V oznámení Komisie o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu z roku 2021 sa zároveň konkrétne uvádza úloha makroregionálnych stratégií a proces začlenenia makroregionálnych stratégií do vnútroštátneho programovania finančných prostriedkov. Osobitný význam to má, pokiaľ ide o makroregionálne stratégie so silným námorným rozmerom. Platí to aj v prípade stratégie EÚ pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori a plánu REPowerEU. V stratégii EÚ pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa uvádza, že na zabezpečenie úspechu plošného plánovania a zavádzania modrej energetiky bude potrebné posilniť regionálnu spoluprácu, a to aj prostredníctvom makroregionálnych stratégií. V pláne REPowerEU sa uznáva úloha makroregionálnych stratégií pri podpore spolupráce v oblasti investícií do vodíkovej infraštruktúry.

Táto správa sa uverejňuje v čase, keď Európou znovu otriasa vojnový konflikt. Nevyprovokovaná a neopodstatnená vojenská agresia Ruska voči Ukrajine, krajine, ktorá v súčasnosti vykonáva predsedníctvo v rámci stratégie EUSDR, šokovala celý svet. Dôsledky tejto vojny, okrem iného vrátane prílevu utečencov a energetickej bezpečnosti, sa budú v nasledujúcich rokoch nachádzať na popredných miestach programu. K tomu by sa mala pridať naďalej pretrvávajúca bezprecedentná pandémia, keď zainteresované strany makroregionálnych stratégií v celej Európe a mimo nej zápasia so závažnými hospodárskymi, fiškálnymi a sociálnymi vplyvmi.

Makroregionálne stratégie zároveň uľahčujú vykonávanie základných európskych politických iniciatív na celom ich území, pričom sa zosúlaďujú a koordinujú s regionálnymi a miestnymi iniciatívami. Makroregionálne stratégie podobne vnášajú územný rozmer do ekologickej, digitálnej a sociálnej transformácie, a to vrátane riešenia dôsledkov vojny na Ukrajine a obnovy po pandémii. Napokon, makroregionálne stratégie sú pre Ukrajinu, Moldavsko, krajiny západného Balkánu a ďalšie krajiny usilujúce sa o vstup do EÚ dobrým uvedením do spôsobu fungovania Európskej únie.

Vo všetkých makroregionálnych stratégiách sa uznáva, že je dôležité zapájať mladých ľudí do ich riadenia a v širšom zmysle oslovovať mladých ľudí, posilňovať ich postavenie a umožniť im vykonávať činnosti zamerané na ich záujmy a problémy. V roku 2020 sa zaznamenalo spustenie Manifestu mládeže pre Interreg . V posledných rokoch sa mladí ľudia v rámci všetkých štyroch makroregionálnych stratégií pozývali na výročné fóra, aby sa aktívne zúčastňovali na diskusii s tvorcami rozhodnutí. Začlenenie mladých ľudí sa zintenzívnilo so zreteľom na Európsky rok mládeže 2022.

Do stratégií EUSAIR a EUSDR sa občianska spoločnosť zapája prostredníctvom platforiem založených na participatívnom plánovaní, budovaní komunít a posilňovaní postavenia. V rámci stratégie EUSAIR tvorí fórum obchodných komôr regiónu Jadranského a Iónskeho mora (Fórum AIC), fórum miest regiónu Jadranského a Iónskeho mora (FAIC) a Združenie univerzít regiónu Jadranského a Iónskeho mora (UNIADRION) sieť viac ako 120 orgánov a inštitúcií. Pokiaľ ide o EUSDR, medzi platformy občianskej spoločnosti patrí Podunajské fórum občianskej spoločnosti (DCSF) so svojou pracovnou skupinou, Podunajská platforma miestnych subjektov (D-LAP), DANET – Podunajskí nadväzovatelia kontaktov pre Európu a Európsky dom, ktorý koordinoval tieňovú správu.

Pridanou hodnotou stratégií je vnášanie miestneho prístupu do politiky súdržnosti prostredníctvom podpory iniciatív vznikajúcich na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré by mohli ťažiť zo spolupráce na makroregionálnej úrovni. Širokou škálou procesov a projektov v rámci štyroch makroregionálnych stratégií sa v súčasnosti prepájajú miestne a regionálne opatrenia s európskymi politickými prioritami. Patria sem iniciatívy na riadenie rizík v súvislosti so zmenou klímy prostredníctvom i) umožnenia súčinnosti medzi miestnymi administratívami a vnútroštátnymi orgánmi civilnej ochrany; ii) využívania digitalizácie na prekonanie prírodných prekážok a posilnenie odolnosti horských a vidieckych obcí a iii) rozvoja územných značiek malého rozsahu v oblasti agropotravinárstva. Vykonávanými činnosťami sa podporili participatívny prístup a prístup zdola nahor na podporu i) podnikania, ii) nadnárodných klastrov a centier digitálnych inovácií a iii) rovnosti medzi ženami a mužmi v oblasti inovácií a podnikania.

Utečenci pred vojnou na Ukrajine hľadajú prístrešie v celej Európe. Vyžaduje si to opatrenia v rámci všetkých štyroch makroregionálnych stratégií. Týka sa to najmä stratégií EUSBSR a EUSDR, ktoré sú vystavené dodatočnému náporu na zdravotné a sociálne systémy už tak postihnuté pandémiou. Mnohé zainteresované strany makroregionálnych stratégií poskytujú pomoc utečencom a podporujú iniciatívy v oblasti humanitárnej pomoci. Najnovšie sa tieto makroregionálne stratégie zameriavali na integráciu utečencov z Ukrajiny a vytvorenie bezpečných koridorov nákladnej dopravy.

Centrum pre vzdelávanie a rozvoj v oblasti sociálneho podnikania (SI PLUS) v rámci stratégie EUSDR podporuje sociálnu inováciu. Pracovné fórum oblasti Baltského mora pre udržateľný pracovný život rieši demografické výzvy a podporuje aktívne starnutie a celoživotné vzdelávanie v EUSBSR. Cieľom alpskej stratégie pre sociálnu inováciu je vytvorenie novej vízie sociálnej inovácie s cieľom zvýšiť inovačnú kapacitu regiónov EUSALP prostredníctvom reakcie na nové výzvy. Stratégiou EUSAIR sa podporili investície do zručností a vzdelávania v záujme udržateľného modrého hospodárstva v regióne Jadranského a Iónskeho mora. Určili sa v nej odborné a podnikateľské zručnosti a odborná príprava ako hlavné priority, ktorými sa zaoberá hlavná iniciatíva DES_AIR v rámci piliera udržateľného cestovného ruchu.

Baltské more patrí medzi najviac znečistené vodné plochy v Európe, pričom „záchrana Baltského mora“ je hlavným cieľom stratégie EUSBSR. V rámci projektu BEST [Better Efficiency for industrial Sewage Treatment (lepšia účinnosť čistenia priemyselných odpadových vôd)] sa riešila eutrofizácia aj riziká, ktoré predstavujú nebezpečné látky, a to zlepšením čistenia priemyselných odpadových vôd v regióne Baltského mora. Lepšia predúprava odpadovej vody v mliekarni a syrárni Latvijas Piens (Lotyšsko) viedla k lepším výsledkom čistenia v neďalekej obecnej čistiarni odpadových vôd. Obec Doruchów (Poľsko) vybudovala novú linku na úpravu priemyselnej odpadovej vody, ktorá pomáha zabraňovať eutrofizácii.

V roku 2021 sa vytvorili tri siete pre finančný dialóg stratégie EUSALP (v oblasti energetickej transformácie a konkrétne vodíka, udržateľnej mobility a digitálnych technológií) s cieľom uľahčiť prepojenie medzi činnosťami EUSALP a dostupným financovaním. Práca na začlenení do akčných laboratórií v prípade programov Európskej územnej spolupráce EUSAIR bola úspešná. Rozšíriť by sa mala na všeobecnú politiku súdržnosti a programy IPA III. Výsledkom by malo byť vytvorenie siete riadiacich orgánov a vnútroštátnych koordinátorov nástroja predvstupovej pomoci, ktorá by spolupracovala na vymedzení pojmov alebo referencií, príprave výziev na predkladanie návrhov, informáciách pre príjemcov a v oblasti podpory realizácie spoločných alebo súbežných projektov prispievajúcich k vopred vymedzeným hlavným iniciatívam stratégie EUSAIR. V rámci stratégie EUSBSR siete riadiacich orgánov už existujú v prípade ESF, EFRR, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu (ENRAF). Systematickejší prístup k začleneniu sa v prípade stratégií EUSALP aj EUSBSR očakáva po tom, ako sa nové štruktúry technickej podpory stanú plne funkčnými.

Výročné fóra makroregionálnych stratégií sú dôležitými politickými stretnutiami s vysokým politickým zastúpením. Výročné fórum EUSBSR v roku 2021 otvorila predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová, štyria predsedovia vlád a generálny tajomník OECD. Výročné fóra by sa však v záujme úplného využitia mali dopĺňať o pravidelné ministerské zasadnutia, na úrovni makroregionálnej stratégie alebo na tematickej úrovni, a pravidelnými zasadnutiami poslancov na všetkých úrovniach. Hoci sa pokrok zaznamenáva, aby sa zabezpečila kontinuita, malo by sa zaistiť, že na otázky predložené daným predsedníctvom makroregionálnej stratégie sa nadviaže počas nasledujúceho predsedníctva.

Na podporu výmeny skúseností a najlepších postupov predsedníctva makroregionálnych stratégií spolu s Komisiou a s podporou z programu Interact pokračovali v rozvoji sietí pre spoluprácu, kurzov odbornej prípravy, metód a nástrojov na začlenenie makroregionálnych stratégií do programov financovania EÚ na roky 2021 – 2027. Program Interact s podporou Komisie naďalej podporoval makroregionálnu koncepciu a posilňoval kapacitu vykonávacích orgánov. Pokiaľ ide o makroregionálne stratégie s námornou zložkou, dialóg so stratégiami pre morskú oblasť je nevyhnutnosťou.

Úloha rotujúceho predsedníctva má rastúci význam vo všetkých stratégiách. Týka sa to štátov EÚ aj krajín mimo EÚ, keďže všetkým trom makroregionálnym stratégiám, do ktorých sú zapojené krajiny mimo EÚ (stratégie pre podunajskú oblasť, región Jadranského a Iónskeho mora, alpský región), predsedala alebo bude predsedať krajina mimo EÚ. Vo všetkých štyroch makroregionálnych stratégiách sú v súčasnosti zavedené pevné poradia rotujúcich predsedníctiev, ako aj formát trojice po sebe nasledujúcich predsedníctiev (predchodca/predseda/nástupca). Ich úloha sa zväčšila, najmä prostredníctvom vytvorenia „skupiny štyroch predsedníckych trií“, ktorá sa pravidelne stretáva paralelne s výročným týždňom makroregionálnych stratégií EÚ.

Úloha organizácií občianskej spoločnosti sa postupom času zväčšovala. Naďalej je však potrebné zvyšovať mieru zapojenia týchto organizácií do makroregionálnych stratégií a v záujme spoločných cieľov všeobecnejšie mobilizovať miestne zainteresované strany. V tejto súvislosti by mohlo pomôcť vytvorenie inštitucionalizovaného dialógu s občanmi vo všetkých makroregiónoch. Preskúmať by sa mohli aj spôsoby, akými môžu makroregionálne stratégie riešiť odporúčania vyplývajúce z Konferencie o budúcnosti Európy. Zameranie na mladých ľudí musí okrem toho pokračovať aj po skončení Európskeho roka mládeže a rady mládeže by sa mali zriadiť v rámci každej makroregionálnej stratégie. K zvýšeniu synergií by mohli prispieť zintenzívnené výmeny medzi makroregionálnymi stratégiami, ako aj iné regionálne siete pre spoluprácu.

Pokiaľ ide o začleňovanie mladých ľudí, EUSALP je priekopníckou stratégiou, pričom bola v roku 2021 prvou makroregionálnou stratégiou, v rámci ktorej sa vytvorila rada mládeže. Mladých ľudí zapájala nielen do riadenia stratégie, ale aj do prípravy a vykonávania činností, ktoré majú význam pre makroregión. Mladí ľudia a existujúce mládežnícke organizácie sa okrem toho zapájajú v rámci každoročnej súťaže s názvom Pitch your project, programu letných táborov stratégie EUSALP a budúcej participatívnej online platformy.

Veľkou výzvou pre stratégie EUSAIR a EUSDR je kombinácia viacerých zdrojov finančných prostriedkov EÚ (fondy politiky súdržnosti, IPA III, NDICI a IPARD III), ktoré fungujú podľa rôznych nariadení, metodík, načasovania a v rámci rôznych štruktúr. Hlavní realizátori makroregionálnych stratégií by mali zvýšiť svoje úsilie o zintenzívnenie vzájomnej komunikácie medzi týmito oblasťami a vyvíjať synergie v záujme vykonávania makroregionálnych opatrení a projektov.

Do budúcnosti je dôležité, aby sa realizovali záväzky týkajúce sa začlenenia, ktoré sa prijali na stretnutiach ministrov. Prínosným by okrem toho bolo zapojenie podnikov a MSP s cieľom identifikovať prípady a potenciál (klastre, platformy inteligentnej špecializácie atď.) štyroch makroregiónov. Napríklad, stratégie pre inteligentnú špecializáciu sú v oblasti modrého hospodárstva kľúčovým nástrojom na dosahovanie inovácií, a to po osi dekarbonizácie a digitalizácie. V tejto súvislosti by mohla pomôcť výmena najlepších postupov medzi makroregionálnymi stratégiami. Na uľahčenie procesu by sa mala preskúmať úloha „skupiny štyroch predsedníckych trií“ a programu Interact. Siete orgánov zodpovedných za programovanie (riadiacich orgánov) by sa mali vytvoriť v rámci všetkých makroregionálnych stratégií. Tieto siete zohrávajú významnú úlohu a mali by pôsobiť počas celého obdobia rokov 2021 – 2027 i po jeho skončení.

Komisia v nadväznosti na výzvu Rady v jej záveroch k tretej správe o vykonávaní makroregionálnych stratégií EÚ zorganizovala počas týždňa makroregionálnych stratégií EÚ v roku 2021 sériu workshopov venovaných priamo riadeným programom EÚ. Kontaktné miesta makroregionálnych stratégií sa zároveň zriadili na všetkých GR Komisie. Výsledkom dialógu s Komisiou bolo začlenenie odkazov na makroregionálne stratégie do niektorých pracovných programov priamo riadených programov a existujú prípady výziev, ktoré boli zamerané konkrétne na makroregionálne stratégie. V pracovnom programe LIFE na roky 2021 – 2024 sa podporuje využívanie makroregionálnych stratégií pre strategické integrované projekty nadnárodného rozsahu, ako aj pre koordinované vykonávanie strategických projektov v oblasti ochrany prírody. Podprogram LIFE s názvom „zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu“ v roku 2021 uverejnil prvú výzvu na predkladanie projektov zameranú na makroregionálne stratégie. Na makroregionálne stratégie a makroregionálne tematické siete sa odkazuje v dvoch pracovných programoch Horizont Európa na roky 2021 – 2022 („Rozširovanie účasti a posilňovanie Európskeho výskumného priestoru“ a „Potraviny, biohospodárstvo, prírodné zdroje, poľnohospodárstvo a životné prostredie“).

Vnútroštátni koordinátori a tematickí koordinátori makroregionálnych stratégií by mali v záujme zvyšovania ich zavádzania podporovať realizátorov projektov (napr. makroregionálne subjekty), aby sa zúčastňovali na výzvach na predkladanie projektov, ktoré sa uverejnili priamo v rámci riadených nástrojov EÚ vrátane nových fondov, ako sú nové priame finančné prostriedky nástroja NPE – Digitalizácia. Makroregionálne stratégie by mohol podporovať nástroj technickej podpory za predpokladu, že zahŕňajú návrh a vykonávanie reforiem. Podpora v širokej škále oblastí politiky sa členským štátom poskytuje na požiadanie vrátane súdržnosti a zelenej a digitálnej transformácie a môže sa poskytnúť ako mnohonárodný alebo mnohoregionálny projekt. Napokon, makroregionálne stratégie by mali prispievať aj k vykonávaniu misií EÚ programu Horizont Európa, najmä tých so silným regionálnym rozmerom, ako je misia EÚ na obnovu oceánov a vôd.

8.Monitorovanie a hodnotenie – prebiehajúce práce

Makroregionálne stratégie prinášajú značné množstvo výsledkov, a to od účinkov na vnútornú kapacitu a procesy koordinácie/spolupráce medzi krajinami a regiónmi až po konkrétne nadnárodné projekty/činnosti, ktoré sa vykonávajú alebo podporujú. V praxi je však náročné tieto dosiahnuté výsledky merať a podávať o nich správy.

Preto v rámci všetkých makroregionálnych stratégií prebiehajú iniciatívy na rozvoj monitorovacích systémov. Všeobecný makroregionálny územný monitorovací nástroj, ktorý vypracovala sieť ESPON (Európska sieť na pozorovanie územného rozvoja a súdržnosti) s cieľom pozorovať vývoj trendov a vzorov v rámci všetkých štyroch makroregionálnych stratégií, by sa mal pri hodnotení možností na zlepšenie alebo zmenu zamerania ich cieľov a politík preskúmať všetkými týmito stratégiami. Cenné informácie okrem toho poskytujú scenáre územného vývoja ESPON pre podunajský makroregión a makroregión Jadranského a Iónskeho mora.

Monitorovacia matrica sa v roku 2021 vypracovala v rámci stratégie EUSALP s vymedzenými cieľovými hodnotami a ukazovateľmi. V revidovanom akčnom pláne stratégie EUSBSR na rok 2021 sa stanovuje jej rámec monitorovania a hodnotenia, ktorý skupina vnútroštátnych koordinátorov schválila a uverejnila na webovom sídle EUSBSR. V rámci EUSDR sa nový systém monitorovania zaviedol v roku 2022.

Napriek dosiahnutým výsledkom je potrebné v oblastiach monitorovania a hodnotenia zintenzívniť úsilie. Kľúčové je to pre získavanie kvalitnejších a rozsiahlejších údajov o vplyve makroregionálnych stratégií, a to aj z hľadiska mobilizovaných finančných prostriedkov na vykonávanie stratégií. Komplexné monitorovacie mechanizmy by prispeli aj k udržaniu politickej podpory a pomohli by hlavným realizátorom lepšie pochopiť slabé a silné stránky jednotlivých stratégií.

9.Lepšia komunikácia makroregionálnych stratégií

Komunikačné činnosti štyroch makroregionálnych stratégií sa vo všeobecnosti zameriavali na posolstvá o solidarite a spolupráci v čase vojny a pandémie. Spoločný naratív v roku 2020 vypracovali úradníci pre komunikáciu a odborní referenti spoločne s podporou programu Interact. Šlo o výsledok diskusie o poslaní, vízii a hlavných posolstvách spoločných pre štyri stratégie s cieľom vysvetliť zmysel existencie makroregionálnych stratégií širokému publiku. Naratív sa pretavil do videa, v ktorom sa vysvetľujú výzvy v Európe a úloha makroregionálnych stratégií pri ich prekonávaní.

Svoje komunikačné prostriedky prispôsobili všetky stratégie, a to s dôrazom na digitálne formáty a sociálne médiá. V rámci EUSALP sa vytvorila séria videí na platforme YouTube týkajúca sa solidarity v alpskom regióne. Práca vynaložená na realizácii misie, vízie a hlavných posolstiev s vyčlenenými finančnými prostriedkami na každú stratégiu sa oplatila, pričom priniesla viditeľné výsledky v oblasti komunikačných činností. Cielenejšie publikum viedlo k stanoveniu kľúčových posolstiev, ktoré sa pretavili do konkrétnych digitálnych kampaní.

Týždeň makroregionálnych stratégií EÚ, ktorý zvyčajne prebieha na začiatku každého roka, sa stal najväčším bruselským podujatím venovaným prepájaniu zainteresovaných strán makroregionálnych stratégií na všetkých úrovniach so zástupcami inštitúcií EÚ, výskumných inštitúcií a akademickej obce, organizácií občianskej spoločnosti a občanov. Súčasťou týždňa makroregionálnych stratégií EÚ v roku 2021 boli stretnutia týkajúce sa podpory obnovy po pandémii ochorenia COVID-19, procesu začlenenia a programov financovania z prostriedkov EÚ, ktoré priamo riadi Európska komisia. Týždeň makroregionálnych stratégií v roku 2022 bol zameraný na mladých ľudí, Európsku zelenú dohodu a sociálnu zmenu. Jeho otvorenie obsahovalo vyjadrenie solidarity s Ukrajinou.

Týždeň stredomorského pobrežia a makroregionálnych stratégií je iniciatívou pod vedením Slovinska, v rámci ktorej sa stretávajú hlavní realizátori týchto štyroch makroregionálnych stratégií. Táto iniciatíva sa stala úspešným nástrojom na oslovovanie vnútroštátnych médií aj širokej verejnosti.

V budúcnosti by sa malo pokračovať v práci na informovaní zainteresovaných strán a širokej verejnosti o makroregionálnych stratégiách, pričom by sa mala rozšíriť v rámci makroregionálnych stratégií a medzi nimi, najmä cielenejšou komunikáciou, využívaním synergií, zlepšovaním koordinácie a harmonizáciou.

10.Ďalší postup a závery

Prínos makroregionálnych stratégií k zelenej, digitálnej a sociálnej transformácií je nezanedbateľný. Všetky makroregionálne stratégie naberajú na tempe pri realizácii týchto tém a ak sa posilní ich schopnosť prinášať výsledky, stanú sa politicky relevantnejšími. Relevantnosť týchto stratégií dodatočne posilňujú činnosti, ktoré pomáhajú riešiť súčasné výzvy, ako je vojna na Ukrajine, klimatická kríza a obnova po skončení pandémie.

Makroregionálne stratégie by však mali zvýšiť svoje úsilie aj na podporu nových činností v oblastiach, v ktorých spolupráca na makroregionálnej úrovni prináša pridanú hodnotu, ako aj preskúmať synergie so stratégiami morskej oblasti, a v ktorých by makroregionálne stratégie mohli priniesť riešenia, ktoré je zložité dosiahnuť vo formalizovanejšom kontexte, ako je oblasť energetiky. V dôsledku vojny na Ukrajine sa energetická bezpečnosť ocitla na popredných miestach politického programu Európskej únie, najmä v rámci plánu REPowerEU. Jeho cieľom je diverzifikácia dovozu plynu a zvýšenie energetickej efektívnosti a využívania obnoviteľných zdrojov energie, aby sa do roku 2030 dosiahla nezávislosť od dovozu ruských fosílnych palív. V pracovnom dokumente útvarov komisie k plánu REPowerEU sa konkrétne odkazuje na úlohu makroregionálnych stratégií ako rámcov spolupráce na podporu investícií do vodíkovej infraštruktúry v cezhraničnom, medziregionálnom a nadnárodnom kontexte. Ide o oblasti, na ktoré makroregionálne stratégie musia v nasledujúcich rokoch zamerať svoju pozornosť.