SK Úradný vestník Európskej únie C 248/37

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Príspevok občianskej spoločnosti k Východnému partnerstvu“

2011/C 248/06

Spravodajca: Gintaras MORKIS

Rada Európskej únie požiadala 15. novembra 2010 Európsky hospodársky a sociálny výbor podľa článku 304 ZFEÚ o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Príspevok občianskej spoločnosti k Východnému partnerstvu“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 25. mája 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 472. plenárnom zasadnutí(schôdza zo 16. júna 2011) prijal 133 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pripisuje veľký význam Východnému partnerstvu ako strategickej nevyhnutnosti a politickej investícii EÚ, ktorá bude v budúcnosti prospešná občanom Európskej únie i partnerských krajín. Udalosti v Stredozemí potvrdili, že úloha občianskej spoločnosti zostáva prvoradou pri prechode na demokraciu, pri ústavných reformách a budovaní inštitúcií. Príspevok občianskej spoločnosti k Východnému partnerstvu by preto mal byť podporovaný a riadne zohľadňovaný, aby sa zabezpečil úspech tohto procesu.

1.2 EHSV víta pokrok, ktorý sa dosiahol pri uplatňovaní iniciatívy Východné partnerstvo, ktorá bola oficiálne odštartovaná v máji 2009. Všetky krajiny Východného partnerstva zlepšili a zintenzívnili svoje vzťahy s EÚ prostredníctvom dialógu o dohodách o pridružení, zónach voľného obchodu, zjednodušení vízových požiadaviek a spoluprácou pri zaisťovaní energetických dodávok a v iných oblastiach. (Žiaľ, po udalostiach po prezidentských voľbách v decembri 2010 Bielorusko urobilo vo vzťahoch s EÚ veľký krok späť.)

1.3 Príspevok občianskej spoločnosti k mnohostrannosti Východného partnerstva

1.3.1 Účasť na medzivládnych tematických platformách Východného partnerstva

1.3.1.1 EHSV bol pozvaný zúčastňovať sa na troch zo štyroch vytvorených medzivládnych tematických platforiem. EHSV však vyzýva Komisiu, aby ho na účasť a spoluprácu pozvala aj pri tematickej platforme 3 venovanej bezpečnosti energetických dodávok, nakoľko má v tejto oblasti odborné znalosti.

1.3.1.2 Výbor zastáva názor, že zástupcom príslušných pracovných skupín fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva by sa malo dovoliť zúčastniť sa na stretnutiach medzivládnych tematických platforiem.

1.3.2 Fórum občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva

1.3.2.1 Výbor takisto víta, že bolo v novembri 2009 vytvorené fórum občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva. Výbor považuje národné platformy fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva za rozhodne vhodný nástroj na uplatňovanie Východného partnerstva v partnerských krajinách s účasťou občianskej spoločnosti, ale ľutuje, že zamestnávatelia, odbory a iné sociálno-ekonomické organizácie (poľnohospodárov, spotrebiteľov) na národnej úrovni sú do činnosti národných platforiem zapojené len veľmi málo, ak vôbec.

1.3.2.2 Keďže sociálni partneri nie sú v súčasnosti na fóre zodpovedajúco zastúpení, výbor žiada revíziu rokovacieho poriadku fóra, predovšetkým tých častí, ktoré sa týkajú výberového konania, aby sa vyzdvihla účasť zamestnávateľov a zástupcov zamestnancov, ako aj ostatných záujmových skupín z EÚ a partnerských krajín na fóre.

1.3.2.3 Výbor žiada preskúmať štruktúru fóra so zámerom dosiahnuť jeho efektívnejšiu činnosť pri súčasnom efektívnejšom využívaní dostupných zdrojov financovania. Dôraz by sa mal presunúť na priebežnú a projektovo zameranú činnosť (v kontexte pracovných skupín fóra a národných platforiem).

1.3.2.4 Výbor navrhuje, aby sa zvýšil počet zástupcov z EÚ, čím by sa podnietila výmena skúseností a podporilo zbližovanie s európskymi hodnotami. EHSV so svojimi 344 členmi zastupujúcimi organizovanú občiansku spoločnosť EÚ je veľmi dobre kvalifikovaný zohrávať aktívnu úlohu pri dosahovaní cieľov Východného partnerstva na fóre, ak pravidlá fóra umožnia jeho zvýšené a neustále zapojenie do fóra aj riadiaceho výboru.

1.3.2.5 Vzhľadom na rastúci rozsah vplyvu fóra a osobitne vzhľadom na právomoci národných platforiem je výbor pripravený prispieť k lepšiemu fungovaniu fóra. Takisto zastáva názor, že sa stalo nevyhnutnosťou vytvoriť sekretariát, zvlášť vzhľadom na prácu riadiaceho výboru.

1.3.2.6 Ak by sa pri činnosti fóra neodstránila neprimeranosť jeho štruktúry, výbor by zvážil iné spôsoby, ako zmobilizovať sociálno-ekonomické subjekty krajín Východného partnerstva na dosiahnutie cieľov tohto partnerstva.

1.4 Konsolidácia občianskej spoločnosti v partnerských krajinách a príspevok k mnohostrannosti Východného partnerstva

1.4.1 Výbor starostlivo sleduje udalosti v južnom Stredozemí. Je úplne presvedčený, že EÚ by mala podporovať demokratizáciu a stabilizáciu v regióne. Zároveň žiada dlhodobý vyvážený postoj k južným a východným susedom EÚ, aj pokiaľ ide o finančnú pomoc pri politických a hospodárskych reformách, prispôsobovaní sa normám EÚ a konsolidácii občianskej spoločnosti.

1.4.2 Výbor si myslí, že neprimerané financovanie môže spôsobiť nenaplnenie očakávaní vkladaných do Východného partnerstva ako dôležitého nástroja na podporu približovania sa európskym hodnotám. Vzhľadom na to EHSV všeobecne víta návrh Komisie preskúmať európsku susedskú politiku, ale ľutuje, že oznámenie „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“ netrvá na vytvorení mechanizmov konzultácií s občianskou spoločnosťou v krajinách európskej susedskej politiky a nijako v tejto súvislosti nespomína, že EÚ má vlastnú inštitúciu občianskej spoločnosti, ani úlohu, ktorú môže EHSV zohrávať v tomto procese.

1.4.3 EHSV by privítal návrh vytvoriť Európsku nadáciu za demokraciu a nástroj podpory občianskej spoločnosti. EHSV však vyzýva Komisiu, aby sa poučila zo skúseností nadobudnutých pri nástroji podpory občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu, čím by sa vyhla niektorým nedostatkom.

1.4.4 Výbor zastáva názor, že je mimoriadne dôležité pracovať spolu s nezávislými organizáciami v partnerských krajinách. Rovnako je potrebné spolupracovať s jestvujúcimi organizáciami závislými od vlád a zároveň podporovať vytvorenie nezávislých odborov a zamestnávateľských organizácií, ktoré by boli schopné zúčastňovať sa skutočného sociálneho dialógu, šíriť myšlienku demokracie, ľudských a pracovných práv a usilovať sa o dosiahnutie ostatných cieľov Východného partnerstva.

1.4.5 EHSV zastáva názor, že zintenzívnenie dialógu medzi vládami a občianskej spoločnosti na národnej úrovni je predpokladom demokratizácie spoločností vo východných susedných krajinách a ich zblíženia s európskymi hodnotami. Osobitne potrebné je upevniť úlohu občianskej spoločnosti pri príprave a uplatňovaní akčných plánov európskej susedskej politiky.

1.4.6 Výbor žiada vytvoriť mechanizmus konzultácií s občianskou spoločnosťou v krajinách Východného partnerstva, ako sú hospodárske a sociálne rady alebo podobné organizácie, pričom sa musia zohľadňovať odlišné podmienky každej partnerskej krajiny. V niektorých krajinách partnerstva by dobrou základňou tohto procesu mohli byť jestvujúce platformy fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva. EHSV je pripravený podeliť sa o svoje skúsenosti s občianskou spoločnosťou v krajinách Východného partnerstva.

1.4.7 Výbor zastáva názor, že dohody o pridružení, o ktorých EÚ rokuje s partnerskými krajinami by mali obsahovať ustanovenia o vytvorení spoločných orgánov občianskej spoločnosti, ktorých úlohou by bolo sledovať uplatňovanie týchto dohôd.

1.4.8 Pokiaľ ide o rokovania a závery Dohody o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu (DCFTA), výbor si myslí, že občianska spoločnosť tak z EÚ, ako aj z partnerských krajín by mala byť zapojená do vypracovania hodnotenia vplyvu na udržateľnosť pred rokovaniami, a že mechanizmy občianskej spoločnosti by mali byť zahrnuté do budúcej DCFTA, aby sa sledovalo uplatňovanie ustanovení o udržateľnom rozvoji.

1.5 Výbor dúfa, že rok 2011 bude pre Východné partnerstvo rozhodujúcim rokom, keďže sa očakáva, že maďarské a osobitne poľské predsedníctvo Rady dajú tejto iniciatíve nové podnety.

1.6 Výbor tieto odporúčania adresuje najvyšším predstaviteľom štátov a vlád a dúfa, že summit Východného partnerstva v Poľsku na jeseň 2011 primerane uzná príspevok občianskej spoločnosti za posledné dva roky a dosiahnutý pokrok a že tiež kriticky zhodnotí nedostatky súvisiace s nedostatočným zapojením sociálnych partnerov a neprimeranosťou fóra občianskej spoločnosti.

2. Príspevok občianskej spoločnosti k mnohostrannosti Východného partnerstva

2.1 Pre Európsku úniu je životne dôležité, aby jej východní susedia boli stabilní, mali dobrú správu vecí verejných a predvídateľné politické opatrenia, a takisto, aby ich hospodárstva rástli. Krajiny východnej Európy a južného Kaukazu zasa s nadšením očakávajú, že budú mať užšie a aktívnejšie vzťahy s EÚ. Kľúčovým činiteľom pokroku týchto krajín pri zbližovaní sa s EÚ spočíva v hodnotách a v približovaní právnych a ostatných predpisov. Východné partnerstvo by sa preto malo považovať za politickú investíciu Európskej únie, z ktorej budú profitovať občania EÚ a ktorá podporí celkový pokrok v partnerských krajinách.

2.2 Účasť na medzivládnych tematických platformách Východného partnerstva

2.2.1 V oznámení o Východnom partnerstve Európska komisia uviedla, že zapájaniu občianskej spoločnosti by sa mala priznať osobitná úloha. EHSV bol pozvaný zúčastňovať sa na troch zo štyroch vytvorených medzivládnych tematických platforiem (platforma 1: Demokracia, dobrá správa vecí verejných a stabilita, platforma 2: Hospodárska integrácia a zbližovanie s odvetvovými politikami EÚ a platforma 4: Medziľudské vzťahy) a má možnosť vyjadrovať na týchto platformách názory občianskej spoločnosti. Napriek svojmu intenzívnemu zapojeniu do energetickej problematiky výbor nebol pozvaný zúčastňovať sa dôležitej tematickej platformy „Energetická bezpečnosť“.

2.2.2 EHSV zastáva názor, že platformy urobili pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov iniciatívy Východné partnerstvo, ale ľutuje, že účasť občianskej spoločnosti je obmedzená. Podľa výboru by sa zástupcom príslušných pracovných skupín fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva malo dovoliť zúčastňovať sa na stretnutiach medzivládnych tematických platforiem. Občianskej spoločnosti by to umožnilo informovať sa o práci platforiem a vypracovať lepšie uplatniteľné a konkrétnejšie odporúčania. Výbor vyzýva Komisiu, aby sa zúčastňovala rokovaní s partnerskými krajinami s cieľom zaviesť zmeny do rokovacích poriadkov medzivládnych platforiem, ktorými by sa trvalým účastníkom zabezpečilo postavenie pri fóre týchto platforiem.

2.2.3 Výbor si myslí, že platformy by mohli byť viazané na projekty, ktoré sú zaujímavé pre občiansku spoločnosť. Jedným z ukážkových príkladov zapojenia podnikateľských združení do Východného partnerstva by mohol byť program EAST-INVEST, spoločný podnik Eurochambres a partnerov zo štátov Východného partnerstva. Ide o nový trojročný projekt zameraný na Východné partnerstvo, ktorého cieľom je zjednodušiť obchod v regióne východných susedov a podporiť hospodársky rozvoj a investície. Do projektu sa zapojilo 21 komôr z krajín EÚ s úsilím o dosiahnutie cieľov platformy 2 venovanej hospodárskej integrácii a zbližovaniu s odvetvovými politikami EÚ. Celkový rozpočet projektu je 8,75 milióna eur, z ktorých 7 miliónov poskytla Európska komisia. Treba dúfať, že tento projekt získa pomoc, ktorá bola deklarovaná, a skutočne prispeje k uskutočneniu cieľov Východného partnerstva. Tento príklad by sa mohol využiť pri konkrétnych projektoch EÚ a organizácií v partnerských krajinách v iných odvetviach, ako je poľnohospodárstvo, spotrebiteľská problematika, organizácie ochrancov prírody atď.

2.2.4 Výbor zastáva názor, že takisto solídne zapojenie spoločnosti do hlavnej iniciatívy pre malé a stredné podniky v rámci platformy 2 a organizovanie stretnutí podnikateľov by mohlo vyústiť do organizácie podnikateľského fóra Východného partnerstva, ktoré zvýši podporu podnikateľských organizácií rokovaniam DCFTA.

2.2.5 Výbor zdôrazňuje, že do práce žiadnej z platforiem nie je zaradený sociálny dialóg, hoci je súčasťou súboru právnych predpisov EÚ.

2.3 Fórum občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva

2.3.1 Návrh Komisie vytvoriť fórum občianskej spoločnosti bol prijatý so širokou podporou.

2.3.2 Väčšina členov fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva sú však skupiny odborníkov a mimovládne organizácie, ktoré nereprezentujú celú rozmanitosť občianskej spoločnosti. Veľmi málo organizácií partnerských krajín zastupuje záujmy podnikateľov, zamestnancov a sociálnych partnerov, t. j. podnikateľských združení a odborov alebo iných predstaviteľov sociálno-hospodárskych záujmov (poľnohospodári, spotrebitelia, vedecká a akademická obec atď.).

2.3.3 V riadiacom výbore so 17 členmi nie sú sociálni partneri z partnerských krajín zastúpení vôbec.

2.3.4 Za posledný rok a pol boli vo všetkých partnerských krajinách vytvorené národné platformy fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva, takže organizácie občianskej spoločnosti v každej krajine sa môžu schádzať, aby uplatňovali ciele partnerstva.

2.3.5 Výbor bezvýhradne schvaľuje vytvorenie národných platforiem fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva a ich príspevok k procesu Východného partnerstva. Je hodné spomenúť viacero príkladov:

— bieloruská platforma vytvorila v júli 2010 „Orientačný plán pre Bielorusko v rámci Východného partnerstva“,

— azerbajdžanská platforma dala podnet k viacerým udalostiam v problematike, ktorá sa týka vlády a občianskej spoločnosti, napr. vstup Azerbajdžanu do Svetovej obchodnej organizácie, alternatívne a obnoviteľné zdroje energie, energetická účinnosť, situácia malých a stredných podnikov,

— Rada národnej účasti, ktorá v Moldavsku plnila funkciu platformy pred formálnym vytvorením národnej platformy, sa mohla zúčastniť všetkých stretnutí moldavského kabinetu ministrov a predstaviť svoj postoj k rozhodnutiam vlády a navrhovaným politickým opatreniam.

Výbor však ľutuje skutočnosť, že aj pri týchto platformách sa sociálni partneri iba obmedzene, ak vôbec, zúčastňujú na národnej úrovni na činnosti národných platforiem a vzhľadom na to nepokrývajú problematiku sociálnych práv.

2.3.6 Výbor zistil viaceré nedostatky vo fungovaní fóra a navrhol, aby sa s riadiacim výborom pracovalo na zlepšení činnosti fóra.

2.3.7 Súčasné zloženie fóra nezodpovedá koncepcii uvedenej v dokumente Komisie, podľa ktorého by členstvo vo fóre občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva malo byť otvorené organizáciám občianskej spoločnosti, t. j. základným organizáciám, odborovým zväzom, zamestnávateľským organizáciám, stavovským organizáciám, mimovládnym organizáciám, skupinám odborníkov, neziskovým nadáciám, národným a medzinárodným organizáciám a sieťam občianskej spoločnosti a iným subjektom občianskej spoločnosti z krajín partnerstva, ale aj členským štátom EÚ a medzinárodným organizáciám a sieťam. Môžu byť pozvané aj organizácie občianskej spoločnosti z tretích krajín. EHSV a jeho ekvivalenty v partnerských krajinách by mali zohrávať kľúčovú úlohu, osobitne pokiaľ ide o podnikanie, zamestnanosť a problematiku práce a sociálnych vecí. Hlavné európske organizácie zamestnávateľov a zamestnancov vyjadrili 19. mája 2010 v liste členom fóra svoje obavy z tejto situácie. Vysokopostavení zástupcovia EHSV a Európskej komisie diskutovali o zložení fóra a o skutočnosti, že niektoré z cieľov Východného partnerstva, predovšetkým ciele hospodárskej integrácie by sa dali dosiahnuť iba vtedy, keď všetci relevantní partneri budú zapojení do práce fóra.

2.3.8 Výbor je takisto presvedčený, že by sa mala rozhodne zintenzívniť úloha organizácií občianskej spoločnosti EÚ vo fóre. Ich zastúpenie je zatiaľ obmedzené pre relatívne nízke počty miest určených účastníkom fóra z EÚ (z 230 organizácií pozvaných na berlínske fórum bolo iba 80 z EÚ) a v riadiacom výbore (7 miest zo 17). Účasť občianskej spoločnosti EÚ je obmedzená aj územne. Prevažujú organizácie z niektorých členských štátov blízko východných hraníc. Je iba málo organizácií občianskej spoločnosti EÚ, ktoré majú osobitné projekty alebo programy pre partnerov z krajín Východného partnerstva.

2.3.9 Výbor je ochotný využívať svoje kapacity, skúsenosti, know-how a styky, aby prispel k náprave jestvujúcej nerovnováhy vo fóre občianskej spoločnosti. Členovia výboru, ktorých je 344, predstavujú rozsiahly potenciál, ktorý sa dá využiť pri presadzovaní záležitostí Východného partnerstva v inštitúciách EÚ, vo všetkých členských štátoch a všetkých sférach občianskej spoločnosti, predovšetkým vrátane sociálnych partnerov.

2.3.10 Aby sa výboru umožnilo zohrávať túto úlohu, musí byť v štruktúrach fóra riadne zastúpený. Súčasné pravidlá neposkytujú perspektívu stáleho a účinného zapájania EHSV do fóra občianskej spoločnosti, a preto by mali byť zmenené, aby sa umožnila jeho stála a zvýšená účasť na fóre.

2.3.10.1 Lepšia účasť EHSV a iných sociálno-ekonomických subjektov by takisto mohla prispieť k dosiahnutiu vyváženejšej účasti v pracovných skupinách fóra. V súčasnosti sa väčšina organizácií zapája do pracovnej skupiny „Demokracia, dobré riadenie a stabilita“ a do pracovnej skupiny „Medziľudské kontakty“, zatiaľ čo pracovné skupiny „Hospodárska integrácia a zbližovanie s odvetvovými politikami EÚ“ a „Životné prostredie, klimatické zmeny a energetická bezpečnosť“ nemajú dostatočný počet účastníkov, čo je v rozpore s dôležitosťou tém, ktorým sa venujú v záujme úspešného uplatňovania Východného partnerstva. Výbor by bol schopný byť v tomto smere prínosom.

2.3.10.2 EHSV si myslí, že práca fóra by mala byť viac projektovo zameraná. Niektoré pracovné skupiny, ako je skupina „Hospodárska integrácia a zbližovanie s odvetvovými politikami EÚ“ sa pokúsili vypracovať určité projekty, ale neuspeli pre nedostatočné financovanie a nedostatočný počet partnerov. Potenciál a administratívna kapacita EHSV by mohli byť užitočné pri vypracovávaní konkrétnych projektov. Spoločne vypracované štúdie a projekty by takisto mohli pomôcť pri zintenzívnení príspevku občianskej spoločnosti k Východnému partnerstvu.

2.3.10.3 EHSV navrhuje, aby sa riadiaci výbor volil na dva roky, čím by sa zlepšila jeho účinnosť a poskytol by sa mu dostatočný čas na uplatnenie projektov a nápadov. Okrem toho si výbor myslí, že sa stalo nevyhnutnosťou vytvoriť sekretariát riadiaceho výboru.

2.3.11 Ak činnosť fóra zostane neuspokojivá, výbor zváži iné spôsoby, ako zmobilizovať sociálno-ekonomické subjekty na dosiahnutie cieľov Východného partnerstva.

3. Konsolidácia občianskej spoločnosti v partnerských krajinách a príspevok k mnohostrannosti Východného partnerstva

3.1 Nedávne udalosti v severnej Afrike a na Blízkom východe jasne ukázali, že režimy môžu padnúť, aj keď zohrávajú významnú úlohu v oblasti bezpečnosti a stability regiónu a dostávajú finančnú pomoc od západných demokracií, ak neberú do úvahy hospodársku a sociálnu situáciu obyvateľstva a porušujú ľudské práva a slobody. Spoločenstvo celého sveta teraz môže len s obavou sledovať politický vývoj v tomto regióne a špekulovať o jeho celosvetových dôsledkoch. Nedávne udalosti v tomto regióne musia byť podrobené dôkladnej analýze, pričom poučenie, ktoré z toho vzíde, treba preskúmať a vyvodiť z neho príslušné závery.

3.1.1 Medzi krajinami Východného partnerstva sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o politickú situáciu a situáciu organizácií občianskej spoločnosti. Nachádzajú sa na rôznej úrovni, pokiaľ ide o demokraciu, ľudské práva a občianske slobody. Medzi úrovňou ich hospodárskeho a sociálneho rozvoja a dokonca geopolitickými vyhliadkami sú tiež rozdiely. Významné rozdiely sú aj medzi úsilím týchto krajín stotožniť sa s EÚ a cieľmi ich účasti vo Východnom partnerstve. Občianska spoločnosť v niektorých partnerských krajinách ani nemá rovnaké príležitosti zúčastniť sa na tomto partnerstve. Partnerské krajiny by sa preto mali najskôr individuálne preskúmať, aby bolo možné posúdiť pokrok, ktorý dosiahli, rozsah zapojenia občianskej spoločnosti do tejto iniciatívy a existujúce možnosti.

3.2 Spomedzi partnerských krajín to je Ukrajina, Moldavsko a Gruzínsko, ktoré sa skutočne naučili využívať možnosti Východného partnerstva v konkrétnych oblastiach. Ak sa tento veľký rozdiel medzi týmito troma krajinami a ostatnými štátmi Východného partnerstva bude ďalej zväčšovať, potom budúcnosť Východného partnerstva ako regionálneho projektu vo východnej Európe môže byť z dlhodobého hľadiska ohrozená. Preto musí Európska komisia a občianska spoločnosť v zostávajúcich troch krajinách zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa tento rozdiel ďalej nezväčšoval. Bielorusko určite predstavuje najväčšie problémy. Jeho členstvo vo Východnom partnerstve by sa však nemalo spochybňovať, hlavne vzhľadom na osobitnú politickú situáciu v krajine.

3.3 Výbor uznáva, že Východné partnerstvo bude môcť vykonávať svoje aktivity v oblasti regionálnej bezpečnosti, stability, hospodárskej integrácie, ochrany životného prostredia, energetickej bezpečnosti, kontaktov medzi národmi atď. len vtedy, ak partnerské krajiny budú rešpektovať ľudské práva a slobodu združovania a bude v nich prebiehať skutočný sociálny a občiansky dialóg. Väčšiu pozornosť by preto bolo potrebné venovať týmto otázkam, zvlášť v prípade Bieloruska, hoci aj ostatné partnerské krajiny majú v tejto oblasti problémy.

3.4 Je jasné, že v štátoch Východného partnerstva neexistuje skutočný sociálny dialóg ani mechanizmus konzultácií s občianskou spoločnosťou. Za partnerov pre sociálny a občiansky dialóg sú často považované len organizácia zriadené a riadené vládou. Výbor si uvedomuje, že je mimoriadne dôležité pracovať spolu s nezávislými organizáciami v partnerských krajinách. Rovnako je však potrebné spolupracovať s jestvujúcimi organizáciami uznanými vládami a niekedy aj závislými od vlád, ktoré ich podporujú na ceste vývoja a zároveň podporujú vytvorenie nezávislých odborov a zamestnávateľských organizácií, ktoré v týchto krajinách stále chýbajú a ktoré by im poskytli možnosť zúčastňovať sa skutočného sociálneho dialógu, šíriť myšlienku demokracie, ľudských a pracovných práv a usilovať sa o dosiahnutie ostatných cieľov Východného partnerstva.

3.5 Aktívnejšie zapojenie občianskej spoločnosti by mohlo pomôcť urýchliť dosiahnutie cieľov Východného partnerstva v partnerských krajinách. Navyše by Východné partnerstvo a zapojenie občianskej spoločnosti do neho mohlo pomôcť posilniť občiansku spoločnosť. Pri rozvíjaní programov na posilnenie administratívnych kapacít si verejný sektor musí uvedomiť význam občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a skúseností, ktoré má EÚ a jej členské štáty so zapájaním občianskej spoločnosti do rozhodovacieho procesu. Skúsenosti organizácií v krajinách strednej Európy by mohli byť veľmi užitočné pri budovaní kapacít vládnych a mimovládnych organizácií v krajinách Východného partnerstva. EHSV je tiež pripravený poskytnúť vládam krajín Východného partnerstva svoje know-how zamerané na vytvorenie vhodného legislatívneho rámca sociálneho a občianskeho dialógu.

3.6 Vzhľadom na to EHSV všeobecne víta návrh Komisie preskúmať európsku susedskú politiku. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že oznámenie „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“ netrvá na vytvorení mechanizmov konzultácií s občianskou spoločnosťou v krajinách európskej susedskej politiky a nijako v tejto súvislosti nespomína, že EÚ má vlastnú inštitúciu občianskej spoločnosti, ani úlohu, ktorú môže EHSV zohrávať v tomto procese.

3.7 EHSV tiež víta návrh vytvoriť Európsku nadáciu za demokraciu a nástroj občianskej spoločnosti, pretože by určite pomohol zvýšiť účasť občianskej spoločnosti na politickom živote. Zároveň však vyzýva Komisiu, aby sa poučila zo skúseností nadobudnutých pri nástroji podpory občianskej spoločnosti a iných formách podpory občianskej spoločnosti v rámci predvstupovej pomoci. V príspevku EHSV do prebiehajúcej „Revízie podpory EÚ občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu a Turecka“ Komisie sa zdôrazňuje, že väčšiu pozornosť je potrebné venovať sociálnym partnerom, ktorí sú niekedy úplne ignorovaní, najmä odborom. Konkrétne to znamená zamerať sa nielen na projekty, ale aj na inštitucionálny rozvoj a celkovú udržateľnosť organizácií.

3.8 Aby EHSV zistil rozsah zapojenia organizácií občianskej spoločnosti do Východného partnerstva a prebiehajúceho dialógu s národnými vládami, požiadal tieto organizácie o vyplnenie krátkeho dotazníka. Výsledky prieskumu ukazujú, že chýba dialóg medzi národnými vládami a organizáciami občianskej spoločnosti, najmä vo vzťahu k dohodám o pridružení a uplatňovaniu akčných plánov európskej susedskej politiky. Vlády dostatočne nekonzultujú s týmito organizáciami otázky týkajúce sa Východného partnerstva. Hlavným zdrojom informácií v tejto oblasti sú delegácie Európskej komisie v príslušných krajinách a médiá. Samozrejme, že v každej krajine je situácia iná. Dialóg medzi úradmi a občianskou spoločnosťou je najviac rozvinutý v Moldavsku, kým situácia v tejto oblasti je najhoršia v Bielorusku. Výbor žiada vytvoriť mechanizmus konzultácií s občianskou spoločnosťou v krajinách Východného partnerstva, ako sú hospodárske a sociálne rady alebo podobné organizácie. Jestvujúce platformy fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva by mohli byť zapojené do tohto procesu. EHSV je pripravený podporiť občiansku spoločnosť v partnerských krajinách pri zriaďovaní inštitúcií sociálneho dialógu využitím skúseností, ktoré získal pri nedávnych rozšíreniach.

3.9 Výbor zastáva názor, že dohody o pridružení, o ktorých EÚ rokuje s partnerskými krajinami (v súčasnosti prebiehajú rokovania so všetkými partnerskými krajinami okrem Bieloruska) by mali obsahovať ustanovenia o vytvorení spoločných orgánov občianskej spoločnosti, aby občianska spoločnosť mohla sledovať uplatňovanie týchto dohôd. Tieto orgány by mohli poskytovať konzultácie na žiadosť asociačných rád, vytvorených na základe dohôd o pridružení, alebo predkladať odporúčania z vlastnej iniciatívy. V ideálnom prípade by sa zúčastňovali na zasadnutiach asociačných rád ako pozorovatelia. Zložené by mali byť zo zástupcov občianskej spoločnosti a mali by v nich byť aj partneri zo sociálnej a hospodárskej oblasti a mimovládnych organizácií. EHSV by tu mal byť primerane zastúpený.

3.10 Európska komisia už začala rokovania o Dohode o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu (DCFTA) s Ukrajinou a plánuje začať rokovania s Gruzínsko, Arménskom a Moldavskom, keď budú splnené podmienky na tieto rokovania. Dohoda DCFTA by mohla mať významný vplyv na podnikateľské prostredie a sociálne podmienky v partnerských krajinách. Stály dialóg s občianskou spoločnosťou počas procesu rokovaní je veľmi dôležitý.

3.11 Pokiaľ ide o rokovania a závery dohody DCFTA, výbor si myslí, že občianska spoločnosť by mala byť zapojená do vypracovania hodnotenia vplyvu na udržateľnosť pred rokovaniami. Toto zapojenie pomôže zvýšiť vedomie verejnosti o výhodách dohody. Okrem toho mechanizmy občianskej spoločnosti by mali byť zahrnuté do budúcej DCFTA na sledovanie uplatňovania ustanovení o udržateľnom rozvoji.

3.12 Takmer dva roky po vytvorení Východného partnerstva stále nie je jasné, ako by malo nadviazať na regionálnu iniciatívu Čiernomorská synergia (2007), vzhľadom na to, že na obidvoch iniciatívach sú zúčastnené skoro tie isté partnerské krajiny. Na úrovni občianskej spoločnosti by mohla vzniknúť spolupráca medzi fórom občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva a fórom mimovládnych organizácií krajín čiernomorskej oblasti.

3.13 Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k Východnému partnerstvu

3.13.1 EHSV považuje Východné partnerstvo za mimoriadne významné, za strategickú nevyhnutnosť a politickú investíciu EÚ, ktorá bude v budúcnosti prospešná občanom Európskej únie i partnerských krajín.

3.13.2 EHSV sa v posledných piatich rokoch zaoberal stavom občianskej spoločnosti vo všetkých partnerských krajinách z hľadiska slobody združovania, registračných požiadaviek a daňových predpisov a postupov, slobody prejavu a fungovania tripartitných konzultácií. Vypracoval relevantné stanoviská a predložil viacero odporúčaní na tieto tému: „Širšia Európa – susedstvo: nový rámec pre vzťahy s našimi východnými a južnými susedmi“ (1), „Občianska spoločnosť Bieloruska“ (2), „Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti“ (3), „Vzťahy medzi EÚ a Ukrajinou: nová dynamická úloha pre občiansku spoločnosť“ (4), „Vytváranie sietí organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne“ (5) a „Účasť občianskej spoločnosti na realizácii akčných plánov európskej politiky susedstva v krajinách južného Kaukazu: v Arménsku, Azerbajdžane a Gruzínsku“ (6). Na žiadosť českého predsedníctva vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Zapojenie občianskej spoločnosti do východného partnerstva“.

3.13.3 EHSV nadviazalo kontakty s organizáciami občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva a usporiadalo viacero seminárov o význame sociálneho dialógu a konzultácií s občianskou spoločnosťou. Na týchto seminároch EHSV tiež zdôraznil potrebu zapojenia občianskej spoločnosti do realizácie akčných plánov európskej politiky susedstva.

3.13.4 EHSV organizuje na Ukrajine v spolupráci s ukrajinskou Národnou tripartitnou hospodárskou a sociálnou radou výročné semináre na témy spoločného záujmu a dúfa, že takéto výročné podujatia bude možné usporadúvať v budúcich rokoch aj v iných krajinách Východného partnerstva. EHSV je pripravený umožniť organizovanie ročných hodnotiacich seminárov občianskej spoločnosti vo všetkých krajinách Východného partnerstva zameraných na posúdenie pokroku dosiahnutého pri uplatňovaní akčných plánov európskej politiky susedstva.

3.13.5 EHSV podporuje prioritu, ktorú dostáva Východné partnerstvo od terajšieho maďarského a budúceho poľského predsedníctva Rady EÚ, a ďalšími dvoma stanoviskami: „Energetická bezpečnosť – aká susedská politika je potrebná v záujme zabezpečenia dodávok pre EÚ?“ a „Východné partnerstvo a východný rozmer politík EÚ s dôrazom na poľnohospodárstvo“. EHSV dúfa, že jeho tri stanoviská k Východnému partnerstvu dostané širokú podporu a prispejú k dosiahnutiu niektorých z cieľov Východného partnerstva.

V Bruseli 16. júna 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C80, 30.3.2004, s. 148-155.

(2) Ú. v. EÚ C318, 23.12.2006, s. 123-127.

(3) Ú. v. EÚ C120, 16.5.2008, s. 89-95.

(4) Ú. v. EÚ C77, 31.3.2009, s. 157-163.

(5) Ú. v. EÚ C27, 3.2.2009, s. 144-151.

(6) Ú. v. EÚ C277, 17.11.2009, s. 37-41.