a ERSR. Malo by sa to uskuto čniť v rámci posúdenia vplyvu legislatívnych 
návrhov, ktorými sa vykonáva reforma v oblasti doh ľadu.