SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 26.11.2008 
SEK(2008) 2893  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
Návrhu na  
 
SMERNICU RADY (Euratom), 
 
ktorou sa ustanovuje rámec Spolo čenstva týkajúci sa jadrovej bezpe čnosti 
 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU  
{KOM(2008) 790 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2892} 
SK 2   SK 1. KONZULTÁCIE A EXPERTÍZA  
Posúdenie vplyvu sa týka bodu plánovania agendy 2008/TREN/003 – Revidovaný legislatívny 
návrh týkajúci sa jadrovej bezpe čnosti . Sprevádza návrh revidovane j smernice, ktorou sa 
ustanovuje rámec Spolo čenstva pre jadrovú bezpe čnosť, ktorého cie ľom je znovu naštartova ť 
proces zavedenia spolo čného rámca EÚ pre jadrovú bezpe čnosť nahradením navrhovanej 
smernice ustanovujúcej zákla dné povinnosti a hlavné zá sady súvisiace s bezpe čnosťou 
jadrových zariadení1, ktorú Komisia predložila v roku 2003  
Tento nový návrh je výsledkom ro zsiahleho a sústavného konzulta čného procesu, ktorý sa 
začal v roku 2004 po čas írskeho predsedníctva Rady. Pracovná skupina pre jadrovú 
bezpečnosť (WPNS) pri Rade, skupina na vysokej úrovni pre jadrovú bezpe čnosť a 
nakladanie s odpadom (HLG) a Európske fó rum pre jadrovú energiu následne pokra čovali v 
práci na tomto probléme. 
Proces konzultácií, ktorý sa za čal v roku 2004, vyústil do dôkladnej revízie koncepcie 
prezentovanej v návrhu z roku 2004 k smernici o bezpe čnosti, ktorá v tom čase čelila 
blokujúcej menšine členských štátov. Hlavnými argument mi boli príliš podrobný predpis 
záväzných právnych pre dpisov aj pochybnosti, či bude návrh v plnej miere zodpoveda ť 
zásade subsidiarity.  
Revidovaný legislatívny návrh jadrovej bezpe čnosti vychádza: a) z technickej práce 
Združenia západoeurópskych orgánov dozoru nad jadrovou bezpe čnosťou (WENRA), pri čom 
táto práca pre existujúce jadrové zariadenia bola dokon čená v roku 2006 za ú časti všetkých 
európskych orgánov dozoru nad jadrovou bezpe čnosťou; b) zo zásady, že len silné a nezávislé 
dozorné orgány môžu zaisti ť sústavnú bezpe čnú prevádzku jadrových elektrární v EÚ; c) zo 
skutočnosti, že do európskych pr ávnych predpisov boli za členené zásady hlavných 
dostupných medzinárodných nástrojov, konkrétne Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti (CNS)2 
a práce vykonanej Medzinárodnou agentúrou pr e atómovú energiu (MAAE), najmä v oblasti 
základných zásad bezpe čnosti3. Okrem toho výsledky činnosti rozli čných odborných skupín, 
ktoré sa zaoberajú ot ázkami jadrovej bezpe čnosti, poskytli techni cké východisko podporujúce 
základné zásady navrhnuté v tomto koncepte revidovanej smernice, ktorou sa ustanovuje 
rámec Spolo čenstva týkajúci sa jadrovej bezpe čnosti.  
Európsky parlament nepretržite podporoval vy pracovanie európskych právnych predpisov o 
jadrovej bezpe čnosti ustanovujúcich referen čné úrovne, ako sa to v priebehu rokov názorne 
uvádza v jeho správach4. V záveroch 2. Európskeho fóra pr e jadrovú energiu sa okrem iného 
uvádza, že priemysel je teraz pevným podporovate ľom právnych predpisov EÚ v oblasti 
jadrovej bezpe čnosti.  
Napokon na ú čel dokon čenia posudzovania vplyvu bola založená riadiaca skupina 
pozostávajúca z predstavite ľov zainteresovaných útvarov Komisie.  
Návrh posúdenia vplyvu bol predložený na vyh odnotenie rade pre posudzovanie vplyvu, ktorá 
vydala svoje prvé stanovis ko 9. septembra 2008, po ktorom 14. októbra 2008 nasledovalo 
konečné stanovisko k opätovne predložen ému revidovanému dokumentu. Závere čné 
pripomienky rady pre posudzovani e vplyvu boli v plnej miere zoh ľadnené.  
                                                 
1 Po čiatočný návrh Komisie z roku 2003 (referen čný dok. KOM 2003/32 v kone čnom znení) 
a revidované znenie z roku 2004 [referen čný dok. KOM(2004)526 v kone čnom znení]. 
2 IAEA INFCIRC 449 z 5. júla 1994 
3 Základné bezpe čnostné princípy MAAE: Základné zásady bezpe čnosti, Séria bezpe čnostných noriem 
MAAE č. SF-1 (2006) [Fundamental safety principles, IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006)] 
4 Najnovšími sú Maldeikisova správa pri príležitosti 50 rokov Zmluvy o Euratome (referen čný dok. A6-
0129/2007) a Reulova správa o konven čných zdrojoch energie (referen čný dok. A6-0348/2007). 
SK 3   SK 2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Vďaka tomu, že viaceré členské štáty opätovne vyjadrili záujem o jadr ovú energiu a že možno 
očakávať početné pred ĺženia životnosti jadrových zariade ní a výstavbu nových zariadení, je 
načasovanie tohto revidované ho návrhu mimoriadne vhodné. Je zjavné, že ú činky 
rádiologických udalostí sa nezastavia na hranici ach a ich potenciálne dôsledky sa prejavia na 
zdraví pracovníkov aj ob čanov, no majú aj rozsiahle hospodárske ú činky na odvetvie výroby 
energie. Ke ďže ochrana verejnosti EÚ je jedným z hlavných politických cie ľov EÚ, právnym 
rámcom, ktorého cie ľom by bolo dosiahnu ť, udržať a sústavne zlepšova ť jadrovú bezpe čnosť 
a dozor nad ňou v Spolo čenstve, ako aj posilni ť úlohu dozorných orgánov členských štátov, 
by sa vytvorila dodato čná úroveň záruky poskytnutej verejnosti v EÚ.  
Základným predpokladom ďalšieho rozvoja jadrovej energie je kladný postoj verejnosti a 
Spoločenstvo doteraz jadrovú bezpe čnosť sústavne aktívne presadzovalo, ke ďže zatiaľ 
nejestvuje právny rámec Spolo čenstva ustanovujúci spolo čné bezpečnostné normy pre nové a 
existujúce jadrové zariadenia v EÚ. Spolo čenstvo sa však musí náležite zaobera ť obavami 
európskych ob čanov o bezpe čnosť jadrových zariadení. Jeden z hlavných záverov prieskumu 
týkajúceho sa jadrovej bezpe čnosti5, ktorý sa uskuto čnil v roku 2007, bol ten, že hoci 
Európania majú v priemere dostato čnú úroveň vedomostí o otázkach jadrovej energetiky, 
najmä o tom, či v ich krajinách sú alebo nie sú ja drové elektrárne (J E), necítia sa by ť 
oboznámení s otázkami jadrovej bezpe čnosti (v rozsahu od 56 % do 90 % respondentov). 
3. PRÁVO EÚ KONAŤ 
Právomoc Spolo čenstva ustanovi ť základné bezpe čnostné normy na úrovni EÚ je výslovne 
upravená Zmluvou o Euratome. Pod ľa článku 2 písmena b) tejto zmluvy, „Za účelom plnenia 
svojho poslania Spolo čenstvo v súlade s ustanoveniami tejto zmluvy: ... zavádza jednotné 
normy bezpe čnosti na ochranu zdravia verejnosti a zdravia pracovníkov, a zabezpe čuje ich 
uplatňovanie“ . Hlava 2 kapitola 3 „Zdravie a bezpe čnosť“ obsahuje nieko ľko podrobných 
ustanovení, ktorých cie ľom je ustanovi ť, realizova ť a uplatňovať základné normy uvedené v 
článku 2 písm. b) Zmluvy o Euratome. Kapitola 3 Zmluvy o Euratome sa používala 
predovšetkým na ú čely ochrany pred žiarením, kým Eu rópsky súdny dvor nezistil prirodzené 
spojenie medzi ochranou pred žiarením a jadrovou bezpe čnosťou, na jednej strane, a 
právomocami Spolo čenstva v oblasti jadrovej bezpe čnosti, na strane druhej (vo svojom 
rozsudku vo veci C-29/996, tento súd konštatoval, že „v záujme vymedzenia právomocí 
Spoločenstva je nevhodné umelo rozlišova ť medzi ochranou zdravia širokej verejnosti a 
bezpečnosťou zdrojov ionizujúceho žiarenia“ .). V tomto rozsudku sa preto uznáva 
skutočnosť, že existujúce bezpe čnostné normy, ktorých cie ľom je chráni ť zdravie 
pracovníkov a širokej ve rejnosti pred nebezpe čenstvom vznikajúcim z ionizujúceho žiarenia, 
musia by ť doplnené bezpe čnostnými normami pre jadrové zariadenia. Technická právomoc 
vnútroštátnych orgánov zodpovedných za bezpe čnosť nebránia Spolo čenstvu, aby v tejto 
súvislosti s týmito otázkami vydávalo právne predpisy. 
4. ZDROJE POSUDZOVANIA VPLYVU  
Posúdením vplyvu sa aktualizuje posúdenie vp lyvu z roku 2003, ktoré sa týkalo pôvodného 
návrhu v oblasti jadrovej bezpe čnosti7, a jeho technickým východiskom sú závery a 
                                                 
5 Osobitné vydanie Eurobarometra č. 271 „Európania a jadrová bezpe čnosť“, terénna práca, október – 
november 2006, uverejnené vo februári 2007. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_271_en.pdf 
6 Komisia Európskych spolo čenstiev proti Rade Európskej únie (vec C-29/99). 
7 Zahrnuté v dok. KOM 2003/32 v kone čnom znení. 
SK 4   SK odporúčania obsiahnuté v závere čnej správe WPNS8, ktorú 13. decembra 2006 schválila 
pracovná skupina pre otázky atómu (WPAQ - Work ing Party on Atomic Questions) pri Rade 
a doplnila zisteniami správy podskupín WPNS9.  
V tejto súvislosti by sa mal položi ť osobitný dôraz na činnosť vykonávanú v rámci WENRA, 
teda organizácie, kt orá pozostáva z riadite ľov a vedúcich pracovníkov  orgánov dozoru nad 
jadrovou energiou zo 17 európskych krajín10, a ktorej členovia vymedzili mnoho spolo čných 
referenčných úrovní pre jadrové reaktory s cie ľom zosúladi ť vnútroštátne požiadavky do roku 
2010. 
Po druhé, posúdenie vplyvov vychádza z p ovinností a požiadaviek Dohovoru MAAE 
o jadrovej bezpe čnosti, ktorý predstavuje medzinárodn e uznávanú platformu pre rozvoj 
v oblasti jadrovej bezpe čnosti, a zo zásad obsiahnutých v základných bezpe čnostných 
princípoch MAAE. Tento dohovor neobsahuje podr obné technické pravidlá; zavádza však 
presný právny rámec zameraný na sústavné zlepšovanie bezpe čnosti. Euratom a všetky 
členské štáty EÚ sú zmluvnými st ranami Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti. Základné princípy 
MAAE predstavujú rámec praktických pos tupov, z ktorého vychádzajú vnútroštátne 
bezpečnostné požiadavky a na zdokonalenie ktorého členské štáty významne prispeli. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Pri posudzovaní vplyvu sa zoh ľadňujú štyri volite ľné možnosti politiky :  
– možnosť politiky 0 spočíva v zachovaní nezmenenej sú časnej situácie; 
– možnosť politiky 1  predpokladá vypracovanie právnych predpisov Spolo čenstva, v ktorých 
sa ustanovia spolo čné bezpečnostné normy pre existujú ce jadrové zariadenia;  
– možnosť politiky 2  spočíva vo vypracovaní právnych predpisov Spolo čenstva, ktorými sa 
ustanovuje spolo čný rámec zameraný na dosiahnutie a udržanie vysoke j jednotnej úrovne 
jadrovej bezpe čnosti v celom Spolo čenstve obnovením široko uz návaných zásad jadrovej 
bezpečnosti, pričom HLG vypracuje následné vykonávacie opatrenia; 
– možnosť politiky 3  vychádza zo súboru medzinár odne uznávaných zásad jadrovej 
bezpečnosti (koncepcia navrhovaná možnos ťou politiky 2) doplnených dodato čnými 
požiadavkami na bezpe čnosť nových jadrových reaktorov, pri čom členské štáty sú 
podnecované, aby tieto požiadavky vypracová vali v súlade so zásadou sústavného 
zlepšovania bezpe čnosti a na základe úrovní bezpe čnosti vypracovaných združením 
WENRA a v úzkej spolupráci s HLG11, zahŕňajúcou zástupcov dozorných 
a bezpečnostných orgánov zo všetkých členských štátov EÚ. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ – NAVRHOVANÉ OPATRENIE EÚ 
Z posúdenia týchto možností vyplynulo, že najú činnejším riešením na ustanovenie 
spoločného rámca Spolo čenstva v oblasti  jadrovej bezpe čnosti je nakoniec riešenie 
predpokladané možnosťou 3 . Základný postoj k sú časnej navrhovanej revidovanej smernici 
je teda taký, že Spolo čenstvo ustanoví len súbor spolo čných zásad v oblasti jadrovej 
                                                 
8 dok. 15475/2/06 REV2 (http://register.consilium.eu ropa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02.en06.pdf). 
9 dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 1(http://registe r.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-
re02ad01.en06.pdf ) dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 2 
(http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad02.en06.pdf ) dok. 15475/2/06 REV 2 
ADD 3 (http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/06/st15/st15475-re02ad03.en06.pdf ) 
10 Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Ma ďarsko, Taliansko, Litva, 
Holandsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko, Švaj čiarsko a Spojené krá ľovstvo. 
11 zriadená rozhodnutím Komisie 2007/530/Euratom zo 17. júla 2007 (Ú. v. EÚ,  L 195 , 27.7.2007).  
SK 5   SK bezpečnosti, ktoré sú už zahrnuté v Dohovore MAAE o jadrovej bezpe čnosti (posilnenie 
úlohy dozorných orgánov, primárna zodpovednos ť držiteľa licencie za bezpe čnosť pod 
kontrolou dozorného orgánu, zvýšenie nezávis losti dozorného orgánu, zaistenie vysokej 
úrovne transparentnosti v otázk ach týkajúcich sa bezpe čnosti jadrových zariadení, zavádzanie 
systémov riadenia, dostupnos ť odborných posudkov v oblasti jadrovej bezpe čnosti, priorita 
bezpečnosti), doplnený dodato čnými požiadavkami na bezpe čnosť jadrových reaktorov a 
členské štáty sú povzbudzované, aby tieto pož iadavky rozvíjali v súlade so zásadou 
sústavného zlepšovania bezpe čnosti na základe úrovní bezpe čnosti, vypracovaných združením 
WENRA a v úzkej spolupráci s HLG. Na zákla de desiatich zásad pre dozor nad jadrovou 
bezpečnosťou, ktoré prijala, sa HLG stane ústred ným miestom spoluprác e dozorných orgánov 
zodpovedných za bezpe čnosť jadrových zariadení v členských štátoch a bude prispieva ť 
k vypracovaniu úniového rámca pre jadrovú bezpe čnosť. 
Členské štáty sú povinné dodržiava ť základné bezpe čnostné princípy MAAE, ako aj záväzky 
a požiadavky za členené do Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti. 
7. PRIDANÁ HODNOTA  
Pri obnovenom záujme o jadrovú energetiku v Európe a inde je dôležité zachova ť vysoký 
stupeň jadrovej bezpe čnosti v EÚ, ustanovi ť súbor záväzných pravidiel a spolo čných 
bezpečnostných noriem EÚ. Nedávne oznámenie o výstavbe nových jadrových elektrární v 
EÚ vedie k tomu, že pravidlá konvergencie na úrovni EÚ sú dokonca potrebnejšie, aby sa 
podporilo úsilie členských štátov o harmonizáciu bezpe čnostných postupov. Napriek 
existencii cezhrani čných rizík pri prevádzkovaní jadr ových zariadení sa v minulosti 
vyskytovala medzi krajinami len obmedzená normalizácia.  
V tomto rámci základná pridaná hodnota  zvolenej možnosti politiky spo číva v tom, že 
záväzný legislatívny rámec EÚ vymedzujúc i základné povinnosti a všeobecné zásady 
týkajúce sa bezpe čnosti jadrových zariadení p ovedie k dosiahnutiu cie ľa, ktorý spo číva v 
dosiahnutí, udržaní a sústavnom zlepšovaní jadrovej bezpe čnosti v Spolo čenstve, čo je 
výsledok, ktorý by nebolo možné rovnako ú činne dosiahnu ť len na vnútroštátnej úrovni. Táto 
koncepcia jej nesporne výhodná, lebo zvyšuj e istotu dozoru na úrovni Spolo čenstva. V 
dôsledku toho má Euratom v rámci inštitucioná lnych ustanovení Zmluvy o Euratome svoje 
vlastné mechanizmy na zaisten ie súladu vnútroštátnych zákonov členských štátov s 
ustanoveniami smernice, a te da plní svoju úlohu zaru čenia správneho uplat ňovania acquis  
Spoločenstva. Navyše treba zdôrazni ť, že právnymi predpismi EÚ sa pride ľujú práva a 
povinnosti nielen orgánom z každého členského štátu, ale aj je dnotlivým osobám a podnikom. 
Orgány v každom členskom štáte sú zodpovedné za implementáciu právnych predpisov EÚ 
do vnútroštátnych zákonov a za ich sp rávne presadzovanie a musia zaru čiť práva ob čanov 
podľa týchto zákonov.  
Bez právneho rámca EÚ bude pre členské štáty platný Dohovor MAAE o jadrovej 
bezpečnosti. No členstvo v Dohovore MAAE o jadrovej bezpe čnosti má len dobrovo ľný 
charakter, pretože tento dohovor predstavuje stimula čný nástroj, a preto nemôže zah ŕňať 
sankcie za nedodržiavanie. Dohovor nie je vyprac ovaný tak, aby prostredníctvom kontroly a 
sankcií zais ťoval, že zmluvné strany splnia svoje záv äzky, ale sa zakladá na ich spolo čnom 
záujme o dosiahnutie vyšších úrovní bezpe čnosti, ktorý sa bude rozvíja ť a propagova ť 
prostredníctvom pravidelných stretnutí zmluvných strán. S členstvom v tomto dohovore sú 
spojené dva základné záväzky k aždej zmluvnej strany: pripravi ť a sprístupni ť národnú správu 
na preskúmanie a predloži ť svoju národnú správu ostatným zmluvným stranám na vzájomnú 
kontrolu.  
SK 6   SK Pri príprave právnych predpisov EÚ na  základe zásad Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti a 
s plným využitím práce v oblasti bezpe čnosti, ktorú MAAE vykonala pri vymedzovaní 
základných bezpe čnostných princípov, sa uznáva hodnot a medzinárodného pokroku v oblasti 
jadrovej bezpe čnosti a európskej ob čianskej spolo čnosti je ponúknutá príležitos ť aktívnejšie 
sa angažova ť v tejto oblasti.  
Napokon cie ľom návrhu je takisto posilni ť úlohu a nezávislos ť vnútroštátnych dozorných 
orgánov, a teda návrh vychádza skôr z ich kompetencií, než aby vytváral prístup spo čívajúci 
v postupe zhora nadol, ako v pôvodnom návrhu o jadrovej bezpe čnosti. Návrh takisto 
posilňuje úlohu vnútroštátnych orgánov pri vykonávaní  dohodnutých opatrení , teda riešenie, 
ktoré je v plnom súlade so zásadou subsidiarity.  
8. SUBSIDIARITA  
Členské štáty EÚ už zaviedl i opatrenia, ktoré im umož ňujú dosiahnu ť vysokú úrove ň jadrovej 
bezpečnosti v rámci EÚ. Vzh ľadom na rozdielne historické východiská, právne rámce, typ 
a počet reaktorov a rozdielne koncepcie dozor u však neboli doteraz v oblasti jadrovej 
bezpečnosti ustanovené spolo čné pravidlá, ktoré by sa mali uplat ňovať v celom Spolo čenstve, 
hoci by to viedlo k ďalšiemu zlepšeniu jadrovej bezpe čnosti, čo nie je možné dosiahnu ť 
výlučne na vnútroštátnej úrovni.  
Novým návrhom sa prístup zh ora nadol v návrhu z rokov 2003/ 2004 mení na prístup zdola 
nahor, pretože v prípade bezpe čnosti nových reaktorov na výr obu jadrovej energie sú členské 
štáty povzbudzované, aby vypracovali dodato čné požiadavky na bezpe čnosť, a to v súlade so 
zásadou sústavného zlepšovania bezpe čnosti na základe úrovní bezpe čnosti vypracovaných 
združením WENRA a v úzkej s polupráci s SVÚ. Okrem toho členské štáty si ponechávajú 
právo uloži ť na vnútroštátnej úrovni prísnejšie bezpe čnostné opatrenia než sú opatrenia 
ustanovené v právnom rámci Spolo čenstva. 
Po druhé, na úrovni navrhovaných zásad je revidovaná smernica ukotvená v právomoci 
dozorných orgánov členských štátov, ako aj v medzin árodne prijímaných zásadách Dohovoru 
o jadrovej bezpe čnosti a základných princípoch MAAE, takže nepredstavuje pre orgány 
členských štátov ďalšiu záťaž.  
Záväzné právne predpisy EÚ taki sto poskytujú právnu istotu, lebo ob čanom otvárajú možnos ť 
obrátiť sa na európske inštitúcie v prípade, ke ď sa v súvislosti s jadrovou energiou nebudú 
cítiť bezpečne. 
Treba sa okrem toho zmieni ť o tom, že v novom návrhu sa v plnej miere zoh ľadňujú názory 
členských štátov vyjadrené po čas skúmania balíka z r okov 2003/2004, pretože sa odde ľuje 
bezpečnosť od jadrového odpadu a finan čných otázok a upúš ťa sa od myšlienky vytvori ť 
orgán Spolo čenstva pozostávajúci z bezpe čnostných inšpektorov a zodpovednos ť za dohľad 
nad jadrovou bezpe čnosťou sa ponecháva výhradne na vnútroštátnych dozorných orgánoch. 
9. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Ukazovatele pokroku v plnení cie ľov sa stanovia na úrovni členských štátov. 
10. ZÁVER  
V rámci uvedených úvah sa ukazuje, že zvolená možnos ť politiky predstavuje 
uprednost ňovaný prístup, pretože je najprínosnejšia z h ľadiska technického, ekonomického a 
bezpečnostného, a to tým, že presahuje úrove ň zásad a skuto čne sa snaží povzbudi ť členské 
štáty, aby vymedzili dodato čné bezpečnostné požiadavky.