[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.4.2005 KOM(2005) 139 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU DESIATE VÝROČIE EURO-STREDOMORSKÉHO PARTNERSTVA: Program práce na plnenie výziev ďalších piatich rokov. {SEK(2005) 482} {SEK(2005) 483} 1. ÚVOD: EÚ PLNE PODPORUJE EURO-STREDOMORSKÉ PARTNERSTVO Stretnutie euro-stredomorských ministrov zahraničných vecí 27. – 28. novembra 1995 znamenalo obrat vo vzťahoch medzi Európskou úniou a jej susedmi na južnom a východnom pobreží Stredomoria. Začalo sa partnerstvo, ktoré je komplexné ako v jeho geografickom pokrytí, tak aj v jeho sektorovom rozsahu a politickými, hospodárskymi a sociálnymi ambíciami je zamerané na budúcnosť. V Barcelonskom procese sa vyvinulo silné partnerstvo na základe spoločného vlastníctva , dialógu a spolupráce. bolo úspešné pri tvorbe dlhodobých politických a inštitucionálnych väzieb medzi Európou a stredomorskými partnermi a v angažovaní stredomorských partnerov v procese reforiem. Je však dôležitejšie, že partnerstvo bolo motivované všeobecnou politickou vôľou spoločne vytvárať priestor pre dialóg, mier, bezpečnosť a vzájomnú prosperitu. Partnerstvo znamenalo pre EÚ posilnenie historicky a strategicky silných väzieb a stabilných vzťahov so stredomorskými partnermi. V súčasnosti, v stále viac globalizovanom svete, ostáva EÚ hlavným partnerom stredomorských krajín v obchode s tovarom aj so službami. V regióne má viac než 50 % obchodu pôvod v EÚ a pre niektoré krajiny predstavuje EÚ cieľovú krajinu vo viac ako 70 % ich vývozu. Európa je najväčší priamy zahraničný investor (36 % priamych zahraničných investícií) a EÚ je najväčší poskytovateľ finančnej pomoci a financovania s takmer 3 miliardami eur ročne vynakladanými na pôžičky a granty. EÚ je takisto hlavným zdrojom cestovného ruchu a prvou destináciu pre migrantov. Medzi EÚ a stredomorskými partnermi[1] sa teraz uzavreli asociačné dohody, ale proces tvorby skutočného regionálneho trhu naďalej brzdí predovšetkým pomalá vzájomná integrácia stredomorských krajín. Trvalá fragmentácia južných stredomorských trhov bráni výraznejším investíciám, ako domácim, tak aj zahraničným. Obchod vnútri regiónu južného Stredomoria, s menej ako 15 % z celkového objemu, je najnižším na svete v porovnaní s akýmkoľvek regiónom tejto veľkosti. A tak aj napriek tomu, že EÚ je najväčším regionálnym partnerom, sa plný potenciál partnerstva ešte nerealizoval. Regionálny rozmer partnerstva takisto značne vzrástol vytvorením Finančného nástroja pre euro-stredomorské investície a partnerstvo v rámci Európskej investičnej banky (FEMIP); vytvorením euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia v roku 2004; založením Nadácie Anny Lindhovej pre dialóg kultúr v Alexandrii v roku 2005 po rozhodnutí ministrov v roku 2004 a podpisom Agadirskej dohody[2] v roku 2004. Desiate výročie konferencie nám ponúka možnosť bilancovať, čo sa doposiaľ dosiahlo Barcelonským procesom a hľadať prekážky pokroku a spôsob nového prístupu k zložitejším otázkam, aby sa zabezpečilo, že naše spoločné ciele sa splnia. Bude to takisto príležitosť vidieť, ako sa môže európskou susedskou politikou (ESP), prostredníctvom akčných plánov dohodnutých s partnerskými krajinami, a Barcelonským procesom dosiahnuť kvalitatívna zmena v euro-stredomorských vzťahoch. Jedným z hlavných cieľov ESP je podporovať a propagovať vnútroštátne reformy. V bilaterálnych akčných plánoch sa preto stanovil náročný program pre konvergenciu právnych predpisov s predpismi EÚ. Takto sa budú ESP a Barcelonský proces navzájom dopĺňať a posilňovať. Európska susedská politika ponúka partnerom možnosť mať podiel na vnútornom trhu EÚ a zúčastňovať sa na programoch a politikách EÚ (na základe splnenia dohodnutých priorít, ktoré sú vyjadrením spoločných hodnôt a cieľov politík). Pomáha im takisto posilňovať spoluprácu medzi krajinami v Barcelonskom procese a ďalej podporovať regionálnu a subregionálnu spoluprácu. Európskym nástrojom susedstva a partnerstva (ENSP) sa, okrem súčasnej bilaterálnej a regionálnej spolupráce, poskytne finančná podpora pre cezhraničnú a medzištátnu spoluprácu. Aj keď ostáva Barcelonská deklarácia a jej celkový prístup v platnosti, neexistuje žiaden dôvod na neodôvodnenú spokojnosť. V správach Rozvojového programu OSN (UNDP) pre ľudský vývoj v arabskom svete, v deklaráciách zo Sana´a a Alexandrie a na samite Arabskej ligy v Tunise v roku 2004 sa rovnako zdôraznila potreba napredovať v oblastiach, akými sú politická a hospodárska reforma, práva žien a vzdelanie, ak región nechce zostávať pozadu. Pokrok v niekoľkých cieľoch stanovených v Barcelonskej deklarácii sa dosahoval pomaly čiastočne preto, že partneri niekedy nepresadzovali princípy, k dodržiavaniu ktorých sa zaviazali v deklarácii a čiastočne aj pre problémy spôsobené pokračujúcimi konfliktmi v regióne, a pretože hľadanie konsenzu pôsobilo občas ako brzda pre tých, ktorí si želali napredovať rýchlejšie. Okrem toho vývoj ako zväčšujúca sa globalizácia a vzájomná politická a hospodárska závislosť medzi krajinami si vyžaduje obnovené spoločné posúdenie partnerstva. Nedostatok rozhodnosti pri presadzovaní hospodárskych reforiem a nedostatočné zvládanie výziev hospodárskej a obchodnej liberalizácie zabránili v hospodárskej sfére urobiť veľký krok vpred smerom k hospodárskemu blahobytu, ktorý prináša hospodárska integrácia. Je potrebné zdvojnásobiť úsilie na zníženie rozdielu v blahobyte medzi severom a juhom. Príloha k tomuto oznámeniu obsahuje podrobnú analýzu úspechov a nedostatkov Barcelonského procesu, od jeho vzniku v roku 1995, v troch kapitolách partnerstva (politickej, hospodárskej a sociálnej). Malo by sa zdôrazniť, že oznámenie sa zameriava na návrhy na budúce posilnenie a prehĺbenie partnerstva. Tento zoznam návrhov nie je úplný a má za cieľ doplniť rôzne iniciatívy a programy, ktoré v súčasnosti prebiehajú. V roku 2005 sa ministri zahraničných vecí partnerstva stretnú 30. - 31. mája v Luxembursku („Barcelona VII“) a v Barcelone sa bude konať koncom novembra mimoriadna konferencia. Toto oznámenie má slúžiť ako príprava na obe stretnutia. Obsahuje návrhy na konkrétny pokrok v niektorých kritických oblastiach pre budúcnosť regiónu a pre vzťahy EÚ s našimi stredomorskými partnermi . Po dohode pomôžu tieto iniciatívy zvládnuť určité osobitné krátkodobé alebo strednodobé výzvy, ktorým budú naši partneri čeliť počas ďalších piatich rokov: (1) Ľudské práva a demokracia Cieľom je urýchliť politické reformy smerom k ľudským právam, demokracii, mieru a bezpečnosti a ráznejšie zapojiť do procesu posilňovania správu a participatívnu demokraciu. (2) Udržateľný hospodársky rast a reforma Modernizácia hospodárstiev euro-stredomorských partnerov je potrebná, aby mohli využívať možnosti, ktoré prináša globalizácia a voľný obchod s Európou. Prehlbovanie hospodárskej integrácie medzi EÚ a stredomorskými krajinami – spolu s regionálnou integráciu juh - juh – bude jedným z kľúčových cieľov prichádzajúcich rokov. Dosiahne sa prostredníctvom liberalizácie obchodu a služieb, posilnených investícií a konvergenciou právnych predpisov. Okrem toho bude pokračovanie v štrukturálnych reformách s cieľom preklenúť prekážky rastu investíciám a tvorbe pracovných miest nevyhnutné pre zdravé makroekonomické prostredie. Hospodárske zisky pre región v zmysle zamestnanosti a rastu budú napomáhať krajinám stredomorských partnerov ročne vytvoriť 5 miliónov pracovných miest, ktoré potrebujú na to, aby ponúkli lepšie hospodárske možnosti novým uchádzačom na ich trhu práce a zároveň pokračovať v trvale udržateľnom rozvoji. (3) Vzdelávanie Zvyšovanie kvality vzdelávania a poskytovanie vzdelania pre všetkých je veľmi dôležité pre sociálny a ľudský rozvoj stredomorských partnerov. Tretina populácie stredomorských partnerov je mladšia ako 15 rokov. Politiky vzdelávania, nadobúdanie a rozširovanie poznatkov sú najvýznamnejšími faktormi trvale udržateľného a na budúcnosť orientovaného ľudského rozvoja regiónu. Diskusia by sa však nemala obmedziť na tieto oblasti a iniciatívy navrhnuté v oznámení, ale zahŕňa návrhy v oblastiach ako sociálne reformy, migrácia, zbrane hromadného ničenia a boj proti terorizmu zamerané na riešenie problémov, ktorým budeme čeliť počas ďalších piatich rokov. Tento pracovný program je potrebné rozvinúť prostredníctvom inštitucionálneho rámca Barcelonského procesu ako aj susedskej politiky a najmä jej kľúčového nástroja – národných akčných plánov. Časový harmonogram tohto pracovného programu je zhrnutý v kapitole 3 tohto oznámenia. V rámci perspektív na roky 2007 – 2013 bude potrebné značne posilniť finančné zdroje. Komisia už predložila návrhy na nový európsky nástroj susedstva a partnerstva. Ďalšie ministerské stretnutia zdôraznili potrebu väčšieho zviditeľnenia partnerstva v krajinách EÚ aj v partnerských krajinách. Desiate výročie a oslavy roku 2005 ako roka Stredomoria sú veľkou príležitosťou riešiť túto situáciu prostredníctvom stálej stratégie činností a podujatí na zvyšovanie informovanosti. Zvyšovanie viditeľnosti si vyžaduje niekoľko spoločne dohodnutých, jasných a konzistentných odkazov určených ľuďom na ulici s využitím najúčinnejších prostriedkov komunikácie a distribúcie. V tomto úsilí je neodmysliteľná úloha masmédií. Komisia už oboznámila partnerov s podrobným zoznamom informácií a plánovaných činností v oblasti komunikácie na regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Zahŕňajú to satelitné televízne programy na regionálnej úrovni; bilaterálne aktivity s národnými televíznymi a rozhlasovými sieťami; iniciatívy s národnou a regionálnou tlačou; proaktívne organizovanie podujatí a možností výmen pre novinárov a osobitné činnosti so zameraním na občiansku spoločnosť a mládež. V tomto kontexte by sa mal tiež spomenúť boj proti rasistickému audiovizuálnemu obsahu. Ako sa ministri zahraničných vecí v Hágu zhodli na poslednom stretnutí, účinná komunikácia závisí od homogénnosti odkazov, ktoré vysielajú všetci partneri. Aby sa tento cieľ dosiahol, vyzýva Komisia partnerov k mobilizácii vládnych a mimovládnych organizácií. 2. PRACOVNÝ PROGRAM NA ďALšÍCH PÄť ROKOV 2.1. Podpora ľudských práv a demokracie Pokrok politickej reformy smerom k ľudským právam a demokracii je kľúčom k dosiahnutiu trvalo udržateľnej bezpečnosti a stability. Na základe oznámenia Komisie o ľudských právach a demokratizácii z mája 2003[3] sa väčší dôraz kládol na spoluprácu v týchto oblastiach. Partneri by mali zvážiť spôsob jej uskutočnenia, ako aj rozpracovanie politík na podporu rovnosti pohlaví, základných a sociálnych práv a združenie a zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti, ako aj podporu ich rozvoja. V tomto ohľade je dôležitým faktorom úsilie o spoločné vnímanie výziev demokratizácie vrátane postavenia demokratických islamských politických hnutí vo vnútroštátnej politike. Konferencia v Sana´a v januári 2004 sa osvedčila ako konštruktívne a dobre spropagované podujatie, ktorého sa zúčastnilo 800 účastníkov z oblastí občianskej spoločnosti, vlád a medzinárodných organizácií z arabského sveta. V deklarácii z konferencie sa schválilo 10 bodov, vrátane ochrany ľudských práv, posilnenia autonómie žien, demokracie, pluralizmu a nezávislého súdnictva. Niektoré zo záverov by bolo užitočné prerokovať v rámci euro-stredomorského partnerstva. V nedávno vydanej (5. apríla 2005) správe o ľudskom vývoji v arabskom svete s názvom „Smerom k slobode v arabskom svete“ sa dôkladne skúma deficit slobody a dobrej správy a riadenia a zameriava sa na stav slobôd a hospodárskych a sociálnych práv v arabských krajinách, ako aj ich uplatňovanie v praxi. Komisia navrhuje zorganizovať na subregionálnej úrovni, v súlade s oznámením Komisie z mája 2003, euro-stredomorskú konferenciu o ľudských právach a demokratizácii v roku 2006. Konferencia by mala byť stredobodom záujmu a príležitosťou na podporu regionálne úsilia o oživenie demokracie a pluralizmu, rozširovať spoločné úsilie v rámci susedskej politiky, umožniť výmenu dobrých postupov a podporiť angažovanosť arabskej občianskej spoločnosti. Činnosti na zvyšovanie občianskeho povedomia a na vzdelávanie v oblasti ľudských práv sa bude podporovať na regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Na tejto konferencii by sa mali predložiť konkrétne návrhy pre budúcnosť, ktoré sa môžu realizovať prostredníctvom susedskej politiky a finančných nástrojov. Na základe činností, ktoré urobila Komisia v oblasti ľudských práv a demokratizácie, navrhne Komisia nástroj demokracie, ktorý bude slúžiť na zvýšenie, podporu a ocenenie tých partnerov, ktorí takisto ukážu svoj jasný záväzok voči spoločným hodnotám a dohodnutým prioritám politickej reformy. V rámci európskeho nástroja susedstva a partnerstva (ENSP) by tento nástroj mal presahovať osobitnú podporu a mal by sa sfunkčniť prostredníctvom regionálnych a národných akčných plánov. Nástroj by mal nadobudnúť platnosť od roku 2007. Umožní aj ďalšie presadzovanie dobrej správy a riadenia, podporu a rešpektovanie ľudských práv a demokratických princípov. 2.2. Pomoc pri vytváraní pracovných miest a trvalo udržateľného hospodárskeho rastu prostredníctvom liberalizácie obchodu a regionálnej integrácie Prehodnotením Barcelonského procesu sa ukázalo, že partnerstvo bolo veľmi úspešné pri dosahovaní cieľa voľného obchodu s priemyselným tovarom medzi EÚ a každým zo stredomorských partnerov. Partneri by mali teraz urobiť potrebné opatrenia na rozšírenie tejto hlavnej zóny voľného obchodu prostredníctvom prehlbovania liberalizácie obchodu v poľnohospodárstve, produktoch rybolovu a prostredníctvom ďalšieho otvárania trhov novým oblastiam ako sú služby a usadenie sa. Odhaduje sa, že dve tretiny z celkovej pridanej hodnoty sa vytvárajú v sektore služieb a v poľnohospodárstve. Obraz je pestrejší, ak sledujeme celkový cieľ vytvorenia skutočného regionálneho trhu, ktorý podporí investície a rast na juhu, a zníži rozdiel v blahobyte medzi Európou a jej susedmi. S ohľadom na vysokú mieru rastu populácie v Stredomorí, musí byť v priebehu ďalších piatich rokov prioritou partnerstva vyššia miera rastu a tvorba pracovných miest, ktorá vnesie do integrácie trhu novú dynamiku. Ako sa to môže dosiahnuť sa uvádza ďalej. a) Liberalizácia obchodu so službami a usadenia sa na regionálnom základe medzi ochotnými partnermi. Liberalizácia obchodu so službami a usadenia sa je cieľ, ktorý je stanovený v asociačných dohodách so všetkými stredomorskými partnermi EÚ. Predstavuje kľúčovú prioritu pri dosiahnutí skutočnej zóny voľného obchodu v oblasti Stredomoria, ktorá presahuje voľný pohyb tovaru. Mohla by sa stať účinným prostriedkom politiky pre rast v stredomorskom regióne, ktorý má svoj pôvod v obchode, s reťazovou reakciou v ďalších hospodárskych oblastiach. Na služby v stredomorských krajinách pripadá 60 % HDP. Štúdie Svetovej banky ukazujú, že liberalizácia obchodu so službami vytvára podstatné zisky na zvýšenie prosperity (podľa istých odhadov sa očakávajú až trojnásobné zisky z liberalizácie obchodu s tovarom). Liberalizácia služieb, ktorá si vyžaduje komplexné domáce reformy, tiež prispieva k prispôsobeniu domáceho hospodárstva a reforme. Zahraničné investície v regióne sú naďalej nedostatočné a boli označené za jeden z najväčších nedostatkov hospodárskeho partnerstva. Aby sa riešil tento ťaživý problém, mali by stredomorskí partneri uľahčiť usadenie sa v ich regióne. To by sa nemalo obmedziť iba na zlepšenie regulačného prostredia pre zahraničné a domáce investície – kde už dosiahol pokrok – ale malo by sa takisto prehodnotiť širšie inštitucionálne prostredie s cieľom odstrániť naďalej stagnujúce oblasti, medzi iným transakčné náklady, bezpečnosť a vymáhanie zmlúv a slabá ochrana práv duševného vlastníctva (PDV). Posilňovaním obchodu a investícií medzi EÚ a jej stredomorskými partnermi liberalizácia obchodu so službami a usadenia sa prispeje k preklenutiu hospodárskej priepasti medzi severom a juhom partnerstva. Proces liberalizácie by mal byť sprevádzaný silnou konvergenciou právnych predpisov medzi pravidlami jednotného trhu EÚ a pravidlami v partnerských krajinách. Na základe týchto skutočností by mala EÚ byť odhodlaná pozvať stredomorských partnerov na začatie novej kapitoly integrácie prostredníctvom rokovaní, nie podľa tradičného model („hlava a špice“) uplatňovaného od roku 1995, ale spôsobom, ktorý by kombinoval integráciu obchodu sever - juh a juh - juh. Zásada dobrovoľnej účasti musí byť jasne definovaná a plne rešpektovaná. Tento nový prístup by spočíval v otvorení rokovaní na regionálnej úrovni pre tie krajiny, ktoré si to želajú. V tomto prístupe sa odzrkadľuje rámcový protokol o službách, ktorý prijali ministri hospodárstva v júli 2004 v Istanbule a ktorý bude slúžiť ako podklad pre ďalšie rokovania. Účastnícke krajiny budú pokračovať vo vzájomných bilaterálnych rokovaniach, a výsledky ich rokovaní sa zlúčia a podajú ostatným na základe zásady nediskriminácie zakotvenej v takzvanej „regionálnej doložke najvyšších výhod“. Touto doložkou sa zaručuje, že všetci stredomorskí partneri dostanú najlepšiu ponuku z EÚ v akomkoľvek sektore pre akúkoľvek krajinu. Účastnícke krajiny si za to navzájom otvoria svoje sektory, ako aj voči EÚ. Krajiny EÚ a Stredomoria by preto mali súhlasiť s rokovaním o liberalizácii a integrácii obchodu so službami a usadení sa v súlade so záväzkami prijatými na regionálnej úrovni a v akčných plánoch susedstva. Toto rokovanie sa otvorí pre všetkých stredomorských partnerov, ktorí sú ochotní pristúpiť k takémuto regionálnemu dohovoru (s výnimkou Turecka, ktoré je kandidátskou krajinou). Komisia predloží Rade návrh na usmernenia pre rokovania s cieľom začať rokovania s partnerskými krajinami v druhej polovici roka 2005. Partneri by sa mali dohodnúť na ukončení rokovaní o liberalizácii obchodu so službami a usadení sa so silným regionálnym akcentom, aby sa spojil tento proces s plánom vytvorenia zóny voľného obchodu do roku 2010. Tieto snahy by sa mali zamerať na zlúčenie sociálneho vývoja s hospodárskym. Z tohto hľadiska a s cieľom zabezpečiť rešpektovanie základných sociálnych a hospodárskych práv, by malo pokračujúce zhodnotenie dopadu vplyvu zóny voľného obchodu na udržateľnosť výrazne prispieť, a prostredníctvom svojich odporúčaní pomôcť viesť budúcu politiku. b) Liberalizácia obchodu a spolupráce v oblasti poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov rybolovu Na základe práce, ktorú vykonali sektoroví riadiaci pracovníci na rokovaniach o poľnohospodárstve, by sa mal schváliť plán postupu pre liberalizáciu v poľnohospodárstve, spracovaných poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov rybolovu s regionálnym mandátom, ktorým sa umožní vysoký stupeň liberalizácie s obmedzeným množstvom výnimiek a časovým harmonogramom pre implementáciu, a ktorý bude v súlade s cieľmi asociačných dohôd. To by mohlo byť sprevádzané záväzkom, ktorý zodpovedá cieľom susedskej politiky, začať regionálny program spolupráce pre rozvoj vidieka a optimalizáciu kvality výroby od roku 2007. Komisia predloží na základe očakávaných výsledkov euro-stredomorskej konferencie v máji v Luxembursku návrh na usmernenia pre rokovanie o liberalizácii obchodu v poľnohospodárstve a rybnom hospodárstve na schválenie Radou, s cieľom začať rokovania v druhej polovici roka 2005. Rokovania by sa mali ukončiť v priebehu jedného roka so zámerom spojiť liberalizáciu obchodu v poľnohospodárstve a rybnom hospodárstve s cieľmi utvorenia zóny voľného obchodu v roku 2010. c) Zabezpečenie súladu technických právnych predpisov so zámerom uľahčiť obchod Aproximácia technických právnych predpisov v oblasti noriem a zhodnotenia súladu obsahuje významný potenciál čo sa týka tvorby obchodu, pritiahnutia investícií prípadne integrácie hospodárstiev. Cieľ je podporiť obchod zosúladením noriem a technických požiadaviek, znížiť náklady spojené s duplicitou skúšania a certifikácie a tým uľahčiť prístup na trh. Na základe pracovného programu prijatého na konferencii ministrov obchodu euro-stredomorského partnerstva v Palerme (júl 2003) sa už začali zosúlaďovať právne predpisy v oblasti hospodárstva a urobilo sa niekoľko dôležitých krokov smerom k možnému zosúladeniu a (alebo) k vzájomnému uznaniu obchodných noriem v euro-stredomorskej oblasti. Legislatívne priority sa určili predovšetkým s každým z partnerov v záujme snahy dosiahnuť súlad. Cesta napred je spoločná práca v rámci európskej susedskej politiky na skutočnej aproximácii a na aktualizácii právnych predpisov a infraštruktúry s podporou potrebnej pomoci. Keď sa proces súladu ukončí a príslušné právne predpisy sa uvedú do praxe, môže sa rokovať tam, kde to bude možné, o dohodách o zhodnotení súladu a súhlase (ACAAs) s priemyselnými výrobkami, ktorými sa ustanovia „obchodné kanály“ ako prínos pre hospodársku integráciu a rast. d) Hospodárska integrácia juh - juh Proces Euromed neznamená iba tvorbu zvýhodnených a vzájomných vzťahov medzi EÚ a jednotlivými stredomorskými krajinami. Nevyhnutnou súčasťou Barcelonského procesu je posilňovať obchodné väzby medzi stredomorskými krajinami navzájom. Iba takto môže regionálna zóna voľného obchodu, plánovaná v Barcelonskej deklarácii, dosiahnuť svoj plný rozmer. Dôležitým hospodárskym záujmom stredomorských krajín je rozšírenie obchodných väzieb juh - juh v regióne. Štúdie naznačujú, že pokiaľ ide o možné zahraničné investície, existujú tu veľké nevyužité hospodárske výhody z otvorenia trhu medzi stredomorskými krajinami (obchod juh - juh). Výhody by plynuli najmä z hospodárskej diverzity a zamestnanosti, dvoch najväčších problémov, ktorým región čelí. Regionálna integrácia juh - juh v partnerstve so zjednotenými väzbami sever - juh je kľúčom k dosiahnutiu dynamických a diverzifikovaných hospodárstiev v stredomorských krajinách. Za posledný vývoj sa považuje podpísanie Agadirskej dohody o zóne voľného obchodu medzi Egyptom, Jordánskom, Marokom a Tuniskom vo februári 2004. O vývoji v regionálnej integrácii v stredomorskom regióne svedčia aj dohody o voľnom obchode uzavreté v roku 2004, najmä medzi Tureckom a Marokom, Tureckom a Tuniskom, ako aj Tureckom a Palestínskou samosprávou. Dosiahnutie kompletnej zóny voľného obchodu v oblasti Stredomoria do dohodnutého termínu v roku 2010 však predpokladá uzatvorenie mnohých ďalších dohôd a obnovenie súčasných na skutočné dohody o voľnom obchode. Stredomorské krajiny by preto mali urýchliť uzatvorenie vzájomných skutočných dohôd o voľnom obchode, aby dosiahli cieľ euro-stredomorskej zóny voľného obchodu do roku 2010, ktorá je v súčasnosti predmetom zhodnotenia vplyvu na udržateľnosť. Okrem toho tieto dohody o voľnom obchode umožnia implementáciu paneurópsko-stredomorskej kumulácie pôvodu. Systém kumulácie pôvodu predpokladá skutočné zvýhodnené vzťahy medzi zúčastnenými partnermi (podľa definície sú zvýhodnené pravidlá pôvodu spojené s preferenčným zaobchádzaním). Očakáva sa, že pan-európsko-stredomorská kumulácia zdrojov prinesie hospodárskym subjektom podstatné výhody, najmä jednoduchší prístup k voľbe, ako aj väčší výber zdrojov pre priemyselné tovary. Čo sa týka liberalizácie obchodu so službami a usadenia sa zabezpečí regionálny prístup, ktorý je zakotvený ako zásada v regionálnej doložke najvyšších výhod rámcového protokolu o obchode so službami, silnú integrácia juh - juh. Na základe existujúcich bilaterálnych a regionálnych dohôd o voľnom obchode, vrátane Agadirskej dohody, ako aj na základe paneurópsko-stredomorského protokolu o pôvode by sa mal dohodnúť plán postupu pre vytvorenie zóny voľného obchodu do roku 2010, vrátane voľného obchodu so službami a usadení sa a liberalizácie poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov rybolovu. e) Stabilné makroekonomické prostredie Prostredníctvom vhodných fiskálnych a monetárnych politík by sa malo udržiavať zdravé makroekonomické prostredie, ktoré by mali sprevádzať štrukturálne reformy s cieľom odstrániť prekážky rastu, investíciám a tvorbe pracovných miest. Osobitná pozornosť by sa mala venovať v tejto súvislosti vytvoreniu priaznivého prostredia pre firmy, zlepšeniu správy a riadenia a opätovnému určeniu úlohy štátu v hospodárstve. V tomto kontexte sa podporuje, aby stredomorskí partneri plne využívali hospodársky dialóg stanovený v asociačnej dohode s cieľom posilniť pokrok v makroekonomickej stabilizácii a politike rastu, ako sa uvádza v akčných plánoch európskej susedskej politiky. Tieto otázky sa nadnesú na ministerskej konferencii, ktorá sa bude konať v Rabate v júni 2005. f) Euro-stredomorská rozvojová banka. Stredomorskí partneri nedávno zdôraznili význam vytvorenia euro-stredomorskej rozvojovej banky. V tomto kontexte je dôležité poznamenať, že Európska investičná banka (EIB) urobila značný pokrok prostredníctvom finančného nástroja pre euro-stredomorské investície a spoluprácu (FEMIP), ktorý v súčasnosti poskytuje stredomorským partnerom finančné prostriedky vo výške 2 miliardy eur ročne. Mal by sa zhodnotiť rozvoj, ktorý bol dosiahnutý finančným nástrojom FEMIP pri podpore činností súkromného sektora. Rada ECOFIN sa dohodla v novembri 2003 na zhodnotení mandátu FEMIP do konca roka 2006. Možnosť založiť euro-stredomorskú rozvojovú banku by sa mala dôkladne posúdiť s ohľadom na skúsenosť s finančným nástrojom FEMIP, na skúsenosť s predchádzajúcimi zhodnoteniami tejto myšlienky a na celkové zhodnotenie zahraničných mandátov EIB. Komisia predloží po konzultácii s EIB v tomto ohľade hodnotenie v roku 2006. g) Doprava Základným predpokladom pre účinné vykonávanie zmluvy o voľnom obchode je rozvoj euro-stredomorskej dopravnej siete založenej na dobrom prepojení (medzi EÚ a stredomorskými partnermi, ako aj medzi stredomorskými partnermi navzájom) a spoločná politika cieľov. Potrebnú reformu právnych predpisov a otvorenie trhov by mali sprevádzať takisto významné investície do infraštruktúry. FEMIP poskytuje dôležité zdroje pre investície. Na euro-stredomorskom stretnutí ministrov dopravy v roku 2005 za účasti EIB by sa mala podporiť regionálna sieť dopravnej infraštruktúry prostredníctvom zoznamu prioritných projektov a vypracovať súbor odporúčaní na oživenie euro-stredomorskej dopravnej spolupráce a na reformu dopravného sektora stredomorských partnerov. h) Energetika Postupné vytvorenie euro-stredomorského energetického trhu hrá hlavnú úlohu pri dosahovaní cieľov Barcelonskej deklarácie a celkového hospodárskeho a sociálneho vývoja v regióne. S cieľom vytvoriť takýto trh sa uskutočňujú dôležité subregionálne projekty ako napríklad progresívna integrácia energetických trhov krajín Maghrebu s energetickým trhom EÚ, integrácia trhu s plynom v regióne Mashreq, energetické projekty v spoločnom záujme Izraela a Palestínskej samosprávy a výstavba plynovodu Medgaz a arabského plynovodu. S cieľom rozvoja subregionálnej integrácie energetických trhov a infraštruktúr by sa v roku 2006 malo konať euro-stredomorské stretnutie ministrov energetiky. i) Životné prostredie a udržateľnosť Desiate výročie euro-stredomorského partnerstva je vhodnou udalosťou na začatie významnej, vysoko viditeľnej a ambicióznej iniciatívy očistiť Stredozemné more do roku 2020, navrhnutej na zlepšenie kvality života priemerného občana. Cieľom by malo byť zaoberať sa všetkými hlavnými zdrojmi znečistenia vrátane priemyselných emisií, komunálneho odpadu a najmä mestských odpadových vôd. Touto iniciatívou by sa zlepšili šance na rozvoj cestovného ruchu, prispelo by sa k zamedzeniu poklesu miestnych zdrojov lovu rýb, a miliónom občanom by sa poskytla aj neškodná pitná voda. Bude potrebné poskytnúť jasnú politickú podporu a významné finančné investície, aby sa umožnili potrebné kapacity na výstavbu a podporu na miestnej úrovni (vrátane podpory udržateľnej mestskej správy a mobilizácie miestnych subjektov), prenos najlepších postupov (vrátane integrovanej správy pobrežnej zóny), ako aj veľké investície do infraštruktúry životného prostredia. Tento cieľ by mal byť realizovateľný za podmienky jasného záväzku sústrediť finančnú pomoc. Komisia navrhuje, aby sa so stredomorskými partnermi dohodlo na presnom časovom harmonograme prijatia opatrení, ktoré by smerovali k dôkladnému očisteniu Stredozemného mora do roku 2020. Tento časový harmonogram by sa mal prijať v roku 2006. 2.3. Príspevok k lepšiemu vzdelávaniu pre všetkých a) Vzdelávanie a odborná príprava V správach o ľudskom vývoji v arabskom svete sa zdôrazňuje potreba podstatného zlepšenia vzdelávania . Na túto otázku sa nedávno poukázalo na fóre pre budúce ministerské stretnutie v Rabate 11. decembra 2004. Bude takisto predmetom fóra pre budúce stretnutie ministrov pre vzdelanie, ktoré sa má konať v máji 2005 v Jordánsku. Komisia uznáva rozhodujúci význam vývoja ľudských zdrojov pre hospodársky a sociálny vývoj v stredomorských krajinách. Na tento účel vyčlenila Komisia, v rámci súčasného programu MEDA 2000 - 2006, v pokračujúcich podporných programoch pre vzdelávanie a odbornú prípravu u stredomorských partnerov 704 miliónov eur. Aby sa zabezpečilo, že stredomorskí partneri sa môžu zúčastňovať na spoločnosti založenej na poznatkoch a mať z nej výhody, mala by existovať dohoda o zvýšení zdrojov určených na programy vzdelávacej a odbornej prípravy, ktoré by boli založené na partnerskom prístupe a zamerané na propagáciu a podporu na mieru šitých reforiem, ktoré sú pre tieto krajiny žiaduce. To by malo vyústiť do podstatného zvýšenia percenta finančných prostriedkov EÚ určených pre tieto sektory. Komisia navrhuje zapojiť do dialógu partnerské krajiny a členské štáty, aby sa významne zvýšila bilaterálna spolupráca v sektore vzdelávania a odbornej prípravy. Cieľom by malo byť zvýšiť aspoň o 50 % podiel finančnej spoluúčasti určenej vzdelávaniu od roku 2007, súbežne s obnoveným úsilím národných vlád investovať do tohto sektora. Rozsah týchto požiadaviek si nevyžaduje iba zvýšenie finančných prostriedkov EÚ, ale takisto aj väčšiu a lepšiu koordináciu a zapojenie iných sponzorov, ako EIB, Svetová banka a rozvojový program OSN. V požiadavkách by rozhodne mal byť zahrnutý záväzok samotných stredomorských partnerov, aby venovali podstatné percento národných výdavkov na vzdelávanie a odstránenie negramotnosti a aby zaviedli opatrenia na zlepšenie účinnosti týchto výdavkov. Hlavný princíp stratégie EÚ je podiel partnerskej vlády a potreba zabezpečiť vyvážený prístup, ktoré budú dlhodobo zaručovať udržateľnosť reforiem. Komisia bude pokračovať v podporovaní princípu rovnosti, ktorý zahŕňa osobitný dôraz na znevýhodnené skupiny a miestne obyvateľstvo: negramotné obyvateľstvo, študentky a obyvateľstvo vo vidieckych a predmestských oblastiach. Komisia bude takisto podporovať snahu o modernizáciu systémov a rozšírenie prístupu k informáciám a komunikačným technológiám. Táto záležitosť by sa mala spolu s inými prerokovať na euro-stredomorskom ministerskom stretnutí o informačnej spoločnosti, ktoré sa má konať v apríli v Írsku. Cieľom partnerstva by malo byť zlepšenie kvality, významu a dôslednosti vzdelávania a odborného vzdelávania vzhľadom na sociálno-ekonomické potreby regiónu, ako aj na zvýšenie miery prístupu a zapojenia najmä u obyvateľstva s vysokou mierou rizika vylúčenia. V súlade s miléniovými rozvojovými cieľmi a prostredníctvom vyváženej podpory rôznych politík by sa mala EÚ a partnerské krajiny zamerať na dosiahnutie troch kľúčových cieľov do roku 2015: odstránenie negramotnosti v regióne; zápis všetkých dievčat a chlapcov do základných škôl; odstránenie nerovnosti medzi mužmi a ženami na všetkých úrovniach vzdelávania vyžadujúce osobitné úsilie najmä na zabezpečenie účasti žien na vzdelávaní na všetkých úrovniach. b) Mobilita vo vyššom vzdelávaní Prostredníctvom euro-stredomorského partnerstva sa od roku 2002 prijalo niekoľko iniciatív v oblasti mobility a akademických kontaktov s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie a povedomie na úrovni formovania sa. Na ministerskej konferencii vo Valencii v roku 2002 Komisia navrhla, a Rada neskôr schválila, rozšírenie programu Tempus pre stredomorských partnerov a širšiu spoluprácu v rámci programu euro-stredomorskej mládeže. Tieto činnosti doplňujú podporu systematických reforiem. V rámci susedskej politiky partneri súhlasili s uskutočňovaním sociálno-kultúrnych vzdelávacích výmenných pobytov. Tieto činnosti doplňujú podporu systematických reforiem. Komisia má v úmysle v roku 2006 posilniť existujúce programy mobility tým, že začne významný program štipendií pre univerzitných študentov, spolufinancovaný Komisiou a hostiteľskými krajinami v rámci euro-stredomorského regiónu. Týmto programom štipendií by sa mali implementovať existujúce nástroje, t. j. prostredníctvom osobitnej príležitosti programu Erasmus Mundus (2004 - 2008) alebo posilňovaním študentskej mobility v programe Tempus. Určitá časť tohto programu bude rezervovaná pre ženy. Komisia takisto navrhne, aby partneri zvážili ponúknuť deťom, ktoré čoskoro ukončia vzdelávanie, možnosť stráviť buď celý akademický rok v inej partnerskej krajine alebo ísť na letný kurz do inej partnerskej krajiny. Podpora medzikultúrneho dialógu medzi mladými ľuďmi by mala pokračovať prostredníctvom výmenných pobytov mladých, dobrovoľných činností a iných neformálnych vzdelávacích aktivít. Na uľahčenie výmenných pobytov ľudí medzi EÚ a partnerskými krajinami by sa mal vypracovať systém uznávania akademických aj odborných kvalifikácií. Aby sa to dosiahlo, mali by partnerské krajiny zvážiť všeobecnú univerzitnú kvalifikáciu v celom regióne, ktorý by bol uznávaný medzinárodne a v EÚ. Vzhľadom na dôraz a ciele susedskej politiky majú stredomorskí partneri záujem na prehlbovaní vedomostí o európskej integrácii. Partneri by mali preto súhlasiť s podporou pokračovania európskych štúdií v akademických inštitúciách stredomorských partnerov. 2.4 Spravodlivosť, bezpečnosť a sloboda, vrátane migrácie a sociálnej integrácie Spolupráca by sa mala v Stredomorí rozšíriť na rozvoj spoločných činností v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Partnerstvo v boji proti bezpečnostným hrozbám ako organizovaný zločin, nezákonné obchodovanie a terorizmus, ako aj revitalizácia procesu vládnutia a rozvoj demokracie, ľudských práv a právneho štátu pomôžu stredomorským partnerom priblížiť sa k EÚ. Prijatie regionálneho rámcového dokumentu vo Valencii a následná implementácia regionálneho programu „spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť “ predstavoval skutočný krok vpred, ktorým sa takisto podnietila spolupráca na bilaterálnej úrovni. Teraz by sa mali realizovať nové programy a činnosti, ktoré majú za cieľ podnecovať reformu a spoluprácu medzi súdnymi systémami, boj proti organizovanému zločinu, drogám a terorizmu a zabezpečenie spoločného prístupu k riadeniu migračných vĺn. Komisia považuje za obzvlášť dôležité asociačné dohody a akčné plány susedstva, najmä vďaka inštitucionálnemu dialógu, ktorý sa realizoval v podvýbore pre „spravodlivosť a bezpečnosť“ a v pracovnej skupine pre „migráciu a sociálne veci.“ Spolupráca medzi správami EÚ a správami stredomorských partnerov sa ukázala byť užitočnou najmä v tejto osobitnej oblasti a mala by sa aj naďalej podporovať. Pilotné projekty sa môžu podporovať prostredníctvom akčných plánov susedstva a nového ENSP. Migrácia a sociálna integrácia je obzvlášť citlivá záležitosť. Takmer 5 miliónov občanov pochádzajúcich z krajín stredomorských partnerov má teraz legálny pobyt na území EÚ. Najviac z nich pochádza z Maroka, Alžírska a Turecka.[4] Demografická situácia EÚ si však vyžaduje, aby sa noví migranti pripojili k pracovnej sile.[5] Partneri by sa mali skôr dohodnúť na strategickejšom prístupe s cieľom optimalizovať výhody z migrácie pre všetkých partnerov, ako sa sústrediť na zníženie migračných tlakov. Takýto prístup by zahŕňal intenzívnejšiu spoluprácu s cieľom zabrániť ľudským tragédiám, ktoré sa dejú v Stredomorí ako výsledok pokusov vstúpiť do EÚ ilegálne. Zabrániť ďalším stratám na životoch je nevyhnutné stanoviť ako prioritu v rámci partnerstva. Asociačné dohody a akčné plány susedstva pomôžu v podpore spoločného riadenia pohybu ľudí (vrátane uľahčenia vízovej povinnosti), ako aj integrácie migrantov. Prostredníctvom niektorých asociačných dohôd sa uľahčil určitý pokrok v oblasti rovnakého zaobchádzania migrujúcich pracovníkov. V úsilí je potrebné pokračovať naďalej, aby sa posilnila integrácia v rámci hostiteľskej krajiny aj prostredníctvom boja proti diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu. Nový ENSP sa môže použiť na podporu pre doplnkový prístup, vrátane cezhraničnej spolupráce medzi partnermi i medzi partnermi a ich susedmi, a môžu sa preskúmať možnosti vytvorenia Euro-stredomorského centra pre štúdium migrácie. Do úvahy by sa mali zobrať všetky aspekty, aj požiadavky arabských partnerov rokovať o boji proti rasizmu a xenofóbii, ako aj štúdia trhov práce v EÚ a partnerských krajinách. Po dôkladnej príprave na úrovni vyšších úradníkov by sa mali najneskôr v roku 2007 stretnúť Euro-stredomorskí ministri sociálnych vecí, spravodlivosti a vnútra, aby sa dohodli na súbore ďalších opatrení na podporu spolupráce v týchto oblastiach. Nemalo by sa zabúdať ani na úlohu miestnych orgánov a občianskej spoločnosti, ktoré sa týmito záležitosťami zaoberajú. 2.5 Terorizmus Hrozby pre bezpečnosť partnerstva sa od roku 1995 významne zvýšili. Nikde to nie je evidentnejšie ako v boji proti terorizmu. V posilnení spolupráce medzi políciou, súdnymi a inými orgánmi, ktorá sa bude naďalej rozvíjať v rámci druhej fázy regionálneho programu sa dosiahol pokrok, ale stále je toho veľa, čo sa musí urobiť, aby sa vybudovala potrebná dôvera na zvýšenie výmeny informácií o hrozbe zo strany organizácií a jednotlivcov. Pri vyrovnaní sa s globálnou hrozbou terorizmu sa bilaterálna spolupráca medzi štátmi ukázala byť nedostatočnou. Od roku 2001 postihli euro-stredomorské krajiny vážne teroristické útoky, ale regionálne rokovania zaoberajúce sa týmto problémom stroskotali na nezhodách o definíciách. Partneri by sa mali dohodnúť na uskutočňovaní paralelných línií väčšej praktickej spolupráce v boji proti terorizmu s plným rešpektovaním ľudských práv a politického dialógu o podstate jeho príčin. Komisia navyše navrhuje, aby euro-stredomorskí partneri začali rokovania o kódexe správania vzhľadom na opatrenia boja proti terorizmu, vrátane aspektov jeho financovania, ako to navrhli arabskí partneri, s cieľom dosiahnuť dohodu do konca roka 2007. Mala by sa posilniť spolupráca na bilaterálnej úrovni a plne implementovať kapitola akčných plánov ESP, ktorá sa týka tejto oblasti. Dôležitý je takisto širší geografický prístup a to zahŕňajúci subsaharské krajiny do plánu spolupráce. Iniciatívy ako zriadenie regionálneho centra proti terorizmu v Alžíri sú preto vítané. 2.6 Zbrane hromadného ničenia a EBOP EÚ pracuje so stredomorskými partnermi na plnení cieľov obsiahnutých v Barcelonskej deklarácii, t.j. vytvoriť zo stredomorského regiónu zónu bez zbraní hromadného ničenia a dosiahnuť, aby všetky krajiny regiónu plne dodržiavali a implementovali svoje medzinárodné záväzky v tejto oblasti. Tieto ciele sú obsiahnuté v asociačných dohodách parafovaných Sýriou a v akčných plánoch susedstva. Komisia víta iniciatívu generálneho tajomníka, Vysokého splnomocnenca zorganizovať na túto tému workshop. Tento workshop sa bude konať v roku 2005. Partneri by sa mali dohodnúť na zabezpečení účinnej spolupráce pri implementácii svojich záväzkov, najmä vzhľadom na vývoz, tranzit a kontroly konečného použitia, ako aj postupy vymáhania. Komisia je pripravená preskúmať vhodnú technickú pomoc v tejto oblasti. Spolupráca v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) by sa mala aj naďalej rozvíjať na regionálnej, subregionálnej alebo bilaterálnej úrovni s cieľom zvýšiť povedomie o príležitostiach spolupráce pri predchádzaní konfliktom a pri činnostiach krízového manažmentu. Blížiaci sa seminár, ktorý sa má konať v júni v Aténach, takúto príležitosť poskytuje. 2.7 Mierový proces na Strednom východe V zhodnotení sa ukazuje, že pokračujúce konflikty sú prekážkou v procese partnerstva. Toto platí najmä v prípade mierového procesu na Strednom východe. Dokument[6] arabských partnerov kladie osobitný dôraz na tento bod. Po nedávnom stretnutí izraelského premiéra a prezidenta Palestínskej samosprávy možno vidieť povzbudivé náznaky pokroku. Barcelonským procesom sa môže prispieť k mierovému procesu aj napriek tomu, že nie je fórom, na ktorom by sa dosiahlo jeho urovnanie. Partneri by mali požadovať väčšie úsilie štvorky (EÚ, Rusko, USA, OSN), ako hlavného rámca mierového procesu na izraelsko-palestínskej línii, a uľahčiť implementáciu cieľov plánu postupu na vytvorenie demokratického palestínskeho štátu, ktorý by žil v mieri a bezpečne vedľa Izraela. Euro-stredomorské partnerstvo by malo trvalo podporovať spoluprácu medzi stranami, najmä v sektoroch priemyslu a hospodárstva, aby sa doplnil politický proces. V kontexte urovnania by mal poskytnúť Európe nástroje na pomoc, ktoré jej pomôžu udržiavať mier potom, ako sa dosiahne a to prostredníctvom charty pre mier a stabilitu a najužšej možnej integrácie všetkých partnerov do európskeho priestoru prostredníctvom susedskej politiky. 2.8 Príspevok k vyriešeniu iných konfliktov EÚ by mala navyše ukázať svoju vôľu pomôcť vyriešiť iné konflikty v regióne, ako napríklad v Západnej Sahare, a tým odstrániť významnú prekážku pre rozvoj ďalšieho integračného procesu v rámci Arabskej Maghrebskej únie. V tomto kontexte už má podpora regionálnej integrácie krajín Maghrebu zo strany EÚ dôležitú úlohu. 2.9 Občianska spoločnosť V tomto kontexte sa môžu s podporou existujúcich regionálnych programov a nadácie Anny Lindh vytvoriť virtuálne siete univerzít v euro-stredomorskom regióne. Nadácia by mala slúžiť na podporu občianskej spoločnosti v tomto procese na prekonávanie zaužívaných spôsobov a nepriateľských postojov založených na ignorácii a pomôcť dosiahnuť skutočné partnerstvo medzi národmi. V súlade s myšlienkou, ktorá bola zahrnutá v Barcelonskej deklarácii, by sa mala navrhnúť regionálna stratégia „proti rasizmu, xenofóbii a netolerancii v rámci nástrojov partnerstva, vrátane nadácie Anny Lindh.“ Vzhľadom na úlohu občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov by sa mala dosiahnuť dohoda o mechanizmoch posilnenia ich účasti na partnerstve. Tieto mechanizmy by sa mohli vytvoriť prostredníctvom participácie skupín občianskej spoločnosti na regionálnej a národnej úrovni pri všeobecných rokovaniach alebo rokovaniach o konkrétnom sektore s cieľom dať im príležitosť vyjadriť svoje názory úplne a účinne na všetky otázky, ktoré sa týkajú partnerstva. Čo sa týka implementácie asociačných dohôd a Európskej susedskej politiky, malo by sa dohodnúť na organizovaní pravidelných prípravných stretnutí s organizáciami občianskej spoločnosti pred každým stretnutím Podvýboru pre ľudské práva a demokratizáciu, ako aj po ňom. Rovnosť príležitostí medzi mužmi a ženami je prierezovou otázkou, ktorá zasahuje do ľudského a hospodárskeho vývoja. Bolo by prospešné zorganizovať euro-stredomorskú konferenciu zástupcov vlád a občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť povedomie o dôležitosti tejto otázky a urobiť praktické kroky na zlepšenie situácie. Táto konferencia by sa mala konať v roku 2006 a mali by sa na nej navrhnúť konkrétne návrhy pre budúcnosť, ktorých výsledky sú dosiahnuteľné prostredníctvom susedskej politiky a jej finančného nástroja. Rok 2005 je takisto 10. výročím Pekinskej deklarácie a akčnej platformy o právach žien a obidve euro-stredomorské stretnutia by mali vyzdvihnúť dôležitosť, ktorú Barcelonský proces pripisuje posilneniu postavenia žien. Komisia sa plne zapája do arabského medzinárodného fóra žien a jeho úsilia dosiahnuť pokrok v tejto oblasti a navrhuje vytvoriť sieť ženských vedúcich pracovníčok z oblasti podnikania, umenia, politiky a občianskej spoločnosti v celom regióne. 3. ČASOVÝ HARMONOGRAM KľÚčOVÝCH INICIATÍV Na základe uvedeného Komisia odporúča, aby sa na ministerských stretnutiach v Luxemburgu a Barcelone tento rok dospelo k dohode o týchto iniciatívach pre budúcnosť partnerstva: 2005 | Euro-stredomorskí partneri by mali na dobrovoľnom základe začať rokovať o liberalizácii služieb a usadení sa. Na tento účel predloží Komisia na schválenie Rade usmernenia pre rokovanie. Euro-stredomorskí partneri by sa mali dohodnúť na pláne postupu pre liberalizáciu poľnohospodárstva, vrátane spracovaných poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov rybolovu. Komisia predloží usmernenia pre rokovanie na schválenie Rade, aby sa začali rokovania s partnerskými krajinami. Euro-stredomorské krajiny budú postupne implementovať paneurópsko-stredomorský protokol o pôvode. | Zorganizovať v roku 2005 workshop o zbraniach hromadného ničenia. | Do konca roka by sa malo konať za účasti EIB stretnutie euro-stredomorských ministrov dopravy, aby sa schválila regionálna sieť dopravnej infraštruktúry prepojená na transeurópsku dopravnú sieť a dohodli priority spolupráce v oblasti euro-stredomorskej dopravy na niekoľko ďalších rokov. V Rabate sa bude konať konferencia ministrov o hospodárskych a finančných záležitostiach. | 2006 | Bude sa konať euro-stredomorská konferencia o ľudských právach a demokratizácii pripravená na subregionálnej úrovni. | Mala by sa zintenzívniť aproximácia v oblasti technických predpisov, noriem a postupov osvedčovania, aby sa pripravila pôda pre rokovania o dohodách o zhodnotení súladu (ACAAs). | Mala by sa konať euro-stredomorská konferencia o rovnosti pohlaví za účasti zástupcov vlád, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Konferencia by sa mala sústrediť na porovnanie najlepších postupov v rámci regiónu, aby sa zviditeľnila úloha žien v spoločnosti a ich príspevok k ľudskému rozvoju. | Prijatie časového harmonogramu s konkrétnymi opatreniami na dôkladné očistenie Stredozemného mora do roku 2020. | S ohľadom na skúsenosť s finančným nástrojom FEMIP a na základe konzultácií s partnerskými krajinami zhodnotí Komisia do konca roka možnosť založenia Euro-stredomorskej rozvojovej banky. Komisia bude iniciovať program štipendií pre študentov buď v rámci existujúceho programu Erasmus Mundus alebo posilňovaním činností na zvýšenie mobility v programe Tempus. | Euro-stredomorské stretnutie ministrov energetiky by sa malo konať s cieľom postúpiť v subregionálnej integrácii energetických trhov a infraštruktúr. | 2007 | Euro-stredomorskí partneri by mali do konca roka dosiahnuť dohodu o kódexe správania v oblasti opatrení na boj proti terorizmu. | Mala by sa konať euro-stredomorská konferencia ministrov spravodlivosti a vnútra, s účasťou miestnych orgánov s cieľom prerokovať riadenie migračných vĺn a sociálnu integráciu. | Mal by sa stanoviť implementačný regionálny program na rozvoj vidieka a optimalizáciu kvalitnej výroby. | Po rokovaní s partnerskými krajinami by sa malo o 50 % národných a regionálnych orientačných programov zvýšiť percento určené na bilaterálnu spoluprácu v sektore vzdelávania. Svoju platnosť nadobudne nástroj demokracie. | 2010 | Všetky dohody o voľnom obchode juh - juh, vrátane dohôd o usadení sa, ako aj poľnohospodárstva, by sa mali uzavrieť a implementovať do konca roka. | Dokončenie euro-stredomorských energetických trhov, trhov s plynom a prepojenia infraštruktúry. | - [1] Dohody sú v platnosti s Marokom, Tuniskom, Egyptom, Jordánskom, Izraelom, Palestínskou samosprávou a Libanonom. Dohoda s Alžírskom bola podpísaná a je v procese ratifikácie. Dohoda so Sýrou bola parafovaná. [2] Agadirská dohoda o zóne voľného obchodu juh - juh bola uzatvorená medzi Marokom, Tuniskom, Egyptom a Jordánskom. [3] Oživenie aktivít EÚ v oblasti ľudských práv a demokratizácie so stredomorskými partnermi (KOM(2003)294). [4] Údaje z ročnej správy o azyle a migrácii (2001) sú prístupné online http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/asylum/statistical/doc_annual_report_2001_en.htm Je potrebné poznamenať, že tento údaj sa týka iba držiteľov občianstva v tretej krajine a nezahŕňa bývalých občanov tretích krajín zo stredomorských krajín, ktorí boli naturalizovaní a získali občianstvo hostiteľskej krajiny. [5] Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie – KOM (2004) 811 konečná verzia. [6] Arabskí partneri z Barcelonského procesu vydali 31. januára dokument o „Arabskom príspevku k zhodnoteniu a rozšíreniu Barcelonského procesu.“ (Elements of the Arab contribution to the evaluation and enhancement of the Barcelona Process).