EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
ktorým sa zria ďuje program pre konkurenciaschopnos ť podnikov a malé a stredné 
podniky (2014 – 2020)  
 
{KOM(2011) 834 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1452 v kone čnom znení}  
 
 1. ÚVOD 
Cieľom tejto správy o posúdení vplyvu je zhodnoti ť predpokladaný vplyv programu EÚ pre 
konkurencieschopnos ť a MSP (2014 – 2020), ktorý navrhla Komisia vo svojom oznámení 
týkajúcom sa viacro čného finan čného rámca z 29. júna 20111.  
Na prípravu tejto iniciatívy Komisia uskuto čnila konzultácie s príslušnými zainteresovanými 
stranami a požiadala o externú expertízu. Zadala vypracovanie priebežného a závere čného 
hodnotenia sú časného programu pre podnikanie a inovácie2 a prieskumu o administratívnych 
nákladoch pre príjemcov podpory. Za čala tiež verejnú konzultáciu.3 Posúdenie vplyvu je 
podložené empirickými údajmi a analýzou dvoch externých štúdií.4 
Vzhľadom na dlhotrvajúce ú činky hospodárskej krízy na konkurencieschopnos ť 
a podnikate ľský potenciál európskeho hospodárstva, najmä MSP, je potrebné preskúma ť 
možnosti, ako sa vyrovna ť so základnými problémami, ktoré bránia rastu na európskej úrovni. 
Kríza a jej následky poukázali na skuto čnosť, že nekoordinované vnútroštátne politické 
riešenia majú obmedzenú hodnotu, lebo sa pri ni ch nedosiahne kritické množstvo potrebné na 
ovplyvnenie výkonnosti a rastu európskych podni kov na globálnych trhoch, a z dlhodobého 
hľadiska nie sú dostato čne konzistentné. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Trhové, inštitucionálne a politické zlyhania narúšajú konkurencieschopnos ť európskych 
podnikov vrátane MSP, a najmä ich schopnos ť lepšieho udržania sa a ich možnosti rastu 
súvisiace s prístupom na finan čné a globálne trhy. 
Je potrebné podpori ť najmä záujmy malých a stredných podni kov a sektory, v ktorých sú tieto 
podniky najviac zastúpené. Jedným z hlavných zdrojov hospodárskeho rastu a vytvárania 
pracovných miest v EÚ sú MSP, ktoré pred stavujú 99 % európskych podnikov, poskytujú dve 
z troch pracovných miest v súkromnom sektor e a prispievajú viac ako polovicou k celkovej 
pridanej hodnote vytváranej podnikmi v EÚ. V uplynulých piatich rokoch MSP vytvorili 
v Európe 80 % nových pracovných miest.5 
2.1. Konkrétne problémy spojené s konkurencieschopnos ťou a udržate ľnosťou 
Podnikate ľské prostredie v Európe sa vyzna čuje cezhrani čnou fragmentáciou noriem 
a v niektorých členských štátoch nadmerným administratívnym za ťažením pri za čínaní 
podnikania. Pod ľa viacerých prieskumov 70 – 88 % podnikov považuje administratívne 
prekážky v iných členských štátoch EÚ za „ve ľmi dôležité“ alebo „dôležité“ pri rozhodovaní, 
či sa zapoja alebo nezapoja do cezhrani čného obchodu6. Tento stav je v rozpore so 
všeobecnou zásadou, pod ľa ktorej podniky nachádzajúce sa v oblastiach s vyššími nákladmi, 
                                                 
1  KOM(2011) 500 v kone čnom znení. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Štúdia o nástupcovi sú časného programu a štúdia o cestovnom ruchu, ktorú vypracovalo združenie 
Economisti Associati. 
5 Databáza štrukturálnej podni kovej štatistiky (Eurostat). 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
6 Európsky podnikate ľský skúšobný panel, Obchodné spory a cezhrani čné vymáhanie poh ľadávok, 
14. 7. 2010 – 13. 8. 2010, http ://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp. 
 
 2ku ktorým napríklad patrí Európa, musia by ť schopné sústavne sa prispôsobova ť, aby boli na 
globálnom trhu konkurencieschopné. 
2.2. Konkrétne problémy spojené s podnikaním, vznikom a rastom MSP 
Podľa prieskumu Eurobarometer uskuto čneného v roku 2009, ktorý sa konkrétne venoval 
podnikaniu, by iba 45 % európskych ob čanov chcelo by ť samostatne zárobkovo činnými 
osobami v porovnaní s 55 % ob čanov v Spojených štátoch a 71 % ob čanov v Číne.  
2.3. Konkrétne problémy spojené s prístupom k financiám 
V mnohých členských štátoch majú MSP ťažkosti pri získavaní pôži čky od bankových 
inštitúcií. Pod ľa externej štúdie7 400 000 – 700 000 MSP nie je schopných získa ť pôžičku od 
formálneho finan čného systému, čo predstavuje 40 – 70 miliárd EUR nevyužitých pôži čiek, 
lebo finan čné inštitúcie vyžadujú zna čný kolaterál, rovnako ako rozsiahle finan čné 
a podnikové podklady. Navyše v porovnaní s podnikmi v USA majú európske za čínajúce 
podniky, najmä MSP, horší prístup k inému financ ovaniu, akým je napríklad rizikový kapitál. 
V dôsledku toho sa mnoho rýchlorastúcich eu rópskych podnikov orientuje na expandovanie 
do USA namiesto do Európy8.  
2.4. Konkrétne problémy spojené s prístupom na trhy 
Podľa prieskumu ECB uskuto čneného v roku 2010 je najnaliehavejším problémom pre MSP 
v eurozóne „h ľadanie zákazníkov“ (28 %). Napriek existencii jednotného trhu však musia 
MSP pri cezhrani čnom podnikaní v rámci Európy alebo mimo nej čeliť výrazným prekážkam. 
V dôsledku toho iba 25 % MSP v EÚ vyváža pria mo mimo vnútroštátnych trhov a iba 13 % 
vyváža mimo EÚ9. Táto situácia vzbudzuje obavy, le bo internacionalizácia podnikov zohráva 
dôležitú úlohu pri tvorbe pracovných miest a raste.10 
2.5. Potreba konania na úrovni EÚ 
• Potreba konania na úrovni EÚ sa opiera o pä ť hlavných zdrojov európskej pridanej 
hodnoty: výhody spojené s posilňovaním jednotného trhu  prekonávaním fragmentácie 
trhu v oblastiach, akými sú investície do rizikového kapitálu, poskytovanie cezhrani čných 
pôžičiek a znižovanie úverového rizika, ako aj informa čných a organiza čných prekážok, 
ktoré bránia MSP využíva ť príležitosti, ktoré ponúka jednotný trh. 
• Možnosť dosiahnutia výrazných demonštra čných a katalytických ú činkov 
prostredníctvom šírenia najlepších postupov priemyslu a politiky. V rámci sú časného 
programu je možné vybra ť najlepšie príklady podpory podnikania a MSP na vnútroštátnej, 
regionálnej a miestnej úrovni do sú ťaže Európske podnikate ľské ceny. 
• Dosiahnutie úspor z rozsahu  v oblastiach, v ktorých by pre jednotlivé členské štáty bolo 
ťažké dosiahnu ť požadované kritické množstvo. V oblasti podpory MSP v zahrani čí 
spočíva európska pridaná hodnota napríklad v spájaní vnútroštátneho úsilia a v zavádzaní 
služieb, ktorým by kritické množstvo chýba lo, ak by sa poskytovali na vnútroštátnej 
                                                 
7  Pozri poznámku pod čiarou č. 3. 
8 Iniciatíva Europe Innova, Dosahovanie cie ľa stratégie Európa 2020, Správa  expertnej skupiny o inovácii 
služieb v EÚ, február 2011. 
9  Inštitút EIM, Príležitosti internacionalizácie MSP, jún 2011. 
10  Tamže. 
 
 3úrovni (napríklad prostredníctvom podpory dodr žiavania práv duševného vlastníctva). 
Čínske asisten čné pracovisko pre MSP v oblasti práv duševného vlastníctva financované 
zo súčasného programu ponúka poradenstvo, ktoré by inak bolo pre MSP z menších 
členských štátov nedostupné.11  
• podpora previazanosti a konzistentnosti  vnútroštátnych opatrení prostredníctvom výmeny 
najlepších postupov na európskej úrovni a referen čného porovnávania.12 Jedným 
z najlepších príkladov úspechu v prípade využitia referen čného porovnávania v rámci 
terajšieho programu je akcia na zjednodušenie postupov pri zakladaní podnikov. 
• jedinečná expertíza získaná inštitúciami EÚ:   
• To je prípad finan čných inštitúcií EÚ, Európskej investi čnej banky (EIB) 
a Európskeho investi čného fondu (EIF) , ktorých skúsenosti s navrhovaním 
a realizovaním finan čných systémov výhodných pre MSP sa nedajú s ni čím porovna ť. 
Skúsenosti EIF za viac než 10 rokov predstavujú jedine čné a neocenite ľné aktívum.  
• Sieť Enterprise Europe Network  dosiahla hmatate ľné výsledky kladením 
dôrazu na podporu internacionalizácie MSP (n a vnútornom trhu a na iných trhoch) 
prostredníctvom poskytovania informácií o záležitostiach EÚ, ako aj možnosti zapojenia do rozhodovacieho procesu. Jej úl oha je dôležitá najmä pri prekonávaní 
informačných asymetrií, ktorým MSP čelia, a pri znižovaní transak čných nákladov 
súvisiacich s cezhrani čnými činnosťami. Hodnotu siete Enterprise Europe Network 
tvoria spolo čné metodológie a nástroje, ktoré používajú kvalifikovaní poskytovatelia 
služieb s mandátom a (spolu)financovaním od svojich regionálnych/vnútroštátnych orgánov. 
Pri uplat ňovaní zásady subsidiarity cie ľom opatrení, nad ktorými sa uvažuje v rámci 
súčasného alebo budúceho programu, nie je nahradi ť existujúce vnútroštátne opatrenia, ale 
skôr ich doplni ť. Hoci v členských štátoch existuje mnoho iniciatív na podporu podnikania 
a posilňovanie konkurencieschopnosti MSP, je potrebná koordinácia a výmena najlepších 
postupov. Pri vä čšine záležitostí týkajúcich sa MSP pod ľa všetkého zohráva EÚ a členský štát 
významnú komplementárnu úlohu, le bo poskytuje priestor pre ved ľajšie účinky a synergie. 
Predovšetkým EÚ zohráva k ľúčovú úlohu pri zapájaní všetkých oblastí a nástrojov politiky 
integrovaným spôsobom. 
Okrem toho pri zvážení sú časných rozpo čtových obmedzení sa starostlivo vyberali také 
opatrenia, ktoré by pre EÚ predstavovali najvyššiu pridanú hodnotu. 
3. C
IELE  
Celkovým cie ľom návrhu je prispie ť k dosiahnutiu cie ľov stratégie Európa 2020 sústredením 
sa na konkrétne obmedzenia rastu európskeho hospodárstva. 
                                                 
11 Viac než 50 000 rôznych používate ľov webového portálu o právach duševného vlastníctva a elektronických 
vzdelávacích služieb za prvé tri roky s viac než 2 miliónmi nájdených výsledkov, viac než 30 školiacich a interaktívnych seminárov zaoberajúcich sa problem atikou MSP za rok, z ktorých dve tretiny sa konajú 
v Európe. 
12 Inštitút EIM, jún 2011 
 
 4Dva všeobecné ciele tohto návrhu sú zvyšovanie potenciálu konkurencieschopnosti 
a podnikania, najmä pokia ľ ide o vytváranie a rast MSP, v rámci európskeho hospodárstva. 
Špecifickými cie ľmi je zlepši ť rámcové podmienky pre konkurencieschopnos ť a udržate ľnosť 
podnikov z EÚ, podpori ť podnikanie, zlepši ť prístup k financiám a zlepši ť prístup na trhy.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Pri možnosti 1, postupy pod ľa bežnej praxe , by sa nový program týkal rovnakých prvkov 
konkurencieschopnosti a MSP, aké bude obsahova ť program EIP v roku 2013, a jeho ro čný 
rozpočet by predstavoval 213 miliónov EUR. 
Možnosť 2 by znamenala zastavenie  všetkých sú časných finan čných zásahov, čo by viedlo 
k úsporám rozpo čtu vo výške uvedenej pri možnosti 1. 
Scenár 3a je založený na výsledkoch externej štúdie a predstavuje iba referen čný bod na 
posúdenie vplyvov možností 3b a 3c.13  
Pri možnosti 3b by sa ponechal sú časný rozsah zásahov s vyváženým rozpo čtovým 
rozšírením . Možnos ť 3c by predstavovala cielené rozpo čtové rozšírenie , pričom finančná 
podpora sa obmedzí na finan čné nástroje a sie ť Enterprise Europe Network. 
Možnosti zvažované v tejto správe hodnotenia vplyvu sú uvedené ďalej. 
Tabuľka 1 Zhrnutie možností 
 Možnosť 1: Možnosť 2: Možnosť 3: 
 Postupy pod ľa bežnej 
praxe Zastavenie zásahov 
EÚ Rozšírenie zásahov EÚ 
Opatrenia 213 miliónov EUR ro čne 0 miliónov EUR 
ročne Možnosť 3B: 340 miliónov EUR 
ročne 
Možnosť 3C: 340 miliónov EUR 
ročne 
1 – Činnosti 
zamerané na 
zvýšenie 
konkurenciescho
pnosti Európy Zlepšenie hospodárskeho 
a regulačného prostredia 
prostredníctvom  referenčného porovnávania, 
výmeny najlepších postupov a sektorových iniciatív (11 miliónov EUR ro čne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B : Základný variant 
plus spektrum komplementárnych akcií v nových oblastiach (napr. sociálna zodpovednos ť podnikov) 
(14 miliónov EUR ro čne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
2 – Tvorba 
politiky 
orientovanej na 
MSP a podpora 
konkurenciescho
pnosti MSP Vykonávanie iniciatívy SBA 
a jej preskúmania na európskej a vnútroštátnej úrovni (napr. propagácia zásady „najskôr myslie ť 
v malom“) (9 miliónov EUR ročne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B : Rovnako ako 
základný variant (9 miliónov EUR 
ročne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
                                                 
13 Odhady rozpo čtu v tejto štúdii sa nezhodovali s kone čným návrhom Komisie pre ďalší VFR, lebo 
vypracovanie štúdie bolo zadan é už v roku 2010, ale kvantitatívne anal ýza zostáva relevantná. V dôsledku toho 
sa v nasledujúcich tabu ľkách vynecháva scenár 3a.  
 
 53 – Nové 
podnikové 
koncepcie pre 
udržateľné 
spotrebite ľské 
produkty 
orientované na 
používate ľov 
a dizajn Analýza spojená so 
spotrebite ľskými produktmi 
orientovanými na dizajn a podpornými opatreniami v oblasti práv duševného vlastníctva alebo elektronizovaného podnikania (1 milión EUR ročne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B: Využitie nástrojov 
ako „projekty trhovej replikácie“ v oblastiach, kde MSP čelia 
prekážkam pri preberaní nových ekologicky udržate ľných 
technológií a nových koncepcií podnikania zameraných na používate ľov (12 miliónov EUR 
ročne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
4 – Cestovný 
ruch Pokračovanie v terajších 
iniciatívach v oblasti cestovného ruchu so spolufinancovaním v rámci programu CIP/EIP (napr. činnosti nadväzujúce na 
prípravné projekty zamerané na trvalo udržate ľný 
cestovný ruch: EDEN, CALYPSO) (5 miliónov EUR ročne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B : Rozšírenie 
intervencie na nové činnosti 
spojené s udržate ľnosťou 
a zameranie sa na diverzifikáciu produktov a služieb (18 miliónov EUR ročne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
5 – Činnosti 
zamerané na 
podporu 
podnikania Podpora rozvoja 
podnikate ľských zru čností 
a postojov vrátane výmenných programov pre podnikate ľov (11 miliónov 
EUR ročne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B : Rovnako ako 
základný variant plus mierne rozšírenie činností zameraných na 
zvýšenie po čtu výmen (12 
miliónov EUR ro čne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
6 – Finan čné 
nástroje Pokračovanie podpory v 
oblasti prístupu k financiám, predovšetkým prostredníctvom poskytovania záruk MSP a fondom rizikového kapitálu so zameraním na firmy vo fáze rastu (113 miliónov EUR ro čne) Zastavenie priameho 
zásahu pri finan čných 
nástrojoch a obmedzenie činnosti EÚ na 
odstraňovanie 
regulačných bariér 
pri získavaní cezhraničného 
rizikového kapitálu Možnosť 3B : Takmer 
zdvojnásobenie zdrojov s rovnakým spektrom nástrojov financovania v podobe dlhu aj vlastného imania (200 miliónov EUR ročne) 
Možnosť 3C: Cielené rozšírenie 
činností odzrkad ľujúcich nárast 
financovania s rozdelením rizika pri rizikovom a mezanínovom kapitále (280 miliónov EUR ro čne) 
7 – Enterprise 
Europe Network Zachovanie sú časnej úlohy 
a rozsahu siete (60 miliónov EUR ročne) 
 Zastavenie všetkej 
priamej finan čnej 
podpory regionálnych konzorcií siete Možnosť 3B : Rovnako ako 
základný variant (60 miliónov EUR ročne) 
Možnosť 3C: Preorientovanie siete 
na prístupové miesto pre financovanie vlastným imaním (60 miliónov EUR ro čne) 
8 – Podpora 
MSP v zahrani čí Pokračovanie v sú časných 
iniciatívach (napr. obmedzená finan čná 
podpora vybratým iniciatívam, ako je Čínske 
asistenčné pracovisko pre Zastavenie všetkých 
foriem priamych iniciatív Možnosť 3B: Rozšírenie spektra 
nástrojov vrátane: a) koordinačných činností a činností 
zameraných na šírenie informácií; b) finančnej podpory existujúcim 
pomocným štruktúram MSP na ich 
 
 6MSP v oblasti práv 
duševného vlastníctva) (2 milióny EUR ro čne) kľúčových tretích trhoch; c) 
možného zriadenia podporných centier EÚ pod ľa potreby (12 
milióny EUR ro čne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
foriem priamych iniciatív 
9 – 
Medzinárodná 
priemyselná 
spolupráca Pokračovanie v sú časných 
iniciatívach zameraných na MSP a spoluprácu v oblasti priemyselnej politiky s tretími krajinami v rámci iniciatívy „blízka Európa“ so zámerom u ľahčiť 
približovanie priemyselnej politiky a regula čných 
rámcov EÚ a tretích krajín (1 milión EUR ro čne) Zastavenie všetkých 
súčasných činností Možnosť 3B: Rozšírenie spektra 
nástrojov vrátane: a) dialógov o priemysle a regulácii s tretími krajinami; b) dialógov medzi podnikate ľskými subjektmi 
s tretími krajinami; c) spolupráce v oblasti priemyselnej politiky MSP (3 milióny EUR ro čne) 
Možnosť 3C: Zastavenie všetkých 
súčasných činností 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Pokiaľ to bolo možné, pri všetkých možnostiach sa uskuto čnilo kvantitatívne a kvalitatívne 
posúdenie vplyvov. Bolo vyvinuté úsilie o vy číslenie hlavných vplyvov, pokia ľ ide o HDP 
(pridanú hodnotu), hodnotu poskytnutých pôži čiek/investícií, zamestnanos ť a počet 
podporených firiem. Vy číslenie však nebolo možné v prípade nepriamych nástrojov, teda 
takých, ktoré sú zamerané na vytvorenie alebo u ľahčenie trhových podmienok pre MSP 
a ktorých kone čný účinok by závisel od správania ú častníkov trhu a od administratívnych 
pravidiel trhu. Preto sa vy číslenie týkalo finan čných nástrojov a v menšej miere siete 
Enterprise Europe Network. 
Pokiaľ ide o efektívnos ť navrhovaných možností, kvantitatívna analýza zah ŕňala dva aspekty: 
(i) efektívnos ť nákladov navrhovaných opatrení, konkr étne nákladov spájajúcich rozpo čtové 
výdavky s o čakávanými vplyvmi z h ľadiska ved ľajších nákladov na pracovné miesta 
a narastajúceho vplyvu na rozpo čtové náklady, a (ii) administratívne výdavky merané ako 
podiel administratívnych nákladov na personál z celkového rozpo čtu. Pokiaľ ide o finan čné 
nástroje, pri analýze sa zobrali do úvahy výdavky na riadenie rôznych orgánov, ako sú poplatky Európskemu investi čnému fondu a finan čným sprostredkovate ľom.  
Možnosť 1: Postupy pod ľa bežnej praxe 
Možnosť postupy pod ľa bežnej praxe by splnila ciel e politiky navrhovaného programu iba 
v obmedzenom rozsahu. Vzh ľadom na ú činky hospodárskej krízy na podnikanie by možnos ť 1 
znamenala, že iniciatívy, ktoré v sú časnosti pôsobia v menšom ako optimálnom rozsahu, by 
zostali nerozvinuté, a v oblastiach, kde existuje jasná potreba rozšírenia zásahov EÚ (ako sú finančné nástroje), by chýbal je dnotný s
úbor iniciatív EÚ na zvyšovanie prosperity. 
a) Účinnosť: hospodárske vplyvy sú však pod ľa odhadov výrazné v prípade priamej aj 
nepriamej podpory. Pokia ľ ide o čisté vplyvy finan čných nástrojov , očakáva sa pri nich nárast 
HDP o približne 660 miliónov EUR a umožnenie vytvorenia približne 1,8 miliardy EUR pri 
dodatočných investíciách týkajúcich sa pôži čiek/vlastného imania. Pri činnostiach siete  sa 
očakáva nárast obratu o 200 miliónov EUR pre podporované firmy. O čakávanými 
pozitívnymi sociálnymi vplyvmi finančných nástrojov  je vytvorenie a/alebo zachovanie vyše 
16 000 pracovných miest v prib ližne 26 000 podporovaných firmách . Okrem toho by činnosti 
 
 7siete mali pod ľa očakávaní vytvori ť a/alebo zachova ť 1000 pracovných miest, rovnako ako 
vytvoriť 900 nových výrobkov, služieb alebo procesov ro čne. Vplyvy na životné prostredie 
sú pozitívne v ďaka environmentálnej podpore poskytovanej prostredníctvom vytvárania sietí, 
financovania a investovania do zdrojovo efektí vnych riešení a s nízkym vplyvom na životné 
prostredie v rámci siete Enterprise Europe Network . Napríklad sa o čakáva, že do roku 2011 
partneri siete poskytnú služby súvisiace zo životným prostredím približne 7 500 MSP 
a podpíšu dohody o spolupráci s vyše 400 poskytovate ľmi environmentálnych služieb. Medzi 
rôznymi zložkami programu sa o čakávajú mierne synergie , a to predovšetkým medzi 
finančnými nástrojmi a sie ťou Enterprise Europe Network. Pokia ľ ide o ostatné činnosti, 
Európska sie ť vyslanký ň pre podnikanie žien inšpirovaná vnútroštátnymi programami 
Švédska a Spojeného krá ľovstva, ktorá poskytla podporu ženám pripravujúcim sa na za čatie 
podnikania, od roku 2011 doplní Európska sie ť mentorov pre za čínajúce podnikate ľky. Tá 
bude poskytova ť mentorské služby podnikate ľkám, ktoré práve za čali podnika ť.  
b) Efektívnos ť: efektívnos ť nákladov pri finan čných nástrojoch (vyjadrená ako náklady na 
vytvorené a/alebo zachované pracovné miesto) sa odhaduje na 2 735 EUR na jedno pracovné 
miesto. Čo sa týka všeobecných administratívnyc h nákladov, podiel nákladov na pracovné 
sily v rámci celkového rozpo čtu je 5,8 % – najmä v dôsledku nákladov na personál. 
c) Pokiaľ ide o previazanos ť, interven čná logika v rámci sú časného programu bude spojená 
s inými aspektmi konkurencieschopnosti EÚ a po litiky zameranej na MSP, ako je odkaz na 
príslušné k ľúčové iniciatívy stratégie Európa 2020 alebo priority iniciatívy „Small Business 
Act“. 
Možnosť 2: Zastavenie 
Pri možnosti zastavenia sa nedosahujú ciele politiky a jej vplyvy, sociálne aj 
environmentálne, sú vo všeobecnosti v porovnaní s východiskovou situáciou negatívne. 
a) Účinnosť: jediný pozitívny vplyv tejto možnosti by bol v oblasti úspor nákladov.  
b) Efektívnos ť: možnos ť zastavenia by viedla k výraznému poklesu efektívnosti v riadení 
programu členskými štátmi v dôsledku fragmentácie riadenia jednotlivých vnútroštátnych 
programov, a nie k výhodám, ktoré by prinie sla koordinácia v rámci celoeurópskeho 
programu.  
c) Previazanos ť: zastavenie by malo negatívny vplyv a viedlo by k nekonzistentnosti 
vnútroštátnych prístupov k politike konkurencieschopnosti, ako aj k chýbajúcemu rozmeru EÚ. 
Možnosť 3: Rozšírenie 
V externej štúdii boli preskúmané rôzne stupne rozšírenia sú časného programu s využitím 
predpokladaného scenára ako základného variantu, ktorý sa nepovažuje za prijate ľné riešenie.  
Scenár 3a: Optimálne rozšírenie 
Pri scenári 3a by sa do zna čnej miery dosiahli ciele programu, ale pri nerealistických 
nákladoch.  
a) Účinnosť
: táto možnos ť by podľa odhadov priniesla pozitívne priame  hospodárske vplyvy 
pri finančných nástrojoch  v podobe nárastu HDP o približne 2,3 miliardy EUR ro čne a 7,2 
 
 8miliardy dodato čných poskytnutých investícií týkajúcich sa pôži čiek/vlastného imania v 
porovnaní so základným variantom. Pri činnostiach siete  sa nepredpokladajú žiadne 
dodatočné účinky v porovnaní so základným variantom. V rámci tohto scenára by sa takisto 
zvýšil rozpo čet iných činností  a z kvalitatívneho h ľadiska by činnosti zamerané na zlepšenie 
európskej konkurencieschopnosti a podnikania viedli k zavedeniu príslušných politík založených na najlepších postupoc h na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov. Pokia ľ ide 
o zamestnanos ť, scenár má pozitívne  sociálne vplyvy : hlavný príspevok sa o čakáva od 
finančných nástrojov
, ktoré by pod ľa odhadov mali prispie ť k vytvoreniu a/alebo zachovaniu 
vyše 50 000 pracovných miest v rámci podpory ďalších približne 65 000 firiem v porovnaní 
so základným variantom, rovnako ako k ďalším 1 750 pracovným miestam ro čne, ktoré by 
vytvorila alebo zachovala sie ť. Očakáva sa, že pozitívne  vplyvy na životné prostredie budú  
podstatne vyššie v porovnaní so základným variantom v dôsledku zvýšenia iniciatív podporujúcich ekologicky udržate ľné postupy a výrobky v konkrétnych priemyselných 
sektoroch a v cestovnom ruchu . Rozšírenie siete  by rozšírilo environmentálne pravidlá EÚ na 
ďalšie tretie krajiny, pri čom by sa uplatnili najlepšie postupy.  
b) Efektívnos ť: efektívnos ť nákladov sa odhaduje na 4 732 EUR na pracovné miesto. 
Očakávaný podiel nákladov na pracovnú silu z celkového rozpo čtu je 2,6 %, najmä v 
dôsledku výrazného nárastu rozpo čtu pre finan čné nástroje. 
c) Previazanos ť: tento scenár rozširuje terajšie činnosti s cie ľom zahrnú ť iné politiky 
a programy EÚ, a teda maximalizova ť potenciál pridanej hodnoty pri zásahu na úrovni EÚ. 
Podmožnos ť 3b: Vyvážené rozšírenie 
Pri vyvážanom rozšírení by boli splnené ciele politiky uspokojivým spôsobom dosia hnutím 
rovnováhy a príslušným vy členením obmedzených rozpo čtových zdrojov. 
a) Účinnosť: odhaduje sa, že  hospodárske vplyvy finančných nástrojov  budú ma ť za 
následok nárast HDP o približne 500 miliónov EUR oproti úrovni pri základnom variante 
a vytvoria približne 1,7 miliardy EUR pri dodato čnom poskytovaní investícií týkajúcich sa 
pôžičiek/vlastného imania. V porovnaní so základným variantom sa neo čakáva žiadny ďalší 
vplyv siete .  
Pridelenie rozpo čtu na iné činnosti  by sa zvýšilo v záujme vhodnejšieho prerozdelenia. 
Obmedzený nárast rozpo čtu na podporu konkurencieschopnosti Európy by umožnil 
uskutočniť niektoré nové akcie zahrnuté v k ľúčovej iniciatíve stratégie Európa 2020 
„Integrovaná priemyselná politika vo ve ku globalizácie“ v porovnaní so základným 
variantom, ako napríklad iniciatívy týkajúce sa sociálnej zodpovednosti podnikov. Pokia ľ ide 
o rozvoj politiky MSP, zachoval by sa rovnaký rozpo čet ako pri základnom variante a bolo by 
možné očakávať rovnaké vplyvy. Pokia ľ ide o podporu politiky MSP na trhoch mimo EÚ, 
značné zvýšenie finan čnej podpory by viedlo k zvýšenej priamej ú časti MSP na k ľúčových 
globálnych trhoch, lebo tie by sa mohli spolieha ť na osobitnú podporu. Lepšia medzinárodná 
spolupráca by mala takisto pozitívny vplyv na internacionalizáciu podnikov. 
Pokiaľ ide o sociálne vplyvy , pri finan čných nástrojoch  sa očakáva, že pomôžu približne 
13 000 firmám, čím sa vytvorí a/alebo zachová o 11 000 pracovných miest viac ako pri 
základnom variante.   
Pri iných činnostiach  sa očakáva zlepšenie spolupráce medzi tvorcami politiky na úrovni EÚ 
a na vnútroštátnej úrovni a ve ľký dôraz by sa kládol na ur čenie a šírenie najlepších postupov, 
ktoré by mali cite ľné účinky. Vo všeobecnosti by mali by ť predpokladané opatrenia otvorené 
 
 9všetkým skupinám hospodárskych partnerov, a teda nebudú diskriminujúce. Predpokladané 
činnosti na podporu podnikania sú výnimkou, lebo tie  sú zamerané aj na špecifické skupiny. 
Ich cieľom je podpori ť a rozvíja ť podnikanie v európskych spolo čnostiach vrátane podpory 
sociálnych podnikov, dlhodobo nezamestna ných, starších pracovníkov, pris ťahovalcov 
a etnických menšín. Napríklad činnosti zamerané na podporu podnikania by pod ľa odhadov 
mali vies ť k priamemu vplyvu na zamestnanos ť vytvorením ďalších 300 – 400 pracovných 
miest v dôsledku internacionalizácie podporovaných podnikate ľov. 
Vplyvy na životné prostredie podľa odhadov nebudú výrazne vyššie ako pri základnom 
variante. 
Celkový vplyv v dôsledku synergií  medzi rôznymi zložkami programu bude pod ľa odhadov 
v porovnaní so základným variantom výrazný, lebo sa predpokladá, že zvýšené financovanie 
rôznych opatrení zlepší spoluprácu medzi tvor cami politiky na úrovni EÚ a na vnútroštátnych 
úrovniach. Zna čný dôraz by sa kládol na identifikáciu a šírenie najlepších postupov. Sie ť by 
bola ústredným konektorom rôznych zložiek, znásobovala by synergie medzi opatreniami, 
ako je podpora MSP v zahrani čí a medzinárodná priemyselná spolupráca. Ďalším príkladom 
očakávaných synergií je vzájomné pôsobenie medzi sie ťou Enterprise Europe Network 
a finančnými nástrojmi. „Použitie” siete na propagáciu finan čných nástrojov napríklad 
odstráni potrebu ďalších činností zameraných na propagáciu. Činnosti zamerané na zvýšenie 
európskej konkurencieschopnosti na jednej strane a činnosti zamerané na rozvoj politiky MSP 
a podporu podnikania na druhej strane  sa takisto budú navzájom posil ňovať, lebo sú všetky 
zamerané na zlepšenie rámcových podmienok fungovania európskych podnikov. 
b) Efektívnos ť: efektívnos ť nákladov sa odhaduje na 2 824 EU R na pracovné miesto. Pokia ľ 
ide o všeobecné administratívne náklady, podiel nákladov na pracovnú silu na celkovom 
rozpočte sa odhaduje na 4,1%.  
c) Previazanos ť: cieľom tejto podmožnosti je dosiahnu ť rovnováhu medzi rôznymi cie ľmi 
v záujme maximalizácie potenciálu pridanej hodnoty pri zásahu na úrovni EÚ vo viacerých 
oblastiach súvisiacich s konkurencieschopnos ťou EÚ a politikou MSP a vymedzených 
v kľúčových iniciatívach stratégie Európa 2020 a iných programoch EÚ. 
Podmožnos ť 3c: Zamerané rozšírenie 
Pri možnosti 3c by sa čiastočne dosiahli ciele politiky pri zameraní iba na konkrétnu 
podskupinu problémov konkurencieschopnosti a podnikania európskeho hospodárstva. 
a) Účinnosť: pokiaľ ide o hospodárske vplyvy, očakávajú sa pozitívne vy čísliteľné vplyvy 
súvisiace s lepším prístupom k financiá m. V porovnaní so základným variantom by 
sústredenie zdrojov najmä na finan čné nástroje  umožnilo ďalej odstra ňovať predpokladané 
trhové medzery pri financovaní MSP. Štrukturálne ú činky na trh s rizikovým kapitálom by 
boli obmedzené. V porovnaní so základným variantom by však finan čné nástroje pod ľa 
odhadov vytvorili nárast HDP o približne 0,3 miliardy a 1,1 miliardy vo forme dodato čných 
poskytnutých investícií týkajúcich sa pôži čiek/vlastného imania.  
Pri tejto možnosti by zameranie na finan čné nástroje znamenalo uspokojovanie finan čných 
potrieb podnikov orientovaných na rast a predovšetkým tých, ktoré sa plánujú 
internacionalizova ť. Nárast zdrojov by umožnil mladým podnikom využi ť záruky za pôži čky 
a vlastné imanie. Viac ako polovica zdrojov by v rámci tohto scenára pochádzala z nástrojov 
vlastného imania.  
 
 10V porovnaní so základným variantom sa pri sieti  očakávajú dodato čné vplyvy v dôsledku 
posunu priorít s cie ľom stať sa „prístupovým miestom“ pri pomoci MSP v prístupe 
k financiám. Tento ú činok sa však nedá vy čísliť.  
Hlavné hospodárske náklady pri tejto mož nosti by sa týkali príležitostných nákladov 
súvisiacich s nevyužitím európskej pr idanej hodnoty, ktorú by mohli vytvori ť iné podporné 
činnosti menšieho rozsahu navrhované v rámci základného variantu a v rámci možnosti 3b. 
Nie je možné vy čísliť ich hospodársky vplyv, lebo vä čšinou ide o nepriame nástroje.  
Táto možnos ť pri priniesla pozitívne sociálne vplyvy  finančných nástrojov , ktorých 
výsledkom by bolo vytvorenie ďalších 5 300 pracovných miest za rok v porovnaní so 
základným variantom. Táto možnos ť by však mala negatívny vplyv, lebo by znamenala 
zmeškanie príležitostí pre európsku pridanú hodnotu v dôsledku pozastavenia činností 
menšieho rozsahu pri základnom variante. Je pravdepodobné, že bez činností zameraných na 
podporu MSP v zahrani čí by boli európske MSP menej úspešné pri získavaní príležitostí na 
rozvíjajúcich sa trhoch, ako zdôraznili nedávne  štúdie. To by znamenalo, že táto možnos ť by 
mala negatívne hospodárske a sociálne vplyvy. 
Vplyvy na životné prostredie  by podľa odhadov boli pozitívne, ale nie výrazne vyššie ako 
pri základnom variante.  
Celkový vplyv v dôsledku synergií  medzi rôznymi zložkami navrhovaného programu sa pri 
tomto scenári považuje za nižší oproti základnému variantu, lebo k synergiám by došlo iba medzi finan čnými nástrojmi a sie ťou. 
b) Efektívnos ť
: efektívnos ť nákladov sa odhaduje na 4 385 EU R na pracovné miesto. Pokia ľ 
ide o všeobecné administratívne náklady, podiel nákladov na pracovnú silu z celkového 
rozpočtu sa odhaduje na 4,9%, najmä v dôsledku nákladov na personál. 
c) Previazanos ť: pri tejto podmožnosti chýbajú podstatné synergie a prepojenia s inými 
cieľmi a programami EÚ, lebo je zameraná najmä na prístup podnikov EÚ k financiám. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Vzhľadom na uvedené skuto čnosti sú v nasledujúcich tabu ľkách zhodnotené možnosti pod ľa 
vplyvov, pri čom základný variant je východiskovou situ áciou, s ktorou sa ostatné možnosti 
porovnávajú (tabu ľka 2), a pod ľa kritérií ú činnosti, efektívnosti a previazanosti (tabu ľka 3). 
Účinnosť každej z dvoch možností rozšírenia zvažovanej pri finan čných nástrojoch závisí od 
jednotlivých zložiek opatrení. Pri možnosti 3b je viac využitý nástroj na poskytovanie záruk 
ako pri možnosti 3c, a preto v dôsledku ove ľa vyššieho pôsobenia záruk podporu využije 
oveľa viac podnikov a vytvorí sa vyššia zamestnanos ť, čo povedie k vyššej pridanej hodnote 
(HDP) na jednotku rozpo čtových zdrojov. Možnos ť 3c je založená na koncepcii nových 
výrobkov a služieb financovaných rizikovým ka pitálom, ktoré by boli zdrojom vyššej 
pridanej hodnoty a rastu v dlhodobom horizonte. Cezhrani čné výdavky spojené s rizikovým 
kapitálom by takisto mohli pomôc ť rozvoju kapitálového trhu a posilni ť podnikate ľský 
ekosystém o dlhotrvajúce ú činky na hospodárstvo.    
Tabuľka 2 Porovnanie vplyvov možností  
 Rozpočet Hospodársky Sociálny vplyv Vplyv na životné 
 
 11vplyv prostredie 
Možnosť 1 
(základný variant) 213 miliónov EUR 
ročne Nárast HDP 
o 660 miliónov 
EUR ročne 
 1,8 miliardy 
EUR pri 
dodatočných 
investíciách 
týkajúcich sa 
pôžičiek/vlastnéh
o imania 
Nárast obratu 
o 200 miliónov 
EUR ročne 26 000 
podporovaných 
firiem 
17 000 vytvorených 
a/alebo 
zachovaných 
pracovných miest 
900 nových 
produktov, služieb 
alebo procesov 
vytvorených za rok 
 Do roku 2011 ú časť 
najmenej 7 500 MSP 
vo viac ako 400 
dohodách 
o spolupráci 
podpísaných 
s poskytovate ľmi 
environmentálnych 
služieb 
 
Možnosť 2: 0 miliónov EUR 
ročne 0 0 0 
Možnosť 3b – 
mierne rozšírenie 340 miliónov EUR 
ročne Dodatočný nárast 
HDP o 500 
miliónov EUR 
1,7 miliardy EUR 
pri dodato čných 
poskytnutých 
investíciách 
týkajúcich sa 
pôžičiek/vlastnéh
o imania 13 000 dodato čných 
podporovaných 
firiem  
12 500 dodato čných 
vytvorených a/alebo 
zachovaných 
pracovných miest 
Vznik ďalších 200 
začínajúcich 
spoločností Žiadna zmena oproti 
základnému variantu 
Možnosť 3c – 
zamerané rozšírenie 340 miliónov EUR 
ročne Dodatočný nárast 
HDP o 300 
miliónov EUR 
1,1 miliardy EUR 
pri dodato čných 
poskytnutých 
investíciách 
týkajúcich sa 
pôžičiek/vlastnéh
o imania 5 300 dodato čných 
vytvorených a/alebo 
zachovaných 
pracovných miest Žiadna zmena oproti 
základnému variantu 
 
Tabuľka 3 Porovnanie možností s oh ľadom na tri aspekty 
 Rozpo čet Ú činnosť Efektívnos ť Previazanos ť 
Možnosť 1 
(základný variant) 213 miliónov 
EUR ročne0 0 0 
Možnosť 2 0 miliónov EUR --- - --- 
 
 12ročne
Možnosť 3b – 
mierne rozšírenie 340 miliónov 
EUR ročne++ 0 ++ 
Možnosť 3c – 
zamerané rozšírenie 340 miliónov 
EUR ročne- + -- 
Vysvetlivky: (---) ve ľmi negatívna, (--) negatívna, (-) mi erne negatívna, (0) žiadna zmena, (+) mierne pozitívna, 
(++) pozitívna, (+++) ve ľmi pozitívna 
Možnosť 2 zjavne neposkytuje riešenie základných problémov konkurencieschopnosti 
a podnikania. Zastavenie programu by taki sto znamenalo, že EÚ by sa viac nepodie ľala na 
riešení účinkov hospodárskej krízy na malé podniky.  
Jediným realistickým riešením s výnimkou zachovania sú časného stavu v rámci možnosti 1 je 
buď možnosť 3b alebo možnos ť 3c. Zatia ľ čo pri možnosti 3c sa rozpo čet sústredí iba na dve 
opatrenia, možnos ť 3b sa snaží o dosiahnutie rovnováhy medzi rôznymi iniciatívami s cie ľom 
maximalizova ť potenciál pridanej hodnoty pri zásahu na  úrovni EÚ v rámci širšieho rozsahu 
činností. Vytvára takisto rovnováhu medzi rôznymi finan čnými nástrojmi. Možnos ť 3b je 
preto vhodnejšia pre dosiahnutie cie ľov programu a poskytnutie uceleného súboru európskych 
podporných činností. Konkurencieschopnos ť je široký pojem a sústredenie zdrojov iba na 
finančné nástroje a sie ť nie je riešením. Sústredenie sa na širší záber činností však nie čo stojí. 
Vyžaduje sa pri ňom vyšší po čet pracovných síl, čo znamená vyššie administratívne náklady. 
Okrem toho sa pri verejnej konzultácií zai nteresovaných strán ukázalo, že viac ako 80 % 
respondentov vyjadrilo podporu všetkým predpokladaným činnostiam. Uprednost ňuje sa 
možnosť 3b, lebo ponúka najucelenejšie riešenie.  
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Systém pre monitorovanie a hodnotenie budúceho programu by bol založený na podrobnej 
hierarchii logicky navzájom nezávislých cie ľov so zodpovedajúcim súborom príslušných 
ukazovate ľov a využíval by sa pri ňom holistický prístup k monitorovaniu a hodnoteniu 
účinkov predpokladaných činností. V porovnaní so sú časným programom by sa uskuto čnili 
tieto zlepšenia pri zbere údajov a systéme analýzy, rovnako ako pri prístupe k hodnoteniu 
a monitorovaniu: 
• vytvorenie nového súboru špecifických ukazovate ľov a podmienok monitorovania , 
• krížové odkazovanie na hlavné ukazovatele stratégie Európa 2020  s prípadným 
porovnávaním vzoriek príjemcov s podobným súborom  tých, ktorí nie sú príjemcami, a s 
cieľom rozlíši ť vplyv programu na navrhované ukazovatele od ú činkov meniacej sa 
hospodárskej situácie, 
• používanie kontrafaktických metodológií , porovnávanie vzoriek príjemcov s podobným 
súborom tých, ktorí podporu nedostali, ak to bude potrebné a s cie ľom odlíši ť vplyv 
programu na navrhované ukazovatele od ú činkov meniacich sa hospodárskych okolností,  
• prípadné siahnutie po tematických hodnoteniach  rôznych zložiek budúceho programu.  
 
 13Systém monitorovania a ukazovatele použité na hodnotenie sú časného programu už boli 
podrobené špecifickej externej štúdii a závere čnému hodnoteniu EIP. Odporú čania z týchto 
zdrojov boli použité na zlepšenie monitorovania pri sú časnom programe, ktorý potrvá do roku 
2013. Okrem toho odporú čania nedávneho auditu výkonnosti IAS uskuto čneného v rámci EIP 
sa takisto vezmú do úvahy pri uplat ňovaní terajšieho programu a pri tvorbe systému 
monitorovania a ukazovate ľov nasledujúceho programu. Na tento ú čel sa v sú časnosti 
vypracúva správa o výsledkoch sú časného programu. 
Nový program sa bude hodnoti ť priebežne aj ex post s cie ľom posúdi ť plnenie cie ľov 
a výsledky. Priebežné hodnotenie sa predloží do konca roku 2017 s cie ľom využi ť jeho 
výstupy pri príprave nástroja, ktorý nahradí tento program. Hodnotenie ex post sa vykoná do 
dvoch rokov po ukon čení programu. 
V prípade finan čných nástrojov bude budúci systém mon itorovania a hodnotenia založený na 
pravidelných informáciách o príjemcoch podpory získaných od finan čných 
sprostredkovate ľov, ako aj na nepravidelných pries kumoch využívajúcich vzorky, ktoré sa 
budú podrobnejšie venova ť niektorým aspektom. V rámci hodnotení programu sa uskuto čnia 
ďalšie analýzy. Predovšetkým sa pr i takýchto hodnoteniach bude porovnáva ť vývoj príjemcov 
podpory so skupinami podnikov, ktoré poskytované nástroje nevyužívajú. Druhá spomínaná 
skupina si bude vyžadova ť podrobnú analýzu, lebo existuje  množstvo faktorov, ktoré 
ovplyvňujú vývoj jednotlivého podniku a ktoré je potrebné odlíši ť od vplyvov programu. 
Najdôležitejšie aspekty, ktor é sa v takej analýze budú hodnoti ť, sú nevyužitý rast 
a zamestnanos ť v dôsledku odmietnutia záruky alebo ne poskytnutia rizikového kapitálu. Pri 
hodnoteniach sa tiež budú bra ť do úvahy ú činky na internacionalizáciu podnikov. Údaje 
požadované na tento ú čel budú zhromaždené prostredníctvom prieskumov na základe vzoriek, 
nie prostredníctvom pravid elného podávania správ, s cie ľom vyhnú ť sa neúmernému 
zaťažovaniu sprostredkovate ľov a kone čných príjemcov podpory.