Litovská mincovňa vo Vilniuse bude raziť euromince s národnými stranami Litvy. Na národných stranách 370 miliónov euromincí všetkých nominálnych hodnôt bude vyobrazený rytier Vytis v zbroji na koni, spolu so štátnym znakom Litvy. Tento návrh bol vybraný na základe prieskumu verejnej mienky v roku 2004. Eurobankovky sa zapožičajú zo zásob Eurosystému umiestnených v Deutsche Bundesbank. Litovská banka si objednala na prechod na euro 132 miliónov eurobankoviek v rôznych nominálnych hodnotách. Hoci podľa prieskumu Komisie uskutočneného v členských štátoch, ktoré nedávno pristúpili k EÚ, šesť z desiatich opýtaných Litovčanov už používalo eurobankovky alebo euromince, na účel zabezpečenia informovanosti zvyšnej časti obyvateľstva bude dôležité oboznámiť občanov so štruktúrou a bezpečnostnými prvkami eurovej hotovosti.

Prípravy verejného sektora na prechod na euro prebiehajú dobre. Vzhľadom na to, že nie je určený špecializovaný národný koordinátor pre prijatie eura, ktorý by pôsobil ako hlas a tvár prechodu na euro, ale o zodpovednosť v tejto oblasti sa delí niekoľko inštitúcií a osôb, je mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečilo, že otázky občanov a médií sa rýchlo dostanú k príslušnej kontaktnej osobe. Okrem toho by sa malo zabezpečiť, že koordinátor(-i) prechodu na euro budú vždy dispozícii v období okolo 1. januára 2015 s cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu v prípade možných problémov.

V súvislosti so zvýšeným bezpečnostným rizikom (ktoré je dôsledkom značného objemu hotovosti, ktorý bude v období prechodu na euro v obehu), bol vypracovaný bezpečnostný akčný plán stanovujúci opatrenia na zlepšenie bezpečnosti prepravy hotovosti zo strany sektora zabezpečujúceho prepravu hotovosti počas procesu prechodu na euro. Dôležitým aspektom v tejto súvislosti je interoperabilita pohotovostných plánov verejných inštitúcií, ktoré sú do realizácie prechodu na euro zapojené.

Pracovníci litovskej vlády neboli zatiaľ systematicky školení o problematike prechodu na euro ani im neboli poskytnuté informačné materiály o prechode na euro a o praktických dôsledkoch tohto prechodu na zamestnancov. To by sa malo prehodnotiť, pretože dôkladne informovaní členovia personálu by boli lepšie pripravení na to, aby mohli prispievať k interným aj externým prípravám na prechod na euro a mohli by slúžiť ako užitoční mienkotvorcovia.

Litva má necelých 6 mesiacov na to, aby ukončila svoje prípravy na prechod na euro. V tejto správe sa posudzuje súčasný stav praktických príprav na zavedenie eura a pokrok dosiahnutý do polovice júna 2014 v príprave komunikačnej kampane súvisiacej s prechodom na euro. Správa poskytuje aj stručný prehľad výsledkov posledného prieskumu verejnej mienky týkajúceho sa eura.

Litva podobne ako okolité krajiny v pobaltskom regióne, Lotyšsko a Estónsko, má v porovnaní s priemerom EÚ pomerne nízku hustotu obyvateľstva. Krajina pozostáva z 10 okresov a zo 60 obcí. So zreteľom na platobné návyky Litovcov, ktorí uprednostňujú hotovostné platby, bude pre bezproblémový prechod na euro rozhodujúce dôkladné plánovanie a príprava postupov prechodu na euro najmä vo vidieckych oblastiach. Zariadenia na výmenu litasu na euro a sťahovanie doposiaľ platných peňažných prostriedkov z obehu sa musia zaviesť vo všetkých oblastiach. Litovské orgány v tejto súvislosti pripravili kontrolný zoznam opatrení potrebných na zabezpečenie prechodu na euro, aby sa uľahčilo monitorovanie pokroku dosiahnutého na komunálnej úrovni. Kontrolný zoznam sa doplní zoznamom kontaktných miest v každej obci. Cieľom je pravidelne a systematicky monitorovať vykonávanie opatrení uvedených v kontrolnom zozname. Popri médiách a internete budú miestne orgány často slúžiť ako jediný poskytovateľ informácií v odľahlých oblastiach. Mali by byť preto dôkladne pripravené a vyškolené.

Nápravné opatrenia proti podnikom, ktoré nedodržiavajú požiadavky týkajúce sa uvádzania a prepočtu cien (napr. pravidlá zaokrúhľovania) alebo ktoré neuplatňujú správne memorandum o správnej obchodnej praxi, by sa mali prijať ihneď tak, aby sa právoplatné rozhodnutie prijalo najneskôr do 48 hodín.

Litovské orgány by mali vynaložiť maximálne úsilie, aby sa dosiahla najvyššia možná miera účasti na vykonávaní Memoranda o správnej obchodnej praxi v období po zavedení eura. Plánovaný decentralizovaný prístup by sa mal doplniť o zapájanie dobrovoľníkov napríklad z radov mimovládnych organizácií a študentov, ktorí by podnikateľov priamo oslovovali. Pokiaľ ide o organizáciu memoranda, odporúča sa osobitnú pozornosť venovať zapojeniu poskytovateľov služieb, ktorí majú v najväčšej miere tendenciu zvyšovať ceny v období prechodu na euro (miestni podnikatelia, ako napríklad kaderníctva, reštaurácie a kaviarne a autoopravovne).

Verejnosť bude nabádaná k tomu, aby si overila, či sú ceny v litasoch a eurách správne uvedené a prepočítané na základe oficiálneho výmenného kurzu, ktorý Rada Európskej únie určí 23. júla 2014. Spotrebitelia budú mať možnosť predkladať sťažnosti prostredníctvom telefónu alebo e-mailu. Zistené nezrovnalosti by sa mali urýchlene odstrániť, aby sa predišlo nesprávnemu vnímaniu vývoja cien občanmi a zároveň (sa) zabezpečil odrádzajúci účinok. Podozrivé zvýšenia cien zistené inšpektormi, ako aj tie, o ktorých informujú spotrebitelia, by mali byť náležite vyšetrené a čo najskôr by sa mali prijať nápravné opatrenia, podľa možnosti najneskôr do 48 hodín.

Výzva na prihlasovanie bola vydaná 1. mája 2014. Začiatok kampane je naplánovaný na 1. augusta 2014, t. j. ešte pred začatím obdobia duálneho uvádzania cien. Cieľom litovských orgánov je, aby sa do tejto iniciatívy zapojil čo najväčší počet účastníkov. V priebehu apríla a mája 2014 sa v rôznych oblastiach Litvy uskutočnilo 100 seminárov zameraných na informovanie podnikateľov, mienkotvorcov a širokej verejnosti o tejto kampani. Zámerom je prostredníctvom vedúcich predstaviteľov jednotlivých komunít osloviť podnikateľov na miestnej úrovni. Litovské orgány plánujú zorganizovať semináre vo všetkých obciach v Litve. Začiatok kampane budú sprevádzať ďalšie komunikačné činnosti, napríklad videoklipy, plagáty, letáky, projekty pre žiakov a pre obce, „Eurobus“ atď. Bolo by vhodné podnietiť miestne orgány k tomu, aby do kampane zapojili dobrovoľníkov (napríklad z radov mimovládnych organizácií a študentov), ktorí by podnikateľov priamo oslovovali. Pokiaľ ide o organizáciu memoranda, odporúča sa osobitnú pozornosť venovať prihlasovaniu poskytovateľov služieb, ktorí (ako to potvrdzujú skúsenosti z predchádzajúcich prechodov na euro) majú v najväčšej miere tendenciu zvyšovať v období prechodu na euro ceny. Ich blízkosť k spotrebiteľov je dôležitým faktorom určujúcim celkové vnímanie inflácie zo strany verejnosti.

Počas dvoch mesiacov pred začiatkom obdobia duálneho uvádzania cien sa budú monitorovať a pravidelne uverejňovať priemerné maloobchodné ceny 40 výrobkov a služieb. Od začiatku obdobia duálneho uvádzania cien až do polovice roku 2015 sa budú monitorovať priemerné maloobchodné ceny 100 výrobkov a služieb, ktoré boli určené v rámci kampane za účasti verejnosti, a na oficiálnom štatistickom webového portáli sa budú pravidelne uverejňovať príslušné štatistické informácie. Medzi monitorované služby budú patriť služby, v prípade ktorých je na základe skúseností z predchádzajúcich prechodov na euro najpravdepodobnejšie, že ich ovplyvní zvýšenie cien súvisiace s prechodom, ako napr. kadernícke, reštauračné a kaviarenské služby a autoopravárenské služby. Vzhľadom na to, že zvýšenie cien súvisiace so zavedením eura je jednou z najväčších obáv, ktoré vyjadrili litovskí občania, bude vecou zásadného významu, aby sa informácie o vývoji cien po dni prechodu na euro uverejnili už na začiatku januára 2015.

Obdobie duálneho uvádzania cien v obidvoch menách, litase aj eure, sa začne 23. augusta 2014. Duálne uvádzanie cien musí pokračovať aspoň 6 mesiacov od dátumu prijatia eura. So zreteľom na skúsenosti získané v predchádzajúcich prechodoch na euro sa odporúča do 1. januára 2016 skončiť duálne uvádzanie cien a zaistiť, aby sa tento dátum ukončenia jasne oznámil verejnosti, aby mohla plne využiť obdobie duálneho uvádzania cien na oboznámenie sa s novými cenovými reláciami. Vďaka tomu si občania ľahšie a v plnej miere zvyknú na novú menu.

Dôrazne sa odporúča, aby väčšina bankových pobočiek a poštových úradov mala otvorené aspoň popoludní 1. januára 2015. Banky by mali okrem toho prijať dodatočné opatrenia, aby sa predišlo vytváraniu dlhých radov čakajúcich - napríklad by mali zvýšiť počet priehradiek.

Je veľmi dôležité, aby od 1. januára 2015 boli k dispozícii na výber hotovosti v eurách všetky ATM. ATM, ktoré nie je možné upraviť včas z technických príčin, by mali byť zatvorené. ATM by v období prechodu na euro nemali byť zásobované bankovkami vyššej nominálnej hodnoty ako 50 EUR a banky by nemali pri priehradke vydávať bankovky vysokých nominálnych hodnôt.

Litovský bankový sektor zahŕňa 414 bankových pobočiek; z nich 345 poskytuje hotovostné služby. Niektoré banky plánujú posilniť počet zamestnancov v pobočkách, ktorí uskutočňujú hotovostné transakcie. Upravia sa počítacie a skladovacie zariadenia v pobočkách. Vzhľadom na to, že bežné otváracie hodiny bankových pobočiek v Litve sú pomerne dlhé, počas prechodu na euro sa neplánuje rozšírenie ich otváracích hodín. Zatiaľ nebolo prijaté rozhodnutie o tom, či budú bankové pobočky a poštové úrady otvorené 1. januára 2015, ktorý je štátnym sviatkom. Podľa usmernení týkajúcich sa prechodu na hotovostné euro, ktoré vydala Litovská banka, by bankové pobočky mali byť počas prvých dní po dni prechodu na euro otvorené. Komisia dôrazne odporúča, aby väčšina bankových pobočiek a poštových úradov mala otvorené aspoň popoludní dňa prechodu na euro. Banky by mali okrem toho prijať dodatočné opatrenia, aby sa predišlo vytváraniu dlhých radov čakajúcich (napr. v období prechodu na euro otvoriť osobitné priehradky pre podniky, zvýšiť počet priehradiek atď.).

Bude vecou zásadného významu ku koncu roka 2014 znížiť objem bankoviek vysokej nominálnej hodnoty (litas a euro). Je pozitívne, že obchodné banky majú v úmysle, pokiaľ to bude možné, nevydávať v období kulminácie prechodu na euro bankovky vysokej nominálnej hodnoty. Predovšetkým, banky dočasne nebudú zásobovať ATM bankovkami s nominálnou hodnotou vyššou ako 50 EUR. Podniky a spotrebitelia by mali byť nabádaní k tomu, aby počas prvých dní po dni prechodu na euro častejšie využívali elektronické platby. Prispôsobenie platobných terminálov POS sa plánuje na december 2014 tak, aby 1. januára 2015 bolo možné okamžite prejsť na euro.

S cieľom uľahčiť obdobie, keď budú v obehu obidve meny, bude veľmi dôležité postupne znižovať objem hotovosti litasov, najmä mincí, ktoré budú v obehu pred dňom prechodu na euro. Banky sa dohodli, že v novembri a decembri 2014 usporiadajú účelové informačné kampane, ktoré budú podnecovať zákazníkov, aby si uložili mince litas na bankové účty. Odporúča sa doplniť toto opatrenie konkrétnymi opatreniami, ktoré by ľudí motivovali, aby sa zbavili (nahromadenej) hotovosti. Napríklad, na rozdiel od bežnej praxe v Litve by banky počas posledných štyroch až šiestich týždňov roka nemali účtovať poplatky za ukladanie hotovosti na bankové účty v pobočkách alebo by mali tieto poplatky znížiť. Bezplatné vkladanie hotovosti (bankoviek) je zatiaľ možné len v bankomatoch (ďalej len „ATM“) umožňujúcich hotovostné vklady a v zariadeniach na príjem bankoviek (bunch note acceptors, ďalej len „BNA“); ide o 241 ATM, respektíve BNA z celkového počtu 1 239. Tieto ATM a BNA budú aj naďalej prijímať hotovosť litas, a to aj po dni prechodu na euro, keď budú ATM vydávať už len eurobankovky. Litovská banka by okrem toho mala v posledných mesiacoch pred dňom prechodu na euro ponúkať neobmedzené služby výmeny mincí.

V záujme zaistenia realizácie všetkých potrebných úprav je dôležité, aby prípravy miestnych orgánov na prechod na euro boli riadené a pravidelne monitorované. Zamestnanci Litovskej pošty by mali byť náležite vyškolení na svoju novú úlohu počas prechodu na euro. Zapojenie miestnych pobočiek spotrebiteľských organizácií, agentúr a rôznych mimovládnych organizácií by zvýšilo pocit miestnej zodpovednosti za prechod na euro. Príprava podnikov by sa mala urýchliť a zodpovedné orgány by ju mali podporovať a monitorovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať malým a stredným podnikom.

V marci 2014 bol zavedený systém „školenia pre školiteľov“ pripravený Litovskou bankou, ktorý informuje pracovníkov manipulujúcich s hotovosťou o jednotnej mene a najmä o bezpečnostných prvkoch hotovostného eura. Do konca mája sa uskutočnilo 27 školení, na ktorých sa zúčastnilo 735 pracovníkov manipulujúcich s hotovosťou. Litovské orgány plánujú do decembra 2014 zabezpečiť vyškolenie približne 1 000 školiteľov z rôznych sektorov.

Maloobchodníci, a to aj v v rámci veľkých reťazcov supermarketov, budú zohrávať významnú úlohu pri prechode na euro – ako „de facto zmenárne“. Veľké reťazce supermarketov v Litve pôsobia aj v Estónsku, respektíve v Lotyšsku, takže už majú skúsenosti s problémami súvisiacimi s prechodom na euro. Väčšina prípravných činností sa začne realizovať až po prijatí rozhodnutia Rady o tom, že Litva spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura. V čase zostávajúcom do dňa prechodu na euro bude nevyhnutné zabezpečiť, aby všetky podniky vrátane tých, ktoré nebudú aktívne vyhľadávať informácie, boli náležite pripravené.

Miestne pobočky spotrebiteľských organizácií, agentúr a rôznych mimovládnych organizácií by sa mali aktívne zapájať do príprav s cieľom zvýšenia pocitu miestnej zodpovednosti za prechod na euro.

Hoci polovica respondentov z NČŠ-7 (50 %, –4 pb) ešte stále očakáva negatívne dôsledky zavedenia eura vo svojej krajine, tento výsledok predstavuje jednoznačné zlepšenie v porovnaní s predchádzajúcimi prieskumami Eurobarometra, ktorých výsledky zostali od roku 2011 takmer nezmenené. V Litve je výsledok ešte pozitívnejší. 47 % (–8 pb) litovských občanov očakáva negatívne dôsledky, pričom 41 % (+6 pb) očakáva pozitívne dôsledky vo svojej krajine.

Na úrovni jednotlivých osôb očakáva v NČŠ-7 pozitívne dôsledky zavedenia eura 45 % (+6pb) respondentov. V Litve počet ľudí očakávajúcich pozitívne dôsledky vo svojom živote takisto vzrastá, avšak pomalšie – dosiahol 35 % (+2 pb); 44 % (–3 pb) respondentov pritom očakáva negatívne dôsledky.

Pokiaľ ide o možné dôsledky zavedenia eura na ceny, zaznamenal sa pozitívny trend, lebo počet respondentov NČŠ-7, ktorí očakávajú, že euro udrží stabilné ceny, sa od roku 2012 [24 % (+2 pb)] zvyšuje a v roku 2013 dosiahol +13pp). Naproti tomu 65 % (–2 pb) respondentov v NČŠ-7 očakáva, že ceny sa zvýšia. V Litve sa od roku 2013 počet respondentov, ktorí očakávajú, že euro udrží stabilné ceny, zvýšil o 4 pb na 18 %. Bez ohľadu na to je však negatívny vplyv zavedenia eura na ceny stále hlavnou obavou pre Litovčanov: 75 % z nich očakáva, že ceny stúpnu (–3 pb). Obavy zo zneužívania zavedenia eura pri stanovovaní cien v NČŠ-7 mierne klesli [71 % (–3 pb)], pričom výsledky prieskumu v Litve odzrkadľujú tento klesajúci trend [70 % (–5 pb)].

Pokiaľ ide o otázku, či by zavedenie eura znamenalo stratu kontroly nad hospodárskou politikou, väčšina respondentov [53 % (+4 pb)] v NČŠ-7 nesúhlasí s týmto tvrdením, čo je vo všeobecnosti v súlade s výsledkom zaznamenaným v Litve [50 % (+2 pb)].

Litovčania si v súvislosti s prijatím eura v Litve zvolili spomedzi šiestich ponúknutých možností (pričom mohli uviesť viacero možností) tieto najdôležitejšie očakávania: občania sa po prijatí eura budú cítiť byť viac Európanmi [51 % (+3 pb)] a posilní sa postavenie Európy vo svete [49 % (+7 pb)]. Na tretiu priečku sa dostalo očakávanie, že euro zabezpečí zdravšie verejné financie [38 % (+2 pb)].

3.2.Informovanosť o eure

V Litve už bola v apríli 2014 zaznamenaná značná miera informovanosti o možnom zavedení eura, pričom 82 % oslovených občanov očakávalo, že k tomu dôjde v roku 2015.

Pokiaľ ide o informácie o eure, výsledky v Litve sa od roku 2013 výrazne zlepšili a dosahujú najlepšiu úroveň v NČŠ-7 (spolu s Českou republikou). 50 % (+9 pb) oslovených občanov sa cíti byť informovaných a z nich 42 % pomerne dobre informovaných. V NČŠ-7 sa pocit informovanosti o eure mierne zlepšil (42 %, +1 pb), zatiaľ čo 56 % (–1 pb) respondentov sa necíti byť informovaných.

Na otázku, či by dôverovali informáciám o prechode na euro poskytnutým určitými inštitúciami alebo skupinami, respondenti v NČŠ-7 uviedli, že najviac dôverujú informáciám poskytovaným národnou centrálnou bankou [76 % (+1 pb)] a potom inštitúciami EÚ [59 % (+3 pb)]. Najmenej dôveryhodnými inštitúciami alebo skupinami v tejto súvislosti sú novinári [28 % (bez zmeny pb)] a odbory/profesijné organizácie [29 % (–1 pb)]. V Litve sa najväčšej dôvere verejnosti tešia informácie o prechode na euro, ktoré poskytuje Litovská banka [65 % (+6 pb)]. Ďalej sú to inštitúcie EÚ [62 % (+4 pb)], daňová správa [53 % (+8 pb)], litovská vláda [52 % (bez zmeny pb)] a na poslednom mieste sa ocitli novinári [28 % (+2 pb)].

84 % (+4 pb) litovských respondentov v súlade so všeobecným trendom uviedlo, že základné informácie, ktoré má informačná kampaň poskytovať, predstavuje duálne uvádzanie cien v obchodoch, ďalej uvádzanie duálnych cien na účtenkách (74 % (+4 pb)) a na výplatných páskach (63 % (+4 pb)). Zatiaľ čo 79 % (+3 pb) opýtaných občanov NČŠ-7 zastáva názor, že základnou informáciou v kampani je informácia o hodnote 1 eura, pre túto voľbu sa rozhodlo len 49 % Litovčanov (–2 pb). To by mohlo súvisieť s dlhodobým naviazaním litasu na euro v rámci režimu riadenia meny. To isté sa vzťahuje aj na praktické dôsledky vo vzťahu ku mzde a bankovému účtu: 77 % (+2 pb) respondentov v NČŠ-7 to považuje za základné informácie, ale menej dôležité je to pre občanov Litvy (58 % (–1 pb)). Na otázku, ktoré aspekty kampane by považovali za zásadné, litovskí občania na prvom mieste uviedli televíznu reklamu (72 % (+2 pb)), na druhom mieste reklamu v tlači (57 % (pb bez zmeny)), po nich nasledovala reklama v rozhlase (56 % (–1 pb)). Pozícia letákov a brožúr v tomto ohľade bola oveľa horšia: iba 30 % (bez zmeny pb).

Je potrebné zamerať informačnú kampaň na informovanie o praktických aspektoch prechodu na euro v Litve, zabezpečiť správne uplatňovanie požiadaviek na dvojité uvádzanie cien a starostlivo monitorovať stanovovanie cien počas obdobia prechodu na euro, pretože tieto aspekty sú predmetom hlavných obáv občanov. Obavy občanov a skepticizmus voči euru by sa mali riešiť poskytovaním primeraných informácií o eure a prechode na euro. Všetky existujúce informačné kanály by sa mali využívať s cieľom, aby sa informácie dostali ku všetkým segmentom obyvateľstva.

4.Celkové závery a ďalší postup

Praktické prípravy v Lotyšsku prebiehajú vcelku uspokojivo. Komisia však určila niektoré oblasti, v ktorých je potrebné zvýšiť úsilie. Litovským orgánom sa najmä odporúča, aby prijali ďalšie opatrenia s cieľom obmedziť objem hotovosti v litas v obehu už pred dňom prechodu na euro. Vzhľadom na to, že zvýšenie cien súvisiace so zavedením eura patrí medzi najväčšie obavy, ktoré vyjadrili litovskí občania, mali by sa výrazne posilniť plánované opatrenia na zabránenie nekalým praktikám a nesprávnemu vnímaniu cenového vývoja občanmi. Informácie o vývoji cien po dni prechodu na euro by sa mali uverejniť už začiatkom januára 2015. Malo by sa vyvinúť úsilie, aby sa dosiahla čo najvyššia miera účasti na memorande o správnej obchodnej praxi. Ďalej treba zabezpečiť, aby sa nápravné opatrenia proti podnikom, ktoré nedodržiavajú požiadavky týkajúce sa uvádzania a prepočtu cien (napr. pravidlá zaokrúhľovania) alebo ktoré neuplatňujú správne memorandum o správnej obchodnej praxi, prijali veľmi rýchlo a následne aby sa právoplatné rozhodnutie prijalo najneskôr do 48 hodín.

S cieľom umožniť Komisii posúdiť pokrok dosiahnutý pri vykonávaní komunikačnej kampane je dôležité, aby Európska komisia pravidelne dostávala informácie o aktuálnom stave komunikačných činností a výsledkoch prieskumov verejnej mienky, ktoré zadáva Litovská banka. Európska komisia znovu posúdi praktické prípravy Litvy na zavedenie eura, vrátane jej reakcie na odporúčania uvedené v tejto správe a účinkov prebiehajúcej informačnej kampane. Zistenia Komisie sa uverejnia v ďalšej správe (pätnásta správa o praktických prípravách na budúce rozšírenie eurozóny) do konca roku 2014.