Zhrnutie

I. Projektové štúdie (PŠ) a podpora budovania nových infraštruktúr (BNI) sú schémy podpory, ktoré sú súčasťou politiky EÚ budovania výskumných infraštruktúr najvyššej úrovne v celoeurópskom meradle. Príspevok na projekty 6. rámcového programu (6. RP) pre výskum (2002 –2006) dosiahli výšku 140 mil. EUR.

II. Dvor audítorov preskúmal, či tieto dve schémy prispeli k vytvoreniu rámca výskumnej infraštruktúry najvyššej úrovne a výkonnosti v Európe a k ich optimálnemu využitiu na európskej úrovni na základe potrieb vyjadrených výskumnou obcou. Počas auditu sa konkrétne analyzovalo, či projektové štúdie boli užitočné pre orgány s rozhodovacou právomocou a či schéma BNI vyústila do budovania nových infraštruktúr. Pozornosť sa venovala aj činnostiam prijatým na podporu využívania doplnkového financovania výskumných zariadení.

III. Dvor audítorov dospel k záveru, že:

- schéma PŠ bola kladne vnímaná zástupcami obce výskumných pracovníkov, s ktorými sa uskutočnili rozhovory, a podľa nich poskytla financovanie na budovanie infraštruktúry v kritickom ranom štádiu a podporila spoluprácu medzi potenciálnymi konkurentmi v oblasti európskeho výskumu,

- podpora budovania nových infraštruktúr zo strany Spoločenstva mala obmedzený vplyv na vznik siete výskumných zariadení v Európe. Schéma BNI mala slabý katalytický účinok, a hoci vyplatenie podpory na BNI viedlo k technickému zlepšeniu príslušných investičných projektov, väčšina podporovaných projektov by pokračovala aj bez podpory Spoločenstva,

- oddelenia Komisie aktívne nepodporovali využívanie rôznych dostupných zdrojov financovania výskumných infraštruktúr v Európe, a to napriek tomu, že ich využívanie presadzovali v rôznych oficiálnych prehláseniach.

IV. Dvor audítorov odporúča Komisii, aby zvážila, či sa majú projekty BNI financovať z rozpočtu na výskum vzhľadom na zistenia ohľadom európskej pridanej hodnoty. Okrem toho by mali byť ciele schémy jasné a realistické. Komisia by mala zvážiť, čo sa má dosiahnuť využívaním doplnkových zdrojov financovania, a pokiaľ sa domnieva, že je možné dosiahnuť synergiu na lepšie využívanie finančných zdrojov EÚ, mala by prijať potrebné opatrenia.

Úvod

1. Táto správa sa zaoberá výdavkami EÚ na schémy podpory projektových štúdií (PŠ) a budovania nových infraštruktúr (BNI) v oblasti činností výskumných infraštruktúr v rámci 6. rámcového programu (6. RP) pre výskum (2002 – 2006).

2. Termín "výskumné infraštruktúry" odkazuje na zariadenia a zdroje, ktoré poskytujú základné služby pre výskumnú obec v akademickej a/alebo priemyselnej oblasti. Infraštruktúru môže tvoriť jediný zdroj na jednom mieste, sieť rozmiestnených zdrojov alebo dokonca "virtuálne" zdroje, pri ktorých sa služby poskytujú v elektronickej forme [1].

Z rozpočtu EÚ na výskum sa spolufinancujú výskumné infraštruktúry

3. Činnosti výskumu a technického rozvoja Spoločenstva (VTR) sa financujú od roku 1984 prostredníctvom viacročných rámcových programov, v ktorých sú vytýčené vedecké a technické ciele, ktoré sa majú v programovacom období sledovať. Špecifická podpora výskumných zariadení začala v 2. rámcovom programe (2. RP) (1987 – 1991). Pôvodným zámerom bolo zlepšiť prístup vedeckej obce k národným výskumným infraštruktúram. Tento zámer sa následne rozšíril o podporu sietí spolupráce a výskumných činností na zlepšenie kvality a kvantity služieb poskytovaných infraštruktúrami, ako aj o podporu vývoja nových vedeckých zariadení [2]. Od 2. RP finančná pomoc výrazne vzrástla (pozri graf č. 1).

Graf č. 1

Výdavky na programy výskumných infraštruktúr

+++++ TIFF +++++

Zdroj: Európska komisia.

4. Všeobecným cieľom 6. RP v oblasti činností výskumných infraštruktúr bolo podporovať "vytváranie siete výskumnej infraštruktúry najvyššej úrovne a výkonnosti" v Európe. Ten mal byť založený na potrebách vyjadrených výskumnou obcou a na "európskej pridanej hodnote", ktorá sa mala vytvoriť využívaním týchto infraštruktúr v celej Európe.

5. Podľa analýzy, ktorú vypracovala Komisia v roku 2000, vytvorenie výskumných zariadení svetovej úrovne v Európe bolo brzdené:

- chýbajúcimi koordinačnými mechanizmami na hodnotenie potrieb a stanovenie priorít v jednotlivých krajinách a disciplínach,

- chýbajúcim jednotným európskym postojom k účasti na celosvetových podujatiach,

- ťažkosťami dosiahnuť viacnárodné dohody o financovaní,

- prekážkami v nadnárodnom prístupe k zariadeniam,

- nedostatočnou koordináciou prevádzkovateľov infraštruktúr a následným nedostatkom kritických kapacít na technický rozvoj infraštruktúr [3].

6. S cieľom pomôcť vyriešiť známe ťažkosti s vytváraním nových výskumných zariadení Komisia navrhla pre 6. RP prístup zameraný na podporu veľkokapacitných výskumných zariadení v Európe. Komisia definovala päť schém podpory, ktoré sa týkali:

- nadnárodného prístupu,

- integrovania činností,

- rozvoja komunikačnej siete,

- projektových štúdií,

- budovania nových infraštruktúr.

7. V rámci 6. RP bolo z celkového rozpočtu vo výške 715 mil. EUR disponibilného na podporu infraštruktúr vyčlenených 140 mil. EUR na PŠ a BNI (pozri prehľad v grafe č. 2).

Graf č. 2

"Projektové štúdie" a "budovanie nových infraštruktúr" v rámci 6. RP

+++++ TIFF +++++

Projektové štúdie

8. Cieľom projektových štúdií je testovať uskutočniteľnosť potenciálnych budúcich výskumných zariadení (vrátane vývoja nového vybavenia). Schéma PŠ slúžila na podporu realizačných štúdií a technických prípravných prác na nových infraštruktúrach, ktoré mali mať jasný európsky rozmer a záujem. Podpora mohla byť pridelená aj na zariadenia s celosvetovým významom sídliace mimo Európy, na ktorých sa však európske organizácie plánovali podieľať.

9. Témami projektov PŠ, ktoré kontroloval Dvor audítorov (pozri prílohu I), sú napr. svetelné zdroje založené na voľných elektrónoch, urýchľovače/zrážkové protismerné urýchľovače častíc, veľké optické a infračervené teleskopy či výstavba akvakultúrnych zariadení. V rámčeku č. 1 sa nachádza príklad jednej projektovej štúdie.

Rámček č. 1

Projekt SKADS

Jedným z cieľov projektovej štúdie rádioteleskopu s anténou o ploche jeden kilometer štvorcový (z angl. Square Kilometre Array Design Study, SKADS) bolo vyvinúť nákladovo efektívnu technológiu pre rádioastronómiu v budúcnosti. Celková výška finančnej podpory EÚ bola 10,4 mil. EUR, približne jedna tretina z celkových nákladov na projekt. Zmluvný dodávateľ, konzorcium SKADS, sa skladalo z 26 účastníkov z deviatich členských štátov EÚ, Južnej Afriky, Kanady, Austrálie a Ruska.

Touto projektovou štúdiou sa potvrdilo, že rádioteleskop s anténou o ploche jeden kilometer štvorcový (SKA), obrovský rádioteleskop rozmiestnený nad niekoľkými svetadielmi, by bolo možné vybudovať použitím jednoduchších a lacnejších štruktúr, ako sú stovky tradičných satelitných antén, s ktorými sa pôvodne počítalo.

Projekt SKA bol následne zaradený do "Európskeho plánu výskumných infraštruktúr" (pozri body 16 a 17). Konštrukcia fázy 1 sa plánuje na roky 2012 – 2016.

Budovanie nových infraštruktúr

10. Cieľom schémy BNI bolo podporiť budovanie nových alebo rozšírenie existujúcich infraštruktúr. Podobne ako pri projektových štúdiách podpora mohla byť pridelená aj na zariadenia s celosvetovým významom sídliace mimo Európy, na ktorých sa európske organizácie plánovali podieľať. Oprávnené projekty mohli mať podobu tradičných budov, ale patril sem napríklad aj systém antén v púšti Atacama v Čile alebo virtuálna infraštruktúra, napr. distribuovaný digitalizovaný archív na zlepšenie jazykového výskumu (kontrolované projekty BNI pozri v prílohe II). V rámčeku č. 2 sa nachádza príklad projektu BNI.

Rámček č. 2

Projekt CeMaCE

Laboratórium morskej biológie v Tjärnö (LMBT) je pracovná stanica morskej biológie vo Švédsku. LMBT buduje spoločne s Akademiska Hus, hlavným majiteľom akademických majetkov vo Švédsku, Stredisko morskej chemickej ekológie (z angl. Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE). Toto multidisciplinárne zariadenie poskytne európskym výskumným pracovníkom prístup k laboratóriám, zariadeniu a vedeckej expertíze. Stredisko, ktoré má priamy prístup k moru z brehov fjordu Koster, integruje molekulárnu biológiu, ekológiu a evolučnú biológiu, čo je kombinácia, ktorá by mala priniesť inovatívny prístup k morskej ekologickej chémii.

Finančná pomoc EÚ, ktorá na tento projekt presiahla 900000 EUR, sa použila najmä na výstavbu morského ekotrónu – zariadenia, ktoré poskytuje ekologicky relevantné pokusné podmienky s kontrolou niekoľkých environmentálnych faktorov, a podieľa sa na zriaďovaní laboratórií morskej ekológie. Celkové náklady na tento projekt dosiahli výšku 9 mil. EUR.

Výber projektov

11. Projekty PŠ a BNI boli v rámci 6. RP vyberané na základe výzvy na predloženie návrhov uverejnenej v novembri 2003 [4]. V rámci 6. RP bola maximálna miera spolufinancovania projektov PŠ 50 % a BNI 10 %. Návrhy mohli byť predložené z akejkoľvek oblasti vedy a techniky. Komisia dostala 121 návrhov spolu vo výške 387 mil. EUR. Keďže Komisia, spoločne s programovým výborom zloženým zo zástupcov členských štátov a asociovaných krajín, zastávala názor, že pri zachovaní orientačného rozpočtu 70 mil. EUR [5] by bolo mnoho dobrých návrhov vyradených, zvýšila rozpočet na túto výzvu na 140 mil. EUR.

12. Návrhy projektov hodnotila multidisciplinárna hodnotiaca komisia zložená zo 62 nezávislých odborníkov na základe štyroch kritérií:

- európska pridaná hodnota,

- vedecká a technická dokonalosť,

- relevantnosť v súvislosti s cieľmi schémy,

- kvalita riadenia.

13. Podľa stanoviska hodnotiacej komisie malo sedemdesiatsedem projektov primeraný štandard a tridsať projektov dostalo finančnú podporu, pričom 92 mil. EUR bolo pridelených na 19 projektových štúdií a 48 mil. EUR na deväť projektov BNI [6].

Výskumné zariadenia môžu byť spolufinancované aj zo štrukturálnych fondov

14. Okrem financovania z rozpočtu na výskum, ktorý riadi Komisia, môže byť budovanie výskumných zariadení financované v rámci rôznych rámcových programov aj zo štrukturálnych fondov EÚ, ktoré sú financované z rozpočtu EÚ, ale riadia ich členské štáty. Ako potenciálny zdroj financovania 3 mld. EUR, disponibilné v oblasti "infraštruktúr výskumu, technického rozvoja a inovácií (VTRI)" štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006, výrazne prevyšovali 715 mil. EUR, ktoré boli vyčlenené na výskumné infraštruktúry v rámci 6. RP. V grafe č. 3 sú uvedené príslušné sumy a maximálna miera spolufinancovania z rôznych zdrojov financovania.

Graf č. 3

Porovnanie štrukturálnych fondov a rámcových programov VTR

| 6. RP | ŠF 2000 – 2006 | 7. RP | ŠF 2007 – 2013 |

Programovacie obdobie | 2002 – 2006 | 2000 – 2006 | 2007 – 2013 | 2007 – 2013 |

Rozpočet na VTRI (mil. EUR) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Rozpočet na infraštruktúry VTRI (mil. EUR) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Oprávnenosť | EÚ a pridružené krajiny | Cieľ 1: 2412 Cieľ 2: 681 Iniciatíva Spoločenstva: 35 | EÚ a asociované krajiny | Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia: 7363 Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť: 2247 Európska územná spolupráca: 148 |

Maximálne miery spolufinancovania | PŠ: 50 % BNI: 10 % | Cieľ 1: 75 % – 85 % Iné ciele: 50 % | PŠ: 50 % BNI: 3 – 6 mil. EUR na projekt | Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia: 75 % – 85 % Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť: 50 % – 85 % Európska územná spolupráca: 75 % – 85 % |

Niektoré zmeny v prístupe Komisie v 7. RP

15. V 7. rámcovom programe (7. RP) [7] (2007 – 2013) boli zavedené niektoré zmeny v oblasti výskumných infraštruktúr v porovnaní so 6. RP. Prístup k PŠ zostal vo všeobecnosti bez zmien, avšak zmeny boli zavedené v BNI v oblasti výberu projektov a došlo k posunu v dôraze na financovanie z fázy výstavby na prípravnú fázu.

16. Pri výbere projektov je prístup v 7. RP viac "zhora nadol" a projekty vybrané na podporu sú najmä tie, ktoré sú zaradené do "Európskeho plánu výskumných infraštruktúr". Ide o zoznam vypracovaný Európskym strategickým fórom o výskumných infraštruktúrach (ESFRI).

17. ESFRI je fórum, ktoré sa snaží o jednotný prístup k politike výskumu v Európe a skladá sa zo zástupcov vymenovaných ministrami zodpovednými za výskum v členských štátoch a asociovaných krajinách a zo zástupcu Komisie. V "Európskom pláne výskumných infraštruktúr" sa stanovujú vedecké potreby v oblasti výskumných infraštruktúr v Európe na obdobie 10 – 20 rokov a sú v ňom určené projekty, ktoré sa považujú za nevyhnutné pre rozvoj vedy a inovácií v Európe.

Rozsah auditu a audítorský prístup

18. Cieľom auditu bolo posúdiť schémy BNI a PŠ a ich prínos k dosiahnutiu cieľov výskumných infraštruktúr v období 6. RP (2002 – 2006).

19. Audítorský prístup bol založený na týchto otázkach:

a) Boli výsledkom schémy projektových štúdií realizačné štúdie a prípravné práce, ktoré boli užitočné pre orgány s rozhodovacou právomocou na vytvorenie nových výskumných infraštruktúr?

b) Urýchlila schéma BNI účinné budovanie nových infraštruktúr?

c) Prijala Komisia opatrenia na presadzovanie využívania doplnkových zdrojov financovania pre schémy PŠ a BNI, ako je to uvedené v rozhodnutí o 6. RP?

20. Audit zahŕňal:

- analýzu základných právnych predpisov v oblasti výskumných infraštruktúr a konkrétne zavedenie schém PŠ a BNI,

- kontrolu postupov pre výber projektov a monitorovanie (vrátane všetkých relevantných hodnotiacich správ),

- rozhovory so zamestnancami Komisie a zástupcami hlavných európskych výskumných organizácií a ministerstiev v oblasti výskumu v ôsmich členských štátoch (Belgicko, Česká republika, Nemecko, Taliansko, Holandsko, Poľsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo),

- kontroly na mieste vzorky deviatich z 19 projektových štúdií a všetkých deviatich projektov BNI,

- online prieskum všetkých neúspešných uchádzačov.

Predmetom auditu bolo obdobie 6. RP (2002 – 2006). Kontrolované projekty sú uvedené vprílohe IaII.

Pripomienky

Schéma projektových štúdií

Ciele sa zväčša dosiahli

21. Cieľom schémy projektových štúdií bolo prispieť k realizačným štúdiám a technickej príprave pre nové infraštruktúry, ktoré majú jasný európsky rozmer. Dvor audítor posúdil túto schému ako úspešnú, ak:

- financovanie zo strany EÚ podporilo štúdie, ktoré viedli v stredno- až dlhodobom horizonte k posilneniu siete výskumných zariadení európskeho významu,

- spolufinancované štúdie mali európsku pridanú hodnotu.

22. Na základe rôznych rozhovorov Dvor audítorov dospel k názoru, že účastníci mali vo všeobecnosti kladný postoj k schéme projektových štúdií a zastávali názor, že existencia projektovej štúdie viedla k lepšiemu povedomiu a podpore zo strany vnútroštátnych orgánov s rozhodovacou právomocou. Väčšina projektov bola následne zaradená do zoznamu ESFRI (pozri body 16 a 17), čo zväčšilo pravdepodobnosť výstavby (pozri graf č. 4).

Graf č. 4

Vývoj deviatich projektov PŠ kontrolovaných Dvorom audítorov

+++++ TIFF +++++

23. Počas rozhovorov koordinátori projektov a zástupcovia členských štátov taktiež uviedli, že podpora projektových štúdií Spoločenstvom mala význam pri vyplnení medzery medzi vznikom myšlienky a skutočnou realizáciou projektu. Podpora umožnila vedcom predložiť a zrealizovať ich návrhy štruktúrovaným spôsobom. Väčšina koordinátorov projektov taktiež zastávala názor, že možnosť spolupráce viacerých inštitúcií v spoločnom podniku bola cenným a hodnotným aspektom tejto schémy podpory. V rámčeku č. 3 sa nachádza príklad spolupráce medzi hlavnými európskymi výskumnými inštitúciami, ktoré by inak boli konkurentmi.

24. Príjemcovia a zástupcovia výskumných organizácií uviedli, že z hľadiska zabezpečenia financovania je fáza návrhu projektu infraštruktúry najzložitejšia. Je tomu tak najmä vtedy, keď je potrebná medzinárodná spolupráca. Schému PŠ, na ktorej sa Komisia podieľala finančnou pomocou do 50 % celkových nákladov, preto v rozhovoroch považovali za dôležitú v tom zmysle, že poskytla rámec pre zrealizovanie veľkých európskych projektov. Respondenti zastávali názor, že paneurópsku spoluprácu je ťažké zaviesť mechanizmami, ktoré kladú väčší dôraz na národné alebo regionálne programy.

Rámček č. 3

Projekt EUROFEL

Projektová štúdia EUROFEL bola spoločným úsilím 16 európskych výskumných inštitúcií pripraviť vybudovanie ďalšej generácie laserových svetelných zdrojov založených na voľných elektrónoch, ktoré mali byť vybudované ako distribuovaná infraštruktúra v siedmich európskych centrách.

Pôvodne existovalo sedem rôznych konkurenčných projektov na výstavbu laserových svetelných zdrojov založených na voľných elektrónoch v piatich európskych krajinách. Komisia však poradila jednotlivým inštitúciám, aby predložili spoločný návrh, a tým podporili európsku spoluprácu v tejto oblasti. Pre niektorých účastníkov spočíval hlavný prínos tohto projektu v spolupráci rôznych inštitúcií, ktoré by inak boli konkurentmi.

Úspech tejto projektovej štúdie možno zmerať zaradením projektu výstavby do "Európskeho plánu výskumných infraštruktúr". Realizácia projektu je naplánovaná o osem až dvanásť rokov.

Schéma budovania nových infraštruktúr (BNI)

Katalytický účinok a európska pridaná hodnota

25. Kritériá pre vyplatenie finančných prostriedkov EÚ v rámci schémy budovania nových infraštruktúr (BNI) nie sú dostatočne konkrétne. V rozhodnutí Rady 2002/835/ES [8] sa stanovuje, že schéma má poskytnúť minimum financovania, ktoré je potrebné pre urýchlenie činnosti, pričom väčšina nákladov na výstavbu a prevádzku bude zaistená národnými alebo inými zdrojmi financovania. Katalyzátor je prvok, ktorý urýchľuje alebo podporuje reakciu alebo proces. Podľa názoru Dvora audítorov to znamená, že vyplatenie finančných prostriedkov na BNI malo vyústiť do realizácie projektov, ktoré by sa inak neuskutočnili.

26. V rozhodnutí 2002/835/ES sa ďalej uvádza, že takéto financovanie by sa malo poskytovať na základe detailného zdôvodnenia, založeného na európskej pridanej hodnote. V pláne práce Komisie pre 6. RP na roky 2002 – 2003 sa vykladajú podmienky oprávnenosti BNI tak, že podpora BNI bude dostupná v prípadoch, "ak by takáto podpora mohla mať kritický katalytický účinok v zmysle európskej pridanej hodnoty". Ako sa uvádza v pláne práce, tá by mohla byť preukázaná formou väčšej atraktívnosti a/alebo lepších služieb pre výskumnú obec v Európe:

- väčšou dostupnosťou navrhovanej infraštruktúry,

- pokročilejšou technológiou,

- pružnejším prispôsobením sa interdisciplinárnym štúdiám,

- lepším prepojením na výskumnú komunitu.

27. Dvor audítorov preskúmal všetky projekty BNI a posúdil, ako Komisia uplatnila vyššie uvedené kritériá oprávnenosti stanovené v rozhodnutí 2002/835/ES a ďalej rozpracované v pláne práce Komisie na roky 2002 – 2003.

28. Pokiaľ ide o dôležitý aspekt prístupu európskych výskumných pracovníkov k infraštruktúram, Dvor audítorov zistil že financovanie Komisie sa zameralo na výstavbu alebo zakúpenie zariadení bez toho, aby sa k nim dostatočne zabezpečil prístup výskumníkov. V dôsledku financovania zo strany EÚ nedošlo k lepšiemu prístupu pre externých výskumníkov.

Malý katalytický účinok ...

29. S cieľom posúdiť, či podpora budovania nových infraštruktúr (BNI) mala katalitycký účinok, Dvor audítorov preskúmal:

- vzťah medzi dátumom začiatku projektov a dátumom, kedy boli podpísané zmluvy s EÚ, čo by mohlo naznačiť dôležitosť financovania pre zrealizovanie projektu,

- či rozhodnutie udeliť alebo zamietnuť financovanie projektov malo vplyv na ich spustenie a pokračovanie,

- ako hlavné zainteresované strany vnímajú, či investície EÚ podporili ďalšie investície do projektov.

Graf č. 5

Časová os začiatku projektov a podpísania zmlúv

+++++ TIFF +++++

30. Dvor audítorov v priebehu auditu zistil, že sedem z deviatich projektov BNI začalo ešte pred príslušnými rozhodnutiami Komisie a následným podpísaním zmlúv (pozri graf č. 5). Ôsmy projekt začal až po rozhodnutí Komisie, avšak ešte pred podpísaním zmluvy.

31. Keďže väčšina projektov už bežala pred podpísaním zmlúv a keďže podpora projektov BNI Úniou bola obmedzená na maximálne 10 % celkových nákladov na projekt [9], neexistuje nijaký dôkaz, že financovanie zo strany EÚ bolo určujúcim faktorom v rozhodnutí, či projekty budú pokračovať alebo nie (pozri príklad v rámčeku č. 4).

32. Zástupcovia európskych výskumných organizácií a ministerstiev členských štátov počas rozhovorov uviedli, že schéma BNI neurýchlila činnosti, na ktoré bola udelená podpora, a to kvôli nízkej miere dostupného financovania a pre skutočnosť, že uhradenie len 10 % celkových nákladov na projekt v zásade nie je dostatočné na vytvorenie katalytického účinku.

Rámček č. 4

Fáza 1 projektu DIRAC

Cieľom výstavby medzinárodného urýchľovača vo Výskumnom centre iónov a antiprotónov v Darmstadte (DIRAC) je zmodernizovať súčasné urýchľovače pre ďalší výskum pôvodu vesmíru. Tento projekt, ktorý bude spolufinancovať 14 partnerov (11 členských štátov EÚ, Čína, India a Rusko), zahŕňa novú infraštruktúru (magnet) a modernizáciu existujúcej infraštruktúry (synchrotrónový urýchľovač a spektrometer).

Financovanie EÚ dosiahlo výšku 10,4 mil. EUR. Jeho cieľom bolo podporiť prvú fázu tohto projektu, ktorá sa odhadovala na 104 mil. EUR. Očakávaná výška celkovej investície je okolo 1,2 mld. EUR. Keď sa podpísala zmluvu s Komisiou, projekt už prebiehal.

33. Podobný názor je vyjadrený aj v správe hodnotiacej komisie: "(…) odborníci mali pocit, že financovanie EK malo väčší vplyv na projektové štúdie než na stavebné projekty, pretože výstavba by sa aj tak zrealizovala a prínos z 10 % pomoci EÚ nebol niekedy jednoznačný" [10].

34. V odpovediach na prieskum v rámci auditu deväť z desiatich respondentov – neúspešných uchádzačov potvrdilo, že rozhodnutie Komisie o financovaní nemalo výrazný vplyv na realizáciu projektov, a väčšina uchádzačov napriek zamietnutiu pomoci pokračovala vo svojich projektoch, hoci sa niekedy znížil ich rozsah (pozri graf č. 6).

35. Keď Dvor audítorov položil podobnú otázku koordinátorom úspešných projektov BNI, traja zo štyroch odpovedali, že záporné rozhodnutie Komisie by nezabránilo pokračovaniu ich projektov (tiež pozri graf č. 6).

Graf č. 6

Realizácia úspešných a neúspešných návrhov projektov

Pokračovali ste v realizácii projektu napriek zápornému rozhodnutiu EK o financovaní? | Oneskorilo by záporné rozhodnutie EK o financovaní realizáciu projektu? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Prieskum neúspešných navrhovateľov | Rozhovory s koordinátormi projektov |

... podpora BNI však viedla k zakúpeniu dodatočného alebo lepšieho zariadenia

36. Hoci financovanie zo strany EÚ, ktoré pripočítalo 10 % k projektovým nákladom dohodnutým na národnej úrovni, malo slabý "katalytický účinok" z hľadiska príslušných projektov ako celku, umožnilo zakúpiť alebo vyvinúť dodatočné zariadenie, ktoré sa v počiatočnom návrhu projektu nepredpokladalo. Toto financovanie teda dopĺňalo financovanie zo strany štátov a v tomto zmysle financovanie EÚ umožnilo, aby mali infraštruktúry väčšiu alebo lepšiu technológiu. V niektorých prípadoch taktiež umožnilo interdisciplinárne využitie zariadení.

Doplnkovosť financovania

Komisia odporúčala doplnkové financovanie, ale prijala len obmedzené opatrenia

37. Ako je uvedené v bode 14, infraštruktúry môžu byť financované okrem rozpočtu na výskum aj podporou Spoločenstva zo štrukturálnych fondov na podporu regionálnych politík a politík súdržnosti. EIB taktiež môže financovať projekty infraštruktúr, ktoré majú celoeurópsky rozmer.

38. Dvojité financovanie alebo predloženie rovnakej položky výdavkov na podporu z rôznych schém je zakázané. Spolufinancovanie projektu z rôznych mechanizmov financovania EÚ je možné len zriedkavo, pretože každý nástroj má svoje špecifické pravidlá spolufinancovania. Povolené je však využívať doplnkové zdroje financovania. Doplnkové financovanie znamená využitie rôznych zdrojov financovania rôznych projektových činností, ktoré spolu súvisia alebo na seba nadväzujú [11].

39. Komisia odporúčala v rôznych dokumentoch využívať doplnkové financovanie z rôznych európskych zdrojov. V správe z mája 2000 [12] Európsky parlament dôrazne odporúčal využívať doplnkové financovanie v rámci rámcového programu pre výskum a ostatných politík Spoločenstva, najmä štrukturálne fondy. V oznámení Komisie "Smerom k Európskemu výskumnému priestoru" [13] sa uvádza, že v oblasti výskumných infraštruktúr by sa mal využiť potenciál kombinovať štrukturálne fondy, úvery EIB a financovanie zo 6. RP.

40. Doplnkové financovanie sa rozoberalo aj v súvislosti so schémami PŠ a BNI v rozhodnutiach o zriadení 6. RP [14] a špecifického programu "štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru" [15]. Projektové štúdie sa mali realizovať na základe systematického hľadania "možností príspevkov z iných zdrojov, napr. z EIB alebo zo štrukturálnych fondov na financovanie takejto infraštruktúry". Podpora zo schémy BNI "môže dopĺňať príspevky z EIB alebo zo štrukturálnych fondov pri financovaní tejto infraštruktúry". Doplnkové financovanie sa spomína aj v pláne práce výskumných infraštruktúr [16].

41. Cieľom kombinovaného využívania štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a ostatných zdrojov financovania s financovaním výskumu je najmä realizovať potenciál konvergentných regiónov EÚ z hľadiska priemyselného rozvoja a rozvoja výskumu.

42. Napriek tomu, že Komisia odporúčala využívať doplnkové zdroje financovania v rozhodnutiach a dokumentoch uvedených vyššie, túto záležitosť v priebehu 6. RP aktívne neriešila. Neexistovali usmernenia, ktoré by pomohli koordinátorom projektov hľadať potenciálne synergie vo financovaní a v skutočnosti v tomto období ani jeden projekt BNI nevyužil financovanie zo štrukturálnych fondov alebo úver EIB. Väčšina neúspešných uchádzačov v prieskume uviedla, že neboli informovaní o možnosti využiť doplnkové zdroje financovania (pozri graf č. 7).

43. Taktiež by bolo potrebné, aby Komisia prijala opatrenia na primerané riadenie aspektu doplnkovosti financovania, napr. kontroly dvojitého financovania alebo neoprávneného spolufinancovania. Dvor audítorov však zaznamenal, že:

i) príslušné GR (RTD a REGIO) nezaviedli jednotnú definíciu "výskumnej infraštruktúry";

ii) tieto dve GR nemali prostriedky na vzájomné prepájanie informácií o projektoch oprávnených na financovanie zo 6. RP aj štrukturálnych fondov;

iii) v rámci politík súdržnosti neboli vyvinuté žiadne konkrétne nástroje a databázy na riadenie a koordinovanie doplnkovosti financovania.

Graf č. 7

Informácie o doplnkovosti financovania – odpovede neúspešných uchádzačov v prieskume Dvora audítorov

Informovala Vás Komisia alebo národné kontaktné miesto o možnosti doplniť financovanie programu výskumných infraštruktúr inými zdrojmi financovania EÚ?

+++++ TIFF +++++

Závery a odporúčania

44. Dvor audítorov zastáva názor, že schéma PŠ zväčša dosiahla svoje ciele, zatiaľ čo schéma BNI priniesla nízku pridanú hodnotu.

Bola schéma PŠ užitočným nástrojom pre orgány s rozhodovacou právomocou?

45. Zástupcovia výskumnej obce mali vo všeobecnosti kladný postoj k schéme projektových štúdií. Zastávali názor, že poskytla príležitosť, aby boli vedecké myšlienky rozpracované štruktúrovaným spôsobom testovaním uskutočniteľnosti potenciálnych budúcich výskumných zariadení. Obzvlášť bola uvítaná možnosť spolupráce rôznych inštitúcií. Tento proces pomohol orgánom s rozhodovacou právomocou určiť, ktoré projekty si zaslúžili podporu, a väčšina kontrolovaných projektov PŠ bola zaradená do zoznamu ESFRI.

Urýchlila schéma BNI budovanie nových infraštruktúr?

46. Financovanie prostredníctvom schémy BNI nemalo určujúci vplyv na realizáciu projektov. Vyplatenie podpory na BNI viedlo k určitému technickému zlepšeniu príslušných investičných projektov, a to zakúpením nového alebo lepšieho zariadenia. Schéma BNI však neviedla k budovaniu nových infraštruktúr, ale skôr poskytla dodatočné financovanie projektov, ktoré by pokračovali bez ohľadu na existenciu tejto schémy.

Odporúčanie č. 1

Komisia by mala zvážila, či sa majú v budúcich rámcových programoch financovať projekty BNI z rozpočtu na výskum vzhľadom na zistenia Dvora audítorov o európskej pridanej hodnote a katalytickom účinku.

Komisia by mala zabezpečiť, aby boli ciele schémy stanovené jasne a zrozumiteľne pre všetkých a mala by byť realistická vo vzťahu k plánovanej miere financovania projektov.

Prijala Komisia opatrenia na využívanie doplnkových zdrojov financovania?

47. Napriek tomu, že Komisia v rozhodnutí o 6. RP uvádza možnosť financovať projekty PŠ a BNI z doplnkových rozpočtových zdrojov EÚ, aktívne túto možnosť nepresadzovala, a tá následne ani nebola využitá.

Odporúčanie č. 2

Komisia by mala objasniť, čo plánuje dosiahnuť zaradením možného doplnkového financovania do právnych predpisov. Mala by zvážiť výhody a nevýhody takéhoto financovania a s tým súvisiace náklady a prínosy. Pokiaľ sa Komisia domnieva, že je možné dosiahnuť synergie kombinovaním vyčlenených finančných prostriedkov EÚ, úverov EIB a národného financovania, mala by aktívne presadzovať využívanie doplnkových zdrojov financovania a pritom zabezpečiť zavedenie primeraných kontrol, ktoré zabránia a odhalia akékoľvek zneužitie tejto možnosti.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 5. mája 2010.

Za Dvor audítorov

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

predseda

[1] Podpora výskumných infraštruktúr v špecifickom programe 6. RP o "štruktúrovaní Európskeho výskumného priestoru", plán práce 2002 – 2003, s. 1.

[2] Rozhodnutie Rady 1999/173/ES z 25. januára 1999, ktorým sa prijíma osobitný program výskumu, technického rozvoja a preukazovania zlepšení ľudského výskumného potenciálu a základne sociálno-ekonomických poznatkov (1998 – 2002) (Ú. v ES L 64, 12.3.1999, s. 105).

[3] Pozri pracovný dokument oddelení Komisie "Európsky výskumný priestor pre infraštruktúry", SEK(2001) 356 z 27.2.2001.

[4] Výzva na predloženie návrhov 6. RP-2003-Infraštruktúry-4.

[5] Hodnotitelia poznamenali, že počet návrhov v rámci tejto výzvy bol taký vysoký, že asi šesťnásobne presiahol orientačný rozpočet (70 mil. EUR). Aj pri veľmi dobrých návrhoch (na základe dohodnutého hodnotenia) bolo žiadostí dvoj- až trojnásobne viac. Správa hodnotiacej komisie k výzve 6. RP-2003-Infraštruktúry-4, 7. mája 2004.

[6] Výzva na predloženie návrhov platila aj na ďalšiu kategóriu projektov ("sprievodné opatrenia"), ktorá nie je predmetom tohto auditu. Z tejto kategórie boli vybrané dva projekty.

[7] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1).

[8] Ú. v. ES L 294, 29.10.2002, s. 44.

[9] Osobitné ustanovenie BNI č. 34: "Preplatenie nákladov na ostatné špecifické podporné činnosti, ktoré vznikli zmluvným dodávateľom pri uplatnení modelov vykazovania nákladov úplných nákladov, úplných priamych nákladov alebo dodatočných nákladov, nepresiahne 10 % celkových oprávnených nákladov".

[10] Výskumné infraštruktúry – Výzva 6. RP-2003-Infraštruktúry-4: správa hodnotiacej komisie, s. 4.

[11] "Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ", Rev. 2 02/12/2008, s. 12 – 13.

[12] Správa o oznámení Komisie "Smerom k Európskemu výskumnému priestoru" (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] … mala by sa využiť možnosť rokovať o štrukturálnej pomoci naplánovanej na roky 2000 až 2006, aby sa preskúmalo, ako najlepšie skombinovať projekty realizované v tomto rámci (t. j. štrukturálne fondy) s projektmi realizovanými v európskych programoch. KOM(2000) 6, s. 18.

[14] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES (Ú. v. EÚ L 232, 29.8.2002, s. 1).

[15] Rozhodnutie Rady 2002/835/ES z 30. septembra 2002, ktorým sa prijíma program výskumu, technického rozvoja a demonštrácie: štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru (2002 – 2006).

[16] Plán práce (2002 – 2003): Podpora výskumných infraštruktúr v špecifickom programe 6. RP: "štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru", prvá aktualizácia z júna 2003.

--------------------------------------------------

PRÍLOHA I

VÝSLEDKY PROJEKTOV "PROJEKTOVÝCH ŠTÚDIÍ"

Trieda | Skratka projektu | Názov projektu | Hlavné výsledky projektu [1] | Hlavný vplyv financovania EÚ [1] | Predpoklady na realizáciu [1] |

Lasery založené na voľných elektrónoch | EUROFEL | European FEL Design Study (Projektová štúdia európskych laserov založených na voľných elektrónoch) | Príprava vybudovania ďalšej generácie laserových svetelných zdrojov založených na voľných elektrónoch. Projekt má najmä technický dosah z hľadiska riešenia inžinierskych problémov (návrh kritických komponentov). | Spolupráca niekoľkých inštitúcií, ktoré pripravovali podobné infraštruktúry, na technických aspektoch. | Sieť distribuovaných infraštruktúr, zahrnuté do plánu ESFRI. |

Iné – urýchľovače | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Európska projektová štúdia globálneho lineárneho urýchľovača) | Účasť na medzinárodnom projekte (ILC Global Effort). Práca pozostáva najmä z výskumu podsystémov zrážkového protismerného urýchľovača častíc a ďalších kritických tém, ktoré stanovil medzinárodný hodnotiaci tím. | Zapojenie niekoľkých európskych organizácií do konzorcia (koordinátor by sa podieľal na globálnom projekte ILC aj bez finančnej pomoci EÚ, hoci v menšom rozsahu). | Správa o technickom návrhu globálneho projektu sa plánuje v roku 2012, prípadná výstavba by sa uskutočnila koncom prvého desaťročia. |

Astrofyzika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (Projektová štúdia extrémne veľkého teleskopu) | Vývoj technológií a konceptov, ktoré sú potrebné na prípadnú výstavbu európskeho veľkého optického a infračerveného teleskopu. | Do PŠ sú zapojené takmer všetky najväčšie európske inštitúcie. Tento projekt je odrazom konsenzu celej európskej astronomickej obce. | Vo svete je niekoľko podobných konkurenčných projektov. Len jeden z nich sa dokončí. Výstavba teleskopu preto zostáva neistá. Prípravné činnosti na výstavbu financované v rámci 7. RP. |

Jadrová fyzika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Európske zariadenie na online separáciu rádioaktívnych iónových zväzkov) | Riešenie hlavných technických problémov očakávaných pri budovaní nového zariadenia, realizačná štúdia, problémy spojené s umiestnením a užívateľmi. | Projekt by sa bez finančnej pomoci EÚ nezrealizoval; súčinnosť s inými európskymi projektmi. | Zatiaľ nie je na zozname ESFRI. |

Stavebné inžinierstvo | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (Veľké podzemné výskumné zariadenie pre bezpečnosť) | Realizačná štúdia, technické údaje, obchodný plán s finančnými možnosťami pre rôzne obchodné scenáre, hodnotenie založenia právneho subjektu. | Prehľad bezpečnostných činností v Európe. | V čase auditu nebol právny subjekt ešte založený. Financovanie potenciálnej výstavby nie je zabezpečené. |

Životné prostredie | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture (Návrh technického centra akvakultúry – riešenie nesplnených potrieb európskej akvakultúry) | Inventarizácia akvakultúrnej infraštruktúry a definovanie potrieb, špecifikácia obsahu, výpočty nákladov, prieskum životného prostredia, riadiace, prevádzkové a finančné plány, stavebný plán a stratégia vývoja, založenie nového právneho subjektu. | Základy jedinečného veľkého experimentálneho akvakultúrneho zariadenia na mori prístupného pre výskumníkov zo zahraničia, so silným komponentom IKT a možnosťami školení pre študentov. | Nezaradený do zoznamu ESFRI, ale sú predpoklady na financovanie štátmi. |

Jadrový fyzika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (Interné cieľové pokusy s vysoko energetickými uchovanými a schladenými sekundárnymi lúčmi v medzinárodnom urýchľovači vo Výskumnom centre iónov a antiprotónov v Darmstadte (DIRAC) | Vývoj technológií, prototypov a zložiek urýchľovača, testovanie a dôkaz o realizovateľnosti. | Projekt zmobilizoval k účasti mnoho inštitúcii v celom svete. Keďže sa na fázu návrhu projektu nezískali dostatočné financie zo strany štátov, príprava zariadenia by nebola možná v takom rozsahu. | Výstavba začala a jej dokončenie sa predpokladá v roku 2016. |

Astrofyzika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (Projektová štúdia rádioteleskopu s anténou o ploche jeden kilometer štvorcový) | Vyvinutie nákladovo efektívnej technológie a konceptu systému. | Projekt zmobilizoval mnoho nových rádioastronomických skupín v celej Európe, ktoré prispeli a podieľali sa na vývoji projektu SKA. | Projekt zaradený do zoznamu ESFRI. |

Iné – Astročastice | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (Projektová štúdia podmorského zariadenia v Stredozemnom mori pre neutrínovú astronómiu a príbuzné vedy) | Hlavným výsledkom je správa o technickom návrhu podmorského neutrínového teleskopu a základne pre vedy o mori. Analyzované boli aj záležitosti týkajúce sa umiestnenia. | Výrazný vplyv financovania EÚ: prístup k výstavbe zariadenia by bol slabší a chýbali by mu presvedčivé perspektívy. | Projekt zaradený do zoznamu ESFRI, objavujú sa niektoré ďalšie záväzky na národnej úrovni. |

[*] Závery z rozhovorov počas auditu.

--------------------------------------------------

PRÍLOHA II

PRÍSPEVOK EÚ NA PROJEKTY BNI

Skratka projektu | Dátum podpísania dohody o grante (Komisia) | Dátum začatia projektu (a jeho trvanie) | Celkový rozpočet po rokovaniach (EUR) | Príspevok EÚ (EUR) | Príspevok EÚ/celkové financovanie (%) | Opis projektu | Vyčlenenie príspevku EÚ |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 mesiacov) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement je súčasťou veľkého projektu ALMA (Atakamská veľká milimetrová anténa, z angl. Atacama Large Millimeter Array), spoločného projektu Európy a Severnej Ameriky. ALMA je v súčasnosti najväčším pozemným astronomickým projektom na svete. Budovanie infraštruktúry ALMA v Chile začalo už v roku 2003, úplné dokončenie sa plánuje v roku 2012. Projekt EÚ ALMA Enhancement umožňuje vybudovanie dodatočných hardvérových a softvérových komponentov projektu ALMA pridaním piatej vlnovej dĺžky v milimetrových a submilimetrových rozsahoch, čo umožní získať vernejšie fotografie a meranie spektrálnych čiar vody vo vysokom rozlíšení. | Finančná pomoc EÚ je zameraná na všetky pracovné balíky. Väčšina z nich sa týka návrhu, výroby, zostavenia a kontroly prijímačov piatej vlnovej dĺžky. |

BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 mesiacov) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Projekt BINASP pozostáva z vybudovania systému bio-nanotechnologickej výskumnej infraštruktúry a zariadení v AREA Science Park v Terste. Zrealizuje sa sedem úloh (okrem iného, laboratórne priestory pre zvieratá, moderné mikroscopické a nanoskopické oddelenie, laboratórium optického molekulárneho zobrazovania atď.). Ide najmä o vyvinutie nových techník a zakúpenie potrebných zariadení. | Príspevok EÚ je približne 7 % a zameriava sa na všetky navrhované úlohy, ktoré sa v rámci projektu zrealizujú. O 20 % príspevok EÚ bolo požiadané len pri úlohe 1 (riadenie) a úlohe 10 (zriadenie nanobiofotonického zariadenia). |

CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 mesiacov) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Cieľom projektu CeMaCE je rozšírenie súčasných investícií do laboratórnych zariadení a špecializovaného vybavenia na zriadenie integrovaného vedeckého centra morskej chemickej ekológie. Hlavnými úlohami sú vybudovanie morského ekotrónu a laboratória morskej chemickej ekológie, zmodernizovanie laboratória molekulárnej biológie a hostiteľských zariadení. | Príspevok EÚ sa požaduje na všetky úlohy s výnimkou modernizácie hostiteľských zariadení. Pri úlohe 1 (výstavba morského ekotrónu) sa požaduje 100 % príspevok na náklady, zatiaľ čo pri financovaní dvoch laboratórií sa požaduje menej než 10 % podiel. |

CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 mesiacov) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Cieľom tohto projektu je zriadenie novej infraštruktúry, Centra integrovanej štrukturálnej biológie (CISB), ktoré bude kombinovať zdroje troch vedúcich medzinárodných inštitútov (EMBL, ESRF a ILL) s univerzitou Université Joseph Fourier. Okrem výstavby a vybavenia nového laboratória (úlohy 1 a 2) je cieľom projektu poskytnúť novú alebo modernejšiu technickú základňu na presadzovanie postgenómovej štrukturálnej biológie (úlohy 3 až 9). | Na úlohy 1 a 2 (výstavba a vybavenie) nebol požiadaný nijaký príspevok EÚ. Viac než 60 % a 68 % podiel (425 000 EUR a 200000 EUR) bol požiadaný na výstavbu difraktometra pre neutrónovú proteínovú kryštalografiu LADI III a na zriadenie vysoko výkonnej platformy pre elektrónovú mikroskopiu. |

DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 mesiacov) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Projekt DAM-LR je plne distribuovaná a virtuálna infraštruktúra. Pozostáva z vývoja a zavedenia infraštruktúry pre európsku výskumnú komunitu, ktorá má záujem o jednoduché riadenie a prístup k lingvistickým zdrojom všetkých druhov, napr. veľké (multimediálne) korpusy, lexikóny, gramatické príručky atď. DAM-LR integruje jazykové archívy partnerských inštitúcií, takže ich užívatelia vidia ako jeden veľký archív. | Projekt tvorí dvanásť úloh. Prvých sedem sa týka najmä lokálnych infraštruktúr a nebolo na ne požiadané o žiadny príspevok EÚ. Zvyšných päť úloh sa týka zriadenia distribuovanej infraštruktúry, na ktorú sa zameriava príspevok EÚ (v rozsahu 35 až 55 %). |

DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 mesiacov) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Tento projekt je prvou fázou výstavby medzinárodného zariadenia na výskum antiprotónov a iónov (FAIR). Projekt je v hodnote asi 1,2 mld. EUR. Cieľom fázy 1 projektu DIRAC je zlepšiť výkonnosť zariadenia a výskumnej kapacity systému urýchľovača UNILAC/SIS18 v laboratóriu GSI v Darmstadte tak, aby poskytoval väčšiu intenzitu a energiu lúčov. To sa dosiahne dvomi modernizáciami urýchľovača ťažkých iónov SIS18, prispôsobením infraštruktúry s magnetom R3B a modernizáciou spektrometra HADES. | Príspevok EÚ je vyčlenený približne rovným podielom na všetky úlohy okrem jednej (definovanej ako Celková výstavba: všetky ostatné konštrukčné úlohy počas trvania projektu ), na ktorú nebol požiadaný žiadny príspevok. |

EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 mesiacov) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Cieľom tohto projektu je udržať a rozšíriť výskumné kapacity a dosiahnuť medzinárodné uznanie ako Európske školiace a výskumné centrum importovaných a vysoko nákazlivých chorôb. | Hlavná časť príspevku EÚ bola požiadaná na tri konkrétne pracovné balíky: výstavba insektária BSL 3 a oddelenia BSL 4 a modernizácia výskumného tábora v Ghane. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 mesiacov) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 je modernizáciou zariadenia na rozptyl neutrónov ISIS, ktorá poskytne 18 nových nástrojov na rozptyľovanie neutrónov s lepšou a optimializovanou výkonnosťou. Cieľom projektu je vyvinúť prvých sedem nástrojov. | Príspevok EÚ bol požiadaný najmä na tri úlohy týkajúce sa návrhu a výstavby troch nástrojov (Úloha 1. LET, Úloha 5. NIMROD a Úloha 7. WISH). Čiastočný príspevok bol požiadaný aj pri zvyšných nástrojoch. Žiadny príspevok EÚ nebol požiadaný len na jednu úlohu (Cieľ: Návrh a konštrukcia extrahovaného protónového lúča, budovy a služby). |

STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 mesiacov) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Cieľom tohto projektu je prispieť k zriadeniu celosvetovo uznávanej a jedinečnej európskej výskumnej základne pre pokročilý výskum a vývoj v oblasti kremíka. Na tento účel sa o doplnkové vybavenie rozšíri infraštruktúra v rámci pilotných liniek pre výskum 300 mm technológie založených na procese, ktoré sa budujú v IMEC, CEA/LETI a FhG a prepoja sa tri hlavné výskumné zariadenia pre optimálnu výmenu plátkov, čo umožní fungovanie tzv. virtuálneho spracovateľského zariadenia. | Bolo požiadané o financovanie všetkých pracovných balíkov zo strany EÚ: 10 % sa žiada na prvé tri (pozostávajúce z rozšírenia 300 mm infraštruktúry v každej z troch lokalít), zatiaľ čo 100 % príspevok bol požiadaný na činnosti súvisiace s riadením a šírením. |

--------------------------------------------------