Migrácia pracovnej sily nemá len hospodársky prínos, ale zlepšuje aj celkové riadenie migrácie, pretože nám pomáha posilňovať spoluprácu s krajinami pôvodu a tranzitu, a to aj v záujme znižovania neregulárnej migrácie. Je to jeden z kľúčových nástrojov súboru nástrojov EÚ stanoveného v Novom pakte o migrácii a azyle na budovanie vyvážených a vzájomne prospešných partnerstiev s tretími krajinami v oblasti migrácie, a to v súlade s agendou pre udržateľný rozvoj.

Po ťažkostiach spôsobených pandémiou COVID-19 sa európsky trh práce celkovo vracia na úroveň spred pandémie: trh práce EÚ sa ďalej obnovuje a vyžaduje si nových pracovníkov, najmä v odvetviach so štrukturálnym nedostatkom, ako je odvetvie cestovného ruchu, pohostinstva, IT, zdravotníctva a logistiky. Nedostatok pracovníkov v určitých odvetviach je však väčší ako pred pandémiou COVID-19, pričom došlo k prudkému nárastu počtu neobsadených pracovných miest, hoci zamestnanosť sa ešte v plnej miere neobnovila.

Súbežne s tým ruská útočná vojna proti Ukrajine vyvolala najväčšie vysídľovanie v Európe od druhej svetovej vojny, pričom prevažnú väčšinu príchodov tvoria ženy a deti. Po aktivácii smernice o dočasnej ochrane bude EÚ naďalej vítať ľudí, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine, a podporovať ich začlenenie do trhu práce ako prioritu. Ich príchod do EÚ nevylučuje potrebu položiť základy udržateľného a spoločného prístupu k migrácii pracovnej sily s cieľom riešiť potreby zručností v EÚ z dlhodobého hľadiska.

Legálna migrácia je základnou súčasťou komplexného prístupu k migrácii stanoveného v Novom pakte o migrácii a azyle , ktorý zabezpečuje aj väčšiu súdržnosť medzi vnútorným a vonkajším rozmerom migračných politík. S cieľom podporiť účinnejší rámec pre legálne možnosti migrácie do EÚ sa v tomto oznámení stanovujú tri piliere ambicióznej a udržateľnej politiky EÚ v oblasti legálnej migrácie. Tieto piliere predstavujú 1. legislatívne; 2. operačné a 3. politické opatrenia zamerané na budúcnosť, ktoré pomôžu riešiť niektoré z najdôležitejších výziev, ktorým EÚ čelí pri získavaní zručností a prilákaní talentov, a to v krátkodobom aj dlhodobom horizonte. Toto oznámenie sa bude zaoberať aj bezprostrednou potrebou začleniť do trhu práce EÚ ľudí v produktívnom veku, ktorí prichádzajú do EÚ v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine, pričom do apríla 2022 prišlo viac ako 2,5 milióna dospelých.

Migrácia a mobilita sú a vždy budú neoddeliteľnou súčasťou ľudstva, celosvetovo aj v EÚ. K 1. januáru 2021 malo v EÚ pobyt 23,7 milióna štátnych príslušníkov tretích krajín, čo predstavuje 5,3 % celkového počtu obyvateľov. Neregulárna migrácia do EÚ prebieha len v obmedzenej miere, hoci má rozsiahle mediálne pokrytie. Legálnymi cestami prichádzajú do EÚ približne 2,25 až 3 milióny štátnych príslušníkov tretích krajín ročne, na rozdiel od 125 000 až 200 000 neregulárnych príchodov.

Legálna migrácia prináša výhody pre migrantov, ako aj krajiny pôvodu a cieľové krajiny. Osobám, ktoré chcú migrovať, poskytuje príležitosť zlepšiť svoju situáciu a pomáha riešiť potreby trhu práce v hostiteľských krajinách. Sama osebe môže predstavovať investíciu do hospodárstva a spoločnosti ako celku, pričom sa ňou podporí zelená a digitálna transformácia EÚ a zároveň prispeje k tomu, aby boli európske spoločnosti súdržnejšie a odolnejšie. Spoločná migračná politika EÚ musí prihliadať na integráciu hospodárstva EÚ a vzájomnú previazanosť pracovných trhov členských štátov. Mala by členským štátom pomôcť využiť členstvo v EÚ ako výhodu na prilákanie talentov a získavanie rôznych typov zručností, ktoré môžu prispieť k dynamike hospodárstiev EÚ.

Komisia uskutočnila rozsiahlu konzultáciu s cieľom hľadať riešenia, ktoré sú prispôsobené viacerým potrebám, a riešiť právne a operačné nedostatky. Počas otvorených konzultácií konzultovala so širokou verejnosťou, s členskými štátmi, Európskym parlamentom, európskymi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. V roku 2021 prijal Európsky parlament dve uznesenia o legálnej migrácii , v ktorých vyzval Komisiu, aby zlepšila a rozvíjala právny a politický rámec EÚ. Na základe článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Európsky parlament požiadal Komisiu, aby predložila súbor návrhov na uľahčenie a podporu vstupu do EÚ a mobility v rámci EÚ pre legálne migrujúcich štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom znížiť byrokraciu, posilniť harmonizáciu, podporiť základné práva a rovnaké zaobchádzanie a predchádzať pracovnému vykorisťovaniu.

V uplynulých dvoch desaťročiach EÚ vyvinula právny rámec, ktorým sa do veľkej miery harmonizujú podmienky členských štátov, pokiaľ ide o vstup a pobyt určitých kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín. Zahŕňa to vstup a pobyt na účely zamestnania, čo sa týka napríklad vysokokvalifikovaných pracovníkov (t. j. držitelia modrej karty), sezónnych pracovníkov a zamestnancov presunutých v rámci podniku. Právnym rámcom EÚ sa upravujú aj: i) podmienky prijímania a práva študentov a výskumných pracovníkov z tretích krajín; ii) právo na zlúčenie rodiny a iii) podmienky a postupy pre štátnych príslušníkov tretích krajín na získanie práva na trvalý pobyt (t. j. „dlhodobý pobyt“). V právnych predpisoch EÚ sa takisto stanovuje jednotný postup – a jednotné povolenie, ktorým sa kombinuje povolenie na prácu a pobyt – pre pracovníkov z tretích krajín prijímaných na základe vnútroštátnych systémov členských štátov.

Ako sa uvádza v oznámení Prijímanie ľudí, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine: pripravenosť Európy na riešenie výziev, členské štáty budú musieť prijať opatrenia na začlenenie osôb pod dočasnou ochranou do trhu práce. Komisia bude podporovať mapovanie ich zručností a kvalifikácií s cieľom uľahčiť ich zosúladenie so zamestnávateľmi v EÚ.

EÚ sa musí stať atraktívnejšou pre talenty z celého sveta, aby si udržala konkurencieschopnosť na svetovom trhu. V súčasnosti si vysokokvalifikovaní štátni príslušníci tretích krajín s väčšou pravdepodobnosťou vyberú Severnú Ameriku alebo Oceániu ako EÚ. Prvým dôležitým krokom na zvýšenie atraktívnosti EÚ bola nedávna revízia smernice EÚ o modrej karte , ktorá umožní vysokokvalifikovaným migrantom využívať posilnené práva, a najmä právo presťahovať sa do iných krajín EÚ a pracovať v nich, ako aj rýchlejšie a efektívnejšie postupy. Všetky uvedené aspekty atraktívnosti by sa mali posilniť aj v prípade iných kategórií migrantov spolu s opatreniami na boj proti pracovnému vykorisťovaniu a diskriminácii. Zosúladenie dopytu po pracovnej sile a jej ponuky je takisto výzvou v medzinárodnom kontexte, ktorý sa vyznačuje narastajúcou súťažou o zručnosti a talenty. Dve súčasné prekážky predstavujú dlhé a zložité imigračné konania a rozdielne požiadavky v jednotlivých členských štátoch, ako aj ťažkosti pri prepájaní talentov z tretích krajín s potenciálnymi zamestnávateľmi v členských štátoch.

EÚ sa usiluje zvýšiť účasť žien, starších osôb, osôb so zdravotným postihnutím, osôb s migrantským pôvodom a iných nedostatočne zastúpených skupín na trhu práce. Zameriava sa aj na zlepšovanie zručností ľudí počas celého ich pracovného života, ako sa uvádza v Európskom programe v oblasti zručností. Samotná mobilizácia domácej pracovnej sily alebo uľahčenie mobility v rámci EÚ však nie sú dostatočné na riešenie týchto rastúcich potrieb trhu práce súvisiacich s demografickými trendmi a nedostatkom. Potenciál mobility v rámci EÚ zmierňovať nedostatok pracovných síl je čoraz obmedzenejší, a to aj preto, že predpokladá, že získaním talentov a zručností na jednom mieste dochádza k ich strate na inom mieste, a je ho potrebné zvážiť vzhľadom na skutočnosť, že nedostatok pracovných síl hlásia takmer všetky členské štáty. Pandémia COVID-19 ďalej posilňuje dopyt po niekoľkých konkrétnych povolaniach, v ktorých existuje nedostatok, pričom najviac ovplyvňuje dopyt po zručnostiach v oblasti zdravotnej starostlivosti. Napríklad v roku 2020 Belgicko, Nemecko, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Maďarsko, Írsko, Holandsko, Rumunsko a Švédsko nahlásili nedostatok odborných pracovníkov v zdravotníctve. Mobilní pracovníci EÚ predstavujú menej ako tretinu pracovníkov v oblasti osobnej starostlivosti v EÚ narodených v zahraničí, pričom dve tretiny pochádzajú z tretích krajín.

Komisia bude takisto pokračovať v monitorovaní vykonávania najnovších odvetvových smerníc. V roku 2023 predloží správu o vykonávaní smernice o sezónnych pracovníkoch a smernice o zamestnancoch presunutých v rámci podniku. Pokiaľ ide o smernicu o sezónnych pracovníkoch, Komisia v nadväznosti na uvedené uznesenia Európskeho parlamentu posúdi, či súčasné pravidlá poskytujú sezónnym pracovníkom dostatočnú ochranu pred pracovným vykorisťovaním. Zváži aj potrebu budúcich legislatívnych zmien.

2.1. Zefektívnenie postupu udeľovania jednotného povolenia

Smernicou o jednotnom povolení sa zjednodušuje postup pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí chcú legálne migrovať do EÚ na účely zamestnania. Zavádza sa ňou jednotný postup vybavovania žiadostí o kombinované povolenie na zamestnanie a povolenie na pobyt (jednotné povolenie). Takisto zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie s pracovníkmi z tretích krajín a so štátnymi príslušníkmi členského štátu pobytu tým, že pracovníkom z tretích krajín poskytuje spoločný súbor práv.

Navrhovaným prepracovaním smernice sa zefektívni postup vybavovania žiadostí a zvýši jeho účinnosť. Umožní žiadateľom požiadať o povolenia tak z tretích krajín, ako aj z členských štátov. Celkové trvanie postupov vybavovania žiadostí v súčasnosti odrádza zamestnávateľov od medzinárodného náboru pracovníkov. Očakáva sa, že skrátenie tohto trvania pomôže zvýšiť atraktívnosť EÚ a riešiť nedostatok pracovných síl v EÚ. Návrh obsahuje aj nové požiadavky na posilnenie záruk a rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín ako s občanmi EÚ a na zlepšenie ich ochrany pred pracovným vykorisťovaním. Konkrétne podľa navrhovaných nových pravidiel jednotné povolenie nebude viazané len na jedného zamestnávateľa. To znamená, že počas obdobia platnosti povolenia budú mať pracovníci právo zmeniť zamestnávateľa a zároveň mať naďalej oprávnený pobyt v členskom štáte. Tým sa uľahčí zosúlaďovanie ponúkaných a požadovaných pracovných miest a zníži sa zraniteľnosť voči pracovnému vykorisťovaniu. Návrh ďalej obsahuje nové povinnosti členských štátov stanoviť inšpekcie, mechanizmy monitorovania a sankcie voči zamestnávateľom, ktorí porušujú vnútroštátne ustanovenia prijaté v súlade so smernicou.

2.2. Zlepšenie postavenia osoby s dlhodobým pobytom v EÚ

Cieľom prepracovania smernice o osobách s dlhodobým pobytom je vytvoriť účinnejší, súdržnejší a spravodlivejší systém na získanie postavenia osoby s dlhodobým pobytom v EÚ. Tento systém by mal byť kľúčovým nástrojom na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa v EÚ oprávnene a dlhodobo usadili.

Cieľom návrhu je uľahčiť získanie postavenia osoby s dlhodobým pobytom v EÚ tým, že sa štátnym príslušníkom tretích krajín umožní kumulovať obdobia pobytu v rôznych členských štátoch s cieľom splniť požiadavku týkajúcu sa dĺžky pobytu, a objasnením skutočnosti, že všetky obdobia oprávneného pobytu by sa mali v plnej miere započítať, a to vrátane období pobytu ako študentov, osôb, ktorým sa poskytla dočasná ochrana, alebo období pobytu pôvodne založených na dôvodoch dočasnej povahy.

Cieľom návrhu je takisto posilniť práva osôb s dlhodobým pobytom a ich rodinných príslušníkov. Zahŕňa to právo presťahovať sa do iných členských štátov a pracovať v nich, ktoré požadoval Európsky parlament a niektoré zainteresované strany a ktoré by malo byť čo najviac podobné právu, ktoré majú občania EÚ (v rámci platného právneho rámca EÚ). To, že sa štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú už osobami s dlhodobým pobytom v EÚ v jednom členskom štáte, umožní zmeniť zamestnanie a presťahovať sa do iného členského štátu za prácou, môže pomôcť zlepšiť účinnosť trhu práce v celej EÚ, riešiť nedostatok zručností a kompenzovať regionálne rozdiely. Môže to takisto zvýšiť celkovú atraktívnosť EÚ pre zahraničné talenty.

Návrhom sa okrem toho zavádza mechanizmus na zabezpečenie rovnakých podmienok pre povolenie na dlhodobý pobyt v EÚ a pre vnútroštátne povolenia na trvalý pobyt, pokiaľ ide o postupy, práva na rovnaké zaobchádzanie a prístup k informáciám, aby štátni príslušníci tretích krajín mali skutočnú možnosť vybrať si medzi týmito dvoma povoleniami. Uľahčuje aj cirkulujúcu migráciu tým, že osobám s dlhodobým pobytom uľahčuje návrat do svojej krajiny pôvodu bez toho, aby prišli o svoje práva, čo je prínosom pre krajiny pôvodu, ako aj pre krajiny pobytu.

3.OPERAČNÝ PILIER: PODPORA LEPŠIEHO ZOSÚLADENIA ZRUČNOSTÍ A POTRIEB EÚ A PARTNERSKÝCH KRAJÍN

Spolu s legislatívnym pilierom Komisia navrhuje výrazne zintenzívniť operačnú spoluprácu na úrovni Únie medzi členskými štátmi, ako aj s partnerskými krajinami. Už sa pokročilo v práci na vytváraní partnerstiev zameraných na talenty a okruhu talentov EÚ, pričom obe predstavujú kľúčové iniciatívy ohlásené v rámci Nového paktu o migrácii a azyle.

Spolu s posilneným politickým záväzkom zo strany členských štátov Komisia teraz navrhuje jasný plán na spustenie týchto dvoch dôležitých iniciatív najneskôr do konca roka 2022.

3.1. Zlepšenie našej spolupráce s partnerskými krajinami prostredníctvom partnerstiev zameraných na talenty

Partnerstvá zamerané na talenty sú jedným z kľúčových aspektov vonkajšieho rozmeru Nového paktu o migrácii a azyle. Ich cieľom je posilniť spoluprácu medzi EÚ, členskými štátmi a partnerskými krajinami a podporiť medzinárodnú mobilitu pracovnej sily a rozvoj talentov vzájomne prospešným a obehovým spôsobom. Posilnia komplexný politický rámec a finančnú podporu s cieľom strategicky zapojiť kľúčové partnerské krajiny do všetkých oblastí riadenia migrácie vrátane účinného návratu a readmisie, ako aj predchádzania neregulárnym odchodom. Ako sa uvádza v novom pakte, vytvorenie legálnych možností by malo zároveň prispieť k zníženiu neregulárnej migrácie.

Komisia riadi vytváranie partnerstiev zameraných na talenty s cieľom zabezpečiť, aby boli pripravené cieleným a flexibilným spôsobom a riešili potreby trhu práce a zručností v členských štátoch a partnerských krajinách.

Partnerstvá zamerané na talenty by mali byť kombináciou priamej podpory programov mobility na účely práce alebo odbornej prípravy a budovania kapacít a investícií do ľudského kapitálu vrátane rozvoja zručností, odborného vzdelávania a prípravy a spustenia výmenných programov na pracovisku. Ich cieľom je pritom zabezpečiť rovnaký prínos pre partnerské krajiny, členské štáty, podnikateľské komunity na oboch stranách a jednotlivcov, ktorí využívajú partnerstvá. V súlade s dvojstrannou spoluprácou EÚ s partnerskými krajinami by mali byť prínosom pre hospodársky rozvoj komunít pôvodu, prispieť k dosiahnutiu širších rozvojových cieľov kľúčových partnerských krajín a rozšíriť príležitosti pre ich občanov. Zároveň by mali pomôcť riešiť nedostatok v určitých odvetviach trhov práce členských štátov a pomôcť podnikateľskej komunite na oboch stranách pri budovaní požadovaných zručností. Mali by premeniť riziko úniku mozgov z partnerských krajín na prílev mozgov pre všetkých partnerov, pričom zapojení partneri by mali mať prospech z toho, že majú prístup k novým možnostiam odbornej prípravy, odborným skúsenostiam a ďalšiemu štúdiu alebo odbornému vzdelávaniu a odbornej príprave, ktoré sa vytvoria buď v EÚ, alebo v ich krajinách pôvodu.

Partnerstvá zamerané na talenty budú otvorené pre všetky úrovne zručností a mohli by sa týkať rôznych hospodárskych odvetví, ako sú IKT, veda, inžinierstvo, zdravotníctvo a dlhodobá starostlivosť, poľnohospodárstvo, doprava, záhradníctvo, spracovanie potravín a cestovný ruch, stavebníctvo a prístavné práce, doprava a logistika, a to v závislosti od záujmov oboch strán, ktoré vytvárajú partnerstvá zamerané na talenty, pričom si uvedomujú riziká úniku mozgov. Zabezpečia rôzne typy mobility: dočasnú, dlhodobú alebo cirkulujúcu podľa dohody oboch strán. Mali by zohľadňovať najmä zelenú a digitálnu transformáciu a podporovať trhy práce s cieľom stimulovať rastový potenciál EÚ a podporovať technológie a riešenia zamerané na budúcnosť.

Komisia podporí účasť viacerých členských štátov v jednom partnerstve zameranom na talenty za každú partnerskú krajinu. To umožní rozšíriť škálu činností, rôzne typy mobility pre rôzne odvetvia zručností a hospodárske odvetvia, silnejší vplyv na členské štáty aj partnerské krajiny a pridanú hodnotu pre kariérnu dráhu jednotlivcov.

Spoluzodpovednosť členských štátov a partnerských krajín za partnerstvo zamerané na talenty je kľúčom k zabezpečeniu možnosti rozšírenia a dosiahnutiu vzájomne prospešnej a udržateľnej spolupráce. Partnerstvá zamerané na talenty budú musieť zosúladiť skutočné potreby trhu práce a zručnosti na oboch stranách. Partnerstvá by mali byť prínosom pre verejné a súkromné zainteresované strany, ako sú zamestnávatelia, inštitúcie odbornej prípravy a organizácie diaspóry. V duchu prístupu iniciatív Tímu Európa by partnerstvá zamerané na talenty mali mobilizovať nástroje financovania EÚ aj členských štátov a súkromný sektor a v prípade potreby aj finančné prostriedky partnerských krajín. A to spolu so silným zapojením viacerých zainteresovaných strán do navrhovania a vykonávania partnerstiev zameraných na talenty.