SK Úradný vestník Európskej únie CE 259/41

Účinky politiky Číny na Afriku

P6_TA(2008)0173

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. apríla 2008 o politike Číny a jej účinkoch na Afriku (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Európsky parlament,

— so zreteľom na politický dialóg medzi EÚ a Čínou, ktorý sa formálne začal v roku 1994, uznaním štatútu Číny ako budúcej svetovej veľmoci a z toho vyplývajúcich medzinárodných záväzkov mimoriadneho rozsahu,

— so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Politika čínsko-európskych vzťahov z dlhodobého pohľadu“ (KOM(1995)0279) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 12. júna 1997 o oznámení Komisie týkajúcom sa politiky čínsko-európskych vzťahov z dlhodobého pohľadu (1),

— so zreteľom na Deklaráciu milénia OSN z 8. septembra 2000,

— so zreteľom na Pekinskú deklaráciu Fóra pre čínsko-africkú spoluprácu (FOCAC) a na jeho program čínsko-africkej spolupráce v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja z októbra 2000,

— so zreteľom na Káhirskú deklaráciu (2000) Africko-európskeho summitu pod záštitou Organizácie africkej jednoty (OAJ) a EÚ,

— so zreteľom na správu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2001 s názvom „Usmernenia Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC); stratégie pre udržateľný rozvoj; usmernenie pre spoluprácu v oblasti rozvoja“,

— so zreteľom na Zakladajúci akt Africkej únie (AÚ), ktorý bol prijatý 11. júla 2000 a nadobudol platnosť 26. mája 2001 a na dokument afrických predstaviteľov z októbra 2001 s názvom „Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky“ (NEPAD), ktorý bol na prvom samite Africkej únie vyhlásený za program AÚ,

— so zreteľom na čínske politické dokumenty o EÚ (2003) (2) a o africkej politike (2006) (3),

— so zreteľom na politický dokument Komisie s názvom „Dozrievajúce partnerstvo – spoločné záujmy a výzvy vo vzťahoch medzi EÚ a Čínou“ (KOM(2003)0533), schválený Európskou radou 13. októbra 2003,

— so zreteľom na strategické partnerstvo medzi EÚ a Čínou, založené v roku 2003,

— so zreteľom na akčný plán FOCAC z Addis Abeby, uverejnený v decembri 2003,

— so zreteľom na strategický plán Komisie Africkej únie na roky 2004 – 2007, prijatý 7. júla 2004 na treťom samite afrických štátnych a vládnych predstaviteľov v Addis Abebe v Etiópii,

— so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci, schválenú 2. marca 2005 viacerými európskymi a africkými krajinami a Čínou, ktorá nasledovala po fóre o účinnosti pomoci na vysokej úrovni,

— so zreteľom na záväzky z Gleneagles, prijaté 8. júla 2005 skupinou G8 v Gleneagles,

— so zreteľom na závery zasadnutia Európskej rady z 19. decembra 2005, týkajúce sa témy EÚ a Afrika: smerom k strategickému partnerstvu,

— so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy (GAERC) z jej rokovania 3. októbra 2005, ktoré podporujú EÚ v úsilí o medzinárodnú zmluvu v rámci OSN o obchode so zbraňami, ktorá by zaviedla spoločné záväzné normy celosvetového obchodu s konvenčnými zbraňami (4),

— so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „EÚ – Čína: bližšie partnerstvo, viac zodpovednosti“ (KOM(2006)0631) a sprievodný pracovný dokument Komisie s názvom „Bližšie partnerstvo, viac zodpovednosti: Strategický dokument o obchode a investovaní medzi EÚ a Čínou: Hospodárska súťaž a partnerstvo“ (KOM(2006)0632),

— so zreteľom na 9. summit medzi EÚ a Čínou, ktorý sa konal v septembri 2006 vo Fínsku, a na spoločné vyhlásenie vydané na jeho záver,

— so zreteľom na závery GAERC, prijaté 11. decembra 2006, týkajúce sa Číny,

— so zreteľom na Chartu OSN a na rezolúciu 1674(2006) Bezpečnostnej rady OSN o ochrane civilného obyvateľstva v ozbrojených konfliktoch,

— so zreteľom na Akčný program OSN na prevenciu a odstraňovanie nedovoleného obchodovania so zbraňami malého kalibru a s ľahkými zbraňami a boj proti nemu vo všetkých jeho aspektoch (5),

— so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie: Európsky konsenzus (2006) (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o vzťahoch EÚ–Čína (7),

— so zreteľom na strategické partnerstvo medzi Afrikou a EÚ a na spoločnú stratégiu Afrika-EÚ a akčný plán (2007) a na partnerstvo Afrika-EÚ o obchode a regionálnej integrácii ako aj o vede, informačnej spoločnosti a vesmíre,

— so zreteľom na nadviazanie partnerstva medzi Afrikou a EÚ v oblasti infraštruktúry (2007), v ktorom sa odráža potreba investovať do prepojení infraštruktúry (dopravy, energetiky, vodohospodárstva a informačných a komunikačných technológií), s cieľom uľahčiť trvalo udržateľný rozvoj,

— so zreteľom na vyhlásenie obchodného fóra EÚ a Afriky pri príležitosti druhého samitu EÚ a Afriky v roku 2007,

— so zreteľom na priebežnú správu OSN z roku 2007 o rozvojových cieľoch milénia (RCM), ktorá uvádza, že subsaharská Afrika nie je na ceste dosiahnuť ani jeden RCM a ak by sa mal do roka 2015 dosiahnuť RCM znížiť počet obyvateľov žijúcich na úrovni extrémnej chudoby na polovicu, súčasné úsilie o zmiernenie chudoby v Afrike by sa muselo zdvojnásobiť,

— so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Z Káhiry do Lisabonu – strategické partnerstvo EÚ–Afrika“ (KOM(2007)0357 a na spoločný dokument Komisie a sekretariátu Rady „Po Lisabone: aby strategické partnerstvo EÚ – Afrika fungovalo“ (SEK(2007)0856),

— so zreteľom na strategický dokument EÚ o Číne (2007 – 2013) a na viacročný orientačný program pre obdobie 2007–2010 (8), ktorým EÚ prideľuje Číne 128 miliónov EUR na pomoc v oblasti rozvojovej spolupráce,

— so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 10. samitu EÚ – Čína, prijaté v Pekingu 28. novembra 2007,

— so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0080/2008),

A. keďže trvalo udržateľný rozvoj v Afrike môže byť významne podporený alebo ovplyvnený činnosťou vznikajúcich veľmocí akou je Čína,

B. keďže africké štáty majú najväčšiu zodpovednosť za politické, sociálne hospodárske a environmentálne dôsledky prítomnosti cudzích štátnych príslušníkov, organizácií a vlád na svojich územiach,

C. keďže EÚ aj Čína sú zaviazané k tomu, aby prispievali k mieru, bezpečnosti a udržateľnému rozvoju v Afrike,

D. keďže EÚ je najväčším poskytovateľom pomoci Afrike a jej najvýznamnejším obchodným partnerom; keďže Čína oznámila, že posilní hospodársku spoluprácu a poskytovanie pomoci, a do roku 2010 sa môže stať najväčším obchodným partnerom Afriky,

E. keďže stratégia trvalo udržateľného rozvoja Afriky musí zabezpečiť, aby činnosť neafrických aktérov nemala negatívny vplyv na rozvoj; preto treba privítať zriadenie pracovnej skupiny AÚ pre strategické partnerstvá Afriky s vznikajúcimi veľmocami,

F. keďže iniciatívy na posilnenie dialógu s Afrikou sú vítané, napríklad samity Čína – Afrika a EÚ – Afrika, FOCAC, Partnerstvo EÚ – Afrika, nástroje pre mier, energetiku a vodu EÚ – Afrika a Partnerstvo EÚ – Afrika o infraštruktúre, dialógy uskutočňované v rámci Dohody z Cotonou (9) a všetky ostatné dialógy medzi EÚ alebo Čínou a africkými organizáciami,

G. keďže v novembri 2006 sa v Pekingu konal tretí samit FOCAC a keďže sa na ňom prijala deklarácia, ktorá proklamuje zriadenie tzv. nového typu strategického partnerstva medzi Čínou a Afrikou; keďže táto spolupráca čelí výzve hospodárskej globalizácie a zároveň podporuje spoločný rozvoj, keďže ale niekoľko afrických štátov, ktoré uznali Taiwan, sú z nej vylúčené;

H. keďže Čína má ako stály člen Bezpečnostnej rady OSN osobitnú zodpovednosť za prínos k svetovému mieru a bezpečnosti; keďže EÚ víta záväzky Číny vo viacerých multilaterálnych rámcoch, ako napríklad pod záštitou OSN, Medzinárodnej organizácie práce (ILO), Medzinárodného menového fondu (MMF), Svetovej banky, Svetovej obchodnej organizácie (WTO), a Kjótskeho protokolu,

I. keďže EÚ sa zaviazala zvýšiť objem svojej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) na 0,7 % HDP do roku 2015 (0,56 % HDP do roku 2010) a vyčleniť najmenej 50 % svojej ODA Afrike; keďže súčasťou ODA EÚ je 20 miliárd EUR pre subsaharskú Afriku z 10. Európskeho rozvojového fondu (2008 – 2013); keďže EÚ vyčlenila 350 miliónov EUR pre mierový nástroj pre Afriku a 5,6 miliárd EUR pre partnerstvo EÚ – Afrika pre infraštruktúru na roky 2008 – 2013; keďže EÚ významne prispieva k medzinárodným mierovým misiám v Afrike, do Globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, a k ďalším iniciatívam rozvoja kontinentu,

J. keďže prítomnosť a záujmy Číny v Afrike narastajú; keďže Čína sa stala čistým poskytovateľom pomoci subsaharskej Afrike v roku 2005 a odvtedy už zvýšila prisľúbený objem pomoci, pričom by do roku 2009 mala v porovnaní s rokom 2006 zdvojnásobiť svoju pomoc Afrike; keďže Čína prisľúbila, že zriadi rozvojový fond Čína – Afrika s kapitálom 5 miliárd USD, ktorého cieľom bude podpora investovania čínskych podnikov v Afrike,

K. keďže vystupovanie Číny ako ďalšieho alternatívneho poskytovateľa pomoci je výzvou pre EÚ v súvislosti s jej podmieneným prístupom k africkým vládam, zameraným na zabezpečenie politických reforiem,

L. keďže Čína počas predchádzajúcich 25 rokov pozdvihla z extrémnej chudoby 400 miliónov svojich obyvateľov a má preto významné skúsenosti, ktoré môžu pomôcť africkými krajinám; keďže Čína čelí veľkým sociálnym a hospodárskym nerovnostiam a alarmujúcemu zhoršovaniu stavu životného prostredia, pričom politické práva a základné slobody sú ešte stále veľmi obmedzené a keďže Čína má aj naďalej slabé pracovné normy a zodpovednosť správy je tiež nedostatočná,

M. keďže víta výraznejšie pôsobenie Číny v rámci rozvojovej spolupráce s africkými krajinami, najmä pomoc pri výstavbe nemocníc, škôl a lepšej infraštruktúry,

N. keďže dôsledkom hospodárskeho rastu Číny a jej legitímneho záujmu o vlastný rozvoj je neodvratné zvýšenie potrieb prírodných a energetických zdrojov a ich získavanie v rozvojových krajinách, najmä v Afrike,

O. keďže africké štáty bohaté na suroviny získavajú vďaka dopytu Číny a iných záujemcov lepšie postavenie na trhu,

P. keďže považuje za žiaduce, aby sa angažovanie Číny v Afrike nevzťahovalo len na národy zaujímavé z hľadiska energetickej politiky, ale aby sa zohľadnila spolupráca so všetkými africkými štátmi,

Q. keďže Čína sa za ostatné štyri roky podieľala približne 40 % na celkovom raste celosvetového dopytu po rope; keďže 30 % čínskeho dovozu ropy pochádza z Afriky; keďže závislosť Číny od dovážanej ropy, minerálov a iných surovín sa bude pravdepodobne naďalej zvyšovať a že sa očakáva, že do roku 2010 bude Čína uspokojovať 45 % svojich ropných potrieb dovozom; keďže rastúci dopyt po energii a snaha o zvýšenie dovozu viedli Čínu k hľadaniu dodávateľov ropy v afrických štátoch,

R. keďže dovoz ropy do Číny v rokoch 1995 až 2005 narástol takmer päťnásobne a Čína sa stala druhým najväčším dovozcom ropy na svete a objem jej dodávok z Afriky sa vyrovnal objemu EÚ; keďže CNPC (čínska štátna ropná spoločnosť) ovláda podľa odhadov 60 až 70 % sudánskej produkcie ropy; keďže v roku 2006 bola Angola najväčším dodávateľom ropy Číne; keďže Čína už dováža približne 28 % svojej ropy a plynu z krajín subsaharskej Afriky; keďže v nastávajúcich rokoch sa očakáva rast objemu vývozu africkej ropy do Číny,

S. keďže využívanie afrických prírodných zdrojov cudzími krajinami alebo spoločnosťami môže so sebou priniesť rozvoj, ale mohlo by viesť aj k vyčerpaniu zdrojov, oslabeniu dobrej správy verejných vecí, vzniku korupcie, a to najmä tam, kde je korupcia už aj tak rozšírená, k zhoršeniu sociálnej nerovnosti a ťažkostí s makroekonomickou stabilitou, vzniku alebo eskalácii konfliktov, čo by mohlo významne ohroziť znižovanie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj,

T. keďže takmer 9 % dovozu do EÚ pochádza z Afriky, polovicu z neho tvoria výrobky spojené s energetikou, 23 % tvoria spracované výrobky a 11 % tvoria potraviny a poľnohospodárske produkty; keďže do Afriky smeruje 8,3 % vývozu EÚ, z čoho 78 % tvoria produkty strojárenstva, chemického priemyslu a spracované výrobky; keďže najväčším obchodným partnerom EÚ (z hľadiska dovozu a vývozu) je Juhoafrická republika; keďže obchodná výmena medzi EÚ a Afrikou naďalej klesá, aj keď EÚ zostáva pre Afriku najvýznamnejším obchodným partnerom,

U. keďže EÚ je najväčším obchodným partnerom Číny a najväčším investorom v tejto krajine a keďže Čína je druhým najväčším obchodným partnerom EÚ; keďže dialóg s Čínou o demokratických reformách, dodržiavaní ľudských práv a zásadách právneho štátu by nemali vytlačiť do úzadia obchodné a hospodárske vzťahy,

V. keďže Čína za niekoľko posledných rokov zaznamenala prudký hospodársky rast, v priemere o 9 % ročne, a stala sa jedným z najvýznamnejších vývozcov; keďže návrat Číny medzi významné ekonomiky sveta priniesol so sebou zásadnú zmenu dovtedajšieho stavu obchodných tokov a medzinárodných trhov; keďže v úsilí udržať tento hospodársky rozmach sa Čína stala čistým dovozcom ropy, ako aj mnohých iných surovín a komodít, a jej dopyt vyvolal masívne zvyšovanie cien všetkých druhov nerastných a poľnohospodárskych komodít,

W. keďže Čína má rovnako ako EÚ a jej členské štáty právo zúčastňovať sa na zákonnej hospodárskej súťaži na medzinárodných trhoch,

X. keďže rýchly hospodársky rozvoj Číny za posledných dvadsať rokov mal významný vplyv na obchodné a hospodárske vzťahy medzi EÚ a Čínou všeobecne: celkový objem obojstrannej obchodnej výmeny sa od roku 1978 zvýšil viac než šesťdesiatnásobne a v roku 2005 dosiahol hodnotu 210 miliárd EUR; EÚ prešla od kladnej obchodnej bilancie na začiatku osemdesiatych rokov minulého storočia k deficitu vo výške 106 miliárd EUR v roku 2005, čo je jej najväčší deficit s akýmkoľvek obchodným partnerom, a Čína je v súčasnosti po USA druhým najväčším obchodným partnerom EÚ; v roku 2000 uzavrela EÚ s Čínou dvojstrannú dohodu o prístupe na trh, ktorá sa stala významným míľnikom v procese vstupu krajiny do WTO, a jej vstup zmenil štruktúru celosvetového obchodu z mnohých hľadísk,

Y. keďže približne 3,6 % čínskeho dovozu pochádza z Afriky a smeruje do nej 2,8 % čínskeho vývozu; keďže hodnota obchodnej výmeny medzi Čínou a Afrikou sa zvýšila z 2 miliárd USD v roku 1999 na približne 39,7 miliardy USD v roku 2005; keďže Čína je v súčasnosti tretím najdôležitejším obchodným partnerom Afriky; keďže Afrika sa pre Čínu jednoznačne stáva novým hospodárskym priestorom, čo veľmi účinne spája tzv. stratégie pomoci za ropu s nástrojmi zahraničnej politiky,

Z. keďže sa odhaduje, že objem obchodu medzi Afrikou a Čínou narástol zo 4 miliárd USD v roku 1995 na 55 miliárd USD v roku 2006, a cieľom Číny je zvýšiť objem na 100 miliárd USD do roku 2010; keďže v máji 2007 oznámila čínska Exim banka, že má v úmysle poskytnúť 20 miliárd USD na obchod a financovanie infraštruktúry v Afrike počas nastávajúcich troch rokov; keďže Čína sľúbila, že v nasledujúcich troch rokoch poskytne Afrike preferenčné úvery v objeme 3 miliárd USD a 2 miliárd USD v preferenčných úveroch od kupcov; keďže Čína prisľúbila ďalšie otvorenie svojich trhov Afrike a zvýšenie počtu bezcolných tovarov zo 190 na 440 pre najmenej rozvinuté krajiny s diplomatickými vzťahmi s Čínou a zriadenie ďalších troch až piatich zón obchodnej a hospodárskej spolupráce v Afrike počas nasledujúcich troch rokov,

AA. keďže z členstva vo WTO vyplýva pre EÚ aj Čínu celý rad práv a povinností; keďže však Čína stále má riadne splniť množstvo z týchto povinností,

AB. keďže prítomnosť Číny v Afrike nemožno vnímať iba z hľadiska zabezpečovania energie a surovín, ale aj z hľadiska zabezpečenia potravín, pretože Čína do budúcnosti počíta so zvyšovaním dovozu potravín,

AC. keďže na ďalšie vzťahy Európy k Afrike bude mať vplyv úspešné, resp. neúspešné uzatvorenie dohôd o hospodárskom partnerstve,

AD. keďže Čína namiesto poskytovania rozvojovej pomoci poskytuje pôžičky s rizikom vysokej zadlženosti pre africké krajiny,

AE. keďže v dôsledku aktivít Číny nadobúda kľúčová otázka zlepšenia a financovania infraštruktúry v Afrike opätovne väčší význam,

AF. keďže podľa údajov OECD realizujú čínski dodávatelia až 50 % projektov verejnej infraštruktúry; keďže v čínskych projektoch v Afrike sú zamestnaní väčšinou čínski pracovníci,

AG. keďže Čína nasadením vlastných pracovných síl v Afrike zabezpečuje čínskym obchodníkom dlhodobý prístup na africký trh, a tak výraznejšie ovplyvňuje národné hospodárstva v Afrike,

AH. keďže aj Číňanom musí záležať na tom, aby prostredníctvom podpory dobrej správy verejných vecí v rozpadajúcich sa národných hospodárstvach získali pre svoje investície určitú mieru investičnej a právnej istoty,

AI. keďže čínske štátne spoločnosti môžu pri investovaní v Afrike evidentne podstupovať väčšie riziko; keďže čínska energetická spoločnosť CNOOC Ltd oznámila, že kúpi 45-percentý podiel na ropnom nálezisku v mori pri pobreží Nigérie za 2 270 000 000 USD,

AJ. keďže v roku 2007 Čína založila spoločnosť China Investment Corporation Ltd so základným imaním vo výške 200 000 000 000 USD, ktorá je v súčasnosti šiestym najväčším štátnym investičným fondom na svete,

AK. keďže Čína už je, alebo sa v blízkej budúcnosti stane, najväčším producentom CO2 na svete, a keďže čínske obyvateľstvo je priamou obeťou týchto emisií; keďže aj EÚ patrí medzi najväčších znečisťovateľov CO2 na svete a aj Európania čelia dôsledkom týchto emisií; keďže medzi prísľubmi zo samitu G8+5 v roku 2007 v Heiligendamme je aj zníženie emisií o 50 % do roku 2050 a keďže EÚ a Čína stanovili aj ďalšie ciele v oblasti znižovania emisií a obnoviteľných energií; keďže podľa predpovedí bude Afrika kontinentom, ktorý bude najviac trpieť zhoršením stavu životného prostredia, odlesňovaním a zmenou klímy,

AL. keďže Čína si zaslúži pochvalu za prijatie Kjótskeho protokolu a Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES); keďže Čína má cenné skúsenosti s bojom proti odlesňovaniu a dezertifikácii,

AM. keďže podľa odhadov je vyše polovica ťažby dreva v mimoriadne zraniteľných regiónoch vrátane strednej Afriky nezákonná; keďže podľa obvinení nesie Čína hlavnú zodpovednosť za nedávne celosvetové zvýšenie nezákonnej ťažby dreva; keďže sa napríklad odhaduje, že 90 % vývozov dreva z Rovníkovej Guiney do Číny je nezákonných,

AN. keďže Čína, vyhlasuje že „päť zásad mierového spolužitia“ je základom jej „nezávislej mierovej zahraničnej politiky“ vychádzajúcej z koncepcie nezasahovania do vnútorných záležitostí, ktorá nie je neutrálna, vzhľadom na to, že v niektorých afrických krajinách boli vyjadrené kritiky Číny a dokonca protičínske nálady; keďže čínski pracovníci v sektore ťažby ropy a baníctva boli obeťami útokov, únosov a vrážd v Zambii, Nigérii a Etiópii; keďže Čína chce aby sa na ňu hľadelo ako na zodpovednú globálnu veľmoc, a zaslúži si pochvalu za využitie svojho vplyvu na podnecovanie sudánskej vlády k prijatiu zmiešaných síl OSN/AÚ v Darfúre; keďže Čína môže ako stály člen Bezpečnostnej rady OSN zohrať kľúčovú úlohu pri predchádzaní konfliktom, mediácii a ich riešení,

AO. keďže Čína napriek pokroku v určitých hospodárskych a sociálnych právach a slobodách stále dostatočne nedodržiava základné ľudské práva vrátane práva na život a na spravodlivý proces, slobody prejavu, združovania sa a ďalších sociálnych, hospodárskych a kultúrnych práv vrátane pracovných práv; keďže nedodržiavanie ľudských práv sa prejavuje najmä vo vzťahu k Tibeťanom; keďže táto skutočnosť má nepriaznivý vplyv na obraz Číny v zahraničí a najmä v Afrike, kde hospodársky rozvoj a dobrá správa verejných vecí nemôžu napredovať bez demokratickej zodpovednosti, dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu,

AP. keďže Čína si zaslúži pochvalu za splnenie minimálnych požiadaviek certifikačného systému Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi a za vypracovanie usmernení pre zodpovedné správanie spoločností ťažiacich drevo,

AQ. keďže Čínu možno pochváliť za ratifikáciu Dohovoru OSN proti korupcii, hoci korupcia je v Číne naďalej vážnym problémom, ktorý veľmi výrazne ovplyvňuje schopnosti plniť na úrovni provincií a na miestnej úrovni politické ciele a štandardy centrálnej vlády; keďže dôsledky týchto praktík sa prejavujú aj v afrických krajinách, v ktorých Čína a čínske spoločnosti investujú, v podobe posilnenia korupcie, obohacovania skorumpovaných režimov a upevňovania ich moci, čo má za následok oslabenie dobrej správy verejných vecí, demokratickej zodpovednosti a právneho štátu, keďže prísne dodržiavanie Dohovoru OSN proti korupcii je nevyhnutné na podporu dobrej správy verejných vecí, demokratickej zodpovednosti a právneho štátu,

AR. keďže európski, čínski a iní vývozcovia zbraní zásobujú zbraňami strany bojujúce v ozbrojených konfliktoch v Afrike, čo má vážne negatívne dôsledky na rozvoj; keďže členské štáty zatiaľ nie sú právne viazané Kódexom správania sa EÚ pri vývoze zbraní a dostatočne nekontrolujú vývoz nezákonných zbraní do Afriky alebo tranzit cez ňu,

AS. keďže Čína má ako jeden z najväčších vývozcov zbraní na svete a ako stály člen Bezpečnostnej rady OSN osobitnú zodpovednosť,

AT. keďže čínske vývozy konvenčných zbraní a ručných a ľahkých zbraní nie sú dostatočne transparentné; keďže organizácia Amnesty International nedávno kritizovala Čínu za „nebezpečne zhovievavý“ prístup k vývozu zbraní; keďže Čína je zodpovedná za významné dodávky zbraní do krajín, ktoré sužujú konflikty, pričom dokonca porušuje embargá OSN na Darfúr, Libériu a Konžskú demokratickú republiku,

AU. keďže Číne možno vyjadriť uznanie za to, že zo stálych členov Bezpečnostnej rady OSN je krajinou s druhým najvyšším počtom vojakov v mierových misiách OSN, a za to, že v mierových misiách v Afrike už pôsobí vyše 3 000 čínskych vojakov,

1. zdôrazňuje potrebu posilniť účinok politiky EÚ v Afrike, a to najmä dodržiavaním sľubov a záväzkov; v tejto súvislosti zvýrazňuje dôležitosť Lisabonskej zmluvy, ktorá by zvýšila jej účinnosť a jednotnosť v oblasti vonkajších vzťahov EÚ, ktoré musia zahŕňať aj otázky a politiku rozvoja;

2. naliehavo žiada, aby EÚ vytvorila jednotnú stratégiu, ktorá by sa zaoberala výzvami spojenými s novými darcami pre Afriku, ako je Čína, a zahŕňala by koordinovaný prístup členských štátov a inštitúcií EÚ; zdôrazňuje, že takáto stratégia nesmie napodobňovať metódy a ciele Číny, keďže tie nemusia byť zlučiteľné s hodnotami, zásadami a dlhodobými záujmami EÚ; konštatuje, že takáto stratégia by mala byť integrovaná do dialógu medzi EÚ a AÚ a vo vzťahu ku všetkým africkým partnerom; zdôrazňuje, že EÚ by mala s Čínou nadviazať dialóg o rozvojovej politike s cieľom spoločne prediskutovať metódy a ciele, naďalej by však mala zostať verná vlastnej hodnotovo orientovanej rozvojovej spolupráci;

3. naliehavo žiada, aby EÚ aj v rámci hospodárskej súťaže s ďalšími darcovskými krajinami zachovávala vysoké nároky na podporu dobrej správy verejných vecí a dodržiavanie ľudských práv; vyzýva EÚ, aby si v tejto hospodárskej súťaži vydobyla miesto kvalitnejšími ponukami, napríklad budovaním moderných výrobných zariadení na spracovanie surovín v krajine pôvodu, ktoré šetria klímu, a zamestnávaním a vzdelávaním miestnej pracovnej sily; konštatuje, že vypracovanie takýchto ponúk by malo byť integrované do dialógu medzi EÚ a AÚ a do vzťahu ku všetkým africkým partnerom, najmä v rámci presadzovania spoločnej stratégie EÚ-Afrika a jej akčného plánu;

4. víta ochotu Číny poskytovať africkým krajinám praktickú spoluprácu bez povýšenectva; poznamenáva, že takáto spolupráca je pragmatickej povahy; v tejto súvislosti vyslovuje poľutovanie nad spoluprácou Číny s represívnymi režimami v Afrike; pripomína, že by bolo vhodné, aby sa pri spolupráci zohľadňovali politické podmienky a aby ľudské práva a environmentálne normy zohrávali väčšiu úlohu;

5. vyzýva EÚ a Čínu, aby vždy, keď to bude možné prediskutovávali, vyvíjali a formulovali svoje africké stratégie s ohľadom na zodpovedné záväzky s cieľom posilniť trvalo udržateľný rozvoj a plnenie RCM; zdôrazňuje význam formulovania konštruktívneho dialógu v multilaterálnom rámci so všetkými príslušnými aktérmi na kontinente, predovšetkým s AÚ a NEPAD; v tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že Africké partnerské fórum zapojí všetkých významných poskytovateľov pomoci a investorov, a najmä Čínu;

6. naliehavo vyzýva EÚ a Čínu, aby zvýšili podporu NEPAD ako hnacej sily stratégie udržateľného rozvoja Afriky a tiež podporili africké regionálne organizácie, AÚ, Panafrický parlament (PAP), národné parlamenty a vlády afrických krajín v upevnení svojho vedúceho postavenia a v osvojení si takejto stratégie; vyzýva EÚ, aby posilnila africké kapacity pri zabezpečovaní jednotnosti darcov a investorov a pri zaručení využitia zahraničných investícií v prospech udržateľného rozvoja;

7. zdôrazňuje, že je ochotný zapojiť sa do dialógu s Čínskym národným ľudovým kongresom, PAP a národnými parlamentmi afrických krajín, ktorý by mal za cieľ podporu udržateľného rozvoja a posilnenie preverovacích schopností;

8. vyzýva EÚ, aby podporila Čínu v prevzatí zodpovednosti stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN, vrátane „zodpovednosti za ochranu“, a uznáva, že samotná prítomnosť Číny v Afrike, bez ohľadu na „politiku nezasahovania“, má reálny aj politický vplyv na domáce krajiny;

9. vyzýva EÚ na zohľadnenie názorov afrických štátov a AÚ pri posudzovaní vplyvu Číny v Afrike; zdôrazňuje, že EÚ by nemala zovšeobecňovať, pokiaľ ide o úlohu Číny, a mala by na ňu hľadieť otvorene a konštruktívne a nemala by sa snažiť vnucovať európske modely a názory;

Trvalo udržateľný rozvoj

10. vyzýva EÚ na vedenie dialógu medzi Afrikou, EÚ a Čínou tak, aby bol vzájomne prospešný, vychádzal z afrických potrieb a záujmov afrických krajín a národov a aby bolo jeho cieľom posilnenie účinnosti a koherentnosti rozvojovej spolupráce, posúdenie konkrétnych možností spolupráce a posilnenie partnerstiev, pričom je potrebné zabrániť vytvoreniu samostatných balíkov opatrení; navrhuje, aby EÚ, AÚ a Čína zriadili stále konzultačné grémium na podporu súdržnosti a väčšej účinnosti rôznych aktivít v rámci rozvojovej spolupráce; žiada EÚ, Čínu a Afriku na zriadenie globálneho rámca pre konkrétne operačné projekty týkajúce sa spoločných problémov, medzi ktoré patrí napríklad prispôsobenie sa zmene klímy, obnoviteľná energia, poľnohospodárstvo, voda a zdravotníctvo;

11. vyzýva EÚ a členské štáty, aby posilnili vzťahy s africkými krajinami tým, že budú plniť záväzky pomoci a považovať RCM za prioritu; víta zvýšenie pomoci ES o 6 % a pomoci 15 členských štátov o 2,9 % v roku 2006 v porovnaní s predchádzajúcim rokom, ale ľutuje, že ODA od 15 členských štátov všetkým regiónom klesá ako podiel hrubého národného dôchodku (HND) z 0,44 % ODA/HND v roku 2005 na 0,43 % ODA/HND v roku 2006; ľutuje tiež, že štyri členské štáty nedokázali splniť individuálny cieľ 0,33 % HND v roku 2006 ak by sa do objemu ODA nezapočítavalo aj odpustenie dlhov a ďalšie položky, ktoré nepredstavujú skutočne dostupné finančné prostriedky pre rozvojové krajiny, platilo by to aj v prípade ďalších členských štátov;

12. pripomína, že konečným cieľom všetkých rozvojových politík, bez ohľadu na to, či už implementovaných EÚ alebo Čínou, by malo byť zníženie a odstránenie chudoby;

13. vyzýva EÚ, aby posilnila záväzky účelovo neviazanej pomoci a aby povzbudila Čínu k poskytovaniu takej pomoci africkým partnerom a uistila sa, že hospodárske podmienky spojené s medzinárodnými darmi alebo pôžičkami neohrozia trvalo udržateľný rozvoj; v tomto kontexte vyzýva EÚ, aby zapojila Čínu do rozširovaniu miestneho afrického pracovného trhu namiesto dovozu tisícov čínskych robotníkov;

14. vyzýva EÚ, aby povzbudila Čínu k využitiu svojich skúseností z oblasti zdravotníctva na podporu iniciatív na zlepšenie systémov verejného zdravia v Afrike, čo by zabezpečilo trvalo udržateľný rozvoj, a na podporu iniciatív zameraných na boj proti pandémiám súvisiacim s chudobou v Afrike, a to najmä HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze;

15. vyzýva EÚ, aby sa zúčastnila konštruktívneho dialógu v rámci OECD/DAC s novými darcami nepatriacimi do DAC vrátane Číny s cieľom podnietiť ich k prijatiu usmernení a noriem DAC alebo rovnocenných noriem a k dodržiavaniu zásad Parížskej deklarácie o efektívnosti pomoci;

16. vyzýva EÚ, aby podnietila Čínu k zriadeniu špecializovanej inštitúcie na zlepšenie čínskych poznatkov o pomoci a na osamostatnenie pomoci a k tomu, aby sa Čína zaviazala k transparentnejšiemu informovaniu o rozpočtovaní pomoci; vyzýva EÚ, aby v prípade, ak bude o to požiadaná, pomohla Číne pri vývoji odborných poznatkov;

17. povzbudzuje EÚ a africké krajiny, aby prizvali čínskych zástupcov k účasti na bilaterálnych a multilaterálnych koordinačných stretnutiach darcov;

18. vyzýva EÚ, aby podnietila Čínu k tomu, aby sa podieľala na plnení výziev súvisiacich s demografickou situáciou v Afrike: v tejto súvislosti zdôrazňuje, že miera prírastku obyvateľstva je vyššia ako miera hospodárskeho rastu v mnohých častiach Afriky a že medzi opatrenia na zmenu tohto trendu patrí zlepšovanie sexuálneho a reprodukčného zdravia, ako sa uvádza v správe OSN z medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji z roku 1994;

19. zdôrazňuje, že akékoľvek medzinárodné partnerstvá pre rozvoj musia byť zamerané na ľudí, keďže udržateľný rozvoj je možný len posilnením občianskej spoločnosti; zdôrazňuje, že ženy a menšiny alebo zraniteľné skupiny by mali byť obzvlášť podporované a oceňované ako nositelia rozvoja a že sloboda združovania a slobodné a pluralistické médiá sú základnými podmienkami pre rozvoj a mali by byť podporované takýmito partnerstvami;

20. vyzýva EÚ a členské štáty, aby sa usilovali o zvýšenie povedomia verejnosti v Afrike a EÚ prostredníctvom prítomnosti a návštev a zahrnutie do dialógu vysokopostavených predstaviteľov európskych vlád na vysokej úrovni;

Energetika a prírodné zdroje

21. domnieva sa, že vzhľadom na angažovanie Číny v Afrike by zahraničnopolitická spolupráca EÚ s Afrikou v oblasti energetiky mala mať väčší význam; želá si aktívnu spoluprácu v oblasti energetickej politiky medzi Afrikou a EÚ;

22. uznáva dôležitosť transparentnej správy prírodných zdrojov pre mobilizáciu príjmov, ktoré sú kľúčom k rozvoju a zníženiu chudoby, zaisteniu stabilného zásobovania a predchádzaniu konfliktom v súvislosti so zdrojmi a nestabilite v krajinách bohatých na prírodné zdroje; vyzýva EÚ, aby povzbudila africké krajiny bohaté na prírodné zdroje k dodržiavaniu princípov iniciatívy pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (Extractives Industry Transparency Initiative – EITI) poskytovaním zvýšenej politickej, finančnej a technickej podpory tejto iniciatíve vrátane vytvorenia podmienok pre slobodnú a účinnú účasť občianskej spoločnosti v EITI; naliehavo vyzýva EÚ, aby nadviazala aktívnu spoluprácu s čínskou vládou a čínskymi spoločnosťami s cieľom povzbudiť ich k podpore EITI; vyzýva EÚ, aby sa zasadila za rozšírenie rozsahu EITI na iné prírodné zdroje, ako je drevo, a zahrnúť aj tržby vlád prostredníctvom pôžičiek zabezpečených zdrojmi;

23. považuje za mimoriadne dôležité, aby EÚ vyzvala všetky politické mocnosti a medzinárodných investorov pôsobiacich v Afrike na dôsledné dodržiavanie sociálnych a environmentálnych bezpečnostných pravidiel stanovených pre ťažobný priemysel Svetovou bankou v roku 2002;

24. vyzýva EÚ na aktívnu podporu transparentnosti, nielen v rámci vyberania daní, ale aj v súvislosti s výdajom prostriedkov získaných za prírodné zdroje, a to podporou iniciatív na zlepšenie transparentnosti rozpočtov v afrických krajinách; naliehavo žiada, aby EÚ podporila „zodpovedné poskytovanie pôžičiek“ všetkými darcami, požadujúc od prijímajúcich krajín, ktoré sú bohaté na prírodné zdroje a v minulosti sa v nich vyskytli prípady korupcie a zlej správy verejných vecí, aby ako podmienku získania nehumanitárnej pomoci uskutočnili kroky smerom k väčšej transparentnosti správy príjmov; vyzýva EÚ, aby dôslednejšie uplatňovala články 96 a 97 dohody z Cotonou aj voči krajinám, ktoré sú bohaté na prírodné zdroje a súčasne nadviazala dialóg s Čínou a ďalšími darcami, a tak vďaka zosúladenému postupu zvýšila účinnosť príslušných opatrení; zdôrazňuje, že EÚ by mala byť príkladom a jej vlastné rozvojové programy a projekty by mali byť modelom transparentnosti a dobrej správy verejných vecí;

25. naliehavo vyzýva EÚ na podporu prísnejších medzinárodných kontrol nezákonného obchodu s drevom a so slonovinou; vyzýva EÚ, aby obhajovala princípy uvedené v akčnom pláne EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT), a podnecovala Čínu k prijatiu podobných zásad, pokiaľ ide o jej vlastný dovoz dreva z Afriky, aby sa zastavil nezákonný obchod s drevom a podporilo trvalo udržateľné lesné hospodárstvo; vyzýva Komisiu na skoré predloženie návrhov s cieľom postaviť všetko dovážané drevo a výrobkov z neho, ktoré pochádzajú z nelegálnych zdrojov a dovážajú sa do EÚ, mimo zákon, aby tak odradila Čínu od nezákonného získavania afrického dreva ako suroviny na výrobu čínskeho vyvážaného nábytku; podnecuje Komisiu, aby rozšírila rokovania o dobrovoľných dohodách o partnerstve s tretími krajinami; vyzýva EÚ na podporu posilnenia podobných iniciatív, ako napr. afrického a ázijského FLEGT;

26. vyzýva EÚ, aby sa pri uzatváraní medzinárodných dohôd zasadzovala o zahrnutie ustanovení o ťažbe alebo prieskume energetických zdrojov, o zahrnutie ustanovení o transparentnosti licencií a zmluvných podmienok, ktoré určujú finančné toky vládam, ako aj doložku o investovaní percenta zisku do rozvoja miestneho spoločenstva;

27. vyzýva EÚ a Čínu, aby riešili problém nelegálneho obchodu s prírodnými zdrojmi formou koordinovaných činností, ktorých súčasťou by mala byť dohodnutá definícia pojmu „konfliktné zdroje“ a vymenovanie medzinárodnej skupiny expertov na vypracovanie multilaterálnych prístupov k problematike;

28. vyzýva EÚ a Čínu na posilnenie investícií do obnoviteľnej energie s cieľom bojovať proti zhoršovaniu stavu životného prostredia a zmene klímy a zabrániť konfliktom v súvislosti s nedostatkom prírodných surovín ako napr. ropy;

Obchod, investície a infraštruktúra

29. poukazuje na to, že diverzifikácia obchodu je vo všeobecnosti kľúčovým faktorom toho, aby sa dosiahol spoľahlivý hospodársky rast vo všetkých afrických štátoch; zdôrazňuje skutočnosť, že čínsky vývoz výrobkov do Afriky by nemal brániť rozvoju afrických priemyselných odvetví ani narušovať ich konkurencieschopnosť;

30. vyzýva EÚ a apeluje na Čínu, aby Afrike umožnili dostať sa z „komoditnej pasce“ a zmeniť sa z regiónu, ktorý dodáva suroviny, na región spracúvajúci suroviny a poskytujúci služby; v tomto kontexte naliehavo žiada EÚ, aby povzbudila všetky zainteresované strany, najmä členské štáty a nových darcov ako je Čína, aby diverzifikovali obchod a investície, preniesli technológiu do Afriky, posilnili medzinárodné pravidlá slobodného obchodu, rozšírili prístup afrických výrobkov na svetový trh, znížili clá na spracované výrobky z Afriky, podporovali rozvoj súkromného sektora a jeho prístup k finančným prostriedkom, podporili uľahčenie obchodu, povzbudili regionálnu integráciu v Afrike a uľahčili finančné prevody od afrických občanov;

31. vyzýva EÚ, aby rozšírila svoj hospodársky vplyv na rozvoj Afriky tým, že zreformuje svoju vlastnú spoločnú poľnohospodársku politiku a uľahčí prístup africkým výrobkom na trh EÚ; vyzýva EÚ a dôrazne vyzýva Čínu, aby pri reformách vlastnej poľnohospodárskej politiky väčšmi zohľadňovali rozvojové príležitosti pre africké odvetvie poľnohospodárstva, napomáhali dovoz poľnohospodárskych výrobkov z Afriky a pri poľnohospodárskom vývoze prísne dbali na to, aby neohrozili rozvoj poľnohospodárskej produkcie, ktorá je v Afrike zárukou výživy a zamestnania;

32. vyzýva EÚ a apeluje na Čínu, aby sa výraznejšie zasadzovali o spravodlivý obchod vo svete s cieľom dosiahnuť súvislosť obchodných a rozvojových politík, podstatne zvýšiť podiel výrobcov a zamestnancov na zisku zo svetového obchodu s tovarom, rozšíriť možnosti prístupu afrických výrobkov na trh a znížiť dovozné clá na hotový tovar z Afriky; apeluje na čínsku vládu a na EÚ, aby vypracovali vývoznú stratégiu, ktorá nebude stáť v ceste výrobe afrického tovaru za ekologických a sociálne udržateľných podmienok;

33. dôrazne vyzýva Čínu, aby pri poskytovaní úverov brala do úvahy skúsenosti, ktoré v mnohých rozvojových krajinách viedli ku krízovému stavu zadlženia, a neopakovala niekdajšie chyby poskytovateľov úverov;

34. víta kroky, ktoré Čína podnikla smerom k zlepšovaniu sociálnej legislatívy a pracovného práva od 1. januára 2008 v dôsledku tlaku WTO a medzinárodnej verejnej mienky a zdôrazňuje, že záväznejšie sociálne práva v Číne by mali mať priaznivý vplyv na čínsky spôsob pôsobenia v Afrike;

35. zdôrazňuje, význam vytvorenia svojej vlastnej stratégie Afrikou voči Číne; poznamenáva, že takáto stratégia má veľký význam pre posilnenie vzájomnej povahy obchodných vzťahov medzi Čínou a Afrikou; podčiarkuje, že táto stratégia sa musí zamerať na väčšie zapojenie afrických pracovníkov do čínskych projektov v Afrike, na väčšiu ochotu Číny na prenos technológií, ako aj na zlepšenie prístupu typických afrických vývozných komodít, ako sú káva, kakao a výrobky z kože, na čínsky trh;

36. odporúča, aby Komisia v rámci prebiehajúcich rokovaní s Čínou, ktoré sa týkajú novej kapitoly o obchode v dohode o partnerstve a spolupráci, trvala na záväzných formuláciách, pokiaľ ide o základné pracovné normy ILO, sociálnu a environmentálnu zodpovednosť podnikov, ustanovenia proti sociálnemu a environmentálnemu dumpingu, odporúčania ILO týkajúce sa dôstojnej práce, ako aj dodržiavanie požiadaviek vyplývajúcich z medzinárodných dohovorov o ľudských právach;

37. zdôrazňuje význam využívania miestnych pracovných síl za spravodlivých finančných podmienok pri realizácii investícií do infraštruktúry a budovania závodov; odporúča väčšiu angažovanosť v súvislosti s kvalifikovanosťou zamestnancov v rámci štipendií a okružnej migrácie; odporúča výraznejšie začleňovanie sčasti vysoko kvalifikovanej africkej diaspóry, ako aj zvýhodnenie peňažných prevodov Afričanov žijúcich v zahraničí do Afriky;

38. uvedomuje si veľmi pozitívnu úlohu, ktorú vo všeobecnosti zohrávajú informačné a komunikačné technológie (IKT) pri podpore rastu, konkurencieschopnosti a vytvárania pracovných miest; odporúča, aby Komisia zosúladila existujúce africké a európske programy so silnejším zameraním sa na budovanie kapacít IKT pre MSP prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, ktoré zabezpečia, aby sa vytvárali inštitúcie a politiky s cieľom uľahčiť investície, inovácie a prenos technológií;

39. vyzýva EÚ a Čínu, aby podporovali AÚ a NEPAD pri hodnoteniach vplyvu na životné prostredie a pri hodnotení potenciálu rastu v prospech chudobných prostredníctvom zahraničných investičných projektov v Afrike najmä v oblasti energie a infraštruktúry a pri vytváraní transparentnejšieho systému udeľovania kontraktov a prideľovania verejných prostriedkov; zvýrazňuje dôležitosť dlhodobého plánovania výdavkov verejných prostriedkov afrických krajín, získaných nedávnym rastom cien komodít, ziskom z prieskumu energie a prijatými zahraničnými investíciami, a vyzýva EÚ a Čínu, aby v tomto zmysle cielene podporovali budovanie príslušných správnych kompetencií;

40. vyzýva EÚ, aby sa zúčastňovala na spoločných projektoch s Čínou v Afrike, konkrétne v oblastiach energetického prieskumu, dopravy a infraštruktúry s cieľom vypracovať spolu s AÚ a NEPAD spoločný súbor pravidiel účasti a investovania;

41. vyzýva EÚ a Čínu, aby investovali do odbornej prípravy a vzdelávania v Afrike, keďže kvalifikovaní pracovníci sú pilierom nezávislejšieho rozvoja;

42. vyzýva EÚ, aby prekročila rozsah súčasného podnikateľského fóra EÚ – Afrika a vypracovala koherentný akčný plán na podporu a diverzifikáciu európskych investícií v Afrike;

43. uznáva, že európske hospodárske investície sú v Afrike v konkurenčnej nevýhode, a to v dôsledku otvorených alebo skrytých dotácií čínskych projektov alebo ponúk zo strany čínskej vlády (alebo úplne štátom vlastnených spoločností), z dôvodu vyšších nákladov spôsobených sociálnymi a hospodárskymi normami, ktoré čínski konkurenti neuplatňujú, ako aj viazanej čínskej pomoci, ktorá bráni európskym spoločnostiam zúčastňovať sa na projektoch financovaných z čínskej pomoci, a kvôli obmedzenému prístupu európskych spoločností k nástrojom na financovanie a krytie investičných rizík;

Životné prostredie

44. poukazuje na ekologický vplyv čínskej prítomnosti v Afrike; naliehavo žiada Čínu, aby konala ako zodpovedný správca životného prostredia, a to tak na vlastnom území, ako aj v Afrike;

45. vyzýva EÚ, aby povzbudila čínske exportno–úverové agentúry, vrátane Exim banky, k systematickým environmentálnym hodnoteniam infraštruktúrnych projektov v Afrike, ako sú priehrady, cesty a bane;

46. víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa vytvorenia aliancie pre zmenu klímy s najmenej rozvinutými krajinami a malými ostrovnými rozvojovými štátmi s cieľom konkrétne posilniť spoluprácu pri prispôsobovaní sa zmene klímy; vyzýva EÚ, aby prizvala Čínu k účasti na kľúčových oblastiach pracovného plánu aliancie, medzi ktoré patrí dialóg o znížení rizika katastrof a odolnosť rozvoja voči zmene klímy, ktoré sú významnými oblasťami spolupráce vzhľadom na pozíciu Číny ako významného poskytovateľa pomoci a investora v Afrike často investujúceho do rozsiahlych projektov infraštruktúry, ktoré sú zvyčajne veľmi citlivé na zmenu klímy;

47. vyzýva na posilnenie financovania prispôsobovania sa zmene klímy systémom, v ktorom povinnosť prispievať závisí rovnako od minulých emisií ako od možností hospodárstva a kde prostriedky nie sú presmerované z iných položiek rozpočtu určených na pomoc; v tejto súvislosti žiada EÚ o podporu posilnených koordinovaných a doplnkových medzinárodných činností pri poskytovaní finančných zdrojov a investícií na podporu zmierňujúcich a adaptačných činností v Afrike, konkrétne v podobe zlepšenia prístupu k primeraným, predvídateľným a trvalo udržateľným zdrojom financovania, finančnej a technickej podpory pri budovaní kapacít hodnotenia nákladov prispôsobovania sa pomoci pri určovaní svojich finančných potrieb a na poskytovanie nových a doplňujúcich finančných zdrojov vrátane oficiálneho a koncesného financovania; žiada, aby bola finančná pomoc poskytovaná čo najmenej byrokratickým spôsobom; trvá na zavedení účinného monitorovania výsledkov;

48. vyzýva EÚ, aby sa zapojila do multilaterálnych rozhovorov s členskými štátmi AÚ a Čínou, ako aj s predstaviteľmi občianskej spoločnosti o globálnych hrozbách ničenia životného prostredia a o klimatických zmenách a zasadzovala sa v rámci dohody na obdobie po roku 2012 za záväzky uvedené v dohode o akčnom pláne z Bali podpísanej na schôdzi COP-13 na Bali 15. decembra 2007;

49. vyzýva EÚ na prevzatie vedúcej úlohy pri zmierňovaní dôsledkov zmeny klímy prostredníctvom „krízového programu“ poskytujúceho veľké množstvo finančných prostriedkov popri jestvujúcich rozpočtových položkách na pomoc za účelom vývoja a rozmiestnenia technológií ekologickej energie v rozvíjajúcich sa ekonomikách a rozvojových krajinách; pričom však uznáva ich odlišné potreby; vyzýva osobitne EÚ na poskytnutie financovania umožňujúceho prevod lacných ekologických technológií do afrických krajín; uznáva, že posilnené financovanie prevodu technológií je kľúčovým krokom k tomu, aby sa do roku 2009 dosiahla globálna dohoda o rámci pre zmenu klímy po roku 2012;

50. vyzýva EÚ a Čínu, aby v zmysle akčného plánu z Bali zabezpečili, že ich projekty v Afrike, najmä v oblasti energetického prieskumu, budú environmentálne udržateľné a zlučiteľné s akčným plánom z Bali;

51. uznáva, že západný obchod a spotreba sú čiastočne zodpovedné za rastúci dopyt Číny po prírodných zdrojoch Afriky a za zvýšenie emisií CO2 v rozvojových krajinách v dôsledku „outsourcingu“ znečisťujúcich priemyselných odvetví; vyzýva EÚ, aby nastolila otázky obchodnej a klimatickej spravodlivosti v agende trojstrannej spolupráce s Čínou a Afrikou; EÚ vyzýva aj na posilnenie opatrení na podporu sociálne a environmentálne zodpovednej spotreby (vrátane označovania na výrobkoch uvádzajúceho environmentálne dôsledky počas celého životného cyklu výrobku od ťažby surovín po výrobu a dopravu);

52. vyzýva EÚ, aby sa zasadzovala za užšiu medzinárodnú spoluprácu najmä s Čínou, podporovala čo najrýchlejšiu realizáciu adaptačných činností konkrétne prostredníctvom hodnotení zraniteľnosti, určenia priority opatrení, posudzovania finančných potrieb, budovania kapacít a stratégií odpovede, integrácie adaptačných činností do sektorových a národných plánov, konkrétnych projektov a programov, prostriedkov na poskytovanie stimulov na realizáciu adaptačných činností a ďalších spôsobov umožňujúcich rozvoj odolný voči zmene klímy, pri ktorom by sa zohľadnili naliehavé okamžité potreby rozvojových krajín, ktoré sú veľmi citlivé na negatívne účinky zmeny klímy, napríklad krajín v Afrike, kde sú mnohé z nich obzvlášť suchom, dezertifikáciou a záplavami;

53. vyzýva EÚ na posilnenie dialógu s Afrikou a s Čínou a na vypracovanie spoločných prístupov k riešeniu globálnych ekologických problémov, ako sú odlesňovanie, dezertifikácia a fragmentácia, úbytok či strata biologickej diverzity a úrodnosti pôdy ako aj znečisťovanie vody a ovzdušia; vyzýva EÚ na podporu energetickej účinnosti, zelených technológií, riadenia rizika a možností včasného varovania, ako aj zodpovedného priemyselného rozvoja a spotreby;

Dobrá správa verejných vecí a ľudské práva

54. vyzýva čínske orgány, aby vo svojich vzťahoch s Afrikou dodržiavali zásady demokracie, riadnej správy verejných vecí a ľudských práv;

55. vyzýva EÚ, aby vo vzťahoch s tými africkými vládami, ktoré bránia demokracii a porušujú ľudské práva, konala v súlade s vlastnými hodnotami, zásadami a záväzkami uvedenými v dohode z Cotonou, a to tak, že im zabráni kontrolovať pomoc, podporu rozpočtu alebo investície; žiada EÚ, aby zaistila, že v takom prípade bude poskytnutá humanitárna a iná pomoc prostredníctvom miestnych občianskych združení a pomôže posilniť kapacitu týchto organizácií; vyzýva EÚ, aby naliehala na ďalších veľkých darcov, ako je Čína, ktorí sú viazaní medzinárodnými dohovormi, dohodami a nástrojmi OSN v oblasti ľudský práv, aby konali podobne;

56. zdôrazňuje, že bez ohľadu na význam zásad suverenity, vlastníctva a podpory čínske „nepodmienené“ investície do tých afrických krajín, ktoré sú zle riadené represívnymi režimami, prispievajú k opakovaným porušovaniam ľudských práv a ďalej spomaľujú demokratický pokrok a bránia uznaniu dobrej správy verejných vecí vrátane právneho štátu a boja proti korupcii; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť väčšej podpory EÚ vládam, inštitúciám a zástupcom občianskej spoločnosti, aktívnym v presadzovaní dobrej správy verejných vecí, právneho štátu a v dodržiavaní ľudských práv v Afrike, a to najmä parlamentom jednotlivých štátov, pluralistickým straníckym systémom, organizáciám pre rozvoj a ľudské práva, slobodným médiám a orgánom boja proti korupcii;

57. vyzýva EÚ, aby požiadala všetky krajiny, ktoré dávajú alebo dostávajú pomoc, o dodržiavanie usmernení a noriem transparentnosti zavedených medzinárodnými finančnými inštitúciami; žiada EÚ, aby presvedčila čínske orgány, že musia viesť národné banky k prijatiu „Equator Principles“ v sociálnej a environmentálnej oblasti;

58. žiada EÚ, aby povzbudila Čínu k dobrovoľnému prijatiu ustanovení Dohovoru OECD o boji proti podplácaniu a k zaisteniu jej vykonávania, nielen v rámci Číny, ale aj vo vzťahoch s africkými krajinami;

59. vyzýva EÚ, aby podnecovala všetky členské štáty a Čínu k účasti na súčasných globálnych iniciatívach proti korupcii na uľahčenie vyhľadávania majetku v zmysle oddielu V Dohovoru OSN proti korupcii vrátane spoločnej iniciatívy na vyhľadávanie ukradnutého majetku, ktorú nedávno spustili Svetová banka a Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC);

60. vyzýva EÚ, aby podnecovala Čínu k ratifikácii dohovorov ILO, ktoré doposiaľ neprijala, a aby zabezpečila ich uplatňovanie v rozvojových krajinách vo všetkých prípadoch, v ktorých sú zainteresované čínske investície, spoločnosti, experti alebo robotníci, predovšetkým v Afrike;

61. vyzýva EÚ na podnecovanie vypracovania medzinárodných a právne záväzných kódexov správania v otázkach dobrej správy verejných vecí, bezpečných a spravodlivých pracovných podmienok, sociálnej zodpovednosti podnikov, postupov ochrany životného prostredia, ako aj podpory podnikovej zodpovednosti;

Mier a bezpečnosť

62. vyzýva EÚ, aby z Kódexu správania EÚ pri vývoze zbraní vytvorila právne záväzný nástroj;

63. vyzýva EÚ, aby povzbudila Čínu k zvýšeniu transparentnosti svojho štátneho režimu kontroly vývozu zbraní najmä tým, že zabezpečí kompletné hlásenie vývozov registru vývozov konvenčných zbraní OSN a zlepší pravidlá kontroly vývozu zbraní, aby sa zabránilo presunom zbraní do krajín a regiónov, najmä v Afrike, kde sú systematicky porušované medzinárodné ľudské práva a humanitárne právo;

64. vyzýva EÚ, aby zachovala zbrojné embargo voči Číne, pokiaľ Čína bude pokračovať vo vývoze zbraní ozbrojeným zložkám a ozbrojeným skupinám do krajín, najmä afrických, ktoré stupňujú a ďalej živia konflikty a spôsobujú hrubé porušenia ľudských práv;

65. vyzýva EÚ a Čínu, aby prerušili obchodovanie so zbraňami s vládami, ktoré sú zodpovedné za porušovanie ľudských práv, sú zapojené do konfliktov alebo na pokraji vojny, ako sú vlády Kene, Zimbabwe, Sudánu, Čadu, Konžskej demokratickej republiky, Etiópie, Eritrei a Somálska; vyzýva EÚ a Čínu, aby zastavili a zakázali prevody zbraní do rúk neštátnych ozbrojených aktérov ohrozujúcich ľudské práva, politickú stabilitu a trvalo udržateľný rozvoj na africkom kontinente;

66. vyzýva EÚ, aby sa naďalej zasadzovala za medzinárodnú právne záväznú zmluvu o obchodovaní so zbraňami, týkajúcu sa všetkých konvenčných zbraní, dohodnutú na úrovni OSN;

67. vyzýva EÚ a Čínu na podporu afrických iniciatív, medzi ktoré patria pohotovostné sily a regionálne organizácie ako piliere bezpečnosti;

68. vyzýva EÚ, aby povzbudila Čínu k ďalšiemu zvyšovaniu účasti na mierových misiách OSN a AÚ v Afrike a k rozšíreniu tejto účasti v prípade potreby poskytnutím bojových jednotiek a v súlade s mandátom OSN;

69. vyzýva EÚ, aby zapojila Čínu do vypracovania spoločných prístupov k bezpečnosti ľudí najmä v oblastiach konvenčného odzbrojenia, odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie (DDR), vysledovateľnosti zbraní, odmínovania a reformy bezpečnosti (SSR); žiada o zapojenie sa v netradičných bezpečnostných otázkach, ako napríklad v predchádzaní prírodným katastrofám, v otázkach klimatických alebo hospodárskych utečencov, presídlených osôb a migrantov, drog a nákazlivých chorôb;

*

* *

70. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov, vláde Čínskej ľudovej republiky a Čínskemu národnému ľudovému kongresu, Africkej únii, NEPAD, PAP a FOCAC.

(1) Ú. v. ES C 200, 30.6.1997, s. 158.

(2) Peking, október 2003, http//www.china-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm.

(3) Peking, 12. januára 2006, http://www.gov.cn/misc/2006-01/12/content_156490.htm.

(4) 2678. zasadnutie Rady Európskej únie, Luxemburg, 3. október 2005.

(5) Dokument OSN A/Konf 192/15, júl 2001, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6) Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(8) http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm.

(9) Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 (Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3). Dohoda naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Rady ministrov AKT-ES č. 1/2006 (Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 22).