V súčasnosti neexistuje žiadny nástroj na poskytnutie finančnej podpory členským štátom, ktorý by bol osobitne a priamo prepojený s hospodárskymi a so sociálnymi dôsledkami vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie.

Prostredníctvom rezervy zriadenej podľa tohto nariadenia sa poskytne podpora členským štátom, regiónom a odvetviam, a to najmä tým, ktoré sú najviac zasiahnuté nepriaznivými dôsledkami vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie, čím sa zmierni jeho vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Rezervou sa poskytnú finančné príspevky na pokrytie všetkých dodatočných verejných výdavkov alebo ich časti, ktoré vzniknú členským štátom, najmä tým, ktoré najviac závisia od obchodu a hospodárskych vzťahov so Spojeným kráľovstvom, a to na opatrenia, ktoré priamo súvisia s vystúpením. Rezervou sa dopĺňajú ostatné existujúce nástroje dostupné v rámci nástroja Next Generation EU a budúceho dlhodobého rozpočtu EÚ.

Od referenda Spojeného kráľovstva v roku 2016 sa členské štáty a EÚ aktívne pripravovali na jeho vystúpenie, a to z politického aj ekonomického hľadiska. Zavádzali opatrenia na zaistenie pripravenosti s cieľom zohľadniť možné dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie na všetky dotknuté zainteresované strany. Komisia opakovane vyzývala všetky príslušné subjekty, aby prijali nevyhnutné kroky s cieľom predísť potenciálnemu vplyvu alebo ho obmedziť. Napriek už prijatým alebo plánovaným opatreniam predstavuje vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie bezprecedentnú situáciu pre všetky členské štáty, ktorá si vyžaduje konkrétne, cielené a rýchle opatrenia. Je správne predpokladať, že v dôsledku osobitne úzkeho hospodárskeho a obchodného vzťahu, ktorý sa vytvoril s členskými štátmi počas 47 rokov trvajúceho členstva Spojeného kráľovstva v EÚ, niektoré členské štáty, regióny a odvetvia budú vystúpením zasiahnuté viac, pričom sa očakáva, že im vzniknú hospodárske a finančné straty, ktoré zatiaľ nie je možné vyčísliť. Tieto dodatočné opatrenia budú mať pravdepodobne značný vplyv na verejné výdavky, a to najmä z krátkodobého hľadiska a v tých členských štátoch a regiónoch, ktoré budú osobitne zasiahnuté, z čoho teda vyplýva naliehavá potreba dodatočného verejného financovania na vyrovnanie týchto dôsledkov, a to najmä v prvých rokoch po vystúpení.

Ovplyvnená je aj verejná správa členských štátov, pretože museli vytvoriť ďalšiu infraštruktúru a prijať ďalších zamestnancov. Napríklad v oblasti ciel a nepriamych daní niektoré vnútroštátne správne orgány vynaložili značné investície do infraštruktúry a ľudských zdrojov, predovšetkým v členských štátoch, ktoré sú hlavným vstupným a výstupným bodom pre obchod Európskej únie so Spojeným kráľovstvom. V oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych kontrol museli členské štáty vytvoriť nové hraničné inšpekčné stanice, resp. rozšíriť existujúce stanice na vstupných miestach dovozu zo Spojeného kráľovstva do EÚ. Je možné, že členské štáty budú musieť zintenzívniť kontrolné opatrenia na mori a v prístavoch v záujme dodatočného monitorovania a kontroly. Správne orgány členských štátov museli prispôsobiť pravidlá vydávania osvedčení a povolenia výrobkov, požiadavky na usadenie sa, označovanie výrobkov, ako aj vypracovať a aktualizovať osobitné opatrenia na zvýšenie informovanosti o dôsledkoch, ktoré bude mať vystúpenie Spojeného kráľovstva na občanov a podniky.

Na základe desaťročí trvajúceho úzkeho partnerstva v rámci EÚ existuje medzi Spojeným kráľovstvom na jednej strane a členskými štátmi EÚ na strane druhej dôležitá ekonomická, obchodná a sociálna previazanosť. Preto aj napriek opatreniam na zaistenie pripravenosti, ktoré zaviedla Komisia aj členské štáty, bude na konci prechodného obdobia mnoho odvetví hospodárstva a podnikov, najmä podnikov s veľkou mierou naviazania na Spojené kráľovstvo, čeliť problémom súvisiacim so stratou ľahkého prístupu na jeho trh alebo ich môžu inak ovplyvniť komplexnejšie obchodné a hospodárske vzťahy. Dôsledkom by mohla byť strata pracovných miest. V tejto súvislosti sa členské štáty môžu rozhodnúť bojovať proti tomuto negatívnemu vplyvu zavedením osobitných systémov podpory s cieľom pomôcť zasiahnutým regiónom a podnikom pri riadení tejto zmeny alebo zavádzaním opatrení, ktoré by pomohli zachovať úrovne zamestnanosti. Jedným z odvetví, ktoré bude najviac nepriaznivo zasiahnuté, je odvetvie rybolovu, a to v dôsledku následného obmedzenia rybolovných činností.

V dôsledku skutočnosti, že Spojené kráľovstvo sa už od konca prechodného obdobia nebude zúčastňovať na politikách Únie, a to bez ohľadu na typ akejkoľvek budúcej dohody, vzniknú prekážky obchodu s tovarom a so službami, ako aj prekážky cezhraničnej mobility a výmen, ktoré doteraz neexistovali. Prekážky vzniknú v oboch smeroch, t. j. zo Spojeného kráľovstva do Únie, ako aj z Únie do Spojeného kráľovstva.

Vzhľadom na naliehavú potrebu vypracovať návrh tak, aby ho spoluzákonodarcovia mohli prijať včas, sa konzultácie so zainteresovanými stranami nemohli uskutočniť. Pri príprave tohto návrhu sa však uskutočnilo niekoľko stretnutí so zástupcami mnohých členských štátov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Zásadu subsidiarity okrem toho takisto odráža skutočnosť, že rezerva sa bude implementovať v rámci zdieľaného riadenia. Intervencie neriadi priamo Európska komisia, ale implementujú sa v partnerstve s členskými štátmi. Činnosť Únie sa teda obmedzuje na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Únie stanovených v zmluvách. V súlade so zásadou subsidiarity vymedzuje jasné kritériá oprávnenosti pre mobilizovanie rezervy a pri jej používaní poskytuje flexibilitu, ktorá zodpovedá tejto jedinečnej situácii.

Vzhľadom na uvedené by sa rezervou zriadenou týmto nariadením mala poskytovať podpora členským štátom s cieľom čeliť nepriaznivým dôsledkom vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. Jej celkovým cieľom je teda posilniť súdržnosť, a to prostredníctvom opatrení, ktoré umožňujú zmierniť hospodársky, sociálny a územný vplyv vystúpenia na hospodárstva členských štátov a chrániť úrovne zamestnanosti.

Keď členské štáty predložia žiadosti o finančný príspevok do jednotného termínu 30. septembra 2023, Komisia posúdi žiadosti v jednom balíku, čím zabezpečí spravodlivé zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi a zaistí konzistentnosť hodnotenia. Komisia preskúma najmä oprávnenosť a presnosť deklarovaných výdavkov, ich prepojenie s koncom prechodného obdobia, ich hospodársky vplyv, opatrenia zavedené na predchádzanie dvojitému financovaniu, ako aj podporné dokumenty (správa o implementácii, vyhlásenie riadiaceho subjektu a správa nezávislého audítorského subjektu). Komisia pri posudzovaní žiadostí o finančný príspevok z rezervy zúčtuje vyplatené predbežné financovanie a bude vymáhať nepoužité sumy. V prípadoch, keď výdavky prijaté ako oprávnené presahujú sumu vyplatenú ako predbežné financovanie a 0,06 % nominálneho HND v roku 2021, môžu sa vyplatiť dodatočné sumy z rezervy s cieľom dorovnať presahujúce sumy výdavkov v rámci obmedzení dostupných finančných zdrojov. Vymožené sumy alebo sumy prenesené z predbežného financovania sa môžu použiť na úhradu dodatočných výdavkov členských štátov, za predpokladu existencie dopytu.

Členské štáty budú musieť do 30. septembra 2023 predložiť žiadosti (formulár je poskytnutý v prílohe II k nariadeniu) o príspevok z rezervy, v ktorej podrobne uvedú informácie o celkových verejných výdavkoch vzniknutých a vyplatených členskými štátmi od 1. júla 2020 do 31. decembra 2022. V tejto žiadosti sa takisto opíše, ako sa predbežné financovanie použilo. Osobitná povaha nástroja a relatívne krátke obdobie implementácie odôvodňujú zavedenie prispôsobeného referenčného obdobia a požiadavku jednotného uplatňovania v roku 2023. Vzhľadom na to, že sa zároveň zmierňujú riziká pre rozpočet Únie prostredníctvom požiadavky na spoľahlivý systém riadenia a kontroly, ktorý majú zaviesť členské štáty, je odôvodnené odchýliť sa od povinnosti každý rok vo februári alebo v marci predložiť dokumenty uvedené v článku 63 ods. 5, 6 a 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Obdobie oprávnenosti na priame verejné výdavky trvá od 1. júla 2020 do 31. decembra 2022. Nariadenie obsahuje komplexný, ale nie úplný zoznam typov oprávnených výdavkov na osobitne zavedené opatrenia, a to pre regióny, oblasti, podniky, odvetvia a miestne spoločenstvá, ktoré sú vystúpením nepriaznivo zasiahnuté. V nariadení sa takisto vymedzujú určité typy výdavkov, ktoré nie sú oprávnené.

Na príspevok z rezervy sa budú vzťahovať osobitné opatrenia na podávanie správ. Všetky členské štáty budú musieť do 30. septembra 2023 predložiť správu o implementácii, v ktorej podrobne uvedú podporované opatrenia, vzniknuté a vyplatené výdavky počas obdobia oprávnenosti, ako aj hodnoty pre súbor ukazovateľov výstupov. Členské štáty budú takisto musieť zabezpečiť viditeľnosť a transparentnosť intervencií a príjemcov. Komisia vykoná hodnotenie na posúdenie rezervy z hľadiska účinnosti, efektívnosti, relevantnosti, koherentnosti a pridanej hodnoty EÚ. Komisia po posúdení a rozhodnutiach o finálnej alokácii predloží Európskemu parlamentu a Rade komplexnú správu o činnosti rezervy do 30. júna 2027.

Odchylne od ustanovení článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa navrhujú osobitné ustanovenia o automatickom prenose rozpočtových prostriedkov v dôsledku osobitných vlastností rezervy. Hoci je pravdepodobné, že k väčšine nepriaznivých dôsledkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie dôjde v prvom roku (prvých rokoch) bezprostredne po vystúpení, účinky na niektoré regióny, odvetvia alebo členské štáty sa môžu objaviť až v nasledujúcich rokoch. S cieľom maximalizovať vplyv a v plnej miere do praxe zaviesť závery Európskej rady, ktorými sa stanovuje celková dostupná suma vo výške 5 miliárd EUR v cenách z roku 2018 bez časového obmedzenia, je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby sa rezerva začlenila do tvorby rezervných prostriedkov v rámci rozpočtu, a to s automatickým prenosom nepoužitých viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov do roku 2025.

(1)Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) vystúpilo 1. februára 2020 z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Euratom“) – ďalej spolu len „Únia“ – a vstúpilo do prechodného obdobia. Uvedené časovo obmedzené obdobie sa dohodlo v rámci dohody o vystúpení a má trvať do 31. decembra 2020. Únia a Spojené kráľovstvo počas prechodného obdobia začali formálne rokovania o budúcom vzťahu.

Členské štáty by mali Komisiu informovať o identite určených subjektov a subjektu, ktorému sa vyplatí predbežné financovanie, a mali by potvrdiť, že opisy systémov boli vypracované do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(3)Za týchto mimoriadnych okolností je Únia odhodlaná zmierniť hospodársky vplyv vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie a preukázať solidaritu so všetkými členskými štátmi, najmä s tými, ktoré sú zasiahnuté najviac.

(4)Mala by sa zriadiť pobrexitová adaptačná rezerva (ďalej len „rezerva“) s cieľom poskytnúť podporu na vyrovnanie sa s nepriaznivými dôsledkami v členských štátoch, regiónoch a odvetviach, najmä v tých, ktoré sú vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie zasiahnuté najviac, a zmierniť tak súvisiaci vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Mali by sa ňou úplne alebo čiastočne pokryť dodatočné verejné výdavky, ktoré členským štátom vzniknú v súvislosti s opatreniami osobitne prijatými na zmiernenie týchto dôsledkov.

(5)S cieľom prispieť k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti je vhodné, aby sa členské štáty pri navrhovaní podporných opatrení zamerali najmä na tie regióny, oblasti a miestne spoločenstvá, ktoré budú pravdepodobne najviac zasiahnuté vystúpením Spojeného kráľovstva, vrátane tých, ktoré sú závislé od rybolovných činností vo vodách Spojeného kráľovstva. Je možné, že členské štáty budú musieť prijať osobitné opatrenia najmä na podporu podnikov a odvetví hospodárstva, ktoré sú vystúpením nepriaznivo ovplyvnené. Je preto vhodné poskytnúť demonštratívny zoznam druhov opatrení, prostredníctvom ktorých sa tento cieľ dosiahne s najväčšou pravdepodobnosťou.

(6)Zároveň je dôležité jasne stanoviť všetky vylúčenia z podpory poskytovanej z tejto rezervy. Z rezervy by sa nemala podporovať daň z pridanej hodnoty, keďže predstavuje príjem členského štátu, ktorým sa vyrovnávajú súvisiace náklady pre rozpočet členského štátu. S cieľom čo najefektívnejšie zamerať využitie obmedzených zdrojov by na podporu z rezervy nemala byť oprávnená technická pomoc, ktorú využívajú subjekty zodpovedné za implementáciu rezervy. V súlade so všeobecným prístupom voči politike súdržnosti by sa nemali podporovať výdavky spojené s premiestnením alebo výdavky v rozpore s platným právom Únie alebo vnútroštátnym právom.

(7)S cieľom zohľadniť bezprostredný vplyv nepriaznivých dôsledkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie na členské štáty a ich hospodárstva a potrebu prijať prípadné zmierňujúce opatrenia pred uplynutím prechodného obdobia by sa obdobie oprávnenosti na vykonávanie takýchto opatrení malo začať od 1. júla 2020 a malo by sa obmedziť na obdobie 30 mesiacov.

(8)Je nevyhnutné spresniť, že rozpočet alokovaný na rezervu by mala Komisia plniť v rámci zdieľaného riadenia s členskými štátmi v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Je preto vhodné určiť zásady a konkrétne povinnosti, ktoré by mali dodržiavať členské štáty, a to najmä zásady správneho finančného riadenia, transparentnosti a nediskriminácie, ako aj neexistenciu konfliktu záujmov.

(9)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou v súlade s článkom 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup stanovovania a plnenia rozpočtu a stanovujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa takisto týkajú všeobecného režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie.

(10)Na účely správneho finančného riadenia by sa mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, prenosy a vymáhanie prostriedkov rezervy. Pri dodržaní zásady každoročného stanovovania rozpočtu Únie by sa týmto nariadením mal umožniť prenos nepoužitých finančných prostriedkov nad rámec prostriedkov stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách, čím by sa maximalizovala schopnosť rezervy riešiť nepriaznivé dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie na členské štáty a ich hospodárstva.

(11)S cieľom umožniť členským štátom využiť dodatočné zdroje a zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na pružné vykonávanie opatrení v rámci rezervy by sa mala v roku 2021 vyplatiť významná časť týchto prostriedkov vo forme predbežného financovania. Spôsob rozdeľovania by mal zohľadňovať význam obchodu so Spojeným kráľovstvom a význam rybolovu vo výhradnej hospodárskej zóne Spojeného kráľovstva, a to na základe spoľahlivých a oficiálnych štatistík. Vzhľadom na jedinečnú povahu udalosti, ktorú predstavuje vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie, a neistotu spojenú s kľúčovými aspektmi vzťahu medzi Spojeným kráľovstvom a Úniou po uplynutí prechodného obdobia, je zložité predvídať vhodné opatrenia, ktoré budú musieť členské štáty rýchlo prijať, aby sa vyrovnali s dôsledkami vystúpenia. Je preto nevyhnutné poskytnúť členským štátom flexibilitu, a najmä umožniť Komisii prijať rozhodnutie o financovaní, ktorým sa umožní predbežné financovanie bez povinnosti poskytnúť opis konkrétnych opatrení podľa článku 110 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(12)Pred vyplatením predbežného financovania by členské štáty mali Komisii oznámiť identitu určených subjektov a subjektu, ktorému sa má vyplatiť predbežné financovanie, a mali by potvrdiť vypracovanie opisov systémov, a to do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(13)Na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so všetkými členskými štátmi by sa mal stanoviť jeden konečný termín na predkladanie žiadostí o finančný príspevok z rezervy platný pre všetky členské štáty. Osobitná povaha nástroja a relatívne krátke obdobie implementácie odôvodňujú zavedenie individuálne prispôsobeného referenčného obdobia; požiadavka, aby členské štáty každý rok poskytovali dokumenty požadované v článku 63 ods. 5, 6 a 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách, by v tomto kontexte bola neprimeraná. Vzhľadom na to, že riziká pre rozpočet Únie sa zároveň zmierňujú požiadavkou, aby členské štáty zaviedli spoľahlivý systém riadenia a kontroly, je odôvodnené odchýliť sa od povinnosti každý rok vo februári alebo v marci predkladať požadované dokumenty. S cieľom umožniť Komisii kontrolovať správnosť využívania finančného príspevku z rezervy by mali byť členské štáty povinné predkladať v rámci žiadosti správy o implementácii, v ktorých poskytnú podrobnejšie informácie o financovaných akciách, ako aj vyhlásenie riadiaceho subjektu a stanovisko nezávislého audítorského subjektu vypracované v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi.

(14)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 treba hodnotiť rezervu na základe informácií získaných prostredníctvom špecifických požiadaviek na monitorovanie a zároveň predchádzať nadmernej regulácii a administratívnej záťaži, najmä vo vzťahu k členským štátom. Tieto požiadavky by v prípade potreby mali zahŕňať aj merateľné ukazovatele ako základ pre hodnotenie rezervy.

(15)S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi a konzistentnosť pri hodnotení žiadostí by Komisia mala posúdiť žiadosti v jednom balíku. Mala by sa zamerať najmä na oprávnenosť a presnosť vykázaných výdavkov, na priamu súvislosť výdavkov s opatreniami prijatými s cieľom riešiť dôsledky vystúpenia, ako aj na opatrenia zavedené dotknutým členským štátom s cieľom predchádzať dvojitému financovaniu. Komisia by po posúdení žiadostí o finančný príspevok z rezervy mala zúčtovať vyplatené predbežné financovanie a vymáhať nepoužité sumy. S cieľom sústrediť podporu na členské štáty, ktoré sú vystúpením zasiahnuté najviac, by malo byť v medziach disponibilných zdrojov možné povoliť ďalšiu alokáciu z rezervy pre ten členský štát, kde výdavky, ktoré Komisia prijala ako oprávnené, presiahnu sumu vyplatenú ako predbežné financovanie a 0,06 % nominálneho hrubého národného dôchodku (HND) dotknutého členského štátu v roku 2021. Vzhľadom na rozsah očakávaného hospodárskeho šoku by sa mala stanoviť možnosť využívať sumy vrátené z predbežného financovania na úhradu dodatočných výdavkov členských štátov.

(16)V záujme zabezpečenia správneho fungovania zdieľaného riadenia by členské štáty mali zaviesť systém riadenia a kontroly, určiť a oznámiť Komisii subjekty zodpovedné za riadenie rezervy, ako aj osobitný nezávislý audítorský subjekt. Z dôvodu zjednodušenia môžu členské štáty využiť existujúce určené subjekty a systémy zriadené na účel riadenia a kontroly financovania politiky súdržnosti alebo Fondu solidarity Európskej únie. Je potrebné spresniť povinnosti členských štátov a stanoviť osobitné požiadavky pre určené subjekty.

(17)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 , nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania správnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akejkoľvek inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie. V súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 môže Európska prokuratúra vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 . V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

(18)Členské štáty by mali zvyšovať povedomie o príspevku Únie z rezervy a zodpovedajúcim spôsobom o ňom informovať verejnosť, keďže činnosti v oblasti transparentnosti, komunikácie a viditeľnosti majú zásadný význam pre zviditeľnenie činnosti Únie v mieste vykonávania. Tieto činnosti by mali byť založené na presných a aktualizovaných informáciách.

(19)V záujme zvýšenia transparentnosti využívania príspevku Únie by Komisia mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť záverečnú správu o implementácii rezervy.

(20)Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci na účely zabezpečenia jednotných podmienok stanovenia finančných zdrojov, ktoré bude mať každý členský štát k dispozícii.

(21)V súlade s článkom 42 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý vydal svoje stanovisko […].

(22)Cieľmi tohto nariadenia je zachovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a poskytnúť nástroj solidarity pre členské štáty pri riešení účinkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie, ktoré ovplyvňuje Úniu ako celok, hoci s rozdielnou závažnosťou pre rôzne regióny a odvetvia. Tieto ciele nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov samotných, ale z dôvodov rozsahu a účinkov opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Únia preto môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa.