SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Štrasburgu 15. 2. 2022  
COM(2022) 60 final  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Príspevok Komisie k európskej obrane   
 
1 1. Úvod  
V dnešnom svete čelí Európska únia zvýšenej globálnej nestabilite  a geopolitickým rozporom , 
ako sa uvádza vo vôbec prvej komplexnej analýze hrozieb pre EÚ, ktorá sa vykonala  v novembri 
2020  v rámci prípravy Strategického kompasu EÚ.  Konflikty  a krízy  v našom susedstve  a mimo 
neho majú priamy vplyv na našu vlastnú bezpečnosť; naše spoločnosti  a hospodárstva musia čeliť 
sofistikovaným hybridným hrozbám vrátane kybernetických útokov  a dezinformačných kampaní zo 
zahraničia. Kríza  v oblasti klímy  a strata biodiverzity zas vytvárajú výzvy pre globálnu bezpečnosť 
vo všeobecnosti,  a najmä pre civilno -vojenské operácie . 
Všetky udalosti, ktoré sa odohráv ali a ešte stále odohrávajú na našich pozemných, vzdušných  
a námorných hraniciach  a v ich okolí, ako aj  v kybernetickom priestore, na dôležitých námorných 
trasách  a vo vesmíre poukazujú na to, že je potrebné, aby sme boli lepšie pripravení, schopnejší  
a odolnejší.  V kontexte zrýchlených technologických pretekov medzi Spojenými štátmi  a Čínou musí 
Európska únia ďalej budovať  a zaisťovať svoj technologický náskok. Keďže geopolitické vzťahy sa 
vyvíjajú  a naše prostredie sa mení, Únia sa musí vyvíjať  s nimi a musí zintenzívniť  a zrýchliť svoje 
kolektívne kapacity na obranu  a ochranu svojich základných hodnôt  a svojich občanov. Ak chceme  
v nadchádzajúcich rokoch  a desaťročiach zaistiť bezpečnosť Únie  a jej občanov, bude 
nevyhnutné urobiť veľký krok vpred  v otázkach európskej obrany . 
Súčasné  a minulé udalosti slúžia ako varovné signály, že Európania potrebujú užšie 
spolupracovať  v oblasti obrany, aby zaistili svoju vlastnú bezpečnosť  a stali sa spoľahlivejším 
garantom bezpečnosti pre ostatných,  a to s využití m jedinečne širokého súboru nástrojov Únie. 
EÚ sa už angažuje  v riešení mnohých otvorených  a zmrazených konfliktov  v našom východnom  
a južnom susedstve, ako aj  v rôznych regiónoch Afriky – na našom susednom kontinente. 
Nedávne posilnenie prítomnosti ruských vojenských síl pozdĺž východnej hranice Ukrajiny,  
v Bielorusku  a v čiernomorskom regióne , ako aj pokusy Moskvy narušiť, rozdeliť  a opätovne 
vymedziť bezpečnostnú architektúru  v Európe spochybňujú medzinárodný poriadok založený na 
pravidlách. Táto s ituácia nám takisto pripomína, že musíme vybudovať silnejšiu európsku 
obranu  v úzkom partnerstve  s Organizáciou Severoatlantickej zmluvy (NATO). Náhle ukončenie 
medzinárodnej vojenskej misie  v Afganistane  v auguste 2021 nás naučilo, že Európa musí byť 
lepšie pripravená na to, aby zložité stabilizačné úlohy  a náhle núdzové situácie dokázala zvládať 
sama. Videli sme, ako sa nestabilita môže stať živnou pôdou pre terorizmus, vyhnať ľudí  z ich 
domovov  a ako môžu globálne  a regionálne mocnosti využiť takéto situ ácie na získanie vplyvu  
a prístupu  k zdrojom. Zložitú situáciu ešte viac komplikuje multiplikačný účinok, ktorý má 
zmena klímy na možnosť vzniku konfliktov  v rámci štátov  a medzi nimi . 
EÚ musí zároveň posilniť svoju vlastnú pripravenosť, svoje spôsobilosti  a odolnosť, aby lepšie 
chránila svojich občanov. Hrozby pre bezpečnosť EÚ majú  v čoraz väčšej miere aj inú, ako 
len vojenskú povahu. Čelíme škodlivejším kybernetickým útokom, ktoré sú zamerané na naše 
kritické subjekty  a paralyzujú priemyselné závody, zariadenia na zásobovanie energiou, mestské 
správy  a nemocnice; zahraničná manipulácia  s informáciami  a zahraničné zasahovanie zas 
ohrozujú samotnú podstatu našich demokracií. Štátom podporovaný hybridný útok 
Lukašenkovho režimu využívajúci migrantov na po litické účely je jasným príkladom meniacej sa 
povahy hybridných kampaní, ktoré sa snažia  o naše rozvrátenie, nanucovanie  a manipuláciu bez 
 
2 použitia ozbrojenej agresie. EÚ na túto situáciu reagovala poskytnutím humanitárnej podpory, 
využívaním diplomatickýc h ciest  v tretích krajinách, podporou našich členských štátov  
a ukladaním sankcií voči zodpovedným osobám.  Pandémia ochorenia COVID -19 medzitým 
poukázala aj na potrebu zvýšenej odolnosti, keď ozbrojené sily na počiatku roku 2020 
poskytovali civilným orgáno m logistickú, bezpečnostnú  a lekársku pomoc.  V tomto rýchlo sa 
meniacom prostredí potrebuje Európska únia ešte viac posilniť svoju pripravenosť, svoje 
spôsobilosti  a odolnosť,  a to najmä prostredníctvom mechanizmu absorpcie otrasov  
a prostredníctvom vytvor enia súboru nástrojov  v každom relevantnom odvetví . 
Členské štáty sa usilujú  o rozhodnejšie riešenie všetkých hrozieb  a výziev prostredníctvom 
nového Strategického kompasu EÚ pre bezpečnosť  a obranu  (ďalej len „Strategický 
kompas“), ktorý majú členské štáty prijať  v marci 2022. Vytýči spoločnú strategickú víziu na 
nasledujúce desaťročie  a načrtne, ako bude EÚ posilňovať svoju schopnosť konať  a reagovať na 
rôzne krízy  a výzvy; chrániť svoje záujmy  a svojich občanov; investovať  a inovovať  s cieľom 
spoločne rozvíjať potrebné spôsobilosti  a technológie  a prehlbovať partnerstvá založené na 
hodnotách  a záujmoch EÚ. Týmto oznámením Európska komisia ďalej prispieva  k tejto práci.  
Európska únia musí konať už teraz, aby  v súčasnom kontexte posilnila svoje obranné 
spôsobilosti  a vybudovala si schopnosť čeliť budúcim výzvam; na tento účel sa musí vybaviť 
novou generáciou najmodernejších technológií schopných bojovať proti hrozbám vyplývajúcim  
z kybernetických, hy bridných, vesmírnych, kolaboratívnych  a autonómnych systémov 
založených na konektivite  a umelej inteligencii. Priemyselný ekosystém, ktorý tvorí obrana spolu  
s leteckým  a bezpečnostným sektorom, predstavuje zároveň priemyselný ekosystém 
špičkových technoló gií, ktorý je nielen základnou hnacou silou otvorenej strategickej autonómie  
a technologickej suverenity Európy, ale aj významným prispievateľom  k rastu  a inováciám.  
Okrem toho, že európsky sektor obrany prispieva  k bezpečnosti občanov Európskej únie, môže  
prispieť  k udržateľnej hospodárskej obnove  po pandémii  a k celkovej inovačnej povahe 
ekosystému, ktorý má potenciál výrazne prispieť  k zelenej transformácii  a viesť  k pozitívnym 
účinkom presahovania pre využitie na civilné účely.  
Naše ciele možno dosiahnu ť len spoločným vývojom, obstarávaním  a prevádzkovaním 
vojenského vybavenia . EÚ zaviedla nové nástroje1 na zvrátenie dlhodobej fragmentácie, ktorá 
bráni efektívnosti európskeho obranného sektora  a znižuje schopnosť EÚ  a jej členských štátov 
vybudovať ďalši u generáciu obranných spôsobilostí, ktoré budú rozhodujúce pre budúcu 
bezpečnosť Európy  a jej schopnosť zaistiť bezpečnosť  v jej susedstve aj mimo neho . 
Najmä Európsky obranný fond (ďalej ako „EDF“)  s rozpočtom takmer 8 mld. EUR2 na roky 
2021 – 2027 je už prelomovým nástrojom  v oblasti vytvárania európskeho obranného 
ekosystému schopného poskytovať najmodernejšie interoperabilné obranné technológie  
a vybavenie, ktoré posilnia možnosť Únie konať podľa vlastného uváženia  a jej techn ologickú 
suverenitu  a konkurencieschopnosť.  
                                                           
1  Vrátane Európskeho obranného fondu, stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO)  a koordinovaného 
ročného hodnotenia obrany (CARD).  
2  PE/11/2021/INIT.  
 
3 V tejto náročnej situácii bude Európska komisia naďalej úzko spolupracovať  s vysokým 
predstaviteľom  a členskými štátmi  s cieľom : 
o zabezpečiť účinné  a cielené vykonávanie  inovačných nástrojov  a iniciatív, ktoré sme  
zaviedli, ako je EDF  a akčný plán  v oblasti vojenskej mobility,  a to aj prostredníctvom 
viacerých dodatočných opatrení predložených  v tomto oznámení;  
o podporovať užšiu spoluprácu  v oblasti obrany medzi členskými štátmi  a medzi 
odvetviami , ktorá sa opiera  o potrebné finančné zdroje  a zvýšené spoločné výdavky  
v súlade  s existujúcimi záväzkami,  a to s cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť, posilniť 
interoperabilitu, podporiť inovácie  a zlepšiť konkurencieschopnosť  a odolnosť priemyslu ; 
o posilniť našu schopnosť reagovať  v prípade akútnych kríz  vrátane kybernetických útokov  
a hybridných kampaní, ako aj dlhodobých výziev  a geopolitických sporov  v strategických 
oblastiach , a to na základe medzirezortného prístupu,  a posilniť dvojaké použitie  a civilno -
vojenské syner gie v širokej škále politík  a nástrojov pod vedením Komisie;  
o udržiavať  a posilňovať úzku súčinnosť  s NATO  v súlade  s prijatými záväzkami  
a dohodnutými zásadami, ktorými sa riadi spolupráca medzi EÚ  a NATO  v rámci 
spoločných vyhlásení, ako aj  s ďalšími kľúčovými medzinárodnými partnermi, ako je 
Organizácia Spojených národov (OSN)  a rovnako zmýšľajúci dvojstranní partneri vrátane 
Spojených štátov amerických, Nórska3 a Kanady.  
V tomto neustále sa vyvíjajúcom geopolitickom  a technologickom kontexte  a vzhľad om na 
nadchádzajúci neformálny samit, ktorý sa uskutoční 10 . a 11. marca  2022  v Paríži, sa  v tomto 
oznámení načrtávajú konkrétne, nové opatrenia  a iniciatívy vo viacerých kritických 
oblastiach  a identifikujú sa kľúčové faktory úspechu smerom ku konkurencie schopnejšiemu  
a harmonizovanejšiemu európskemu trhu  v oblasti obrany,  a to aj prostredníctvom : 
- posilnenia investícií do výskumu  v oblasti obrany  a do spôsobilostí vyvinutých  
s použitím rámcov spolupráce EÚ,  
- umožnenia synergií medzi výskumom  a inováciami  v civilnej oblasti  a v oblasti obrany  
a zníženia strategických závislostí,  
- stimulovania vykonávania spoločného obstarávania obranných spôsobilostí vyvinutých 
na základe spolupráce  v rámci EÚ;  
- výzvy pre členské štáty, aby pokračovali  v prechode  k zjednodušený m 
a konvergentnejším postupom kontroly vývozu, najmä pokiaľ ide  o obranné 
spôsobilosti vyvinuté  s použitím rámca EÚ;  
- posilnenia bezpečnostného  a obranného aspektu vesmíru na úrovni EÚ;  
- zvýšenia odolnosti Európy, okrem iného aj posilnením kybernetickej bezp ečnosti  
a bojom proti kybernetickým  a iným hybridným hrozbám, posilnením vojenskej 
mobility  a riešením výziev  v oblasti obrany, ktoré prináša zmena klímy.  
Prostredníctvom týchto základných prvkov  a na základe synergií medzi vnútornými  a vonkajšími 
politikami vrátane tých, ktoré sú podporované  v rámci stratégie pre bezpečnostnú úniu  z roku 
                                                           
3  Ako člen Európskeho hospodárskeho priestoru.  
 
4 2020, bude Komisia  v nadchádzajúcich rokoch naďalej aktívne prispievať  k procesu budovania 
európskej obrannej únie  prostredníctvom cielených iniciatív  a projektov,  pričom využije celé 
spektrum nástrojov, ktoré má  k dispozícii, na ďalší boj proti rýchlo sa meniacim viacúrovňovým 
hrozbám, ktorým čelíme . 
2. Posilnenie investícií do výskumu  v oblasti obrany  a do spôsobilostí vyvinutých  
s použitím rámcov spolupráce EÚ  
EDF j e ambiciózny, vyvážený  a inkluzívny program,  ktorý zabezpečuje silné zapojenie 
členských štátov tak, aby financované projekty zodpovedali operačným potrebám ozbrojených 
síl, čím sa pripraví pôda pre výrobu  a obstarávanie. Jeho kritériá oprávnenosti  udržiav ajú trh 
otvorený  a zároveň posilňujú konkurencieschopnosť európskeho obranného priemyslu  a chránia 
bezpečnosť  a strategické záujmy EÚ . 
Do konca roka 2022 Európska komisia investuje 1,9 mld. EUR do projektov obranného výskumu  
a rozvoja spôsobilostí, ktoré sú reakciou na potreby členských štátov  v oblasti spôsobilostí. Tým 
sa naštartujú kľúčové rozsiahle projekty spolupráce  v oblasti rozvoja spôsobilostí , ktoré 
riešia kritické nedostatky  a zároveň stimulujú inovácie  v oblasti obrany , a to najmä  
v špecializov aných oblastiach. Zahŕňa menšie projekty  a verejné výzvy, ktorými sa rozširuje 
cezhraničná účasť startupov  a malých  a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), pričom až 8  % 
jeho rozpočtu na rok 2021 je určených na financovanie prelomových obranných technológi í 
a približne 6  % na verejné výzvy určené pre MSP. Predstavujú 48  % z 1 100 subjektov, ktoré 
predložili návrhy,  a 20 % celkového dopytu po financovaní4 v rámci výziev EDF 20215. Komisia 
bude naďalej podporovať účasť MSP  v celej EÚ,  a to aj podporou integrácie najinovatívnejších  
a najkonkurencieschopnejších MSP  v rámci dodávateľských reťazcov.  
V rámci prvých výziev na predkladanie návrhov uverejnených  v roku 2021 sa už plánuje 
vyčlenenie približne 700 mil. EUR na projekty zamerané na rozsiahle  a kompl exné obranné 
platformy  a systémy , ako je nová generácia systémov bojových lietadiel, vozový park pozemných 
vozidiel, viacúčelové  a modulárne pobrežné hliadkovacie plavidlá  a obrana proti balistickým strelám.  
Dva hlavné projekty rozvoja spôsobilostí veľkého  strategického významu získali celkový grant 
vo výške približne 140 mil. EUR , a to aj prostredníctvom predchádzajúceho programu rozvoja6. 
Systém MALE RPAS podporuje vývoj dronov so strednou výškou letu  a dlhým doletom. Prispieva  
k budovaniu technologickej suverenity  v oblasti dronov, ktorá je pre ozbrojené sily členských štátov 
kľúčovým prínosom. Európsky softvérovo zabezpečený rádiový systém (ESSOR) posilní 
interoperabilitu vytvorením európskej normalizácie pre bezpečné komunikačné technológie  v oblasti 
obrany. Ďalšie dôležité projekty, ktoré sú financované vysokými sumami, sa okrem iného 
zameriavajú na velenie  a kontrolu, rozhodovanie založené na umelej inteligencii, kolaboratívny boj, 
kybernetickú obranu alebo pozorovanie opierajúce sa  o informácie  z vesm íru. 
                                                           
4  Vrátane subdodávateľov.  
5  V rámci predchádzajúceho programu – Programu rozvoja európskeho obranného  priemyslu (EDIDP) – v roku 
2020, ktorého výsledky sú  k dispozícii, MSP predstavovali 35  % subjektov  a využili 30  % celkového 
financovania 26 projektov, pričom tu nie je zohľadnená účasť subdodávateľov, ktorými sú často MSP.  
6  Program rozvoja európskeho o branného priemyslu (EDIDP).  
 
5 Rozvoj obranných spôsobilostí je dlhodobý proces, ktorý si vyžaduje koordinované plánovanie 
vopred. Strategické smerovanie EDF sa zabezpečuje prostredníctvom priorít obrannej 
spôsobilosti, na ktorých sa spoločne dohodli členské štáty  v rámci spoločnej  bezpečnostnej  
a obrannej politiky (SBOP) , a najmä  v kontexte plánu rozvoja spôsobilostí (CDP)  a v súlade  
s ostatnými iniciatívami EÚ týkajúcimi sa obrany, ako je koordinované ročné hodnotenie obrany 
(CARD)  a stála štruktúrovaná spolupráca (PESCO) . 
Okrem t oho Komisia  v záujme zabezpečenia transparentnosti  a predvídateľnosti, najmä 
vzhľadom na plánovanie národných rozpočtov na obranu, pripravila orientačný  a pružný 
viacročný výhľad  na nasledujúce štyri roky, ktorý sa má každý rok preskúmať vzhľadom na 
vývoj situácie.  Zabezpečuje konzistentnosť projektov spolupráce  v oblasti obrannej spôsobilosti  
a súdržnosť pracovných programov počas trvania EDF  a zároveň zaisťuje transparentnosť  
a predvídateľnosť.  V tejto súvislosti budú Komisia  a členské štáty naďalej posilňovať viacročný 
výhľad, pričom sa zohľadnia kľúčové spôsobilosti  a strategické faktory, ktoré členské štáty 
po prijatí Strategického kompasu určili ako priority . 
 
Vďaka svojmu ka talyzujúcemu účinku bude preto EDF naďalej pripravovať pôdu pre cielené 
investície do obrany na podporu európskej obrannej technologickej  a priemyselnej základne 
(EDTIB)  a na zosúladenie priorít, na ktorých sa spoločne dohodli členské štáty  v rámci EÚ.  Aby 
sa lepšie podporil rozvoj rozsiahlych projektov  v oblasti obrannej spôsobilosti, mala by sa  
v kontexte preskúmania EDF  v polovici trvania posúdiť možnosť viacročných pracovných 
programov. Rovnako je dôležité zaistiť, aby iné horizontálne politiky , ako sú iniciatívy 
venované udržateľnému financovaniu, nenarušovali úsilie Európskej únie umožniť 
európskemu obrannému priemyslu dostatočný prístup  k financovaniu  a investíciám . 
S cieľom ďalej posilniť spoluprácu  v rámci EDF  a integráciu vnútorného trhu  v oblasti obrany 
bude Komisia naďalej spolupracovať  s členskými štátmi na využívaní možností, ktoré ponúka 
smernica 2009/43/ES7 o transferoch výrobkov obranného priemyslu  v rámci EÚ,  s cieľom 
uľahčiť transfery súvisiace  s projektmi spolupráce financovanými  z prostriedkov EÚ.  Komisia sa 
prostredníctvom poskytovania poradenstva  o pravidlách  a postupoch podľa smernice 2009/43/ES  
a úsilím  o dosiahnutie konsenzu medzi členskými štátmi zameria na zjednodušenie transferu 
výrobkov obranného priemyslu  v rámci vnútorn ého trhu,  a to najmä  v rámci projektov 
spolupráce financovaných  z prostriedkov EÚ,  a na uľahčenie výmeny najlepších postupov.  
Posilnenie koordinácie, zamerania  a úrovne spoločných investícií do obrany má zásadný význam 
pre zlepšenie celkovej efektívnosti výdavkov na obranu  v rámci EÚ, pričom sa zohľadnia aj 
existujúce záväzky, ako sú záväzky prijaté  v kontexte PESCO  s cieľom pravidelne zvyšovať 
rozpočty na obranu. Kolektívne poskytovanie strategických obranných spôsobilostí možno 
dosiahnuť len prostredníct vom koordinovaného plánovania, ako aj verejných investícií na úrovni 
EÚ a členských štátov zameraných na spoločné priority výskumu  a vývoja  v oblasti obrany . 
V tejto súvislosti Komisia vypracuje aj ďalšie stimuly na stimulovanie spoločných investícií 
člens kých štátov do obranných strategických spôsobilostí, najmä ak sa vyvíjajú a/alebo 
                                                           
7  Smernica Európskeho parlamentu  a Rady 2009/43/ES zo 6 . mája  2009  o zjednodušení podmienok pre 
transfery výrobkov obranného priemyslu  v rámci Spoločenstva  
 
6 obstarávajú  s použitím rámcov spolupráce Európskej únie . Komisia zahrnie kapitolu  
s pripomienkami  o vývoji, prekážkach  a príležitostiach  v súvislosti  s nadnárodnými projektmi  
v oblasti obranných spôsobilostí do výročnej správy  o jednotnom trhu , ktorá sa zvyčajne 
uverejňuje  v spojení  s jesenným balíkom európskeho semestra.  V tejto súvislosti by Komisia mohla 
zvážiť aj to, ako zvýšiť spoločné úsilie  o zabezpečenie  a koordináciu spolufinancovania členských 
štátov prostredníctvom EDF  s cieľom zabezpečiť vyššiu hodnotu za vynaložené prostriedky.  
Ďalší postup  
 Prostredníctvom EDF bude Komisia naďalej aktívne nabádať členské štáty, aby ďalej 
vymedzovali strategické priority  a faktory  v oblasti obranných spôsobilostí po prijatí 
Strategického kompasu prostredníctvom revidovaných výsledkov CDP  a CARD. Prispeje  
k zosúladeniu plánovania obrany  a kolektívnych výdavkov na podporu ich rozvoja.  
 Komisia vypracuje ďalšie dodatočné stimuly na stimulovanie spoločných investícií 
členských štátov do strategických obranných spôsobilostí, najmä tých, ktoré sa majú 
rozvíjať a/alebo spoločne obstarať  s použitím rámcov spolupráce Európskej únie,  a vo 
výročnej správe  o jednotnom trhu podá správu  o vývoj i, prekážkach  a príležitostiach 
súvisiacich  s nadnárodnými projektmi  v oblasti obranných spôsobilostí.  
 V roku 2022 bude Komisia naďalej spolupracovať  s členskými štátmi na ďalšom uľahčovaní 
transferu výrobkov obranného priemyslu financovaných  z prostriedko v EÚ  v rámci vnútorného 
trhu, a to najmä podporou plného využívania možností, ktoré ponúka smernica 2009/43/ES.  
 
3. Umožnenie synergií medzi výskumom  a inováciami  v civilnej oblasti  a v oblasti obrany  
a zníženie strategických závislostí  
Komisia vo svojom Pláne pre kritické bezpečnostné  a obranné technológie, ktorý sa prijíma 
spolu  s týmto oznámením8, načrtáva cestu na podporu výskumu, technologického rozvoja  
a inovácií  a na zníženie strategických závislostí EÚ  v oblasti kritických technológií  
a hodnotových  reťazcov pre bezpečnosť  a obranu . 
Vychádzajúc  z aktualizácie novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho 
jednotného trhu pre obnovu Európy9 a akčného plánu pre synergie medzi civilným sektorom, 
obranným  a vesmírnym priemyslom10 navrhuje  ďalší postup pre EÚ  a členské štáty  s cieľom:  
 identifikovať technológie, ktoré majú zásadný význam pre bezpečnosť  a obranu EÚ;  
 od začiatku podporovať strategický  a koordinovaný prístup  v rámci celej EÚ  k týmto 
kritickým technológiám využitím výskumných programov, programov technologického 
rozvoja  a inovačných programov ; 
 znížiť strategické závislosti . 
                                                           
8  COM(2022) 61 final.  
9  COM(2021) 350 final.  
10  COM(2021) 70 final.  
 
7 To si vyžaduje väčšiu informovanosť  o kritickej povahe určitých technológií, ako sú polovodiče, 
pre sektory bezpečnosti  a obrany, lepšiu identifikáciu súvis iacich strategických závislostí  
a prijatie možných zmierňujúcich opatrení pri súčasnom zohľadnení rozmanitosti zdrojov  
a možnosti, že operačné využitie technológie by mohlo byť ohrozené alebo zamietnuté11. 
Monitorovacie stredisko pre kritické technológie12 (ďalej len „stredisko“) zriadi špecializovaný 
mechanizmus na identifikáciu takýchto posúdení na základe vstupov členských štátov  
a priemyslu. Zistenia strediska budú dôležité pre podporu výskumu, technologického rozvoja  
a inovácií EÚ  v oblasti týchto techno lógií v rámci celoeurópskeho koordinovaného prístupu. 
Táto práca dopĺňa širšie úsilie  o riešenie bezpečnosti dodávok kritického civilného tovaru  
v oblastiach, ako je zdravotníctvo  a energetika13. 
Komisia takisto pripraví prístup na podporu dvojakého použiti a vo výskume  a inováciách na 
úrovni EÚ  a zavedie program pre inovácie  v oblasti obrany na podporu inovácií  a podnikania  
v oblasti kritických technológií  v úzkej koordinácii  s Centrom pre inovácie  v oblasti obrany, 
ktoré zriadi Európska obranná agentúra (EDA) . 
S cieľom znížiť strategickú závislosť bude Komisia pri vykonávaní  a preskúmavaní existujúcich 
– alebo navrhovaní nových – nástrojov EÚ naďalej systematicky posudzovať aspekty 
bezpečnosti  a obrany . 
4. Stimulovanie vykonávania spoločného obstarávania spô sobilostí vyvinutých na základe 
spolupráce  v rámci EÚ  
Spoločné obstarávanie európskych obranných spôsobilostí  členskými štátmi výrazne zvyšuje 
interoperabilitu  európskych vnútroštátnych ozbrojených síl  a podporuje 
konkurencieschopnosť EDTIB , najmä prostredníctvom väčších úspor  z rozsahu.  
Členské štáty však ešte musia splniť dlhodobú spoločnú referenčnú hodnotu obstarávania 
vybavenia  v rámci európskej spolupráce14 – 35 % výdavkov na obranné vybavenie, čo potvrdili  
v rámci PESCO15. Podľa EDA vynaložili členské štáty  v roku 202016 približne 37 mld. EUR na 
výdavky na obstarávanie obranného vybavenia (t. j. obstarávanie nového obranného vybavenia).  
Z tejto sumy sa len približne 11  % (približne 4,1 mld. EUR)17 vynaložilo na výdavky na 
obstarávanie obranného vy bavenia  v rámci európskej spolupráce (t. j. na obstarávanie nového 
obranného vybavenia  v spolupráci  s inými členskými štátmi). To znamená, že väčšina výdavkov 
členských štátov na obstarávanie obranných zariadení (približne 89  %) sa realizovala na 
vnútroštá tnej úrovni a/alebo  v spolupráci  s tretími krajinami.  
                                                           
11  Pokiaľ ide  o polovodiče, pozri sprievodný plán pre kritické bezpečnostné  a obranné technológie, oddiel 2.2,  
a oznámenie Komisie  s názvom Akt  o čipoch pre Európu, COM(2022) 45 final.  
12  V spolupráci  s príslušnými útvarmi Komisie  a Európskou obrannou agent úrou.  
13  V súlade  s návrhmi Komisie COM(2021) 577 zo 16.9.2021  o rámci opatrení na zabezpečenie poskytovania zdravotníckych 
protiopatrení dôležitých  v krízovej situácii  v prípade núdzovej situácie  v oblasti verejného zdravia, COM(2021) 660  
z 13.10.2021  o boji s rastúcimi cenami energií  a COM(2021) 350  o aktualizácii novej priemyselnej stratégie.  
14  V novembri 2007 schválil ministerský riadiaci výbor EDA štyri spoločné referenčné hodnoty pre investície 
vrátane 35  % celkových výdavkov na obstarávanie vybaven ia v rámci európskej spolupráce.  
15  EUR -Lex - 32021H1117(01) - SK - EUR -Lex (europa.eu)  
16  Okrem DK.  
17  Na základe údajov poskytnutých 11 členskými štátmi.  
 
8 Rok 2020 nie je výnimkou  a možno ho dokonca považovať za súčasť trendu, ktorý sa  
v posledných rokoch zhoršil. Percentuálny podiel obstarávania obranného vybavenia  v rámci 
európskej spolupráce sa od roku  2016 skutočne neustále znižuje  a údaj za rok 2020 je  v rámci 
obdobia zberu takýchto údajov (od roku 2005) najnižší.  
Dva nástroje EÚ už pripravujú pôdu pre spoločné obstarávanie . Ako podmienka finančnej 
podpory pre vývojové akcie sa  v nariadení  o EDF  vyžaduje, aby členské štáty zamýšľali obstarať 
konečný výrobok alebo využívať technológiu koordinovaným spôsobom.  V smernici  
2009/81/ES  o verejnom obstarávaní  v oblasti obrany  sa stanovuje osobitná výnimka  
z uplatňovania pravidiel verejného obstarávania p re projekty spolupráce založené na výskume  
a vývoji18. Táto výnimka sa vzťahuje aj na fázy životného cyklu po výskume  a vývoji, ak sa 
verejné zákazky zadávajú  v rámci toho istého projektu spolupráce.  V roku 2019 Komisia 
uverejnila oznámenie19, v ktorom posky tla usmernenia  o rôznych možnostiach kooperatívneho 
obstarávania podľa smernice. Členské štáty budú mať  k dispozícii ďalšiu podporu, najmä 
prostredníctvom expertnej skupiny pre obstarávanie  v oblasti obrany  a bezpečnosti.  
Cieľom Komisie je ďalej stimulovať  spoločné obstarávanie európskych obranných 
spôsobilostí členskými štátmi , a to aj  v súvislosti  s prevádzkou  a údržbou. Existuje však 
niekoľko praktických finančných  a fiškálnych prekážok, ktoré je potrebné na tento účel vyriešiť.  
Komisia preskúma možnosť oslobodenia od dane  z pridanej hodnoty (DPH) na podporu 
spoločného obstarávania  a spoločného vlastníctva obranných spôsobilostí,  ktoré  sú vyvíjané  
v rámci spolupráce  v EÚ. Tieto spôsobilosti budú  k dispozícii na použitie členskými štátmi pre 
misie  a operác ie v rámci SBOP20 alebo  v kontexte činností OSN, NATO  a vnútroštátnych 
činností. Takéto opatrenie by mohlo byť prínosom najmä pre spôsobilosti vytvorené  s použitím 
rámcov spolupráce EÚ (EDF a/alebo PESCO a/alebo  v rámci EDA).  V tejto súvislosti by sa 
mohlo zvážiť vytvorenie právneho rámca inšpirovaného Konzorciom pre európsku výskumnú 
infraštruktúru21, na ktorý by sa vzťahovalo oslobodenie od DPH pre vybavenie, ktoré by 
konzorciá členských štátov kúpili  a vlastnili.  
Podobne Komisia na základe skúseností získa ných  z priebežného hodnotenia EDF zváži 
posilnenie súčasného systému bonusov EDF  s cieľom poskytnúť finančný stimul pod 
podmienkou, že  sa členské štáty zaviažu spoločne nakupovať a/alebo vlastniť vyvíjané 
obranné spôsobilosti22. To by poskytlo silnejšie sti muly na zabezpečenie toho, aby spolupráca 
pokračovala aj po fázach výskumu  a vývoja, až po akvizície, ako aj prevádzku  a údržbu.  
Vychádzajúc  z práce expertnej skupiny pre súbor finančných nástrojov by nové riešenia 
financovania  mohli viesť  k tomu, že člens ké štáty budú vo väčšej miere využívať už existujúce 
subjekty spoločného obstarávania, ako sú EDA alebo Organizácia pre spoluprácu  v oblasti 
                                                           
18  Článok 13 smernice 2009/81/ES.  
19  2019/C 157 E/01.  
20  V súlade  s mnohonárodnými silami stanovenými  v článku 42 ods. 3 Zmluvy  o Európskej únii.  
21  Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) je osobitnou právnou formou, ktorá uľahčuje 
zriaďovanie  a prevádzku výskumných infraštruktúr  s európskym záujmom.  
22  Nad rámec požiadavky oprávnenosti uvedenej  v článku 21 ods. 3 písm. a) nariadenia  o EDF, ktorá vyžaduje 
úmysel obstarať konečný výrobok alebo využívať technológiu koordinovaným spôsobom.  
 
9 vyzbrojovania (OCCAR – Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement). 
Komisia predovšetkým posúdi, č i ustanovenia nariadenia  o EDF, ako sú ustanovenia týkajúce sa 
obstarávania vo fáze pred komerčným využitím23, môžu poskytnúť finančnú podporu verejným 
obstarávateľom  a subjektom spoločného obstarávania na ďalšiu koordináciu ich postupov 
verejného obstarávania vrátane pokrytia administratívnych/transakčných nákladov súvisiacich so 
spoločným obstarávaním služieb výskumu  a vývoja  v oblasti obrany.  
Ďalší postup  
 Do začiatku roka 2023 Komisia predloží návrh, ktorý by umožnil oslobodenie od DPH  
s cieľom podporiť spoločné obstarávanie  a vlastníctvo obranných spôsobilostí vyvinutých 
na základe spolupráce  v rámci EÚ  a zároveň zabezpečiť súlad  s pravidlami Svetovej 
obchodnej organizácie.  
 Komisia do polovice roka 2023 nadviaže na prácu expertnej skupiny pre sú bor 
finančných nástrojov  s cieľom navrhnúť nové riešenia financovania , aby sa členským 
štátom umožnilo spoločné obstarávanie strategických obranných spôsobilostí EÚ na 
základe už dostupných odborných znalostí . 
 Po priebežnom hodnotení EDF24 Komisia preskúma možnú zmenu článku 13 nariadenia 
2021/697, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond,  s cieľom posilniť bonusový 
systém EDF, keď sa členské štáty zaviažu spoločne zakúpiť a/alebo vlastniť vyvíjané 
obranné spôsobilosti . 
 
5. Výzva pre členské štáty, aby pokračo vali v prechode  k zjednodušeným  
a konvergentnejším postupom kontroly vývozu  
Za vydávanie vývozných licencií na vojenský materiál sú síce zodpovedné členské štáty, no 
svoje rozhodnutia posudzujú na základe spoločnej pozície Rady25, v ktorej sa vymedzujú 
spoločné kritériá kontroly vývozu vojenskej technológie  a vojenského materiálu. Zriaďuje sa  
v nej aj mechanizmus oznamovania zamietnutí  a konzultačný mechanizmus  s cieľom zvýšiť 
konvergenciu pri uplatňovaní ich vývozných politík na výrobky obranného priemy slu. 
Keďže sa však rozvoj spoločných obranných spôsobilostí stane  v EÚ postupne normou,  a nie 
výnimkou, členské štáty budú mať prospech zo zvýšenej výmeny najlepších postupov, čo 
postupne povedie ku konvergentnejšiemu prístupu ku kontrole vývozu zbraní . Vychádzajúc  
z už vykonanej práce  a uznávajúc, že vývoz je kľúčovým faktorom úspechu obchodného modelu 
európskeho obranného priemyslu, Komisia podporuje posun členských štátov smerom  
k postupnému zefektívneniu  a ďalšiemu zbližovaniu postupov kontroly vývozu  zbraní,  a to 
najmä  v prípade tých obranných spôsobilostí, ktoré spoločne rozvíjajú, najmä  v rámci EDF . 
                                                           
23  Článok  17 nariadenia  o EDF.  
24  Priebežné hodnotenie sa má vykonať najneskôr štyri roky (2025) po začatí obdobia implementácie fondu  
v súlade  s článkom 29 nariadenia, ktorým sa zriaďuje EDF.  
25  Spoločná pozícia 2008/944/SZBP.  
 
10 V tejto súvislosti Komisia víta úvahy, ktoré sa začali  v Rade26 v súvislosti  s vývozom 
spôsobilostí, ktoré boli vyvinuté  s použitím rámca EÚ,  a nabáda členské štáty, aby pokračovali  
v týchto diskusiách  s cieľom uľahčiť postupy kontroly vývozu takýchto výrobkov. Tento proces 
by sa mohol opierať aj  o skúsenosti  z dvojstranných  a viacstranných dohôd medzi členskými 
štátmi  o spoločne vytvorených spôsobilosti ach. 
Táto práca by mala uľahčiť vymedzenie jasných  a ľahko implementovateľných postupov, aby sa 
nenarušila spolupráca. Mali by sa vymedziť účinné opatrenia na kontrolu vývozu  s cieľom 
poskytnúť výrobkom financovaným  z EDF primeraný  a konkurencieschopný prístup na 
medzinárodné trhy pri zachovaní zvrchovaných rozhodnutí členských štátov, pri plnom 
rešpektovaní ich príslušných právnych záväzkov  a pri zohľadnení ich národných bezpečnostných 
záujmov.  V záujme zachovania atraktívnosti spoločných projektov  v oblasti obranných 
spôsobilostí Komisia vyzýva členské štáty, aby hľadali prístup, podľa ktorého by sa  
v zásade navzájom neobmedzovali pri vývoze akýchkoľvek vojenských zariadení  
a technológií, ktoré boli vyvinuté  v spolupráci , do tretej krajiny. To by sa moh lo vzťahovať na 
zamýšľaný vývoz vybavenia alebo technológií obsahujúcich súčiastky  z iného členského štátu, 
ktoré prekračujú určitú prahovú hodnotu de minimis . 
Ďalší postup  
 Komisia vyzýva členské štáty, aby preskúmali spôsoby, ako zefektívniť  a postupne ďa lej 
zbližovať svoje postupy kontroly vývozu zbraní, najmä  v prípade tých obranných 
spôsobilostí, ktoré sa vyvíjajú spoločne, najmä  s použitím rámca EÚ, čím sa zabezpečí, že 
výrobky financované  z EDF budú profitovať  z primeraného  a konkurencieschopného 
prístupu na medzinárodné trhy bez toho, aby boli dotknuté zvrchované rozhodnutia 
členských štátov.  
 
6. Posilnenie bezpečnostného  a obranného aspektu vesmíru na úrovni EÚ  
Kozmický priestor je strategickou oblasťou slobody konania  a bezpečnosti EÚ . Zároveň sa 
stáva čoraz viac preplneným priestorom,  o ktorý sa zvádzajú boje  a ktorý sa vyznačuje rastúcou 
hospodárskou súťažou veľmocí . 
Tieto výzvy je naliehavo potrebné riešiť. Nová stratégia EÚ  v oblasti kozmického priestoru pre 
bezpečnosť  a obranu, ktorú  v súčasnosti posudzujú členské štáty  v kontexte Strategického 
kompasu, by mala pomôcť vytvoriť spoločné chápanie rizík  a hrozieb súvisiacich  s kozmickým 
priestorom, vyvinúť vhodné reakcie  s cieľom lepšie  a rýchlejšie reagovať na krízy, posilniť našu 
odolnosť  a v plnej miere využiť výhody  a príležitosti spojené  s oblasťou vesmíru. Bez toho, aby 
bol dotknutý obsah budúcej spoločnej stratégie, sa zvážia tieto opatrenia:  
                                                           
26  V podskupine pre vývoz konvenčných zbraní (COARM) pôsobiacej  v rámci pracovnej skupiny pre 
nešírenie  a vývoz zbraní.   
 
11 Po prvé, vesmírne prostriedky EÚ27 by sa mali ďalej chrániť, aby sa zvýšila odolnosť EÚ 
vo vesmíre  a z vesmíru . 
V spoločnom oznámení  o manažmente vesmírnej prevádzky (STM)28 Komisia  a vysoký 
predstaviteľ poskytujú konkrétne usmernenia  o tom, ako zvýšiť ochranu vesmírnych 
prostriedkov EÚ  a podporiť udržateľnejšie využívanie kozmického priestoru. Komisia 
predovšetkým posilní svoje prostriedky dohľadu nad kozmickým priestorom  
prostredníctvom posilnených služieb  v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom  
a sledovania tohto priestoru (SST)  a vývoja súvisiacich technológií, ako je automatický systém 
na predchádzanie kolíziám alebo umelá inteligencia . 
Komisia bude ďalej podporovať aj rozvoj projektov týkajúcich sa získavania informácií  
o situácii  v kozmickom priestore (SSA)  a spôsobilostí včasného varovania  v oblasti obrany . 
Takéto projekty prispejú  k pokročilým spôsobilostiam velenia  a riadenia vo vesmíre (SC2), 
zdokonaleným senzorom SSA  a systému včasného varovania pred hrozbami balistických rakiet  
a novými hypersonickými hrozbami29. 
Po druhé, Komisia  v spolupráci  s vysokým predstaviteľom posilní bezpečnostný  a obranný 
aspekt existujúcich  a budúcich vesmírnych infraštruktúr EÚ . 
Verejná regulovaná služba Galileo (PRS)30 ponúka navigačnú službu určenú pre používateľov 
schválených vládou na citlivé aplikácie. To si vyžaduje vysokú mieru nepretržitosti poskytovania 
služby  s použitím silných, šifrovaných signálov,  a to najmä  v oblasti bezpečnosti  a obrany. PRS 
je navrhnutá tak, aby poskytovala neobmedzené  a neprerušované služby na celom svete. Je to 
jasná demonštrácia toho, že spoločná infraštruktúra pod civilnou kontrolou môže uspokojiť 
potreby  v oblasti obrany  a bezpečnosti . 
Návrhom nariadenia, ktorým sa zriaďuje program Únie pre bezpečnú konektivitu  na roky 2022 – 
202731, ktorý sa prijíma spolu  s týmto oznámením ako súčasť balíka  o vesmíre, sa posilní odolnosť EÚ  
v oblasti konektivity prostredníctvom bezpečnej vládnej komunikácie.  Od začiatku bude zahŕňať 
požiadavky na obranu, pokiaľ ide  o odolnosť,  a satelitná sústava na nízkej obežnej dráhe okolo  Zeme 
(LEO) poskytne príležitosť vziať na palubu užitočný náklad, ktorý prispeje  k iným zložkám Vesmírneho 
programu EÚ. Systém bude vychádzať  z GOVSATCOM  a synergií  s Európskym obranným fondom . 
Pri vývoji programu Copernicus by sa mali  v čo najväčšej možnej miere zohľadňovať aj 
požiadavky na obranu , pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať požadovanej úrovni 
bezpečnosti  a výkonnosti,  a mal by sa zohľadňovať aj správny spôsob riadenia založený na dôvere . 
                                                           
27  Vesmírny program EÚ má štyri zložky: Galileo/EGNOS pre lokalizáciu, navigáciu  a určovanie času, 
Copernicus pre pozorovanie Zeme, GOVSATCOM pre zabezpečenú vládnu satelitn ú komunikáciu  a SSA 
pre získavanie informácií  o situácii  v kozmickom priestore.  
28  JOIN(2022) 4 final.  
29  Tieto projekty sú podporované  z EDF  a predchádzajúcich programov.  
30  Rozhodnutie Európskeho parlamentu  a Rady č. 1104/2011/EÚ  z 25. októbra  2011  o pravidlách prístupu  
k verejnej regulovanej službe, ktorú poskytuje globálny satelitný navigačný systém zriadený  v rámci 
programu Galileo (Ú. v. EÚ L  287, 4.11.2011).  
31  COM(2022) 57 final.  
 
12 S cieľom podporiť rozvoj obranného aspektu ex istujúcich  a budúcich vesmírnych infraštruktúr 
EÚ bude Komisia podporovať rozvoj vesmírnych obranných spôsobilostí prostredníctvom 
EDF . Doteraz bolo vyčlenených približne 130 mil. EUR na financovanie akcií súvisiacich  
s kozmickým priestorom  v rámci EDF  a predchádzajúcich programov . 
Keďže Komisia podporuje rozvoj platforiem spolupráce pre budúce výzvy  v oblasti obrany, 
snaží sa takisto zlepšiť ich výkonnosť prostredníctvom čo možno najlepšieho využitia 
existujúcich  a budúcich európskych vesmírnych prostriedk ov. Napríklad projekt Galileo pre 
obranu EÚ  (GEODE) je spolufinancovaný sumou 44 mil. EUR32 a jeho cieľom je vyvinúť 
európske štandardizované vojenské navigačné prijímače, ktoré sú kompatibilné  s Galileo PRS. 
Viac ako 22 mil. EUR sa investuje aj do posilnenia senzorov  a velenia  a riadenia (C2) na 
získavanie vojenských informácií  o situácii  v kozmickom priestore pre EÚ  a do rozvoja 
spôsobilosti včasného varovania založenej na informáciách  z vesmíru . 
Podľa pracovného programu EDF na rok 2021 sa  z EDF v yčlení 50 mil. EUR na dohľad nad 
vesmírnymi  a pozemnými navigačnými prostriedkami využívanými na účely vedenia vojny  
(NAVWAR)  a na európske technológie na satelitnú komunikáciu odolnú proti rušeniu . 
Po tretie, Komisia bude pracovať na znížení súvisiacej st rategickej závislosti EÚ od kritických 
technológií , napr.  v oblasti čipov, kvantovej  a umelej inteligencie. Na dosiahnutie tohto cieľa Komisia 
maximalizuje synergie  s iniciatívami  v oblasti kozmického priestoru vykonávanými  v rámci 
existujúcich nástrojov pod vedením Komisie (vrátane EDF, programu Horizont Európa33, vesmírneho 
programu, Európskej rady pre inováciu  a Programu InvestEU)  a využije Monitorovacie stredisko pre 
kritické technológie. Komisia takisto posilní odolnosť súvisiacich európskych dodávateľ ských 
reťazcov  s cieľom zabezpečiť integritu, bezpečnosť  a prevádzku vesmírnych infraštruktúr.  
Po štvrté, Komisia  v spolupráci  s vysokým predstaviteľom vykoná  v súlade so svojim  a jeho 
príslušným mandátom rozšírenie súčasného mechanizmu reakcie na hrozby  v rámci 
systému Galileo34 na systémy  a služby  v rámci ostatných zložiek Vesmírneho programu 
EÚ. Tým sa ďalej posilní riadenie bezpečnosti vesmírnych infraštruktúr EÚ  s cieľom lepšie 
reagovať na hrozby  a podporí sa primerané riadenie, ktoré majú zaviesť príslušní aktéri. 
Takisto sa tým zlepší situačná informovanosť na úrovni EÚ prostredníctvom lepšieho využívania 
vesmírnych údajov  v úzkej spolupráci  s členskými štátmi  a systematickej spolupráci medzi 
príslušnými agentúrami/orgánmi prevádzkujúcimi infraštr uktúry EÚ . 
Komisia  a vysoký predstaviteľ tiež prispejú  k úsiliu členských štátov  o ďalšie posilnenie 
mechanizmov vzájomnej pomoci  a reakcie na krízy,  a to aj prostredníctvom cvičení  a zvyšovaním 
pripravenosti na hrozby, posilňovaním interoperability  a podp orou spoločnej strategickej kultúry.  
 
 
                                                           
32  V rámci Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP).  
33  Pojem „Horizont Európa“  v tomto dokumente odkazuje na osobitný program na vykonávanie programu 
Horizont Európa  a na Európsky inovačný  a technologický inštitút; činnosti vykonávané  v rámci nich sa 
zameriavajú výlučne na civilné aplikácie.  
34  Ako sa stanov uje v nariadení 2021/696  o Vesmírnom programe EÚ  a v rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698  
z 30. apríla  2021  o bezpečnosti systémov  a služieb, ktoré sa zavádzajú, prevádzkujú  a používajú  v rámci 
Vesmírneho programu Únie  a ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie.  
 
13 Ďalší postup  
 Po prijatí Strategického kompasu Komisia  a vysoký predstaviteľ navrhnú spoločnú 
stratégiu EÚ  v oblasti kozmického priestoru pre bezpečnosť  a obranu.  
 Do konca roka 2022 Komisia preskúma, ako ďalej posilniť ochranu vesmírnych 
prostriedkov EÚ , najmä prostredníctvom dodatočných služieb SST, zlepšenej 
výkonnosti EU SST  a plného využitia potenciálu priemyslu EÚ.  
 Od roku 2022 bude Komisia  v prípade vesmírnych  infraštruktúr EÚ podporovať prístup „dvojaké 
použitie už  v štádiu návrhu“  s cieľom ponúknuť nové odolné služby, ktoré riešia potreby 
jednotlivých štátov.  V tejto súvislosti Komisia nabáda spoluzákonodarcov, aby urýchlene prijali 
návrh nariadenia, ktorým s a zriaďuje program Únie pre bezpečnú konektivitu na roky 2022 – 2027.  
 Komisia zintenzívni úsilie  o zníženie strategickej technologickej závislosti  a zvýšenie odolnosti 
dodávateľských reťazcov súvisiacich  s vesmírnou infraštruktúrou,  a to najmä prostredníctvom 
finančných nástrojov EÚ, ako aj Monitorovacieho strediska pre kritické technológie . 
 Komisia  v úzkej spolupráci  s členskými štátmi vytvorí primerané riadenie vesmírnych 
infraštruktúr EÚ, pričom bude vychádzať  z modelu Galileo PRS. Posúdi usk utočniteľnosť 
vývoja  a zavádzania odolnejšej  a bezpečnejšej služby programu Copernicus na vládne 
účely35, pričom sa  v čo najväčšej možnej miere zohľadnia požiadavky súvisiace  s obranou.  
 Do konca roka 2022 Komisia  a vysoký predstaviteľ preskúmajú možnosť akt ivácie 
mechanizmov solidarity, vzájomnej pomoci  a reakcie na krízu  v prípade útokov 
pochádzajúcich  z vesmíru alebo hrozieb pre vesmírne prostriedky.  
 
7. Posilnenie odolnosti Európy  
Európa potrebuje posilniť svoju odolnosť, aby dokázala zabrániť budúcim otrasom, chrániť sa pred 
nimi a odolávať im. Vzhľadom na prirodzené prepojenie  s národnými bezpečnostnými  a obrannými 
politikami nesú zodpovednosť za riešenie týchto hrozieb  v prvom rade členské štáty. Niektoré 
zraniteľné miesta sú  v súčasnosti spoločné pr e všetky členské štáty  a niektoré hrozby presahujú hranice 
– napríklad tie, ktoré ohrozujú cezhraničné siete  a infraštruktúry, pričom sem patrí aj zmena klímy . 
Cieľom prístupu EÚ je integrovať vonkajší  a vnútorný rozmer do jednej roviny. Spája 
vnútroštátne  a celoeurópske civilné  a vojenské aspekty  s cieľom podporiť konkrétne riešenia  
a zároveň uľahčiť zvýšenú odolnosť  a neustálu operačnú efektívnosť.  
7.1. Boj proti hybridným hrozbám  
V stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu36 sa v roku 2020 vytýčili hybridné hrozby ak o jedna  
z prioritných oblastí, ktorými sa treba zaoberať  s cieľom posilniť bezpečnosť EÚ.  V stratégii sa 
stanovuje základ pre obnovený prístup  k týmto stále sa vyvíjajúcim hrozbám, ktorý zahŕňa celé 
                                                           
35  Copernicus – služby podobné PRS.  
36  COM(2020) 605.  
 
14 spektrum opatrení – od včasného odhaľovania, analýzy, inf ormovanosti, budovania odolnosti  
a prevencie až po reakciu na krízu  a riadenie následkov.  
Mapovanie opatrení37 súvisiacich so zvyšovaním odolnosti  a s bojom proti hybridným 
hrozbám zahŕňa viac ako dvesto nástrojov  a opatrení na úrovni EÚ , z ktorých veľkú väčšinu 
riadi alebo podporuje Komisia. Návrhy Komisie  v rôznych oblastiach vrátane aktu  o digitálnych 
službách38, návrhu smernice  o odolnosti kritických subjektov39 a revidovaného mechanizmu 
Únie  v oblasti civilnej ochrany40 ďalej prispejú  k tomuto rastúcemu počtu nástrojov, ktoré má 
EÚ k dispozícii na boj proti hybridným hrozbám . 
Odolnosť je jedným  z hlavných pilierov boja proti hybridným hrozbám.  V spoločnom 
pracovnom dokumente útvarov Komisie  z januára 202241 sa identifikovalo 53 prvkov 
základných scenárov o dolnosti42 na úrovni EÚ. Toto identifikovanie, ktoré bolo oznámené  
v stratégii pre bezpečnostnú úniu, bolo kľúčovým prvým krokom  k sledovaniu  a objektívnemu 
meraniu pokroku  v tejto oblasti.  
V tejto súvislosti útvary Komisie, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ)  a Generálny 
sekretariát Rady zorganizujú spolu  v novembri 2022 paralelné  a koordinované cvičenie „EU 
Integrated Resolve“  s cieľom riešiť okrem iného hybridné hrozby vrátane ich kybernetického 
rozmeru. Toto zhromaždenie sa uskutoční  v celkove j zodpovednosti vysokého predstaviteľa, za 
účasti členských štátov  a agentúr EÚ  a v paralelnom  a koordinovanom formáte (PACE)  s NATO.  
Komisia sa prispôsobila  aj rýchlo sa meniacemu charakteru hrozieb . V nadväznosti na krízu 
na hranici EÚ  s Bieloruskom navr hla opatrenia na riešenie inštrumentalizácie migrácie  vrátane 
zaradenia prevádzkovateľov dopravy zapojených do prevádzačstva alebo obchodovania  s ľuďmi 
do EÚ na čiernu listinu43. 
Pandémia ochorenia COVID -19 ukázala, aké potrebné sú koordinované opatrenia na  úrovni EÚ 
pri reakcii na núdzové zdravotné situácie.  V čase, keď by chemické, biologické, rádiologické  
a jadrové hrozby mohli ohroziť verejné zdravie, je Európsky úrad pre pripravenosť  a reakcie na 
núdzové zdravotné situácie (HERA) ústredným prvkom posilňovania pripravenosti  a reakcie EÚ 
na závažné cezhraničné ohrozenia zdravia tým, že umožňuje rýchlu dostupnosť potrebných 
protiopatrení, prístup  k nim a ich distribúciu. Na základe skúseností  z počiatočných fáz pandémie 
sa bude  v tejto súvislosti pokr ačovať  v práci na posilnení poskytovania vojenskej pomoci 
civilným orgánom.  
                                                           
37  SWD(2020) 152 final.  
38  COM(2020) 825 final.  
39  COM(2020) 829 final.  
40  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2021/836  z 20. mája  2021.  
41  SWD(2022) 21 final.  
42  Ide o referenčné hodnoty, ktoré sa vzťahujú na situácie, keď ide  o východiskový bod, ako aj plánovaný 
cieľ, alebo ide  o odporúčanie týkajúce sa požiadaviek na minimálnu úroveň.  
43  COM(2021) 753 final.  
 
15 Ďalší postup  
 Do roku 2023 Komisia  v spolupráci  s vysokým predstaviteľom  a členskými štátmi posúdi 
odvetvové základné scenáre odolnosti  s cieľom identifikovať nedostatky  a potreby , ako 
aj kroky na ich riešenie.  
 Po prijatí Strategického kompasu Komisia prispeje  k budúcemu súboru hybridných 
nástrojov EÚ tým, že zabezpečí, aby členské štáty mali úplný prehľad  o existujúcich 
vnútorných nástrojoch  a opatreniach na boj proti hybridným hro zbám, ktoré majú dosah 
na EÚ  a jej členské štáty. Zohľadnia sa  v ňom opatrenia zahrnuté  v mapovaní týkajúcom 
sa boja proti hybridným hrozbám  z roku 2020  a nedávne návrhy Komisie  a vysokého 
predstaviteľa  v oblastiach, ako je kritická infraštruktúra  a dezinformácie.  
 Po prijatí Strategického kompasu Komisia zváži určenie expertov  v príslušných 
oblastiach politiky, ktorí by mohli byť na požiadanie nasadení ako súčasť tímu rýchlej 
reakcie na hybridné hrozby  v synergii  s navrhovanými tímami rýchlej reakcie spoločnej 
kybernetickej jednotky.  
 Útvary Komisie  a ESVČ zároveň spoločne vykonajú revíziu protokolu EÚ na boj proti 
hybridným hrozbám.  
 Do konca roka 2022 Komisia  v spolupráci  s vysokým predstaviteľom vymedzí 
komplexnú víziu týkajúcu sa jej mechanizmov rých leho varovania,  a najmä možnosti 
vytvoriť lepší situačný prehľad  v koordinácii  a komplementárnosti  s inými existujúcimi 
mechanizmami EÚ. Tým sa posilní schopnosť Únie monitorovať  a včas odhaľovať 
hybridné hrozby, predchádzať im  a pripraviť sa na ne vrátane  odolnosti  a reakcie na ne.  
 Komisia bude na základe svojich odborných znalostí  a nástrojov prispievať  k úsiliu EÚ 
budovať odolnosť  v partnerských krajinách.  
 
7.2. Posilnenie kybernetickej bezpečnosti  a kybernetickej obrany  
Boj proti kybernetickobezpečnostným hrozbám je  v súčasnosti jednou  z najzložitejších výziev  
v oblasti bezpečnosti  a obrany,  a to najmä vzhľadom na ich rastúci počet  a vplyv,  a preto štátne 
subjekty vyvinuli osobitné sofistikované spôsobilosti . 
EÚ musí chrániť kritické siete  a informačné syst émy a zohrávať vedúcu úlohu pri zaisťovaní 
bezpečnosti, stability  a odolnosti, ako aj slobody globálneho internetu. Musíme posilniť 
kybernetickú bezpečnosť  a kybernetickú obranu  v Európe prostredníctvom posilnenia našej 
spolupráce, efektívnejším investovan ím do pokročilých spôsobilostí  a stanovením vhodných 
pravidiel, ktoré umožnia lepšie prepojenie všetkých rozmerov kybernetickej bezpečnosti. Toto 
úsilie by sa malo zamerať na ochranu  občanov, podnikov  a záujmov EÚ, odhaľovanie  
škodlivých kybernetických činností  a odrádzanie  od nich  a na našu obranu  pred 
kybernetickými útokmi, čím by sa prispelo  k medzinárodnej bezpečnosti  a stabilite  
a konsolidoval by sa potenciál EÚ  v oblasti odrádzania od kybernetických útokov . 
 
16 Komisia  a vyso ký predstaviteľ už stanovili ambiciózne opatrenia prispievajúce  k týmto cieľom  
v stratégii kybernetickej bezpečnosti EÚ  z decembra 202044. Existuje viacero dôležitých 
nástrojov na zvýšenie odolnosti EÚ, konkrétne smernica  o opatreniach na zabezpečenie 
vysok ej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí  a informačných systémov  v Únii (NIS)45, akt 
o kybernetickej bezpečnosti46, smernica  o útokoch na informačné systémy47 a vykonávanie 
súboru nástrojov EÚ pre kybernetickú bezpečnosť 5G48, odporúčanie  o „koncepcii“ 
koordinovanej reakcie na kybernetické incidenty  a krízy veľkého rozsahu49 a politický 
rámec EÚ pre kybernetickú obranu [aktualizovaný  v roku 2018]50. Komisia takisto prijala aj 
delegovaný akt51 podľa smernice  o rádiových zariadeniach52, ktorým sa stanovujú prá vne 
požiadavky na záruky kybernetickej bezpečnosti, ktoré výrobcovia budú musieť zohľadniť pri 
navrhovaní  a výrobe rádiových zariadení. Napokon vydala odporúčanie pre spoločnú 
kybernetickú jednotku (JCU)53 a v decembri 2020 predložila návrh na revíziu smern ice 
NIS54, ktorý  v súčasnosti posudzujú spoluzákonodarcovia.  V súlade  s touto úrovňou ambícií 
Komisia čoskoro predloží návrhy na posilnenie kybernetickej bezpečnosti  a informačnej 
bezpečnosti inštitúcií, orgánov  a agentúr EÚ.  
Viacročný pracovný program na roky 2021 – 2025 pre programy Digitálna Európa  a Nástroj na 
prepájanie Európy (NPE – digitálny sektor) podporí zavedenie bezpečnej kvantovej 
komunikačnej infraštruktúry (Euro QCI). NPE bude podporovať aj inú kritickú komunikačnú 
infraštruktúru vrátane urči tých chrbticových prvkov  s najvyššími bezpečnostnými normami 
medzi členskými štátmi  a s tretími krajinami.  
S cieľom doplniť tieto nástroje  a ďalej zmenšiť plochu útoku  a vystavenie riziku by sa mala 
posilniť bezpečnosť  a normalizácia produktov  a služieb sú visiacich  s informačnými  
a komunikačnými technológiami (IKT). Týka sa to najmä bezpečnosti kritických hardvérových  
a softvérových komponentov. Komisia preto pripravuje nové návrhy stanovujúce horizontálne 
bezpečnostné požiadavky, ktoré budú ústredným prvko m aktu  o kybernetickej odolnosti  
oznámeného  v správe  o stave Únie55. V tejto súvislosti by sa mohol zvážiť obranný aspekt, 
najmä pokiaľ ide  o potenciálny vývoj spoločných alebo hybridných noriem kybernetickej 
bezpečnosti.  
                                                           
44  JOIN(2020) 18 final.  
45  Smernica (EÚ) 2016/1148  o bezpečnosti sietí  a informačných systémov (NIS).  
46  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17 . apríla  2019  o agentúre ENISA (Agentúra 
Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť)  a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných  
a komunikačných technológií  a o zruše ní nariadenia (EÚ) č. 526/2013.  
47  Smernica 2013/40/EÚ (12/08/2013).  
48  COM(2020) 50 final.  
49  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1584  z 13. septembra  2017  o koordinovanej reakcii na kybernetické 
incidenty  a krízy veľkého rozsahu, C/2017/6100.  
50  14413/18 (19/1 1/2018).  
51  C(2021) 7672.  
52  Smernica Európskeho parlamentu  a Rady 2014/53/EÚ zo 16 . apríla  2014  o harmonizácii právnych 
predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu.  
53  C(2021) 4520 final.  
54  COM(2020) 823 final.  
55  Prejav  o stave Únie 2021 – Posilňovanie duše našej Únie – 15. september 2021.  
 
17 V záujme ďalšieho posilnenia techno logických spôsobilostí EÚ  a jej aktérov  v oblasti 
kybernetickej obrany (najmä obranných síl členských štátov) sa bude vyvíjať úsilie  o väčšiu 
spoluprácu medzi príslušnými aktérmi pri plánovaní civilných  a obranných investícií do vývoja 
príslušných technológií, ako aj ich využívania. Centrum priemyselných, technologických  
a výskumných kompetencií  v oblasti kybernetickej bezpečnosti  a sieť koordinačných centier  
(CCCN)56 prijmú  v roku 2022 svoj strategický prog ram v oblasti kybernetických investícií.  Program by 
mohol zahŕňať možné synergie medzi civilnými  a obrannými technológiami  a potenciálnymi 
aplikáciami  s dvojakým použitím; týmto spôsobom sa možno usilovať  o synergie  s inými 
programami EÚ vrátane programu H orizont Európa, programu Digitálna Európa  a EDF,  a to 
koordinovaným spôsobom  a pri dodržiavaní príslušných pravidiel riadenia.  
Komisia už vyčlenila 38,6 mil. EUR57 na šesť projektov  v oblasti kybernetickej obrany . 
Tento rozpočet okrem iného podporuje rozvoj  európskej platformy pre situačné povedomie  
v kybernetickom priestore  a projekt týkajúci sa technológií na bezpečnú  a odolnú komunikáciu. 
EDF bude naďalej podporovať rozvoj kybernetických spôsobilostí  v oblasti obrany.  V roku 2021 
boli v rámci EDF vyhlásen é dve osobitné výzvy  s objemom finančného krytia vo výške 33,5 mil. 
EUR.  Hoci všetky projekty  v oblasti obrannej spôsobilosti zahŕňajú kybernetický rozmer, 
kybernetická obrana zostane  v nadchádzajúcich rokoch prioritou EDF.  
V záujme lepšej prípravy na potenciálne incidenty  a krízy veľkého rozsahu  v Únii je potrebná 
posilnená koordinácia na zabezpečenie situačnej informovanosti, na rýchlu identifikáciu 
potenciálnych potrieb  a zdrojov  v oblasti reakcie  a na zosúladenie účinnej komunikácie medzi 
príslušným i aktérmi na úrovni členských štátov  a EÚ s cieľom zmierniť potenciálne vplyvy  v Únii.  
S cieľom zintenzívniť odhaľovanie škodlivých kybernetických činností  a zvýšiť situačnú 
informovanosť  Komisia spolupracuje  s členskými štátmi na zriadení cezhraničných platforiem na 
výmenu spravodajských informácií  o kybernetických hrozbách (EU SOC)  a zároveň posilňuje 
kapacity centier bezpečnostných operácií (SOC) na vnútroštátnej úrovni  v celej EÚ. Cieľom týchto 
cezhraničných platforiem je umožniť výmenu údajov  o kyber netickobezpečnostných hrozbách  z rôznych 
zdrojov, ako aj nástrojov  a spôsobilostí  v širokom meradle  v dôveryhodnom prostredí. Budú vybavené 
ultrabezpečnými nástrojmi  a infraštruktúrami novej generácie. To by malo umožniť zlepšenie kapacít 
kolektívneho odha ľovania  a včasného varovania pre orgány  a príslušné subjekty. Tieto akcie získajú 
finančnú podporu  z programu Digitálna Európa,  a to najmä prostredníctvom spoločného obstarávania na 
rozvoj  a prevádzku EU SOC, vrátane pokročilých nástrojov  a infraštruktúr, ako aj prostredníctvom výzvy 
na granty na podporu kapacít SOC  v členských štátoch.  V ďalšom kroku by sa mohla  v spolupráci  
s členskými štátmi zvážiť aj podpora civilnej  a vojenskej spolupráce na vnútroštátnej úrovni  v tejto oblasti . 
Miera spolupráce  v oblasti kybernetickej bezpečnosti medzi členskými štátmi, pokiaľ ide  o reakciu 
na incidenty, by sa mala zvýšiť,  a to aj prostredníctvom možnej spolupráce medzi civilnými  
a obrannými reakčnými tímami . Cieľom spoločnej kybernetickej jednotky je spojiť všetky  
príslušné kybernetickobezpečnostné komunity (t. j. diplomatické, civilné, komunity  z oblasti 
presadzovania práva  a obrany)  s cieľom zabezpečiť koordinovanú reakciu EÚ na rozsiahle 
                                                           
56  PE/28/2021/INIT.  
57  V rámci EDIDP.  
 
18 kybernetické incidenty  a krízy, ako aj ponúknuť pomoc pri zotavovaní sa  z týchto útokov.  Armáda 
by preto mohla štrukturálne spolupracovať  a koordinovať svoju činnosť  s ostatnými 
kybernetickobezpečnostnými komunitami prostredníctvom spoločnej kybernetickej jednotky.  
Rozvoj kybernetických zručností  prostredníctvom spoločnej odbornej prípravy  a cvičenia je takisto 
kľúčom  k účinnej odolnosti voči kybernetickým útokom, zlepšeniu kybernetických spôsobilostí, 
rozvíjaniu spoločného chápania  a budovaniu spoločnej schopnosti reagovať. Ak sa tak členské štát y 
rozhodnú, mohli by zvážiť posilnenú civilnú vojenskú spoluprácu  v oblasti kybernetickej odbornej 
prípravy  a spoločných cvičení, ktorá by vychádzala  z Európskej akadémie bezpečnosti  a obrany  
a programov EDA  v oblasti kybernetického vzdelávania, odbornej p rípravy  a cvičení.  
Ďalší postup  
 Do tretieho štvrťroka 2022 Komisia navrhne akt o kybernetickej odolnosti , ktorého 
cieľom bude zvýšiť kybernetickú bezpečnosť produktov  a súvisiacich služieb na 
vnútornom trhu . 
 S cieľom vytvoriť nové platformy „EU SOC“ na výmenu spravodajských informácií  
o kybernetických hrozbách  a nástrojov Komisia do druhého štvrťroka 2022 uverejní 
výzvu na vyjadrenie záujmu  s cieľom vybrať hostiteľské subjekty pre EU SOC spolu  
s osobitným plánom. To by malo pripraviť pôdu pre budovanie s trategickej spôsobilosti 
EÚ na odhaľovanie  a výmenu informácií  o kybernetických hrozbách.  
 Komisia bude spolupracovať  s členskými štátmi na posilnení pripravenosti na rozsiahle 
kybernetické incidenty prostredníctvom posilnenej koordinácie vrátane identifiká cie 
potenciálnych potrieb  a zdrojov na riadenie reakcie.  
 V roku 2022 sa navrhne strategický program pre centrum kompetencií  v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti,  a to aj pokiaľ ide  o technológie dvojakého použitia  a civilno -
vojenské synergie, ktoré sa majú zakotviť koordinovaným spôsobom  s príslušnými 
aktérmi.  
 Komisia bude spolu  s vysokým predstaviteľom naďalej podporovať členské štáty pri 
zriaďovaní spoločnej kybernetickej jednotky, najmä jej mechanizmu vzájomnej pomoci,  
a bude podporovať civilnú vojenskú s poluprácu  s cieľom uľahčiť výmenu informácií  
a koordináciu medzi odborníkmi  v oblasti obrany  a inými komunitami (t. j. civilnými, 
komunitami  z oblasti presadzovania práva  a diplomatickými komunitami).  
 Komisia požiada európske normalizačné organizácie, aby vypracovali harmonizované 
normy na podporu nedávno prijatého delegovaného aktu  k smernici  o rádiových 
zariadeniach, pokiaľ ide  o kybernetickú bezpečnosť  a súkromie.  
 Komisia bude spolupracovať  s vysokým predstaviteľom na ďalšom rozvoji politiky EÚ  
v oblasti  kybernetickej obrany, ktorá sa má predložiť členským štátom do konca roka 2022.  
 Komisia vyzýva členské štáty, aby  v spolupráci  s existujúcimi rámcami civilnej  
a obrannej odbornej prípravy  a cvičení zvážili spoločnú odbornú prípravu  a cvičenia  
v oblasti ky bernetickej obrany.  
 
 
19 7.3. Posilnenie vojenskej mobility  
Vykonávaním akčného plánu  v oblasti vojenskej mobility už podniká EÚ významné kroky na 
posilnenie mobility vojenského personálu, materiálu  a vybavenia  v rámci EÚ aj mimo nej, čím 
posilňuje našu schopnosť rýchlo reagovať na krízu alebo vykonávať bežné činnosti, ako sú 
cvičenia. Vojenská mobilita je tiež hlavným projektom  v rámci spolupráce medzi EÚ  a NATO.  
S rozpočtom EÚ na roky 2021 – 2027 vo výške 1,69 mld. EUR  na podporu dopravnej 
infraštruktúry  s dvojak ým použitím je vojenská mobilita kľúčovou zložkou nového Nástroja na 
prepájanie Európy (NPE)58. Pracovný program na roky 2021 – 2023 zahŕňa ročný osobitný rozpočet 
vo výške 330 mil. EUR  a prvé výzvy na predkladanie návrhov boli vyhlásené  v septembri 2021 . 
Vojenská mobilita je tiež témou pracovného programu EDF na rok 2021. Rozvoj digitálneho 
systému na bezpečnú  a rýchlu výmenu informácií týkajúcich sa vojenskej mobility je jednou  
z dvoch tém výzvy na predkladanie návrhov týkajúcich sa vojakov  a logistických systémov  
s orientačným rozpočtom vo výške 50 mil. EUR na celú výzvu . 
Komisia 14 . decembra  2021 navrhla revíziu nariadenia  o transeurópskej dopravnej sieti (TEN -
T). Okrem iných opatrení je cieľom návrhu posilniť normy pre civilnú  a vojenskú mobilitu  
a rozšíriť mapy TEN -T tak, aby zahŕňali nové trasy dôležité pre vojenskú mobilitu . 
Komisia bude pokračovať vo svojom úsilí prispievať  k vojenskej mobilite  v rámci EÚ aj mimo 
nej, a to aj jej zohľadnením  v príslušných legislatívnych návrhoch  a iniciatívach, najmä  v oblasti 
dopravy  a cezhraničných postupov.  
Ďalší postup  
 Do konca roka 2022 Komisia spolu  s vysokým predstaviteľom navrhne aktualizáciu 
spoločného akčného plánu  v oblasti vojenskej mobility, ktorý sa môže vzťahovať na 
identifikovateľné potreby  v súvislosti  s digitalizáciou  v doprave, kybernetickou 
odolnosťou dopravnej infraštruktúry  a umelou inteligenciou.  
 
7.4. Riešenie výziev  v oblasti obrany, ktoré prináša zmena klímy  
Zmena klímy  a strata biodiverzity predstavujú nové hrozby pre bezpečnosť. Zatiaľ čo zachovanie 
operačnej účinnosti zostáva prioritou, sektor obrany musí reagovať na výzvu spočívajúcu  
v potrebe adaptovať sa na vplyvy, ktoré zmena klímy má na oblasť bezpečnosti, vrátane otázky 
fungovania za extrémnejších klimatických podmienok,  a musí aj pr ispieť  k zmierneniu zmeny 
klímy  v rámci politík EÚ  v oblasti zmeny klímy, najmä európskej zelenej dohody. Zlepšenie 
energetickej efektívnosti, zvýšenie využívania energie  z obnoviteľných zdrojov tam, kde je to 
možné,  a zníženie emisií  v tomto odvetví by sa  malo stať neoddeliteľnou súčasťou nášho 
spoločného úsilia  o dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, ako aj ochrany biodiverzity  
a posilneného obehového hospodárstva . 
                                                           
58  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2021/1153 zo 7 . júla 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj na 
prepájanie Európy  a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013  a (EÚ) č. 283/2014.  
 
20 Obehové systémy môžu mať veľký prínos pre obranný priemysel  a obstarávanie,  a to 
prostredníctvom zvýšenia efektívnosti využívania zdrojov, posilnenia otvorenej strategickej 
autonómie  v prípade určitých kritických materiálov  a predĺženia  a optimalizácie použiteľnosti 
obranného vybavenia59. Určia sa  a podporia sa príležitosti na zlepšeni e koncepcií demontáže, 
opätovného použitia komponentov, opravy, renovácie  a repasovania obranných zariadení. Zahŕňa 
to aj príležitosti na modernizáciu obranného vybavenia, aby mohlo pokračovať  v prevádzke  
v čoraz horších environmentálnych podmienkach  v oblastiach ich nasadenia.  
V tejto súvislosti je Komisia odhodlaná vykonávať spoločný plán EÚ  v oblasti zmeny klímy  
a obrany  z roku 202060, ku ktorému útvary Komisie predložia prvú výročnú správu  o pokroku 
spolu  s ESVČ  a EDA  v prvom polroku 2022.  V pracovnom pr ograme EDF61 na rok 2021 sa už 
identifikujú témy týkajúce sa energetického manažérstva  a energetickej efektívnosti. Na osobitnú 
výzvu na podporu výskumu  a vývoja obranných technológií  a výrobkov, ktoré sa zaoberajú 
týmito témami, bolo vyčlenených 133 mil. EUR. Keďže podobná práca sa zintenzívňuje  
v NATO, OSN, USA  a u ďalších partnerov, EÚ zintenzívni svoje dialógy medzi zamestnancami  
o prepojení medzi klímou, bezpečnosťou  a obranou.  
Ďalší postup  
 V prvom polroku 2022 predložia útvary Komisie, ESVČ  a EDA prvú  správu  o pokroku 
vo vykonávaní plánu  v oblasti zmeny klímy  a obrany . 
 V roku 2022 Komisia posúdi iniciatívy súvisiace  s klímou/obranou vykonávané  v rámci 
existujúcich nástrojov pod vedením Komisie (vrátane EDF, programu Horizont Európa, 
programu Horizont 2 020, NPE  a LIFE)  s cieľom posilniť potenciálne synergie . 
 Do konca roka 2022 Komisia vytvorí politický rámec, ktorý bude vychádzať  
z klimatických/obranných aspektov nástrojov pod vedením Komisie  s cieľom prispieť  
k zníženiu dopytu po energiách  a zvýšeniu energetickej odolnosti kritických technológií 
používaných civilnými bezpečnostnými aktérmi  a ozbrojenými silami,  a v tejto súvislosti 
vypracuje konkrétne riešenia odolné voči zmene klímy.  
 V roku 2022 Komisia preskúma potenciál posilnenia vplyvu smerníc týk ajúcich sa 
energetiky na vojenskú infraštruktúru (ako sú kancelárie, ústredia, kasárne, nemocnice, 
akadémie) vrátane možností zeleného verejného obstarávania  v rámci Európskej zelenej 
dohody (t. j. nová akcia  v oblasti energetickej efektívnosti – „vlna obn ovy“, revízia 
smernice  o energetickej efektívnosti  a smernice  o energetickej hospodárnosti budov).  
 Pokiaľ ide  o prepojenia medzi klímou, bezpečnosťou  a obranou, Komisia  a vysoký 
predstaviteľ zvýšia  a zintenzívnia  v roku 2022 spoluprácu na úrovni zamestnanc ov 
s NATO, OSN  a príslušnými dvojstrannými partnermi, ako sú USA  a Kanada.  
 
                                                           
59  IF CEED (europa.eu) Circular defence - News & insight - Cambridge Judge Business School  
60  12741/20.  
61  V nariadení  o EDF sa uvádza, že „fond prispieva  k zohľadňovaniu opatrení  v oblasti klímy do politík Únie  
a k dosahovaniu všeobecného cieľa, aby sa klimatické ciele podporovali 30  % rozpočtových výdavkov Únie “. 
 
21 8. Závery  
V zložitejšom, konfliktnejšom, súťaživejšom  a prepojenejšom svete, než aký bol kedykoľvek 
predtým, musí EÚ zintenzívniť svoje úsilie  o obranu svojich strategických záujmov  a hodnôt.  
V nadchádzajúcom Strategickom kompase pre bezpečnosť  a obranu EÚ sa stanovia ambiciózne 
ciele pre dlhodobú bezpečnosť  a obranu Európy, ku ktorým toto oznámenie aktívne prispieva.  
Na tento účel identifikovala Komisia tieto hlavné nové oblasti na ďalšie posilnenie 
konkurencieschopnosti európskeho trhu  v oblasti obrany:  
- preskúmať, ako ďalej stimulovať investície členských štátov do kľúčových 
strategických spôsobilostí  a kritických faktorov , ktoré sa vyvíjajú a/alebo obstarávajú  
s použitím rámcov spo lupráce Európskej únie;  
- ďalej stimulovať vykonávanie spoločného obstarávania obranných spôsobilostí 
vyvinutých na základe spolupráce  v rámci EÚ , a to aj prostredníctvom oslobodenia od 
DPH  a možného posilnenia bonusov EDF;  
- vyzvať členské štáty, aby pokračovali  v prechode  k zjednodušeným  a konvergentnejším 
postupom kontroly vývozu , najmä pokiaľ ide  o obranné spôsobilosti vyvinuté  s použitím 
rámca spolupráce EÚ.  
Komisia bude takisto vykonávať už začaté iniciatívy, ktoré sú kľúčovými faktormi 
umožňujúci mi európsku obranu, ako je EDF  a vojenská mobilita , ako aj tie, ktoré sú 
nevyhnutné na posilnenie odolnosti Európy, najmä vo vesmíre,  s cieľom bojovať proti 
hybridným hrozbám, posilniť kybernetickú bezpečnosť  a riešiť výzvy  v oblasti obrany, ktoré 
prináša zmena klímy.  
Komisia je naďalej pripravená zvážiť ďalšie budúce kroky vzhľadom na dosiahnutý pokrok  
a vývoj hrozieb  a výziev, ktorým bude Únia  v budúcnosti čeliť .