EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 1. 2014 COM(2014) 40 final 2014/0017(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (Text s významom pre EHP) {SWD(2014) 30 final}

{SWD(2014) 31 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Celosvetová finančná kríza z roku 2008 odhalila vo finančnom systéme významné regulačné medzery, neúčinný dohľad, nepriehľadnosť trhov a veľmi zložité produkty. EÚ prijala rad opatrení, aby bol bankový systém spoľahlivejší a stabilnejší, medzi ktoré patrili prísnejšie kapitálové požiadavky, pravidlá lepšieho riadenia a dohľadu a režimy riešenia krízových situácií. Pokrok dosiahnutý pri zriaďovaní bankovej únie má v tejto súvislosti takisto rozhodujúci význam. Návrh týkajúci sa štrukturálnych reforiem bankového sektora EÚ, ktorý sa predkladá v balíku, ktorého súčasťou je aj tento návrh, je posledným prvkom nového regulačného rámca, ktorým sa zabezpečí, že aj tie najväčšie banky v EÚ sa stanú menej komplexnými a ich krízové situácie bude možné účinne riešiť, a to s minimálnymi dôsledkami pre daňovníkov. Kríza však poukázala na potrebu zlepšiť transparentnosť a monitorovanie nielen v tradičnom bankovom sektore, ale aj v oblastiach, v ktorých sa vykonávali nebankové úverové činnosti – v tzv. tieňovom bankovníctve. Konkrétne sa prostredníctvom subjektov a činností tieňového bankovníctva získavajú finančné prostriedky, ktoré majú podobný charakter ako vklady, vykonáva sa transformácia splatnosti alebo likvidity, umožňuje prenos kreditného rizika alebo používa priamy alebo nepriamy pákový efekt. Na konci roka 2012 dosiahli celkové aktíva tieňového bankovníctva objem 53 biliónov EUR, čo je približne polovica regulovaného bankového systému, a koncentrovali sa najmä v Európe (približne 23 biliónov EUR) a v Spojených štátoch (približne 19,3 bilióna EUR). Opatrenia týkajúce sa týchto záležitostí prebiehajú na medzinárodnej úrovni a sú koordinované prostredníctvom G20 a Rady pre finančnú stabilitu (FSB), ktorá iniciovala komplexnú prácu na identifikáciu kľúčových rizík tieňového bankového systému. Zastrešujúcim cieľom, ktorý opätovne potvrdila G20 pri niekoľkých príležitostiach, je odstrániť nepriehľadné miesta vo finančnom sektore, ktoré majú potenciálny vplyv na systémové riziko alebo len vyplývajú z regulačnej arbitráže, a rozšíriť reguláciu a dohľad na všetky systémovo významné finančné inštitúcie, nástroje a trhy. V tejto súvislosti prijala FSB v auguste 2013 politický rámec pozostávajúci z jedenástich odporúčaní na riešenie rizík tieňového bankovníctva pri požičiavaní cenných papierov a repo obchodoch. Uvedené odporúčania v septembri 2013 následne podporili vedúci predstavitelia G20. Rámec sa vzťahuje na transparentnosť požičiavania cenných papierov a repo transakcií zo strany finančných inštitúcií voči orgánom, ako aj medzi správcami fondov a koncovými investormi, minimálne predpisy pre reinvestície peňažného kolaterálu, ďalšie založenie aktív klientov, minimálne regulačné predpisy pre oceňovanie kolaterálu a riadenie a hodnotenie zavádzania CCP na inter-dealer trhoch pre repo transakcie. Toto nariadenie sa zameriava na zvýšenie transparentnosti požičiavania cenných papierov a repo transakcií. Transparentnosť je dôležitá s cieľom zabezpečiť, aby dotknuté orgány a všetci účastníci trhu boli primerane oboznámení s tým, ako trhy fungujú, a o rozsahu a povahe každého potenciálneho rizika. V tejto súvislosti má transparentnosť zásadný význam, keďže poskytuje informácie potrebné na vypracovanie účinných a efektívnych politických nástrojov na predchádzanie systémovým rizikám. V októbri 2012 sa v Liikanenovej správe dospelo k záveru, že existujúcimi a prebiehajúcimi regulačnými reformami sa neriešia všetky základné problémy v bankovom sektore EÚ a vydalo sa v nej niekoľko odporúčaní. Opatreniami prijatými v nadväznosti na tieto odporúčania prostredníctvom nariadenia o štrukturálnej bankovej reforme, ktoré bolo prijaté súčasne s týmto návrhom, sa zakážu určité obchodné činnosti bánk a uvalia sa na ne štrukturálne obmedzenia. Ako sa však uviedlo v zelenej knihe o tieňovom bankovníctve, ktorú Komisia prijala 19. marca 2012, posilnením regulácie bánk by sa mohla značná časť bankových činností dostať za hranice tradičného bankovníctva a smerovať do tieňového bankovníctva.To by viedlo k čoraz nepriehľadnejšiemu finančnému systému a poskytlo menej priestoru na kontrolu orgánmi dohľadu. Tým by sa problém už v súčasnosti pevného previazania medzi regulovaným sektorom a sektorom tieňového bankovníctva len prehĺbil. Takáto regulačná arbitráž by vo veľkej miere oslabila vplyv úsilia celosvetových a európskych finančných reforiem a vytvorili by sa značné riziká finančnej nestability. Z uvedeného dôvodu musí legislatívny návrh o štrukturálnej reforme sprevádzať záväzná transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a požiadavky ich oznamovania. Takto sa tieto dva súbory regulačných opatrení navzájom dopĺňajú a posilňujú. Tento nový legislatívny vývoj v bankovom sektore vrátane štrukturálnych opatrení by mohol zapríčiniť, že banky presunú časť svojej činnosti do menej regulovaných oblastí, ako je tieňové bankovníctvo. S cieľom podrobne sledovať trhové trendy, pokiaľ ide o subjekty, ktorých činnosti možno označiť za tieňové bankovníctvo, najmä v oblasti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, je potrebné zaviesť požiadavky transparentnosti, ktoré by orgánom dohľadu a regulačným orgánom pomohli pri identifikácii slabých miest, ako aj určení ďalších možných krokov na riešenie zistených problémov. V snahe zabezpečiť, aby prínosy dosiahnuté posilnením odolnosti určitých aktérov a trhov neznížili finančné riziká prechodu do menej regulovaných oblastí, je posilnenie transparentnosti a dostupnosti údajov, pokiaľ ide o činnosti tieňového bankovníctva, nevyhnutné. Ako bolo zdôraznené v oznámení Komisie o tieňovom bankovníctve a v uznesení Európskeho parlamentu o tieňovom bankovníctve z novembra 2012, posilnenie transparentnosti a dostupnosti údajov, najmä v prípade činností, ktoré sa v sektore tieňového bankovníctva často vykonávajú, ako sú zmluvy o repo transakciách a požičiavanie cenných papierov, označovaných aj ako transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, je nevyhnutné. V tejto súvislosti poskytuje práca vykonaná FSB určité spresnenie požadovanej úrovne transparentnosti. Okrem toho je transparentnosť osobitne dôležitá s tým cieľom, aby sa mohli sledovať riziká, ktoré môžu vzniknúť z dôvodu prepojenia regulovaného finančného sektora a sektora tieňového bankovníctva, nadmerná finančná páka a procyklické správanie. Takýto prístup je plne v súlade s odporúčaniami FSB o tieňovom bankovníctve z roku 2013, ktoré boli potvrdené na samite G20 v Petrohrade, na zníženie rizík a procyklických podnetov súvisiacich s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov a ďalším založením, ktoré môžu obnoviť napätie vo financovaní v časoch napätia na trhoch. Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, iné rovnocenné štruktúry financovania a ďalšie založenie hrajú v globálnom finančnom systéme dôležitú úlohu. Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov pozostávajú z akejkoľvek transakcie, v rámci ktorej sa aktíva patriace protistrane používajú na tvorbu prostriedkov financovania. V praxi prevažne ide o požičiavanie alebo vypožičiavanie cenných papierov a komodít, repo transakciealebo obrátené repo transakcie či transakcie typu „buy-sell back“ alebo „sell-buy back“. Všetky tieto transakcie majú podobné alebo dokonca identické ekonomické účinky. Tieto techniky používajú takmer všetci aktéri finančného systému, či už sú to banky, obchodníci s cennými papiermi, poisťovne, dôchodkové fondy alebo investičné fondy. Poskytujú dodatočnú trhovú likviditu, účastníkom trhu uľahčujú financovanie, podporujú tvorbu cien obchodovateľných aktív a centrálnym bankám umožňujú vykonávanie operácií menového financovania. Môžu však takisto viesť k tvorbe úveru prostredníctvom transformácie splatnosti a likvidity a účastníkom trhu umožniť vytváranie veľkých vzájomných expozícií. Ďalšie založenie kolaterálu na podporu viacnásobných obchodov, najmä transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, umožnilo zvýšenú likviditu, ako aj rastúce využívanie skrytej finančnej páky a vzájomného prepojenia v systéme. Keď sa dôvera v hodnotu aktív, bezpečnosť protistrán a ochranu investorov zrútila, došlo k masovému vyberaniu vkladov na veľkoobchodnom trhu, čo viedlo k náhlemu znižovaniu finančnej páky a/alebo verejným záchranným sieťam (facility centrálnej banky atď.). V tejto súvislosti sa dôvera a likvidita financovania vytratili a dokonca aj pre najväčšie a najsilnejšie banky už nebolo možné získať prístup ku krátkodobému alebo dlhodobému financovaniu. Prispievajú k zvyšovaniu využívania finančnej páky a posilňovaniu procyklického charakteru finančného systému, ktorý sa potom stáva zraniteľným v dôsledku masového vyberania vkladov a náhleho znižovania finančnej páky. Hoci tieto techniky môžu mať významný vplyv na výkonnosť investičných fondov, v súčasnosti sa investorom riadne nezverejňujú. Na rozdiel od iných finančných inštitúcií používajú správcovia investičných fondov pri zapájaní sa do činností transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov peňažné prostriedky investorov. Bez úplných a správnych informácií o využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a o možných konfliktoch záujmov, ku ktorým môže dôjsť, nemôžu investori prijímať informované rozhodnutia. Je preto dôležité znížiť nedostatočnú transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, iných rovnocenných štruktúr financovania a ďalšieho založenia. Vzhľadom na tieto skutočnosti je cieľom tohto nariadenia vytvorenie bezpečnejšieho a transparentnejšieho finančného systému a zavedenie opatrení na zlepšenie transparentnosti v troch hlavných oblastiach: 1) monitorovanie hromadenia systémových rizík týkajúcich sa transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov v rámci finančného systému; 2) zverejňovanie informácií o takýchto transakciách investorom, ktorých aktíva sú použité v rámci týchto alebo rovnocenných transakcií a 3) zmluvná transparentnosť činností v oblasti ďalšieho založenia. V praxi navrhované opatrenia pokryjú odporúčania 1 a 2 FSB, ktoré od príslušných orgánov požadujú, aby zhromažďovali dodatočné údaje o využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, odporúčanie 5, ktoré od správcov fondov požaduje transparentnosť voči svojim investorom, a odporúčanie 7, ktoré osobitne od finančných sprostredkovateľov požaduje, aby svojim klientom v dostatočnej miere zverejnili informácie v súvislosti s ďalším založením aktív. Tieto odporúčania tak pokrývajú všetky aspekty transparentnosti spojené s využívaním transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. Toto nariadenie za týmto účelom dopĺňa navrhované nariadenie o štrukturálnej reforme bánk. 2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Komisia otvorila 19. marca 2012 verejné konzultácie k svojej zelenej knihe o tieňovom bankovníctve s veľkým a významným prínosom zúčastnených strán. Iniciatíva Komisie v tejto oblasti zaznamenala všeobecnú podporu a rastúci konsenzus v tom, že systém tieňového bankovníctva by mal podliehať dohľadu a posilnenému regulačnému rámcu. Dôležitosť primeraných opatrení v tejto oblasti zdôraznil aj Európsky parlament vo svojej iniciatívnej správe o tieňovom bankovníctve. Okrem toho uskutočnila FSB v novembri 2012 v rámci príprav svojich medzinárodných odporúčaní týkajúcich sa tieňového bankovníctva verejné konzultácie o príslušných problémoch na trhoch s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov, okrem iného o nedostatočnej transparentnosti. V rámci týchto konzultácií sa ukázala široká podpora väčšej transparentnosti na trhoch s požičiavaním cenných papierov a repo transakciami, pričom mnohí respondenti navrhli zohľadniť existujúce požiadavky oznamovania a iné dostupné údaje o trhu. Mnohé zúčastnené strany sa takisto zhodli na tom, že na zhromažďovanie komplexných trhových údajov o repo transakciách a požičiavaní cenných papierov budú pravdepodobne najúčinnejšie archívy obchodných údajov. V roku 2012 sa uskutočnila cielenejšia verejná konzultácia o rôznych otázkach spojených s PKIPCP (podnikmi kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov), na ktorej boli zúčastnené strany požiadané najmä o to, aby sa vyjadrili k potrebe zvýšených požiadaviek transparentnosti pre investičné fondy. Komisia získala celý rad informácií o súčasných normách transparentnosti v sektore správy aktív, ako aj stanoviská k možným spôsobom zlepšenia transparentnosti voči investorom. V tejto iniciatíve sú premietnuté aj diskusie so všetkými hlavnými zúčastnenými stranami vrátane regulačných orgánov pre cenné papiere a bankovníctvo, ECB a všetkých druhov účastníkov trhu. Sú v nej zohľadnené názory vyjadrené počas verejných konzultácií o tieňovom bankovníctve v roku 2012. Konzultované boli aj členské štáty. Medzirezortná riadiaca skupina pre bankovú štrukturálnu reformu bola zriadená v marci 2013 so zástupcami z generálnych riaditeľstiev COMP, ECFIN, EMPL, ENTR, JUST, MARKT, SG, SJ, TAXUD a JRC. Riadiaca skupina pre posúdenie vplyvu sa stretla v marci 2013, apríli 2013 a septembri 2013 a prispela k činnostiam na posúdení vplyvu. Návrh posúdenia vplyvu bol 16. októbra 2013 prediskutovaný s výborom pre posudzovanie vplyvu (ďalej len „IAB“) Komisie. Na základe negatívneho stanoviska bolo v decembri 2013 predložené revidované posúdenie vplyvu. V posúdení vplyvu sa určili tri hlavné problémy v súvislosti s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov: skutočnosť, že regulačné orgány nedokážu účinne monitorovať využívanie transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, že existujú riziká využívania uvedených transakcií na ujmu investorov fondov a že ďalšie založenie prenáša právne a hospodárske riziká na trh. Príčinou všetkých týchto problémov sú hlavné otázky, ktoré určila aj FSB, konkrétne chýbajúce komplexné (časté a podrobné) údaje o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a že uvedené transakcie vytvárajú konflikty záujmov medzi správcami fondov a investormi fondov. S cieľom riešiť identifikované problémy sa v posúdení vplyvu dospelo k záveru, že je potrebná kombinácia rôznych opatrení vrátane oznamovania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov archívom obchodných údajov, zverejňovania informácií o využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov investorom fondov a potreby predchádzajúceho súhlasu na ďalšie založenie finančných nástrojov a aby tieto finančné nástroje boli pred tým, než sa ďalšie založenie uskutoční, prevedené na účet otvorený na meno prijímajúcej protistrany. Tým sa zabezpečí riadny dohľad a regulácia činností tieňového bankovníctva pri využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. Využívanie transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov ako také nebude zakázané ani obmedzené konkrétnymi obmedzeniami, bude však transparentnejšie. Neočakáva sa, že by vybrané možnosti ako také vytvárali štrukturálne vplyvy na trh s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov. Vybrané možnosti síce zvýšia náklady na oznamovanie pre protistrany, avšak toto zvýšenie vyvážia prínosy v podobe väčšej transparentnosti pre príslušné orgány, klientov, investorov a celú spoločnosť.

3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1.Právny základ Právnym základom pre tento návrh je článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý umožňuje prijímať opatrenia na aproximáciu vnútroštátnych ustanovení so zameraním na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu. Odporúčania FSB a vývoj predpokladaný po štrukturálnej reforme bankového sektora v Únii pravdepodobne prilákajú pozornosť regulačných orgánov členských štátov s cieľom riešiť potrebu zlepšenia transparentnosti činností, ktoré by mohli byť presunuté z regulovaných bankových skupín do tieňových bánk, kde môže byť menej priestoru na kontrolu zo strany orgánov dohľadu. Jednotné pravidlá transparentnosti sú tak potrebné na posilnenie finančnej stability, ochranu investorov, zlepšenie cezhraničného poskytovania služieb, zamedzenie regulačnej arbitráži a na zabránenie tomu, aby rozdielne vnútroštátne opatrenia vytvárali prekážky pre hladké fungovanie vnútorného trhu. 3.2.Subsidiarita Podľa zásady subsidiarity stanovenej v článku 5 ZFEÚ by v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej právomoci, mala EÚ konať len vtedy a v takom rozsahu, ak ciele navrhovaného opatrenia nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty, ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov navrhovaného opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ďalšieho založenia a iných štruktúr financovania. Vzájomné prepojenia týchto činností tieňového bankovníctva v rámci vnútorného trhu a ich systematická povaha si vyžadujú koordinované opatrenie Únie. Väčšina transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ako aj činnosti spojené s ďalším založením sa vykonávajú na cezhraničnom základe medzi subjektmi, ktoré často nemajú svoje sídlo v rovnakej jurisdikcii, a zahŕňajú aktíva a meny vydávané v rôznych jurisdikciách. Na pokrytie širokej škály transakcií, a aby orgány dohľadu mohli mať na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie komplexný prehľad o trhoch s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov v celej EÚ, je potrebné konať minimálne na úrovni Únie. Účinnosť nápravných opatrení vykonaných autonómnym a nekoordinovaným spôsobom jednotlivými členskými štátmi by bola pravdepodobne veľmi nízka, keďže takého nápravné opatrenia by boli schopné zachytiť len časť trhu. Okrem toho vzhľadom na systémový vplyv problémov by sa nekoordinované opatrenie mohlo ukázať ako kontraproduktívne z dôvodu rizika roztrieštenosti a nejednotnosti údajov. Potrebný makroekonomický prehľad požadovaný na monitorovanie využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov môžu poskytnúť len agregované údaje na úrovni Únie. Pokiaľ ide o investičné fondy, odvetvie európskych fondov má významný cezhraničný rozmer. Podiel cezhraničných aktív odvetvia európskych investičných fondov ako celku (spravované aktíva PKIPCP a aktíva mimo PKIPCP) sa v poslednom desaťročí viac než zdvojnásobil. Od roku 2012 približne jeden z dvoch investorov nakupuje fond, ktorý nie je usadený v krajine rezidencie investora. Je preto dôležité, aby sa štandardy ochrany investora uplatňovali rovnomerne v celej EÚ v snahe zabezpečiť, aby z potrebnej transparentnosti využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov ťažili všetci európski investori. 3.3.Proporcionalita Podľa zásady proporcionality stanovenej v článku 5 ZFEÚ by obsah a forma opatrenia EÚ nemala prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Tým, že sa návrhom nebude upravovať viac než zavedenie transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ďalšieho založenia a iných štruktúr financovania, je tento návrh obmedzený na opatrenia nevyhnutné na umožnenie účinného odstránenia rizík, ktoré predstavujú subjekty tieňového bankovníctva. V nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržujú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie. 3.4.Podrobné vysvetlenie návrhu Navrhované nariadenie obsahuje opatrenia zamerané na oznamovanie transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov archívom obchodných údajov (kapitoly II a III), požiadavku oznamovania, pokiaľ ide o fondy (kapitola IV) a požiadavky pre protistrany, ktoré sa zapájajú do ďalšieho založenia (kapitola V). Zvyšné kapitoly týkajúce sa rozsahu pôsobnosti a vymedzenia pojmov (kapitola I), dohľadu a príslušných orgánov (kapitola VI), vzťahov s tretími krajinami (kapitola VII), administratívnych sankcií a opatrení (kapitola VIII) a preskúmania a záverečných ustanovení (kapitoly IX a X) sa vzťahujú na všetky tieto časti. V tejto časti sa stručne opisujú hlavné prvky tohto nariadenia. 3.4.1.Rozsah pôsobnosti návrhu (kapitola I) Cieľom tohto nariadenia je zvýšiť finančnú stabilitu v EÚ prostredníctvom zvýšenia transparentnosti určitých činností v rámci trhu, akými sú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, ďalšie založenie a iné štruktúry financovania, ktoré majú rovnocenný ekonomický účinok ako transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov. Vzťahuje sa na všetky protistrany trhov s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov, investičné fondy vymedzené v smerniciach 2009/65/ES a 2011/61/EÚ a všetky protistrany, ktoré sa zapájajú do ďalšieho založenia. Navrhované opatrenie sa vzťahuje na všetky finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál, ktoré sú uvedené v smernici 2004/39/ES (MiFID). 3.4.2.Transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov vrátane registrácie archívov obchodných údajov a dohľadu nad nimi (kapitoly II a III)

Toto nariadenie vytvára rámec Únie, podľa ktorého budú finančné a nefinančné protistrany transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov efektívne oznamovať údaje o transakcii archívom obchodných údajov. Tieto informácie sa budú centrálne uchovávať a príslušným orgánom, ako sú ESMA, ESRB a ESCB, budú ľahko a priamo dostupné na účely identifikácie a monitorovania rizík pre finančnú stabilitu súvisiacich s činnosťami tieňového bankovníctva regulovaných a neregulovaných subjektov. Tieto ustanovenia sú v súlade s odporúčaniami FSB, v ktorých sa uvádza, že jurisdikcie by mali rozhodnúť o najvhodnejšom spôsobe zhromažďovania údajov a prípadne stavať na existujúcich procesoch zhromažďovania údajov a trhových infraštruktúrach. FSB ďalej uvádza, že archívy obchodných údajov budú pravdepodobne účinným spôsobom zhromažďovania takýchto údajov. Toto oznamovanie by malo v čo najvyššej možnej miere minimalizovať príslušné prevádzkové náklady pre účastníkov trhu, a preto by malo vychádzať z už existujúcich infraštruktúr a procesov. ESMA by mal pri vypracúvaní regulačných technických predpisov predpokladaných v tomto nariadení alebo pri návrhu na ich revíziu zvážiť existujúce predpisy stanovené v nariadení 648/2012/ES a reguláciu archívov obchodných údajov pre derivátové zmluvy a ich budúci vývoj. 3.4.3.Transparentnosť voči investorom (kapitola IV) Nové ustanovenia týkajúce sa transparentnosti využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a pravidiel pre iné štruktúry financovania stanovené v tomto nariadení sú úzko prepojené so smernicami 2009/65/ES a 2011/61/EÚ, keďže tvoria právny rámec, ktorým sa upravuje zriadenie a správa podnikov kolektívneho investovania a ich uvádzanie na trh. V snahe umožniť investorom uvedomiť si riziká spojené s využívaním transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania by správcovia fondov mali v pravidelných intervaloch oznamovať aj podrobné informácie o každom využití týchto techník. Súčasné periodické správy, ktoré musia správcovské spoločnosti PKIPCP alebo investičné spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF vypracovávať, budú obsahovať tieto dodatočné informácie o využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania. Tieto nové pravidlá transparentnosti dopĺňajú ustanovenia smernice 2009/65/ES a smernice 2011/61/EÚ o správcoch AIF. Tieto nové jednotné pravidlá transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania by sa mali uplatňovať navyše k tým, ktoré sú stanovené v smerniciach 2009/65/ES a 2011/61/EÚ. Tieto ustanovenia sú v súlade s odporúčaniami FSB, v ktorých sa uvádza, že orgány by mali preskúmať požiadavky oznamovania pre správcov fondov vo vzťahu ku koncovým investorom vychádzajúc z návrhu FSB a zvážiť, či nie je potrebné riešiť nejaké nedostatky. 3.4.4.Transparentnosť ďalšieho založenia (kapitola V) S cieľom zvýšiť zmluvnú a operatívnu transparentnosť by mali byť protistranám, ktoré sa zapájajú do ďalšieho založenia, uložené požiadavky na minimálne informácie. Každé ďalšie založenie by sa preto malo uskutočniť len s výslovným vedomím súvisiacich rizík a s predchádzajúcim súhlasom poskytujúcej protistrany v zmluvnej dohode a malo by byť primerane zachytené na účtoch cenných papierov. Protistrane prijímajúcej finančné nástroje ako kolaterál bude umožnené ich ďalej založiť len s výslovným súhlasom poskytujúcej protistrany a len po ich prevedení na jej vlastný účet. Táto požiadavka by sa mala vykladať navyše k smernici 2002/47/ES a smernici 2004/39/ES. V odporúčaniach FSB sa uvádza, že orgány by mali zabezpečiť, aby regulácia aktív klienta zabezpečila dostatočné zverejňovanie informácií klientom, pokiaľ ide o ďalšie založenie, aby si boli vedomí rizík. Toto nariadenie je v súlade s týmto odporúčaním. 3.4.5.Dohľad a príslušné orgány (kapitola VI) V navrhovanom nariadení sa definujú pravidlá určovania príslušných orgánov na rôzne účely vrátane udeľovania povolení, registrácie, dohľadu a presadzovania opatrení týkajúcich sa oznamovania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov archívom obchodných údajov a uskutočňovania ďalšieho založenia. Keď ich členské štáty oznámia, ESMA uverejní zoznam príslušných orgánov na svojej webovej lokalite a tento zoznam bude nepretržite aktualizovať. Toto nariadenie poveruje dohľadom nad dodržiavaním pravidiel transparentnosti investičných fondov príslušné orgány, ktoré už členské štáty určili podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov. Dohľad nad oznamovaním ďalšieho založenia, ako aj nad dodržiavaním pravidiel ďalšieho založenia by mali vykonávať príslušné orgány, ktoré členské štáty určili podľa článku 16 tohto nariadenia. 3.4.6.Vzťahy s tretími krajinami (kapitola VII) Vzhľadom na globálnu povahu transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov musia mať dotknuté orgány rôznych jurisdikcií možnosť prístupu k údajom uchovávaným v archívoch obchodných údajov umiestnených v rôznych jurisdikciách. S cieľom zabezpečiť vzájomný priamy prístup k údajom zo strany dotknutých orgánov je Komisia na základe článku 19 tohto nariadenia splnomocnená uzatvárať dohody o spolupráci s príslušnými tretími krajinami pod podmienkou zabezpečenia služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány zdieľajú s tretími stranami. 3.4.7.Administratívne sankcie a opatrenia (kapitola VIII) Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa na porušenia navrhovaného nariadenia uplatňovali primerané administratívne sankcie a opatrenia. Príslušné orgány by na tento účel mali mať k dispozícii minimálny súbor administratívnych sankcií a opatrení vrátane odňatia povolenia, verejných varovaní, odvolania vedenia, vrátenia ziskov získaných pri porušení tohto nariadenia, pokiaľ ich možno určiť, a administratívnych pokút. Príslušné orgány by pri určovaní druhu a výšky sankcie mali vziať do úvahy viaceré kritériá stanovené v nariadení vrátane veľkosti a finančnej sily zodpovednej osoby, vplyvu porušenia a kooperatívneho konania zodpovednej osoby. Navrhované nariadenie nebráni jednotlivým členským štátom stanoviť prísnejšie normy. 3.4.8.Preskúmanie (kapitola IX) Prijatie tohto nariadenia by predstavovalo prvý súbor pravidiel transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, iných štruktúr financovania a ďalšieho založenia na úrovni EÚ. Preto je dôležité posúdiť, či sa opatrenia opísané vyššie osvedčili ako účinný a efektívny spôsob dosiahnutia väčšej transparentnosti týchto činností. Preto tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia podá správu o vhodnosti opatrení transparentnosti a prípadne predloží revidovaný návrh. 4.VPLYV NA ROZPOČET Finančný a rozpočtový vplyv návrhu sa uvádza v pripojenom legislatívnom finančnom výkaze.



2014/0017 (COD) Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Celosvetová finančná kríza z roku 2008 odhalila vo finančnom systéme významné regulačné medzery, neúčinný dohľad, nepriehľadnosť trhov a veľmi zložité produkty. Únia prijala rad opatrení, aby bol bankový systém spoľahlivejší a stabilnejší, medzi ktoré patrili posilnenie kapitálových požiadaviek, pravidlá lepšieho riadenia a dohľadu či režimy riešenia krízových situácií. Pokrok dosiahnutý pri zriaďovaní bankovej únie má v tejto súvislosti takisto rozhodujúci význam. Kríza však poukázala aj na potrebu zlepšiť transparentnosť a monitorovanie nielen v tradičnom bankovom sektore, ale aj v oblastiach, v ktorých sa vykonávajú nebankové úverové činnosti – v tzv. tieňovom bankovníctve. (2)V súvislosti s činnosťami Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „FSB“) a Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) na obmedzenie tieňového bankovníctva FSB a ESRB určili riziká, ktoré predstavujú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov. Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov umožňujú rastúce využívanie finančnej páky, sú procyklické a zvyšujú vzájomnú prepojenosť na finančných trhoch. Preto viedla najmä nedostatočná transparentnosť využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania k tomu, že regulačné orgány a orgány dohľadu, ako aj investori nemohli v období pred finančnou krízou a počas nej správne posúdiť a monitorovať príslušné riziká, ktoré sú podobné bankovým rizikám, a úroveň vzájomnej prepojenosti v rámci finančného systému. V tejto súvislosti prijala FSB 29. augusta 2013 politický rámec na riešenie rizík tieňového bankovníctva pri požičiavaní cenných papierov a repo transakciách. Tento rámec následne podporili v septembri 2013 vedúci predstavitelia G20. (3)Komisia uverejnila v marci 2012 zelenú knihu o tieňovom bankovníctve. Komisia na základe rozsiahlej spätnej väzby a so zohľadnením medzinárodného vývoja uverejnila 4. septembra 2013 oznámenie Rade a Európskemu parlamentu o tieňovom bankovníctve. V oznámení sa zdôraznilo, že komplexná a nepriehľadná povaha transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov sťažuje identifikáciu protistrán a monitorovanie koncentrácie rizika. To vedie aj k rastúcemu využívaniu finančnej páky vo finančnom systéme. (4)V októbri 2012 prijala expertná skupina na vysokej úrovni, ktorej predsedal Erkki Liikanen, správu o reforme štruktúry bankového sektora Únie. Okrem iného sa v nej hovorilo o vzájomnom pôsobení medzi tradičnými bankovými systémami a systémami tieňového bankovníctva. V správe sa identifikovali riziká činností tieňového bankovníctva, ako sú vysoká finančná páka a procyklickosť, a požadovalo sa v nej zníženie prepojenia medzi bankami a systémom tieňového bankovníctva, ktoré bolo zdrojom nákazy celosystémovej bankovej krízy. V správe sa navrhli aj určité štrukturálne opatrenia na riešenie zostávajúcich nedostatkov v bankovom sektore Únie. (5)Štrukturálnymi reformami bankového systému Únie sa zaoberá samostatný legislatívny návrh. Uplatnenie štrukturálnych opatrení na banky by však mohlo mať následok v podobe presunutia určitých činností do menej regulovaných oblastí, akými je sektor tieňového bankovníctva. Z uvedených dôvodov by mali legislatívny návrh o štrukturálnej reforme bankového sektora Únie sprevádzať záväzná transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a požiadavky ich oznamovania. Pravidlá transparentnosti podľa tohto nariadenia tak dopĺňajú pravidlá Únie týkajúce sa štrukturálnej reformy. (6)Toto nariadenie reaguje na potrebu zvýšenia transparentnosti trhov s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov, a teda finančného systému. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a medzinárodnú konvergenciu vychádza toto nariadenie z odporúčaní FSB. Vytvára rámec Únie, podľa ktorého môžu byť informácie o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov efektívne oznamované archívom obchodných údajov a investorom. Túto potrebu medzinárodnej konvergencie posilňuje pravdepodobnosť, že po štrukturálnej reforme bankového sektora Únie by sa mohli činnosti, ktoré v súčasnosti vykonávajú tradičné banky, presunúť do sektora tieňového bankovníctva a mohli by zahŕňať finančné a nefinančné subjekty. Uvedené činnosti by sa preto mohli pre regulačné orgány a orgány dohľadu stať ešte netransparentnejšími, čo by im bránilo v získaní riadneho prehľadu o rizikách spojených s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov. To by len zhoršilo už teraz pevné previazanie medzi regulovaným bankovým sektorom a sektorom tieňového bankovníctva na príslušných trhoch. (7)S cieľom reagovať na otázky uvedené v odporúčaniach FSB a vývoj predpokladaný po štrukturálnej reforme bankového sektora Únie by členské štáty pravdepodobne prijali odlišné vnútroštátne opatrenia, ktoré by mohli vytvoriť prekážky pre hladké fungovanie vnútorného trhu a byť na úkor účastníkov trhu a finančnej stability. Nedostatok harmonizovaných pravidiel transparentnosti navyše vnútroštátnym orgánom sťažuje porovnávanie údajov na mikroúrovni, ktoré pochádzajú z rôznych členských štátov, a tým aj pochopenie reálnych rizík, ktoré jednotliví účastníci trhu predstavujú pre systém. Je preto nevyhnutné zamedziť tomu, aby takéto narušenia a prekážky vznikli v Únii. Vhodným právnym základom tohto nariadenia by preto mal byť článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), ako sa vykladá v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. (8)Nové pravidlá transparentnosti preto stanovujú oznamovanie údajov týkajúcich sa transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ktoré uzatvorili všetci účastníci trhu, či už ide o finančné alebo nefinančné subjekty, vrátane zloženia podkladového kolaterálu, ak je podkladový kolaterál k dispozícii alebo sa použil, a uplatňovaných zrážok. Z dôvodu efektívnosti by mali byť príslušné prevádzkové náklady pre účastníkov trhu čo najmenšie, a nové pravidlá by preto mali vychádzať z už existujúcich infraštruktúr a postupov. Z uvedeného dôvodu je dôležité, aby bol tento právny rámec v čo najvyššej možnej miere totožný s právnym rámcom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o oznamovanie derivátových zmlúv archívom obchodných údajov registrovaných na uvedený účel. To by malo rovnako umožniť archívom obchodných údajov povoleným v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 vykonávať funkciu archívu pridelenú na základe nových pravidiel, ak spĺňajú určité dodatočné kritériá.

(9)V dôsledku toho budú informácie o rizikách súvisiacich s trhmi s financovaním cenných papierov centrálne uchovávané a priamo a ľahko prístupné okrem iného Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy („ESMA“), Európskemu orgánu pre bankovníctvo („EBA“), Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov („EIOPA“), dotknutým príslušným orgánom, ESRB a príslušným centrálnym bankám Európskeho systému centrálnych bánk („ESCB“) vrátane Európskej centrálnej banky („ECB“) na účely identifikácie a monitorovania rizík pre finančnú stabilitu súvisiacich s činnosťami tieňového bankovníctva regulovaných a neregulovaných subjektov. ESMA by mal pri vypracúvaní regulačných technických predpisov stanovených v tomto nariadení alebo pri návrhu na ich revíziu zvážiť existujúce predpisy stanovené v článku 9 nariadenia 648/2012/ES a reguláciu archívov obchodných údajov pre derivátové zmluvy a ich budúci vývoj a mal by sa zamerať na zabezpečenie toho, aby dotknuté príslušné orgány, ESRB a príslušné centrálne banky ESCB vrátane ECB mali priamy a okamžitý prístup ku všetkým informáciám potrebným na plnenie svojich povinností. (10)Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia trestného alebo daňového práva, príslušné orgány, ESMA, subjekty alebo fyzické či právnické osoby iné než príslušné orgány, ktoré dostávajú dôverné informácie, by ich mali používať len na plnenie svojich povinností a pri výkone svojich funkcií. Nemalo by to však brániť výkonu funkcií vnútroštátnych orgánov zodpovedných za predchádzanie, vyšetrovanie alebo nápravu prípadov nesprávneho úradného postupu v súlade s vnútroštátnym právom. (11)Na účely efektívnej správy portfólia využívajú správcovia fondov transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov vo veľkom rozsahu. Toto využitie môže mať značný vplyv na výkonnosť uvedených fondov. Možno ich využiť buď na naplnenie investičných cieľov alebo na zvýšenie výnosov. Správcovia majú takisto možnosť využiť iné štruktúry financovania, ktoré majú účinky rovnocenné s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov. Uvedené iné štruktúry financovania zahŕňajú swapy na celkový výnos, swapy na likviditu alebo swapy na kolaterál. Správcovia fondov ich takisto využívajú vo veľkom rozsahu na zapojenie sa do určitých stratégií alebo na zvýšenie výnosov. Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov aj iné štruktúry financovania majú spoločné to, že zvyšujú všeobecný rizikový profil fondu, zatiaľ čo informácie o ich využívaní nie sú investorom riadne zverejnené. Je dôležité zabezpečiť, aby investori takýchto fondov mohli robiť informované rozhodnutia a posúdiť celkový profil z hľadiska rizika a výnosnosti investičných fondov. (12)Investície uskutočnené na základe neúplných a nepresných informácií o investičnej stratégii fondu môžu mať za následok významné straty pre investora. Je preto potrebné, aby investičné fondy zverejňovali všetky príslušné informácie súvisiace s využívaním transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov z ich strany. Úplná transparentnosť je okrem toho osobitne dôležitá v oblasti investičných fondov, keďže všetky aktíva, na ktoré sa vzťahujú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, nevlastnia správcovia fondov, ale investori fondov. Úplné zverejnenie informácií o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov je preto významným nástrojom na ochranu pred možným konfliktom záujmov. (13)Nové pravidlá týkajúce sa transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania sú úzko prepojené so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES a 2011/61/EÚ, keďže tvoria právny rámec, ktorým sa upravuje zriadenie a správa podnikov kolektívneho investovania a ich uvádzanie na trh. (14)Podniky kolektívneho investovania môžu pôsobiť ako podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov („PKIPCP“), ktoré spravujú správcovia PKIPCP alebo investičné spoločnosti, ktoré majú povolenie podľa smernice 2009/65/ES, alebo ako AIF, ktoré spravujú správcovia alternatívnych investičných fondov („správcovia AIF“), ktorí majú povolenie alebo sú registrovaní podľa smernice 2011/61/EÚ. Tieto nové pravidlá transparentnosti dopĺňajú ustanovenia uvedených smerníc. Tieto nové jednotné pravidlá transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania by sa preto mali uplatňovať navyše k tým, ktoré sú stanovené v smerniciach 2009/65/ES a 2011/61/EÚ. (15)V snahe umožniť investorom uvedomiť si riziká spojené s využívaním transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania by správcovia fondov mali v pravidelných intervaloch oznamovať aj podrobné informácie o každom využití týchto techník. Súčasné periodické správy, ktoré musia správcovské spoločnosti PKIPCP alebo investičné spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF vypracovávať, by mali obsahovať tieto dodatočné informácie o využívaní transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania. (16)V predzmluvnej dokumentácii, ako je prospekt pre fondy PKIPCP a predzmluvné zverejnenie informácií investorom AIF, by sa mala jasne zverejniť investičná politika fondu, pokiaľ ide o transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov a iné štruktúry financovania. Tým by sa malo zabezpečiť, že investori budú informovaní a uznajú súvisiace riziká pred tým, než sa rozhodnú investovať do určitého PKIPCP alebo AIF. (17)Ďalšie založenie poskytuje likviditu a protistranám umožňuje zníženie nákladov financovania. Vytvára však zložité kolaterálové reťazce medzi tradičným bankovníctvom a tieňovým bankovníctvom, a predstavuje tak riziká pre finančnú stabilitu. Nedostatočná transparentnosť, pokiaľ ide o rozsah, v akom sa finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál ďalej založili, a príslušné riziká v prípade konkurzu môžu oslabiť dôveru v protistrany a zväčšiť riziká pre finančnú stabilitu. (18)Toto nariadenie stanovuje povinnosti informovania voči protistranám vo vzťahu k ďalšiemu založeniu, ktorými by však nemalo byť dotknuté uplatňovanie odvetvových pravidiel prispôsobených špecifickým aktérom, štruktúram a situáciám. Pravidlá ďalšieho založenia stanovené v tomto nariadení by sa preto mali uplatňovať napríklad na fondy a depozitárov len do tej miery, v akej nie sú k dispozícii prísnejšie pravidlá opakovaného použitia stanovené v tomto rámci pre investičné fondy, ktoré predstavujú lex specialis a ktorých uplatnenie má prednosť pred pravidlami obsiahnutými v tomto nariadení. Týmto nariadením by najmä nemalo byť dotknuté žiadne pravidlo obmedzujúce možnosť protistrán zapojiť sa do ďalšieho založenia finančných nástrojov, ktoré protistrany alebo osoby iné než protistrany poskytli ako kolaterál. (19)S cieľom zabezpečiť, aby protistrany dodržiavali povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia a s cieľom zabezpečiť, aby sa na ne uplatňovalo podobné zaobchádzanie v celej Únii, by sa mali zabezpečiť administratívne sankcie a opatrenia, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce. Z uvedeného dôvodu by administratívne sankcie a opatrenia stanovené týmto nariadením mali spĺňať určité základné požiadavky vo vzťahu k subjektom, na ktoré sa vzťahujú, kritériám, ktoré sa majú zohľadniť pri uplatňovaní sankcie alebo opatrenia, k uverejňovaniu sankcií alebo opatrení, ku kľúčovým právomociam ukladať sankcie a k úrovniam administratívnych peňažných sankcií. Je vhodné, aby sa opatrenia a sankcie stanovené podľa smerníc 2009/65/ES a 2011/61/EÚ uplatňovali na porušenia povinností transparentnosti investičných fondov podľa tohto nariadenia. (20)Technickými predpismi v sektore finančných služieb by sa mala zabezpečiť konzistentná harmonizácia a primeraná ochrana vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v celej Únii. Je efektívne a vhodné poveriť ESMA, ako orgán s vysoko špecializovanými odbornými znalosťami, vypracovaním návrhu regulačných technických a vykonávacích predpisov, ktoré nezahŕňajú politické rozhodnutia. ESMA by mal pri tvorbe návrhu technických predpisov zabezpečiť efektívne administratívne postupy a postupy predkladania správ. Komisia by mala byť splnomocnená prijať regulačné technické predpisy prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 v týchto oblastiach: podrobnosti o rôznych druhoch transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, podrobnosti žiadosti o registráciu archívu obchodných údajov a frekvencia a podrobnosti o uverejňovaní údajov archívov obchodných údajov a prístupe k uvedeným údajom. (21)Komisia by mala byť splnomocnená prijať vykonávacie technické predpisy vypracované ESMA prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v súlade postupom stanoveným v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, pokiaľ ide o formát a frekvenciu správ, formát žiadosti o registráciu archívu obchodných údajov, ako aj postupy a formuláre výmeny informácií o sankciách s ESMA. (22)Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu zoznamu subjektov, ktoré by mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, s cieľom zabrániť obmedzeniu ich právomoci vykonávať ich úlohy v záležitostiach spoločného záujmu; konkrétne podrobnosti týkajúce sa vymedzenia pojmov; druhy poplatkov, záležitosti, za ktoré sa poplatky platia, výšku poplatkov a spôsob ich úhrady archívmi obchodných údajov a zmenu prílohy s cieľom aktualizovať informácie o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ako aj o iných štruktúrach financovania a informácií určených investorom. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (23)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky pre vykonávanie tohto nariadenia by sa Komisii mala udeliť právomoc prijímať rozhodnutia o posúdení pravidiel z tretích krajín na účely uznania archívov obchodných údajov z tretej krajiny. (24)V súlade so zásadou proporcionality je nevyhnutné a primerané zabezpečiť transparentnosť určitých činností v rámci trhu, ako sú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, ďalšie založenie a prípadne iné štruktúry financovania, a umožniť monitorovanie a identifikáciu zodpovedajúcich rizík pre finančnú stabilitu. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie vytýčených cieľov. (25)Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na ochranu osobných údajov, právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života, právo na obhajobu a zásadu ne bis in dem, slobodu podnikania, vlastnícke právo, právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces. Toto nariadenie sa musí uplatňovať podľa týchto práv a zásad, PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Kapitola I Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, iných štruktúr financovania a ďalšieho založenia. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1.Toto nariadenie sa uplatňuje na: a)protistranu transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov, ktorá je usadená: 1.v Únii vrátane všetkých jej pobočiek bez ohľadu na to, kde sú umiestnené; 2.v tretej krajine, ak je transakcia spočívajúca vo financovaní cenných papierov uzavretá v rámci činností pobočky v EÚ; b)správcovské spoločnosti podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov („PKIPCP“) a investičné spoločnosti PKIPCP v súlade so smernicou 2009/65/ES; c)správcov alternatívnych investičných fondov („správcovia AIF“), ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2011/61/EÚ; d)protistranu, ktorá sa zapája do ďalšieho založenia, ktorá je usadená: 1.v Únii vrátane všetkých jej pobočiek bez ohľadu na to, kde sú umiestnené; 2.v tretej krajine v jednom z týchto prípadov: i)ďalšie založenie sa realizuje v rámci činností pobočky v EÚ; ii)ďalšie založenie sa týka finančných nástrojov, ktoré poskytla ako kolaterál protistrana usadená v Únii alebo pobočka v EÚ protistrany usadenej v tretej krajine. 2.Toto nariadenie sa neuplatňuje na: a)členov ESCB a iné orgány členských štátov vykonávajúce podobné funkcie a iné verejné orgány Únie poverené riadením verejného dlhu alebo intervenciou v súvislosti s riadením tohto dlhu;

b)Banku pre medzinárodné zúčtovanie. 3.Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 27 s cieľom zmeniť zoznam uvedený v odseku 2 tohto článku. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1.„archív obchodných údajov“ je právnická osoba, ktorá centrálne zhromažďuje a uchováva záznamy o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov; 2.„protistrany“ sú „finančné protistrany“ a „nefinančné protistrany“ podľa vymedzenia v článku 2 bode 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj „centrálne protistrany“ podľa vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; 3.„usadený“ je: a)v prípade protistrany, ktorá je fyzickou osobou, majúca svoje ústredie; b)v prípade protistrany, ktorá je právnickou osobou, majúca svoje sídlo; c)v prípade protistrany, ktorá podľa svojho vnútroštátneho práva nemá sídlo, majúca svoje ústredie; 4.„pobočka“ je miesto podnikania iné než ústredie, ktoré je súčasťou protistrany a ktoré nemá právnu subjektivitu; 5.„požičiavanie cenných papierov alebo komodít“ a „vypožičiavanie cenných papierov alebo komodít“ je každá transakcia, pri ktorej protistrana prevádza cenné papiere alebo komodity s prísľubom, že dlžník vráti rovnocenné cenné papiere alebo komodity k určitému dátumu v budúcnosti alebo keď ho o to požiada prevádzajúca strana, pričom uvedená transakcia sa považuje za požičiavanie cenných papierov alebo komodít v prípade protistrany, ktorá prevádza cenné papiere alebo komodity, a za vypožičiavanie cenných papierov alebo komodít v prípade protistrany, na ktorú sa tieto cenné papiere alebo komodity prevádzajú; 6.„transakcia spočívajúca vo financovaní cenných papierov“ je: –„repo transakcia“ podľa vymedzenia v článku 4 bode 83 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; –„požičiavanie cenných papierov alebo komodít“ a „vypožičiavanie cenných papierov alebo komodít“; – každá transakcia majúca rovnocenný ekonomický účinok a predstavujúca podobné riziká, najmä transakcie typu „buy-sell back“ alebo „sell-back“; 7.„ďalšie založenie“ je použitie finančných nástrojov, ktoré boli prijaté ako kolaterál, prijímajúcou protistranou vo vlastnom mene a na vlastný účet alebo na účet inej protistrany; 8.„finančné nástroje“ sú finančné nástroje podľa vymedzenia v oddiele C prílohy I k smernici 2004/39/ES; 9.„iné štruktúry financovania“ sú všetky nástroje alebo opatrenia, ktoré majú účinky rovnocenné transakcii spočívajúcej vo financovaní cenných papierov;

10.„komodita“ je komodita podľa vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1287/2006. S cieľom zohľadniť vývoj trhových zvyklostí a technologický vývoj je Komisia splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 27 týkajúce sa opatrení na bližšie určenie druhov transakcií, ktoré majú rovnocenný ekonomický účinok a predstavujú podobné riziká ako transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov stanovené v bode 6. Kapitola II Transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov Článok 4 Oznamovacia povinnosť a ochrana v súvislosti transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov 1.Protistrany transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov oznamujú údaje o takýchto transakciách archívu obchodných údajov registrovanému v súlade s článkom 5 alebo uznanému v súlade s článkom 19. Údaje sa oznamujú najneskôr v pracovný deň nasledujúci po uzatvorení, zmene alebo ukončení transakcie. Oznamovacia povinnosť sa vzťahuje na transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, ktoré: a)boli uzatvorené pred dátumom uvedeným v druhom pododseku článku 29 a k uvedenému dátumu sú stále otvorené; b)sa uzatvorili po dátume uvedenom v druhom pododseku článku 29. Protistrana, na ktorú sa vzťahuje oznamovacia povinnosť, môže oznamovanie údajov o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov delegovať. 2.Protistrany uchovávajú záznam o každej transakcii spočívajúcej vo financovaní cenných papierov, ktorú uzatvorili, zmenili alebo ukončili, najmenej desať rokov od ukončenia transakcie. 3.Ak archív obchodných údajov nie je na účely zaznamenania údajov o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov k dispozícii, protistrany musia zabezpečiť, aby sa uvedené údaje oznámili Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA). V uvedených prípadoch ESMA zabezpečí, aby všetky príslušné subjekty uvedené v článku 12 ods. 2 mali prístup ku všetkým údajom o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ktoré potrebujú na plnenie svojich príslušných povinností a mandátov. 4.Archívy obchodných údajov a ESMA dodržiavajú príslušné podmienky dôvernosti, integrity a ochrany informácií prijatých podľa tohto článku v zmysle nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a najmä článku 80 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Odkazy v uvedenom článku na článok 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a na „zmluvy o derivátoch“ sa vykladajú ako odkazy na článok 4 tohto nariadenia, resp. na „transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov“. 5.Protistrana, ktorá oznamuje údaje o transakcii spočívajúcej vo financovaní cenných papierov archívu obchodných údajov alebo ESMA, alebo subjekt, ktorý oznamuje tieto údaje v mene protistrany, sa nepovažuje za protistranu alebo subjekt porušujúci obmedzenia týkajúce sa zverejňovania informácií uložené na základe zmluvy alebo akéhokoľvek legislatívneho, regulačného alebo správneho opatrenia. 6.Pre oznamujúci subjekt ani pre jeho členov predstavenstva alebo zamestnancov nevyplýva z uvedeného zverejnenia žiadna zodpovednosť. V prípadoch, keď sa údaje o transakcii spočívajúcej vo financovaní cenných papierov musia oznamovať archívu obchodných údajov v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a uvedené oznámenie skutočne obsahuje údaje uvedené v odseku 1 tohto článku, oznamovacia povinnosť stanovená v odseku 1 tohto článku sa považuje za splnenú. 7.S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto článku ESMA v úzkej spolupráci s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) a s prihliadnutím na jeho potreby vypracuje návrh regulačných technických predpisov stanovujúcich podrobnosti pre rôzne druhy transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ktoré obsahujú aspoň: a)strany transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov, a ak sa odlišujú, oprávnené osoby vo vzťahu k právam a povinnostiam, ktoré z nej vyplývajú;

b)istinu, menu, druh, kvalitu a hodnotu kolaterálu, spôsob poskytnutia kolaterálu, ak je k dispozícii na ďalšie založenie, či sa ďalej založil, nahradenie kolaterálu, sadzbu repo transakcie alebo poplatok za požičanie, protistranu, zrážku, dátum ocenenia, dátum splatnosti a prvý možný dátum uplatnenia kúpnej opcie. ESMA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. 8.S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania odseku 1 ESMA v úzkej spolupráci s ESCB a s prihliadnutím na jeho potreby vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa určí formát a frekvencia oznámení uvedených v odsekoch 1 a 3 pre rôzne druhy transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. ESMA predloží uvedený návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Kapitola III Registrácia archívu obchodných údajov a dohľad nad ním Článok 5 Registrácia archívu obchodných údajov 1.Na účely článku 4 sa archív obchodných údajov zaregistruje v ESMA podľa podmienok a postupu stanovených v tomto článku. Aby bol archív obchodných údajov oprávnený na registráciu podľa tohto článku, musí byť právnickou osobou usadenou v Únii a spĺňať požiadavky stanovené v článkoch 78 a 79 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Odkazy na článok 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykladajú ako odkaz na článok 4 tohto nariadenia. 2.Registrácia archívu obchodných údajov je platná na celom území Únie. 3.Registrovaný archív obchodných údajov musí vždy spĺňať podmienky registrácie. Archív obchodných údajov bez zbytočného odkladu oznámi ESMA všetky podstatné zmeny podmienok registrácie. 4.Archív obchodných údajov predloží žiadosť o registráciu ESMA. 5.ESMA do 20 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je žiadosť úplná. Ak žiadosť nie je úplná, ESMA stanoví lehotu, do ktorej má archív obchodných údajov poskytnúť doplňujúce informácie. Keď ESMA posúdi, že žiadosť je úplná, náležite to oznámi archívu obchodných údajov. 6.ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa určia podrobnosti žiadosti o registráciu uvedenej v odseku 4. ESMA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. 7.S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania odseku 1 ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa určí formát žiadosti o registráciu uvedenej v odseku 4.

ESMA predloží uvedený návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od uverejnenia nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Článok 6 Informovanie príslušných orgánov a konzultácia s nimi pred registráciou 1.Ak je archív obchodných údajov, ktorý žiada o registráciu, subjektom, ktorý je povolený alebo zaregistrovaný príslušným orgánom v členskom štáte, v ktorom je usadený, ESMA pred zaregistrovaním archívu obchodných údajov bez zbytočného odkladu informuje uvedený príslušný orgán a konzultuje s ním. 2.ESMA a dotknutý príslušný orgán si vymieňajú všetky informácie potrebné na registráciu archívu obchodných údajov, ako aj na dohľad nad dodržiavaním podmienok registrácie alebo udelenia povolenia zo strany subjektu v členskom štáte, v ktorom je usadený. Článok 7 Preskúmanie žiadosti 1.ESMA do 40 pracovných dní od oznámenia podľa článku 5 ods. 5 preskúma žiadosť o registráciu na základe toho, či archív obchodných údajov spĺňa ustanovenia tejto kapitoly, a prijme riadne zdôvodnené rozhodnutie o registrácii alebo rozhodnutie o zamietnutí registrácie. 2.Rozhodnutie, ktoré vydá ESMA podľa odseku 1, nadobudne účinnosť piatym pracovným dňom po jeho prijatí. Článok 8 Oznámenie rozhodnutí ESMA v súvislosti s registráciou 1.Ak ESMA prijme rozhodnutie o registrácii alebo rozhodnutie o zamietnutí registrácie alebo o odňatí registrácie, oznámi to archívu obchodných údajov do piatich pracovných dní a svoje rozhodnutie riadne zdôvodní. ESMA bez zbytočného odkladu oznámi svoje rozhodnutie dotknutému príslušnému orgánu uvedenému v článku 6 ods. 1. 2.ESMA oznamuje Komisii každé rozhodnutie prijaté v súlade s odsekom 1. 3.ESMA uverejňuje na svojej webovej lokalite zoznam archívov obchodných údajov zaregistrovaných v súlade s týmto nariadením. Uvedený zoznam sa aktualizuje do piatich pracovných dní od prijatia rozhodnutia podľa odseku 1. Článok 9 Právomoci ESMA 1.Právomoci udelené ESMA v súlade s článkami 61 až 68, článkom 73 a článkom 74 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykonávajú aj v súvislosti s týmto nariadením. Odkazy na článok 81 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykladajú ako odkazy na článok 12 ods. 1, resp. na článok 12 ods. 2 tohto nariadenia.

2.Právomoci udelené ESMA alebo ktorémukoľvek úradníkovi ESMA, alebo inej osobe poverenej ESMA na základe článkov 61 až 63 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa nesmú použiť na vyžiadanie si zverejnenia informácií alebo dokumentov, na ktoré sa vzťahuje právna výsada. Článok 10 Odňatie registrácie 1.Bez toho, aby bol dotknutý článok 73 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ESMA odníme registráciu archívu obchodných údajov, ak archív obchodných údajov: a)výslovne odvolá registráciu alebo za predchádzajúcich šesť mesiacov neposkytol žiadne služby; b)získal registráciu na základe nepravdivých vyhlásení alebo akýmkoľvek iným nezákonným spôsobom; c)už nespĺňa podmienky, za akých bol zaregistrovaný. 2.ESMA bez zbytočného odkladu oznámi dotknutému príslušnému orgánu uvedenému v článku 6 ods. 1 rozhodnutie odňať registráciu archívu obchodných údajov. 3.Príslušný orgán členského štátu, v ktorom archív obchodných údajov poskytuje svoje služby a vykonáva svoje činnosti, a ktorý sa domnieva, že bola splnená jedna z podmienok uvedených v odseku 1, môže požiadať ESMA, aby preskúmal, či sú splnené podmienky na odňatie registrácie dotknutého archívu obchodných údajov. Ak sa ESMA rozhodne neodňať registráciu dotknutému archívu obchodných údajov, svoje rozhodnutie riadne zdôvodní. 4.Príslušným orgánom uvedeným v odseku 3 je orgán určený podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Článok 11 Poplatky za dohľad 1.ESMA účtuje archívom obchodných údajov poplatky v súlade s týmto nariadením a v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa odseku 2 tohto článku. Uvedené poplatky sú primerané obratu dotknutého archívu obchodných údajov a v plnom rozsahu pokrývajú nevyhnutné náklady ESMA v súvislosti s registráciou archívov obchodných údajov a dohľadom nad nimi, ako aj s úhradou všetkých nákladov, ktoré môžu príslušným orgánom vzniknúť pri výkone práce podľa tohto nariadenia, najmä v dôsledku delegovania úloh podľa článku 9 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s článkom 74 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Odkazy na článok 72 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykladajú ako odkaz na odsek 2 tohto článku. 2.Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 27 s cieľom bližšie určiť druhy poplatkov, záležitosti, za ktoré sa poplatky platia, výšku poplatkov a spôsob ich úhrady. Článok 12 Transparentnosť a dostupnosť údajov 1.Archív obchodných údajov pravidelne a ľahko dostupným spôsobom uverejňuje agregované pozície podľa druhu transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ktoré mu boli oznámené. 2.Archív obchodných údajov zhromažďuje a uchováva údaje o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a zabezpečuje, aby subjekty uvedené v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) mali priamy a okamžitý prístup k týmto údajom, aby si mohli plniť svoje príslušné povinnosti a mandáty. 3.S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto článku ESMA v úzkej spolupráci s ESCB a s prihliadnutím na potreby subjektov uvedených v odseku 2 vypracuje návrh regulačných technických predpisov určujúcich: a)frekvenciu a údaje o agregovaných pozíciách uvedených v odseku 1 a údaje o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov uvedených v odseku 2;

b)prevádzkové normy potrebné na agregáciu a porovnanie údajov medzi archívmi; c)podrobnosti o informáciách, ku ktorým majú subjekty uvedené v odseku 2 prístup. Uvedený návrh regulačných technických predpisov musí zabezpečiť, aby prostredníctvom informácií uverejnených podľa odseku 1 nebolo možné identifikovať stranu žiadnej transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov. ESMA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Kapitola IV Transparentnosť voči investorom Článok 13 Transparentnosť investičného fondu v pravidelných správach 1.Správcovské spoločnosti PKIPCP, investičné spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF informujú svojich investorov o spôsobe využitia transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ako aj iných štruktúr financovania: a)správcovské spoločnosti PKIPCP alebo investičné spoločnosti tieto informácie zahrnú ako súčasť svojich polročných a výročných správ uvedených v článku 68 smernice 2009/65/ES; b)správcovia AIF zahrnú tieto informácie do výročnej správy uvedenej v článku 22 smernice 2011/61/EÚ. 2.Informácie o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ako aj o iných štruktúrach financovania zahŕňajú aspoň údaje stanovené v oddiele A prílohy. 3.Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 27 na účely zmeny oddielu A prílohy s cieľom zohľadniť vývoj trhových zvyklostí a technologický vývoj. Článok 14 Transparentnosť investičného fondu v predinvestičných dokumentoch 1.V prospekte PKIPCP uvedenom v článku 69 smernice 2009/65/ES a v rámci poskytovania informácií investorom zo strany správcov AIF uvedeného v článku 24 ods. 1 a 3 smernice 2011/61/EÚ sa určí transakcia spočívajúca vo financovaní cenných papierov a iné štruktúry financovania, ktoré sú správcovské spoločnosti PKIPCP alebo investičné spoločnosti PKIPCP, resp. správcovia AIF oprávnení používať, a jasne sa uvedie, že sa tieto techniky použili. 2.Do prospektu a v rámci poskytovania informácií investorom uvedeného v odseku 1 sa zahrnú aspoň údaje stanovené v oddiele B prílohy. 3.Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 27 na účely zmeny oddielu B prílohy s cieľom zohľadniť vývoj trhových zvyklostí a technologický vývoj.

Kapitola V Transparentnosť ďalšieho založenia Článok 15 Ďalšie založenie finančných nástrojov prijatých ako kolaterál 1.Protistrany majú právo na ďalšie založenie, ak sú splnené aspoň všetky tieto podmienky: a)poskytujúca protistrana bola riadne písomne informovaná prijímajúcou protistranou o rizikách, ktoré môžu súvisieť s udelením súhlasu uvedeným v písm. b), najmä o možných rizikách v prípade zlyhania prijímajúcej protistrany; b)poskytujúca protistrana udelila svoj predchádzajúci výslovný súhlas, čo je doložené podpisom písomnej dohody poskytujúcou protistranou alebo rovnocenného alternatívneho mechanizmu. 2.Protistrany vykonávajú svoje právo na ďalšie založenie, ak sú splnené aspoň všetky tieto podmienky: a)ďalšie založenie je realizované v súlade s podmienkami určenými v písomnej dohode uvedenej v odseku 1 písm. b); b)finančné nástroje prijaté ako kolaterál sú prevedené na účet otvorený na meno prijímajúcej protistrany. 3.Týmto článkom nie sú dotknuté prísnejšie sektorové právne predpisy, najmä smernice 2011/61/EÚ a 2009/65/ES. Kapitola VI Dohľad a príslušné orgány Článok 16 Určenie a právomoci príslušných orgánov 1.Na účely tohto nariadenia sú príslušnými orgánmi: a)v prípade finančných protistrán príslušné orgány uvedené v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; b)v prípade nefinančných protistrán príslušné orgány určené v článku 10 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; c)v prípade CCP príslušné orgány určené v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; d)v prípade centrálnych depozitárov cenných papierov príslušné orgány určené v súlade s [CSDR];

e)v prípade investičných fondov príslušné orgány určené v súlade so smernicou 2009/65/ES a smernicou 2011/61/EÚ. 2.Príslušné orgány vykonávajú právomoci, ktoré im boli udelené na základe ustanovení uvedených v odseku 1, a vykonávajú dohľad nad dodržiavaním povinností stanovených v tomto nariadení. 3.Príslušné orgány uvedené v odseku 1 písm. e) tohto článku monitorujú PKIPCP alebo AIF usadené alebo uvádzané na trh na ich území s cieľom overiť, či nepoužívajú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov a iné štruktúry financovania, ak nedodržiavajú články 13 a 14. Článok 17 Spolupráca medzi príslušnými orgánmi 1.Príslušné orgány uvedené v článku 16 a ESMA navzájom úzko spolupracujú a vymieňajú si informácie na účely vykonávania svojich povinností podľa tohto nariadenia, najmä na identifikáciu porušení tohto nariadenia a ich nápravu. 2.Príslušné orgány uvedené v článku 16 a ESMA úzko spolupracujú s príslušnými členmi ESCB, ak je to potrebné na vykonávanie ich povinností, najmä v súvislosti s článkom 4. Článok 18 Služobné tajomstvo 1.Povinnosť zachovávať služobné tajomstvo sa vzťahuje na všetky osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre subjekty uvedené v článku 12 ods. 2 a príslušné orgány uvedené v článku 16, pre ESMA, EBA a EIOPA alebo pre audítorov a znalcov poverených príslušnými orgánmi alebo ESMA, EBA a EIOPA. Žiadne dôverné informácie, ktoré uvedené osoby získajú pri plnení svojich povinností, sa nesmú poskytnúť žiadnej osobe ani orgánu, s výnimkou súhrnnej alebo agregovanej podoby, pri ktorej nie je možné identifikovať jednotlivú protistranu, archív obchodných údajov ani žiadnu inú osobu bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo alebo daňové právo alebo toto nariadenie. 2.Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo alebo daňové právo, príslušné orgány, ESMA, EBA, EIOPA, inštitúcie alebo fyzické či právnické osoby iné ako príslušné orgány, ktoré získavajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, ich môžu používať len na plnenie svojich povinností a na výkon svojich funkcií, v prípade príslušných orgánov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, alebo v prípade iných orgánov, inštitúcií alebo fyzických či právnických osôb na účel, na ktorý im boli takéto informácie poskytnuté, alebo v súvislosti so správnym alebo súdnym konaním, ktoré sa osobitne týka výkonu uvedených funkcií, alebo v obidvoch prípadoch. Ak s tým ESMA, EBA, EIOPA, príslušný orgán alebo iný orgán, inštitúcia alebo osoba poskytujúca informácie súhlasí, orgán prijímajúci informácie ich môže využiť na iné nekomerčné účely. 3.Na všetky dôverné informácie prijaté, vymenené alebo zaslané podľa tohto nariadenia sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva uvedené v odsekoch 1 a 2. Uvedené podmienky však nebránia ESMA, EBA, EIOPA, príslušným orgánom alebo príslušným centrálnym bankám vymieňať alebo zasielať dôverné informácie v súlade s týmto nariadením a s ostatnými právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na investičné spoločnosti, úverové inštitúcie, dôchodkové fondy, sprostredkovateľov poistenia alebo zaistenia, poisťovne, regulované trhy alebo organizátorov trhov, alebo inak so súhlasom príslušného orgánu alebo iného orgánu alebo inštitúcie alebo fyzickej či právnickej osoby, ktoré oznámili tieto informácie. 4.Odseky 1 a 2 nebránia príslušným orgánom vymieňať si alebo zasielať v súlade s vnútroštátnym právom dôverné informácie, ktoré neboli prijaté od príslušného orgánu iného členského štátu. Kapitola VII Vzťahy s tretími krajinami Článok 19 Uznávanie archívov obchodných údajov 1.Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých sa stanoví, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny spĺňajú podmienky stanovené v článku 75 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na účely tohto nariadenia. 2.Archív obchodných údajov usadený v tretej krajine môže poskytovať svoje služby a činnosti subjektom usadeným v Únii na účely článku 4 len po jeho uznaní zo strany ESMA v súlade s požiadavkami stanovenými v odseku 3 tohto článku. 3.Archív obchodných údajov uvedený v odseku 2 predloží ESMA svoju žiadosť o uznanie spolu so všetkými potrebnými informáciami, vrátane minimálne informácií potrebných na overenie, že archívu obchodných údajov bolo udelené povolenie a že podlieha účinnému dohľadu v tretej krajine, ktorá spĺňa všetky tieto kritériá:

a)Komisia ju uznala prostredníctvom vykonávacieho aktu podľa odseku 1 ako krajinu, ktorá ma rovnocenný a vymáhateľný regulačný rámec a rámec dohľadu; b)s Úniou uzavrela medzinárodnú dohodu podľa článku 75 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; c)uzatvorila dohody o spolupráci podľa článku 75 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s cieľom zabezpečiť, aby orgány Únie vrátane ESMA mali okamžitý a nepretržitý prístup ku všetkým potrebným informáciám. Odkazy na „zmluvy o derivátoch“ v článku 75 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykladajú na účely tohto nariadenia ako odkazy na „transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov“. 4.ESMA posúdi do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti, či je žiadosť úplná. Ak žiadosť nie je úplná, ESMA stanoví lehotu, do ktorej má žiadajúci archív obchodných údajov poskytnúť doplňujúce informácie. 5.ESMA do 180 pracovných dní od predloženia úplnej žiadosti písomne a s riadnym zdôvodnením informuje žiadajúci archív obchodných údajov o uznaní alebo zamietnutí uznania. 6.ESMA uverejní na svojej webovej lokalite zoznam archívov obchodných údajov uznaných v súlade s týmto článkom. 7.Odchylne od ods. 3 písm. b) a c) môže Komisia v prípade, že je prostredníctvom záväznej a vykonateľnej povinnosti voči archívom obchodných údajov zabezpečený priamy a okamžitý prístup zo strany dotknutých orgánov Únie k údajom, ktoré uvedené orgány potrebujú na plnenie svojich príslušných povinností a mandátu a ktoré sú dostupné v archívoch obchodných údajoch zaregistrovaných alebo usadených v tretích krajinách, uzatvoriť dohody o spolupráci s príslušnými orgánmi tretej krajiny týkajúce sa vzájomného prístupu k informáciám o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a vzájomnej výmeny informácií o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov uchovávaných v archívoch obchodných údajov, ktoré sú usadené v uvedenej tretej krajine, za predpokladu, že je zaručené služobné tajomstvo vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány zdieľajú s tretími stranami. 8.ESMA môže uzavrieť dohody o spolupráci s dotknutými orgánmi tretích krajín podľa podmienok stanovených v článku 76 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s cieľom uzavrieť dohodu o spolupráci na prístup k informáciám o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov uchovávaných v archívoch obchodných údajov Únie. Odkazy na „zmluvy o derivátoch“ v článku 76 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vykladajú na účely tohto nariadenia ako odkazy na „transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov“. Kapitola VIII Administratívne sankcie a opatrenia Článok 20 Administratívne sankcie a opatrenia 1.Bez toho, aby bol dotknutý článok 25 a právo členských štátov stanovovať a ukladať trestné sankcie, členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom zabezpečia, aby príslušné orgány mali právomoc ukladať administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia aspoň pri týchto porušeniach: a)pri porušení oznamovacej povinnosti stanovenej v článku 4; b)pri porušení článku 15. Ak sa ustanovenia uvedené v prvom pododseku vzťahujú na právnické osoby, členský štát v prípade porušenia zabezpečí, aby príslušné orgány mohli uplatniť sankcie s výhradou podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve voči členom riadiaceho orgánu a voči ďalším jednotlivcom, ktorí sú podľa vnútroštátneho práva zodpovední za porušenie. 2.Administratívne sankcie a opatrenia prijaté na účely odseku 1 sú účinné, primerané a odradzujúce. 3.Ak sa členské štáty rozhodli stanoviť za porušenia ustanovení uvedených v odseku 1 tohto článku trestné sankcie, zabezpečia, aby boli zavedené primerané opatrenia, aby príslušné orgány mali všetky právomoci potrebné na spoluprácu so súdnymi orgánmi v rámci ich jurisdikcie na získanie konkrétnych informácií týkajúcich sa vyšetrovaní trestných činov alebo trestných konaní začatých z dôvodu možného porušenia článkov 4 a 15 a na poskytnutie týchto informácií ostatným príslušným orgánom a ESMA s cieľom splniť svoju povinnosť vzájomnej spolupráce a prípadne spolupráce s ESMA na účely prvého odseku tohto článku.

Príslušné orgány môžu, pokiaľ ide o vykonávanie svojich právomocí ukladať sankcie, spolupracovať aj s príslušnými orgánmi iných členských štátov.

4.Členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom udelia príslušným orgánom právomoc uplatňovať aspoň tieto administratívne sankcie a iné opatrenia v prípade porušení uvedených v odseku 1 tohto článku: a)príkaz, na základe ktorého sa požaduje, aby osoba zodpovedná za porušenie zastavila konanie a upustila od opakovania uvedeného konania; b)vrátenie ziskov, ktoré sa dosiahli, alebo strát, ktorým sa zabránilo v dôsledku porušenia v prípade, že ich možno určiť; c)verejné upozornenie, v ktorom sa uvádza zodpovedná osoba a povaha porušenia; d)odobratie alebo pozastavenie povolenia; e)dočasný alebo v prípade závažných alebo opakovaných porušení trvalý zákaz vykonávať riadiace funkcie pre akúkoľvek osobu vykonávajúcu riadiace úlohy alebo akúkoľvek fyzickú osobu, ktorej sa pripisuje zodpovednosť;

f)dočasný zákaz alebo v prípade závažných alebo opakovaných porušení trvalý zákaz obchodovať na vlastný účet pre akúkoľvek osobu vykonávajúcu riadiace úlohy alebo akúkoľvek fyzickú osobu, ktorej sa pripisuje zodpovednosť; g)maximálne administratívne peňažné sankcie do výšky aspoň trojnásobku sumy ziskov, ktoré sa dosiahli, alebo strát, ktorým sa zabránilo v dôsledku porušenia v prípade, že ich možno určiť; h)v prípade fyzickej osoby maximálne administratívne peňažné sankcie vo výške aspoň 5 000 000 EUR alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúca hodnota v národnej mene k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; i)v prípade právnických osôb maximálne administratívne peňažné sankcie vo výške aspoň 10 % celkového ročného obratu právnickej osoby podľa poslednej dostupnej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom; v prípade, že je právnická osoba materským podnikom alebo dcérskym podnikom materského podniku, ktorý musí zostavovať konsolidovanú účtovnú závierku podľa smernice 2013/34/EÚ, príslušným celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat alebo zodpovedajúci druh príjmu podľa príslušného účtovného režimu podľa poslednej dostupnej konsolidovanej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom konečného materského podniku. Členské štáty môžu stanoviť, že príslušné orgány môžu mať navyše k právomociam uvedeným v tomto odseku ďalšie právomoci a že môžu stanoviť širší rozsah sankcií a vyššie sankcie než tie, ktoré sú stanovené v tomto odseku. 5.Porušením pravidiel stanovených v článku 4 nie je dotknutá platnosť podmienok transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov ani možnosť strán presadzovať podmienky transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov. Porušením pravidiel stanovených v článku 4 nevznikajú strane transakcie spočívajúcej vo financovaní cenných papierov nároky na náhradu škody. 6.Do [12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] členské štáty oznámia Komisii a ESMA pravidlá týkajúce sa odsekov 1, 3 a 4. Komisii a ESMA bezodkladne oznámia ich akúkoľvek následnú zmenu. Článok 21 Vykonávanie právomocí v oblasti dohľadu a sankcie Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány pri určovaní druhu a úrovne administratívnych sankcií a iných opatrení zohľadňovali všetky príslušné okolnosti, prípadne vrátane: a)závažnosti a dĺžky trvania porušenia; b)miery zodpovednosti osoby zodpovednej za porušenie; c)finančnej sily osoby zodpovednej za porušenie, berúc do úvahy faktory ako celkový obrat právnickej osoby alebo ročný príjem v prípade fyzickej osoby; d)výšky ziskov, ktoré osoba zodpovedná za porušenie dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila, ak je možné ich určiť;

e)miery spolupráce osoby zodpovednej za porušenie s príslušným orgánom bez toho, aby bola dotknutá potreba zabezpečiť vrátenie ziskov, ktoré dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila uvedená osoba; f)predchádzajúcich porušení osobou zodpovednou za porušenie; g)opatrení prijatých osobou zodpovednou za porušenie s cieľom zabrániť opakovaniu tohto porušenia. Článok 22 Oznamovanie porušení 1.Príslušné orgány zavedú účinné mechanizmy, ktoré umožnia oznamovanie skutočných alebo potenciálnych porušení článkov 4 a 15 príslušným orgánom. 2.Mechanizmy uvedené v odseku 1 obsahujú aspoň: a)osobitné postupy prijímania oznámení o porušení a príslušné následné opatrenia vrátane zavedenia bezpečných komunikačných kanálov pre takéto oznámenia; b)primeranú ochranu osôb pracujúcich na základe pracovnej zmluvy, ktoré oznámia porušenia alebo ktoré sú obvinené z porušení, pred odvetou, diskrimináciou alebo inými druhmi nespravodlivého zaobchádzania; c)ochranu osobných údajov osoby, ktorá oznamuje porušenie, ako aj fyzickej osoby, ktorá sa údajne dopustila porušenia, vrátane ochrany v súvislosti so zachovaním dôvernosti ich totožnosti, a to vo všetkých fázach konania bez toho, aby tým bolo dotknuté zverejnenie informácií, ktoré vyžaduje vnútroštátne právo v rámci vyšetrovaní alebo následných súdnych konaní. 3.Členské štáty vyžadujú od zamestnávateľov, aby mali pre svojich zamestnancov zavedené vhodné interné postupy na oznamovanie porušení článkov 4 a 15. 4.Členské štáty môžu pre osoby, ktoré poskytnú relevantné informácie o potenciálnych porušeniach tohto nariadenia, zaviesť finančné stimuly v súlade s vnútroštátnym právom, keď takéto osoby nemajú iné, už existujúce právne alebo zmluvné povinnosti oznamovať takéto informácie, a za predpokladu, že tieto informácie sú nové a vedú k uloženiu administratívnej sankcie alebo iného opatrenia za porušenie tohto nariadenia alebo trestnej sankcie. Článok 23 Výmena informácií s ESMA 1.Príslušné orgány poskytujú ESMA každý rok agregované informácie týkajúce sa všetkých administratívnych opatrení, sankcií a pokút, ktoré uložili v súlade s článkom 20.

ESMA uvedené informácie uverejní vo výročnej správe. 2.Ak sa členské štáty rozhodli stanoviť za porušenia ustanovení uvedených v uvedenom článku 20 trestné sankcie, ich príslušné orgány poskytujú ESMA každoročne anonymizované a agregované údaje týkajúce sa všetkých vykonaných vyšetrovaní trestných činov a uložených trestných sankcií. ESMA uverejňuje údaje o uložených trestných sankciách vo výročnej správe. Ak príslušný orgán zverejnil administratívne sankcie, pokuty a iné opatrenia, ako aj trestné sankcie, oznámi ich zároveň ESMA. 3.Ak príslušný orgán zverejnil administratívne opatrenie, sankciu alebo trestnú sankciu, uvedené informácie oznámi zároveň ESMA. 4.ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť postupy a formuláre výmeny informácií uvedených v odsekoch 1 a 2. ESMA predloží uvedený návrh vykonávacích technických predpisov Komisii [do 12 mesiacov od uverejnenia nariadenia]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 24 Uverejňovanie rozhodnutí 1.S výhradou tretieho pododseku každé rozhodnutie o uložení administratívnej sankcie alebo iného opatrenia v súvislosti s porušením článkov 4 a 15 uverejňujú príslušné orgány na svojej webovej lokalite hneď po tom, ako bola osoba, na ktorú sa vzťahuje uvedené rozhodnutie, informovaná o uvedenom rozhodnutí. 2.Informácie uverejnené podľa prvých pododsekov uvádzajú aspoň druh a povahu porušenia a totožnosť osoby, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie. Prvý a druhy pododsek sa nevzťahujú na rozhodnutia o uložení opatrení vyšetrovacej povahy. Ak sa príslušný orgán na základe individuálneho posúdenia domnieva, že uverejnenie totožnosti právnickej osoby, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie, alebo osobných údajov fyzickej osoby by bolo neprimerané, alebo ak by takéto uverejnenie ohrozilo prebiehajúce vyšetrovanie alebo stabilitu finančných trhov, vykoná jedno z týchto opatrení: a)odloží uverejnenie rozhodnutia dovtedy, kým dôvody uvedeného odloženia nezaniknú; b)uverejní rozhodnutie na anonymnom základe v súlade s vnútroštátnym právom, ak takéto uverejnenie zabezpečuje účinnú ochranu dotknutých osobných údajov, a prípadne odloží uverejnenie príslušných údajov na primerané časové obdobie, ak je predvídateľné, že dôvody uverejnenia na anonymnom základe počas uvedeného obdobia zaniknú; c)neuverejní žiadne rozhodnutie v prípade, keď príslušný orgán zastáva názor, že uverejnenie v súlade s písm. a) alebo b) nebude dostačujúce na zabezpečenie: i)toho, že stabilita finančných trhov nebude ohrozená alebo ii)primeranosti uverejnenia takýchto rozhodnutí s ohľadom na opatrenia, ktoré sa považujú za opatrenia menšej povahy. 3.Ak je rozhodnutie predmetom odvolania na vnútroštátnom súdnom, správnom alebo inom orgáne, príslušné orgány na svojej webovej lokalite ihneď uverejnia aj takúto informáciu a akékoľvek následné informácie o výsledku takéhoto odvolania. Okrem toho sa uverejňuje aj každé rozhodnutie, ktorým sa ruší rozhodnutie, ktoré je predmetom odvolania. 4.Príslušné orgány zabezpečujú, aby každé rozhodnutie uverejnené v súlade s týmto článkom zostalo na ich webovej lokalite počas obdobia minimálne piatich rokov po jeho uverejnení. Osobné údaje obsiahnuté v uvedených rozhodnutiach sa uchovajú na webovej lokalite príslušného orgánu počas obdobia, ktoré je potrebné v súlade s príslušnými predpismi na ochranu údajov. Článok 25 Sankcie na účely článkov 13 a 14 Sankcie a iné opatrenia stanovené v súlade so smernicou 2009/65/ES a smernicou 2011/61/EÚ sa uplatňujú na porušenia povinností stanovených v článkoch 13 a 14 tohto nariadenia. Kapitola IX Preskúmanie Článok 26 Preskúmanie

Tri roky po nadobudnutí účinnosti Komisia po konzultácii s ESMA podá Európskemu parlamentu a Rade správu o účinnosti a efektívnosti tohto nariadenia a prípadne predloží revidovaný návrh. Kapitola X Záverečné ustanovenia Článok 27 Vykonávanie delegovaných právomocí 1.Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku. 2.Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 3, článku 3, článku 11 ods. 2, článku 13 ods. 3 a článku 14 ods. 3 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa uvedeného v článku 28. 3.Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 3, článku 3, článku 4, článku 11 ods. 2, článku 13 ods. 3 a článku 14 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4.Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5.Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 3, článku 3, článku 4, článku 11 ods. 2, článku 13 ods. 3 a článku 14 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 28 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie 1.Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. 2.Toto nariadenie sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia účinnosti s výnimkou: a)článku 4 ods. 1, ktorý sa začne uplatňovať 18 mesiacov po nadobudnutí účinnosti a b)článkov 13 a 14, ktoré sa začnú uplatňovať 6 mesiacov po nadobudnutí účinnosti. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu

predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Vnútorný trh – finančné trhy 1.3.Druh návrhu/iniciatívy  Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Prispieť k zníženiu rizík pre finančnú stabilitu a obnoveniu dôvery investorov a ďalších účastníkov trhu vo finančné trhy 1.4.2.Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Vzhľadom na uvedené všeobecné ciele je nariadenie zamerané na zvýšenie celkovej transparentnosti trhov s financovaním cenných papierov a ďalšieho založenia, čím sa podporí zlepšené monitorovanie týchto činností zo strany orgánov dohľadu a investorov. Prispeje k účinnému predchádzaniu hromadenia systémových rizík a prepojenia v rámci finančného sektora vedúcemu k systémovému riziku. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Zvýšená transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov vo vzťahu k orgánom dohľadu; zvýšená transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania vo vzťahu k investorom;

zvýšená operatívna a zmluvná transparentnosť ďalšieho založenia vo vzťahu k zúčastneným stranám. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Príslušné ukazovatele na vyhodnotenie návrhu by mohli zahŕňať: veľkosť rôznych segmentov trhov s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov úroveň prepojenia a koncentrácia trhu podiel transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov na celkovom fonde kvalitatívne ukazovatele pre zverejnenie činností transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov zo strany fondov veľkosť činností ďalšieho založenia rýchlosť kolaterálu 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Návrh týkajúci sa štrukturálnych reforiem bankového sektora EÚ, ktorý sa predkladá v balíku, ktorého súčasťou je aj tento návrh, je posledným prvkom nového regulačného rámca, ktorým sa zabezpečí, že dokonca aj najväčšie banky v EÚ sa stanú menej komplexnými a ich krízové situácie bude možné účinne riešiť, a to s minimálnymi dôsledkami pre daňovníkov. Kríza však poukázala na potrebu zlepšiť transparentnosť a monitorovanie nielen v tradičnom bankovom sektore, ale aj v oblastiach, v ktorých sa vykonávali nebankové úverové činnosti – v tzv. tieňovom bankovníctve. V kontexte tieňového bankovníctva Rada pre finančnú stabilitu (FSB) a Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) určili riziká, ktoré pre tradičné bankovníctvo aj tieňové bankovníctvo predstavujú transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov. Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov umožňujú rastúce využívanie finančnej páky, sú procyklické a zvyšujú vzájomnú prepojenosť na finančných trhoch. Preto viedla najmä nedostatočná transparentnosť využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania k tomu, že regulačné orgány a orgány dohľadu, ako aj investori nemohli v období pred finančnou krízou a počas nej správne posúdiť a monitorovať príslušné riziká, ktoré sú podobné bankovým rizikám, a úroveň prepojenosti v rámci finančného systému. V tejto súvislosti prijala FSB 29. augusta 2013 politický rámec na riešenie rizík tieňového bankovníctva pri požičiavaní cenných papierov a repo transakciách. Tento rámec následne podporili v septembri 2013 vedúci predstavitelia G20, pričom rámec požaduje podrobné a časté oznamovanie transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, primerané zverejňovanie činností transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov investorom a špecifické pravidlá pre ďalšie založenie. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ďalšieho založenia a iných štruktúr financovania. Vzájomné prepojenia týchto činností tieňového bankovníctva v rámci vnútorného trhu a ich systematická povaha si vyžadujú koordinované opatrenie Únie. Na pokrytie širokej škály transakcií a aby orgány dohľadu mohli mať na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie komplexný prehľad o trhoch s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov v celej EÚ je potrebné konať minimálne na úrovni Únie. Účinnosť nápravných opatrení vykonaných autonómnym a nekoordinovaným spôsobom jednotlivými členskými štátmi by bola pravdepodobne veľmi nízka, keďže takého nápravné opatrenia by boli schopné zachytiť len časť trhu. Okrem toho vzhľadom na systémový vplyv problémov by sa nekoordinované opatrenie mohlo ukázať ako kontraproduktívne z dôvodu rizika roztrieštenosti a nejednotnosti údajov. Potrebný makroekonomický prehľad požadovaný na monitorovanie využívania transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov môžu poskytnúť len agregované údaje na úrovni Únie. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti neuvádza sa 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi

EÚ už iniciovala niekoľko reforiem s cieľom zvýšiť transparentnosť finančných trhov. Napríklad nariadenie o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (nariadenie o infraštruktúre európskych trhov, „EMIR“) zavádza opatrenia na zvýšenie transparentnosti pozícií v derivátoch pre regulačné orgány, ako aj zniženie systémových rizík pre účastníkov trhu. Nariadenie EMIR zabezpečuje, aby sa informácie o všetkých európskych derivátových zmluvách oznamovali archívom obchodných údajov a aby orgány dohľadu vrátane Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) k nim mali priamy a okamžitý prístup, a to s tým cieľom, aby tvorcovia politík a orgány dohľadu mali jasný prehľad o derivátových trhoch. Toto nariadenie, stavajúc na existujúcom nariadení a s pomocou existujúcich subjektov (archívov obchodných údajov povolených podľa EMIR), bude sledovať rovnaké ciele transparentnosti, aby sa mohla zvýšiť transparentnosť finančných trhov prostredníctvom väčšej transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. Tento návrh okrem toho dopĺňajú iné legislatívne návrhy, ktoré Komisia už prijala alebo ktoré v krátkej dobe ešte príjme, a to z hľadiska zvýšenia transparentnosti a integrity trhu, ako aj zabránenia narušeniu trhu a posilnenia ochrany investorov. Ide o súčasnú revíziu smernice o trhoch s finančnými nástrojmi („MiFID“), v ktorej sú najmä stanovené opatrenia týkajúce sa transparentnosti vo vzťahu k príslušným orgánom. Navrhované nariadenie dopĺňajú aj smernice AIFMD a PKIPCP, pokiaľ ide o transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a iných štruktúr financovania voči investorom. Je v súlade s týmito predpismi Únie. Je takisto v súlade s prioritami, ktoré Komisia uviedla vo svojom oznámení zo 4. septembra 2013 nazvanom „Tieňové bankovníctvo – reakcia na nové zdroje rizík vo finančnom sektore“, v ktorom je zdôraznená potreba zvýšenia transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. 1.6.Trvanie a finančný vplyv  Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním Predpokladané nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania 2015/2017. 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia Z rozpočtu na rok 2014 ◻ Priame hospodárenie na úrovni Komisie –◻ prostredníctvom oddelení vrátane zamestnancov v delegáciách Únie; –◻ prostredníctvom výkonných agentúr; ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi  Nepriame hospodárenie delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili; –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte); –◻ EIB a Európsky investičný fond; –◻ subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách; –◻ verejnoprávne subjekty; –◻ orgány, ktoré sa riadia súkromným právom, povereným vykonávaním verejnej služby do tej miery, do akej poskytujú primerané finančné záruky; –◻ orgány, ktoré sa riadia súkromným právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a poskytujú primerané finančné záruky; –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných akcií v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o EÚ a určeným v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

Poznámky ESMA je regulačná agentúra pôsobiaca pod dohľadom Komisie. 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ V návrhu sa predpokladá, že Komisia by mala pravidelne preskúmavať účinnosť navrhovaných opatrení. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká V súvislosti so zákonným, hospodárnym, efektívnym a účinným nakladaním s prostriedkami vyplývajúcim z návrhu sa očakáva, že návrh neprinesie nové riziká, ktoré by v súčasnosti nepokrýval jestvujúci rámec internej kontroly ESMA. 2.2.2.Informácie o zavedenom systéme vnútornej kontroly neuvádza sa 2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby neuvádza sa 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam sa na ESMA bez obmedzenia uplatňujú ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom (OLAF). ESMA pristúpi k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev o vnútorných vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a bezodkladne prijme vhodné ustanovenia vzťahujúce sa na všetkých zamestnancov EBA a ESMA. V rozhodnutiach a dohodách o financovaní a z nich vyplývajúcich vykonávacích nástrojoch sa výslovne stanovuje, že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonať kontroly na mieste u príjemcov peňažných prostriedkov vyplatených ESMA, ako aj zamestnancov zodpovedných za prideľovanie týchto finančných prostriedkov. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky DRP/NRP

() krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách Požadované nové rozpočtové riadky 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky Táto legislatívna iniciatíva bude mať nasledujúce vplyvy na výdavky: Prijatie dvoch nových dočasných zamestnancov (DZ) v ESMA (od januára 2016) – pozri prílohu, kde sa nachádzajú podrobnejšie informácie o ich úlohách a spôsobe výpočtu ich nákladov. Náklady na týchto nových DZ budú plne financované z poplatkov vybraných od odvetvia (žiadny vplyv na rozpočet EÚ) Nové úlohy sa budú vykonávať s ľudskými zdrojmi, ktoré sú k dispozícii v rámci ročného postupu prideľovania rozpočtových prostriedkov v nadväznosti na rozpočtové obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na všetky orgány EÚ, a v súlade s finančným programom pre agentúry. Najmä zdroje, ktoré agentúra potrebuje na nové úlohy, budú konzistentné a zlučiteľné s plánovaním ľudských a finančných zdrojov pre ESMA, ktoré boli stanovené v nedávnom oznámení Európskemu parlamentu a Rade – Plánovanie ľudských a rozpočtových zdrojov pre decentralizované agentúry na roky 2014 – 2020 [COM(2013) 519]. 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca Číslo GR: MARKT 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Záväzky (1) Platby (2) Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov Číslo rozpočtového riadka (3) Rozpočtové