Bulharsko, ktoré susedí s Tureckom, zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane vonkajších hraníc EÚ a udržiavaní vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti. Na tento účel zaviedlo silné riadenie hraníc, ktoré zabezpečuje kvalitu hraničného dozoru a systematické hraničné kontroly. Ako sa uvádza vo vyšetrovacej správe, Bulharsko sa vyzýva, aby naďalej zlepšovalo národný situačný prehľad, a teda úplne zaviedlo spoločný integrovaný model analýzy rizík. Napriek existujúcim vonkajším výzvam Bulharsko uplatňuje jednotný prístup k návratu štátnych príslušníkov tretích krajín bez práva na pobyt a k predchádzaniu neoprávnenému sekundárnemu pohybu. Jeho prioritou je boj proti cezhraničnej trestnej činnosti, na účely ktorého zaviedlo účinné nástroje medzinárodnej policajnej spolupráce, a to aj prostredníctvom Europolu a spolu s Europolom, ako aj prostredníctvom operačných dohôd, ktoré uzavrelo so susednými krajinami a vďaka ktorým možno uskutočňovať cezhraničné sledovanie a prenasledovanie. Schengenský informačný systém funguje dobre. Pokiaľ ide o fungovanie orgánov, na všetkých úrovniach sa vykonáva bulharská národná stratégia na predchádzanie korupcii a boj proti nej, ktorá sa opiera o preventívne opatrenia a spoľahlivé disciplinárne postupy. Bulharsko takisto preukázalo, že má zavedené štruktúry potrebné na zabezpečenie dodržiavania základných práv, zaručenie prístupu k medzinárodnej ochrane, zabezpečenie dodržiavania zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, ako aj požiadaviek na ochranu údajov pri uplatňovaní Schengenského informačného systému a policajnej spolupráce.

Vzhľadom na to, že procesy hodnotenia Bulharska a Rumunska boli dokončené v roku 2011 a nariadenie o schengenskom hodnotiacom a monitorovacom mechanizme neumožňuje opätovné začatie formálneho hodnotenia Bulharska a Rumunska, obe krajiny s cieľom posilniť vzájomnú dôveru a uznať vývoj schengenského acquis medzitým 2. marca 2022 vydali spoločné vyhlásenie, v ktorom dobrovoľne vyzvali tím expertov pod koordináciou Komisie, „aby okrem iného zabezpečili uplatňovanie najnovších prvkov vývoja schengenského acquis, ku ktorým sa dospelo od hodnotenia, so zameraním na riadenie vonkajších hraníc a policajnú spoluprácu“.

Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko zohrávajú vďaka svojej strategickej geografickej polohe kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní našich spoločných vonkajších hraníc a ako to ukázali nedávne krízy, účinne prispievajú k vysokej úrovni bezpečnosti a prosperity. Majú zavedené všetky potrebné nástroje, štruktúry a postupy na účinné riadenie prekračovania vonkajších hraníc, ako aj na zvládanie možných bezpečnostných hrozieb na týchto hraniciach, čím prispievajú k boju proti závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom. Tieto krajiny takisto preukázali vysokú úroveň odhodlania zabezpečiť účinnú reakciu na migračný tlak a súvisiace výzvy a rozvíjať intenzívnu spoluprácu so svojimi blízkymi susedmi. V súlade s novým nariadením o schengenskom hodnotení sa okrem toho u členských štátov, v prípade ktorých sa prijalo rozhodnutie Rady, v ktorom sa uvádza, že ustanovenia schengenského acquis sa majú uplatňovať v plnom rozsahu, pristúpi k hodnoteniu najneskôr jeden rok od dátumu začiatku úplného uplatňovania schengenského acquis v týchto členských štátoch . Týka sa to Bulharska, Rumunska a Chorvátska po tom, ako sa prijmú príslušné rozhodnutia.

Tieto členské štáty už roky významne prispievajú k dobrému fungovaniu schengenského priestoru, a to aj počas migračných kríz, pandemických obmedzení a nedávno, keď museli čeliť bezprecedentným dôsledkom vojny na Ukrajine. Po úspešnom dokončení všetkých schengenských hodnotení sa oprávnene očakáva, že Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko sa stanú plnohodnotnými členmi schengenského priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach. Nedávna dobrovoľná vyšetrovacia misia do Bulharska a Rumunska, ako aj posledná opätovná návšteva Chorvátska a jeho úspechy týkajúce sa monitorovania základných práv na vonkajších hraniciach rozhodne potvrdzujú, že tieto krajiny naďalej účinne plnia prísne schengenské normy, a preukázali, že dosiahli ukážkové výsledky v oblasti vykonávania. Hoci tieto členské štáty aktívne vykonávajú väčšiu časť schengenského acquis, nevyužívajú všetky výhody, ktoré vyplývajú z toho, že sú súčasťou schengenského priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach.

Komisia zastáva od roku 2011 stále ten istý názor, a to, že Bulharsko a Rumunsko sú pripravené stať sa súčasťou schengenského priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach. To isté platí od roku 2019 pre Chorvátsko. Komisia aktívne naliehala na Radu, aby prijala rozhodnutia, ktorými sa umožní Bulharsku, Rumunsku a Chorvátsku pristúpiť k tomuto priestoru bez vnútorných kontrol. Rovnaký prísľub prijal pri viacerých príležitostiach aj Európsky parlament .

Toto ôsme rozšírenie schengenského priestoru by potvrdilo a posilnilo vzájomnú dôveru a jednotu medzi členskými štátmi, na ktorých je tento priestor postavený, prispelo by k neustálemu prispôsobovaniu tohto dôležitého projektu a posunulo by ho ďalej.

Niet pochýb, že Únia je pripravená na takéto historické rozhodnutie. Vďaka spoločnému úsiliu vynaloženému v posledných rokoch sa stal schengenský priestor silnejším a odolnejším. Nedávno vytvorený cyklus správy schengenského priestoru poskytuje všetky nástroje potrebné na pravidelné hodnotenie stavu schengenského priestoru, pričom prechádza od administratívneho rámca k spoločnému politickému riadeniu a zodpovednosti. Rada pre Schengen a schengenské fórum uľahčujú transparentný a konštruktívny dialóg medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. Nový a posilnený schengenský hodnotiaci a monitorovací mechanizmus, ktorému by Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko podliehali ihneď po prijatí rozhodnutí o úplnom uplatňovaní schengenského acquis, zabezpečí včasnú identifikáciu všetkých možných nedostatkov a prijatie nápravných opatrení.

Proces schengenského hodnotenia na posúdenie pripravenosti na pristúpenie k schengenskému priestoru prebieha aj v prípade Cypru. Schengenský informačný systém na Cypre bude čoskoro uvedený do prevádzky a uvedený proces sa overí v rámci príslušného schengenského hodnotenia v roku 2023.

Schengenský priestor v súčasnosti tvorí 26 krajín, rozprestiera sa na viac ako 4 miliónoch kilometrov štvorcových a počet jeho obyvateľov dosahuje takmer 420 miliónov. Súčasťou schengenského priestoru je 22 členských štátov EÚ. Zo zostávajúcich členských štátov sú všetky okrem jedného povinné stať sa súčasťou schengenského priestoru, a preto by sa im to po splnení podmienok malo povoliť. Štyri zo zvyšných piatich členských štátov, konkrétne Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko, sú už čiastočne viazané schengenským acquis, ale ešte sa nepristúpilo k zrušeniu kontrol na vnútorných hraniciach s týmito členskými štátmi. Írsko sa zúčastňuje na niektorých dôležitých častiach schengenskej architektúry s výnimkou acquis týkajúceho sa vonkajších hraníc a zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach. Štyri štáty, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, konkrétne Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko, podpísali s Úniou dohody o pridružení k uplatňovaniu schengenského acquis, a sú teda takisto súčasťou schengenského priestoru. Keď budú Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko uplatňovať schengenské acquis v plnom rozsahu, schengenský priestor sa rozšíri na 4,5 milióna štvorcových kilometrov a bude mať 450 miliónov obyvateľov.

Rumunsko, ktoré susedí so Srbskom, Ukrajinou a Moldavskom, zohráva veľmi dôležitú úlohu pri prispievaní k dobrému fungovaniu schengenského priestoru. Má zavedené vysokokvalitné a silné riadenie hraníc vrátane hraničného dozoru a systematických hraničných kontrol a dobre funguje aj medzinárodná policajná spolupráca so susednými krajinami a veľmi aktívna spolupráca s agentúrou Frontex. Holistický prístup k riadeniu migrácie je zabezpečený aj opatreniami vykonávanými v tretích krajinách. V boji proti neregulárnej migrácii a neoprávneným sekundárnym pohybom sa ako prioritné opatrenie využíva návrat, čo zaručuje jednotný prístup k návratu a readmisii. Rumunsko má zavedený národný pohotovostný a operačný plán pre mimoriadne situácie, ktorý úspešne aktivovalo v reakcii na ukrajinskú krízu. Okrem toho sa zapája do účinnej a aktívnej medzinárodnej policajnej spolupráce, najmä s Europolom. Dvoma prioritami, v ktorých sa Rumunsko obzvlášť angažuje, je boj proti nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi. Schengenský informačný systém funguje dobre a v súčasnosti je potrebné pokračovať v úsilí o zabezpečenie potrebnej automatizácie pracovného postupu SIRENE. Rumunsko uplatňuje národnú protikorupčnú stratégiu a v rámci presadzovania rumunského práva zaviedlo na všetkých úrovniach protikorupčné opatrenia. Pokiaľ ide o dodržiavanie základných práv, Rumunsko vytvorilo účinné štruktúry na zaručenie prístupu k medzinárodnej ochrane a na zabezpečenie dodržiavania zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, ako aj štruktúry potrebné na zabezpečenie dodržiavania požiadaviek na ochranu údajov pri uplatňovaní Schengenského informačného systému a policajnej spolupráce.

Tím odborníkov, ktorí sa zúčastnili misie v Bulharsku a Rumunsku, predložil na zasadnutí pracovnej skupiny Rady pre schengenské záležitosti, ktoré sa konalo 26. októbra 2022, správu , pričom dospel k záveru, že nezistil žiadne problémy, pokiaľ ide o uplatňovanie najnovších prvkov vývoja schengenského acquis Bulharskom a Rumunskom, a že oba členské štáty naďalej spĺňajú podmienky potrebné na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis v plnom rozsahu. Bulharsko aj Rumunsko sú pripravené úplne vykonávať vízový kódex a udeľovať schengenské víza od okamihu pristúpenia. Komisia víta rozhodnutie Bulharska a Rumunska presunúť po zrušení kontrol na vnútorných hraniciach potrebný personál zo sektora hraničnej polície na vnútorných hraniciach na vonkajšie hranice s cieľom zabrániť možnému nárastu neregulárnej migrácie.

Chorvátsko, ktoré susedí so Srbskom, s Bosnou a Hercegovinou a Čiernou Horou, rovnako zohráva zásadnú úlohu pri ochrane vonkajších hraníc EÚ a zabezpečovaní dobrého fungovania schengenského priestoru. V nadväznosti na vyhlásenie Chorvátska o pripravenosti začať proces schengenského hodnotenia so zreteľom na rozhodnutie Rady o úplnom uplatňovaní schengenského acquis sa proces hodnotenia uskutočnil v období 2016 – 2020.

Komisia 22. októbra 2019 prijala oznámenie, v ktorom dospela k záveru, že Chorvátsko prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie splnenia podmienok na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis, a potvrdila, že Chorvátsko pokračuje v plnení záväzkov súvisiacich so schengenským acquis, ktoré prijalo v rámci svojich prístupových rokovaní . Poukázalo sa aj na to, že Chorvátsko musí naďalej dôsledne pracovať na vykonávaní všetkých prebiehajúcich opatrení, a to najmä v oblasti riadenia vonkajších hraníc, s cieľom zabezpečiť, aby sa tieto podmienky naďalej plnili.

Komisia s cieľom monitorovať a overiť vykonávanie týchto opatrení v oblasti riadenia vonkajších hraníc zorganizovala od 23. do 27. novembra 2020 cielenú overovaciu návštevu Chorvátska. Na záver návštevy sa dospelo k záveru, že Chorvátsko vykonalo väčšinu opatrení. Na základe výsledku návštevy a najnovšej správy Chorvátska o pokroku pri vykonávaní akčného plánu pre vonkajšie hranice Komisia 2. februára 2021 tento akčný plán uzavrela.

Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci na zasadnutí v decembri 2021 potvrdila záver Komisie uvedený v oznámení z 22. októbra 2019, v ktorom sa uvádza, že Chorvátsko splnilo podmienky potrebné na uplatňovanie všetkých častí schengenského acquis . Rada ďalej vyzvala Chorvátsko, aby naďalej dôsledne pracovalo na vykonávaní schengenského acquis, ako aj na plnení súvisiacich záväzkov. Rada 29. júna 2022 konzultovala s Európskym parlamentom návrh rozhodnutia o úplnom uplatňovaní schengenského acquis v Chorvátskej republike. Európsky parlament zaujal 10. novembra 2022 k tomuto návrhu rozhodnutia Rady kladné stanovisko.

Chorvátsko vynaložilo značné úsilie na zabezpečenie toho, aby kontroly vonkajších hraníc boli v súlade s povinnosťami v oblasti základných práv, a zaviazalo sa k „nulovej tolerancii“ voči násiliu akéhokoľvek druhu. Komisia s uspokojením konštatuje, že Chorvátsko je prvým členským štátom, ktorý v júni 2021 zaviedol nezávislý monitorovací mechanizmus, ako sa navrhuje v Pakte o migrácii a azyle. Ide o jedinečné fórum, ktoré má slúžiť na nezávislé pozorovanie postupov pohraničnej stráže a polície a na riešenie všetkých obvinení z porušovania základných práv na hraniciach, zvýšenie informovanosti o uplatniteľných právnych predpisoch a zárukách v oblasti základných práv, a to aj prostredníctvom odbornej prípravy pohraničnej stráže a policajných príslušníkov, ako aj na zabezpečenie zlepšenia vnútorných postupov. Na mechanizme sa priamo zúčastňujú príslušné chorvátske zainteresované strany a riadi ho nezávislá poradná rada pozostávajúca okrem iného z dvoch ombudsmanov vrátane jedného ombudsmana pre deti, zástupcov Európskej komisie, Agentúry Európskej únie pre základné práva a medzivládnych organizácií.

Po roku fungovania tohto mechanizmu bola v júli 2022 prijatá záverečná správa koordinačnej rady nezávislého monitorovacieho mechanizmu. Poradná rada 27. októbra 2022 na základe tejto správy ocenila činnosti nezávislého monitorovacieho mechanizmu, najmä nadviazanie odborného a plodného dialógu s chorvátskymi orgánmi, ktorý vychádzal zo záverov mechanizmu, a uskutočnenie dvadsiatich pozorovateľských misií na mieste. Zároveň prijala odporúčania na možné ďalšie zlepšenia, ktoré sa týkajú širšieho mandátu vrátane neohlásených pozorovaní, najmä na zelenej hranici, prístupu k informáciám ministerstva vnútra a potreby zabezpečiť nepretržité vykonávanie nezávislého monitorovacieho mechanizmu.

Komisia víta záväzok chorvátskej vlády zachovať nezávislý monitorovací mechanizmus a pokračovať v jeho vykonávaní a s uspokojením konštatuje, že odporúčania poradnej rady sú v plnej miere zohľadnené v novej dohode, ktorou sa rozširuje nezávislý monitorovací mechanizmus a ktorá bola podpísaná 4. novembra 2022. V novej dohode sa konkrétne stanovuje, že mechanizmus sa zriaďuje na obdobie 18 mesiacov, ktoré možno automaticky obnoviť, čím sa zabezpečí trvalé a udržateľné plnenie jeho plánovaných cieľov, ako aj možnosť kedykoľvek a kdekoľvek, a to aj na zelenej hranici, vykonávať neohlásené pozorovania. V tejto dohode sa takisto stanovuje, že ak sa odhalia nezrovnalosti a možné porušenia základných práv, v rámci mechanizmu bude možné požadovať začatie oficiálnych vyšetrovaní zo strany príslušných štátnych orgánov. Táto dohoda okrem toho obsahuje osobitné mechanizmy na zabezpečenie vyššej efektívnosti a transparentnosti vrátane uľahčenia komunikácie so zainteresovanou verejnosťou. Takisto sa v nej kladie väčší dôraz na nepretržité monitorovanie dodržiavania základných práv, a to tým, že sa v nej jasne uvádza, že mechanizmus monitoruje dodržiavanie základných práv za každých okolností, pričom sa zameriava najmä na dodržiavanie práva na účinný prístup ku konaniu o azyle a k medzinárodnej ochrane, zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, zákazu hromadného vyhostenia, ako aj zákazu mučenia alebo iných foriem zlého zaobchádzania.

III.Kladné výsledky v oblasti posilnenia a podpory schengenského priestoru

Kladné výsledky, ktoré dosiahli Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko, zodpovedajú úspechom, ktoré sa postupne dosiahli v schengenskom priestore ako celku. Schengenský priestor sa neustále vyvíja a prispôsobuje novým výzvam a prioritám. Náš schengenský priestor je dnes pevný a pripravený na toto nové rozšírenie, ktoré zase prispeje k ďalšiemu zvyšovaniu jeho odolnosti, najmä vzhľadom na nové geopolitické výzvy. Za posledných 37 rokov sa postupne vytvoril komplexný právny rámec a spoločné operačné nástroje s cieľom lepšie chrániť oblasť bez kontrol na vnútorných hraniciach.

Nedávno vytvorený systém správy schengenského priestoru zaručuje väčšiu a spoločnú zodpovednosť, ktorou sa podporuje vykonávanie štrukturálnych reforiem. V schengenskom cykle, ktorý navrhla Komisia, sa stanovujú štruktúry koordinovaného prístupu k spoločným výzvam a aktívnejší politický dialóg.

Schengenská architektúra sa neustále obnovuje. Právny rámec sa neustále posilňuje a už dnes ponúka pevný základ pre efektívne riadenie vonkajších hraníc a zároveň zaručuje, že kontroly na vnútorných hraniciach sa zavádzajú len v krajných prípadoch. Nadchádzajúca revízia Kódexu schengenských hraníc ešte viac posilní pravidlá, zaručí intenzívnejšiu spoluprácu medzi členskými štátmi a plnú koordináciu na úrovni Únie. Členské štáty sú si navyše čoraz viac vedomé toho, že je potrebné udržateľným spôsobom riešiť otázku dlhodobých kontrol na vnútorných hraniciach, a sú odhodlané podniknúť potrebné kroky.

Európska únia v posledných rokoch intenzívne pracovala na zavedení jedného z technologicky najpokročilejších systémov riadenia hraníc na svete, ktorého výhody sú už dnes viditeľné v praxi. Sprevádzkovaním modernizovaného Schengenského informačného systému začiatkom roka 2023 a systému vstup/výstup v máji 2023 sa ešte viac zvýši bezpečnosť nášho riadenia vonkajších hraníc a schengenského priestoru. Očakáva sa, že do konca roka 2023 bude zavedená úplná nová architektúra IT vrátane Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a z toho vyplývajúca interoperabilita umožní prepojenie európskych systémov v oblasti hraníc, migrácie a bezpečnosti. Po jej zavedení budú mať všetky relevantné a príslušné vnútroštátne orgány k dispozícii potrebné úplné, spoľahlivé a presné informácie, a to pri plnom dodržiavaní požiadaviek na ochranu údajov.

Vízový kódex, ktorý nadobudol účinnosť v rokoch 2010 – 2011, bol revidovaný v roku 2020, vďaka čomu sa zrýchlili a ozrejmili postupy pre cestujúcich a zároveň sa zvýšil počet nástrojov na riešenie výziev, ktoré predstavuje neregulárna migrácia. Nová možnosť využívať vízovú páku voči tretím krajinám, ktoré nedostatočne spolupracujú v oblasti readmisie, už priniesla pozitívne výsledky. Vízový informačný systém, ktorý bol nedávno zreformovaný tak, aby zahŕňal nové funkcie (napr. integrácia dlhodobých víz a povolení na pobyt), predstavuje účinnú podporu pre orgány členských štátov a umožňuje lepšie vykonávať kontroly žiadateľov o víza s cieľom identifikovať osoby, ktoré môžu predstavovať bezpečnostnú hrozbu alebo u ktorých hrozí riziko, že zneužijú pravidlá v oblasti prisťahovalectva. Únia okrem toho pokračovala v úsilí o zatraktívnenie schengenského priestoru tým, že do zoznamu krajín, ktorých štátni príslušníci môžu cestovať do EÚ bez víz, doplnila nové tretie krajiny, a uzavrela dohody o zjednodušení vízového režimu s ďalšími tretími krajinami. Nadchádzajúca digitalizácia konania o udelení víza zmení súčasné konanie o udelení víza, ktoré prebieha v papierovej forme, na digitálne konanie, vďaka čomu bude rýchlejšie a bezpečnejšie. Jednotná online platforma dá vízovému postupu európsku tvár a vytvorí jednotné kontaktné miesto pre žiadateľov o víza na celom svete, čím sa zvýši atraktívnosť EÚ ako cestovnej destinácie.

Spoľahlivé riadenie vonkajších hraníc účinne vyvažuje odstránenie kontrol na vnútorných hraniciach a zaisťuje vzájomnú dôveru. Únia a členské štáty aktívne pracujú na dosiahnutí plne účinného a integrovaného európskeho riadenia hraníc v praxi, ktorý by zároveň zahŕňal opatrenia na zefektívnenie návratov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú právo zdržiavať sa na území členských štátov. Zriadenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a každodenné vykonávanie jej posilneného mandátu patrilo medzi prelomové rozhodnutia, ktoré Únia prijala v záujme úplného splnenia požiadaviek schengenského priestoru. Bezpečnosť a fungovanie schengenského priestoru je podporované aj cez účinné vykonávanie Colného kódexu Únie v úzkej spolupráci s európskymi orgánmi pohraničnej a pobrežnej stráže. Táto spolupráca zaručuje, že kontrola tovaru je dobre integrovaná do rovnakých bezpečnostných procesov.

Silnejší schengenský priestor takisto prispieva k lepšiemu riešeniu výziev v oblasti vnútornej bezpečnosti. Zrušenie hraničných kontrol umožnilo členským štátom využívať policajné zdroje na cielenejší boj proti trestnej činnosti a „vnútornému“ terorizmu. Orgány presadzovania práva členských štátov sú v dôsledku zvýšeného využívania nástrojov a prostriedkov EÚ schopné efektívnejšie si vymieňať informácie. To viedlo k lepšej koordinácii vyšetrovacích činností. Európsky parlament a Rada napredujú v legislatívnej práci zameranej na ďalšie zlepšenie výmeny informácií na základe legislatívnych návrhov, ktoré Komisia predložila decembri 2021. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby urýchlene dosiahli dohodu o návrhu smernice o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov. Komisia navyše do konca roka predloží legislatívny návrh nariadenia o zhromažďovaní a prenose vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) na účely boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu, a to aj na vybraných letoch v rámci EÚ.

Vzhľadom na to, že na riešenie nadnárodných bezpečnostných výziev nepostačuje zaviesť opatrenia len na vnútroštátnej úrovni, orgány presadzovania práva členských štátov vo zvýšenej miere využívajú podporu a odborné znalosti, ktoré ponúka Europol – Agentúra EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva, na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Nedávne nadobudnutie účinnosti posilneného mandátu Europolu ďalej posilňuje prostriedky, ktoré má agentúra k dispozícii na podporu členských štátov pri ich vyšetrovaniach cezhraničnej závažnej trestnej činnosti a terorizmu, napríklad pokiaľ ide o spracúvanie veľkých dát, spoluprácu so súkromnými subjektmi alebo prácu na inovácii a umelej inteligencii na podporu presadzovania práva. Europol takisto zintenzívnil svoju podporu členským štátom v boji proti terorizmu prostredníctvom Európskeho centra pre boj proti terorizmu. Členské štáty sa tiež aktívne zapájajú do Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT), ktorá predstavuje celkový rámec pre spoluprácu v boji proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti v EÚ a na ktorú sa poskytla zvýšená finančná podpora Únie.

Členské štáty posilnia svoju operačnú spoluprácu tým, že začnú vykonávať odporúčanie Rady z 9. júna 2022 o operačnej spolupráci v oblasti presadzovania práva a budú tak využívať cezhraničné prenasledovanie a sledovanie, spoločné operácie alebo spoločné hliadky na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti. Komisia podporuje členské štáty pri vykonávaní opatrení stanovených v uvedenom odporúčaní, a to aj prostredníctvom financovania z Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Členské štáty spolupracujú aj prostredníctvom spoločných policajných kontrol, ktoré vykonávajú v pohraničných oblastiach, v súlade s odporúčaním Komisie o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore.

Silný a dobre fungujúci schengenský priestor si však vyžaduje nielen riadne vykonávanie schengenského acquis, ale aj úzku spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ďalšie doplnkové opatrenia, a to aj v oblasti migrácie a azylu. Podniklo sa už mnoho krokov na zabezpečenie účinného riadenia migračných výziev a v tejto činnosti sa bude pokračovať aj naďalej. V nadväznosti na vyhlásenie o dobrovoľnom mechanizme solidarity, na ktorom sa dohodlo v júni, Komisia uľahčuje úsilie členských štátov pri hľadaní spoločných riešení otázky neoprávnených sekundárnych pohybov. V nadväznosti na rokovania o nariadení Dublin III na zasadnutí kontaktného výboru, ktoré sa konalo 24. júna 2022, sa členské štáty, Komisia a Agentúra Európskej únie pre azyl (ďalej len „EUAA“) dohodli, že vypracujú plán na zlepšenie a zabezpečenie vykonávania odovzdaní podľa uvedeného nariadenia vo všetkých členských štátoch. Spolupráca na základe opatrení, ktoré boli spoločne identifikované v tomto pláne, pomôže hmatateľne zlepšiť dublinský systém, ktorý má zásadný význam pre ďalšie budovanie dôvery.