Návrh nariadenie Rady ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre zásoby tresky v Baltickom mori a rybolov využívajúci zásoby tresky /* KOM/2006/0411 v konečnom znení - CNS 2006/0134 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.7.2006 KOM(2006) 411 v konečnom znení 2006/0134 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre zásoby tresky v Baltickom mori a rybolov využívajúci zásoby tresky (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu V nedávnom vedeckom odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) sa naznačilo, že dve zásoby tresky v Baltickom mori sa neprimerane využívajú mierou nezabezpečujúcou udržateľnosť. Východné zásoby tresky v podoblastiach ICES 25 až 32 sú na pokraji úhynu z dôvodu rybolovu, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje veľkosť zásob až do tej miery, že zásoby nie sú schopné sa samy reprodukciou obnovovať a sú preto ohrozené zánikom. Hoci je stav západných zásob tresky v subdivíziách ICES 22 až 24 o čosi lepší, tiež sú vystavené vysokej miere rybolovu vedúcej k výnosom, ktoré sú výrazne pod dlhodobou potenciálnou úrovňou. Z toho dôvodu je cieľom ustanoviť viacročný plán dlhodobého riadenia výlovu zásob tresky v Baltickom mori, ktorým sa zabezpečí, že využívanie zásob tresky v Baltickom mori je v súlade s celkovým cieľom spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorým je zabezpečenie trvalo udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok. | 120 | Všeobecný kontext Medzinárodná Komisia pre rybolov v Baltickom mori (IBSFC) v roku 2003 prijala plán riadenia výlovu zásob tresky v Baltickom mori. V pláne riadenia boli definované ciele riadenia a zahrnuté postupy na určovanie celkového povoleného výlovu (TAC) pre tieto dve zásoby, technické opatrenia na obmedzenie intenzity rybolovu a zlepšenie selektívnosti vo výlove tresky ako aj záväzok pokračovať v spolupráci v oblasti kontroly a jej presadzovaní. V odporúčaní od ICES sa poukazuje na niekoľko nedostatkov v pláne riadenia a konštatuje sa, že v súčasnosti je veľmi zložité realizovať plán. Hlavnými nedostatkami sú závislosť na vedeckom odporúčaní týkajúcom sa úrovne výlovu pre nasledujúci rok a na presadzovaní dohodnutého TAC a kvót. ICES nie je schopná vypracovať prognózu týkajúcu sa výlovu s presnosťou potrebnou na realizáciu plánu, pretože nie je možné presne stanoviť veľkosť zásob. Úspešnosť plánu riadenia IBSFC závisí od implementácie a presadzovania TAC a kvót. Ukázalo sa však, že dohodnuté kvóty sa nedodržiavajú a značné množstvá tresky najmä z východných zásob sú vylodené bez nahlásenia. ICES odhaduje, že 35 % – 45 % vylodení tresky z východných zásob nebolo v posledných rokoch nahlásených. Mnohé technické opatrenia ovplyvňujúce výlov tresky sa uplatňujú v Baltickom mori. Tieto opatrenia zahŕňajú uzavreté oblasti/obdobia na obmedzenie intenzity rybolovu a zavedenie osobitných opatrení na zvýšenie selektívnosti v rybolove. Ukázalo sa, že najmä zavedenie vlečných sietí „Bacoma“ (vlečná sieť so štvorcovým okom v zaťahovacej sieti) malo pozitívny vplyv a videlo k zníženiu výlovu tresky nedosahujúcej požadovanú veľkosť. Tieto technické opatrenia však nepostačovali na riešenie problému týkajúceho sa neprimeranej miery rybolovu. Celkový záver je taký, že v súčasnosti plán riadenia IBSFC nie je možné realizovať ani presadzovať. Z toho dôvodu je plán riadenia potrebné prepracovať. | 130 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu sa ustanovuje všeobecný rámec pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva a identifikujú sa situácie, v ktorých Rada prijíma plány riadenia. V nariadení Rady (ES) č. 2187/05 z 21. decembra 2005 sú načrtnuté všetky trvalé technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybného hospodárstva vo vodách Baltického mora, Beltov a Öresundu. Pokračujúce technické opatrenia vzťahujúce sa na dlhodobé riadenie zásob tresky sú však v tomto návrhu zahrnuté. Medzi týmito opatreniami sú navrhnuté oblasti a oblasti a obdobia uzavreté pre výlov tresky. Nariadenie Rady (ES) č. 52/2006 z 22. decembra 2005, ktorým sa na rok 2006 stanovujú rybolovné možnosti a súvisiace podmienky pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné v Baltskom mori, obsahuje množstvo prechodných opatrení vzťahujúcich sa na riadenie výlovu tresky v Baltickom mori. Ustanovenia boli zahrnuté v návrhu v rozsahu, v akom sú tieto ustanovenia príslušné na riadenie zásob tresky. | 140 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Cieľ návrhu zameraného na trvalo udržateľný rozvoj je v súlade s environmentálnou politikou Spoločenstva, najmä s prvkami tejto politiky zaoberajúcimi sa ochranou prirodzených biotopov a uchovávaním prírodných zdrojov. | KONZULTÁCIE SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zúčastnenými stranami | 211 | Metódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Návrh je založený na niekoľkých konzultáciách s členskými štátmi a zástupcami zúčastnených strán. V roku 2004 vydala Komisia pre členské štáty a zúčastnené strany neoficiálny dokument, v ktorom sa diskutuje o problémoch vzťahujúcich sa na riadenie výlovu tresky a o prvkoch, ktoré je možné zahrnúť do plánu riadenia. O neoficiálnom dokumente sa diskutovalo s členskými štátmi na neformálnom stretnutí 5. októbra 2004. Všeobecná odozva bola pozitívna. Všetky členské štáty podporili rozvoj nového plánu riadenia pre zásoby tresky, ktorý bude zahŕňať systém obmedzenia intenzity rybolovu. Táto podpora bola potvrdená na zasadnutí Rady pre rybolov v decembri, keď Rada a Komisia uverejnili spoločné vyhlásenie, ktoré ich zaväzuje v roku 2005 vypracovať dlhodobý plán riadenia pre lov tresky v Baltickom mori a plán obnovy pre východné zásoby tresky. V nadväznosti na spoločné vyhlásenie s Radou vydala Komisia v apríli 2005 prepracovaný neoficiálny dokument. Tento dokument bol predmetom diskusií so zúčastnenými stranami na regionálnom seminári v Bruseli 3. mája a s členskými štátmi 6. júna. Zúčastnené strany a členské štáty podporili všeobecný rámec plánu riadenia uvedenom v neoficiálnom dokumente. K dôležitým otázkam patrila potreba postupne znižovať využívanie zásob na dlhodobo udržateľnú úroveň a význam zavedenia systému na riadenie selektívnosti v rybolove, ktorý by bol prijateľný pre rybné hospodárstvo. V tejto súvislosti členské štáty ani zúčastnené strany nemohli prijať systém podobný systému „dní neprítomnosti v prístave“, ktorý sa v súčasnosti uplatňuje v Severnom mori a na západe Škótska. Na základe stanovísk členských štátov a zúčastnených strán a pri zohľadnení nového vedeckého odporúčania od ICES vypracovala Komisia návrh nariadenia Rady. Zúčastnené strany rokovali o návrhu 23. augusta a členské štáty o ňom rokovali v rámci výročnej schôdze IBSFC 5. až 9. septembra. | 212 | Zhrnutie stanovísk a ich zohľadnenie | Zhromažďovanie a využívanie expertízy | 221 | Príslušné vedecké/odborné oblasti Od ICES a STECF sa vyžaduje, aby poskytli vedecké odporúčanie týkajúce sa dlhodobého riadenia rybolovu využívajúceho tresku v Baltickom mori, najmä týkajúce sa vhodných pravidiel rybolovu na uplatňovanie vo fáze obnovy a po obnovení zásob. Návrh je založený na získaných odporúčaniach. | 2249 | Zhrnutie prijatých a použitých odporúčaní Neboli uvedené žiadne potenciálne vážne riziká s nezvratnými dôsledkami. | 225 | Všeobecným odporúčaním získaným od ICES a STEFC je, že na zabezpečenie vysokých výnosov a nízkeho rizika týkajúceho sa zásob je potrebné výrazne znížiť mieru úhynu pri rybolove. V odporúčaní sa ďalej naznačuje, že postupný prístup, pri ktorom sa obmedzí intenzita rybolovu na odporúčanú mieru v období viacerých rokov, by s vysokou pravdepodobnosťou viedol k udržateľnej miere rybolovu, ak sa bude v plnej miere realizovať a presadzovať. | 226 | Prostriedky použité na zverejnenie odborných odporúčaní Odporúčania od ICES a STEFC sú pre verejnosť dostupné na internetových stránkach týchto organizácií. | 230 | Hodnotenie vplyvu Ak by sa navrhované opatrenia realizovali, viedli by k týmto výsledkom: a) pre zásoby tresky obnove zásob tresky v Baltickom mori na udržateľnú úroveň a následné udržiavanie tejto úrovne zmene vekovej skladby smerom k starším a väčším rybám b) pre iné zásoby zníženiu miery úhynu zásob pri rybolove (najmä zásob platesovitých rýb) ulovených spolu s treskou v rybolove pri dne analytické hodnotenie nie je k dispozícii pre pridružené zásoby a vplyv zníženej miery úhynu pri rybolove na vývoj zásob a výlov nie je možné zhodnotiť c) pre intenzitu rybolovu všeobecné zníženie intenzity rybolovu v segmentoch flotily využívajúcich druhy žijúce pri dne v Baltickom mori d) pre vplyv rybolovu na životné prostredie znížený vplyv rybolovu druhov žijúcich pri dne na životné prostredie e) pre sektor rybolovu stabilný výlov tresky vo fáze obnovy s následným zvýšením výlovu zvýšený výlov na jednotku intenzity Hospodárske dôsledky plánu riadenia na rybné hospodárstvo závisia od toho, ako sa plán realizuje v členských štátoch. Súčasné miery úhynu uvedených dvoch zásob pri rybolove sú dvakrát až trikrát vyššie než navrhované cieľové úrovne a na dosiahnutie týchto úrovní je potrebné intenzitu rybolovu úmerne znížiť. Ak sa plán bude realizovať, povedie to k postupnému znižovaniu intenzity rybolovu o 50 % až 75 %. Pri nezmenenej kapacite flotily to znamená úmerné znižovania v obdobiach, keď je povolený rybolov pri dne. Ak sa však kapacita segmentov využívajúcich tresku zníži napríklad následkom vyraďovacích programov, obmedzenie obdobia rybolovu pri dne by bolo menšie. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 310 | Právny základ Právnym základom pre tento návrh je článok 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Keď bola Spoločná politika rybného hospodárstva reformovaná v roku 2002 a bol ustanovený článok 5 týkajúci sa plánov obnovy a článok 6 týkajúci sa plánov riadenia v nariadení Rady (ES) 2371/2002, pozornosť sa sústredila na riadenie určitého druhu rýb, ktorý naliehavo vyžadoval opatrenia na obnovu. Pri takýchto zásobách sa vyžadoval odlišný prístup než pri takých, ktoré sú jednoznačne v rámci bezpečných biologických limitov. Určité druhy rybolovu však na seba navzájom pôsobia a/alebo sú úzko späté, a preto na definovanie dlhodobých cieľov a vytvorenie účinného riadiaceho rámca je pre ne potrebný prístup spoločného riadenia. Pretože obidve zásoby tresky uvedené v tomto návrhu využívajú tie isté rybárske plavidlá, je nevyhnutné, aby sa viacročný plán dlhodobého riadenia uplatňoval pre obidve zásoby súčasne, napriek tomu, že stav ochrany týkajúci sa týchto zásob je rozdielny. Stav zásob rýb môže byť veľmi tesne v rámci bezpečných biologických limitov alebo mimo neho, takže veľkosť môže z roka na rok kolísať okolo tejto hranice. Keďže takáto situácia by mohla nastať počas aplikácie tohto plánu, jej riešenie vyžaduje vnútornú flexibilitu pri súčasnom zameraní sa na zachovávanie udržateľnej úrovne zásob. Z toho dôvodu nie je možné návrh prijať v súlade s článkami 5 a 6 nariadenia 2371/2002, hoci je návrh v súlade s rovnakou filozofiou viacročných plánov, ktorou sa tieto články vyznačujú. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu (týchto dôvodov). | 331 | Zásoby tresky v Baltickom mori sú distribuované vo veľkej časti Baltického mora a nachádzajú sa vo vodách všetkých členských štátov hraničiacich s Baltickým morom. Opatrenia, ktoré členské štáty uskutočňujú každý zvlášť, nebudú stačiť na zabezpečenie využívania zdrojov tresky v súlade s cieľmi Spoločnej politiky rybného hospodárstva z toho dôvodu sa vyžadujú opatrenia na úrovni Spoločenstva. Výlov tresky sa dosiaľ riadil podľa celkového povoleného výlovu pri podpore technických opatrení. Potvrdilo sa, že tieto opatrenia neboli postačujúce na obmedzenie využívania zdrojov na udržateľnú úroveň a vyžadujú sa dodatočné opatrenia na úrovni Spoločenstva. V opatreniach sa navrhuje výzva na postupné znižovanie intenzity rybolovu popri ročných úpravách týkajúcich sa celkového povoleného výlovu. Tieto opatrenia sú sprevádzané opatreniami týkajúcimi sa monitorovania, kontroly a dohľadu. | VPLYV NA ROZPOčET | 409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | ADDITIONAL INFORMATION | Preskúmanie/revízia/doložka o automatickom ukončení platnosti | 531 | Návrh obsahuje doložku o preskúmaní. | 532 | Návrh zahŕňa doložku o revízii. | 570 | Podrobné vysvetlenie návrhu Návrh stanovuje plán na obnovu a riadenie zásob tresky v Baltickom mori v súlade s cieľmi spoločnej politiky rybného hospodárstva. Aby sa ciele mohli dosiahnuť, využívanie zásob tresky sa musí znížiť na mieru, ktorá s vysokou pravdepodobnosťou zabezpečí obnovu zásob na prijateľnej úrovni zásoby biomasy pri poskytovaní vysokej miery stability v TAC a vysokých výnosov. Ciele sú preto stanovené z hľadiska mier úhynu pri rybolove, ktoré sú dostatočne nízke na to, aby sa umožnila obnova zásob na udržateľnú úroveň a dostatočne vysoké na zabezpečenie vysokých výnosov. Minimálne miery úhynu pri rybolove sú navrhované na základe vedeckého odporúčania od ICES a odrážajú súčasnú biologickú situáciu v Baltickom mori. Návrh zahŕňa doložku o revízii, ktorou sa zabezpečuje, že miery úhynu pri rybolove je možné podľa potreby zmeniť a doplniť na základe nových vedeckých informácií a odporúčaní. Mechanizmus na dosiahnutie cieľov je dvojaký. Vyžaduje sa ročné 10 % zníženie intenzity rybolovu a miery úhynu pri rybolove, až pokiaľ sa dosiahnu stanovené ciele. V osobitných pravidlách sa opisuje spôsob, akým sú stanovené úpravy týkajúce sa intenzity rybolovu a akým sa budú využívať vedecké informácie pri určení celkového povoleného výlovu, ktorý zodpovedá obmedzeniam intenzity rybolovu. Plán obsahuje ustanovenia na preskúmanie, ktoré sa uskutoční každé tri roky a ktorým sa verifikuje činnosť a vhodnosť opatrení týkajúcich sa riadenia. | 1. 2006/0134 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre zásoby tresky v Baltickom mori a rybolov využívajúci zásoby tresky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], keďže: (1) V nedávnom vedeckom odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) sa naznačuje, že sa zásoby tresky v podoblastiach 25 až 32 v Baltickom mori znížili na úrovne, pri ktorých majú zníženú reprodukčnú schopnosť a neprimerane sa využívajú mierou nezabezpečujúcou udržateľnosť. (2) Nedávne vedecké odporúčanie od ICES naznačuje, že sa zásoby tresky v podoblastiach 22, 23 a 24 v Baltickom mori využívajú v neprimeranej miere a dosiahli úrovne, pri ktorých sú vystavené riziku zníženej reprodukčnej schopnosti. (3) Je potrebné prijať opatrenia na ustanovenie viacročného plánu riadenia rybolovu využívajúceho zásoby tresky v Baltickom mori. (4) Cieľom plánu je zabezpečiť, aby zásoby tresky v Baltickom mori mohli byť využívané za trvalo udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok. (5) Nariadenie (ES) 2371/2002 vyžaduje inter alia, že na to, aby sa dosiahol cieľ, musí Spoločenstvo uplatňovať prístup obozretného konania pri prijímaní opatrení určených na ochranu a zachovanie zásob, aby sa zabezpečilo ich udržateľné využívanie a minimalizoval vplyv rybárskych činností na morské ekosystémy. Malo by sa zameriavať na postupné uplatňovanie prístupu k riadeniu rybolovu, založeného na ekosystéme a prispievať k efektívnym rybárskym činnostiam v rámci hospodársky rentabilného a konkurenčného sektora rybolovu poskytujúc primeranú životnú úroveň pre tých, ktorí sú závislí od výlovu tresky v Baltickom mori pri zohľadnení záujmov spotrebiteľov. (6) Aby sa uvedený cieľ dosiahol, je potrebné obnoviť východné zásoby tresky v rámci bezpečných biologických limitov a pre obidve zásoby, musia byť zabezpečené úrovne, pri ktorých sa zachová plná reprodukčná schopnosť a dosiahnu sa najvyššie dlhodobé výnosy. (7) Toto je možné dosiahnuť zavedením primeranej metódy na postupné znižovanie intenzity rybolovu tresky na úrovne, ktoré sú v súlade s uvedeným cieľom a stanovením celkového povoleného výlovu (TAC) pre tresku na úrovniach, ktoré sú v súlade s intenzitou rybolovu. (8) Keďže výlov tresky je pri výlove sleďov a šprot a v výlove lososov pri využití žiabrových sietí a splietaných sietí veľmi obmedzený, na tieto druhy rybolovu by sa postupné znižovanie intenzity nemalo vzťahovať. (9) Na zabezpečenie stabilných možností rybolovu je vhodné obmedziť zmeny TAC medzi jednotlivými rokmi. (10) Kontrolu intenzity rybolovu je vhodné uskutočňovať prostredníctvom úprav dĺžky období, v ktorých je povolený výlov tresky. (11) S cieľom zabezpečiť súlad s opatreniami ustanovenými v tomto nariadení je potrebné prijať kontrolné opatrenia nad rámec alebo odchylne od kontrolných opatrení stanovených v nariadení Rady (ES) č. 1627/94 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení[3], v nariadení Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybolovu[4] a v nariadení Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre zaznamenávanie údajov o úlovkoch rýb členských štátov[5]. PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I PREDMET, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa ustanovuje viacročný plán pre tieto zásoby tresky (ďalej len „príslušné zásoby tresky“) a využívanie týchto zásob rybolovom: a) treska žijúca v podoblastiach 22, 23 a 24; b) treska žijúca v podoblastiach 25 až 32. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa uplatňuje na rybárske plavidlá Spoločenstva (plavidlá Spoločenstva) pôsobiace v Baltickom mori a na členské štáty hraničiace s Baltickým morom (ďalej len „príslušné členské štáty“). Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa okrem pojmov ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 a v článku 2 nariadenia (ES) č. 2187/05 uplatňujú tieto pojmy: a) pásma ICES (Medzinárodnej rady pre výskum morí) sa definujú v nariadení Rady (EHS) č. 3880/91; b) „Baltické more“ znamená oblasti ICES IIIb, IIIc a IIId; c) „celkový povolený výlov (TAC)“ je množstvo, ktoré je možné z každej zásoby uloviť každý rok; d) „systémy VMS“ sú systémy sledovania plavidiel (VMS) podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2244/2003, ktorým sa ustanovujú podrobné ustanovenia týkajúce sa systémov monitorovania plavidiel umiestnených na družici[6] KAPITOLA IIPREDMET A CIELE Článok 4 Predmet a ciele V pláne sa zabezpečuje udržateľné využívanie príslušných zásob tresky postupným znižovaním miery úhynu pri rybolove a jej následným udržiavaním aspoň na týchto úrovniach: 1) 0,6 vo veku rýb 3 až 6 rokov pre zásoby tresky v podoblastiach 22, 23 a 24; 2) 0,3 vo veku rýb 4 až 7 rokov pre zásoby tresky v podoblastiach 25 až 32. KAPITOLA IIICELKOVÉ PRÍPUSTNÉ ÚLOVKY Článok 5 Určenie TAC 1. Každý rok rozhodne Rada kvalifikovanou väčšinou, na základe návrhu Komisie, o TAC pre nasledujúci rok týkajúcich sa príslušných zásob tresky. 2. TAC pre príslušné zásoby tresky sa stanovujú podľa článkov 6 a 7. Článok 6 Postup stanovení TAC pre príslušné zásoby tresky 1. Rada schváli ako TAC pre príslušné zásoby tresky hodnotu, ktorá je podľa vedeckého hodnotenia uskutočneného Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (STECF), z týchto dvoch možností vyššia: a) TAC, ktorého uplatňovanie bude znamenať 10% zníženie miery úhynu pri rybolove v roku uplatňovania v porovnaní s mierou úhynu pri rybolove odhadovanou na predchádzajúci rok. b) TAC, ktorého uplatňovanie bude znamenať dosiahnutie miery úhynu pri rybolove ustanovenej v článku 4. 2. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo prekročenie TAC v porovnaní s TAC v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada prijíma TAC, ktoré je o 15 % vyššie ako TAC daného roka. 3. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo zníženie TAC v porovnaní s TAC v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada prijme TAC, ktoré je o 15 % nižšie ako TAC daného roka. 4. Odsek 3 sa neuplatňuje, ak z vedeckého hodnotenia STECF vyplýva, že miera úhynu pri rybolove v roku uplatňovania TAC prekročí hodnotu 1 za rok vo veku rýb od 3 do 6 rokov pre zásoby tresky v podoblastiach 22, 23 a 24 alebo hodnotu 0,6 za rok vo veku rýb od 4 do 7 rokov pre zásoby tresky v subdivíziách 25 až 32. Článok 7 Výnimka z článku 6 Odchylne od článku 6 môže Rada, ak to považuje za vhodné, schváliť hodnotu TAC nižšiu, než je hodnota vyplývajúca z uplatňovania článku 6. KAPITOLA IVOBMEDZENIE INTENZITY RYBOLOVU Článok 8 Postup stanovenia období, v ktorých je povolený rybolov pomocou navíjajúcich vlečných sietí s veľkosťou oka 90 mm alebo pomocou lovných šnúr na rybolov pri morskom dne 1. Rybolov pomocou vlečných sietí, dánskych záťahových sietí alebo podobným výstrojom s veľkosťou oka 90 mm alebo viac a rybolov pomocou žiabrových sietí, splietaných sietí alebo ohradových sietí s veľkosťou oka 90 mm alebo viac alebo pomocou lovných šnúr na rybolov pri morskom dne sa zakazuje: a) od 15. marca do 14. mája v podoblastiach 22, 23 a 24 a b) od 15. júna do 14. septembra v podoblastiach 25 až 27. 2. Rada každý rok kvalifikovanou väčšinou rozhodne o ďalších obdobiach nasledujúceho roku, v ktorých bude rybolov pomocou zariadení uvedených v odseku 1 zakázaný, a to v súlade s pravidlami ustanovenými v odsekoch 3 a 4. 3. Ak miera úhynu pri rybolove, ktorú odhadne STECF, pri niektorej z príslušných zásob tresky aspoň o 10 % prekročí minimálnu mieru úhynu pri rybolove ustanovenú v článku 4, celkový počet dní, v ktorých bude povolený rybolov pomocou zariadení uvedených v odseku 1, sa zníži o 10 % v porovnaní s celkovým počtom dní, v ktorých je rybolov povolený v súčasnom roku. 4. Ak miera úhynu rýb pri rybolove, ktorú odhadne STECF, pri niektorej z príslušných zásob tresky prekročí minimálnu mieru úhynu pri rybolove ustanovenú v článku 4 o menej než 10 %, celkový počet dní, v ktorých bude povolený rybolov pomocou zariadení uvedených v odseku 1, sa rovná počtu dní, v ktorých je rybolov povolený v súčasnom roku, ktorý sa vynásobí minimálnou mierou úhynu pri rybolove ustanovenou v článku 4 a vydelí sa mierou úhynu pri rybolove, ktorú odhadol STECF. 5. Na žiadosť Komisie členské štáty poskytnú opis systému, ktorý sa uplatňuje na zabezpečenie súladu s odsekom 2, 3 a 4. 6. Odchylne od odsekov 1 až 4 sa plavidlám Spoločenstva s celkovou dĺžkou menej ako 12 m povoľuje uchovávať na palube a vykladať do 10% tresky podľa živej váhy pri rybolove pomocou žiabrových sietí, splietaných sietí a/alebo ohradových sietí s veľkosťou oka 110 mm alebo viac. Článok 9 Postup opätovného pridelenia dní rybolovu 1. Dni rybolovu, v ktorých je povolený výlov tresky v oblastiach uvedených v článku 8 ods. 1, môže Komisia znovu prideliť členským štátom na základe: a) trvalého odstavenia plavidiel z rybolovnej činnosti, ku ktorému v príslušnej oblasti došlo po 1. januári 2005 v súlade s článkom 7 nariadenia Rady (ES) č. 2792/1999; b) stiahnutia z príslušnej oblasti s konečnou platnosťou. 2. Dodatočný počet dní pridelený plavidlám v danej kategórii lovných zariadení bude priamo úmerný kapacite vyradených plavidiel používajúcich príslušné zariadenie, meranej v kilowattdňoch, ktorá zodpovedá ich nasadeniu pri rybolove v roku 2005, v porovnaní s porovnateľnou úrovňou intenzity rybolovu zodpovedajúcou všetkým plavidlám, ktorá počas roku 2005 lovila pomocou tohto zariadenia. Ktorákoľvek časť dňa, ktorá vyplynie z tohto výpočtu, sa zaokrúhli na najbližší celý deň. 3. Členské štáty, ktoré chcú využiť prídely uvedené v odsekoch 1 a 2, podajú Komisii žiadosť spolu so správami obsahujúcimi podrobné údaje o trvalom odstavení plavidiel z príslušných rybolovných činností. Na základe takej požiadavky môže Komisia zmeniť počet období rybolovu pre tento členský štát v súlade s postupom ustanoveným v článku 30 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Článok 10 Obmedzenie oblastí rybolovu 1. Zakazuje sa vykonávať akúkoľvek rybársku činnosť od 1. mája do 31. októbra v oblastiach ohraničených týmito súradnicami pospájanými čiarou, ktoré sa merajú podľa systému súradníc WGS84: a) Oblasť 1: - 55°45’s. š., 15°30’v. d. - 55°45’s. š., 16°30’v. d. - 55°00’s. š., 16°30’v. d. - 55°00’s. š., 16°00’v. d. - 55°15’s. š., 16°00’v. d. - 55°15’s. š., 15°30’v. d. - 55°45’s. š., 15°30’v. d. b) Oblasť 2: - 55°00’s. š., 19°14’v. d. - 54°48’s. š., 19°20’v. d. - 54°45’s. š., 19°19’v. d. - 54°45’s. š., 18°55’v. d. - 55°00’s. š., 19°14’v. d. c) Oblasť 3: - 56°13’s. š., 18°27’v. d. - 56°13’s. š., 19°31’v. d. - 55°59’s. š., 19°13’v. d. - 56°03’s. š., 19°06’v. d. - 56°00’s. š., 18°51’v. d. - 55°47’s. š., 18°57’v. d. - 55°30’s. š., 18°34’v. d. - 56°13’s. š., 18°27’v. d. 2. Odchylne od odseku 1 sa povoľuje rybolov pomocou žiabrových sietí, splietaných sietí a ohradových sietí s veľkosťou oka 157 mm alebo viac alebo lovnými šnúrami. Pri rybolove pomocou lovných šnúr sa treska nesmie uchovávať na palube. KAPITOLA VSLEDOVANIE, INŠPEKCIA A DOZOR Článok 11 Zvláštne povolenie na výlov tresky v Baltickom mori 1. Odchylne od článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení[7], musia všetky plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou 8 m a viac, ktoré uchovávajú na palube alebo využívajú akýkoľvek výstroj povolený na výlov tresky v Baltickom mori v súlade s nariadením (ES) č. 2187/2005 mať zvláštne povolenie na výlov tresky v Baltickom mori. 2. Členské štáty vydajú zvláštne povolenia na výlov tresky uvedené v odseku 1 len plavidlám Spoločenstva, ktoré mali v roku 2005 zvláštne povolenie na výlov tresky v Baltickom mori v súlade s bodom 6.2.1 prílohy III nariadenia Rady (ES) č. 27/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa na rok 2005 stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky pre určité násadové ryby a skupiny násadových rýb, uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie úlovkov[8]. Členský štát však môže vydať zvláštne povolenie na výlov tresky plavidlu Spoločenstva, ktoré sa plaví pod vlajkou tohto členského štátu a ktoré v roku 2005 nevlastnilo zvláštne rybárske povolenie, ak tento zabezpečí, aby prinajmenšom rovnaká kapacita meraná v kilowattoch (kW) nemohla loviť v Baltickom mori so žiadnym výstrojom uvedeným v odseku 1. 3. Každý príslušný členský štát vyhotoví a bude viesť zoznam plavidiel so zvláštnym rybárskym povolením na výlov tresky v Baltickom mori a tento zoznam sprístupní na úradnej internetovej stránke. 4. Kapitán plavidla Spoločenstva alebo jeho splnomocnený zástupca, ktorému členský štát vydal zvláštne povolenie na výlov tresky v Baltickom mori, uchováva kópiu tohto povolenia na palube rybárskej lode. Článok 12 Lodné denníky 1. Odchylne od článku 6 ods. 4 nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybolovu[9], kapitáni plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou 8 m alebo viac vedú lodné denníky svojich činností v súlade s článkom 6 uvedeného nariadenia. 2. Pre plavidlá vybavené systémom VMS členské štáty pomocou údajov VMS overujú, či informácie doručené do strediska na monitorovanie rybolovu (FMC) zodpovedajú činnostiam uvedeným v lodnom denníku. Tieto krížové kontroly sa zaznamenajú vo forme snímateľnej počítačom počas troch rokov. 3. Každý členský štát zachováva a na svojich úradných internetových stránkach sprístupňuje kontaktné údaje na predkladanie lodných denníkov, prehlásenia o vykládkach a predchádzajúce oznámenia uvedené v článku 18 tohoto nariadenia. Článok 13 Elektronické zaznamenávanie a odovzdávanie údajov o úlovkoch 1. Odchylne od článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre zaznamenávanie údajov o úlovkoch rýb členských štátov[10], môžu mať plavidlá vybavené systémom VMS na palube inštalované operační počítačové prostriedky, schválené príslušnými orgánmi vlajkového členského štátu, pre elektronické zaznamenávanie a oznamovanie informácií o rybolovných činnostiach, ktoré je potrebné zaznamenávať do lodného denníku. 2. Plavidlá uvedené v odseku 1 odovzdávajú všetky zaznamenané informácie o rybolovných činnostiach, ktoré je potrebné zaznamenávať do lodného denníka, do strediska FMC vlajkového členského štátu. Strediská FMC vlajkových členských štátov zabezpečujú, aby boli tieto údaje zaznamenané vo forme snímateľnej počítačom a zachované počas troch rokov. 3. Členské štáty zabezpečujú, aby ich strediská FMC dostávali informácie uvedené v odseku 2 aspoň raz denne, prípadne v kratších intervaloch, pokiaľ to dané stredisko vyžaduje. 4. Informácie prijaté podľa odseku 2 odovzdávajú vlajkové členské štáty stredisku FMC pobrežného štátu raz denne v období, v ktorom sa ich rybárske plavidlá nachádzajú vo vodách tohto pobrežného štátu. Stredisko FMC pobrežného štátu sa môže rozhodnúť, či bude tieto informácie vyžadovať v kratších intervaloch. Článok 14 Zaznamenávanie údajov o intenzite rybolovu 1. Rybárske plavidlá odovzdajú informácie stanovené v článku 19 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2847/93 stredisku FMC vlajkového členského štátu a vložia ich do jeho počítačovej databázy, ako je uvedené v článku 13 nariadenia Komisie (ES) č. 2244/2003. 2. Článok 19 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2847/93 sa neuplatňuje pri plavidlách vybavených systémom VMS. Článok 15 Monitorovanie a kontrola intenzity rybolovu 1. Príslušné orgány vlajkového členského štátu monitorujú a kontrolujú dodržiavanie a) obmedzení intenzity rybolovu ustanovených v článku 8 ods. 1 a 2, b) obmedzení oblastí rybolovu ustanovených v článku 10. 2. Každý členský štát do 31. januára každého roku vypracuje zoznam plavidiel, na ktoré sa vzťahuje článok 8 ods. 1 a 2 tohto nariadenia, bude tento zoznam viesť a sprístupní ho na svojej úradnej internetovej stránke. Zoznam obsahuje počet kalendárnych dní využitých jednotlivými plavidlami v oblastiach uvedených v článku 8 ods. 1 tohto nariadenia. 3. Údaje o dňoch využitých každým plavidlom sa v zozname uvedenom v odseku 2 každodenne aktualizujú. Článok 16 Povolená tolerancia pre údaje v lodnom denníku Odchylne z článku 5 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2807/83 povolená tolerancia v odhadoch množstiev v kilogramoch týkajúcich sa rýb, na ktoré sa vzťahuje TAC, ponechaných na palube plavidiel je 8% hodnoty uvedenej v lodnom denníku. Pri úlovkoch, ktoré sa vykladajú nevytriedené, je však povolená miera tolerancie pri odhadovaní množstiev 8% z celkového množstva rýb ponechaných na palube. Článok 17 Vstup alebo výstup zo špecifických oblastí 1. Rybárske plavidlo môže začať rybolov vo vodách Spoločenstva v podoblastiach 22 až 24 (oblasť A) alebo podoblastiach 25 až 27 (oblasť B), len ak má na palube menej než 100 kg tresky. 2 Ak rybárske plavidlo vypláva z oblasti A nebo B alebo z podoblastí 28 až 32 (oblasť C) s viac než 100 kg tresky na palube: a) pôjde priamo do prístavu v oblasti, v ktorej lovilo, a vyloží ryby alebo b) pôjde priamo do prístavu mimo oblasti, v ktorej lovilo, a vyloží ryby. c) Pri odchode z oblasti, v ktorej plavidlo lovilo, sa siete uložia tak, aby sa nemohli ihneď použiť, v súlade s týmito podmienkami: i) siete, závažia a podobné súčasti výstroja musia byť odpojené od ich vlečných dosiek, vlečných a ťažných oceľových a konopných lán, ii) siete, ktoré sú na palube alebo nad ňou, musia byť bezpečne priviazané k niektorej časti nadstavby. Článok 18 Predbežné oznámenie 1. Veliteľ rybárskeho plavidla Spoločenstva, ktoré vypláva z oblasti A, B alebo C s viac než 300 kg tresky na palube, oznámi dve hodiny pred odchodom z tejto oblasti príslušným orgánom členského štátu vlajky: a) čas a polohu odchodu, b) množstvo každého uloveného druhu ponechaného na palube v živej hmotnosti. Plavidlá, na ktoré sa vzťahuje článok 13 tohto nariadenia, sú od tejto povinnosti oslobodené. 2. Oznámenie uvedené v odseku 1 môže tiež podať zástupca kapitána rybárskeho plavidla Spoločenstva. 3. Odchylne od článku 7 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93 veliteľ alebo splnomocnený zástupca veliteľa plavidla Spoločenstva, na palube ktorého sa nachádza viac než 300 kg živej hmotnosti tresky, informuje príslušné orgány členského štátu, v ktorom sa uskutoční vykládka, aspoň jednu hodinu pred vyplávaním do miesta vykládky o: a) názve miesta vykládky, b) odhadovanom čase príchodu na toto miesto vykládky, c) množstve každého uloveného druhu ponechaného na palube v živej hmotnosti. Článok 19 Určené prístavy 1. Keď plavidlo uchováva viac ako 750 kg živej váhy tresky, túto tresku možno vyložiť výhradne v určených prístavoch. 2. Každý členský štát môže určiť prístavy, v ktorých sa uskutočňuje vykládka tresky z Baltického mora v množstve väčšom než 750 kg. 3. Do 15 dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia každý členský štát, ktorý vyhotovil zoznam určených prístavov, bude tento zoznam viesť a sprístupní ho na svojich úradných internetových stránkach. Článok 20 Váženie tresky pri prvej vykládke 1. Rybárske plavidlá s viac než 100 kg tresky na palube začnú vykládku len s povolením príslušných orgánov miesta vykládky. 2. Príslušné orgány členského štátu môžu požadovať, aby sa akékoľvek množstvo tresky ulovenej v Baltickom mori a vyloženej v tomto členskom štáte odvážilo za prítomnosti kontrolórov predtým, ako sa z prístavu prvej vykládky odvezie na iné miesto. Článok 21 Inšpekčné kritériá Každý členský štát hraničiaci s Baltickým morom stanovuje konkrétne inšpekčné kritériá. Tieto kritériá sa po analýze dosiahnutých výsledkov pravidelne prehodnocujú. Inšpekčné kritériá sa progresívne vyvíjajú, až kým sa nedosiahnu cieľové kritériá stanovené v prílohe I. Článok 22 Zákaz tranzitu a prekládky 1. Tranzit cez oblasti, v ktorých sa nesmie loviť treska, je zakázaný, pokiaľ nie sú lovné zariadenia na palube pevne uviazané a uložené v súlade s článkom 17 ods. 2 a bodom c). 2. Preprava tresky sa uskutočňuje len v prístavoch, ktoré na tento účel určia príslušné orgány. 3. Každý členský štát vyhotoví a bude viesť zoznam prístavov určených na prekládku a sprístupní ho na svojich úradných internetových stránkach Článok 23 Preprava tresky z Baltického mora Odchylne od článku 8 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93 veliteľ rybárskeho plavidla s celkovou dĺžkou osem metrov alebo viac vyplní prehlásenie o vykládke, pokiaľ sa ryby prepravujú inde než na miesto vykládky alebo miesto dovozu. Prehlásenie o vykládke sa priloží k dokladom uvedeným v článku 13 nariadenia (EHS) č. 2847/93. Článok 24 Spoločný dozor a výmena inšpektorov 1. Príslušné členské štáty vykonávajú spoločnú inšpekciu a dozor a na tento účel ustanovia spoločné operačné postupy. 2. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú spoločnej inšpekcie a dozoru, zabezpečia pozvanie inšpektorov z každého zúčastneného členského štátu, aby sa podieľali aspoň na týchto činnostiach. 3. Tejto spoločnej inšpekcie a dozoru sa môžu zúčastňovať inšpektori Komisie. 4. Agentúra Spoločenstva pre kontrolu rybného hospodárstva (AFCA) každoročne do 15. novembra zvolá zasadanie príslušných vnútroštátnych inšpekčných orgánov s cieľom koordinovať spoločný inšpekčný program a programu dozoru na nasledujúci rok. Článok 25 Akčné programy vnútroštátnej kontroly 1. Členské štáty hraničiace s Baltickým morom vypracujú vnútroštátne kontrolné akčné programy pre Baltické more v súlade s prílohou II. 2. Členské štáty hraničiace s Baltickým morom stanovia konkrétne inšpekčné kritériá v súlade s prílohou I. Tieto kritériá sa pravidelne prehodnocujú po uskutočnení analýzy dosiahnutých výsledkov. Inšpekčné kritériá sa vyvíjajú postupne, až kým sa nedosiahnu cieľové kritériá ustanovené v prílohe I. 3. Členské štáty hraničiace s Baltickým morom do 31. januára každého roku sprístupnia na svojej úradnej internetovej stránke Komisii a ostatným členským štátom hraničiacim s Baltickým morom svoje vnútroštátne kontrolné akčné programy podľa odseku 1 spoločne s implementačným plánom. 4. Komisia zvolá aspoň jedenkrát v roku 2005 zasadanie Výboru pre rybolov a akvakultúru, aby vyhodnotil dodržiavanie a výsledky vnútroštátneho kontrolného akčného programu pre zásoby tresky v Baltickom mori. Článok 26 Osobitný monitorovací program Odchylne od článku 34c ods. 1 pododseku 5 nariadenia (EHS) č. 2847/93 môže konkrétny kontrolný a inšpekčný program pre príslušné zásoby tresky trvať viac než tri roky. KAPITOLA VINÁSLEDNÉ OPATRENIA Článok 27 Vyhodnotenie plánu 1. Na základe odporúčania Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STEFC) vyhodnotí Komisia vplyv riadiacich opatrení na príslušné zásoby a rybolov využívajúci tieto zásoby, a to v treťom roku uplatňovania tohto nariadenia a v každom nasledujúcom roku. 2. V treťom roku uplatňovania tohto nariadenia a ďalej vždy po troch rokoch jeho uplatňovania si Komisia vyžiada vedecké odporúčanie STECF o miere pokroku smerom k cieľom uvedeným v článku 4. Ak by z tohoto odporúčania vyplývalo, že tieto ciele pravdepodobne nebudú splnené, rozhodne Rada kvalifikovanou väčšinou o návrhu Komisie na nevyhnutné dodatočné alebo alternatívne opatrenia, ktoré zabezpečia dosiahnutie cieľov. Článok 28 Revízia minimálnych mier úhynu pri rybolove Ak Komisia na základe odporúčania STECF dospeje k záveru, že minimálne miery úhynu uvedené v článku 4 nezodpovedajú cieľom plánu riadenia, Rada na základe návrhu Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o revidovaných minimálnych mierach úmrtnosti pri rybolove, ktoré budú s týmito v súlade s týmito cieľmi. KAPITOLA VIIZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 29 Zrušenie 1. V nariadení (ES) č. 779/97[11] z 24. apríla 1997, ktorým sa zavádzajú opatrenia pre riadenie rybárskeho výlovu v Baltickom mori sa týmto zrušuje. 2. Článok 19a ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2847/93 sa týmto zrušuje. Článok 30 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie sa bude uplatňovať od 1. januára 2007. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda PRÍLOHA I OSOBITNÉ INšPEKčNÉ KRITÉRIÁ Cieľ 1. Každý členský štát stanovuje osobitné inšpekčné kritériá v súlade s touto prílohou. Stratégia 2. Inšpekcia rybolovných činností a dozor nad nimi sa zameria na plavidlá, ktoré pravdepodobne lovia tresku. Ako doplnkový mechanizmus krížovej kontroly pre overenie účinnosti inšpekcií a dozoru sa použijú náhodné inšpekcie prepravy tresky a jej uvádzania na trh. Priority 3. Rôzne typy výstroja podliehajú rôznym úrovniam inšpekcie v závislosti od rozsahu vplyvu obmedzení rybolovných možností na flotily. Z tohto dôvodu si každý členský štát stanovuje osobitné priority. Cieľové kritériá 4. Najneskôr jeden mesiac odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia členské štáty zavedú svoje harmonogramy inšpekcií na účely dosiahnutia cieľov uvedených nižšie. Členské štáty určia a opíšu stratégiu výberu vzoriek, ktorá sa bude uplatňovať. Komisia má na požiadanie prístup k plánom výberu vzoriek, ktoré členské štáty používajú. a) Úroveň inšpekcie v prístavoch Spravidla by dosiahnutá presnosť mala byť prinajmenšom rovnocenná metóde jednoduchého náhodného výberu, pri ktorej sa inšpekcii podrobí 20 % hmotnostných vykládok tresky na všetkých miestach vykládky. b) Úroveň inšpekcie predaja Inšpekcia 5% množstva tresky ponúknutého na predaj na burze. c) Úroveň inšpekcie na mori Flexibilné kritérium: Stanoví sa po podrobnej analýze rybolovnej činnosti v jednotlivých oblastiach. Kritériá na mori označujú počet hliadkovacích dní na mori v riadiacich oblastiach tresky, prípadne so samostatným kritériom pre dni hliadkovania v osobitných oblastiach. d) Miera dozoru zo vzduchu Flexibilné kritérium: Stanoví sa po podrobnej analýze rybolovnej činnosti vykonanej v jednotlivých oblastiach a zohľadňuje zdroje, ktoré majú jednotlivé členské štáty k dispozícii. PRÍLOHA II Obsah akčných programov vnútroštátnej kontroly Akčné programy vnútroštátnej kontroly okrem iného stanovujú: 1. PROSTRIEDKY KONTROLY Ľudské zdroje 1.1. Počet inšpektorov na pobreží a na mori, ako aj obdobia a zóny, v ktorých majú pôsobiť. Technické zdroje 1.2. Počet hliadkovacích plavidiel a lietadiel, ako aj obdobia a zóny, v ktorých majú pôsobiť. Finančné zdroje 1.3. Rozdelenie rozpočtových prostriedkov na nasadenie ľudských zdrojov, hliadkovacích plavidiel a lietadiel. 2. ELEKTRONICKÉ ZAZNAMENÁVÁNIE A OZNAMOVANIE INFORMÁCIÍ O RYBOLOVNÝCH ČINNOSTIACH Opis systémov zavádzaných s cieľom zabezpečiť dodržiavanie článkov 13, 14, 15 a 18. 3. URČENIE PRÍSTAVOV Zoznam prístavov určených pre vykládky tresky podľa článku 19, pokiaľ tento zoznam existuje. 4. VSTUP DO URČITÝCH OBLASTÍ ALEBO VÝSTUP Z NICH Opis systémov zavádzaných s cieľom zabezpečiť dodržiavanie článku 17. 5. KONTROLA VYKLÁDOK Opis zariadení alebo systémov zavádzaných s cieľom zabezpečiť dodržiavanie článkov 12, 16, 20, 22 a 23 tohto nariadenia. 6. INŠPEKČNÉ POSTUPY Akčné programy vnútroštátnej kontroly stanovujú postupy, ktoré je potrebné dodržiavať: a) pri vykonávaní inšpekcií na mori a na súši; b) pre komunikáciu s príslušnými orgánmi, ktoré ostatné členské štáty určili za orgány zodpovedné za akčný program vnútroštátnej kontroly výlovu tresky; c) pre spoločný dozor a výmenu inšpektorov, vrátane určenia právomocí inšpektorov, ktorí vykonávajú svoju činnosť vo vodách iných členských štátov. [1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [3] Ú. v. ES L 171, 6.7.1994, s. 7 [4] Ú. v. ES L 261, 20.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 806/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 1). [5] Ú. v. ES L 276, 10.10.1983, s. 1 [6] Ú. v. EÚ, L 333, 20.12.2003, s. 17. [7] Ú. v. ES L 171, 6.7.1994, s. 7. [8] Ú. v. EÚ L 12, 14.1.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1936/2005 (Ú. v. EÚ L 311, 26.11.2005, s. 1). [9] Ú. v. ES L 261, 20.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 768/2005 (Ú. v. EÚ L 128, 21.5.2005, s. 1). [10] Ú. v. ES L 276, 10.10.1983, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1804/2005 (Ú. v. EÚ L 290, 4.11.2005, s. 10). [11] Ú. v. ES L 113, 30.4.1997.