Správa Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2004 (súhrn) – rezolúcie Európskeho parlamentu {SEK(2006) 1376} /* KOM/2006/0641 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.10.2006 KOM(2006) 641 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2004 (súhrn) – rezolúcie Európskeho parlamentu {SEK(2006) 1376} OBSAH PREAMBULA 3 I – ODPOVEDE KOMISIE NA ODPORÚČANIA EP UVEDENÉ V REZOLÚCII O UDELENÍ ABSOLUTÓRIA NA VŠEOBECNÝ ROZPOČET 4 a) Horizontálne témy 4 b) Sektorové témy 5 II – ABSOLUTÓRIUM EP UDELENÉ ERF 9 III – Odporúčania v rezolúciách týkajúcich sa jednotlivých AGENTÚR 10 PREAMBULA Z dôvodu obmedzených prekladateľských kapacít sa správa Komisie Európskemu parlamentu (EP) o následných opatreniach k udeleniu absolutória za rozpočtový rok 2004[1] uverejňuje vo všetkých úradných jazykoch EÚ v tejto súhrnnej podobe. Úplné odpovede Komisie na každé konkrétne odporúčanie Parlamentu sú k dispozícii v pracovnom dokumente Komisie[2], ktorý je uverejnený v anglickom, francúzskom a nemeckom jazyku. Obidve tieto správy o následných opatreniach sa týkajú rezolúcií prijatých Európskym parlamentom 27. apríla 2006. Každá kapitola[3] tejto súhrnnej správy obsahuje krížové odkazy na čísla príslušných odporúčaní v uvedenom úplnom pracovnom dokumente Komisie. Tieto odkazy pomôžu čitateľovi nájsť v pracovnom dokumente všetky odporúčania (a opatrenia, ktoré Komisia plánuje alebo už prijala), ktoré sa týkajú danej kapitoly alebo čitateľa zvlášť zaujímajú. Obidve správy boli vypracované podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES, článku 180b Zmluvy o Euratome, článku 119 ods. 5 rozpočtového nariadenia pre ERF a podobných ustanovení v predchádzajúcom rozpočtovom nariadení ad hoc pre ERF, ktoré stanovujú, že „Komisia prijme všetky primerané opatrenia, reagujúc na zistenia uvedené v rozhodnutiach o udelení absolutória a na ďalšie zistenia Európskeho parlamentu v súvislosti s plnením výdavkov, ako aj na pripomienky pripojené k odporúčaniam Rady o udelení absolutória. Na žiadosť Európskeho parlamentu alebo Rady Komisia predloží správu o opatreniach prijatých v súvislosti s týmito zisteniami a pripomienkami, a najmä o pokynoch daných útvarom, ktoré sú zodpovedné za plnenie rozpočtu. Tieto správy sa predložia aj Dvoru audítorov“[4]. V rozhodnutiach o udelení absolutória na všeobecný rozpočet, ERF a agentúram Komisia uviedla celkovo 150 odporúčaní vypracovaných Európskym parlamentom pre Komisiu. Komisia je toho názoru, že v 51 odporúčaniach sa už prijalo vyžadované opatrenie, hoci v niektorých prípadoch bude treba preskúmať výsledky opatrení. V prípade ďalších 85 odporúčaní Komisia súhlasí s prijatím opatrení odporúčaných Parlamentom. A napokon 14 odporúčaní Komisia nemôže prijať a z tohto dôvodu neprijme vyžadované opatrenia[5]. I – ODPOVEDE KOMISIE NA ODPORÚČANIA EP UVEDENÉ V REZOLÚCII O UDELENÍ ABSOLUTÓRIA NA VŠEOBECNÝ ROZPOČET Nasleduje súhrn odpovedí Komisie na konkrétne požiadavky Parlamentu uvedené v jeho rezolúciách o udelení absolutória za rok 2004. a) Horizontálne témy Vierohodnosť účtovníctva (pracovný dokument Komisie, body 1 – 4) Povoľujúci úradníci potvrdili platnosť údajov vo svojej počiatočnej súvahe a Komisia vypracovala svoju počiatočnú súvahu, ktorá bola zaradená do predbežných ročných účtovných závierok za rok 2005. Tieto závierky boli v požadovanej časovej lehote 31. marca 2006 predložené Dvoru audítorov, ako sa vyžaduje v nariadení o rozpočtových pravidlách. Integrovaný rámec vnútornej kontroly (pracovný dokument Komisie, body 5 – 11) V Akčnom pláne Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly [KOM(2006)9] sa predpokladá 16 opatrení zastrešených štyrmi tematickými oblasťami, zameraných na zjednodušenie a zosúladenie kontrolných postupov výmenou informácií a využívaním hľadiska jednotného auditu, aby bolo možné lepšie rozmiestniť obmedzené kontrolné zdroje. Už sa začalo s prioritnými opatreniami, zatiaľ čo ostatné závisia od výsledkov prioritných opatrení a budú sa rozvíjať počas roka 2007. Očakáva sa dostatočný pokrok do začiatku roka 2009. Prvá polročná správa o dosiahnutom pokroku určená Parlamentu a Rade bola vydaná 19. júla 2006 (SEK(2006) 1001). Vyhlásenia (pracovný dokument Komisie, body 12 – 20) V uvedenom akčnom pláne Komisia presadzuje podávanie vyhlásení o hospodárení na operatívnej úrovni a súhrnných správ na vnútroštátnej úrovni. V prípade poľnohospodárstva sa s plánovanými vyhláseniami o hospodárení a národnými súhrnnými správami počíta už v rámci nových pravidiel[6]. Prijatím medziinštitucionálnej dohody sa dosiahol dôležitý krok vpred. V odseku 44 sa uvádza: „Členské štáty sa preto podujali na príslušnej národnej úrovni pripraviť ročné zhrnutie dostupných kontrol a vyhlásení.“ Komisia navrhla ďalšie opatrenia v tomto smere v revidovanom nariadení o rozpočtových pravidlách (článok 53b) a vo vykonávacích predpisoch. Transparentnosť (pracovný dokument Komisie, body 21 – 24) S uplatňovaním Európskej iniciatívy za transparentnosť Komisia predpokladá, že výsledky otvorenej diskusie týkajúcej sa širokého spektra otázok pomôžu Komisii presadiť lepšie zdôvodňovanie využívania verejných finančných prostriedkov. Komisia vo svojom revidovanom návrhu týkajúcom sa úpravy nariadenia o rozpočtových pravidlách predkladá novú všeobecnú povinnosť členských štátov zverejňovať informácie o príjemcoch finančných prostriedkov Spoločenstva vynaložených v rámci zdieľaného hospodárenia. Výročné správy o činnosti (pracovný dokument Komisie, body 25 – 27) Vďaka existujúcej štruktúre zodpovedania sa ustanovenej reformou znamená vykonávanie opatrení navrhnutých Parlamentom, pokiaľ ide o záruky poskytnuté na úrovni komisárov, generálneho tajomníka, vnútorného audítora a generálneho riaditeľa pre rozpočet, zvyšovanie individuálnej zodpovednosti generálnych riaditeľov a zastretie rozdielov medzi politickou (kolektívnou) zodpovednosťou a zodpovednosťou vedenia (generálny riaditeľ). Prijatie súhrnnej správy je významný čin, ktorým Komisia bez výhrad preberá politickú zodpovednosť za plnenie rozpočtu v súlade so zmluvou a vyjadruje svoju povinnosť politicky sa zodpovedať orgánu, ktorý udeľuje absolutórium. Zreteľnejšie to je formulované v závere súhrnnej správy za rok 2005. Ďalšie horizontálne odporúčania (pracovný dokument Komisie, body 28 – 32) Návrh Komisie týkajúci sa zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje, že povinnosti účtovníkov budú upravené. Bude sa v nich vyžadovať, aby účtovné závierky predtým, než ich schváli inštitúcia, podpísal účtovník a potvrdil tým, že poskytujú primerane pravdivý a čestný obraz o finančnej situácii v inštitúcii. V opatrení 4 akčného plánu sa stanovuje cieľ iniciovať medziinštitucionálny dialóg o základných zásadách, ktoré sa majú zvážiť v súvislosti s prípustnými rizikami v rámci príslušných transakcií. Komisia sa už významne pričinila o to, aby tento cieľ zaradila do navrhovanej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, a vypracovala aj návrh príslušných vykonávacích predpisov (ďalej len „VP“), v ktorých sa vymedzí praktické uplatňovanie týchto zásad. b) Sektorové témy: Príjmy (pracovný dokument Komisie, bod 33) Od zavedenia štvrtého vlastného zdroja založeného na HNP/HND Komisia úzko spolupracuje s členskými štátmi na skvalitnení spoľahlivosti, porovnateľnosti a komplexnosti účtovných závierok jednotlivých štátov. Prijaté opatrenia sú opísané v správach Komisie Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní smernice HNP (KOM(96)124, konečná verzia z 27. marca 1996) a nariadenia HND (KOM(2006)124, konečná verzia z 8. mája 2006). Komisia je ochotná informovať o týchto opatreniach priamo príslušný výbor Európskeho parlamentu. Spoločná poľnohospodárska politika (pracovný dokument Komisie, body 34 – 41) V záujme ďalšieho skvalitnenia a posilnenia celkového systému poskytovania primeraných záruk, pokiaľ ide o efektívne riadenie rizika chybovosti v zákonnosti a správnosti príslušných transakcií v poľnohospodárstve, Komisia je pripravená zaviesť odporúčanie Súdneho dvora, aby certifikačné orgány vniesli viac úsilia do overovania štatistík inšpekčných kontrol a kontrol po uskutočnení platieb, ako aj do potvrdzovania ich platnosti. V súlade s uvedeným sa bude v novom usmernení pre vypracúvanie správ od certifikačných orgánov vyžadovať, aby podrobnejšie skúmali administratívne kapacity platobnej agentúry, pokiaľ ide o kontroly na mieste. Budú sa musieť veľmi podrobným preskúmaním jednotlivých komponentov uistiť, či existujúci systém (pre kontroly na mieste) funguje uspokojivo. V záujme rozšírenia kontrol po uskutočnení platieb na čo najviac členských štátov, aby bol v primeranej miere zaručený súlad s právnymi predpismi Spoločenstva, Komisia vykonala v rokoch 2004 a 2005 desať auditov. Na rok 2006 sa plánuje osem ďalších misií týkajúcich sa uplatňovania nariadenia 4045/89, pokiaľ ide o jeho všeobecné stránky. Popri tom budú aj oddelenia na kontrolu súladu pokračovať v roku 2006 v hodnotení uvedeného nariadenia a plniť tým svoje misie zastrešujúce záležitosti konkrétnych oblastí. Okrem toho 10. januára 2006 Komisia prijala zmenu a doplnenie nariadenia 4/2004 stanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia 4045/89. Všetky platobné agentúry (ďalej len „PA“) v nových členských štátoch získali finančnú akreditáciu. Dočasná akreditácia sa povolila len v prípadoch, ak kontrolný systém PA dosahoval minimálny akceptovateľný štandard. Konečná akreditácia sa povolila len vtedy, ak sa vyriešili všetky podstatné nezrovnalosti, ktoré sa vyskytli pri auditoch pred udelením akreditácie. Komisia podrobne monitoruje situáciu, najmä prostredníctvom auditových misií nasmerovaných do všetkých platobných agentúr vo všetkých nových členských štátoch. Komisia reaguje na odporúčanie predkladať návrhy, ako zabrániť, aby prémie vyplácané hlavným nástrojom na zalesňovanie nepresahovali vo veľkej miere pridelené finančné prostriedky – a síce návrhom znížiť hornú hranicu pomoci a skrátiť maximálnu lehotu na kompenzáciu príjmu strateného vďaka zalesneniu poľnohospodárskej pôdy z 20 na 10 rokov. Rada v nariadení (ES) č. 1698/2005 rozhodla o skrátení na 15 rokov. Štrukturálne opatrenia (pracovný dokument Komisie, body 42 – 47) Komisia nedávno vydala stanovisko týkajúce sa osvedčených postupov v rámci každodenných kontrol zo strany vedenia v členských štátoch, ako aj v rámci vykonávania funkcie osvedčovania zo strany platobných agentúr. Komisia rovnako uverejnila i podrobnú príručku z oblasti auditu a o problematike kontroly a auditu diskutuje s členskými štátmi na pravidelných bilaterálnych a multilaterálnych koordinačných stretnutiach. Na základe nariadení na obdobie rokov 2007-2013 sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii predložili popis kontrolných systémov a systémov riadenia, ako aj hodnotenie zosúladenia s požiadavkami, a to pred podaním prvej žiadosti o predbežnú platbu, najneskôr však 12 mesiacov od schválenia programu. Komisia už vydala dokument s podrobnými usmerneniami na prípravu uzávierky za obdobie rokov 2000 – 2006. V právnych predpisoch na programové obdobie 2007 – 2013 sa sprehľadnili existujúce požiadavky na kontroly a celkový kontrolný rámec sa posilnil viacerými novými ustanoveniami vrátane výročného stanoviska auditu a hodnotenia súladu ex ante. V prípade poľnohospodárstva budú výdavky týkajúce sa rozvoja vidieka spadať najmä pod pravidlá platné pre sekciu záruk (napr. akreditované platobné agentúry, postupy týkajúce sa ročného osvedčovania a účtovnej uzávierky). S týmito prvkami, ako aj s plánovanými vyhláseniami o hospodárení a národnými súhrnnými správami sa počíta už v rámci nových pravidiel[7]. Zabezpečí sa tým, aby dozorné a kontrolné systémy fungovali efektívne od samého začiatku napriek tomu, že prebieha súbežné uzatváranie programov z obdobia rokov 2000 – 2006. Ustanovenia o čiastočnej uzávierke by mali takisto napomôcť významnému skvalitneniu uzávierkového procesu. Interná politika vrátane výskumu (pracovný dokument Komisie, body 48 – 42) Aby sa dosiahlo čo najviac štandardizovaných postupov v internej politike, čím by sa zjednodušili finančné kontroly a zmenšilo administratívne zaťaženie príjemcov, Komisia ustanovila Akčný plán na racionalizáciu a urýchlenie šiesteho rámcového programu (ďalej len „RP6“). V Pracovnom dokumente útvarov Komisie o RP7 prijatom v apríli 2005 sa navrhuje prvých 10 opatrení: Tie zahŕňajú širšie využívanie financovania paušálnou sumou a jednorazovou sumou; jedno spoločné elektronické registračné miesto pre účastníkov na predloženie ich základných zákonných, administratívnych a finančných údajov; dôsledné uplatňovanie kontrol ex ante v záujme zabezpečenia ochrany finančných záujmov Spoločenstva; úplnú prevádzkovú samostatnosť zverenú konzorciám, aby sa zabránilo mikroriadeniu zo strany Komisie; zjednodušenie oprávnených výdavkov na základe obvyklých účtovných zásad a postupov riadenia zmluvných strán. Okrem toho workshop na tému zjednodušenia z júna 2005, na ktorom sa zúčastnil aj Dvor audítorov, zástupcovia členských štátov a ďalšie zainteresované strany, pomohol zjednotiť tieto návrhy a určiť následné opatrenia. Navyše došlo i k zjednodušeniu interných postupov a k intenzívnejšiemu využívania IT nástrojov. Bola zostavená konzultačná skupina malých účastníkov (malé a stredné podniky, malé výskumné ústavy a univerzity), aby sa pri stanovovaní pravidiel pre RP7 brali do úvahy aj ich záujmy. V septembri 2005 sa konala ďalšia konferencia o zjednodušení, na ktorej sa zúčastnili zástupcovia projektov na výskum a vývoj technológií (RTD) financovaných Spoločenstvom, a zriadila sa zodpovedajúca webová stránka na zozbieranie názorov jednotlivých účastníkov. So zjednodušením Komisia počíta i v rámci svojich návrhov novej generácie programov v oblasti vzdelávania, mládeže a kultúry. Návrh Komisie na pravidlá Európskeho spoločenstva pre účasť prijatý 23. decembra 2005 obsahuje prvý súbor pravidiel, ktoré vyplynuli z týchto diskusií[8]. Vonkajšie opatrenia (pracovný dokument Komisie, body 83 – 102) Komisia pokračuje v úsilí skvalitniť svoje dozorné a kontrolné systémy a riadenie rizika v oblasti vonkajších opatrení. Ešte viac posilnila vonkajší audit a už zavedené rozsiahle kontroly implementačných inštitúcií, ako jej odporučil Parlament. Sú vypracované jasné pokyny pre externých audítorov, pokiaľ ide o referenčné materiály, a výsledky auditov sa monitorujú a riešia. Úrad EuropeAid zaviedol kroky na zlepšenie opatrení nasledujúcich po audite a tohto roku vypracoval analýzu audítorských správ finalizovaných v roku 2005. Čo sa týka auditu zo systému CRIS, osobitného modulu systému CRIS (Common Relex Information System) Úradu pre spoluprácu EuropeAid, ktorý si kladie za cieľ zabezpečiť databázu údajov z auditov, Komisia má v úmysle zlepšiť jeho fungovanie s cieľom jeho lepšieho využívania zo strany ústredie a delegácii. Európsky parlament navrhuje aj zjednodušenie zmluvných postupov a postupov v oblasti finančných príspevkov, najmä pokiaľ ide o nízkorozpočtové projekty, aby sa v uplatňovaní pravidiel dosiahla pružnosť spolu s efektívnosťou a riadnym finančným hospodárením. Toto odporúčanie je plne v súlade s legislatívnymi návrhmi Komisie, čo sa týka revízie rozpočtového nariadenia a vykonávacích predpisov. V oblasti zmlúv a finančných príspevkov s nízkou hodnotou Komisia navrhuje, aby povoľujúci úradník mohol na základe vlastného zhodnotenia rizika rozhodnúť o možnosti overiť vylučovacie kritériá. Rezolúcia Európskeho parlamentu o udelení absolutória za rok 2004 obsahuje viacero odporúčaní pre oblasť rozvojovej politiky, vzťahov s OSN aj pre osobitné správy Dvora audítorov (ďalej len „OS“), ktoré sa týkajú decentralizácie riadenia vonkajšej pomoci ES smerom na delegácie (OS 10/2004), pomoci krajinám AKT z rozpočtu ERF (OS 2/2005) a spôsobu, akým Komisia riadi hospodársku spoluprácu v Ázii (OS 4/2005). Odpovede Komisie na tieto odporúčania možno nájsť v priloženom pracovnom dokumente. Predvstupová stratégia (pracovný dokument Komisie, body 103 – 104) Parlament vyzval Komisiu, aby znížila riziko chýb pri implementácii predvstupových nástrojov tým, že opätovne zváži formu predvstupových projektov. Dôrazne žiadal Komisiu, aby skvalitnila hospodárenie s finančnými prostriedkami pre Bulharsko a Rumunsko a ich zameranie. Komisia už prijala opatrenie na zlepšenie koncepcie projektov v rámci usmernení programu Phare. K zlepšeniu by malo dôjsť i v dôsledku nahradenia piatich súčasných nástrojov jediným nástrojom predvstupového procesu. Konkrétne v prípade Bulharska a Rumunska Komisia prijala opatrenia vydaním usmernení, posilnením vykazovania správ, zverejnením najlepších postupov a poskytovaním informácií a odbornej prípravy a pravidelným vykonávaním auditov systémov a projektov. Administratívne výdavky a otázky týkajúce sa agentúr (pracovný dokument Komisie, body 105 –112 a 138 – 150) Európsky parlament vo svojej rezolúcii o udelení absolutória na všeobecný rozpočet, ako aj v rezolúciách o udelení absolutória jednotlivým agentúram predložil Komisii viacero odporúčaní, pokiaľ ide o regulačné agentúry. Komisia by rada zdôraznila tieto horizontálne otázky[9]: Komisia prijíma odporúčanie Parlamentu, aby sa v súčasnej reforme nariadenia o rozpočtových pravidlách dôsledne prihliadalo na potreby agentúr. Rámcové rozpočtové nariadenie pre subjekty (2343/2002) bolo prijaté na základe všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách a väčšina ich ustanovení preto ide v jednej línii. Cieľom bolo dosiahnuť jednotnosť pravidiel rozpočtového a finančného hospodárenia v inštitúciách aj ostatných orgánoch. Dôsledkom jednotnosti bola konsolidácia účtov inštitúcií a orgánov. Rámcové rozpočtové nariadenie Komisia pripravovala v úzkej spolupráci s dotknutými orgánmi. Po prijatí revidovaného všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách sa bude vyžadovať aj súbežná úprava rámcového rozpočtového nariadenia pre subjekty. Bude to príležitosť prikročiť k širšiemu preskúmaniu uplatniteľných ustanovení a vziať do úvahy získané skúsenosti, ako aj osobité charakteristiky týchto orgánov, najmä ich veľkosť a veľkosť ich rozpočtu. Keďže však agentúry, ktoré prijímajú príspevky zo všeobecného rozpočtu, sa pri udeľovaní absolutória zodpovedajú Európskemu parlamentu, Komisia nesúhlasí, aby sa agentúry zodpovedali aj jeho príslušným výborom. Akékoľvek rozšírenie právomocí Parlamentu pri udeľovaní absolutória na ďalšie orgány Spoločenstva, na ktoré sa v súčasnosti táto právomoc nevzťahuje, by si vyžadovalo legislatívne zmeny, ktoré môže zákonodarný orgán zvažovať pre každý prípad zvlášť. Agentúry sú nezávislé inštitúcie, zodpovedné za dodržiavanie príslušných pravidiel a postupov pri zamestnávaní personálu, verejnom obstarávaní a v účtovníctve. Napriek uvedenému Komisia agentúry usmerňuje a podporuje napr. v oblasti účtovníctva, obstarávania, zamestnaneckej politiky a auditu a v prípadoch, keď si to agentúry vyžiadajú, Komisia im poskytuje aj konkrétnu pomoc, napr. pokiaľ ide o pochopenie pravidiel a ich výklad[10]. Agentúry treba podporovať aj v ďalšom rozvíjaní akejkoľvek primeranej medziagentúrnej spolupráce v záujme spoločného financovania a výmeny znalostí. Na žiadosť Parlamentu Komisia vydá správu o vnútornom audite v agentúrach pred koncom roka 2006, po ukončení cyklu auditov v agentúrach, ktorý vykonáva útvar vnútorného auditu. II – ABSOLUTÓRIUM EP UDELENÉ ERF Komisia už prijala alebo má v úmysle prijať opatrenia v prípade takmer všetkých otázok nastolených Parlamentom v súvislosti s Európskym rozvojovým fondom (ERF). Podrobné informácie sa nachádzajú v pracovnom dokumente Komisie (body 113 – 137), no Komisia by rada zdôraznila tieto body: Stanovenie cieľov a meranie dopadu rozvojovej politiky Komisia v súčasnosti vypracúva odporúčania na používanie špecifickejších ukazovateľov ako súčasť vnútroštátnych programov na obdobie rokov 2007 – 2013. V súlade s Európskym konsenzom stojí v centre rozvojovej politiky ES dosahovanie miléniových rozvojových cieľov a princíp zodpovednosti jednotlivých krajín. V rámci programového dialógu partnerské krajiny a Európska komisia prijímajú spoločné rozhodnutia napríklad o tom, či by mali byť vzdelávanie a zdravie zaradené medzi hlavné oblasti spolupráce, pričom zohľadňujú koordináciu darcov pomoci, ako aj komplementárnosť v súlade s Parížskou deklaráciou a závermi Rady týkajúcimi sa účinnosti pomoci. Keďže pokrok pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov (meraný na úrovni krajín) je výsledkom spoločného úsilia vlády prijímajúcej krajiny a rozličných darcov, z metodických dôvodov nie je možné zmerať vplyv jednotlivých darcov pomoci. Účtovníctvo Komisia v súčasnosti modernizuje účtovný systém Európskych rozvojových fondov, je však trochu pozadu v zavádzaní úprav do miestneho systému Úradu pre spoluprácu EuropeAid (systém CRIS). Účtovník najneskôr do 15. októbra skontroluje, či systém CRIS bude vyhovovať systému akruálneho účtovníctva pred koncom roka 2006. V dôsledku toho sa musí zavedenie nového IT systému (ABAC-FED) posunúť až na január 2008. Dohľad a kontrolné systémy Komisia bude naďalej nadväzovať na významný pokrok dosiahnutý za uplynulé roky v oblasti kontroly vo všeobecnosti a konkrétnejšie v zavádzaní vnútorných kontrol a stratégie auditu. Využívanie financií Komisia mimoriadne pokročila v urýchľovaní využívania finančných prostriedkov z ERF. Pred koncom roka 2007 by mali byť všetky prostriedky z 9. ERF – vrátane prostriedkov presunutých z predchádzajúcich ERF – už viazané a platby momentálne dosahujú najvyššiu výšku. Ukazovateľ priemerného času potrebného na vykonanie projektu klesol z 5 a pol roka v roku 2000 na 4 roky v roku 2005. III – ODPORÚčANIA V REZOLÚCIÁCH TÝKAJÚCICH SA JEDNOTLIVÝCH AGENTÚR Európsky parlament vo svojej rezolúcii o udelení absolutória na všeobecný rozpočet, ako aj v rezolúciách o udelení absolutória jednotlivým agentúram predložil Komisii viacero odporúčaní, pokiaľ ide o regulačné agentúry. Súhrn odpovedí Komisie na niektoré horizontálne otázky týkajúce sa agentúr sa nachádza v časti venovanej všeobecnému rozpočtu. Odpovede Komisie na odporúčania v ďalších horizontálnych záležitostiach a takisto odpovede na odporúčania venované jednotlivým agentúram týkajúce sa horizontálnych záležitostí možno nájsť v bodoch 105 – 112 a 138 – 150 pracovného dokumentu Komisie. * * * [1] Absolutórium udelené na všeobecný rozpočet za rok 2004, absolutórium udelené ERF za rok 2004, absolutórium udelené agentúram za rok 2004. [2] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha k Správe Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2004. [3] Aj táto súhrnná správa, aj úplný pracovný dokument zachovávajú štruktúru rezolúcií obsahujúcich odporúčania Európskeho parlamentu. [4] Pozri aj článok 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [5] Pozri odporúčania 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 a 149. [6] Nariadenie Rady 1290/2005 (článok 8) a nariadenie Komisie 885/2006 (článok 3 a 7). [7] Nariadenie Rady 1290/2005 (článok 8) a nariadenie Komisie 885/2006 (článok 3a 7). [8] KOM (2005) 705 konečné znenie. [9] Rezolúcia o udelení absolutória na všeobecný rozpočet aj rezolúcie o udelení absolutória jednotlivým agentúram obsahujú tak horizontálne odporúčania Komisii týkajúce sa všetkých agentúr, ako aj odporúčania v konkrétnych oblastiach pre jednotlivé agentúry. Odpovede Komisie na odporúčania v horizontálnych otázkach neuvedené v tomto materiáli a takisto odpovede na odporúčania venované jednotlivým agentúram týkajúce sa horizontálnych otázok možno nájsť v bodoch 105 – 112 a 138 – 150 pracovného dokumentu. [10] Pozri aj príklady uvedené napr. v bodoch 107, 143 a 144 pracovného dokumentu.