SPRÁVA KOMISIE Výročná správa Fondu solidarity Európskej únieza rok 2010 /* KOM/2011/0694 v konečnom znení */





OBSAH 1. Úvod 3 2. Nevybavené žiadosti z roku 2009 3 3. Nové žiadosti prijaté v roku 2010 6 4. Financovanie 11 5. Monitorovanie 12 6. Ukončenia 13 7. Závery 14 Príloha 1: Prahové hodnoty pre veľké katastrofy platné v roku 2010 16 Príloha 2: Nevybavené žiadosti o pomoc z Fondu solidarity Európskej únie od roku 2009 a nové žiadosti, o ktorých sa rozhodlo v roku 2010 17 Príloha 3: Žiadosti o pomoc z Fondu solidarity EÚ od roku 2002 19 SPRÁVA KOMISIE Výročná správa Fondu solidarity Európskej únie za rok 2010 ÚVOD Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) bol zriadený 15. novembra 2002[1]. V článku 12 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „nariadenie“), sa ustanovuje, že Európskemu parlamentu a Rade sa má predkladať správa o činnosti fondu v predchádzajúcom roku. Táto správa sa zaoberá činnosťami fondu v roku 2010 a rovnako ako v prechádzajúcich správach je jej predmetom vybavovanie nevybavených žiadostí a nových žiadostí, ako aj posúdenie realizačných správ, aby sa pripravilo ich ukončenie. Rok 2010 bol doteraz najrušnejším rokom Fondu solidarity, pokiaľ ide o počet prijatých žiadostí. Počas roka bolo Komisii predložených spolu 17 nových žiadostí o finančnú pomoc z Fondu solidarity. Všetky žiadosti sa týkali záplav. Väčšina prípadov bola predložená v druhej polovici roka a v prípade 6 žiadostí postup posúdenia a schválenia na konci roka 2010 ešte stále prebiehal. Počas roka 2010 Komisia akceptovala deväť žiadostí a v prípade iných piatich žiadostí rozhodla, že podmienky pre mobilizáciu fondu neboli splnené. Komisia celkovo navrhla pomoc vo výške 262,303 milióna EUR, ktorú následne schválil Európsky parlament a Rada.[2] Nevybavené žiadosti z roku 2009 Grécko (lesné požiare v regióne Attica) Od 21. augusta 2009 grécky región Attica utrpel škody na infraštruktúre, domoch a plodinách v dôsledku lesných požiarov, ktoré v celom regióne rozšíril silný vietor. Dňa 27. októbra 2009, v desaťtýždňovej lehote na podanie žiadosti po dátume prvej škody spôsobenej katastrofou, ktorá sa stanovuje v nariadení, grécke orgány predložili žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity EÚ. Grécke orgány odhadli priamu škodu spôsobenú požiarmi na 152,774 miliónov EUR. Táto suma predstavuje 0,07 % HND Grécka, ktorý bol 221,672 miliardy EUR (podľa údajov z roku 2007), t. j. iba 11 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu fondu pre Grécko[3]. Keďže celková škoda nedosiahla prahovú hodnotu, žiadosť sa skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Jednou z podmienok pre výnimočnú mobilizáciu fondu podľa regionálnych kritérií je postihnutie väčšiny obyvateľstva žijúceho v oblasti postihnutej katastrofou. Grécka vláda založila svoju žiadosť na regióne Attica a uviedla, že požiar postihol 106 404 obyvateľov, z celkovej populácie takmer 3,8 miliónov obyvateľov regiónu Attica. To je 2,8 % populácie regiónu, teda oveľa menej ako väčšina. Navyše, keďže katastrofa spôsobila vážne škody na miestnej úrovni, žiadosť neposkytla žiadne dôkazy, na základe ktorých by bolo možné dospieť k záveru, že by mal región znášať vážne a dlhotrvajúce následky na životné podmienky a jeho hospodársku stabilitu – čo sú ďalšie podmienky, ktoré sa musia splniť (kumulatívne), aby sa katastrofa mohla výnimočne kvalifikovať ako „mimoriadna regionálna katastrofa“. Na základe toho Komisia 28. mája 2010 rozhodla, že žiadosť nemôže akceptovať, pretože nespĺňa kritériá pre výnimočnú mobilizáciu fondu stanovené v nariadení. Toto rozhodnutie sa náležite oznámilo gréckym orgánom. Grécko (záplavy na ostrove Evia) Dňa 12. septembra 2009 východogrécky región ostrova Evia utrpel škody na domovoch, infraštruktúre a v poľnohospodárstve v dôsledku záplav, ktoré nasledovali po silných zrážkach v oblasti. Dňa 17. novembra 2009, v desaťtýždňovej lehote po začiatku katastrofy, grécke orgány podali žiadosť o finančnú pomoc z fondu. Grécke orgány odhadli priamu škodu spôsobenú záplavami na 82,233 milióna EUR. Keďže žiadosť dosiahla iba 6,26 % bežnej prahovej hodnoty uplatniteľnej pre Grécko pre mobilizáciu Fondu solidarity, skúmala sa podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Záplavy mali miestne výrazný vplyv na región Evia, keďže spôsobili stratu jedného ľudského života, zničenie úrody a poškodenie regionálnej cestnej siete, žiadosť však neposkytla žiadne jasné dôkazy o tom, že bola postihnutá väčšina obyvateľstva regiónu. Táto grécka žiadosť navyše neposkytla ani primerané dôkazy o tom, že záplavy majú vážne a dlhotrvajúce následky na životné podmienky a hospodársku stabilitu regiónu. Komisia preto 28. mája 2010 rozhodla, že žiadosť nesplnila podmienky pre výnimočnú mobilizáciu fondu a informovala grécke orgány, že ich žiadosť neakceptuje. Cyprus (búrka) Dňa 18. septembra 2009 zasiahla predmestie Nikózie búrka sprevádzaná niekoľkými tornádami. Cyperské orgány podali svoju žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 6. novembra 2009, zhruba 2 týždne pred uplynutím desaťtýždňovej lehoty na podanie žiadosti. Cyperské orgány odhadli priamu škodu spôsobenú katastrofou na 2,609 milióna EUR. Táto suma predstavuje menej ako 3 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej pre Cyprus v roku 2009, ktorá bola 88,552 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND podľa údajov z roku 2007). Keďže celková škoda nedosiahla bežnú prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity, žiadosť sa skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Po posúdení žiadosti Komisia dospela k záveru, že žiadosť nesplnila podmienku stanovenú v nariadení (ES) č. 2012/2002. Žiadosť v skutočnosti neobsahovala žiadne dôkazy o postihnutí väčšiny obyvateľstva regiónu, ktorého sa žiadosť týkala. Ďalej neposkytla žiadne dôkazy o vážnych a dlhotrvajúcich následkoch na životné podmienky a hospodársku stabilitu postihnutej oblasti. Z týchto dôvodov Komisia 6. apríla 2010 rozhodla, že žiadosť nespĺňa podmienky pre výnimočnú mobilizáciu fondu a náležite o tom informovala cyperské orgány. Taliansko (zosuvy pôdy a záplavy na Sicílii) Dňa 1. októbra 2009 búrka zasiahla Sicíliu, a najmä provinciu Messina. Vytrvalé zrážky v pobrežných oblastiach medzi Galati a Scaletta Zanclea spôsobili niekoľko zosuvov pôdy a bahenné záplavy, ktoré zablokovali niektoré úseky cestného systému ako aj železnice a hlavnej diaľnice. Sicílske orgány informovali, že došlo k 31 úmrtiam a 122 zraneniam v priamom dôsledku zosuvov pôdy a bahenných záplav, pričom 2 019 ľudí bolo evakuovaných zo svojich domovov. Talianske orgány podali žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 7. decembra 2009, v desaťtýždňovej lehote na podanie žiadosti. Talianske orgány odhadli priamu škodu na 598,94 milióna EUR. Škoda predstavuje 17,62 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Taliansko v roku 2009, ktorá bola 3,399 miliardy EUR. Keďže celková škoda nedosiahla bežnú prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity, žiadosť sa skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Žiadosť sa týkala provincie Messina s celkovou populáciou 622 450 obyvateľov (údaje z roku 2005). V rámci provincie bolo priamo postihnutých 14 576 ľudí, teda len 2,2 % populácie, čo v podstate predstavuje veľmi malú časť obyvateľstva provincie, do ktorej patria. Žiadosť síce preukázala, že katastrofa miestne spôsobila vážne škody, tieto škody však boli obmedzené na malé územie s pomerne malým počtom obyvateľov. Neposkytla žiadne dôkazy o vážnych a dlhotrvajúcich následkoch katastrofy pre hospodársku stabilitu regiónu. Z týchto dôvodov Komisia 8. júna 2010 rozhodla, že žiadosť nespĺňa podmienky pre výnimočnú mobilizáciu fondu podľa kritérií pre mimoriadne regionálne katastrofy a náležite o tom informovala talianske orgány. NOVÉ žIADOSTI PRIJATÉ V ROKU 2010 Írsko (záplavy) Od 19. novembra 2009 postihli 15 z 26 provincií Írska veľké záplavy. Záplavy spôsobili škody na verejnej infraštruktúre vrátane ciest, vodohospodárskych zariadení a zariadení na čistenie odpadových vôd, ako aj rozsiahle škody na obydliach a v podnikoch. Írske orgány podali žiadosť o pomoc z fondu 27. januára 2010, v desaťtýždňovej lehote na podanie žiadosti. Ďalšie informácie vyžiadané na ukončenie posúdenia žiadosti boli na žiadosť Komisie poskytnuté 15. júna 2010. Írske orgány odhadli priamu škodu na 520,9 milióna EUR, čo predstavuje 0,33 % HND a 55,68 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Írsko v roku 2010, ktorá bola 935,456 milióna EUR. Keďže škoda nedosiahla prahovú hodnotu, žiadosť Írska sa skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Dôkazy predložené írskymi orgánmi potvrdili, že následky povodní postihli väčšinu obyvateľstva oblasti zasiahnutej katastrofou. Navyše, vysoký stupeň poškodenia ciest a inej verejnej infraštruktúry a rozsiahle konštrukčné poškodenie súkromných budov primerane dokázalo dlhotrvajúce následky katastrofy pre životné podmienky a hospodársku stabilitu postihnutého regiónu. Preto Komisia 14. septembra 2010 dospela k záveru, že by sa žiadosť Írska mala akceptovať a navrhla poskytnúť pomoc vo výške 13 022 500 EUR. Európsky parlament a Rada ukončili príslušný opravný rozpočtový postup 24. novembra 2010. Komisia po podpísaní realizačnej dohody s Írskom grant vyplatila 22. decembra 2010. Taliansko (záplavy v Toskánsku) Od 25. decembra 2009 silné zrážky spôsobili záplavy a zosuvy pôdy pozdĺž rieky Serchio v západnom Toskánsku, ktoré postihli 27 obcí v provincii Lucca a jednu obec v provincii Pisa. Dňa 4. marca 2010, v desaťtýždňovej lehote po začiatku záplav, talianske orgány podali žiadosť o pomoc z Fondu solidarity. Podľa talianskych orgánov celková priama škoda spôsobená záplavami dosiahla výšku 211,701 milióna EUR. Táto suma predstavuje 0,02 % HND Talianska a iba 6,11 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Taliansko, ktorá bola v roku 2010 3,467 miliardy EUR. Žiadosť sa preto skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Žiadosť preukázala, že záplavy spôsobili miestne narušenie v regióne v okolí rieky Serchio, v ktorom poškodili cesty, vodohospodársku infraštruktúru a verejné služby, ako aj súkromné budovy a iný majetok. Záplavy však priamo postihli iba 1 % miestnej populácie a talianske orgány vo svojej žiadosti nedokázali, že by záplavy mali vážne alebo dlhotrvajúce následky pre hospodársku stabilitu regiónu. Z týchto dôvodov Komisia 8. júna 2010 rozhodla, že žiadosť Talianska nespĺňa podmienky pre výnimočnú mobilizáciu fondu a náležite o tom informovala talianske orgány. Španielsko (záplavy v Andalúzii) Od 9. februára 2010 Andalúziu postihli záplavy po dlhom období silných zrážok. Španielske orgány podali žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 19. apríla 2010. Uviedli škodu vo výške 709,74 milióna EUR, čo predstavuje 20,47 % normálnej prahovej hodnoty uplatniteľnej na Španielsko pre mobilizáciu Fondu solidarity, ktorá bola 3,467 miliardy EUR. Po posúdení žiadosti však Komisia dospela k záveru, že už skôr, v decembri 2009 a januári 2010, vznikli škody v dôsledku záplav, ktoré neboli oznámené a ktorých príčinou bol ten istý meteorologický jav. Preto nebola dodržaná desaťtýždňová lehota na podanie žiadosti, ktorá sa počíta od dátumu prvej škody spôsobenej katastrofou. Španielske orgány ďalej neposkytli dostatočné dôkazy, ktoré by umožnili úplné posúdenie prípadu podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. Komisia preto 5. októbra 2010 rozhodla, že podmienky pre výnimočnú mobilizáciu Fondu solidarity neboli splnené a náležite o tom informovala španielske orgány. Portugalsko (záplavy na Madeire) Dňa 20. februára 2010 portugalské ostrovy Madeira a Porto Santo zasiahli silné záplavy, ktoré spôsobili smrť 42 ľudí a vážne poškodili časti infraštruktúry ostrovov, verejné a súkromné budovy, poľnohospodárstvo a podniky. Komisia prijala žiadosť o pomoc z Fondu solidarity od portugalských orgánov 20. apríla 2010, asi dva týždne pred uplynutím desaťtýždňovej lehoty na podanie žiadosti. Dodatočné informácie potrebné na ukončenie posúdenia žiadosti dostala Komisia na požiadanie 15. júla 2010. Portugalské orgány odhadli celkovú priamu škodu spôsobenú záplavami na 1,080 miliardy EUR. Táto suma predstavuje 112,69 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Portugalsko v roku 2010, ktorá bola 958,406 milióna EUR. Táto katastrofa sa preto kvalifikovala ako „veľká prírodná katastrofa“ podľa podmienok nariadenia o Fonde solidarity. Počas ničivých udalostí bolo poškodených 153 mostov, úplne zničených alebo vážne konštrukčne poškodených 400 domov a prístavné časti mesta Funchal boli poškodené tak, že bola potrebná ich výrazná rekonštrukcia. Komisia preto 29. septembra 2010 dospela k záveru, že žiadosť splnila podmienky pre mobilizáciu fondu a navrhla udeliť Portugalsku grant vo výške 31 255 790 EUR. Európsky parlament a Rada prijali príslušný opravný rozpočet 15. decembra 2010. Po uzatvorení realizačnej dohody s Portugalskom Komisia grant vyplatila 5. apríla 2011. Francúzsko (búrka Xynthia) Dňa 27. a 28. februára 2010 zasiahla takmer celé územie francúzskej pevniny zimná búrka. Spôsobila rozsiahle škody, najmä na západnom pobreží Francúzska, kde sa poškodili morské ochranné zariadenia. Francúzske orgány podali žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 7. mája 2010, v desaťtýždňovej lehote. Celková priama škoda spôsobená búrkou na celom území Francúzska sa odhadla zhruba na 2,5 miliardy EUR. Keďže táto suma nedosahuje prahovú hodnotu 3,467 miliardy EUR uplatniteľnú na Francúzsko v roku 2010, žiadosť Francúzska sa skúmala podľa výnimočných kritérií pre „mimoriadne regionálne katastrofy“. S cieľom splniť tieto kritériá sa francúzske orgány rozhodli obmedziť rozsah svojej žiadosti na najviac postihnutú zónu a predložili žiadosť, ktorá bola zameraná na jednu súvislú oblasť na západnom pobreží Francúzska, v ktorej vznikli najväčšie škody v dôsledku búrky, odhadované na 1,425 miliardy EUR. Táto suma predstavuje 41,12 % bežnej prahovej hodnoty pre intervenciu fondu. Zóna, ktorá bola predmetom žiadosti, pozostáva z 10 obcí v regióne Vendée a 36 obcí a 2 čiastočných obcí v regióne Charente-Maritime. Túto oblasť po prudkej ničivej búrke zasiahli rozsiahle záplavy. Francúzske orgány odhadli, že viac ako 1 500 domov sa muselo zbúrať v dôsledku rozsahu konštrukčného poškodenia. Okrem toho zaplavenie 14 956 ha poľnohospodárskej pôdy zničili obrovské množstvo plodín a poškodili ornú pôdu v dôsledku zásob sodíka v pôde. Ujmu utrpela aj hospodárska činnosť, ktorá v pobrežnej oblasti pozostáva najmä z cestovného ruchu a chovu ustríc, v dôsledku rozsiahlych environmentálnych a konštrukčných škôd. Komisia preto dospela k záveru, že žiadosť Francúzska spĺňa výnimočné kritériá pre „mimoriadne regionálne katastrofy“ a 29. septembra 2010 sa rozhodla navrhnúť pomoc pre Francúzsko vo výške 35 635 750 EUR. Európsky parlament a Rada prijali príslušný opravný rozpočet 15. decembra 2010. Po uzatvorení realizačnej dohody s Francúzskom Komisia grant vyplatila 14. marca 2011. Slovensko (záplavy) Dňa 9. mája 2010 bola zaplavená veľká časť stredného a východného Slovenska po dlhom období silných zrážok[4]. Slovenské orgány požiadali o pomoc z Fondu solidarity 16. júla 2010, v desaťtýždňovej lehote. Slovenské orgány 27. septembra 2010 Komisii predložili ďalšie podrobnosti vrátane aktualizácie odhadov celkovej škody. Záplavy spôsobili rozsiahle poškodenie ciest, domov a poľnohospodárskych plodín. Záplavy postihli 45 895 domácností a ďalších 306 domácností postihli zosuvy pôdy. Záplavy zároveň výrazne zasiahli aj dopravnú sieť v regióne. Slovenské orgány odhadli celkovú priamu škodu na 561,134 milióna EUR. Táto suma predstavuje 0,89 % HND Slovenska a 148,37 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Slovensko v roku 2010, ktorá bola 378,205 milióna EUR. Žiadosť Slovenska sa preto kvalifikovala ako žiadosť týkajúca sa „veľkej prírodnej katastrofy“. Na základe toho Komisia 15. decembra 2010 rozhodla, že žiadosť akceptuje a navrhla Slovensku udeliť pomoc vo výške 20 430 841 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Poľsko (záplavy) Poľsko zasiahli dve prepojené záplavové vlny v máji a júni 2010, spôsobené obdobím výnimočne silných zrážok. Prvé škody spôsobené týmito záplavami sa zaznamenali 14. mája 2010. Poľské orgány podali žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 23. júla 2010, v desaťtýždňovej lehote. Záplavy spôsobili významnú škodu, najmä v okolí riek Vistula a Odra. Záplavy postihli 266 000 ľudí vrátane 31 000 ľudí, ktorí boli evakuovaní zo svojich domovov. Rozsiahle škody utrpeli aj podniky, poľnohospodárstvo a verejná infraštruktúra. S cieľom zvládnuť rozsah katastrofy Poľsko požiadalo aj o pomoc z európskeho mechanizmu civilnej ochrany. Celková priama škoda sa odhadla na 2,998 miliardy EUR, čo predstavuje 0,846 % HND Poľska a zďaleka prekračuje bežnú prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na Poľsko v roku 2010, ktorá bola 2,124 miliardy EUR. Poľská žiadosť preto splnila bežnú prahovú hodnotu pre mobilizáciu fondu a posúdila sa ako žiadosť týkajúca sa „veľkej prírodnej katastrofy“. Komisia 15. decembra 2010 rozhodla, že žiadosť akceptuje a navrhla udeliť Poľsku pomoc vo výške 105 567 155 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Česká republika (záplavy) Česká republika podala žiadosť o finančnú pomoc podľa kritéria „susednej krajiny“ po tom, čo ju zasiahli záplavy súvisiace s tým istým meteorologickým javom, ktorá spôsobil veľké katastrofy na Slovensku a v Poľsku v máji 2010. České orgány informovali o škodách spôsobených záplavami 18. máj 2010 a svoju žiadosť podali 23. júla 2010, v desaťtýždňovej lehote. Kritérium „susednej krajiny“ umožňuje krajinám, ktoré postihla tá istá katastrofa ako susednú krajinu, ktorá sa uznala za veľkú katastrofu, požiadať o pomoc, aj keď výška škôd nedosahuje bežnú prahovú hodnotu. V prípade Českej republiky záplavy spôsobili škodu v štyroch regiónoch na severe a východe krajiny. Záplavy priamo postihli viac ako dva milióny obyvateľov týchto regiónov, ktorým spôsobili poškodenie konštrukcií obydlí, stratu súkromného majetku, stratu základných služieb a škody v miestnom hospodárstve. 1 000 ľudí bolo evakuovaných z domovov. Celková priama škoda spôsobená záplavami dosiahla výšku 204,456 milióna EUR. Aj keď táto suma predstavuje iba 0,15 % HND Českej republiky, alebo 24,81 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity v Českej republike v roku 2010, ktorá bola 824,029 milióna EUR, žiadosť splnila kritérium susednej krajiny, pretože žiadosti Poľska aj Slovenska boli akceptované ako žiadosti týkajúce sa „veľkých katastrof“. Na základe toho Komisia 15. decembra 2010 rozhodla, že žiadosť Českej republiky akceptuje a navrhla udeliť pomoc vo výške 5 111 401 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Maďarsko (záplavy) V dôsledku mesiaca takmer nepretržitých zrážok v máji a júni 2010 Maďarsko zasiahli rozsiahle záplavy, ktoré spôsobili rozsiahle povodne a škody v povodí Dunaja a na severovýchode krajiny. Maďarské orgány podali svoju žiadosť o pomoc z Fondu solidarity 24. júla 2010, v desaťtýždňovej lehote. Žiadosť Maďarska obsahovala podrobný opis rozsiahlych škôd na infraštruktúre v dôsledku zaplavenia ciest a 612 samostatných prípadov poškodenia železničnej siete Maďarska. Hospodárstvo, najmä vo vidieckych oblastiach, postihli záplavy a krupobitie, ktoré úplne zničili 145 000 ha pôdy. Záchranná operácia si vyžiadala evakuáciu 5 259 ľudí. Maďarské orgány oznámili celkovú priamu škodu vo výške 719,343 milióna EUR, čo predstavuje 0,73 % HND Maďarska a 121,78 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnej na Maďarsko v roku 2010, ktorá bola 590,710 milióna EUR. Keďže škody prekročili prahovú hodnotu pre bežnú mobilizáciu fondu, žiadosť sa kvalifikovala ako žiadosť týkajúca sa „veľkej prírodnej katastrofy“. Komisia akceptovala žiadosť Maďarska 15. decembra 2010 a navrhla udeliť Maďarsku pomoc vo výške 22 485 772 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Chorvátsko (záplavy) Východné a stredné regióny Chorvátska zasiahli tie isté meteorologické podmienky, ktoré spôsobili záplavy v Maďarsku v máji a júni 2010. Chorvátsko ako susedná krajina Maďarska mohla podať žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity podľa kritéria „susednej krajiny“. Po postihnutí prvými škodami 31. mája 2010 chorvátske orgány podali žiadosť 9. augusta 2010, v desaťtýždňovej lehote. Záplavy a krupobitie spôsobili významné poškodenie 687 domov, dodávok vody, zablokovanie ciest na miestnej a regionálnej úrovni a evakuáciu 112 rodín z ich domovov. Celková priama škoda sa vypočítala na 153,039 milióna EUR, čo predstavuje 55,49 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity v Chorvátsku v roku 2010, ktorá bola 275,804 milióna EUR. Keďže sa ten istý jav kvalifikoval ako veľká katastrofa v Maďarsku, žiadosť Chorvátska bola akceptovaná podľa kritéria „susednej krajiny“. Komisia preto 15. decembra 2010 rozhodla udeliť Chorvátsku finančnú pomoc vo výške 3 825 983 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Rumunsko (záplavy) Dňa 23. júna 2010 začalo obdobie záplav a zosuvov pôdy, ktoré postihli väčšinu regiónov Rumunska a spôsobili vážne škody v celej krajine. Rumunské orgány podali žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity 31. augusta 2010, v desaťtýždňovej lehote na podanie žiadosti. Záplavy v Rumunsku postihli celkovo 6,7 milióna ľudí vrátane 15 000 ľudí, ktorí museli byť evakuovaní zo svojich domovov. Významne sa poškodila a narušila cestná sieť, pričom zasiahnutých bolo 5 257 km cestnej siete a vážne škody vznikli aj v inej infraštruktúre, napríklad vo vodohospodárskych zariadeniach a zariadeniach na čistenie odpadových vôd. Záplavy spôsobili škody aj hospodárstvu Rumunska, keď zničili 110 585 ha poľnohospodárskej pôdy a 8 222 ha lesov. Celkovú priamu škodu rumunské orgány odhadli na 875,758 milióna EUR. Táto suma predstavuje 0,67 % HND Rumunska a prekračuje bežnú prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity vo výške 787,935 milióna EUR. Žiadosť Rumunska sa preto kvalifikovala ako žiadosť týkajúca sa „veľkej prírodnej katastrofy“. Komisia akceptovala žiadosť Rumunska 15. decembra 2010 a navrhla pomoc vo výške 24 967 741 EUR. Príslušný návrh opravného rozpočtu nasledoval na začiatku januára 2011. Nevybavené žiadosti V roku 2010 bolo celkovo prijatých 17 žiadostí. Keďže niektoré z týchto žiadostí boli prijaté na konci roka, ich posudzovanie sa prenieslo do roku 2011. Ide o žiadosť Francúzska (záplavy na rieke Var), Českej republiky (jesenné záplavy), Nemecka (záplavy v Sasku), Chorvátska a Slovinska (septembrové záplavy) a Maďarska (únik červeného kalu). Týmto žiadostiam sa bude v plnom rozsahu venovať výročná správa Fondu solidarity Európskej únie 2011. Financovanie V roku 2010 sa z Fondu solidarity vyplatil grant na jeden prípad, ktorého príslušná žiadosť bola prijatá v januári 2010 (záplavy v Írsku). Príslušný predbežný návrh opravného rozpočtu č. 7/2010[5] rozpočtový orgán schválil 24. novembra 2010. Fond sa mobilizoval aj pri ďalších dvoch žiadostiach prijatých v roku 2010. Predbežný návrh opravného rozpočtu č. 8/2010[6] sa vzťahuje na záplavy, ktoré postihli Portugalsko (záplavy na Madeire) a Francúzsko (búrka Xynthia) a rozpočtový orgán ho schválil 15. decembra 2010. Platby sa realizovali začiatkom roku 2011 po prijatí rozhodnutí o udelení grantu a podpísaní realizačných dohôd. Prijímajúci štát | Katastrofa | Kategória | Poskytnutá suma (EUR) | Írsko | Záplavy (november 2009) | regionálna | 13 022 500 | Portugalsko | Záplavy na Madeire | veľká | 31 255 790 | Francúzsko | Búrka Xynthia | regionálna | 35 635 750 | Spolu | 79 914 040 | MONITOROVANIE Taliansko (zemetrasenie v regióne Abruzzo) Komisia vykonala monitorovaciu návštevu miest L'Aquila a Rím od 11. do 13. apríla 2010 s cieľom informovať sa o systémoch zavedených talianskymi orgánmi na implementáciu grantu z Fondu solidarity vo výške 493,8 milióna EUR po zemetrasení z apríla 2009. Zemetrasenie v meste L'Aquila v talianskom regióne Abruzzo bolo totiž najväčšou katastrofou od vytvorenia fondu a viedlo k poskytnutiu dosiaľ najväčšej pomoci vo výške takmer pol miliardy eur[7]. Komisia osobitne zisťovala obvinenia v médiách týkajúce sa možného zapojenia útvaru národnej civilnej ochrany do nezrovnalostí pri prideľovaní zákaziek týkajúcich sa rekonštrukčných prác v meste L'Aquila, ale nenašla žiadne dôkazy, ktoré by tieto obvinenia potvrdili. Návštevu privítali talianske orgány, ktoré poskytli bohaté a podrobné informácie o implementácii grantu z Fondu solidarity a systéme zavedenom na to, aby sa zaručila regulárnosť a zákonnosť výdavkov. Z pohľadu Komisie návšteva poskytla uistenie o fungovaní zavedených systémov a dosiahnutom pokroku. Zo získaných informácií vyplynulo, že grant z Fondu solidarity sa využil efektívne a podľa pravidiel stanovených v nariadení o Fonde solidarity, rozhodnutí o udelení grantu a realizačnej dohode. Tento dojem potvrdila realizačná správa, ktorú predložili talianske orgány začiatkom roka 2011. Francúzsko (hurikán Klaus) Komisia vykonala monitorovaciu návštevu Francúzska 15. júna 2010 s cieľom informovať sa o systémoch zavedených francúzskymi orgánmi na implementáciu grantu z Fondu solidarity vo výške 109,4 milióna EUR po hurikáne Klaus, ktorý vážne zasiahol región Akvitánsko, Midi-Pyrénées a Languedoc-Roussillon v januári 2009. Hurikán Klaus na juhozápade Francúzska bol ďalšou veľkou katastrofou, ktorá spôsobila nadpriemerné škody. Ako pri predchádzajúcich príležitostiach, návšteva bola vrelo prijatá príslušnými orgánmi a poskytla príležitosť vysvetliť technické záležitosti, ako sú otázky týkajúce sa oprávnenosti výdavkov, lehoty na použitie grantu a otázky kontroly. Návšteva ďalej Komisii umožnila získať dojem pridanej hodnoty Fondu solidarity a zozbierať informácie o systémoch realizácie. UKONčENIA V článku 8 ods. 2 nariadenia o Fonde solidarity sa stanovuje, že najneskôr do šiestich mesiacov po uplynutí jednoročnej lehoty odo dňa vyplatenia grantu predloží prijímajúci štát správu o finančnej realizácii grantu (ďalej len „realizačná správa“) s rozpisom odôvodňujúcim výdavky (ďalej len „vyhlásenie o oprávnenosti“). Na záver tohto postupu Komisia ukončí pomoc z fondu. V priebehu roka 2010 boli uzavreté štyri spisy Fondu solidarity EÚ. 1. Pokiaľ ide o ukončenie pomoci v prípade víchrice na Slovensku v roku 2005, pri ktorom sa poskytla finančná pomoc vo výške 5 667 578 EUR, realizačná správa bola prijatá 9. mája 2007. Pre nesprávny výmenný kurz, ktorý použili slovenské orgány, boli vykázané výdavky nižšie ako poskytnutá suma o 34 992,28 EUR. S cieľom vyriešiť tento problém chýbajúcich výdavkov pre chybný výmenný kurz Komisia navrhla Slovensku, aby vykázalo ďalšie výdavky, ktorými sa rozdiel vyrovná. V marci 2010 slovenské orgány vykázali ďalšie výdavky, ktoré sa posúdili ako oprávnené podľa podmienok nariadenia, rozhodnutia o udelení grantu a realizačnej dohody. Komisia uzatvorila spis v máji 2010. 2. Pokiaľ ide o prípad záplav v Bulharsku z augusta 2005, poskytla sa finančná pomoc vo výške 10 632 185 EUR a realizačná správa bola prijatá 17. januára 2008. Bulharské orgány vo svojom vyhlásení o oprávnenosti uviedli, že výdavky boli o 35 090 EUR nižšie ako poskytnutá suma. Audit bulharských orgánov navyše odhalil neoprávnené výdavky vo výške 8 476 EUR. Následne a po dohode s bulharskými orgánmi Komisia začala postup spätného získania súm a od bulharských orgánov získala 29. decembra 2008 spätne sumu 43 566 EUR . Ďalšiu analýzu a posúdenie Komisia dokončila na jar 2010. Komisia uzatvorila prípad v máji 2010. 3. Pokiaľ ide o víchricu v Lotyšsku z januára 2005, lotyšským orgánom sa vyplatil grant vo výške 9 487 180 EUR. Komisia prijala realizačnú správu 5. novembra 2007. Lotyšské orgány vykázali nevyužité a neoprávnené výdavky vo výške 114 458,80 EUR. Komisia si na dokončenie posúdenia vyžiadala od lotyšských orgánov ďalšie informácie. Dohodlo sa spätné získanie sumy 114 458,80 EUR. Komisia začala postup spätného získania súm a sumu prijala v auguste 2010. 4. Štvrté ukončenie spisu sa týkalo záplav v Rakúsku z augusta 2005, na ktoré bola poskytnutá finančná pomoc vo výške 14 798 589 EUR a realizačná správa bola prijatá 12. februára 2008. Po dôkladnom posúdení útvarmi Komisie bolo potrebné vyžiadať ďalšie informácie týkajúce sa vyhlásenia o oprávnenosti. Rakúske orgány poskytli tieto dodatočné informácie a keďže sa nezistili žiadne nezrovnalosti, Komisia spis uzatvorila v decembri 2010. Komisia v roku 2010 prijala konečné realizačné správy týkajúce sa grantov z roku 2008 od Spojeného kráľovstva (záplavy), Francúzska (búrka Dean/Antilles), Grécka (lesné požiare) a Slovinska (záplavy). Na konci obdobia, na ktoré sa vzťahuje táto výročná správa, ešte prebiehalo posudzovanie týchto realizačných správ. ZÁVERY Fungovanie Fondu solidarity v roku 2010 opäť potvrdilo skúsenosti z predošlých rokov. Možno ich zhrnúť takto: - V prípade veľkých katastrof so škodou prekračujúcou pomerne vysokú prahovú hodnotu funguje Fond solidarity dosť uspokojivo. Kritériá sú jasné a jednoduché na posúdenie, krajiny obvykle nemajú ťažkosti s prípravou žiadosti. Miera úspešnosti je naďalej 100 %. - Naopak, žiadosti týkajúce sa menších katastrof podané podľa výnimočných pravidiel pre takzvané mimoriadne regionálne katastrofy spôsobujú krajinám vážne ťažkosti, najmä preto, že kritériá stanovené v nariadení sa zdajú byť málo jasné a komplikované. Povinnosť štátov vymedziť vo svojej žiadosti postihnutý región ako jednotnú a súdržnú oblasť, v ktorej musí byť postihnutá väčšina obyvateľstva, často neodzrkadľuje realitu. V mnohých prípadoch dokonca aj regionálne katastrofy postihujú zemepisne neprepojené oblasti (napr. záplavy v povodiach rôznych riek) a pre tento fakt je vymedzenie jednotnej a súdržnej oblasti ťažké. Okrem toho dokázať vážne a trvalé následky pre hospodársku stabilitu postihnutého regiónu sa zdá byť dosť špekulatívnou, z ekonomického hľadiska nie práve najspoľahlivejšou a v každom prípade zaťažujúcou úlohou, v rámci ktorej je posúdenie ťažké najmä v menších oblastiach. Doteraz neboli akceptované takmer dve tretiny žiadostí podaných podľa tohto pravidla, pretože nespĺňali stanovené kritériá. - Celkovo sa pociťuje potreba zabezpečiť, aby fond rýchlejšie reagoval a dokázal rýchlejšie poskytnúť pomoc. Aj keď sa fond v skutočnosti nikdy nechápal ako núdzový nástroj, je legitímne očakávať, aby bola finančná pomoc, ktorú poskytuje, sprístupnená čo najrýchlejšie. Omeškanie v dĺžke až jedného roka je jednoznačne priveľké. V rámci pravidiel súčasného nariadenia o Fonde solidarity existujú veľmi obmedzené možnosti riešenia týchto (a niektorých ďalších) problémov. Prvý pokus Komisie v roku 2005 zlepšiť fungovanie fondu v podobe návrhu nového nariadenia o Fonde solidarity pozitívne prijal Európsky parlament, no tento návrh nezískal podporu členských štátov. Komisia preto zvolila nový prístup a 6. októbra 2011 predložila oznámenie o budúcnosti Fondu solidarity[8]. V tomto oznámení sa podrobnejšie analyzuje fungovanie fondu, zdôrazňujú sa problémy a ponúkajú možné riešenia. Plánujú sa diskusie o tomto oznámení so zainteresovanými stranami, najmä s členskými štátmi, Európskym parlamentom a regiónmi. V druhej fáze a v závislosti od výsledku diskusií Komisia môže predložiť legislatívny návrh s cieľom upraviť a zlepšiť súčasné nariadenie. Príloha 1: PRAHOVÉ HODNOTY VEľKÝCH KATASTROF PLATNÉ V ROKU 2010 (NA ZÁKLADE ÚDAJOV O HRUBOM NÁRODNOM DÔCHODKU Z ROKU 2008) (mil. EUR) | Krajina | HND 2008* | 0,6 % HND* | Prahová hodnota veľkej katastrofy 2010* | AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 | BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 | BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 | CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 | CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 | DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** | DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 | EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 | EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 | ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** | FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 | FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** | HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 | IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 | IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** | LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 | LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 | LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 | MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 | NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** | PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 | PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 | RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 | SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 | SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 | SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 | UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** | TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 | HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 | Prahové hodnoty sú definované ako nižšie ako 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002. *Zaokrúhlené hodnoty ** ~ 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002 PRÍLOHA 2: NEVYBAVENÉ žIADOSTI O POMOC Z FONDU SOLIDARITY EURÓPSKEJ ÚNIE OD ROKU 2009 A NOVÉ žIADOSTI, O KTORÝCH SA ROZHODLO V ROKU 2010[9] Dátum vzniku prvej škody | 27/02/10 | 09/05/10 | 14/05/10 | 18/05/10 | 15/05/10 | 31/05/10 | 23/06/10 | Dátum podania žiadosti | 07/05/10 | 16/07/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 | Dátum, ku ktorému boli k dispozícii úplné informácie | 07/05/10 | 27/09/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 | Prahová hodnota veľkej katastrofy (mil. EUR) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 | Celková priama škoda (mil. EUR) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 | Kategória | regionálna | veľká | veľká | susedná | veľká | susedná | veľká | Škoda / prahová hodnota | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % | Náklady na oprávnené núdzové operácie (mil. EUR) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 | Oprávnené náklady / celková škoda | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % | Pomoc / oprávnené náklady | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % | Výška pomoci (% z celkovej škody) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % | Dátum rozhodnutia o grante | 14/01/11 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | Dátum realizačnej dohody | 10/02/11 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | Poskytnutá pomoc (EUR) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 | PRÍLOHA 3: ŽIADOSTI O POMOC Z FONDU SOLIDARITY EÚ OD ROKU 2002 2 | CZ | Záplavy | 2 300 | veľká | 129 | 3 | FR | Záplavy (Le Gard) | 835 | regionálna | 21 | 4 | DE | Záplavy | 9 100 | veľká | 444 | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2002 | 728 | 2 0 0 3 | 1 | ES | Únik ropy (Prestige) | 436 | regionálna | 8,626 | 2 | IT | Zemetrasenie (Molise/Apulia) | 1 558 | regionálna | 30,826 | 3 | IT | Erupcia sopky (Etna) | 894 | regionálna | 16,798 | 4 | IT | Záplavy (severné Taliansko) | (1 900) | (veľká) | zamietnutá | 5 | GR | Nepriaznivé zimné počasie | (nejasná) | (veľká ?) | zamietnutá | 6 | PT | Lesné požiare | 1 228 | veľká | 48,539 | 7 | FR | Lesné požiare (južné Francúzsko) | 531 | (regionálna) | zamietnutá | 8 | ES | Lesné požiare (hranica s Portugalskom) | 53 | susedná krajina | 1,331 | 9 | MT | Záplavy | 30 | veľká | 0,961 | 10 | IT | Záplavy (Friuli Venezia-Giulia) | (525) | (regionálna) | zamietnutá | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2003 | 107,081 | 2 0 0 4 | 1 | FR | Záplavy (delta Rhôny) | 785 | regionálna | 19,625 | 2 | ES | Záplavy (Malaga) | (73) | (regionálna) | zamietnutá | 3 – 9 | ES | Lesné požiare (7 žiadostí) | (480) | (regionálna) | všetkých 7 zamietnutých | 10 | SK | Záplavy | (29) | (regionálna) | zamietnutá | 11 | SI | Zemetrasenie | (13) | (regionálna) | stiahnutá | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2004 | 19,625 | 2 0 0 5 | 1 | SK | Víchrica (Tatry) | 203 | veľká | 5,668 | 2 | IT | Záplavy (Sardínia) | (223, nadhodnotená) | (regionálna) | zamietnutá | 3 | EE | Búrka | 48 | veľká | 1,29 | 4 | LV | Búrka | 193 | veľká | 9,487 | 5 | SE | Víchrica „Gudrun“ | 2 297 | veľká | 81,725 | 2 0 0 5 | 6 | LT | Búrka | 15 | susedná krajina | 0,379 | 7 | GR | Záplavy na rieke Evros | (112) | (regionálna) | zamietnutá | 8 | RO | Jarné záplavy | 489 | veľká | 18,798 | 9 | BG | Jarné záplavy | 222 | veľká | 9,722 | 10 | BG | Letné záplavy | 237 | veľká | 10,632 | 11 | RO | Letné záplavy | 1 050 | veľká | 52,4 | 12 | AT | Záplavy (Tirolsko/Vorarlbersko) | 592 | regionálna | 14,799 | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2005 | 204,905 | 2 0 0 6 | 1 | UK | Výbuch v skladovacích priestoroch ropy Buncefield | (700) | (regionálna) | stiahnutá | 2 | GR | Záplavy na rieke Evros | 372 | regionálna | 9,306 | 3 | HU | Záplavy | 519 | veľká | 15,064 | 4 | ES | Lesné požiare v Galícii | (91) | (regionálna) | zamietnutá | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2006 | 24,370 | 2 0 0 7 | 1 | DE | Orkán „Kyrill“ | 4750 | veľká | 166,9 | 2 | FR | La Réunion, Cyklón „Gamede“ | 211 | regionálna | 5,29 | 3 | ES | Záplavy na El Hierro | (18) | (regionálna) | zamietnutá | 4 | ES | Záplavy v La Mancha | (66) | (regionálna) | zamietnutá | 5 | UK | Záplavy | 4 612 | veľká | 162,387 | 6 | CY | Lesné požiare | (38) | (regionálna) | zamietnutá | 7 | ES | Lesné požiare na Kanárskych ostrovoch | (144) | (regionálna) | zamietnutá | 8 – 16 | IT | 9 žiadostí týkajúcich sa lesných požiarov v 9 regiónoch | - | (regionálna) | neprípustná, zmeškaný termín | 17 | FR | Búrka Dean/Martinique | 509 | regionálna | 12,78 | 18 | GR | Lesné požiare | 2 118 | veľká | 89,769 | 19 | SI | Záplavy | 233 | veľká | 8,254 | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2007 | 445,380 | 2 0 0 8 | 1 | CY | Sucho | 165,4 | veľká | 7,605 | 2 | RO | Záplavy | 471,4 | regionálna | 11,785 | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2008 | 19,390 | 2 | IT | Zemetrasenie v regióne Abruzzo | 10 212,0 | veľká | 493,771 | 3 | GR | Lesné požiare 09 | (152,8) | (regionálna) | zamietnutá | 4 | CY | Búrky 09 | (2,6) | (regionálna) | zamietnutá | 5 | GR | Záplavy na ostrove Evia | (83,2) | (regionálna) | zamietnutá | 6 | IT | Zosuvy pôdy v Messine | (598,9) | (regionálna) | zamietnutá | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2009 | 603,148 | 2 0 1 0 | 1 | IE | Záplavy 09 | 520,9 | regionálna | 13,022 | 2 | IT | Záplavy v Toskánsku 09 | (211,7) | (regionálna) | zamietnutá | 3 | ES | Záplavy v Andalúzii 10 | (709,7) | (regionálna) | zamietnutá | 4 | PT | Záplavy na Madeire | 1 080 | veľká | 31,256 | 5 | FR | Búrka Xynthia | 1 425 | regionálna | 35,636 | 6 | SK | Záplavy 10 | 649,9 | veľká | 20,431 | 7 | PL | Záplavy 10 | 2 993,7 | veľká | 105,567 | 8 | CZ | Záplavy 10 | 204,5 | susedná | 5,111 | 9 | HU | Záplavy 10 | 719,3 | veľká | 22,486 | 10 | HR | Záplavy 10 | 153,04 | susedná | 3,826 | 11 | FR | Záplavy na rieke Var 10 | 703 – 778 | regionálna | lehota vybavenia 31/12/2010 | 12 | RO | Záplavy 10 | 875,75 | veľká | 24,968 | 13 | CZ | Augustové záplavy 10 | 436,5 | regionálna | lehota vybavenia 31/12/2010 | 14 | DE | Záplavy v Sasku 10 | 937,7 | regionálna | lehota vybavenia 31/12/2010 | 15 | HR | Septembrové záplavy 10 | 47 | susedná | lehota vybavenia 31/12/2010 | 16 | SI | Septembrové záplavy 10 | 251,3 | veľká | lehota vybavenia 31/12/2010 | 17 | HU | Únik červeného kalu 10 | 174,32 | regionálna | lehota vybavenia 31/12/2010 | Celková pomoc v rámci žiadostí z roku 2010 | 262,303 | Celková pomoc schválená od roku 2002 | 2 414, 200 milióna EUR | [1] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, Ú. v. ES L 311/3 zo 14.11.2002. [2] Väčšina týchto grantov sa mohla vyplatiť až v roku 2011 po podpísaní príslušných realizačných dohôd s prijímajúcimi krajinami. [3] Prahová hodnota pre mobilizáciu Fondu solidarity je definovaná ako škoda prekračujúca 0,6 % hrubého národného dôchodku krajiny alebo 3 miliardy EUR v cenách v roku 2002. Prehľad prahových hodnôt uplatniteľných v roku 2010 obsahuje príloha 1. [4] Tento meteorologický jav zasiahol veľké časti strednej a juhovýchodnej Európy v máji a júni 2010 a viedol k žiadostiam o pomoc z Fondu solidarity piatich krajín: Slovenska, Poľska, Českej republiky, Maďarska a Chorvátska. [5] Návrh opravného rozpočtu č. 8 k rozpočtu na rok 2010 prečísloval a ako opravný rozpočet č. 7 prijal Európsky parlament 24. 11. 2010 bez ďalších úprav. KOM(2010)533, Ú. v. EÚ L 50 z 24.2.2011. [6] Návrh opravného rozpočtu č. 9 k rozpočtu na rok 2010 prečísloval a ako opravný rozpočet č. 8 prijal Európsky parlament 15. 12. 2010 bez ďalších úprav. KOM(2010)577, Ú. v. EÚ L 50 z 24.2.2011. [7] Podrobné informácie obsahuje výročná správa Fondu solidarity Európskej únie 2009, KOM(2011)136 z 23.3.2011. [8] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Budúcnosť Fondu solidarity Európskej únie, KOM(2011)613 v konečnom znení, 6.10. 2011. [9] Boli prijaté ďalšie žiadosti CZ (Augustové záplavy), DE (Záplavy v Sasku), HR (Septembrové záplavy), SI (Septembrové záplavy) a HU (Únik červeného kalu). O týchto žiadostiach sa rozhodlo až v roku 2011 a venovať sa im bude výročná správa 2011.