OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Rozšírenie zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja vzhľadom na partnerské preskúmanie oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ /* KOM/2011/0218 v konečnom znení */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Rozšírenie zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja vzhľadom na partnerské preskúmanie oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ OBSAH 1. Úvod 2 2. Globálny kontext financovania rozvoja zo strany EÚ 2 3. Výsledky činnosti EÚ v roku 2010 4 3.1. Poskytovanie väčších zdrojov na financovanie rozvoja a riešenie globálnych výziev 4 3.1.1. Podpora mobilizácie domácich zdrojov na financovanie rozvoja 4 3.1.2. EÚ ostáva najväčším svetovým darcom, aj keď nesplnila ciele na rok 2010 5 3.1.3. Financovanie EÚ v oblasti zmeny klímy a biodiverzity 6 3.1.4. Inovačné zdroje a mechanizmy financovania rozvoja 7 3.1.5. ODA ako prostriedok na získanie väčších súkromných finančných zdrojov 7 3.1.6. Pomoc pre obchod na podporu obchodných kapacít rozvojových krajín 8 3.1.7. Ako predchádzať hrozbe budúcej dlhovej krízy v rozvojových krajinách 9 3.2. Vplyv pomoci EÚ 9 3.2.1. Lepšie využívanie pomoci 9 3.2.2. Globálne spravovanie financií, posilnenie právomocí rozvojových krajín 9 4. Závery 10 ÚVOD Po tom, čo svet zasiahla hospodárska kríza a po obnovení záväzkov európskych štátov voči rozvojovým krajinám pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia (MDG), toto oznámenie a sprievodný pracovný dokument[1] skúmajú dosahovanie spoločných záväzkov EÚ aj jej členských štátov v oblasti mobilizácie domácich (správa daní) a medzinárodných zdrojov na rozvoj, zvýšenia obchodnej kapacity a investícií, oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), nových zdrojov a mechanizmov financovania, účinnosti pomoci, zadlženosti, financovania prostriedkov na ochranu klímy a zastúpenia rozvojových krajín v medzinárodných finančných inštitúciách. Analyzujú dosiahnuté úspechy a poukazujú na nedostatky, ktoré by sa mali ešte odstrániť. Uvažujú tiež nad pokrokom v oblasti transparentnosti a zodpovednosti v rámci medzinárodnej spolupráce. Po prvý krát sa tu zverejňujú odpovede členských štátov, ktoré s tým súhlasili, a Komisie na otázky vo výročnom dotazníku. Informácie uvedené v oznámení budú prezentované na konferencii OSN o najmenej rozvinutých krajinách, ktorá sa bude konať v Istanbule[2], a na fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Pusane[3]. Oznámenie zahŕňa návrhy na zlepšenie dosahovania spoločných cieľov EÚ, uvažuje, ako preklenúť rozdiel medzi terajšou úrovňou ODA a cieľovou úrovňou stanovenou na rok 2015, odhadovaný na 50 mld. EUR, a slúži aj ako podklad pre správu Rady Európskej rade v rámci výročnej partnerskej diskusie o tom, ako do roku 2015 dosiahnuť cieľové hodnoty ODA[4]. GLOBÁLNY KONTEXT FINANCOVANIA ROZVOJA ZO STRANY EÚ Európska únia stojí na čele boja za zlepšenie životnej úrovne v rozvojových krajinách. Na samite OSN v New Yorku na jeseň minulého roku, kde sa stretli vedúce osobnosti svetového politického života, aby prerokovali MDG, EÚ rázne zdôrazňovala potrebu všeobecnej zhody pokiaľ ide o spoločné činnosti. V boji proti chudobe je rozhodujúce získať čo najviac finančných prostriedkov na rozvoj zo všetkých dostupných zdrojov. Viac peňazí však ešte neznamená väčší rozvoj. Hlavnú zodpovednosť za rozvoj a zlepšenie politických a vládnych rámcov nesú samotné rozvojové krajiny. EÚ je nielen jeden z najvýznamnejších darcov ODA, ale rozvojovým krajinám ponúka aj všestranný súbor opatrení na podporu trvalo udržateľného rozvoja, najmä spoluprácou s partnerskými krajinami pri tvorbe stratégie pre poskytovanie pomoci, pričom vnútorné stratégie EÚ sú v súlade s rozvojovými cieľmi a pomáhajú rozvojovým krajinám čeliť pri riešení globálnych výziev. Na rozdiel od ostatných darcovských štátov si EÚ stanovila vlastné kvalitatívne a kvantitatívne ciele, ktoré slúžia na hodnotenie dosiahnutého pokroku. Záväzky EÚ sú založené na globálnom programe pre financovanie rozvoja[5], s využitím prostriedkov z rôznych finančných zdrojov, hoci tento program nedostatočne odráža celkové zmeny v danej oblasti, ako príchod nových oficiálnych darcov a investorov, charitatívnych organizácií, vzájomnú spoluprácu medzi južnými rozvojovými krajinami alebo činnosť súkromného sektora. Oficiálna rozvojová pomoc je jedným z najlepších ukazovateľov záväzkov oficiálnych darcov a hlavnou témou tohto dokumentu, ale nie je jediným zdrojom finančných prostriedkov na podporu rozvoja. V rokoch 2004 – 2010 tvorili príspevky EÚ a jej členských štátov spomedzi všetkých darcovských krajín z Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC) pri OECD a EÚ 57 % z čistého objemu ODA a 65 % celkového prírastku príspevkov vo výške 25,7 mld. EUR. V roku 2010 prispeli členovia DAC pri OECD a členské štáty EÚ na oficiálnu rozvojovú pomoc v nominálnych hodnotách čiastkou 97,2 mld. EUR. Celkový príspevok EÚ tvorí 58 % tejto čiastky. EÚ a jej členské štáty, ktoré sú už teraz najväčším svetovým darcom, sa zaviazali zvýšiť príspevky na ODA do roku 2015 na 0,7 % spoločného hrubého národného dôchodku (HND). Terajších 53,8 mld. EUR na rozvojovú pomoc by sa tak ešte zvýšilo o ďalších 50 mld. EUR. Graf: Finančné prostriedky na ODA, ktoré poskytli členské štáty EÚ a ostatní členovia G8. [pic] Zdroj: DAC pri OECD Tabuľka 1 ODA nie je jediným zdrojom financovania pomoci v rozvojových krajinách. Okrem iného tu patria napr. celosvetové platobné prevody migrantov, odhadované v roku 2010 na 245 mld. EUR, súkromné charitatívne organizácie, ktoré podľa niektorých zdrojov ročne vyzbierajú asi 35 mld. EUR[6], celkové priame zahraničné investície (FDI), viac-menej na úrovni ODA, a nové hospodárske mocnosti, ako Brazília, Rusko, India alebo Čína, ktoré čoraz viac finančne podporujú rozvojové krajiny. Hoci sa tieto zdroje financovania líšia od ODA svojou povahou aj spravovaním, spoločne by mohli prispieť k lepšiemu a rýchlejšiemu rozvoju rozvojových krajín a riešeniu globálnych výziev. VÝSLEDKY čINNOSTI EÚ V ROKU 2010 Toto oznámenie a sprievodný dokument ukazujú, ako EÚ a jej členské štáty plnia stanovené záväzky. Je zrejmé, že EÚ ako celok ďalej pokročila pri plnení stanovených záväzkov, hoci v plnení jednotlivých záväzkov medzi jednotlivými členskými štátmi možno badať zreteľné rozdiely. Poskytovanie väčších zdrojov na financovanie rozvoja a riešenie globálnych výziev Podpora mobilizácie domácich zdrojov na financovanie rozvoja Vytvorenie viacerých domácich zdrojov financovania rozvoja je hlavným krokom k dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja a postupnej nezávislosti krajiny od zahraničnej pomoci. Najväčším zdrojom financovania rozvoja je zatiaľ štátny rozpočet rozvojových krajín. Čím je krajina nezávislejšia od zahraničnej finančnej pomoci, tým sa vytvára väčší fiškálny priestor pre financovanie MDG, a zároveň sa posilňuje vzťah medzi štátom a občanmi. V roku 2010 EÚ a jej členské štáty pokračovali v zlepšovaní stratégie podpory partnerských krajín v týchto oblastiach, aby tak aj tvorbou kapacít poskytli zvýšenú podporu mobilizácie domácich zdrojov v rozvojových krajinách v zhode so zásadami dobrej správy vecí verejných v daňových otázkach (zásada transparentnosti, výmeny informácií, a spravodlivej daňovej súťaže), a tým posilnili dobrú správu vecí verejných a správu verejných financií. Európska únia bude aj naďalej podporovať tieto zásady a pomáhať rozvojovým krajinám v boji proti daňovým únikom a škodlivým daňovým postupom, aby vytvorila transparentné, kooperatívne medzinárodné daňové prostredie. EÚ už zvýšila podporu pre Iniciatívu pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI), ktorá začína pôsobiť ako celosvetové meradlo pre transparentnosť príjmov a zodpovednosti, a bude podporovať rozvojové krajiny v zlepšovaní spravovania ťažobného priemyslu, ktorý pôsobí v jednotlivých štátoch. EÚ sa takisto usiluje zvyšovať súdržnosť politík v záujme rozvoja, napr. snahou o zverejňovanie finančných údajov zo strany nadnárodných spoločností podľa jednotlivých krajín, čím by sa zvýšila transparentnosť a zlepšila správa a riadenie spoločností. V rámci revízie smernice o transparentnosti plánovanej na jeseň tohto roku, Komisia posudzuje právne predpisy týkajúce sa tejto otázky, aspoň pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa uvádzajú ako činné v ťažobnom priemysle. Vyššia transparentnosť a lepšia správa a riadenie spoločnosti pomôžu rozvojovým krajinám optimalizovať výber daní a maximalizovať fiškálne zdroje, čím sa zabezpečí poskytovanie verejných statkov a služieb. EÚ ostáva najväčším svetovým darcom, aj keď nesplnila ciele na rok 2010 Plán EÚ poskytnúť do roku 2015 0,7 % spoločného HND na ODA je spolu s dlhoročným plánom OSN vo svete jedinečný. Vychádza z viacerých čiastkových cieľov jednotlivých členských štátov a bol schválený vedúcimi predstaviteľmi EÚ v roku 2005. Dohoda obsahovala spoločný prechodný cieľ docieliť, aby do roku 2010 ODA tvorila 0,56 % HND. Aj keď dosiahli výdavky na ODA historicky najvyššiu hodnotu 53,8 mld. EUR, čo je 0,43 % HND, a členským štátom sa napriek hospodárskej kríze podarilo zvýšiť túto sumu ešte o 4,5 mld. EUR, nesplnili prechodný cieľ o celých 15 mld. EUR. Medzi členskými štátmi pretrvávajú veľké rozdiely. Niektoré štáty sa snažia uplatňovať spoločnú dohodu, a tým prispievať svojím dielom pri dosahovaní spoločných cieľov, iné štáty svoje časti záväzku neplnia. Takéto správanie je v rozpore so zásadou primeraného rozdelenia záťaže v rámci EÚ a mohlo zapríčiniť zníženie výdavkov na ODA v členských štátoch, kde výdavky na ODA tvoria 0,7 % HND a viac. Pokiaľ jednotlivé členské štáty EÚ nebudú plniť svoje záväzky, EÚ nebude schopná dosiahnuť spoločné cieľové hodnoty na rok 2015. V tejto súvislosti je veľmi znepokojujúce, že niektoré členské štáty oznámili od roku 2011 znižovanie výdavkov na ODA, čo protirečí spoločným zámerom EÚ. Európska komisia oznámila, že v roku 2010 čisté vyplatené sumy na ODA predstavovali 14,95 mld. EUR. Z toho 5,15 mld. EUR tvorili negrantové zvýhodnené pôžičky od Európskej investičnej banky (EIB), financované hlavne cez vlastné zdroje EIB, a ostatok cez Európsky rozvojový fond a rozpočet EÚ. Graf: Výdavky na ODA v roku 2010 v jednotlivých členských štátoch EÚ (% / HND) [pic] Zdroj: Výročný dotazník DAC pri OECD a EÚ o financovaní rozvoja ODA pre Afriku EÚ a jej členské štáty sú ešte stále najväčším darcom rozvojovej pomoci pre Afriku a na tento účel vyčlenili v roku 2009 20,5 mld. EUR. Aj tak sa záväzok z roku 2005, zvýšiť výdavky na ODA pre subsaharskú Afriku a presunúť aspoň 50 % celkového prírastku na rozvojovú pomoc v Afrike, podarilo splniť len čiastočne. Zatiaľ čo výdavky na ODA pre subsaharskú Afriku sa od roku 2004 zvýšili o 2,7 mld. EUR, len 26 % celkového prírastku ODA bolo vyčlenených pre africký kontinent. ODA pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC) V roku 2008 sa v rámci záväzkov ohľadom ODA EÚ zaviazala vyčleniť do roku 2010 aspoň 0,15 % spoločného HND pre najmenej rozvinuté krajiny. Tento cieľ sa takmer podarilo splniť. Podľa predbežných údajov dosiahla v roku 2010 celková čiastka, ktorú EÚ poskytla najmenej rozvinutým štátom, 0,13 % HND. V roku 2009 dosiahlo osem členských štátov limitné hodnoty a ďalšie tri vyčlenili aspoň tretinu svojich celkových prostriedkov určených na ODA pre najmenej rozvinuté krajiny, čím ukázali odhodlanie pomáhať štátom v najväčšej núdzi. Financovanie EÚ v oblasti zmeny klímy a biodiverzity Potreby rozvojových krajín podnietili zvýšenie podpory na prispôsobenie sa dôsledkom zmeny klímy a jej zmiernenie. Počas prípravy na kodanskú konferenciu rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v decembri 2009 sa EÚ zaviazala vyčleniť 7,2 mld. EUR v období 2010 – 2012 na urýchlené financovanie prostriedkov na ochranu klímy v rozvojových krajinách [7]. V roku 2010 poskytla EÚ na tieto účely spolu 2,34 mld. EUR, v súlade s celkovým plánom na roky 2010 – 2012[8]. Okrem toho sa EÚ venuje otázke záväzkov stanovených v rámci dohôd z Cancúnu, podľa ktorých majú rozvinuté krajiny až do roku 2020 spoločne zhromaždiť ročne 100 mld. USD z rôznych zdrojov (verejných, súkromných, bilaterálnych, viacstranných alebo inovačných zdrojov), ktoré majú slúžiť pre potreby rozvojových krajín[9]. Najväčšou výzvou ešte stále ostáva vytvorenie porovnateľných a transparentných postupov na meranie, hlásenie a overovanie financovania EÚ v oblasti zmeny klímy. Európska únia a jej členské štáty výrazne pokročili v podávaní správ o transparentnom uplatňovaní urýchleného financovania, ale v budúcnosti bude pre udržanie dôvery na medzinárodnej scéne nevyhnutné podávanie správ ďalej zlepšovať, hlavne čo sa týka dlhodobého financovania. Ochrana biodiverzity je ďalším z hlavných bodov agendy EÚ. Na konferencii v Nagoji v roku 2010, na ktorej sa zúčastnili signatári Dohovoru o biologickej diverzite (CBD), sa EÚ zaviazala do roku 2020 výrazne rozšíriť zdroje financovania, efektívne uplatňovať strategický plán na roky 2011 – 2020 a „podniknúť efektívne a urýchlené kroky na zastavenie straty biodiverzity ..., ktoré podporia ... ľudský blahobyt a skoncujú s chudobou“. Niekoľko členských štátov oznámilo výraznejšie zvýšenie svojich záväzkov v oblasti ochrany biodiverzity v rozvojových krajinách. Inovačné zdroje a mechanizmy financovania rozvoja Finančných prostriedkov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie MDG a iných medzinárodne schválených rozvojových cieľov na pomoc rozvojovým krajinám, nikdy nie je dosť, preto sa EÚ rozhodla upriamiť pozornosť na nové finančné mechanizmy, ktoré budú schopné vytvárať dostatočné príjmy a poskytovať predvídateľné finančné prostriedky na podporu trvalo udržateľného rozvoja[10]. Niektoré členské štáty EÚ už využívajú rôzne inovačné zdroje a mechanizmy financovania, pomocou ktorých sa doposiaľ na rozvoj získalo 13 mld. EUR. EÚ ako celok však ešte nezaujala spoločný postoj k využívaniu inovačných zdrojov a mechanizmov, ktoré budú schopné poskytovať vysoké príjmy. Prostriedky z týchto finančných zdrojov mali byť použité podľa medzinárodne dohodnutých zásad účinnosti pomoci, aby sa nevytvorili paralelné toky financií na rozvoj. ODA ako prostriedok na získanie väčších súkromných finančných zdrojov Veľký potenciál vidí EÚ už dlho v spolupráci so súkromným sektorom , ako hlavnou pákou inkluzívneho rastu a trvalo udržateľného rozvoja. Európska únia a jej členské štáty používajú viacero prostriedkov (investičné záruky, účelové fondy, zvýhodnené pôžičky, podpory pre podniky so zahraničnou spoluúčasťou, atď.), aby podnietili smerovanie súkromného kapitálu do rozvojových krajín a podporili silnejší medzinárodný rámec zodpovedného podnikateľského správania. Na mobilizáciu doplnkového financovania, nevyhnutného pre investičné potreby partnerských krajín, by mala EÚ a jej členské štáty využívať aj možnosti súkromnej sféry, častejšie siahať po kombinácii pôžičiek a grantov alebo fondoch súkromného kapitálu či nástrojoch na zdieľanie rizika. Toto bude predmetom najbližších návrhov čo sa týka budúceho smerovania EÚ v oblasti rozvojovej politiky. EÚ zdôrazňuje význam súkromného charakteru platobných prevodov migrantov , ktoré tvoria ďalší významný tok prostriedkov do rozvojových krajín schopný prispieť k ich rozvoju. Objem peňažných prevodov z Európy do rozvojových krajín sa aj podľa opatrných odhadov[11] pohybuje na celkovej úrovni ODA, ktorú poskytuje EÚ. Kolísanie objemu týchto prostriedkov môže mať vážny vplyv na životné podmienky príjemcov v rozvojových krajinách. Európska únia sa zaviazala znížiť poplatky aj inak uľahčiť peňažné prevody[12]. S týmto cieľom podnikli EÚ a jej členské štáty v priebehu roku 2010 viaceré kroky v oblasti zlepšovania údajov, zvyšovania transparentnosti a hospodárskej súťaže na trhu s platobnými službami, financovania projektov týkajúcich sa platobných prevodov, podporovania platobných služieb v rozvojových krajinách a zlepšovania finančnej gramotnosti migrantov. V niektorých členských štátoch EÚ sa poplatky za prevody peňazí znížili, v iných sa naopak zvýšili[13]. Úlohou naďalej ostáva: (i) získať presné údaje o hlavných kanáloch, prevodových poplatkoch a neoficiálnych finančných tokoch z EÚ, (ii) vo väčšej miere znížiť náklady na strane príjemcov v rozvojových krajinách, (iii) vytvárať priaznivé prostredie, a (iv) zlepšiť dostupnosť finančných prostriedkov a finančnú gramotnosť. Pomoc pre obchod na podporu obchodných kapacít rozvojových krajín Obchodovanie na domácom a medzinárodnom trhu výrazne podporuje inkluzívny rast a hrá kľúčovú úlohu vo viacerých rozvojových projektoch. Európska únia v rozvojových krajinách dôsledne podporuje obchod ako nástroj rozvoja. V rámci spoločnej stratégie pomoci pre obchod sa EÚ rozhodla zvýšiť pomoc pre obchod a rozšíriť jej dosah. Spoločná čiastka, ktorú EÚ vyčlenila na pomoc pre obchod v roku 2009 bola 10,5 mld. EUR[14], a udržala si tak historicky najvyššiu hodnotu z predchádzajúceho roku. V roku 2009 výdavky na pomoc súvisiacu s obchodom, časť pomoci pre obchod, vzrástli na celkových 3 mld. EUR, čo vysoko prekročilo hranicu 2 mld. EUR, vyčlenených na pomoc súvisiacu s obchodom od roku 2010. V roku 2009 sa Afrika stala najväčším príjemcom celkovej pomoci súvisiacej s obchodom aj pomoci pre obchod, ktorú poskytla EÚ. Údaje z roku 2009 tiež ukazujú, že pomoc súvisiaca s obchodom určená pre africké, karibské a tichomorské štáty jasne narástla a dosiahla 3,6 mld. EUR. Celkový podiel pomoci pre obchod vyčlenený EÚ a jej členskými štátmi pre najmenej rozvinuté krajiny tvorí stálych 22 % celkového objemu pomoci. Vysunuté pracoviská EÚ hlásia mierne zlepšenie, čo sa týka postupov, ktoré pomáhajú zvyšovať objem aj účinnosť pomoci pre rozvoj, napr. zlepšenie obchodnej komunikácie medzi darcovskými a partnerskými krajinami na politickej úrovni, zvyšovanie dopytu po pomoci pre obchod zo strany partnerských krajín, koordinácia tvorby a uplatňovania obchodných stratégií, posudzovanie obchodných potrieb, spoločné pôsobenie a harmonizácia, a nakoniec ukotvenie zásad strategickej hospodárskej miestnej integrácie do národných rozvojových a obchodných plánov. Všetky tieto zložky si vyžadujú neustálu a intenzívnu pozornosť. V najmenej rozvinutých krajinách poskytuje rozšírený integrovaný rámec pomoci pre príležitosť pomôcť týmto krajinám venovať väčšiu pozornosť otázkam súvisiacim s obchodom a zvyšovať účinnosť pomoci pre rozvoj. Ako predchádzať hrozbe budúcej dlhovej krízy v rozvojových krajinách Európska únia a jej členské štáty sa snažia svojím dielom prispievať k plnému uplatňovaniu viacstrannej iniciatívy na odpustenie dlhov a iniciatívy pre vysoko zdĺžené chudobné krajiny. Pri rozhodovaní o využívaní kombinovaných pôžičiek a grantov v prospech rozvojových krajín sa bude musieť prihliadnuť na udržateľnosť dlhu a riziko možných ťažkostí s ich splácaním medzi štátmi s nízkymi a stredne vysokými príjmami. V týchto krajinách bude nutné zlepšiť riadne spravovanie dlhov a podporiť zodpovedné postupy poskytovania a prijímania pôžičiek, aby sa predišlo novej dlhovej kríze. Vplyv pomoci EÚ Lepšie využívanie pomoci Na medzinárodnej úrovni vyvinula EÚ snahy o lepšie využívanie pomoci. Zásady účinného poskytovania pomoci stanovené v Parížskej deklarácii a v akčnom programe z Akkry boli začlenené do Operačného rámca pre účinnosť pomoci EÚ[15], ktorý obsahuje záväzky a medzníky umožňujúce EÚ a členským štátom merať pokrok dosiahnutý v lepšom využívaní ODA. Aj keď sa už viaceré ukazovatele zlepšili, je potrebné ešte veľa úsilia, aby sa dosiahol celkový cieľ EÚ zvýšiť hodnotu peňazí. Cieľom EÚ musí byť zvýšenie celkového vplyvu poskytovanej pomoci na rozvoj. Pokrok v dosahovaní cieľov sa bude ďalej hodnotiť v oznámení o spoločnom poskytovaní pomoci v EÚ a v oznámení o spoločnom postavení EÚ na fóre v Pusane, ktoré sa bude konať neskôr tohto roku. V Pusane sa budú údaje o uplatňovaní zásad účinného poskytovania pomoci posudzovať zo širšieho rozvojového hľadiska. Výzvou do budúcnosti ostáva začleniť zásady účinného poskytovania pomoci do pomoci s ďalekým dosahom a ďalej podporovať ich uplatňovanie na úrovni jednotlivých štátov. Globálne spravovanie financií, posilnenie právomocí rozvojových krajín Európska únia dôsledne háji širšie práva rozvojových krajín v medzinárodných finančných inštitúciách. V roku 2010 schválil MMF aj Svetová banka lavné reformy spravovania, napr. zvýšenie podielu hlasov a kvót pre rozvojové krajiny a krajiny v prechodnom období. Európska únia má za úlohu pomôcť pri rýchlom uplatnení týchto reforiem v obidvoch inštitúciách. EÚ zastáva názor, že v budúcom posudku podielových vlastníkov Svetovej banky, v roku 2015, by sa mali pri tvorbe systému hlasovacích práv natrvalo a dôsledne zapracovať aj príspevky do Medzinárodného združenia pre rozvoj, ktoré je pôžičkovým nástrojom Svetovej banky, a tak podielových vlastníkov dostatočne stimulovať a zabezpečiť dlhodobú finančnú udržateľnosť tejto inštitúcie. Európska únia by tiež mala posilniť spoluprácu v rámci medzinárodných inštitúcií, aby mohla viac zasahovať do rozhodovania o dôležitých problémoch. ZÁVERY Na základe zistení predložených v tejto správe, Komisia navrhuje, aby sa podnikli nasledovné kroky: 1. Európska únia a členské štáty by mali zvýšiť podporu rozvojových krajín v snahe mobilizovať domáce zdroje na rozvoj v súlade so zásadami dobrej správy v daňových záležitostiach . 2. Vzhľadom na to, že členské štáty nesplnili predbežný cieľ vyčleniť 0,56 % HND na ODA do roku 2010, v súlade so svojím záväzkom z roku 2005 by mali: 3. potvrdiť spoločný záväzok EÚ zvýšiť ODA na 0,7 % celkového HND do roku 2015. Je jasné, že rozvojová politika na úrovni EÚ môže poskytnúť vysokú pridanú hodnotu, a preto by sa mala ODA v rámci EÚ na tomto náraste podieľať[16]; 4. potvrdiť, že splnia jednotlivé ciele týkajúce sa ODA, lebo každý členský štát, ktorý nespĺňa svoje záväzky, koná v rozpore so spoločnou snahou EÚ dosiahnuť hranicu 0,7 % HND: 5. ODA európskej pätnástky má čo najskôr dosiahnuť aspoň 0,51 % HND a do roku 2015 má dosiahnuť úroveň 0,7 % HND. Štáty, ktoré už stanovenú úroveň dosiahli si ju majú udržiavať aj naďalej, 6. ODA európskej dvanástky má čo najskôr dosiahnuť aspoň 0,17 % HND a do roku 2015 má dosiahnuť 0,33 % HND. 7. podniknúť konkrétne kroky na dosiahnutie cieľov, vrátane vypracovania viacročných akčných plánov a začlenenia cieľov týkajúcich sa ODA do vnútroštátnych právnych predpisov; 8. zdieľať údaje o plánovaní svojich individuálnych opatrení a uviesť plán zvyšovaniu výdavkov na ODA v jednotlivých rokoch až do roku 2015 a prezentovať tieto údaje vo výročnej správe Komisie o ODA predkladanej Európskej rade. 9. Členské štáty by mali potvrdiť a dodržať spoločný záväzok zvýšiť príspevky na ODA pre Afriku : V porovnaní s celkovým nárastom ODA v EÚ nebol nárast ODA pre Afriku nebol v rámci EÚ rovnomerný. Členské štáty by sa mali snažiť vyčleniť aspoň polovicu prírastku ODA pre africký kontinent. EÚ a jej členské štáty by mali zosúladiť svoje činnosti tak, aby poskytli väčšiu časť ODA africkým štátom, ktoré to najviac potrebujú. 10. Členské štáty by mali potvrdiť a dodržať spoločný záväzok zvýšiť príspevky na ODA pre najmenej rozvinuté krajiny : Mali by finančné prírastky určené na rozvojovú pomoc využiť vo väčšej miere na účely súvisiace s chudobu a dosiahnuť cieľovú hodnotu 0,15 % HND určenú pre najmenej rozvinuté krajiny. Je nevyhnutné, aby sa na dosahovaní cieľov podieľali všetky členské štáty. 11. Európska únia a členské štáty by mali posilniť uplatňovanie záväzkov týkajúcich sa účinnosti poskytovanej pomoci tým, že umožnia partnerským krajinám plne sa podieľať na vlastnom rozvoji a spravovať pomoc nasledovne: 12. pracovať na možnostiach spoločného plánovania poskytovania pomoci v rámci Európskej únie ako celku. V priebehu roka 2011 predloží Komisia príslušný návrh; 13. posilniť súčasnú zrýchlenú iniciatívu zameranú na rozdelenie práce a rozšíriť ju o rozsiahlejšiu podpornú sieť pre uplatňovanie Operačného rámca pre účinnosť pomoci; 14. na základe predchádzajúcich skúseností EÚ s uplatňovaním záväzkov týkajúcich sa účinnosti pomoci, smerovať spoločne k praktickému uplatneniu záverov fóra v Pusane , ktoré bude zamerané na prehĺbenie vplyvu účinnosti pomoci na rozvoj na úrovni partnerských krajín. Počas roku 2011 Komisia predloží návrh spoločnej pozície EÚ na fóre v Pusane. 15. V rámci programu pomoc pre obchod je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty: 16. zvýšili pomoc pre obchod v najmenej rozvinutých krajinách , napr. väčším dôrazom na schopnosť najmenej rozvinutých krajín vytvárať a uplatňovať stratégie pre rozvoj obchodu s cieľom podporiť inkluzívny a trvalo udržateľný rozvoj. Je potrebné venovať osobitú pozornosť zlepšenému integrovanému rámcu pre pomoc súvisiacu s obchodom v najmenej rozvinutých krajinách ako nástroju na koordináciu zainteresovaných subjektov a rozvojovej stratégie; 17. zlepšiť účinnosť pomoci pre obchod v rámci jednotlivých krajín, napr. lepším využitím posúdenia obchodných potrieb, zvýšením účinnosti platformy pre podporu rozvoja stratégií súvisiacich s obchodom a zvyšovaním možností spoločného pôsobenia; 18. zvýšiť podporu regionálnej integrácie prostredníctvom pomoci poskytovanej na vnútroštátnej úrovni; 19. podporovať vlastné systémy partnerských krajín v sledovaní výsledkov a dosahu pomoci pre obchod a pokroku vo vykonávaní stratégií súvisiacich s rozvojom obchodu. 20. Inovačné zdroje financovania môžu výrazne pomôcť pri vyrovnávaní nedostatku financií na rozvojové ciele. Členské štáty by sa mali zamerať na inovačné mechanizmy financovania schopné poskytovať vysoké príjmy a postarať sa, aby bola väčšia časť týchto príjmov určená pre rozvojové krajiny. 21. ODA a financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy sú komplementárne a ich cieľom je pomôcť rozvojovým krajinám budovať vlastnú budúcnosť „odolnú voči zmene klímy“: 22. Darcovia z EÚ aj rozvojové krajiny by mali konať podľa rovnakej rozvojovej stratégie šetrnej voči klíme, ktorá zahŕňa tak prispôsobenie sa zmene klímy, ako aj zmiernenie jej dosahu. 23. Darcovia z EÚ by mali podporiť ostatných darcov v uplatňovaní plánov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v súlade s dohodnutými zásadami účinnosti pomoci. 24. Podľa dohôd z Cancúnu musí byť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy „nové a doplnkové“, hoci názory na to sa rôznia. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa zvolil správny prístup, ktorý by zabezpečil, že financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy neohrozí boj proti chudobe a pokrok pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia, tak ako to schválila Európska rada v roku 2009. [1] SEC(2011) 500 final « EU Accountability Report 2011 on Financing for Development » Správa o rozšírení zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja [2] IV. konferencia o najmenej rozvinutých štátoch, máj 2011. [3] IV. fórum na vysokej úrovni, Pusan, november 2011. [4] Závery zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 17. 6. 2010, ods. 20. [5] Konsenzus z Monterrey z roku 2002, Dauhaská deklarácia o financovaní rozvoja z roku 2008. [6] http://www.hudson.org/files/pdf_upload/Index_of_Global_Philanthropy_and_Remittances_2010.pdf [7] Ako súčasť spoločného záväzku rozvojových krajín poskytnúť v danom období nové a dodatočné finančné zdroje vo výške 30 mld. USD. [8] Podľa odpovedí členských štátov na výročný dotazník Komisie o financovaní rozvoja, pozri zväzok II prílohy 4 k dokumentu SEC(2011) 501 final. Údaje poskytnuté členskými štátmi boli mierne upravené v porovnaní s predbežnými údajmi v správe o financovaní urýchleného začatia činnosti predloženej v Cancúne a prijatej Radou 6. 12. 2010. [9] Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2011) 487 z 8. 4. 2011, „Zvyšovanie medzinárodného financovania v oblasti zmeny klímy od roku 2012“. [10] Závery Rady z 15. 6. 2010 týkajúce sa MDG [11] http://data.worldbank.org/data-catalog/world-development-indicators. [12] Závery Rady z 11. 11. 2008 o spoločnej pozícii EÚ na Dauhaskej konferencii o financovaní rozvoja. [13] http://remittanceprices.worldbank.org/ [14] Údaje za rok 2010 zatiaľ nie sú dostupné. [15] Konsolidované znenie z 11. 1. 2011, generálny sekretariát Rady 18239/10. [16] Revízia rozpočtu EÚ, KOM(2011)700 z 19. 10. 2010.