SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o priebežnom hodnotení európskeho programu monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) /* COM/2013/0805 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o priebežnom hodnotení európskeho programu monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) 1. Úvod V tejto správe sa uvádzajú hlavné zistenia a odporúčania priebežného hodnotenia počiatočnej prevádzky programu GMES (ďalej len „program“), odpoveď Komisie na hodnotenie a zoznam opatrení, ktoré sa majú prijať na základe zistení. Komisia v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011-2013)[1] oznamuje priebežné hodnotenie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Keďže ide o priebežnú správu, neposkytuje všetky požadované informácie na úplné hodnotenie ex post, ktoré sa v súlade s nariadením GIO (počiatočná prevádzka GMES – GMES Initial Operations) bude riešiť do konca roka 2015. Z tohto dôvodu v správe prevláda hlavne kvalitatívny prístup k hodnoteniu a navrhuje sa súbor možných ukazovateľov pre budúce hodnotenia. Oneskorenie pri prijímaní tohto opatrenia bolo spôsobené nadmerným odčerpaním zdrojov z dôvodu naliehavej prípravy nariadenia o programe Kopernikus pre prevádzkovú fázu programu a taktiež delegovaného aktu s cieľom vymedziť politiku týkajúcu sa údajov o programe Kopernikus. Príprava nariadenia bola prioritou na zabezpečenie maximálnej kontinuity a stability regulačného rámca pre používateľov programu. Úplná priebežná hodnotiaca správa je uverejnená na webovej lokalite[2] programu Kopernikus a je vždy k dispozícii, aby bol zabezpečený zdroj informácií na prehĺbenie tém, ktoré sú zhrnuté v nasledujúcom texte. 2. Chronológia 2.1. Od programu GMES k programu Kopernikus Po vyhlásení Bavenského manifestu v roku 1998 EÚ prijala strategické rozhodnutie vytvoriť nezávislé európske vesmírne kapacity monitorovania Zeme v roku 2000 na zasadnutí Rady v Göteborgu s cieľom poskytovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prostredníctvom programu GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť). Zámerom bolo, aby bola táto kapacita posilnená a pevne založená na existujúcich výskumných kapacitách v oblasti monitorovania Zeme a vedená Európskou vesmírnou agentúrou (ESA), organizáciou EUMETSAT a jednotlivými členskými štátmi. Od roku 1998 do roku 2013 EÚ a ESA financovali počiatočný vývoj GMES, t. j. investovali do vývoja predprevádzkových služieb, počiatočnej prevádzky GMES a do zložky programu „vesmír“. V júli 2013 Európska komisia prijala návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Európsky program monitorovania Zeme Kopernikus[3]. Zmena názvu na Kopernikus poukázala na prechod od výskumu a predprevádzkovej fázy na plne funkčný program. Hlavným cieľom programu je pod kontrolou EÚ poskytovať súbor samostatných služieb, ktoré umožňujú prístup k presným údajom a informáciám v oblasti životného prostredia a bezpečnosti a ktoré sú prispôsobené potrebám užívateľov, najmä tých, ktorí sú zodpovední za tvorbu, vykonávanie a monitorovanie politík v EÚ a jej členských štátoch. Cieľom investícií EÚ je odstrániť medzery v pozorovaní, poskytnúť prístup k existujúcim prínosom a umožniť rozvoj operačných služieb. Kopernikus zohráva kľúčovú úlohu v realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Program má šesť prevádzkových služieb: monitorovanie morského prostredia, monitorovanie atmosféry, monitorovania krajiny a monitorovanie zmeny klímy, ako aj poskytovanie riadenia mimoriadnych situácií a bezpečnostnej podpory. Kombinácia údajov zo satelitov a senzorov in situ, ako sú bóje, balóny a vzdušné senzory poskytuje včasné a spoľahlivé informácie a prognózy s pridanou hodnotou napríklad na podporu poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, využitia pôdy, mestského plánovania, reakcie na katastrofy, námornej dopravy a na monitorovanie znečistenia ovzdušia. 2.2. Počiatočná prevádzka GMES Program bol zriadený ako dočasný nástroj na premostenie prechodu od predprevádzkových služieb GMES vytvorených počas fázy „budovania“ a financovaných z fondov určených na vesmírny výskum v rámci 7. RP k plnému využívaniu GMES po roku 2013. Program GIO sa oficiálne začal 1. januára 2011 a prvé prevádzkové služby GMES sa začali v apríli 2012. Dve služby, ktoré dosiahli plne funkčný prevádzkový stav, sú služba riadenia mimoriadnych situácií (EMS) a služba monitorovania krajiny. Program sa zameriava na plný reťazec služieb zásahov v núdzových situáciách a monitorovanie krajiny, prístup k údajom a prevádzku infraštruktúry a vývoj produktov. Dôvody poskytovania financovania do týchto oblastí: i) zaistiť kontinuitu prípravných akcií GMES[4], ii) riešiť naliehavú potrebu máp núdzových situácií a služieb a iii) uznať, že súkromní poskytovatelia služieb by ukončili svoju činnosť bez kontinuity. 2.3. Program priebežného hodnotenia Priebežné hodnotenie, ktoré vychádza z údajov zozbieraných prostredníctvom výskumu a rozhovorov uskutočnených v roku 2012, nechala vypracovať Komisia a vykonalo ho Stredisko pre strategické a hodnotiace služby. Cieľom bolo poskytnúť hodnotenie vykonávania programu a najmä: · Posúdiť relevantnosť (a konzistentnosť), efektívnosť, účinnosť (a dosah), pridanú hodnotu a udržateľnosť realizácie programu. · Posúdiť dosiahnutý pokrok v súvislosti s osobitnými cieľmi politík týkajúcich sa programu GMES: politiky v oblasti údajov a informácií, bezpečnostnej politiky, fóra používateľov GMES, výboru GMES, bezpečnostnej rady atď. · Poskytnúť informácie pri príprave na program GMES po roku 2013. V čase hodnotenia služby ešte neboli plne funkčné, a preto sa hodnotenie zameriava aj na posúdenie pokroku vo všeobecnosti, napr. rozsahu, v akom Komisia zohráva celkovú efektívnu koordinačnú úlohu a do akej miery novozaložené fórum používateľov GMES splnilo svoje ciele. 3. Hlavné zistenia hodnotenia Táto správa vychádza zo štruktúry externej priebežnej hodnotiacej správy. Jej hlavným zameraním sú operačné aspekty programu, konkrétne služby riadenia mimoriadnych situácií a služby monitorovania krajiny. Zostávajúce služby boli buď predprevádzkové, t. j. založené na výskumných projektoch financovaných z prostriedkov 7. RP alebo vo fáze návrhu. Toto je prípad projektov 7. RP MyOcean2 a MACCII pre námorné a atmosférické zložky. Bezpečnostná služba a služba pre zmenu klímy nemajú jednotný referenčný projekt, ale môžu vychádzať z výsledkov širokej škály výskumných projektov a vnútroštátnych iniciatív. Správa analyzovala zložku „vesmír“ len z pohľadu nákupu údajov pochádzajúcich z podporných misií na základe požiadaviek vyjadrených prostredníctvom mechanizmu skladovania údajov (Date Warehouse – DWH), ktorý bol dohodnutý s ESA (keďže na výrobe špecializovaných satelitov Sentinel sa ešte pracovalo). 3.1. Operačné služby GMES 3.1.1. Riadenie mimoriadnych situácií (EMS) Služba mapovania EMS zavedená v apríli 2012 je veľmi dôležitá z hľadiska potrieb vnútroštátnych agentúr civilnej ochrany a širšieho okruhu používateľov. Z tohto dôvodu sa potreby používateľov zohľadnili pri tvorbe, testovaní a validácii EMS. Vo výsledkoch predložených Komisii sa vyzdvihli skúsenosti získané prostredníctvom služby linkER[5] v rámci prípravnej akcie GMES a predprevádzkového projektu SAFER[6]. Služby boli účinné pri začleňovaní kumulatívnych praktických skúseností a poznatkov vychádzajúcich z niekoľkoročného sledovania potrieb užívateľov v oblasti reakcie na mimoriadne situácie prostredníctvom zameraných tematických seminárov, pracovných skupín a stretnutí užívateľov, ktoré sa organizovali v rámci predchádzajúcich projektov. Dátové produkty vyvinuté prostredníctvom mapovania EMS naznačujú silnú kontinuitu s produktmi vyrábanými v rámci predprevádzkového projektu 7. RP SAFER, hoci sa uskutočnili niektoré zmeny, ktoré sú spojené so špecifikáciami pre novú prevádzkovú službu. Dôležitým úspechom projektu mapovania EMS je dostupnosť plne funkčnej služby schopnej poskytovať dátové produkty v režime rýchlej aj bežnej prevádzky od zavedenia služby. Keďže však v čase hodnotenia bežný režim ešte nebol aktivovaný, predpokladalo sa, že rýchly režim bude mať väčší vplyv na pomoc používateľom najmä v oblasti civilnej ochrany. Používatelia služby vyjadrili veľkú spokojnosť s konečným vyhotovením snímok. Avšak niektorí aktéri civilnej ochrany používajúci dátové produkty mapovania EMS uviedli, že by chceli mať prístup k základným súborom údajov prostredníctvom skladu údajov (DWH) ESA, ktorý poskytuje prístup k satelitným údajom z podporných misií, aby mohli integrovať tieto údaje do svojich prevádzkových postupov. Služba mapovania EMS by mohla byť účinnejšia, keby sa vesmírna zložka v prípade potreby doplnila v rýchlom režime veľmi vysokým rozlíšením údajov in situ pre osobitné druhy mimoriadnych situácií (napr. diaľkové letecké snímanie údajov v prípade zemetrasenia). Je potrebné vyvíjať neustále úsilie v službe mapovania (v rýchlom režime) s cieľom zlepšiť rýchlosť získavania údajov EMS po aktivácii tejto služby. Sieť národných kontaktných miest (NFP) zriadená prostredníctvom prípravnej akcie linkER a koordinovaná monitorovacím a informačným centrom GR ECHO zohráva kľúčovú úlohu pri šírení dátových produktov služby mapovania príslušným aktérom na regionálnej a subregionálnej úrovni. Tieto akcie sa ukázali ako veľmi dôležité pre usporiadanie reakcií používateľov, ale v niektorých členských štátoch sa v tejto oblasti vyžaduje intenzívnejšia spolupráca. 3.1.2. Služby monitorovania krajiny Dátové produkty celoeurópskej zložky služby monitorovania krajiny sú vysoko relevantné pre identifikované potreby európskych a národných tvorcov environmentálnej politiky a verejných orgánov zodpovedných za environmentálne monitorovanie a podávanie správ. Produkty predpokladané v rámci globálnej zložky služby monitorovania krajiny sú tiež veľmi relevantné, pretože je dôležité, aby bolo možné monitorovať vegetáciu a rôzne iné biologické parametre pravidelne s cieľom informovať jednotlivé oblasti politiky EÚ, ako je poľnohospodárstvo a medzinárodný rozvoj, v ktorých má EÚ globálne záväzky. Je rovnako dôležité prispievať ku globálnym iniciatívam výmeny vesmírnych informácií, ako napríklad v rámci Globálneho systému systémov pre pozorovania Zeme (GEOSS). Fáza racionalizácie vo vývoji špecifických produktov bola dôležitá na zabezpečenie čo najväčšej rovnorodosti výstupov. Na dosiahnutie plne funkčnej prevádzky je však dôležité, aby sa podrobné špecifikácie produktu uverejňovali na začiatku trvania zmlúv o poskytovaní služieb. Hodnotenie v tejto súvislosti podčiarkuje potrebu presnejšej špecifikácie požiadaviek pozorovania (napr. prostredníctvom špecifikácie problémov sezónneho charakteru vegetácie v skladoch údajov, pokiaľ ide o požiadavky na satelitné údaje). Hoci budúce satelity Sentinel poskytnú údaje so stredným rozlíšením, v rámci služieb sa ukázala rastúca potreba veľkého objemu údajov s vysokým rozlíšením. Plán obstarávania údajov, ktorý v súčasnosti koordinuje ESA, je založený na požiadavkách na sklad údajov a v budúcnosti bude udržiavaný a vylepšený pre tento druh údajov. Služba monitorovania krajiny zaznamenala dlhšiu fázu definovania ako sa očakávalo, pokiaľ ide o rozvoj tematických produktov, a zefektívnenie procesu si vyžiadalo zosúladenie informácií získaných od rôznych dodávateľov služieb v rôznych geografických oblastiach. Pokiaľ ide o rýchlosť získavania celoeurópskych produktov týkajúcich sa pozemných údajov, problémy pretrvávajú. Globálna zložka služby monitorovania krajiny má potenciál, aby podporila tvorbu politík, najmä vonkajších politík EÚ v oblastiach, ako je poľnohospodárstvo, potravinová bezpečnosť, životné prostredie, dezertifikácia, monitorovanie suchých oblastí a riešenie zmeny klímy na medzinárodnej úrovni. Služba by mala tiež pomôcť EÚ dosiahnuť svoje existujúce európske záväzky v rámci medzinárodných zmlúv a dohovorov prispením k systému GEOSS, a tým splniť medzinárodné záväzky EÚ týkajúce sa systémov pozorovania Zeme. Iniciatívy ako databáza používateľských aplikácií Európskej environmentálnej agentúry (EEA) Corine Land Cover sú dobrým príkladom rôznych spôsobov používania základných produktov programu Kopernikus v neskorších fázach. 3.2. Zapojenie používateľov, rozvoj v neskorších fázach a prístup k údajom Zistilo sa, že program má najväčší význam pre potreby užívateľov, najmä na európskej a vnútroštátnej úrovni. Celoeurópske údaje sú potrebné na tvorbu politiky založenej na dôkazoch prostredníctvom vesmírneho pozorovania, monitorovania a podávania správ v kritických oblastiach, ako je napríklad plnenie kľúčových európskych cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a monitorovanie vplyvu zmeny klímy. Panuje všeobecná zhoda, že program prináša pridanú hodnotu, pretože poskytuje údaje na európskej úrovni, ktoré sú jednotné a porovnateľné, hoci GMES by sa mohol zlepšiť v niektorých oblastiach (napríklad jasnejšou politikou v oblasti údajov, ľahším prístupom k údajom). Je potrebné zabezpečiť primerané zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, ktoré presne nevedia (najmä v niektorých nových členských štátoch), ako by sa mohli uplatňovať produkty GMES tak, aby spĺňali ich potreby pri rozvoji lokalizovaných služieb pre občanov. Z hodnotenia vyplýva celkovo pozitívny obraz, pokiaľ ide o zapojenie používateľov: zdá sa, že ich zaujímajú výsledky a získavanie údajov od oboch prevádzkových služieb financovaných v rámci programu. Napriek krátkodobým výzvam má program Kopernikus potenciál na vytváranie pracovných miest a na podporu hospodárskeho rastu prostredníctvom rozvoja služieb pozorovania Zeme v strednodobom a dlhodobom horizonte. Rovnako je potrebné, aby sa tento potenciál účinnejšie využil pomocou spätnej väzby o potenciálnom používaní údajov od verejných orgánov (najmä na regionálnej a miestnej úrovni). Okrem toho sú potrebné ďalšie úpravy údajov (a zahrnutie doplňujúcich tematických súborov údajov) skôr ako sa potvrdí, že produkty zodpovedajú potrebám používateľov na miestnej a regionálnej úrovni. V tomto štádiu rozvoja sa môžu objaviť nové subjekty vstupujúce do hodnotového reťazca poskytovania údajov a rozvíjajúce nadväzujúce služby s pridanou hodnotou. V hodnotiacej správe sa uznáva, že existuje potenciál vývoja nadväzujúcich trhov a zároveň sa odporúča zabezpečiť kontinuitu rozvoja programu a poskytovania služieb. Z údajov EEA vyplýva, že sprístupnenie dátových produktov online, ktoré integrujú údaje GMES s údajmi z iných zdrojov (napr. Corine Land Cover Image 2006[7] a Urban Atlas[8]), už podnietilo vývoj nadväzujúcich služieb vo verejnom sektore. Dostupnosť kvalitných a včasných referenčných údajov a údajov in situ správa označila za kľúčové pre úspech. Prostredníctvom rámca INSPIRE[9] sa dosiahol pokrok v odstraňovaní zostávajúcich technických prekážok pri harmonizácii národných referenčných údajov, ale ešte veľa sa musí vykonať. V neskorších fázach rozvoja sa identifikovali tieto prekážky: nedostatočné vedomosti a informovanosť MSP o prístupe k údajom, neistota týkajúca sa potenciálnej veľkosti a rozsahu verejných trhov v prípade služieb využívajúcich údaje, cesty prístupu na trh a otázka dostatočného dopytu (a platobnej schopnosti) na vytváranie úspor z rozsahu. Neistota odvodená z rizikového financovania bola odstránená napriek tomu, že rozpočet programu Kopernikus, ktorý bol schválený vo VFR je nižší ako pôvodný návrh Komisie. Nové nariadenie o programe Kopernikus aj budúce riadenie programu sa navrhujú s cieľom prispôsobiť sa tejto situácii a zabezpečiť kontinuitu potrebnú na to, aby investície zainteresovaných strán smerovali do využívania údajov z programu Kopernikus. 3.3. Hlavné výsledky hodnotenia Hodnotenie celkovo potvrdilo relevantnosť, účinnosť a efektívnosť programu. Je zrejmé, že cieľ zaviesť prvé prevádzkové služby sa už podarilo dosiahnuť. Hoci nariadenie o programe bolo prijaté pred stratégiou Európa 2020, pokiaľ ide o súdržnosť, program je v súlade s cieľmi stratégie v oblasti podpory inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, napríklad prostredníctvom rozvoja nadväzujúcich služieb, ktoré budú prispievať k rastu a tvorbe pracovných miest. Existujú však prekážky plného využitia potenciálu vzhľadom na nedostatočnú informovanosť podnikov a rovnako existuje dopyt po údajoch s vyšším rozlíšením. Hoci je možno predčasné urobiť celkové hodnotenie, všeobecne sa dá zhrnúť, že dve hlavné prevádzkové služby vytvorené prostredníctvom programu by mali dosiahnuť dobrý pomer výsledkov a nákladov. V hodnotení ex post, ktoré sa uskutoční v roku 2015, bude potrebné posúdiť ďalšie vplyvy. Zainteresované strany boli veľmi spokojné s celkovým riadením a vykonávaním postupov v rámci programu. Z výsledkov rozhovorov je potrebné spomenúť skutočnosť, že väčšina používateľov potvrdila záujem o služby, ktoré sú už v prevádzke, ako aj o prierezové produkty z celkového súboru prevádzkových služieb. Hodnotenie ukázalo, že pre časť používateľov existujú alternatívy k programu GMES. Môžu byť na vnútroštátnej úrovni, čím program stráca európsku perspektívu alebo nemusia byť voľne dostupné tak, ako budú produkty zo služieb GMES a údaje zo satelitov Sentinel. Používatelia boli spokojní s delegovaním špecifických úloh týkajúcich sa rozvoja dvoch služieb GMES na JRC, EEA a monitorovacie a informačné centrum GR ECHO. Napríklad JRC a EEA sprístupnili potrebnú technickú expertízu s cieľom riadiť rozvoj služby mapovania EMS a pozemných služieb a zabezpečiť primeranú koordináciu pri určovaní potrieb údajov a snímok pre Európsku vesmírnu agentúru (ESA). Aby sa však zabezpečilo, že sklad údajov, ktorý riadi ESA, poskytuje údaje vhodné na svoj účel, je potrebná ďalšia spolupráca. Pozitívne bola hodnotená práca zodpovedného útvaru Komisie a ocenená aj kontinuita medzi výskumnými projektmi a predprevádzkovými službami. Napriek tomu sa zdôraznila potreba lepšieho stanovovania priorít. Podľa celkového hodnotenia program predstavuje účinný mechanizmus na dosiahnutie plne prevádzkyschopných služieb. Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia sa podarilo vytvoriť len dve zo šiestich plánovaných služieb v tejto skorej fáze. Toto rozhodnutie sa považuje za vhodné, keďže poskytlo rámec na ďalšie financovanie ostatných služieb v predprevádzkovom prostredí. Európska pridaná hodnota programu sa jasne ukázala v tom, že zodpovedá potrebám cezhraničných používateľov služieb monitorovania Zeme v sektoroch riadenia mimoriadnych situácií a monitorovania krajiny. Pre tvorcov politiky a verejných používateľov sú mnohé potreby týkajúce sa monitorovania Zeme vo svojej podstate cezhraničného charakteru, pretože členské štáty majú spoločnú zodpovednosť za monitorovanie hraničných oblastí a vzájomné prepojenie rôznych regiónov. Jednotlivé krajiny majú podobné environmentálne alebo mestské charakteristiky, napr. monitorovanie biodiverzity na riečnych brehoch, výzvy plánovania miest medzi mestami podobnej veľkosti. Európske databázy by pomocou prístupu „postupne zaradiť, vyradiť“ mohli časom zahrnúť príspevky z vnútroštátneho mapovania, katastra nehnuteľností a katastrálnych úradov. Závisí zo však od toho, či sa vyriešia zostávajúce problémy súvisiace s nedostatočnou harmonizáciou údajov. V prechodnom období musia súčasne fungovať oba typy súborov údajov, a to s náležitým prepojením a interoperabilitou medzi oboma, tiež vďaka procesu INSPIRE. 4. Hlavné odporúčania a plánované následné opatrenia Komisia získala z hodnotenia užitočné skúsenosti. Snaží sa neustále zlepšovať implementáciu programu a zohľadniť odporúčania pri návrhu a realizácii plne prevádzkovej fázy. Hodnotenie takisto poskytlo dôležité praktické usmernenia na prípravu návrhu nového nariadenia o programe Kopernikus [COM (2013) 312 final/2 z 12. júla 2013], pokiaľ ide o rozvoj politiky v oblasti údajov a požiadavky na identifikáciu údajov (t. j. skladu údajov). Európska komisia a Európska vesmírna agentúra v súčasnosti vedú diskusie o novej verzii skladu údajov (DWH) s cieľom reagovať na potrebu lepšieho systému na kupovanie údajov pre riadenie mimoriadnych situácií a služby monitorovania krajiny. V dokumente sa jasne uvádza potreba zlepšiť aktuálnosť, rozlíšenie a spôsob získavania údajov. Navyše pokiaľ ide o aktuálnosť služby EMS, medzi poskytovateľom služby, ESA a EK sa konajú stretnutia, ktoré majú pomôcť pochopiť zodpovednosť a identifikovať možné problémové miesta s cieľom zlepšiť celkovú výkonnosť služby. Pochybnosti vznikajú pri hodnotení otázky týkajúcej sa budúcej úlohy fóra používateľov, ktorá sa nesmie spájať s úlohou výboru GMES, aby nedošlo k ohrozeniu úlohy fóra používateľov poskytujúceho napojenie na systém správy medzi Komisiou, členskými štátmi a „skutočnými“ koncovými užívateľmi. V súčasnom návrhu nariadenia o programe Kopernikus sa fórum používateľov nespomína, pretože nespĺňa štandardné pravidlá komitológie. Naďalej sa však zachová pravidelná účasť zúčastnených strán[10], najmä na úrovni služby a s viac špecializovanými skupinami používateľov. Pokiaľ ide o administratívne a spravodajské zaťaženie zainteresovaných strán, požiadavky sa nezdali byť veľmi náročné. Prevádzkovatelia služby nemali nijaké osobitné otázky týkajúce sa množstva informácií požadovaných počas vykonávania zmlúv o poskytovaní služieb. Avšak v čase realizácie hodnotenia rámec pre monitorovanie a súbor ukazovateľov pre GMES ešte neboli úplne schválené a implementované. Hodnotiteľ vykonal prieskum ukazovateľov určených na meranie budúcich príspevkov programu k dosiahnutiu politických cieľov súvisiacich s programom Kopernikus. Bude to dôležité pri posudzovaní výkonnosti programu v plnej prevádzke, ako napr. Kopernikus a zahrnuté do budúcich dohôd o službe. Keďže služby a údaje sa už používajú v rôznych oblastiach politiky, výsledky hodnotenia sú zaujímavé všeobecne pre útvary Komisie, osobitne pre tieto GR: AGRI, CLIMA, ESVČ, ECHO, ENV, MARE a REGIO. Okrem toho Európska agentúra pre životné prostredie (EEA) a JRC môžu využívať výsledky hodnotenia v ich súčasnej úlohe technických koordinátorov pre službu riadenia mimoriadnych situácií GMES a službu monitorovania krajiny. V súlade s odporúčaniami bol navrhnutý rozvoj služieb s cieľom využívať synergie a vyhnúť sa duplicite. Podľa hodnotiteľa doteraz existuje tendencia zamerať sa viac na zložku vesmír na úkor zložky in situ a zložiek služieb. Za kľúčový fakt na zabezpečenie dostatočných finančných zdrojov služieb a doplnenie chýbajúcich údajov sa považuje väčší záujem zo strany politických predstaviteľov, pretože tieto prvky sú rozhodujúce pre konečný úspech programu. V rámci Komisie došlo k reorganizácii, aby sa zabezpečilo, že infraštruktúra a služby dostanú náležitú pozornosť. V súčasnosti existujú dve oddelenia, z ktorých každé sa venuje jednej oblasti v rámci programu Kopernikus. Okrem toho navrhované nariadenie o programe Kopernikus reaguje na odporúčania značným navýšením financovania služieb. Hodnotiteľ zdôraznil potrebu dokončiť politiku v oblasti údajov a informácií. Strany zainteresované na programe Kopernikus a najmä súkromný sektor, ktorý je menej informovaný, potrebujú jasný obraz o tom, ako bude koncepcia „úplného a verejného prístupu k údajom“ fungovať v praxi. Komisia nedávno prijala delegované nariadenie[11] o politike v oblasti údajov, ktoré objasňuje tieto otázky. [1] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 z 22. septembra 2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013). Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 1. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013) 312 final/2 z 12. júla 2013. [4] Na obdobie rokov 2008 – 2010 bol na prípravné akcie GMES vyčlenený rozpočet vo výške 10,2 milióna EUR. Podporili sa z neho tri ročné výzvy na predloženie ponúk v trvaní troch rokov, ktoré viedli k financovaniu piatich prípravných projektov. [5] linkER je prípravná akcia určená na podporu prevádzky produktov služby GMES na riadenie mimoriadnych situácií v celej Európskej únii. [6] Cieľom projektu SAFER je implementácia predprevádzkových verzií služby riadenia mimoriadnych situácií. [7] V roku 1985 začal v Európskej únii fungovať program Corine. Corine znamená „Koordináciu informácií o životnom prostredí“. Bol to prototyp projektu zaoberajúci sa množstvom rôznych otázok životného prostredia. Databázy Corine a niekoľko jeho programov prevzala EEA. [8] Urban Atlas poskytuje celoeurópske porovnateľné údaje o využití krajiny a krajinnej pokrývke vo veľkých mestských oblastiach s viac ako 100 000 obyvateľmi podľa definície projektu Mestský audit (Urban audit). Údaje geografických informačných systémov možno stiahnuť spolu s mapou pre každú mestskú oblasť a správou s metaúdajmi. [9] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire). [10] COM(2013) 312 final/2 z 12. júla 2013, čl. 2 odsek 2, čl. 2 odsek 3. [11] Delegované nariadenie Komisie z 12. júla 2013, dokument C(2013) 4311 final.