Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Výročná správa za rok 2010 o rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci Európskej únie a o ich vykonávaní v roku 2009 SEK(2010)773 /* KOM/2010/0335 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 28.6.2010 KOM(2010)335 v konečnom znení . SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Výročná správa za rok 2010 o rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci Európskej únie a o ich vykonávaní v roku 2009 SEK(2010)773 Reakcia na celosvetové výzvy Rok 2009 bol na celom svete ťažkým rokom. Dosah krízy cien potravín v rokoch 2007 – 2008 sa prehĺbil hospodárskou a finančnou krízou, ktorá viedla k svetovej recesii. Európska únia konala rýchlo, aby zmiernila negatívne dosahy na svoje partnerské krajiny. Zintenzívnila aj svoje úsilie, pokiaľ ide o zabezpečenie, aby krízy nespochybnili pokrok dosiahnutý v nedávnych rokoch na ceste k rozvojovým cieľom tisícročia (RCT). Potravinový nástroj EÚ zavedený koncom roka 2008 s cieľom riešiť krízu cien potravín poskytol jednu platformu na konkrétne opatrenie. Zo sumy 1 miliardy EUR vyčlenenej v rámci nástroja sa do konca roka 2009 rozdelilo 837 miliónov EUR. Cieľom tohto nástroja je prekonať kritickú priepasť medzi núdzovou pomocou a strednodobou až dlhodobou rozvojovou pomocou. Hospodárska a finančná kríza, ktorá sa začala v druhej polovici roka 2008, túto situáciu ešte zhoršila, najmä v chudobnejších krajinách. Odhaduje sa, že 40 až 80 miliónov ľudí v rozvojových krajinách sa v dôsledku kríz ocitne v absolútnej chudobe. Na základe návrhov Európskej komisie v apríli 2009[1] boli schválené komplexné, včasné, cielené a koordinované opatrenia. V dôsledku toho sa v rámci takzvaného mechanizmu „Vulnerability FLEX“ (V-FLEX) vyčlenilo do konca roka už 215 miliónov EUR na pomoc 11 africkým a dvom karibským krajinám na zníženie deficitov financovania v ich štátnych rozpočtoch na rok 2009. Do konca roka 2009 sa vyplatilo 160 miliónov EUR, pričom zostalo 55 miliónov EUR, ktoré sa majú vyplatiť v prvom štvrťroku 2010. Okrem toho bolo preskúmanie dokumentov o stratégii krajiny v roku 2009 v polovici obdobia vhodne načasované, čo umožnilo EÚ, aby upravila svoje jednotlivé programy spolupráce podľa vyvíjajúcej sa reality. Európska komisia zohrávala aktívnu úlohu na rôznych medzinárodných fórach (najmä v rámci G8, G20 a OSN) s cieľom zabezpečiť, aby sa v plnej miere zohľadnili účinky finančnej a hospodárskej krízy na najchudobnejšie krajiny a aby sa prijali osobitné opatrenia, ktoré im majú pomôcť. Rok 2009 sa vyznačoval aj zvýšeným úsilím riešiť otázku vplyvu zmeny klímy. Pri príprave rokovaní o klíme v Kodani v decembri 2009 EÚ zintenzívnila svoju spoluprácu a dialóg s partnermi z rozvojových krajín. Komisia vydala oznámenie Zintenzívnenie medzinárodného financovania opatrení na boj so zmenou klímy: európsky návrh pre kodanskú dohodu s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám bojovať proti zmene klímy[2]. EÚ schválila v decembri „rýchle naštartovanie“ financovania vo výške 2,4 miliardy EUR ročne na roky 2010 – 2012 s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám prispôsobiť sa zmene klímy a pri prechode k nízkouhlíkovým stratégiám. Zámerom bolo pripraviť ich aj na spravovanie väčších finančných súm vyčlenených na obdobie po roku 2012, ktoré sú určené na zmiernenie dosahov zmeny klímy a na prispôsobenie sa týmto zmenám. Globálna aliancia proti zmene klímy (GCCA – Global Climate Change Alliance) získala v roku 2009 sumu 35 miliónov EUR na podporu chudobných krajín, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a malých ostrovných rozvojových štátoch. Vo februári 2009 bolo uverejnené oznámenie Stratégia EÚ na podporu znižovania rizika katastrof v rozvojových krajinách[3]. Zameriava sa na zníženie bremena katastrof, ktoré znášajú najviac ohrozené krajiny. Aktívne vzťahy po celom svete Počas roka 2009 Európska únia zorganizovala stretnutia na najvyššej úrovni s kľúčovými svetovými aktérmi, medzi ktorých patrí Čína, India a Rusko. V roku 2009 sa ďalej posilňovali politické vzťahy s Latinskou Amerikou. Komisia prijala v septembri oznámenie, v ktorom sa ustanovuje nový politický rámec pre vzťahy medzi EÚ a Latinskou Amerikou. Investičný nástroj pre Latinskú Ameriku bol prijatý v decembri s financovaním vo výške 10,8 milióna EUR s cieľom pritiahnuť ďalšie investície v prospech dopravy, energetiky a životného prostredia a podporiť sociálny a súkromný sektor. Rokovania s africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) krajinami o druhej revízii dohody z Cotonou sa oficiálne začali v máji 2009. Tento rok bol svedkom aj začiatku procesu preskúmania 10. ERF v polovici obdobia, v rámci ktorého sa posúdi doterajší pokrok a zaktualizuje stratégia spolupráce a rozdelenie finančných prostriedkov príslušným krajinám. Strategický vzťah s Afrikou sa ďalej posilňoval v rámci spoločnej stratégie EÚ a Afriky s cieľom riešiť kontinentálne a celosvetové problémy. Zintenzívnil sa politický dialóg a vypracovanie plánov vykonávania v ôsmich tematických partnerstvách viedlo ku konkrétnemu pokroku v prospech oboch kontinentov. EÚ a Južná Afrika, ktoré sa opierajú o intenzívne zapojenie Južnej Afriky do riadenia konfliktu v Afrike, v roku 2009 značne zintenzívnili svoj dialóg o záležitostiach týkajúcich sa mieru a bezpečnosti. Prvý samit medzi EÚ a Pakistanom sa konal v Bruseli v júni 2009. EÚ dokončila v novembri 2009 aj rokovania o dohode o partnerstve a spolupráci s Irakom s cieľom jej podpísania v roku 2010, ktorá má poskytnúť vôbec prvý základ pre zmluvné vzťahy medi EÚ a Irakom. Ako súčasť európskej susedskej politiky (ENP – European Neighbourhood Policy) sa z investičného nástroja európskej susedskej politiky financovalo v rokoch 2008 – 2009 25 projektov v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky, ako aj sociálneho a súkromného sektora, s grantmi vo výške 170 miliónov EUR. To pomohlo zmobilizovať 7,35 miliardy EUR investícií z medzinárodných finančných inštitúcií. Snaha o dosiahnutie RCT V posledných rokoch sa dosiahol celkový pokrok v rôznych zámeroch a ukazovateľoch RCT. Tento pokrok však nie je rovnomerný a niektoré krajiny a regióny, najmä v subsaharskej Afrike, zaostávajú. Okrem toho vyhliadky na trvalý pokrok sú ohrozované celosvetovou hospodárskou krízou v spojení so zmenou klímy a účinkami predchádzajúcich otrasov súvisiacich s potravinami a palivami. Počas roka 2009 Európska komisia vypracovala prípravné dokumenty v hlavných oblastiach ľudského rozvoja v rámci RCT, medzi ktoré patrí zdravie, vzdelávanie a rovnosť pohlaví. Prijatie týchto politík v roku 2010 prispeje k formovaniu vnútornej diskusie EÚ o RCT a premietne sa do príspevku EÚ k samitu zameranému na preskúmanie RCT OSN, ktorý sa bude konať v septembri 2010. Záujmom Komisie je, aby sa EÚ dohodla na komplexnom prístupe, pokiaľ ide o spôsob, ako urýchliť pokrok smerujúci k dosiahnutiu RCT do roku 2015 a ako konsolidovať príjmy, aby sa stali trvalo udržateľné. Do tohto súboru bolo zahrnutých aj niekoľko iniciatív, vrátane oznámenia o správe daní v rozvojových krajinách a preskúmania tematických politík v oblasti bezpečnosti potravín. Komisia podporila oblasti zdravia, vzdelávania, zamestnanosti, sociálnej ochrany a kultúry prostredníctvom rôznych nástrojov a ciest, vrátane podpory z rozpočtu, s cieľom posilniť vnútroštátne systémy a prispôsobiť pomoc vnútroštátnym politikám. Komisia ako člen výboru Globálneho fondu pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii (GFATM – Global Fund to fight AIDS, Tuberculosis and Malaria) a subjekt zastupujúci EÚ ako najväčšieho prispievateľa (872,5 milióna EUR od roku 2002 do roku 2009) naďalej zohrávala aktívnu úlohu v tejto iniciatíve a aktívne sa zapojila aj do Globálnej aliancie pre vakcíny a imunizáciu (GAVI – Global Alliance for Vaccines and Immunization). Komisia sa ako stály člen výboru programu „Vzdelávanie pre všetkých – zrýchlená iniciatíva“ zamerala na účinnosť pomoci, potreby nestálych štátov a otázky správy. Komisia zdvojnásobila úsilie o podporu rovnosti pohlaví v rámci RCT. V roku 2009 podpora smerovala k neštátnym aktérom na boj proti negramotnosti dospelých a na podporu cieľa, aby ženy vlastnili majetok. V súlade s RCT 7 sa Komisia zamerala aj na hlavné environmentálne otázky, medzi ktoré patrí zmena klímy, dezertifikácia, biologická rôznorodosť, rybné hospodárstvo a ochrana lesov. Pokračovala aj podpora na zvýšenie schopnosti rozvojových krajín vykonávať viacstranné environmentálne dohody. Komisia sa počas roka naďalej snažila zlepšovať dostupnosť a kvalitu údajov týkajúcich sa RCT, ktoré poskytujú rozvojové krajiny. Uskutočnili sa štúdie údajov a poskytla sa podpora na zlepšenie štatistickej kapacity rozvojových krajín. Obraz je oveľa jasnejší ako v predchádzajúcich rokoch, ale v ukazovateľoch používaných na meranie RCT pretrvávajú značné nedostatky. Snaha, aby politiky boli relevantné a cielené V Európskom konsenze o rozvoji[4] sa po prvýkrát stanovila spoločná vízia EÚ a jej členských štátov o rozvoji. Hlavnými zložkami sú: viac pomoci, lepšia pomoc, zlepšená súdržnosť politík v záujme rozvoja a zameranie na Afriku. V roku 2009, štyri roky po jeho prijatí, Komisia uskutočnila predbežné posúdenie vykonávania konsenzu, ktorý sa pre všetkých aktérov v oblasti rozvoja stal široko uznávaným a cenným odkazom. Samotná pomoc nie je dostatočná, aby pomohla najchudobnejším krajinám v ich rozvoji, a Komisia sa v posledných rokoch usilovne snažila zabezpečiť, aby všetky politiky EÚ boli v súlade s jej snahami dosiahnuť RCT. To je dôvod, prečo je súdržnosť politík v záujme rozvoja (PCD – Policy Coherence for Development) ďalším a nevyhnutným prínosom k rozvoju. V septembri 2009 Komisia vydala svoju druhú významnú správu týkajúcu sa 12 politických oblastí, ktoré majú vplyv na rozvoj. Sú to tieto oblasti: obchodovanie, životné prostredie, zmena klímy, bezpečnosť, poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, sociálny rozmer globalizácie, zamestnanosť a dôstojná práca, migrácia, výskum a inovácie, informačná spoločnosť, doprava a energetika. Ďalšou oblasťou, v ktorej Komisia hľadá pozitívne synergie s rozvojovými cieľmi, je dobrá správa vecí verejných v oblasti daní. Správa jasne poukazuje na silný vplyv, ktorý má EÚ na rozvojové krajiny prostredníctvom svojho širokého súboru politík, procesov a nástrojov. V oblastiach výskumu, životného prostredia a energetiky boli politiky EÚ osobitne pozitívne. V oblasti výskumu EÚ a rozvojové krajiny spolupracujú v oblastiach záujmu rozvojových krajín, medzi ktoré patrí zdravie alebo potravinová bezpečnosť. Výskumní pracovníci z rozvojových krajín sú podporovaní v tom, aby sa zapojili do výskumných programov a schém mobility. V politike životného prostredia prevzala EÚ vedúcu úlohu v oblasti ochrany lesov na celom svete. Na základe svojej iniciatívy Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT – Forest Law Enforcement Governance and Trade) EÚ dováža od svojich partnerských krajín iba certifikované stavebné drevo s cieľom bojovať proti nezákonnému výrubu lesov. V oblasti energetiky bude záväzný cieľ na základe smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (20 % energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020) stimulovať vývoz biopalív z rozvojových krajín. Schéma trvalej udržateľnosti zaväzuje dovozcov biopalív, aby splnili environmentálne kritériá a informovali o možných negatívnych hospodárskych a sociálnych dosahoch v tretích krajinách. Na základe týchto skúseností a poučení schválila Rada ministrov[5] v novembri 2009 päť oblastí prioritných opatrení v rámci existujúceho rámca 12 politických oblastí: obchodovanie a financie, zmena klímy, potravinová bezpečnosť, migrácia a mier a bezpečnosť. Snaha, aby vonkajšie politiky EÚ boli viac zamerané na rozvoj, musí byť v súlade s primeranými domácimi politikami v rozvojových krajinách. Správa je pre EÚ rozhodujúcim prvkom pre boj proti chudobe prostredníctvom zlepšenia investičnej klímy a správy verejných financií, zníženia korupcie, zlepšenia dobrej správy vecí verejných v oblasti daní a v oblasti výberu daní pre rozvoj, posilnenia inštitúcií „kontrol a protiváh“ s cieľom zlepšiť zodpovednosť a stabilitu. Uznávajúc, že zlepšenie demokratického riadenia je v každej krajine vnútorným procesom, sa Komisia rozhodla riešiť otázku demokratického riadenia ako osobitnú politickú oblasť, aj ako prierezový problém týkajúci sa všetkých programov a sektorov. EÚ naďalej pravidelne nastoľuje v politických dialógoch a dialógoch týkajúcich sa ľudských práv s partnerskými krajinami, napríklad, otázku rovnosti pohlaví a práv žien. V niektorých krajinách Komisia podporuje projekty zaoberajúce sa problematikou detí postihnutých ozbrojenými konfliktmi a násilím voči deťom. V roku 2009 sa po prvýkrát konal regionálny seminár o diskriminácii domorodých obyvateľov, menšín a o diskriminácii na základe kasty, ktorý sa zameral na južnú a juhovýchodnú Áziu. Dobrá správa vecí verejných a dodržiavanie ľudských práv v partnerských krajinách nielen zlepšuje kvalitu pomoci EÚ, ale patrí aj k základným hodnotám EÚ. Európska pomoc – vyššie sumy, ich lepšie využitie EÚ (27 členských štátov a Európska komisia) znovu potvrdili svoje postavenie najväčšieho poskytovateľa rozvojovej pomoci v roku 2009, ktorá tvorí viac ako polovicu[6] celosvetovej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA – Official Development Assistance) alebo 48,2 miliardy EUR. Len samotná Komisia vyčlenila 12 miliárd EUR a vyplatila 10 miliárd EUR. V roku 2009 Komisia naďalej zefektívňovala svoju pomoc. Bola na čele iniciatív prijatých fórami na najvyššej úrovni o efektívnosti pomoci, ktoré zorganizovala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj/Výbor pre rozvojovú pomoc (OECD/DAC). S cieľom urýchliť pokrok a včas preukázať konkrétne výsledky pre nasledujúce fórum v Soule v roku 2011, Komisia pôsobila ako urýchľujúci prvok a koordinátor s cieľom zlepšiť synergie medzi členskými štátmi. To umožnilo, aby Rada prijala v novembri 2009 operačný rámec zameraný na tri hlavné priority účinnosti pomoci schválené na poslednom fóre v Akkre v roku 2008: zníženie roztrieštenosti pomoci prostredníctvom rozdelenia práce medzi darcami, zvýšenie využívania systémov krajín a zlepšenie kvality technickej spolupráce. V tejto súvislosti Komisia prijala v januári 2009 ambiciózny akčný plán. Komisia naďalej uprednostňovala možnosť, aby sa pomoc poskytovala vo forme podpory z rozpočtu (pozri ďalej v texte) a reformovala spôsob, akým poskytuje technickú pomoc, aby jej prínosy boli udržateľnejšie. Užšie spolupracuje s ďalšími darcami a dokonca deleguje na členské štáty EÚ zodpovednosť za vykonávanie niektorých podporných programov EÚ. EÚ uvoľnila pomoc v mimoriadnom rozsahu a zmenila aj svoj postoj k podmienenosti a prijala opatrenia, aby sa jej pomoc stala predvídateľnejšou a transparentnejšou. Komisia úzko spolupracuje s medzinárodnými organizáciami, najmä OSN a skupinou Svetovej banky. V roku 2009 boli so skupinou OSN podpísané dohody v celkovej výške 935 miliónov EUR, čo predstavuje približne 10 % celkových záväzkov pomoci EÚ. Dohody podpísané so skupinou Svetovej banky dosiahli výšku 469 miliónov EUR. Hoci tieto finančné prostriedky spravujú medzinárodné organizácie v súlade so svojimi vlastnými postupmi, Komisia kontroluje, či sa finančné prostriedky spravujú správne v súlade s normami EÚ a v prípade potreby aj v súlade s jej postupmi. Operačné dohody stanovujúce právomoci pre tieto kontroly (overovania) boli podpísané v roku 2009 s OSN, skupinou Svetovej banky a Medzinárodným menovým fondom. Dohoda s MMF uľahčila Komisii spoluprácu s MMF na programoch zameraných na boj proti praniu špinavých peňazí. Pokiaľ ide o spoluprácu medzi Európskou komisiou a miestnymi orgánmi, rok 2009 bol svedkom prvých štádií vykonávania stratégie vymedzenej Komisiou v jej oznámení z roku 2008 Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja[7] . Prvé „zasadnutia decentralizovanej spolupráce“, ktoré spojili viac ako 300 zástupcov miestnych orgánov z EÚ a rozvojových krajín, sa konali v Bruseli v decembri 2009. Po celý rok sa rozvíjala spolupráca s neštátnymi aktérmi, a to pokiaľ ide o ich zapojenie do vymedzenia stratégií aj ich úlohu vykonávateľov činností v oblasti rozvoja. Poskytovanie podpory z rozpočtu Podpora z rozpočtu je uprednostňovaným mechanizmom pre poskytovanie pomoci Komisie v súlade so zásadami zvyšovania miestneho vlastníctva, podpory rozvoja v partnerských krajinách, zabezpečenia zosúladenia pomoci s vnútroštátnou politikou a zníženia nákladov na transakcie pri poskytovaní pomoci. Podpora z rozpočtu je mechanizmus, v rámci ktorého sa finančné prostriedky prevádzajú do štátnej pokladnice prijímajúcej krajiny za predpokladu, že spĺňa dohodnuté podmienky na platbu. Počas roku 2009 Komisia vyčlenila týmto spôsobom na vonkajšiu spoluprácu 2,4 miliardy EUR finančných prostriedkov pomoci EÚ[8]. Finančné prostriedky sa poskytujú buď ako podpora zo všeobecného rozpočtu (GBS – general budget support), z ktorej sa podporuje vykonávanie vnútroštátnej rozvojovej politiky/stratégie, alebo ako podpora zo sektorového rozpočtu (SBS – sector-specific budget support) s cieľom pomôcť partnerskej krajine dosiahnuť pokrok v danom sektore. V roku 2009 tvorili záväzky GBS 35 % všetkých nových operácií podpory z rozpočtu, čo predstavuje 869 miliónov EUR. Všetkých 23 prijímajúcich krajín bolo z AKT regiónu. V roku 2009 sa približne 10 % nových operácií GBS uskutočnilo v krajinách s nestabilnou situáciou (pozri rámček). Využívanie SBS sa v roku 2009 mierne zvýšilo. Celkové záväzky SBS dosiahli hodnotu 1,6 miliardy EUR, približne 65 % nových operácií podpory z rozpočtu za rok 2009. Použili sa prakticky na všetky nové operácie podpory z rozpočtu mimo AKT regiónu. V susedných krajinách EÚ a Južnej Afrike sa operácie podpory z rozpočtu koncentrujú na odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, reformu verejného zdravotníctva, vodohospodárstvo a odpadové hospodárstvo, dopravu, životné prostredie a zamestnanosť a základné vzdelávanie. V Ázii sa všetky záväzky prijali v sociálnych sektoroch. V Latinskej Amerike boli hlavnými sektormi vzdelávanie a sociálna súdržnosť. V AKT regióne sa operácie SBS sústredili na tradičné sektory (cesty, zdravie a vzdelávanie), pričom vznikli určité nové sektory, medzi ktoré patrí decentralizované poľnohospodárstvo a rozvoj ľudských zdrojov. Na základe prezentácie určenej OECD/DAC teraz EÚ testuje novú metodiku na hodnotenie podpory z rozpočtu. Pilotné hodnotenia sa začali v roku 2009 v Tunisku, Mali a Zambii. Ak budú výsledky pilotných testov pozitívne, schválená metodika zabezpečujúca harmonizované postupy hodnotenia vo všetkých prijímajúcich krajinách bude k dispozícii do polovice roka 2011. Geografické hodnotenia Komisie dokončené v roku 2009 ukázali, že v takmer všetkých krajinách a regiónoch mal posun smerom k podpore z rozpočtu pozitívny vplyv, napríklad, na dialóg s partnerskými krajinami, koordináciu darcov, riadenie verejných financií a politické reformy v prijímajúcich krajinách. Tieto zistenia sú však založené na obmedzenom počte prípadov a nemožno ich zovšeobecniť. Posilnenie systémov riadenia verejných financií (PFM – public finance management) je naďalej nevyhnutné na zabezpečenie podpory z rozpočtu, na zabezpečenie, aby vlády boli zodpovedné za využitie svojich rozpočtov, aby sa zodpovedali svojim vlastným daňovým poplatníkom a daňovým poplatníkom v Európskej únii. Diagnostický nástroj pre verejné výdavky a finančnú zodpovednosť (PEFA – Public Expenditure and Financial Accountability), ktorý vytvorila Komisia so Svetovou bankou a niektorými ďalšími organizáciami, sa používa na stanovenie základu na určenie, či krajiny dosahujú pokrok v rámci svojich systémov PFM. Od júna 2005 do konca roka 2009 sa hodnotenia PEFA uskutočnili v 105 krajinách, pričom 62 z nich bolo z AKT regiónu. Boli to takmer všetky krajiny, ktoré využívajú podporu z rozpočtu financovanú z EÚ. Školiace kurzy sa organizujú s cieľom zlepšiť schopnosť pracovníkov Komisie navrhovať a vykonávať programy zamerané na podporu z rozpočtu. Tieto kurzy sú obvykle otvorené pre úradníkov z partnerských vlád a pre pracovníkov z ďalších agentúr darcov. Európska komisia sa domnieva, že v prípade niektorých nestabilných štátov, ktoré sa nachádzajú v situácii po kríze alebo v stave konfliktu, podpora z rozpočtu poskytuje najlepšie prostriedky pomoci, a to aj vtedy, keď tieto krajiny formálne nespĺňajú podmienky na jej získanie. Podľa názoru Komisie môže podpora z rozpočtu uľahčiť stabilizáciu a zabrániť ďalšiemu hospodárskemu a politickému zhoršeniu. Preto v roku 2009 vypracovala nové usmernenia s cieľom upraviť kritériá vzťahujúce sa na podporu z rozpočtu pre ich osobitný stav. V dôsledku toho budú programy podpory z rozpočtu navrhnuté tak, aby sa zmiernili riziká pri zabezpečení riadneho využívania nových možností okamžite po skončení konfliktu alebo krízovej situácie ( Ďalšie informácie sú uvedené v bode 5.1.2 úplnej správy. Snaha o dosiahnutie výsledkov Komisia vyvinie úsilie na stanovenie dosahu svojich činností týkajúcich sa spolupráce v oblasti rozvoja. Je to dôležitá priorita spoločná pre všetkých darcov. Pomáha nasmerovať pomoc tam, kde je najúčinnejšia. Väčšina darcov sa doteraz zameriavala viac na vstupy, výdavky a technické záležitosti a menej na výsledky, dosah a trvalú udržateľnosť. Meranie výsledkov, dosahu a trvalej udržateľnosti projektov a programov je rozhodujúce pre posúdenie vplyvov pomoci na skutočné odstránenie chudoby. Komisia sa v posledných rokoch snažila v praxi zvýšiť svoje normy v oblasti vykonávania pomoci, kontroly kvality, zodpovednosti a monitorovania výsledkov. Zapojila sa do reformy svojich procesov, aby sa stali jednoduchšími, aby sa viac zameriavali na kvalitu a výsledky a aby boli zosúladené s medzinárodne dohodnutými cieľmi v oblasti účinnosti pomoci. Komisia vyvinula aj dynamickejšie formy partnerstva s príjemcami pomoci a s ďalšími darcami a zjednodušila svoje postupy a objasnila pravidlá poskytovania a vykonávania pomoci. V roku 2009 sa úsilie zameralo na: - Vykonávanie reformy technickej spolupráce Komisie s cieľom zlepšiť účinnosť pomoci. Medzi kľúčové prvky v tomto štádiu patrilo vypracovanie usmernenia a zavedenie systému na monitorovanie výsledkov reformy; - Prijatie niekoľkých metodických nástrojov v roku 2009 s cieľom zjednodušiť a zefektívniť vykonávanie vonkajšej pomoci EÚ; - Rozvoj zručností a schopnosti pracovníkov zapojených do poskytovania vonkajšej pomoci na úrovni riaditeľstva a delegácie; - Revíziu hlavného nástroja kvality vykonávanej vo fáze návrhu v životnom cykle projektu, ktorá je mechanizmom partnerského preskúmania nazývaného oQSG (úrad skupiny na podporu kvality) a ktorá sa v roku 2009 týkala takmer 100 % oprávnených projektov a programov. Komisia má aktívny program hodnotení : v roku 2009 sa začalo 19 nových hodnotení. Hlavnými závermi, ktoré vyplynuli z dokončených hodnotení, sú tie, že programovanie, vykonávanie a efektívnosť sú vo väčšine prípadov dobré. Účinnosť a trvalá udržateľnosť sa stále považujú za najslabšie prvky. Zásahy EÚ majú pozitívny dosah, ale malo by sa zvýšiť vlastníctvo partnerskými krajinami. V roku 2009 sa vypracovalo celkove 1 548 správ zameraných na monitorovanie orientované na výsledky (ROM – results-oriented monitoring). V porovnaní s rokom 2008 je to zvýšenie o 24 %. Výsledky za rok 2009 svedčia o tom, že výkonnosť projektov sa v porovnaní s rokom 2008 zlepšila. Stručne povedané, pri riešení problémov spôsobených krízami v rokoch 2008 – 2009 a pri zabezpečení maximálneho dosahu svojich zdrojov Komisia konala rýchlo. EÚ preukázala schopnosť inovovať a prispôsobiť svoje nástroje pomoci tak, aby sa splnili nové výzvy. Dynamika tohto procesu viedla k vytvoreniu nových synergií a účinnejším výsledkom. Komisia sa bude naďalej snažiť dosahovať rozvojové ciele tisícročia, ktoré sa majú podrobiť významnému medzinárodnému preskúmaniu v roku 2010. [pic] [pic] [pic] [1] V dokumente s názvom „Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy“. [2] KOM/2009/475, 10. 9. 2009, v konečnom znení. [3] KOM(2009) 84, 4. 3. 2009 v konečnom znení. [4] Konsenzus schválili v decembri 2005 predsedovia Komisie, Rady a Parlamentu. [5] Súdržnosť politík v záujme rozvoja – vytváranie politického rámca pre prístup celej Únie, KOM (2009) 458 v konečnom znení. [6] EÚ 15 členov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj/Výboru pre rozvojovú pomoc (OECD/DAC) tvorí 56 % všetkých členov Výboru pre rozvojovú pomoc ODA. [7] KOM 2008(626), 8. 10. 2008. [8] Ide iba o pomoc spravovanú Úradom pre spoluprácu EuropeAid.