Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/07)

Spravodajkyňa: Katrīna LEITĀNE

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 24. 2. 2022 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 6. 9. 2022 Prijaté v pléne 21. 9. 2022 Plenárne zasadnutie č. 572 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 158/0/5

1. Závery a odporúčania

1.1 Politická participácia je základom každej fungujúcej demokracie. Hlavným prínosom EÚ pre mladých Európanov je rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho štátu ( 1 ) . Je dôležité zabezpečiť, aby mladí ľudia mali slovo v rozhodnutiach ovplyvňujúcich ich budúcnosť, pretože aj nepriamy vplyv môže mať stále vážny dosah na mladých ľudí a budúce generácie. Aj politiky, ktoré sa nezameriavajú priamo na mladých ľudí alebo sa nepovažujú za súčasť tradičnej politiky v oblasti mládeže, môžu mať vážny dosah na život mladých ľudí. Je dôležité ponúknuť účinné mechanizmy, ktoré dopĺňajú súčasné mechanizmy účasti, sú v súlade s demokratickými princípmi a sú prispôsobené potrebám mladých ľudí. Môže to prispieť k lepšej a účinnejšej tvorbe politík.

1.2 EHSV sa domnieva, že vzdelávanie je jedným z najúčinnejších spôsobov, ako osloviť mladých ľudí a informovať ich o všetkých možných formách participácie a hodnotách, ktoré európsky projekt predstavuje. Existujúce programy podporujúce formálne a neformálne vzdelávanie, napríklad Erasmus+ a Európsky zbor solidarity, úspešne vylepšili názor mladých ľudí na demokratickú účasť a hodnoty a zásady Európskej únie.

1.3 EHSV poukazuje na to, že je výslovne potrebné zapojiť mladých ľudí do tvorby politík prostredníctvom ich zmysluplnej účasti spôsobom, ktorý je pre mladých ľudí najvhodnejší, a následne monitorovať, posúdiť a hodnotiť vplyv, aby sa zabezpečilo, že pri prijímaní politických rozhodnutí sa zohľadnia názory mladých ľudí. Zapojenie do tvorby politiky vytvára dôveru mladej generácie a nielen jej, čo mladým ľuďom umožňuje, aby boli počas tohto procesu vnímaní ako relevantní a významní. Tieto procesy by mali zahŕňať viditeľné a transparentné oznamovanie výsledkov ich zapojenia. Tento prvok má zásadný význam pre budovanie dôvery mladých ľudí vo vzťahu k tvorbe politiky ( 2 ) . Okrem toho je veľmi dôležité sociálne začlenenie a oslovenie skupín s rôznymi potrebami.

1.4 EHSV súhlasí s tým, že organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu pri zapájaní mladých ľudí do spoločenských výziev, a tým aj pri ich účasti na tvorbe politík a demokratickom procese. Takéto organizácie môžu slúžiť ako mosty a podporné siete, ktoré budú pomáhať mladým ľuďom spolupracovať s formálnymi verejnými orgánmi a umožnia im stať sa aktívnymi občanmi. EHSV podporuje tieto organizácie a mladých občanov vo vykonávaní činnosti a vyzýva na prijatie opatrení, ktoré by im to umožnili.

1.5 EHSV nabáda inštitúcie EÚ a členské štáty zaviesť opatrenia a mechanizmy, ktoré zabezpečia zohľadňovanie názorov mládeže v každej oblasti politiky a zároveň vytvoria priestor pre mladých ľudí, aby poskytovali konzistentné a odborné informácie o výzvach, ktorým čelia. Tieto štruktúry by mali zahŕňať aj transparentné a viditeľné následné a monitorovacie mechanizmy a dopĺňať existujúce nástroje účasti mládeže bez toho, aby viedli k zníženiu financovania. Mali by sa sprístupniť vhodné zdroje na zmysluplnú účasť mládeže na tvorbe politík.

1.6 Účasť mladých ľudí na tvorbe politík a rozhodovacích procesoch dokáže podporiť lepšiu právnu reguláciu a politiky mapovaním a pochopením súčasných a budúcich trendov, ktoré ovplyvňujú životy mladých ľudí a budúcich generácií. Môže to tiež uľahčiť úlohu autora návrhu, pretože môže získať kvalitatívne vstupy na doplnenie sekundárnych údajov.

1.7 EHSV by chcel poukázať na to, že zatiaľ čo mládežnícky test EÚ vychádza z kľúčových cieľov stratégie EÚ pre mládež ( 3 ) a Európskeho roka mládeže, oba zdôrazňujú dôležitosť začleňovania mládeže do tvorby politiky, čo si vyžaduje medziodvetvový prístup. Je to tiež jedno z opatrení uvedených v Správe o konečnom výsledku ( 4 ) Konferencie o budúcnosti Európy, ktorú schválili všetky hlasovacie zložky v pléne konferencie a občania. Na dosiahnutie dlhodobého vplyvu a odkazu po Európskom roku mládeže musia byť mladí ľudia splnomocnení stáť na čele zmien a budovať lepšiu budúcnosť.

1.8 EHSV uznáva odkaz na mládežnícky test EÚ v oznámení Európskej komisie o výsledkoch Konferencie o budúcnosti Európy ( 5 ) . Zdôrazňuje však, že návrh Komisie nie je v súlade s cieľmi a prostriedkami pôvodného návrhu a chýba mu zmysluplná spolupráca s mládežníckymi organizáciami a odborníkmi, začleňovanie mládeže do všetkých politík a nezohľadňuje dlhodobý vplyv politík na budúce generácie. EHSV sa domnieva, že mládežnícky test EÚ by mal byť súčasťou súboru nástrojov lepšej právnej regulácie ako samostatný nástroj, pretože budúce generácie a mladí ľudia si zasluhujú osobitnú pozornosť.

1.9 EHSV vyzýva na intenzívnejšiu spoluprácu medzi inštitúciami pri zosúlaďovaní existujúcich úspešných iniciatív, ako je dialóg EÚ s mládežou, Vaša Európa, váš názor a Európske podujatie pre mládež, a na ich prepojenie s budúcimi iniciatívami, ako je mládežnícky test EÚ, v súlade so stratégiou EÚ pre mládež. EHSV okrem toho načrtáva zoznam návrhov týkajúcich sa zapojenia mladých ľudí v rámci neho a jeho cieľom je zaviesť do svojej práce koncepciu mládežníckeho testu EÚ.

2. Všeobecné pripomienky

2.1 Úloha mladých ľudí pri budovaní európskeho projektu

2.1.1 Európa potrebuje všetkých svojich mladých ľudí “ a „ Naša Únia musí mať dušu a víziu, s ktorou sa dokážu stotožniť “ ( 6 ). Mladí ľudia sú motorom európskeho projektu a ich kreativita, energia a nadšenie sú hnacou silou jeho udržateľnosti. Súčasný rok 2022 bol vyhlásený za Európsky rok mládeže, pričom predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen uviedla, že „“ a „

2.1.2 Európsky rok mládeže by mal priniesť zmenu paradigmy v tom, ako zapájame mladých ľudí do politiky a rozhodovania “. Základným odôvodnením je poskytnúť mladým ľuďom prístup k zmysluplnej participácii mládeže a umožniť im zapojiť sa do nej Projekt EÚ nemožno efektívne a správne realizovať v súčasnom demokratickom prostredí bez uznania diskusie o politickej participácii mládeže ( 7 ) v rámci demokratických tradícií a geopolitických kontextov. Podpredseda pre podporu nášho európskeho spôsobu života Margaritis Schinas uviedol, že „“. Základným odôvodnením je poskytnúť mladým ľuďom prístup k zmysluplnej participácii mládeže a umožniť im zapojiť sa do nej ( 8 )

2.1.3 Eurobarometra Podľa prieskumov ( 9 ) EÚ dôveruje menej ako polovica (47 %) Európanov a iba 44 % má o nej pozitívny obraz. Budúcnosť európskeho projektu vo veľkej miere závisí od toho, aké silné je spojenie mladých ľudí s európskymi hodnotami a od ich ochoty prijať európsku identitu. Aktívna účasť mladých ľudí v politických a rozhodovacích procesoch je kľúčová, pretože ich budúcnosť budú určovať dnešné rozhodnutia. Preto by sa mali zaviesť participatívne nástroje, aby sa zabezpečilo zohľadnenie hlasov mladých ľudí. Účasť na občianskom a demokratickom živote sa musí posilniť na všetkých úrovniach, aby sa zabezpečila budúca prosperita Európy, pričom treba uznať, že demokratická zrelosť ovplyvňuje vzorce politickej účasti mladých ľudí v EÚ ( 10 )

2.1.4 Iniciatíva EÚ zvolať Konferenciu o budúcnosti Európy fungovala ako stimul na podporu participatívneho dialógu s občanmi v celej Únii. Za cestu vpred sa považuje zlepšenie účinnosti existujúcich mechanizmov účasti mládeže a vývoj nových mechanizmov. Ako sa navrhuje v konečných výsledkoch Konferencie o budúcnosti Európy, mohlo by to zahŕňať „mládežnícky test“ ( 11 ) právnych predpisov s posúdením vplyvu a konzultačným mechanizmom zahŕňajúcim zástupcov mladých ľudí ( 12 )

2.1.5 Mládežnícky test slúži ako metóda strategického výhľadu pre tvorbu politík. Strategický výhľad je cenná koncepcia, ktorú sa Európska komisia snaží použiť pri tvorbe politiky. Keďže stavia na princípoch, ako sú prognózy, analýza megatrendov, plánovanie scenárov a vízie, je nevyhnutné, aby sa v tomto rámci zohľadňovala aj perspektíva mládeže a budúcich generácií. Hoci sa v rámci prognózy uznáva, že budúcnosť nie je vopred určená, zhromažďujú sa informácie o možných scenároch a cieľom je pripraviť sa na vznikajúce výzvy. Medzigeneračný dialóg môže zahŕňať cenné nástroje, ktoré zabezpečia, aby navrhované politiky zohľadňovali tieto trendy a budúce scenáre. Vykonávanie analýzy, ktorá zohľadňuje perspektívu mladých ľudí a budúcich generácií, môže a malo by prispieť k lepším a cielenejším politikám, ktoré sú schopné riešiť výzvy budúcich generácií.

2.1.6 V záujme vytvorenia lepších politík, ktoré sú vhodné na budúce výzvy, je potrebné uznať a chrániť práva mladých ľudí a budúcich generácií a zabezpečiť, aby to nemalo negatívny vplyv na žiadne konkrétne generačné a sociálne skupiny. Tieto skupiny sa v súčasnosti často prehliadajú alebo sa považujú za súčasť iných skupín, čo neodráža realitu. V dôsledku toho politiky náležite neriešia výzvy a prispievajú k poklesu dôvery a chýbajúcej angažovanosti vo vzťahu k formálnym inštitúciám.

2.2 Potreba zmysluplnej participácie mládeže

2.2.1 Zmysluplné zapojenie sa týka spoločného podieľania na moci, schopnosti prijímať rozhodnutia so zapojením iných zainteresovaných strán za transparentných podmienok, ktoré sú známe všetkým dotknutým aktérom. Dobre navrhnuté procesy zodpovednosti vytvárajú dôveru všetkých zainteresovaných strán v procesy politickej participácie a všetkým zainteresovaným by sa mala oznámiť explicitná zodpovednosť rôznych aktérov.

2.2.2 Dôvera mladých ľudí vo verejné inštitúcie sa od globálnej finančnej krízy na konci 21. storočia ( 13 ) zastavila a ich vnímanie politického vplyvu a zastúpenia pri rozhodovaní zostáva nezmenené. Účasť mládeže na demokratickom živote môže mať rôzne podoby. Hlasovanie v miestnych, národných alebo európskych voľbách sa však považuje za najefektívnejší spôsob, ako dosiahnuť, aby rozhodujúce orgány vypočuli ich hlas (39 %) ( 14 ) , hoci podiel mladých ľudí, ktorí dôverujú tomuto druhu demokratickej účasti, je stále veľmi nízky. Zároveň pre tých, ktorí sa pravdepodobne budú držať ďalej od politiky, je to kvôli nedostatku zmysluplnej angažovanosti a dôvery a pocitu, že nemá zmysel zúčastniť sa bez toho, aby sa zohľadnil ich príspevok. Jednou z hlavných prekážok participácie mladých ľudí je presvedčenie, že osoby s rozhodovacou právomocou „nepočúvajú ľudí ako ja“ ( 15 ) . Podpora dôvery a posilňovanie dialógu medzi mladými ľuďmi a verejnými inštitúciami sú preto rozhodujúce pre zabezpečenie pripravenosti a odolnosti spoločností vyrovnať sa s budúcimi otrasmi ( 16 )

2.2.3 Väčšina (70 %) ( 17 ) mladých ľudí sa domnieva, že nemá takmer alebo vôbec žiadne slovo v dôležitých rozhodnutiach, zákonoch a politikách, ktoré ovplyvňujú EÚ ako celok. 24,8 % ( 18 ) mladých ľudí má pocit, že nemajú vôbec žiadny vplyv na to, aké témy sú predmetom verejných alebo politických diskusií a ďalších 40,8 % tvrdí, že nemajú veľký vplyv. Okrem toho sa 2/3 respondentov domnievajú, že väčšia informovanosť politikov o obavách mladých ľudí by pomohla mladým ľuďom viac ovplyvňovať verejnú politiku, pričom viac ako 50 % z nich si myslí, že tomuto účelu by slúžila významnejšia úloha mládežníckych organizácií v politike.

2.2.4 Mladí ľudia zmenili svoje spôsoby participácie a teraz uprednostňujú neinštitucionalizované, a najmä nevolebné formy politickej angažovanosti ( 19 ) . Výskum čoraz viac dokazuje, že to súvisí s klesajúcou úrovňou dôvery vo verejné orgány a nespokojnosťou s fungovaním zastupiteľskej demokracie. Nekonvenčná politická účasť mladých ľudí sa stáva čoraz plynulejšou, individualizovanou a personalizovanou a uprednostňuje sa angažovanie v jednotlivých otázkach a témach, ako aj priamy aktivizmus a protest v zmysle „individuálnej voľby životného štýlu“ ( 20 ) . Celkovo sú mladí ľudia politicky vysoko motivovaní. Odborníci na politickú účasť pri posudzovaní otázky účasti mládeže preniesli svoj záujem z otázky, či s mladí ľudia chcú zúčastniť na otázku, kde a ako sa rozhodnú vyjadriť svoje politické názory ( 21 ) . Vzhľadom na širokú škálu spôsobov, akými sa mladí ľudia v súčasnosti snažia ovplyvňovať politiku a politické opatrenia, je v rámci demokratických inštitúcií jednoznačne potrebné zohľadniť nekonvenčnú povahu politickej účasti, participatívneho rozhodovania, posilnených mechanizmov komunikácie a transparentnosti. Tvorba politík v rámci verejných orgánov by sa mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť a navrhnúť tak, aby sa zabezpečilo oslovenie a zapojenie všetkých skupín mladých ľudí pri prijímaní politických rozhodnutí. Mechanizmy participácie by v skutočnosti mali byť inkluzívne a komunikované takým spôsobom, aby oslovili rôznorodú verejnosť a skupiny, ku ktorým je ťažké sa priblížiť.

2.2.5 Organizácie vedené mládežou si vybudovali odborné znalosti a poznatky o širokej škále tém súvisiacich s problémami, ktorým mladí ľudia čelia. Ich zahrnutie do procesu tvorby politiky bude mať za následok ucelenejšie a prispôsobenejšie pravidlá a predpisy. Podporuje to aj čoraz väčší počet mladých ľudí, ktorí sa pripájajú k týmto organizáciám ( 22 )

2.2.6 Zmysluplná spolupráca s mladými ľuďmi je kľúčová. Účasť mládeže sa musí zlepšiť, pričom treba riešiť najmä: nedostatočné demokratické zastúpenie mládeže a chýbajúcu perspektívu mládeže mimo oblasti tradičnej mládežníckej politiky. Mladí ľudia chcú byť zapojení do formovania politík, ktoré ovplyvňujú ich životy. Medzigeneračná spravodlivosť ( 23 ) je spôsob, akým možno liečiť nerovnosť medzi generáciami v starnúcich spoločnostiach.

2.2.7 Existujúce nástroje na analýzu vplyvu na mládež, napríklad nástroj č. 31 v súbore nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, nezabezpečujú začleňovanie mládeže a začlenenie mládežníckych organizácií a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami, ktorí sú schopní poskytnúť systematický prehľad problémov z hľadiska mládeže. Ako vychádza z dostupných publikácií, takéto nástroje sa zavádzajú menej často, ako by si vyžadovala relevantnosť a význam návrhov.

3. Konkrétne pripomienky

3.1 Mládežnícky test EÚ

3.1.1 Návrh je založený na troch pilieroch: konzultácia, posúdenie vplyvu a zmierňujúce opatrenia ( 24 ) . Poskytuje rámec na zlepšenie účinnosti a efektívnosti politiky založený na výraznejšej účasti mládeže a jej začleňovaní do tvorby politiky, pričom zohľadňuje aj zraniteľné skupiny mladých ľudí, ako sú mladí ľudia so zdravotným postihnutím, ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy ( 25 ) , mladí ľudia žijúci v odľahlých oblastiach atď. Mládežnícky test EÚ vďaka rôznym svojim zložkám poskytuje ucelenú štruktúru na tvorbu kvalitných a lepších politík, ktoré riešia problémy, na ktoré môžu naraziť budúce generácie.

3.1.2 Prvým krokom mládežníckeho testu EÚ je určiť relevantnosť a vplyv akýchkoľvek pripravovaných návrhov politík pre mladých ľudí a budúce generácie. Pomôže to určiť, či by sa v súvislosti s touto pripravovanou politikou mal vykonať úplný mládežnícky test. Prostredníctvom nástroja kontrolného zoznamu hodnotitelia určia, či je návrh skutočne relevantný pre mladých ľudí a priamy a nepriamy vplyv návrhu na mladých ľudí a budúce generácie. V prípade, že áno, mládežnícky test prejde do fázy úplnej konzultácie, posúdenia vplyvu a zmierňujúcich opatrení. Príslušné ukazovatele by sa vypracovali na základe potrieb a predstáv mladých ľudí, aby sa zabezpečilo, že sa zvážia návrhy, ktoré sú z ich hľadiska relevantné.

3.1.3 V ďalšom kroku sa od príslušných hodnotiteľov očakáva, že budú zmysluplne viesť konzultácie so zainteresovanými stranami súvisiacimi s mládežou, aby sa zabezpečilo poskytovanie systematických odborných znalostí na dôkladnú analýzu. Na základe tejto činnosti sa hodnotitelia budú snažiť identifikovať obavy mladých ľudí v súvislosti s možnými vplyvmi testovaného návrhu politiky. Táto participačná zložka musí byť transparentná a musí dať priestor širokému spektru zástupcov mládeže, organizácií vedených mládežou a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami, aby poskytli vstupy. Týmto spôsobom možno zabezpečiť systematický prístup k otázkam, ktoré sa riešia v predbežných politických návrhoch. Zapojením mládežníckych organizácií, zástupcov mládeže a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami môže posúdenie vplyvu poskytnúť veľmi rozmanité a jedinečné pozadie. Vďaka zmysluplnej spolupráci môžu hodnotitelia získať komplexný prehľad založený na všeobecných znalostiach a odbornosti, ktoré títo mladí ľudia získali. Pomocou tohto vstupu môže byť analýza vplyvu dostatočne podrobná na to, aby identifikovala výzvy a aspekty, v ktorých by politiky mohli spôsobiť narušenie.

3.1.4 Na základe dostupných údajov zozbieraných počas postupu a výsledkov konzultácií sú posudzovatelia schopní navrhnúť analýzu vplyvu podľa tém uvedených v kontrolnom zozname a tiež poskytnúť analýzu prognóz pre budúce generácie.

3.1.5 Ak sa zistí negatívny vplyv, hodnotiteľ by mal navrhnúť zmierňujúce opatrenia, ktoré by sa mali zamerať predovšetkým na skupiny žijúce v zraniteľných situáciách a znevýhodnených mladých ľudí. Odporúča sa, aby hodnotitelia počas konzultácie začlenili otázky o možných zmierňujúcich opatreniach, ktoré by sa mohli zahrnúť do analýzy. V nadchádzajúcich rokoch sa odporúča vykonať hodnotenie s cieľom monitorovať vplyv politík a to, ako zmierňujúce opatrenia riešili negatívne dôsledky.

3.1.6 Mládežnícky test EÚ by nemal nahrádzať zmysluplné zapojenie mladých ľudí vo všeobecnosti a mal by dopĺňať existujúce mechanizmy účasti.

3.1.7 Návrh bol výsledkom série diskusií s najväčšími európskymi mládežníckymi sieťami, pričom sa osobitne spomína vo viacerých odporúčaniach Európskeho dialógu s mládežou od jeho vytvorenia (a jeho predchodcu štruktúrovaného dialógu). Mladí ľudia vyjadrili svoje silné želanie týkajúce sa transparentného procesu tvorby politiky, ktorý by mladým ľuďom umožnil prispievať k tvorbe a monitorovať výsledky.

3.1.8 Návrh vychádza aj z testu vplyvu na malé a stredné podniky (MSP), ktorý je príkladom vhodného nástroja na posúdenie vplyvu na úrovni EÚ založeného na troch pilieroch konzultácií, analýzy vplyvu a zmierňujúcich opatrení ( 26 ) . Okrem toho, podobne ako test vplyvu na MSP, aj mládežnícky test EÚ má byť súčasťou súboru nástrojov lepšej právnej regulácie ako samostatný nástroj na zdôraznenie úlohy mladých ľudí v budúcnosti Európy v súlade s oznámením predsedníčky Európskej komisie.

3.1.9 Návrh je založený na príkladoch nástrojov posúdenia vplyvu na mládež, ktoré už existujú vo viacerých členských štátoch, napríklad v Rakúsku, Nemecku, Francúzsku, vo Flámsku v Belgicku, ako aj mimo EÚ, napríklad na Novom Zélande a v Kanade.

3.1.10 Navrhované posúdenie vplyvu poskytuje riešenie na zabezpečenie toho, aby vplyv politík zohľadňoval potreby a očakávania mladých ľudí a poskytuje rozsah mimo tradičnej oblasti politiky týkajúcej sa mládeže. Len malá časť návrhov Európskej komisie je analyzovaná z pohľadu mládeže. Značná časť týchto návrhov však priamo i nepriamo ovplyvňuje kvalitu života mladých ľudí.

3.1.11 Navrhuje sa zahrnúť mládežnícky test EÚ do verejne dostupných posúdení vplyvu lepšej právnej regulácie alebo ho uverejniť na Európskom mládežníckom portáli. Najúčinnejší spôsob by sa mal však ďalej skúmať. EHSV však Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu nabáda, aby tento test aktívne propagovalo s cieľom zabezpečiť jeho zviditeľnenie, pričom generálny sekretariát by mal podporovať jeho prijatie na rôznych generálnych riaditeľstvách. Mládežnícky test EÚ by mohli zverejniť aj tie inštitúcie, ktoré sa ho rozhodnú vykonať, a to aj na webovom sídle EHSV. Zverejnením posúdenia a konečnej verzie návrhu budú môcť zainteresované strany mládeže zapojené do konzultácie vidieť, ako bol ich príspevok zohľadnený.

3.1.12 Mládežnícky test EÚ sa navrhuje ako štruktúra, ktorú možno realizovať na miestnej, regionálnej a národnej úrovni spolu s inštitúciami Európskej únie.

3.1.13 Mládežnícky test EÚ môže potenciálne zlepšiť politiky, ale musí byť založený aj na zmysluplných participatívnych mechanizmoch, pretože využívanie poznatkov komunity je spôsob, ako zabezpečiť efektívnosť a priniesť zlepšenia.

3.2 Účasť mládeže v rámci EHSV

3.2.1 EHSV uznáva dôležitosť zapojenia mládeže do formovania budúcnosti Európy ( 27 ) , a preto vedie niekoľko úspešných iniciatív, ako sú „Vaša Európa, váš názor“, okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti a klimatický samit mládeže EÚ, ktorý zorganizoval spoločne s Európskym parlamentom. V nadväznosti na svoje stanovisko NAT/788 ( 28 ) zaradil EHSV do svojej oficiálnej delegácie na zasadnutie konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC v roku 2021 pri príležitosti COP26 po prvýkrát mládežníckeho delegáta. Okrem toho v súvislosti s Európskym rokom mládeže bude Cena EHSV pre občiansku spoločnosť za rok 2022 udelená za účinné, inovatívne a tvorivé iniciatívy, ktorých cieľom je vytvoriť lepšiu budúcnosť pre mladých Európanov a spolu s nimi.

3.2.2 EHSV sa bude snažiť znásobiť hlasy mladých ľudí a mládežníckych organizácií prostredníctvom štruktúrovanejších, zmysluplnejších a cielenejších mechanizmov účasti mládeže, aby zlepšil zapojenie mladých ľudí a mládežníckych organizácií do svojej práce. V súlade s tým by EHSV mal podniknúť tieto kroky: — mali by sa zaviesť transparentné a prierezové koordinačné mechanizmy, ktoré by začlenili názory mládeže do činnosti EHSV a legislatívy; — mohli by sa uviesť mladí odborníci s príslušnými odbornými znalosťami o kľúčových stanoviskách; — v súvislosti s Európskym rokom mládeže by sa mládež mala stať spoločnou témou jesenného kola stanovísk z vlastnej iniciatívy; — viesť tematické diskusie s európskymi mládežníckymi organizáciami a organizáciami na miestnej úrovni s cieľom účinnejšie prepojiť národné a európske perspektívy; — každoročne by sa pre štúdie EHSV mohli vyberať témy týkajúce sa mládeže (29); — všetky stanoviská vypracované EHSV by tiež mali vždy zohľadňovať medzigeneračné hľadisko (ako to robia v prípade rodového hľadiska); — budovať živé vzťahy s ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom zmapovať mechanizmy účasti mládeže a posilniť osvetové aktivity s mládežou a mládežníckymi organizáciami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; — prijať uznesenie o angažovanosti mládeže v EHSV, ktoré navrhla koordinačná skupina pre Európsky rok mládeže; — vytvoriť na webovom sídle EHSV stránku „zapojenie mládeže“ s cieľom upozorniť na minulé, prebiehajúce a budúce aktivity súvisiace s mládežou vrátane stanovísk, verejných vypočutí, podujatí atď.; — v EHSV by sa mohla zriadiť stála štruktúra, ktorou by sa zabezpečilo, že práca na zapájaní mládeže bude v EHSV a s ostatnými inštitúciami pokračovať aj po roku 2022.

3.2.3 EHSV vo svojej práci na rozvíjaní jednotného prístupu k zapojeniu mladých ľudí v EHSV ďalej preskúma a zváži možné spôsoby ako uplatňovať koncepciu mládežníckeho testu EÚ.

3.2.4 EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby reagovala na toto stanovisko z vlastnej iniciatívy a na návrh mládežníckeho testu EÚ a prediskutovala s ním uplatňovanie tohto testu.

V Bruseli 21. septembra 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Sekundárny výskum Európska mládež v roku 2021.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, European Parliament, 2021

(3) Uznesenie Európskej rady o stratégii EÚ pre mládež 2019 – 2027

(4) Konferencia o budúcnosti Európy – Správa o konečnom výsledku, máj 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_4701.

(7) Deželan T., Moxon D. (2021), Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, štúdia.

(8) Barta O., Boldt G., Lavizzari A. (2021), Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, výskumná štúdia.

(9) Eurobarometer 96 – zima 2021 – 2022.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis, Journal of Youth Studies, zv. 23, č. 7, 2020 (dokument prijatý v roku 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Správa o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(14) Flash Eurobarometer on Youth and Democracy, prieskum uskutočnený od 22. februára do 4. marca 2022.

(15) Správa Európskeho parlamentu o prieskume mládeže, Európsky parlament, september 2021.

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(17) Správa Európskeho parlamentu o prieskume mládeže, Európsky parlament, september 2021.

(18) Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

(19) Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

(20) Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

(21) Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, štúdia, 2021.

(22) Správa Eurobarometra o Európskom roku mládeže: Mladí Európania sú čoraz angažovanejší, Európska komisia, 2022

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf a https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 27.

(26) Better Regulation Toolbox – SME Test

(27) Stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022), SOC/706 Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122 a na tému Nová stratégia EÚ pre mládež, SOC/589, Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142.

(28) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44.

(29) V súčasnosti prebieha štúdia EHSV o štruktúrovanej angažovanosti mládeže: mapovanie osvedčených postupov na miestnej, národnej, európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom vyvinúť potrebné a vhodné mechanizmy, ktoré zabezpečia, že hlasy mladých ľudí budú vypočuté.