„Obchodné dohody prvej generácie“, ktorých väčšina bola uzavretá do roku 2006, sa zameriavajú prevažne na liberalizáciu colných sadzieb. Cieľom tzv. prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu (DCFTA) je prehĺbenie hospodárskych vzťahov medzi príslušnými susediacimi krajinami a EÚ a priblíženie právnych predpisov daného štátu k právnym predpisom EÚ, a to najmä v oblastiach súvisiacich s obchodom. Európska únia uzavrela dohody o prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou a rokuje o vytvorení takejto zóny s Tuniskom. „Dohody o stabilizácii a pridružení“ so šiestimi partnermi zo západného Balkánu, ktoré boli uzavreté v období rokov 2001 až 2016, sa zameriavajú na podporu regionálnej integrácie a stability v príslušnom regióne a na jeho hospodársku integráciu do trhu EÚ.

Podľa štúdie s názvom Vývoz EÚ do sveta: vplyv na zamestnanosť je 36 miliónov pracovných miest v EÚ závislých od vývozu za hranice EÚ, z toho 13,7 milióna z nich zaujímajú ženy. V období rokov 2000 až 2017 sa počet pracovných miest v EÚ spojených s vývozom do ostatných častí sveta zvýšil o 66 %. To predstavuje ďalších 14,3 milióna pracovných miest spojených s vývozom. Podiel zamestnanosti EÚ spojenej s predajom tovaru a služieb do zahraničia na celkovej miere zamestnanosti sa zvýšil z úrovne 10,1 % v roku 2000 na úroveň 15,3 % v roku 2017. Pracovné miesta súvisiace s vývozom sú v priemere platené o 12 % lepšie ako pracovné miesta v ostatných oblastiach hospodárstva. Vývoz z EÚ je výhodný pre európskych zamestnancov vo všetkých členských štátoch. Dodatočné pracovné miesta vytvárajú podniky, ktoré sa priamo podieľajú na vývoze tovaru a služieb, ako aj obchodné spoločnosti v EÚ, ktoré dodávajú vývozcom tovar a poskytujú im služby.

Obchodné dohody sa v súčasnosti zakladajú na lepších regulačných zásadách, a najmä podliehajú pravidelnému hodnoteniu ex post. Od roku 2015 sa uskutočnili tri hodnotenia ex post obchodných dohôd EÚ s Mexikom, Čile a Južnou Kóreou. V súčasnosti prebieha hodnotenie ex post dohody s Karibským fórom štátov (CARIFORUM) a šiestimi stredomorskými krajinami a onedlho sa začnú hodnotenia dohody o obchode medzi EÚ a Kolumbiou, Ekvádorom a Peru a dohody EÚ so Strednou Amerikou.

Európska obchodná politika sa od roku 2015 podstatne zmenila a EÚ uzavrela a začala uplatňovať nové obchodné dohody s Ekvádorom, Kanadou a Japonskom, dohodu o hospodárskom partnerstve (DHP) s Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC), dočasné dohody o hospodárskom partnerstve s Ghanou a Pobrežím Slonoviny a prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (DCFTA) s Ukrajinou. Ratifikujú sa obchodné dohody uzavreté so Singapurom (2012) a Vietnamom (december 2015). V roku 2018 sa na 31 % obchodu EÚ s tovarom s ostatnými krajinami sveta vzťahovali preferenčné obchodné dohody. Tento podiel sa zvýši na 39 % po zahrnutí dohody s Japonskom, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 2019, a dohôd so Singapurom (podpísaná 19. októbra 2018) a Vietnamom (30. júna 2019). Po prirátaní politickej dohody medzi EÚ a štátmi združenia Mercosur z 28. júna 2019 sa celkový podiel preferenčných obchodných dohôd na obchode s tovarom zvýši na 41 %.

Európske obchodné spoločnosti počas vykazovaného obdobia dobre využívali obchodné dohody EÚ. Udržala sa silná miera využívania preferencií pri vývoze EÚ do Švajčiarska a Turecka, znížila sa pri vývoze do Južnej Kórey. Miera využívania preferencií sa zlepšila tiež v prípade Kolumbie, Ekvádoru, Egypta a Jordánska. Miera využívania preferencií pri vývoze EÚ do Kanady dosahovala v roku 2018 úroveň 37 %, čo je zvýšenie z úrovne 30 %, ktorá sa dosiahla po prvých deviatich mesiacoch predbežného vykonávania dohody. Celková miera využívania preferencií dosiahnutá za rok 2018 by sa mala v budúcnosti zvýšiť, a to vzhľadom na skutočnosť, že v rámci CETA je možné spätne nárokovať preferenčné sadzby (za obdobie až troch rokov). Mieru využívania preferencií bude v budúcnosti možné zvýšiť lepším využívaním preferencií pri vývoze automobilov a náhradných súčiastok z EÚ, pri ktorých postupne dochádza k odstraňovaniu ciel. V tomto segmente, ktorý tvorí 41 % oprávneného vývozu EÚ, dosahovala miera využívania preferencií v roku 2018 len 10 %. Ak sa nezohľadnia automobily a náhradné súčiastky, priemerná miera využívania preferencií pri vývoze z EÚ do Kanady vykáže úroveň 55 %.

Obchod s tovarom v roku 2018 reagoval na náročnú situáciu na globálnej úrovni a rástol pomalšie ako v roku 2017: obchod EÚ s ostatnými krajinami sveta vzrástol o 5 % (čo je pokles oproti 8 %), zatiaľ čo celkový obchod EÚ na základe preferenčných dohôd vzrástol o 3 % (pokles oproti 7 %). Vývoz EÚ k preferenčným obchodným partnerom sa v roku 2018 zvýšil o 2 %. Znamená to trochu pomalší rast než pri vývoze z EÚ do ostatných krajín sveta, ktorý za rovnaké obdobie vzrástol o 4 %. Dovoz od preferenčných obchodných partnerov sa zvýšil o 4,6 %, v porovnaní so 6,6 % zvýšením celkového dovozu EÚ.

Pri výpočte mier využívania preferencií pri vývoze z EÚ do partnerských krajín Komisia naopak využíva administratívne údaje zozbierané príslušnou dovážajúcou krajinou. Tieto štatistiky nie sú harmonizované. Priame porovnania medzi partnerskými krajinami alebo s dovozmi do EÚ by sa preto mali považovať len za orientačné. Miery využívania preferencií na vývoz z EÚ sa v tejto správe uvádzajú len vtedy, keď boli k dispozícii dostatočne spoľahlivé údaje.

Pokračovalo rozširovanie obchodu so službami, o 8,3 % v roku 2017, s kladnou obchodnou bilanciou vo výške 5,6 mld. EUR pre EÚ. Obchod so službami rastie konzistentne od nadobudnutia platnosti dohody, a to v oboch smeroch. Vstupné a výstupné toky priamych zahraničných investícií medzi oboma partnermi zostávajú kladné.

Pri pohľade na obchodné toky podľa odvetví je zrejmé, že viac ako 50 % vývozu EÚ naďalej tvoria stroje, chemikálie a dopravné zariadenia. Takmer 50 % dovozu do EÚ z uvedených troch krajín pozostáva z poľnohospodárskych výrobkov (najmä tropického ovocia, ako sú napríklad banány), nerastov a rúd. V roku 2018 sa najviac znížil dovoz nerastov do EÚ (o 700 mil. EUR), ako aj vývoz strojov z EÚ (o 350 mil. EUR).

Celkový obchod s tovarom medzi EÚ a jej tromi andskými obchodnými partnermi sa v období rokov 2017 až 2018 znížil o 2,4 %. Vývoz EÚ sa znížil o 1 % (140 mil. EUR) a dovoz do EÚ o 3 % (500 mil. EUR). Tento pokles bol z väčšej časti dôsledkom zníženia vývozu z Kolumbie do EÚ o 9 % v nadväznosti na pokles medzinárodných cien kávy, ktorá predstavuje hlavnú položku kolumbijského vývozu.

„Naša spoločnosť rastie a my sa čoraz častejšie dívame za hranice európskeho trhu. Clá na odevy to však komplikujú a zvyšujú ceny pre našich zákazníkov. Vďaka obchodným dohodám, ktoré otvorili zahraničné trhy, ako sú Kanada, Južná Kórea a Japonsko, sa zvýšila konkurencieschopnosť našich výrobkov v uvedených krajinách.“

Napokon stále trvá zákaz dovozu hovädzieho dobytka a mäsa z EÚ do všetkých troch uvedených andských krajín odôvodnený obavami z BSE.

Kolumbia, Ekvádor a Peru vyjadrili znepokojenie nad opatreniami EÚ, ktoré stanovujú maximálnu úroveň kadmia v kakaových výrobkoch a maximálne úrovne rezíduí pesticídov, ktoré by podľa našich obchodných partnerov mohli ovplyvniť ich vývoz poľnohospodárskych výrobkov.

Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

Všetci traja andskí obchodní partneri napriek pretrvávajúcim výzvam (pokiaľ ide o neformálny trh práce, práva súvisiace so slobodou združovania, inšpekciu práce a ochranu životného prostredia) dosiahli v roku 2018 pokrok pri vykonávaní kapitol týkajúcich sa obchodu a trvalo udržateľného rozvoja. Tento pozitívny vývoj je dôsledkom asertívnejšieho a cielenejšieho úsilia EÚ založeného na užšom partnerstve s členskými štátmi EÚ a Medzinárodnou organizáciou práce (MOP) a širšom zapojení občianskej spoločnosti v súlade s 15-bodovým akčným plánom . Zapojenie EÚ bolo zvlášť intenzívne v prípade Peru a obe strany sa dohodli na ďalšom postupe, ktorý formálne vyjadrili v zápisnici zo stretnutia podvýboru pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj. To by malo viesť k novým podnetom na vykonávanie ustanovení týkajúcich sa obchodu a udržateľného rozvoja zo strany Peru. Významný pokrok sa tiež dosiahol v oblasti zapojenia občianskej spoločnosti vrátane využitia vyhradených konzultačných mechanizmov v Kolumbii a Ekvádore.

3.3 Dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou

Vývoj obchodu

Rok 2018 bol šiestym rokom vykonávania obchodného piliera dohody o pridružení medzi EÚ a šiestimi krajinami Strednej Ameriky (Guatemala, Honduras, Kostarika, Nikaragua, Panama a Salvádor).

Obchod medzi uvedenými dvoma blokmi sa dobre rozvinul a v porovnaní s rokom 2014, keď dosiahol hodnotu 11,4 mld. EUR, sa v roku 2018 zvýšil na 12 mld. EUR. V roku 2018 mali partnerské krajiny Strednej Ameriky nepatrný obchodný prebytok približne 100 mil. EUR. Najväčším obchodným partnerom EÚ v regióne Strednej Ameriky zostáva Panama, za ktorou nasleduje Kostarika.

Stredoamerický vývoz naďalej tvoria prevažne agropotravinové výrobky (dve tretiny ich vývozu do EÚ), a to najmä ovocie. V roku 2018 bol zaznamenaný 3,6 % medziročný nárast dovozu ovocia (t. j. nárast o 1,9 mld. EUR, z toho 1,2 mld. pripadá na banány). Banány zostávajú hlavnou komoditou, ktorú stredoamerickí partneri vyvážajú do EÚ. Na tento vývoz sa do konca roka 2019 vzťahuje stabilizačný mechanizmus. V roku 2018 prekročil vývoz z Guatemaly a Nikaraguy do EÚ hraničnú úroveň, ich podiel na celkovom dovoze do EÚ však zostáva nižší ako 6 %. Vplyv tohto dovozu na trh EÚ s banánmi sa považoval za zanedbateľný a neboli prijaté žiadne opatrenia v rámci stabilizačného mechanizmu.

V roku 2018 sa vývoz EÚ zvýšil o 11 % v porovnaní s rokom 2017. Prevažovali v ňom iné ako poľnohospodárske výrobky. Obchodný prebytok EÚ v tejto kategórii dosiahol 7,4 mld. EUR.

V roku 2017 si udržal silné postavenie obchod so službami, ktorý podobne ako v predchádzajúcich rokoch tvoril približne 40 % celkového obchodu medzi EÚ a Strednou Amerikou. Obchodné spoločnosti EÚ využívajú výhodu lepšieho prístupu na trh so službami a investíciami a k vládnemu obstarávaniu, ktorý im umožňuje dohoda. Európska únia pokračuje v úzkej spolupráci so stredoamerickými partnermi s cieľom zabezpečiť plnenie všetkých záväzkov vrátane tých, ktoré sa týkajú transparentnosti konaní.

Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

Vykonávanie kapitoly obchode a trvalo udržateľnom rozvoji sa uskutočnilo v súlade s 15-bodovým akčným plánom z februára 2018. Činnosti v rámci plánu zahŕňali okrem iného zapojenie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a partnerských vlád v súvislosti s pracovnou situáciou v niektorých stredoamerických krajinách, a to najmä v Guatemale, ako aj opatrenia súvisiace so zodpovedným správaním sa podnikov vrátane seminára s MOP a Organizáciou pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj (OECD) v Guatemale. Okrem toho bola poskytnutá pomoc Kostarike pri vypracovaní národného akčného plánu zodpovedného správania sa podnikov a začal sa program zodpovedného správania sa podnikov pre Kostariku a Panamu.

3.4 Komplexná hospodárska a obchodná dohoda (CETA) medzi EÚ a Kanadou

Rok 2018 bol prvý úplný kalendárny rok vykonávania CETA. Zaviedli sa všetky nástroje riadenia, napríklad rokovací poriadok rôznych výborov, a uskutočnilo sa prvé zasadanie takmer všetkých výborov . Plne sa rozvinula nová európska politika transparentnosti: programy, ako aj spoločné správy výborov a pracovných skupín dohodnuté s Kanadou, sú dostupné na webovej lokalite Komisie . Zasadnutia výboru prispeli k lepšiemu vzájomnému pochopeniu stanovísk jednotlivých strán, čo je dôležité pre vykonávanie dohody.

Vývoj obchodu

Celkový dvojstranný obchod dosiahol v roku 2018 úroveň 72 mld. EUR, čo zodpovedá 4,5 % zvýšeniu v porovnaní s rokom 2017. Najväčší rast vývozu EÚ o 1,5 mld. EUR (zvýšenie o 23 %) zaznamenali chemikálie, za ktorými nasledovalo odvetvie strojárstva a zariadení s 850 mil. EUR (zvýšenie o 10 %). Zvýšil sa aj vývoz agropotravinových výrobkov o 4 %, ktorý tvorí 9 % vývozu EÚ do Kanady. Obchodný prebytok EÚ sa v roku 2018 zvýšil na viac ako 10 mld. EUR (zo 6 mld. EUR v roku 2017).

Vývoz z Kanady do EÚ zaznamenal v roku 2018 nepatrný pokles o 1,7 % (521 mil. EUR) v porovnaní s rokom 2017, pričom najviac sa znížil vývoz olejnatých semien (o 300 mil. EUR). V porovnaní s priemerom za obdobie rokov 2015 až 2017 kanadský vývoz do EÚ vzrástol o 5 %.

Pokrok dosiahnutý v prvom roku vykonávania

Na prvom zasadnutí spoločného výboru v septembri 2018 došlo k formálnej výmene názorov na vykonávanie CETA. Zasadnutie poskytlo tiež príležitosť na ocenenie pokroku v rámci včasného preskúmania kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji, v nadväznosti na dohodu z októbra 2016 o spoločnej listine o výklade . Výbor prijal tri dôležité odporúčania o: