SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 16.12.2008 
SEK(2008) 3048  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprievodný dokument k   
 
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
„Aktualizovaný strategický rá mec európskej spolupráce 
v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy“ 
 
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
{KOM(2008) 865 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 3047} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU AKTUALIZOVANÉ HO STRATEGICKÉHO 
RÁMCA EURÓPSKEJ SPOLUPRÁCE V OBLASTI VZDELÁVANIA A ODBORNEJ 
PRÍPRAVY 
Toto hodnotenie vplyvu sprevádza oznámenie Komi sie o aktualizovanom strategickom rámci 
európskej spolupráce v oblasti vz delávania a odbornej prípravy. Rada pre vzdelávanie vyzvala 
Komisiu, aby predložila taký návrh v k ľúčových správach, ktoré schválila Európska rada 
v marci 2008.  
Vzdelávanie a odborná príprava sú nezastupite ľným faktorom lisabonskej stratégie a jej 
otvorená metóda koordinácie (pracovný program  „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“) 
priniesla konkrétne výsledky – zvýšila ú časť krajín na európskej spolupráci aj ich výhody 
plynúce z tejto spolupráce a zr edukovala bariéry brániace ob čanom v mobilite a celoživotnom 
vzdelávaní. Zásadné problémy a slabé miesta  vnútroštátnych systémov však pretrvávajú, ako 
sa to uvádza v spolo čnej správe Rady a Komisie z roku 2008 o realizácii pracovného 
programu1 a ako to vidie ť z nedostato čného pokroku pri plnení piatich referen čných hodnôt 
schválených v rámci sú časnej OMK. Z týchto výsledkov a zo spätnej väzby získanej 
z konzultácií s členskými štátmi a zainteresovanými európskymi organizáciami, ktorá sa 
uskutočnila v kontexte tohto hod notenia vplyvu, vyplýva, že ex istuje potreba zlepši ť 
vnútroštátnu realiz áciu, a tým aj vplyv OMK na vnútroštátne systémy, zabezpe čením 
silnejšieho zamerania na bezprostredné priority, vä čšej politickej angažovanosti 
a zviditeľnenia, lepšieho zaangažovania za interesovaných strán, ú činnejšieho vzájomného 
učenia a silnejšej koordinácie ce loživotného vzdelávania vo všetkých odvetviach vzdelávania 
a odbornej prípravy.  
Čo sa týka celkových budúcich výziev v oblas ti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, 
politické problémy súvisiace so znalostnou ekonomikou, demografickými zmenami a globalizáciou, ktoré pod čiarkuje lisabonská stratégia, pr etrvávajú. Do popredia sa okrem 
toho dostali aj otázky, ako napr. migrácia a udržate ľnosť. Existujú vážne riziká nepomeru 
medzi ponukou zru čností a dopytom po nich, pri čom hrozí nedostatok vysoko 
kvalifikovaných pracovníkov a nedostato čná úrove ň kvalifikácií ľudí s nízkou úrov ňou 
zručností. Preto je potrebné zvyšova ť úroveň zručností pracujúcej populácie a skupín 
ohrozených sociálnym vylú čením. Hospodárske dôkazy potvr dzujú rozsiahle výhody, ktoré 
investície do vzdelávania a odborne j prípravy poskytujú hospodárstvu, spolo čnosti 
a jednotlivcom, pokia ľ ide o zamestnate ľnosť, znalosti a inovácie, sociálne za čleňovanie 
a občianstvo vrátane znižovania kriminality a zlepšovania zdravia. 
Výsledky rozsiahlej konzultáci e krajín, sociálnych partner ov a zainteresovaných strán 
o výsledkoch sú
časnej OMK v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú vo ve ľkej miere 
priaznivé. Celkové výzvy a ciele, ktorými sa zaoberá OMK, platia i na ďalej. Krajiny však 
zároveň odporúčajú úpravu pracovných metód, aby sa zvýšilo ich zameranie a ú činnosť.  
                                                 
1 Spolo čná správa Rady a Komisie z roku 2008 o r ealizácii pracovného programu „Vzdelávanie 
a odborná príprava 2010“ pod názvom „Poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivos ť 
a inováciu“ (február 2008), Ú. v. C 86/1 z 5.4.2008. 
SK 3   SK Na základe uvedených výziev sa pre aktualizov aný strategický rámec európskej spolupráce 
v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy vymedzi li tri ciele: zvyšov anie celkovej úrovne 
zručností (dlhodobý cie ľ), podpora krajín v ich reformách vzdelávania a odbornej prípravy 
(strednodobý cie ľ) a nakoniec osobitné prvky zlepšovania ú činnosti a vplyvu OMK, najmä 
prostredníctvom lepšieho zameran ia, politickej vôle a zvidite ľnenia, zaangažovania 
zainteresovaných strá n, partnerského u čenia a horizontálnej koordinácie vo všetkých 
odvetviach vzdelávania a odbor nej prípravy (krátkodobý cie ľ). 
Do úvahy sa berú štyri možnosti politiky: pokra čovať v prácach pod ľa lisabonskej stratégie 
bez osobitnej OMK pre vzdelá vanie a odbornú prípravu, pokra čovať v súčasnej situácii (t. j. 
v pracovnom programe „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ v jeho sú časnej 
podobe), aktualizovaný strategický rámec a širšia a hlbšia OMK. Každá z týchto možností si 
od krajín vyžaduje odlišný druh záväzkov a iné množstvo práce, pokia ľ ide o aktivity 
spolupráce, avšak všetky rešpektujú zásadu subsidiarity a sú úmerné hlavným výzvam 
v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy v rá mci širšieho kontextu lisabonskej stratégie 
a obnovenej sociálnej agendy.  
Ohodnoti ť vplyv OMK na vnútroštátnu t vorbu a konvergenciu politík je pri všetkých štyroch 
možnostiach náro čné. Obzvláš ť ťažké je získa ť presvedčivé dôkazy o vo ľnom prepojení 
medzi OMK a výsledkami vnútroštátnych politík, pokia ľ ide o kvantifikovate ľné výsledky 
(napr. vo vz ťahu k zvyšovaniu úrovne zru čností meranej pokrokom vo vz ťahu k referen čným 
hodnotám). V kvalitatívnom vyjadrení doterajšie skúsenosti a konzultácie potvrdzujú, že súčasnú OMK členské štáty a zainteresované strany jasne vnímajú ako prínosnú pre rozvoj 
vnútroštátnej politiky, avšak existujú aj oblasti, kde je nutné zlepšenie. Posil ňovaním jej 
úč
innosti prostredníctvom aktualizovaného stra tegického rámca alebo širšej a hlbšej OMK 
(možnosť 3 alebo 4) by sa teda s najvä čšou pravdepodobnos ťou zvýšil celkový vplyv na 
reformu vnútroštátnych systém ov prispievajúcich k lisabonske j agende a obnovenej sociálnej 
agende. 
Aj keď každá z možností má svoje výhody, iba vyprac ovanie aktualizovaného strategického 
rámca (možnos ť 3) spĺňa požiadavky, aby OMK mala vä čší vplyv na vnútroštátne reformy 
systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aby sa stala ú činnejším nástrojom spolupráce 
a vývoja politiky. Umož ňuje vymedzi ť ciele politiky, ktoré korešpondujú so všetkými 
výzvami identifikovanými zo strany členských štátov a zaintere sovaných strán a zárove ň 
reaguje na požiadavky na zmeny prac ovných metód používaných v OMK. Kone čne, táto 
možnosť je zárove ň realizovate ľná. 
Mechanizmy monitorovania a posudzovani a vplyvu na vnútroštát nu tvorbu politiky, 
konvergenciu politiky a výsledky politiky OMK vo vzdelávaní a odbornej príprave už 
existujú v podobe dvojro čných spolo čných správ o pokroku a každoro čných správ 
o ukazovate ľoch a referen čných hodnotách. Ich ú činnosť by sa posilnila výraznejším dôrazom 
na tematické priority v spolo čných správach, zahrnutím hodnoten í krajín, zlepšenou spätnou 
väzbou od členských štátov o fungovaní OMK a siln ejším zaangažovaním zainteresovaných 
strán.