EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 20.12.2011 
SEK(2011) 1630 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 
 
o mechanizme Únie v oblasti civ ilnej ochrany a o zriadení finan čného nástroja civilnej 
ochrany na roky 2014 – 2020 
{KOM(2011) 934 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1632 v kone čnom znení}  
 
SK    SK Vyhlásenie o odmietnutí zodpo vednosti: Touto správou sú viazané len útvary Komisie 
podieľajúce sa na jej príprave a nepredur čuje konečnú formu akéhoko ľvek rozhodnutia 
prijatého Komisiou. 
 
SK 1   SK 1. ÚVOD 
Právne predpisy EÚ v oblast i civilnej ochrany (CO) pozos távajú z dvoch rozhodnutí Rady, 
ktorými sa zria ďuje mechanizmus Spolo čenstva1 a finančný nástroj (CPFI)2. Mechanizmus 
podporuje a koordinuje prípravu a na sadenie materiálnej pomoci členských štátov (tímy, 
experti a vybavenie) v krajinách požadujúc ich medzinárodnú pomoc v prípade závažných 
mimoriadnych udalostí každého dr uhu, prírodných alebo spôsobených ľudskou činnosťou, 
v rámci a mimo EÚ. 
Ku katastrofám dochádza stále častejšie a sú čoraz intenzívnejšie a zložitejšie. Aby tieto 
výzvy bolo možné efektívne a ú činne rieši ť, je potrebné prispôsobi ť súčasné systémy 
prevencie a ochrany pred katastro fami a koordináciu na úrovni EÚ. 
Toto posúdenie vplyvu uskuto čnila Komisia s cie ľom pomôc ť pri usmer ňovaní tohto procesu. 
Skúma možnosti politiky spolupr áce EÚ v oblasti CO vrátane všetkých aspektov hodnotenia 
ex-ante  budúcej formy nástroja CPFI. 
2. KONZULTÁCIE ZAINTERESOVANÝCH STRÁN  
Na procese posúdenia vplyvu sa podie ľala riadiaca skupina  pre posúdenie vplyvu 
pozostávajúca z 21 príslušných útvarov3 a tento proces zah ŕňal aj rozsiahlu externú štúdiu4. 
Hlavnými zainteresovanými stranami sú vnútroštátne orgány CO jednotlivých štátov, 
medzinárodné organizácie, agentúry OSN,  organizácie zaoberajúce sa riadením 
mimoriadnych situácií a humanitárne spolo čenstvo. Uskuto čnili sa tri cielené konzultácie 
zainteresovaných strán5 a uskuto čnil sa rad podujatí zai nteresovaných strán6. Po vydaní 
stanoviska rady pre posúdenie vplyvu bola sp ráva o hodnotení zrevidovaná so zrete ľom na 
zohľadnenie všetkých pripomienok. 
3. PROBLÉMY , KTORÉ TREBA RIEŠI Ť  
Platnosť súčasného nástroja CPFI uplynie konco m roka 2013. Rozhodnutie týkajúce sa 
mechanizmu je úzko spojené s nástrojom CPFI, nemá však ur čený dátum uplynutia platnosti. 
Akcie EÚ v oblasti CO v rámci mechanizmu  a nástroja CPFI stoja pred tromi ve ľkými 
výzvami: 1) neustále rastúci po čet, intenzita a zložitos ť katastrof, 2) rozpo čtové obmedzenia 
v súvislosti so sú časnou hospodárskou situáciou a 3)  systémové obmedzenia sú časného 
mandátu mechanizmu, ktoré obmedzujú efektívnos ť, účinnosť a koherentnos ť reakcie EÚ na 
katastrofy. 
Pokiaľ ide o reakciu, pripravenos ť a prevenciu katastrof, mechanizmus má v sú časnosti 
viaceré nedostatky: 
                                                 
1 Ú. v. EÚ L 314, 2007, s. 9. 
2 Ú. v. EÚ L 71, 2007, s. 9.  
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, ENTR, 
INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 Príloha C. 
5 Stretnutia zainteresovaných strán zo 6. apríla a 17. júna 2011, na každom sa zú častnilo 120 ú častníkov.  
6 Stretnutie generálnych riadite ľov CO v Budapešti 23. – 25. mája 2011. 
 
SK 2   SK (1) Reaktívne a ad hoc  fungovanie  obmedzuje efektívnos ť, účinnosť a koherentnos ť 
európskej reakcie na katastrofy. V sú časnej dobe mechanizmus nedokáže zaru čiť 
dostupnos ť pomoci v prípade potreby a neumož ňuje zmysluplné pohotovostné 
plánovanie. 
(2) Závažné nedostatky, pokia ľ ide o prostriedky na reakciu  v dôsledku nedostato čných 
množstiev, problémov s na časovaním alebo spolo čného užívania. Nedostatky sa 
vyskytujú v súvislosti  s prostriedkami ur čenými na riešenie rizík nízkej 
pravdepodobnosti/závažného vplyvu, špecializ ovanými prostriedkami s vysokými 
nákladmi a „horizontálnymi“ prostriedkami. 
(3) Obmedzené dopravné riešenia a náro čné postupy bránia optimálnej reakcii: 
Nedostato čný prístup k doprave môže bráni ť poskytnutiu pomoci, postupy pri 
požadovaní finan čnej podpory EÚ na dopravu sa v prípade akcií v rámci rýchlej 
reakcie považujú za za ťažujúce z administratívneho h ľadiska. 
(4) Obmedzená pripravenos ť v oblasti odbornej prípravy a cvi čení: Pokiaľ ide 
o vybavenie, postupy spoluprác e, individuálnu pripravenos ť a dôveru v schopnosti 
partnerov, ukázalo sa, že existujú problémy s nekompatibilitou. Bez pomoci EÚ zúčastnené štáty nedokážu zvýši ť svoju pripravenos ť na takú úrove ň, aby zvládli 
udalosti obrovských a cezhrani čných rozmerov.  
(5) Nedostato čná integrácia v oblasti prevencie
: Sektorovým politikám v oblasti 
prevencie chýba všeobecný rámec EÚ pre riadenie rizík, kde sa jednotlivé prvky môžu zlú čiť s cieľom dosiahnu ť účinnejšie prepojenie prevencie s pripravenos ťou 
a reakciou. 
3.1. Základný scenár 
V základnom scenári sa nezavádzajú žiadne zmeny rozhodnutia týkajúceho sa mechanizmu 
a nástroj CPFI sa obnoví vo svojej sú časnej podobe. Výsledkom by bol  systém reakcie, ktorý 
nie je dostato čne účinný na uspokojenie potrieb, nedokáže využíva ť ekonomické výhody na 
základe lepšieho združovania a nevyužíva pote nciál spolupráce na posilnenie prevencie 
a pripravenosti.  
Komisia usudzuje, že bez ďalšej akcie: 
(1) by bolo k dispozícii menej pros triedkov na spoluprácu EÚ; 
(2) zvýšili by problémy spojené s dopravou a meškaním; 
(3) jednotlivé členské štáty by nedosiahli dostato čnú pripravenos ť; 
(4) výhody vyplývajúce zo spolupráce v oblasti  prevencie by neboli optimálne. 
3.2. Odôvodnenie akcie na úrovni EÚ a subsidiarita 
Článkom 196 ZFEÚ sa stanovuje osobitný právny základ pre akci e Únie v oblasti civilnej 
ochrany na podporu a doplnenie akcie členských štátov na národnej, regionálnej a miestnej 
úrovni v oblasti prevencie, prip ravenosti a reakcie na prírodné katastrofy alebo katastrofy 
spôsobené ľudskou činnosťou a na podporu súladu činností vykonávaných na medzinárodnej 
úrovni v oblasti civilnej ochrany. 
 
SK 3   SK Opatrenie EÚ v tejto oblasti zah ŕňa riadenie situácií so silným  nadnárodným prvkom, ktoré si 
vyžadujú celkovú koordináciu a zosúladený po stup nad rámec národnej úrovne. Pridaná 
hodnota EÚ by vyplývala z úspor z rozsahu,  napríklad z logistiky, dopravy, dobrovo ľne 
združených prostriedkov, lepšie ho využívania obmedzených zd rojov a úspor z preventívnych 
opatrení následnej reakcie na katastrofy. 
4. CIELE REVÍZIE  
Všeobecné ciele Špecifické ciele 
Reakcia 
(1) Efektívnejšia a ú činnejšia reakcia na 
základe plánovania a zvýšenia dostupnosti 
pomoci Posun od reaktívnej a ad hoc  koordinácie k vopred 
plánovanému a vopred dohodnutému 
a predvídate ľnému systému  
(2) Riešiť závažné nedostatky v schopnosti 
reagovať Identifikova ť a odstráni ť závažné nedostatky 
v schopnosti reagova ť na katastrofy nákladovo 
efektívnym spôsobom  
(A) Obmedzi ť prekážky spôsobené obmedzenými 
logistickými a finan čnými zdrojmi v oblasti dopravy. Doprava 
(3) Zlepši ť reakciu na závažné mimoriadne 
udalosti v ďaka lepším dopravným riešeniam (B) Zjednoduši ť ustanovenia týkajúce sa dopravy 
a zjednoduši ť administratívne postupy  
Pripravenos ť 
(4) Podporova ť a dopĺňať akcie zú častnených 
štátov v oblasti pripravenosti prostredníctvom 
koherentného rámca politiky EÚ v oblasti 
pripravenosti (1) Lepšie prepojenie národných systémov 
pripravenosti zlepšením konzistentnosti 
(2) Rozšíri ť rozsah sú časných akcií EÚ v oblasti 
pripravenosti a lepšie ich prepoji ť s národnými 
programami 
(3) Jasne vymedzi ť pripravenos ť ako jeden z cie ľov 
spolupráce EÚ v oblasti civilnej ochrany a poskytnú ť dostatok finan čných prostriedkov  
Prevencia 
(5) Podporova ť a dopĺňať akcie zú častnených 
štátov v oblasti riadenia rizika v prípade 
katastrof prostrední ctvom koherentného 
rámca politiky EÚ v oblasti pripravenosti (1) Podporova ť plánovanie riadenia rizík v prípade 
katastrof na národnej úrovni 
(2) Zlepši ť výmenu skúseností podporovaním 
spoločného porozumenia postupov riadenia rizík 
v prípade katastrof a poskytnú ť finančné 
prostriedky na dosiahnutie  vysokej úrovne ochrany 
(3) Integrova ť politiky v oblasti prevencie katastrof  
(4) Posilni ť zvyšovanie povedomia o prevencii  
5. POSUDZOVANÉ MOŽNOSTI A ICH VPLYV  
5.1. Dostupnos ť pomoci 
V oznámení Komisie týkajúcom sa reakcie z roku 20107 Komisia navrhuje európsku kapacitu 
na núdzové reakcie  (dobrovo ľné združovanie vopred vy členených prostriedkov zú častnených 
štátov),  centrum pre núdzové reakcie , ktoré umožnia odstránenie  nedostatkov v kapacite 
prostredníctvom dopravných prostriedkov a prostriedkov financovaných EÚ. Všetky 
zainteresované strany dôrazne podporujú vä čšiu mieru plánovania, predbežné dojednania 
a predvídate ľnosť. 
                                                 
7 KOM(2010) 600. 
 
SK 4   SK Možnosti politiky pre dostupnos ť pomoci:  (1) dobrovo ľné združovanie prostriedkov bez 
spolufinancovania EÚ; (2) dobrovo ľné združovanie prostriedkov s obmedzeným 
spolufinancovaním EÚ (len ná klady na nasadenie), (3) dobrovo ľné združovanie prostriedkov 
s vyššou mierou spolufinancovania EÚ (ur čitý rozvoj vrátane vybave nia), náklady súvisiace 
s pohotovostnými mechanizmami a nasadenie. 
Možnosť 1 by nemala ma ť vplyv na rozpo čet EÚ alebo vies ť k zmenám právnych predpisov. 
Išlo by výhradne o politický záväzok a nezabezpe čila by spo ľahlivú dostupnos ť dostatočných 
prostriedkov udržate ľným spôsobom. Možnos ť 2 by prispela k zníženiu finan čných 
obmedzení týkajúcich sa zú častnených štátov, pokia ľ ide o poskytnutie prostriedkov do 
zálohy združených prostriedkov a r eakcia EÚ by bola koherentnejš ia a bola by založená na 
potrebách. Zabránilo by sa tým duplic ite, posilnila by sa komplementárnos ť a urýchlilo by sa 
poskytovanie pomoci a zvýšila by sa celková ú činnosť. Administratívna zá ťaž pre zúčastnené 
štáty a EÚ by bola nízka. Odhadovaný rozpo čtový posun je 9 miliónov EUR ro čne. Vplyv 
možnosti 3 je porovnate ľný s možnos ťou 2 a prispela by ďalej k zvýšeniu efektívnosti 
a účinnosti reakcie EÚ na katastrofy, pr etože by rýchlejšie viedla k funk čnej zálohe 
združených prostriedkov.  
Celkovo možnosti 2 a 3 sú lepšie z h ľadiska účinnosti a efektívnosti, pri čom prínosy možnosti 
3 sú ešte výraznejšie. 
5.2. Identifikácia a odstráneni e závažných nedostatkov  
V oznámení z roku 2010 sa uvádzajú rôzne spôsoby na odstránenie nedostatkov v oblasti 
reakcie s možnos ťou spoločného využívania prostriedkov fi nancovaných EÚ v rámci EÚ 
a ich nasadenia podobne ako v prípade dobrovo ľne združených prostriedkov. Ak by neboli 
potrebné na operácie EÚ, zú častnený štát, ktorý prostriedky spravuje, by ich mohol využíva ť 
na domácom území. 
Možnosti politiky v prípade závažných nedostatkov : (1): odstránenie nedostatkov 
zúčastnenými štátmi bez spolufinancova nia EÚ, (2) odstránenie nedostatkov zú častnenými 
štátmi so spolufinancovaním EÚ, (3) odstránen ie nedostatkov s prostriedkami na úrovni EÚ. 
Možnosť 1 by bola bez významných nákladov pre rozpo čet EÚ, ale aj s obmedzenou 
účinnosťou. Nerovnomerné rozdelenie finan čnej záťaže a prínosov medzi zú častnené štáty 
môže vytvára ť napätie. Možnos ť 2 by mohla efektívne a ú činne prispie ť k odstráneniu 
nedostatkov a spolo čnému využívaniu prostriedkov zavedením spravodlivejšieho 
a koherentnejšieho modelu prostredníctvom ( čiastočného) podie ľania sa na nákladoch 
a zníženia finan čných obmedzení týkajúcich sa zú častnených štátov. Možnos ť 3 je vysoko 
efektívna, umož ňuje EÚ rieši ť identifikované nedostatky v čas a nákladovo efektívne – pod ľa 
dostupných rozpo čtových prostriedkov. Vä čší vplyv na rozpo čet EÚ by mohol by ť 
spochybnený z dôvodu subsidiarity. 
Možnosť 2 sa javí ako obzvláš ť vhodná pre prostriedky na riešenie rizík nízkej 
pravdepodobnosti/závažného vplyvu, možnos ť 3 pre horizontálne prostriedky, ktoré 
využívajú všetky subjekty najmä, ak je vplyv na rozpo čet nízky. 
5.3. Doprava  
Politické možnosti, pokia ľ ide o obmedzené logistické a finan čné prostriedky na dopravu : (1) 
nepokračovanie systému; (2) bez zmeny polit iky; (3) zvýšenie maximálneho 
 
SK 5   SK spolufinancovania EÚ na dopravu v prípade potr ieb najvyššej priority; (4) zvýšenie celkového 
maximálneho spolufinancovania EÚ. 
Možnosť 1 by mohla ohrozi ť dosiahnutie cie ľov CO, a preto sa vylu čuje. Možnos ť 2 spočíva 
v súkromných riešeniach bez nákladov a v poskytovaní si dopravy navzájom zo strany 
zúčastnených štátov. Možnosti 3 a 4 by pris peli k obmedzeniu prekážok v súvislosti 
s financovaním dopravy. Možnos ť 3 by prispela k tomu, aby cel ková reakcia bola  založená na 
skutočných potrebách. Ad ministratívna zá ťaž možností 3 a 4 pre externých partnerov 
pravdepodobne zostane na  rovnakej úrovni. Možnos ť 4 znamená riziko, že nízke náklady na 
dopravu by mohli podpori ť rozmiestnenie tovaru, ktorý nepa trí k základným potrebám, takže 
sa uprednost ňuje možnos ť 3. 
Politické možnosti na dosiahnutie zjednodušenia administratívnych postupov : (1) bez zmeny 
politiky, (2) zjednodušenie. 
Možnosť 1 zahŕňa zjednodušenie, ktoré má Komisia realizova ť bez revízie právnych 
predpisov. Možnos ť 2 zahŕňa revíziu právnych predpisov a o čakáva sa, že ďalej prispeje 
k zníženiu administratívnych nákladov pre EÚ a zú častnené štáty a významne prispeje 
k dosiahnutiu cie ľov. Keďže sa možnos ť 1 nepokladá za dosta čujúcu na dosiahnutie 
významných zlepšení, uprednost ňuje sa možnos ť 2. 
5.4. Pripravenos ť  
Zainteresované strany vyjadrili všeobecnú spokojnos ť so súčasnými opatreniami v oblasti 
odbornej prípravy a cvi čení. Niektoré strany požadovali rozš írenie ich rozsahu. Možnosti na 
zavedenie záväzných právnych predpi sov, záväzných noriem alebo ozna čení kvality boli 
hneď na začiatku vylú čené, keďže právny základ článku 196 Zmluvy o fungovaní EÚ 
vylučuje harmonizáciu.  
Možnosti politiky: 1) nezáväzné usmern enia týkajúce sa odbornej prípravy a cvi čení 
a nezmenené úrovne výdavkov nást roja CPFI, 2) všeobecný pol itický rámec EÚ v oblasti 
pripravenosti bez právne záväzných predpisov a dodato čné financovanie zo stany EÚ na 
vytvorenie siete pre odbornú príp ravu a iné akcie, 3) podmieni ť podporu EÚ na odbornú 
prípravu v oblasti CO tým, že školiace strediská zú častnených štátov budú musie ť spĺňať 
určité minimálne požiadavky. 
Možnosť 1: Nezáväzné usmernenia EÚ, ktoré môžu vies ť k zmenám v úrovniach 
pripravenosti zú častnených štátov, by neboli efektívne. Hospodárske, environmentálne 
a sociálne vplyvy vrátane administratívnej zá ťaže by sa obmedzili, pretože zú častnené štáty 
by zaviedli len svoje vlastné normy. 
Možnosť 2: Vzhľadom na to, že zú častnené štáty sú na rôznych úrovniach, pokia ľ ide 
o pripravenos ť, vykonávanie nezáväzných usmernení EÚ by malo rôzny vplyv z h ľadiska 
nákladov a efektívnosti. Ak by sa mala poskytnú ť finančná podpora EÚ, náklady by 
(čiastočne) vznikli rozpo čtu EÚ. 
Možnosť 3: Zvýšená efektívnos ť a účinnosť operácií v oblasti reakcie zah ŕňajúcich viac než 
jeden zúčastnený štát sa dosiahn e prostredníctvom spolo čných zásad, znalostí, zvýšenej 
interoperability a vä čšej zálohy združených zdrojov. Pokia ľ ide o vytvorenie vzdelávacej 
siete, náklady na úrovni EÚ sú obm edzené. Náklady na vykonávanie v zú častnených štátoch 
sa vzťahujú, napr. na normy pre u čebné osnovy. Administratívna zá ťaž pre verejné 
 
SK 6   SK a súkromné subjekty môže by ť významná, ke ďže dodržiavanie noriem a plnenie požiadaviek 
môže znamena ť značné dodato čné náklady v súvislosti s vykazovaním. 
Možnosti 2 a 3 by posky tli lepšie prínosy z h ľadiska účinnosti a pridanej hodnoty EÚ 
v porovnaní s možnos ťou 1. Možnos ť 3 by mohla by ť výhodnejšia než možnos ť 2 z hľadiska 
efektívnosti a koherentnosti, ale zain teresované strany k nej mali výhrady. 
5.5. Prevencia  
Zainteresované strany súhlasia, že akcie v oblasti prevencie sa musia sta ť neoddelite ľnou 
súčasťou vyváženého prístupu, na základe ktorého sa civilná ochrana EÚ posunie vpred.  
Možnosti politiky: 1) žiadne  nové právne predpisy EÚ, al e usmernenia týkajúce sa 
minimálnych národných noriem v oblasti prevencie a plánov riadenia rizík v prípade katastrof 
a rovnaké úrovne spolufinancovania ako v sú časnosti; 2) všeobecný rámec politiky EÚ 
v oblasti prevencie s nezáväznými usmerneniami a dodato čné financovanie z prostriedkov EÚ 
pre plány riadenia rizík; 3)  stanovenie dátumu pre ukon čenie plánov riadenia rizík členskými 
štátmi so sprievodnými usmerneniami Komisie.  
Možnosť 1 by mohla vies ť k rozdielnemu vykonávaniu plánov riadenia rizík a k rozdielnym 
minimálnym normám v oblasti prevencie a nevi edla by k dosiahnutiu vyššej celkovej úrovne 
prevencie v EÚ. 
Možnosť 2 by viedla k rýchlejšiemu uplat ňovaniu usmernení za predpokladu, že zú častnené 
štáty požiadajú o finan čné prostriedky EÚ. Náklady by záviseli od rozvoja každého 
národného systému. Administratívne  náklady v súvislosti s dodato čným vykazovaním by boli 
nízke alebo nevýznamné. Hospodárske, environmentálne a sociálne dôsledky by boli lepšie ako v prípade možnosti 1. 
Možnosť 3 zahŕňa konzistentný, spravodlivý prís tup v rámci celej EÚ, aj ke ď vzhľadom 
k dĺžke legislatívneho procesu by vykonávanie mohlo meška
ť. Nízka administratívna zá ťaž. 
Zatiaľ čo možnos ť 1 neprispieva k dos iahnutiu dostato čnej účinnosti a koherentnosti, 
možnosti 2 a 3 by mohli by ť prínosom, pokia ľ ide o efektívnos ť, účinnosť a koherentnos ť. 
Možnosť 2 by prispela k rýchlejšiemu vykonávaniu, zatia ľ čo možnos ť 3 by mohla 
v strednodobom horizonte vies ť ku koherentnejšiemu vykonáva niu plánov riadenia rizík 
v prípade katastrof, avšak hla vné zainteresované strany mali vo či nej výhrady. 
6. ZHRNUTIE A ZÁVERY  
V rámci posúdenia vplyvu sa navrhuje, aby sa  do legislatívneho návr hu zahrnulo: pokia ľ ide 
o reakciu , základné prvky a zásady týkajúce sa dobrovo ľne zlúčených prostriedkov 
(dostupnos ť pomoci, možnos ť 3) a prostriedkov financova ných EÚ (zásadné nedostatky, 
možnosť 2) s odkazom na vykonávacie pravidlá. Pokia ľ ide o dopravu , v rámci posúdenia 
vplyvu sa navrhuje revízia niektorých sú časných právnych predpisov na zvýšenie maximálnej 
miery financovania EÚ na dopravné operáci e a zjednodušenie administratívnych postupov. 
Pokiaľ ide o prevenciu  a pripravenos ť, navrhuje sa všeobecný politický rámec EÚ 
a usmernenia Komisie. Mala by sa zváži ť lehota pre členské štáty na prípravu plánov riadenia 
rizík (prevencia, možnos ť 3). Dopl ňujúca finan čná pomoc EÚ by mohla podpori ť prípravu 
plánov riadenia rizík a dodržiavanie minimálnych noriem, vzdelávaciu sie ť a ďalšie akcie 
(pripravenos ť, možnosť 2). 
 
SK 7   SK Ďalšie finan čné prostriedky na podporu akcií by si vyžadovali zodpovedajúce zmeny nástroja 
CPFI. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia vyhodnotí a porovná vykonávanie prá vnych predpisov najs kôr tri roky po 
nadobudnutí ich ú činnosti okrem iného na základe in formácií z monitorovania, napr. 
ukazovate ľov výsledkov a referen čných údajov, napr. reak čných časov a opatrení v oblasti 
pripravenosti.