Osobitná správa Finančná pomoc 
poskytnutá krajinám 
s ťažkosťamiSK 2015  Č. 18
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3178-9 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/28177 QJ-AB-15-016-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3227-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/695199 QJ-AB-15-016-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3225-0 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/303925 QJ-AB-15-016-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Finančná pomoc 
poskytnutá krajinám 
s ťažkosťami
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 18
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét ­
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom zohľadňuje riziká pre výkonnosť či zhodu, výšku súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora IV (predsedá jej člen EDA Milan Martin Cvikl), ktorá sa špecializuje 
na kontrolu v oblasti príjmov, výskumu a vnútorných politík a inštitúcií a orgánov Európskej únie. Audit viedol člen EDA 
Baudilio Tomé Muguruza, pomáhali mu vedúci jeho kabinetu Daniel Costa de Magalhães a Ignacio García de Parada, 
atašé kabinetu; Zacharias Kolias, riaditeľ; Josef Jindra, vedúci tímu; Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova; 
Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin, Kristian Sniter, audítori.
Zľava doprava: D. Lebrun, I. García de Parada, K. Sniter, J. Jindra, G. Diana, 
B. Tomé Muguruza, A. Savin, D. Hristova, Z. Kolias, M. Fians, D. Costa de Magalhães.
03
 Obsah
Bod
 Skratky
I – XIX Zhrnutie
1 – 26 Úvod
1 – 7 Kríza štátneho dlhu v členských štátoch EÚ
8 – 18 Návrh a realizácia
8 – 10 Návrh programu
11 – 15 Podmienky
16 – 18 Vykonávanie
19 – 26 Finančné zdroje
19 – 23 Financovanie programu
24 – 26 Požičiavanie na trhoch
27 – 32 Audítorský prístup
33 – 47 1. časť – Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, ktorá vypukla
33 – 44 Komisia podcenila rozsah fiškálnej nerovnováhy v období pred krízou
35 – 40 Verejné rozpočty podľa odhadov Komisie sú silnejšie než v skutočnosti
41 – 44 V hodnoteniach sa podhodnotili potenciálne fiškálne riziká
45 – 47 Komisia následne nebola pripravená na riadenie programu
04 Obsah
48 – 114 2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
50 – 96 V procesoch Komisie neboli vždy zahrnuté dostatočné kontrolné a vyvažujúce opatrenia
52 – 54 Komisia zvyčajne konala dôkladne pri získavaní potrebných informácií na účely monitorovania
55 – 70 Programové prognózy uvádzajú rozsiahle kontroly jednotnosti v návrhu programu, ale mnoho upozornení 
sa neoverilo
71 – 75 Črty programu mali všeobecne spoľahlivý základ, niekedy však chýbali dôležité záznamy
76 – 79 Komisia sa niekedy odchýlila od rozhodnutí Rady
80 – 92 S krajinami sa nezaobchádzalo rovnakým spôsobom
93 – 96 Nedostatky riadenia programu v dôsledku nedostatočných kontrol
97 – 107 Časom sa programové dokumenty zlepšili, stále sa však vyskytujú nedostatky
97 – 99 Zlepšenia kvality programových dokumentov
100 – 107 Slabé stránky pri monitorovaní a vykazovaní súladu s požiadavkami
108 – 114 Spolupráca s ostatnými partnermi bola len neformálna
115 – 136 3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj napriek tomu, že pre 
pôvodné podmienky bolo ťažké byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
117 – 122 Upisovanie emisie dlhopisov prebehlo v poriadku
117 – 118 Náklady dlhu v súlade s partnerskou úrovňou
119 – 122 Emisné cenové úrovne boli niekedy vyššie ako pôvodné usmernenie bánk
123 – 136 Pre okolnosti bolo najskôr ťažké vždy dodržiavať najlepšie postupy
137 – 178 4. časť – Programy splnili svoje ciele
138 – 143 Nie je dôvod zvýšiť celkové financovanie
138 – 141 Finančné prostriedky sa ukázali ako postačujúce, len v dvoch členských štátoch bola situácia hraničná
142 – 143 Určité členské štáty dostali výhodnejšie finančné podmienky, ako sa pôvodne predpokladalo v úvodnom 
návrhu
05 Obsah
144 – 154 Aktualizované cieľové deficity sa zväčša, nie však vždy udržateľne dosiahli
144 – 148 Revidované ročné cieľové deficity sa až na niekoľko výnimiek splnili
149 – 152 Všetky krajiny si zlepšili svoje fiškálne postavenie, ale v rôznej miere
153 – 154 Krajiny využívali jednorazové opatrenia
155 – 164 Miera dodržiavania podmienok bola vysoká
155 – 158 Členské štáty napokon splnili aspoň 80 % podmienok
159 – 164 Programami sa urýchlili reformy, niekedy sa však želaný účinok neprejavil
165 – 178 Ako sa krajinám podarilo zvýšiť konkurencieschopnosť?
165 – 172 Zvýšenie konkurencieschopnosti, ale v rozličnej miere
173 – 174 Vnútorná devalvácia sa uskutočnila formou úpravy miezd novoprijatých zamestnancov
175 – 178 Devízové pôžičky naďalej problematické
179 – 204 Závery a odporúčania
179 – 180 Dohľad v období pred krízou
181 – 192 Procesy riadenia programu
193 – 194 Operácie požičiavania
195 – 204 Úspechy programu
 Príloha I – Dôvody žiadostí o pomoc
 Príloha II – Úverové nástroje pre päť krajín 
 Príloha III – Metodika auditu
 Odpoveď  Komisie
06
 Skratky
ECB : Európska centrálna banka
EFSM : Európsky finančný stabilizačný mechanizmus
EMTN : europoukážky so strednodobou splatnosťou
ENFS : Európsky nástroj finančnej stability
ESA : Európsky systém účtov
EWG : pracovná skupina pre Euroskupinu
HSV : Hospodársky a sociálny výbor
MoP : memorandum o porozumení
Rada : Rada Európskej únie, v texte sa tento výraz používa ako skrátené označenie rozhodovacieho orgánu 
ktoréhokoľvek členského štátu.
07
 Zhrnutie
I
Pred siedmimi rokmi sa Európa ocitla vo finančnej 
kríze, ktorá sa premenila na krízu štátneho dlhu. Kríza 
štátneho dlhu bola následkom rôznych faktorov vrá ­
tane nedostatočného bankového dohľadu, slabých fiš ­
kálnych politík a ťažkostí veľkých finančných inštitúcií 
(a následných nákladov na ich záchranu, ktoré znášala 
verejnosť). Kríza sa prehnala členskými štátmi EÚ 
v dvoch vlnách: prvá postihla krajiny mimo eurozóny 
v rokoch 2008 – 2009 a druhá sa rozšírila aj do samot ­
nej eurozóny. Celkovo osem členských štátov sa 
muselo uchádzať o makrofinančnú pomoc.
II
Vyriešil sa však tento zmätok dobrým spôsobom? Ana ­
lyzujeme, ako Komisia riadila finančnú pomoc poskyt ­
nutú piatim členským štátom (Maďarsko, Lotyšsko, 
Rumunsko, Írsko a Portugalsko).
Niektoré varovné signály zostali bez povšimnutia
III
Treba pripomenúť, že už pred krízou existoval rámec 
zameraný na monitorovanie rozpočtov členských 
štátov. Za varovanie Rady pred hromadiacimi sa fiškál ­
nymi nerovnováhami niesla zodpovednosť Komisia. 
Komisia nebola pripravená na prvé žiadosti o finančnú 
pomoc.IV
Zistili sme, že štátne rozpočty krajín boli podľa odhadu 
Európskej komisie silnejšie než v skutočnosti. Význam ­
nou slabou stránkou hodnotení Komisie do roku 2009 
bolo nedostatočné vykazovanie nárastu podmiene ­
ných záväzkov verejného sektora, ktoré sa počas krízy 
často stali skutočnými záväzkami. Komisia neprikladala 
dostatočnú pozornosť ani prepojeniu medzi veľkými 
zahraničnými finančnými tokmi, dobrým stavom bánk 
a napokon aj verejnými financiami.
V
V rámci reforiem Paktu stability a rastu v rokoch 2011, 
2013 a 2014 bola snaha riešiť slabé stránky predkrízo ­
vého obdobia formou nastolenia väčšieho makroeko ­
nomického dohľadu. V roku 2008, keď krajiny začali 
predkladať svoje žiadosti, však Komisia zistila, že nie je 
pripravená riadiť finančnú pomoc.
Čelom k výzve
Dobiehanie náskoku
VI
Komisii sa podarilo prevziať svoje nové povinnosti 
v rámci riadenia programu, ktorých súčasťou bolo 
viesť rozhovory s vnútroštátnymi orgánmi, pripravovať 
prognózy programu a odhady medzery vo financovaní 
a identifikovať potrebné reformy. Vzhľadom na počia ­
točné časové obmedzenia a obmedzené relevantné 
skúsenosti to možno považovať za úspech.
Zhrnutie 08
VII
Komisia bola pri získavaní potrebných informácií väč ­
šinou dôkladná. Čoraz lepšie riadila vnútorné odborné 
znalosti a začala spolupracovať s rôznymi zaintereso ­
vanými stranami v krajinách, ktoré požiadali o pomoc.
Zložité nástroje
VIII
Vypracúvanie makroekonomických prognóz a prog ­
nóz deficitov nebolo ničím novým. Komisia používala 
existujúce a značne ťažkopádne nástroje na prognózo ­
vanie, ktorých základom boli tabuľky. Kontrola kvality 
sa obmedzovala hlavne na zladenie jednotlivých častí 
prognóz bez toho, aby vedenie skúmalo odôvodnenie 
prognostických predpokladov. Bolo veľmi ťažké posú ­
diť hodnovernosť kľúčových predpokladov, napríklad 
fiškálnych multiplikátorov, a to nielen počas akejkoľ ­
vek následnej revízie, ale aj počas reálneho vytvárania 
prognóz zo strany vedenia.
Počiatočné ťažkosti
IX
Programy pomoci mali vďaka existujúcim politikám EÚ 
a ekonomickým znalostiam z daného obdobia zväčša 
spoľahlivý základ. Spoločnou slabou stránkou pro ­
cesu Komisie však bola nedostatočná dokumentácia. 
Nebola koncipovaná s cieľom pozrieť sa späť a vyhod ­
notiť už prijaté rozhodnutia. Nemohli sme overiť 
niektoré z rozhodujúcich informácií, ktoré boli postú ­
pené Rade, ako napríklad prvotné odhady rozdielov 
vo financovaní pre niektoré programy.X
Čiastočne to možno vysvetliť krízovou situáciou, prvot ­
ným časovým tlakom a tým, že riadenie programu 
bolo pre Komisiu niečím novým. Časom sa dostupnosť 
záznamov síce zlepšila, ale aj v niektorých z najnovších 
programov stále chýbajú isté kľúčové dokumenty.
XI
Podmienky v memorandách o porozumení sa zvy ­
čajne odôvodňovali konkrétnym odkazom na rozhod ­
nutie Rady. Nie vždy sa však dostatočne orientovali 
na všeobecné podmienky hospodárskej politiky 
stanovené Radou.
Rôzne prístupy
XII
Našli sme niekoľko príkladov krajín, ku ktorým sa 
v porovnateľných situáciách nepristupovalo rovnakým 
spôsobom. Podmienky pomoci sa v každom programe 
riadili odlišne. V niektorých programoch boli celkovo 
menej prísne, čo uľahčovalo ich dodržiavanie. Pri 
porovnávaní krajín s podobnými štrukturálnymi nedo ­
statkami sa zistilo, že požadované reformy neboli vždy 
úmerné existujúcim problémom alebo že sa reformy 
riešili rôznymi spôsobmi. Niektoré (nie však všetky) 
cieľové hodnoty deficitu niektorých krajín boli mier ­
nejšie, než aké by odôvodňovala hospodárska situácia.
Obmedzená kontrola kvality
XIII
Jedným z dôvodov týchto nedostatkov bola skutoč ­
nosť, že koncepcia programu a monitorovanie boli 
do veľkej miery v rukách programových tímov Komi ­
sie. Predtým než sa kľúčové dokumenty vyplývajúce 
z práce tímu dostali do Rady alebo Komisie, podliehali 
revízii, tá však bola v niekoľkých ohľadoch nedosta ­
točná. Podkladové kalkulácie nikto mimo tímu nekon ­
troloval, práca odborníkov nebola dôsledne preverená 
a proces revízie nebol dobre zdokumentovaný.
Zhrnutie 09
Priestor na zlepšenie
XIV
Pozitívnou stránkou je to, že programové dokumenty, 
na základe ktorých sa Rada alebo Komisia rozhodovali, 
sa od prvej žiadosti o finančnú pomoc výrazne zlepšili. 
Dôvodom bolo pridelenie ďalších pracovníkov na ria ­
denie programu, viac získaných skúseností a lepšia prí ­
prava. Dokonca aj v najnovších programových doku ­
mentoch však chýbali niektoré zásadné informácie.
XV
Na účely monitorovania Komisia využívala cieľové 
hodnoty deficitu na základe časového rozlíšenia. Zais ­
tila sa tak jednotnosť v rámci postupu pri nadmernom 
deficite, rovnako to však znamená aj to, že pri prijímaní 
rozhodnutia o pokračovaní programu Komisia nemôže 
s istotou vykázať, či prijímateľský členský štát dodržal 
cieľový deficit, keďže deficity na základe časového 
rozlíšenia možno zisťovať až po uplynutí určitého 
času. Spôsob vykazovania dodržiavania podmienok 
nebol systematický. Na vyjadrenie nesúladu sa po  ­
užívalo veľa rôznych výrazov, čo viedlo k nejasnostiam. 
Niektoré podmienky sa vôbec nevykazovali. V prípade 
niektorých podmienok bolo vykázané ich splnenie, 
aj keď to nebola pravda.
Program splnil svoje ciele
XVI
Revidované cieľové hodnoty deficitu sa až na niekoľko 
výnimiek dosiahli. Keďže v roku 2009 sa hospodárska 
činnosť spomalila, krajiny zaznamenali straty príj ­
mov, ktoré vymazali aj prínosy z nových príjmových 
opatrení. Daňovo neutrálne reformy alebo reformy 
vyrovnávania dane vyvolali ďalšie krátkodobé fiškálne 
náklady a niektoré krajiny prijali dodatočné daňové 
opatrenia, aby vyrovnali znižujúci sa pomer dane 
k HDP . Štrukturálne deficity sa zlepšovali, ale rôznym 
tempom. Časť fiškálnych úprav sa uskutočnila krátko ­
dobým spôsobom. Krajiny na splnenie cieľov použili 
jednorazové opatrenia.XVII
Členské štáty dodržali väčšinu podmienok stanove ­
ných vo svojich programoch, aj keď s istým onesko ­
rením. Tieto oneskorenia vznikli väčšinou z dôvodov, 
ktoré Komisia nemohla ovplyvniť. Na vykonanie 
rozsiahlych reforiem však Komisia v niektorých prípa ­
doch stanovila nereálne krátke lehoty. Vysoká miera 
plnenia ešte neznamená, že sa dodržali všetky dôležité 
podmienky. Okrem toho sme zistili, že členské štáty 
si zvyčajne nechali plnenie dôležitých podmienok 
na poslednú fázu programového obdobia.
XVIII
Vďaka programom sa podarilo úspešne naštartovať 
reformy. Krajiny väčšinou pokračovali v reformách, 
ktoré programové podmienky odštartovali. V čase 
nášho auditu boli príklady upustenia od reforiem 
zriedkavé. Boli vykompenzované alternatívnymi 
reformami, ktoré často neboli rovnocenné z hľadiska 
potenciálneho dosahu.
XIX
V štyroch z piatich krajín došlo k ozdraveniu bežného 
účtu rýchlejšie, než sa očakávalo. Vysvetľuje sa to 
do veľkej miery neočakávaným zlepšením príjmovej 
bilancie a v menšej miere neočakávaným zlepšením 
obchodnej bilancie.
Zhrnutie 10
Naše odporúčania
a) Komisia by mala vytvoriť rámec pre celú inštitúciu, 
ktorý by v prípade vzniku programu finančnej po ­
moci umožnil rýchlu mobilizáciu jej zamestnancov 
a odborníkov. Komisia by takisto mala vypracovať 
postupy v súvislosti s nariadeniami z balíka dvoch 
legislatívnych aktov.
b) Proces prognózovania by mal podliehať systema ­
tickejšej kontrole kvality.
c) Komisia by mala posilniť uchovávanie záznamov 
a venovať mu pozornosť pri revízii kvality, aby sa 
zaistila vnútorná transparentnosť faktorov, ktoré 
sú východiskom pri rozhodnutiach o programoch
d) Komisia by mala zabezpečiť riadne postupy na pre ­
skúmanie kvality riadenia programu a obsahu 
programových dokumentov.
e) Na účely monitorovania rozpočtu by Komisia mala 
do memoránd o porozumení zahrnúť premenné, 
ktoré je schopná zhromažďovať s krátkym časo ­
vým oneskorením.
f) Komisia by mala rozlišovať podmienky podľa dôle ­
žitosti a zamerať sa na skutočne dôležité reformy.
g) Pre všetky budúce programy by sa Komisia mala 
pokúsiť formalizovať medziinštitucionálnu spolu ­
prácu s inými programovými partnermi.
h) Proces riadenia dlhov by mal byť transparentnejší.
i) Komisia by mala ďalej analyzovať kľúčové aspekty 
úprav v krajinách.
11
 Úvod
Kríza štátneho dlhu 
v členských štátoch EÚ
01 
Finančná kríza, ktorá v roku 2008 za ­
siahla Európu, vyvolala európsku krízu 
štátneho dlhu. Kríza štátneho dlhu 
mala mnoho príčin vrátane nedosta ­
točného bankového dohľadu, nedo ­
statočných fiškálnych politík a ťažkostí 
veľkých finančných inštitúcií (pričom 
náklady na záchranné balíčky pre tieto 
inštitúcie znášala verejnosť). V čase 
zverejnenia tejto správy možno stále 
pociťovať účinky krízy, pričom vý ­
sledné úverové programy sa odvtedy 
vyšplhali na stovky miliárd, a tým všet ­
kým zainteresovaným stranám vznikla 
obrovská zodpovednosť za riadenie.
02 
Kríza zasiahla členské štáty EÚ v dvoch 
vlnách. V prvej vlne sa nákaza finanč ­
nej krízy rozšírila cez zahraničné úvery 
a obchodné kanály do niekoľkých člen ­
ských štátov mimo eurozóny. Prudké 
zvýšenie tokov zahraničného kapitálu 
a zníženie objemu vývozu odhalilo 
vážne vonkajšie nerovnováhy v nie ­
ktorých krajinách, z ktorých tri (Maďar ­
sko, Lotyšsko a Rumunsko) požiadali 
o finančnú pomoc z mechanizmu EÚ 
pre platobné bilancie1, MMF2 a z iných 
zdrojov3.03 
Druhá vlna krízy sa dotkla členských 
štátov eurozóny. Aj keď menová únia 
spočiatku zabezpečila istý vankúš 
likvidity, v roku 2009 začali úverové 
agentúry znižovať rating štátnych 
dlhopisov niekoľkých členských štátov. 
Úverové miery na trhu so štátnymi 
cennými papiermi sa v niektorých 
krajinách4 prudko zvýšili, zatiaľ čo 
v iných krajinách5 sa znížili. V dôsledku 
poklesu súkromného financovania 
a stúpajúcich nákladov na požičiavanie 
vlády Írska a Portugalska (okrem iných 
štátov)6 požiadali o vonkajšiu finančnú 
pomoc.
04 
Účelom tejto finančnej pomoci bolo 
pomôcť krajinám splatiť alebo financo ­
vať ich splatné dlhy a deficity. Zabez ­
pečila sa tak istá rezerva uľahčujúca 
vykonávanie  programov úprav, ktoré 
boli v jednotlivých krajinách potrebné 
na nápravu základných problémov. Zo 
širšieho pohľadu sa mechanizmami 
riešila potreba zaručiť stabilitu eurozó ­
ny alebo EÚ ako celku, obmedziť riziko 
šírenia nákazy a zabrániť náhlemu 
šoku pre ekonomiky členských štátov, 
ktoré sú príjemcami pomoci. Ciele 
jednotlivých programov sa v detailoch 
líšili, ale celkovým zámerom finančnej 
pomoci bolo obnoviť v členských štá ­
toch spoľahlivú makroekonomickú ale ­
bo finančnú situáciu a ich schopnosť 
plniť si svoje povinnosti vo verejnom 
sektore (v eurozóne) alebo v rámci pla ­
tobnej bilancie (mimo eurozóny). Na 
obrázku 1  sa uvádza časový harmo ­
nogram finančnej pomoci poskytnutej 
piatim členským štátom, na ktoré bol 
zameraný náš audit.1 Na základe článku 143 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie.
2 Poľsko získalo prístup 
k finančných prostriedkom 
z MMF v máji 2009 
prostredníctvom flexibilnej 
úverovej linky, nežiadalo však 
o podporu z EÚ.
3 V závislosti od konkrétneho 
programu mala ďalšie zdroje 
financovania poskytnúť 
Svetová banka, Európska 
banka pre obnovu a rozvoj, 
Európska investičná banka, 
Česká republika, Dánsko, 
Fínsko, Poľsko, Nórsko 
a Švédsko.
4 Írsko, Grécko, Španielsko, 
Taliansko a Portugalsko.
5 Nemecko a Francúzsko.
6 V eurozóne požiadalo 
o finančnú pomoc i Grécko, 
Španielsko a Cyprus.
12 Úvod
05 
Keďže kríza mala v jednotlivých kra ­
jinách iný priebeh, pomoc sa žiadala 
z rôznych dôvodov. V  prílohe I  sa uvá ­
dza prehľad týchto dôvodov.
06 
Na poskytovanie finančnej pomoci 
bolo navrhnutých množstvo právnych 
nástrojov. Členské štáty mimo eurozó ­
ny mohli využívať existujúci mecha ­
nizmus na podporu platobnej bilancie. 
Írsko a Portugalsko dostali pomoc 
z novovytvoreného Európskeho fi ­
nančného stabilizačného mechanizmu 
(EFSM) a z Európskeho nástroja finanč ­
nej stability (ENFS). Na základe Zmluvy o fungovaní Európskej únie bol ako 
nástroj EÚ zriadený len mechanizmus 
na podporu platobnej bilancie a EFSM. 
ENFS je medzivládny nástroj mimo 
rámca EÚ. Prehľad právnych základov 
týchto troch nástrojov je uvedený 
v prílohe II . Päť krajín dostalo finančnú 
pomoc aj z MMF.
07 
Pomoc pre krajiny mimo eurozóny ria ­
dila Komisia a MMF. Európska centrálna 
banka (ECB) – tretí člen trojice verite ­
ľov – sa podieľala na riadení finančnej 
pomoci pre Írsko a Portugalsko. V tom ­
to texte sa tieto inštitúcie uvádzajú ako 
„partneri“.Obrázok 1Časový harmonogram finančnej pomoci
Pozn.: Začiatočným dátumom každého programu je dátum, keď bolo podpísané memorandum o porozumení medzi členským štátom 
a Komisiou.
Zdroj: Európsky dvor audítorov.EurozónaŠtáty mimo
eurozóny2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
HU (nov. 08 – nov. 10)
LV (jan. 09 – jan. 12)
RO (jún 09 – jún 11) RO 2 (jún 11– mar. 13)
IE (dec. 10 – dec. 13)
PT (máj 11 – máj 14)
13 Úvod
Návrh a realizácia
Návrh programu
08 
Žiadosti o finančnú pomoc od EÚ ini ­
ciujú orgány členských štátov. Žiadosti 
sa musia predložiť Komisii a Hospo ­
dárskemu a finančnému výboru (HFV)7 
spolu s návrhom programu ekonomic ­
kých úprav8. Zamestnanci Komisie9 
pripravia makroekonomickú prognózu, 
ktorá bude východiskom každého 
programu, a vedú rokovania s vnút ­
roštátnymi orgánmi. Mandát na tieto 
rokovania sa určí vopred v krátkom 
súhrne10. Komisia neformálne kon ­
taktuje ďalšie zainteresované strany 
(MMF, HFV a v prípade krajín eurozóny 
aj ECB), aby získala koordinované sta ­
novisko k podmienkam tohto progra ­
mu, ktorým sa doplní finančná pomoc 
(pozri bod 11).
09 
Návšteva11 na účely rokovania v danej 
krajine vyvrcholí súborom kľúčových 
dokumentov:
a) návrh rozhodnutia Rady o finanč ­
nej pomoci, v ktorom sa stanovujú 
všeobecné hospodárske politické 
podmienky súvisiace s pomocou 
a širšie finančné podmienky úveru 
(finančný balík, dohoda o splát ­
kach a priemerná maximálna 
splatnosť)12;b) dôvodová správa k vyššie uvede ­
nému návrhu, v ktorej Komisia 
predstaví svoje posúdenie pláno ­
vaného programu makroekono ­
mických úprav členského štátu. 
Posúdenie pritom vychádza z inter ­
ných prognóz Komisie, finančných 
a makroekonomických modelov, 
údajov Eurostatu a informácií 
získaných počas návštevy na účely 
rokovania;
c) memorandum o porozumení, 
ktoré predstavuje podrobnejší 
záväzok členského štátu a zvyčajne 
ho podpisujú orgány členských 
štátov a Komisia. V memorande 
o porozumení sa stanovujú presné 
ekonomické podmienky vyplatenia 
jednotlivých splátok a členské ­
mu štátu sa určujú požiadavky 
na vykazovanie;
d) dohoda o úvere obsahujúca tech ­
nické a právne podrobnosti úveru 
(napríklad výpočet priemernej 
splatnosti, úverové miery, dohody 
o vyplácaní a splácaní13).7 Hospodársky a finančný výbor 
bol zriadený s cieľom 
presadzovať koordináciu 
hospodárskych a finančných 
politík medzi členskými 
štátmi. Výbor sa skladá 
z vedúcich úradníkov orgánu 
štátnych správ a centrálnych 
bánk, ECB a Komisie.
8 Ustanovenie článku 3 ods. 2 
nariadenia Rady (ES) 
č. 332/2002 
z 18. februára 2002, ktorým sa 
zavádza systém strednodobej 
finančnej pomoci platobným 
bilanciám členských štátov  
(Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1), 
a článku 3 ods. 1 nariadenia 
Rady (EÚ) č. 407/2010 
z 11. mája 2010, ktorým sa 
zriaďuje európsky finančný 
stabilizačný mechanizmus  
(Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1). 
Program ekonomických úprav 
je súbor ozdravných politík, 
ktoré krajina plánuje zaviesť 
na nápravu základných 
problémov a obnovenie svojej 
makroekonomickej a finančnej 
situácie.
9 Programový tím, vedúci 
útvaru zodpovedného 
za krajinu programu, vedúci 
programu a riaditeľ 
zodpovedný za programovú 
krajinu.
10 Krátky súhrn analyzuje 
finančnú a makroekonomickú 
situáciu členského štátu 
a potenciálny dosah 
akýchkoľvek navrhovaných 
opatrení na hospodárstvo 
daného štátu. Stanovuje 
i rámec na rokovanie s daným 
členským štátom. Krátky súhrn 
schvaľuje zodpovedný 
komisár po tom, ako získa 
podmienky od predsedov 
Hospodárskeho a finančného 
výboru a Pracovnej skupiny 
pre Euroskupinu.
11 Návštevy vykonávajú vedúci 
úradníci Komisie a MMF, 
v prípade krajín eurozóny tiež 
ECB. Vo všeobecnosti tieto 
návštevy trvajú dva až tri 
týždne.
12 Každá vyplatená časť finančnej 
pomoci môže mať inú 
splatnosť. Vážený priemer 
týchto splatností nesmie 
prekročiť najvyššiu priemernú 
splatnosť stanovenú 
v rozhodnutí Rady.
14 Úvod
10 
Za vlastné rozhodnutia o poskytnutí 
úveru zodpovedá MMF a EÚ14, a preto 
sa pripravujú dva samostatné súbory 
programových dokumentov (každý 
súbor dokumentov pripravuje jedna 
z týchto dvoch inštitúcií). V EÚ koneč ­
né rozhodnutie o poskytnutí finančnej 
pomoci prijíma Rada.
Podmienky
11 
V podmienkach programu sa schvále ­
nie alebo pokračovanie financovania 
výslovne spája s vykonávaním celej 
škály opatrení. Všeobecne ide o také 
opatrenia, ktoré sú dôležité pre splne ­
nie cieľov programu. Medzi podmienky 
programu môžu patriť aj kľúčové cieľo ­
vé údaje, ktoré sú varovným signálom 
v prípade, že by sa politiky odklonili od 
cieľa (napr. inflačný cieľ)15.
12 
Podmienky sú buď kvantitatívne (napr. 
limit pre výšku fiškálneho deficitu), ale ­
bo štrukturálne (napr. lepšie presadzo ­
vanie práva hospodárskej súťaže). Líšia 
sa aj podľa zamýšľanej funkcie, a to:
a) napraviť kľúčové nerovnováhy 
(napr. zníženie fiškálneho deficitu);
b) zabrániť opakovaniu nerovnováh 
v budúcnosti (napr. prijatie záko ­
nov o fiškálnej zodpovednosti) a
c) zistiť rozsah nerovnováh (napr. 
komplexné posúdenie verejno ­sú­
kromných partnerstiev).13 
Skupina podmienok účinne vychá ­
dza z programu makroekonomických 
úprav členského štátu a z partnerskej 
analýzy. Pre každý program teda bude 
platiť iná skupina podmienok oriento ­
vaná na fiškálnu konsolidáciu, štruk ­
turálne reformy v záujme podpory 
hospodárskeho rastu a/alebo reformy 
alebo podporu finančného sektora 
(pozri tabuľku 1 ).
14 
Všetky programy pomoci boli zaciele ­
né na fiškálnu konsolidáciu prostred ­
níctvom prijímania fiškálnych politík 
s cieľom znížiť deficit verejných financií 
a zabezpečiť udržateľnosť dlhu. Okrem 
tohto hlavného cieľa je fiškálna konso ­
lidácia dôležitá tiež v kontexte progra ­
mu, pretože okrem iného môže:
a) rôznymi spôsobmi uľahčiť vnú ­
torné ozdravovanie (napríklad 
priamym znížením súhrnného 
dopytu alebo vplyvom miezd a za ­
mestnanosti vo verejnom sektore 
na mzdové náklady v súkromnom 
sektore16);
b) uľahčiť vonkajšie ozdravovanie 
tým, že sa zníži nadmerný deficit 
bežného účtu;
c) pomôcť riešiť infláciu ovplyvňo ­
vaním cien rôznymi nástrojmi (ako 
napríklad vplyvom na   
agre  govaný dopyt alebo na dopyt 
po peniazoch);
d) uvoľniť zdroje pre ďalšie sektory, 
ak je ekonomika finančne obme ­
dzená, a
e) vyvolať dôveru (za istých podmie ­
nok) v hospodárstvo a tak dosiah ­
nuť expanzívny účinok17.13 Pre každú splátku sa podpisuje 
zmluva o výpožičke.
14 Financovanie z EFSM pre Írsko 
a Portugalsko bolo poskytnuté 
v spojení s financovaním 
z ENFS a pre oba zdroje úverov 
platili totožné ekonomické 
podmienky.
15 Moon, S. a Bulíř, A., pracovný 
dokument MMF s názvom Do 
IMF-Supported Programs Help 
Make Fiscal Adjustment More 
Durable? (Prispievajú 
programy podporované 
z MMF k väčšej udržateľnosti 
fiškálnych úprav?), 2003.
16 Hernandéz de Cos, P. a Enrique 
Moral ­Benito: The Role of Public 
wages in Fiscal Consolidation 
Process  (Úloha miezd 
vo verejnom sektore v procese 
fiškálnej konsolidácie), seminár 
Mzdové výdavky vlády: 
determinanty, interakcie 
a účinky, ktorý usporiadalo GR 
pre hospodárske a finančné 
záležitosti, 2014.
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. 
a Van Rijckeghem, C., Fiscal 
Adjustment for Stability and 
Growth  (Fiškálna korekcia 
pre stabilitu a rast), Pamflet 
Series č. 55, 2006, 
Medzinárodný menový fond, 
Washington D.C.
15 Úvod
15 
Úlohou štrukturálnych podmienok je 
najmä zaviesť štrukturálne reformy 
zamerané na posilnenie dlhodobej 
udržateľnosti makroekonomických 
úprav. Účelom podmienok finančného 
sektora je stabilizovať finančný sektor, 
ktorý často zohráva kľúčovú úlohu 
na začiatku programu, keď zvyčajne 
dochádza k reštrukturalizácii bánk.Vykonávanie
16 
Komisia musí v pravidelných inter ­
valoch overovať, či je hospodárska 
politika prijímateľského členského 
štátu v súlade s jeho programom úprav 
a s podmienkami programu. Podmien ­
ky programu monitoruje Komisia18 
v koordinácii s MMF. Na tento účel 
prijímateľský členský štát pravidelne 
podáva správy o postupe realizácie 
programu19, pričom partneri vykoná ­
vajú monitorovacie návštevy. Komisia 
aj MMF pripravujú po návšteve vlastnú 
správu o kontrole.Tabuľka 1Zameranie podmienok programu
ProgramFiškálna 
konsolidáciaŠtrukturálne reformy Finančný sektor
Maďarsko Áno Žiadne významné reformy – Posilnenie regulácie a  dohľadu
Lotyšsko Áno– Podnikateľské prostredie
– Aktívne politiky trhu práce
– Spravovanie finančných prostriedkov EÚ– Posilnenie regulácie a  dohľadu
– Plány riešenia krízových situácií v bankách 
alebo konsolidácie bánk
Rumunsko I Áno– Podnikateľské prostredie
– Spravovanie finančných prostriedkov EÚ– Posilnenie regulácie a  dohľadu
Rumunsko II Áno– Reformy trhu práce
– Konkurencieschopnosť v  rámci hospodárstvaŽiadne významné reformy
Írsko Áno– Reformy trhu práce
– Konkurencieschopnosť v  rámci hospodárstva– Znižovanie pákového efektu
– Posilnenie regulácie a  dohľadu
– Plány riešenia krízových situácií v bankách 
alebo konsolidácie bánk
Portugalsko Áno– Reformy trhu práce
– Konkurencieschopnosť v  rámci hospodárstva a  mimo neho
– Vzdelávanie
– Sektor zdravotníctva
– Podnikateľské prostredie
– Reformy súdnictva
– Trh s bývaním– Znižovanie pákového efektu
– Posilnenie regulácie a  dohľadu
– Plány riešenia krízových situácií v bankách 
alebo konsolidácie bánk
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe príslušných rozhodnutí Rady a počiatočných programových dokumentov.
18 V prípade EFSM sa 
na monitorovaní podieľa i ECB.
19 Memorandum o porozumení 
spravidla obsahuje prílohu 
s ukazovateľmi a údajmi, ktoré 
musia krajiny pravidelne 
poskytovať.
16 Úvod
17 
Komisia po porade s Hospodárskym 
a finančným výborom na základe 
svojej kontroly rozhodne o uvoľne ­
ní ďalších splátok a o tom, či by sa 
mali zmeniť a/alebo doplniť niekto ­
ré z podmienok programu s cieľom 
riešiť nepredvídané okolnosti, ako je 
napríklad zmena makroekonomickej 
situácie, významné revízie údajov ale ­
bo politické či inštitucionálne faktory 
v členskom štáte. Prvotné memoran ­
dum o porozumení sa môže revido ­
vať tak, aby tieto nové okolnosti boli 
zohľadnené a aby sa zaistila realizácia 
programu úprav.
18 
Ak by mala kontrola za následok 
výrazné zmeny podmienok20, musí sa 
zmeniť aj rozhodnutie Rady. Postup 
zmeny rozhodnutia Rady je do veľkej 
miery podobný prvotnému procesu 
rokovaní (pozri body 8 až 10)21.
Finančné zdroje
Financovanie programu
19 
Suma poskytnutá ako úver v rámci 
každého programu pomoci pokrýva 
medzeru vo financovaní príslušného 
členského štátu – jeho finančné potre ­
by až do chvíle, keď je za normálnych 
podmienok schopný financovať účty 
svojich vládnych inštitúcií (splatné dlhy 
a nové deficity) alebo svoje vonkajšie 
hospodárske postavenie (platobnú 
bilanciu).20 
Vonkajšie financovanie hospodárstiev 
eurozóny prebieha prostredníctvom 
Eurosystému22. Medzery vo financova ­
ní krajín eurozóny sú preto obmedze ­
né na potreby vlád týchto krajín. Mimo 
eurozóny medzery vo financovaní 
zahŕňajú všetky vonkajšie finančné po ­
treby tak, ako sa uvádzajú v platobnej 
bilancii krajiny.
21 
Počas rokovaní o programe partneri 
odhadujú výšku medzery vo financo ­
vaní pomocou makroekonomických 
a fiškálnych prognóz a súboru predpo ­
kladov, ako napríklad sadzby pre pro ­
longáciu dlhu23. Konečná úroveň 
financovania programu je založená 
na tomto odhade, zároveň je však 
predmetom rokovaní medzi partnermi 
a členským štátom. Každý veriteľ sa 
potom podieľa na financovaní progra ­
mu24. Môžu sa pritom zvážiť aj vnútor ­
né finančné zdroje členského štátu.
22 
Prehľad kľúčových prvkov financovania 
programov, relatívny podiel každého 
veriteľa a sumy vyplatenej finančnej 
pomoci nájdete na  obrázku 2 .20 Napríklad v prípade zmeny 
cieľových hodnôt deficitu.
21 Komisia vykonala 36 
formálnych prieskumov 
šiestich kontrolovaných 
programov. V 16 prípadoch 
na prieskum nadviazala 
zmena príslušného 
rozhodnutia Rady.
22 Eurosystém je centrálny 
bankový systém eurozóny. 
Skladá sa z Európskej 
centrálnej banky a národných 
centrálnych bánk.
23 Ak sa blíži splatnosť dlhu, je 
potrebné splatnosť odložiť, 
resp. konvertovať do nového 
dlhu, ktorý pokryje splátku 
starého dlhu. Prolongácia 
znamená riziko, že dlh môže 
byť refinancovaný pri vyššej 
úrokovej miere, čo zvýši 
úrokové výdavky, alebo 
že krajina, ktorá je dlžníkom, 
nezhromaždí dostatok 
finančných prostriedkov 
na pokrytie plnej výške splátky 
starého dlhu.
24 Napriek tomu, že právny 
rámec umožňuje, aby úvery 
poskytovala sama EÚ, v praxi 
z posledných rokov sa pomoc 
obvykle poskytuje 
v spolupráci s MMF a ďalšími 
medzinárodnými inštitúciami 
alebo krajinami.
17 Úvod Obrázok 2Financovanie programov
Zdroj: Európsky dvor audítorov, údaje poskytla Európska komisia a MMF.
… ako percento HDP každej krajiny
19 % 40 % 17 % 43 % 46 %Maďarsko
20 mld.Lotyšsko
7,5 mld.Rumunsko
20 mld. 
+ 5,4 mld.1Írsko
67,5 mld.Portugalsko
78 mld.
33 %
6,5 mld.41 %
3,1 mld.25 %
5 mld.33 % (60 % v rámci ENFS)
22,5 (40,2) mld.33 % (67 %)
26 (52) mld.Financovanie prisľúbené Európskou úniouCelkové ﬁnancovanie programov v EUR
94 %
65 %
100 %
92 %85 %
72 %
92 %
100 %
97 %100 %
100 %
97 %Vyplácanie
ako percento prisľúbeného /f_inancovania 
Portugalsko Írsko Rumunsko Lotyšsko Maďarsko
 Platobná bilancia/EFSM EFSF  MMF  Iní veritelia
1 Preventívna pomoc. Nie je zahrnuté v iných grafoch. 
18 Úvod
23 
Päť členských štátov využilo 95 % 
financovania prisľúbeného Európ ­
skou úniou, pričom 13 % z tejto sumy 
bolo k 31. marcu 2015 splatených 
(pozri  obrázok 3 ).Obrázok 3Finančná pomoc: vyplatené sumy a nesplatené platby
Zdroj: Európsky dvor audítorov, údaje poskytla Európska komisia.
63 mld. EUR
60 mld. EUR5,0 3,5
23,9 23,9
2,9 0,7
22,5 22,5
5,5 1,5Rumunsko
Portugalsko
Lotyšsko
Írsko
Maďarsko70 %
100 %
24 %
100 %
27 %
1    Údaje k 31. marcu 2015.Vypožičané
a vyplatené sumyPomoc, ktorú má 
poskytnúť Európska únia Nesplatené 
splátky
podľa krajiny1Vyplatené
podľa krajiny
Celková nesplatená suma
52 mld. EUR
19 Úvod
Požičiavanie na trhoch
24 
S cieľom získať finančné prostriedky 
na poskytnutie daného podielu z cel ­
kovej finančnej pomoci si Európska 
únia požičala na kapitálových trhoch 
a následne požičala peniaze členským 
štátom, ktoré mali ťažkosti, za rovna ­
kých podmienok, t. j. v rovnakej výške 
a s rovnakým úrokom a dátumom 
splatnosti. Ku koncu roka 2014 EÚ emi ­
tovala celkovo 22 dlhopisov s nominál ­
nou hodnotou 60,1 mld. EUR. V mene 
EÚ požičiavanie riadila Komisia.
25 
Požičiavanie malo všeobecne podo ­
bu europoukážok so strednodobou 
splatnosťou (EMTN), ktoré sú  emitova ­
né na kapitálových trhoch a kótované 
na luxemburskej burze. Europoukáž ­
ky so strednodobou splatnosťou sú 
splatné v plnej výške k dátumu ich 
splatnosti a majú pevnú ročnú úrokovú 
mieru po celý čas ich platnosti. Približ ­
ne 80 % všetkých investorov do EMTN 
tvoria európski investori.
26 
Dlhová služba pre EMTN zostáva 
povinnosťou Európskej únie, ktorá 
musí zaistiť včasné splatenie všetkých 
platieb v prípade, že dlžný členský štát 
neuhradí splatný kapitál a/alebo úroky.
20
 Audítorský prístup
27 
V rámci auditu sa skúmalo, či Komisia 
vhodným spôsobom riadi programy 
finančnej pomoci. Pri audite sa skúmali 
tieto podotázky:
i) Boli rastúce fiškálne riziká včas 
odhalené?
ii) Boli procesy dostatočne dobre 
navrhnuté, aby poskytli komplexné 
vstupné informácie pre rozhodnu ­
tia o programoch?
iii) Požičiavala si Komisia pri najlep ­
ších možných úrokových mierach 
a v súlade s najlepšími postupmi 
emisie dlhopisov?
iv) Splnili programy finančnej pomoci 
svoje hlavné ciele?
28 
Audit sa zaoberal tým, ako Komisia 
riadila finančnú pomoc poskytovanú 
v rámci nástroja pre platobnú bilan ­
ciu a EFSM, pričom Komisia si poži ­
čiavala na kapitálových trhoch a ako 
záruku využívala rozpočet EÚ. Audit 
zahŕňal finančnú pomoc vyplatenú 
Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku (prvé 
dva programy), Írsku a Portugalsku 
s dôrazom na úlohu Komisie v rámci 
týchto programov. Takisto sme skúmali 
spoluprácu Komisie s jej partnermi 
(ECB a MMF), audit sa však nevzťahoval 
na partnerov.29 
Nekontrolovali sme rozhodnutia prijí ­
mané na politickej úrovni EÚ a rozsah 
auditu sme obmedzili v niekoľkých 
smeroch. Nezvažovali sme hypotetic ­
ký porovnávací scenár neposkytnutia 
finančnej pomoci ani možnosť vyrie ­
šenia krízy inými prostriedkami (napr. 
vzájomným znášaním štátneho dlhu). 
Takisto sme neposudzovali udrža ­
teľnosť dlhu ani pravdepodobnosť 
splatenia úverov. Rovnako tak sme 
nehodnotili, či Rada zvolila najvhod ­
nejšie cieľové hodnoty deficitov alebo 
štrukturálne podmienky na vyriešenie 
krízy. Pri kontrole spolupráce Komisie 
s inými partnermi sme neposudzovali, 
či ich účasť bola odôvodnená.
30 
Kritériá auditu boli odvodené z týchto 
zdrojov:
i) regulačné požiadavky (nariadenia 
Rady, rozhodnutia Rady, memoran ­
dá o porozumení medzi Komisiou 
a členskými štátmi);
ii) vnútorné pravidlá a postupy Komi ­
sie (normy a usmernenia týkajúce 
sa vnútornej kontroly);
iii) osvedčené postupy riadenia 
a hodnotiace kritériá odvodené 
z hodnotení programov MMF, 
následné hodnotenia pomoci EÚ 
pre tretie krajiny pomocou nástro ­
ja pre platobné bilancie, predošlé 
správy Dvora audítorov o makrofi ­
nančnej pomoci, usmernenia a iné 
publikácie od nezávislých inštitúcií 
a expertných skupín, akademický 
výskum a
iv) najlepšie postupy navrhované 
v mnohých usmerneniach o ria ­
dení verejného dlhu, vzťahoch 
s investormi a transparentnosti 
pri emisiách dlhopisov.
21 Audítorský prístup
31 
V prílohe III  sa uvádzajú ďalšie po­
drobnosti metodiky auditu.
32 
Audítorské dôkazy sa zhromažďovali 
na základe:
i) podrobného preskúmania doku ­
mentácie súvisiacej s programami 
finančnej pomoci EÚ (programové 
dokumenty, vnútorné analýzy Ko ­
misie, tabuľkové prognózy, hodno ­
tenia a štúdie od iných organizácií);
ii) rozhovorov so zamestnancami 
Generálneho riaditeľstva Komi ­
sie pre hospodárske a finančné 
záležitosti;
iii) rozhovorov so zamestnancami 
vnútroštátnych orgánov, napríklad 
ministerstiev financií, centrálnych 
bánk, útvarov pre koordináciu 
programu a ministerstiev jednotli ­
vých odvetví;
iv) hodnotiacej analýzy podmienok 
programu25 s cieľom roztriediť ich 
podľa charakteristík a plnenia a
v) rozhovorov so zamestnancami 
MMF a ECB.25 Vzorka obsahovala 360 
jedinečných podmienok.
22
 1. časť 
Komisia nebola pripravená na rozsah 
krízy, ktorá vypukla
Komisia podcenila rozsah 
fiškálnej nerovnováhy 
v období pred krízou
33 
Varovanie Rady pred hromadiacimi 
sa fiškálnymi nerovnováhami v člen ­
ských štátoch patrí pravdepodobne 
medzi najdôležitejšie činnosti Komisie 
v oblasti hospodárskych a finančných 
záležitostí. Už pred krízou existoval 
rámec dohľadu zameraný na monito ­
rovanie fiškálnej situácie v členských 
štátoch26.
34 
Aj keď makroekonomické ciele progra ­
mov finančnej pomoci prekračovali 
rámec fiškálnych úprav, vo všetkých 
piatich programoch sa podpora 
rozpočtu27 ukázala ako kľúčová súčasť 
spôsobu využitia pomoci. Vzniká tak 
otázka, či v rámci postupov dohľadu 
boli hromadiace sa fiškálne riziká včas 
zachytené a vykázané.
Verejné rozpočty podľa 
odhadov Komisie sú silnejšie 
než v skutočnosti
35 
Existujú dva hlavné typy fiškálnych 
ukazovateľov. Prvým z nich je skutočné 
fiškálne saldo alebo rozdiel medzi štát ­
nymi príjmami a výdavkami. Toto saldo 
však podlieha dočasným faktorom, ako 
napr. hospodárskemu rastu, cenám aktív alebo jednorazovým fiškálnym 
opatreniam. Druhým typom sú ďalšie 
fiškálne ukazovatele (napr. saldo očis ­
tené od cyklických vplyvov, štrukturál ­
ne saldo), ktorých zámerom je napraviť 
tieto dočasné faktory, a teda poskyt ­
núť presnejší pohľad na východiskovú 
fiškálnu situáciu krajiny. Tieto ukazo ­
vatele nemožno priamo zistiť, ale sú 
výsledkom zložitých výpočtov.
36 
V období pred krízou sa skutočné 
fiškálne saldá všeobecne správne 
odhadovali najneskôr ku koncu dané ­
ho roka. Napriek tomu však Komisia 
vo svojich prognózach deficitov zle 
predvídala vznik veľkých rozpočtových 
deficitov za rok 2008 v Írsku, Lotyšsku, 
Portugalsku a Rumunsku. Napríklad 
v prípade Írska Komisia v marci 2008 
uviedla, že „riziká súvisiace s odhad ­
mi rozpočtu sú za rok 2008 výrazne 
neutrálne“28. No na konci roka bolo 
skutočné fiškálne saldo o 7,2 percentu ­
álneho bodu HDP nižšie než prognóza.
37 
Vo výpočtoch salda očisteného od 
cyklických vplyvov počas rokov 2005 
až 2008 Komisia systematicky prece ­
ňovala silu verejných financií krajín29. 
Túto chybu spôsobili hlavne zmeny 
v odhadovaných potenciálnych mie ­
rach rastu HDP . Všetkých päť krajín 
zažívalo hospodársky rozmach, ale Ko ­
misia spočiatku odhadovala, že rozsah 
tzv. prehriatia bude miernejší, než 
podľa dnešných informácií bol.26 Išlo o „preventívnu zložku“ 
Paktu stability a rastu 
stanovenú nariadením Rady 
(ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 
o posilnení dohľadu 
nad stavmi rozpočtov 
a o dohľade 
nad hospodárskymi politikami 
a ich koordinácii (Ú. v. ES L 209, 
2.8.1997, s. 1). Rámec dohľadu 
bol naposledy reformovaný 
v roku 2005 nariadením Rady 
(ES) č. 1055/2005, ktorým sa 
mení a dopĺňa nariadenie (ES) 
č. 1466/97 (Ú. v. ES L 174, 
7.7.2005, s. 1).
27 Financovanie dlhodobejších 
fiškálnych deficitov a splátky 
verejného dlhu.
28 Európska komisia: Ireland – 
Macro fiscal assessment – an 
analysis of the December 2007 
update of the stability 
programme  (Írsko, 
makrofiškálne posúdenie – 
analýza aktualizácie programu 
stability z decembra 2007), 
s. 36.
29 Porovnaj prvý odhad po konci 
roku (t. j. v jarnej prognóze) 
s novším odhadom (z októbra 
2013).
23
1. časť – Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, 
ktorá vypukla
38 
Odhad rozsahu prehriatia (veľkosť 
kladnej produkčnej medzery30) bol 
v súlade so silným zvýšením ukazo ­
vateľov celkovej výrobnej kapacity 
hospodárstva. Toto zvýšenie však 
vzniklo v dôsledku rozmachu v oblasti 
bývania, pričom investície do bývania 
nemajú rovnaký vplyv na zvýšenie po ­
tenciálu hospodárstva ako iné produk ­
tívnejšie investície.
39 
Komisia sa sústredila na posúdenie 
produkčnej medzery v reálnej ekono ­
mike, nezohľadnila však odvetvovú 
nerovnováhu napríklad vo finančnom 
alebo v stavebnom odvetví. Počas krí ­
zy však vyšlo najavo, že monitorovanie 
inflácie a výstupu nestačí na to, aby sa 
zaručila makroekonomická stabilita 
a udržateľné fiškálne saldá. Odvtedy sa 
rámec dohľadu výrazne prepracoval, 
aby sa do väčšej miery brali do úvahy 
riziká finančného sektora a makroeko ­
nomické riziká.
40 
Komisia následne identifikovala roz ­
mach niektorých odvetví, zazname ­
nala napríklad rozmach stavebníctva 
v Írsku, Lotyšsku a Rumunsku a prudký 
nárast súkromných úverov vo všet ­
kých piatich krajinách. Algoritmus 
na výpočet produkčnej medzery však 
neumožňoval prihliadať na takéto 
nerovnováhy.V hodnoteniach sa 
podhodnotili potenciálne 
fiškálne riziká
41 
Pakt stability a rastu vyžaduje od 
členských štátov, aby vo svojich 
programoch stability a konvergenč ­
ných programoch predkladali správy 
o najnovšom fiškálnom vývoji a uvá ­
dzali prognózy tohto vývoja. Komisia 
tieto programy posudzuje, pričom sa 
zameriava na kontrolu hodnovernosti 
smerovania prognózovaného HDP 
a štátneho rozpočtu.
42 
Jedným z významných nedostatkov 
hodnotení Komisie do roku 2009 bolo 
nedostatočné vykazovanie stupňu ­
júcich sa podmienených záväzkov 
verejného sektora31. Neboli identifiko ­
vané fiškálne riziká súvisiace s finanč ­
nou stabilitou, so štátnymi podnikmi 
ani s inými verejnými zárukami (verej ­
no­súkromné partnerstvá).
43 
Komisia v rámci svojho dohľadu dosta ­
točne nevyhodnotila následky veľkého 
prílevu zahraničných financií, najmä 
v podobe dlhu, ktorý poháňal rozmach 
výstavby a dopytu a mal potenciál 
v následnej etape narušiť bankový 
sektor. Komisia si toto prepojenie 
pred tým, ako analyzovala žiadosti 
členských štátov o finančnú pomoc, 
nevšimla.30 Kladná produkčná medzera je 
suma, o ktorú skutočný výstup 
ekonomiky prevyšuje jej 
potenciálny výstup.
31 Napríklad dlhodobé záväzky 
z verejných dôchodkov alebo 
významné budúce fiškálne 
výdavky vyplývajúce 
z nutnosti prijať opatrenia 
v prípade záchranného balíka. 
S výnimkou 
záväzkov verejných 
dôchodkov Komisia nepodala 
správu o iných podmienených 
záväzkoch.
24
1. časť – Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, 
ktorá vypukla
44 
Komisia vo svojich posúdeniach neskú ­
mala ani citlivosť rozpočtových zostat ­
kov na náhle zvýšenie úrokových mier 
pre štátne dlhopisy alebo na rovnako 
náhle zmeny hospodárskeho rastu 
alebo výmenných kurzov. V rôznych 
výskumných správach zverejnených 
už pred krízou sa však tieto riziká 
rozpoznali a autori správ pred nimi 
varovali32.
Komisia následne nebola 
pripravená na riadenie 
programu
45 
Pred rokom 2008 sa nástroj pre pla ­
tobné bilancie naposledy použil v roku 
199333. Na všetky skúsenosti získané 
v prvej polovici 90. rokov sa teda 
v roku 2008 zabudlo. Poskytovanie 
finančnej pomoci krajinám tak bolo 
pre Komisiu v skutočnosti novinkou.
46 
Keďže Komisia podhodnotila fiš ­
kálnu nerovnováhu a jej dôsledky 
pre členské štáty, nebola pripravená 
na úlohu riadenia programov. Najmä 
prvé programy sa museli vypracovať 
pod extrémnym časovým tlakom. 
Návrh prvého programu (Maďarsko) sa 
napríklad musel vytvoriť len za niekoľ ­
ko dní. Komisia a jej zamestnanci mali 
veľmi málo vlastných skúseností s ná ­
vrhom a riadením programov finanč ­
nej pomoci a tieto skúsenosti nebolo 
možné získať za taký krátky čas.47 
V úvodnej fáze pomáhali Komisii 
pripravovať niektoré časti analýzy 
programu tímy MMF. Postupy použí ­
vané Komisiou boli tiež vypracované 
na základe MMF (pozri bod 109).32 Pozri napr. „Fiscal Policies and 
Financial Markets“  (Fiškálne 
politiky a finančné trhy) 
v spravodajcovi ECB Monthly 
Bulletin 02/2006, s. 71.
33 Rozhodnutie Rady 93/67/EHS 
z 18. januára 1993 o poskytnutí 
úveru Spoločenstva Talianskej 
republike (Ú. v. ES L 22, 
30.1.1993, s. 121).
25
 2. časť 
Procesy boli celkovo nedostatočné
48 
V nariadeniach sa Európska komi ­
sia poveruje operačným riadením 
finančnej pomoci. Veľká časť tejto 
úlohy pritom spočíva v prijímaní 
kľúčových rozhodnutí o programe, 
čo sa týka prvotného poskytnutia 
pomoci a (pri každom preskúmaní) 
pokračovania programu. Rozhodova ­
nie si vyžaduje sériu krokov a koor ­
dináciu s Radou a ďalšími partnermi 
(pozri  obrázok 4 ).
49 
Analýzu procesov riadenia programov 
sme rozdelili do troch častí:
i) Procesy v rámci Komisie, najmä 
v rámci Generálneho riaditeľstva 
pre hospodárske a finančné záleži ­
tosti: Mala Komisia vývoj programu 
pod kontrolou?
ii) Proces poskytovania informácií 
Rade a zodpovednému komisárovi: 
Dostávala Rada a zodpovedný ko ­
misár kvalitné dokumenty týkajúce 
sa programu?
iii) Proces interakcie s inými partner ­
mi: Fungovala interakcia s inými 
partnermi?
26
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočnéObrázok 4Rozhodnutia o programoch
Rokovania
o programe1. 
preskúmanie2.
preskúmanien.
preskúmanie
Aké rozhodnutia sa prijímajú?
Rozhodnutie Komisie Rozhodnutie Rady¹
Celková suma a splatnosť
Cieľové deﬁcityŠiršie oblasti štrukturálnychreforiemB.Časový harmonogram programu
Zvyčajne prijíma podpredseda v mene Komisie 
1 V prípade írskeho a portugalského programu stanovovala všeobecné parametre programu Rada aj správna rada ENFS,
t./uni00A0j. Euroskupina. Proces prijímania rozhodnutí v rámci ENFS je oddelený od postupu prijímania rozhodnutí EÚ. A.
Pri jednotlivých preskúmaniach nie sú 
potrebné všetky rozhodnutia. Ak napríklad nie sú potrebné žiadne zmeny vo všeobecných parametroch pomoci, rozhodnutie Rady nie je potrebné meniť. 
stanovených v memorandeo porozumení podpísanom členským štátom a Európskou komisiouRozhodnutia
o pokračovaní programuRozhodnutia
o pokračovaní programuRozhodnutia
o udelení pomoci
Uvoľnenie 
platbyVypracovanie 
podrobného 
programu 
reforiemStanovenie 
všeobecných 
parametrov 
programu Každé
rozhodnutie 
pozostáva
z troch 
samostatných 
aktov
27
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočnéObrázok 4
Zdroj: Európsky dvor audítorov.Postupnosť krokov C.
+
+
231
Oblasti auditu
1. Proces v rámci Generálneho riaditeľstva 
pre hospodárske a ﬁnančné záležitosti
2. Informácie poskytnuté Rade
a zodpovednému komisárovi
3. Interakcia s ostatnými partnermi
2 HSV – Hospodársky a ﬁnančný výbor
EWG – pracovná skupina pre Euroskupinu
MoP – memorandum o porozumeníKonzultácia s Hospodárskym a ﬁnančným výborom
a pracovnou skupinou pre Euroskupinu 
Na požiadanie členského štátuPlatba sa uskutoční len v prípade,
že členský štát podpísal nové MoPProgramové dokumenty
PlatbaRozhodnutie 
KomisiePodpísanie
MoPRozhodnutie 
RadyRozhodnutie 
kolégia komisárovVnútorné preskúmanie KomisiouAk sa má zmeniť 
nový program alebo 
podmienky RadyAk sú potrebné 
zmeny v programe 
reforiem
Návrh 
rozhodnutia 
RadyNávrh
MoPDôvodová 
správa alebo 
správa z 
preskúmaniaPozícia
Rady
Vykonáva sa paralelne so 
zamestnancami MMF a ECBVymedzuje mandát pre 
rokovací tím
Návšteva na 
účely rokovania 
alebo 
preskúmaniaStručné politické 
oznámenie
Iní partneri
Interakcia s inými partnermi s cieľom zosúladiť ich pozície
a dosiahnuť spoločnú dohoduPredseda HSV a EWG Komisár 
rokovacieho mandátu/a.superiorktu/a.superiorlizáci/a.superiorVyhlásenie Rady alebo Euroskupiny v prípade 
nového programu alebo dôležitej zmeny
Diskusia HSV a EWG2
Náznaky od predsedu HSV a EWGV závislosti od významu môže mať rôzne formy:
28
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
V procesoch Komisie 
neboli vždy zahrnuté 
dostatočné kontrolné 
a vyvažujúce opatrenia
50 
Komisia by mala procesmi (formou 
dostatočných kontrolných a vyvažujú ­
cich opatrení) zabezpečiť, aby prvotný 
návrh programu a jeho prípadné aktu ­
alizácie spĺňali tieto kritériá:
i) komplexnosť – do úvahy by sa mali 
brať všetky príslušné informácie, 
a to tak vo vzťahu k členskému 
štátu, ako aj z ekonomického 
výskumu;
ii) jednotnosť – rozdielne prvky 
programu by mali byť vzájomne 
zosúladené, pričom medzi rôznymi 
cieľmi programu by mal byť len 
minimálny rozpor;
iii) dokumentácia – odôvodnenia 
rozhodnutí o rôznych prvkoch 
programu by mali byť náležite 
zdokumentované34;
iv) súlad – memorandá o porozumení 
by mali byť v súlade s rozhodnutia ­
mi Rady;
v) nestrannosť – keďže podmienky 
programu väčšinou vypracúvajú 
tzv. programové tímy Komisie, rôz ­
ne tímy by mali s krajinami zaob ­
chádzať jednotne a za podobných 
okolností by mali platiť podobné 
podmienky35.
51 
Práca programových tímov by sa mala 
kontrolovať a overovať, aby sa zaistilo, 
že tímy dodržiavajú tieto kritériá.Komisia zvyčajne konala 
dôkladne pri získavaní 
potrebných informácií 
na účely monitorovania
Komisia sa do veľkej miery 
opierala o vnútorné odborné 
poznatky, ako aj o využívanie 
kontaktov s mnohými 
zainteresovanými stranami 
v členských štátoch
52 
Komisia vychádzala z vnútorných 
odborných poznatkov, ktoré boli 
k dispozícii na Generálnom riaditeľstve 
pre hospodárske a finančné záležitosti. 
Časom tiež čoraz viac konzultovala 
so špecialistami z iných generálnych 
riaditeľstiev. V prvotných programoch 
títo ďalší odborníci poskytovali len 
obmedzené informácie, a to najmä 
formou konzultácií medzi oddeleniami 
(medziútvarových konzultácií). Viac sa 
zapojili do dvoch programov v kraji ­
nách eurozóny. Využívanie širších od ­
borných poznatkov umožnilo dôklad ­
nejšiu analýzu problémov krajín najmä 
v oblasti štrukturálnych reforiem. 
Stratégia ľudských zdrojov Komisie tiež 
neumožňovala väčšie využitie exter ­
ných poznatkov v konkrétnych úzko 
vymedzených oblastiach, čo je naprí ­
klad v MMF bežný postup.34 Štandardy Komisie 
pre vnútornú kontrolu č. 8 a 11.
35 Niekoľko štúdií potvrdzuje, 
že toto riziko je reálne. Prehľad 
relevantného akademického 
výskumu ponúka napríklad 
Hakan Gunaydin, Compliance 
with the IMF conditions: 
Selection Bias and Conditions 
on Social Policy  (Plnenie 
podmienok MMF, 
Neobjektívnosť pri výbere 
a podmienky sociálnej 
politiky), vypracované 
pre výročné zasadnutie PEIO, 
2014. Rovnako nezávislý 
hodnotiaci úrad MMF 
poukázal na nedostatočnú 
objektívnosť, ktorú 
zaznamenal vo svojich 
hodnoteniach. Viac 
podrobností pozri v IEO, 
Recurring Issues from a Decade 
of Evaluation Lessons for the 
IMF (Opakované problémy 
vyplývajúce z desaťročia 
hodnotení pre MMF), 2014.
29
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
53 
Hlavnou príležitosťou na získavanie 
potrebných informácií na účely mo ­
nitorovania boli pravidelné návštevy 
krajín, ktoré vykonávala Komisia  
a ostatní partneri. Počas svojich 
návštev na účely rokovania a kontroly 
Komisia konzultovala s množstvom mi ­
nisterstiev, ďalších vládnych oddelení 
a s kľúčovými nezávislými inštitúciami 
(napr. centrálnymi bankami, fiškálny ­
mi výbormi a najvyššími kontrolnými 
inštitúciami). Mala tiež stretnutia 
s ďalšími orgánmi vrátane združení 
zamestnávateľov, odborových zväzov 
a opozičných politických strán. V troch 
z piatich krajín36 Komisia mala stáleho 
zástupcu. Vďaka tomu Komisia bola 
informovaná a mohla identifikovať 
reformy, ktoré sa v rámci programu 
mali vykonať.
Komisia zhromaždila široký 
rozsah informácií
54 
Okrem informácií získaných počas náv ­
štev krajín sa aj v každom memorande 
o porozumení určovali monitorovacie 
správy, ktoré mala daná krajina pred ­
kladať Komisii. Informácie získavané 
z týchto správ boli veľmi rozsiahle 
a dotýkali sa mnohých oblastí. Podob ­
né monitorovacie informácie Komisia 
požadovala vo všetkých programoch. 
V niekoľkých prípadoch však nepo ­
žadovala kľúčové informácie alebo 
sa zhromaždilo len málo kľúčových 
informácií.Programové prognózy 
uvádzajú rozsiahle kontroly 
jednotnosti v návrhu 
programu, ale mnoho 
upozornení sa neoverilo
55 
Dobré prognózovanie je základom 
jednotnosti programov. Je však ne ­
pravdepodobné, že by boli prognózy 
vždy na 100 % presné, keďže sa v nich 
zohľadňuje aj mnoho nepredvídateľ ­
ných okolností, ktoré nemožno presne 
predpovedať. Namiesto sústredenia 
sa na presnosť prognóz sme posudzo ­
vali kvalitu postupov a nástroj na vy ­
tváranie predpovedí, ktoré Komisia 
v súvislosti s programami využívala. 
V praxi Komisia pripravuje dve od ­
lišné, ale úzko súvisiace prognózy 
(pozri  obrázok 5 ):
i) prognózu programu (pozostávajú ­
cu z makroekonomického odhadu 
a prognózy deficitu) a
ii) odhad medzery vo financovaní.36 Lotyšsko, Írsko a Portugalsko.
30
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočnéObrázok 5Prepojenia medzi prognózou programu a odhadom medzery vo financovaní
Zdroj: Európsky dvor audítorov.Bežný účet
Vysvetlivky:Ak je 
súčasťou prognózyPokrytie všetkých /f_inančných potrieb hospodárstva Len pre krajiny mimo eurozóny
Potreba hotovosti na záchranu 
ﬁnančného sektoraJednorazové výdavky na 
záchranu ﬁnančného sektoraVládny deﬁcit na 
základe peňažných 
tokovVládny deﬁcit na 
základe časového 
rozlíšeniaČisté splátky
celého štátneho dlhuČisté splátky 
vonkajšieho 
štátneho dlhuĎalšie účty platobnej bilancie
Prepojené prostredníctvom 
niekoľkých účtovných 
identítOdhad vonkajšej ﬁnančnej 
medzeryMakroekonomická prognóza
Prepojenie medzi dvomi úzko súvisiacimi premennými
Poznámka: Vyobrazené sú len kľúčové prepojenia.Účtovná identitaOdhad ﬁnančnej medzery 
vládneho sektoraPrognóza deﬁcituPrognóza programu Odhad ﬁnančnej medzery 
31
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
Je ťažké posudzovať 
vypracovanie prognóz 
programu
56 
Prognózy možno vypracúvať využitím 
rôznych metód, od prostého úsudku až 
po rozsiahle kalibrované alebo eko ­
nometrické modely tvorby odhadov 
pozostávajúce z mnohých behaviorál ­
nych rovníc a identít.
57 
Nástroj Komisie na vypracovanie 
prognóz programu a deficitu pozostá ­
va zo súboru najmä účtovných identít, 
ktorých účelom je zaistiť, že prognózy 
makroekonomických alebo rozpočto ­
vých agregátov budú v súlade s prog ­
nózou ich zložiek. Zložky sa generujú 
mimo nástroja na prognózovanie 
využitím úsudku alebo niekedy kombi ­
náciou iných kvantitatívnych nástrojov. 
Komisia nepoužíva teoretický ani em ­
pirický model prognózovania.Tabuľkové hárky 
na prognózovanie sú 
ťažkopádnym nástrojom, ktorý 
sťažuje kontrolu kvality
58 
Prognózy vyplývajúce z každého 
preskúmania sa zvyčajne pripravovali 
vo viacerých súboroch tabuľkové ­
ho procesora. Počas auditu došlo 
k problémom s prístupom k všetkým 
relevantným súborom. Príčinou je 
to, že sústava tabuliek predstavuje 
ohromne veľké a ťažkopádne množ ­
stvo údajov37, ktoré sú neprehľadné 
a nevysledovateľné. Navyše vzhľa ­
dom na to, že rozhodnutia sa prijímali 
pod mimoriadnym tlakom, nebolo 
systematické a jednoducho dostupné 
ukladanie prognostického materiálu 
prioritou.
59 
V tabuľkových súboroch sa zhromaž ­
ďovali informácie generované mimo 
nástroja. Údaje zvyčajne pochádzali 
z niekoľkých zdrojov a prognózy 
záviseli od posúdenia rôznych prog ­
nostikov v Komisii a u iných partnerov 
a vo vnútroštátnych orgánoch (po ­
zri obrázok 6 ). Heterogenita údajov 
a využívanie rôznych posudzovaní sú 
bežnými črtami makroekonomického 
prognózovania a zvažovanie rozma ­
nitých údajov a posúdení v procese 
prognózovania má dobré dôvody. 
Existujú tu však aj isté riziká, napríklad 
riziko, že následky prípadnej novej 
predpovede nebudú riadne zohľad ­
nené vo všetkých prognózach alebo 
že nové predpovede nebudú dobre 
podložené.37 Predpoveď sa pripravuje 
v dvoch až štyroch kľúčových 
súboroch, ktoré obsahujú 
desiatky tabuľkových hárkov. 
Tieto kľúčové prognostické 
súbory sú prepojené 
s početnými vzorcami 
a využívajú údaje a prognózy 
z ďalších súborov, ktoré neboli 
vždy uložené na rovnakom 
mieste. Tým sa vo veľkej miere 
zvyšuje riziko, 
že pri aktualizovaní prognózy 
sa budú využívať 
nekonzistentné prognózy 
alebo údaje, čo sa v kontexte 
programu môže stať denne. 
Predpoklady sú rozptýlené 
v kľúčových prognostických 
súboroch a získanie jasnej 
predstavy o uplatnenom 
úsudku si vyžaduje značnú 
mieru úsilia. Okrem toho 
zamestnanci využívajú 
podružné modely, ktoré sa 
uchovávajú mimo 
tabuľkových hárkov.
32
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
60 
V záujme riadenia týchto rizík sa počas 
procesu prognózovania vykonala kon ­
trola kvality výsledkov prognózovania 
v niekoľkých etapách. Do tabuliek 
sú zakomponované určité kontroly 
jednotnosti38. Osoby pripravujúce 
prognózy, zodpovedné za fiškálnu 
a makroekonomickú stránku prognóz, 
diskutovali o výsledkoch medzi sebou 
a v prípade požiadavky využili ďalšie 
posudzovanie, aby sa zaistila jednot ­
nosť odhadov39.61 
Kontrola kvality práce prognostikov 
však napokon mala podobu odsú ­
hlasovania výsledkov, pričom v rámci 
programového tímu sa nijako ne ­
preskúmaval proces prognózovania. 
V dôsledku používania tabuľkových 
hárkov a nedostatočnej dokumentá ­
cie bolo ťažké posúdiť hodnovernosť 
predpokladov a implicitných para ­
metrov použitých pri tvorbe prognóz. 
Diskusie medzi partnermi sa odohráva ­
li až v etape kontroly, keď sa overovala 
hodnovernosť predpokladov a impli ­
citných parametrov.Obrázok 6Stručný prehľad makroekonomických odhadov a prognóz výšky deficitu
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Ministerstvo ﬁnancií
Štatistický úradHistorické ﬁškálne údaje
Eurostat
Štatistický úradHistorické makroúdaje
Posúdenie projekcie 
rozpočtuNové ﬁškálne opatrenia
Ministerstvo ﬁnanciíÚčinok makra
na rozpočetÚčinok rozpočtu
na makro
Posúdenie
makropremennýchPrognóza deﬁcitu Makroprognóza
38 Išlo napríklad o kontroly 
účtovnej identity alebo 
korelačné kontroly 
vierohodnosti.
39 Na jeseň 2013 Komisia zaviedla 
nový nástroj pre automatické 
odhaľovanie numerických 
a ekonomických 
nezrovnalostí, nástroj sa však 
pri prognózach programov 
nepoužíval.
33
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
62 
Pri analýze prognostických hárkov sa 
tiež odhalili príklady chýb a nejednot ­
nosti, ktoré sa vyskytovali napriek kon ­
trolám jednotnosti (pozri rámček 1 ).
Ťažkosti pri posudzovaní 
hodnovernosti fiškálnych 
multiplikátorov
63 
Fiškálne premenné sa zaznamenáva ­
li v tabuľkových hárkoch v podobe 
očakávaného objemu príjmov alebo 
výdavkov, ktorý sa počas roka zvyšo ­
val alebo znižoval o čistý rozpočtový 
výnos každého nového fiškálneho 
opatrenia. Vplyv nových opatrení 
na hospodárstvo a ich reťazový účinok 
na štátny rozpočet sa v tabuľkových 
hárkoch výslovne neuvádzal ani ne ­
zaznamenával. Namiesto toho sa 
reťazový účinok zohľadňoval v prog ­
nózovaných hodnotách dodatočného 
rozpočtového výnosu.64 
Prognózy čistého rozpočtového 
výnosu sa preberali z prognóz vytvo ­
rených vnútroštátnymi orgánmi, ktoré 
ich odhadovali interne v rámci svojich 
postupov plánovania. Vnútroštátne 
orgány diskutovali o svojich odhadoch 
so zamestnancami partnerov a násled ­
ne ich bolo možné revidovať ešte pred 
tým, ako boli formálne prijaté a zahr ­
nuté do prognóz programu.Príklady chýb a nejednotností v prognózach
i) Výška DPH zo súkromnej spotreby nezodpovedala vládnym príjmom a platbám súkromného sektora, čo 
v jednom roku viedlo k rozdielu vo výške 0,7 % HDP .
ii) Vzhľadom na manuálne úpravy vzorcov suma priamych daní z práce nezodpovedala údajom na strane 
štátneho sektora a sektora domácností. Rozdiel presiahol 0,5 % HDP .
iii) Daňové opatrenie platné od polovice roka sa uplatnilo na prognózu na celoročnom základe. Príslušná 
prognóza deficitu sa použila v programovom dokumente, ktorým sa podporilo rozhodnutie uvoľniť splát ­
ku, a oznámila Hospodárskemu a finančnému výboru.
iv) Vplyv cien majetku sa nezohľadnil jednotne v prognózach rovnakého cenového indexu použitého v rôz ­
nych prognózach na ten istý rok.Rámček 1
34
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
65 
Vplyv rôznych fiškálnych opatrení 
na reálnu ekonomiku sa zohľadnil 
implicitne a mimo tabuľkových hárkov 
pomocou niekoľkých heterogénnych 
postupov. Použité tabuľkové hárky 
však neumožnili sledovať zdroj kon ­
krétnych predpokladov ani ich dôvo ­
dy. Útvary pre krajiny nemali reálne 
poznatky o modeloch uplatňovaných 
vnútroštátnymi orgánmi na odhad pa ­
rametrov na posúdenie vplyvu rôznych 
fiškálnych opatrení na hospodárstvo. 
Chýbala transparentnosť a poznat ­
ky o implicitnej hodnote fiškálnych 
multiplikátorov40. Komisia vykonala 
odhad implicitných multiplikátorov len 
v roku 2013.
66 
Jediné kontroly, ktoré sa robili v prí ­
pade čistých výnosov, mali podobu 
kritického posudzovania hodnover ­
nosti vykonávaného zamestnancami 
partnerov. Týmto prístupom sa síce 
s veľkou pravdepodobnosťou zachytia 
prípadné významné podhodnotenia 
alebo nadhodnotenia, menej však 
funguje pri identifikovaní malých chýb, 
ktoré však kumulatívne môžu mať 
výrazný rozsah.
67 
Programové tímy viedli záznamy o nie ­
ktorých informáciách, ale v rôznej mie ­
re, keďže sa to formálne nevyžadovalo. 
V dôsledku toho sa nám nepodarilo 
identifikovať ani skontrolovať predpo ­
klady a hodnoty parametrov, ktoré sa 
použili. Ak sa prognóza ukázala ako 
chybná (ak napríklad podhodnotila 
negatívny účinok zníženia verejných 
výdavkov na rast HDP), bolo nemožné 
alebo mimoriadne ťažké zistiť zdroj 
chyby.Odhady medzery 
vo financovaní boli neúplné 
a nesprávne
68 
Odhad medzery vo financovaní má 
prvoradý význam v etape rokovaní, 
keďže práve vtedy sa určuje výška 
finančnej pomoci, ktorá sa zvyčajne už 
nemení. Ak sa počas programu vyskyt ­
nú nové potreby financovania, musia 
sa vyriešiť v rámci celkového finanč ­
ného balíka. Na rozdiel od prípravy 
prognóz programu bolo odhadovanie 
medzery vo financovaní pre Komisiu 
novou činnosťou.
69 
V krajinách eurozóny finančná me ­
dzera zodpovedá len potrebám ich 
vlád. Mimo eurozóny sa z finančnej 
pomoci musia pokryť všetky vonkajšie 
finančné potreby tak, ako sa uvádzajú 
v platobnej bilancii krajiny. Komisia 
vždy odôvodňovala svoje rozhodnutia 
o poskytnutí pomoci tak, že úvodný 
odhad medzery vo financovaní pred ­
kladala Rade. Východiskové výpočty 
sa pripravovali v tabuľkových hárkoch. 
Nedostatočná dokumentácia však vý ­
razne obmedzovala možnosť kontroly. 
Na požiadanie bola Komisia schopná 
poskytnúť len prechodné dokumen ­
ty41, ktoré sa líšili od konečných verzií 
prekladaných Rade. Nevedela poskyt ­
núť žiadne informácie o dôležitých 
prvkoch odhadov42 ani žiadne súbory 
o východiskovej situácii43.40 Fiškálny multiplikátor meria 
rozpätie dosahu rôznych 
fiškálnych konsolidačných 
opatrení na kľúčové 
makroekonomické (spotreba, 
produkcia) a fiškálne (deficit) 
premenné.
41 Lotyšské a rumunské 
programy.
42 Írsky program.
43 Maďarské a portugalské 
programy.
35
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
70 
V našom preskúmaní prechodných 
dokumentov sme odhalili výrazné 
chyby v prognózovaní, ako je napríklad 
dvojité započítanie niektorých pre ­
menných, použitie nesprávnych súm 
zahraničných rezerv alebo nerealistic ­
ky vysoké predpoklady miery obnovy 
dlhu. Chyby v tabuľkových hárkoch 
boli niekedy podstatné44 a v rámci 
vnútornej kontroly neboli zistené. 
Zistenie chýb by nemuselo nevyhnut ­
ne viesť k zvýšeniu sumy finančnej 
pomoci, keďže táto závisí aj od vôle 
veriteľov a ich možnosti poskytnúť 
úver, mohlo však mať za následok inú 
skupinu politík na odstránenie medze ­
ry vo financovaní.
Črty programu mali 
všeobecne spoľahlivý základ, 
niekedy však chýbali dôležité 
záznamy
Črty programu boli podporené 
analýzou
71 
Komisia bola vo väčšine prípadov 
schopná poukázať na analýzu (na zák ­
lade politických priorít EÚ a aktuálnych 
údajov), ktorá sa použila pri vyme ­
dzovaní podmienok programu. Hĺbka 
analýzy sa všeobecne časom zväčšo ­
vala. Bolo to zväčša výsledkom lepšej 
odbornosti a väčšieho počtu pracov ­
níkov Komisie, ktorí boli vyčlenení 
na riadenie programov.Nevysledovateľnosť niektorých 
z kľúčových záznamov
72 
Dôležitou súčasťou každého procesu 
je vedenie záznamov. Niekoľko z no ­
riem Komisie týkajúcich sa vnútornej 
kontroly v tomto smere poukazuje 
na dobré postupy45. Obozretné vede ­
nie záznamov môže zlepšiť vnútornú 
kontrolu organizácie, keďže pomáha 
zistiť príčinu prijatia určitých rozhod ­
nutí. Záznamy sú jadrom monitorova ­
nia a hodnotenia a nevyhnutným pred ­
pokladom vyvodenia zodpovednosti.
73 
Keďže programy pomoci boli niečím 
neočakávaným, procesy sa dolaďovali 
a formalizovali aj po začatí úvodných 
operácií. Operácie často komplikovali 
aj časové obmedzenia, neisté makro ­
ekonomické prostredie a zložitosť 
riadenia programov. Dôraz sa preto 
kládol na spoľahlivé operačné postupy 
aj na úkor dobrého vedenia záznamov.
74 
Informácie použité ako východisko 
prijímania rozhodnutí sa v mnohých 
prípadoch do času vykonávania  
auditu stratili alebo ich zhromaždenie 
sa ukázalo byť nesmierne náročnou 
úlohou. Niektoré rozhodujúce aktivi ­
ty sa vôbec nezaznamenali. Príručky 
postupov, ktoré sú zvyčajne základom 
každého procesu, sa dobre nevypraco ­
vali. V  rámčeku 2  sú uvedené príklady 
prekážok, ktoré sme zistili auditu46.44 Pri posudzovaní rumunskej 
medzery vo financovaní boli 
úvery podnikov v skupine 
započítané do priamych 
zahraničných investícií, ako 
aj do nových dlhových tokov 
v rámci ostatných investícií. 
Toto dvojité započítanie viedlo 
k prognóze potrieb 
financovania, ktorá bola 
o 1,8 mld. EUR nižšia. Okrem 
toho pôvodná suma 
zahraničných rezerv použitá 
v počiatočnej prognóze sa líši 
o 0,7 mld. EUR od sumy, ktorú 
teraz vykazuje rumunská 
centrálna banka za obdobie 
na konci roka 2008. 
V lotyšskom programe 
Komisia odhadovala, 
že v prvom roku programu 
budú oba sektory, podnikový 
i bankový, schopné získať viac 
dlhodobých a strednodobých 
finančných prostriedkov, než 
potrebujú odpísať. Takýto 
predpoklad v tabuľkovom 
hárku nielenže bol 
nepravdepodobný vzhľadom 
na vážne finančné tlaky, 
ale bol aj v rozpore 
s informáciami poskytnutými 
v dôvodovej správe.
45 Napríklad štandard vnútornej 
kontroly č. 8 vyžaduje, aby 
„boli hlavné procesy a postupy 
GR primerane 
dokumentované, a to najmä 
tie, ktoré súvisia s kritickými 
rizikami“, a štandard č. 11 
vyžaduje, aby „boli zavedené 
vhodné procesy a postupy, 
ktoré zabezpečia, že správa 
dokumentácie GR bude (…) 
účinná (najmä pokiaľ ide 
o získavanie zodpovedajúcich 
informácií)“.
46 Problém spočívajúci 
v zložitom získavaní 
relevantných informácií sa 
netýkal len tohto auditu. 
Portugalský dvor audítorov 
poukázal na podobné 
obmedzenia vo svojej správe 
o monitorovaní finančnej 
pomoci Portugalsku, pozri 
Relatório de auditoria n.º 
28/2013-2.ª S., 
Acompanhamento dos 
mecanismos de assistência 
financeira a Portugal, 
Dezembro de 2013 .
36
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
75 
Dá sa pochopiť, že chýbajú záznamy 
z úvodnej etapy v roku 2008 a zo za ­
čiatku roka 2009, ktoré niesli všetky 
znaky situácie s krízovým riadením. 
Časom sa vedenie záznamov jasne 
zlepšilo. No napriek tomu sa niektoré 
z príkladov chýbajúcich záznamov uve ­
dených vyššie týkajú neskorších rokov.Komisia sa niekedy odchýlila 
od rozhodnutí Rady
Prípady nedodržania 
rozhodnutí Rady
76 
Preskúmali sme súlad memoránd 
o porozumení a zodpovedajúcich roz ­
hodnutí Rady a zistili sme, že väčšina 
podmienok bola odôvodnená s odvo ­
laním sa na rozhodnutia. V niekoľkých 
prípadoch sa však podmienky odchýlili 
od podmienok rozhodnutia Rady alebo 
memorandum o porozumení sa ne ­
aktualizovalo v správnom čase (pozri 
rámček 3 ).Príklady ťažkostí pri získavaní kľúčových informácií
Na informovanie o postupe návštevy a získanie súhlasu s odchýlením sa od rokovacieho mandátu používali 
e­maily. Boli tiež dôležitým komunikačným prostriedkom medzi partnermi a vnútroštátnymi orgánmi. Tieto 
záznamy však všeobecne neboli dostupné, keďže e ­maily sa buď stratili, alebo ich nebolo možné opätovne 
získať.
Komisia neevidovala dokumentáciu ani údaje predkladané vnútroštátnymi orgánmi počas programu alebo 
do tejto dokumentácie alebo údajov nebolo možné nahliadnuť ako do celku, keďže na jej opätovné zhromaž ­
denie boli potrebné rozsiahle zdroje.
Niektoré tabuľkové hárky makroekonomických prognóz programov Rumunska nám počas auditu neboli 
sprístupnené.
Tabuľkové hárky s konečnými výpočtami medzier vo financovaní sa stratili alebo neboli prevzaté od MMF. 
Niekedy nebolo možné získať výpočty, ktoré boli základom niektorých kľúčových súm.
Vôbec sa nedokumentovalo fiškálne monitorovanie zo strany zamestnancov Komisie alebo analýza vykonáva ­
nia rozpočtu Komisiou bola podporená len niekoľkými veľmi základnými tabuľkovými hárkami.Rámček 2
37
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
Podmienky neboli dostatočne 
rozhodné
77 
Zámerom podmienok v memorande 
o porozumení je vytvoriť operačný 
plán v záujme dosiahnutia uspokojivé ­
ho súladu s podmienkami všeobecnej 
hospodárskej politiky stanovenými 
Radou.
78 
Pri väčšine podmienok bolo prepoje ­
nie so všeobecnou hospodárskou poli ­
tikou pomerne jasné, keďže sa buď vy ­
žadovala politická zmena, alebo boli 
odrazovým mostíkom pre významné 
reformy. Vedenie47 však dostatočne 
nespochybnilo návrhy s cieľom uistiť 
sa, či všetky podmienky boli skutočne 
potrebné na dosiahnutie cieľov v ob ­
lasti všeobecnej hospodárskej politiky.79 
V programoch boli obsiahnuté pod ­
mienky, ktoré mali vzhľadom na ciele 
programu buď len malý význam, alebo 
ktorých potenciálny účinok by sa pre ­
javil až dlho po programovom období. 
Podmienky ako zavedenie konkrétnych 
IT systémov, pridelenie rozpočto ­
vých prostriedkov malému vládnemu 
subjektu, odborná príprava verejných 
úradníkov a výskum a vývoj tu však 
mali len veľmi vzdialené prepojenie – 
ak vôbec nejaké – s cieľmi programu.Príklady nedodržania pravidiel
Počas neformálnej návštevy Rumunska v auguste 2009 sa zistilo, že tento členský štát nedokáže plniť úvodné 
cieľové deficity. Komisia a rumunské orgány sa následne dohodli na podstatnom uvoľnení cieľových hodnôt. 
Túto revíziu oznámili Hospodárskemu a finančnému výboru v auguste 2009. Rozhodnutie Rady ani memoran ­
dum o porozumení sa však podľa toho nezmenili. Cieľové hodnoty sa napokon aktualizovali v memorande 
o porozumení vo februári 2010. Právny základ – rozhodnutie Rady – sa aktualizoval ešte neskôr, až v marci 
2010. Komisia však v novembri 2009 posunula uvoľnenie platby na základe toho, že rozpočet Rumunska nespĺ ­
ňal aktualizovanú cieľovú hodnotu.
V prípade Lotyšska sa rozhodnutia Rady síce netýkali reforiem dôchodkového systému, napriek tomu me ­
morandum o porozumení obsahovalo osobitné podmienky týkajúce sa druhého piliera dôchodkového 
systému.
V Írsku sa v rozhodnutiach Rady nespomínali žiadne konkrétne podmienky týkajúce sa bankového dohľadu 
a predaja štátnych aktív a privatizácie, no tieto podmienky sa objavili v memorande o porozumení.Rámček 3
47 Vedúci pracovníci Komisie 
a podpredseda, ktorý 
podpisuje memorandum 
o porozumení v mene 
Komisie.
38
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
S krajinami sa 
nezaobchádzalo rovnakým 
spôsobom
80 
Pri analýze rôznych aspektov riade ­
nia programu zo strany Komisie sme 
zistili niekoľko prípadov nejednotného 
prístupu k rôznym krajinám, ktoré boli 
len ťažko odôvodniteľné konkrétnymi 
vnútroštátnymi okolnosťami.Rozdiely v tom, ako Komisia 
riadila podmienky
81 
Komisia riadila podmienky pre každý 
program finančnej pomoci rozdielne. 
V niektorých programoch podmienky 
predstavovali pomerne stabilnú sku ­
pinu požiadaviek, zatiaľ čo v iných sa 
podstatne menili pri každom preskú ­
maní. Prehľad nájdete v  tabuľke 2 .Tabuľka 2Rôzne modely používané Komisiou na riadenie podmienok
Maďarsko Lotyšsko Rumunsko I Írsko Portugalsko
Ako boli podmienky stanovené?
Rozdiel medzi rôznymi 
typmi podmienokNieNie, v jednej zo správ o pre -
skúmaní sa však poukazuje 
na dôležitosťPredbežné kroky a ďalšie 
podmienkyStále a ďalšie 
podmienkyNie
Ako boli podmienky monitorované?
Ako bolo monitorované 
dodržiavanie?Zmiešané1Zväčša podľa podmienky Podľa predmetu Podľa predmetu Podľa podmienky
Ako boli podmienky aktualizované?
Ako sa podmienky 
menili?Existujúce podmienky 
zostali v  platnosti, 
dodatok obsahoval 
len nové podmienky.Každým dodatkom sa 
nahradila predošlá verzia.Existujúce podmienky 
zostali v  platnosti, 
dodatok obsahoval len 
nové podmienky.Každým dodatkom 
sa nahradila predošlá 
verzia.Každým dodatkom sa nahradila 
predošlá verzia.
Pretrvávanie 
podmienok2V priebehu času 
podmienky čiastočne 
stále.
Podmienky sa 
všeobecne nezmenili.Časté zmeny podmienok.
Podmienky sa zmenili 
aj v prípade, že situácia 
nedozrela.
Ťažké sledovať podmienky 
v priebehu času.Podmienky vždy platné 
a nezmenené, pokiaľ 
sa nestali v dôsledku 
nových podmienok 
zastaranými.Zmiešané.
Niektoré podmienky 
stále, iné sa často 
menili.V priebehu času podmienky 
stále.
Podmienky zostali v platnosti 
a bez zmeny, až kým sa úplne 
nedodržali.
1 V niektorých preskúmaniach Komisia vykazovala dodržanie každej podmienky, v iných len podľa predmetu.
2 Ďalšie vysvetlenie nájdete v  prílohe III .
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
39
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
82 
Niektoré z týchto modelov mali ne ­
priaznivé následky na riadenie progra ­
mu. Časté zmeny podmienok v niekto ­
rých programoch48 výrazne sťažovali 
sledovanie výkonnosti krajiny. V nie ­
ktorých prípadoch sa reformy postup ­
ne oslabovali, keďže podmienky sa 
nahrádzali menej náročnými podmien ­
kami alebo úplne zmizli z memoránd 
ešte skôr, než boli riadne splnené 
(pozri rámček 4 ).83 
V podmienkach bola tiež zahrnutá sna ­
ha dosiahnuť rôzne štrukturálne účin ­
ky. Môžu sa líšiť od zverejnenia alebo 
prípravy konkrétnej stratégie alebo 
plánu až po legislatívne zmeny, ktoré 
má prijať národný parlament a ktoré 
majú vplyv na dôležité súčasti hospo ­
dárstva49. Zatiaľ čo podmienky prvého 
typu by samotné nepriniesli žiadne 
zmysluplné hospodárske zmeny, 
mohli však slúžiť i ako prípravné kroky 
pre významnejšie reformy. Podmienka 
druhého typu by pravdepodobne zna ­
menala trvalé zmeny v hospodárstve.
Príklady reformy, ktorá časom stratila na sile
V úvodnom memorande o porozumení v lotyšskom programe sa vyžadovalo zriadenie jednotného systému 
plánovania a riadenia ľudských zdrojov pre verejno ­správne inštitúcie. Táto podmienka sa nesplnila a v ďalších 
zmenách sa už neobjavila. Namiesto toho bola nahradená niekoľkými inými podmienkami, pričom všeobecný 
zámer spočíval v príprave stratégie pre verejnú správu – čo je podmienka, ktorá sa ľahšie dodrží.
Portugalský program obsahoval podmienku, podľa ktorej sa do konca roka 2011 vyžadovala príprava akčného 
plánu na reformovanie systému poistenia v nezamestnanosti, a to znížením maximálnej dĺžky trvania dávok 
v nezamestnanosti maximálne na 18 mesiacov pre novonezamestnané osoby. Po reforme sa maximálne obdo ­
bie poberania dávok v nezamestnanosti skrátilo z 38 na 26 mesiacov, a teda prekračovalo strop 18 mesiacov, 
ktoré boli na začiatku dohodnuté s portugalskými orgánmi.Rámček 448 Predovšetkým v Lotyšsku, 
ale i v Írsku a v určitých 
oblastiach iných programov.
49 K ďalšími príkladom patria 
významné zmeny 
inštitucionálneho prostredia, 
napríklad zriadenie fiškálnej 
rady, reorganizácia miestnej 
samosprávy alebo privatizácia. 
Pozri prílohu III .
40
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
84 
Zistili sme výrazné zmeny medzi pod ­
mienkami z hľadiska prísnosti. V rámci 
podmienok programu pre platobnú 
bilanciu sa zvyčajne požadovalo uzá ­
konenie určitých legislatívnych zmien. 
V rozpore s tým sa v programoch 
pre eurozónu stanovoval zvyčajne len 
prvý typ podmienky a prijatie v par ­
lamente sa požadovalo len zriedka. 
Rozhodnutia o splátkach boli v dôsled ­
ku toho založené len na prípravných 
krokoch, a nie na skutočnej realizácii 
reformy (pozri rámček 5 ).
85 
Ďalším rozdielom je počet podmienok, 
ktorý časom stúpal. Zatiaľ čo Maďarsko 
muselo dodržať menej než 60 jedi ­
nečných podmienok, od Portugalska 
sa ich vyžadovalo viac ako 400. Táto 
veľká odchýlka nebola len vyjadre ­
ním potreby väčšieho počtu reforiem 
v niektorých krajinách. Našli sme 
prípady, kde to bolo naopak: krajiny, 
ktoré potrebovali viac reforiem v danej 
oblasti, boli požiadané, aby splnili 
menej podmienok než krajiny s lepšími 
výsledkami50. Podmienky sa tiež zame ­
rali na rôzne cesty reforiem aj napriek 
tomu, že okolnosti v krajinách boli 
podobné51.Programové ciele sa 
nerevidovali jednotne
86 
Revízie cieľových deficitov sú v progra ­
moch pomoci bežnou záležitosťou. 
Nesignalizujú automaticky nedostatoč ­
né vykonávanie zo strany vnútroštát ­
nych orgánov, ale môžu tiež vychádzať 
z objektívnych zmien v hospodárskej 
situácii s (negatívnym alebo pozitív ­
nym) vplyvom na verejný rozpočet.
Príklad podmienky prepojenej len s prípravnými krokmi
V írskom programe sa od vlády požadovalo, aby zaviedla právne predpisy s cieľom posilniť finančnú reguláciu 
a rozšíriť právomoci centrálnej banky v oblasti dohľadu a presadzovania práva50. Írske orgány túto podmien ­
ku dodržali s miernym oneskorením (o jeden mesiac), keď ministerstvo financií zverejnilo návrh zákona. Jeho 
uzákonenie však trvalo ďalšie dva roky. S uzákonením sa nespájala žiadna podmienka, pre uvoľnenie splátok 
teda uzákonenie nebolo potrebné.
52 V neskorších podmienkach uvedený ako „návrh zákona o centrálnej banke (dohľadu a presadzovania práva)“.Rámček 550 Napríklad v oblasti 
štrukturálnych fondov.
51 Napríklad v oblasti platobnej 
neschopnosti fyzických 
a právnických osôb.
41
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
87 
K revízii cieľových deficitov došlo 
v štyroch zo šiestich programov (po ­
zri tabuľku 3 ). V záznamoch Komisie sa 
vždy vysvetľujú úpravy nadol (výraz ­
ným) znížením hospodárskej činnosti, 
ako to bolo v Maďarsku, Rumunsku, 
Lotyšsku a Portugalsku.88 
V závislosti od krajiny mohla mať 
zmena ekonomickej prognózy rôzne 
následky na revíziu cieľových deficitov. 
V rámci svojho fiškálneho dohľadu Ko ­
misia vypočítava cyklické rozpočtové 
zostatky53. Keď sa zmení ekonomická 
prognóza, v súlade s tým sa reviduje 
odhad cyklického zostatku. Zmeny 
odhadu cyklického zostatku v reálnom 
čase by sa teda mali priblížiť zmenám 
v cieľových zostatkoch, ktoré boli 
potrebné v dôsledku zmeny hospodár ­
skeho kontextu54.Tabuľka 3Revízie cieľových deficitov z hľadiska ESA
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
HUMoP0 (nov. 2008) -3,4  % -2,6  %
MoP1 (mar. 2009) -2,9  %
MoP2 (jún 2009) -3,9 % -3,8  % -3,0  %
LVMoP0 (jan. 2009) -5,3 % -5,0  % -3,0  %
MoP1 (júl 2009) -10,0  % -8,5  % -6,0  % -3,0  %
MoP5 (dec. 2011) -4,5  % -2,5  %
RO IMoP0 (jún 2009) -5,1 % -4,1  % -3,0  %
MoP1 (feb. 2010) -7, 8 % -6,4  % N/A -3,0  %
MoP2 (júl 2010) -7 ,3 % N/A -3,0  %
MoP3 (jan. 2011) -5,0  % -3,0  %
RO II MoP0 (jún 2011) -5,0  % -3,0  %
IE MoP0 (dec. 2010) -10,6  % -8,6  % -7, 5 %
PTMoP0 (máj 2011) -5,9  % -4,5  % -3,0  %
MoP5 (okt. 2012) -5,0  % -4,5  % -2,5  %
MoP7 (jún 2013) -5,5  % -4,0  %
Poznámka: N/A – neuvádza sa .
Zdroj: Európska komisia.53 Rozpočtové saldo možno 
rozdeliť na cyklickú 
a necyklickú zložku. Cyklická 
zložka zachytáva vplyv 
výkyvov daňových výnosov 
a výdavkov v dôsledku 
hospodárskeho cyklu.
54 Predpokladá sa, že prognózy 
potenciálneho HDP užívaného 
ako vstupná premenná 
pri výpočte cyklického salda 
neobsahujúca významné 
chyby.
42
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
89 
Kde sa cyklický rozpočtový zostatok 
počas programu výrazne nerevidoval, 
nebolo potrebné revidovať cieľové 
deficity. Bol to prípad Írska. Zistili sme 
však, že nie všetky revízie cieľových 
hodnôt boli v súlade s revíziou cyklic ­
kého zostatku. Napríklad cieľový defi ­
cit za rok 2009 pre Maďarsko sa uvoľnil 
menej, ako to vyplývalo z revízie 
cyklického zostatku, zatiaľ čo cieľová 
hodnota za rok 2012 pre Portugalsko 
sa uvoľnila aj napriek tomu, že cyklický 
zostatok sa zlepšil a ekonomická prog ­
nóza sa nezmenila.
90 
Počas auditu Komisia tvrdila, že revíziu 
cieľovej hodnoty mohli vyvolať faktory 
mimo vládnej kontroly, ako napríklad 
zmenené zloženie schodku rastu alebo 
príjmov. Programové dokumenty 
ani vnútorná metodika Komisie sa 
však nepreukazujú systematickým 
prístupom k hodnoteniu týchto ďalších 
faktorov v čase, keď Komisia skúmala 
realizovateľnosť cieľových deficitov 
pri každej revízii.
91 
Ďalší rozdiel spočíva v zaobchádza ­
ní s opatreniami na podporu bánk 
s vplyvom na deficity. Cieľové deficity 
v portugalskom a írskom programe 
boli vymedzené ako sieť takýchto 
opatrení, pričom v Lotyšsku boli zahr ­
nuté do cieľov programu.92 
Programové dokumenty sa líšili 
aj v tom, aká pozornosť sa v nich 
venovala sociálnemu rozmeru. V por ­
tugalskom programe bolo napríklad 
„stanovené progresívne zvyšovanie 
daní, kde si najnižšie príjmové skupi ­
ny ponechali svoju úroveň príjmov 
[…] a minimálne mzdy a najnižšie 
dôchodky zostali nedotknuté”55. To je 
v rozpore so všeobecným znižovaním 
miezd štátnych úradníkov o 25 % v ru ­
munskom programe, pričom v progra ­
mových dokumentoch nie je odkaz 
na možný dosah na nižšie platové 
triedy. Podobne sa v úvodných progra ­
mových dokumentoch v Lotyšsku 
nijako neskúmal výsledok kombinácie 
zníženia paušálnej dane z príjmov 
osôb a zvýšenia DPH – čím sa záťaž 
fiškálnej konsolidácie pravdepodobne 
presunula na menej majetné skupiny 
spoločnosti.
Nedostatky riadenia 
programu v dôsledku 
nedostatočných kontrol
93 
Rozhodnutia o programe v konečnom 
dôsledku prijíma Rada a/alebo Komisia, 
sú to však zástupcovia Komisie, ktorí 
rokujú s vnútroštátnymi orgánmi a vy ­
konávajú kontroly v rámci programu. 
Mandát na rokovania sa určuje v po ­
litickom stručnom oznámení. Počas 
návštevy zástupcovia Komisie informu ­
jú vedenie o rozhovoroch (zvyčajne raz 
denne) a usilujú sa získať schválenie 
prípadného odchýlenia sa od mandá ­
tu. Po návšteve zástupcovia Komisie 
vypracujú programové dokumenty 
(rozhodnutie Rady, memorandum 
o porozumení a dôvodovú správu). 
Tieto dokumenty sú predmetom kon ­
troly a tvoria základ pre rozhodnutia 
Komisie a Rady.55 Európska komisia: „The 
Economic Adjustment 
Programme for Portugal“  
(Hospodársky ozdravný 
program pre Portugalsko), 
European Economy, Occasional 
Papers 79 , 2011, s. 16.
43
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
94 
Príprava stručného politického ozná ­
menia a programových dokumentov je 
proces vedený odborníkmi, v ktorom 
kľúčovú úlohu zohráva posudzovanie 
prognostikov a mnohých politických 
odborníkov z niekoľkých riaditeľstiev. 
Dokumenty kontroluje zástupca ge ­
nerálneho riaditeľa a šéfovia horizon ­
tálnych útvarov zapojených do ich prí ­
pravy. Zástupca generálneho riaditeľa 
sa sústreďuje na celkovú jednotnosť 
dokumentov a šéfovia horizontálnych 
útvarov zodpovedajú za zaistenie súla ­
du s politikou EÚ týkajúcou sa príspev ­
kov v danej oblasti.
95 
V procese kontroly bolo zistených nie ­
koľko slabých stránok:
i) Podkladové výpočty a projekcie 
nepreskúmava žiadna osoba mimo 
programového tímu s cieľom overiť 
jednotnosť makroekonomických 
projekcií s odhadom medzery 
vo financovaní alebo makroeko ­
nomickým vplyvom podmienok 
programu.
ii) V mnohých ohľadoch nebola práca 
zástupcov Komisie dostatočne 
vyhodnotená a prognózy odborní ­
kov (pozri bod 61), odhady medzier 
vo financovaní (pozri body 69 a 70) 
a voľba programových podmienok 
(pozri bod 79) sa až príliš málo 
spochybňovali.
iii) Vnútorná kontrola kvality sa 
nedokumentovala.96 
Aj MMF vytvoril proces vnútorného 
preskúmania kľúčových čŕt návrhu 
a aktualizácie programov. V niektorých 
smeroch je podobný procesu vnútor ­
ného preskúmania Komisie, sú tu však 
tri hlavné rozdiely:
i) MMF vyčlenil oddelenie kontro ­
ly, ktoré poskytuje informácie 
vedeniu;
ii) do postupu preskúmania sa zapája 
viac úradníkov MMF a
iii) proces MMF je zdokumentovaný.
Časom sa programové 
dokumenty zlepšili, stále 
sa však vyskytujú 
nedostatky
Zlepšenia kvality 
programových dokumentov
97 
Z hľadiska analytickej presnosti progra ­
mových dokumentov došlo k znač ­
ným rozdielom medzi programami. 
Mnohé z týchto rozdielov sú násled ­
kom lepších analytických schopností 
Komisie. V prvých troch programoch 
poskytovali programové dokumenty 
len obmedzené informácie o mnohých 
aspektoch vrátane zloženia fiškálnych 
úprav, analýzy sklzov, ak sa cieľové 
deficity neplnili, a sociálnych vplyvov. 
Analýza vykonaná v dvoch posledných 
skupinách programových dokumen ­
tov (Írsko a Portugalsko) sa výrazne 
zlepšila (pozri rámček 6 ) a v mnohých 
ohľadoch bola veľmi dôkladná.
44
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
98 
V niektorých prípadoch sme zistili, 
že z programových dokumentov boli 
vynechané zásadné informácie. Komi ­
sia napríklad nie vždy oznámila kľúčo ­
vé predpoklady, ktoré boli základom 
výpočtu medzery vo financovaní.
i) V maďarskom programe Komisia 
neoznámila podrobnosti, ktorými 
by podporila odhadovanú sumu 
20 mld. EUR, ktoré sa mali poskyt ­
núť Maďarsku počas programové ­
ho obdobia.
ii) V írskom programe bol výsledkom 
výpočtu medzery vo financovaní 
použitej v úvodných programo ­
vých dokumentoch kumulatív ­
ny deficit na základe časového 
rozlíšenia podľa ESA vo výške 
44 mld. EUR počas programové ­
ho obdobia. Plánovaný peňažný 
deficit štátnej pokladnice vrátane 
vlastných zmeniek, ktorý sa použil 
na výpočet finančných potrieb, 
však bol vo výške 58 mld. EUR. 
Hlavné dôvody tohto výrazného 
rozdielu vo výške 14,1 mld. EUR 
(21 % úvodnej medzery vo finan ­
covaní) v dokumente vysvetlené 
neboli.99 
Komisia vykonala niekoľko základ ­
ných testov citlivosti, aby posúdila 
vplyv zmeny jedného alebo viace ­
rých parametrov na celkové finančné 
potreby. Výsledky sa v programových 
dokumentoch neobjavili, aj keď mohli 
poskytnúť cenné informácie o riziku 
možných nepriaznivých výstupov.
Slabé stránky 
pri monitorovaní 
a vykazovaní súladu 
s požiadavkami
100  
Počas každého programu by Komisia  
mala overiť, či je hospodárska politika 
členského štátu v súlade s podmien ­
kami stanovenými Radou. V praxi sa to 
robí formou overenia, či členský štát 
vykonával podmienky uvedené v me ­
morande o porozumení.Príklad zlepšenia analýzy v programových dokumentoch
Úvodné programové dokumenty pre programy v rámci platobnej bilancie široko charakterizovali fiškálnu 
konsolidáciu ako aktivitu zameranú na výdavky. Podrobnosti potrebných rozpočtových opatrení boli však 
neúplné (Maďarsko), takéto opatrenia neboli vôbec identifikované (Rumunsko) alebo ak aj boli identifikované, 
nebol vôbec vypracovaný odhad, koľko môžu priniesť (Lotyšsko). Práve pre tieto tri krajiny Komisia následne 
zlepšila úroveň podrobnosti v programových dokumentoch tým, že uviedla zoznam a vyčíslenie opatrení, 
ktoré boli dohodnuté na účely dosiahnutia cieľového deficitu. Pre zostávajúce programy (Írsko a Portugalsko) 
bola štandardom ešte väčšia podrobnosť.Rámček 6
45
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
Nespoľahlivosť využívania 
celkových cieľových deficitov 
na monitorovanie fiškálneho 
vykonávania
101  
Fiškálna konsolidácia bola kľúčovou 
črtou všetkých piatich programov a fiš ­
kálne výsledky boli kľúčovou témou 
počas rozhovorov s vnútroštátnymi 
orgánmi a pri prijímaní programových 
rozhodnutí. Cieľové deficity sa zvyčaj ­
ne vymedzovali ako deficity vyjadre ­
né – v súlade s Európskym systémom 
účtov (ESA) – ako percento HDP . Voľba 
deficitu podľa ESA ako kľúčového 
prvku fiškálnej politiky vychádzala 
zo záväzkov prijatých v rámci postupu 
pri nadmernom deficite56.
102  
Deficit podľa ESA počas roka nemožno 
priamo monitorovať57. Namiesto toho 
sa súlad s celkovými cieľmi monito ­
roval hlavne odhadovaním deficitu. 
Používanie odhadov deficitov podľa 
ESA však so sebou prináša riziko, že Ko ­
misia nebude môcť s istotou podávať 
Rade správy, či fiškálna politika krajiny 
je v súlade s programom úprav. Odha ­
dy Komisie sa pri niekoľkých príležitos ­
tiach ukázali ako nesprávne. Príklady:
i) V oznámení z jari 2009 sa uvádzalo, 
že deficit Maďarska je v rámci cie ­
ľového deficitu za rok 2008 podľa 
programu. Na jeseň 2009 však bolo 
oznámenie revidované a deficit 
sa v ňom zvýšil na 3,8 % HDP , t. j. 
nad cieľový deficit58.ii) V januári 2010 Rumunsko oznámilo 
peňažný deficit za rok 2009 vo výš ­
ke 7,3 % HDP v súlade s cieľovou 
hodnotou podľa MMF, zatiaľ čo Ko ­
misia prechodne odhadla, že defi ­
cit podľa ESA je v súlade s cieľovou 
hodnotou, a uviedla, že program 
ide správnym smerom. V máji 2010 
však Komisia zrevidovala deficit 
podľa ESA na úroveň 8,3 %. Od 
jesene 2011 bol revidovaný deficit 
vo výške 9 %.
iii) V januári 2013 Komisia prechodne 
vypočítala, že deficit Írska podľa 
ESA na rok 2012 bol 8,2 %, pričom 
v apríli túto hodnotu revidovala 
na 7,7 % a na jeseň 2013 na hodno ­
tu 8,2 %. Posledná revízia však bola 
spôsobená najmä preklasifikova ­
ním jednorazového príjmu.
103  
Ďalšou komplikáciou bolo vylúčenie 
opatrení na podporu bánk z vymedze ­
nia cieľovej hodnoty v programoch 
pre eurozónu. Fiškálny cieľ vymedzený 
takýmto spôsobom by bol v zásade 
oveľa lepšou oporou pre fiškálnu poli ­
tiku, keďže opatrenia na podporu bánk 
predstavujú pomerne veľké jednora ­
zové položky, ktorú sú mimo priamej 
kontroly štátu. V prípade Írska však 
Komisia vylúčila len kapitálové pre ­
vody poskytnuté bankám zvyšujúce 
deficit, ale umožnila zahrnutie príjmov 
súvisiacich s opatreniami na podporu 
bánk. Takéto cieľové hodnoty posky ­
tujú menej jasný signál a možnosti 
merania fiškálnych výsledkov. Ak by sa 
napríklad boli vylúčili všetky transakcie 
súvisiace s bankami, rozpočtový deficit 
za rok 2012 by bol vyšší o 1 percentu ­
álny bod.56 Postup pri nadmernom 
deficite je sled jednotlivých 
krokov stanovených EÚ 
na nápravu nadmerného 
deficitu (nad 3 % HDP) alebo 
nadmernej výšky dlhu 
(nad 60 % HDP).
57 Údaje štvrťročných účtovných 
závierok sektoru vládnych 
inštitúcií členských štátov 
podľa definícií ESA sú 
zverejňované 
s oneskorením 90 dní. Okrem 
toho odhad deficitu podľa 
metodiky ESA vyžaduje 
prijatie predpokladov 
týkajúcich sa budúcich 
rozhodnutí o štatistickom 
režime pre určité veľké 
transakcie.
58 Podľa Komisie revízia deficitu 
z roku 2008 odrážala zmeny 
týkajúce sa čerpania fondov 
EÚ, pretože niektoré projekty 
nezískali spolufinancovanie, 
ktoré podľa očakávania malo 
nahradiť predbežné 
financovanie z rozpočtu.
46
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
Nesystematické vykazovanie 
dodržiavania podmienok
104  
Len v prípade Portugalska a čiastočne 
Maďarska, Lotyšska a Írska Komisia sys ­
tematicky predkladala správy o tom, 
ako členské štáty dodržiavajú štruktu ­
rálne podmienky.
105  
O nedodržiavaní podmienok predložila 
správy len zriedkavo. Len pri veľmi ma ­
lom počte podmienok (4 % v portugal ­
skom programe) Komisia jasne uviedla 
„nedodržaná“, aj keď v zadanom čase 
nebola splnená takmer polovica pod ­
mienok. Na vyjadrenie tejto skutočnos ­
ti sa používalo veľa rôznych výrazov59, 
čo viedlo k zmätkom.
106  
Približne pri 30 podmienkach (8 % 
vzorky) neboli predložené žiadne 
správy o stave plnenia alebo boli 
podmienky napísané tak neurčito, 
že ich splnenie nebolo možné efektív ­
ne monitorovať (príklady sú uvedené 
v rámčeku 7 )60.107  
Niekoľko podmienok bolo vykázaných 
ako dodržané, ale túto skutočnosť 
nebolo možné overiť. Napríklad:
i) V írskom programe (po revízii 
na jeseň 2012) sa Komisia stále za ­
pájala do činnosti s írskymi orgán ­
mi s cieľom zaistiť, aby boli zložky 
viacročného rozpočtového rámca 
dostatočne záväzné a transparent ­
né a aby sa tento rámec mohol 
stať dôveryhodným politickým 
základom61 v období po skončení 
programu. Komisia však vykázala, 
že táto podmienka sa v plnej miere 
splnila.
ii) V Portugalsku sa podmienka vyža ­
dujúca si vypracovanie mesačných 
výkazov o plnení rozpočtu národ ­
nou vládou postupne rozširovala 
tak, že obsahovala všetky štátne 
podniky a verejno ­súkromné part ­
nerstvá na vnútroštátnej, regio ­
nálnej a miestnej vládnej úrovni. 
Požiadavka sa považovala za spl ­
nenú po zavedení konkrétneho 
vykazovania na regionálnej úrovni, 
aj keď požiadavka na konsolidova ­
né rozpočtové vykazovanie nebola 
splnená.59 Napríklad „do značnej miery 
dodržané“, „v podstate 
dodržané“, „čiastočne“, 
„plnenie pokračuje“, 
„čiastočne dodržané“, 
„nesplnené“.
60 Podmienky vyžadujúce stále 
dodržiavanie pri každom 
prieskume nie sú zahrnuté.
61 Základ fiškálnej politiky 
vytvára štruktúru 
pre rozhodovanie vlády 
o vhodnej veľkosti 
rozpočtového deficitu 
s ohľadom na daný stav 
hospodárstva a niektoré 
strednodobé a dlhodobé ciele 
v oblasti financií a sektora 
vládnych inštitúcií.
47
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
Spolupráca s ostatnými 
partnermi bola len 
neformálna
108  
Finančná pomoc EÚ sa vo všetkých 
programoch poskytovala spoločne 
s finančnou pomocou MMF. Každá 
inštitúcia prijala nezávislé rozhodnu ­
tie o financovaní v súlade s vlastným 
štatútom a vnútornými postupmi. 
V prípade írskeho a portugalského 
programu sa do riadenia programu 
zapájala aj ECB.
109  
Spolupráca s MMF pomohla Komisii 
získať poznatky o riadení programov. 
Bolo zistených niekoľko prípadov 
postupov MMF, ktoré Komisia po začatí 
programu prijala, napríklad podrob ­
nejšie prognostické tabuľkové hárky, 
využívanie stáleho zástupcu v neskor ­
ších programoch. Takisto sa zväčšili 
programové tímy Komisie tak, aby zod ­
povedali veľkosti tímov MMF.110  
Právny základ umožnil, aby sa tieto tri 
inštitúcie dohodli na spôsobe organi ­
zácie spolupráce. Vo všetkých progra ­
moch si programové tímy vytvorili ná ­
stroje neformálnej spolupráce. Vďaka 
rozmanitým skúsenostiam a odbornos ­
ti zamestnancov týchto troch inštitúcií 
bolo možné vypracúvať dôslednejšie 
posúdenia, čím sa znižovalo riziko chýb 
a opomenutí v návrhu a aktualizáciách 
programov.Príklady podmienok, pri ktorých nikdy neboli predložené správy o ich dodržiavaní
Množstvo priorít v oblasti verejného výskumu a vývoja by sa malo znížiť, aby sa zabezpečilo viac zdrojov 
pre významné výskumné oblasti (Lotyšsko).
Posilnenie kapacity riadiaceho orgánu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v oblasti kontroly výdavkov 
EÚ a rozhodovaní o nich (Rumunsko).
Vláda by mala prijať právne predpisy, aby sa výrazne znížilo množstvo daní a platieb podobných daniam 
(Rumunsko).
Do júla 2012 vláda vypracuje konsolidačný plán na reorganizáciu a výrazné zníženie počtu obcí (308). Vláda 
tieto plány zrealizuje a zmeny nadobudnú účinnosť do začiatku nasledujúceho obdobia komunálnych volieb 
(Portugalsko).
Vytvorenie osobitných komôr v rámci daňových súdov (Portugalsko).Rámček 7
48
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
111 
Inštitúcie nevytvorili žiadne formálne 
nástroje pre vzájomnú spoluprácu 
v týchto oblastiach:
i) Výmena informácií – aké informá ­
cie (napr. rokovacie mandáty, iné 
programové dokumenty, podkla ­
dové kalkulácie62, informácie získa ­
né z iných členských štátov) by sa 
mali vymieňať medzi partnermi? 
Ako by sa malo zaobchádzať s in ­
formáciami získanými po dátume 
ukončenia?
ii) Dôvernosť informácií – ako by sa 
malo zaobchádzať s dokumentmi, 
ktoré boli pôvodne poskytnuté 
inej inštitúcii? Čo by sa malo robiť 
v prípade, že inštitúcia sa dostane 
k dôverným informáciám, ktoré 
iní partneri63 nemajú k dispozí ­
cii, ale ktoré by mohli ovplyvniť 
celkový návrh programu a internú 
analýzu?
iii) Vlastníctvo spoločnej práce – nie ­
ktoré elektronické dokumenty 
spoločne pripravovali všetci traja 
partneri (napr. makroekonomic ­
ké projekcie, výpočty medzery 
vo financovaní), ale inštitúcie si ich 
v plnej miere vzájomne neposkytli.
iv) Mechanizmy na vyriešenie nezhôd 
o finančných rozhodnutiach alebo 
iných kľúčových parametroch 
programu.Poradenská úloha ECB bola 
veľmi obsiahla
112  
V oblasti riadenia programu sa v naria ­
dení o EFSM64 stanovuje poradenský 
vzťah medzi ECB a Komisiou:
i) „(všeobecné podmienky hospodár ­
skej politiky) (…) Komisia určí tieto 
podmienky po porade s ECB“65 a
ii) „Komisia po porade s ECB opätov ­
ne preskúma všeobecné podmien ­
ky hospodárskej politiky“66.
113  
Zamestnanci ECB poskytovali pora ­
denstvo o problémoch týkajúcich sa 
finančnej stability a zaistenia riadneho 
fungovania peňažných trhov. Zahŕňalo 
to témy ako udržateľnosť dlhu a tem ­
po finančnej konsolidácie67, ktoré ECB 
považovala za dôležité predbežné 
podmienky v oboch oblastiach svojej 
poradenskej úlohy.62 V programoch týkajúcich sa 
platobných bilancií MMF 
vypracoval tabuľky, ktoré boli 
základom odhadov medzery 
vo financovaní, a podľa 
Komisie tieto tabuľky neboli 
pracovníkom Komisie 
k dispozícii.
63 Napríklad informácie 
o finančnom trhu 
v posúdeniach MMF 
týkajúcich sa finančného 
sektora, informácie 
zhromaždené GR 
pre hospodársku súťaž, 
bankové údaje ECB.
64 Nariadenie Rady (EÚ) 
č. 407/2010.
65 Článok 3 ods. 3 písm. b).
66 Článok 3 ods. 6.
67 ECB napríklad argumentovala 
v prospech zachovania 
cieľových hodnôt deficitu 
v portugalskom programe.
49
2. časť – Procesy boli celkovo nedostatočné
114  
Poskytovanie poradenstva však 
neznamenalo, že ECB poskytovala 
ďalším partnerom analýzu, ktorá bola 
základom jej stanoviska v rozhovoroch 
o programoch. ECB napríklad Komi ­
sii neposkytla svoje interné úvahy 
o spoločnom znášaní záťaže držiteľmi 
nadriadeného dlhu v reštrukturalizácii 
írskych bánk. Keďže suma financo ­
vania Eurosystému sa blížila k hod ­
note 100 % HDP Írska, pokračovanie 
vo financovaní Eurosystému68 bolo 
rozhodujúce pre úspech programu. 
Partneri trojky neakceptovali žiadne 
spoločné znášanie záťaže so staršími 
držiteľmi dlhu. Následné vyhodnotenie 
írskeho programu zo strany MMF však 
naznačuje, že boli možné aj alternatív ­
ne politické kroky na zmiernenie rizík 
s vyšším podielom znášania záťaže69, 
ktoré sa však nerealizovali.68 Poskytovať svojim 
protistranám likvidné 
prostriedky v eurách alebo 
pozastaviť poskytovanie 
takýchto likvidných 
prostriedkov alebo proti nemu 
vzniesť námietku je súčasťou 
úlohy Eurosystému na základe 
zmluvy, podľa ktorej je 
Eurosystém úplne nezávislý 
a funguje mimo činnosti 
ďalších dvoch inštitúcií.
69 Správa MMF o konkrétnej 
krajine č. 15/20 – Ireland – Ex-
post evaluation of exceptional 
access under the 2010 extended 
arrangement  (Írsko – Následné 
hodnotenie týkajúce sa 
výnimočného prístupu 
v predĺženom režime v roku 
2010), január 2015, body 
48 – 52.
50
 3. časť 
Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby 
aj napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo 
ťažké byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
115  
Európska komisia riadila požičiavanie si 
v mene EÚ v súvislosti s poskytovaním 
makrofinančnej pomoci. Ku koncu roka 
2014 EÚ emitovala celkovo 22 dlho ­
pisov v celkovej nominálnej hodnote 
60,1 mld. EUR, z čoho 8 mld. EUR bolo 
splatených už k 31. marcu 2015.
116  
S cieľom analyzovať, ako Komisia riadi ­
la dlh, sme:
i) analyzovali výsledok emisie 
z hľadiska upisovania investorov 
a nákladov dlhu a
ii) porovnali postupy Komisie s naj ­
lepšími postupmi riadenia verej ­
ného dlhu, vzťahov s investormi 
a transparentnosti pri vydávaní 
dlhopisov.Upisovanie emisie 
dlhopisov prebehlo 
v poriadku
Náklady dlhu v súlade 
s partnerskou úrovňou
117  
Cena emisie70 závisí od typu dlhopisu 
aj trhovej situácie v čase jeho predaja. 
Komisii sa podarilo získať potrebné 
finančné prostriedky na financovanie 
príspevku EÚ k finančnej pomoci. Všet ­
ky emisie dlhopisov sa stretli s dosta ­
točným dopytom z kapitálových trhov 
a predali sa. Pomer dopytu a ponuky 
(suma ponuky v pomere k celkovej 
emitovanej sume) sa pohyboval od 1,2 
do vyše 4,271 (pozri obrázok 7 ).Obrázok 7Pomer dopytu a ponuky pre emitované dlhopisy EÚ
Zdroj: Európska komisia.3 r., 12/20085 r., 2/20095, 5 r., 3/20097 r., 7/2009 9 r., 3/2010 7 r., 9/2010 5 r., 1/201110 r., 9/2011 26 r., 4/2012 10 r., 5/2012 15 r., 7/2012 10 r., 3/20144
3
2
1
02,32,2
1,22,53,1
2,04,2
1,5 1,52,9
1,62,170 Cena definuje náklady 
zadlženosti.
71 Na základe vzorky 12 emisií 
dlhopisov.
51
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
118  
Od samotného začiatku boli emisie 
správne načasované72. Konečná cena 
dlhu bola v súlade s úrovňou na trhu 
a u partnerov (pozri obrázok 8 ). Časom 
sa rozpätie platných bezrizikových úro ­
kových mier znížilo, a najmä v prípade 
dlhodobejších emisií v rokoch 2011 
a 2012 bola EÚ často schopná dosiah ­
nuť nižšie náklady zadlženosti ako 
Európsky nástroj finančnej stability, je ­
diný partner s podobnou dĺžkou emisií.
Emisné cenové úrovne boli 
niekedy vyššie ako pôvodné 
usmernenie bánk
119  
Komisia pri vydávaní dlhopisov využí ­
vala syndikované transakcie. Na upi ­
sovanie jednotlivých emisií si vybrala 
hlavných manažérov – medzinárodne 
pôsobiace banky. Úlohou týchto 
hlavných bánk bolo kontaktovať pria ­
mo investorov a poradiť Komisii ako 
emitentovi dlhopisov, kedy ich vydať 
a aká by mala byť cena jednotlivých 
emisií. Banky emisie odkúpili a predá ­
vali ich investorom, pričom sa zaviazali 
odkúpiť akúkoľvek časť emisie, ktorá 
by takto nebola predaná.
120  
Prínosom syndikácie je to, že formou 
žiadosti o návrhy umožňuje určiť 
optimálnu cenovú úroveň. Emitent 
sa pri vydávaní dlhopisov tiež môže 
oprieť o rozsiahle siete klientov, ktoré 
banky majú. Emitent môže poskytnúť 
podrobnosti (zvyčajne týždeň vopred) 
o splatnosti a veľkosti nadchádzajúcej 
emisie a zvyčajne si formou dotazníka 
vyžiada kvantitatívne a kvalitatívne in ­
formácie. V reakcii na to banka poskyt ­
ne usmernenie, ako by podľa nej mala 
byť na základe aktuálnych trhových 
podmienok stanovená cena navrhova ­
ného nástroja.121  
Podľa osvedčených postupov73 sa od ­
porúča, aby back ­office viedol o poži ­
čiavaní spisy obsahujúce korešponden ­
ciu s finančnými sprostredkovateľmi 
vrátane žiadostí o návrhy s cenovými 
pokynmi banky. Vo väčšine úvodných 
emisií neexistovali takmer žiadne žia ­
dosti o predkladanie návrhov a do kon ­
ca roka 2011 sa žiadne nevypracovali.
122  
Preskúmali sme zložky troch dlho ­
pisov emitovaných v roku 201274. Pri 
dvoch emisiách bola skutočná cenová 
úroveň vyššia než úroveň konsenzu, 
ktorú vo svojich pôvodných odpo ­
vediach na žiadosti o predkladanie 
návrhov uviedli vedúce banky. V jed ­
nom prípade bol rozdiel 11 bázických 
bodov (0,11 %) a v druhom 5 bázických 
bodov (0,05 %)75. V oboch prípadoch 
bol dopyt zo strany investorov vysoký 
a pomer dopytu a ponuky bol v prvom 
prípade viac ako 2 a v druhom viac 
ako 1,6.72 Napríklad prvá platba 
Maďarsku bola uskutočnená 
jeden mesiac po rozhodnutí 
Rady o poskytnutí finančnej 
pomoci (rozhodnutie Rady 
2009/102/ES zo 
4. novembra 2008 
o poskytnutí strednodobej 
finančnej pomoci 
Spoločenstva Maďarsku 
(Ú. v. EÚ L 37, 6.2.2009, s. 5).
73 Príručka vnútorných postupov 
Komisie pre výpožičné 
činnosti, štandardy Komisie 
pre vnútornú kontrolu č. 8 a 11.
74 V roku 2012 EÚ vydala šesť 
emisií dlhopisov.
75 To znamená približne 
3 mil. EUR a 1 mil. EUR 
dodatočných nákladov 
zadlženosti ročne.
52
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmiObrázok 8Konečné náklady zadlženosti podobné úrovniam trhu a partnerov
Zdroj: Európsky dvor audítorov, údaje poskytla spoločnosť Bloomberg, metodika je uvedená v  prílohe III .7-ročná emisia
4 %
3 %
2 %
1 %
2009 2010 2011 2010 2011 20124 %
3 %
2 %
1 %
20+-ročná emisia5-ročná emisia 10-ročná emisia
* 9-ročná emisia
* 15-ročná emisia
Vysvetlivky: 

Úroková sadzba
Táto vzdialenosť bola podobná vzdialenosti dosiahnutej 
u partnerských emitentov. Vzdialenosť emisných výnosov z dlhopisov EÚ od platnej bezrizikovej úrokovej miery pri danej splatnosti klesajúca v čase.
Stredná hodnota swapu pri danej splatnostiEmisie partnerských emitentovEmisie EÚ
* Emisie EÚ alebo partnerských emitentov s podobnou, 
ale odlišnou splatnosťou, ako je splatnosť krivky 
swapovej sadzby.
53
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
Pre okolnosti bolo najskôr 
ťažké vždy dodržiavať 
najlepšie postupy
123  
V procese riadenia dlhu sme zistili veľa 
nedostatkov v prvých rokoch (po ­
zri obrázok 9 ). Chýbajúca dokumentá ­
cia a iné medzery nemajú preukázateľ ­
ný vplyv na výsledok požičiavania si.
124  
Je zaužívaným zvykom76 vydávať pí ­
somné usmernenia týkajúce sa organi ­
zácie úradu pre riadenie dlhu, rozdele ­
nia úloh a zodpovedností, stanovenia 
maximálnych hraníc dlhu, typu dlhopi ­
sov, ktoré sa majú emitovať, a pravidiel 
dokumentácie procesu emisie.
125  
V mnohých prípadoch sa organizačná 
štruktúra moderných úradov dlho ­
vej služby vytvára podľa finančných 
inštitúcií súkromného sektora, ako sú 
napríklad banky a finančné oddelenia 
veľkých korporácií77. Podľa tejto zásady 
by úrad mal byť rozdelený aspoň 
do dvoch hlavných útvarov:
i) front ­office – zvyčajne zodpoved ­
ný za vykonávanie transakcií na fi ­
nančných trhoch vrátane riadenia 
aukcií a iných foriem požičiavania 
a všetky ďalšie operácie financova ­
nia a
ii) back ­office – zodpovedný za rieše ­
nie zúčtovania transakcií a vedenie 
finančných záznamov.126  
Okrem toho je možné mnoho kľúčo ­
vých funkcií, najmä v súvislosti s riade ­
ním rizika, sústrediť do samostatného 
middle ­officeu.
127  
Obmedzené ľudské zdroje78 kombi ­
nované s naliehavosťou získavania 
financií79 na vypätých finančných 
trhoch spôsobili, že v prvých rokoch 
bolo veľmi ťažké dodržiavať najlepšie 
postupy riadenia rizika.
Situácia pred emitovaním 
dlhopisov
128  
V čase prvej emisie dlhopisov bola vy ­
pracovaná príručka postupov riadenia 
dlhu, ktorá však nebola jasná a takisto 
neobsahovala usmernenia týkajúce sa 
dôležitých prvkov postupu. Postup ­
ne sa zlepšovala formou viacerých 
aktualizácií, čo sa prejavilo v kvalite 
dokumentácie pre emisie dlhopisov od 
roku 2012.
129  
Od konca roka 2008 do roku 2011 Ko ­
misia pre časové obmedzenie uplatnila 
mimoriadny postup na výber vedúcich 
bánk. Priamo poverila vedúce banky, 
v dôsledku čoho sa dá len obmedze ­
ne vykonať audit dokumentov o vý ­
berovom procese, ako sú napríklad 
žiadosti o návrhy alebo odôvodnenia. 
Žiadosti o návrhy sa začali pripravo ­
vať až po roku 2011, keď sa spresnila 
a doplnila dokumentácia z výberového 
procesu.76 MMF, 2014, Revised Guidelines 
for Public Debt Management  
(Revidované pokyny 
na riadenie verejného dlhu), 
MMF – Svetová banka, s. 5 a 6.
77 OECD, 2002, Debt 
Management and Government 
Securities Markets in the 21st 
Century  (Riadenie dlhu a trhy 
so štátnymi dlhopismi  
v 21. storočí).
78 V čase prvej emisie dlhopisov 
v decembri 2008 mal útvar 
zodpovedný za požičiavanie 
a úvery štyroch pracovníkov. 
Na vrchole svojej činnosti 
začiatkom roka 2011 útvar 
stále nemal viac ako osem 
zamestnancov.
79 Odporúčanie pre rozhodnutie 
Rady, ktorým sa Maďarsku 
poskytuje vzájomná 
pomoc – návrh rozhodnutia 
Rady, ktorým sa Maďarsku 
poskytuje strednodobá 
finančná pomoc Spoločenstva 
COM(2008) 716 final 
z 30. októbra 2008, bod 6.
54
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmiObrázok 9Nedostatky pri riadení dlhu v prvých rokoch
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
1Pred emitovaním
dlhopisov 2Štruktúraemisie3Marketinga umiestnenie4Likvidita na trhupo emisii
Monitorovanie sekundárneho
trhu Likvidita na sekundárnom trhuMarketing pre potenciálnychinvestorovOcenenieEmisia a rozdelenie
Identiﬁkácia ﬁnančných potriebAnalýza trhu s dlhopismiVymedzenie spôsobu umiestneniaVýber kľúčových aktérovPríručka postupov sa postupom 
času zlepšila
Bod 128Žiadne predbežné opatrenia proti 
zverejneniu neverejného materiálu alebo interných informácií
Bod 130
Žiadne dôkazy o monitorovaní sekundárneho trhu
Následok: Široké rozpätia nákup – 
predaj využívané niektorými vedúcimi bankami na sekundárnom trhu
Body 135 a 136
Nekonkurenčný výber vedúcich bánk 
Bod 129  Pravidlá prideľovania neboli úplne jasné
Body 131 – 133
Výber vedúcich bánk neprimerane zdokumentovaný
Bod 129Identiﬁkácia podmienok 
dlhopisov: veľkosť, splatnosť, kupón, ustanovenia o splatení a podobne
55
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
Umiestnenie
130  
V dohodách medzi Komisiou a ve ­
dúcimi bankami sme nenašli žiadne 
doložky, ktoré by sa týkali citlivej prob ­
lematiky predbežných rozhovorov s in ­
vestormi o ich záujme (pre ­sounding) 
(pozri rámček 8 ). Nejestvujú žiadne 
dôkazy o tom, že by Komisia urobila 
nejaké predbežné opatrenia, čo sa týka 
zverejňovania neverejných informácií, 
a tiež nemožno určiť, či vedúce banky 
vykonali tzv. wall ­crossing určitých 
investorov počas jednotlivých emisií 
alebo či im následne umožnili obcho ­
dovať alebo zúčastniť sa na transakcii.131  
Dôležitou súčasťou každej novej 
emisie dlhopisov je spôsob rozdelenia 
dlhopisu medzi upisujúcich investorov. 
Medzi hlavné prínosy syndikácie v po ­
rovnaní s aukciou je to, že emitent má 
úplnú kontrolu nad základňou investo ­
rov, čo mu napríklad umožňuje zvoliť si 
spôsob rozdelenia cenných papierov. 
Podľa najlepších postupov by pravidlá 
rozdelenia mali byť jasné a trans ­
parentné a vždy by sa mali oznámiť 
vopred. Spravodlivé a transparentné 
rozdelenie emisie tiež pomáha pri udr ­
žiavaní rozmanitej základne investorov.
Pre-sounding a wall-crossing
Pre­sounding je technika, ktorú využívajú banky obchodujúce na kapitálovom trhu s primárnymi dlhopismi 
na meranie dopytu investorov. Ide o celkom bežný obchodný postup80 najmä na volatilných trhoch, keďže 
umožňuje vedúcim bankám a emitentom získať úvodnú spätnú väzbu o nadchádzajúcej emisii ešte pred ve ­
rejným oznámením. Táto spätná väzba sa často získava tak, že sa zverejnia len všeobecné informácie. V iných 
prípadoch sa trhovým účastníkom pravdepodobne poskytnú aj konkrétnejšie informácie (prípadne aj neverej ­
né materiály alebo vnútorné informácie), zostáva tu teda riziko trhového zneužitia.
Pri pridávaní tretích strán do informačného reťazca sa podľa najlepších postupov odporúča posilnená miera 
evidencie a využívanie formálnych písomných postupov. Keď sa majú zverejniť neverejné podstatné alebo 
vnútorné informácie (proces známy ako wall ­crossing81), vedúce banky musia informovať svojich klientov 
o všetkých platných obmedzeniach podľa zákona a právnych predpisov súvisiacich s vlastníctvom takýchto 
informácií.
80 Medzinárodná asociácia pre kapitálové trhy: Primary Market Handbook – XIII. Pre-Sounding, Book building and Allocations (Príručka primárneho 
trhu – XIII. Pre ­sounding, book building a alokácie), 2014. Pozri tiež Európsky orgán pre cenné papiere a trhy: diskusný dokument – ESMA’s Policy 
Orientations on Possible Implementing Measures under the Market Abuse Regulation  (Politiky orgánu ESMA týkajúce sa možných opatrení v rámci 
nariadenia o zneužívaní trhu), 2013.
81 Wall ­crossing je postup, ktorý z určitej osoby robí zasvätenú osobu, tzv. insidera, a to tým, že sú jej poskytnuté interné informácie.Rámček 8
56
3. časť – Požičiavaním sa vyriešili finančné potreby aj 
napriek tomu, že pre pôvodné podmienky bolo ťažké 
byť vždy v súlade s najlepšími postupmi
132  
Komisia uvádza, že zohrala aktívnu 
úlohu pri rozdelení každej emisie. Po­
dľa Komisie bolo rozdelenie založené 
na týchto kritériách:
i) kategória investora ako meradlo 
kvality (typ investora: „skutočné 
peniaze“ v. obchodovanie a pod.);
ii) kvalita individuálnej objednáv ­
ky (napr. včasnosť objednávky, 
predoš  lé skúsenosti s investorom)
iii) a geografické rozdelenie.
133  
Pri analýze alokačných tabuliek, ktoré 
boli dostupné82, sme zistili, že pre veľ ­
mi malé sumy bolo rozdelenie na úrov ­
ni 100 %, pričom miera uspokojenia 
väčších objednávok sa vyznačovala 
menšou jednotnosťou. Hlavné objed ­
návky navyše zadali konkrétne finanč ­
né subjekty (napr. veľké investičné 
domy) v mene investorov. Pri koneč ­
nom rozdelení investičné domy pride ­
lia dlhopisy investorom. Nenašli sme 
dôkazy o tom, že by Komisia súhlasila 
s konečným rozdelením dlhopisov.Situácia po emitovaní 
dlhopisov
134  
Vymedzenie nového dlhopisu ako 
likvidného na sekundárnom trhu 
znamená, že ho možno rýchlo predať. 
Je zodpovednosťou emitenta aj ve ­
dúcej banky zabezpečiť, aby bola 
na sekundárnom trhu dostatočná lik ­
vidita pre každú novú emisiu. Komisia 
a vedúce banky by sa mali dohodnúť 
na záväzkoch týkajúcich sa sekundár ­
neho trhu v mandátnych dokumen ­
toch podpísaných pre každú emisiu. 
Od zúčastnených vedúcich bánk sa na ­
vyše očakáva, že zachovajú podobne 
nízke rozpätie cenovej ponuky (rozdiel 
medzi nákupnou a predajnou cenou) 
počas minimálne niekoľkých prvých 
dní na sekundárnom trhu.
135  
Počas auditu Komisia uviedla, že štvrť ­
ročne vykonala preskúmanie likvidity 
dlhopisov EÚ, pričom od roku 2012 bol 
zavedený aj formálnejší postup preskú ­
mania. V dokumentoch o požičiavaní 
sme však nenašli žiadne dôkazy o tom, 
že by do roku 2012 kontrolovala likvidi ­
tu na sekundárnom trhu.
136  
Pri analýze cien nákupu a predaja sa 
však odhalilo, že denné uzatváracie 
rozpätie nákup – predaj pre prvých 30 
dní každej emisie bolo pomerne nízke. 
Rozpätie nákup – predaj pre každý 
dlhopis sa však medzi obchodník ­
mi výrazne líšilo. Pri jednej z emisií 
dlhopisov napríklad rozpätie nákup – 
predaj siahalo od 7 do 30 bázických 
bodov83. Táto odchýlka sa zistila 
aj u obchodníkov, ktorí sa ako vedú ­
ce banky zúčastňovali na viacerých 
emisiách EÚ, a preto mali povinnosť 
rešpektovať určité záväzky týkajúce sa 
sekundárneho trhu.82 Údaje z objednávkových kníh 
a konečných alokácií boli 
k dispozícii len v prípade 
siedmich dlhopisov z 12 
vo vzorke.
83 Kupónový dlhopis 3,25 % 
s dátumom splatnosti 
4. apríla 2018.
57
 4. časť 
Programy splnili svoje ciele
137  
Celkovým zámerom finančnej pomo ­
ci bolo navrátiť v členských štátoch 
spoľahlivú makroekonomickú alebo 
finančnú situáciu a obnoviť ich schop ­
nosť plniť svoje povinnosti vo verej ­
nom sektore (eurozóna) alebo v rámci 
platobnej bilancie (mimo eurozóny). 
Finančnou pomocou sa zabezpečila 
istá rezerva uľahčujúca vykonávanie  
programov úprav, ktoré boli v jednot ­
livých krajinách potrebné na nápravu 
základných problémov. Analýzu úspe ­
chu programov sme rozdelili do šty ­
roch oblastí:
i) analýza spôsobu využitia cel ­
kového financovania a faktory, 
ktoré prispeli k dostatočnosti 
prostriedkov;
ii) plnenie cieľových deficitov a vyko ­
návanie fiškálnych úprav;
iii) dodržiavanie podmienok a vyko ­
návanie štrukturálnych reforiem a
iv) zmeny v konkurencieschopnosti 
krajín.
Nie je dôvod zvýšiť 
celkové financovanie
Finančné prostriedky sa 
ukázali ako postačujúce, len 
v dvoch členských štátoch 
bola situácia hraničná
138  
V žiadnej krajine sa finančná medzera 
nevyvíjala podľa plánu. Nastavenie 
programu však bolo dostatočne silné 
na to, aby bolo možné kompenzo ­
vať výrazné rozdiely v programe, 
a tak na financovanie stačil úvod ­
ný balík finančných prostriedkov 
(pozri  obrázok 10 ).139  
Boli tu však isté rozdiely v miere 
upokojenia, ktoré finančná pomoc 
zabezpečila. Skoré programy, ktoré sa 
navrhovali v čase pádu banky Lehman, 
zahŕňali podstatnú bezpečnostnú 
maržu. Podobne aj írsky program 
obsahoval značnú rezervu na mimo ­
riadne udalosti vo výške 25 mld. EUR 
ako súčasť systému podpory bánk. 
Írsko, Maďarsko a Lotyšsko celkovo 
ťažili z menších finančných potrieb, čo 
im umožnilo:
i) znížiť spoliehanie sa na vlastné 
zdroje (Írsko);
ii) prekročiť pôvodnú prognózova ­
nú hodnotu devízových rezerv 
(Maďarsko);
iii) znížiť financovanie programu (Lo ­
tyšsko, Maďarsko) a
iv) splatiť (alebo zvážiť splatenie) 
drahších pôžičiek MMF pred dá ­
tumom ich splatnosti (Maďarsko, 
Lotyšsko, Írsko).
58
4. časť – Programy splnili svoje cieleObrázok 10Ako sa využili peniaze?
Programy pre platobné bilancie
Legenda:
Zvýšenie medzinárodných rezerv Kapitálový a ﬁnančný účetBežný účet Finančná medzera Iné
1 Údaje sa týkajú prvého rumunského programu.Maďarsko
ο V rozpore s prognózou zahraničné banky zvýšili 
expozíciu voči svojim dcérskym spoločnostiam v čase 
vrcholiacej krízy a odlev z devízových derivátov sa neprejavil. Na krytie kapitálového a ﬁnančného účtu teda neboli potrebné žiadne ﬁnancie. Namiesto toho sa stal zdrojom ﬁnancovania.
Lotyšsko
ο Bežný účet sa napravil oveľa rýchlejšie, než sa pôvodne očakávalo, a stal 
sa zdrojom ﬁnancovania. Čiastočne sa tento prínos odstránil v dôsledku dodatočných ﬁnančných potrieb kapitálového a ﬁnančného účtu.
ο Z ﬁnančnej pomoci vo výške 4,7 mld. EUR sa 3,2 mld. EUR použilo na 
ﬁnancovanie pokračujúcich deﬁcitov verejných ﬁnancií a splácanie verejného dlhu. Záchrana verejného sektora bola v porovnanís očakávaním menej nákladná.
Rumunsko1
ο Bežný účet sa napravil rýchlejšie, než sa 
čakalo.  Čiastočne sa to kompenzovalo zníženým ﬁnancovaním prostredníctvom kapitálového a ﬁnančného účtu.2,81 3,7 7,5
4,7 1,7 6,2 0,5Potreby Financovanie
Plánované
Skutočné
5,5 25,3 20,0 10,8
5,5 16,3 18,2 4,9Financovanie Potreby
Plánované
Skutočné3,3 10,7 3,1 2,4
12,0 2,619,5
14,2 1Potreby Financovanie
Plánované
Skutočné
59
4. časť – Programy splnili svoje cieleObrázok 10Programy v eurozóne
Legenda:
Financovanie prostredníctvom trhu
Vlastné zdrojeFinančná medzera
Splatný dlh
Potreby ﬁnančného sektoraPeňažný deﬁcit Iné
Zdroj: Európsky dvor audítorov, údaje uvedené v 
programových dokumentoch, štatistiky zhromaždené vnútroštátnymi orgánmi.Porovnanie medzi plánovanými a skutočnými potrebami a ﬁnancovaním verejnej správy. 
59 524035
18
38
68 68
4932
18913
12
83
22 27151136
78 76
47
93
12Plánované Skutočné Plánované SkutočnéPotreby
PotrebyFinancovanie
FinancovanieÍrsko Portugalsko
20
540
38
Iné peňažné potreby verejnej správy 
vzťahujúce sa na ﬁnancovanie štátnych podnikov, príspevkov do ESM, splácanie nedoplatkov a podobne.
60
4. časť – Programy splnili svoje ciele
140  
Portugalsko malo na rozdiel od toho 
výrazne vyššie finančné požiadavky, 
než sa na úvod odhadovalo, a počas 
portugalského programu bolo finan ­
covanie napäté. Portugalsko sa teda 
muselo opierať o trhové financovanie, 
aby dokázalo splniť ďalšie svoje po ­
žiadavky. Uvoľnenie menovej politiky 
v eurozóne v druhej polovici programu 
pomohlo Portugalsku úspešne sa vrátiť 
na finančné trhy84.
141  
Finančná pomoc Rumunsku posta ­
čovala na krytie potrieb platobnej 
bilancie krajiny, financovanie rumun ­
ského verejného sektora sa však počas 
programu ukázalo ako napäté. Doda ­
točné finančné potreby vlády sa kryli 
sčasti nepriamou podporou od centrál ­
nej banky.
Určité členské štáty dostali 
výhodnejšie finančné 
podmienky, ako sa pôvodne 
predpokladalo v úvodnom 
návrhu
142  
Portugalsko a Írsko profitovali z nižších 
úrokových mier a dlhších splatností 
pôžičiek EÚ85. Prvotným zámerom bolo 
posilniť ich dlhodobé vyhliadky refi ­
nancovania86, zmenou sa však znížila 
finančná záťaž uhrádzania úrokových 
platieb počas programového obdobia. 
Odhadujeme, že aj Írsko, aj Portugalsko 
dosiahlo počas programového obdo ­
bia úspory vo výške 2,2 mld. EUR.143  
Írsku a Rumunsku pomohli ústretové 
politiky vlastných centrálnych bánk.
i) Centrálna banka Írska súhlasila 
so swapom neobchodovateľných 
vlastných zmeniek vydaných 
pre Anglo Irish Bank za írske 
vládne dlhopisy s dlhšou splat ­
nosťou87. Írsko sa tak nemuselo 
snažiť o trhové refinancovanie 
vo výške 3,1 mld. EUR, ktoré boli 
splatné v roku 2013. Tým sa takisto 
znížia finančné požiadavky krajiny 
celkovo o 30 mld. EUR v období 
rokov 2014 – 2023 a deficit klesne 
priemerne o 0,7 % HDP88.
ii) V novembri 2009 sa centrálna ban ­
ka Rumunska rozhodla znížiť požia ­
davku na devízové rezervy z 30 % 
na 25 % (po predchádzajúcom 
znížení z 35 % v auguste). Uvoľnila 
sa tým suma približne 1,3 mld. EUR 
v bankových pôžičkách na financo ­
vanie vlády. Toto rozhodnutie bolo 
verejne odôvodnené odkladom 
tranží MMF/EÚ v roku 200989.84 Menové uvoľnenie malo 
kladný dosah na financovanie 
i pre írsku vládu.
85 Úvery EFSM mali pôvodne 
plánovanú dobu splatnosti 7,5 
roka s úrokovým rozpätím 
vo výške 2,925 % pre Írsko 
a 2,15 % pre Portugalsko. 
V októbri 2011 bolo toto 
úrokové rozpätie stlačené 
a priemerná splatnosť sa 
zvýšila na 19,5 roka v júli 2013. 
Takisto úvery EEFSF boli 
predĺžené a úrokové rozpätie 
vo výške 2,47 % pre Írsko 
a 2,08 % pre Portugalsko bolo 
znížené.
86 Tým sa znížili i očakávané 
príjmy rozpočtu EÚ celkovo 
o 2,2 mld. EUR za programové 
obdobie.
87 Vo svojej výročnej správe 
za rok 2013 sa ECB vyjadrila, že 
„... likvidácia Irish Bank 
Resolution Corporation (IBRC) 
vyvoláva závažné obavy 
z hľadiska menového 
financovania. Tieto obavy by 
mohla určitým spôsobom 
zmierniť likvidačná stratégia 
írskej centrálnej banky.“
88 Európska komisia: Economic 
Adjustment Programme for 
Ireland – Winter 2012 Review  
(Ekonomický ozdravný 
program pre Írsko – prieskum 
zo zimy 2012), European 
Economy, Occasional Papers 
č. 131, 2013.
89 Tlačová správa správnej rady 
Rumunskej národnej banky 
zo 16. novembra 2009.
61
4. časť – Programy splnili svoje ciele
Aktualizované cieľové 
deficity sa zväčša, nie 
však vždy udržateľne 
dosiahli
Revidované ročné cieľové 
deficity sa až na niekoľko 
výnimiek splnili
144  
Dodržiavanie revidovaných cieľov bolo 
všeobecne dobré s výnimkou maďar ­
ského programu a niektorých rokov 
portugalského a rumunského progra ­
mu (pozri tabuľku 4 ).145  
Nesplnené ciele však nevyhnutne 
nemusia znamenať nerealizovanie 
programu. Nesplnené ciele za roky 
2008 a 2009 v maďarskom programe 
sa napríklad dajú vysvetliť štatistic ­
kou revíziou rozpočtového deficitu. 
Všetky programy pre platobné bilancie 
boli navyše úspešné z hľadiska toho, 
že členským štátom sa v roku 2012 po ­
darilo ukončiť postup pri nadmernom 
deficite.Tabuľka 4Dodržiavanie aktualizovaných cieľov
% HDP 2008 2009 2010 2011 2012 2013
Maďarskocieľová hodnota -3,4  % -3,9 % -3,8  %
skutočná hodnota1-3,7 % -4,6 % -4,3 % 4,3 % -2,1 % -2,2  %
Lotyšskocieľová hodnota -10,0  % -8,5  % -4,5  %
skutočná hodnota1-4,4  % -9,2 % -8,2  % -3,5  % -1,3 % -1,0 %
Rumunsko Icieľová hodnota -7, 8 % -7 ,3 %
skutočná hodnota1-5,7  % -9,0 % -6,8  %
Rumunsko IIcieľová hodnota -5,0  % -3,0  %
skutočná hodnota1-5,5 % -3,0  % -2,3 %
Írskocieľová hodnota -10,6  % -8,6  % -7, 5 %
skutočná hodnota2-8,9  % -8,2  % -7, 2 %
hlavný deficit1-7, 4 % -13,7  % -30,6  % -13,1  % -8,2  % -7, 2 %
Portugalskocieľová hodnota -5,9  % -5,0  % -5,5  %
skutočná hodnota2-4,4  % -6,0 % -4,5  %
hlavný deficit1-3,6  % -10,2  % -9,8 % -4,3 % -6,4  % -4,9  %
Poznámka:  Nedodržanie cieľového deficitu je označené hrubým písmom. Údaje mimo rozsahu programového obdobia sú uvedené sivou.
Zdroj:   Európska komisia.
1 Čisté úverovanie alebo požičiavanie si verejnej správy na postup pri nadmernom deficite na jar 2014.  
2 Skutočný deficit, ako ho vykázala Komisia a v súlade s vymedzením programu (pozri bod 91).
62
4. časť – Programy splnili svoje ciele
146  
Na dosiahnutie cieľových deficitov 
sa v každom programe predpokladal 
konkrétny mix výdavkov a príjmov. 
Konsolidácia sa sústredila na stranu 
výdavkov v programoch pre platobné 
bilancie, jednotnejšie sa však presa ­
dzovala v programoch EFSM. Skutočné 
zloženie príjmov a výdavkov všeobec ­
ne zodpovedá tomu, čo sa na úvod 
plánovalo – s výnimkou Maďarska, 
ktoré nedosiahlo očakávanú konsolidá ­
ciu výdavkov.
147  
Narušenie daňových základov naj ­
mä v roku 2009 v situácii prudkého 
hospodárskeho poklesu často zmietlo 
dodatočné príjmy z nových dôležitých 
daňových opatrení. Napríklad Lotyšsko 
v roku 2009 zaviedlo nepriame daňové 
konsolidačné opatrenia s odhado ­
vaným vplyvom vo výške 2,5 % HDP . 
V roku 2013 Komisia odhadla, že vplyv 
týchto opatrení sa úplne vymazal 
klesajúcou krátkodobou elasticitou. 
Podobne napríklad daňovo neutrálna 
reforma realizovaná v Maďarsku v po ­
lovici roku 2009 spôsobila odhadovaný 
sklz deficitu v hodnote 0,7 % HDP 
v roku 2010.
148  
Pri nezmenených cieľových deficitoch 
môže klesajúci pomer HDP k dani 
vytvárať stimuly pre daňové orgány, 
aby riešili klesajúce daňové príjmy za ­
vádzaním ďalších opatrení mimo tých, 
ktoré boli odsúhlasené na rokovaniach 
o programe. Napríklad v Rumunsku 
sa v rokoch 2009 až 2013 vykonalo 
v daňovom zákone 97 zmien, pričom 
tieto zmeny boli následkom 51 legisla ­
tívnych aktov. Častosť zmien spôsobila 
nestabilné hospodárske prostredie 
pre podniky aj jednotlivcov.Všetky krajiny si zlepšili 
svoje fiškálne postavenie, 
ale v rôznej miere
149  
Vzhľadom na to, že programy vychá ­
dzali zo straty prístupu na trh, najdô ­
ležitejším zámerom bola nepochybne 
fiškálna udržateľnosť. Zlepšenie štruk ­
turálnej bilancie krajiny počas progra ­
mu90 by znamenalo pokrok smerom 
k udržateľnejším verejným rozpočtom. 
Komisia vypočítala a zverejnila údaje 
o štrukturálnej bilancii91.
150  
Vo všetkých krajinách sa štrukturálna 
bilancia zlepšila priemerným ročným 
tempom od 0,7 % potenciálneho HDP 
v Maďarsku do 1,9 % v Portugalsku. 
Rôznu mieru zmeny možno vysvetliť 
týmito faktormi:
i) úvodné fiškálne postavenie – vyšší 
počiatočný štrukturálny deficit, 
rýchlejšie tempo konsolidácie;
ii) úvodná miera verejného dlhu – 
vyšší úvodný dlh, rýchlejšie tempo 
konsolidácie;
iii) rozdiely v odporúčaniach v rámci 
postupu pri nadmernom defici ­
te, čo sa týka potreby fiškálnych 
opatrení – vyšší počet odporúča ­
ných opatrení, rýchlejšie tempo 
konsolidácie.90 S prihliadnutím na rozhodné 
dátumy štatistických údajov 
sektora vládnych inštitúcií boli 
predpokladané tieto 
programové obdobia: 
Maďarsko 2009 a 2010, 
Lotyšsko 2009 – 2011, 
Rumunsko 2009 – 2012, Írsko 
a Portugalsko 2011 – 2013.
91 Na základe prognóz z jari 2014, 
získaných podľa metodiky  
ESA 95.
63
4. časť – Programy splnili svoje ciele
151  
Úvodný štrukturálny deficit nazna ­
čoval tempo fiškálnej konsolidácie 
vo všetkých prijímateľských členských 
štátoch s výnimkou Írska. Na začiatku 
programu malo najnižší štrukturálny 
deficit Maďarsko a jeho konsolidácia 
bola najpomalšia. Portugalsko malo 
zasa najvyšší štrukturálny deficit a jeho 
tempo konsolidácie bolo najrýchlejšie. 
Írsko sa však od tejto analýzy odchyľu ­
je. Ak sa vezme podobný východiskový 
bod v roku 2010, ako malo Portugalsko, 
jeho miera štrukturálnej konsolidácie 
(bez ohľadu na bankové a iné jedno ­
razové opatrenia) dosahovala sotva 
polovičnú úroveň92.
152  
Nebol tu žiadny vzťah medzi po ­
čiatočnou úrovňou verejného dlhu 
a priemernými fiškálnymi opatreniami. 
Rumunsko malo napríklad najnižší 
verejný dlh spomedzi piatich členských 
štátov, ale jeho priemerné fiškálne 
opatrenia boli pomerne náročné. Írsko 
a Portugalsko vykonali veľmi odlišné 
priemerné opatrenia napriek tomu, 
že ich počiatočný verejný dlh bol 
podobný.
Krajiny využívali 
jednorazové opatrenia
153  
Dočasné fiškálne opatrenia nevedú 
k trvalému zlepšeniu príslušného defi ­
citu. Dočasné opatrenia možno vyko ­
nať na príjmovej aj výdavkovej strane. 
Počas programu sa muselo niekoľko 
členských štátov uchýliť k jednorazo ­
vým príjmovým opatreniam, aby splni ­
lo svoje cieľové deficity.i) V rokoch 2010 až 2011 Portugalsko 
zoštátnilo súkromné dôchodko ­
vé fondy spoločnosti Portugal 
Telecom (zlepšenie deficitu o 1,7 % 
HDP) aj bankového sektora (4 % 
HDP)93.
ii) Jednorazový program vymáhania 
nedoplatkov na daniach a sociál ­
nom zabezpečení, ktorý Portugal ­
sko zaviedlo v roku 2013, dočasne 
zlepšil deficit (0,8 % HDP).
iii) V roku 2012 Rumunsko opravilo 
svoj nadmerný deficit, keď dosiah ­
lo 3 % prah. Jednorazový predaj 
telekomunikačných licencií však 
priniesol celkovo 0,5 % HDP .
iv) V Írsku priniesli dočasné zvýšenie 
príjmov bankové opatrenia (napr. 
poplatky z predĺženej záruky 
za zodpovednosť v prospech do ­
mácich bánk, dividendy Centrálnej 
banky z jednorazových programov 
financovania).
154  
Podľa Komisie boli jednorazové opat ­
renia potrebné na zvládnutie krát ­
kodobých tlakov, ale ak sa majú ciele 
plniť udržateľne, dočasné opatrenia sa 
musia nahradiť trvalými opatreniami.92 Nevysvetľuje to ani rozdiel 
v zmenách štrukturálneho 
salda pred začiatkom 
programu. Odhady Komisie 
naznačujú, že fiškálna 
konsolidácia sa začala v roku 
2010 v obidvoch krajinách 
podobnými konsolidačnými 
krokmi.
93 V dôsledku tejto transakcie 
Portugalsko prevzalo budúce 
dôchodkové záväzky. Hoci 
tieto záväzky sa podľa 
štatistického rámca 
neuznávajú ako verejný dlh, 
majú negatívny dosah 
na udržateľnosť verejného 
dlhu. Toto opatrenie preto 
podľa všetkého malo zlepšiť 
dlhovú pozíciu stav krajiny.
64
4. časť – Programy splnili svoje ciele
Miera dodržiavania 
podmienok bola vysoká
Členské štáty napokon splnili 
aspoň 80 % podmienok
155  
Monitorovacie správy Komisie pouka ­
zujú na to, že členské štáty plnili lehoty 
stanovené v memorandách o poro ­
zumení s rôznou mierou úspešnosti. 
Kým Portugalsko a Lotyšsko splnilo 
včas menej ako polovicu podmienok 
programu, Maďarsko splnilo včas 
takmer tri štvrtiny z nich. V Írsku 
a Portugalsku tiež boli výrazné roz ­
diely vo včasnom plnení programov 
EÚ a programov MMF. Aj keď krajiny 
možno nesplnili pôvodné lehoty, často 
ciele dosiahli po uplynutí istého času.
156  
Komisia nevykázala včas stav plnenia 
v prípade približne 30 podmienok 
(pozri bod 106).
157  
Ak sa plnenie podmienok oneskorilo, 
zvyčajne k tomu viedli dôvody mimo 
kontroly Komisie: zdĺhavý legislatívny 
proces, neschopnosť vnútroštátnych 
orgánov vykonávať dohodnuté refor ­
my, právne problémy, ktoré sa v úvode 
nezvážili, sociálny odpor a podobne. 
Vzhľadom na rozsah reformy (naprí ­
klad reforma týkajúca sa štátnych 
zamestnancov), potrebu intenzívnej 
spolupráce miestnych a regionálnych 
samospráv alebo požiadavku na kom ­
plexný nový IT systém bol však časový 
harmonogram stanovený v úvode 
niekedy nerealistický.158  
Pravdepodobnosť dodržania pod ­
mienok s vysokým štrukturálnym 
obsahom v pôvodnej lehote bola 
rovnaká ako pri podmienkach s nižším 
štrukturálnym obsahom94. Zistili sme, 
že podmienky s veľkým štrukturálnym 
obsahom mali ku koncu programu vyš ­
šiu mieru plnenia. Komisia pri revíziách 
v úvode „netlačila“ na krajiny, aby včas 
plnili najdôležitejšie podmienky. 
Neskôr sa však zameranie presunulo 
na najdôležitejšie reformy.
Programami sa urýchlili 
reformy, niekedy sa však 
želaný účinok neprejavil
159  
Ak sa má zistiť výkonnosť politiky, 
je potrebné zistiť príčinnú súvislosť 
medzi politikou a pozorovanými 
účinkami. Dosah reforiem zameraných 
na zlepšenie aktívneho trhu práce sa 
napríklad môže oneskoriť na nedosta ­
točnom trhu práce. Našu analýzu ďalej 
komplikovala skutočnosť, že od konca 
niektorých programov prešlo veľmi 
málo času. A napokon aj podmienky 
často predstavovali len podmnožinu 
politických opatrení, ktoré sa počas 
programového obdobia zrealizovali.94 Na účely auditu sa dôležitosť 
podmienok merala podľa ich 
štrukturálneho obsahu: 
vysoký, stredný alebo nízky. 
Pozri prílohu III .
65
4. časť – Programy splnili svoje ciele
160  
Podmienku sme považovali za efektív ­
nu, ak:
i) reformy neboli na konci programu 
zmenené späť, ale členský štát ich 
naďalej aktívne vykonával;
ii) dostupné politické ukazovate ­
le alebo hodnotenia poukazujú 
na jasné zlepšenie v príslušnej 
oblasti a
iii) dosiahli sa želané účinky.
161  
Zásadná obava, a teda že reformy sa 
v období po programe zrušia, sa uká ­
zala ako neopodstatnená. V čase audi ­
tu došlo len k niekoľkým takýmto zme ­
nám späť a týkali sa najmä zníženia 
miezd vo verejnom sektore (Maďarsko, 
Rumunsko) a reforiem trhu práce (Írsko 
a Portugalsko). Táto pripomienka však 
neznamená, že v budúcnosti nemôže 
dôjsť k takémuto zrušeniu reforiem. Zrušenia boli nahradené alternatívny ­
mi reformami, ktoré často z hľadiska 
možného vplyvu neboli rovnaké. Išlo 
napríklad o prípad kompenzačných 
opatrení pre návrat minimálnej mzdy 
na pôvodnú úroveň v Írsku, ako aj kom ­
penzačné opatrenia pre tie opatrenia, 
ktoré boli v Portugalsku vyhlásené 
na neústavné (pozri  rámček 9 ).
162  
Programové obdobie bolo príliš krátke 
na to, aby sa niektoré zložité reformy 
pred jeho skončením zrealizovali v pl ­
nom rozsahu. S výnimkou uvedených 
zrušení krajiny pokračovali v zložitých 
reformách aj po konci programu.
Postupné zmierňovanie a rušenie reforiem trhu práce v Portugalsku
V Portugalsku sa predpokladali najvýznamnejšie reformy trhu práce. Počas programu Portugalsko skutočne 
vykonalo mnoho reforiem, ktorými sa znížila úroveň ochrany zamestnania. V medzinárodnom porovnaní však 
zlepšenie nebolo dostatočne výrazné. Už na začiatku programu neboli reformy navrhnuté dostatočne ambi ­
ciózne, ak to porovnáme s partnerskými krajinami. Portugalsko napríklad bolo požiadané, aby pripravilo návrh 
na zosúladenie odstupného s priemerom EÚ, a nie so skupinou krajín, ktoré predstavujú konkurentov Portu ­
galska v medzinárodnom obchode. Počas programu sa však následne prijali menej ambiciózne reformy. Platby 
odstupného sa napríklad teraz počítajú tak, že sa ráta 12 dní za rok zamestnania, čo je vyššia hodnota z počia ­
točného intervalu 8 – 12 dní za rok zamestnania.
Reformný program sa ďalej zmiernil tým, že ústavný súd úspešne spochybnil pravidlá týkajúce sa prepúšťania. 
V reakcii na to Portugalsko uzákonilo kompenzačné opatrenia za opatrenia, ktoré boli označené za neústav ­
né, Komisia sa však domnievala, že týmito opatreniami nemožno dosiahnuť podobný účinok ako pôvodnými. 
Podmienky programu nezahŕňali kompenzačné opatrenia, ktoré by boli podobné z hľadiska potenciálneho 
vplyvu na pružnosť trhu práce. Na konci programu boli niektoré reformy trhu práce, ktoré sa už zrealizovali, 
jednoducho zvrátené správnym rozhodnutím vlády. Komisia tieto rozhodnutia kritizovala v správach o dohľa ­
de po konci programového obdobia.Rámček 9
66
4. časť – Programy splnili svoje ciele
163  
Zistili sme95, že k hmatateľným zlepše ­
niam došlo vtedy, keď boli programy 
zacielené na reformy v konkrétnych 
oblastiach aktívnych politík trhu práce, 
na reformy trhu práce alebo podnika ­
teľské prostredie. V niektorých  
oblastiach programy pomohli podporiť 
nové reformy (napr. fiškálna zodpoved ­
nosť), zatiaľ čo v iných boli stimulom 
na zrýchlenie vykonávania existujúcich 
národných plánov (napr. podnikateľské 
prostredie).
164  
Niekoľko podmienok sa síce splni ­
lo, ale neprinieslo želaný účinok. 
V programovom období sa napríklad 
rozpočtové úspory nedosiahli v zamýš ­
ľanom rozsahu a rámec pre fiškálnu 
zodpovednosť neposkytol dostatočne 
záväznú oporu pre fiškálnu politiku 
(pozri rámček 10 ).
Prípady, keď splnenie neprinieslo požadované účinky
 οV Maďarsku sa balík na podporu bánk do veľkej miery nevyužil, keďže vo svojej konečnej podobe nebol 
pre banky atraktívny.
 οV súlade s podmienkami programu Maďarsko do svojho zákona o rozpočte zahrnulo obmedzenia výdavkov 
miestnych samospráv, nedosiahli sa však žiadne podstatné úspory.
 οRumunsko dodržalo podmienku prijatia rámcového zákona o mzdách vo verejnom sektore, ale kompen ­
začné mriežky, ktoré patrili medzi kľúčové zložky tejto reformy, sa neuplatnili, keďže na to chýbali rozpoč ­
tové zdroje.
 οÍrsko a Rumunsko prijali počas programu nový rámec pre fiškálnu zodpovednosť. V oboch prípadoch však 
Komisia vykázala niekoľko nedostatkov vo vykonávaní. Najdôležitejšie je to, že rámec nedokázal efektívne 
obmedziť fiškálnu politiku vlády v súlade so strednodobými cieľmi.
 οZamestnanosť v portugalskom verejnom sektore sa znížila v súlade s programovými cieľmi. Neurčená časť 
tohto zníženia sa však dosiahla prostredníctvom predčasného odchodu verejných úradníkov do dôchodku, 
a preto bol rozpočtový vplyv mierny.Rámček 1095 Bol analyzovaný pokrok, ktorý 
uvedených päť krajín dosiahlo 
v troch oblastiach reformy 
týkajúcej sa trhu práce, 
podnikateľského prostredia 
a fiškálnej zodpovednosti. Ako 
základ sa použili 
medzinárodné regulačné 
ukazovatele, ukazovatele 
vstupov a posúdení, ktoré 
vykonala Komisia, MMF a iné 
medzinárodné inštitúcie.
67
4. časť – Programy splnili svoje ciele
Ako sa krajinám podarilo 
zvýšiť 
konkurencieschopnosť?
Zvýšenie 
konkurencieschopnosti, 
ale v rozličnej miere
165  
Jedným z kľúčových východiskových 
cieľov programov bolo obnovenie 
vonkajšej rovnováhy prostredníctvom 
posilnenia hospodárskej konkuren ­
cieschopnosti. Táto konkurencieschop ­
nosť sa dá najlepšie merať pomocou 
bežného účtu a obchodných bilancií96.166  
Vo všetkých programoch sa dosiahla 
úprava bežného účtu. V štyroch z pia ­
tich krajín sa tak stalo rýchlejšie, než sa 
čakalo. Len írska úprava bola všeobec ­
ne v súlade s prognózou programu.
167  
Bežným faktorom vysvetľujúcim 
rýchlejšiu úpravu bežného účtu bolo 
neočakávané zlepšenie príjmovej bi ­
lancie97. Aj v Írsku možno vývoj bilan ­
cie bežného účtu v súlade s prognózou 
pripísať nadmieru dobrej príjmovej 
bilancii, ktorá kompenzovala výraznú 
slabú výkonnosť v rámci obchodnej 
bilancie (pozri obrázok 11 ).Obrázok 11Možné dôvody rýchlej úpravy bilancie bežného účtu
Poznámka:  V grafe sa uvádzajú kumulatívne rozdiely v percentuálnych bodoch HDP medzi výsledkom a východiskovým bodom, t. j. prvotná 
prognóza programu. Vypočítané po týchto programových obdobiach: 2009 – 2011 pre Maďarsko a Rumunsko, 2009 – 2013 pre Lotyšsko a 2011 – 
2015 pre Írsko a Portugalsko.
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Európskej komisie.-40-30-20-10010203040
MaďarskoLotyšsko
Rumunsko
ÍrskoPortugalskoMedzera v čistých bežných
prevodoch
Medzera v príjmovej bilancii
Medzera v obchodnej bilancii
Medzera v bilancii bežného účtuPercento HDP
kumulatívne za programové obdobie96 Konkurencieschopnosť krajín 
je mnohostranný a zložitý 
pojem. Dvor audítorov sa 
rozhodol zamerať na tieto dva 
ukazovatele, lebo boli 
súčasťou projekcie programov 
vo všetkých krajinách. To 
umožnilo posúdiť dôvody, 
prečo sa 
konkurencieschopnosť 
niekedy nevyvíjala podľa 
očakávaní.
97 Bilancia príjmov eviduje 
finančné toky medzi 
rezidentmi a nerezidentmi 
súvisiace s príjmom z práce, 
priamych investícií a portfólií 
iných investícií. Zahŕňa i platby 
medzi verejnou správou 
a nerezidentmi týkajúce sa 
daní a dotácií na výrobky 
a výrobu.
68
4. časť – Programy splnili svoje ciele
168  
Obchodná bilancia (vývoz/dovoz) lep ­
šie zachytáva účinok zmien v konku ­
rencieschopnosti krajiny ako súčasný 
účet. Obchodná bilancia  sa vyvíjala 
v súlade s prognózou programu v Por ­
tugalsku a Rumunsku. V Lotyšsku sa 
dosiahli lepšie výsledky, než sa očaká ­
valo (priemer 2 % ročne). V Maďarsku 
(2,8 % ročne) a Írsku (5,1 % ročne) sa 
však dosiahol horší než prognózovaný 
stav.
169  
Fluktuáciu v dvoch zložkách  
obchodnej bilancie je možné pripísať 
niekoľkým premenným. Patria k nim 
vonkajšie šoky (ovplyvňujúce vývoz), 
neočakávaný trend v HDP (ovplyv ­
ňujúci dovoz) a neočakávané posuny 
v konkurencieschopnosti (ovplyvňujú ­
ce vývoz aj dovoz).
170  
V Lotyšsku a Rumunsku bol nárast 
konkurencieschopnosti98 výrazný 
a vysvetľuje, prečo obchodná bilancia 
od roku 2010 dosahovala lepšie než 
prognózované hodnoty. Nárast sa tiež 
spája so zvýšeným podielom týchto 
dvoch krajín na celosvetovom vývoze.
171  
V zvyšných troch krajinách bol nárast 
konkurencieschopnosti nižší, než sa 
očakávalo, a vo všetkých troch podiel 
na celosvetovom vývoze od roku 2008 
klesol. Vývoz Maďarska a Portugal ­
ska bol nižší ako pôvodné prognózy, 
ale írsky vývoz prekročil prognózovanú 
hodnotu99.172  
V Portugalsku a Maďarsku bola úprava 
obchodnej bilancie viac ­menej v sú ­
lade s projekciami, ale dosiahla sa len 
preto, že vývoz aj dovoz bol pod pô ­
vodne očakávanou úrovňou. Približne 
80 % tohto neočakávaného zmenšenia 
dovozu možno vysvetliť nedostatoč ­
nou výkonnosťou HDP . Napriek tomu 
je však istý nárast konkurencieschop ­
nosti viditeľný aj v týchto dvoch 
krajinách: pomer vývozu k HDP sa 
napríklad v porovnaní s programovým 
obdobím zvýšil.
Vnútorná devalvácia sa 
uskutočnila formou úpravy 
miezd novoprijatých 
zamestnancov
173  
Vnútorná devalvácia bola kľúčovým 
prvkom makroekonomickej straté ­
gie v troch krajinách (Lotyšsko, Írsko 
a Portugalsko). Ide o skupinu politík 
určených na obnovu medzinárodnej 
konkurencieschopnosti najmä pros­
tredníctvom znižovania cien alebo ná ­
kladov práce100. Očakáva sa, že na zni ­
žovanie platov a počtu pracovných 
miest vo verejnom sektore nadviaže 
aj znižovanie platov v súkromnom 
sektore. Malo by k tomu dôjsť, preto ­
že úpravou vo verejnom sektore sa 
uvoľnia zdroje, čím sa zvýši dostupnosť 
pracovnej sily pre súkromný sektor 
a stlačia sa nadol platové úrovne v hos ­
podárstve všeobecne. Znížený agre ­
govaný dopyt by mal prispieť k úprave 
cien a miezd v hospodárstve. V situácii 
neexistencie vlastnej meny je vnú ­
torná devalvácia kľúčovou stratégiou 
pre úpravu cenových úrovní v rámci 
menovej únie.98 Ako naznačujú rôzne 
makroekonomické 
ukazovatele 
konkurencieschopnosti, 
napríklad reálny efektívny 
výmenný kurz, reálne 
jednotkové náklady práce 
a produktivita práce, ako 
aj zložené ukazovatele, ako je 
celosvetové poradie z hľadiska 
konkurencieschopnosti.
99 Hlavným dôvodom bola 
skutočnosť, že veľká časť 
celkového írskeho vývozu 
smeruje mimo eurozóny. Írsko 
preto ťažilo z oslabenia eura 
voči americkému doláru, 
pričom tento vývoj nebol 
súčasťou prvotnej prognózy 
programu. Oslabenie eura 
taktiež zvýšilo hodnotu 
dovozu do Írska. Dovozná 
zložka írskeho vývozu (podiel 
vývozu vyrobeného pomocou 
dovozu medziproduktov 
a služieb) je vysoká, 
predstavuje približne 50 %.
100 Komisia definuje vnútornú 
devalváciu ako politiky, 
ktorých cieľom je „znížiť 
domáce ceny 
buď ovplyvnením pomerných 
vývozných/dovozných cien, 
alebo znížením domácich 
výrobných nákladov, čo 
prinesie znehodnotenie 
reálneho výmenného kurzu“. 
Zdroj:  Európska komisia: 
Quarterly Report on the Euro 
Area (Štvrťročná správa 
o eurozóne), III/201 1 , zväzok 10, 
s. 22.
69
4. časť – Programy splnili svoje ciele
174  
V Lotyšsku sa vnútorná devalvácia 
zrealizovala tak, že zasiahla najmä 
platy novoprijatých pracovníkov, zatiaľ 
čo mzdy existujúcich pracovníkov 
v súkromnom sektore sa takmer vôbec 
neznížili. Časť mzdových úprav sa 
uskutočnila formou úpravy neoficiál ­
nych miezd, rozsah bol však obmedze ­
ný (pozri rámček 1 1 ).
Vplyv vnútornej devalvácie na platové úrovne v Lotyšsku
Vnútorná devalvácia sa vnímala ako kľúčový pilier lotyšských úprav. Jedným z dôvodov, prečo sa očakávalo, 
že bude fungovať, bola viera, že trh práce je mimoriadne pružný. V praxi bolo zistené pomerne malé101 zníže ­
nie platov v súk  romnom sektore. Zatiaľ čo rast miezd sa s nástupom krízy v roku 2008 prudko spomalil vo ve ­
rejnom aj v súkromnom sektore, pričom v roku 2009 sa preniesol do záporných hodnôt102, hĺbka aj trvanie 
záporného rastu miezd boli v súkromnom sektore oveľa menšie. Najväčší medziročný pokles platov v súk ­
romnom sektore bol 6,6 % (v októbri 2009), pričom najväčší pokles v súkromnom sektore bol niečo vyše 26 % 
(v novembri 2009). V agregovanej dynamike miezd sa nezachytil východiskový proces úpravy ani sa ňou nedá 
vysvetliť, že k úpravám čiastočne došlo v oblasti neoficiálnych miezd (tzv. miezd v obálkach).
Z analýzy individuálnych údajov o platoch103 vyplýva, že mzdy pracovníkov prijatých počas recesie boli výraz ­
ne nižšie ako existujúcich pracovníkov, ktoré sa takmer vôbec neznížili. Tieto výsledky sú v súlade s dôkazmi 
nájdenými v relevantnej literatúre, z čoho vyplýva, že platy pri nábore sú cyklickejšie než platy existujúcich 
pracovníkov a umožňujú využiť mechanizmus na znižovanie nákladov. Svoju úlohu zohralo aj znižovanie poč ­
tu pracovných miest a zvýšenie podielu práce na čiastočný úväzok.
Zo spätného prieskumu u zamestnávateľov vyplýva, že „skutočné“ zníženie nákladov na mzdy bolo od 6 % 
do 11 % v rokoch 2008 a 2009 a bolo takmer rovnomerné (do 2 %) v rokoch 2009 a 2010. Pokles bol teda väčší, 
než naznačujú oficiálne štatistiky (rast o 1,3 % v roku 2009 a pokles o 2,9 % v roku 2010). Znamená to, že pla ­
ty vo verejnom sektore reagovali na recesiu, táto reakcia však nestačila na zabránenie veľkému a zdĺhavému 
poklesu v zamestnanosti.
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe štúdie Andrejsa Semjonovsa, Alfa Vanagsa a Anny Zasovej: Čo sa stalo so mzdami v rámci vnútornej 
devalvácie v Lotyšsku?, Pobaltské medzinárodné centrum pre hospodársko ­politické štúdie.
101 Práve v súkromnom sektore, a to najmä v obchodovateľnom sektore, určuje vývoj miezd konkurencieschopnosť.
102 Marec 2009 vo verejnom sektore a júl v súkromnom sektore.
103 Anonymizované záznamy lotyšského úradu sociálneho zabezpečenia.Rámček 11
70
4. časť – Programy splnili svoje ciele
Devízové pôžičky naďalej 
problematické
175  
Spoločným menovateľom všetkých 
troch krajín s programom pre platobné 
bilancie bol vysoký pomer pôžičiek 
v zahraničnej mene k celkovým nespla ­
teným pôžičkám.
176  
Centrálne banky nemohli počas krízy 
použiť na obnovu vonkajšej konkuren ­
cieschopnosti znehodnotenie domácej 
meny. Boli tu totiž obavy, že zne ­
hodnotením by sa mohla obmedziť 
kapacita dlžníkov splácať ich dlhy v za ­
hraničných menách, čo by ovplyvnilo 
stabilitu finančného systému, a tým 
by sa zmenšili hospodárske prínosy 
politiky104. Vzhľadom na vysokú úroveň 
devízových úverov krajiny počas krízy 
takisto viac prichádzali o svoje medzi ­
národné rezervy105.
177  
Hoci tieto problémy výrazne ovplyv ­
ňovali dostupné možnosti politiky, 
finančná pomoc EÚ nezahŕňala žiadne 
podmienky týkajúce sa toho, že by 
vnútroštátne orgány museli riešiť ria ­
denie domácich úverov v zahraničných 
menách.
178  
Počas programov bola celková hod ­
nota pôžičiek v zahraničných menách 
stále problémom106. V Rumunsku boli 
pôžičky súkromného sektora v zahra ­
ničných menách vyššie ako v domácej 
mene. V Maďarsku začal v roku 2012 
podiel pôžičiek v zahraničných me ­
nách klesať, ale v Rumunsku sa tak 
začalo diať až od roku 2014.104 Tento problém uznala 
i Európska rada pre systémové 
riziká vo svojom odporúčaní 
č. 2011/1 ako riziko 
„narušených prenosových 
ciest menovej politiky“ 
vyplývajúce z vysokých 
domácich pôžičiek v cudzej 
mene.
105 Odporúčanie Európskej rady 
pre systémové riziká č. 2011/1.
106 Napríklad na konci júla 2013 
vyhodnotila maďarská 
centrálna banka expozíciu 
domácností a malých 
stredných podnikov voči 
kurzovému riziku ako veľmi 
vysokú.
71
 Závery a odporúčania
Dohľad v období pred 
krízou
179  
Už pred krízou existoval rámec EÚ 
zameraný na monitorovanie verejných 
rozpočtov v členských štátoch. Za 
varovanie Rady pred hromadiacimi 
sa fiškálnymi nerovnováhami niesla 
zodpovednosť Komisia. Komisia nebola 
pripravená na prvé žiadosti o finančnú 
pomoc.
180  
Komisia v čase pred krízou nedostatoč ­
ne plnila svoju úlohu pri posudzovaní 
fiškálnych nerovnováh, keď odhadova ­
la, že verejné rozpočty sú silnejšie, než 
sa potom ukázali v realite. Medzi slabé 
stránky hodnotení Komisie do roku 
2009 patrilo nedostatočné vykazova ­
nie nárastu podmienených záväzkov 
verejného sektora, ktoré sa počas krízy 
často stali skutočnými záväzkami. 
Komisia tiež nevenovala dostatočnú 
pozornosť prepojeniu medzi veľkými 
zahraničnými finančnými tokmi, dob ­
rým stavom bánk a napokon aj verej ­
nými financiami. Následkom týchto 
zlyhaní pri dohľade bolo, že Komisia 
nebola pripravená na úlohu riadenia 
programov, keď začali prichádzať 
žiadosti o finančnú pomoc (pozri body 
35 až 47).Procesy riadenia 
programu
181  
Komisii sa podarilo prevziať svoje nové 
povinnosti v rámci riadenia programu, 
ktorých súčasťou bolo viesť rozhovory 
s vnútroštátnymi orgánmi, pripravovať 
prognózy programu a odhady me ­
dzery vo financovaní a identifikovať 
potrebné reformy. Vzhľadom na úvod ­
né časové obmedzenia a chýbajúce 
predošlé skúsenosti to možno považo ­
vať za úspech (pozri body 45 až 50).
182  
Komisia konala dôkladne pri získavaní 
potrebných informácií. Čoraz lepšie 
riadila vnútorné poznatky a spolupra ­
covala s rôznymi zainteresovanými 
stranami v prijímateľských krajinách. 
V rokoch 2008 až 2009 sa jej však ne ­
podarilo zmobilizovať rovnakú mieru 
odbornosti ako neskôr v súvislosti 
s programami pre eurozónu a rovnako 
tak nevedela jednoducho získavať ex ­
terných odborníkov. Politika ľudských 
zdrojov Komisie nebola navrhnutá tak, 
aby sa Komisia vedela správne posta ­
viť k takémuto veľkému a dôležitému 
európskemu projektu, akým vyriešenie 
krízy štátneho dlhu jednoznačne bolo 
(pozri body 52 až 54).
72 Závery a odporúčania
Odporúčanie 1
Komisia by mala vytvoriť celoinštitu ­
cionálny rámec, ktorý by v prípade 
vzniku programu finančnej pomoci 
umožnil rýchlu mobilizáciu vhodných 
ľudských zdrojov a odborníkov, ktorí sú 
k dispozícii v rôznych útvaroch Komisie 
alebo mimo Komisie.
V súvislosti s nariadením Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 
by Komisia mala vypracovať postupy 
pre posilnený dohľad a riadenie prí ­
padných nových programov finančnej 
pomoci. Tieto postupy by sa mali 
výslovne týkať scenára, keď budú tieto 
činnosti vykonávať len inštitúcie EÚ.
183  
Vypracúvanie makroekonomických 
prognóz a prognóz deficitov nebolo 
ničím novým. Komisia používala exis ­
tujúce a značne ťažkopádne nástroje 
na prognózovanie, ktorých základom 
boli tabuľky. Kontrola kvality sa ob ­
medzovala hlavne na zladenie rôznych 
častí prognóz bez toho, aby vedenie 
skúmalo odôvodnenia prognostických 
predpokladov. Bolo veľmi ťažké posú ­
diť hodnovernosť kľúčových predpo ­
kladov, napríklad fiškálnych multipli ­
kátorov, a to nielen počas akejkoľvek 
následnej revízie, ale aj počas reálneho 
vytvárania prognóz zo strany vedenia 
(pozri body 55 až 70).Odporúčanie 2
Od programových tímov by sa malo 
požadovať, aby systematicky zazna ­
menávali prijaté kľúčové predpoklady 
a činnosti vykonané pri príprave prog ­
nóz. Komisia by mala zaviesť nástroje, 
ktoré by vedeniu uľahčili dokumentá ­
ciu. Môže ísť aj o automatické zapiso ­
vanie zmien vykonaných prognostikmi.
Súčasťou postupov kontroly kvality 
by malo byť viac kontrol kľúčových 
východiskových predpokladov a pa ­
rametrov zvolených útvarmi, ktoré sa 
venujú konkrétnym krajinám. Naprí ­
klad pri prieskume kvality by bolo 
možné použiť referenčnú prognózu 
na základe modelu na označenie 
oblastí, v ktorých sa prognózy na zá­
klade posudzovania výrazne odchyľujú 
od prognóz na základe modelu. To by 
umožnilo cielenejšie kontroly kvality.
184  
Programy mali zväčša spoľahlivý zá­
klad v politických prioritách EÚ a v sú ­
časných ekonomických poznatkoch. 
Postupy Komisie však boli všeobecne 
ovplyvnené nedostatočnou systema ­
tickou evidenciou. Postupy sa nezame ­
riavali na spätné hodnotenie rozho ­
dovania. Čiastočne to možno vysvetliť 
krízovou situáciou, úvodnými časový ­
mi obmedzeniami a tým, že tento typ 
riadenia programu bol pre Komisiu 
niečím novým. Časom sa dostupnosť 
záznamov síce zlepšila, ale aj v nie ­
ktorých z najnovších programov stále 
chýbajú isté kľúčové dokumenty (pozri 
body 71 až 75).
73 Závery a odporúčania
Odporúčanie 3
S cieľom zaistiť vnútornú transparent ­
nosť faktorov, z ktorých vychádzajú 
rozhodnutia o programe:
a) zamestnanci zapojení do riadenia 
programu by mali viesť všetky po ­
trebné záznamy týkajúce sa prvkov 
návrhu programu, výberu podmie ­
nok a monitorovania vykonávania 
programu zo strany Komisie a
b) vedúci pracovníci programu by 
mali byť povinní dokumentovať 
kľúčové programové rozhodnutia 
v protokole rozhodnutí, aby sa 
tieto rozhodnutia dali jednoducho 
vysledovať.
185  
Podmienky v memorandách o po ­
rozumení sa zvyčajne odôvodňovali 
konkrétnym odkazom na rozhodnutie 
Rady. Neorientovali sa však dostatočne 
na všeobecné podmienky hospodár ­
skej politiky stanovené Radou (pozri 
body 76 až 79).
186  
V každom programe sa podmien ­
ky pomoci riadili inak. V niektorých 
z nich boli celkovo menej prísne, 
a teda bolo jednoduchšie ich dodržať. 
Pri porovnávaní krajín s podobnými 
štrukturálnymi nedostatkami sa zistilo, 
že požadované reformy neboli vždy 
úmerné existujúcim problémom alebo 
že sa reformy riešili rôznymi spôsobmi. 
Cieľové deficity sa v niektorých (ale nie 
vo všetkých) krajinách uvoľnili viac, 
než by sa to zdalo vhodné vzhľadom 
na danú hospodársku situáciu (pozri 
body 80 až 91).187  
Riziko nejednotného zaobchádzania 
s rôznymi krajinami alebo požadovania 
nepotrebných reforiem zostáva naďa ­
lej výzvou procesu riadenia progra ­
mu. V dôsledku krízového charakteru 
programov bolo náročné vypracovať 
podrobné usmernenia, ktorými by sa 
programovým tímom a vnútroštátnym 
orgánom obmedzil priestor na ma ­
névrovanie pri príprave dokumentov 
a rokovaní o nich, napríklad rozhodnu ­
tia Rady alebo memorandá o porozu ­
mení. Každé rozhodnutie preto musí 
byť založené na posilnení dohľadu 
nad prácou zamestnancov Komisie 
a musí byť doplnené zlepšeniami 
v procese kontroly.
188  
Práca zamestnancov Komisie vrcholí 
v skupine programových dokumen ­
tov, ktoré sú východiskom rozhodnutí 
Komisie (alebo v jej mene komisára) 
a Rady. Od konca roka 2008 sa progra ­
mové dokumenty aj východisková ana ­
lýza výrazne zlepšili. Dokonca aj v naj ­
novších programových dokumentoch 
však chýbali isté zásadné informácie 
(pozri body 97 až 99).
74 Závery a odporúčania
189  
Spoločnými črtami všetkých oblastí 
riadenia programov je opieranie sa 
o posúdenie odborníkov v konkrét ­
nych odboroch. Kľúčové dokumenty 
vyplývajúce z analýzy odborníkov 
boli predmetom revízie, tá však bola 
v niekoľkých ohľadoch nedostatočná. 
Podkladové kalkulácie nekontrolo ­
val nikto mimo programového tímu, 
práca nepodliehala dôkladnej kontro ­
le a v samotnej kontrole kvality tiež 
chýbala dokumentácia (pozri body 93 
až 96).
Odporúčanie 4
Komisia by mala zabezpečiť, aby sa 
zaviedli riadne postupy kontroly riade ­
nia programu a obsahu programových 
dokumentov s ohľadom na dostupné 
zdroje. Horizontálny prieskum by mal 
slúžiť ako partnerské preskúmanie 
práce vykonanej programovými tíma ­
mi. V rámci neho by sa mala osobitná 
pozornosť venovať horizontálnym 
aspektom, ako napríklad podobnému 
zaobchádzaniu s krajinami. Vedeniu by 
sa mala predložiť správa.190  
Komisia zodpovedá za monitorovanie 
vykonávania programu. Hlavný nedo ­
statok v tejto oblasti súvisí s monitoro ­
vaním fiškálneho vykonávania. Cieľové 
deficity jednotlivých programov boli 
stanovené na základe deficitu podľa 
ESA. Zaistí sa tým síce riadny súlad 
s postupom pri nadmernom deficite, 
zároveň to však znamená, že keď sa 
má prijať rozhodnutie o pokračovaní 
programu, správy Komisie týkajúce 
sa dodržania cieľových deficitov sa 
vyznačujú nielen neistotou merania, 
ale aj neistotou prognózovania (pozri 
body 100 až 103).
Odporúčanie 5
Na účely monitorovania rozpočtu by 
Komisia mala do memoránd o po ­
rozumení zahrnúť premenné, ktoré 
je schopná zhromažďovať s krátkym 
oneskorením, ako je napríklad štvrť ­
ročná peňažná bilancia a/alebo cieľové 
hodnoty nedoplatkov.
75 Závery a odporúčania
191  
Spôsob vykazovania dodržiavania 
podmienok bol nesystematický. Na 
vyjadrenie nesúladu sa používalo veľa 
rôznych výrazov, čo viedlo k zmät ­
kom. Niektoré podmienky sa vôbec 
nevykazovali. V prípade niektorých 
podmienok bolo vykázané ich spl ­
nenie, aj keď to nebola pravda (pozri 
body 104 až 107). Riziko týchto chýb 
by sa dalo znížiť účinnou vnútornou 
kontrolou (pozri odporúčanie 4). Pri 
našej práci sme však odhalili iné slabé 
stránky toho, ako sa podmienky využí ­
vali. Splátky boli uvoľnené, aj keď včas ­
né dodržanie podmienok sa medzi 
krajinami výrazne líšilo (pozri bod 200). 
Programy obsahovali podmienky, 
ktoré nedokázali zaručiť skutočnú 
realizáciu reforiem alebo neboli naozaj 
dôležité pre riešenie krízy a splatenie 
pôžičiek.
Odporúčanie 6
Komisia by mala objasniť úlohu pod ­
mienok programu, a to takto:
a) V programových dokumentoch by 
sa mala stanoviť relatívna dôle ­
žitosť podmienok ako nevyhnut ­
ného predpokladu na uvoľnenie 
splátok.
b) Podmienky by mali byť zamerané 
na reformy s vysokým a udržateľ ­
ným vplyvom. Ak sú splátky pod ­
mienené vykonaním prípravných 
krokov, memorandum o porozu ­
mení by malo obsahovať pod ­
mienky, ktorými sa zaručí následné 
prijatie reforiem.c) Podmienky by sa mali využívať 
striedmo a mali by jasne súvisieť 
s reformami, ktoré sú rozhodujú ­
ce pre riešenie krízy a splatenie 
pomoci. Programové tímy by mali 
mať povinnosť odôvodniť potrebu 
každej podmienky. Výber podmie ­
nok by mal podliehať vnútornej 
kontrole.
d) Podmienky by sa mali vymedziť 
tak, aby sa dalo ich dodržiavanie 
kontrolovať s istotou. Pri stanovení 
podmienok by sa mali programo ­
vé tímy usilovať o identifikáciu 
údajov, ktoré možno neskôr využiť 
na posúdenie výsledkov progra ­
mových opatrení.
192  
Všetkým programovým tímom sa 
podarilo nadviazať dobre fungujúcu 
neformálnu spoluprácu s MMF a ECB. 
Chýbajúce formálne dohody o spolu ­
práci sú dôsledkom časového harmo ­
nogramu, o ktorom sa predpokladalo, 
že bude krátky, a možno aj preferencií 
inštitúcií (pozri body 108 až 114).
Odporúčanie 7
Ak má Komisia spolupracovať s inými 
programovými partnermi, mala by sa 
snažiť formalizovať medziinštitucionál ­
nu spoluprácu. V referenčných pod ­
mienkach by sa mali určiť mechanizmy 
na výmenu informácií, zaobchádzanie 
s dôvernými informáciami a riešenie 
rozporov v názoroch.
76 Závery a odporúčania
Operácie požičiavania
193  
Emisia dlhopisov Komisiou bola úspe ­
chom. Všetky emisie prilákali dosta ­
točný dopyt kapitálových trhov a boli 
vypredané. Komisia emitovala dlhopisy 
včas. Konečné náklady zadlženosti boli 
v súlade s úrovňou na trhu a u partne ­
rov. Z hľadiska reálneho postupu boli 
cenové úrovne niekedy vyššie ako ce ­
nová úroveň, ktorú pôvodne uvádzali 
vedúce banky (pozri body 115 až 122).
194  
V procese riadenia dlhu bolo niekoľko 
nedostatkov v úvodných rokoch. Tieto 
opomenutia možno čiastočne vysvetliť 
obmedzeným počtom zamestnan ­
cov, ktorých Komisia na túto činnosť 
vyčlenila. Uvedené nedostatky ne ­
mali preukázateľný vplyv na výsledok 
požičiavania. Nedostatky sa do veľkej 
miery vyriešili pri neskorších emisiách 
dlhopisov, a preto sa odporúčanie 
dotýka nedostatkov, ktoré sa počas 
auditu identifikovali ako zostávajúce 
(pozri body 123 až 136).
Odporúčanie 8
V súvislosti s procesom riadenia dlhu 
by Komisia mala:
a) zabezpečiť väčšiu transparentnosť 
procesu prideľovania emisií;
b) viesť systematickú evidenciu 
všetkých svojich hlavných dohôd 
s vedúcimi bankami vo veci emisií;c) trvať na záväzkoch vedúcich bánk 
počas obdobia pred emisiou 
a po emisii a
d) vykonávať pravidelnú progresívnu 
analýzu trhu s cieľom určiť charak ­
teristiky každej emisie a posúdiť 
likviditu sekundárneho trhu.
Úspechy programu
195  
Analýza úspechov by mala byť pred ­
metom ďalšieho ekonomického 
prieskumu, ktorý by zlepšil pochope ­
nie toho, ako krajiny zvládli nutnosť 
úprav a ako možno ich vplyv v budúc ­
nosti rovnomernejšie prerozdeliť.
Použitie finančnej pomoci
196  
V piatich krajinách zostala celková úro ­
veň finančnej pomoci v súlade s plá ­
nom. Boli však isté rozdiely z hľadiska 
miery úľavy. Včasné programy a írsky 
program obsahovali značnú bezpeč ­
nostnú maržu. Vďaka nej mohli do ­
tknuté krajiny splatiť drahšie pôžičky 
od MMF ešte pred dátumom ich splat ­
nosti, znížiť financovanie z programu 
a spoliehať sa na vlastné zdroje alebo 
dokonca prekročiť cieľové devízové 
rezervy (pozri body 138 až 139).
77 Závery a odporúčania
197  
V rozpore s tým malo Portugalsko 
výrazne vyššie finančné požiadavky, 
než sa na úvod odhadovalo, a počas 
portugalského programu bolo financo ­
vanie napäté. Portugalsko sa teda mu ­
selo spoliehať na trhové financovanie, 
aby dokázalo splniť svoje požiadavky. 
Finančná pomoc Rumunsku postačo ­
vala na krytie potrieb platobnej bilan ­
cie krajiny, financovanie rumunského 
verejného sektora sa však ukázalo ako 
problematickejšie (pozri body 140 až 
143).
Fiškálne úpravy
198  
Revidované cieľové hodnoty deficitu 
sa až na niekoľko výnimiek splnili. 
Skutočné zloženie fiškálnej konsolidá ­
cie všeobecne zodpovedalo pôvod ­
nému plánu, ale narušenie daňových 
základov vymazalo príjmy z dôležitých 
nových daňových opatrení prijatých 
v roku 2009 (pozri body 144 až 148).
199  
Štrukturálne deficity jednotlivých kra ­
jín sa zlepšili, ale tempo sa líšilo do veľ ­
kej miery pre rozdielne východiskové 
body. Istá časť fiškálnej konsolidácie 
mala krátkodobé výsledky, preto ­
že členské štáty použili na splnenie 
svojich cieľov jednorazové opatrenia 
(pozri body 149 až 154).Štrukturálne podmienky
200  
Miera dodržiavania lehôt stanovených 
v memorandách o porozumení zo stra ­
ny členských štátov sa líšila. Ak sa plne ­
nie oneskorilo, zvyčajne išlo o dôvody, 
ktoré Komisia nemohla ovplyvniť. 
Vzhľadom na rozsah reformy bol 
úvodný časový harmonogram niekedy 
príliš ambiciózny. Aj keď krajiny možno 
nesplnili pôvodné lehoty, po uplynutí 
istého času podmienky často splnili 
(pozri body 155 až 157).
201  
Pravdepodobnosť dodržania dôle ­
žitých podmienok bola rovnaká ako 
pri menej dôležitých podmienkach. Na 
konci programu bola miera plnenia dô ­
ležitejších podmienok zvyčajne vyššia, 
čo naznačuje, že s blížiacim sa koncom 
programu sa zameranie Komisie čias ­
točne presunulo na najviac potrebné 
reformy (pozri bod 158).
202  
Podmienkami programu sa úspešne 
urýchlili reformy, ktoré vo väčšine 
prípadov pokračovali aj po skončení 
programu. V čase auditu bolo zvrá ­
tenie reforiem zriedkavé. Tam, kde 
sa programy zameriavali na reformy 
v určitých konkrétnych oblastiach, sa 
dosiahli hmatateľné zlepšenia. V nie ­
ktorých prípadoch EÚ pomohla pod ­
poriť nové reformy, zatiaľ čo v iných 
boli programy pomoci stimulom 
na zrýchlenie vykonávania existujú ­
cich národných plánov. Ani dodržanie 
mnohých podmienok však neprinieslo 
ten účinok, pre ktorý boli zahrnuté 
do programu (pozri body 159 až 164).
78 Závery a odporúčania
Makroekonomické úspechy
203  
Programy boli okrem snahy o konso ­
lidáciu fiškálnych účtov a stabilizáciu 
finančného sektora zamerané aj na ob ­
novu vonkajšej rovnováhy prostredníc ­
tvom posilnenia hospodárskej konku ­
rencieschopnosti. V štyroch z piatich 
auditovaných krajín sa bežný účet 
upravil rýchlejšie, než sa čakalo. Možno 
to pripísať najmä neočakávanému 
zlepšeniu príjmovej bilancie a v menšej 
miere aj podobne neočakávanému 
zlepšeniu obchodnej bilancie. Dovoz 
bol v porovnaní s očakávaním nižší, 
a to najmä v dôsledku poklesu HDP . 
Niekde bol v porovnaní s očakávaním 
nižší aj vývoz, pričom príčinou boli 
zvyčajne vonkajšie faktory (najmä po ­
kles HDP obchodných partnerov (pozri 
body 165 až 172).204  
Vnútorná devalvácia bola kľúčovým 
prvkom makroekonomickej stratégie 
v troch krajinách, v ktorých bol vypra ­
covaný súbor politík na obnovenie me ­
dzinárodnej konkurencieschopnosti, 
a to najmä znížením nákladov na pra ­
covnú silu. V praxi sa úpravy miezd 
týkali novoprijatých zamestnancov 
počas recesie, ale mzdy existujúcich 
pracovníkov sa takmer vôbec neznížili 
(pozri body 173 až 174).
Odporúčanie 9
Komisia by mala lepšie porozumieť 
tomu, ako sa krajiny prispôsobili, 
aby bolo možné venovať väčšiu po ­
zornosť ponaučeniam z programov. 
K otázkam, ktoré by sa mali lepšie 
preskúmať, patrí:
a) vplyv opatrení na obnovenie kon ­
kurencieschopnosti, ako je naprí ­
klad vnútorná devalvácia;
b) sociálny vplyv a spoločné znášanie 
záťaže programov úprav a
c) poradie ozdravných opatrení.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. novembra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

79
 Prílohy
Dôvody žiadostí o pomoc
Každá krízová situácia bola zatriedená do kategórie podľa akademickej literatúry1.
Krajina Typ krízy Kľúčové dôvody, ktoré viedli vládu k žiadosti o pomoc
Maďarsko Kríza platobnej bilanciePád banky Lehman Brothers spôsobil začiatkom októbra 2008 pokles sentimentu investorov. To viedlo 
k vypredávaniu štátnych cenných papierov, zlyhaniu aukcie na predaj dlhopisov a prudkému znehodno -
teniu meny. Napätie na devízových trhoch urýchlilo tlak na likviditu v bankách, ktoré začali mať ťažkosti 
pri obnove svojich devízových swapov.
Maďarsko požiadalo o finančnú pomoc v dôsledku obáv, že rozvíjajúca sa panika by mohla natoľko znepo -
kojiť trhové mechanizmy, že by došlo k náhlemu narušeniu vonkajšej finančnej kapacity Maďarska.
Zdroj : Prvotné programové dokumenty Komisie (2008), Následné hodnotenie MMF – Maďarsko (2011).
LotyšskoKríza platobnej bilancie
Banková krízaV priebehu troch mesiacov pred žiadosťou o pomoc vklady klesli o 10 %. Nadväzovalo to na situáciu banky 
Parex, ktorá sa po tom, čo prišla o štvrtinu svojich vkladov, dostala do vážnych problémov s likviditou. 
V rovnakom období poklesli oficiálne rezervy takmer o 20 %, keď centrálna banka na obranu pozície svojej 
meny predala časť rezerv v zahraničnej mene. V novembri sa vláda rozhodla zasiahnuť a zoštátnila banku 
Parex. V decembri vláda stanovila obmedzenia výberu vkladov z banky Parex.
Podľa premiéra Lotyšsko potrebovalo finančnú pomoc z troch dôvodov: na riadenie banky Parex, na finan -
covanie rozpočtového deficitu a na stabilizáciu finančného trhu.
Stúpajúce obavy o finančný systém a vonkajší dlh Lotyšska vyvrcholili v kríze platobnej bilancie a bankovej 
kríze.
Zdroj : Žiadosť Lotyšska MMF (2009), Aslund, Anders a Valdis Dombrovskis (2011): Ako Lotyšsko prekonalo 
finančnú krízu ( How Latvia Came Through The Financial Crisis ), Peterson Institute for International Econo -
mics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths a Bertrand Gruss (2013): Rozmach, pád, obnova: Forenzná analýza 
lotyšskej krízy (Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis ), Konečný návrh na konferenciu, ktorý sa 
má predložiť na konferencii Brookings Panel on Economic Activity na jeseň 2013.
Rumunsko Kríza platobnej bilancieS nástupom globálnej finančnej krízy v roku 2008 sa domáce finančné trhy a bankový systém dostali 
pod vážny tlak. Prístup k vonkajšiemu financovaniu bol obmedzený, čo viedlo k prudkému nárastu úroko -
vých mier. Spomalenie kapitálových tokov viedlo k znehodnoteniu výmenného kurzu o viac ako 15 %, čím 
sa zhoršila kvalita aktív a ďalej sa oslabili bankové súvahy.
V záujme stabilizácie rumunského leva zasiahla centrálna banka. Úverový rating Rumunska bol znížený 
na úroveň pod investičný stupeň, čím sa zvýšila riziková prémia aj náklady na vypožičiavanie. Prirážka 
k štátnym dlhopisom vyskočila na 9 %.
Vzhľadom na výrazne zvýšenú averziu k riziku, zvýšený tlak na výmenný kurz a čoraz obmedzenejší 
prístup na trh dlhopisov pre verejné požičiavanie si rumunské orgány požiadali o finančnú pomoc v marci 
2009.
Zdroj:  MMF: Rumunsko: Žiadosť o dohodu o výpomoci (2009), Následné hodnotenie MMF: Rumunsko 
(2012), Európska komisia: Celkové hodnotenie dvoch programov pomoci pre platobné bilancie pre Rumun -
sko, European Economy, Occasional Papers 156 (2013).Príloha I
80 Prílohy
Krajina Typ krízy Kľúčové dôvody, ktoré viedli vládu k žiadosti o pomoc
Írsko Banková krízaOd konca roka 2007 dôvera investorov v odvetvie nehnuteľností Írska vyprchala v dôsledku obáv z nad -
mernej ponuky a cenovej bubliny. Írsko tak zostalo vystavené dvom problémom: prudkému poklesu cyk -
lických príjmov súvisiacich s výstavbou a náhlemu vzniku veľkých strát v domácom bankovom systéme.
V rokoch 2008 až 2010 Írsko prijalo významné opatrenia na posilnenie svojho bankového sektora. Poskytlo 
vládne záruky za záväzky domácich bánk. Do bankového sektora nalialo kapitál v hodnote viac ako 20 % 
svojho HDP . Národná agentúra pre riadenie aktív prevzala bankové ohrozené aktíva v podobe pozemkov 
a výstavby nehnuteľností.
Záväzky vlády voči finančnému sektoru však vytlačili rozpätie na štátnych dlhopisoch do historických 
výšok a výrazne obmedzili prístup krajiny na trh.
Zdroj:  Írsko: Vyhlásenie o zámere (2010), MMF: Írsko: Žiadosť o rozšírenú dohodu (2010), Európska komisia 
(2011).
Portugalsko Kríza štátneho dlhuObdobie pred žiadosťou o finančnú pomoc sa vyznačovalo nepriaznivým vývojom verejných financií 
a zhoršovaním ekonomických prognóz. Viedlo to k zhoršeniu dôvery a narastajúcemu trhovému tlaku 
na portugalský dlh, čo ešte zdôraznil negatívny vývoj na trhoch so štátnymi dlhopismi eurozóny.
So zužovaním prístupu na trh sa vláda čoraz väčšmi uchyľovala k vydávaniu krátkodobých cenných 
papierov a iným typom financovania (napríklad súkromné umiestňovanie, syndikované emisie a výrazné 
krátkodobé financovanie od domácich bánk). Začiatkom mája 2011 sa 10-ročné rozpätie na portugalských 
dlhopisoch zvýšilo na 650 bázických bodov.
Počas postupného znižovania hodnoty štátnych dlhopisov úverovými ratingovými agentúrami Por -
tugalsko stratilo schopnosť zabezpečiť si refinancovanie na úrovni zlučiteľnej s dlhodobou fiškálnou 
udržateľnosťou.
Zdroj:  Európska komisia: Program makroekonomických úprav pre Portugalsko , European Economy, Occasio -
nal Papers 79  (2011), MMF: Portugalsko: Žiadosť o dohodu v rámci nástroja rozšíreného fondu (2011).
1 Claessens a Kose (2013); Laeven a Valencia (2012); Kaminsky a Reinhart (1999).Príloha I
81 Prílohy
Úverové nástroje pre päť krajín
Pomoc pre  platobnú bilanciu Európsky finančný stabilizačný 
mechanizmus (EFSM)Európsky nástroj finančnej stability 
(ENFS)
Inštitucionálna 
podobaMechanizmus EÚ Mechanizmus EÚSúkromná spoločnosť vo vlastníctve krajín 
eurozóny
Kapitálová štruktúra Zaručené z rozpočtu EÚ Zaručené z rozpočtu EÚ Zaručené krajinami eurozóny
Úverová kapacita 
v EUR50 mld. EUR 60 mld. EUR 440 mld. EUR
Nástroje Pôžičky, úverové linky Pôžičky, úverové linkyPôžičky, nákup dlhopisov na primárnom 
a sekundárnom trhu
Trvanie Stály mechanizmus Dočasný mechanizmus Dočasný mechanizmus
Hlavné rozhodovacie 
orgányRada konajúca na základe hlasovania kvalifikovanou väčšinou na návrh Európskej 
komisieSprávna rada ENFS (t. j. členovia 
Euroskupiny)
Právny základ 
financovaniaČlánok 143 ZFEÚ Článok 122 ZFEÚ Medzivládne rozhodnutie
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Tabuľka neobsahuje ďalšie dva nástroje: medzivládne úvery Grécku a Európsky mechanizmus pre stabilitu, ktoré boli 
zavedené s cieľom poskytovať finančnú pomoc krajinám eurozóny.Príloha II
82 Prílohy
Metodika auditu
Identifikácia audítorských kritérií
1. Vychádzali sme z osvedčených postupov riadenia a hodnotiacich kritérií odvodených z hodnotení progra ­
mov MMF, následného hodnotenia pomoci EÚ pre tretie krajiny pomocou nástroja pre platobné bilancie, 
predošlých správ Dvora audítorov o makrofinančnej pomoci, usmernení a iných publikácií od nezávislých 
inštitúcií a expertných skupín a z akademického výskumu. V  tabuľke 1  sa uvádzajú najdôležitejšie zdrojové 
dokumenty.
Tabuľka 1 – Kľúčové zdroje audítorských kritérií
MMF a Úrad pre nezávislé hodnotenie MMF
Usmernenia MMF týkajúce sa podmienenosti: Usmernenia MMF týkajúce sa podmienenosti (2002); Zásady, z ktorých vychádzajú usmernenia týkajúce sa 
podmienenosti (2006); Preskúmanie podmienenosti za  rok 2011 (2012)
Fiškálne úpravy v programoch s podporou MMF (2003)
Hodnotiaca správa: MMF a súčasná kapitálová kríza: Indonézia, Kórea, Brazília (2003)
Hodnotiaca správa: Štrukturálna podmienenosť v programoch s podporou MMF (2007)
Štrukturálna podmienenosť v programoch s podporou MMF: Východiskové dokumenty (2007)
Mauro, Paolo: Postupné odstránenie verejného dlhu, MMF, 2011
Európska komisia
Usmernenia týkajúce sa programovania, Návrh a riadenie všeobecnej rozpočtovej podpory (2007)
Záverečná správa: Metahodnotenie operácií makrofinančnej pomoci (2004 – 2008) (2009)
Usmernenia týkajúce sa následného hodnotenia operácií makrofinančnej pomoci a platobnej bilancie (2010)
Hodnotenie aktivít pri fiškálnom dohľade Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti (2010)
Európsky dvor audítorov
Osobitná správa č. 5/2001: Doplňujúce finančné prostriedky z podpory štrukturálnej úpravy vyčlenenej na rozpočtovú podporu (siedmy a ôsmy ERF)
Osobitná správa č. 2/2005: Rozpočtová podpora z ERF pre krajiny AKT: riadenie komponentu „reforma verejných financií“ Komisiou
Osobitná správa č. 11/2010: Riadenie podpory všeobecného rozpočtu Komisiou v krajinách AKT, Latinskej Ameriky a ÁziePríloha III
83 Prílohy
2. Na určenie osvedčených postupov v oblasti riadenia verejného dlhu, vzťahov s investormi a transparentnos ­
ti pri emitovaní dlhopisov sme využili relevantnú prácu a pokyny týchto organizácií:
a) MMF a Svetová banka, najmä rôzne verzie usmernení týkajúcich sa riadenia verejného dlhu (2001, 
2003, 2007 a 2014) a využívania syndikácie (2010 a 2013);
b) Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, najmä analýzy postupov vydávania štátnych dlhopi ­
sov v jednotlivých krajinách (2009);
c) Banka pre medzinárodné zúčtovanie a
d) združenia verejného sektora, ako napríklad Medzinárodné združenie kapitálových trhov, Združenie 
pre finančné trhy v Európe a Inštitúcia pre medzinárodné financie.
Analýza štrukturálnych podmienok
3. Pri analýze štrukturálnych podmienok sme vychádzali zo vzorky (pozri tabuľku 2 ). Oblasti boli vybraté 
po vyhodnotení ich relatívneho významu pre jednotlivé programy.
Tabuľka 2 – Prehľad vzorky
Maďarsko Lotyšsko Rumunsko Írsko Portugalsko
Počet analyzovaných podmienok 44 56 67 59 135
Približné pokrytie (odhad na základe extrapolácie zo vzorky) 73 %138 % 39 % 15 % 34 %
Tematické pokrytie
Riadenie verejných financií (napr. fiškálna zodpovednosť, 
verejné obstarávanie)x x x x x
Reforma zamestnanosti vo verejnom sektore a/alebo výška 
platovx x x x
Dôchodky x x x x
Štrukturálne fondy x x x
Štátne podniky, privatizácia, verejno-súkromné partnerstvá x x x
Podnikateľské prostredie x x
Trh práce (stanovenie miezd, aktívne politiky trhu práce, 
podpora v nezamestnanosti)x x x x
Finančný sektor (pomery kapitálovej primeranosti, bankový 
dohľad)x x x
1 73 % podmienok reprezentuje všetky štrukturálne podmienky. Zostávajúcich 27 % tvorili len podmienky súvisiace s fiškálnymi aspektmi.
Zdroj: Európsky dvor audítorov.Príloha III
84 Prílohy
4. Podobné podmienky v rôznych verziách memoránd o porozumení boli zlúčené do skupín, aby sa zabránilo 
zbytočnému opakovaniu. Na meranie stálosti podmienok sa použil podiel zoskupených podmienok k počtu 
podmienok v rôznych memorandách o porozumení.
5. Zoskupené podmienky boli roztriedené do troch kategórií štrukturálneho obsahu:
i) malý štrukturálny obsah: do tejto kategórie patria podmienky, ktoré by samy osebe nepriniesli žiadne 
rozumné hospodárske zmeny. Slúžia však ako prípravné kroky pre významnejšie reformy. Príklady: 
i) jednorazové zisťovacie aktivity, ako napríklad jedno vyhodnotenie; ii) príprava a zverejnenie plánov 
alebo stratégií a iii) pokračovanie danej aktivity;
ii) stredne veľký štrukturálny obsah: do tejto kategórie patria podmienky, ktoré môžu mať okamžitý 
významný účinok na správanie niektorých skupín hospodárskych subjektov (napr. verejných úradníkov, 
podniky, spotrebiteľov, zamestnancov alebo držiteľov licencií). Ak však majú byť tieto účinky trvalé, 
musia sa prijať dodatočné nadväzujúce opatrenia. Táto kategória zahŕňa štyri typy podmienok. Prvý 
typ: podmienky vyžadujúce, aby výkonná časť vlády prijala opatrenia, ktoré pravdepodobne budú mať 
okamžitý účinok. Takéto podmienky môžu mať mimoriadne výrazné makroekonomické účinky (naprí ­
klad, ak sa vláda rozhodne znížiť minimálnu mzdu), ale dajú sa jednoducho zvrátiť. Druhý typ: pod ­
mienky, podľa ktorých sa od vlády vyžaduje, aby opakovane vykonávala istú činnosť (napr. pravidelné 
rozpočtové monitorovanie). Tretí typ: podmienky, ktoré si vyžadujú vykonávanie rôznych administra ­
tívnych opatrení, ako napríklad reorganizácia v ústrednej vládnej inštitúcie alebo opatrenia vedúce 
k vykonávaniu existujúcich právnych predpisov. Štvrtý typ: všetky jednorazové akcie;
iii) vysoký štrukturálny obsah: do tejto kategórie patria podmienky, ktoré by samy priniesli dlhodobé 
trvalé zmeny v hospodárstve. Takéto podmienky môžu mať veľmi rozsiahly a výrazný účinok, ale ich 
účinok sa môže tiež koncentrovať v niekoľkých hospodárskych subjektoch. Typické podmienky v tejto 
kategórii by si vyžadovali legislatívne zmeny od národného parlamentu. Do tejto kategórie patria tiež 
významné zmeny v inštitucionálnom prostredí, ako napríklad zriadenie fiškálneho výboru alebo reor ­
ganizácia miestnej samosprávy a privatizácia1.
6. Dodržiavanie podmienok sa posudzovalo podľa pôvodnej lehoty a podľa stavu realizácie v čase auditu. Po ­
sudzovanie zvyčajne vychádzalo z dostupných monitorovacích správ. Pri analýze dodržiavania podmienok 
sa nebrali do úvahy tieto typy podmienok:
i) nejasné podmienky – t. j. podmienky, ktoré neumožňujú riadnu klasifikáciu podľa štrukturálneho 
obsahu;
ii) stále podmienky – t. j. podmienky, ktoré vyžadujú, aby sa každý štvrťrok vykonávali určité aktivity, a
iii) podmienky bez jasných lehôt.
1 Táto kategória nezahŕňa znárodnenie ani opatrenia bankovej podpory.Príloha III
85 Prílohy
7. S cieľom zohľadniť situácie, keď nebolo možné určiť stav plnenia, boli všetky štatistické testy vykonané  
aspoň dvakrát: i) na základe záznamov údajov, bez ktorých sa nedá určiť stav plnenia, a ii) na základe všet ­
kých záznamov údajov s chýbajúcimi hodnotami považovanými za neplnenie podmienok.
Náklady zadlženosti
8. Pokiaľ ide o určenie cien vypožičiavania, ako ukazovateľ toho, čo trhy považujú za platný bezrizikový výnos 
pri danej splatnosti v okamihu emisie, sa použili miery platné pre swap aktív. Priemerné ceny pre nákup 
a predaj pri swape (t. j. stredná hodnota swapu) sa použili ako referenčná hodnota pre výnos z emisie do ­
siahnutý EÚ a partnerskými emitentmi2. Údaje sa získali od spoločnosti Bloomberg alebo ak neboli dostup ­
né, boli vypočítané ako rozdiel medzi emisným výnosom a strednou hodnotou swapu ku dňu oznámenia.
2 Európska investičná banka, Európsky nástroj finančnej stability, Kreditanstalt für Wiederaufbau.Príloha III
86
Pri porovnávaní programov je dôležité zohľadniť aj 
odlišné základné podmienky prijímajúcich krajín, 
ich politické, administratívne a inštitucionálne 
obmedzenia a zmeny týchto podmienok a obme ­
dzení v priebehu času. Krajiny môžu mať štruktu ­
rálne nedostatky, ktoré sa na prvý pohľad javia ako 
podobné, ktoré je však najlepšie riešiť prostredníc ­
tvom odlišných súborov politík. Možnosť prispôso ­
biť a upraviť programy potrebám a obmedzeniam 
jednotlivých krajín má pre ich úspech zásadný 
význam. Kvalitu programu nemožno hodnotiť na 
základe referenčného porovnávania počtu štruktu ­
rálnych podmienok.
Komisia už dosiahla veľký pokrok počas programov, 
ktoré sa hodnotili v rámci tohto auditu, a po ich 
skončení. To znamená, že sa vytvorili dodatočné 
odborné poznatky a finančné zdroje a posilnila 
správa hospodárskych záležitostí EÚ a mechanizmy 
finančnej pomoci. Komisia plánuje nadviazať na 
tieto zmeny a dosiahnuť ďalší pokrok, ako sa uvádza 
v jej odpovedi na odporúčania auditu.
III
Zavedený rámec rozpočtového dohľadu bol nasto ­
lený už v období pred krízou. Veľkosť a charakter 
svetovej finančnej krízy v rokoch 2007 a 2008 
nemali obdobu. To je príčinou náhleho a neusporia ­
daného výskytu nerovnováh v niekoľkých  
kraji  nách EÚ.
Počas krízy sa ukázalo, že rámec dohľadu z obdobia 
pred krízou nebol úplne vhodný pri určovaní rizík 
základných fiškálnych pozícií v čase bezpríklad ­
nej hospodárskej krízy. Zvýraznil sa počas nej aj 
rozsah presahov medzi krajinami a potreba prijať 
širší prístup k dohľadu v odvetví bankovníctva 
a makroekonomike. Reakcia finančných trhov, ktorá 
bola zásadná pre zrýchlenie krízy, však bola novým 
následkom, ktorý bolo mimoriadne ťažké predvídať. 
Vo chvíli, keď krajiny požiadali o pomoc, prebiehalo 
neverejné monitorovanie zhoršujúcej sa situácie 
a Komisia bola v úzkom kontakte s vnútroštátnymi 
orgánmi.Zhrnutie
I
Komisia víta tento audit výkonnosti Európskeho 
dvora audítorov týkajúci sa programov, ktoré 
využívajú pomoc pre platobnú bilanciu a finančnú 
pomoc z Európskeho finančného stabilizačného 
mechanizmu. V rámci programov sa dosiahli hlavné 
ekonomické ciele, ktorými bol pre dané krajiny 
návrat na finančné trhy, dosiahnutie udržateľných 
verejných financií a návrat k rastu, ktorý povedie 
k poklesu nezamestnanosti.
Vplyv a vývoj krízy nemali v Európe ani vo svete 
obdobu. Vopred predvídať všetky následky rých ­
leho odstraňovania nerovnováh bolo veľmi náročné. 
V takýchto krízových podmienkach strácajú funkcie 
bežnej hospodárskej reakcie schopnosť poskyt ­
núť primeraný opis vzájomných vzťahov medzi 
niekoľkými hospodárskymi premennými. Komisia 
a EÚ museli konať rýchlo vzhľadom na veľmi veľkú 
neistotu a systémové riziko štátneho dlhu a riziko 
likvidity, ktoré ohrozovali stabilitu celého finanč ­
ného systému a platobnú schopnosť štátov.
Na začiatku krízy už existoval rámec mnohostran ­
ného dohľadu, neosvedčil sa však ako primeraný. 
Hoci mala Komisia obmedzené skúsenosti s druhom 
a rozsahom potrebných zásahov, rýchlo vytvorila 
súbor nástrojov na riešenie krízy. Programy finanč ­
nej pomoci pre platobnú bilanciu poskytovanej 
členským štátom EÚ sa zaviedli bez odkladu a za 
náročných podmienok. Programy EFSM stáli pred 
tou istou naliehavou potrebou pre vyššie riziko pre ­
sahovania do ďalších krajín eurozóny a pred ďalším 
problémom vyplývajúcim zo skutočnosti, že sa mali 
financovať prostredníctvom finančných nástrojov, 
ktoré boli práve vytvorené. Komisia čelila problému 
vážnych obmedzení personálnych zdrojov a musela 
sa veľa naučiť. Programy boli komplexné nástroje, 
ktoré riešili nepredvídateľné krízové situácie.
Vklad prijímajúcich krajín do tvorby a vývoja 
programov mal zásadný význam. Neodrážajú sa 
v ňom len odlišné okolnosti týchto krajín, ale aj ich 
rozličné politické preferencie, a je najdôležitejším 
prvkom, pokiaľ ide o zabezpečenie, aby neprišli 
o zodpovednosť za reformný program. Bez tejto 
zodpovednosti sa výrazne znižuje pravdepodob ­
nosť, že program bude úspešný.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 87
Treba uznať, že prognostika nie je exaktná veda. 
V prognózach Komisie sa dosahujú dobré výsledky, 
pokiaľ ide o ich presnosť.
Predkrízový rámec správy hospodárskych záleži ­
tostí EÚ bol zameraný v prvom rade na fiškálnu 
politiku a monitorovanie finančného rizika pone ­
chával najmä na centrálne banky a vnútroštátne 
orgány dohľadu. Z dôvodu neexistencie integro ­
vaného európskeho rámca dohľadu a regulačného 
rámca pre finančné inštitúcie neboli hlavné riziká 
označované systematicky. Po kríze sa dosiahol 
značný po  krok pri riešení týchto inštitucionálnych 
a správnych nedostatkov. Rámec dohľadu bol 
prepracovaný a medzi Komisiou a novovytvoreným 
Európskym výborom pre systémové riziká (ďalej len 
„ESRB“) a európskymi orgánmi dohľadu (ďalej len 
„ESA“) sa nadviazal užší kontakt.
Skutočnosť, že v dôsledku nebývalého charakteru 
a rozsahu finančnej krízy vlády prijali opatrenia na 
podporu finančného sektora, ktoré mali niekedy 
značný vplyv na verejné financie, však nebolo 
možné predvídať.
V
Rámec makroekonomického dohľadu je doplnkový 
proces, ktorý nie je súčasťou Paktu stability a rastu. 
Pakt stability a rastu tvorí súbor právnych a poli ­
tických aktov týkajúcich sa rozpočtového dohľadu. 
Na začiatku krízy mal Pakt stability a rastu desať 
rokov a krátko predtým, v roku 2005, bol revidovaný 
s cieľom prideliť významnejšiu úlohu základným 
zámerom rozpočtovej politiky. Komisia je odhod ­
laná poučiť sa z nedostatkov, ktoré sa prejavili, 
a Pakt stability a rastu ďalej revidovala v roku 2011, 
2013 a 2014.
Pri vytváraní spojenia medzi Paktom stability 
a rastu a pripravenosťou Komisie spravovať 
programy sa nezohľadňuje skutočnosť, že reformy 
Paktu stability a rastu a zavedenie makroekono ­
mického dohľadu slúžili na riešenie nedostatkov 
v mechanizmoch dohľadu. To umožňuje určiť nerov ­
nováhy včas, aby sa mohli prijať politické rozhodnu ­
tia potrebné na lepšiu pripravenosť krajín čeliť kríze. 
Riadenie finančnej pomoci je samostatný bod popri 
určení rizík.Požiadať o program finančnej pomoci je úlohou 
prijímajúceho členského štátu, nie Komisie. Bežný 
rámec dohľadu znamená aj to, že úloha Komisie 
v súvislosti s monitorovaním rozhodnutí týkajúcich 
sa vnútroštátnej hospodárskej a fiškálnej politiky 
a poskytovania politických odporúčaní je obmedze ­
nejšia než v rámci podmienok programu.
Reakcia na krízu bola okamžitá a komplexná. Jej 
súčasťou bolo ďalšie posilnenie celkovej správy hos ­
podárskych záležitostí EÚ pomocou integrovaného 
systému európskych úradov pre finančný dohľad 
(Európsky výbor pre systémové riziká – ESRB, Európ ­
sky orgán pre bankovníctvo – EBA, Európsky orgán 
pre cenné papiere a trhy – ESMA, Európsky orgán 
pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamest ­
nancov – EIOPA) a regulačného rámca pre finančné 
inštitúcie (t. j. banková únia). Predložené boli balíky 
šiestich a dvoch legislatívnych aktov, ktorých cieľom 
bolo odstrániť nedostatky v oblasti dohľadu, ktoré 
sa odhalili v dôsledku krízy. Balík šiestich legislatív ­
nych aktov konkrétne obsahoval postup pri makro ­
ekonomickej nerovnováhe, čím sa monitorovanie 
makroekonomických a finančných nerovnováh stalo 
kľúčovou súčasťou hospodárskeho dohľadu EÚ.
Skutočnosť, že kroky Komisie sa neuskutočnili vo 
vákuu, ale v rámci komplexného inštitucionálneho 
prostredia, nebola primerane zohľadnená v posú ­
dení výkonu Komisie. Úloha Medzinárodného 
menového fondu (MMF) a v prípade krajín eurozóny 
úloha Európskej centrálnej banky (ECB) pri príprave 
a monitorovaní programov sa podceňujú. Ani úlohe 
Rady ako hlavného rozhodovacieho orgánu sa 
neprikladá náležitý význam.
IV
Makroekonomické výsledky a výsledky rozpočto ­
vého hospodárenia za rok 2008 sa vo všeobecnosti 
výrazne líšili od pôvodných odhadov v prognózach 
veľmi veľkého množstva inštitúcií vrátane Komisie. 
Tento rozdiel súvisí s náhlym odstraňovaním nerov ­
nováh a bezpríkladnou povahou krízy, o ktorej sa 
v súčasnosti vo všeobecnosti súdi, že predstavuje 
krajnú udalosť, čiže veľmi nepravdepodobný výsle ­
dok v rámci distribúcie pravdepodobných výsled ­
kov. Prognózy sú okrem toho vždy založené na 
informáciách dostupných v určitom čase, preto ďal ­
šie revízie údajov a vývoj prirodzene vedú k zmene 
situácie a vyhliadok.
Odpovede Komisie 88
IX
Komisia by chcela zdôrazniť význam náležitého 
rozlišovania medzi poskytovaním informácií 
potrebných na prijatie informovaného rozhodnutia 
v danom čase a tým, či by sa úplné záznamy mohli 
získať neskôr.
V ranej fáze programov Komisia pracovala pod 
veľkým časovým tlakom a musela zaviesť spoľah ­
livé a účinné postupy krízového riadenia. Komisia 
uznáva, že v oblasti správy dokumentov na začiatku 
programových procesov existovali nedostatky a že 
existoval proces „učenia sa z vlastných skúseností“.
Komisia poskytla Dvoru audítorov veľké množstvo 
informácií, vrátane tabuľkových hárkov, o údajoch 
a predpokladoch, ktoré tvoria základ pôvodných 
výpočtov týkajúcich sa rozdielu vo financo ­
vaní. Komisia poskytla podkladové dokumenty 
o všetkých príslušných krajinách zapojených do 
programov.
X
Komisia nesúhlasí s tým, že v najnovších progra ­
mových dokumentoch chýbali dôležité informácie. 
Programové dokumenty Portugalska a Írska boli 
veľmi podrobné.
XI
Komisia nesúhlasí s tvrdením, že v memorandách 
o porozumení sa nachádzali podmienky, ktoré 
neboli orientované na všeobecné podmienky hos ­
podárskej politiky stanovené Radou.
Všeobecné podmienky hospodárskej politiky 
stanovené Radou sú „všeobecné“ a ich účelom nie 
je poskytnúť vyčerpávajúci zoznam podmienok. 
Dosiahnutie týchto podmienok, najmä v súvislosti 
so štrukturálnymi problémami, si často vyžaduje 
široké spektrum opatrení v memorande o porozu ­
mení na posilnenie základnej pozície hospodárstva.
Memorandá o porozumení sú okrem toho výsled ­
kom rokovaní s politickými orgánmi príslušného 
členského štátu, ktorých prínos je mimoriadne 
dôležitý pre úspech programu.VIII
V správe sa správne poukazuje na používanie viace ­
rých tabuľkových hárkov a na počiatočné problémy 
s dokumentáciou. Prognostické nástroje Komisie nie 
sú komplexnejšie, než sa vyžaduje.
Vytvorenie prognózy hospodárstva nie je aktivita, 
ktorú možno vykonať s použitím jednoduchej apli ­
kácie. Predpovede Komisie sa musia týkať veľkého 
súboru premenných. To nevyhnutne vedie k veľ ­
kému a pomerne zložitému súboru údajov, ktoré 
pracovníci útvarov pre krajiny musia pri príprave 
prognózy spracovať. Používanie tabuľkových hárkov 
si vyžaduje odborné znalosti a odborné posúdenie. 
Prognostická metóda Komisie je v súlade s praxou 
iných organizácií zapojených do hospodárskej 
prognostiky.
Komisia nesúhlasí s vyhlásením Dvora audítorov 
týkajúcim sa ťažkostí pri posudzovaní predpokladov 
v prognóze. Predpoklady tvoriace základ prog ­
nóz sú opísané v pozičnom dokumente, ktorý sa 
vypracúva na začiatku každého kola prognóz. Pred ­
poklady sa potom pred každým ďalším uložením 
prognózy aktualizujú a uverejňujú sa v každej prog ­
nóze. Počas prípravy pravidelných prognóz Komi ­
sie sa uskutoční niekoľko stretnutí s pracovníkmi 
útvarov pre krajiny, odborníkmi z horizontálnych 
oddelení a predstaviteľmi vyššieho manažmentu. 
Diskusia o predpokladoch tvoriacich základ prog ­
nóz je kľúčovou súčasťou týchto stretnutí. Horizon ­
tálne oddelenia navyše systematicky kontrolujú 
matematickú a ekonomickú konzistentnosť prognóz 
vypracovaných útvarmi pre krajiny.
Komisia najmä starostlivo vysvetlila svoje hodno ­
tenie fiškálnych multiplikátorov tvoriacich základ 
prognózy (pozri napríklad rámček I.5 na strane 
41 prognózy z jesene 2012). V roku 2013 GR ECFIN 
uskutočnilo posúdenie implicitného fiškálneho mul ­
tiplikátora. Multiplikátory s dostatočnou rezervou 
spadajú do rozpätia zisteného v empirickej a teore ­
tickej literatúre.
Odpovede Komisie 89
XIII
Výpočty, z ktorých vychádzajú programové rozhod ­
nutia, kontrolujú v Komisii úradníci, ktorí nepatria 
do hlavnej programovej skupiny, vrátane vyššieho 
manažmentu a vedúcich horizontálnych oddelení. 
Správy o preskúmaní boli predmetom konzultácií 
s príslušnými generálnymi riaditeľstvami.
Komisia okrem toho úzko spolupracovala s MMF 
a ECB na programoch Európskeho finančného 
stabilizačného mechanizmu. Partnerské inštitúcie, 
z ktorých všetky aktívne spolupracovali s domácimi 
orgánmi, si dôsledne vymieňali a vzájomne kontro ­
lovali návrhy programových dokumentov.
Výsledky rokovaní boli nakoniec oznámené 
v po  drobnej správe Hospodárskemu a finančnému 
výboru a pracovnej skupine pre Euroskupinu, čím sa 
zabezpečila transparentnosť výsledkov.
XIV
Pozri odpoveď Komisie na bod X.
XV
Používanie cieľových účtovných deficitov sa opiera 
o právny rámec, ktorý je základom hospodárskeho 
dohľadu EÚ, a zabezpečuje konzistentnosť medzi 
jednotlivými krajinami. Na všetky členské štáty EÚ 
vrátane tých, ktorých sa týka program makroekono ­
mických úprav, sa vzťahujú spoločné fiškálne pra ­
vidlá EÚ. Podľa protokolu č. 12 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie, v ktorom sa stanovujú referenčné 
hodnoty pre postup pri nadmernom deficite, sa 
deficit meria v súlade s európskym systémom účtov, 
ktorý je založený na akruálnom princípe. Preto sa 
zdá, že použitie údajov týkajúcich sa národných 
účtov na vymedzenie fiškálnych cieľov a na moni ­
torovanie je v spoločnom európskom prostredí viac 
než odôvodnené.
Z koncepčného hľadiska bola zásada účtovníc ­
tva založeného na akruálnom princípe, ktorá sa 
zaviedla prostredníctvom európskeho systému 
účtov z roku 1995, kľúčovou inováciou motivovanou 
v tom čase nedostatkami hotovostných účtov. Jed ­
ným z týchto nedostatkov je, že hotovostné účty sa 
oveľa ľahšie stanú predmetom manipulácie a pred ­
stavujú menej spoľahlivý hospodársky obraz.Rôzne prístupy
Podľa názoru Komisie je vhodné, aby každý 
program odrážal hospodárske podmienky jed ­
notlivých krajín, ich inštitucionálne usporiadanie, 
okolnosti a preferencie.
XII
Aj keď Komisia súhlasí, že riziko, že sa k rôznym 
krajinám nepristupuje rovnakým spôsobom, alebo 
riziko, že sa vyžadujú zbytočné reformy, naďalej 
ohrozuje proces riadenia programu, domnieva 
sa, že je vhodné a nevyhnutné riadiť programy na 
základe individuálneho prístupu k jednotlivým 
krajinám. Táto flexibilita je žiaduca vzhľadom na 
rozmanitý súbor hospodárskych, politických a admi ­
nistratívnych podmienok v jednotlivých krajinách 
a na dôležitú úlohu prijímajúcej krajiny pri tvorbe 
a vývoji programu. Krajiny môžu mať štrukturálne 
nedostatky, ktoré sa na prvý pohľad javia ako 
podobné, ktoré je však najlepšie riešiť prostredníc ­
tvom odlišných súborov politík.
Vklad prijímajúcich krajín do tvorby a vývoja 
programu, v ktorom sa neodrážajú len odlišné okol ­
nosti týchto krajín, ale aj odlišné politické preferen ­
cie, je najdôležitejším prvkom, pokiaľ ide o zabez ­
pečenie, aby neprišli o zodpovednosť za reformný 
program.
Komisia uznáva, že existuje priestor na zlepšenie, 
pokiaľ ide o jednotnosť kategorizácie podmienok.
Podľa Komisie pojem „štrukturálny obsah“, ktorý 
používa Dvor audítorov, nepredstavuje zmysluplné 
kritérium na analýzu politických opatrení a vyvo ­
denie záverov o ich význame. To platí aj v prípade, 
keď sa podmienenosť vyvíja počas celej životnosti 
programu. Štrukturálna reforma, ktorú by Dvor 
audítorov v konečnom dôsledku označil ako „vysoký 
obsah“, si môže vyžiadať niekoľko prípravných 
krokov s „nízkym obsahom“ s cieľom túto reformu 
riadne posúdiť a pripraviť. Uvoľnenie niektorých 
cieľov týkajúcich sa deficitu bolo založené na celko ­
vom posúdení, či sú pôvodné ciele naďalej vhodné. 
Toto posúdenie sa uskutočnilo na základe dôkladnej 
analýzy so zreteľom nielen na rast HDP , ale aj na 
viacero trendov týkajúcich sa jednotlivých krajín.
Odpovede Komisie 90
XVII
Krátke lehoty na vykonanie reforiem by sa občas 
mohli  ex post  opísať ako nerealistické, boli však sta ­
novené veľmi ambiciózne s cieľom podporiť rýchlej ­
šie konanie.
Komisia nesúhlasí s tým, že plnenie najdôležitej ­
ších podmienok bolo ponechané na poslednú 
fázu programov. Krízové podmienky a politický 
impulz na prijatie reforiem viedli k tomu, že dôležité 
a náročné reformy sa sústredili v období na začiatku 
programu.
Odporúčania
Komisia prijíma odporúčanie v písmene a).
Komisia v rokoch krízy zlepšila mobilizáciu odbor ­
ných znalostí. Dokázala mobilizovať viac odborných 
znalostí v rámci programov eurozóny, ktoré sa začali 
neskôr než programy, ktoré sa netýkali eurozóny. 
Nedávno bola v rámci Komisie zriadená služba na 
podporu štrukturálnych reforiem. Komisia pre ­
skúma, ako by sa niektoré kľúčové zásady pre rýchlu 
mobilizáciu potrebných odborných znalostí mohli 
ďalej posilniť, aby v prípade potreby vytvorili rámec 
na úrovni celej inštitúcie.
Komisia zohľadní potrebu vypracovať postupy rozší ­
reného dohľadu a riadenia možných nových progra ­
mov finančnej pomoci pre krajiny eurozóny v rámci 
balíka dvoch legislatívnych aktov.
Komisia prijíma odporúčanie v písmene b) a zároveň 
zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby vytvára ­
nie záznamov nespôsobilo neprimerané zaťaženie 
prognostikov, a to najmä v kontexte programu.
Komisia od zavedenia prvých programov už zlepšila 
postupy a správu dokumentov. Bude sa usilovať 
o ďalšie zlepšenie vykonávania svojej politiky kon ­
troly kvality a správy dokumentov.Vymedzenie cieľov v súlade s európskym systémom 
účtov však nebráni Komisii v rámci svojho monito ­
rovania používať v prípade potreby iné dostupné 
zdroje informácií a údajov. Tie môžu zahŕňať 
fiškálne údaje o hotovosti najmä vzhľadom na to, 
že sú rýchlejšie k dispozícii v porovnaní s údajmi 
časového rozlíšenia. Údaje o hotovosti sa musia 
vykladať so zreteľom na rôzne koncepčné základy 
týchto údajov.
Vo všeobecnosti správne použitie viacerých zdrojov 
údajov s rôznym koncepčným základom a odlišnou 
dostupnosťou môže pomôcť zlepšiť monitorovanie 
programových cieľov a v prípade potreby pomôcť 
pri rozhodovaní.
XVI
V programoch sa stanovujú postupy fiškálnych 
úprav, ktoré sú v súlade s požiadavkami Paktu 
stability a rastu, pričom sa zohľadňujú podmienky 
a programové ciele špecifické pre jednotlivé krajiny. 
Hoci sa však v programoch zohľadňujú príslušné 
faktory pri tvorbe tempa štrukturálnych zlepšení, 
konečný výsledok môže byť ovplyvnený širším 
spektrom faktorov súvisiacich s vonkajším pros­
tredím. Medzi tieto faktory patria mimoriadne 
okolnosti (napríklad hlbšie recesie, než sú pôvodné 
odhady), miery inflácie, štruktúra rastu, nálady na 
trhu, ktoré majú vplyv na náklady na prijaté úvery 
a pôžičky, ako aj dodatočné revízie údajov.
Preto je potrebné zabezpečiť flexibilitu na prispô ­
sobenie sa novým podmienkam. Táto potreba bola 
uznaná aj v rámci rozpočtového dohľadu EÚ.
Jednorazovým opatreniam sa v niektorých  
situ  á ciách nemusí byť možné vyhnúť (súdne 
rozhodnutia, operácie na záchranu bánk), ale ich 
klasifikácia sama osebe zabezpečuje, že sa uzná ­
vajú ako dočasné. Nie sú súčasťou štrukturálneho 
salda práve preto, aby sa vládam zabránilo, aby 
sa neprimerane uchyľovali k takýmto opatreniam. 
Okrem toho je len prirodzené, že štrukturálne saldá 
rôznych krajín sa menia rôznym tempom.
Odpovede Komisie 91
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie v písme  ne 
g). Komisia už vytvorila usmernenia spolupráce 
s MMF a ECB a podniká ďalšie kroky, aby uľah ­
čila medziinštitucionálnu spoluprácu v priebehu 
programov. Komisia sa však domnieva, že pri objas ­
ňovaní tejto spolupráce je potrebné vyhnúť sa takej 
formulácii, ktorá by sťažila rozhodovací proces, 
a to najmä vzhľadom na existujúcu časovú tieseň. 
Mala by sa zachovať flexibilita pri riešení rozdielov 
v názoroch, keďže úsilie o formálne ustanovenie 
postupu na riešenie sporov by bolo ťažké a nemalo 
by veľkú hodnotu.
Komisia prijíma odporúčanie v písmene h). Komi ­
sia sa domnieva, že proces riadenia dlhu bol vždy 
transparentný a dokumentácia sa v priebehu času 
čoraz väčšmi zlepšovala.
Komisia prijíma odporúčanie v písmene i). Komisia 
sa bude snažiť ešte viac prehĺbiť svoje porozumenie 
procesu prispôsobenia v rámci programov prostred ­
níctvom aktuálnej skupiny komplexných násled ­
ných hodnotení a poučiť sa z nich. Hodnotenia sa 
vzťahujú na všetky aspekty makroekonomických 
úprav v rámci programov vrátane troch návrhov, na 
ktoré upozornil Dvor audítorov. Následné hodnote ­
nia írskeho programu makroekonomických úprav už 
boli uverejnené.Komisia prijíma odporúčanie v písmene c).
Komisia od začiatku programov už zlepšila uchová ­
vanie záznamov. Zameria sa na to, aby zabezpečila, 
že nové postupy sa vykonajú v plnej miere a bez 
toho, aby sa narušila schopnosť programových 
skupín dodržať krátke lehoty.
Komisia preskúma, ako by mohla ďalej zabezpečiť 
zaznamenanie kľúčových rozhodnutí bez spomale ­
nia rozhodovacieho procesu v súlade s jej politikou 
kontroly kvality a správy dokumentov.
Komisia prijíma odporúčanie v písmene d).
Komisia prijíma odporúčanie v písmene e). Zameria 
sa na začlenenie dodatočných premenných, ktoré 
môže zhromažďovať s krátkym časovým onesko ­
rením, napr. štvrťročný cieľ hotovostného zostatku 
alebo nedoplatkov, v rámci memoránd o porozu ­
mení s cieľom pomôcť pri monitorovaní fiškálnych 
cieľov.
Komisia prijíma odporúčanie v písmene f). Komi ­
sia zdôrazňuje, že najdôležitejšie je, aby existoval 
zrozumiteľný a jednotný súbor reforiem na riešenie 
hlavných hospodárskych problémov. V rámci tohto 
programu sa môže byť často potrebné rozhodnúť, 
ktorý balík reforiem si vybrať. Podmienky by sa 
preto nemali posudzovať izolovane. Výber podmie ­
nok je vecou rokovaní s prijímajúcou krajinou. Tento 
výber by mal podporiť schopnosť krajín stanoviť 
agendu svojich programov. Je predpokladom pre 
prijatie zodpovednosti krajín za reformný proces, čo 
je dôležitý faktor úspechu programu.
Odpovede Komisie 92
36
Ako sa podrobnejšie uvádza v odpovedi Komisie 
na bod IV, prognostik nemôže vopred predvídať 
politické rozhodnutia jednotlivých krajín. Skutočné 
výsledky môžu byť ovplyvnené aj dodatočnými 
revíziami údajov. Toto by sa preto malo zohľadniť 
pri porovnávaní prognózy a výsledkov.
V prípade Írska bol plánovaný fiškálny deficit 
v súlade so základným makroekonomickým sce ­
nárom vrátane hospodárskeho rastu, ktorý bol 
uvedený v prognóze Komisie z jari 2008 týkajúcej sa 
Írska. Rozdiel medzi plánovaným deficitom a výsled ­
kom možno z veľkej časti pripísať revíziám prog ­
nózy HDP a ďalším makroekonomickým premen ­
ným, ktoré ovplyvňujú rozpočet verejných financií. 
V základnom scenári prognózy Komisie z jari 2008 
sa neočakával prudký hospodársky pokles, ktorý 
sa nakoniec prejavil v druhom polroku. Komisia 
nebola sama – domáce a medzinárodné inštitúcie 
a ani prognostici súkromného sektora nepredvídali 
vážnosť poklesu, ktorý sa v roku 2008 zaznamenal 
v Írsku.
37
Štrukturálne saldo je od reformy Paktu stability 
a rastu v roku 2005 hlavným ukazovateľom dohľadu 
nad politikou. Hoci ide o plne relevantný ukazovateľ 
dohľadu nad fiškálnou politikou, Komisia pripúšťa, 
že nejde o úplne presný ukazovateľ, a preto ho 
vykladá s potrebnou opatrnosťou.
Odhad štrukturálneho salda koncepčne ovplyv ­
ňuje tá istá neistota, ktorá obklopuje prognózy 
ostatných makroekonomických premenných. Tento 
nedostatok vyplýva z charakteristických vlastností, 
a nie z nedostatkov jednej metódy v porovnaní 
s inou metódou.1. časť
34
Ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod III, počas 
krízy sa ukázalo, že súčasný rámec dohľadu nebol 
úplne vhodný na určovanie podkladových rizík vo 
fiškálnych pozíciách niektorých členských štátov 
v čase bezpríkladnej hospodárskej krízy.
Hlavným cieľom finančnej pomoci bolo poskyto ­
vať financovanie prijímajúcim krajinám, aby mohli 
zaviesť opatrenia potrebné na postupné obnovenie 
dôvery finančného trhu. Je zrejmé, že finančná 
pomoc krajinám, ktoré potrebovali pomoc, pretože 
nedokázali financovať svoj deficit na finančných 
trhoch, by sa použila na účely rozpočtovej podpory.
Komisia uznáva, že v období pred krízou bolo 
ťažké úplne odhaliť zvyšujúce sa riziko fiškálnych 
nerovnováh, ktoré sa rýchlo zhoršovali z dôvodu 
neočakávaného vzniku závažných makrofinančných 
nerovnováh. V niektorých konkrétnych prípadoch, 
napríklad v prípade Írska a Španielska, Komisia vo 
svojich úradných dokumentoch uviedla, že vzhľa ­
dom na makroekonomické a finančné riziká by 
príslušné krajiny mali hospodáriť s rozpočtovým 
prebytkom.
Aj potreba aktivovať programy pre členské štáty 
závisela od nepredvídateľnej povahy krízy a od jej 
neobvyklej dĺžky a rozsahu.
35
Hoci sú dlhový pomer a pomer deficitu pozoro ­
vateľné premenné, štrukturálne saldo ňou nie je. 
Podľa definície sa štrukturálne saldo opiera o výpo ­
čet produkčnej medzery, nepozorovateľnej premen ­
nej. Výpočet potenciálneho produktu, z ktorého 
sa odvodzuje produkčná medzera, sa však riadi 
metodikou dohodnutou spoločne s Radou (ďalej len 
„spoločne dohodnutá metodika EÚ“). Táto metodika 
je pomerne zložitá, zabezpečuje však konzistentný 
rámec vo všetkých krajinách.
Odpovede Komisie 93
Pre členské štáty, na ktoré sa vzťahuje postup 
pri nadmernom deficite, bolo štrukturálne saldo 
od roku 2013 upravené s cieľom zohľadniť chyby 
v prognózach týkajúce sa potenciálnych produk ­
tov a neočakávaných príjmov/výpadkov príjmov. 
Metodika posudzovania účinných opatrení v rámci 
postupu pri nadmernom deficite, ktorú schválila 
Rada v júni 2014, obsahuje aj druhý ukazovateľ 
fiškálneho úsilia založený na výnosoch jednotlivých 
opatrení prijatých po odporúčaní v rámci postupu 
pri nadmernom deficite. Dôkladná kvalitatívna 
analýza založená na týchto dvoch ukazovateľoch sa 
používa na posúdenie zhody.
V prípade preventívnej časti Paktu stability a rastu 
sa v rámci balíka šiestich legislatívnych aktov 
koncom roka 2011 zaviedla referenčná hodnota pre 
výdavky. Táto hodnota slúži ako druhý ukazovateľ 
(spoločne so štrukturálnym saldom) na posúdenie 
zhody s požadovanou úpravou smerom k stred ­
nodobému cieľu. Celkové posúdenie oboch uka ­
zovateľov sa vykonáva na účely posúdenia súladu 
s pravidlami.
Tieto ukazovatele sú rozhodne komplexné a sú 
založené na nepozorovateľných premenných. 
Pokiaľ však ide o určenie fiškálneho úsilia vyvíja ­
ného členským štátom a o vydanie odporúčaní pre 
budúcnosť, ukazovatele, ako je štrukturálne saldo, 
sú vhodnejšie než jednoduchý pomer deficitu alebo 
dlhový pomer, pretože tieto pomery oveľa častejšie 
vykazujú procyklický charakter.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod IV.
38
Komisia uznáva, že spoločne dohodnutá metodika 
EÚ v plnej miere nenapravila účinok rozmachu 
v sektore bývania, ktorý sa objavil počas tohto 
obdobia (pozri prípady Rumunska a Írska), čo zasa 
viedlo k veľmi výraznému zvýšeniu objemu kapi ­
tálu. Objem kapitálu, ktorý možno považovať za 
ukazovateľ celkovej kapacity hospodárstva, však 
v spoločne dohodnutej metodike EÚ nie je vyvá ­
žený. V dôsledku toho táto metodika neviedla 
k náprave týchto cyklických odchýlok (t. j. kapi ­
tálových medzier) vyvolaných bublinou na trhu 
s aktívami. Investície do bývania navyše nemajú 
rovnaký vplyv na potenciál hospodárstva ako 
tvorba hrubého fixného kapitálu spoločnosťami. 
V dôsledku toho rozmach v sektore bývania viedol 
k nadhodnoteniu celkovej výrobnej kapacity.Výpočet štrukturálneho salda nevyhnutne závisí 
od výpočtu potenciálneho produktu, produkčnej 
medzery, celkových sáld a od vplyvu jednorazových 
opatrení. Výpočet potenciálneho produktu sa riadi 
spoločne dohodnutou metodikou EÚ. Pravidelne 
sa o nej diskutuje v rámci pracovnej skupiny pre 
produkčnú medzeru, t. j. pracovnej skupiny Výboru 
pre hospodársku politiku (EPC), a keď sa to pova ­
žuje za potrebné, zlepšuje sa. Metóda zabezpečuje 
konzistentnosť medzi krajinami z hľadiska kvality 
a spoľahlivosti odhadu na rozdiel od metódy výberu 
podľa zoznamu.
Spoločne dohodnutý prístup, ktorý sa používa na 
úrovni EÚ na odhad potenciálneho produktu a pro ­
dukčnej medzery, nie je čisto štatistická metóda. 
Opiera sa o veľký počet premenných, ktoré určujú 
potenciál krajiny na strane ponuky. Odhady pro ­
dukčnej medzery ako zásadné vstupné údaje zahŕ ­
ňajú prognózy všetkých relevantných makroeko ­
nomických premenných. Ukázalo sa, že produkčné 
medzery aj celkové saldá sú väčšmi nestabilné ako 
v predchádzajúcich obdobiach, čo malo vplyv na 
štrukturálne saldo. Odráža sa v tom výnimočnosť 
situácie a povaha každého použitia prognostiky.
Prognózy týkajúce sa malých otvorených hospo ­
dárstiev (väčšina členských štátov zapojených do 
programu predstavuje takéto hospodárstva) sú 
navyše vo všeobecnosti nestabilnejšie, pretože sú 
vystavené veľkému množstvu otrasov a účinky otra ­
sov sú takisto silnejšie.
V niekoľkých prípadoch Komisia vo svojich posúde ­
niach pred rokom 2008 zdôraznila riziká, ktoré súvi ­
sia s neistotou týkajúcou sa cyklickej pozície. Komi ­
sia napríklad vo svojom odporúčaní pre stanovisko 
Rady k aktualizovanému programu stability Írska na 
roky 2006 – 2009 uvádza, že „ v každom prípade by 
bolo obozretné zachovať si manévrovací priestor pre 
prípad, že by sa zvrátil súčasný rastový trend, ktorý je 
vyvolaný silným vývojom v sektore nehnuteľností “.
Preto si Komisia plne uvedomuje nedostatky 
ukazovateľa štrukturálneho salda a zohľadňuje ich 
vo svojich hodnoteniach. Rámec rozpočtového 
dohľadu sa takisto neustále zdokonaľuje, takže teraz 
vychádza z komplexného súboru nástrojov, a nielen 
zo štrukturálneho salda.
Odpovede Komisie 94
42
Situácia týkajúca sa monitorovania podmiene ­
ných záväzkov verejného sektora sa od roku 2009 
výrazne zlepšila.
Rámec dohľadu bol prepracovaný a medzi Komi ­
siou a novovytvoreným Európskym výborom pre 
systémové riziká (ďalej len „ESRB“) a európskymi 
orgánmi dohľadu (ďalej len „ESA“) bol nadviazaný 
užší kontakt.
Prostredníctvom balíka šiestich legislatívnych 
aktov sa zaviedol aj postup pri makroekonomickej 
nerovnováhe, čím sa monitorovanie hospodárskych 
nerovnováh vrátane tých odvetvových stalo kľúčo ­
vým prvkom hospodárskeho dohľadu EÚ.
V roku 2015 Komisia po prvýkrát vypracovala sériu 
údajov o podmienených záväzkoch verejného sek ­
tora, ktoré umožňujú porovnanie medzi členskými 
štátmi.
43
V roku 2008 Komisia poukázala na potrebu rozší ­
riť dohľad v záujme riešenia makroekonomických 
nerovnováh nad rámec rozpočtového dohľadu. 
[Podrobnejšie informácie sa nachádzajú na stra ­
nách 247 a 248 publikácie EMU@10: successes and 
challenges after 10 years of Economic and Monetary 
Union (HMÚ@10: úspechy a problémy po 10 rokoch 
hospodárskej a menovej únie) ].
K významným inštitucionálnym a legislatívnym 
zmenám a významným zlepšeniam dosiahnutým 
od roku 2011 patrí zriadenie Európskeho výboru 
pre systémové riziká (ESRB) a európskych orgánov 
dohľadu (EBA, EIOPA a ESMA) a prijatie balíka šies ­
tich a dvoch legislatívnych aktov (viac informácií sa 
nachádza v odpovedi Komisie na bod 39).
Konkrétnejšie, prostredníctvom balíka šiestich 
legislatívnych aktov sa zaviedol postup pri makro ­
ekonomickej nerovnováhe. Tým sa okrem iného 
z monitorovania finančných nerovnováh (konkrétne 
čistej medzinárodnej investičnej pozície, tokov 
súkromných úverov, súkromného dlhu a záväzkov 
finančného sektora) stala kľúčová súčasť hospodár ­
skeho dohľadu EÚ.Prebiehajú činnosti s cieľom pokúsiť sa zabezpe ­
čiť, aby sa v spoločne dohodnutej metodike EÚ 
v budúcnosti viac zohľadnil vplyv premenných 
finančného sektora. Konkrétne na seminári, ktorý 
usporiadala Komisia 28. septembra 2015, sa s dôleži ­
tými zainteresovanými stranami z členských štátov 
a medzinárodných inštitúcií diskutovalo o možnos ­
tiach zlepšenia spoločne dohodnutej metodiky EÚ. 
Táto časť práce bude pokračovať s účasťou člen ­
ských štátov vo Výbore pre hospodársku politiku. 
Konkrétne sa bude vykonávať pod záštitou pra ­
covnej skupiny pre rast produkcie, ktorej úlohou je 
najmä zabezpečiť technicky spoľahlivé a transpa ­
rentné ukazovatele potenciálneho produktu a pro ­
dukčnej medzery a saldá očistené od cyklických 
vplyvov v rámci Paktu stability a rastu.
Napriek problémom s metódou, ktorá sa objavila 
v období pred krízou, sa všeobecne uznáva, že 
súčasná metodika slúžila od roku 2009 veľmi dobre 
v porovnaní s rovnocennou metodikou OECD a ďal ­
šími metodikami, ako napríklad Hodrickov ­Prescot ­
tov filter.
39
Pri výpočte potenciálneho produktu sa nezohľadnili 
sektorové nerovnováhy. Treba však zdôrazniť, že: 
i) v súčasnosti nie sú na úrovni odvetví k dispozícii 
žiadne výpočty produkčnej medzery a ii) odvetvové 
odhady by ešte viac skomplikovali už aj tak zložitý 
proces výpočtu.
Pokiaľ ide o ceny nehnuteľností, spoločne dohod ­
nutá metodika EÚ v plnej miere nenapravila účinok 
rozmachu v sektore bývania, ku ktorému došlo 
počas tohto obdobia. Pozri aj odpoveď Komisie na 
bod 38.
40
Komisia vo svojich posúdeniach neignorovala exis ­
tenciu odvetvových nerovnováh a riziká spojené 
s rozmachom v sektore bývania. Napríklad v prí ­
pade Írska Komisia na riziká spojené s rozmachom 
v sektore bývania poukázala už vo svojom hodno ­
tení aktualizácie programu stability z roku 2005.
Odpovede Komisie 95
O niektorých aspektoch, napríklad o fiškálnom 
dohľade, mala Komisia hlbšie znalosti týkajúce 
sa krajiny než MMF. V iných oblastiach, napríklad 
v dohľade nad bankami, mal MMF zo začiatku skú ­
senejších pracovníkov.
2. časť
Programy mali väčšinou presvedčivý základ, vyskytli 
sa však nedostatky vo vedení záznamov.
48
Komisia je poverená analyzovať hospodársku 
a finančnú situáciu a pomáhať pripravovať progra ­
mové rozhodnutia. Na tento účel Komisia úzko 
spolupracovala s inými programovými partnermi 
a poskytla podrobné programové dokumenty prí­
slušným politickým činiteľom.
V procesoch Komisie neboli vždy 
zahrnuté dostatočné kontrolné 
a vyvažujúce opatrenia
Komisia sa domnieva, že jej postupy vždy zahŕňali 
dostatočné kontrolné a vyvažujúce opatrenia.
50 bod v)
S krajinami zapojenými do programu by sa malo 
pri riešení podobných problémov zaobchádzať 
jednotne. Toto bol kľúčový problém vo všetkých 
programoch.
Vklad prijímajúcich krajín do tvorby a vývoja 
programu je najdôležitejším prvkom, pokiaľ ide 
o zabezpečenie, aby neprišli o zodpovednosť za 
reformný program. Túto skutočnosť treba plne 
zohľadniť.
Navyše pri posudzovaní, či sa krajiny nachádzajú 
v podobnej (alebo porovnateľnej) situácii v danej 
oblasti, je dôležité zamerať sa nielen na statické 
posúdenie ich výkonnosti v danej oblasti politiky, 
ale zvážiť aj ich kapacitu realizovať zmysluplné 
zmeny. Rovnako sa „podobný súbor podmienok“ 
musí chápať z hľadiska celkového obsahu požiada ­
viek, nie z hľadiska počtu podmienok.44
Citlivosť na rôzne otrasy bola súčasťou dohľadu 
Komisie. Pravidelné prognózy Komisie poskytujú 
konkrétne predpoklady výmenných kurzov a úro ­
kových sadzieb, ktoré sú základom hospodárskych 
a fiškálnych prognóz každého členského štátu a EÚ 
ako celku. Hlavné trendy a prostriedky vplyvu na 
hospodárske a fiškálne premenné sa vysvetľujú 
v horizontálnych kapitolách publikácií o prognó ­
zach, pričom takéto údaje sa nemusia nachádzať 
v komentároch prognóz pre každý členský štát.
Komisia do svojho hodnotenia programov sta ­
bility a konvergenčných programov (SCP) pre 
všetky krajiny zvyčajne zaradila osobitný oddiel 
o posudzovaní rizika, ktorého cieľom bolo rozobrať 
hodnovernosť rozpočtových prognóz programu 
prostredníctvom analýzy rôznych rizikových fakto ­
rov. Podobný obsah bol začlenený aj do hodnotení 
programov stability a konvergenčných programov 
pred rokom 2007 pod názvom „analýza citlivosti“ 
alebo „posudzovanie rizika“. Ďalšie informácie sa 
nachádzajú v hodnoteniach programov stability 
a konvergenčných programov:
http://ec.europa.eu/economy_finance/econo ­
mic_governance/sgp/convergence/programmes/
index_en.htm.
46
Vzhľadom na bezpríkladnosť krízy bolo potrebné 
čo najskôr pripraviť primerané a účinné riešenie. To 
znamená, že najmä v prípade prvotných programov 
ako v Maďarsku bolo potrebné pracovať s veľmi 
prísnymi časovými obmedzeniami.
Komisia mala určité interné skúsenosti z vyko ­
návania makrofinančnej pomoci tretím krajinám 
(vrátane niekoľkých krajín na západnom Balkáne 
po kríze v Kosove). Komisia mala skúsenosti s roko ­
vaniami a monitorovaním v oblasti plnenia memo ­
ránd o porozumení, ktoré obsahovali podmienky 
štrukturálnej reformy, ako aj makroekonomickú 
podmienenosť, v prípade ktorých zohrával vedúcu 
úlohu MMF. Takisto mala skúsenosti s požičiavaním 
si potrebných finančných prostriedkov na trhoch 
a s poskytovaním úverov z týchto prostriedkov 
tretím krajinám. Tieto odborné znalosti Komisii 
umožnili predložiť návrh vo veľmi krátkom čase.
Odpovede Komisie 96
Tabuľkové hárky na prognózovanie sú 
ťažkopádnym nástrojom, ktorý sťažuje 
kontrolu kvality
Tvorba prognóz je vo svojej podstate zložitá a Komi ­
sia zaviedla systém na zabezpečenie primeranej 
kontroly kvality.
58
Vytvorenie prognózy hospodárstva nie je aktivita, 
ktorú možno vykonať s použitím jednoduchej apli ­
kácie. Predpovede Komisie sa musia týkať veľkého 
súboru premenných. To nevyhnutne vedie k veľ ­
kému a pomerne zložitému súboru údajov, ktoré 
pracovníci útvarov pre krajiny musia pri príprave 
prognózy spracovať. Používanie tabuľkových hárkov 
si vyžaduje odborné znalosti a odborné posúdenie. 
Prognostická metóda Komisie je v súlade s praxou 
iných organizácií zapojených do hospodárskej 
prognostiky.
59
V prognózach sa vždy, keď sú k dispozícii, používajú 
historické údaje, ktoré zozbieral a potvrdil Euro­
stat. Len údaje, ktoré nie sú k dispozícii v Komisii, 
sú prevzaté z iných zdrojov (väčšinou národných 
centrálnych bánk a štatistických úradov). V prípade 
historických údajov sa nevyužíva posúdenie prog ­
nostika. Jediným zdrojom prognostických údajov je 
podľa definície prognostik (t. j. pracovník útvaru pre 
krajiny).
Komisia sa domnieva, že príklady, ktoré uvádza 
Dvor audítorov, neposkytujú dôkaz o existencii 
rizika. Naopak, postup na odvodenie vonkajších 
predpokladov pre prognózu je jasný a dobre zdoku ­
mentovaný (napr. v technickom rámčeku uvedenom 
v každej prognostickej publikácii). Tieto vonkajšie 
predpoklady sa odvodzujú centrálne a uplatňujú ich 
všetci prognostici. Existuje aj rozsiahly súbor písom ­
ných usmernení pre administratívnych pracovníkov 
o tom, ako určovať a posudzovať fiškálne opatrenia 
(v kontexte uplatňovania predpokladu nezmenenej 
politiky).
Spoločná odpoveď Komisie na body 60 
a 61
Kontroly numerickej a ekonomickej konzistentnosti 
prognóz prekračujú rámec toho, čo je uvedené 
v správe.52
Komisia zhromažďuje široké spektrum informácií 
pochádzajúcich z rôznych zdrojov (vrátane zdrojov 
mimo Komisie). Informácie v posúdeniach preto 
pochádzali z vnútorných správ a dokumentácie 
z dohľadu, akýchkoľvek relevantných verejne 
dostupných externých publikácií (správy z akade ­
mickej obce, od vlády, skupín odborníkov, zainte ­
resovaných strán a z iných nezávislých inštitúcií), 
ako aj z rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými 
stranami.
54
Komisia v prípade potreby požiadala o kľúčové 
informácie. Údaje sa vyberali na základe ich dôle ­
žitosti pre monitorovanie vykonávania programu 
s ohľadom na osobitné potreby krajiny a programu, 
pričom sa súčasne venovala pozornosť tomu, aby sa 
vnútroštátne správne orgány nadmerne nezaťažo ­
vali požiadavkami na podávanie správ.
57
Medzi kontroly numerickej konzistentnosti prognóz 
patria napríklad podrobné kontroly konzistentnosti 
prognóz medzinárodného obchodu. Okrem toho sa 
ekonomická konzistentnosť prognóz overuje na nie ­
koľkých úrovniach vrátane prognostických stretnutí 
spomenutých v odpovedi Komisie na bod VIII.
Rozhodnutie založiť prognózy na úsudku eko ­
nómov, ktorí sú odborníkmi na krajiny, pre ktoré 
vypracúvajú prognózy, je vedomé rozhodnutie 
Komisie. Iné medzinárodné inštitúcie sa riadia 
podobnými prístupmi. V súvisiacej literatúre neexis ­
tuje žiadny dôkaz o tom, že výkonnosť modelových 
prognóz je vo všeobecnosti konzistentne lepšia 
než prognózy vypracované odborníkmi. Ani za 
normálnych okolností nie sú štruktúrované vzťahy 
v priebehu času stabilné a odborné posúdenie 
je potrebné na účely prispôsobenia modelových 
vzťahov odvodených z ekonometrických odhadov 
špecifikám prevládajúcich hospodárskych podmie ­
nok. Na druhej strane hodnotiacim prognózam sa 
počas hospodárskej a finančnej krízy nepochybne 
darí lepšie ako prognostickým modelom.
Odpovede Komisie 97
Rámček 1 bod iii)
Komisia nesúhlasí s týmto hodnotením. Dvor audí ­
torov uvádza chybu v dokumente (prognóza z júna 
2009), ktorý bol rozpracovaný a nebol konečný. 
V následnej konečnej prognóze (zo septembra 
2009) bolo opatrenie začlenené správne.
Rámček 1 bod iv)
Komisia nesúhlasí s hodnotením Dvora audítorov, 
pokiaľ ide o nezrovnalosti v prognóze indexov cien 
pre Lotyšsko. Dvor audítorov tvrdí, že zvýšenie dane 
z pridanej hodnoty v roku 2009 nebolo plne zohľad ­
nené v prognóze pre spotrebiteľské ceny. V tomto 
zistení bolo vynechaných mnoho ďalších fakto ­
rov, ktoré tiež majú vplyv na spotrebiteľské ceny. 
V rokoch 2009 a 2010 sa ukázalo, že index spotre ­
biteľských cien bol výrazne nižší než v prognózach 
Komisie, čo znamená, že vplyv zvýšenia dane nebol 
podhodnotený.
Údaje takisto ukazujú, že skutočný rozdiel medzi 
indexom spotrebiteľských cien a cenami súkromnej 
spotreby bol vyšší než v prognóze Komisie. Položky 
uvedené v týchto dvoch indexoch sú odlišné. 
Hlavným rozdielom je začlenenie imputovaného 
nájomného do súkromnej spotreby. Z tohto dôvodu 
mal prudký pokles cien domov a nájomného počas 
krízy oveľa väčší vplyv na ceny súkromnej spotreby 
než na index spotrebiteľských cien. Tento príklad 
poukazuje na to, že hospodárske vzťahy sú v čase 
ťažkej krízy odlišné.
65
Pracovníci útvarov pre krajiny vypracúvajú vlastné 
posúdenia vplyvov fiškálnych opatrení. Otázka, či 
pracovníci útvarov pre krajiny disponujú podrob ­
nými poznatkami o metódach, ktoré sa používajú 
v hodnoteniach vnútroštátnych orgánov, je preto 
irelevantná.
Komisia nesúhlasí ani s poslednou vetou (o impli ­
citných fiškálnych multiplikátoroch). Existuje viac 
poznatkov o (implicitných) fiškálnych multipli ­
kátoroch, ako sa naznačuje v správe. V roku 2013 
GR ECFIN uskutočnilo posúdenie implicitného 
fiškálneho multiplikátora. Hospodárske prognózy 
z jari a jesene 2012 obsahovali aj osobitné políčka 
týkajúce sa fiškálnych multiplikátorov. Multipliká ­
tory spadajú s dostatočnou rezervou do rozpätia 
zisteného v empirickej a teoretickej literatúre.62
Komisia nesúhlasí s príkladmi uvedenými  
v rámče  ku 1 (pozri podrobné pripomienky). Komi ­
sia sa nedomnieva, že tieto príklady poukazujú na 
všeobecný problém.
Rámček 1 bod i)
Komisia nesúhlasí s týmto hodnotením spojeným 
s DPH v Rumunsku. Prognostický spis poskytuje 
možnosť podrobne predpovedať ostatné dane 
z produkcie podľa odvetví (domácnosti, podniky, 
vláda). Komisia nevypracovala prognózu miery rastu 
pre tieto podrobné premenné a označila príslušné 
polia sivou farbou. V dôsledku toho sa vo vzorcoch, 
ktoré sú stále prítomné v sivých poliach, zachovali 
hodnoty pre prognózované obdobie na konštantnej 
úrovni. Rozdiel vo výške 3,8 miliardy RON vyplýva 
z porovnania týchto nevyužitých polí s teoretickým 
odhadom vládnych príjmov z daní z produkcie 
a dovozu.
Rámček 1 bod ii)
Komisia nesúhlasí s týmto hodnotením. Hoci 
„odmeny štátnych zamestnancov“ nepredstavovali 
samostatný smer prognózy, blízka proxy tejto pre ­
mennej sa objavila ako samostatná položka, čím sa 
projekcie mzdových výdavkov vo verejnom sektore 
výslovne objavili v spise.
V čase auditu Dvora audítorov (2008 – 2010) spôso ­
bil nedostatok aktuálnych údajov o domácnostiach 
a podnikovom sektore (dvojročný odstup), že táto 
premenná sa stala prakticky nepoužiteľnou na 
vytvorenie prognózy pre takto nestabilné, malé 
a otvorené hospodárstva. Preto nebolo možné 
použiť tieto údaje na prognózy v iných odvetviach 
(pre ktoré boli k dispozícii spoľahlivejšie a aktuálnej ­
šie údaje) alebo na účely kontroly zhody s údajmi 
pre celé hospodárstvo. Preto sa prognózy sektora 
domácností a podnikového sektora nikdy nezve ­
rejnili a objavili sa len ako doplňujúce položky 
v prognóze súvahy bez vplyvu na iné premenné. 
V skutočnosti sa matematická nepresnosť, ktorú si 
všimli audítori, vzťahuje iba na rozdelenie domác ­
ností a podnikov, ktoré boli zámerne vyňaté z prog ­
nózy týkajúcej sa Lotyšska pre uvedené problémy 
týkajúce sa kvality údajov.
Komisia sa domnieva, že rozhodnutie vylúčiť 
nevhodné údaje z analýzy odráža skôr silu procesu 
tvorby prognózy než nedostatok.
Odpovede Komisie 98
Komisia poskytla Dvoru audítorov veľké množstvo 
informácií, vrátane tabuľkových hárkov, o údajoch 
a predpokladoch, ktoré tvoria základ pôvodných 
výpočtov týkajúcich sa rozdielu vo financo ­
vaní. Komisia poskytla podkladové dokumenty 
o všetkých príslušných krajinách zapojených do 
programov.
Komisia uznáva, že v oblasti správy dokumentov 
na začiatku programových procesov existovali 
nedostatky. Je pravda, že v prípade Maďarska chýba 
príslušná dokumentácia o počiatočnom rozdiele vo 
financovaní.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod IX.
70
Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne 
významné chyby vo výpočte rozdielu vo financo ­
vaní. V prípade Rumunska sa vyskytla chyba týka ­
júca sa dvojitého započítania vnútroskupinových 
úverov podnikateľským subjektom.
Komisia namieta proti ďalším údajným chybám, na 
ktorých Dvor audítorov založil svoje posúdenie. 
Komisia sa nedomnieva, že tieto príklady poukazujú 
na všeobecný problém.
Komisia by chcela zdôrazniť, že odhad potrieb 
financovania v horizonte programu zahŕňa rad 
výpočtov a predpokladov s vysokým stupňom neis ­
toty, ktoré sa môžu spoľahlivo vyčísliť iba v určitom 
rozsahu. Ochota a schopnosť veriteľov poskyto ­
vať finančné prostriedky obmedzuje aj finančné 
krytie a návrh programu musí brať ohľad na toto 
obmedzenie.
Je nerealistické očakávať, že odhady budú úplne 
správne. Dôležité je, že v praxi by žiadna z drobných 
nepresností nemala mať negatívne dôsledky na 
úspech programov. Pri spätnom pohľade sa ukázalo, 
že prognózy boli presné, pretože finančné krytie 
sa pri podrobnom preskúmaní v žiadnom prípade 
neprejavilo ako nedostatočné a nevyžadovalo si 
revíziu.
Údajné chyby vo výpočtoch rozdielu vo financovaní 
nemali vplyv na politický obsah programov.Simulácie modelu QUEST sa vykonali v kritických 
fázach niektorých programov (väčšinou vo fáze 
rokovaní), aby sa získali informácie o vymedzení 
východiskových a politických scenárov. V prípade 
portugalského programu boli na základe verzie 
modelu QUEST pre danú krajinu posúdené osobitné 
fiškálne opatrenia. Príslušné informácie vrátane 
multiplikátorov týkajúcich sa konkrétnych opatrení 
boli poskytnuté Dvoru audítorov.
66
Komisia nesúhlasí s týmto hodnotením. Domnienka, 
že malé chyby by mohli ostať neodhalené a mohli 
by viesť k závažnému hromadeniu chýb, je čisto 
špekulatívna.
67
Komisia uznáva, že chýba komplexná dokumentá ­
cia, najmä v počiatočnej fáze programov.
V roku 2013 sa vykonalo čiastočné rozdelenie 
prognostických chýb. Komplexnejšie uplatňova ­
nie sa pripravuje v súvislosti s novým hodnotením 
presnosti prognózy. Okrem toho v priebehu tvorby 
niekoľkých prognóz útvary pre krajiny rozdelili 
revíziu salda verejných financií a rast reálneho HDP 
v porovnaní s predchádzajúcim kolom prognóz. 
Rozdelenie zmien prognózy verejných financií 
možno nájsť v správach o preskúmaní programu.
Odhady medzery vo financovaní neboli 
úplné a presné
Niektoré z dokumentov, pokiaľ ide o odhady roz ­
dielu vo financovaní, ktoré boli k dispozícii v čase 
auditu, neboli úplné. Položky však primerane 
neodrážajú skutočnosť, že nedostatky sa týkajú 
predovšetkým dokumentácie, a nie odhadov.
69
Komisia nesúhlasí so zovšeobecneným tvrdením 
Dvora audítorov o dostupnosti odhadov rozdielu vo 
financovaní.
Odpovede Komisie 99
Rámček 3 – prvá zarážka
Komisia v prípade Rumunska viedla formálne 
polročné preskúmania v rámci programu pomoci 
pre platobnú bilanciu, kým MMF viedol štvrťročné 
preskúmania v rámci iniciatívy „Small Business Act“. 
Komisia sa v rámci spoločného programu EÚ/MMF 
plne zúčastnila na všetkých štvrťročných misiách. 
Podmienky memoranda o porozumení alebo doda ­
točného memoranda o porozumení sa však môžu 
aktualizovať len po vykonaní formálnej hodnotia ­
cej misie Komisie. Počas neformálnej hodnotiacej 
misie sa aktualizovalo len vyhlásenie o zámere 
a memorandum o hospodárskej a finančnej politike 
na základe dohody medzi zamestnancami Komisie 
a ostatnými partnermi zapojenými do programov.
Rámček 3 – tretia zarážka
V prípade Írska neboli predaj aktív a privatizácia 
zahrnuté do vykonávacieho rozhodnutia Rady. Írsky 
program nikdy neobsahoval ako oficiálnu podmienku 
privatizáciu určitého počtu štátnych podnikov alebo 
určitého množstva aktív. V Írsku je počet štátnych 
podnikov veľmi obmedzený. Napriek tomu sa počas 
vykonávania programu orgány dohodli, že určia 
niekoľko aktív, ktoré by sa mohli privatizovať. Okrem 
toho sa dohodli, že v prípade, ak sa írske orgány 
rozhodnú privatizovať, polovica výnosov sa použije 
na opatrenia na podporu rastu. Počas vykonávania 
programu nevznikli žiadne výnosy z privatizácie.
Podmienky neboli dostatočne rozhodné
Komisia sa domnieva, že podmienky boli dosta ­
točne rozhodné.
78
Komisia nesúhlasí, že vedenie dostatočne nepre ­
skúmalo návrhy, aby sa uistilo, že všetky podmienky 
boli skutočne potrebné na dosiahnutie cieľov 
v oblasti všeobecnej hospodárskej politiky. Odpo ­
veď Komisie na bod 79 sa zameriava na prepojenia 
medzi cieľmi reforiem a hospodárskej politiky.
79
Všetky reformy sa vyznačovali úzkym prepojením 
s cieľmi programu a musia sa vnímať v kontexte 
širšieho súboru politických reforiem na zlepšenie 
rozpočtovej situácie, efektívnosti verejnej správy 
alebo podnikateľského prostredia. Pozri aj odpoveď 
Komisie na bod XII.Nevysledovateľnosť niektorých 
z kľúčových záznamov
Vedenie záznamov sa časom jasne zlepšilo a nie ­
ktoré rozhodnutia sa neprijímajú prostredníctvom 
písomných postupov.
Rámček 2 – druhá zarážka
Portugalské orgány vytvorili internetovú databázu 
vykonaných programových opatrení, ku ktorej 
Dvoru audítorov nebol udelený prístup. Preto bolo 
pre Komisiu ťažké jednoduchým spôsobom poskyt ­
núť všetky potrebné dokumenty.
Ako Komisia vysvetlila Dvoru audítorov, v prípade 
Maďarska sa prijatie vyhlášok alebo zákonov moni ­
torovalo a overovalo pomocou spoľahlivých webo ­
vých právnych archívov Parlamentu a maďarského 
úradného vestníka (ktorý je dostupný bezplatne). To 
je hlavný dôvod, prečo Komisia systematicky near ­
chivovala papierové kópie prijatých právnych aktov.
Rámček 2 – piata zarážka
Pri procese tvorby prognózy sa používa štandardizo ­
vaná skupina súborov vo formáte Excel. Okrem toho 
sa tento proces opiera o jasný postup dokumentá ­
cie, kontroly a hodnotenia kvality horizontálnymi 
oddeleniami, diskusie s odborníkmi členských štátov 
a interné konzultácie. Štandardizované súbory vo 
formáte Excel, ktoré obsahujú fiškálny list, používajú 
aj útvary pre krajiny na monitorovanie trendov medzi 
jednotlivými vydaniami prognózy. Útvary pre krajiny – 
najmä tie útvary, ktorých práca sa týka krajín zapoje ­
ných do programov – používajú aj ďalšie nástroje na 
monitorovanie fiškálnych premenných. Tieto nástroje 
závisia od návrhu programu, špecifík jednotlivých 
krajín a miery podrobnosti dostupných údajov.
75
Komisia nesúhlasí s tým, že v najnovších progra ­
mových dokumentoch chýbali dôležité informácie. 
Programové dokumenty Portugalska a Írska boli 
veľmi podrobné.
Rámček 3
Komisia nesúhlasí s tým, že existujú „príklady nedo ­
držania pravidiel“. Ako sa uvádza v odpovedi Komi ­
sie na bod XI, všeobecné podmienky hospodárskej 
politiky stanovené Radou sú „všeobecné“ a ich úče ­
lom nie je zabezpečiť úplný zoznam podmienenosti.
Odpovede Komisie 100
84
Komisia súhlasí s tým, že vymedzenie podmienok 
memoranda o porozumení sa medzi programami líšilo 
podľa toho, či ich súčasťou bola požiadavka na „návrh“ 
alebo „prijatie“ právnych predpisov. To je prejavom 
skutočnosti, že v niektorých prípadoch sa národné 
vlády, ktoré žiadali o finančnú podporu, nedomnie ­
vali, že je vhodné prijať záväzky, ktoré zaväzujú ich 
parlamenty, a to vzhľadom na zásadu rozdelenia 
právomocí.
Ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod XII, vklad 
prijímajúcich krajín do tvorby a vývoja programov 
odráža odlišné okolnosti týchto krajín a ich odlišné 
politické preferencie. Tieto odlišnosti sú dôležitými 
prvkami, pokiaľ ide o zabezpečenie, aby neprišli o zod ­
povednosť za reformný program.
Rámček 5
Hoci táto reforma rámca dohľadu v Írsku bola veľmi 
dôležitá vzhľadom na nedostatky pred nástupom 
krízy, inými reformami, ktoré boli dôležitejšie pre 
úspech programu, sa zaoberal najprv írsky parlament 
(Oireachtas) v rámci veľmi náročnej legislatívnej 
agendy vynútenej časťou programu týkajúcou sa 
finančného sektora. Tiež bolo dôležité neponáhľať sa, 
aby bolo možné primerane vyvážiť posilnené právo ­
moci v oblasti dohľadu, ktoré sa majú zveriť Centrál ­
nej banke Írska prostredníctvom zákona o dohľade 
centrálnej banky a presadzovaní práva. Tento zákon 
bol prijatý v roku 2013 a poskytuje rozsiahle vyšet ­
rovacie právomoci získavať informácie a vykonávať 
kontroly na mieste, vydávať predpisy a prijímať priame 
nápravné opatrenia a opatrenia na presadzovanie 
práva s cieľom riešiť porušenia právnych predpisov, 
ako aj požadovať hodnotenia nezávislých audítorov 
týkajúce sa finančných účtov bánk.
85
V prípade Portugalska bol počet podmienok úmerný 
štrukturálnym problémom, pred ktorými krajina stála.
Krajiny sa navyše nenachádzali v podobnej situácii, 
pokiaľ ide o štrukturálne problémy. To odôvodňuje 
odlišnosť týkajúcu sa štrukturálnej zložky programov.80
Aj keď Komisia súhlasí, že riziko, že sa k rôznym 
krajinám nepristupuje rovnakým spôsobom, alebo 
že riziko, že sa vyžadujú zbytočné reformy, naďalej 
ohrozuje proces riadenia programu, domnieva sa, že 
je vhodné a nevyhnutné riadiť programy na základe 
individuálneho prístupu k jednotlivým krajinám. Táto 
flexibilita je žiaduca vzhľadom na rozmanitý súbor 
hospodárskych, politických a administratívnych 
podmienok v jednotlivých krajinách. Krajiny môžu mať 
štrukturálne nedostatky, ktoré sa na prvý pohľad zdajú 
byť podobné, ktoré je však najlepšie riešiť prostredníc ­
tvom odlišných súborov politík.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod XII.
81
Revízia alebo aktualizácia určitých podmienok politiky 
by sa mala chápať ako odôvodnená reakcia na okol ­
nosti meniace sa v priebehu programu. Počiatočné 
memorandum o porozumení nemôže byť úplnou 
zmluvou, v ktorej sa stanovujú všetky druhy nepredví ­
daných udalostí, ktoré môžu vzniknúť počas vykoná ­
vania programu. Memorandá o porozumení sú pružné 
dokumenty, ktoré sa musia flexibilne prispôsobiť 
novým hospodárskym problémom alebo problémom 
týkajúcim sa vykonávania.
82
Je vhodné a nevyhnutné riadiť programy na základe 
individuálneho prístupu k jednotlivým krajinám. Táto 
flexibilita je žiaduca vzhľadom na rozmanitý súbor 
hospodárskych, politických a administratívnych pod ­
mienok v jednotlivých krajinách. Pozri aj odpovede 
Komisie na bod XII a rámček 4.
Rámček 4 – druhá zarážka
Skrátenie trvania dávok v nezamestnanosti bolo 
zamerané na zníženie rizika pascí nezamestnanosti 
a predstavovalo krok správnym smerom, a to aj keby 
sa nedosiahlo to, čo sa vyžadovalo v podmienkach 
programu. Toto skrátenie sa posudzovalo ako súčasť 
širšieho súboru reforiem. Zachovanie otvorenosti 
sociálneho dialógu sa považovalo za dôležitý faktor 
pri predkladaní presvedčivého balíka reforiem.
Odpovede Komisie 101
V prípade Maďarska revízia postupu fiškálnych úprav 
dohodnutá v máji 2009, ktorou sa predĺžila lehota na 
korekciu nadmerného deficitu o ďalšie dva roky od 
roku 2009 do roku 2011, bola čiastočne odôvodnená aj 
výraznejším poklesom v porovnaní s očakávaním. Boli 
prijaté aj dodatočné opatrenia na konsolidáciu, ktoré 
predstavovali jasný posun smerom k zlepšeniu dlho ­
dobej udržateľnosti verejných financií. Revízia zname ­
nala menej procyklickú fiškálnu politiku v roku 2009 
a pomohla predísť vzniku škodlivej špirály poklesu 
hospodárstva.
V prípade Portugalska sa dvakrát revidoval fiškálny 
cieľ, a to v rámci piateho a siedmeho preskúmania. 
V oboch prípadoch sa ciele revidovali po značnom 
neočakávanom zhoršení ekonomickej prognózy, ako 
aj na základe toho, že rast bol menej orientovaný na 
dane, než sa očakávalo. Táto skutočnosť je predmetom 
správ o plnení záväzkov z oboch preskúmaní  
(oddiely II a III). Obom revíziám navyše predchádzali 
rozhodnutia ústavného súdu, ktoré vytvorili značné 
medzery v rozpočte. Tieto faktory neboli plne pod 
kontrolou štátu.
90
Pakt stability a rastu umožňuje, aby sa za určitých 
okolností prepracoval postup fiškálnych úprav. 
V súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 
sa musia prijať účinné opatrenia, môžu však nastať 
neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, 
ktoré majú závažné nepriaznivé dôsledky na verejné 
financie.
Hoci neexistuje vopred stanovený algoritmus zmeny 
rozpočtových cieľov, situácia sa posudzuje na indi ­
viduálnom základe. V odôvodnených prípadoch je 
možné fiškálny postup prepracovať v súlade s práv ­
nymi predpismi a na základe konkrétnych skutočností. 
Ak rôzne faktory negatívne ovplyvnili cieľový deficit 
alebo ak neboli splnené, tieto skutočnosti boli náležite 
vysvetlené v programových dokumentoch pre jed ­
notlivé krajiny, napríklad v preskúmaniach programu 
alebo v správach pre Hospodársky a finančný výbor.
92
Skutočnosť, že v programových dokumentoch 
neboli spomenuté konkrétne otázky, neznamená, že 
neboli zohľadnené. Napríklad v prípade rumunského 
programu sa pri navrhovaní znižovania miezd oso ­
bitne zohľadnila špecifická štruktúra miezd v rumun ­
skej verejnej službe.Konečný počet podmienok má len malý význam. 
V konečnom dôsledku si štrukturálna reforma s „vyso ­
kým obsahom“ môže vyžiadať niekoľko prípravných 
krokov s „nízkym obsahom“, ktorých cieľom je túto 
reformu riadne posúdiť a pripraviť.
Navyše, ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod 50, 
pri posudzovaní, či sa krajiny nachádzajú v podobnej 
situácii v danej oblasti, je dôležité zamerať sa nielen 
na statické posúdenie ich výkonnosti v danej oblasti 
politiky, ale aj zvážiť ich kapacitu realizovať zmyslu ­
plné zmeny. „Podobný súbor podmienok“ sa musí 
chápať z hľadiska celkového obsahu požiadaviek, nie 
z hľadiska počtu podmienok.
88
Komisia vypočítava a uverejňuje saldo očistené od 
cyklických vplyvov, štrukturálne saldo a iné pre ­
menné s každým vydaním prognózy. Ak sa hospo ­
dárske podmienky (alebo ich prognóza) zmenili, táto 
zmena môže mať vplyv na cyklický zostatok. Môžu 
sa však vyskytnúť zmeny v ekonomickej prognóze 
s dôsledkami na fiškálnu pozíciu bez zmeny cyklického 
zostatku, napríklad prostredníctvom zmien prognóz 
inflácie.
Na druhej strane, ak k zmenám cyklickej fiškálnej pozí ­
cie (alebo jej prognózy) dochádza medzi jednotlivými 
vydaniami prognózy, automaticky z toho nevyplýva 
revízia cieľových deficitov v rámci postupu pri nad ­
mernom deficite alebo v rámci programu. Revízie 
cieľov môžu súvisieť s ďalšími faktormi okrem zme ­
neného výhľadu na hospodársky cyklus, ako sú rôzne 
zloženia rastu, neočakávané príjmy/výpadky príjmov, 
zmeny potenciálneho rastu alebo iné faktory, na ktoré 
nemá vláda žiadny vplyv. Komisia tieto rôzne prvky 
náležite zohľadňuje pri rozhodovaní o revíziách cieľov.
89
Revízie salda očisteného od cyklických vplyvov sa 
automaticky nepremietajú a ani by sa nemali pre ­
mietať do (podobných) úprav cieľov, ako sa uvádza 
v odpovedi Komisie na bod 88. Preto by sa medzi 
zmenami plánovaných cyklických zostatkov a potre ­
bou revidovať ciele nemalo stanoviť žiadne priame 
prepojenie.
Odpovede Komisie 102
Rámček 6
Komisia nesúhlasí s tým, že v prípade Rumunska sa 
vôbec nezistili žiadne takéto opatrenia. Opatrenia 
v zmenenom rozpočte na rok 2009, ktorý 28. apríla 
2009 prijal rumunský parlament, neboli uvedené 
v memorande o porozumení ako podmienky 
z dôvodu časového odstupu medzi misiou a pod ­
písaním memoranda. V memorande o porozumení 
podpísanom 23. júna 2009 sa pre ďalšie postupné 
zníženie deficitu v rokoch 2009 a 2010 stanovuje, že 
„... táto úprava bude prevažne zameraná na výdavky 
prostredníctvom zníženia mzdových výdavkov vo 
verejnom sektore, zníženia výdavkov na tovar a služby, 
zníženia dotácií pre verejné subjekty a prostredníc -
tvom zníženia kapitálových výdavkov na položky, ako 
sú vozidlá a kancelárske vybavenie. Prioritu dostanú 
investičné projekty spolufinancované z fondov EÚ .“ 
Rozhodnutie Rady zo 6. mája 2009 o poskytnutí 
strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva 
Rumunsku (2009/459/ES) obsahuje tieto opatrenia 
v článku 3 ods. 5 písm. c) až g).
V prípade Maďarska sa všetky opatrenia na fiškálnu 
konsolidáciu uvedené v rozpočtových účtoch na 
roky 2009 a 2010 s preukázateľnými účinkami zlep ­
šujúcimi deficit začlenili do pôvodných memoránd 
o porozumení alebo do následných revidovaných 
memoránd o porozumení.
98
Komisia poskytla niekoľko spisov obsahujúcich 
podkladové údaje použité na zostavenie tabuliek 
týkajúcich sa rozdielu vo financovaní, ktoré uverej ­
nila Komisia. Predpoklady, na ktorých je založený 
výpočet rozdielu vo financovaní, sa niekedy pre ­
zentovali pomerne stručným spôsobom, takže nie 
je možné zopakovať výpočet len na základe týchto 
informácií.
V jednom prípade (Maďarsko) rozdiel vo financovaní 
vypočítal len MMF a Komisia uznáva, že nemohla 
predložiť kópiu príslušných výpočtov. Komisia si 
vybudovala svoju schopnosť týkajúcu sa výpočtu 
rozdielov vo financovaní súbežne s vývojom krízy.Nedostatky riadenia programu 
v dôsledku nedostatočných kontrol
Komisia nesúhlasí s tvrdením, že kontroly boli slabé. 
Komisia sa domnieva, že riadenie programu bolo 
primerané.
95 bod i)
Komisia nesúhlasí, že podkladové výpočty a projek ­
cie nepreskúmava žiadna osoba mimo programo ­
vého tímu. Diskusie a fakty overoval MMF (a ECB za 
krajiny zapojené do programu EFSM) a hierarchický 
odbor v GR ECFIN skontroloval prognózy a celkový 
súlad.
95 bod ii)
Prácu predstaviteľov Komisie posúdili nadriadení 
pracovníci, hoci nepochybne pod silným časovým 
tlakom. Pozri aj odpoveď Komisie na body 61, 69, 70 
a 79.
Odhady rozdielu vo financovaní, a teda výška 
finančného krytia programu, sú dôležitou otázkou, 
ktorá vo veľkej miere podlieha dôkladnému preskú ­
mavaniu členskými štátmi EÚ alebo eurozóny.
95 bod iii)
Pozri odpoveď Komisie na body IX a X. Komisia 
súhlasí, že v oblasti správy dokumentov na začiatku 
programových procesov sa vyskytovali nedostatky. 
Komisia pracovala pod veľkým časovým tlakom 
a musela zaviesť spoľahlivé a účinné postupy krí ­
zového riadenia. Krízové okolností neumožňovali 
dôkladné vedenie záznamov.
Odpovede Komisie 103
Prognózy súhrnného hotovostného deficitu štát ­
nej pokladnice však boli zahrnuté do „programu 
makroekonomických úprav pre Írsko“ a následných 
programových dokumentov.
Vždy budú existovať rozdiely medzi odhadom 
na základe peňažných tokov a odhadom na zák ­
lade časového rozlíšenia. Nebolo však potrebné 
vysvetľovať odchýlky medzi odhadom na základe 
peňažných tokov a odhadom na základe časového 
rozlíšenia, keďže odhady na základe časového roz ­
líšenia boli najdôležitejšími ukazovateľmi na účely 
programu najmä z toho dôvodu, že ide o ukazova ­
tele vyžadované v rámci rozpočtového dohľadu EÚ 
a postupu pri nadmernom deficite.
99
Komisia čiastočne súhlasí s hodnotením Dvora 
audítorov. Komisia vykonala rozsiahle testy citli ­
vosti, ktorých výsledky však držala v tajnosti, aby 
nevznikli nepriaznivé scenáre. Tieto informácie boli 
veľmi citlivé a nemuselo byť vhodné uverejňovať ich 
v kontexte veľmi nestabilných finančných trhov.
Konkrétne v prípade Írska sa citlivosť na otrasy 
týkajúce sa výmenných kurzov a úrokových sadzieb 
vždy zohľadnila v hospodárskych a fiškálnych 
prognózach. „Škodlivá cyklická spätná väzba medzi 
krízou rastu a fiškálnou a finančnou krízou“ bola 
správne pochopená pri navrhovaní programu 
finančnej pomoci pre Írsko (pozri Occasional Paper 
č. 76). Cieľom programu EÚ/MMF bolo ukončiť 
túto cyklickú spätnú väzbu aj odstránením otrasov 
týkajúcich sa úrokových sadzieb pôsobiacich na 
verejné financie prostredníctvom vonkajšej finanč ­
nej pomoci, čím sa súkromnému sektoru poskytne 
istota (zníženie marží).
100
Ak výraz „podmienky stanovené Radou“ označuje 
podmienky politiky dohodnuté v rámci programu, 
potom Komisia jasne vykonala overenie. Ak výraz 
„podmienky stanovené Radou“ označuje politické 
usmernenia vydané Radou v rámci riadneho rámca 
hospodárskeho dohľadu EÚ, Komisia takisto konala 
v súlade s platnými právnymi predpismi.98 bod i)
Veľkosť maďarského programu bola úplne založená 
na výpočtoch MMF. Po náhlom vypuknutí krízy 
v Maďarsku, ktoré bolo prvou krajinou, čo požiada 
o pomoc, sa možnosť programového tímu spoliehať  
na odborné znalosti MMF považovala za významnú 
výhodu. Číselné údaje však pred určením finanč ­
ného krytia preskúmali členské štáty EÚ.
98 bod ii)
V Írsku Dvor audítorov porovnáva dva rôzne uka ­
zovatele verejných financií – účtovný deficit podľa 
európskeho systému účtov a hotovostný deficit 
štátnej pokladnice. Zatiaľ čo oba odrážajú stav 
verejných financií, medzi ich veľkosťou a zložením 
sa môžu vyskytovať veľké rozdiely. Vyváženie týchto 
dvoch ukazovateľov si vyžaduje podrobnú znalosť 
účtov verejných financií v oboch systémoch. Toto 
vyváženie zvyčajne vykonávajú štatistické orgány 
v rámci polročného oznamovania Eurostatu na 
účely postupu pri nadmernom deficite.
Za obdobie, ktorého sa týka prognóza, sa pred ­
poklady uplatňujú na hlavné finančné transakcie, 
ktoré by mali zaznamenávať vnútroštátne orgány 
v súvahe štátnej pokladnice, čo predstavuje rozdiel 
oproti saldu na základe časového rozlíšenia podľa 
európskeho systému účtov. Medzi tieto hlavné 
transakcie patrili splátky vlastných zmeniek, ktoré 
predstavovali približne 9,3 miliardy EUR rozdielu. 
Okrem toho Agentúra pre riadenie štátnej poklad ­
nice zvykla zaraďovať dodatočné pohotovostné 
rezervy popri východiskových výpočtoch potrieb 
financovania štátnej pokladnice, čím zvýšila potreby 
financovania, a súčasne boli tieto rezervy vylú ­
čené z odhadov deficitu a dlhu podľa európskeho 
systému účtov. V čase extrémnej citlivosti trhu 
bola absencia konkrétnych podrobností odôvod ­
nená neochotou írskych orgánov a programových 
partnerov zverejňovať konkrétne plány pôžičiek. 
Ostatné prvky rozdielu súvisia s tým, že v odhadoch 
fiškálneho deficitu vypracovaných rôznymi inštitú ­
ciami sa nachádzali určité nezhody. Najkonzerva ­
tívnejší odhad bol zahrnutý do výpočtov potrieb 
financovania.
Programové dokumenty obsahujú hlavné prvky 
fiškálnych prognóz a výpočtov potrieb financovania 
a v poznámkach pod čiarou sa spomínajú aj určité 
rozdiely medzi nimi.
Odpovede Komisie 104
103
Krajiny s programami takisto museli dodržiavať 
pravidlá postupu pri nadmernom deficite, v ktorom 
sa stanovuje rámec fiškálnych cieľov. Tieto fiškálne 
ciele musia byť vymedzené v súlade s definíciou 
podľa európskeho systému účtov.
Ak operácie na záchranu bánk mohli mať značný, 
ale ťažko predvídateľný vplyv na výsledky rozpoč ­
tového hospodárenia, tieto operácie boli vylúčené 
z fiškálnych cieľov programu.
V prípade Írska sa Komisia jasne vyjadrila o vyme ­
dzení základného deficitu, ktoré muselo byť – 
a bolo – v súlade so systémom národných účtov. 
Z vymedzenia fiškálneho cieľa bol preto vylúčený 
vplyv priamej podpory bankám.
Komisia vypočítala základný deficit ako celkový 
deficit mínus deficit zvyšujúci kapitálové prevody 
poskytnuté bankám v rámci opatrení na záchranu 
finančného sektora. Výška podporných opatrení 
vo finančnom sektore je zahrnutá do „doplňujúcej 
tabuľky týkajúcej sa finančnej krízy“, ktorú uverejnil 
úrad Eurostat, v riadku „Kapitálové injekcie zazna ­
menané ako položky zvyšujúce deficit (kapitálové 
prevody)“. Niekedy však táto položka zahŕňa aj 
kapitálové prevody, ku ktorým sa nepristupuje ako 
k opatreniam finančnej podpory na účely postupu 
pri nadmernom deficite. Konkrétne s príjmami 
z dividend z banky Anglo Irish Bank vo forme kme ­
ňových akcií sa zaobchádzalo ako s kapitálovými 
prevodmi.
104
V prípade Írska bola tabuľka Monitorovanie 
programu uvedená ako príloha k memorandu 
o porozumení počas celého programového obdo ­
bia. Táto tabuľka obsahovala podrobný opis stavu 
plnenia rozličných požiadaviek. Úroveň podrobnosti 
uvedená v tejto tabuľke sa zvyšovala v priebehu 
programu.
V prípade Rumunska sa pokrok v oblasti štrukturál ­
nych reforiem oznámil podľa tém namiesto toho, 
aby sa uviedol podľa jednotlivých podmienok. 
Komisia súhlasí s tým, že z tohto dôvodu by čitateľ 
mohol mať ťažkosti plne posúdiť stav plnenia.101
Pozri odpoveď Komisie na bod XV.
Voľba deficitu podľa európskeho systému účtov 
nie je odôvodnená len postupom pri nadmernom 
deficite. Mohla by byť užitočná na doplnenie pri ­
pomienky Dvora audítorov o vysvetlenie predností 
národných účtov a deficitu podľa európskeho sys ­
tému účtov oproti údajom o hotovosti v kontexte 
rozpočtového dohľadu. Práca s hotovostným zostat ­
kom by len viedla k zvýšeniu neistoty namiesto jej 
zníženia, keďže by sa tým vládam otvorili dvere, aby 
si mohli prispôsobovať načasovanie úhrady určitých 
transakcií, aby dosiahli cieľové deficity.
102
Existencia možnosti štatistických revízií by nemala 
slúžiť ako argument pre prechod na rozpočtové 
ciele súvisiace s peňažnými tokmi. Režim hotovost ­
ného toku by znamenal ďalšie druhy neistoty s ešte 
väčšími negatívnymi dôsledkami na spoľahlivosť 
fiškálnych podmienok.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod XV.
102 bod i)
Vyhlásenie Maďarska je vecne pravdivé a odkazuje 
na dodatočnú štatistickú revíziu (pozri odpoveď 
Komisie na bod 90).
102 bod ii)
Vyhlásenie Rumunska je vecne pravdivé a odka ­
zuje na dodatočnú revíziu údajov overenú úra ­
dom Eurostat mimo kontroly prognostika. Navyše 
oznámenie Hospodárskeho a finančného výboru 
z 23. augusta 2010 o misii z 26. júla – 5. augusta 
obsahuje rámček na strane 13 s vysvetlením roz ­
dielu medzi hotovostným deficitom a deficitom 
podľa európskeho systému účtov z roku 1995 v prí ­
pade Rumunska.
102 bod iii)
Revízia v Írsku bola spôsobená reklasifikáciou (ako 
potvrdil Eurostat) príjmov z predaja mobilných tele ­
komunikačných licencií od roku 2012 do roku 2013, 
nad čím prognostik nemá kontrolu.
Odpovede Komisie 105
Rámček 7 – štvrtá zarážka
Podmienka týkajúca sa reorganizácie miestnej 
správy v portugalskom programe sa netýkala 
len obcí. V podmienke v pôvodnom memorande 
o porozumení sa uvádza: „Reorganizovať miestnu 
samosprávu. V súčasnosti existuje 308 obcí a 4 259 
farností. Do júla 2012 vláda vypracuje plán konso ­
lidácie s cieľom reorganizovať a významne znížiť 
počet týchto jednotiek.“
O plnení tejto podmienky sa informovalo v rôznych 
dokumentoch týkajúcich sa preskúmania programu. 
Podmienenosť politiky v tejto oblasti sa v priebehu 
času vyvíjala, pričom sa bral ohľad na výraznú 
politickú opozíciu. Počet farností (freguesias) sa 
po miestnych voľbách, ktoré sa konali v septembri 
2013, znížil na 2 882. Hoci nedošlo k zníženiu počtu 
obcí, zavedený bol nový právny predpis, ktorým sa 
vytvárajú spoločenstvá obcí.
107 bod i)
Uvedený príklad týkajúci sa Írska svedčí o tom, že 
podmienky viacročného rozpočtového rámca sa 
považovali za plne dodržané. Komisia však vo svo ­
jich štvrťročných preskúmaniach opakovane vysvet ­
ľovala, že je znepokojená, pokiaľ ide o konkrétne 
prvky týkajúce sa rámca. Opätovne nastolila otázku 
v kontexte európskeho semestra 2014.
107 bod ii)
Vzhľadom na vysoký stupeň autonómie dvoch 
regiónov a 308 obcí v Portugalsku musela Komisia 
uznať, že konsolidované podávanie pravidelných 
správ o regionálnych a miestnych verejno ­súkrom ­
ných partnerstvách a štátnych podnikoch nebolo 
realizovateľné a vyžadovalo by si neprimerané 
množstvo administratívnych zdrojov.
109
Komisia súhlasí s tým, že vďaka spolupráci s MMF 
mohla Komisia riadiť programy, pretože získala 
skúsenosti v oblasti krízového riadenia. Komisia 
však nesúhlasí, že postupy zaznamenané Dvorom 
audítorov boli zavedené až v priebehu programov. 
Tabuľkové hárky s prognózami Komisie boli už pred ­
tým podrobnejšie než hárky MMF. Tímy Komisie pre 
programové misie bývajú už od začiatku väčšie ako 
tímy MMF z dôvodu účasti iných GR než GR ECFIN.105
Komisia zverejnila, do akej miery boli splnené 
podmienky. Zvyčajne sa hodnotenie „nedodržaná“ 
používalo iba v prípade, keď sa ukázalo, že pod ­
mienka nemôže byť v krátkom čase splnená. Lehoty 
boli často stanovené veľmi ambiciózne s cieľom 
podporiť rýchlejšie konanie. Ak sa v rámci refor ­
mného opatrenia dosiahol pokrok, vhodnejším 
sa javil výraz vyjadrujúci stav medzi „dodržaná“ 
a „nedodržaná“.
V konkrétnom prípade Írska bola tabuľka Moni ­
torovanie programu uvedená ako príloha, ktorá 
obsahovala podrobný opis stavu plnenia rozličných 
požiadaviek. Tieto požiadavky boli opísané ako 
„dodržaná“ alebo „nedodržaná“.
106
V mnohých prípadoch boli podrobné výsledky 
monitorovania uvedené v hlavnom texte správy 
o preskúmaní, a nie v samotnej tabuľke z monito ­
rovania. To sa týkalo najmä podmienok, ktoré boli 
označené ako „plnenie pokračuje“ alebo „onesko ­
rené“. Okrem toho, keďže sa v programoch dosia ­
hol pokrok, niektoré podmienky a s nimi spojené 
monitorovanie sa zlúčili s inými podmienkami alebo 
boli presunuté do iných častí programov.
Rámček 7 – druhá zarážka
O pokroku pri posilňovaní administratívnych 
kapacít a iných opatreniach na zvýšenie čerpania 
finančných prostriedkov EÚ v Rumunsku sa infor ­
muje v správach o misii. Pozri napríklad bod 37 na 
strane 17 oznámenia Hospodárskeho a finančného 
výboru z 23. augusta 2010, v ktorom sa informuje 
o misii z 26. júla – 5. augusta.
Rámček 7 – tretia zarážka
Komisia súhlasí, že pokrok o tomto osobitnom 
opatrení v Rumunsku nie je nahlásený. Dôvodom 
je skutočnosť, že pozornosť sa presunula k zlepše ­
niu výberu daní a obmedzeniu daňových únikov 
a podvodov, pričom technickú pomoc poskytuje 
MMF a misie generálneho riaditeľstva Komisie 
TAXUD (pozri bod 27 na strane 14 oznámenia Hos ­
podárskeho a finančného výboru z 23. augusta 2010 
o misii z 26. júla – 5. augusta).
Odpovede Komisie 106
3. časť
Cenové úrovne pri emisii sú 
v porovnaní s počiatočnými 
usmerneniami bánk často vyššie
Tieto rozdiely sú neoddeliteľnou súčasťou procesu 
vydávania dlhopisov.
121
Hoci formálne „žiadosti o predloženie/návrhy“ sa 
posielali bankám už od roku 2011 (t. j. v prípade 
všetkých transakcií EFSM), do roku 2010 sa návrhy 
získavali od bánk prostredníctvom zasadnutí 
a v rámci konferenčných hovorov a zaznamenané sú 
v rámci tzv. oznámení o výbere banky. Tieto ozná ­
menia sa vypracúvali už od úplne prvej transakcie 
platobnej bilancie súvisiacej s krízou v decembri 
2008 a boli poskytnuté Dvoru audítorov.
122
Dvor audítorov zvážil, či úroveň cien v deň uzatvo ­
renia obchodu bola odôvodnená len na základe 
porovnania s usmerneniami bánk k pôvodnej cene 
v rámci ich návrhov bez náležitého zohľadnenia 
vývoja na trhu medzi týmito dvoma dátumami. 
Dva prípady, na ktoré sa odvoláva Dvor audíto ­
rov, sa vzťahujú na jednu „žiadosť o návrh“. Medzi 
usmerneniami k pôvodnej cene a dňami uzatvore ­
nia obchodu uplynula v týchto dvoch prípadoch 
lehota 14 a 23 dní. Odchýlky od usmernení k pôvod ­
nej cene sú neoddeliteľnou súčasťou procesu vo 
všeobecnosti, a najmä v prípade takého dlhého 
časového obdobia.
Toto zistenie by sa malo vnímať z hľadiska pripo ­
mienky Dvora audítorov v bode 118, že „konečná 
cena dlhu bola v súlade s úrovňou na trhu 
a u partnerov“.
123
Komisia poukazuje na to, že zistené nedostatky 
sa vzťahovali len na obdobie do roku 2010 a boli 
obmedzené len na otázky dokumentácie. Netýkali 
sa samotného procesu riadenia dlhu.111
Neformálne mechanizmy fungovali dobre. Výmena 
informácií bola veľmi dôkladná a neexistuje dôkaz, 
že by neprítomnosť formálnejších mechanizmov 
predstavovala problém.
111 bod iv)
Inštitúcie majú odlišné postupy rozhodovania a zdá 
sa nerealistické vopred formulovať riešenia nezhôd, 
ktoré by skutočne uľahčili riešenie prípadných 
nezhôd.
114
Európska centrálna banka ako nezávislá inštitúcia 
zaoberajúca sa menovou politikou v prípade Írska 
Komisii neposkytla interné informácie. To sa týka 
informácií o vnútorných rokovaniach ECB o rozde ­
lení zaťaženia alebo informácií súvisiacich s týmito 
rokovaniami. Z dôvodu nezávislého postavenia 
ECB Komisia nie je v takej pozícii, aby mohla od 
ECB požadovať takéto informácie. Vzhľadom na to, 
že výška financovania ECB bola takmer na úrovni 
ročného HDP Írska, ďalšie finančné prostriedky 
ECB boli nevyhnutné pre úspech programu. Preto 
Komisia, ako aj MMF prijali túto podmienku. Vývoj 
odvtedy potvrdil rozhodnutie nezachraňovať 
držiteľov nadriadených dlhopisov pomocou vnútor ­
ných zdrojov. Írsky dlh je jednoznačne udržateľný, 
rozpätia pre swap na kreditné zlyhanie sú na úrovni 
Francúzska, Belgicka a Slovenska, ratingové hodno ­
tenie Írska sa zvýšilo a írske banky splatili väčšinu 
finančných prostriedkov z ECB.
Okrem toho rozhodnutie nezachraňovať držiteľov 
nadriadených dlhopisov pomocou vnútorných 
zdrojov treba posudzovať v jeho kontexte. Existo ­
vala všeobecná záruka za vklady, ktorú navrhli írske 
orgány. Prínosy tohto opatrenia bolo treba zvážiť 
aj vzhľadom na náklady, pokiaľ ide o dôsledky pre 
ostatné banky a riziká súdnych sporov.
Odpovede Komisie 107
129
Komisia zdôrazňuje, že výber vedúcich bánk bol 
vždy v súlade s existujúcimi postupmi a že bol 
náležite zdokumentovaný. Pôvodne bol tento výber 
založený na oznámeniach o výbere banky a od janu ­
ára 2011 sa proces ešte viac formalizoval na základe 
postupu „žiadosti o návrhy“.
130
Komisia sa domnieva, že v tomto ohľade dodržala 
platné pravidlá a právne predpisy a trhové postupy. 
Na banky sa navyše vzťahujú vnútroštátne právne 
predpisy týkajúce sa cenných papierov vrátane 
pravidiel predbežných rozhovorov s investormi 
o ich záujme (tzv. pre ­sounding) a predchádzania 
obchodovaniu s využitím dôverných informácií, čo 
poskytuje dodatočnú záruku.
Okrem toho sa v článku 6 ods. 2 písm. a) nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 
zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (Ú. v. EÚ L 173, 
12.6.2014, s. 1), ktoré sa od 3. júla 2016 bude vzťaho ­
vať na emitentov, výslovne oslobodzujú transakcie, 
pokyny alebo konanie Únie.
133
Stratégia rozdelenia emisie bola vopred prediskuto ­
vaná s hlavnými riadiacimi bankami a uplatňuje sa 
štandardný prístup v súlade s trhovými postupmi. 
Rozdeľovanie sa uskutočňuje v úzkej spolupráci so 
syndikátom a všetky pokyny musia byť pre Komisiu 
transparentné, pričom Komisia má plnú kontrolu 
nad procesom a udeľuje svoj súhlas na konečné 
rozdelenie. Všetky alokačné tabuľky sú dostupné na 
webovej stránke Komisie.
134
Formálny „záväzok týkajúci sa sekundárneho trhu“ 
bol zavedený ako štandardná funkcia mandátneho 
dokumentu EÚ pre EFSM, t. j. od januára 2011.
135
Hoci Komisia oficiálne kontrolovala likviditu na 
sekundárnom trhu od roku 2012, treba upozorniť 
na to, že nie je bežnou praxou, aby emitenti vo 
všeobecnosti kontrolovali likviditu na sekundárnom 
trhu.Komisia uznáva, že sa v prvých rokoch vyskytli 
určité nedostatky v dokumentácii o procese ude ­
ľovania pôžičiek, ale proces bol riadne riadený 
a nemal vplyv na výsledok.
Komisia sa domnieva, že v prvých rokoch bol výber 
vedúcich bánk konkurenčný, aj keď nie úplne 
zdokumentovaný. So zreteľom na preventívne 
opatrenia proti zverejňovaniu neverejných mate­
riálov alebo dôverných informácií Komisia dodržiava 
platné pravidlá a právne predpisy a trhové postupy 
pri vykonávaní finančných operácií. Okrem toho 
sa na banky zapojené do transakcií financovania 
vzťahujú vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa 
cenných papierov vrátane pravidiel na predchádza ­
nie obchodovaniu s využitím dôverných informácií, 
čo poskytuje Komisii dodatočnú záruku.
O stratégii alokácie aktív sa vopred rokovalo s hlav ­
nými riadiacimi bankami a uplatňuje sa štandardný 
prístup v súlade s trhovými postupmi. Pravidlá alo ­
kácie sú teda úplne jasné pre všetky zainteresované 
strany. O konečnej alokácii rozhoduje Komisia.
Monitorovanie činností sekundárneho trhu for ­
málne schválila Komisia v roku 2012.
Úroveň kúpno ­predajných rozpätí závisí od viace ­
rých rozličných parametrov.
127
Komisia musela vykonávať úverové operácie za 
mimoriadne zložitých okolností. Napriek tomu 
úspešne riadila emisie dlhopisov v súlade s trho ­
vými postupmi.
128
Hoci Komisia uznáva, že príručka postupov sa aktua ­
lizovala postupne, proces bol od začiatku jasne 
zdokumentovaný v samostatných správach. Komisia 
poukazuje na to, že vyššia kvalita dokumentácie 
sa využíva od januára 2011. V čase prípravy správy 
Dvora audítorov bola táto dokumentácia zavedená 
už viac ako 4 roky a používala sa na všetky transak ­
cie EFSM, čo predstavuje väčšinu operácií z hľadiska 
počtu a výšky prostriedkov.
Odpovede Komisie 108
140
Treba pripomenúť, že Portugalsko naplno nevyužilo 
všetku finančnú pomoc dostupnú v rámci programu 
a že ukončilo program so značnou rezervou štátnej 
pokladnice.
Uvoľnenie menových podmienok platí aj pre írsky 
program.
141
Počas programu sa platby pre MMF obvykle uhrá ­
dzali centrálnej banke, aby vytvorili rezervy cudzej 
meny, kým platby pre ES sa uhrádzali ministerstvu 
financií na účely financovania rozpočtu. V roku 2010 
sa uskutočnili aj niektoré úhrady MMF ministerstvu 
financií na účely rozpočtu. Dôvodom bolo, že roz ­
počtový deficit bol vyšší, ako sa pôvodne očakávalo, 
a to z dôvodu nižšieho rastu a politických prepadov, 
kým rezervy v centrálnej banke boli na primeranej 
úrovni. Z toho však nemožno vyvodiť, že centrálna 
banka nepriamo pokryla niektoré dodatočné 
potreby financovania vlády. Vláda dokázala počas 
programu splácať úroky a refinancovať všetky svoje 
dlhové obligácie. Menová politika, ktorá je výlučnou 
právomocou nezávislej centrálnej banky, prirodzene 
vplýva aj na podmienky domáceho financova ­
nia. Nemalo by sa to však považovať za nepriamu 
podporu.
146
V oznámení o Maďarsku nie je zohľadnené zvýšené 
čerpanie finančných prostriedkov EÚ.
147
Je dôležité koncepčne oddeliť vplyv nových opat ­
rení na zvýšenie príjmov od zníženia príjmov 
z dôvodu poklesu hospodárskej činnosti. Skutočný 
vplyv daňovej reformy nemožno posudzovať 
zohľadnením celkovej výkonnosti príjmov v rámci 
hospodárstva. Ak neexistuje reforma, je potrebné 
vykonať odhad kontrafaktuálneho scenára.136
To, že sa kúpno ­predajné rozpätia líšia medzi 
bankami, je normálne, najmä vzhľadom na počet 
účastníkov trhu.
138
Odhad rozdielu vo financovaní vykonaný na 
začiatku programu nie je plánom. Predstavuje 
odhad potrieb financovania, ktoré sa majú splniť 
počas programu, so zabudovanou rezervou – v nie ­
ktorých prípadoch výslovne –, ktorá vyjadruje neis ­
totu spojenú s týmito odhadmi. Rezerva slúži na to, 
aby sa zabezpečilo, že pri horších ako očakávaných 
výsledkoch bude k dispozícii dostatočné financo ­
vanie, a aby sa získala dôvera investorov a podporil 
proces oživenia hospodárstva.
139
Bezpečnostné marže zahrnuté do skorých progra ­
mov navrhnutých hneď po bankrote banky Lehman 
Brothers odrážajú rozsah vnímanej neistoty v tom 
čase a potrebu zabezpečiť, aby sa finančné kry ­
tie ukázalo ako dostatočné. Potreby bankového 
sektora je obzvlášť ťažké predvídať, čo viedlo 
k potrebe vytvoriť značnú rezervu pre mimoriadne 
udalosti v krajinách so značnými ťažkosťami v ban ­
kovom sektore, ako je Írsko. Finančné krytie musí 
byť dostatočne veľké, aby sa tým vysvetlila táto 
neistota a aby sa upokojili trhy, že všetky potreby 
boli pokryté. Dá sa preto očakávať, že ak nedôjde 
k nepriaznivému vývoju, potreby financovania by 
mali byť menšie ako objem krytia.
139 bod iv)
Splatenie úverov MMF pred dátumom ich splatnosti 
je spojené s úspechom daných krajín – a teda aj 
s úspechom programov – v súvislosti s tým, či sú 
schopné získať prístup na trhy s dostatočne níz ­
kymi sadzbami, aby včasné splatenie bolo politicky 
a finančne výhodné. Prepojenie skoršieho splatenia 
s potrebami nižšej miery financovania si vyžaduje 
niekoľko predpokladov, ktoré môžu alebo nemusia 
obstáť. Ako sa navyše uvádza inde, financovanie 
programov obsahovalo bezpečnostné marže ako 
signál pre trhy a tieto marže prispeli k úspechu 
programov.
Odpovede Komisie 109
Ako hospodárstvo so strednými príjmami, ktoré 
nepatrí do eurozóny, je Rumunsko citlivejšie na 
svoju úroveň verejného dlhu než krajiny eurozóny 
s vyššími príjmami. V čase schválenia programu sa 
úrokové sadzby verejného dlhu Rumunska zvýšili 
o 300 bázických bodov, čo naznačuje pochybnosti 
o pozícii financovania štátneho dlhu na medziná ­
rodných finančných trhoch.
153
Hoci dočasné fiškálne opatrenia nepredstavujú 
trvalú zmenu v základnom fiškálnom salde, môžu 
mať trvalý vplyv na úroveň dlhu, a tým zlepšiť alebo 
zhoršiť jej dlhodobú udržateľnosť.
Nie všetky dočasné opatrenia v rokoch trvania 
programu boli zavedené s cieľom dosiahnuť cieľový 
deficit. V niektorých prípadoch boli potrebné 
dočasné alebo jednorazové opatrenia (napr. opat ­
renia na podporu bánk) alebo neboli pod kontrolou 
vlády (ako súdne rozhodnutia). Dočasné opatrenia 
sa nakoniec museli nahradiť štrukturálnymi opatre ­
niami, aby sa zabezpečilo, že ciele sa budú naďalej 
plniť.
V rámci rozpočtového dohľadu v EÚ sa rozlišuje 
medzi celkovým fiškálnym saldom (vrátane jednora ­
zových opatrení) a štrukturálnym saldom, ktorým sa 
merajú trvalé fiškálne opatrenia (bez jednorazových 
opatrení). To je dôvod, prečo sa krajinám s nadmer ­
ným deficitom nielen odporúča, aby tento deficit 
upravili v nominálnom vyjadrení (t. j. aby znížili 
deficit pod prahovú hodnotu stanovenú v zmluve 
vo výške 3 % HDP), ale odporúča sa im aj konkrétne 
štrukturálne úsilie, ktoré je v súlade s dosiahnutím 
nominálneho cieľa.
Preto už len samotná existencia jednorazových 
a dočasných opatrení nie je automaticky v rozpore 
s udržateľnou korekciou nadmerného deficitu.
153 bod i)
Treba dodať, že Portugalsko čelilo aj jednorazovým 
opatreniam zvyšujúcim výdavky vo výške 2,8 % HDP 
v roku 2010 a 0,6 % HDP v roku 2011.148
Nie všetkými uvedenými legislatívnymi aktmi sa 
zaviedli zmeny, ktoré majú vplyv na pomer daní 
k HDP , a nie všetky z nich sa týkajú podmienok 
programu pomoci pre platobnú bilanciu. Dôvody 
ich zavádzania boli zložité.
Spoločná odpoveď Komisie na body 
150 a 151
Zmena štrukturálneho salda je ovplyvnená nielen 
stanovenými cieľmi a politickými rozhodnutiami 
vykonanými na splnenie týchto cieľov, ale aj širším 
spektrom faktorov, ktoré nie sú pod kontrolou vlády 
a týkajú sa vonkajšieho prostredia. Medzi tieto fak ­
tory patria miery inflácie, štruktúra rastu, nálady na 
trhu, ktoré majú vplyv na náklady na prijaté úvery 
a pôžičky, ako aj dodatočné revízie údajov. Okrem 
toho sa pri stanovovaní cieľov zohľadnili kritériá 
pre jednotlivé krajiny nad rámec ďalej uvedených 
vzťahov. Preto sú vzťahy medzi premennými uvede ­
nými v bodoch 150 a 151 zložité. V dôsledku toho sa 
referenčným porovnávaním krajín na základe týchto 
vzťahov nemôžu odhaliť problémy, pred ktorými 
stojí program alebo neskôr výsledky.
Hoci vo všeobecnosti si slabšia počiatočná fiškálna 
pozícia vyžaduje rýchlejšie tempo konsolidácie, 
tento faktor by sa nemal vnímať izolovane od iných 
faktorov, niekedy špecifických pre jednotlivé krajiny, 
ktoré ovplyvňujú fiškálne nerovnováhy, ktoré bolo 
potrebné opraviť. Treba poznamenať aj to, že lehota 
poskytnutá Radou na korekciu nadmerného deficitu 
(so súvisiacim odporúčaným štrukturálnym úsilím) 
sa nemusí zhodovať s programovým obdobím.
152
Fiškálne opatrenia uvedené v programoch boli 
určené na základe širokého spektra faktorov. 
Zohľadnila sa počiatočná úroveň dlhu, ale dôležité 
boli aj iné faktory typické pre jednotlivé krajiny.
Odpovede Komisie 110
160 bod iii)
V prípade určitých reforiem sa želaný účinok 
prejaví až v dlhodobejšom horizonte po skončení 
programu.
161
Odkaz na maďarský prípad zrušenia reformy (zníže ­
nie miezd vo verejnom sektore) sa zdá byť nepri ­
meraný, keďže najvýznamnejšie úsporné opatrenie 
v tejto oblasti (zrušenie 13. platu) zostalo nedo ­
tknuté. Jednoznačné zrušenia boli pozorovateľné 
v oblastiach prídavkov na deti a fiškálneho riadenia.
164
Pozri odpoveď Komisie na rámček 10.
Rámček 10 – prvý odsek
V Maďarsku bolo možné nízky záujem zo strany 
bankového sektora vysvetliť aj konečným úspe ­
chom koordinácie s materskými bankami zo 
západnej Európy, čo nemohlo byť známe v čase 
začatia programu a návrhu balíka na podporu bánk. 
Konkrétne sa najväčšie zahraničné komerčné banky 
zaviazali udržať svoju celkovú expozíciu voči Maďar ­
sku, najprv na dvojstrannom základe s centrálnou 
bankou a neskôr v multilaterálnom rámci iniciatívy 
európskej bankovej koordinácie. Toto kombino ­
vané opatrenie pomohlo zlepšiť finančnú stabilitu 
a dôveru investorov, a to aj v širšej regionálnej 
perspektíve.
Rámček 10 – piaty odsek
Zamestnanosť v portugalskom verejnom sektore 
sa od roku 2011 do roku 2014 znížila o približne 
10 %, čo je viac ako 2 % ročné zníženie požadované 
v rámci memoranda o porozumení. Keďže štátnych 
zamestnancov nemožno prepustiť, značná časť 
zníženia sa musela dosiahnuť tak, že sa nenahrá ­
dzali zamestnanci, ktorí odišli zo zamestnania. 
Predčasný odchod do dôchodku tvoril konkrétnu 
časť znižovania počtu zamestnancov. Ukázalo sa, 
že bol významný, ale to neznamená, že rozpočtový 
vplyv bol obmedzený. Okrem toho vláda zaviedla 
ďalšie opatrenia na zníženie počtu zamestnancov, 
napríklad systém ukončenia pracovného pomeru na 
základe vzájomnej dohody. Ako celkový výsledok 
zníženia počtu zamestnancov a úrovne miezd sa 
platy vo verejnom sektore v rokoch 2010 až 2014 
znížili takmer o 17 %.153 bod iii)
Postup pri nadmernom deficite v Rumunsku bol 
v júni 2013 zrušený na základe údajov o výsledkoch 
za rok 2012. Dôležitou podmienkou na zrušenie aké ­
hokoľvek postupu pri nadmernom deficite je udr ­
žateľnosť korekcie, čo znamená, že deficit zostane 
dostatočne pod úrovňou 3 % HDP počas obdobia 
príslušnej prognózy Komisie. Na druhej strane prog ­
nóza vychádza z opatrení vierohodne oznámených 
vládou a uvedených s dostatočnou podrobnosťou.
153 bod iv)
Prvotná motivácia záruky zodpovednosti v Írsku 
nebolo opatrenie vytvárajúce príjmy.
155
Komisia sa domnieva, že nemá zmysel porovnávať 
údaje MMF a Komisie o dodržiavaní podmienok na 
konci programu, keďže obe inštitúcie ich posudzujú 
na základe rôznych referenčných kritérií.
Niektoré lehoty boli pôvodne stanovené veľmi 
ambiciózne, aby motivovali k realizácii, ale neskôr 
boli upravené tak, aby zodpovedali vývoju 
programu.
158
Podľa názoru Komisie pojem „štrukturálneho 
obsahu“, ktorý používa Dvor audítorov, nepred ­
stavuje zmysluplné kritérium analýzy politických 
opatrení a vyvodenie záverov o ich význame. Pod ­
mienky, ktoré si vyžadujú viac čiastkových krokov 
(a sú preto klasifikované ako podmienky s „nízkym 
štrukturálnym obsahom“), môžu byť aspoň také 
dôležité ako podmienky, ktoré sa dajú jednoduchšie 
vykonávať.
Triedenie používané v súvislosti so štrukturál ­
nym obsahom podmienok nevystihuje podstatu 
a vý  znam jednotlivých podmienok. Mnoho najkri ­
tickejších štrukturálnych reforiem si bude vyžado ­
vať prechodné fázy, napríklad preskúmania alebo 
konzultácie (klasifikované ako „nízky štrukturálny 
obsah“) pred tým, ako bude reforma konečne 
uzákonená a vykonaná. Klasifikácia „vysoký štruktu ­
rálny obsah“ používaná Dvorom audítorov preto nie 
je synonymná so slovom „dôležité“.
Odpovede Komisie 111
Spoločná odpoveď Komisie na body 
176, 177 a 178
V Maďarsku nebola počas programového obdobia 
(t. j. do prvého štvrťroku 2010) devízová zadlženosť 
domácností (prevažne vo švajčiarskych frankoch) 
príliš naliehavým politickým problémom.
Domáce úvery v cudzích menách neboli problé ­
mom v programoch pre eurozónu alebo v Lotyšsku, 
ktorého politickým cieľom programu bolo zachovať 
naviazanie na euro.
V Rumunsku boli zavedené podmienky na obme ­
dzenie či limitovanie úverov v cudzej mene pros­
tredníctvom právnych predpisov, ktorými sa 
zaoberá a úzko ich monitoruje finančný sektor. 
Stály dialóg sa udržiaval s národnou bankou. Pri 
riešení slabých miest spojených s úvermi v cudzej 
mene Národná banka Rumunska prijala opatrenia 
zamerané na ďalšie odradenie nezabezpečeného 
spotrebiteľa od čerpania úverov v devízach v roku 
2011. Niektoré z týchto opatrení sa neskôr rozšírili aj 
na nezabezpečené malé a stredné podniky v súlade 
s odporúčaniami ESRB (Európskeho výboru pre 
systémové riziká). Okrem toho ako súčasť progra ­
mových podmienok v rámci „prvého bytu – prima 
casa“ rumunská vláda zastavila v auguste 2013 
poskytovanie štátnych záruk na hypotekárne úvery 
denominované v zahraničnej mene.165
Programy pre eurozónu boli zamerané na obnove ­
nie fiškálnej a finančnej stability, ako aj na zvyšo ­
vanie konkurencieschopnosti prostredníctvom 
riešenia štrukturálnych nedostatkov. Obnovenie 
vonkajšej rovnováhy bolo nepriamo súčasťou 
podmienenosti programov pre eurozónu, bez ­
prostredne však nepredstavovalo kľúčový záujem.
Bežný účet a obchodná bilancia by sa nemali  
po užívať ako izolované ukazovatele konkuren ­
cieschopnosti, pretože vonkajšiu rovnováhu môže 
určovať štrukturálna zmena aj cyklické faktory. To 
znamená, že časť zlepšenia sa môže zvrátiť, keď sa 
zlepšia cyklické podmienky. Len prostredníctvom 
zohľadnenia bežného účtu/obchodnej bilancie bez 
analýzy základných faktorov nie je možné zistiť 
zlepšenia v oblasti konkurencieschopnosti.
167
Írsko ako členský štát eurozóny nebolo súčasťou 
programu pomoci pre platobnú bilanciu. Rozdiel 
vo vonkajšom financovaní sám osebe nepredsta ­
voval ústredný bod programu, ako to bolo v prí ­
pade členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny. 
Treba poznamenať, že Írsko sústavne vykazovalo 
značný prebytok obchodnej bilancie so značnou 
nestálosťou. V tejto súvislosti môže byť predloženie 
súhrnných údajov o prognostických chybách zavá ­
dzajúce. Okrem toho sa obchodná bilancia od roku 
2011 do roku 2014 mierne zlepšila, čím pozitívne 
prispela k úprave bežného účtu. Prognózu írskej 
vonkajšej rovnováhy výrazne komplikujú činnosti 
veľkých nadnárodných spoločností, ktoré prevlá ­
dajú v obchodovanom sektore Írska.
Komisia sa domnieva, že nie je možné získať žiadne 
ponaučenie z obrázku 11.
168
Je diskutabilné, či „obchodná bilancia lepšie zachy ­
táva účinok zmien v konkurencieschopnosti krajiny 
ako bežný účet“.
Odpovede Komisie 112
Odporúčanie 2
Komisia prijíma odporúčanie 2 a zároveň poukazuje 
na potrebu zabezpečiť, aby zaznamenávanie čin ­
nosti nespôsobilo neprimerané zaťaženie prognos ­
tikov, a to najmä v kontexte programu a vzhľadom 
na obmedzenia v oblasti zdrojov.
Komisia od zavedenia prvých programov už zlepšila 
postupy a správu dokumentov. Bude sa usilovať 
o ďalšie zlepšenie vykonávania svojej politiky kon ­
troly kvality a správy dokumentov.
Komisia pripravuje pilotný model prognózy, najprv 
pre eurozónu ako celok s modulmi pre jednotlivé 
krajiny. Cieľom nie je nahradiť existujúce prognózy 
založené na posudzovaní, ale preskúmať, ako ich 
môže použiť Komisia, aby poskytovali kontroly kva ­
lity, ktoré dopĺňajú jej prognózy na základe posu ­
dzovania. Komisia však poznamenáva, že model 
nemusí byť v časoch mimoriadnych hospodárskych 
udalostí obzvlášť užitočný.
184
Pozri odpoveď Komisie na body IX a X.
Odporúčanie 3 písm. a)
Komisia prijíma odporúčanie 3 písm. a).
Komisia od začiatku programov už zlepšila uchová ­
vanie záznamov. Zameria sa na zabezpečenie, aby 
sa nové postupy vykonávali v plnej miere v súlade 
s politikou Komisie týkajúcou sa spravovania doku ­
mentov bez toho, aby sa narušila schopnosť progra ­
mových tímov dodržiavať krátke lehoty.
Odporúčanie 3 písm. b)
Komisia prijíma odporúčanie 3 písm. b) a preskúma, 
ako ešte viac zlepšiť zaznamenávanie kľúčových 
rozhodnutí v súlade s politikou Komisie týkajúcej sa 
spravovania dokumentov bez toho, aby sa spomalil 
rozhodovací proces.Závery a odporúčania
179
Pozri odpoveď Komisie na bod III.
180
Pozri odpoveď Komisie na bod IV.
182
Komisia po roku 2009 zlepšila svoju schopnosť 
mobilizovať odborné znalosti v rámci programov 
pre eurozónu a lepšie dokázala získať externé 
odborné znalosti.
Odporúčanie 1
Komisia prijíma odporúčanie 1.
Komisia zlepšila mobilizáciu odborných znalostí 
počas rokov krízy, čo dokazuje skutočnosť, že 
bola schopná mobilizovať viac odborných znalostí 
v rámci programov pre eurozónu, ktoré prišli po 
programoch pre krajiny mimo eurozóny. Nedávno 
bola v rámci Komisie zriadená služba na podporu 
štrukturálnych reforiem. Komisia preskúma, ako 
by sa mohli ďalej posilniť niektoré kľúčové zásady 
rýchlej mobilizácie potrebných odborných znalostí, 
aby v prípade potreby vytvorili rámec na úrovni 
celej inštitúcie.
Komisia v prípade potreby zohľadní potrebu rozvíjať 
postupy posilneného dohľadu a riadenia možných 
nových programov finančnej pomoci pre krajiny 
eurozóny.
183
Pozri odpoveď Komisie na bod VIII.
Bolo veľmi ťažké dodatočne zhodnotiť vierohod ­
nosť kľúčových predpokladov v nasledujúcich 
preskúmaniach.
Odpovede Komisie 113
Odporúčanie 5
Komisia prijíma odporúčanie 5. Zameria sa na 
začlenenie dodatočných premenných, ktoré môže 
zhromažďovať s krátkym časovým odstupom, napr. 
štvrťročný cieľ hotovostného zostatku alebo nedo ­
platkov, v rámci memoránd o porozumení s cieľom 
pomôcť pri monitorovaní fiškálnych cieľov.
191
Pozri odpoveď Komisie na body XV a 104 – 107.
Splátky sa uvoľnia na základe dôkladného posúde ­
nia, či krajiny splnili podmienky. Akékoľvek onesko ­
renia plnenia boli posúdené individuálne. Okrem 
toho podmienky, ktoré „nie sú skutočne dôležité 
pre riešenie krízy a splatenie úverov“, však môžu 
byť primerané, pokiaľ podporujú rast a znižujú 
riziko nesplatenia úverov za neočakávaných okol ­
ností. Auditom sa nepotvrdilo, že by reformy boli 
irelevantné.
Odporúčanie 6 písm. a)
Komisia prijíma odporúčanie 6 písm. a).
Odporúčanie 6 písm. b)
Komisia prijíma odporúčanie 6 písm. b), poukazuje 
však na to, že v niektorých prípadoch by zaručenie 
prijatia reforiem nemalo zmysel, dokým sa v prí ­
pravných krokoch neurčí rozsah problému, ktorý sa 
má riešiť, alebo možné reakcie.
Odporúčanie 6 písm. c)
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie 6 písm. c). 
Komisia neprijíma povinnosť pre programové tímy 
odôvodňovať potrebu každej podmienky vzhľadom 
na zásadnú úlohu prijímajúcej krajiny pri stanovo ­
vaní vlastnej vízie reformného programu.185
Pozri odpoveď Komisie na bod XI.
186
Pozri odpoveď Komisie na bod XII.
187
Pozri odpoveď Komisie na bod XII.
188
Pozri odpoveď Komisie na bod XIV.
189
Pozri odpoveď Komisie na bod XIII.
Kľúčové dokumenty vyplývajúce z odbornej analýzy 
podliehali preskúmaniu úradníkmi mimo hlavného 
programového tímu vrátane vyššieho manažmentu 
a vedúcich horizontálnych oddelení. Správy o pre ­
skúmaní boli predmetom konzultačného postupu 
s príslušnými generálnymi riaditeľstvami. Partner ­
ské inštitúcie si vymieňali a vzájomne kontrolovali 
návrhy dokumentov a o výsledkoch rokovaní sa 
podali podrobné správy Hospodárskemu a finanč ­
nému výboru a pracovnej skupine pre Euroskupinu.
Odporúčanie 4
Komisia prijíma odporúčanie 4. Komisia bude 
zlepšovať postupy preskúmania riadenia programu 
a obsahu programových dokumentov v rámci 
súčasných obmedzení zdrojov a bez zbytočných 
odkladov.
190
V odpovedi Komisie na bod XV sú uvedené dôvody, 
prečo sa používajú údaje časového rozlíšenia.
Odpovede Komisie 114
193
Dvor audítorov zvážil, či úroveň cien v deň uzatvo ­
renia obchodu bola odôvodnená len na základe 
porovnania s usmerneniami bánk k pôvodnej cene 
v rámci ich návrhov bez náležitého zohľadnenia 
vývoja na trhu medzi dátumom usmernení k pôvod ­
nej cene a skutočným dátumom emisie. Odchýlky 
od usmernení k pôvodnej cene sú neoddeliteľnou 
súčasťou procesu vo všeobecnosti, a najmä v prí ­
pade dlhého časového obdobia.
194
Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne nedo ­
statky v postupe riadenia dlhu, ale len niekoľko 
nedostatkov v dokumentácii týkajúcich sa počiatoč ­
ných transakcií.
Odporúčanie 8 písm. a)
Komisia prijíma odporúčanie 8 písm. a).
Odporúčanie sa už zrealizovalo. Rozdeľovanie sa 
uskutočňuje v úzkej spolupráci so syndikátom 
a všetky pokyny musia byť pre Komisiu transpa ­
rentné, pričom Komisia má plnú kontrolu nad 
procesom.
Odporúčanie 8 písm. b)
Komisia prijíma odporúčanie 8 písm. b).
Odporúčanie sa už zrealizovalo. Od januára 2011 sú 
procesy týkajúce sa odosielania „žiadostí o návrhy“, 
prijímania návrhov bánk a poverovania vedúcich 
bánk dobre zdokumentované.
Odporúčanie 8 písm. c)
Komisia prijíma odporúčanie 8 písm. c).
Odporúčanie sa už zrealizovalo. Vedúci manažéri 
formálne prijímajú „upísané záväzky“ v prípade, ak 
sa v knihe objednávok nedosiahne cieľová veľ ­
kosť (situácia pred emitovaním dlhopisov), ako aj 
„záväzky týkajúce sa sekundárneho trhu“ s cieľom 
ustanoviť aktívne obchodovanie na sekundárnom 
trhu (situácia po emitovaní dlhopisov).Komisia zdôrazňuje, že najdôležitejšie je, aby existo ­
val zrozumiteľný a jednotný súbor reforiem na rie ­
šenie hlavných hospodárskych problémov. V rámci 
tohto programu sa často môže byť potrebné roz ­
hodnúť, ktorý balík reforiem si vybrať. Podmienky 
by sa preto nemali posudzovať izolovane. Komisia 
poukazuje aj na to, že reformy, ktoré zvyšujú stred ­
nodobý rast, sú takisto dôležité na zlepšenie fiškál ­
nej pozície a zníženie rizika nesplatenia finančnej 
pomoci. Pomoc EÚ má často veľmi dlhú splatnosť, 
čo zo silného rastu vytvára dôležitý faktor podporu ­
júci schopnosť krajiny splácať svoje úvery.
Napokon výber podmienok je vecou rokovaní 
s prijímacou krajinou. Tento výber by mal podporiť 
schopnosť krajín stanoviť agendu svojich progra ­
mov. Je predpokladom prijatia zodpovednosti krajín 
za reformný proces, čo je dôležitý faktor úspechu 
programu. Podmienenosť kontroluje vedenie a ove ­
ruje sa aj na politickej úrovni.
Odporúčanie 6 písm. d)
Komisia prijíma odporúčanie 6 písm. d). Za stano ­
vených podmienok sa bude snažiť odpovedať na 
merateľné údaje v čo najväčšej miere. Zdôrazňuje 
však, že vplyv podmienok nie je rovnako mera ­
teľný, niektoré výsledky majú skôr kvalitatívny než 
kvantitatívny charakter a nie v prípade všetkých 
podmienok sú k dispozícii ľahko dostupné údaje na 
posúdenie.
Odporúčanie 7
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie 7. Komisia už 
vytvorila usmernenia pre spoluprácu s MMF a ECB 
a podniká ďalšie kroky, aby uľahčila medziinštitucio ­
nálnu spoluprácu v priebehu programov. Komisia sa 
však domnieva, že pri objasňovaní tejto spolupráce 
je potrebné vyhnúť sa takej formalizácii, ktorá by 
sťažila rozhodovací proces, a to najmä vzhľadom na 
existujúcu časovú tieseň. Mala by sa zachovať flexi ­
bilita pri riešení rozdielov v názoroch, keďže úsilie 
o formálne ustanovenie postupu na riešenie sporov 
by bolo ťažké a nemalo by veľkú hodnotu.
Odpovede Komisie 115
200
Pozri odpoveď Komisie na bod XVII.
201
V odpovedi Komisie na bod 158 sa vysvetľuje, prečo 
Komisia nepovažuje kritériá Dvora audítorov na 
klasifikáciu štrukturálnych podmienok za reprezen ­
tatívne, pokiaľ ide o ich význam.
202
Skutočnosť, že podmienky boli zahrnuté do 
programu a nepriniesli badateľné výsledky v časo ­
vom rámci programu, neznamená, že sú nesprávne, 
alebo že sa ich účinky očakávajú v priebehu 
programu. Uskutočnenie štrukturálnych reforiem 
potrvá určitý čas a vo väčšine prípadov je ich vplyv 
možné pozorovať len v dlhodobom horizonte.
203
Pozri odpoveď Komisie na bod 165.
Odporúčanie 9
Komisia prijíma odporúčanie 9. Komisia sa bude 
snažiť ešte viac prehĺbiť svoje porozumenie procesu 
prispôsobenia v rámci programov prostredníctvom 
aktuálnej skupiny komplexných následných hodno ­
tení a poučiť sa z nich. Hodnotenia sa vzťahujú na 
všetky aspekty makroekonomických úprav v rámci 
programov vrátane troch návrhov, na ktoré upozor ­
nil Dvor audítorov. Následné hodnotenia írskeho 
programu makroekonomických úprav už boli 
uverejnené.
Odporúčanie 9 písm. a)
Komisia prijíma odporúčanie 9 písm. a).Odporúčanie 8 písm. d)
Komisia prijíma odporúčanie 8 písm. d).
Odporúčanie sa už zrealizovalo. Pravidelné posu ­
dzovanie trhov je zdokumentované v správach 
výboru pre správu štátnej pokladnice. Podrobnej ­
šie posúdenie sa vykonáva pred každou emisiou 
dlhopisov a dodatočne sa dokumentuje aj v správe 
po uskutočnení obchodu. Okrem toho sa obrat 
transakcií nákupu a predaja európskych dlhopisov 
zabezpečuje prostredníctvom bánk štvrťročne 
a monitoruje ho Komisia.
195
Pozri odpoveď Komisie na odporúčanie 9.
196
Pozri odpoveď Komisie na bod 139.
197
Treba pripomenúť, že Portugalsko plne nevyužilo 
finančnú pomoc, ktorá bola dostupná v rámci 
programu, a že ukončilo program so značnou rezer ­
vou štátnej pokladnice.
198
Toto vyhlásenie spája vplyv nových politických 
opatrení s fiškálnym vplyvom ekonomických pod ­
mienok. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 147.
199
Ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod 150 
písm. i), vplyv východiskového bodu na tempo 
konsolidácie by sa nemal vnímať izolovane od iných 
faktorov, občas špecifických pre jednotlivé krajiny, 
ktoré ovplyvňujú fiškálne nerovnováhy, ktoré bolo 
potrebné opraviť. V odpovedi Komisie na bod 153 sa 
vysvetľuje, prečo môžu byť potrebné jednorazové 
opatrenia a nemôžu sa opísať ako neudržateľné 
výsledky.
Odpovede Komisie 116
Odporúčanie 9 písm. b)
Komisia prijíma odporúčanie 9 písm. b). Komisia 
v súlade s politickými usmerneniami predsedu 
Junckera nedávno vykonala predbežné posúdenie 
sociálnych vplyvov nových úprav pre Grécko. Takéto 
posúdenie sa vykoná v prípade akýchkoľvek nových 
programov.
Odporúčanie 9 písm. c)
Komisia prijíma odporúčanie 9 písm. c).
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
Keď sa v roku 2008 ocitla Európa vo finančnej kríze, ktorá 
sa premenila na krízu štátneho dlhu, niektoré členské štáty 
sa museli uchádzať o makrofinančnú pomoc. V tejto 
správe sa analyzuje, ako Komisia riadila finančnú pomoc 
poskytnutú piatim členským štátom – Maďarsku, Lotyšsku, 
Rumunsku, Írsku a Portugalsku. Zistili sme, že Komisia 
nebola pripravená na rozsah krízy, čo do veľkej miery 
vysvetľuje jej počiatočné slabé postupy riadenia. Stále 
pretrvávajú niektoré z nedostatkov, ktoré sme zistili, 
a hlavným odporúčaním tejto správy je, aby Komisia 
posilnila postupy riadenia finančnej pomoci.