EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 2. 2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU ·Dôvody a ciele návrhu Cieľom programu Horizont Európa – nového rámcového programu EÚ pre výskum a inováciu (na obdobie 2021 – 2027) – je zvýšiť vplyv výskumu a inovácií v EÚ prostredníctvom kombinácie spoločných investícií európskeho partnerstva a ďalších finančných prostriedkov zo súkromného a verejného sektora v oblastiach, v ktorých môže rozsah a miera zdrojov pre výskum a inovácie pomôcť dosiahnuť priority programu EÚ Horizont Európa, najmä v rámci jeho Piliera II – Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť. V [článku 8 ods. 1 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa sa stanovuje, že inštitucionalizované európske partnerstvá podľa článku 185 a 187 ZFEÚ „sa vykonávajú len vtedy, ak by sa prostredníctvom iných častí programu vrátane iných foriem európskych partnerstiev nedosiahli ciele alebo by sa nevytvorili očakávané potrebné vplyvy a ak je to odôvodnené dlhodobou perspektívou a vysokým stupňom integrácie.“ V nariadení o programe Horizont Európa spoluzákonodarcovia zároveň určili osem prioritných oblastí pre možné inštitucionalizované európske partnerstvá podľa článku 185 alebo 187 ZFEÚ. Na základe toho sa určil súbor dvanástich iniciatív, ktoré boli predmetom koordinovaného posúdenia vplyvu. Tento návrh sa vzťahuje na deväť inštitucionalizovaných európskych partnerstiev podľa článku 187 ZFEÚ, ktorými sa zriaďujú jednotlivé spoločné podniky na ich vykonávanie. Okrem toho Európska komisia prijala aj návrh na inštitucionalizované európske partnerstvo pre vysokovýkonnú výpočtovú techniku podľa článku 187 ZFEÚ [COM(2020) 569 final] a plánuje prijať návrh na európske partnerstvo v oblasti metrológie na základe článku 185 ZFEÚ [pridať odkaz]. Dve iniciatívy – jedna v oblasti kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility a druhá týkajúca sa inovačných malých a stredných podnikov – patrili medzi počiatočných kandidátov na inštitucionalizované európske partnerstvá. V rámci procesu posúdenia vplyvu sa však dospelo k záveru, že vhodnejšia by bola iná forma intervencie. · Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Program Horizont Európa sa ako súčasť viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2021 – 2027 bude viac zameriavať na výsledky a osobitý dôraz bude klásť na prinášanie európskej pridanej hodnoty. Program Horizont Európa sa zároveň bude vykonávať účinnejšie a efektívnejšie, a to najmä zabezpečením súladu, koordinácie a komplementárnosti v rámci samotného programu, ako aj vo vzťahu s ďalšími miestnymi, regionálnymi, vnútroštátnymi a prípadne medzinárodnými iniciatívami a iniciatívami EÚ a s nimi súvisiacimi zdrojmi financovania. Cieľom programu Horizont Európa je reagovať na globálne výzvy, ktorým čelí EÚ a ktoré si žiadajú „radikálne nový prístup k vývoju a zavádzaniu nových technológií a inovačných riešení pre občanov a planétu v takom rozsahu a takou rýchlosťou, aké sa dosiaľ nepodarilo dosiahnuť, ako aj k prispôsobeniu nášho politického a hospodárskeho rámca tak, aby sa globálne hrozby premenili na nové príležitosti pre našu spoločnosť a hospodárstvo, občanov a podniky.“ Program Horizont Európa pokračuje v úsilí posilniť vedecké a technologické základne EÚ a podporovať konkurencieschopnosť, a zároveň využíva strategickejší a viac na výsledky zameraný prístup k investíciám do výskumu a inovácií v EÚ. Preto sa v cieľoch programu Horizont Európa zdôrazňuje potreba „dosiahnuť strategické priority Únie a prispieť k realizácii cieľov a politík EÚ, prispieť k riešeniu globálnych výziev vrátane cieľov udržateľného rozvoja dodržiavaním zásad Agendy 2030 a Parížskej dohody.“ Európske partnerstvá predstavujú v rámci programu Horizont Európa kľúčové prístupy. Doplňujú existujúce politické rámce riešením svetových výziev a priorít EÚ vyžadujúcich si kritické množstvo a dlhodobú víziu, na ktorej sa dohodli a ku ktorej sa zaviazali príslušné odvetvia. Výzvy v oblasti zmeny klímy a životného prostredia, dosiahnutia technologického vedúceho postavenia Európy a otvorenej strategickej autonómie, ako aj v oblasti zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy, si vyžadujú nasmerovanie nejednotného úsilia v oblasti výskumu a inovácií ku spoločnej vízii v súvislosti s požadovaným procesom transformácie. Spojením síl s verejným a súkromným sektorom pomôžu európske partnerstvá urýchliť nové riešenia, najmä v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, ako aj dosiahnuť ekologickú a digitálnu transformáciu. Partnerstvá umožňujú systematické zapojenie množstva zainteresovaných strán a koncových používateľov vrátane normalizačných orgánov a medzinárodných partnerov s cieľom zabezpečiť prijímanie týchto riešení a v konečnom dôsledku dosiahnuť ambiciózne ciele. Zároveň napomáhajú posilňovať európsky výskumný priestor prostredníctvom zosúlaďovania programov týkajúcich sa výskumu a inovácií, zlepšovania zručností a rozširovania kapacít európskych podnikov na čerpanie zdrojov. Deväť inštitucionalizovaných európskych partnerstiev na základe článku 187 ZFEÚ je v plnom súlade s novým politickým prístupom programu Horizont Európa, ktorý je zameraný na dosahovanie výsledkov vo vzťahu k európskym partnerstvám. Predstavujú časť portfólia 49 kandidátov na európske partnerstvá, čím sa zabezpečuje súdržné prostredie. V rámci strategického plánovania sa rozhodlo, že inštitucionalizované európske partnerstvá sa použijú na ciele a vplyvy, ktoré by nebolo možné dosiahnuť prostredníctvom iných foriem európskych partnerstiev, a na priority s dlhodobou perspektívou a vysokou mierou integrácie. ·Súlad s ostatnými politikami Únie Ako súčasť VFR na obdobie 2021 – 2027 bude program Horizont Európa – nový rámcový program EÚ pre výskum a inováciu – zohrávať ústrednú úlohu pri vedení sociálnej, hospodárskej a environmentálnej premeny potrebnej na dosiahnutie politických priorít EÚ. V rámci procesu strategického plánovania programu Horizont Európa bol vytvorený prvý strategický plán na roky 2021 – 2024. Kľúčové strategické smerovanie na podporu výskumu a inovácie, navrhnuté spoločne so zainteresovanými stranami, je v plnom súlade s prioritami EÚ. Akcie v rámci Piliera II programu Horizont Európa s názvom „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“ budú preto zamerané na témy s vysokým vplyvom, ktoré môžu zásadným spôsobom prispieť k dosiahnutiu politických priorít EÚ. Európske partnerstvá sú pevne zapracované v kontexte a štruktúre programu Horizont Európa, spoločenských výzvach, ktoré predstavujú priority výskumu a inovácií Piliera II programu Horizont Európa. Budú zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní strategických cieľov Komisie, a to konkrétne pri urýchľovaní prechodu smerom k ekologickej, klimaticky neutrálnej a digitálnej Európe, a zároveň budú zvyšovať odolnosť a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Príspevok deviatich inštitucionalizovaných európskych partnerstiev, na ktoré sa vzťahuje návrh, k prioritám EÚ je nasledovný: Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály: Toto partnerstvo významne prispieva k cieľom v oblasti klímy do roku 2030, čím pripravuje pôdu pre dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 a zvyšuje udržateľnosť a obehovosť výroby a spotrebných systémov v súlade s Európskou zelenou dohodou. Cieľom partnerstva je rozvíjať a rozširovať udržateľné získavanie biomasy a jej premenu na výrobky z biologických materiálov, a to zameraním sa na viacstupňové spracovanie v biorafinériách a uplatňovaním prístupov obehového hospodárstva, ako je využitie biologického odpadu zo sektorov poľnohospodárstva, priemyslu a miest. Okrem toho je cieľom partnerstva podporiť zavádzanie inovácií využívajúcich biologické materiály na regionálnej úrovni za aktívnej účasti miestnych subjektov a s cieľom oživenia vidieckych, pobrežných a okrajových regiónov. Čisté letectvo: Vďaka tomuto partnerstvu je letectvo na ceste k dosiahnutiu klimatickej neutrality, a to prostredníctvom urýchlenia vývoja, integrácie a overovania primárne prelomových riešení v oblasti výskumu a inovácií, aby sa čo najskôr mohli zaviesť. Cieľom partnerstva je zároveň vývoj vysokoúčinných nízkouhlíkových lietadiel novej generácie s novými zdrojmi napájania, motormi a systémami, ktoré budú výsledkom fázy výskumu a demonštračnej fázy na vysokej úrovni technologickej pripravenosti (TRL). Podpora výskumu a inovácií v oblasti letectva zvyšuje konkurencieschopnosť a zamestnanosť v leteckom odvetví, ktoré bude pre obnovu osobitne dôležité. Niektoré z cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030: zabezpečiť do roku 2030 prelomové technologické inovácie lietadiel schopné znížiť emisie skleníkových plynov najmenej o 55 % v porovnaní s rokom 1990 a byť na ceste k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050. Čistý vodík: Partnerstvom sa urýchli vývoj a zavádzanie európskeho hodnotového reťazca pre technológie čistého vodíka, čím sa prispeje k udržateľnému, dekarbonizovanému a plne integrovanému energetickému systému, ako aj k oznámeniu o „vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu“ [COM(2020) 301]. Dôraz sa kladie na výrobu, distribúciu a uskladnenie čistého vodíka, ako aj na zásobovanie ťažko dekarbonizovateľných sektorov, ako sú sektory ťažkého priemyslu a aplikácií v oblasti ťažkých úžitkových vozidiel. Príklady cieľov do roku 2030: vyrábať čistý vodík v cene približne 1,5 až 3 EUR za kg, čo si bude vyžadovať dosiahnutie cieľov do roku 2030 v oblasti zvyšovania efektivity a znižovanie kapitálových výdavkov. Okrem toho sa predpokladá dostupnosť obnoviteľnej elektrickej energie za prijateľné ceny, ako aj umožnenie prieniku na masové trhy a zníženie distribučných nákladov na menej ako 1 EUR/kg vodíka v masovom rozsahu.

Európske železnice: Partnerstvom sa urýchli rozvoj a zavádzanie inovačných technológií (najmä digitalizácie a automatizácie) s cieľom dosiahnuť významnú transformáciu železničného systému a naplniť ciele Európskej zelenej dohody, napríklad presun podstatnej časti 75 % vnútrozemskej cestnej nákladnej dopravy na železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu. V rámci partnerstva sa budú vyvíjať riešenia so širokou podporou v celej EÚ, čím sa do roku 2030 dosiahne podiel na trhu vo výške 75 %, zvýši sa konkurencieschopnosť železničnej dopravy a podporí sa vedúce technologické postavenie Európy v oblasti železničnej dopravy. Globálne partnerstvo v oblasti zdravia (Global Health EDCTP3): Týmto partnerstvom sa dosiahnu nové riešenia na zníženie rozširovania infekčných chorôb v subsaharskej Afrike a posilnia sa výskumné kapacity na prípravu v prípade opakovaného výskytu infekčných chorôb v subsaharskej Afrike a na celom svete, a na reakciu naň. Cieľom partnerstva je do roku 2030 pokročiť a udeliť licenciu aspoň dvom novým zdravotníckym technológiám na boj proti infekčným chorobám a podporiť aspoň 100 výskumných inštitútov v 30 krajinách s cieľom umožniť účinnú a rýchlu výskumnú reakciu v oblasti vývoja zdravotníckych technológií proti opakovanému výskytu epidémií. Iniciatíva Inovatívne zdravotníctvo: Táto iniciatíva pomôže vytvoriť výskumný a inovačný ekosystém v oblasti zdravia na úrovni EÚ, ktorý uľahčí premenu vedeckých poznatkov na konkrétne inovácie. Iniciatívou sa podporí vývoj bezpečných, účinných a nákladovo efektívnych výrobkov a služieb zameraných na ľudí, ktorých cieľom sú kľúčové nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia a ktoré sú hnacím motorom medzisektorových inovácií v oblasti zdravia pre celosvetovo konkurencieschopný európsky zdravotnícky priemysel. Vzťahovať sa bude na prevenciu, diagnostiku, liečbu a manažment chorôb. Niektoré z cieľov do roku 2030 zahŕňajú spustenie najmenej 30 medzisektorových projektov zameraných na inovácie v oblasti zdravia, ktoré sa vyznačujú aj uskutočniteľnosťou integrácie výrobkov alebo služieb z oblasti zdravotnej starostlivosti. Iniciatíva prispeje k dosahovaniu cieľov európskeho plánu na boj proti rakovine, Novej priemyselnej stratégie pre Európu a farmaceutickej stratégie pre Európu. Kľúčové digitálne technológie: Kľúčové digitálne technológie zahŕňajú elektronické komponenty, ich návrh, výrobu a integráciu v systémoch a softvér, ktorý určuje ich funkciu. Všeobecným cieľom tohto partnerstva je podporiť digitálnu transformáciu všetkých sektorov hospodárstva a spoločnosti, zabezpečiť úspech transformácie v prospech Európy a podporiť Európsku zelenú dohodu. Cieľom je do roku 2030 zabezpečiť, aby vedúce postavenie EÚ v oblasti kľúčových digitálnych technológií posilnilo priemyselné bašty, pričom sa využijú nové príležitostí na vytvorenie technologickej suverenity a zvýšenie konkurencieschopnosti. Výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba: Cieľom tejto iniciatívy je digitálne transformovať manažment letovej prevádzky, zabezpečiť, aby Európa mala najefektívnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete a podporiť konkurencieschopnosť, a obnovu európskeho leteckého odvetvia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Medzi ciele patrí: zlepšenie prepojenosti, integrácia a automatizácia činností na zemi a vo vzduchu, zvýšenie flexibility a rozšíriteľnosti riadenia vzdušného priestoru a bezpečná integrácia bezpilotných lietadiel. Do roku 2030 je cieľom poskytnúť riešenia stanovené v riadiacom pláne manažmentu letovej prevádzky pre fázu D na úrovni technologickej pripravenosti 6. Inteligentné siete a služby: Toto partnerstvo podporí technologickú suverenitu v oblasti inteligentných sietí a služieb v súlade s novou priemyselnou stratégiou pre Európu a súborom nástrojov kybernetickej bezpečnosti sietí 5G. Cieľom partnerstva je pomôcť vyriešiť spoločenské výzvy a umožniť digitálnu a ekologickú transformáciu. Pokiaľ ide o krízu spôsobenú ochorením COVID-19, partnerstvom sa podporia technológie, ktoré riešia zdravotnú krízu aj hospodársku obnovu. Partnerstvo umožní európskym aktérom vyvíjať technologické kapacity pre systémy 6G, ktoré budú základom pre budúce digitálne služby do roku 2030. Partnerstvo pomôže vedúcim trhom pre infraštruktúry a služby 5G rozvíjať sa v Európe, a to prostredníctvom koordinácie zavádzania sietí 5G s Nástrojom na prepájanie Európy – Digitalizácia (NPE). 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Právny základ Tieto návrhy na inštitucionalizované európske partnerstvá sa zakladajú na článku 187 ZFEÚ, podľa ktorého môže EÚ vytvoriť spoločné podniky alebo akúkoľvek inú štruktúru potrebnú na účinné vykonávanie programov EÚ v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných programov. ·Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Výskum je podľa ZFEÚ spoločnou právomocou EÚ a jej členských štátov. V článku 4 ods. 3 sa uvádza, že v oblastiach výskumu, technologického rozvoja a vesmíru môže EÚ vykonávať špecifické aktivity vrátane vymedzovania a vykonávania programov bez toho, aby to malo vplyv na slobodu členských štátov konať v rovnakých oblastiach. Navrhované iniciatívy sa zameriavajú na oblasti, v ktorých je preukázateľná pridaná hodnota v konaní na úrovni EÚ z dôvodu rozsahu, rýchlosti a miery úsilia potrebného na to, aby EÚ dosahovala svoje dlhodobé ciele podľa zmluvy a plnila strategické politické priority a záväzky. Navrhované iniciatívy by zároveň mali dopĺňať a upevňovať vnútroštátne činnosti a činnosti na nižšej než celoštátnej úrovni v rovnakej oblasti. Keďže európske partnerstvá sú založené na spoločnom dlhodobom Strategickom výskumnom a inovačnom programe, sú vhodné na riešenie komplexných cezhraničných výziev. Dokážu riešiť súbor systémových, trhových a transformačných zlyhaní, čo je predpokladom na urýchľovanie rozvoja a rozširovanie inovácií. Zameriavajú sa na: ·posilňovanie spolupráce a výmenu vedomostí medzi kľúčovými subjektmi v európskom systéme výskumu a inovácií vrátane medzidisciplinárnej a medziodvetvovej spolupráce a posilnenej integrácie hodnotových reťazcov a ekosystémov, ·zabezpečovanie zosúlaďovania a integrácie európskych, vnútroštátnych alebo regionálnych stratégií priemyselného výskumu a inovácií, programov a investícií s dohodnutými usmerneniami, ·vytváranie kritického objemu investícií do spoločných priorít a zvyšovanie súkromných investícií do výskumu a inovácií, ·znižovanie rizík a neistôt v rámci priemyslu, ktoré súvisia s investovaním do výskumných a inovačných činností a nových technológií alebo riešení, prostredníctvom spoločného znášania rizík a poskytovania predvídateľnosti investovania. Činnosťami na vnútroštátnej úrovni alebo v rámci priemyslu nemožno samostatne dosiahnuť rozsah, rýchlosť a mieru podpory výskumu a inovácií, ktoré sú potrebné na to, aby mohla EÚ dosahovať dlhodobé ciele podľa zmluvy, zabezpečiť splnenie strategických politických priorít (vrátane klimatických a energetických cieľov stanovených v Parížskej dohode a Európskej zelenej dohode), ako aj prispievať k riešeniu celosvetových výziev a plneniu cieľov udržateľného rozvoja. ·Proporcionalita Zásada proporcionality je základom celého prístupu, ktorý viedol k tomuto návrhu. Politické a právne súvislosti sa od zriadenia súčasných partnerstiev zmenili. Väčší dôraz sa v súčasnosti kladie na potrebu racionalizácie kľúčových priorít EÚ a zabezpečenie ich merateľného vplyvu. Vzhľadom na tieto nové súvislosti je dôležité ísť cestou európskeho partnerstva len v prípade skutočnej a preukázateľnej pridanej hodnoty. Každé inštitucionalizované európske partnerstvo preto musí dokázať svoju pridanú hodnotu – najmä to, že jeho ciele nemožno účinne dosiahnuť jednoduchším spôsobom vrátane štandardného prístupu v podobe tradičných výziev na predkladanie návrhov v rámci programu Horizont Európa alebo jednoduchších foriem partnerstva, ako sú „spoločne programované partnerstvá“.

Proporcionalita kandidátov na partnerstvo bola posúdená na základe logiky v dvoch krokoch: 1.Odôvodnenie použitia partnerského prístupu v danej oblasti (vrátane posúdenia doplnkovosti, zameranosti a prepojenia so strategickými prioritami) namiesto iných foriem intervencie dostupných v rámci programu Horizont Európa. 2.Ak sa partnerský prístup považuje za primeraný, zásada proporcionality je základom posúdenia toho, ktorý druh partnerstva (spoločne programované, spolufinancované alebo inštitucionalizované partnerstvo) by najúčinnejšie dosahoval stanovené ciele. ·Výber nástroja Cieľom tohto návrhu je zriadiť deväť spoločných podnikov na základe článku 187 ZFEÚ. Na tento druh štruktúry sa v článku 188 ods. 1 ZFEÚ vyžaduje prijatie nariadenia Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU ·Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Pri príprave programu Horizont Európa sa dôkladne zvážili závery minulých hodnotení. Tieto závery zároveň formovali nový prístup k partnerstvám zameraný na výsledky a prispeli k sfunkčneniu kritérií ich výberu, vykonávania, monitorovania a postupného rušenia. Ako sa uvádza v prílohe 5 k posúdeniu vplyvu programu Horizont Európa, oblasti, v ktorých bolo potrebné zlepšenie, boli tieto: ·V priebežnom hodnotení iniciatívy Horizont 2020 sa dospelo k záveru, že celkové prostredie partnerstiev sa stalo príliš zložité a roztrieštené. Hoci celkový počet partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií v rámci programu Horizont 2020 je približne 100, predstavujú v priemere približne 25 % dostupného rozpočtu programu Horizont 2020, pričom verejno-súkromné partnerstvá predstavujú okolo 17,5 % rozpočtu programu Horizont 2020. V priebežnom hodnotení sa určila potreba racionalizovať celkové prostredie európskych partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií, zlepšiť otvorenosť a transparentnosť partnerstiev a prepojiť ich s budúcimi strategickými prioritami EÚ v oblasti výskumu a inovácií a s misiami programu Horizont Európa. ·V rámci hodnotenia podľa článku 187 sa dospelo k záveru, že činnosti verejno-súkromných partnerstiev treba zosúladiť s regionálnymi, vnútroštátnymi politikami, ako aj s politikami EÚ. V hodnotení sa odporúča revízia kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ako aj zapojenie širšej škály zainteresovaných strán do štruktúr riadenia alebo do predložených návrhov. Zároveň sa zdôraznila potreba zlepšiť a presadzovať komunikáciu, najmä s cieľom zabezpečiť účinné šírenie výsledkov projektu. Pokiaľ ide o jednotlivé iniciatívy, v tematických častiach každého posúdenia vplyvu priložených k tomuto návrhu sa vysvetľuje, ako sa uplatnili aj získané pozitívne aj negatívne poznatky z predchádzajúcich hodnotení. ·Konzultácie so zainteresovanými stranami Tento návrh a priložené posúdenia vplyvu boli predmetom širokej konzultácie so zainteresovanými stranami, a to počas prípravy návrhu programu Horizont Európa, aj neskôr v rámci prípravy všetkých kandidátov na európske partnerstvá: –Konzultácie s členskými štátmi sa vykonali prostredníctvom „tieňového strategického zloženia“ výboru pre program Horizont Európa, –Od 11. septembra do 6. novembra 2019 sa uskutočnila otvorená verejná konzultácia pre kandidátov na inštitucionalizované partnerstvá na základe článku 185 a 187 ZFEÚ, ktorá priniesla viac ako 1 600 príspevkov, –S cieľom pripraviť posúdenia vplyvu pre 12 kandidátov na inštitucionalizované partnerstvá sa uskutočnili cielené konzultácie. V súvislosti s každým kandidátom viedol externý konzultant rozhovory s reprezentatívnou vzorkou zainteresovaných strán, ktoré sa týkali ich stanovísk k potrebám činnosti EÚ a pridanej hodnote tejto činnosti. Zistenia všetkých konzultácií so zainteresovanými stranami boli začlenené do jednotlivých posúdení vplyvu priložených k navrhovaným partnerstvám a pomohli pri výbere uprednostňovaného režimu vykonávania. ·Získavanie a využívanie expertízy Komisia s cieľom pripraviť posúdenie vplyvu k tomuto návrhu požiadala externého dodávateľa, aby vypracoval štúdiu v súvislosti s kandidátmi na inštitucionalizované partnerstvá a aby s cieľom zaručiť porovnateľnosť pripravil spoločnú metodiku posúdenia účinnosti, efektivity, súladu a pridanej hodnoty iniciatív Únie. Externá štúdia je verejne dostupná v kníhkupectve EU Bookshop a odkazuje sa na ňu v posúdeniach vplyvu každej iniciatívy. Komisia využila dôkazy zhromaždené na účely štúdie, najmä v súvislosti so stanoviskami zainteresovaných strán, výsledkami hodnotení ex post, identifikáciou problémov, ktoré sa majú riešiť, a očakávanými vplyvmi možností politiky, pritom však vykonala aj vlastnú analýzu týchto informácií s ohľadom na najnovšie politické zmeny a dodatočné dôkazy, ktoré sa stali dostupnými po ukončení štúdie. ·Posúdenie vplyvu

Po identifikácií kandidátov na inštitucionalizované európske partnerstvá bol spustený postup posúdenia vplyvu s cieľom určiť najvhodnejší druh dohody o vykonávaní pre každú iniciatívu z týchto možností politiky: Možnosť 0 – Základný scenár – Tradičné výzvy na predkladanie návrhov podľa rámcového programu, Možnosť 1 – Spoločne programované európske partnerstvo, Možnosť 2 – Spolufinancované európske partnerstvo, Možnosť 3 – Inštitucionalizované partnerstvo. ·Čiastková možnosť 3a inštitucionalizované partnerstvá podľa čl. 185 ZFEÚ, ·Čiastková možnosť 3b inštitucionalizované partnerstvá podľa čl. 187 ZFEÚ. V porovnávacom posúdení výhod každej z možností bola zahrnutá analýza opodstatnenosti intervencie, jej proporcionality a účinnosti pri dosahovaní stanovených cieľov. Výsledkom bol prispôsobený prístup navrhnutý pre každého z kandidátov, od administratívne menej náročných foriem spolupráce až po inštitucionalizované formy, a to v závislosti od stanovených cieľov politiky, konkrétnych výziev a požadovaných výsledkov určených pre jednotlivých kandidátov. Jednotlivé posúdenia vplyvu boli predložené výboru pre kontrolu regulácie počas troch samostatných pojednávaní od marca do júna 2020. Dve posúdenia vplyvu získali počas prvého čítania kladné stanovisko, šesť získalo kladné stanovisko s výhradami a štyri posúdenia získali záporné stanovisko a museli sa opätovne predložiť výboru. Medzi hlavné body kritiky v prípade záporného stanoviska patria: rozsah navrhovanej iniciatívy, potreba objasniť problémy a ciele, ktoré by navrhovaná iniciatíva mohla účinne riešiť v nasledujúcom rámcovom programe, vplyv zrušenia existujúcej iniciatívy (tam, kde je to vhodné) a v niektorých prípadoch rozdiel medzi uprednostňovanou možnosťou a ďalšími možnosťami. Štyri posúdenia vplyvu so záporným stanoviskom počas prvého čítania boli opätovne predložené. Tri z nich získali kladné stanovisko s výhradami a štvrté získalo kladné stanovisko. ·Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Navrhované iniciatívy reagujú na potrebu zjednodušiť prístup k partnerstvám, ako vyplynula z návrhu programu Horizont Európa. Túto potrebu schválili Parlament a Rada. Na základe toho bolo schválené, že program Horizont Európa bude podporovať tri druhy partnerstiev: spolufinancované, spoločne programované a inštitucionalizované (podľa článku 187 alebo 185 ZFEÚ a ZIS EIT). Toto je v súlade s duchom Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT). V posúdení vplyvu priloženom k tomuto návrhu sa všetky iniciatívy rozoberajú samostatne, ale zároveň sa v ňom rieši prierezový prístup a určujú sa spôsoby zvýšenia efektívnosti a koherentnosti, a tým sa aj maximalizuje vplyv partnerstva. Určujú sa v ňom spoločné prvky, ktoré pomôžu všetkým iniciatívam dosiahnuť svoje ciele pri znížení nákladov, napríklad prostredníctvom prispôsobovania mechanizmov správy a riadenia, aby sa zabezpečila koherentnosť s ďalšími iniciatívami. Takýto prístup je v plnom súlade s rámcom lepšej právnej regulácie a úsilím o zjednodušenie. Jednotný základný akt prispieva k cieľu racionalizovať oblasť financovania výskumu a inovácií v EÚ, ako aj k strategickému a na výsledkoch založenému prístupu k európskym partnerstvám. Nariadenie o programe Horizont Európa obsahuje niekoľko spoločných požiadaviek týkajúcich sa vytvárania a vykonávania európskych partnerstiev. Prijatím modulárneho prístupu sa umožní, aby jednotný základný akt koherentne premietol spoločné ustanovenia pre všetky spoločné podniky (v prvej časti), čo umožňuje dostatočnú pružnosť na plnenie konkrétnych potrieb každého zo spoločných podnikov (v druhej časti). ·Základné práva Toto nariadenie rešpektuje základné ľudské práva, ako sa uvádzajú v Charte základných práv Európskej únie. Väčšina navrhovaných iniciatív nemá priamy vplyv na základné práva. V opačnom prípade sa v oddiele 6 každého posúdenia vplyvu nachádza ich konkrétne posúdenie. 4.VPLYV NA ROZPOČET Maximálny finančný príspevok Únie na spoločné podniky je 9 600 miliónov EUR vrátane príspevkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) vyplácaných z rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Únie vyčlenených pre osobitný program Horizont Európa, ktorým sa vykonáva rámcový program Horizont Európa. Tento príspevok sa poskytuje z Piliera II „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“. Finančné prostriedky poskytnuté Úniou na pokrytie prevádzkových nákladov budú minimálne rovnako vysoké ako príspevky členov iných ako Únia. Administratívne náklady spoločných podnikov nesmú počas ich existencie prekročiť 501,174 milióna EUR. Tieto náklady budú pokryté z finančných príspevkov Únie a členov iných ako Únia.

5.ĎALŠIE PRVKY ·Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Partnerstvá budú monitorované a hodnotené v súlade s článkami 45 a 47 nariadenia o programe Horizont Európa a prílohou III k tomuto nariadeniu. Priebežné hodnotenia a hodnotenia ex post budú podporované externými dodávateľmi a budú vstupovať do celkových hodnotení programu Horizont Európa. V súlade s kritériami stanovenými pre európske partnerstvá budú hodnotenia posudzovať najúčinnejší spôsob politickej intervencie v súvislosti so všetkými budúcimi činnosťami, ako aj prípadné obnovenie partnerstva v celkovom prostredí európskych partnerstiev. V prípade neobnovenia sa vypracujú primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť rušenie financovania rámcového programu v súlade s podmienkami a harmonogramom dohodnutými s partnermi v rámci partnerstva. ·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Inštitucionalizované európske partnerstvá sú navrhnuté na zvýšenie koherentnosti a maximalizáciu vplyvu vo vyvíjajúcom sa prostredí výskumu a inovácií. Navrhované nariadenie Rady pozostáva z troch častí: ·Prvá časť obsahuje ustanovenia spoločné pre všetky spoločné podniky s cieľom zefektívniť a zharmonizovať právne hraničné podmienky a poskytnúť modulárny prístup, na ktorom môžu jednotlivé spoločné podniky zakladať svoju prevádzkovú architektúru. ·Druhá časť pozostáva z ustanovení, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé spoločné podniky a umožňujú flexibilitu potrebnú na zohľadnenie prevádzkových potrieb a potrieb politiky. ·Tretia časť obsahuje záverečné ustanovenia uplatniteľné pre všetky spoločné podniky. ·Článok 4: ciele a zásady spoločných podnikov sú pevne stanovené v cieľoch a štruktúre programu Horizont Európa, a sú úzko prepojené s dosahovaním politických cieľov EÚ. Súbor spoločných cieľov bol určený na základe koordinovaného posúdenia vplyvu. ·Článok 5: prevádzkové ciele a úlohy – v týchto ustanoveniach sa odrážajú požiadavky a vykonávacie kritériá európskych partnerstiev vrátane potreby zabezpečiť systémový prístup pri dosahovaní cieľov, prístup k výsledkom, monitorovanie na sledovanie pokroku v oblasti dosahovania politických cieľov, podpora inkluzívnosti voči zainteresovaným stranám a zapojenie malých a stredných podnikov. ·Článok 7: stanovuje sa v ňom spoločný postup výberu nových členov, čím sa zabezpečí transparentnosť a otvorenosť celej iniciatívy v súlade s nariadením o programe Horizont Európa. ·Článok 11: poskytuje sa v ňom rámec s cieľom zabezpečiť príspevky partnerov počas celého životného cyklu iniciatívy, ako aj rozdelenie nákladov medzi EÚ a partnerov iných ako Únia, čo predstavuje základnú podmienku partnerského prístupu. V tomto článku sa stanovuje, že sa príspevky a záväzky musia z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska zvýšiť v súlade nariadením o programe Horizont Európa. Vytvára sa v ňom systémový prístup k príspevkom priemyselných partnerov v rámci všetkých iniciatív na základe článku 187 ZFEÚ, ktorý je zodpovedný, podporuje otvorenosť iniciatív a je koherentný, transparentný a spravodlivý, a zároveň zabezpečuje atraktivitu iniciatívy pre nových členov. ·Postupné ukončovanie: ustanovenia sú úzko prepojené s dosahovaním špecifických cieľov. V článku 16 ods. 2 písm. y) sa uvádza, že správna rada musí stanoviť uskutočniteľný plán na pokračovanie iniciatívy mimo rozsahu inštitucionalizovaného partnerstva do roku 2022 tak, aby mohla včas prispieť do priebežného hodnotenia programu Horizont Európa. Tým by sa malo zaručiť pokračovanie činností šírenia informácií po skončení účasti Únie, ako aj to, aby sa vytvorili prepojenia s priemyselnými a ďalšími politikami s cieľom zabezpečiť prechod iniciatívy z fázy výskumu a inovácií do fázy zavádzania. ·Ustanovenia o riadení: harmonizuje sa nimi fungovanie rôznych orgánov všetkých spoločných podnikov. Každý spoločný podnik podporujú poradné skupiny s cieľom získať vedecké a odborné poradenstvo, vykonávať konzultácie so zainteresovanými stranami a zapájať členské štáty (ak nie sú partnermi). Spoločné podniky však disponujú flexibilitou v súvislosti s využívaním existujúcich zložení na poradné funkcie alebo zriadením jedného zloženia, ktoré slúži viacerým z nich. ·Koherentnosť a synergie (články 5, 16, 18, 24): V nariadení o programe Horizont Európa sa stanovuje „koordinácia a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými výskumnými a inovačnými iniciatívami na zaistenie optimálnej úrovne prepojení a zabezpečenie účinných synergií.“ V súlade s tým sa v prvej časti stanovuje spôsob, akým majú spoločné podniky spolupracovať s ďalšími partnerstvami a spolupôsobiť v širšom ekosystéme, najmä v súvislosti s ich úlohami a úlohami ich správnej rady, úlohou skupiny predstaviteľov štátov a podávaním správ prostredníctvom výročnej správy o činnosti. V druhej časti sú uvedené niektoré prioritné európske partnerstvá, s ktorými majú spoločné podniky vytvárať formálnu a pravidelnú spoluprácu. 2021/0048 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 187 a prvý pododsek článku 188, so zreteľom na návrh Európskej komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, keďže: (1)S cieľom dosiahnuť najväčší možný vplyv financovania Únie a najúčinnejší príspevok k politickým cieľom Únie, sa nariadením [XXXX] Európskeho parlamentu a Rady (ďalej len „nariadenie o programe Horizont Európa“) zriadil politický a právny rámec pre európske partnerstvá s partnermi zo súkromného a/alebo verejného sektora. Európske partnerstvá sú kľúčovým prvkom politického prístupu programu Horizont Európa. Vytvárajú sa s cieľom dosiahnuť priority Únie, na ktoré sa zameriava program Horizont Európa, a zabezpečiť zreteľný vplyv na EÚ a jej občanov, ktorý môže Únia účinnejšie dosiahnuť v partnerstve prostredníctvom spoločnej strategickej vízie, ku ktorej sa zaviazali partneri, než sama. (2)Najmä európske partnerstvá v rámci piliera „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“ programu Horizont Európa zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní strategických cieľov, akými je urýchlenie transformácie smerom k plneniu cieľov udržateľného rozvoja a k ekologickej a digitálnej Európe, a mali by prispievať k obnove po bezprecedentnej kríze súvisiacej s ochorením COVID-19. Európske partnerstvá riešia komplexné cezhraničné výzvy, ktoré si vyžadujú integrovaný prístup. Partnerstvá umožňujú riešiť transformačné, systémové a trhové zlyhania opísané v posúdeniach vplyvu priložených k tomuto nariadeniu, a to zoskupovaním širokej škály aktérov vo všetkých hodnotových reťazcoch a ekosystémoch v rámci spolupráce na spoločnej vízii a jej premeny na konkrétne plány a koordinované vykonávanie činností. Okrem toho umožňujú sústredenie úsilia a zdrojov na spoločné priority s cieľom riešiť komplexné výzvy. (3)S cieľom dosiahnuť priority a vplyv by sa mali európske partnerstvá vytvárať prostredníctvom širokého zapojenia relevantných zainteresovaných strán v celej Európe vrátane priemyslu, výskumných organizácií, orgánov poverených vykonávaním verejnej služby na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni, a organizácií občianskej spoločnosti, ako sú nadácie, ktoré podporujú a/alebo vykonávajú výskum a inovácie. Zároveň by mali predstavovať jedno z opatrení na posilnenie spolupráce medzi partnermi súkromného a/alebo verejného sektora na medzinárodnej úrovni, a to aj spájaním programov pre výskum a inováciu s cezhraničnými investíciami do výskumu a inovácií, čím ľudia a podniky získajú vzájomné výhody a zároveň sa zabezpečí zachovanie záujmov Únie v strategických oblastiach. (4)V priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 sa odhalilo, že sa postupne zaviedol značný súbor partnerských nástrojov a iniciatív, a to v siedmich formách vykonávania a v rámci takmer 120 partnerských iniciatív programu Horizont 2020. Okrem prehlbujúcej sa komplexnosti v dôsledku rastúceho počtu nástrojov a iniciatív sa v rámci posúdenia dospelo k záveru, že ich schopnosť prispievať k súvisiacim politikám na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni ako celku nie je dostatočná, a to napriek skutočnosti, že prinášajú niekoľko pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o pokrok v dosahovaní svojich cieľov, napríklad stanovovaním dlhodobých programov, štruktúrovaním spolupráce v oblasti výskumu a inovácií medzi inak nejednotnými subjektmi a vytváraním dodatočných investícií. V posúdení vplyvu programu Horizont Európa sa preto identifikuje potreba riešiť a racionalizovať priestor financovania výskumu a inovácií v EÚ, najmä v súvislosti s partnerstvami, ako aj potreba preorientovať partnerstvá, aby prinášali lepšie výsledky a plnili priority Únie. (5)V snahe reagovať na takéto obavy a zvýšiť ambície, pokiaľ ide o európske investície, by sa malo v programe Horizont Európa predložiť zásadné zjednodušenie a reforma politiky Komisie v oblasti partnerstiev pre výskum a inovácie. Aby program Horizont Európa odrážal svoju systémovú povahu zameranú na prispievanie k „transformáciám“ smerom k udržateľným cieľom v celej Únii, mal by účinnejšie využívať tieto partnerstvá s využitím strategickejšieho, koherentnejšieho a na výsledky zameraného prístupu. (6)V nariadení (EÚ) 2020/852 sa stanovuje všeobecný rámec na stanovenie, či sa hospodárska činnosť označuje za environmentálne udržateľnú na účely vymedzenia udržateľných investícií. Vytvára sa ním spoločný štandard, ktorý môžu investori, banky, priemysel a výskumní pracovníci použiť pri investovaní do projektov a hospodárskych činností, ktoré majú zásadný pozitívny vplyv na klímu a životné prostredie a výrazne ich nenarušujú. Ide o štandard pre zelené investície v Únii. (7)Partnerstvá by mali podľa potreby zohľadňovať technické kritériá preskúmania podľa článku 3 a zásadu „výrazne nenarušiť“ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852 ako nástroja na zlepšenie pripravenosti a prístupu svojich projektov k zelenému financovaniu, ktoré bude kľúčové pre širšie zavádzanie a prienik dosiahnutých inovačných technológií a riešení na trh. V centre technických kritérií preskúmania stoja vedecké dôkazy. Výskum a inovácie vykonávané v rámci partnerstiev by mali zohrávať dôležitú úlohu pri podpore hospodárskych subjektov dosahovať alebo prekračovať rámec noriem a hraníc stanovených v nariadení, ako aj udržiavať aktuálnosť technických kritérií preskúmania a ich súlad s cieľmi Európskej zelenej dohody. (8)Na základe nariadenia o programe Horizont Európa by sa malo umožniť zakladať európske partnerstvá v troch rôznych formách, a to „spolufinancované“, „spoločne programované“ a „inštitucionalizované“. Vytvorenie inštitucionalizovaných partnerstiev by malo obsahovať nové právne predpisy Únie a vytvorenie špecializovaných vykonávacích štruktúr podľa článku 185 alebo článku 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). (9)V nariadení o programe Horizont Európa sa vymedzuje osem prioritných oblastí, v ktorých by sa mohli inštitucionalizované partnerstvá navrhovať. V rámci týchto prioritných oblastí boli predložené viaceré iniciatívy na inštitucionalizované partnerstvá a toto nariadenie sa vzťahuje na deväť z nich. (10)Činnosti v oblasti výskumu a inovácií vykonávané spoločnými podnikmi by sa mali financovať z programu Horizont Európa. Na dosiahnutie maximálneho vplyvu by mali spoločné podniky rozvíjať úzke synergie s ďalšími programami a nástrojmi financovania Únie, najmä s tými, ktoré podporujú zavádzanie inovačných riešení, vzdelávanie a regionálny rozvoj s cieľom zvýšiť hospodársku a sociálnu súdržnosť a zmenšiť nerovnováhu. (11)Nový politický prístup k európskym partnerstvám, a predovšetkým inštitucionalizovaným európskym partnerstvám, si vyžaduje nový spôsob vytvárania právneho rámca, na základe ktorého by fungovali. Hoci sa vytváranie spoločných podnikov podľa článku 187 ZFEÚ na účely programu Horizont 2020 preukázalo ako účinné, pokiaľ ide o vykonávanie, je potrebné zvýšiť v tejto oblasti úsilie. Cieľom nariadenia je preto posilniť koherentnosť, účinnosť, efektívnosť a zameranie na výsledky v rámci vykonávania, a to prostredníctvom premietnutia ustanovení programu Horizont Európa, ako aj skúseností získaných pri vykonávaní programu Horizont 2020, do spoločných ustanovení pre všetky spoločné podniky harmonizovaným spôsobom. Cieľom je uľahčiť vytváranie spolupráce a synergií medzi európskymi partnerstvami, a v plnej miere tak využívať ich prepojenie na organizačnej úrovni. Spoločné podniky by mali hľadať príležitosti na zapojenie zástupcov ďalších európskych partnerstiev do diskusií počas príprav návrhov svojich programov, identifikovať oblasti, v ktorých by komplementárne alebo spoločné činnosti účinnejšie a efektívnejšie riešili výzvy, vyhýbať sa prekrývaniu, zosúladiť načasovanie svojich činností a zabezpečiť prístup k výsledkom a ďalším relevantným prostriedkom výmeny vedomostí. (12)Cieľom spoločných podnikov by po stanovení vzájomných synergií malo byť určenie podielov na rozpočte, ktoré by sa mali použiť na komplementárne alebo spoločné činnosti medzi spoločnými podnikmi. Okrem toho je cieľom tohto nariadenia dosiahnuť zvýšenú mieru účinnosti a harmonizácie pravidiel zintenzívnením prevádzkovej spolupráce, ako aj preskúmaním úspor z rozsahu vrátane zriadenia spoločného administratívneho oddelenia, ktoré by malo poskytovať horizontálne podporné funkcie pre spoločné podniky. Spoločné administratívne oddelenie by malo uľahčiť dosahovanie väčšieho vplyvu a harmonizácie v spoločných bodoch, pričom zachová určitú mieru flexibility na uspokojenie konkrétnych potrieb každého spoločného podniku. Táto štruktúra by sa mala zriadiť prostredníctvom dohôd o úrovni poskytovaných služieb, ktoré sa uzatvoria so spoločnými podnikmi. Funkcie spoločného administratívneho oddelenia by sa mali vzťahovať na podporu koordinácie a administratívnych funkcií v oblastiach, v ktorých sa ich preskúmanie preukázalo ako účinné a nákladovo efektívne, a mali by zohľadniť súlad s požiadavkou zodpovednosti každého jednotlivého povoľujúceho úradníka. Právne usporiadanie by malo byť navrhnuté s cieľom čo najlepšie slúžiť spoločným potrebám spoločných podnikov s cieľom zabezpečiť ich úzku spoluprácu a preskúmať všetky dostupné synergie medzi európskymi partnerstvami a následne medzi rôznymi súčasťami programu Horizont Európa, ako aj medzi ďalšími programami riadenými spoločnými podnikmi. (13)Posúdenia vplyvu týkajúce sa každého spoločného podniku zriadeného na základe tohto nariadenia poskytli dôkazy, ktoré odôvodňujú vykonávanie partnerstiev v súlade s nariadením o programe Horizont Európa len v prípade, ak by ostatné časti programu Horizont Európa vrátane ďalších foriem európskych partnerstiev nedosiahli ciele alebo ak by nevytvorili potrebné očakávané výsledky, pričom je toto vykonávanie odôvodnené dlhodobou perspektívou a vysokou mierou integrácie. (14)V rámci programu Horizont Európa sa zavádza strategickejší, koherentnejší a na výsledky zameraný prístup k európskym partnerstvám, ktorý stavia na poznatkoch získaných z priebežného hodnotenia iniciatívy Horizont 2020. Cieľom tohto nariadenia je v súlade s novou ambíciou účinnejšie využívanie inštitucionalizovaných európskych partnerstiev, a to najmä zameraním sa na jasné ciele, výsledky a vplyv, ktoré možno dosiahnuť do roku 2030, a zabezpečením jasného príspevku k súvisiacim politickým prioritám a politikám Únie. Úzka spolupráca a synergie s ďalšími relevantnými iniciatívami na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä s inými európskymi partnerstvami, sú kľúčom na dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Pri posudzovaní celkového vplyvu by sa mali zohľadniť širšie investície nad rámce príspevkov partnerov vyvolané spoločnými podnikmi, ktoré prispievajú k dosahovaniu ich cieľov. (15)Toto nariadenie vychádza zo zásad a kritérií stanovených v nariadení o programe Horizont Európa a takisto zásad otvorenosti a transparentnosti, silného pákového efektu a dlhodobých záväzkov všetkých zúčastnených strán. Jedným z cieľov tohto nariadenia je zabezpečiť otvorenosť iniciatív pre širokú škálu subjektov, vrátane nových účastníkov. Partnerstvá by mali byť otvorené pre akýkoľvek subjekt, ktorý je ochotný a schopný pracovať na spoločnom cieli a mali by podporovať širokú a aktívnu účasť zúčastnených strán na svojich činnostiach, v rámci členstva a správy, ako aj zabezpečiť prospech z výsledkov pre všetkých Európanov, najmä prostredníctvom rozsiahleho šírenia výsledkov a činností uskutočňovaných pred zavedením v celej Únii.

(16)Pokiaľ ide o činnosti týkajúce sa strategických aktív, záujmov, autonómie alebo bezpečnosti Únie, opatrenia stanovené v [článku 16] nariadenia o programe Horizont Európa by mali byť uplatniteľné na pracovné programy spoločných podnikov. (17)V [prílohe III] k nariadeniu o programe Horizont Európa sa vyžaduje, aby finančné a/alebo vecné príspevky od partnerov iných ako Únia dosahovali aspoň 50 % a mohli dosiahnuť až 75 % celkových rozpočtových záväzkov európskeho partnerstva. V tejto súvislosti sa týmto nariadením stanovuje požadovaný príspevok členov spoločných podnikov na rovnakej alebo vyššej úrovni v porovnaní s príspevkom Únie. Únia by mala mať možnosť znížiť svoj príspevok, ak členovia iní ako Únia neplnia svoje záväzky. (18)V súlade s ambíciami stanovenými v nariadení o programe Horizont Európa predstavuje zabezpečenie partnerských príspevkov počas celého životného cyklu iniciatív jeden z predpokladov zriadenia inštitucionalizovaných partnerstiev. V tejto súvislosti by mali súkromní partneri podstatnú časť svojich príspevkov poskytovať vo forme vecných príspevkov na prevádzkové náklady spoločného podniku. Spoločné podniky by mali byť schopné usilovať sa o opatrenia na uľahčenie poskytovania týchto príspevkov prostredníctvom pracovných programov, najmä znižovaním miery financovania. Tieto opatrenia by mali byť založené na špecifických potrebách spoločného podniku a podkladových činnostiach. V odôvodnených prípadoch by malo byť možné zaviesť dodatočné podmienky, ktoré si budú vyžadovať účasť člena spoločného podniku alebo ich konštituentov alebo prepojených subjektov, zameriavajúce sa na činnosti, v ktorých priemyselní partneri spoločného podniku môžu zohrávať kľúčovú úlohu, ako sú rozsiahle demonštračné a hlavné projekty, a prispievať viac prostredníctvom zníženej miery financovania. Mieru účasti členov by mal monitorovať výkonný riaditeľ s cieľom posilňovať postavenie správnej rady pri vykonávaní primeraných činností, čím sa zabezpečí vyváženosť medzi záväzkami partnerov a otvorenosťou. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu kapitálové výdavky, napríklad na rozsiahle demonštračné projekty alebo hlavné projekty, považovať za oprávnené náklady v súlade s platným právnym rámcom. (19)V súlade so zásadou spravodlivého rozdelenia príspevkov medzi členov spoločného podniku by sa mali finančné príspevky na administratívne náklady spoločných podnikov rozdeliť rovnakým dielom medzi Úniu a členov iných ako Únia. Odchýlky od tejto zásady by sa mali zvážiť len vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch, napríklad ak by veľkosť alebo štruktúra členstva člena spoločného podniku iného ako Únia viedla k príspevku na konštituenta alebo prepojený subjekt, najmä malých a stredných podnikov (MSP), v takej výške, ktorá by závažne ohrozila motiváciu stať sa konštituentom alebo pridruženým subjektom člena spoločného podniku alebo ním ostať. V takých prípadoch by minimálny percentuálny podiel ročného finančného príspevku na administratívne náklady spoločného podniku od členov iných ako Únia mal dosahovať 20 % celkových ročných administratívnych nákladov a príspevky MSP by mali byť výrazne nižšie v porovnaní s väčšími konštituentmi alebo prepojenými subjektmi. Keď sa dosiahne kritická úroveň členstva, ktorá umožní príspevky vyššie ako 20 % celkových ročných administratívnych nákladov, ročné príspevky na konštituenta alebo prepojený subjekt by sa mali zachovať alebo zvýšiť s cieľom postupne zvyšovať podiel ďalších členov iných ako Únia na celkovom príspevku na administratívne náklady spoločného podniku. Členovia spoločného podniku iní ako Únia by sa počas celého životného cyklu spoločného podniku mali usilovať o zvýšenie počtu konštituentov alebo prepojených subjektov s cieľom maximalizovať príspevok na 50 % administratívnych nákladov. (20)Nariadením o programe Horizont Európa sa vyžaduje od partnerov dlhodobý záväzok vrátane minimálneho podielu verejných a/alebo súkromných investícií. Následne je potrebné, aby Únia v tomto nariadení stanovila zakladajúcich členov so sídlom v členských štátoch, krajinách pridružených v rámci programu Horizont Európa alebo v medzinárodných organizáciách. Avšak tam, kde je to potrebné, by malo byť možné rozšíriť členskú základňu spoločných podnikov po ich zriadení o pridružených členov na základe otvorených a transparentných postupov, najmä so zreteľom na nový technologický vývoj alebo pridruženie ďalších krajín v rámci programu Horizont Európa. Právnické subjekty, ktoré majú záujem podporovať ciele spoločných podnikov v ich konkrétnych oblastiach výskumu bez toho, aby sa stali členmi, by mali mať možnosť stať sa prispievajúcimi partnermi týchto spoločných podnikov. (21)Založením spoločného podniku sa zabezpečuje vzájomne výhodné verejno-súkromné partnerstvo pre zapojených členov, a to aj podporovaním istoty, pokiaľ ide o veľké rozpočtové prostriedky na príslušné obchodné odvetvia na obdobie siedmich rokov. Získaním štatútu zakladajúceho alebo pridruženého člena, alebo jedného z ich konštituentov alebo prepojených subjektov, možno nadobudnúť vplyv v správnej rade spoločného podniku, či už priamo alebo prostredníctvom zástupcov priemyslu. Správna rada je rozhodovací orgán spoločného podniku, ktorý prijíma rozhodnutia týkajúce sa dlhodobého strategického smerovania partnerstva, ako aj jeho každoročných priorít. Zakladajúci členovia a pridružení členovia, a v prípade potreby členovia zastupujúci ich konštituentov, by preto mali mať možnosť prispievať k programu a stanovovaniu priorít spoločného podniku prijatím a možnou zmenou Strategického výskumného a inovačného programu, ako aj prijatím ročného pracovného programu vrátane obsahu výziev na predkladanie návrhov, príslušného financovania témy výzvy a súvisiacich pravidiel pre postupy predkladania, hodnotenia, výberu, udeľovania a preskúmania. (22)Je vhodné, aby sa členovia iní ako Únia zaviazali vykonávať toto nariadenie prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok. Tieto listy obsahujúce záväzok by mali byť právne platné počas celého životného cyklu iniciatívy a mali by ich dôkladne monitorovať spoločný podnik a Komisia. Spoločné podniky by mali vytvoriť právne a organizačné prostredie, ktoré umožňuje členom plniť svoje záväzky, pričom sa zabezpečí neustála otvorenosť iniciatívy a transparentnosť počas jej vykonávania, najmä v oblasti stanovovania priorít a účasti na výzvach na predkladanie návrhov. (23)Ďalšie zjednodušenie je základným kameňom rámcového programu Horizont Európa. V tejto súvislosti by mal existovať zjednodušený mechanizmus vykazovania pre partnerov, ktorí už nie sú povinní podávať správy o neoprávnených nákladoch. Vecné príspevky na prevádzkové činnosti by sa mali účtovať výlučne na báze oprávnených nákladov. Umožní sa tým automatizácia výpočtu vecných príspevkov na prevádzkové činnosti prostredníctvom IT nástrojov programu Horizont Európa, zníži sa administratívne zaťaženie partnerov a zvýši sa účinnosť mechanizmu vykazovania príspevkov. Spoločné podniky by mali dôkladne monitorovať vecné príspevky na prevádzkové činnosti a výkonný riaditeľ správnej rady by mal pravidelne podávať správy s cieľom určiť, či je pokrok pri dosahovaní cieľových vecných príspevkov dostatočný. Správna rada by mala posúdiť vynaložené úsilie aj dosiahnuté výsledky členov prispievajúcich na prevádzkové činnosti, ako aj ďalšie faktory, napríklad mieru účasti MSP a atraktivitu iniciatívy pre nových členov. V prípade potreby by sa mali prijať nápravné a opravné opatrenia so zreteľom na zásady otvorenosti a transparentnosti. (24)Spoločné podniky by mali systematicky poskytovať príležitosť a stimuly pre členov iných ako Únia na spájanie ich činností v oblasti výskumu a inovácií s činnosťami spoločného podniku. Dodatočné činnosti by nemali dostávať finančnú podporu od spoločného podniku. Môžu sa však započítať ako vecné príspevky členov v prípade, že prispievajú k dosahovaniu cieľov spoločného podniku a priamo sa týkajú jeho činností. Takého spojenie sa môže vytvoriť využívaním výsledkov nepriamych akcií financovaných spoločným podnikom alebo jeho predchádzajúcich iniciatív, alebo preukázaním významnej pridanej hodnoty Únie. Týmto nariadením by sa mali stanoviť špecifickejšie ustanovenia týkajúce sa rozsahu dodatočných činností každého spoločného podniku, pokiaľ je potrebný na dosiahnutie požadovaných cieľov a vplyvu. Správne rady spoločných podnikov by mali rozhodnúť, či je potrebné v rámci ohodnotenia príspevkov využitie metód zjednodušenia, ako sú jednorazové platby alebo jednotkové náklady, na dosiahnutie zjednodušenia, nákladovej efektívnosti a primeranej úrovne ochrany dôverných obchodných údajov. (25)Správa spoločných podnikov by mala zabezpečiť, že jej rozhodovacie procesy sú schopné držať krok s rýchlo sa vyvíjajúcimi sociálno-ekonomickým a technologickým prostredím a globálnymi výzvami. Spoločné podniky by mali využívať odborné znalosti, poradenstvo a podporu všetkých relevantných zainteresovaných strán s cieľom vykonávať svoje úlohy a zabezpečiť synergie na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Spoločné podniky by preto mali byť oprávnené zakladať poradné orgány s cieľom získavať odborné poradenstvo a vykonávať akékoľvek iné poradenské úlohy, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov spoločných podnikov. Spoločné podniky by pri zakladaní poradných orgánov mali zabezpečiť vyvážené zastúpenie odborníkov v rozsahu činností spoločného podniku, a to aj so zreteľom na rodovú rovnováhu. Poradenstvo poskytované týmito orgánmi by sa malo zameriavať na vedecké hľadiská aj na perspektívy vnútroštátnych a regionálnych orgánov a ďalších zainteresovaných strán v rámci spoločného podniku. (26)Spoločné podniky by mali byť schopné zakladať poradné orgány s vedeckou poradnou funkciou. Také orgány alebo ich členovia by mali byť schopné poskytovať nezávislé vedecké poradenstvo a podporu príslušnému spoločnému podniku. Vedecké poradenstvo by sa malo týkať najmä ročných pracovných plánov, dodatočných činností, a prípadne aj akéhokoľvek ďalšieho aspektu úloh spoločných podnikov. (27)Spoločné podniky by mali zabezpečiť dostatočnú informovanosť členských štátov o činnostiach spoločných podnikov, ako aj to, aby členské štáty mohli poskytnúť včasné informácie týkajúce sa činností vykonávaných na svojom území, a aby mali príležitosť prispievať k prípravným a rozhodovacím procesom. Taký dialóg s členskými štátmi je mimoriadne dôležitý v súvislosti so synergiami a potrebou zabezpečiť zosúladenie úsilia a činností na vnútroštátnej, regionálnej, európskej úrovni, ako aj na úrovni Únie. Spoločné podniky bez priamej alebo nepriamej účasti členských štátov ako partnerov by mali vytvoriť skupinu zástupcov štátu s cieľom zosúlaďovať činnosti spoločných podnikov s politikami a opatreniami prijímanými na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. (28)S cieľom zabezpečiť informovanosť o stanoviskách a názoroch zainteresovaných strán z celého hodnotového reťazca svojich príslušných oblastí by mali spoločné podniky byť schopné vytvárať poradné skupiny zainteresovaných strán, s ktorými budú podľa potreby každého spoločného podniku vykonávať konzultácie o horizontálnych alebo konkrétnych otázkach. Tieto skupiny by mali byť otvorené všetkým zainteresovaným stranám z verejného i súkromného sektora, organizovaným záujmovým a medzinárodným záujmovým skupinám z členských štátov, pridružených krajín, ako aj z iných krajín, ktoré sú aktívne v oblasti činností spoločného podniku. (29)Spoločné podniky by mali fungovať otvoreným a transparentným spôsobom, mali by svojim príslušným orgánom včas poskytovať všetky náležité informácie a mali by propagovať svoje činnosti, okrem iného prostredníctvom informačných aktivít a prostredníctvom šírenia informácií v radoch širokej verejnosti. (30)Spoločné podniky ba sa mali vykonávať s použitím štruktúry a pravidiel, ktoré zvyšujú účinnosť a zabezpečujú zjednodušenie. Na tento účel by sa v rámci spoločných podnikov mali prijať rozpočtové pravidlá zodpovedajúce ich špecifickým potrebám, a to v súlade s článkom 71 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 2018/1046. (31)Vykonávanie spoločných podnikov by sa malo zakladať na kritériách stanovených pre inštitucionalizované partnerstvá v nariadení o programe Horizont Európa. Podporené by malo byť prostredníctvom elektronických prostriedkov spravovaných Komisiou. Informácie súvisiace s nepriamymi akciami financovanými spoločnými podnikmi vrátane ich výsledkov sú kľúčové na účely rozvoja, vykonávania, monitorovania a hodnotenia politík a programov Únie. Spoločné podniky by preto mali zabezpečiť prístup inštitúcií Únie a orgánov, úradov a agentúr Únie ku všetkým informáciám v súvislosti s nepriamymi akciami, ktoré financujú, vrátane výsledkov prijímateľov s účasťou na nepriamych akciách. Tieto prístupové práva by mali byť obmedzené na nekomerčné a nekonkurenčné využívanie a mali by byť v súlade s platnými pravidlami dôvernosti. Zamestnancom inštitúcií a orgánov, úradov alebo agentúr Únie by mal byť umožnený prístup k týmto informáciám, na ktoré sa vzťahujú primerané normy IT bezpečnosti a normy informačnej bezpečnosti, a to v súlade so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality. (32)Účasť na nepriamych akciách financovaných spoločnými podnikmi v rámci programu Horizont Európa by mala byť v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení o programe Horizont Európa. Spoločné podniky by mali zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto pravidiel na základe príslušných opatrení prijatých Komisiou. Spoločné podniky by mali využívať podnikový vzor dohody o grante, ktorý vypracovala Komisia. V súvislosti s obdobím na vyjadrenie námietok proti prevodom vlastníctva výsledkov, ako sa uvádza v [článku 36 ods. 4] nariadenia o programe Horizont Európa, by sa malo zohľadniť trvanie inovačných cyklov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú príslušné spoločné podniky. (33)Jedným z hlavných účelov spoločných podnikov je posilňovať hospodárske kapacity Únie a predovšetkým jej vedeckú a technologickú suverenitu. V súvislosti s obnovou po pandémii sa navyše zdôraznila potreba investícií do kľúčových technológií, ako sú siete 5G, umelá inteligencia, cloudové technológie, kybernetická bezpečnosť a zelené technológie, ako aj potreba zhodnocovania týchto technológií v Únii. Výsledky vytvárané všetkými účastníkmi budú v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu, pričom všetci účastníci budú využívať výhody financovania z prostriedkov Únie prostredníctvom výsledkov vytváraných v projekte a prístupu k nim, a to aj účastníci, ktorým neboli poskytnuté finančné prostriedky Únie. S cieľom chrániť záujmy Únie by sa právo spoločných podnikov namietať proti prevodom vlastníctva výsledkov alebo proti udeľovaniu výlučnej licencie týkajúcej sa výsledkov malo uplatňovať aj na účastníkov, ktorým neboli poskytnuté finančné prostriedky Únie. Pri uplatňovaní tohto práva namietať by spoločný podnik mal dosiahnuť spravodlivú rovnováhu medzi záujmami Únie a ochranou základných práv týkajúcich sa výsledkov účastníkov, ktorým nebolo poskytnuté financovanie, a to v súlade so zásadou proporcionality so zreteľom na to, že títo účastníci nezískali financovanie z Únie na akciu, ktorá priniesla výsledky. (34)Finančný príspevok Únie by sa mal spravovať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia a s pravidlami nepriameho riadenia stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) č. 2018/1046. (35)Na účely zjednodušenia by sa pre všetky zúčastnené strany malo znížiť administratívne zaťaženie. Nemalo by dochádzať k zdvojeným auditom, neprimerane rozsiahlej dokumentácii a neprimerane rozsiahlemu podávaniu správ. Audity prijímateľov finančných prostriedkov Únie podľa tohto nariadenia by sa mali uskutočňovať v súlade s nariadením o programe Horizont Európa a ďalšími relevantnými programami financovania z prostriedkov Únie.

(36)Finančné záujmy Únie a ostatných členov spoločných podnikov by mali byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení v celom cykle výdavkov vrátane prevencie, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a podľa potreby správnymi a finančnými pokutami v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 2018/1046. Vzhľadom na osobitnú povahu akcií vykonávaných niektorými zo spoločných podnikov, vyžadujúcich si postupné ukončenie počas niekoľkých rokov, by malo byť možné rozdeliť viacročné rozpočtové záväzky Komisie a príslušného spoločného podniku na ročné splátky. V tejto súvislosti môžu byť rozpočtové záväzky spoločných podnikov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b), d) a h) rozdelené na ročné splátky. Do 31. decembra 2024 súhrnná hodnota týchto rozpočtových záväzkov nesmie presiahnuť 50 percent maximálneho príspevku Únie, ktorý je stanovený v článku 10 a článku 145. Od 1. januára 2025 aspoň 20 percent súhrnného rozpočtu na ostávajúce roky nesmie byť krytých ročnými splátkami. (37)Vzhľadom na osobitnú povahu a súčasné postavenie by sa spoločným podnikom malo naďalej udeľovať samostatné absolutórium. Audit účtov a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií by mal vykonávať Dvor audítorov. (38)V súlade s [článkom 8 ods. 2 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa by mali spoločné podniky uplatňovať jasný prístup založený na životnom cykle. S cieľom primerane chrániť finančné záujmy Únie by sa mali spoločné podniky zakladať na obdobie do 31. decembra 2031, čím sa umožní výkon ich zodpovedností v súvislosti s realizáciou grantov dovtedy, kým nebudú dokončené posledné začaté nepriame akcie. (39)V súvislosti s prioritou Európskej komisie v oblasti „Európskej zelenej dohody“, ktorú podporuje revidovaná stratégia pre biohospodárstvo Únie, stratégia EÚ v oblasti biodiverzity, oznámenie s názvom „Čistá planéta pre všetkých“, akčný plán pre obehové hospodárstvo a nové oznámenie o stratégii „Z farmy na stôl“, by sa európske odvetvia využívajúce biologické materiály vrátane MSP, regiónov a primárnych výrobcov mali stať klimaticky neutrálne, udržateľnejšie a viac zamerané na obehové hospodárstvo pri zachovaní konkurencieschopnosti v celosvetovom rozsahu. Silný, konkurencieschopný inovačný ekosystém efektívne využívajúci zdroje a založený na využívaní biologických materiálov môže znížiť závislosť od neobnoviteľných fosílnych a nerastných surovín, ako aj urýchliť ich náhradu. Prostredníctvom udržateľnosti a inovácie zameranej na obehovosť môže tento ekosystém vyvíjať obnoviteľné výrobky z biologických materiálov, materiály, procesy a živiny z biomasy a odpadu. Tento ekosystém môže zároveň vytvárať hodnotu z miestnych surovín – vrátane z odpadových, zvyškových a vedľajších tokov – s cieľom vytvárať pracovné miesta, ekonomický rast a rozvoj v celej Únii, nielen v mestských, ale aj vo vidieckych a pobrežných oblastiach, v ktorých sa biomasa vyrába a ktoré sú často okrajovými regiónmi len zriedka využívajúcimi výhody priemyselného rozvoja. (40)Spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály založený v rámci iniciatívy Horizont 2020 sa zameriava na udržateľné využívanie zdrojov, najmä v sektoroch s intenzívnym využívaním zdrojov a s veľkým dosahom, ako je poľnohospodárstvo, výroba textílií a stavebníctvo, a takisto najmä na miestnych prevádzkovateľov, výrobcov, závody a továrne. V jeho priebežnom hodnotení zverejnenom v októbri 2017 bol zahrnutý silný súbor 34 odporúčaní, ktoré sa zohľadnili pri návrhu spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály stanovenom v tomto nariadení. Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály nie je priamym pokračovaním spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, skôr ide o program, ktorý stavia na dosiahnutých výsledkoch predchodcov a rieši ich nedostatky. V súlade s odporúčaniami by mal spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály zapájať širšiu škálu zainteresovaných strán vrátane primárnych odvetví (poľnohospodárstvo, akvakultúra, rybárstvo a lesné hospodárstvo), ako aj poskytovateľov odpadových, zvyškových a vedľajších tokov, regionálnych orgánov a investorov s cieľom predchádzať zlyhaniam trhu a neudržateľným postupom využívajúcim biologické materiály. S cieľom dosiahnuť svoje ciele by mal financovať len projekty, ktoré dodržiavajú zásady obehovosti, udržateľnosti a planetárnych medzí. (41)Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by mal vytvoriť skupiny na zavádzanie, ktoré by mali slúžiť ako poradné orgány a aktívne sa zúčastňovať na strategických rokovaniach, na ktorých sa stanovujú programy partnerstva. Je kľúčové zapájať tieto poradné orgány do štruktúr riadenia s cieľom zabezpečiť širšiu účasť a vyššiu mieru súkromných investícií do odvetvia obehového hospodárstva využívajúceho biologické materiály. Skupiny na zavádzanie by mali poskytovať najmä podporu v rámci strategických zasadnutí správnej rady, na ktorých spoločne zasadajú poprední predstavitelia priemyslu, zástupcovia zainteresovaných strán a zástupcovia Komisie na vysokej úrovni so stálou správnou radou, aby rokovali a stanovovali strategické smerovanie partnerstva. (42)Hlavným cieľom spoločného podniku pre čisté letectvo by malo byť prispievanie k zníženiu ekologickej stopy letectva, a to urýchlením vývoja klimaticky neutrálnych leteckých technológií, aby sa dali čo najskôr zaviesť, čo významne prispeje k ambicióznym cieľom Európskej zelenej dohody v oblasti zmierňovania vplyvu na životné prostredie, a teda k zníženiu emisií o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 a ku klimatickej neutralite do roku 2050. Tento cieľ možno dosiahnuť len prostredníctvom urýchlenia a optimalizácie postupov v oblasti výskumu a inovácií v aeronautike, ako aj zvyšovaním svetovej konkurencieschopnosti leteckého odvetvia Únie. Spoločný podnik pre čisté letectvo by mal zároveň zabezpečiť, že ekologickejšie letectvo ostane bezpečným, spoľahlivým a účinným spôsobom leteckej prepravy cestujúcich a tovaru. (43)Spoločný podnik pre čisté letectvo stavia na skúsenostiach získaných zo spoločných podnikov Čisté nebo Čisté nebo 2. Nové partnerstvo by malo byť ambicióznejšie so zameraním na rozvoj prelomových demonštračných projektov. V súlade so závermi priebežného hodnotenia spoločného podniku Čisté nebo 2 by nová iniciatíva mala zaručiť, aby každý demonštračný projekt vychádzal zo „zdôvodnenia projektu“, aby vyvíjané technológie skutočne slúžili na dosiahnutie kľúčovej priority, ktorou je „čo najskoršie zavedenie“. Nová iniciatíva by sa teda mala zamerať na zviditeľňovanie svojich jednotlivých cieľov, ako aj posilňovanie kapacít spoločného podniku na monitorovanie, riadenie a podávanie správ s cieľom odrážať komplexnosť úsilia v oblasti výskumu a inovácií nevyhnutného na dosiahnutie cieľov partnerstva. (44)Spoločný podnik pre čisté letectvo by mal stavať na rozmanitej členskej základni a spájať široké spektrum zainteresovaných strán a nápadov. S cieľom určiť najsľubnejšie prístupy a subjekty schopné ich plnenia spustila Komisia výzvu na predkladanie nápadov a možných členov. Správna rada by mala mať možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov tejto výzvy s cieľom zabezpečiť rýchle rozšírenie členskej základne. (45)S cieľom urýchliť a maximalizovať vplyv výskumných a inovačných činností vykonávaných spoločnými podnikmi pre čisté letectvo a pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 v oblasti účinného znižovania emisií a digitalizácie odvetvia letectva, by sa mali spoločné podniky v rámci činností partnerstva usilovať o úzku spoluprácu s Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA), čím sa zabezpečí včasná výmena poznatkov o nových vyvíjaných technológiách. To bude kľúčové v rámci urýchlenia zavádzania výsledných výrobkov a služieb na trh prostredníctvom uľahčenia postupu certifikácie, ako sa to vyžaduje v nariadení (EÚ) 2018/1189. (46)S cieľom maximalizovať synergie medzi programami na úrovni Únie a na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, by mali členovia skupiny zástupcov štátov spoločného podniku pre čisté letectvo preskúmať možnosti poskytovania finančnej podpory excelentným návrhom na vnútroštátnej úrovni, ktoré neboli vybrané na financovanie v rámci spoločného podniku pre čisté letectvo v dôsledku nadmerného počtu predložených návrhov. (47)Európa čelí výzve, keďže musí zohrávať vedúcu úlohu pri internalizácii spoločenských nákladov emisií skleníkových plynov v rámci obchodného modelu leteckej dopravy, a zároveň naďalej zabezpečuje „rovnaké podmienky“ pre európske výrobky na svetovom trhu. Spoločný podnik pre čisté letectvo by preto mal podporovať európskych zástupcov v úsilí o medzinárodnú štandardizáciu a medzinárodné právo. (48)Počas uplynulých piatich rokov sa dramaticky zvýšil záujem o vodík, pričom všetky členské štáty na konferencii zmluvných strán (COP21) prijali a ratifikovali Parížsku dohodu. Na konci roku 2019 Komisia predstavila Európsku zelenú dohodu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, v rámci ktorej budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule. Medzi prioritné oblasti patria čistý vodík, palivové články, iné alternatívne palivá a uskladňovanie energie. Vodík má popredné miesto v oznámení o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu a oznámení o stratégii integrácie energetického systému EÚ z júla 2020, ako aj v rámci spustenia Európskej aliancie pre čistý vodík, ktorá združuje všetky zainteresované strany s cieľom určiť technologické potreby, investičné príležitosti a regulačné prekážky v oblasti budovania ekosystému čistého vodíka v Únii. (49)Špecializované činnosti v oblasti výskumu a inovácií týkajúce sa využitia vodíka, ktoré sa vzťahujú na všetky fázy/oblasti hodnotového reťazca pre vodík, sa podporujú od roku 2008, najmä prostredníctvom spoločných podnikov pre palivové články a vodík (spoločný podnik pre palivové články a vodík a spoločný podnik pre palivové články a vodík 2) v rámci RP7 a programu Horizont 2020, ako aj prostredníctvom tradičných projektov spolupráce. Spoločný podnik pre čistý vodík by mal posilniť a integrovať vedecké kapacity Únie s cieľom urýchliť vývoj a zlepšenie pokročilých aplikácií čistého vodíka pripravených na zavedenie na trh, s konečným použitím v oblasti energeticky, dopravy, stavebníctva a priemyslu. Možné to bude dosiahnuť len pri súbežnom posilňovaní konkurencieschopnosti hodnotového reťazca čistého vodíka Únie, a najmä MSP. (50)S cieľom dosiahnuť vedecké ciele spoločného podniku pre čistý vodík by sa mala všetkým sektorom vodíkového hospodárstva poskytnúť príležitosť zapojiť sa do prípravy a vykonávania strategického výskumného a inovačného programu podniku. Zapojiť by sa mal aj verejný sektor, najmä regionálne orgány, ako aj vnútroštátne orgány, ktoré sú zodpovedné za nastavenie politík v oblasti klímy a opatrení súvisiacich s trhovými mechanizmami, a to s cieľom preklenúť medzery medzi vývojom technológií pripravených na zavedenie na trh a ich rozsiahlym využívaním. (51)Keďže sa vodík môže využiť ako palivo, energetický nosič a na uskladnenie energie, je nevyhnutné, aby partnerstvo pre čistý vodík vytváralo štruktúrovanú spoluprácu s mnohými inými partnerstvami v rámci programu Horizont Európa, najmä v oblasti jeho konečného použitia. Partnerstvo pre čistý vodík by malo pôsobiť najmä v súčinnosti s týmito partnerstvami: nulové emisie cestnej a vodnej dopravy, európske železnice, čisté letectvo, postupy pre planétu a čistá oceľ Na tento účel by sa mala zriadiť štruktúra, ktorá podlieha správnej rade s cieľom zabezpečiť spoluprácu a synergie medzi uvedenými partnerstvami v oblasti vodíka. Iniciatíva pre čistý vodík by bola jediným partnerstvom zameraným na riešenie technológií výroby vodíka. Spolupráca s partnerstvami v oblasti konečného použitia by sa mala zamerať predovšetkým na demonštráciu technológií a spoločné vymedzovanie špecifikácií. (52)Železnice prispievajú k jednotnému európskemu dopravnému priestoru (SETA) a predstavujú základný prvok politiky Únie v oblasti dlhodobej stratégie udržateľného rozvoja. Pokiaľ ide o ekonomickú veľkosť, priama hrubá pridaná hodnota odvetvia európskych železníc dosahuje hodnotu 69 miliárd EUR a nepriama hodnota 80 miliárd EUR. V odvetví železničnej dopravy bolo priamo zamestnaných 1,3 milióna ľudí a nepriamo viac ako milión osôb. (53)Cieľom Európskej zelenej dohody je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Medzi prioritné oblasti patrí urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu. (54)V oznámení Komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu (marec 2020) sa zdôrazňuje, že odvetvia udržateľnej a inteligentnej mobility, ako je železničná doprava, majú zodpovednosť a potenciál byť hnacím motorom digitálnej a ekologickej transformácie, podporovať konkurencieschopnosť priemyslu v Európe a zlepšovať prepojenosť. Cestná, železničná, letecká a vodná doprava by preto mali spoločne prispieť k zníženiu emisií dopravy o 90 % do roku 2050. Prioritou by mal byť presun podstatnej časti 75 % vnútrozemskej cestnej nákladnej dopravy na železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu. (55)Spoločný podnik S2R bol zriadený v roku 2014 s cieľom riadiť činnosti výskumu, vývoja a validácie v rámci iniciatívy Shift2Rail spojením finančných prostriedkov verejného a súkromného sektora, ktoré poskytnú jeho členovia, a využívaním vnútorných a vonkajších technických zdrojov. V rámci spoločného podniku sa zriadili nové formy spolupráce, ktoré boli v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže, medzi zainteresovanými stranami z celého železničného hodnotového reťazca a aj z oblastí mimo tradičného odvetvia železničnej dopravy a získali skúsenosti a odborné znalosti Železničnej agentúry Európskej únie týkajúce sa otázok interoperability a bezpečnosti.

(56)Cieľom spoločného podniku pre európske železnice by malo byť zabezpečenie integrovanej európskej železničnej siete vysokej kapacity odstraňovaním prekážok interoperability a poskytovaním riešení pre plnú integráciu, ktoré sa budú vzťahovať na riadenie dopravy, vozidlá, infraštruktúru a služby. Týmto spôsobom by sa mal využiť obrovský potenciál na digitalizáciu a automatizáciu s cieľom znížiť železničné náklady, zvýšiť kapacity a posilniť flexibilitu a spoľahlivosť, pričom by sa mal zakladať na pevnej spoločnej referenčnej architektúre funkčného systému v tomto odvetví, a na spolupráci so Železničnou agentúrou Európskej únie. (57)Spoločný podnik pre európske železnice by mal vo svojom hlavnom pláne vymedziť prioritné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, ako aj celkovú architektúru systému a harmonizovaný prístup k prevádzke, vrátane rozsiahlych demonštračných činností potrebných na urýchlenie prenikania integrovaných, interoperabilných a štandardizovaných technologických inovácií potrebných na podporu jednotného európskeho železničného priestoru. (58)Železnice predstavujú komplexný systém s veľmi úzkou súčinnosťou medzi manažérmi infraštruktúr, železničnými podnikmi (prevádzkovateľmi vlakových služieb) a ich príslušným vybavením (infraštruktúra a železničné koľajové vozidlá). Bez spoločných špecifikácií a stratégie v rámci celého železničného systému inovácie nie je možné zabezpečiť. V rámci systémového piliera spoločného podniku pre európske železnice by sa preto malo odvetviu umožniť dospieť k jednotnej koncepcii prevádzky a architektúre systému vrátane vymedzenia služieb, funkčných blokov a rozhraní, ktoré tvoria základ prevádzok železničného systému. Poskytovať by mal celkový rámec s cieľom zabezpečiť, aby sa výskum zameriaval na požiadavky zákazníkov a spoločne dohodnuté prevádzkové potreby, ako aj na zdieľané požiadavky zákazníkov a prevádzkové potreby. Model riadenia a rozhodovací proces spoločného podniku Európske železnice by mal odrážať vedúce postavenie Komisie pri zjednocovaní a integrácii európskeho železničného systému, predovšetkým v oblasti rýchleho a účinného dosiahnutia jednotnej prevádzkovej koncepcie a architektúry systému, a to pri zapojení súkromných partnerov do poradných a technicko-podporných úloh. (59)S cieľom zabezpečiť účinné využívanie výsledkov výskumu na nízkej úrovni technologickej pripravenosti (TLR) v rámci vyšších úrovní TLR, a predovšetkým v rámci spoločného podniku Európske železnice, by mala programová kancelária spoločného podniku Európske železnice vykonávať tieto činnosti. (60)S cieľom zabezpečiť rýchly prechod a rozšírenie členstva by mala mať správna rada spoločného podniku pre európske železnice možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov výzvy na vyjadrenie záujmu vyhlásenej Komisiou. (61)V súvislosti s prioritami Komisie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, konkrétne SDG 3, ako aj s oznámením Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku, sa Únia zaviazala prispieť k zdraviu a k podpore blahobytu pre všetkých, budovať silnejšie partnerstvo medzi našimi dvoma kontinentmi a podporovať rozvoj výskumných a inovačných kapacít v Afrike. Spoločný podnik Globálne partnerstvo v oblasti zdravia pre program EDCTP3 (Globálne zdravie EDCTP3) by mal popri iných takzvaných zdravotníckych technológiách riešiť nedostatok primeranej diagnostiky, liečby a vakcín s cieľom bojovať proti infekčným ochoreniam, ako sú HIV, malária a tuberkulóza, ale aj proti iným infekčným chorobám súvisiacim s chudobou a zanedbávaným infekčným ochoreniam, ktoré sú rozšírené v Afrike, a predovšetkým v subsaharskej Afrike. Pandémia COVID-19 poukázala na skutočnosť, že infekčné choroby sa môžu vďaka lepšiemu prepojeniu rôznych oblastí prostredníctvom obchodu a cestovného ruchu rýchlo rozšíriť po celom svete. Vývoj zdravotníckych technológií je preto kľúčovým faktorom pri obmedzovaní šírenia infekčných ochorení, ako aj v rámci boja proti nim, v prípade, že sa rozšíria, a takisto pri ochrane zdravia občanov v dotknutých krajinách aj občanov Únie. S cieľom dosiahnuť silnejšie vedúce postavenie v oblasti zdravia v porovnaní so súčasnou iniciatívou EDCTP2 by sa mal rozsah pôsobnosti partnerstva rozšíriť tak, aby sa vzťahoval na reakcie na nové ohrozenia súvisiace s infekčnými chorobami, ako aj na narastajúce problémy v oblasti komorbidít v dôsledku antimikrobiálnej rezistencie a neprenosných ochorení. (62)Boj proti infekčným ochoreniam postihujúcim subsaharskú Afriku prostredníctvom moderných technológií si vyžaduje zapojenie širokej škály subjektov a dlhodobé záväzky. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal vytvárať produktívne a udržateľné siete a spoluprácu sever – juh a juh – juh, budujúc vzťahy s veľkým počtom organizácií z verejného a súkromného sektora s cieľom posilňovať projektovú a inštitucionálnu spoluprácu. Program by mal zároveň pomôcť vytvoriť novú spoluprácu sever – juh a juh – juh s cieľom vykonávať štúdie vo viacerých krajinách a lokalitách subsaharskej Afriky. Okrem toho by malo pravidelné medzinárodné fórum EDCTP poskytnúť platformu pre vedeckých pracovníkov a relevantné siete z Európy, Afriky a iných oblastí na zdieľanie zistení a nápadov, ako aj na podporu spolupráce. (63)Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal stavať na skúsenostiach získaných počas programov EDCTP a EDCTP2, a dosahovať výsledky využívaním investícií Únie, členských štátov, pridružených štátov a krajín Afriky, ktoré by nebolo možné dosiahnuť samostatne v rámci jednotlivých krajín alebo rámcového programu Únie v oblasti výskumu. Združenie EDCTP, zastupujúce štáty zúčastnené na programe, by malo prispievať finančnými prostriedkami a dodatočnými činnosťami k programu EDCTP3 a jeho vykonávaniu. Poskytovať by malo zmysluplnú účasť a zapojenie subsaharských krajín do rozhodovacieho procesu, čo je nevyhnutné na boj proti záťaži ochorení v subsaharských krajinách. Iniciatíva by mala zahŕňať ďalších medzinárodných financovateľov výskumu, ako sú dobročinné nadácie, farmaceutický priemysel a ďalšie tretie krajiny, ktoré by mali ad hoc prispievať k partnerstvu v úlohe prispievajúcich partnerov. Okrem toho by spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 s cieľom zvýšiť vplyv programu mal mať možnosť v rámci špecifických výziev určovať právnické subjekty, ktoré sa môžu zúčastňovať na nepriamych akciách. V pracovnom programe by malo byť možné stanoviť, že takéto právnické subjekty nemajú nárok na financovanie zo spoločného podniku. (64)Je nevyhnutné, aby výskumné činnosti financované v rámci spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3, alebo na ktoré sa inak vzťahuje jeho pracovný program, boli v úplnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie, s Európskym dohovorom o ľudských právach a jeho dodatkovými protokolmi, etickými princípmi zahrnutými v Helsinskej deklarácii Svetovej asociácie lekárov z roku 2008, normami správnej klinickej praxe prijatými Medzinárodnou konferenciou o zosúladení technických požiadaviek na registráciu farmaceutík na humánne použitie, príslušnými právnymi predpismi Únie a miestnymi etickými požiadavkami krajín, v ktorých sa majú vykonávať výskumné činnosti. Okrem toho by mal spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 vyžadovať, aby boli inovácie a intervencie vyvíjané na základe výsledkov nepriamych akcií podporených programom cenovo dostupné a prístupné pre zraniteľné skupiny. (65)Aby mohol spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 uspieť a stimulovať účasť na partnerstve, financovanie v rámci spoločného podniku by sa malo obmedziť na právnické subjekty oprávnené čerpať financie v rámci programu Horizont Európa, ktoré sú usadené v zakladajúcich štátoch združenia v rámci partnerstva európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania (EDCTP). Subjekty usadené v iných členských štátoch Únie, pridružených krajinách a krajinách subsaharskej Afriky by mali mať naďalej možnosť zúčastňovať na výzvach bez toho, aby im bolo poskytnuté financovanie. Okrem toho by subjekty zriadené v iných krajinách ako členovia združenia EDCTP3 mali mať nárok na financovanie v rámci špecifických tém výziev alebo v prípade výziev, ktorými sa riešia núdzové situácie v oblasti verejného zdravia, ak sa tak stanovuje v pracovnom programe. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal prijať všetky primerané opatrenia, vrátane zmluvných, s cieľom chrániť finančné záujmy Únie. Malo by sa usilovať o uzatváranie dohôd s tretími krajinami v oblasti vedy a technológií. V prípade, že pred ich uzavretím sa subjekty usadené v tretej krajine finančne zúčastňujú nepriamych opatrení bez takejto dohody spoločný podnik EDCTP3 by mal uplatniť alternatívne opatrenia na ochranu záujmov Únie: stanoviť by sa mal finančný koordinátor akcie v členskom štáte alebo pridruženej krajine a suma predbežného financovania, ako aj ustanovenia o zodpovednosti dohody o grante by sa mali prijať s cieľom primerane zohľadniť finančné riziká. (66)V súvislosti s prioritami Európskej komisie s názvom „Hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“ a „Európa pripravená na digitálny vek“, by sa európsky priemysel vrátane MSP mal stať ekologickejším, obehovejším a digitalizovanejším pri zachovaní konkurencieschopnosti v celosvetovom rozsahu. Komisia zdôraznila úlohu zdravotníckych pomôcok a digitálnych technológií pri riešení nových výziev a využitia elektronických zdravotných služieb s cieľom poskytovať vysokokvalitnú zdravotnú starostlivosť a zároveň vyzvala na zabezpečenie zásob cenovo dostupných liekov na uspokojenie potrieb Únie, a to za podpory inovatívneho a európskeho farmaceutického priemyslu svetovej úrovne. Cieľom spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo je prispievať k posilňovaniu konkurencieschopnosti zdravotníckeho priemyslu Únie, základného kameňa vedomostnej ekonomiky Únie, k zvyšovaniu hospodárskej činnosti v oblasti vývoja zdravotníckych technológií, najmä integrovaných riešení v oblasti zdravotníctva, a tým slúžiť ako nástroj na zvyšovanie technologickej suverenity a podporu digitálnej transformácie našej spoločnosti. Tieto politické priority možno dosiahnuť zoskupením kľúčových aktérov: akademickej obce, podnikov rôznych veľkostí a koncových používateľov inovácií v oblasti zdravia pod záštitou verejno-súkromného výskumného a inovačného partnerstva v oblasti zdravia. Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mal pomôcť dosiahnuť ciele „Európskeho plánu na boj proti rakovine“ a „Európskeho akčného plánu pre jedno zdravie proti antimikrobiálnej rezistencii“. Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mal byť v súlade s novou priemyselnou stratégiou pre Európu, farmaceutickou stratégiou pre Európu a stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu. (67)Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo stavia na skúsenostiach získaných zo spoločného podniku pre iniciatívu pre inovačné lieky 2 (spoločný podnik IIL 2), ako aj z jej činností pri boji s pandémiou ochorenia COVID-19. V súlade s odporúčaniami priebežného hodnotenia spoločného podniku IIL 2 musí nastupujúca iniciatíva „umožniť aktívnu účasť ďalších sektorov priemyslu v rámci farmaceutického priemyslu s cieľom využiť ich odborné znalosti pri vývoji nových zdravotníckych zásahov.“ Priemyselné sektory preto musia pokrývať odvetvia biofarmaceutických, biologických a zdravotníckych technológií vrátane spoločností pôsobiacich v digitálnej oblasti. Rozsah pôsobnosti iniciatívy by sa mal vzťahovať na prevenciu, diagnostiku, liečbu a manažment chorôb a musí byť stanovený so zreteľom na vysokú záťaž pre pacientov a/alebo spoločnosť v dôsledku závažnosti ochorenia a/alebo počtu ľudí, ktorých ochorenie postihlo, ako aj na výrazný ekonomický vplyv ochorenia na pacientov a systémy zdravotnej starostlivosti. Financované opatrenia musia reagovať na potreby verejného zdravia Únie, pričom podporia rozvoj budúcich inovácií v oblasti zdravotníctva, ktoré sú bezpečné, zamerané na ľudí, účinné, nákladovo efektívne a cenovo dostupné pre pacientov a systémy zdravotnej starostlivosti. (68)Aby sa zabezpečila čo najlepšia príležitosť vytvárať nové vedecké nápady a úspešné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, kľúčovými aktérmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mali byť výskumní pracovníci z rôznych druhov verejných aj súkromných subjektov. Zároveň by koncoví používatelia, napríklad občania Únie, zdravotnícki pracovníci a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti mali poskytnúť vstupné informácie do strategického návrhu a činností iniciatívy, čím sa zabezpečí riešenie ich potrieb. Okrem toho by orgány v rámci Únie a národné regulačné orgány, orgány hodnotenia zdravotníckej technológie a platitelia zdravotnej starostlivosti mali takisto poskytnúť včasné vstupné informácie k činnostiam partnerstva, pričom sa má zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, a to s cieľom zvýšiť pravdepodobnosť, že výsledky financovaných opatrení budú spĺňať potrebné požiadavky na zavedenie na trh a dosahovať tak očakávaný vplyv. Všetky tieto vstupné údaje by mali pomôcť lepšie zacieliť úsilie v oblasti výskumu smerom k oblastiam s nenaplnenými potrebami. (69)Súčasné výzvy a ohrozenia v oblasti zdravia sú celosvetové. Iniciatíva by preto mala byť otvorená účasti medzinárodných akademických, priemyselných a regulačných aktérov s cieľom využívať výhody širšieho prístupu k údajom a odborným znalostiam, reagovať na vznikajúce ohrozenia zdravia a dosiahnuť potrebný spoločenský vplyv, menovite zlepšené výsledky v oblasti zdravia pre občanov Únie. Väčšina činností partnerstva by sa zároveň mala vykonávať v členských štátoch Únie a v pridružených krajinách k programu Horizont Európa. (70)Ciele partnerstva by sa mali zameriavať na predkonkurenčnú oblasť, a vytvárať tak bezpečné prostredie na efektívnu spoluprácu medzi spoločnosťami činnými v rôznych oblastiach zdravotných technológií. Väčšina projektov financovaných z iniciatívy by mala byť medzisektorová s cieľom zohľadniť integračnú podstatu iniciatívy, pomáhať prekonávať uzavretosť jednotlivých priemyselných sektorov a posilňovať spoluprácu medzi priemyslom a akademickou obcou. (71)Pojem kľúčové digitálne technológie označuje elektrické komponenty a systémy, ktoré sú základom všetkých veľkých hospodárskych odvetví. Komisia zdôraznila potrebu ovládnutia týchto technológií v Európe, najmä v kontexte dosahovania plnenia európskych politických priorít, ako je samostatnosť v oblasti digitálnej technológie. Dôležitosť tejto oblasti a problémy, s ktorými sa stretávajú zainteresované strany v Únii, si vyžadujú naliehavú akciu, aby v inovačnom a hodnotovom reťazci Európy nezostalo žiadne slabé ohnivko. Mal by sa preto vytvoriť mechanizmus na úrovni Únie na spájanie a sústredenie poskytovania podpory členských štátov, Európskej únie a súkromného sektora na výskum a inovácie v oblasti elektronických komponentov a systémov. (72)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by sa mal zaoberať jasne vymedzenými témami, ktoré by umožnili európskemu priemyslu ako celku navrhovať, vyrábať a používať najinovačnejšie technológie v oblasti elektronických komponentov a systémov. Štruktúrovaná a koordinovaná finančná podpora na európskej úrovni je potrebná na podporu udržania výskumných skupín a európskych priemyselných odvetví na vrchole vo vysoko konkurenčnom medzinárodnom kontexte a na preklenutie medzier v oblastiach technológií kľúčových pre digitálnu transformáciu v Európe, ktorá odráža základné hodnoty Únie vrátane súkromia a dôvery, zabezpečenia a bezpečnosti. Spolupráca medzi zainteresovanými stranami ekosystému, v ktorom sú zastúpené všetky segmenty hodnotového reťazca, je nevyhnutná na vývoj nových technológií a rýchle prenikanie inovácií na trh. Otvorenosť a flexibilita na začleňovanie relevantných zainteresovaných strán, najmä vrátane MSP, do vznikajúcich alebo príbuzných technologických oblastí je rovnako kľúčová. (73)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal spájať finančné a technické prostriedky, ktoré sú zásadné na udržanie kroku so zrýchľujúcim sa tempom inovácie v tejto oblasti, na prinášanie účinkov presahovania dôležitých pre spoločnosť, ako aj spoločné znášanie rizík pri zlaďovaní stratégií a investícií v duchu spoločného európskeho záujmu. Členmi spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie by preto mali byť Únia, členské štáty a pridružené krajiny v rámci programu Horizont Európa na základe dobrovoľnosti a združenia ako súkromní členovia zastupujúci svoje jednotlivé podniky [a ďalšie právnické subjekty, ktoré pôsobia v oblasti elektronických komponentov a systémov v Európe]. Účasť členských štátov zároveň uľahčí súdržné zosúladenie s vnútroštátnymi programami a stratégiami, pričom sa zabráni prekrývaniu a trieštivosti úsilia pri zabezpečení synergií všetkých zainteresovaných strán a činností. (74)V súlade s [článkom 8 ods. 1 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa by účastnícke štáty mali poveriť spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie implementáciou ich príspevku ich vnútroštátnym účastníkom v nepriamych akciách. Prijímatelia by so spoločným podnikom mali uzavrieť jednotnú dohodu o grante na základe pravidiel programu Horizont Európa vrátane príslušného rámca pre práva duševného vlastníctva, a to v závislosti od programu Únie, ktorý podporuje príslušnú činnosť súvisiacu s poskytovaním grantu. Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal spracovávať žiadosti o preplatenie nákladov a vykonávať platby prijímateľom. (75)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal pri implementácii príspevkov účastníckych štátov ich vnútroštátnym účastníkom v nepriamych akciách zohľadniť skutočnosť, že sa účastnícke štáty musia riadiť prísnymi vnútroštátnymi rozpočtovými pravidlami. V tejto súvislosti by účastnícke štáty a spoločný podnik mali uzavrieť právne záväzné dohody, ktorými sa účastnícke štáty zaviažu k platbe príspevku na nepriame akcie v plnej výške počas celého životného cyklu iniciatívy. Tieto dohody by sa mali uzatvárať v rámci výročného rozpočtového postupu a programovania spoločného podniku. Správna rada by mala prijať ročný pracovný program s náležitým zohľadnením týchto dohôd. Len potom a v súlade s finančnými pravidlami spoločného podniku by mal povoľujúci úradník vykonať rozpočtové a právne záväzky na tieto nepriame akcie.

(76)Ako pokračovanie činnosti zavedenej v rámci spoločného podniku ECSEL je potrebná odchýlka od [článku 30] nariadenia o programe Horizont Európa s cieľom umožniť rôzne miery úhrady prostriedkov v závislosti od druhu účastníka, menovite MSP a neziskových právnických subjektov, ako aj od druhu akcie, ktoré sa majú uplatňovať na všetkých prijímateľov zo všetkých účastníckych štátov. Týmto spôsobom by sa mala zaručiť správna rovnováha účasti zainteresovaných strán na činnostiach financovaných spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie, ako aj podporiť vyššia miera zapojenia MSP, podľa odporúčaní priebežného hodnotenia spoločného podniku ECSEL. (77)Zámerom právneho rámca Únie v oblasti jednotného európskeho neba je reformovať európsky systém manažmentu letovej prevádzky (ATM) prostredníctvom inštitucionálnych, operačných, technologických a regulačných akcií s cieľom zlepšiť výkonnosť v oblastiach kapacity, bezpečnosti, efektívnosti a environmentálneho vplyvu. (78)Cieľom projektu Výskum a rozvoj manažmentu letovej prevádzky (ATM) jednotného európskeho neba (ďalej len „projekt SESAR“) je modernizácia ATM a spájanie technologických a prevádzkových inovácií na podporu jednotného európskeho neba. Cieľom projektu je poskytnúť technologické riešenia pre vysokovýkonné systémy ATM do roku 2035, aby sa umožnila ešte bezpečnejšia prevádzka odvetvia leteckej dopravy bez preťažení, ktorá je šetrnejšia k životnému prostrediu. Projekt SESAR tvoria tri navzájom súvisiace, kontinuálne a vyvíjajúce sa procesy spolupráce, ktorými sa vymedzujú, vyvíjajú a zavádzajú inovatívne technologické systémy a operačné postupy, ktoré sú základom digitálneho európskeho neba, ako sa vymedzuje v európskom riadiacom pláne ATM. (79)„Európsky riadiaci plán ATM“ je plánovacím nástrojom na modernizáciu ATM v celej Európe, ktorý spája výskumné a inovačné činnosti v oblasti ATM so scenármi činností zavádzania s cieľom dosiahnuť ciele jednotného európskeho neba. (80)Spoločný podnik SESAR bol prvýkrát zriadený v roku 2007 s cieľom riadiť fázy vymedzenia a zavádzania projektu SESAR, a to spájaním finančných prostriedkov poskytovaných jeho členmi z verejného a súkromného sektora, a využívaním vnútorných a vonkajších technických zdrojov, ako aj vykonávať a v prípade potreby aktualizovať európsky riadiaci plán ATM. Vytvorila sa ním nová a efektívna forma spolupráce medzi zainteresovanými stranami v odvetví, v ktorom je pokrok možné dosiahnuť len pri synchronizovanom zavádzaní nových riešení všetkými zainteresovanými stranami. Vzhľadom na úspešné ustanovenie značky SESAR by mal nový spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 pokračovať v jej využívaní. (81)Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal stavať na skúsenostiach zo spoločného podniku SESAR a pokračovať v jeho koordinačnej úlohe v oblasti výskumu ATM v Únii. Hlavnými cieľmi spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mali byť posilňovanie a ďalšia integrácia kapacít v oblasti výskumu a inovácií v Európe, podpora urýchľovania digitalizácie v odvetví, ako aj posilňovanie odolnosti a rozšíriteľnosti odvetvia v súvislosti s výkyvmi v prevádzke. S cieľom podporovať hospodársku obnovu a rast by mal spoločný podnik prostredníctvom inovácií posilniť konkurencieschopnosť pilotnej a bezpilotnej leteckej dopravy a služieb ATM. S cieľom zaviesť jednotné európske nebo ako najúčinnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete by mal spoločný podnik rozvíjať a urýchľovať prienik inovatívnych riešení na trh. (82)Nový spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal byť schopný vypracovávať a validovať vstupné technické informácie, ktoré pomáhajú Komisii pri regulačných činnostiach v oblasti ATM, napr. pri príprave kompletnej technickej dokumentácie pre spoločné projekty zriadené v rámci nariadenia o jednotnom európskom nebi, vykonávaní technických štúdií alebo podpore normalizačných činnosti. Zároveň by mal spoločný podnik zabezpečiť správu európskeho riadiaceho plánu ATM, ktorý je podporený rozhodnutím Rady 2009/320/ES, ako aj jeho monitorovanie, oznamovanie a aktualizáciu. Okrem toho by Komisia mala mať počet hlasov úmerný príspevku Únie k rozpočtu, a to minimálne 25 % počtu hlasov. Týmto usporiadaním sa zabezpečí, že si Komisia udrží silnú schopnosť z politického hľadiska riadiť prácu vykonávanú spoločným podnikom vo vzťahu k týmto úlohám, a to prostredníctvom posilnených mechanizmov dohľadu zavedených pre tieto orgány. (83)Účasť v spoločnom podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mala byť otvorená čo najširšej škále a zastúpeniu zainteresovaných strán zo všetkých členských štátov a krajín pridružených k programu Horizont Európa vrátane MSP, a to prostredníctvom rôznych foriem účasti. Účasť by predovšetkým mala zabezpečiť riadnu rovnováhu medzi výrobcami vybavenia pre pilotné aj bezpilotné letectvo, užívateľmi vzdušného priestoru, poskytovateľmi leteckých navigačných služieb, letiskami, armádou a profesnými združeniami, ako aj ponúkať príležitosti pre MSP, akademickú obec a výskumné organizácie. S cieľom určiť najsľubnejšie prístupy a subjekty schopné ich plnenia spustila Komisia pre potenciálnych členov výzvu na vyjadrenie záujmu. Správna rada by mala mať možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov tejto výzvy s cieľom zabezpečiť rýchle rozšírenie členskej základne. (84)Traťové poplatky v plnom rozsahu hradia užívatelia vzdušného priestoru, ktorí sa nepriamo podieľajú na úsilí v oblasti výskumu a vývoja financovanom významnými zainteresovanými stranami v oblasti ATM, ako sú poskytovatelia leteckých navigačných služieb alebo spracovateľský priemysel, ktorý vyrába a vybavuje lietadlá používané užívateľmi vzdušného priestoru. Používateľom vzdušného priestoru by sa preto malo poskytnúť primerané zastúpenie v správnej rade spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3. (85)S cieľom zabezpečiť účinné využívanie výsledkov bádateľského výskumu ATM (nízke úrovne technologickej pripravenosti) v rámci vyšších úrovní technologickej pripravenosti, a predovšetkým v rámci spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3, by mala programová kancelária spoločného podniku také činnosti riadiť. (86)Agentúra EUROCONTROL disponuje primeranou infraštruktúrou a potrebnými administratívnymi, IT, komunikačnými a logistickými podpornými službami. Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal využívať výhody takej infraštruktúry a služby agentúry Eurocontrol. V tejto súvislosti existuje málo potenciálnych synergií, ktoré by sa mohli získať združovaním administratívnych zdrojov s inými spoločnými podnikmi prostredníctvom spoločného administratívneho oddelenia. Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by sa preto nemal zúčastňovať na funkciách spoločného administratívneho oddelenia stanoveného v tomto nariadení. (87)Združenie pre infraštruktúru 5G, ktoré stavia na predchádzajúcom združení pre infraštruktúru 5G, bolo zriadené na účely vytvorenia širokej základne zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť dosahovanie cieľov partnerstva pre inteligentné siete a služby. Hoci sa v prvých rokoch po zriadení novej priemyselnej asociácie očakáva len obmedzený počet jej konštituentov a prepojených subjektov, cieľom je prijímať nových členov spomedzi zakladajúcich subjektov zainteresovaných strán činných v hodnotovom reťazci inteligentných sietí a služieb. Vzhľadom na predpokladanú skromnú veľkosť a vplyv združenia na svojich konštituentov spomedzi malých a stredných podnikov nie je udržateľné, aby združenie prispievalo na 50 % administratívnych ná