EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 11. 2017 COM(2017) 652 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EMPTY Dosiahnuť čo najširšie využívanie alternatívnych palív – Akčný plán týkajúci sa infraštruktúry pre alternatívne palivá podľa článku 10 ods. 6 smernice 2014/94/EÚ vrátane posúdenia národných politických rámcov podľa článku 10 ods. 2 smernice 2014/94/EÚ {SWD(2017) 365 final}



1.Úvod: dosiahnuť, aby sa Európa stala svetovým lídrom v oblasti dekarbonizácie Predseda Komisie v septembri 2017 vyzval vo svojej správe o stave Únie za rok 2017 k tomu, aby sa Európska únia (EÚ) stala svetovým lídrom v oblasti dekarbonizácie. Aby EÚ splnila svoje záväzky prijaté na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ktorá sa konala v Paríži, musí sa urýchliť dekarbonizácia odvetvia dopravy, čím sa zabezpečí, že emisie skleníkových plynov a látok znečisťujúcich ovzdušie sa budú stabilne znižovať, aby sa v polovici storočia dosiahli ich nulové hodnoty. Ako môže EÚ dosiahnuť tento cieľ, už Komisia stanovila vo svojej stratégii pre nízkoemisnú mobilitu. Na základe tejto stratégie sa v oznámení Komisie pod názvom Európa v pohybe: Agenda sociálne spravodlivého prechodu na ekologickú, konkurencieschopnú a prepojenú mobilitu pre všetkých konštatuje, že ambíciou EÚ musí byť dosiahnuť do roku 2025 rýchly pokrok smerom k ekologickejšiemu, konkurencieschopnejšiemu a bezproblémovo prepojenému systému mobility. Tento akčný plán je súčasťou druhého balíka návrhov a iniciatív, ktoré sú kľúčové pre dekarbonizáciu odvetvia dopravy. Druhý balík mobility, ktorý bol predstavený v oznámení Komisie pod názvom Nízkoemisná mobilita sa stáva skutočnosťou: Európska únia, ktorá chráni planétu, posilňuje postavenie spotrebiteľov a obraňuje svoj priemysel a pracovníkov - COM(2017) 675 final, zahŕňa kombináciu opatrení orientovaných na ponuku a dopyt, ktoré majú urýchliť prechod na mobilitu s nízkymi a nulovými emisiami a posilniť konkurencieschopnosť európskeho odvetvia mobility a dopravy . Približne 95 % cestných vozidiel ešte stále využíva konvenčné palivá, medzi nimi aj zmesi biopalív z obnoviteľných zdrojov, čo znamená, že počet vozidiel a plavidiel na alternatívne zdroje energie je v EÚ príliš nízky. Problémy, ktoré predstavujú trhové prekážky ich používania, neprestali existovať. Patrí k nim nedostatočná infraštruktúra na nabíjanie a dopĺňanie paliva vozidiel a plavidiel, nedostatočne rozvinuté inteligentné siete a problémy, ktoré spotrebiteľom znemožňujú využívať infraštruktúru bez ťažkostí. Na to, aby EÚ mohla úspešne prejsť na mobilitu s nízkymi a nulovými emisiami, je potrebný integrovaný prístup. Tento prístup si vyžaduje spoločný politický rámec pre vozidlá, infraštruktúry, elektrické siete, hospodárske stimuly a digitálne služby na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Tento akčný plán zdôrazňuje opatrenia na doplnenie a lepšie vykonávanie národných politických rámcov podľa smernice 2014/94/EÚ o infraštruktúre pre alternatívne palivá s cieľom pomôcť do roku 2025 vytvoriť interoperabilnú chrbticovú infraštruktúru EÚ, a to najmä pokiaľ ide o koridory základnej siete transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), aby vozidlá a plavidlá mohli bez problémov prekračovať hranice a prekonávať dlhé vzdialenosti. Rozhodujúce je, aby sa všetky príslušné verejné a súkromné subjekty urýchlene dohodli na spoločnom prístupe k interoperabilite služieb. Zavedenie infraštruktúry v budúcnosti si vyžiada značné investície z verejných a súkromných zdrojov. Všade, kde je to možné, sa štandardom musí stať kombinovanie nenávratných grantov s návratným dlhovým financovaním. Rôzne podporné nástroje na úrovni EÚ musia účinne spolupôsobiť. Komisia na tento účel posilní koordináciu nástrojov financovania EÚ a bude sa usilovať o dosiahnutie synergií s opatreniami na vnútroštátnej a miestnej úrovni s cieľom zvýšiť účinnosť finančných prostriedkov EÚ. Bude riešiť aj ďalšie otázky rozhodujúce pre zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá, ako je napríklad integrácia dopravných a energetických systémov. 2.Aká je súčasná situácia? 2.1.Súčasná situácia a odhady potrieb Zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá v poslednom čase získalo na dynamike. Významný pokrok sa dosiahol v posledných rokoch, a to aj vďaka finančnej pomoci EÚ. Podľa Európskeho monitorovacieho strediska pre alternatívne palivá bolo ku koncu septembra 2017 k dispozícii 118 000 verejne prístupných nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, 3 458 čerpacích staníc pre vozidlá a plavidlá na stlačený zemný plyn (CNG) alebo skvapalnený zemný plyn (LNG) a 82 čerpacích staníc pre vozidlá s vodíkovým pohonom. Teraz musí EÚ urýchliť výstavbu infraštruktúry v dvoch oblastiach: po prvé, v oblasti základnej a súhrnnej siete TEN-T. Na tento účel bol v oznámení Európa v pohybe z mája 2017 stanovený cieľ zaviesť chrbticovú infraštruktúru pre základnú sieť najneskôr do roku 2025. Po druhé, infraštruktúru treba posilniť v mestských a predmestských oblastiach, kde sa vozidlá používajú najviac. Komisia očakáva, že investície do týchto dvoch oblastí budú mať dominový efekt aj na budovanie infraštruktúry v iných oblastiach. Zdá sa, že najmenej náročné bude vytvoriť chrbticovú infraštruktúru v rámci koridorov základnej siete TEN-T. Podľa odhadov si vybavenie koridorov do roku 2025 vyžiada 1,5 miliardy EUR . Nedostatky sa týkajú najmä nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, no v niektorých oblastiach aj čerpacích staníc pre ťažké úžitkové vozidlá poháňané skvapalneným zemným plynom (LNG). Riešenie problémov širšej dopravnej siete si vyžaduje väčšie úsilie. Úroveň ambícií jednotlivých členských štátov sa výrazne líši. Napríklad len v dvoch členských štátoch je k dispozícii viac ako 100 nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá na 100 000 obyvateľov miest. Pokiaľ ide o zemný plyn, v opatreniach, ktoré plánujú uskutočniť členské štáty vo svojich národných politických rámcoch, sa počíta s tým, že sa do roku 2025 vybuduje ďalších 2 599 až 2 634 čerpacích staníc CNG a 256 až 431 čerpacích staníc LNG, tieto dodatočné kapacity plánované v národných politických rámcoch sa však sústredia iba v niekoľkých členských štátoch. V prípade vodíka sa v nadväznosti na posúdenie vplyvu k návrhu noriem CO2 pre automobily a dodávky po roku 2020 možný trhový podiel vozidiel s vodíkovým pohonom v roku 2025 odhaduje na 0,3 až 0,4 % celkového počtu vozidiel. V tomto scenári sa predpokladá, že potrebu 0,9 až 1,1 milióna vozidiel doplniť palivo uspokojí 820 až 842 čerpacích staníc plánovaných v národných politických rámcoch. Z analýzy národných politických rámcov podľa smernice 2014/94/EÚ vyplývajú tieto odhady potrieb v oblasti investícií do infraštruktúry zo strany členských štátov vrátane investícií do koridorov základnej siete TEN-T:

·Elektrina: až 904 miliónov EUR do roku 2020. ·CNG: až 357 miliónov EUR do roku 2020 a až 600 miliónov EUR do roku 2025 pre cestné vozidlá s pohonom na CNG. ·LNG: až 257 miliónov EUR do roku 2025 pre cestné vozidlá s pohonom na LNG. Pokiaľ ide o LNG pre vodnú dopravu, až 945 miliónov EUR do námorných prístavov koridorov základnej siete TEN-T do roku 2025 a až 1 miliarda EUR do vnútrozemských prístavov koridorov základnej siete TEN-T do roku 2030. ·Vodík: až 707 miliónov EUR do roku 2025. V oblasti elektrickej energie vnútroštátne plány zaostávajú za odhadmi Komisie týkajúcimi sa infraštruktúry. V prípade elektrických vozidiel posúdenie vplyvu na účely smernice 2014/94/EÚ vychádzalo z konzervatívnej referenčnej hodnoty 4 milióny elektrických vozidiel, ktoré budú na cestách do roku 2020. Oproti dnešku to predstavuje výrazný nárast, no táto hodnota ešte stále zodpovedá len približne 1,5 percenta celkového počtu vozidiel v súčasnosti. Rýchlejšie zvyšovanie počtu elektrických vozidiel, ktoré by viedlo k zvýšeniu podielu týchto vozidiel na 7 percent v roku 2025, ako sa predpokladá v posúdení vplyvu k návrhu na emisné normy CO2 pre osobné a dodávkové automobily na obdobie po roku 2020, by znamenalo ešte vyššie potreby investícií: ·Do roku 2020 by bolo potrebných 440 000 verejne prístupných nabíjacích staníc, čo je v porovnaní s dneškom výrazný nárast. To by si mohlo vyžadovať investície do verejne prístupných nabíjacích staníc až do výšky 3,9 miliardy EUR. ·Do roku 2025 by bolo treba asi päťkrát viac, teda približne 2 milióny verejne prístupných nabíjacích staníc. Ak sa podiel rýchlonabíjacej infraštruktúry zvýši na 5 – 15 % celej nabíjacej infraštruktúry, od roku 2021 by si to ročne vyžiadalo investície vo výške 2,7 až 3,8 miliardy EUR. Väčšina týchto investičných potrieb by sa sústreďovala v mestských oblastiach. V prípade zemného plynu a vodíka sa kroky, ktoré plánujú uskutočniť členské štáty vo svojich národných politických rámcoch, zhodujú s odhadmi Komisie. Spolu celkové odhadované investičné potreby verejne dostupnej infraštruktúry pre alternatívne palivá v EÚ dosahujú výšku približne 5,2 miliardy EUR do roku 2020 a ďalších 16 až 22 miliárd EUR do roku 2025. V záujme riešenia týchto významných potrieb by sa na spustenie dôležitých súkromných investícií mala využiť finančná podpora z verejných zdrojov, a to aj prostredníctvom inovatívneho financovania. Treba poznamenať, že každý odhad investičných potrieb je poznačený značnou neistotou, pokiaľ ide o hustotu budúcej infraštruktúry na pomalé a rýchle nabíjanie, dopyt po vozidlách a technologický vývoj (napr. výkon batérie). Komisia preto víta, že veľkí európski výrobcovia áut sa nedávno zaviazali uviesť do roku 2020 na trh väčší počet vozidiel poháňaných elektrickou energiou z batérie. Investície do infraštruktúry sa tak stávajú istejšími. Komisia vyzýva automobilové odvetvie, aby udržalo a zintenzívnilo investície aj do ďalších relevantných technológií s nízkymi a nulovými emisiami. Vzhľadom na značné neistoty má kľúčový význam znižovanie rizík pre súkromných investorov cielenými nástrojmi na ich zmiernenie, ako sú účelové úvery alebo záruky zo strany verejného sektora. Potrebné je aj jasné dlhodobé smerovanie politiky. V tejto súvislosti zohrávajú ústrednú úlohu národné politické rámce podľa smernice 2014/94/EÚ. 2.2.Národné politické rámce pre rozvoj infraštruktúry pre alternatívne palivá V smernici 2014/94/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby vytvorili národné politické rámce, v ktorých sa stanoví minimálne pokrytie infraštruktúrou do roku 2020, 2025 a 2030 podľa jednotlivých palív, a aby ich oznámili Komisii do 18. novembra 2016. Podľa článku 3 ods. 1 smernice sa v národných politických rámcoch stanovia jasné dlhodobé ciele a zámery, ako aj primerané podporné opatrenia na zabezpečenie dlhodobej politickej istoty na trhoch. V súlade s článkom 10 ods. 2 smernice Komisia posúdila národné politické rámce a ich súdržnosť na úrovni Únie. Zhodnotila, či národné politické rámce jednotlivým členským štátom umožnia dosiahnuť ciele a zámery, ktoré si stanovili podľa článku 3 ods. 1. Informácie o tomto posúdení sú uvedené v ďalších častiach tohto oznámenia. Medzi úplnosťou, súdržnosťou a ambicióznosťou jednotlivých národných politických rámcov sú veľké rozdiely. K 6. novembru 2017 úplne spĺňa požiadavky kladené na národné politické rámce len 8 z 25 rámcov. Dva členské štáty dodnes nepredložili svoje národné politické rámce. Národné politické rámce nie sú z pohľadu EÚ súdržné, pokiaľ ide o priority, ktoré sa v nich stanovujú, ani z hľadiska toho, aké sú ambiciózne, pokiaľ ide o jednotlivé alternatívne palivá. Ambície členských štátov zmeniť súčasný stav vecí sa značne líšia, a to tak pokiaľ ide o plánované rozšírenie vozidiel a plavidiel na alternatívne zdroje energie, ako aj o zavádzanie súvisiacej infraštruktúry. Najdôležitejšie je, že len málo národných politických rámcov stanovuje jasné a dostatočné ciele a zámery a navrhuje podporné opatrenia. Jeden z národných politických rámcov neobsahuje žiadne ciele.

Elektrická energia Vo všetkých národných politických rámcoch sa stanovujú ciele v oblasti nabíjacej infraštruktúry pre elektrické vozidlá. Jednotlivé členské štáty sa však výrazne líšia v úrovni ambícií a podrobnosti. Keďže v národných politických rámcoch sa do roku 2020 plánuje podstatne menej než 200 000 verejne prístupných nabíjacích staníc, výrazne zaostávajú za odhadmi potrieb, ktoré vykonala Komisia a ktoré sú uvedené v oddiele 2.1. Ambície chýbajú šiestim národným politickým rámcom, v ktorých sa stanovujú už takmer dosiahnuté ciele. Ďalšie z nich zasa stanovujú ciele, ktoré sú síce ambiciózne, no pomocou plánovaných politických opatrení ich bude ťažké dosiahnuť. Vo všetkých národných politických rámcoch sa stanovuje široká škála podporných opatrení, no neistota naďalej pretrváva. Opatrenia buď ešte neboli prijaté, alebo sa zdá, že sú príliš obmedzené na to, aby mali konkrétny dosah na trh. Vo všetkých národných politických rámcoch s výnimkou dvoch sa stanovujú ciele pre verejne prístupné nabíjacie stanice, no 10 členských štátov neplánuje žiadne opatrenia na zvýšenie počtu verejne prístupných nabíjacích staníc. Pokrytie základnej siete TEN-T napreduje, ak sa však neprijmú žiadne ďalšie opatrenia, mohlo by sa stať, že jej časti zostanú bez minimálnej nabíjacej infraštruktúry. Zavedenie vysokovýkonných nabíjacích miest na každej nabíjacej stanici v rámci základnej siete TEN-T je nevyhnutnou potrebou. Národné politické rámce takmer nepokrývajú pobrežnú elektrickú energiu a dodávky elektrickej energie pre stacionárne lietadlá. Dobrým príkladom analýzy potrieb aglomerácií, husto osídlených oblastí a celkovej siete TEN-T, pokiaľ ide o potreby v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá vrátane potrieb trhu, je poľský národný politický rámec. V Nemecku nainštaluje prevádzkovateľ obslužných plôch hlavných diaľnic do konca tohto roka vysokovýkonné nabíjacie stanice na všetkých svojich čerpacích staniciach. V Spojenom kráľovstve sa spoločnosť Highways England zaviazala zabezpečiť, aby vysokovýkonné nabíjacie stanice boli k dispozícii aspoň každých 32 km a aby pokrývali 95 % strategickej anglickej cestnej siete.



Zemný plyn Väčšina členských štátov nestanovuje ciele pre vozidlá s pohonom na CNG. V niekoľkých národných politických rámcoch sa však zavedenie príslušnej infraštruktúry zaraďuje medzi priority. Vo väčšine národných politických rámcov chýbajú odhady budúceho využívania vozidiel. Dostupnosť infraštruktúry by mohla byť v budúcnosti problémom v členských štátoch, ktoré v súčasnosti síce majú vysoký počet čerpacích staníc CNG v porovnaní s počtom vozidiel na CNG v cestnej premávke, no zároveň uvádzajú, že na podporu ďalšieho rozšírenia infraštruktúry nemajú žiadne plány. Pre ťažké úžitkové cestné vozidlá s pohonom na LNG sa stanovujú ciele v 19 národných politických rámcoch, stanovenie cieľov a plánovanie opatrení však nie je vždy adekvátne a jeho výsledkom nebude potrebné pokrytie základnej cestnej siete TEN-T. Odhady budúceho rozšírenia ťažkých úžitkových vozidiel na LNG sa uvádzajú len v piatich národných politických rámcoch. V niekoľkých národných politických rámcoch sa stanovujú ambiciózne ciele, pokiaľ ide o budúce zavádzanie infraštruktúry LNG v námorných a vnútrozemských prístavoch. Niektoré z nich však neriešia potreby čerpacích staníc LNG v námorných prístavoch do roku 2025 a vo vnútrozemských prístavoch do roku 2030. Mnohým prístavom v základnej sieti TEN-T hrozí, že pokiaľ ide o dopĺňanie LNG, budú ponechané bez akéhokoľvek riešenia. Infraštruktúra čerpacích staníc LNG, ktorá by umožňovala premávku vnútrozemských plavidiel s pohonom na LNG po celej EÚ, sa neplánuje pre žiadny z koridorov vnútrozemských vodných ciest TEN-T. V talianskom národnom politickom rámci sa považuje za mimoriadne dôležité rozvíjať infraštruktúru LNG pre námorné aplikácie. Plán na jej vývoj vrátane konštruovania uskladnených množstiev vo všetkých 14 námorných prístavoch základnej siete TEN-T a mimo nich je príkladom dobrého politického plánovania. Niekoľko národných politických rámcov sa venuje mimoriadnej úlohe, ktorú pri podpore zavádzania čerpacích staníc LNG pre ťažké úžitkové vozidlá a lode zohráva Nástroj na prepájanie Európy (NPE) a iné fondy EÚ. Vodík Zavádzanie infraštruktúry na dopĺňanie paliva pre elektrické vozidlá na vodíkové palivové články je podľa smernice 2014/94/EÚ nepovinné. Štrnásť členských štátov zohľadnilo vodíkovú infraštruktúru vo svojich národných politických rámcoch. V niektorých prípadoch národné politické rámce obsahujú ambiciózne ciele, pokiaľ ide o zavádzanie tejto infraštruktúry. Takéto plánovanie zdôrazňuje význam spoľahlivých prognóz týkajúcich sa uvádzania elektrických vozidiel s palivovými článkami na trh. Podporné opatrenia Od členských štátov sa vyžaduje, aby zaviedli podporné opatrenia, ktorými by zabezpečili dosiahnutie cieľov a zámerov obsiahnutých v národných politických rámcoch. Národné politické rámce obsahujú veľmi rôznorodý súbor opatrení, ktoré sa okrem iného líšia z hľadiska vyspelosti a stanovených priorít (jedno alebo niekoľko alternatívnych palív). Národné politické rámce sú zacielené aj na rôzne druhy dopravy, napríklad vlaky, autobusy, taxíky, bicykle a autá na spoločné využívanie. Väčšina národných politických rámcov sa zameriava na verejnú dopravu, pričom zdôrazňuje úlohu, ktorú môže verejné obstarávanie zohrávať pri podpore prenikania na trh. Vo francúzskom národnom politickom rámci sa uvádza vyčerpávajúci súbor opatrení na podporu elektromobility. Očakáva sa, že kombinovaný účinok opatrení, ako je systém bonus – malus v súvislosti s CO2 pre vozidlá a propagácia nabíjacej infraštruktúry, povedie k oživeniu trhu elektrickej cestnej dopravy. Vo francúzskom „zákone o energetickom prechode na ekologické hospodárstvo“ sa stanovujú jasné ciele a minimálne mandáty v oblasti zadávania verejných zákaziek na vozidlá s nízkymi a nulovými emisiami. V holandskom národnom politickom rámci sa uvádza príklad osvedčeného postupu pre dialóg zainteresovaných strán, kde sú príslušné zainteresované strany priamo zapojené do realizácie prístupu „zelených dohôd“ (Green Deals). 2.3.Uberáme sa správnou cestou? Z analýzy národných politických rámcov vyplýva, že ak sa neprijmú žiadne dodatočné opatrenia, infraštrukturálne prekážky budú v EÚ pretrvávať. Týka sa to najmä všetkých typov ľahkých a ťažkých úžitkových elektrických vozidiel. V porovnaní s odhadmi uvedenými v oddiele 2.1. treba v národných politických rámcoch výrazne zvýšiť záväzok týkajúci sa zavedenia verejne prístupných nabíjacích staníc v mestských a prímestských aglomeráciách v EÚ. Prekážky sú naďalej prítomné aj v oblasti nabíjacích staníc v koridoroch základnej siete TEN-T. Ďalšie prekážky v plánovaní sa týkajú čerpacích staníc LNG pre ťažké úžitkové vozidlá. Ciele národných politických rámcov týkajúce sa pokrytia prístavov čerpacími stanicami LNG nie sú dostatočné na to, aby umožňovali premávku plavidiel vnútrozemskej plavby a námorných lodí po celej základnej sieti TEN-T, ako sa vyžaduje v smernici 2014/94/EÚ. Podobné riziká existujú v prípade vodíka: podľa smernice 2014/94/EÚ sú čerpacie stanice vodíka nepovinné, členské štáty sa tým zaoberajú v rôznej miere a infraštruktúra preto ostáva naďalej roztrieštená. Aby mohli vozidlá jednoducho cestovať po celej EÚ („kontinuita služby“), infraštruktúra sa musí viac rozšíriť. Celkovo z analýzy situácie vyplýva, že kombinované národné politické rámce nevytvárajú presvedčivý obraz, ktorý by poskytoval potrebnú dlhodobú istotu na trhu. Okrem toho existuje riziko, že mnoho cieľov a zámerov národných politických rámcov nemožno dosiahnuť ani v prípadoch, keď nie sú príliš ambiciózne. Pracovný dokument útvarov Komisie (SWD), ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto oznámeniu, svedčí o obmedzenom vplyve národných politických rámcov na kľúčové politické ciele EÚ, ak nebudú prijaté žiadne dodatočné opatrenia. V prípade niektorých členských štátov s ambicióznymi národnými politickými rámcami sa síce predpokladá výraznejšie zníženie emisií, ale na úrovni EÚ sa očakáva len okrajový vplyv na nahrádzanie fosílnych ropných palív: v porovnaní so scenárom bez národných politických rámcov by sa alternatívnymi palivami mohlo nahradiť 0,4 % ropných palív do roku 2020 a 1,4 % do roku 2030. Emisie CO2 z dopravy by sa v porovnaní so scenárom bez národných politických rámcov mohli znížiť o 0,4 % (teda asi o 3,2 milióna ton) do roku 2020 a o 1,4 % do roku 2030 (teda asi o 11,5 milióna ton). Zníženie emisií NOx z dopravy v dôsledku národných politických rámcov sa odhaduje približne na 0,37 % do roku 2020 a 1,5 % do roku 2030 v porovnaní so scenárom bez národných politických rámcov. V prípade jemných tuhých častíc (PM2,5) by národné politické rámce viedli k zníženiu emisií PM2,5 o 0,44 % do roku 2020 a o 1,9 % do roku 2030. Tieto zlepšenia by v určitých oblastiach mohli viesť k zníženiu koncentrácií NO2 až o 5,8 % a k zníženiu koncentrácií PM2.5 o 2,1 % do roku 2030. Podľa súčasného plánovania národných politických rámcov sa očakáva mierny nárast vytvárania pracovných miest v oblasti výstavby, prevádzky a údržby infraštruktúry.



S cieľom urýchliť prechod na mobilitu s nízkymi a nulovými emisiami treba okamžite prijať rozhodné kroky na urýchlenie zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá vo všetkých členských štátoch.

Vyžaduje si to väčšiu ochotu verejných a súkromných subjektov investovať do ľahko prístupnej infraštruktúry pre rôzne typy vozidiel a plavidiel. Komisia je pripravená podporiť toto úsilie, a preto navrhuje tento akčný plán. 3.Dosiahnuť čo najširšie využitie alternatívnych palív: akčný plán Opatrenia navrhované v rámci tohto plánu môžu spotrebiteľom, priemyselným odvetviam a orgánom verejnej moci priniesť značné výhody, ak budú dobre koordinované na všetkých príslušných úrovniach. Orgány verejnej moci a súkromný sektor si musia uvedomiť svoju spoločnú zodpovednosť. Verejné investície do infraštruktúry musí sprevádzať spoľahlivá ponuka vozidiel a plavidiel, aby sa znížila neistota v súvislosti s budúcim dopytom a ponukou. 3.1. Urýchliť dokončenie a vykonávanie národných politických rámcov Členské štáty, ktoré ešte nepredložili svoje národné politické rámce Komisii, by tak mali urobiť čo najskôr. Členské štáty, ktoré predložili svoje národné politické rámce, sa vyzývajú, aby vzali do úvahy závery posúdenia a zistenia vyplývajúce z hodnotenia uvedené v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Tých pár národných politických rámcov, v ktorých sú stanovené ambiciózne ciele a zámery spolu s komplexnou kombináciou politických podporných opatrení, predstavuje primeranú reakciu; ostatné by ich mali nasledovať, pretože z týchto príkladov vyplývajú najväčšie sociálno-ekonomické a environmentálne prínosy. Všetky členské štáty sa vyzývajú, aby spolupracovali a využívali podporu Komisie na účely účinného vykonávania národných politických rámcov: ·Komisia zriadila Fórum pre udržateľnú dopravu s cieľom spojiť zástupcov členských štátov, odvetvia dopravy a občianskej spoločnosti. Práca tohto fóra zameraná na vykonávanie smernice 2014/94/EÚ spočíva v zabezpečení účinného vykonávania národných politických rámcov. Komisia vyzýva členské štáty, aby sa aktívne podieľali na tomto procese. Výsledky práce fóra budú preskúmavané na každoročnej európskej konferencii o ekologickej doprave a infraštruktúre pre alternatívne palivá, ktorá sa prvýkrát uskutoční koncom jesene 2018. ·Európske fórum pre udržateľnú lodnú dopravu, expertná skupina Komisie vytvorená v roku 2013, zohráva podobnú úlohu ako fórum pre udržateľnú dopravu, avšak pre odvetvie námornej dopravy. Ide o platformu pre štruktúrovaný dialóg, výmenu technických znalostí, ako aj pre spoluprácu a koordináciu medzi príslušnými orgánmi a zainteresovanými stranami v oblasti námornej dopravy s cieľom lepšie riešiť výzvy udržateľnosti, ktorým toto odvetvie čelí, vrátane využívania LNG. ·Pod záštitou Európskej námornej bezpečnostnej agentúry Komisia vypracuje nezáväzný usmerňovací dokument pre celú EÚ týkajúci sa tankovania LNG. Uvedený dokument by mal prispieť k harmonizácii prístupu orgánov v členských štátoch na zaistenie bezpečnosti tankovania LNG. Členské štáty sa takisto vyzývajú, aby zohľadnili: ·Ak sú podporné opatrenia národných politických rámcov klasifikované ako v procese posudzovania alebo v procese schvaľovania, Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby na účely dosiahnutia jednoznačnosti urýchlene prijali alebo vypustili dotknuté opatrenia. ·Členské štáty by mali aktívne zapojiť všetky relevantné zainteresované strany do úpravy a vykonávania národných politických rámcov, aby zabezpečili synchronizované zavádzanie vozidiel a infraštruktúry, integráciu dopravných a energetických systémov a prijatie zo strany spotrebiteľov. ·Spolupráca medzi členskými štátmi by sa mala zintenzívniť, aby sa zaručila cezhraničná kontinuita pre všetky typy vozidiel a plavidiel s pohonom na alternatívne palivá. ·V prípade dlhodobých zmlúv na prevádzkovanie obslužných plôch diaľnic, sa členským štátom pripomína, aby pri uzatváraní nových zmlúv na poskytovanie služieb zohľadnili potrebu zabezpečiť alternatívnu infraštruktúru. Spolu s poskytovateľmi služieb by mali v rámci existujúcich zmlúv preskúmať podmienky inštalácie a prevádzky infraštruktúry všade tam, kde je to možné. ·S cieľom umožniť premávku plavidiel a lodí s pohonom na LNG v plnej miere sa členské štáty naliehavo vyzývajú, aby stanovili alebo spresnili ciele a zámery a prijali finančné a nefinančné opatrenia na prevádzkovanie čerpacích staníc LNG v námorných a vnútrozemských prístavoch. ·Členské štáty sa nabádajú, aby zintenzívnili svoje úsilie zabezpečiť dodávky pobrežnej elektrickej energie a dodávky elektrickej energie pre stacionárne letúny tak, že odstránia trhové prekážky týchto zdrojov zásobovania alternatívnou energiou a podporia zavádzanie súvisiacej infraštruktúry. Komisia vyzýva výrobcov vozidiel a plavidiel, aby si navzájom zverejnili informácie o budúcom vývoji vozidiel a plavidiel, ako aj trhové prognózy. Kľúčové opatrenia ·Členské štáty, ktoré ešte nepredložili svoje národné politické rámce, sa naliehavo vyzývajú, aby tak mali urobiť čo najskôr. ·V prípade potreby by členské štáty mali posilniť svoje národné politické rámce. Komisia bude podporovať výmenu informácií a vzájomné učenie v oblasti vykonávania národných politických rámcov, počnúc expertnou skupinou fórum pre udržateľnú dopravu v marci 2018 a každoročnými konferenciami o politikách, pričom prvá sa bude konať koncom jesene 2018. ·Komisia zváži, ako čo najlepšie premietnuť priority národných politických rámcov do prideľovania finančných prostriedkov na projekty EÚ a do vypracúvania správ v rámci európskeho semestra. ·Členské štáty sa vyzývajú, aby v relevantných prípadoch intenzívne zapájali do dialógu o úpravách národných politických rámcov všetky príslušné verejné a súkromné zainteresované strany.

3.2.Investičná podpora Plné využitie prístupu ku koridoru siete TEN-T Základná a súhrnná sieť TEN-T majú rozhodujúci význam pre vykonávanie cieľov dopravnej politiky EÚ. Prístup k TEN-T by sa mal účinne využívať na vybudovanie chrbticovej infraštruktúry v celej EÚ na nabíjanie a dopĺňanie paliva najneskôr do roku 2025. Koncepcia koridorov umožňuje zisťovať prekážky, pokiaľ ide o cezhraničnú mobilitu na dlhé vzdialenosti, a zapájať všetky príslušné zainteresované strany do plánovania a vykonávania projektov. V tejto súvislosti sa v tomto akčnom pláne zdôrazňuje, do akej miery je dôležité, aby členské štáty zabezpečili v koridoroch základnej siete TEN-T úplnú chrbticovú infraštruktúru pre alternatívne palivá do roku 2025. Súvisiace potreby a požiadavky by sa mali zohľadniť pri plánovaní umiestnenia a v rámci súvisiacich postupov povoľovania. Očakáva sa, že ak budú aspoň mestské uzly základnej a súhrnnej siete TEN-T vybavené dostatočným počtom verejne prístupných nabíjacích a čerpacích staníc, zvýši sa tak dôvera investorov a spotrebiteľov. Infraštruktúra na nabíjanie a dopĺňanie paliva si vyžaduje aj digitálnu infraštruktúru pre rozvoj otvorených a interoperabilných služieb v prospech spotrebiteľa. Komisia preto uľahčuje prácu kľúčových verejných a súkromných zainteresovaných strán pri rozvoji hlavných opatrení na sieťach TEN-T vrátane infraštruktúry pre alternatívne palivá. Cieľom týchto opatrení bude združovať projekty a mobilizovať širšie spektrum aktérov. Komisia má v úmysle oznámiť tieto hlavné opatrenia do jari 2018 v rámci tretích pracovných plánov koridorov siete TEN-T. Ich vykonávanie bude ťažiť zo spolupráce medzi orgánmi verejnej moci a inými aktérmi v rámci fór koridorov siete TEN-T. Budovanie kapacity v sieti TEN-T bude podporované vhodnými mechanizmami v rámci NPE. Treba sa zaoberať týmito kľúčovými otázkami: ·Maximalizácia synergií medzi odvetvím dopravy, energetiky a informačných a komunikačných technológií v súvislosti s mobilitou na dlhé vzdialenosti a mestskou mobilitou. Je nevyhnutné integrovať dekarbonizáciu dopravy a dodávok energie, inteligentné siete a inovačné riešenia v oblasti uskladňovania energie. ·Mali by sa podporovať riešenia pre vozové parky v spojení s infraštruktúrou pre alternatívne palivá v sieti TEN-T a jej mestských uzloch. ·V mestských uzloch by sa mohla podporovať elektrifikácia železničných tratí; tam, kde to nie je uskutočniteľné, by sa mohla posúdiť možnosť prechodu z motorovej nafty na LNG alebo vodík. ·Súkromní aktéri na trhu by mali ísť pri prijímaní opatrení ešte ďalej. Môže ísť o uvádzanie nákladných vozidiel s pohonom na LNG na trh pomocou riešení pre vozové parky s čerpacími stanicami, v prípade ktorých by sieť TEN-T mohla slúžiť ako testovacie prostredie na účely rozširovania týchto riešení. ·Vzhľadom na nízke trhové využitie plavidiel s pohonom na LNG v EÚ by prevádzkovatelia týchto plavidiel mohli využívať spoločné obstarávanie plavidiel s pohonom na LNG s možnosťou rozšírenia na čerpacie stanice LNG. Orgány by mohli zvážiť aj zriadenie oblastí kontroly emisií SOx podľa postupu Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) na základe prílohy VI k dohovoru MARPOL, ako sa uvádza v smernici 2012/33/EÚ. ·Nové motory pre plavidlá vnútrozemskej plavby budú musieť od roku 2019 dodržiavať nové limity znečisťujúcich látok. Je kľúčové, aby sa začali využívať motory s pohonom na LNG. Pomohlo by aj urýchlené zavedenie potrebnej infraštruktúry LNG v rámci koridorov základnej siete TEN-T. Mali by sa preskúmať synergie s inými druhmi dopravy, napríklad infraštruktúra LNG v námorných prístavoch alebo pre ťažké úžitkové vozidlá. Členské štáty a regióny sa takisto nabádajú, aby intenzívnejšie využívali podporu politiky súdržnosti, a najmä programy Európskej územnej spolupráce („Interreg“) na zabezpečenie dobrej koordinácie a koherentnosti pri zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá – nielen v rámci TEN-T, ale aj na regionálnej a miestnej úrovni. Zvýšenie rozsahu a dosahu financovania Zvýšenie rozsahu a dosahu financovania je kľúčovou prioritou. Podpora zo strany EÚ by mala v maximálnej možnej miere mobilizovať ďalšie verejné a súkromné finančné prostriedky. Pri príprave viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2020 sa bude vychádzať aj z posudzovania finančných potrieb a príležitostí súvisiacich s inovatívnym financovaním. Pri podpore alternatívnych palív ide čoraz častejšie o zavádzanie riešení, nielen o inovácie. Verejné finančné prostriedky sa musia využívať efektívne. V niektorých prípadoch sú na urýchlenie zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá stále potrebné subvencie, najmä pokiaľ ide o cezhraničné a medzimestské projekty a menej vyspelé technológie. Vo väčšine prípadov by mali byť súkromné finančné prostriedky kombinované s verejnými subvenciami, pričom projekty budú financované najmä z iných prostriedkov, napríklad z verejných bánk alebo súkromného sektora, a subvencie sa budú vzťahovať na menšiu časť nákladov. Investície si vyžadujú politickú istotu. Touto kľúčovou trhovou prekážkou sa zaoberá návrh emisných noriem pre CO2 pre automobily a dodávky na obdobie po roku 2020 uverejnený spolu s týmto akčným plánom, ako aj iné politické návrhy, ako napr. revízia smernice o ekologických vozidlách. Projekty podporované z fondov EÚ by spravidla mali spĺňať požiadavky smernice 2014/94/EÚ a mali by zodpovedať prioritám stanoveným v národných politických rámcoch. Komisia využije zistenia vyplývajúce z posúdenia národných politických rámcov pri prijímaní rozhodnutí o financovaní v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE), Kohézneho fondu (KF) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR). Komisia spustí putovnú kampaň v členských štátoch s cieľom komplexne preskúmať ambície národných politických rámcov a investičné potreby mobility s nízkymi a nulovými emisiami, ako aj posúdiť možnosti, ktoré ponúkajú rôzne zdroje financovania a finančné nástroje EÚ, a to aj v kontexte hlavných opatrení siete TEN-T v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá. Do tohto procesu sa zapoja všetky útvary Komisie, ktoré spravujú príslušné finančné prostriedky, a prípadne aj Európska investičná banka (EIB) a národné podporné banky.

Komisia navrhne akčný plán pre udržateľné financovanie, ktorým by poskytla stimuly pre investorov a zlepšila právny rámec a podmienky umožňujúce financovanie s cieľom pritiahnuť viac súkromných investícií do ekologických a udržateľných projektov. Z tohto plánu by sa malo ťažiť pri zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá. Lepšie využitie finančnej podpory EÚ Značná podpora infraštruktúry pre alternatívne palivá je k dispozícii v rámci rôznych nástrojov financovania podporovaných z rozpočtu EÚ. Investičný plán pre Európu vo zvýšenej miere stimuluje investície do odvetvia dopravy a do oblasti inovácií okrem iného do vozidiel s nízkymi a nulovými emisiami a do súvisiacej infraštruktúry. Program Horizont 2020 poskytuje neustále investície do výskumu a vývoja v oblasti ekologickej dopravy vrátane infraštruktúry pre alternatívne palivá a pokročilé biopalivá. Iniciatívy, ako napríklad európska iniciatíva pre ekologické vozidlá alebo spoločný podnik pre palivové články a vodík, sú súčasťou tejto podpory. Investície do alternatívnych palív v prípade cestnej dopravy, ktoré sa doposiaľ mobilizovali grantovou podporou NPE, presahujú sumu približne 600 miliónov EUR a podporuje sa nimi takmer 60 projektov. V rámci NPE bola poskytnutá aj grantová podpora vo výške takmer 150 miliónov EUR na dodávky pobrežnej elektrickej energie, terminály LNG a inovatívne technológie pre ekologickejšie plavidlá. V období rokov 2014 – 2020 sa má investíciami do udržateľnej mobility a dopravy v rámci politiky súdržnosti podporiť 209 operačných programov a programov Európskej územnej spolupráce, pričom časť programov je naplánovaná konkrétne na infraštruktúru pre alternatívne palivá. Približne 70 miliárd EUR bolo naplánovaných v rámci KF a EFRR na podporu dopravy vrátane 35 miliárd EUR na sieť TEN-T a 12 miliárd EUR na nízkouhlíkovú, multimodálnu, udržateľnú mestskú mobilitu. Viaceré členské štáty a regióny už podporu politiky súdržnosti výrazne využívajú na vykonávanie svojich národných politických rámcov a zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá. Napríklad v Poľsku sa vďaka spolufinancovaniu EÚ z KF umožní zrealizovať nákup 177 autobusov poháňaných elektrickou energiou z batérie v mestách Varšava, Zielona Góra a Świnoujście alebo v Lotyšsku sa do roku 2020 umožní inštalácia až 150 nabíjacích staníc. Kombinovanie grantov a úverov je výbornou príležitosťou na stimulovanie verejných a súkromných investícií. Prvá výzva na kombinované financovanie v rámci NPE z roku 2017 zabezpečila 150 miliónov EUR na zavádzanie infraštruktúr pre alternatívne palivá v rámci koridorov základnej siete TEN-T. Vzhľadom na pozitívne reakcie na túto výzvu sa Komisia rozhodla navýšiť svoje rozpočtové prostriedky o ďalších 350 miliónov EUR na návrhy, ktoré sa majú predložiť do jari 2018, pričom očakáva stimulovanie ďalších investícií vo výške najmenej 1,75 miliardy EUR. Tieto investície sa môžu kombinovať s ďalšou podporou poskytovanou v rámci dlhového nástroja NPE, prostredníctvom ktorého sa až 450 miliónov EUR sprístupní opätovným prerozdelením nerozdelených príjmov programu Rezerva pre nových účastníkov (NER300) v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami, s cieľom podporiť inovačné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví energetiky a dopravy. Vďaka tomuto akčnému plánu zameranému na investície do infraštruktúry pre alternatívne palivá sa sprístupní dodatočná finančná podpora EÚ vo výške až 800 miliónov EUR z NPE a z programu NER300. Prvé projekty podporené EFSI a NPE sa týkali investícií do ekologickejších autobusov verejnej dopravy v Rige, Las Palmas, Palma de Mallorca a departemente Pas-de-Calais na severe Francúzska. V rámci projektu Bulles v Pas-de-Calais vymení príslušný dopravca svoj autobusový park a prejde z konvenčných palív na hybridný pohon. Na jednej linke budú jazdiť výlučne elektrické autobusy na vodíkový pohon. Rozvoj inovačných mechanizmov financovania, ako napr. program záruky ekologickej lodnej dopravy (Green Shipping Guarantee Programme – GSGP) podporujúci európske odvetvie lodnej dopravy pri urýchľovaní investícií do udržateľných technológií. Jeho cieľom je poskytnúť záruky na investície do ekologickej lodnej dopravy vo výške až 3 miliárd EUR. Môže sa využiť napríklad na podporu investícií umožňujúcich používanie LNG. EIB tento program vykonáva podľa osobitných dohôd s Komisiou. Do dnešného dňa boli podpísané dve rámcové dohody s komerčnými bankami vo Francúzsku a v Holandsku.

Budovanie kapacít Komisia bude naďalej podporovať budovanie kapacít v orgánoch verejnej moci, spoločnostiach a vo finančných inštitúciách. Rozšírila svoje programy technickej pomoci, ako sú JASPERS a ELENA, a z doterajších skúseností vyplýva význam tejto formy budovania kapacít. Na vytvorenie vhodného zoznamu projektov v rámci i nad rámec siete TEN-T je potrebná lepšia spolupráca a koordinácia projektov s osobitným dôrazom na mestské oblasti. Komisia nabáda orgány verejnej moci, súkromné subjekty a podporné a súkromné banky, aby využili existujúce príležitosti, najmä v súvislosti s hlavnými opatreniami siete TEN-T. Z tohto dôvodu bude Komisia podporovať platformy na výmenu znalostí o infraštruktúre pre alternatívne palivá v nadväznosti na prácu Fóra pre udržateľnú dopravu. Kľúčové opatrenia ·Verejné a súkromné zainteresované strany sa vyzývajú, aby do začiatku roka 2018 dokončili hlavné opatrenia v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá v sieti TEN-T. ·Komisia bude od novembra 2017 organizovať putovnú kampaň v členských štátoch s cieľom komplexne preskúmať ambície národných politických rámcov a investičné potreby mobility s nízkymi a nulovými emisiami, ako aj posúdiť možnosti, ktoré ponúkajú rôzne zdroje financovania a finančné nástroje EÚ. ·Orgány verejnej moci sa spolu s odvetvím vyzývajú, aby urýchlili zavádzanie vozidiel poháňaných alternatívnymi palivami a infraštruktúry pre tieto palivá v sieti TEN-T vrátane všetkých mestských uzlov s cieľom dosiahnuť pokrytie do roku 2025 s viditeľným vplyvom opatrení od roku 2020. Toto opatrenie bude zahrnuté do budúcich pracovných plánov siete TEN-T. ·Výrobcovia, prevádzkovatelia infraštruktúry a orgány verejnej moci sa vyzývajú na to, aby využívali príležitosti na vytváranie spoločných projektov a inovatívne financovanie. ·Komisia zintenzívni svoju finančnú podporu až do výšky 800 miliónov EUR tým, že: i) doplní druhú výzvu na kombinované financovanie v rámci NPE o 350 miliónov EUR na návrhy predložené do jari 2018; ii) umožní rýchle prerozdelenie nevyčerpaných príjmov programu NER300 prostredníctvom nástroja InnovFin Energy Demo Projects a dlhového nástroja NPE. 3.3.Podporné opatrenia v mestských oblastiach Mnohé európske mestá a regióny sú priekopníkmi prechodu na mobilitu s nízkymi a nulovými emisiami. Významnú časť verejného obstarávania zadávajú obecné a miestne orgány. Mestá však stoja pred špecifickým výzvami. Vzhľadom na obmedzený priestor sa musí infraštruktúra pre alternatívne palivá prispôsobiť potrebám infraštruktúry iných druhov dopravy. Všetci používatelia si nemôžu nabíjať elektrické vozidlá doma. Preto treba nájsť riešenia pre obytné a neobytné budovy alebo kombinovať nabíjacie zariadenia s inou infraštruktúrou (napríklad so stĺpmi verejného osvetlenia). Okrem toho sa musí posúdiť vplyv infraštruktúr pre pomalé a rýchle nabíjanie na sieť. Je nevyhnutná komplexná analýza potrieb a plánovania politických, finančných a informačných pák na mestskej úrovni. Mnohé európske mestá zaviedli plány udržateľnej mestskej mobility (sustainable urban mobility plans – SUMP). Táto koncepcia preukázala svoju hodnotu spojením rôznych verejných a súkromných zainteresovaných strán v oblasti plánovania mestskej mobility. Komisia je odhodlaná spolupracovať s mestami pri úpravách ich plánov udržateľnej mestskej mobility. Bude sa takisto snažiť premyslieť celú koncepciu SUMP, aby zohľadňovala alternatívne palivá a potreby infraštruktúry, a o skúsenostiach bude so zainteresovanými stranami diskutovať na nasledujúcom fóre o SUMP v roku 2018. V tomto akčnom pláne sa identifikujú aj tieto kroky: ·Tam, kde je to možné, by miestne a regionálne orgány verejnej moci mali vo väčšej miere využívať možnosti spolufinancovania z KF a EFRR na účely udržateľnej mestskej mobility. Projekty v oblasti alternatívnych palív a infraštruktúry ponúkajú značné výhody, pokiaľ ide o rýchlu absorpciu na trhu a okamžitý vplyv na kvalitu miestneho ovzdušia.

·Informácie o systémoch regulácie prístupu do mestských oblastí by mali byť transparentnejšie. Týka sa to aj digitálnych riešení, napr. aplikácií, pre občanov a podniky. Komisia bude túto situáciu naďalej pozorne sledovať. ·Nabíjacia infraštruktúra v mestách by sa mala sprístupniť všetkým typom vozidiel, vrátane riešení pre vozové parky spoločne využívaných vozidiel, pre elektrické bicykle a dvojkolesové motorové vozidlá. ·Miestne a regionálne orgány by sa mali v rámci Dohovoru primátorov a starostov pre oblasť klímy a energetiky snažiť zaradiť do svojich plánov v oblasti energie z udržateľných zdrojov a klímy opatrenia zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov z dopravy a dosiahnuť kolektívne odhadované zníženie emisií CO2 o 19 % do roku 2020. ·Európsky parlament a Rada v súčasnosti posudzujú návrh Komisie na revíziu smernice o energetickej hospodárnosti budov. Ambicióznymi požiadavkami týkajúcimi sa káblových rozvodov a nabíjacích staníc v neobytných a obytných budovách stanovenými v tomto návrhu by sa malo podporovať rozsiahlejšie zavádzanie v porovnaní so súčasnou situáciou. ·Komisia bude aj naďalej uľahčovať výmenu informácií na kľúčových fórach, ako je fórum Civitas a európske partnerstvo v oblasti inovácií pre inteligentné mestá, aby podporila integrované prístupy k ekologickej doprave a energetike. ·Komisia skúma možnosti podpory riešení pre vozové parky týkajúcich sa alternatívnych palív v mestských oblastiach vrátane financovania mestských projektov so zameraním na alternatívne palivá podľa inovačnej zložky výzvy na kombinované financovanie v rámci NPE. Kľúčové opatrenia ·Komisia využije nasledujúce výročné fórum o SUMP na podporu spolupráce s orgánmi verejnej moci pri úprave SUMP do jari 2018. ·Do konca roku 2017 bude takisto posudzovať a tam, kde je to možné, upravovať financovanie alternatívnych palív v mestských uzloch, a to aj v oblasti riešení pre vozové parky. 3.4.Posilnenie zapojenia spotrebiteľov Zavádzanie nízkoemisnej mobility vo významnej miere závisí od záujmu spotrebiteľov, na ktorý stimulujúco pôsobí bezproblémový prístup k infraštruktúre a jej cenová dostupnosť. Preto je kľúčovou požiadavkou umožniť spotrebiteľom zažiť mobilitu, ktorá sa vyznačuje rovnakou plynulosťou, ako mobilita, na ktorú s zvyknutí pri vozidlách s konvenčným pohonom. Z tohto dôvodu je potrebná intenzívnejšia spolupráca medzi verejnými a súkromnými subjektmi. Ide pritom o prístup k včasným a spoľahlivým informáciám o umiestnení a dostupnosti nabíjacích alebo čerpacích staníc. Významný je aj vplyv plynulých a interoperabilných platobných služieb. Tieto služby však zďaleka nie sú realitou v celej EÚ, a niekedy dokonca ani v rámci jedného členského štátu. Pokrok sa musí dosiahnuť najmä v oblasti služieb elektrickej mobility, v záujme čoho sa zriaďuje čoraz väčší počet nabíjacích staníc. Napokon je potrebné, aby všetky časti potrebnej infraštruktúry boli digitálne prepojené (t. j. nabíjacie stanice sa musia dať ovládať na diaľku a v reálnom čase). Umožní to nielen sledovať samotnú nabíjaciu stanicu, no otvorí sa tým aj celý rad možností nabíjania za použitia smartfónov, ako aj (budúcich) služieb s pridanou hodnotou (napr. rezervácia), ktoré môžu predstavovať ekonomické dôvody pre zapojenie investorov a prevádzkovateľov infraštruktúry. Viaceré požiadavky na sprístupňovanie, spoločné využívanie a opakované použitie údajov už boli dohodnuté v rámci vykonávania smernice o inteligentných dopravných systémoch (IDS) a nadväzujúcich delegovaných nariadení, podľa ktorých sa existujúce informácie o umiestnení a dostupnosti nabíjacích staníc musia poskytovať prostredníctvom národných prístupových bodov. Členské štáty, cestné orgány a poskytovatelia služieb teraz musia zabezpečiť, aby sa príslušné delegované nariadenia na základe smernice o IDS urýchlene vykonávali. V mnohých prípadoch však údaje ešte nie sú k dispozícii a bolo by potrebné, aby sa zozbierali a spracovali v členských štátoch. Riešenie týchto nedostatkov by malo byť pre orgány členských štátov prioritou. Na vytvorenie otvoreného a konkurencieschopného trhu a dosiahnutie čo najlepších výsledkov pre spotrebiteľov je však potrebná širšia škála noriem, formátov údajov a komunikačných protokolov s podporou celého odvetvia. Verejné a súkromné subjekty pôsobiace na trhu dosiahli v tejto súvislosti pokrok v rámci Fóra pre udržateľnú dopravu, ktorý sa odrazil v memorande o porozumení, kde sú uvedené dôležité odporúčania pre interoperabilné platobné služby. Týkajú sa týchto oblastí: ·Na zabezpečenie interoperability služieb elektrickej mobility v celej EÚ je potrebná jednoznačná identifikácia aktérov elektrickej mobility. Preto by sa na úrovni EÚ mal zaviesť proces registrácie na základe medzinárodných noriem. Bude si to vyžadovať, aby členské štáty určili orgán, v ktorého kompetencii bude registrovať jedinečné identifikačné kódy elektrickej mobility. Komisia zváži, aký mechanizmus (napr. NPE) je vhodný na pomoc pri nastavení tohto procesu. Podporí zber chýbajúcich informácií týkajúcich sa vykonávania uvedených delegovaných nariadení. Takisto by mohla preskúmať potrebu podpory rozvoja rôznych roamingových riešení. ·Spotrebitelia potrebujú bezproblémové interoperabilné platobné služby elektronickej mobility, ktoré by mali byť založené na otvorených normách, ku ktorým sa neviažu žiadne práva duševného vlastníctva ani za ne netreba platiť licenčné poplatky. Komisia bude vývoj v tejto oblasti starostlivo sledovať. Do konca roka 2017 otvorí na túto tému verejnú konzultáciu. Ak bude roztrieštenosť platobných služieb pretrvávať, zváži prijatie legislatívneho riešenia, aby sa zabezpečila interoperabilita služieb. ·Dôležitým faktorom je predvídateľnosť nákladov. Dostupné informácie o cenách teda musia byť transparentné, ľahko zrozumiteľné a aktuálne. Roamingové poplatky by mali byť primerané a obmedzené. Komisia očakáva, že popri zavedení roamingu prostredníctvom centralizovaného uzla dosiahne trh optimálne výsledky aj vďaka konkurenčným mechanizmom (napr. blockchain). Komisia bude úzko sledovať vývoj na trhu, najmä prístup k informáciám o cenách a roamingových poplatkoch, a vyhodnotí aktuálny stav na každoročnej európskej konferencii o ekologickej doprave a infraštruktúre pre alternatívne palivá, ktorá sa uskutoční koncom jesene 2018. Komisia bude naďalej zhromažďovať odborné podnety a podporovať výmenu informácií. Komisia okrem toho spolupracuje s členskými štátmi na metodike, ktorá spotrebiteľom umožní porovnávať ceny konvenčných a alternatívnych palív na základe spoločnej veličiny, takže dokážu odhadnúť celkové náklady spojené s vlastníctvom rôznych typov vozidiel. Zároveň podporí členské štáty pri sprístupňovaní týchto informácií prostredníctvom digitálnych nástrojov.

Nedávne hodnotenie smernice 1999/94/ES o označovaní automobilov, ktorej cieľom je zlepšiť informácie pre spotrebiteľov o spotrebe paliva a emisiách CO2, poukázalo na to, že chýbajú osobitné požiadavky pre vozidlá na alternatívne palivo. Táto skutočnosť si vyžaduje ďalšiu pozornosť. Komisia bude okrem toho podporovať členské štáty pri zbere údajov týkajúcich sa umiestnenia a dostupnosti čerpacích staníc s alternatívnymi palivami. Tieto údaje sa následne budú musieť sprístupniť prostredníctvom národných prístupových bodov uvedených v smernici 2010/40/EÚ. Kľúčové opatrenia ·Členské štáty by mali určiť orgány zodpovedné za registráciu jedinečných identifikačných kódov elektrickej mobility. Komisia zváži príslušný podporný mechanizmus. ·Komisia ešte v roku 2017 začne verejnú konzultáciu o bezproblémových interoperabilných službách so zameraním na elektrickú mobilitu a bude pozorne sledovať vývoj na trhu v súvislosti so stanovovaním cien za nabíjanie elektrických vozidiel. ·Komisia v roku 2018 prijme vykonávací akt o porovnávaní cien palív, ktorého vykonávanie sa bude opierať o ďalšie podporné opatrenia. 3.5.Integrácia elektrických vozidiel do elektrickej sústavy Rozšírenie elektrických vozidiel povedie k zvýšeniu dopytu po elektrickej energii v sieti, ktorý už teraz v niektorých oblastiach v určitých obdobiach dňa podlieha obmedzeniam. Aby sa zabránilo zbytočným nákladom a prieťahom pri zavádzaní elektrických vozidiel z dôvodu vysokých, časovo náročných investícií do modernizácie elektrickej infraštruktúry, malo by sa (pomalé) nabíjanie vozidiel zväčša uskutočňovať vtedy, keď v sieťach nedochádza k obmedzeniam a výroba elektrickej energie je dostatočná. Postupujúca digitalizácia infraštruktúry už umožňuje inteligentné riadenie siete, a teda aj riadenie siete nabíjacích staníc. To umožňuje „inteligentné nabíjanie“ – teda nabíjanie v čase, ktorý je pre elektrickú sieť najvhodnejší a v ktorom sa pre spotrebiteľov dajú dosiahnuť najnižšie náklady. V budúcnosti sa batérie v elektrických vozidlách budú používať aj na operácie v elektrickej sústave (v smere „vozidlo-sieť“, vehicle to grid), čo prispeje k vyváženiu elektrickej sústavy nákladovo efektívnym spôsobom. Príjmy z týchto služieb pre prevádzkovateľov sietí by sa mohli použiť na refinancovanie investičných nákladov na infraštruktúru, najmä v prípade dobíjania na pracovisku. Vo svojom návrhu smernice o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou (prepracované znenie), ktorý vychádza z ustanovení smernice o energetickej efektívnosti, Komisia navrhuje koherentný rámec pre reakciu na dopyt, ktorý umožní inteligentné nabíjanie, poskytne spotrebiteľom stimuly na nabíjanie v čase mimo špičky a prevádzkovateľom distribučnej sústavy umožní aktívne riadiť sieť. Urýchlené dosiahnutie dohody na navrhovanom prepracovanom znení smernice a jej správna transpozícia budú preto predpokladom inteligentného nabíjania a následne rozsiahle využívania elektrických vozidiel. Ako kľúčová podmienka pre mobilitu s nulovými emisiami by sa malo výraznejšie podporovať využívanie technológií a zariadení na uskladňovanie energie (napr. druhotné využitie autobatérií v budovách, ako aj využívanie vodíka vyrobeného z obnoviteľných zdrojov). Aby sa zamedzilo zbytočnému zvyšovaniu nákladov a cien (elektrickej energie) v dôsledku zavádzania elektrických vozidiel, okrem iných pre domácnosti s nižšími príjmami, je nevyhnuté, aby ceny boli transparentné. Kľúčové opatrenia ·Členské štáty by mali v plnej miere umožniť reakciu na dopyt tým, že urýchlene transponujú príslušné ustanovenia smernice o energetickej efektívnosti a súvisiacu koncepciu trhu s elektrickou energiou, a tak vytvoria právny rámec na podporu reakcie na dopyt a inteligentného nabíjania. ·Členské štáty by mali podporovať zavádzanie nabíjacích staníc a prípravu káblových rozvodov v priestoroch na parkovanie bytových a nebytových budov. ·Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa zavádzali technológie, ktoré umožnia inteligentné nabíjanie, ako napríklad inteligentné meracie zariadenia, a aby sa uplatňovali už prijaté, ako aj plánované normy pre inteligentné nabíjanie elektrických vozidiel (napr. ISO 15118 a IEC 63110). ·Potreby súvisiace s elektrickou mobilitou sa zohľadnia v súvislosti s plánovaním programu Horizont 2020, ako aj v rámci procesu strategického plánu pre energetické technológie (plán SET) a na iných fórach zainteresovaných strán. ·Fórum pre udržateľnú dopravu do väčšej miery rozpracuje potrebné odporúčania na uľahčenie účinnej realizácie integrácie medzi nabíjacími stanicami a elektrickou sieťou a na zabezpečenie interoperability v rámci celej EÚ. 3.6.Nové otázky Aby sa zlepšila udržateľnosť vozidiel na zemný plyn, malo by sa posilniť využívanie udržateľného biometánu na zmiešavanie so zemným plynom alebo na jeho nahradenie vo vozidlách na zemný plyn. Pokiaľ ide o zmiešavanie, výrobcovia a prevádzkovatelia by sa mohli dohodnúť na ambicióznych cieľoch, aby na trhu zavládla potrebná istota. Popri podpore letiskových dodávok elektrickej energie pre stacionárne lietadlá na letiskách ako súčasti národných politických rámcov podľa smernice 2014/94/EÚ je potrebné ďalej rozvíjať využívanie alternatívnych palív v letectve. Pozornosť by sa mala zamerať na biopalivá „drop-in“, ktorých využívanie a výrobné kapacity sú stále obmedzené, a v dlhodobom horizonte aj na bezuhlíkové technológie pohonu. V tejto oblasti majú zásadný význam aj mnohostranné opatrenia. Lepšie podmienky na trhu pomôže vytvoriť úsilie na pôde Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) smerujúce k ďalšiemu zosúladeniu pravidiel a noriem tejto organizácie a EÚ v oblasti udržateľnosti palív. S cieľom rozšíriť ponuku ekologických technológií pohonu železničných vozidiel bude Komisia podporovať ďalšie snahy o presadenie využívania alternatívnych palív, ako sú vodík alebo iné obnoviteľné palivá v kombinácii s palivovými článkami. Synergie existujú aj medzi vodíkom a LNG v odvetví vodnej dopravy, a to popri pokročilých biopalivách, ktoré v tomto odvetví fungujú ako riešenia „drop-in“. 4.Závery Parížska dohoda o zmene klímy nadobudla platnosť, a preto treba urýchliť prechod na moderné a nízkouhlíkové hospodárstvo. V júni 2017 Európska rada uznala, že Parížska dohoda je „kľúčovým prvkom modernizácie európskeho priemyslu a hospodárstva“. Podnecuje k čoraz intenzívnejšej celosvetovej súťaži o trhové podiely, technológie a mozgy, ktoré v budúcnosti prídu s nízkouhlíkovými inováciami. Nie je čas oddávať sa pocitu sebauspokojenia. Tento akčný plán obsahuje množstvo opatrení na podporu urýchleného zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá v EÚ. Sú súčasťou balíka opatrení v oblasti mobility, ktoré sa týkajú rovnako vozidiel, infraštruktúry, elektrickej siete, ako aj služieb pre používateľov. Do roku 2025 by EÚ mala mať dokončenú chrbticovú infraštruktúru nabíjacích a čerpacích staníc, ktorá úplne pokryje koridory základnej siete TEN-T. Európa si už nemôže dovoliť rozdrobené riešenia v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá, ktoré niektoré regióny a spotrebiteľov vystavujú hrozbe zaostávania. Z posúdenia národných politických rámcov podľa smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá vyplýva, že existuje veľký priestor na poučenie sa z pozitívnych skúseností niektorých členských štátov. Na zintenzívnenie úsilia v tejto oblasti je teraz potrebná seriózna spolupráca všetkých zainteresovaných verejných a súkromných subjektov presahujúca hranice štátov aj odvetví. Je nevyhnutné vyhnúť sa odkázanosti na určitú technológiu a izolácii trhov. Aby trhy mohli rásť, musia byť infraštruktúry pre alternatívne palivá a súvisiace služby otvorené, transparentné a interoperabilné. Používatelia musia mať možnosť využívať celú dopravnú sieť bez problémov a jednoduchým spôsobom.