REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007 z 11. decembra 2007, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o paritách kúpnej sily, ich výpočtu a zverejňovania /* COM/2013/0420 final */





REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007 z 11. decembra 2007, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o paritách kúpnej sily, ich výpočtu a zverejňovania (Text s významom pre EHP) 1. Úvod V tejto správe sa skúmajú ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007 z 11. decembra 2007, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o paritách kúpnej sily, ich výpočtu a zverejňovania (ďalej len „nariadenie“), ako sa požaduje v jeho článku 14. V správe je zhrnutý stav vykonávania nariadenia a rôzny vývoj od jeho prijatia. Navrhuje sa v nej revízia regulačného rámca pre parity kúpnej sily s cieľom zohľadniť tento vývoj a uviesť ich do súladu s Lisabonskou zmluvou. 2. Kontext Parity kúpnej sily (PPP) sú ukazovatele rozdielov v cenových hladinách medzi krajinami. Uvádzajú, koľko menových jednotiek stojí určité množstvo tovaru a služieb v rôznych krajinách. PPP sa môžu použiť ako menové konverzné koeficienty na prepočet výdavkov vyjadrených v národných menách na spoločnú umelo vytvorenú menu (štandard kúpnej sily, PPS), čím sa odstráni vplyv rozdielov v cenových hladinách medzi krajinami. Ich hlavné využitia sú: · prepočet agregátov národných účtov na porovnateľné agregáty objemov. PPP sa môžu použiť najmä na porovnanie hrubého domáceho produktu (HDP) rôznych krajín bez toho, aby rozdielne cenové hladiny v týchto krajinách ovplyvnili číselné údaje. · analýza relatívnych cenových hladín rôznych krajín. PPP sa na tento účel delia aktuálnym nominálnym výmenným kurzom s cieľom získať index cenovej hladiny, ktorým sa vyjadruje cenová hladina danej krajiny v pomere k ostatným krajinám. PPP sa používajú aj na dôležité administratívne účely. Zohrávajú úlohu pri vymedzovaní kritérií oprávnenosti na čerpanie zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Hlavným ukazovateľom na určenie oprávnenosti na čerpanie zo štrukturálnych fondov je regionálny HDP na obyvateľa znížený o PPP, zatiaľ čo v prípade Kohézneho fondu to je hrubý národný dôchodok (HND) znížený o PPP. Medzinárodný menový fond (MMF) používa PPP pri rozhodovaní o pomerných členských príspevkoch svojich členov. Pomerným členským príspevkom krajiny sa okrem iného určujú finančné zdroje, ktoré je táto krajina povinná poskytnúť MMF. Váha HDP zníženého o PPP vo vzorci na výpočet pomerného podielu je 20 percent. Eurostat vypracúva ročné PPP pre 37 krajín: 27 členských štátov EÚ, tri členské štáty Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), jedna pristupujúca krajina, štyri kandidátske krajiny a dve potenciálne kandidátske krajiny[1]. Vypracovanie PPP je mnohostranný úkon, do ktorého sú zapojené národné štatistické úrady zúčastnených krajín, Eurostat a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Tento úkon sa nazýva „program PPP“. Eurostat vypracúva PPP od 70. rokov minulého storočia, ale až v roku 2007 dostal program PPP prostredníctvom nariadenia pevný právny základ. Zakotvili sa ním najmä vtedajšie postupy, čím sa zaistil trvalý zber základných údajov a výpočet PPP, ako aj zverejňovanie PPP. Hlavným novým prvkom tohto nariadenia bolo zriadenie formálneho systému kontroly kvality. Program PPP sa od roku 2007 vyvíjal. Zaviedla sa alebo sa čoskoro zavedie nová metodika vo viacerých dôležitých oblastiach, ako sú vzdelávanie, zdravie, energetika a stavebníctvo (pozri oddiel 4.2). Program PPP úzko súvisí s programom národných účtov Eurostatu, keďže je založený na Európskom systéme účtov (ESA). V programe PPP sa zohľadní aj prijatie verzie ESA z roku 2010 a jej vykonávanie v roku 2014. V článku 14 nariadenia je stanovená povinnosť preskúmať jeho ustanovenia päť rokov odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti. V tomto článku sa tiež uvádza: „V prípade potreby sa toto nariadenie zreviduje na základe správy a návrhu Komisie, ktoré sa predložia Európskemu parlamentu a Rade“. V tejto správe sa navrhuje revízia nariadenia a na tento účel sa poskytujú viaceré návrhy. 3. Vykonávanie nariadenia 3.1. Poskytovanie základných údajov Všetky členské štáty EÚ a krajiny EZVO v plnej miere dodržiavajú požiadavky týkajúce sa poskytovania údajov stanovené v nariadení. Patrí k tomu ich úplnosť, periodicita, včasnosť a dodržiavanie minimálnych noriem kvality vymedzených v prílohe I k nariadeniu. Všetky pristupujúce a kandidátske krajiny (okrem Čiernej Hory) už takisto v plnej miere dodržujú požiadavky. Čierna Hora a dve krajiny západného Balkánu, ktoré sú potenciálnymi kandidátskymi krajinami, dodržiavajú požiadavky v strednej až vysokej miere. Hlavné slabiny týchto krajín boli zistené v poskytovaní podrobných údajov týkajúcich sa národných účtov. 3.2. Výpočet a zverejňovanie PPP Eurostat vypočítava a zverejňuje PPP na ročnom základe, pričom prekračuje minimálne požiadavky nariadenia. Prvé odhady PPP za rok t sa zverejňujú v júni t + 1 s následnými revíziami v decembri t + 1, decembri t + 2 a decembri t + 3 (definitívne odhady). Tieto definitívne PPP sa v súlade s nariadením už ďalej nerevidujú. Eurostat zverejňuje PPP, indexy cenových hladín, objemové indexy na obyvateľa a niekoľko ďalších ukazovateľov za 60 kategórií. 3.3. Metodická príručka V nariadení sa vyžaduje, aby Eurostat vypracoval a dodržiaval metodickú príručku. Prvá verzia Metodickej príručky Eurostatu a OECD o paritách kúpnej sily bola uverejnená na konci roka 2006. V roku 2012 sa úplne zrevidovala a plne aktualizovala s cieľom zohľadniť najnovšiu metodiku. Príručka je dostupná na webovej lokalite Eurostatu[2]. 3.4. Kontrola kvality Nariadením (článkom 7) sa do programu PPP zaviedol formálny proces kontroly kvality. Všetky krajiny poskytli štruktúrovaný súbor dokumentov o svojich zdrojoch a metódach zberu a poskytovania základných údajov. Tento súbor tvorí správa o zisťovaní za každé zisťovanie spotrebiteľských cien tovaru (pozri oddiel 5 prílohy I k nariadeniu) a tiež súpis stavu zásob týkajúci sa zdrojov a metód s úplným opisom spôsobu, akým sa nariadenie vykonáva (pozri odsek 5.3.1 prílohy I k nariadeniu). Štruktúra pre obidva typy informácií sa stanovuje v nariadení Komisie (EÚ) č. 193/2011 z 28. februára 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007, pokiaľ ide o systém na kontrolu kvality pre parity kúpnej sily. Toto nariadenie Komisie sa požadovalo podľa článku 7 ods. 4 nariadenia. Eurostat začal formálne hodnotenia postupov členských štátov v roku 2011 (pozri odsek 5.3.2 prílohy I k nariadeniu) po období, v ktorom krajiny naplánovali svoje stavy zásob. Do konca roka 2012 zástupcovia Eurostatu navštívili a ohodnotili 10 krajín. Hodnotiace správy sú dostupné na webovej lokalite Eurostatu. Tieto hodnotenia zahŕňajú hĺbkovú analýzu zdrojov a metód používaných jednotlivými krajinami a overenie toho, či dodržiavajú nariadenie a metodickú príručku. 3.5. Financovanie PPP sú v podstate medzinárodné štatistiky a majú obmedzené vnútroštátne využitie. Preto sa v článku 13 nariadenia stanovuje, že členské štáty dostávajú od Komisie finančný príspevok. Tento príspevok dosahuje maximálne 70 % oprávnených nákladov podľa pravidiel Komisie pre udeľovanie grantov. Komisia navrhuje zachovať túto finančnú podporu, ktorá je potrebná na zaistenie udržateľnosti programu PPP. 4. Vývoj situácie po prijatí nariadenia 4.1. Priebežná revízia Priebežná revízia programu PPP sa vykonala v roku 2010 v súvislosti s rámcom Eurostatu pre zabezpečovanie kvality. Priebežná revízia spočívala v zisťovaní medzi používateľmi, zisťovaní medzi partnermi (najmä národnými štatistickými úradmi) a sebahodnotení Eurostatu. Zhrnutie konečnej správy je dostupné na webovej lokalite Eurostatu[3]. Záverom revízie bolo, že používatelia a partneri hodnotili kvalitu zverejnených PPP ako vysokú. V revízii sa uvádza: „Vypracovanie európskych PPP vychádza z nariadenia o PPP a to zabezpečuje vysokú úroveň harmonizácie údajov o PPP. Zber údajov je navyše založený na silnom metodickom základe a prijali sa v rámci neho zavedené európske a medzinárodné definície a nomenklatúry. Eurostat a OECD efektívne organizujú, koordinujú a usmerňujú prácu v programe PPP. Zaťaženie respondentov, ktorými sú jednotlivci alebo podniky, je veľmi nízke. Používanie spoločných softvérových nástrojov na riadenie zoznamu položiek a zadávanie a validáciu údajov, ako aj používanie noriem na prenos údajov vo veľkej miere zjednodušuje prácu Eurostatu a jeho partnerov.“ V správe o preskúmaní je uvedený súbor odporúčaní, ktoré Eurostat vykonáva. 4.2. Nová metodika v osobitných oblastiach Metodika porovnávania cien a objemov jednotlivých tovarov a služieb medzi krajinami sa stále vyvíja. · V oblasti vzdelávania Eurostat zaviedol v roku 2008 novú metodiku. V tejto metodike sa meria objem výstupu priamo – PPP teda nie sú založené na cenách vstupov (ako sú napríklad mzdy učiteľov). Táto metóda sa používa na vykazovanie PPP od referenčného roku 2005. · Pre oblasť zdravia sa má nová metodika vyvinutá spoločne s OECD zaviesť v roku 2013 pre referenčné roky od roku 2010. Táto nová metóda vychádza z hodnotenia kvázi cien pre súbor štandardných lekárskych ošetrení. · Pokiaľ ide o stavebníctvo, vykonávanie zisťovania sa v roku 2010 zmenilo, keď sa zber údajov rozšíril na obdobie dvoch rokov a zároveň sa znížil počet oceňovaných stavebných projektov · Na záver, v oblasti energetiky (konkrétnejšie pokiaľ ide o spotrebu plynu a elektrickej energie) Eurostat využíva synergie so štatistickými údajmi o cene energií[4]. Zlepšovanie metodiky pokračuje a bude pokračovať. Kedykoľvek sa však zavádza nová metóda, preruší sa časový rad PPP, keďže údaje pred inováciou už nie sú úplne porovnateľné s údajmi zostavenými po nej[5]. V článku 9 ods. 4 nariadenia sa uvádza, že zverejnené definitívne PPP sa vo všeobecnosti nerevidujú. Tento článok v skutočnosti bráni Eurostatu poskytovať používateľom lepšiu službu, čo by bolo možné, ak by sa nová metóda použila čo možno najďalej do minulosti časového radu. Preto sa v tejto správe navrhuje preskúmať, či možno zmierniť politiku nariadenia týkajúcu sa revízie. Prijatie novej metodiky v každej z oblastí si vyžaduje prispôsobenie klasifikácie skupín základného členenia v prílohe II k nariadeniu. 4.3. Klasifikácia individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP) Na účely výpočtov PPP sa spotrebné výdavky domácností členia na kategórie odvodené z klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP). Medzinárodne dohodnutá verzia COICOP sa končí na úrovni štvormiestnych číselných znakov alebo tried. Pre niektoré štatistické aplikácie to nie je dostatočne podrobné, a preto existujú rôzne verzie COICOP na úrovni päťmiestnych číselných znakov alebo podtried. V rámci Európskej únie sa vyvinuli tri päťmiestne verzie COICOP: jedna pre zisťovanie výdavkov domácností (HBS), jedna pre harmonizovaný index spotrebiteľských cien (HICP) a jedna pre PPP. Tieto tri verzie nie sú rovnaké, čo narúša porovnateľnosť medzi týmito tromi štatistickými oblasťami. Harmonizácia COICP-PPP a COICOP-HICP má osobitný význam pre program PPP: zlepší kvalitu extrapolácie PPP z rokov zisťovania na roky, v ktorých sa nerobilo zisťovanie, vykonávanej s indexmi HICP. Eurostat začal v roku 2010 vypracúvať päťmiestnu verziu COICOP, ktorá sa bude používať vo všetkých štatistikách Eurostatu. Proces sa obmedzil na úroveň päťmiestnych číselných znakov. Zmeny na úrovni štvormiestnych číselných znakov by sa museli prerokovať v rámci širšej revízie s účasťou Štatistickej divízie Organizácie Spojených národov, ktorá dohliada na COICOP. Cieľ na úrovni päťmiestnych číselných znakov je vypracovať základnú klasifikáciu s podtriedami definovanými tak, aby sa uspokojili potreby programu PPP, programu HICP a HBS. Tento proces sa ukončil v roku 2012. Klasifikácia sa má v HICP, PPP a HBS zaviesť do rokov 2014/2015. Harmonizácia COICOP-PPP a COICOP-HICP by mala viesť k väčšiemu zosúladeniu medzi skupinami základného členenia PPP a ich extrapolátorov HICP. Mala by viesť aj k väčšej súdržnosti prezentácie výsledkov PPP a HICP a možno aj ich samotných výsledkov. Na záver, už nebude potrebné osobitne zbierať informácie CPI v klasifikácii COICOP-PPP, ako sa to robí v súčasnosti, čím sa zníži zaťaženie krajín vyplývajúce zo zisťovania. Zavedenie harmonizovanej päťmiestnej COICOP v programe PPP vyžaduje prispôsobenie klasifikácie skupín základného členenia v prílohe II k nariadeniu. 4.4. Európsky systém účtov 2010 V článku 2 ods. 2 nariadenia sa zabezpečuje, aby boli vymedzenia použité v programe PPP v plnej miere v súlade s vymedzeniami Európskeho systému účtov 1995 (ESA 95)[6]. ESA 95 sa v súčasnosti aktualizuje a nové nariadenie o ESA (ESA 2010) budú členské štáty uplatňovať od septembra 2014. ESA 2010 zachováva teoretický rámec systému, ktorý nahradí. Nie sú tam žiadne radikálne zmeny oproti jeho predchodcovi. Zmenila sa však tvorba hrubého fixného kapitálu v dôsledku zmien, ktoré sa zaviedli v klasifikácii dlhodobého majetku. Najdôležitejšie zmeny v tejto oblasti sa týkajú zmeny klasifikácie výdavkov na výskum a vývoj a na vojenské zbraňové systémy, ktoré sa ako výdavky na hmotný majetok začlenia do tvorby kapitálu. Tieto výdavky sa predtým považovali za medzispotrebu. Rozšírenie hranice majetku na výdavky na výskum a vývoj zvýši úroveň tvorby hrubého fixného kapitálu a HDP. Zaradenie výdavkov na vojenské zbraňové systémy zvýši úroveň tvorby hrubého fixného kapitálu a v menšej miere úroveň HDP, ale zároveň zníži úroveň kolektívnych služieb, keďže tie sa odhadujú ako súčet ich výrobných nákladov, medzi ktoré patrí medzispotreba. Začlenenie výskumu a vývoja a vojenských zbraňových systémov do tvorby hrubého fixného kapitálu si vyžaduje prispôsobenie klasifikácie skupín základného členenia v prílohe II k nariadeniu. 4.5. Klasifikácia produktov podľa činností (CPA) CPA 2008 je najnovšou verziou klasifikácie produktov podľa činností. Predstavuje revíziu CPA 2002, ktorá je zas revíziou CPA 96. CPA 96 je verzia, ktorá sa použila v prílohe II k nariadeniu na vymedzenie výdavkových tried v rámci tvorby hrubého fixného kapitálu. CPA 2008 sa zaviedla v národných účtoch členských štátov v roku 2011. Preto je na zladenie klasifikácie PPP s novou CPA 2008 potrebná revízia prílohy II k nariadeniu. 4.6. Lisabonská zmluva Nariadenie sa musí prispôsobiť aj preto, aby sa zohľadnilo nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy v roku 2009. Musia sa revidovať najmä články o komitológii (články 11 a 12), aby boli v súlade s novými postupmi. 5. Záver Nariadením o PPP sa zaistila spoľahlivosť a kvalita PPP, ktoré zverejňuje Eurostat. Z uvedeného zhrnutia vývoja od prijatia nariadenia v roku 2007 však vyplýva potreba všeobecnej aktualizácie s cieľom zohľadniť súčasné postupy a právne požiadavky. Komisia preto v roku 2013 plánuje navrhnúť revíziu regulačného rámca pre PPP, aby sa zosúladil s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy a zohľadnil vývoj počas posledných piatich rokov, vrátane revízie klasifikácie v prílohe II. [1] Nariadenie sa, samozrejme, vzťahuje len na členské štáty a krajiny EZVO. Zvyšné krajiny sa zúčastňujú v rámci príprav na svoje pristúpenie alebo potenciálne pristúpenie. [2] Pozri http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-12-023/EN/KS-RA-12-023-EN.PDF. [3] Pozri http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/PPP%20Final%20Report_Executive%20Summary_0.pdf. [4] Podrobné údaje o nových metodikách sa nachádzajú v revidovanej príručke o PPP. [5] Z tohto dôvodu sa k údajom z roku 2005 v informačnej databáze Eurostatu pridáva značka „b“ pre „prerušenie časového radu“ („break in series“) pre všetky premenné, ktorých sa týka zavedenie novej metódy pre vzdelávanie. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve.