1. Závery a odporúčania 1.1 Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Dôvodom je, že pri súčasnej koncepcii trhu sa uplatňuje prednostné poradie (pozri bod 2.8). Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou finančnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní. 1.2 EHSV odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu s elektrickou energiou, ktorá zaručí cenovú stabilitu. 2. Úvodné poznámky 2.1 Pred nadchádzajúcim českým predsedníctvom Rady EÚ (druhý polrok 2022) požiadalo toto predsedníctvo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energie v EÚ. 2.2 EHSV sa teší tejto požiadavke českého predsedníctva Rady EÚ, pretože ponúka príležitosť poskytnúť faktický a jednoznačný popis tejto úlohy. 2.3 Dosiahnutie cenovej stability je jedným z predpokladov na to, aby sa odberateľom elektrickej energie, a to tak podnikom, ako aj spotrebiteľom, poskytla istota v súvislosti s ich nákladmi v krátkodobom a strednodobom horizonte. Stabilné ceny energie preto zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o výkon európskych podnikov a vytváranie a zachovanie pracovných miest. 2.4 Cenová stabilita je potrebná aj pre všetky spoločnosti, najmä malé a stredné podniky, aby mohli včas poskytnúť realistické cenové ponuky a vypracovať realistické prognózy. 2.5 S cieľom poskytnúť českému predsedníctvu Rady EÚ čo najkonkrétnejšiu a najjednoznačnejšiu odpoveď, v tomto prieskumnom stanovisku sa nebude diskutovať o iných aspektoch, ktoré sú tiež zaujímavé, no v spojitosti s formuláciou otázky týkajúcej sa tohto prieskumného stanoviska nie sú dôležité. To v prvom rade znamená, že výbor nezasahuje do práva každého členského štátu rozhodovať o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. A po druhé, že sa NEBUDE vyjadrovať k skutočným a možným výhodám a nevýhodám jadrovej energie. 2.6 Otázka bezpečnosti dodávok takisto nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto prieskumného stanoviska. Táto otázka si zasluhuje osobitné stanovisko. Je však, samozrejme, nesporné, že v súčasnej situácii, keď je v Európe vojna, v ktorej sa plyn a ropa používajú ako geopolitické zbrane, je dôležité udržať existujúce elektrárne v čo najväčšej možnej miere v prevádzke a mala by sa uplatňovať flexibilita s ohľadom na dočasné používanie fosílnych palív a palív s nízkymi emisiami. Ako už bolo uvedené, výbor uznáva právo každého členského štátu prijímať vlastné rozhodnutia o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. Výbor opakovane pripomína, že výrazne podporuje to, čo Komisia uvádza vo svojom pláne REPowerEU, konkrétne, že výzvou je rýchle zníženie našej závislosti od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom vytvoriť odolnejší energetický systém a vybudovať skutočnú energetickú úniu. 2.7 Hoci je lákavé diskutovať aj o úrovni cien energie, výbor sa tým v tomto dokumente nebude zaoberať, pretože stabilita cien nezávisí od úrovne ceny. Stabilita sa môže, ale nemusí uplatňovať na akejkoľvek cenovej úrovni. 2.8 Niektoré technické pojmy sú vysvetlené tu: Koncepcia trhu: spôsob, akým sa na trhu určuje cena elektrickej energie. Hraničné náklady: suma, o ktorú sa celkové náklady zvyšujú, ak spoločnosť vyrába jeden ďalší výrobok. Spotový trh: trh výmeny komodít, ako je elektrina, na ktorom sa uskutočňujú transakcie za okamžité platby a rýchle dodanie. Prednostné poradie: poradie elektrární na základe úrovne ich hraničných nákladov, počnúc najnižšími a končiac najvyššími hraničnými nákladmi. Takže sa pridávajú elektrárne s vyššími hraničnými nákladmi, kým nie je uspokojený dopyt. Poradie je nasledovné: energia z obnoviteľných zdrojov, jadrová energia, uhlie, ropa a plyn. V rámci dnešnej koncepcie trhu s elektrickou energiou určuje cenu na základe svojich hraničných cien elektráreň, ktorá je podľa prednostného poradia na poslednom mieste (väčšinou plyn). 3. Odpoveď na otázku 3.1 Každá elektráreň samozrejme zohráva úlohu na trhu s elektrickou energiou. Napríklad je zrejmé, že nedávne zlyhanie mnohých jadrových elektrární vo Francúzsku a následná potreba dovážať viac elektrickej energie sa prejavujú vo vývoji ceny. Toto prieskumné stanovisko sa však nezaoberá týmito viac-menej dočasnými situáciami, ale štrukturálnou stránkou fungovania trhu s elektrickou energiou. 3.2 Zameriava sa na spotový trh, pretože ten predovšetkým určuje cenu, ktorú musia spotrebitelia zaplatiť. A ako už bolo uvedené, na spotovom trhu je koncepciou trhu prednostné poradie. 3.3 Úloha jadrovej energie v spojitosti so stabilitou cien energie v EÚ závisí od dvoch premenných, a to od toho, či sa týka starých alebo nových jadrových elektrární a či sa týka súčasnej koncepcie trhu alebo je novou koncepciou. Takže ak sa kombinujú tieto premenné, výsledkom sú štyri rôzne situácie. 3.4 S cieľom poskytnúť čo najjasnejšiu odpoveď je preto potrebné rozlišovať štyri rôzne scenáre pre tieto štyri rôzne situácie, a to: A : existujúce jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu B : existujúce jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu C : nové jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu D : nové jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu. 3.5 A: Existujúce jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu 3.5.1 Takmer vo všetkých členských štátoch elektrická energia vyrábaná v súčasných jadrových elektrárňach nezohráva a nemôže zohrávať úlohu v oblasti cenovej stability elektrickej energie. Dôvodom je súčasná trhová koncepcia prednostného poradia, pri ktorom podnik s najvyššími hraničnými nákladmi funguje ako subjekt určujúci cenu (takmer vždy je to plynová elektráreň, a to aj vo Francúzsku). V EÚ existuje jedna výnimka, ktorou je Švédsko vzhľadom na svoj energetický mix (takmer 60 % energie z obnoviteľných zdrojov – najmä vodná energia – a približne 30 % jadrovej energie) (1). 3.6 B: Existujúce jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu 3.6.1 V zásade je možné, že jadrové elektrárne budú mať vplyv na stabilizáciu cien, napríklad pokiaľ ide o koncepciu trhu, v rámci ktorej sa cenotvorba zakladá na priemerných nákladoch a/alebo jadrová energia je vyradená z prednostného poradia. Je však otázne, ako by mal takýto trh vyzerať a fungovať. Napríklad v Spojenom kráľovstve sa v súčasnosti zavádza nový model, konkrétne rozdelenie trhu na dva segmenty: regulovateľná a neregulovateľná energia. Regulovateľný segment (ktorému zodpovedá najmä plyn so zvyškovým uhlím a malá časť biomasy) by sa riadil modelom hraničných cien a neregulovateľný segment by sa uhrádzal na základe celkových nákladov (niektoré druhy regulovanej návratnosti kapitálu vo forme rozdielovej zmluvy). Spojené kráľovstvo už prijalo tento prístup pre svoju novú jadrovú elektráreň Hinkley Point C (2). To znamená, že štát bude musieť dotovať príslušné jadrové elektrárne, ak je cena elektrickej energie na trhu nižšia ako dohodnutá suma založená na regulovanej návratnosti kapitálu. To znamená, že takáto nová koncepcia trhu sa skladá z dvoch prvkov: trhový segment, v rámci ktorého sa uplatňuje predchádzajúca koncepcia trhu (= prednostné poradie založené na hraničných nákladoch), a druhý segment, v rámci ktorého existujú de facto len rozdielové zmluvy. V dôsledku toho má elektrina vyrobená v rámci rozdielových zmlúv stabilnú cenu, a to sa odráža v stabilnejšej cene pre spotrebiteľa. Cena pre spotrebiteľa však bude stále kolísavá, pretože časť ceny elektrickej energie sa naďalej stanovuje na základe prednostného poradia. 3.7 C: Nové jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu 3.7.1 Jadrové elektrárne môžu mať stabilizujúci účinok na ceny, ak sa postavia v dostatočnom počte, aby sa tak pravidelne objavovali na poslednom mieste v prednostnom poradí. To by znamenalo, že by sme museli nahradiť fosílne elektrárne jadrovými elektrárňami. Európa by tak mala minimálne niekoľko stoviek nových jadrových elektrární! Tieto elektrárne by následne stanovili cenu s cenovou úrovňou, ktorá by bola, ako na to poukazuje projekt v spojitosti s elektrárňou Hinkley C, približne dvojnásobná v porovnaní s cenou elektriny z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na hraničné ceny by však nevyhnutným dôsledkom bolo, že nové jadrové elektrárne by neboli schopné sa samofinancovať na trhu, takže by potrebovali dotácie. 3.8 D: Nové jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu 3.8.1 Jadrové elektrárne by mali byť vyňaté zo systému prednostného poradia a mala by sa na ne vzťahovať metóda zvýšených nákladov. Toto zvýšenie vyplýva z toho, že popri štátnych finančných investíciách treba zapojiť aj súkromný sektor, ktorý musí profitovať z primeranej návratnosti investícií vďaka cene vyplývajúcej zo zvýšených nákladov. (Pozri aj bod 3.5.1.) 4. Zhrnutie 4.1 Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní. 4.2 EHSV preto odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu pre elektrickú energiu, ktorá zaručí cenovú stabilitu.