101.

vyzýva príslušné útvary sekretariátu Európskeho parlamentu, aby pod záštitou predsedu EP najneskôr do júna 2015 vykonali dôkladné preskúmanie a najneskôr do decembra 2014 predložili predbežnú správu a posúdenie závislosti počítačovej bezpečnosti Európskeho parlamentu zamerané na: rozpočtové prostriedky, ľudské zdroje, technickú kapacitu, vnútornú organizáciu a všetky príslušné prvky s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň bezpečnosti informačných systémov Parlamentu; domnieva sa, že v rámci takého posúdenia by sa mali poskytnúť aspoň informácie, analýza a odporúčania týkajúce sa: — nevyhnutnosti vykonávať pravidelné, prísne a nezávislé bezpečnostné audity a skúšky odolnosti voči prienikom, pričom sa vyberú externí bezpečnostní experti, čim sa zabezpečí transparentnosť a zaručí ich mandát vo vzťahu k tretím krajinám alebo akýmkoľvek záujmovým skupinám, — začlenenia osobitných požiadaviek v oblasti bezpečnosti informačných technológií/ochrany súkromia, ktoré vychádzajú z najlepších postupov, do postupu obstarávania nových informačných systémov vrátane možnosti začleniť požiadavku slobodného softvéru ako podmienku obstarania alebo požiadavku, aby sa dôveryhodné európske spoločnosti zúčastnili na postupe obstarávania v prípade, že sú dotknuté citlivé oblasti súvisiace s bezpečnosťou, — zoznamu spoločností, ktoré uzatvorili zmluvu s Európskym parlamentom v oblasti informačných technológií a telekomunikácií, so zreteľom na akúkoľvek informáciu o ich spolupráci so spravodajskými agentúrami, ktorá vyjde najavo (napríklad odhalenia týkajúce sa zmlúv, ktoré uzatvoril národný bezpečnostný orgán so spoločnosťou ako RSA, ktorej výrobky používa Európsky parlament na údajnú ochranu vzdialeného prístupu svojich poslancov a zamestnancov k údajom), vrátane možnosti poskytovania tých istých služieb inými, najlepšie európskymi spoločnosťami, — spoľahlivosti a odolnosti softvéru, najmä štandardne dostupného komerčného softvéru, ktorý inštitúcie EÚ využívajú vo svojich informačných systémoch, z hľadiska prieniku a narušení zo strany orgánov presadzovania práva alebo spravodajských orgánov z EÚ či tretích krajín, aj so zreteľom na medzinárodné normy, najlepšie zásady manažmentu bezpečnostných rizík a dodržiavanie noriem EÚ pre informačnú bezpečnosť siete v oblasti porušení bezpečnosti; — väčšieho použitia bezplatných systémov a systémov z otvorených zdrojov, — krokov a opatrení prijatých s cieľom riešiť zvýšené používanie mobilných nástrojov (napr. inteligentné telefóny, tablety, a to na odbornej, ako aj osobnej úrovni) a ich vplyv na informačnú bezpečnosť systému, — bezpečnosti komunikácie medzi rozličnými pracoviskami Parlamentu a bezpečnosti informačných systémov používaných v Parlamente, — používania a umiestnenia serverov a centier IT pre informačné systémy Parlamentu a následkov na bezpečnosť a integritu systémov, — skutočného vykonania existujúcich pravidiel týkajúcich sa narušenia bezpečnosti a rýchleho oznámenia, ktoré poskytnú poskytovatelia verejne dostupných telekomunikačných sietí príslušným orgánom, — používania cloud computingu a služieb ukladania údajov na vzdialených počítačových zariadeniach (cloud) zo strany Parlamentu vrátane druhu takto ukladaných údajov, spôsobu ochrany obsahu a prístupu k nim a umiestnenia cloud serverov, pričom sa spresní uplatniteľný právny rámec ochrany údajov a spravodajských služieb a posúdi sa možnosť využívať iba cloud servery, ktoré sa nachádzajú na území EÚ; — plánu, v ktorom sa počíta s väčším použitím šifrovacích technológií, najmä šifrovania overeného po celej dĺžke spojenia pre všetky počítačové a komunikačné služby, ako sú cloud computing, elektronická pošta, služby rýchlych správ a telefónia, — používania elektronického podpisu v elektronickej pošte, — plánu používania pravidla automatického šifrovania elektronickej pošty, napríklad GNU Privacy Guard, ktoré by súčasne umožnilo používať digitálne podpisy, — možnosti vytvorenia bezpečnej služby rýchlych správ v Parlamente, ktorá by umožňovala bezpečnú komunikáciu, pričom na serveri by sa zobrazil len šifrovaný obsah;