(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Lotyšsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Lotyšsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Lotyšsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

(12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,2 % HDP v roku 2019 na 9,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že za predpokladu nezmenenej politiky klesne deficit verejných financií v roku 2021 na 5,0 % a v roku 2023 na 2,7 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 36,9 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho prudký nárast na úroveň približne 53 % v roku 2022. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

(13)Lotyšsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 3,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí možnosť odkladu daňovej povinnosti až na tri roky, rozšírenie nároku na štátom hradenú podporu pri práceneschopnosti, podpora špecifických sektorov a ďalšie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Okrem toho Lotyšsko zaviedlo podporu likvidity pre podniky formou záruk a úverov v objeme 3,2 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Lotyšsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Lotyšska v roku 2020 na úrovni –7,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,5 % HDP. Tu vidno zhruba podobný účinok stimulačných opatrení ako v programe stability, predpokladá sa však nižší pokles zamestnanosti a aj nižšie automatické stabilizátory na strane výdavkov. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Lotyšsko plánuje v roku 2020 prekročiť prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(16)Lotyšsko 13. marca 2020 vyhlásilo núdzový stav, ktorý predĺžilo do 9. júna 2020. Vláda obmedzila pohyb osôb cez hranice Lotyšska leteckou, železničnou a námornou cestou, zatvorila školy a vysoké školy, zakázala všetky verejné podujatia, vynútila dodržiavanie sociálneho odstupu, obmedzila predaj cez víkend a podporila digitálne verejné služby. Vzhľadom na zlepšenie epidemiologickej situácie orgány od 12. mája 2020 uvoľnili vnútroštátne obmedzenia a dohodli sa na otvorení hraníc s Litvou a Estónskom od 15. mája 2020. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 8,3 %. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 klesne o 7 %, pričom najviac postihnuté budú investície a vývoz v dôsledku klesajúceho zahraničného dopytu a rastúcej neistoty. Zamestnanosť sa podľa predpokladov zníži o 2,5 %, zohľadňujúc skutočnosť, že vládou dotovaný systém nútených dovoleniek zamestnancov a dotácie na mzdy v sektoroch orientovaných na vývoz výrazne utlmia negatívny vplyv na zamestnanosť. V reakcii na krízu Lotyšsko pripravilo komplexnú fiškálnu a hospodársku politickú odpoveď. Orgány ju cielia na tri smery: 1. podpora pracovníkov; 2. podpora podnikov; 3. podpora najviac postihnutých hospodárskych odvetví. Opatrenia politiky práce zamerané na udržanie zamestnanosti a posilnenie záchrannej sociálnej siete zahŕňajú okrem iného dotácie na mzdy do výšky 75 % hrubej mzdy pracovníka, pokrytie práceneschopnosti, ak je pracovníkovi diagnostikovaný COVID-19 alebo je v karanténe, a rozšírenie dávok v nezamestnanosti. Cieľom podpory pre podniky, ktoré čelia dočasným ťažkostiam, je poskytnúť likviditu životaschopným firmám a rýchlo podporiť dodávky životne dôležitých tovarov a služieb.

(17)Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala nebývalé opatrenia na obmedzenie šírenia a vplyvu choroby. COVID-19 prehĺbil štrukturálne nedostatky v lotyšskom systéme zdravotnej starostlivosti, ktoré priamo súvisia s obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorými systém disponuje, a s reformami, ktoré napredujú len pomaly. Nízka úroveň verejného financovania ovplyvňuje prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti aj efektívnosť zdravotného systému. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám zdravotnej starostlivosti, značným priamym platbám od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj k nerovnosti v prístupe. Nezdravý životný štýl je ďalším významným dôvodom slabých výsledkov v oblasti zdravia. Komplexnú výzvu predstavuje aj nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve, ktorý bráni poskytovaniu zdravotníckych služieb. Na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti je nevyhnutné urýchliť prebiehajúce reformy, ktoré sú ešte len v počiatočnej fáze, vrátane účinných preventívnych opatrení, posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, racionalizácie nemocničného sektora a cieleného riadenia kvality. Rozsah vplyvu týchto reforiem a príležitosti na zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia do značnej miery závisia aj od výšky verejného financovania zdravotníctva. Na to, aby bolo možné v budúcnosti zvládať podobné krízy, je dôležité zabezpečiť investície do účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi na prevenciu, zamedzenie a zmiernenie šírenia infekčných chorôb a na zvládnutie ich vplyvu na výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti. Investície by mohli byť zamerané na zabezpečenie potrebného vybavenia, spoľahlivých služieb elektronického zdravotníctva, zariadení a ľudských zdrojov pre zdravotnú starostlivosť a na zabezpečenie schopnosti poskytovať všetky očakávané bežné zdravotnícke služby súbežne so starostlivosťou o pacientov s ochorením COVID-19.

(18)Lotyšsko prijalo opatrenia na rozšírenie podpory príjmu pre pracovníkov a na zabránenie prepúšťaniu v núdzovej situácii. Pokrytie a primeranosť podpory sú však obmedzené, najmä preto, že závisia od platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie a reštriktívnych kritérií oprávnenosti. Tento systém tiež nezohľadňuje čiastočné prerušenie činnosti. Postupnejší prechod od podpory príjmu k príjmu z práce by umožnil väčšiu pružnosť trhu práce v období pozastavenia činnosti, ako aj oživenia hospodárstva. Zlepšenie primeranosti, trvania a pokrytia záchrannej sociálnej siete pre všetkých si vyžaduje kontinuálne úsilie. Toto úsilie je však limitované nízkymi daňovými príjmami vyjadrenými ako podiel na HDP. Napriek miernemu zlepšeniu zostáva primeranosť garantovaného minimálneho príjmu, minimálnych dôchodkov a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím nízka. Lotyšsko zaviedlo dávku pomoci v nezamestnanosti pre najzraniteľnejšie skupiny, ale nezamestnaní sú stále vystavení vysokému riziku chudoby, najmä s predlžujúcim sa trvaním obdobia nezamestnanosti. Prístup k sociálnej ochrane vrátane poistenia v nezamestnanosti pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov s neštandardnými zmluvami má nedostatky, ktoré by sa mohli riešiť. Hoci klesá podiel nedeklarovanej práce a miezd vyplácaných na ruku, tieto javy sú stále rozšírené, čo oslabuje sociálnu ochranu postihnutých pracovníkov a zvyšuje zamestnanecké riziká. Najväčšie ťažkosti nájsť si opäť prácu budú mať zrejme zraniteľné skupiny. Integrácia služieb zamestnanosti, vzdelávania, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj poskytovanie sociálnych služieb zostávajú nízke. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, a osôb, ktoré čelia preplneniu obydlí, patria medzi najvyššie v Únii, pričom ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

(19)Poskytnutie podpory malým a stredným podnikom, aby mohli rýchlo rozvíjať možnosti pružných foriem práce a práce na diaľku, môže významne pomôcť zmierniť vplyv krízy. Osobitné obavy vzbudzuje nízka miera registrácie vo verejných službách zamestnanosti a nízka miera zapojenia nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce. Treba posilniť poskytovanie aktívnych opatrení na trhu práce a prispôsobiť ich skladbu tak, aby sa skrátilo trvanie období nezamestnanosti a uľahčil sa prechod späť do práce. Ešte dôležitejšie je zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, s cieľom zlepšiť odolnosť pracovnej sily v časoch hospodárskeho poklesu. Účinné a ľahko dostupné vzdelávanie dospelých, opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb a podporou mobility by mohli vybaviť viac ľudí zručnosťami potrebnými pre trh práce. Zlepšiť treba aj digitálne zručnosti, keďže len 43 % Lotyšov má základné alebo pokročilejšie digitálne zručnosti. Núdzová situácia vyvolaná pandémiou COVID-19 poukázala aj na potrebu rozvíjať kvalitné digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu a zabezpečiť rovnaký prístup pre všetkých študentov. Dôležité je tiež posilnenie kapacity sociálnych partnerov na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a oživenia po pandémii.

(20)Národný rozvojový ústav Altum rýchlo pripravil a zaviedol rozsiahly systém podpory likvidity. Pomohol reštrukturalizovať splátkový kalendár podnikových úverov a poskytol podporu likvidity prostredníctvom nových pôžičiek. Väčšina reštrukturalizácií bankových úverov sa zároveň uskutočňuje bez účasti štátnych záruk. Podmienky oprávnenosti na získanie štátnej záruky sú však pomerne prísne. Existuje teda riziko, že menšie spoločnosti so slabšou finančnou situáciou alebo daňovými povinnosťami po lehote splatnosti nedostanú podporu. Reštaurácie a hotely, ktoré patria medzi najviac postihnuté odvetvia v tejto kríze, majú ťažkosti s prístupom k likvidite pre svoju slabú úroveň zabezpečenia a finančnú situáciu. Zároveň je dôležité udržať odolnosť bankového sektora.

(21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V politikách na podporu digitálnej a ekologickej transformácie krajiny by sa mali zohľadňovať významné regionálne rozdiely. Väčšina mestských oblastí v Lotyšsku má vynikajúcu digitálnu infraštruktúru, slabé je ale pevné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach, najmä na poslednom úseku. Sústavné a intenzívnejšie úsilie o zavádzanie širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou rýchlosťou pomôže ďalej zlepšovať digitálnu infraštruktúru. S cieľom riešiť výzvy, ktoré prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sú potrebné investície na diverzifikáciu hospodárstva, aby bolo modernejšie a konkurencieschopnejšie, a to aj posilnením investícií do výskumu a inovácií a ľudského kapitálu, a na zmiernenie sociálno-ekonomických nákladov tohto prechodu. Environmentálna udržateľnosť Lotyšska je založená na dosiahnutí pokroku smerom k vyššej energetickej efektívnosti, plnení národného energetického a klimatického plánu, a to najmä v oblasti dopravy a budov, a zohľadňovaní aspektov udržateľnosti životného prostredia v iných hospodárskych odvetviach, najmä v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Zlepšenie intermodálnej dopravnej infraštruktúry v Rige a jej okolí by uľahčilo mobilitu pracovnej sily a pomohlo obmedziť rastúcu spotrebu energie v prípade osobných automobilov. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Lotyšska zameranými na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do jednotného trhu. Ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie, a podpora prechodu na obehové hospodárstvo s výrazne vyššou mierou recyklácie môžu zároveň zlepšiť environmentálne aj hospodárske výsledky a pomôcť dosiahnuť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na roky 2021 – 2027 by mohlo Lotyšsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Lotyšsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(22)Lotyšsko výrazne obmedzilo toky rizikových finančných prostriedkov cez svoje banky a prepracovalo svoj systém boja proti praniu špinavých peňazí. Lotyšsko konkrétne zakázalo obsluhu nerezidentských schránkových spoločností a novelizovalo viacero právnych predpisov. Posilnilo kapacity a možnosti kľúčových orgánov dohľadu, finančného spravodajstva a presadzovania práva. Dohľad nad finančnými inštitúciami sa síce výrazne sprísnil, ale mohol by byť adresnejší a aj efektívnejší, ak by sa zlepšilo posudzovanie rizika. Hoci došlo ku zlepšeniu kapacity a spolupráce orgánov presadzovania práva, ich schopnosť vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí by sa mohla ďalej posilniť.

(23)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.