[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.3.2008 KOM(2008) 125 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV týkajúce sa pokroku v prieskumných rozhovoroch, pokiaľ ide o spoluprácu so susednými krajinami v oblasti dopravy OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV týkajúce sa pokroku v prieskumných rozhovoroch, pokiaľ ide o spoluprácu so susednými krajinami v oblasti dopravy (Text s významom pre EHP) OBSAH 1. Úvod 3 2. Organizácia prieskumných rozhovorov 4 3. Predbežné závery prvého kola rozhovorov 5 3.1. Výrazná podpora prístupu Komisie 5 3.2. Úpravy prístupu 6 4. Momentálny stav, dosiahnuté ciele a ďalšie kroky 7 4.1. Celoeurópske koridory/oblasti 7 4.2. Námorné diaľnice 7 4.3. Severná os 7 4.4. Centrálna os 8 4.5. Juhovýchodná os: 8 4.5.1. Základná regionálna dopravná sieť západného Balkánu 8 4.5.2. Rozšírenie na Blízky východ, Kaukaz a strednú Áziu 9 4.6. Koridor Traceca 9 4.7. Stredomorské osi a akčný plán regionálnej dopravy 10 5. Záver 10 1. ÚVOD Oznámenie Komisie o posilňovaní európskej susedskej politiky [1] (ESP) zdôraznilo kľúčové aspekty tematického/sektorového rozmeru ESP a potrebu rozšíriť viacstranné rozhovory s partnerskými krajinami na témy, ako sú energetika, doprava, životné prostredie alebo správa hraníc. Vyplynula z neho aj myšlienka viacstranných dohôd v oblastiach energetiky a dopravy a potreba zefektívniť rozličné prebiehajúce iniciatívy. Zdôraznila sa najmä dôležitosť väčšieho priblíženia politického dialógu a konkrétneho rozvoja dopravného koridoru. Tento odkaz sa ďalej rozvinul v nedávnom oznámení o intenzívnej európskej susedskej politike [2], v ktorom Komisia naliehala na členské štáty a partnerov ESP, aby úzko spolupracovali na dokončení rozšírenia hlavných transeurópskych dopravných osí do susedných krajín. Ako sa zdôraznilo v oznámení Komisie o západnom Balkáne [3], európska perspektíva je hnacia sila reformného myslenia v rámci celého regiónu, a preto aj významný faktor prispievajúci k stabilite a pokroku. Po dokončení posledného rozšírenia EÚ celý západný Balkán susedí s územím členských štátov EÚ, vďaka čomu sa z koordinovaného rozvoja sektora dopravy stala jedna z kľúčových otázok. Okrem toho strategické partnerstvo EÚ a Ruska prostredníctvom dohody o partnerstve a spolupráci a akčných plánov pre štyri spoločné priestory prijatých na moskovskom samite v máji 2005 predvídalo podporu komplementarity sektora dopravy a postupnú integráciu dopravných sietí, odstraňovanie technických a administratívnych prekážok a zabezpečenie dopravných infraštruktúr a interoperability prostredníctvom harmonizácie príslušných právnych predpisov. Oznámenie Komisie Usmernenia o doprave v Európe a susedných regiónoch [4] načrtlo prvé kroky komplexnej politiky tesnejšej integrácie dopravného systému EÚ so susednými krajinami. Politika sa zameriava na päť hlavných dopravných osí využívaných v medzinárodnom obchode a na príslušné normy a právne predpisy (nazývané „horizontálne opatrenia“), ktoré ovplyvňujú využívanie týchto trás všetkými spôsobmi dopravy[5]. Tento prístup môže časom viesť k zosúladeniu pravidiel a nariadení pre sektor dopravy ako celok, a tým k vytvoreniu účinného dopravného trhu zahŕňajúceho EÚ a jej susedov. Dalo sa očakávať, že tento vplyv bude zvlášť významný v krajinách, kde z politických dôvodov dochádzalo v sektore dopravy k pomerne obmedzenej spolupráci. V oznámení Komisia ohlásila prístup k implementácii politiky pozostávajúci z dvoch krokov. V prvej fáze sa povedú prieskumné rozhovory so susednými krajinami s cieľom posúdiť ich záujem a zodpovednosť prístupu, pokiaľ ide o posilnenie existujúcich koordinačných rámcov. Cieľom rozhovorov by malo byť zabezpečenie toho, aby forma i obsah štruktúry spolupráce čo najúčinnejšie zodpovedali potrebám a očakávaniam zúčastnených strán. V druhom kroku by Komisia na základe výsledku prieskumných rozhovorov vypracovala konkrétne odporúčania a/alebo návrh na implementáciu politiky a koordinačného rámca, prípadne rámcov. V júni 2007 Rada ministrov dopravy EÚ privítala ďalšie rozšírenie prístupu využívajúceho osi i dôraz kladený na horizontálne opatrenia a požiadala Komisiu o predloženie návrhov na praktické realizovanie tohto prístupu, ako aj na spevnenie organizačnej štruktúry a koordinačných rámcov osí. Prieskumné rozhovory sa začali na jar v roku 2007 a prvé kolo diskusií prebehlo so všetkými susednými krajinami a regiónmi. Rozhovory pokračujú dobre a toto oznámenie informuje o týchto rozhovoroch a načrtáva predbežné závery. V regióne západného Balkánu sa už rozhovory úspešne skončili. Komisia preto predkladá Rade spolu s týmto oznámením aj usmernenia týkajúce sa rokovaní o zmluve, ktorou sa vytvára dopravné spoločenstvo so západným Balkánom. 2. ORGANIZÁCIA PRIESKUMNÝCH ROZHOVOROV Prieskumné rozhovory, ktoré sa začali na jar v roku 2007, a prvé kolo stretnutí prebehlo so všetkými susednými krajinami, celoeurópskymi koridormi/oblasťami a aj s niekoľkými zúčastnenými stranami. Okrem niekoľkých pracovných zasadnutí sa konali aj tieto kľúčové stretnutia: - V priebehu roka sa konala séria stretnutí s celoeurópskymi koridormi/oblasťami vrátane dvoch stretnutí predsedníctiev a sekretariátov koridorov, prvého v januári a druhého v októbri 2007. - Pracovná skupina pre „dopravné stratégie, infraštruktúru a verejno-súkromné partnerstvá“ v rámci dialógu o doprave medzi EÚ a Ruskom sa zišla dvakrát, v októbri v Moskve a v januári 2008 v Bruseli. Príležitostná pracovná skupina pre problémy logistiky zostavená s cieľom posúdiť situáciu na hraniciach medzi EÚ a Ruskom a predložiť odporúčania na zlepšenie ich priepustnosti dokončila prácu v júni 2007 počas nemeckého predsedníctva EÚ a poslala správu Komisii a ruskému ministerstvu dopravy. Mala by ich teraz implementovať stála pracovná skupina v rámci dialógu. V súvislosti s tým sa aktualizácia infraštruktúry a odporúčané procedurálne opatrenia zapracujú do vývoja severnej osi a horizontálnych otázok. - Od marca 2007 sa zorganizovalo niekoľko plodných kôl rokovaní v Bruseli a v Kyjeve o novej rozšírenej dohode s Ukrajinou , ktorá má nahradiť dohodu o partnerstve a spolupráci. - Euro-stredomorské fórum o doprave sa konalo v máji 2007 a prijalo regionálny dopravný akčný plán na obdobie 2007 – 2013. Následne v novembri 2007 sa zišla pracovná skupina pre infraštruktúru s cieľom overiť osi a aktualizovať zoznam projektov v oblasti infraštruktúry. Tieto zasadnutia viedli ku konferencii na vysokej úrovni, ktorú zorganizovala Komisia za podpory portugalského predsedníctva EÚ, o stredomorskom dopravnom systéme v Lisabone 3. decembra 2007. Na tejto konferencii podpredseda Barrot a ministri z EÚ a stredomorských štátov uznali kľúčovú úlohu akčného plánu pri rozšírení hlavných osí transeurópskych dopravných sietí a acquis Spoločenstva do tohto regiónu. - Ako súčasť rámca regionálnej spolupráce vytvoreného mnohostrannou dohodou Traceca bolo zorganizovaných niekoľko zasadnutí počnúc stretnutiami pracovnej skupiny a končiac zasadnutím medzivládnej komisie v dňoch 13. a 14. decembra 2007 v Astane, na ktorom sa oficiálne začali prieskumné rozhovory s mandátom pripraviť pre samit v roku 2008 návrhy týkajúce sa otázky, či a ako môže budúci právny a inštitucionálny rámec osi stavať na štruktúrach Traceca, a tým určiť obnovenú dlhodobú základňu našej spolupráce. 3. PREDBEžNÉ ZÁVERY PRVÉHO KOLA ROZHOVOROV 3.1. Výrazná podpora prístupu Komisie Hoci na to, aby Komisia mohla predložiť konkrétne návrhy, ako upevniť koordinačné rámce, sú potrebné ďalšie diskusie so všetkými susednými krajinami, vynoril sa už rad predbežných záverov. Celkove rozhovory potvrdili, že existuje podpora prístupu Komisie, ako ho prezentovala v oznámení; široká zhoda sa dosiahla najmä na tom, že: - prístup využívajúci osi ako základ spolupráce medzi EÚ a susednými krajinami je užitočný; - je potrebné neobmedzovať sa na opatrenia v oblasti infraštruktúry a dosiahnuť väčšiu previazanosť medzi rozvojom dopravných koridorov a diskusiou o všeobecných politických otázkach; - je dôležitý silný a záväzný koordinačný rámec, ktorý by mohol mať formu záväznejšieho MoU alebo zmluvy; - je potrebné implementovať riadiace funkcie osí v súlade s návrhom Komisie (pozri orámovaný text), a pritom stavať na existujúcich regionálnych štruktúrach a technických sekretariátoch. Ministerské stretnutia podľa osí/regiónov s cieľom prijať strategické rozhodnutia týkajúce sa modifikácií osi, zúčastnených krajín i subjektov a financovania koordinačnej štruktúry. Regionálna riadiaca skupina s cieľom monitorovať implementáciu osi pozostávajúca zo zástupcov na vysokej úrovni zo všetkých zúčastnených krajín, s úlohou vytvoriť hlavné plány pre jednotlivé osi obsahujúce určenie problematických miest, návrhy a určenie priority opatrení. Všetky regionálne riadiace skupiny by sa mali pravidelne stretávať, aby sa zabezpečila súdržná implementácia dohodnutých opatrení a dosiahla zhoda na spoločných spôsoboch hodnotenia a monitorovania na strategickej a projektovej úrovni. Okrem prípravy ministerských stretnutí by regionálna riadiaca skupina mala predkladať príslušným podvýborom v rámci európskej politiky susedstva a partnerstva správy obsahujúce príslušné návrhy v dvojstranných a regionálnych akčných plánoch. Regionálna riadiaca skupina sa môže rozhodnúť, že vytvorí pracovné skupiny alebo komisie a poverí niektorých alebo všetkých ich členov podrobnejším preskúmaním technických otázok. Zorganizuje aj darcovské konferencie a zainteresuje sociálnych partnerov a iné zúčastnené strany. Stály sekretariát, ktorý by poskytoval administratívnu a technickú podporu. Sekretariát by sledoval štúdie relevantné pre osu, pripravoval zasadnutia riadiacej skupiny a ministerské stretnutia a poskytoval logistickú podporu týmto zasadnutiam. Riadiaca skupina a sekretariát by mali spolupracovať s európskymi koordinátormi, najmä s tými, ktorí boli určení pre vnútrozemské vodné cesty a námorné diaľnice tvoriace súčasť transeurópskej dopravnej siete (TEN). | 3.2. Úpravy prístupu Z prieskumných rozhovorov vyplynula potreba urobiť len malé úpravy prístupu pôvodne navrhovaného Komisiou. Týkajú sa najmä geografického a sektorového pokrytia celkovej činnosti: - Spolupráca so Švajčiarskom by mala pokračovať na základe existujúcich štruktúr, pretože tie sú už v sektore dopravy úspešne zavedené. Táto spolupráca sa zakladá na dvojstranných vzťahoch a dohodách medzi EÚ a Švajčiarskom, a najmä dopravné koridory prechádzajúce cez Švajčiarsko a spájajúce Taliansko s Nemeckom, Francúzskom a Rakúskom sú už súčasťou politiky transeurópskej dopravnej siete. - V nadväznosti na závery Rady pre dopravu z júna 2007 Komisia súhlasí s užitočnosťou zainteresovania štátov strednej Ázie na prístupe využívajúcom osi prostredníctvom ich účasti na rámci Traceca, pretože obchodné, a teda aj dopravné spojenia musia mať v dnešnom čoraz globalizovanejšom svete celosvetovú perspektívu. - Rozširovanie iniciatívy jednotné európske nebo na susedné regióny rýchlo pokračuje a Komisia požaduje od Rady rokovacie smernice na vytvorenie širšieho spoločného vzdušného priestoru do roku 2010 prostredníctvom ďalších komplexných dohôd o letectve so susednými štátmi. Preto sa navrhuje nezačleňovať sektor letectva do tohto prístupu. Na investície do infraštruktúry letísk by sa však dalo pozerať ako na súčasť potenciálnych prekážok vytvárania osí. - Podobná situácia nastala pri vývoji satelitného navigačného systému EÚ Galileo . Komisia preto navrhuje pokračovať v spolupráci v špecifickom rámci systému Galileo a nezačleňovať ho do koordinačných štruktúr zamýšľaných pre osi. Pokiaľ ide o požiadavku Rady spojiť rozširovanie veľkých transeurópskych dopravných osí do susedných krajín s africkými sieťami , Komisia zdôrazňuje, že už podporuje rozvoj integrovaných transafrických dopravných sietí a služieb, ktorý v roku 2007 zaznamenal nový podnet, keď sa spustilo partnerstvo pre infraštruktúru medzi EÚ a Afrikou. 4. MOMENTÁLNY STAV, DOSIAHNUTÉ CIELE A ďALšIE KROKY 4.1. Celoeurópske koridory/oblasti Stretnutia s celoeurópskymi koridormi/oblasťami sa zamerali na rozdiely medzi koridormi na území EÚ a mimo neho, optimálne geografické pokrytie osi, potrebné funkcie účinnej riadiacej skupiny a úlohu horizontálnych opatrení. Dosiahlo sa dôležité porozumenie vďaka priamym skúsenostiam predsedníctiev a sekretariátov koridorov s prednosťami a nedostatkami fungovania koridorov. Kým koncepcia celoeurópskeho koridoru má očividne svoje klady, je rovnako jasné, že túto koncepciu treba preskúmať. Komisia sa predovšetkým domnieva, že je nevyhnutné jasne rozlišovať medzi koridormi, ktoré sa po rozšírení stali súčasťou priorít transeurópskej dopravnej siete[6], a tými, ktoré spájajú EÚ so susednými krajinami. Súčasne je dôležité integrovať funkcie a cenné skúsenosti koridorov vhodným spôsobom do existujúcich regionálnych štruktúr alebo do tých, ktoré budú vytvorené. 4.2. Námorné diaľnice Skupina na vysokej úrovni určila námorné diaľnice (MoS) ako jednu z osí rovnocenných štyrom pozemným koridorom. Hoci všetky MoS majú spoločné niektoré črty, sú aj jasné rozdiely, ktoré hovoria pre diferencovaný prístup. Tie siahajú od typu problematických miest, frekvencie a kvality služieb až po medzinárodné právo a stupeň jeho presadzovania. Preto Komisia navrhuje, aby príslušné regionálne štruktúry, ktoré sa majú vytvoriť pre zodpovedajúce pozemné osi, zahŕňali MoS. Vo všetkých prípadoch by sa mala zabezpečiť úzka spolupráca s európskym koordinátorom pre námorné diaľnice. 4.3. Severná os Severná os patrí do veľkej miery pod politiku EÚ Severná dimenzia (Northern Dimension, ND), ktorá zahŕňa severské členské štáty EÚ, Rusko a aj Nórsko a Island. ND si kladie za cieľ venovať sa špeciálnym problémom regionálneho rozvoja severnej Európy, medziiným aj nedostatočným dopravným možnostiam a nedostatku hraničných priechodov. Hlavné regionálne organizácie aktívne v tejto oblasti sú Rada pobaltských štátov (CBSS), Barentsova euro-arktická rada (BEAC), Arktická rada (AC) a Severská rada ministrov. V politickom vyhlásení prijatom na samite Severnej dimenzie v novembri 2006 sa žiadalo preskúmanie vhodnosti partnerstva ND pre dopravu a logistiku, ktoré by sa týkalo všetkých krajín dotýkajúcich sa Severnej osi. Navrhovaná úloha partnerstva by spočívala v koordinovaní finančných zdrojov medzinárodných finančných inštitúcií, vlád a súkromného sektora pre veľké projekty dopravnej infraštruktúry skôr regionálneho než miestneho významu. Po stretnutí vyšších úradníkov ND v Sankt Peterburgu 21. novembra 2007 bola zriadená pracovná skupina s cieľom preskúmať možnosti vytvorenia nového partnerstva a diskutovať o rozsahu a úlohe tohto partnerstva aj s prihliadnutím na účinné monitorovanie a implementovanie Severnej osi a námorných diaľnic v regióne. Skupina pripraví správu v júni 2008 a predloží ju na posúdenie zasadnutiu ministrov ND na jeseň 2008. Účastníci prieskumných rozhovorov privítali zriadenie pracovnej skupiny a zdôraznili, aké dôležité je, aby sa partnerstvo stalo neoddeliteľnou súčasťou koordinačných štruktúr, ktoré sa majú vytvoriť v rámci regiónu Severnej osi, a aby sa zabezpečil plne koherentný, neprekrývajúci sa prístup. V druhej fáze rozhovorov bude potrebné venovať sa podrobnejšie najmä týmto aspektom: - Geografický rozsah partnerstva v súlade s cieľmi politík Severnej dimenzie a postavením Severnej osi. Zaznel návrh, aby sa ako pozorovateľský štát do pracovnej skupiny prizvalo Bielorusko, čím by sa zabezpečila kontinuita vo všetkých vetvách osi. - Mandát partnerstva vzhľadom na typ projektov, ktoré sa majú zvažovať, s patričným zohľadnením vývoja a pokroku na iných fórach, ktoré sa zaoberajú príslušnými normami a legislatívou vrátane colnej oblasti (horizontálne opatrenia), ovplyvňujúcimi logistické procesy v rámci osí. - Či by partnerstvo mohlo spĺňať funkcie regionálnej riadiacej skupiny a/alebo regionálneho sekretariátu Severnej osi a ako by sa partnerstvo najlepšie zosúladilo s koordinačnými a monitorovacími štruktúrami, ktoré sa majú vytvoriť v regióne Severnej osi (pozri orámovaný text v kapitole 3.1). 4.4. Centrálna os Zámerom rozšírenej dohody, o ktorej sa v súčasnosti rokuje s Ukrajinou, je prehĺbiť politickú spoluprácu v oblasti demokracie, ľudských práv a zákonnosti, vytvoriť hlbokú a komplexnú oblasť voľného obchodu, zvýšiť energetickú účinnosť a bezpečnosť, ochranu životného prostredia a posilniť spoluprácu v kľúčových oblastiach, ako je doprava. Vytvorenie oblasti voľného obchodu, ktorá bude neoddeliteľnou súčasťou dohody, sa prerokuje po tom, ako Ukrajina ukončí proces vstupu do WTO. V doprave sa rokovania sústreďujú na zapracovanie odporúčaní skupiny na vysokej úrovni, ako boli podporené v oznámení Komisie, týkajúcich sa centrálnej osi, koridoru Traceca a hlbšej harmonizácie právnych predpisov EÚ. Komisia s potešením konštatuje, že rozhovory prebiehajú dobre a konkrétne výsledky sa očakávajú v priebehu roka 2008. V druhej fáze rokovaní je potrebné hovoriť o podrobnostiach inštitucionálnej štruktúry, najmä pokiaľ ide o mnohostrannú riadiacu skupinu a sekretariát. V rozhovoroch by sa mali preskúmať existujúce prepojenia medzi centrálnou osou, severnou osou a juhovýchodnou osou a aj otázka, ako najlepšie integrovať Moldavskú republiku do rámca tohto prístupu. 4.5. Juhovýchodná os: 4.5.1. Základná regionálna dopravná sieť západného Balkánu Na západnom Balkáne sú Chorvátsko a Bývala juhoslovanská republika Macedónsko kandidátske krajiny[7], kým Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora a Srbsko, ako aj Kosovo[8], sú krajiny potenciálne kandidujúce na pristúpenie k EÚ. Spolupráca v oblasti dopravy a rozšírenie acquis Spoločenstva preto pokročili ďalej než v iných regiónoch. Krajiny západného Balkánu a Európska komisia podpísali v roku 2004 memorandum o porozumení (MoU) týkajúce sa rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete, ktorá by sa po pristúpení stala súčasťou transeurópskych sietí. V priebehu 3. výročného stretnutia ministrov dopravy 4. decembra 2007 bol podpísaný dodatok k MoU o prístupe k železničnému trhu a jeho otvorení, čo posunulo tento sektor o krok bližšie k implementácii železničného acquis Spoločenstva vrátane sociálneho rozmeru. Komisia preto zastáva názor, že pre plné využitie prínosov prístupového rámca by sa región západného Balkánu mal sústrediť na základnú regionálnu sieť a vyzýva krajiny, aby urýchlili prispôsobenie svojich vnútroštátnych právnych predpisov acquis Spoločenstva v doprave a iných relevantných oblastiach. Po úspešnom dokončení prieskumných rozhovorov Komisia teda navrhuje spolu s týmto oznámením rokovacie usmernenia k dohode, ktorou sa vytvára dopravné spoločenstvo so západným Balkánom. Cieľom dohody je vytvoriť v regióne západného Balkánu integrovaný trh pre infraštruktúry a pozemnú dopravu, dopravu využívajúcu vnútorné vodné cesty a námornú dopravu[9] a zladiť príslušné právne predpisy s acquis Spoločenstva. 4.5.2. Rozšírenie na Blízky východ, Kaukaz a strednú Áziu Turecko je taktiež kandidátskou krajinou a rokovania o pristúpení sa začali v roku 2005. Hodnotenie potrieb dopravnej infraštruktúry (TINA) sa dokončuje a je to prvý krok pri vymedzení budúcich transeurópskych dopravných potrieb Turecka. Tieto rokovania by, prirodzene, mali pokračovať v súlade s časovým harmonogramom rokovaní o pristúpení. S prihliadnutím na geostrategickú polohu Turecka ako križovatky medzi EÚ, Kaukazom a strednou Áziou na jednej strane a Blízkym východom na druhej strane však Komisia vyzýva Turecko, aby sa stalo kľúčovým hráčom aj v tomto prístupe využívajúcom osi. Bez zmien vo vymedzení osi teda navrhuje, aby sa juhovýchodná os rozdelila na dve vetvy, pričom by každá z nich zahŕňala Turecko: spojenie Turecka s Kaukazom by sa začlenilo do rámca Traceco a vetva vedúca do Egypta do euro-stredomorských štruktúr, pričom by bola prepojená s juhozápadnou osou ako súčasť stredomorskej osi (pozri ďalej kapitoly 4.6 a 4.7). 4.6. Koridor Traceca Z piatich osí je koridor Traceca jedinou, pri ktorej sa spolupráca organizuje prostredníctvom mnohostranných dohôd podpisovaných zúčastnenými krajinami[10]. Medzi inštitúcie zriadené dohodou patrí medzivládna komisia, ktorá pozostáva z najvyšších vládnych orgánov alebo ich poverených zástupcov, zvyčajne podpredsedov vlády zodpovedných za dopravu, ministrov dopravy a/alebo zahraničných vecí, a stály sekretariát. Zriadilo sa niekoľko pracovných skupín. Medzivládna komisia schválila v roku 2006 dlhodobú stratégiu do roku 2015 a v roku 2007 prijala krátkodobý akčný plán, ktorý sa má zaviesť do roku 2010. Zdá sa, že rámec Traceca ponúka vhodný základ, na ktorom je možné stavať vzhľadom na jeho silnú právnu základňu, súbor inštitúcií a sústredenie stratégie na implementáciu koridoru. Európska komisia je však presvedčená, že inštitucionálny a politický rozmer Traceca je potrebné posilniť a zmodernizovať, treba účinne pristúpiť najmä k rozvoju koridoru a k celkovej politickej diskusii, ktorá sa teraz odohráva v rámci Bakuského procesu. Ako potvrdila medzivládna komisia v decembri 2007, špecifickou úlohou pre druhú fázu prieskumných rozhovorov by malo byť zistenie, či - a akým spôsobom - môže budúci právny a inštitucionálny rámec stavať na štruktúrach Traceca, a tým identifikovanie obnoveného dlhodobého základu pre našu spoluprácu. Treba nájsť aj spôsob optimálneho vyrovnania sa s Bakuským procesom, aby obnovený súbor dokumentov a štruktúr mohol efektívne slúžiť opatreniam v oblasti koridoru (infraštruktúra) i regionálnej harmonizácie (horizontálne opatrenia). 4.7. Stredomorské osi a akčný plán regionálnej dopravy Od začatia barcelonského procesu v roku 1995 Komisia aktívne podporovala rozvoj integrovaného dopravného systému v oblasti Stredozemného mora. V dôsledku toho tento región pravdepodobne najväčšmi pokročil pri realizácii predĺženia transeurópskych dopravných sietí. Príslušné inštitúcie už existujú, vrátane ministerskej konferencie, ktorá prijíma strategické rozhodnutia, euro-stredomorského dopravného fóra, ktoré koordinuje spoločné prístupy a vyvíja integrovaný regionálny dopravný systém, a niekoľkých pracovných skupín, ktoré sa zaoberajú infraštruktúrou a horizontálnymi opatreniami. Akčný plán regionálnej dopravy, ktorý fórum prijalo v máji 2007, je dôležitým krokom k implementácii hlavných osí v regióne pomocou regulačných reforiem a celej palety horizontálnych opatrení. Navyše bol zriadený technický sekretariát, CETMO, ktorý pokrýva krajiny západného Stredomoria. Žiadna podobná štruktúra však neexistuje v regióne východného Stredomoria. Počas lisabonskej konferencie 3. decembra 2007 podpredseda Barrot blahoželal ministrom k ich aktívnej účasti na vývoji a realizácii stredomorskej osi. Fórum a pracovné skupiny boli vyzvané, aby pokračovali v úspešnej práci a pustili sa do riešenia niekoľkých zostávajúcich aspektov v druhej fáze prieskumných rozhovorov. Medzi ne patria účinné monitorovanie realizácie osí v regióne, vytvorenie technického sekretariátu pre región východného Stredomoria a posilnenie koordinácie prostredníctvom MoU alebo medzinárodnej dohody. 5. ZÁVER Prvé kolo prieskumných rozhovorov ukázalo živý záujem susedných krajín a iných zúčastnených strán o zblíženie názorov na prístup na základe osi a o širší politický dialóg. Rozhovory viedli k drobným úpravám odporúčaní navrhovaných v oznámení Usmernenia o doprave v Európe a susedných regiónoch , aby lepšie odrážali posledný vývoj, najmä vo vzťahu k iniciatívam jednotné európske nebo a Galileo, ako aj rozvoj budúcich transeurópskych dopravných sietí v regióne západného Balkánu a v Turecku. Inštitucionálne usporiadanie navrhnuté Komisiou podporili aj susedné krajiny a iné zúčastnené strany. Všetky susedné krajiny a iné zúčastnené strany zdôrazňujú význam regionálnej spolupráce v oblasti osí a budovania na existujúcich rámcoch. V druhej fáze prieskumných rozhovorov by sa popri bodoch špecifických pre osi, na ktoré upozorňujú predchádzajúce kapitoly, mali prebrať aj tieto otázky: - Od susedných krajín by sa mal požadovať pevný záväzok prijatia formy posilnenej spolupráce. - Mala by sa dosiahnuť dohoda s existujúcimi regionálnymi štruktúrami o nových úlohách zabezpečujúcich účinné monitorovanie osí - Bolo by sa treba dohodnúť na vytvorení alebo dobudovaní regionálnych štruktúr osí tam, kde ešte neexistujú. Komisia už naplánovala sériu zasadnutí na jar 2008. Druhá správa o pokroku v prieskumných rozhovoroch sa predloží v septembri 2008 vrátane, ak to bude potrebné, odporúčania Rade začať rokovania a posúdenia finančných potrieb bez toho, aby bol dotknutý viacročný finančný rámec pre príslušné oblasti politík. [1] KOM(2006) 726, 4.12.2006. [2] KOM(2007) 774, 5.12.2007. [3] Prijaté 5. marca 2008. [4] KOM(2007) 32, 31.1.2007. [5] Základ pre rozvoj politiky pripravila skupina na vysokej úrovni, ktorej predsedala bývalá podpredsedníčka Komisie Loyola de Palacio, pozri správu Siete pre mier a rozvoj (Networks for peace and development) na http://ec.europa.eu/ten/transport/external_dimension/index_en.htm. [6] Celoeurópske koridory I, IV, V, VI a VII teraz z väčšej časti ležia na území EÚ. [7] Rokovania o pristúpení s Chorvátskom sa začali v roku 2005. V decembri 2005 Európska rada udelila Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsku štatút kandidátskej krajiny. Rokovania o pristúpení sa ešte nezačali. [8] Na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1244 z 10. júna 1999. [9] Sektor leteckej dopravy sa už stal predmetom Spoločnej európskej dohody o letectve. [10] Signatármi sú: Afganistan, Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizská republika, Moldavská republika, Tadžikistan, Turecko, Ukrajina and Uzbekistan, ako aj členské štáty EÚ Rumunsko a Bulharsko. Pakistan a Irán požiadali o členstvo.