Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Revízia nariadenia o LULUCF a nariadenia o spoločnom úsilí

(2022/C 301/17)

Spravodajkyňa: Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE/EĽS), poslankyňa regionálneho zastupiteľstva Västerbotten Referenčné dokumenty: Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania COM(2021) 554 Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody COM(2021) 555

I. NÁVRHY ZMIEN

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

COM(2021) 554

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 7

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR (7) V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 je načrtnutá možnosť kombinovať iné ako uhlíkové emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva s čistými odstránenými emisiami v rámci využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, vďaka čomu dôjde k vytvoreniu novoregulovaného sektora pôdy. Takouto kombináciou možno podporiť synergie medzi mitigačnými opatreniami v kontexte využívania pôdy a tým umožniť integrovanejšiu tvorbu politík a ich vykonávanie na národnej úrovni a na úrovni Únie. Na tento účel by sa mala sprísniť povinnosť členských štátov predkladať integrované plány mitigačných opatrení v sektore pôdy. Vypustiť

Zdôvodnenie

Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 8a (nové)

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR (8a) Orná pôda, trávne porasty a mokrade sú v súčasnosti čistými emitentmi skleníkových plynov v Únii, ale majú potenciál stať sa zdrojom čistého odstraňovania skleníkových plynov, najmä prostredníctvom obnovy mokradí a rašelinísk.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 10

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka. […] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka. Novovznikajúce obchodné modely, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. […] V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde, vo svojich lesoch a v produktoch slúžiacich na ukladanie uhlíka ukladali väčšie množstvá uhlíka. […] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním produktov z vyťaženého dreva a nahradenia fosílnych materiálov alebo materiálov s vysokými emisiami uhlíka pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie všetkých produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka vrátane nových inovačných riešení a bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka . Členské štáty by mali poskytnúť aj odhady týkajúce sa potenciálu zmierňovania následkov pri nahradení fosílnych alebo uhlíkovo náročných materiálov drevom. Novovznikajúce obchodné modely, ďalší rozvoj bioenergie s technológiami na zachytávanie a ukladanie uhlíka, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií a dlhodobé investície do biohospodárstva prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. […]

Zdôvodnenie

V plnej miere by sa mal zohľadniť vplyv inovačných výrobkov z biologického materiálu na klímu. Mali by sa zahrnúť všetky príslušné kategórie, ako je buničina, papier, lepenka, dyha, drevovláknité dosky, drevotrieskové dosky, fošne, kompozitné drevo, textil, kompozity, lignín, chemikálie, biouhlie a iné biogénne uhlíkové produkty.

Cieľom EÚ v oblasti klímy je dosiahnuť uhlíkovú neutralitu, pričom emisie fosílnych palív by sa mali v zásade odstrániť do roku 2050. Akademickí pracovníci a tvorcovia modelov (napr. OSN a IPPC) súhlasia s tým, že bez zavádzania odstraňovania uhlíka založeného na technológiách je nepravdepodobné, že budeme schopní dosiahnuť ciele Parížskej dohody. Bioenergia so zachytávaním a ukladaním uhlíka je proces získavania bioenergie z biomasy a zachytávania a ukladania uhlíka, čím sa uhlík odstraňuje z atmosféry.

Zahrnutie BECCS do nariadenia je logické, keďže biogénne emisie pochádzajú z obnoviteľných zdrojov pestovaných na pôde. Používanie rovnakého rámca započítavania pre všetky produkty na ukladanie uhlíka, emisie a odstraňovanie uhlíka z tohto odvetvia pomôže zabrániť dvojitému započítaniu.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 11a (nové)

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR (11a) Vzhľadom na to, že udržateľné obhospodarovanie lesov zlepšuje sekvestráciu uhlíka a bojuje proti starnutiu lesov a prírodným katastrofám, ktoré patria medzi faktory prispievajúce k znižovaniu odstraňovania uhlíka v pôdohospodárstve v posledných rokoch, týmto nariadením by sa mali podporovať postupy udržateľného obhospodarovania všetkých druhov lesov v EÚ, ktoré prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako sa uvádza v stratégii lesného hospodárstva EÚ do roku 2030.

Zdôvodnenie

Príliš obmedzené možnosti aktívneho obhospodarovania lesov by spôsobili, že lesy by boli zraniteľnejšie voči škodám, ako sú požiare a premnoženie škodcov, a zároveň by znížili dlhodobý potenciál sekvestrácie uhlíka v lesoch.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 1 – odsek 1 – písmeno e)

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR e) záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva vrátane emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných skleníkových plynov ako CO2“ . e) záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva“.

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 2 – odsek 2 – úvodná časť

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR 2. Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov v období 2026 až 2030 v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov: 2. Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2026 v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov:

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 2 – odsek 3

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR 3. Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2031 v prípade ktorejkoľvek z kategórií pôdy uvedenej v odseku 2 písmenách a) až j) a v ktoromkoľvek z týchto sektorov: a) enterická fermentácia; b) hospodárenie s maštaľným hnojom; c) pestovanie ryže; d) poľnohospodárska pôda; e) predpísané vypaľovanie saván; f) vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach; g) vápnenie; h) aplikácia močoviny; i) „ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“; j) „iné“.“;“. Vypustiť

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 2

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR 2. Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018. 2. Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018. […] […] Každý členský štát do 30. júna 2024 stanoví národný príspevok k cieľu čistých odstránených skleníkových plynov do roku 2030 uvedenému v odseku 2 tohto článku, ktorý je vyšší ako národný cieľ stanovený v prílohe IIa. Takýto príspevok možno zahrnúť do integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Národný príspevok zahŕňa informácie a ciele týkajúce sa znižovania emisií alebo zvyšovania záchytov skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí vo vzťahu k nahláseným údajom za roky 2016, 2017 a 2018.

Zdôvodnenie

VR podporuje ambiciózny, spravodlivý a inkluzívny cieľ v oblasti LULUCF s cieľom pomôcť zabezpečiť dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy. Miestne a regionálne samosprávy si uvedomujú dôsledky zmeny klímy v praxi a podporujú ambiciózne a spravodlivé opatrenia v oblasti klímy.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 3

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR 3. […] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví metóda určenia technickej opravy , ktorá sa má pripočítať k cieľom členských štátov . […] 3. […] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota cieľa členského štátu stanovená v prílohe IIa zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví technická oprava , ktorá sa má pripočítať k cieľu členského štátu a ktorá by mala zodpovedať vplyvu zmeny metodiky a zdrojov údajov na ciele . […]

Zdôvodnenie

Preto je dôležité, aby členské štáty neustále pracovali na zlepšovaní svojej metodiky a aby sa tieto zlepšenia zohľadnili aj v posúdení cieľov s cieľom zabrániť neprimerane nízkym alebo vysokým cieľom. Neustály vývoj metód na poskytovanie údajov o činnosti a upresnených emisných faktoroch je v súlade so súčasnou praxou podávania správ. Členské štáty by sa preto mali nabádať, aby využívali nové výsledky domáceho výskumu, ako aj aktualizované usmernenia IPCC a iného medzinárodného výskumu.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 4

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR 4. Cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2035 podarilo v prípade celoúnijných emisií skleníkových plynov v sektoroch uvedených v článku 2 ods. 3 písm. a) až j) dosiahnuť čistú nulovú bilanciu a aby Únia následne dosiahne záporné emisie. Únia a členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, vďaka ktorým bude možné tento cieľ do roku 2035 kolektívne dosiahnuť. Komisia do 31. decembra 2025 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia do 30. júna 2024, navrhne príspevok každého členského štátu k zníženiu čistých emisií.“; Vypustiť

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 9 – odsek 2

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity“. odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Komisia v blízkej budúcnosti prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva, bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka a iných relevantných kategórií produktov z biologického materiálu ), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity.“

Zdôvodnenie

V plnej miere by sa mal zohľadniť vplyv inovačných výrobkov z biologického materiálu na klímu. Mali by sa zahrnúť všetky príslušné kategórie, ako je buničina, papier, lepenka, dyha, drevovláknité dosky, drevotrieskové dosky, fošne, kompozitné drevo, textil, kompozity, lignín, chemikálie, biouhlie a iné biogénne uhlíkové produkty.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13c – odsek 1 – pododsek 2

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15.“ Vypustiť

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že požiadavky na výročné podávanie správ by mohli mať vplyv na miestnu a regionálnu úroveň tým, že by členským štátom umožnili čeliť nepredvídaným ročným obmenám, a to rozhodnutiami o rýchlej zmene činností riadenia a využívania pôdy. To môže negatívne ovplyvniť schopnosť miestnej a regionálnej úrovne rozvíjať svoje vlastné biohospodárstvo.

Sektor LULUCF sa vyznačuje prirodzenými výkyvmi a neistotou pri meraní tokov uhlíka. Nie je možné, aby členský štát každý rok kontroloval toky uhlíka v úložiskách pôdy. Preto nie je možné stanoviť ročné ciele a každoročne ukladať porušenia predpisov.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 1 – odsek 1 – bod 15

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 14 – odsek 1

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR […] […] Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: a) politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov; a) politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov; b) synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; b) synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; c) synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. c) synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. d) synergii medzi zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou na ňu a rozvojom biohospodárstva vrátane odhadov úspor skleníkových plynov spojených s nahradením materiálov s vysokými emisiami uhlíka a fosílnych palív materiálmi na báze dreva. […] […]

Zdôvodnenie

Podpora využívania všetkých produktov lesného hospodárstva urýchľuje prechod na obehové biohospodárstvo, ktoré nahrádza fosílne materiály a emisie. Treba poznamenať, že prínos substitúcie (t. j. zníženie emisií spojených s výrobou výrobkov na báze dreva v porovnaní s inými funkčne rovnocennými materiálmi a výrobkami) súvisí s výrobkami z dreva s dlhou životnosťou, ako aj s výrobkami na báze vlákniny.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

COM(2021) 555

Pozmeňovací návrh 14

Odôvodnenie 6a (nové)

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR Dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 môže brániť skutočnosť, že ciele členských štátov v oblasti spoločného úsilia sa príliš rozchádzajú. V súvislosti s obdobím 2021 – 2027 by sa pri programovaní fondov politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a Fondu na spravodlivú transformáciu, mali stanoviť prispôsobené programy, prioritné osi, stratégie a územné plány zamerané aj na posilnenie kapacít členských štátov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a tým na príspevok k lepšej konvergencii ich cieľov už v tomto programovom období.

Pozmeňovací návrh 15

Odôvodnenie 18a (nové)

Text navrhnutý Európskou komisiou Zmena navrhnutá VR (18a) Zachovanie dosiahnuteľnosti cieľa obmedziť zvýšenie teploty na 1,5 oC a zabezpečenie klimatickej spravodlivosti si vyžadujú spoločné úsilie všetkých hospodárskych odvetví vrátane poľnohospodárstva. Vo svojej dlhodobej strategickej vízii prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva (1) Komisia potvrdila, že emisie skleníkových plynov iných ako CO2 z poľnohospodárstva by sa mohli v roku 2050 znížiť na 211 miliónov ton ekvivalentu CO2, čím by sa znížila potreba neudržateľných technológií so zápornými emisiami na dosiahnutie nulových čistých emisií skleníkových plynov. Niektoré z odvetví, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, však v posledných rokoch dosiahli len veľmi malý pokrok. Minimálne príspevky odvetví k dosahovaniu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného týmto nariadením na rok 2030 a neskoršie obdobie, sprevádzané náležitým monitorovaním, podávaním správ a opatreniami Komisie, by prispeli k tomu, aby všetky odvetviu, na ktoré sa vzťahuje ESR, prispeli k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 sa od členských štátov vyžaduje, aby vypracovali dlhodobé stratégie, ktoré prispejú k plneniu záväzkov členských štátov týkajúcich sa cieľov Parížskej dohody a k dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zvýšenia ich odstraňovania záchytmi vo všetkých odvetviach v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto stratégie, ako aj ďalšie plány a správy členských štátov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 bude Komisia využívať na stanovenie a monitorovanie spoločného dosahovania odvetvových cieľov ESR na úrovni EÚ.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 1 – odsek 1 – bod 3a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 4 – odsek 3-a (nový)

Platný text Zmena navrhnutá VR (3a) v článku 4 sa dopĺňa tento bod 3a: Ciele členských štátov v oblasti znižovania emisií na rok 2030 a ďalšie roky V záujme dosiahnutia cieľa týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) a cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2040 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia do konca roka 2025 podľa potreby na základe podrobného posúdenia vplyvu predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom zaviesť minimálne príspevky odvetví k dosiahnutiu cieľa zníženia emisií skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného v tomto nariadení na rok 2030 a ďalšie roky spolu s riadnym monitorovaním, podávaním správ a opatreniami na zabezpečenie toho, aby všetky odvetvia podľa tohto nariadenia prispievali k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy.

Zdôvodnenie

Zabezpečiť, aby všetky odvetvia prispievali k znižovaniu emisií skleníkových plynov.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 1 – odsek 1 – bod 3b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 1 a odsek 2

Platný text Zmena navrhnutá VR (3b) V článku 5 sa ods. 1 a ods. 2 nahrádzajú takto: 1. Pokiaľ ide o roky 2021 až 2025, môže si členský štát požičať do 10 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok. „1. Pokiaľ ide o roky 2021 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.“ 2. Pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

Zdôvodnenie

S cieľom zabezpečiť vykonávanie nariadenia sa odporúča znížiť flexibilitu, aby sa zabránilo tomu, že krátkodobé odklady umožnené pôžičkami spôsobia strednodobé problémy pri vykonávaní, a to aj v prípade miestnych a regionálnych samospráv, ktoré často nie sú priamo zapojené do vnútroštátnych rozhodnutí o flexibilite.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 3c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 4

Platný text Zmena navrhnutá VR (3c) V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto: 4. Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2025 a do 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2026 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030. 4. Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

Zdôvodnenie

Prevody by sa mali obmedziť, aby sa zabezpečilo účinné vykonávanie vo všetkých členských štátoch. Treba zdôrazniť, že v rámci jedného členského štátu s potenciálom prevodu môžu byť regionálne rozdiely. Pred zvažovaním prevodov do iných krajín by sa mali zohľadniť regionálne problémy.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 1 – odsek 1 – bod 5a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 8

Platný text Zmena navrhnutá VR (5a) Článok 8 sa nahrádza takto: 1. Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje: 1. Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje: […] […] c) v prípade významných regionálnych rozdielov vo výkonnosti alebo závažných štrukturálnych problémov na regionálnej úrovni, ako aj v prípade určitých ostrovných území musí plán nápravných opatrení obsahovať osobitné ustanovenia týkajúce sa týchto problémov. […] 2. Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom pomáha Komisii pri posudzovaní takýchto plánov nápravných opatrení. 2. Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom pomáha Komisii pri posudzovaní takýchto plánov nápravných opatrení. 3. Komisia môže vydať k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko, ktoré v takom prípade vydá do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom môže svoj plán nápravných opatrení zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať. 3. Komisia môže vydať k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko, ktoré v takom prípade vydá do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom môže svoj plán nápravných opatrení zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať. Členský štát uverejní stanovisko Komisie a zaručí jeho šírenie medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami. 4. Členský štát zabezpečí zverejnenie nápravných opatrení a prípadných úprav a jeho šírenie medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Zdôvodnenie

Akčné plány na riešenie problematických situácií musia zahŕňať opatrenia na regionálnej úrovni, ak regionálne problémy významnou mierou zapríčiňujú situáciu. Miestne a regionálne samosprávy musia byť informované o akčných plánoch, aby mohli plne prispieť k politike v oblasti klímy.

II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (CoR)

1. si uvedomuje ničivé účinky zmeny klímy na miestne komunity a uznáva potrebu ráznych opatrení na dosiahnutie potrebných cieľov EÚ v oblasti klímy. VR podporuje záväzok na vysokej úrovni v oblasti LULUCF, ale zdôrazňuje aj potrebu flexibility, pokiaľ ide o spôsoby dosahovania cieľov.

2. zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávy majú nepochybne rozhodujúcu úlohu v odvetviach, v ktorých platí nariadenie o spoločnom úsilí ( 2 ) a nariadenie o LULUCF ( 3 ) , pretože podľa týchto nariadení sa vyžaduje začlenenie územného rozmeru. Ide o oblasti, v ktorých môžu miestne a regionálne samosprávy vyvíjať činnosť na základe svojich právomocí a zodpovedností;

3. žiada, aby opatrenia nariadenia o LULUCF boli v súlade s cieľmi stratégie v oblasti biodiverzity a stratégie EÚ v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je nevyhnutné, aby každý členský štát v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami zaviedol právny rámec týkajúci sa lesov, ktorý zabezpečí rovnováhu medzi výrobou, biodiverzitou a ochranou;

4. zdôrazňuje, že transformácia nesmie byť na úkor územnej súdržnosti a nesmie ohroziť najzraniteľnejšie skupiny a územia. Všetky členské štáty a odvetvia hospodárstva by mali prispieť k dosiahnutiu cieľov znižovania emisií CO 2 , pričom by sa mala zabezpečiť rovnováha medzi spravodlivosťou a solidaritou. V tejto súvislosti sa domnieva, že posúdenia územného vplyvu by mohli poskytnúť jasnejší prehľad o skutočných nákladoch a prínosoch pre jednotlivých poľnohospodárov a lesníkov;

5. dôrazne nesúhlasí s tým, aby sa návrh zameriaval najmä na lesy ako záchyty uhlíka, pričom sa neberie do úvahy ich úloha pri poskytovaní udržateľných surovín na nahradenie fosílnych alternatív, čím sa neoceňuje plný potenciál odvetvia lesného hospodárstva pri zmierňovaní zmeny klímy a rozvoji miestneho a regionálneho biohospodárstva;

6. konštatuje, že na dosiahnutie cieľov v odvetví LULUCF je potrebné znížiť energetické zhodnocovanie drevnej biomasy. Dôraz by sa mal klásť na kaskádové využitie s viacnásobným a podľa možnosti vysokokvalitným využitím materiálov predtým, ako bude nasledovať využitie na výrobu energie;

7. zdôrazňuje, že zvýšené ambície v odvetví LULUCF nesmú viesť k dovozu surovín neistého pôvodu z krajín mimo EÚ. To by mohlo znamenať, že opatrenia prijaté na posilnenie čistého záchytu v odvetví LULUCF by nemuseli viesť k žiadnemu skutočnému zlepšeniu klímy na celom svete. Na prijatie holistického prístupu k tomu, ako môže sekvestrácia uhlíka v lese, využívanie produktov a bioenergia z lesa pomôcť znížiť vplyv na klímu, je potrebná širšia systémová perspektíva;

8. súhlasí s hodnotením Komisie, že negatívny trend znižovania záchytu uhlíka v EÚ treba riešiť v rámci dosahovania dlhodobého cieľa klimatickej neutrality; navrhuje, aby sa cieľ EÚ týkajúci sa čistého využívania 310 miliónov ton ekvivalentu CO 2 do roku 2030 skombinoval s dodatočným národným príspevkom k čistému cieľu na rok 2030, ktorý je vyšší ako národné ciele stanovené v prílohe IIa a ktorý individuálne stanovia členské štáty. Potenciál na zvýšenie čistej absorpcie uhlíka a zníženie emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. Závisí od prirodzenej produktívnej kapacity pôdy a rozloženia celkovej plochy pôdy podľa rôznych kategórií využitia pôdy. VR sa domnieva, že zvýšené ambície do roku 2030 by mali byť na úrovni, ktorá je v súlade s vnútroštátnym politickým rámcom členských štátov v oblasti klímy a umožňuje rozvoj biohospodárstva v každom členskom štáte;

9. sa domnieva, že spoločné odvetvie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva predstavuje riziko zníženia tlaku na zníženie emisií v odvetví poľnohospodárstva a že krajiny bohaté na lesy s veľkou čistou absorpciou lesov budú „kompenzovať“ emisie v krajinách s rozšíreným poľnohospodárstvom alebo fosílnymi emisiami vo všeobecnosti. Opatrenia na zmiernenie zmeny klímy by sa mali prijať v každom odvetví a každej krajine na základe daných špecifických podmienok;

10. zdôrazňuje, že nariadenie by sa nemalo rozšíriť o monitorovanie a podávanie správ v rámci iných oblastí politiky, ktoré sú upravené v iných právnych predpisoch. Návrh Komisie, aby podávanie správ o LULUCF obsahovalo informácie o zachovaní uhlíka v pôdach bohatých na uhlík, oblastiach s vysokou biodiverzitou, obnovených pôdach a pôdach ohrozených prírodnými rušivými faktormi, nezlepšuje kvalitu podávania správ o skleníkových plynoch v sektore LULUCF;

11. zdôrazňuje, že financovanie z členských štátov nie je na úkor regiónov. VR uznáva potrebu informovať miestne a regionálne samosprávy o možnostiach financovania na podporu opatrení v oblasti klímy;

12. varuje pred rizikom neúčinného vykonávania. VR podporuje plánované preskúmanie a potrebu zvážiť dôsledky pandémie COVID-19, ale zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa dodržiavali trajektórie navrhované v nariadení o spoločnom úsilí;

13. nabáda Komisiu, aby stanovila metódu, na základe ktorej by miestne a regionálne samosprávy mohli vyčísliť svoje úsilie v oblasti znižovania emisií v súlade s vnútroštátnymi cieľmi, pričom sa zabráni neprimeraným narušeniam;

14. zdôrazňuje riziká nadmernej flexibility, pokiaľ ide o pôžičky z ročne pridelených kvót a prevody medzi členskými štátmi. Miestne a regionálne samosprávy potrebujú istotu, aby mohli plánovať svoje politiky v oblasti klímy a hospodárstva. Medzi vnútroštátne situácie, ktoré umožňujú flexibilitu podľa nariadenia, môžu patriť značné regionálne rozdiely;

15. uznáva potrebu riešiť problém týchto regiónov, najmä stimulov vytvárajúcich príjmy, ktoré môžu mať zažívať ťažkosti alebo úpadok pri potrebnom prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zdôrazňuje význam zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do rozvoja trajektórií udržateľného rozvoja, ktoré by mohli stimulovať hospodárstvo týchto regiónov;

16. podporuje prísnejšie ustanovenia o plánoch nápravných opatrení a transparentnosti zdôrazňujúce regionálny rozmer, ktoré si vyžadujú špecifikácie týkajúce sa toho, ako riešiť regionálne rozdiely a ktoré podporujú praktické riešenia regionálnych výziev;

17. zdôrazňuje význam kontrol súladu a navrhuje posúdiť možnosť finančných sankcií v prípade nesúladu. Príjmy zo sankcií by sa mali opätovne investovať do opatrení v oblasti klímy a spravodlivej transformácie s osobitným zameraním na regionálne problémy;

18. navrhuje zvážiť bezpečnostnú rezervu pre členské štáty s nízkym HDP na obyvateľa. HDP sa zohľadňuje už pri stanovovaní vnútroštátnych cieľov a je sporný ako jediná hodnota, pretože nezohľadňuje celkovú situáciu regiónov a nemusí nevyhnutne ísť ruka v ruke so zložitými potrebami rozvoja určitého územia.

V Bruseli 28. apríla 2022 Predseda Európskeho výboru regiónov Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo

(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).