EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o sérii smerníc pre transeurópske 
telekomunika čné siete 
{KOM(2011) 657 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1229 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK Tento dokument je zhrnutím posúdenia vplyvu týka júcim sa legislatívneho návrhu nariadenia 
o sérii usmernení pre transeurópske telekomunika čné siete ako sú časti nástroja Spájame 
Európu (CEF) v program ovom období po roku 2013.  
1. KONTEXT POLITIKY , PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCIE SO 
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Právny základ  pre intervenciu v tejto oblasti obsahuje článok 172 ZFEÚ. V 
článkoch 170 - 172 sa ustanovuje, že EÚ prispieva k vytváraniu a rozvoju 
transeurópskych sietí v oblas tiach dopravných, telekomunika čných a energetických 
infraštruktúr. Zatia ľ čo v samostatnom (zastrešujúcom) nariadení, ktorým sa zria ďuje 
CEF, sa definujú podmienky, metódy a postupy pre poskytovanie finan čnej pomoci 
Únie na transeurópske siete, v navrhova ných usmerneniach sa stanovujú ciele, 
priority a základné línie opatrení, ktoré sa predpokladajú pre širokopásmové siete a 
infraštruktúry digitálnej sl užby v oblasti telekomunikácií. 
Digitálna agenda pre Európu  (ďalej len DAE) ako hlavná iniciatíva tvoriaca sú časť 
stratégie Európa 202012 si kladie za cie ľ „prinies ť udržateľné hospodárske a 
spoločenské výhody vyplývajúce z digitálneho jednotného trhu založené na rýchlom 
a ultrarýchlom internete a interoperabilných aplikáciách“.  
V svojom oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“  (ďalej len oznámenie o 
VFR) prijatom 29. júna 2011 Komisia navrhla zriadi ť CEF. Prebehli viaceré 
konzultácie  s členskými štátmi, odvetviami priemy slu a zainteresovanými stranami 
zo sociálnej oblasti. Patril medz i ne najmä okrúhly stôl podpredsední čky Kroesovej s 
čelnými predstavite ľmi poskytovate ľov obsahu, výrobcov zariadení, investorov a 
telekomunika čných operátorov zastupujúcich vedúce svetové spolo čnosti a prvé 
zhromaždenie Digitálnej agendy, ktoré sa konali v Bruseli v d ňoch 16. a 17. júna 
2011.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Širokopásmový internet a cezhrani čné digitálne služ by sú digitálnymi 
infraštruktúrami budúcnosti. Sú predpokla dom pre konkurencieschopnú, inkluzívnu a 
udržateľnú spoločnosť, ako sa uvádza v st ratégii Európa 2020.  
V posúdení vplyvu sa vo všeobecnosti vymedzujú ur čité problémy, ktoré ovplyv ňujú 
vytváranie širokopásmových sietí, t. j.  nedostatok investícií, ktorý nedovo ľuje 
využitie rastového potenciál u a prínosov pre spolo čnosť; malý konkuren čný tlak na 
dominantných predstavite ľov, aby investovali do moder ných širokopásmových sietí, 
a neexistencia primeraných stratégií vere jnej podpory rozšírenia širokopásmových 
sietí v oblastiach, kde pre to  neexistuje obchodný dôvod. Pokia ľ ide o digitálne 
služby, súkromný sektor nenahradí vere jné investície do centrálnych prvkov 
digitálnych služieb (platf ormy, generické služby at ď.) a napriek úsiliu dosiahnu ť 
technickú interoperabilitu sa on line verejné služby môžu zastavi ť na hraniciach.  
                                                 
1 KOM(2010) 2020. 
2 KOM(2010) 245. 
 
SK 3   SK 3. CIELE  
Okrem riešenia mandátu vyplývajúceho zo zmluvy, ako už bolo uvedené, celkovým 
cieľom navrhovanej iniciatívy je: poskytovanie udržate ľných hospodárskych a 
spoločenských výhod vyplývajúcich z digitáln eho jednotného trhu založené na 
rýchlom a ultrarýchlom internete a inter operabilných aplikáciách, ako je uvedené 
vyššie. 
So zámerom dosiahnu ť splnenie celkového cie ľa by sa Únia mala sústredi ť na 
dosahovanie týchto operačných cieľov: 
(a) Ovplyvňovanie trhovej dynamiky investovani a do širokopásmových služieb 
podporou zapojenia tradi čných aj nových invest orov do rozširovania 
širokopásmovej infraštruktúry a zabezpe čením rovnakých východiskových 
podmienok pre všetkých.  
(b) Uľahčenie dodato čného úsilia členských štátov potrebného na využívanie 
interoperabilných digi tálnych služieb s cie ľom umožni ť týmto základným 
službám fungovanie cezhrani čným spôsobom a sprístupni ť zdroje digitálneho 
obsahu vytvárajúce príležitos ti pre rozvoj podnikania. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
V rámci posúdenia vplyvu boli zistené dve hlavné možnosti politiky. Prvá možnos ť 
politiky odporú ča zachova ť aj naďalej súčasný postup (nijaká zmena politiky). Druhá 
možnosť posudzuje financovanie širokopásmových  sietí a infraštr uktúry digitálnych 
služieb prostredníctvom CEF. Druhá možnos ť sa delí na tri čiastkové možnosti, v 
ktorých sa navrhujú rôzne spôsoby vykoná vania CEF v oblasti telekomunikácií. 
V rámci možnosti č. 1 – nijaká možnos ť politiky  by tento základný scenár, pokia ľ 
ide o širokopásmové pripojenie, znamenal  spoliehanie sa na zásahy regulátora s 
cieľom povzbudi ť investovanie s pokra čujúcimi kapitálovými obmedzeniami pre 
alternatívnych investorov, ktorí by sa pokúšali zaplni ť túto medzeru v investíciách vo 
výške až 220 miliárd EUR. Podpora EÚ by pokra čovala hlavne prostredníctvom 
štrukturálnych fondov s pretrvávajúcim problémom absorp čnej kapacity a 
prostredníctvom financovani a grantov. Pre infraštruktúr y digitálnych služieb by 
základný scenár znamenal pokra čujúcu obmedzenú podporu prostredníctvom 
pilotných projektov (aj ke ď väčšina technologických riešení dosiahla zrelos ť a je 
pripravená na zavádzan ie) a politického koordina čného úsilia, pri čom členské štáty 
nič nestimuluje na dosiahnutie cezhrani čnej interoperability existujúcich riešení. 
Možnosť č. 2 – CEF  vo všeobecnosti zah ŕňa (i) širokopásmové siete pokrývajúce 
geograficky diverzifikovan é portfólio projektov prispievajúcich k cie ľu stanovenému 
v DAE a (ii) vývoj, zavedenie a udržate ľnosť infraštruktúr digitálnych služieb. 
Možnosť č. 2 by sa mohla realizova ť tromi rôznymi spôsobmi ( čiastkovými 
možnosťami): 
(1) Len prostredníctvom grantov:  finančná podpora širokopásmových sietí, ako 
aj infraštruktúr digitálnyc h služieb by sa mala poskytova ť výlučne 
prostredníctvom grantov. Realizácia prevádzky by sa  previedla hlavne na 
existujúcu výkonnú agentú ru, ako je TEN EA. 
 
SK 4   SK (2) Len prostredníctvom finan čných nástrojov : V rámci tejto čiastkovej 
možnosti by Komisia úzko spoluprac ovala s príslušnými medzinárodnými 
finančnými inštitúciami (MFI). MFI by vybe rali projekty na základ ich 
finančnej životaschopnosti a prid ŕžali by sa zavedených postupov náležitej 
obozretnosti. Mohli by sa využíva ť tieto finan čné nástroje: kapitálová ú časť 
investičných fondov; Finan čný príspevok na zabezpe čenie a poskytnutie 
kapitálu na pôži čky a/alebo záruky týkajúce sa i ných nástrojov na rozdelenie 
rizika (vrátane, okrem iného, projektových dlhopisov) a iných 
špecializovaných finan čných nástrojov, ako sú pôži čky, záruky, protizáruky, 
rizikový kapitál a akéko ľvek iné legálne formy nástrojov. 
(3) Kombinovaný prístup:  Čiastková možnos ť číslo tri by bola kombináciou 
týchto dvoch prístupov. Preto by sa v štruktúre riadenia kombinovali prvky 
oboch čiastkových možností, ktoré sa uvádzajú vyššie. Rozhodnutie týkajúce 
sa vhodného spojenia grantov a finan čných nástrojov by sa zahrnulo do 
ročných pracovných programov v súlade s politikou a potrebami sektora. 
5. ANALÝZA VPLYVOV  
5.1. Vplyvy prijatia možnosti č. 1 
Nízke využívanie štrukturálnych fondov a nedostato čné administratívne kapacity 
týkajúce sa fondov oznámené v strategick ej správe o politike súdržnosti z roku 
20103, by naďalej podkopávali budovanie a rozšir ovanie širokopásmových sietí.  
Pokiaľ ide o uľahčovanie ďalšieho úsilia členských štátov o rozmiestnenie a 
využívanie interoperabilných cezhrani čných digitálnych služieb , táto možnos ť by 
znamenala pokra čovanie v sú časnom programe PKI IKT PSP. Len na základe 
skúseností nazbieraných po čas pilotnej fázy by nebolo možné zavies ť infraštruktúry 
digitálnych služieb v rámci celej Európy.  
Preto by sa v rámci tejto možnosti nepodarilo odstráni ť kľúčovú pretrvávajúcu 
prekážku digitálneho jednotného trhu. Odhad spolo čnosti Copenhagen Economics4 
uvádza náklady na nedokon čenie európskeho digitálne ho jednotného trhu vo výške 
približne 4,1% HDP do roku 2020.  
5.2. Všeobecné vplyvy prijatia možnosti č. 2 
Vplyvy vygenerované v rámci možnosti č. 2 možno rozdeli ť na hospodárske, 
sociálne a environmentálne vplyvy: 
(4) Hospodárske vplyvy : Vo viacerých štúdiách sa uvádza, že dostupnos ť 
vysokorýchlostných širokopásmových sietí, bude ma ť zásadný ú činok na 
produktivitu práce a na HDP na obyvate ľa. Širokopásmové siete by takisto 
vyvolali dôležité pozitívne ved ľajšie účinky, ktoré by boli prínosom pre 
spoločnosť ako celok. Ako všeobecný techno logický katalyzátor postupné 
                                                 
3 KOM(2010) 110 z 31.3.2010. K dispozícii na stránke 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
4 Hospodársky vplyv európskeho digitálneho jednotného trhu 2010. 
 
SK 5   SK prenikanie širokopásmové ho pripojenia difúznej vplýva pozitívne na 
produktivitu (nárast rozšírenia ši rokopásmového pripojenia o desa ť percent v 
ktoromko ľvek roku koreluje s 1,5 % zvýšením produktivity práce po čas 
nasledujúcich piatich rokov5), hromadenie kapitálu, a v kone čnom dôsledku aj 
na rast HDP.  Infraštruktúry digitálnych sl užieb môžu významne prispie ť k 
zníženiu nákladov verejn ého sektora a transak čných nákladov pre podniky a 
občanov.  
(5) Sociálne vplyvy:  Kombinovaná modernizácia in fraštruktúry širokopásmového 
pripojenia a infraštruktúry di gitálnych služieb prinesie v kone čnom dôsledku 
zlepšenie kvality života európskych ob čanov. Hlavný prínos sa dosiahne 
prostredníctvom vykonávania služieb, a ko sú elektronická verejná správa, e-
zdravotníctvo a e-komercia. Je tu pr ítomný aj významný sociálny komponent z 
hľadiska priameho a nepriameho vytvárania pracovných miest. 
(6) Environmentálne aspekty : Širokopásmové siete môžu znižova ť emisie 
znížením potreby dopravy (t eleworking) alebo prostr edníctvom optimalizácie 
spotreby energie (inteligentné rozvodné energetické siete). 
Iné dôležité vplyvy vznikajú ako ved ľajšie účinky širokopásmových sietí 
a infraštruktúr digitálnych služieb na ostatné sektory. Medzi sektory najviac 
ovplyvňované týmito pozitívnymi vonkajšími vplyvmi sú vzdelávanie a rozvoj 
zručností, zdravotníctvo, zamestnanos ť, doprava a energetika. 
5.3. Špecifické vplyvy čiastkových možností 
Čiastková možnos ť č. 1 
Prijatím čiastkovej možnosti č. 1, len prostredníctvom gran tov, by sa ciele uvedené v 
usmerneniach dosiahli iba čiastočne. Čo sa týka cie ľa ovplyvňovať dynamiku trhu  
širokopásmového pripojenia, granty budú pravdepodobne len čiastočne efektívne a 
účinné. Z h ľadiska efektívnosti bude podiel spolufinancovania,  ktorý si vyžiadajú 
širokopásmové siete, relatívne vysoký. Granty vyvolajú len obmedzený pákový 
efekt. Môžu by ť účinným prostriedkom na podporu a poskytovanie technickej 
pomoci, ale nie sú najú činnejším nástrojom na mobilizáciu súkromných investícií. 
Granty však predstavujú ú činný mechanizmus na uľahčenie úsilia členských štátov 
zaviesť cezhrani čné digitálne služby . V tomto prípade by granty poslúžili ako 
ústredná investícia zaru čujúca spolufinancovanie z prostriedkov EÚ aj pre 
infraštruktúru, ktorú by členské štáty samy nerozvíjal i. Miery spolufinancovania 
infraštruktúr digitálnych služieb sú zvy čajne pomerne vysoké. Napriek tomu 
súkromní investori majú iba obmedzený záujem o zavedenie tohto druhu infraštruktúry. 
Čiastková možnos ť č. 2 
                                                
 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche, a Milind Singh (2009): Digitálne dia ľnice: 
Úloha štátnej správy v infraštruktúre 21. storo čia. Booz & Company. 
 
SK 6   SK Prijatím čiastkovej možnosti č. 2, len prostredníctvom finan čných nástrojov, by sa 
z väčšej časti dosiahol cie ľ, ktorým je ovplyvnenie dynamiky trhu investovania do 
širokopásmových služieb . V oblastiach, kde projekty širokopásmových sietí sú 
potenciálne finan čne životaschopné, by finan čné nástroje umož ňovali investície 
verejných i súkromných investorov, a to faktickým znížením ich vážených priemerných kapitálových ná kladov (WACC) a skrátením času splácania. Použitím 
finančných nástrojov by sa takisto podporila efektívnos ť prostredníctvom vyššieho 
pákového efektu , ktorý môžu zabezpe čiť. Na základe odhadov RSFF a projektových 
dlhopisov je pravdepodobné, že finan čný príspevok z rozpo čtu EÚ vo výške 1 
miliardy EUR pritiahne iné financovanie z verejných zdrojov alebo súkromného sektora, pri čom by sa mohli vygenerova ť hrubé investície vo výške 6 – 15 miliárd 
EUR v závislosti od potrieb financovania a profilov rizika zákla dných investícií. Ak 
by sa však úplne vynechali granty, proj ekty v mestských alebo predmestských 
oblastiach, ktoré sú vo všeobecnosti re ntabilnejšie, by sa – za nezmenených 
ostatných okolností – vždy uprednost ňovali pred projektmi vo vidieckych oblastiach. 
Finančné nástroje by okrem toho pravdepodobne  mali problémy s mobilizovaním 
významného pákového efektu technickej pomoci, plánovania, mapovania a iných 
podporných činností, ktoré sú zvy čajne spolufinancované prostredníctvom grantov. 
A konečne, je nepravdepodobné, že by finan čné nástroje boli ú činným 
mechanizmom na uľahčenie úsilia členských štátov o zavedenie cezhrani čných 
digitálnych služieb . Skúsenosti z PKI ukázali, že je v tejto oblasti ťažké dosiahnu ť 
zapojenie členských štátov do príslušného proc esu. Súkromní investori by mohli 
prejavi
ť záujem o aplika čnú vrstvu, ale nie je pra vdepodobné, že by sa zaviazali 
investova ť do základnej vrstvy infraštruktúry di gitálnych služieb, pretože túto 
architektúru nemožno komer čne využíva ť.  
Čiastková možnos ť č. 3 
Čiastková možnos ť 3, kombinovaný finan čný prístup, by vytvorila, ak by bola 
prijatá, dobrú rovnováhu medzi grantmi a finan čnými nástrojmi. Pri tejto čiastkovej 
možnosti sa predpokladá, že hlavné ús ilie investícií sa opiera o finan čné nástroje, 
pričom zvyšok sa ponechá na granty. V tomto scenári by sa granty a finan čné 
nástroje zosúladili nielen vertikálne (obe  schémy financovania by boli dostupné pre 
širokopásmové siete a infraštruktúry digitál nych služieb), ale aj horizontálne, v rámci 
projektu.  
Cieľ ovplyvniť dynamiku trhu v prospech in vestovania do širokopásmových 
služieb  by sa v rámci tejto čiastkovej možnosti dosiahol v plnej miere. V oblasti 
širokopásmových sietí by bola vä čšia časť finančných prostriedkov pridelená 
prostredníctvom finan čných nástrojov s cie ľom využi ť v plnej miere trhový potenciál 
a dosiahnu ť, aby sa na konzorciách, ktoré sa budú financova ť, podieľala čo možno 
najširšia škála ú častníkov. Toto riešenie by bolo ú činné, pretože akté ri z verejného i 
súkromného sektora by získali prístu p ku kapitálu za nižšiu cenu a mali by 
dostatočne dlhodobý horizont na zhodnotenie svojich investícií. V rámci tejto 
čiastkovej možnosti by došlo k jasnej synergii medzi CEF a štrukturálnymi 
fondmi , pokiaľ ide o granty, finan čné inžinierstvo či podporu zefektívnenia 
implementácie projektov, pri ktorej sa doteraz neumož ňovalo absorbovanie 
finančných prostriedkov EÚ v oblasti súdržnosti a zárove ň aj v oblasti rozvoja 
vidieka. 
 
SK 7   SK Pokiaľ ide o cie ľ uľahčenia úsilia členských štátov pri zavádzaní cezhrani čných 
digitálnych služieb , tento prístup by umožnil Komisii, aby bola pružná vo vz ťahu k 
finančným nástrojom vo výzvach na predloženie návrh ov, ktoré sa zaoberajú 
žiadosťami, bez rizika vytla čenia súkromných investorov z infraštruktúry digitálnych 
služieb. Na druhej strane by sa tým zabezpe čilo vyplácanie grantov pri vysokej miere 
financovania pre hornej vr stvy (základné služby). 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V správe o posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že možnos ť č. 2 s čiastkovou možnos ťou č. 
3 (spoločné financovanie) je vhodn ejšia na splnenie cie ľov DAE a stratégie Európa 2020 v 
oblasti IKT než možnos ť 1, ako ukazuje aj nasledujúca tabu ľka. 
Možnosť č. 2 CEF  Ciele  Možnosť č. 
1, 
nezmenená 
politika  Čiastková 
možnosť č. 1, 
granty  Čiastková 
možnosť č. 
2, finančné 
nástroje  Čiastková 
možnosť č. 3, 
kombinovaný 
prístup  
Celkový cie ľ 
Zabezpečiť udržateľný hospodársky a 
sociálny prínos prostredníctvom jednotného digitálneho trhu založeného 
na superrýchlom internetovom pripojení 
a interoperabilných aplikáciách, so širokopásmovým internetovým 
pripojením pre všetkých do roku 2013 a 
prístupom k rýchlejšiemu internetovému pripojeniu (30 Mb/s alebo viac) pre 
všetkých do roku 2020, pri čom najmenej 
50 % európskych domácností by malo mať internetové pripojenie s rýchlos ťou 
nad 100 Mb/s.
 0 + + ++ 
Špecifický cie ľ č. 1: Ovplyv ňovanie trhovej dynamiky investovan ia do širokopásmových služieb  podporou 
zapojenia tradi čných aj nových investorov do rozširovania širokopásmovej infraštruktúry a zabezpe čením rovnakých 
východiskových podmienok pre všetkých.  
1a V oblastiach, kde širokopásmové 
sieťové projekty sú potenciálne finan čne 
životaschopné, zabezpe čiť, aby investori, 
vrátane alternatívnych verejných a súkromných investorov, mali prístup ku 
kapitálu za prijate ľných nákladov 
(úrokových mier) a s dostato čne dlhým 
časovým horizontom.
 0  
neuvádza sa  + ++ ++ 
1b V oblastiach, kde sú nedostato čné 
obchodné príležitosti, poskytova ť 
dostatočné úrovne verejnej finan čnej 
podpory na zaveden ie širokopásmových 
sietí. 0 ++ + ++ 
 
SK 8   SK 1c V rámci celej Únie zabezpe čiť, aby 
verejní i súkromní investori mohli 
vytvárať kapacity na vykonávanie 
projektov infraštruktúry 
širokopásmového pripojenia, 
prostredníctvom poskytnutia technickej pomoci, napr. na plánovanie a 
mapovanie
 0 + 0 + 
1d Pri podpore projektov infraštruktúry 
zabezpečiť, aby finan čné prostriedky 
Únie mali maximálny mobilizujúci (pákový) efekt na súkromné a (ostatné) 
verejné investície.
 0 - ++ ++ 
Špecifický cie ľ č. 2: uľahčovať dodatočné úsilie členských štátov potrebné na využívanie interoperabilných 
cezhraničných digitálnych služieb a umožnením využívania zdrojov digitálneho obsahu vytvára ť príležitosti pre 
rozvoj podnikania.  
Uľahčovať dodatočné úsilie členských 
štátov potrebné na využívanie 
interoperabilných cezhrani čných 
digitálnych služieb a umožnením 
využívania zdrojov digitálneho obsahu 
vytvárať príležitosti pre rozvoj 
podnikania.  0 ++ - ++ 
 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia spolu s inými vykonávacími orgánmi,  ako sú EIB, EBRD a TEN-T EA, bude 
priebežne monitorova ť vplyv investícií CEF do širokopá smových služieb (ako aj do dopravy 
a energetiky) v súlade s indikátormi navrhovanými v všeobecnom nariadení o CEF . Tieto 
indikátory sa budú týka ť takých oblastí, ako je napríklad (okrem iného): 
• Dodávka: Širokopásmový prístup (ktorý sa porovná s cie ľmi DAE dosiahnu ť 
prístupové rýchlosti do 30 Mb/s pre všetkých ob čanov do roku 2020 a prístupové 
rýchlosti do 100 Mb/s najmenej pre 50 % ob čanov do roku 2020). 
• Dopyt: Nárast využívania širokopásmového pr ipojenia (ktorý sa porovná s cie ľom 
DAE, aby si 50 % ob čanov predplatilo pripojenie s rýchlos ťou 100 Mb/s do roku 
2020) 
• Všeobecné indikátory monitorovania pre investi čné programy, ako je nárast 
využívania finan čných prostriedkov, čas, za ktorý možno vybavi ť grant, atď. 
• Podiel grantov a inovatívnych finan čných nástrojov. 
Komisia bude pravidelne vydáva ť správu o pokroku v oblasti širokopásmových sietí 
dosiahnutému v ďaka CEF a o investovaní do infraštr uktúr digitálnej služby a bude ju 
predklada ť Európskemu parlamentu, Rade, Európs kemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov.  
 
SK 9   SK Okrem priebežného monitorovania Komisiou a inými vykonávacími orgánmi sa vykoná 
v polovici obdobia nezávislé hodnoteni e všeobecného rámca CEF, zoh ľadňujúce časový 
harmonogram a postup programovania, ako aj, ur čitý počet rokov po ukon čení 
programovacieho obdobia, hodnotenie ex post . V hodnotení sa posúdi relevantnos ť, 
efektívnos ť, účinnosť a predbežný vplyv intervencie. Os obitný dôraz sa kladie na otázky 
správy a primeranosti mechanizmov realizácie.