Oznámenie Komisie Rade, Európskemu Parlamentu, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov - Profesionálne služby - priestor pre ďalšie reformy - Pokračovanie správy o hospodárskej súťaži v profesionálnych službách, KOM (2004)83 z 9. februára 2004 {SEC(2005)1064} /* KOM/2005/0405 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.9.2005 KOM(2005) 405 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Profesionálne služby – priestor pre ďalšie reformy Pokračovanie správy o hospodárskej súťaži v profesionálnych službách, KOM (2004)83 z 9. februára 2004 {SEC(2005)1064} OBSAH 1. SITUÁCIA 3 2. PRESNEJŠIA DEFINÍCIA VEREJNÉHO ZÁUJMU 5 3. OPATRENIA KOMISIE A VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV PRE HOSPODÁRSKU SÚŤAŽ 6 4. POKROK ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 7 5. UPLATŇOVANIE PRAVIDIEL HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE ES 9 6. ZÁVERY 10 7. VÝHĽAD DO BUDÚCNOSTI 11 PRÍLOHA: Pokrok v členských štátoch pri hodnotení a odstraňovaní reštrikcií v hospodárskej súťaži v oblasti profesionálnych služieb, SEK(2005)1064 1. SITUÁCIA 1. Profesionálne služby predstavujú hlavný sektor európskeho hospodárstva a ich úlohou je poskytovanie služieb, ktoré majú značný význam pre verejnosť. Údaje za rok 2001 naznačujú, že „obchodné služby“[1] dosiahli obrat vo výške 1 281 miliárd EUR, čo predstavuje približne 8 % celkového obratu EÚ[2]. V roku 2001 vytvorili viac ako 660 miliárd EUR pridanej hodnoty. Približne jedna tretina sa vzťahuje na „profesionálne služby“. Írsky antitrustový úrad napríklad odhaduje, že v Írsku v roku 2001 len výdavky na právne služby dosiahli 1 140 miliónov EUR, čo predstavuje takmer 1 % z celkového HDP. Z hľadiska zamestnanosti v roku 2004[3] bolo „v iných obchodných službách“ zamestnaných takmer 12 miliónov ľudí , čo predstavuje 6,4 % celkovej zamestnanosti a znamená to nárast v porovnaní s 5,7 % v roku 2002[4]. 2. Sektor je charakterizovaný vysokou úrovňou regulácie. Často ju predstavuje kombinácia štátnej regulácie, samoregulácie a zvykov a praktík, ktoré sa vyvíjali niekoľko rokov. 3. Nevyhnutnosť liberalizovať všetky trhy a odstrániť zbytočnú reguláciu v snahe podporiť hospodársku súťaž boli zdôraznené v Kokovej správe v novembri 2004. Nástojí sa tým na systematickom preskúmaní regulácie, aby sa zabezpečilo, že zbytočne nebrzdí hospodárske činnosti[5]. Oznámenie Komisie Európskej rade na jar 2005 a prepracovaná Lisabonská stratégia na podporu tohto zámeru zdôrazňujú zlepšenie regulácie s cieľom napomôcť konkurencieschopným trhom ako hlavnú líniu budúcich aktivít. Ďalej Európska rada vo svojich záveroch z marca roku 2005 zdôraznila dôležitosť tejto úlohy tým, že členské štáty vyzvala, aby monitorovali vnútroštátne právne predpisy z hľadiska zlučiteľnosti s pravidlami EÚ s cieľom odstrániť prekážky trhu a otvoriť hospodársku súťaž na vnútornom trhu[6]. 4. Aktivity Komisie v oblasti profesionálnych služieb je potrebné vnímať v rámci tohto kontextu. Ich cieľom je preskúmať, či je súčasná kombinácia predpisov najefektívnejšia a najmenej reštriktívna z hľadiska hospodárskej súťaže alebo či by lepšia regulácia, viac prispôsobená modernej spoločnosti mohla napomôcť urýchliť hospodársky rast a poskytovať lepšie služby a hodnotu pre spotrebiteľov. 5. Po hodnotení v rokoch 2002 a 2003 s cieľom získať prehľad o súčasných regulačných praktikách uverejnila Komisia Správu o hospodárskej súťaži v profesionálnych službách[7] vo februári 2004 (ďalej uvádzaná ako „Správa z roku 2004“). Táto správa bola doplnená hodnotením vzťahujúcim sa na reguláciu profesionálnych služieb v nových členských štátoch EÚ, ktoré bolo zverejnené v novembri 2004[8]. 6. Komisia sa zamerala na šesť profesií – právnikov, notárov, inžinierov, architektov, farmaceutov a účtovníkov (vrátane príbuzného povolania - daňových poradcov) a podrobne analyzovala päť hlavných obmedzení v hospodárskej súťaži (i) pevne stanovené ceny, (ii) odporúčané ceny, (iii) nariadenia v oblasti reklamy (iv) požiadavky na vstup a výhradné práva a (v) nariadenia v oblasti obchodnej štruktúry a multidisciplinárne postupy. 7. V mnohých prípadoch tradičné reštriktívne pravidlá v týchto oblastiach slúžia k obmedzeniu hospodárskej súťaže. Tieto nariadenia môžu eliminovať alebo obmedzovať hospodársku súťaž medzi poskytovateľmi služieb a tým znížiť motiváciu profesionálov, aby pracovali pri efektívnych nákladoch, znižovali ceny, zvyšovali kvalitu alebo ponúkali inovačné služby. Má to zlý dopad na spotrebiteľov, hospodárstvo a následne na celú spoločnosť. Dostupnosť lepších a rôznorodejších profesionálnych služieb by mohla taktiež zvýšiť dopyt, ktorý by mal potom pozitívny vplyv na vytváranie pracovných miest v tomto dôležitom sektore, v ktorom práca vyžaduje vysokú kvalifikáciu a je dobre platená[9]. 8. V správe z roku 2004 Komisia navrhuje, aby sa využil test proporcionality na posúdenie, do akej miery postupy a pravidlá obmedzujúce hospodársku súťaž naozaj slúžia záujmom verejnosti a môžu byť objektívne zdôvodnené. Správa z roku 2004 navrhuje, že na tento účel by bolo vhodné, aby sa na každé pravidlo vzťahoval explicitne stanovený cieľ a vysvetlenie, akým spôsobom vybraté regulačné opatrenie bolo najmenej reštriktívnym mechanizmom z hľadiska obmedzenia hospodárskej súťaže tak, aby efektívne dosiahlo stanovený cieľ. Komisia všetkých vyzvala, aby pracovali v partnerstve (regulačné orgány v členských štátoch a profesionálne telesá)[10] a aby preskúmali súčasné pravidlá zvažujúc to, či sú nevyhnutné z hľadiska verejného záujmu, či sú primerané a opodstatnené. Na účely tohto oznámenia sa reštrikcie, ktoré nevyhovujú kritériám testu proporcionality navrhovaného v správe z roku 2004, nazývajú „neopodstatnené“ alebo „neprimerané“. 9. Oznámenie informuje o vývoji v preskúmaní a odstraňovaní neopodstatnených reštrikcií[11] členskými štátmi pri využití podrobnej analýzy, obsiahnutej v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je v prílohe tohto oznámenia[12]. 2. PRESNEJšIA DEFINÍCIA VEREJNÉHO ZÁUJMU 10. Existujú dôvody, pre ktoré môže byť dôležitá dôkladne stanovená regulácia profesionálnych služieb: - Po prvé, pretože ide o „asymetriu informácií“ medzi spotrebiteľmi a poskytovateľmi profesionálnych služieb, ktorá sa prejavuje nárokmi spotrebiteľov na vysoký stupeň technických znalostí. Spotrebitelia nemusia mať dané znalosti, a preto je pre nich obtiažne posúdiť kvalitu služieb, ktoré zakúpia. - Po druhé, koncept „vonkajších vplyvov“, keď poskytnutie služby môže mať vplyv na tretie strany ako aj na zákazníka, ktorý službu zakúpil. Výstižným príkladom je nepresný audit, ktorý uvedie do omylu veriteľov a investorov. A - potretie, určité profesionálne služby sú považované produkovať „verejné produkty“, ktoré majú hodnotu pre spoločnosť ako celok, napríklad správne fungovanie justície. Je možné že bez regulácie by došlo k neadekvátnemu alebo nedostatočnému poskytovaniu týchto služieb. 11. Tieto faktory však všetkých užívateľov profesionálnych služieb neovplyvňujú rovnakým spôsobom. S ohľadom na tento fakt a na následnú diskusiu s profesionálmi, užívateľmi a členskými štátmi (orgány pre hospodársku súťaž a regulačné orgány), Komisia dospela k záveru, že by bolo vhodné spresniť a prehĺbiť ekonomickú analýzu trhu profesionálnych služieb a obzvlášť sa zamerať na definovanie verejného záujmu na rôznych trhoch. Viedlo by to k uľahčeniu a lepšiemu pochopeniu vzájomného pôsobenia medzi ponukou a dopytom pre každú profesionálnu službu, ktorej sa venuje pozornosť a uľahčilo by určiť rámec na prehodnotenie existujúcej regulácie. 12. Komisia uskutočnila analýzu rôznych trhov. Táto sa nachádza v prílohe k pracovnému dokumentu pracovníkov Komisie. Zo všeobecného hľadiska určuje, kto zakupuje alebo užíva rôzne služby – či ide o malú alebo veľkú firmu, spotrebiteľov alebo verejný sektor – a ďalej presnejšie vymedzuje, aký dopad majú existujúce regulačné postupy na užívateľov. 13. Hlavným zistením je fakt, že jednorazoví užívatelia, ktorými sú obyčajne individuálni spotrebitelia a domácnosti, zrejme potrebujú dôkladne cielenú ochranu. Na druhej strane hlavní užívatelia profesionálnych služieb ako sú firmy a verejný sektor, zrejme nepotrebujú žiadnu regulačnú ochranu, prípadne len veľmi obmedzenú, pretože majú viac možností vybrať si poskytovateľov služieb, ktorí najlepšie uspokoja ich potreby. Obraz nie je úplne jasný, čo sa týka malých firiem a je potrebná ďalšia analýza na presnejšie stanovenie ich potrieb v oblasti regulačnej ochrany. Navyše je v súčasnom regulačnom vymedzení malý priestor na nové, inovatívne služby a služby, ktoré by vznikli na základe potrieb. Môže to potom vytvárať náklady na podnikanie. Rozdielne záujmy týchto skupín by preto mali byť prvoradé pri hodnotení existujúcej regulácie a pravidiel. 3. OPATRENIA KOMISIE A VNÚTROšTÁTNYCH ORGÁNOV PRE HOSPODÁRSKU SÚťAž 14. V roku 2004 iniciovala Komisia štruktúrovaný dialóg s európskymi profesionálnymi telesami právnikov, notárov, inžinierov, architektov, účtovníkov, daňových poradcov a farmaceutov a s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi, aby prediskutovala opodstatnenie súčasných profesionálnych pravidiel a preskúmala, čo je možné uskutočniť, aby tieto viac podporovali hospodársku súťaž. Úroveň prístupnosti k reforme sa odlišovala v závislosti od miery, do akej príslušná diskutovaná profesia už bola liberalizovaná a deregulovaná. 15. Vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž boli aktívne a v ich činnosti bola viditeľná zmena, pretože väčšina ohlasujúcich orgánov už bola činná v tejto oblasti v rokoch 2004 a 2005. Uskutočnené činnosti zahŕňali: - dvojstranné diskusie s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a profesionálnymi telesami; - účasť na seminároch a konferenciách zameraných na hospodársku súťaž v slobodných povolaniach; - prezentovanie názorov na návrh legislatívy obsahujúci ustanovenia, ktoré sú pravdepodobne reštriktívne z hľadiska hospodárskej súťaže a - hodnotenia a sektorové štúdie. 16. Táto práca viedla k odstráneniu niektorých reštrikcií, ktoré boli neopodstatnené v zmysle vyššie uvedeného odseku 8 a stala sa hlavným faktorom pri vytváraní výborov sponzorovaných vládou, ktorých úlohou je riadne zvážiť odporúčania a predložiť návrhy na radikálnejšiu zmenu. V roku 2004 Dozorný orgán EZVO taktiež uskutočnil analýzu situácie v oblasti regulácie existujúcej v profesionálnych službách v troch krajinách EZVO (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko)[13]. 4. POKROK čLENSKÝCH šTÁTOV 17. Tabuľka č. 1 vyjadruje úroveň vývoja v každom členskom štáte v rokoch 2004 a 2005 pri preskúmaní a eliminovaní neprimeraných reštrikcií v právnych predpisoch a pravidlách a nariadeniach profesionálnych telies[14]. Jednotlivé hodnotenia boli vypracované na základe informácií, ktoré členské štáty poskytli. Úroveň vývoja je potrebné vnímať v kontexte úrovne existujúcej regulácie v týchto krajinách. V niektorých krajinách je nízka úroveň existujúcej regulácie a z hľadiska reformy je potrebné realizovať menej opatrení (pozri graf 1 a 2). 18. Tabuľka znázorňuje, že najväčší pokrok sa dosiahol v tých krajinách, kde sa realizuje štruktúrovaný program reformy v oblasti podpory hospodárskej súťaže alebo regulácie (Dánsko, Holandsko a Veľká Británia). Tieto krajiny taktiež dosahujú nízku úroveň existujúcej regulácie. Je ďalej zrejmé, že v týchto krajinách existuje úzke partnerstvo medzi vládou a vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž, a že často veľkej reforme v danom sektore predchádza dôkladná analýza existujúcich reštrikcií uskutočnená orgánom pre hospodársku súťaž. Skúsenosti taktiež naznačujú, že v týchto krajinách sa pevne stanovené ceny a reštrikcie v oblasti reklamy riešili ako prvé a za nimi nasledovali štrukturálne reformy s ďalekosiahlejším dopadom. 19. So zreteľom na uvedené je povzbudivé, že viac ako jedna tretina (celkovo 9) členských štátov oznámila, že uskutočňujú analytické činnosti, o ktorých sa predpokladá, že v blízkej budúcnosti budú viesť k veľkej reforme. Ďalších šesť krajín oznámilo, že sa v nich uskutočnili malé reformy, napríklad mierne uľahčenie kvalitatívnych vstupných podmienok. V ostatných siedmych krajinách sa proces reformy rozbieha pomaly a zatiaľ neboli oznámené žiadne aktivity. Tabuľka č. 1: Rozsah činností v rokoch 2004 a 2005 v oblasti reformy právnych predpisov, pravidiel a nariadení v sektore profesionálnych služieb Úroveň činnosti | Členské štáty | Žiadna činnosť | Česká republika, Cyprus, Fínsko, Grécko, Malta, Španielsko, Švédsko | Malé reformy | Lotyšsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Estónsko, Maďarsko | Analytické činnosti v procese | Belgicko, Luxembursko, Taliansko, Poľsko | Malé reformy a analytické činnosti | Francúzsko, Írsko, Litva, Nemecko, Slovensko | Veľká štrukturálna reforma | Dánsko, Holandsko, Veľká Británia | Poznámka: Nie sú zohľadnené činnosti v tomto sektore vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž Graf č. 1: Index úrovne regulácie v členských štátoch [pic] Zdroj: Aktualizovaná štúdia IHS[15], ktorá zahŕňa nové členské štáty a obsahuje informácie o oznámených reformách Graf č. 2: Porovnanie činností členských štátov v oblasti reformy (tabuľka č. 1) s úrovňou existujúcej regulácie (graf č. 1) [pic] Poznámka: Malta nie je zahrnutá z dôvodu neposkytnutia informácií 5. UPLATňOVANIE PRAVIDIEL HOSPODÁRSKEJ SÚťAžE ES 20. Ako výsledok modernizácie presadzovania antitrustových opatrení môžu vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž a vnútroštátne súdy v celom rozsahu uplatňovať ustanovenia článku 81 Zmluvy o ES, to znamená, že môžu rozhodovať o existencii reštrikcie podľa článku 81 ods. 1 a či podmienky ustanovené v článku 81 ods. 3 sú splnené tak, že sa neuplatňuje zákaz. Vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž a vnútroštátne súdy môžu taktiež priamo uplatňovať ustanovenia článku 82 Zmluvy o ES. Pretože prevažná väčšina reštrikcií vzťahujúcich sa na hospodársku súťaž v oblasti profesionálnych služieb pochádza z jedného členského štátu, v ktorom aj majú efekt, presadzovanie v oblasti správy spadá najmä do príslušnosti vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž a súkromné presadzovanie týchto pravidiel je možné dosiahnuť na vnútroštátnych súdoch. 21. Ďalej, v rozsudku CIF [16] Európsky súdny dvor (ESD) rozhodol, že tam, kde podniky nekonajú v súlade s ustanoveniami článku 81 ods. 1 a kde takéto konanie vyžaduje alebo zjednodušuje štátne opatrenia, vnútroštátny orgán pre hospodársku súťaž je povinný pozastaviť uplatňovanie týchto štátnych opatrení a uviesť do platnosti ustanovenia článkov 81 a 82. Činnosti týkajúce sa presadzovania Komisiou, vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž a súdmi v rokoch 2004 a 2005 v sektore profesionálnych služieb sú podrobne uvedené v pracovnom dokumente pracovníkov Komisie. Podľa štúdie Komisie otvorili vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž desať prípadov v šiestich profesiách podľa pravidiel hospodárskej súťaže ES. Pokrývali rôzne tipy reštrikcií a povolaní. Členské štáty taktiež sledujú ďalšie regionálne ohraničené prípady podľa ich vnútroštátnych pravidiel o hospodárskej súťaži. Komisia taktiež vydala rozhodnutie, v ktorom zamietla odporúčaný rozsah minimálnych poplatkov, ktoré vypracovala Asociácia belgických architektov[17] v júni 2004. Ďalej, 17. februára 2005 ESD učinil predbežné rozhodnutie o Mauri [18] – talianskom prípade vzťahujúcom sa na štátne prešetrenie vstupu do Talianskeho baru. Rozhodnutie ESD zvážilo fakty na základe kritérií spomenutých v prípade C-35/99 Arduino . 22. Súkromné presadzovanie vo vnútroštátnych súdoch nepokrýva len ustanovenia článkov 81 a 82, ktoré sa vzťahujú na podniky a združenia podnikov, ale je možné aj voči členským štátom podľa ustanovení článku 86 ods. 1 v spojení s ustanoveniami článkov 82 a 81 alebo proti nim podľa ustanovení článku 3 ods. 1 písm. g) a článku 10 ods. 2 v spojení s článkami 81 a 82. 23. Okrem presadzovania platnosti ustanovení článkov 81 a 82 voči podnikom a združeniam podnikov môže Komisia taktiež vystupovať voči reštriktívnemu správaniu členského štátu. Do dnešného dňa právna základňa v sektore profesionálnych služieb bola obsiahnutá v ustanoveniach článku 3 ods. 1 písm. g) a článku 10 ods. 2 v spojení s článkom 81. Ako právnu základňu je však možné použiť ustanovenia článku 86 v spojení s článkami 82 a 81, keď sa splnia podmienky ustanovené judikatúrou[19]. Ustanovenia článku 86 ods. 1 ukladajú členským štátom povinnosť v prípade verejných podnikov a podnikov, ktorým udeľujú špeciálne alebo exkluzívne práva, aby neustanovili alebo neponechávali v platnosti opatrenia, ktoré sú protichodné s pravidlami Zmluvy o ES. Sú určené pre špecifickú situáciu, keď má členský štát zvláštny vplyv na verejné podniky v dôsledku toho, že má nad nimi kontrolu, alebo privilegované podniky v dôsledku toho, že im udeľuje špeciálne alebo exkluzívne práva. Ustanovenia článku 86 ods. 3 udeľujú Komisii zvláštnu právomoc, aby zabezpečila implementáciu článku 86 a tam, kde je potrebné, aby rozhodnutia alebo smernice adresovala priamo členským štátom. Z toho dôvodu je diskutabilné, že Komisia by mala vo vhodných prípadoch využiť ustanovenia článku 86 ods. 3. Je ich možné využiť napríklad v prípadoch, keď reštrikcie týkajúce sa počtu profesionálov, ktorí môžu vykonávať činnosť, sa vzťahujú na špeciálne alebo exkluzívne práva. Možnosť využitia ustanovení článku 86 bude posudzovaná od prípadu k prípadu. 6. ZÁVERY 24. Hlavným záverom je fakt, že intenzívnejšie naliehanie väčšiny členských štátov na uskutočnenie systematickej reformy v oblasti podpory hospodárskej súťaže v tomto sektore by prinieslo významný prínos pre hospodárstvo aj spotrebiteľov. V praxi to znamená, že členský štát na seba prenesie „politické vlastníctvo“ tejto práce na vnútroštátnej úrovni s cieľom posunúť ďalej proces reformy. Všeobecnejšie sa tým zaoberá strednodobé preskúmanie Lisabonskej agendy a spomenuté závery Európskej rady, ktoré prehodnotili Lisabonskú agendu upriamiac pozornosť na rast a zamestnanosť a uzniesli sa, že členské štáty by mali predložiť vnútroštátne reformné programy na podporu rastu a zamestnanosti na vnútroštátnej úrovni a určiť lisabonského vnútroštátneho koordinátora. 25. Dôležitosť tradície by sa nemala podceňovať v otázke vplyvu na rýchlosť zmeny a v mnohých krajinách tvorcovia právnej regulácie nevystihnú iné spôsoby realizácie. Samotní profesionáli vo všeobecnosti ju taktiež aktívne nepodporujú. Súčasný obraz by mohol tiež naznačovať, že niektoré krajiny majú relatívne slabý regulačný dohľad nad profesionálmi. Mohlo by to byť spôsobené hospodárskym fenoménom regulačného zajatia, ktorý nie je ojedinelý zvlášť v oblastiach podliehajúcich samoregulácii. 26. Komisia uznáva, že je výsadou členských štátov určiť, do akej miery chcú regulovať profesie priamo prostredníctvom štátnej regulácie alebo záležitosť ponechajú samoregulácii prostredníctvom profesionálnych telies. Dobré riadenie však vyžaduje, aby členské štáty dohliadali na vplyv vnútroštátnej samoregulácie s cieľom zabezpečiť, aby sa táto nestala príliš reštriktívna a škodlivá z hľadiska záujmov spotrebiteľov. 7. VÝHľAD DO BUDÚCNOSTI 27. Komisia naďalej zostáva v plnej miere zaviazaná uskutočniť reformu v tomto sektore v širokom rozsahu a podnecuje členské štáty, aby sa ujali iniciatívy vo vedení reformy na vnútroštátnej úrovni. Vo všetkých členských štátoch naďalej zostáva priestor na zlepšenie. 28. Pretože je rozvinutá reštriktívna regulácia v tomto sektore a ovplyvňuje vnútroštátnu úroveň, vnútroštátne regulačné orgány a profesionálne telesá musia realizovať zmeny s prihliadaním na špecifiká príslušnej profesie v každom štáte. Z praxe vyplýva, že proces nezačne bez silnej politickej podpory. Na základe významu tohto sektora pre hospodárstvo EÚ vyzýva Komisia členské štáty, aby riešili otázku modernizácie pravidiel, ktoré ovplyvňujú profesionálov v ich vnútroštátnych reformných programoch na implementáciu Lisabonskej agendy, ktoré budú prezentovať na jeseň roku 2005. Ďalšie oznamovanie sa teda uskutoční v celkovom kontexte Lisabonského procesu. 29. Najsamprv, členské štáty by mali začať, ak tak ešte neurobili, analytické práce s cieľom preskúmať existujúce reštrikcie. V prvej fáze tohto procesu by sa mohli identifikovať tie reštrikcie v hospodárskej súťaži, ktoré je možné rýchlo odstrániť bez ďalšej analýzy, napríklad niektoré pevne stanovené a odporúčané ceny a niektoré reštrikcie v oblasti reklamy. Súčasne by sa mala začať väčšia štrukturálna analýza vzťahujúca sa napríklad na regulačné štruktúry, s cieľom prešetriť potrebu širších reforiem a umožniť ich realizáciu. Členským štátom by to umožnilo výrazný vývoj smerom vpred do roku 2010. 30. Na základe ďalšieho vylepšovania ekonomickej analýzy rôznych trhov profesionálnych služieb dospela Komisia k záveru, že spotrebitelia a jednorazoví užívatelia môžu viac potrebovať dôkladne cielenú regulačnú ochranu. Hlavní užívatelia profesionálnych služieb, ako sú firmy a štátny sektor, zrejme nepotrebujú žiadnu regulačnú ochranu, prípadne len veľmi obmedzenú. Pozícia vzťahujúca sa na malé firmy ako užívateľov nie je úplne jasná a je potrebné vykonať ďalšiu prácu na prešetrenie špecifických potrieb takýchto užívateľov. Súčasné regulačné vymedzenie je pre posledné dve uvedené skupiny nevyhovujúce, pretože nie je flexibilné a brzdí rozvoj nových služieb a služieb, ktoré by vznikli na základe potrieb. 31. Komisia bude v tejto oblasti aj naďalej zohrávať úlohu „uľahčovateľa“ a bude napomáhať šírieniu najlepších postupov. Zintenzívni partnerstvo prostredníctvom práce s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž, ktoré už začali sľubne sa vyvíjajúce opatrenia, aby sa ešte viac ujali úlohy podnecovať vývoj na vnútroštátnej úrovni. Tiež bude naďalej zlepšovať vzťahy s vnútroštátnymi rezortnými orgánmi organizovaním viac štrukturovaných diskusií a prehlbovaním spolupráce s týmito orgánmi. Bude sa usilovať o lepšiu spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž a regulačnými orgánmi. 32. Na začiatku bude Komisia v nasledujúcich mesiacoch v plnej miere uverejňovať zistenia tohto oznámenia s cieľom zabezpečiť, že hlavnému poslaniu potreby modernizácie profesií v Európe porozumejú všetci kľúčoví hráči a to najmä parlamenty jednotlivých štátov a tvorcovia politík. 33. Komisia zváži ďalšie príslušné presadzovania využitím pravidiel hospodárskej súťaže a zahrnutím voľby intervencie podľa ustanovení článku 86, ak to bude možné a nevyhnutné. [1] Oddiel 72 „Počítačové a súvisiace činnosti“ a 74 „Iné obchodné služby“ podľa klasifikácie OKEČ. Kategória 74 klasifikácie OKEČ zahŕňa právne, účtovnícke a audítorské činnosti; daňové poradenstvo; prieskum trhu a verejnej mienky; podnikateľské poradenstvo; činnosti týkajúce sa riadenia holdingových spoločností; architektonické a inžinierske činnosti a súvisiace technické poradenstvo; technické testovanie a analýzy; reklamné činnosti; nábor a zabezpečovanie pracovných síl; pátracie a bezpečnostné služby; priemyselné čistenie a rôzne obchodné činnosti. [2] Zdroj: Eurostat "Vývoj indexov obratu a zamestnanosti v oblasti služieb v treťom kvartáli roku 2004“, Statistics in focus 11/2005. Údaje sa vzťahujú na týchto 14 krajín: BE, DK, DE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT, FI, SE a UK. [3] Zdroj: Eurostat, Prieskum o pracovnej sile, 2004. [4] Plánuje sa, že zhromažďovanie štatistických údajov vzťahujúcich sa na obchodné služby sa stane súčasťou pravidelných ročných prehľadov zahŕňajúcich všetkých 25 členských štátov od referenčného roku 2006 alebo 2007. [5] Pozri stranu 25 Správy skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok, november 2004. Správa je uverejnená na internetovej stránke: http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/2004-1866-EN-complet.pdf. [6] Závery predsedníctva Európskej rady, Brusel, 22.-23. marec 2005. Sú uverejnené na internetovej stránke: http://europa.eu.int/european_council/conclusions/index_en.htm [7] Správa je uverejnená na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/competition/liberal_professions/final_communication_en.pdf. [8] Hodnotenie regulácie profesionálnych služieb – prehľad regulácie v nových členských štátoch EÚ z novembra 2004 je uverejnené na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/competition/liberalization/conference/overview_of_regulation_in_the_eu_professions.pdf [9] Pozri publikáciu Komisie „Zamestnanie v Európe 2004“, kapitola 3, ktorá konštatuje, že v porovnaní s USA je v európskom odvetví služieb zahŕňajúcom obchodné a profesionálne služby významný nevyužitý potenciál vytvárania pracovných miest. Je uverejnená na stránke: http://europa.eu.int/comm/employment_social/publications/2004/keah04001_en.pdf. [10] V tomto kontexte sa pojem „profesionálne telesá“ vzťahuje na mimovládne a samoregulačné orgány a pojem „vnútroštátne regulačné orgány“ sa vzťahuje na vládne orgány/odbory, ktoré majú v kompetencii regulačný dohľad nad povolaniami. [11] Ako je definované v odseku 8. [12] „Pokrok v členských štátoch pri hodnotení a odstraňovaní reštrikcií v hospodárskej súťaži v oblasti profesionálnych služieb“, pracovný dokument pracovníkov Komisie, SEK(2005)1064. [13] Ďalšie informácie o všetkých týchto činnostiach je možné nájsť v oddieli 3 pracovného dokumentu pracovníkov Komisie – pozri poznámku pod čiarou 12. [14] Ďalšie informácie o všetkých týchto činnostiach je možné nájsť v oddieli 4 pracovného dokumentu pracovníkov Komisie – pozri poznámku pod čiarou 12. [15] „Hospodársky dopad regulácie v oblasti slobodných povolaní v rôznych členských štátoch EÚ“, Ian Paterson, Marcel Fink, Anthony Ogus, Inštitút pre vyššie štúdium, (Institute for Advanced Studies), Viedeň, január 2003. Uverejnené na stránke: http://europa.eu.int/comm/competition/liberalization/conference/libprofconference.html. [16] Prípad C-198/01 Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) [2003] ECR I-08055. [17] Rozhodnutie z 26. 6. 2004, KOMP/38.549 - PO / L'Ordre des Architectes belges, http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_549. [18] Prípad C-250/03 Mauri [2005] ECR I-0000. [19] Pozri prípad C-475/99 Ambulanz Glockner , [2001] ECR1-8089.