[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 10.1.2007 KOM(2006) 835 konečné znenie SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní rozhodnutia Rady 1999/784/ES z 22. novembra 1999 o účasti Spoločenstva v Európskom audiovizuálnom informačnom úrade, zmeneného a doplneného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2239/2004/ES[SEK(2006) 1806] OBSAH Predslov 3 I. Úvod 4 II. Účasť Spoločenstva 4 III. Vykonávanie rozhodnutia Rady 5 3.1. Oficiálne potvrdenie účasti 5 3.2. Finančné príspevky Spoločenstva 6 IV. Činnosť informačného úradu 7 4.1. Trhová a finančná oblasť 7 4.2. Právna oblasť 7 4.3 Európska platforma regulačných orgánov (EPRA) 8 V. Šírenie informácií o práci informačného úradu 8 5.1. Trhová a finančná oblasť 8 5.2. Právna oblasť 9 5.3. Internet 9 5.4. Ďalšie činnosti šírenia informácií a konferencie 10 VI. Závery 10 PREDSLOV 1. Táto správa sa vzťahuje na vykonávanie rozhodnutia Rady 1999/784/ES[1] o účasti Spoločenstva v Európskom audiovizuálnom informačnom úrade, zmeneného a doplneného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2239/2004/ES[2]. Ide o konečnú správu stanovenú v článku 4 rozhodnutia Rady. Opisujú sa v nej bilaterálne vzťahy medzi Komisiou a informačným úradom a objasňujú sa hlavné činnosti, ktoré informačný úrad vykonáva od roku 1999. 2. V kapitole II sa pripomínajú dôvody účasti Spoločenstva v informačnom úrade. 3. V kapitole III správy sú zhrnuté hlavné právne akty týkajúce sa členstva Spoločenstva a uvádza sa stručná finančná správa. 4. V kapitole IV sa uvádza prehľad celkovej aktivity informačného úradu od konca roka 1999 do polovice roka 2006. Hlavnými skúmanými oblasťami sú trhové/finančné a právne záležitosti. 5. V kapitole V sa hodnotí šírenie informácií, ktoré informačný úrad zhromaždil a analyzoval, medzi hlavné profesionálne kategórie. 6. V kapitole VI sa uvádza celkové hodnotenie účasti Spoločenstva v súvislosti s cieľmi stanovenými v roku 1999 a implementácia bilaterálnych vzťahov medzi Komisiou a informačným úradom. I. Úvod Táto správa venuje pozornosť vykonávaniu rozhodnutia Rady 1999/784/ES o účasti Spoločenstva v Európskom audiovizuálnom informačnom úrade. Informuje o bilaterálnych vzťahoch Komisie s informačným úradom a o hlavných činnostiach informačného úradu, ktorými reaguje na informačné požiadavky odvetvia a orgánov verejnej moci. Správa sa vzťahuje na obdobie od konca roku 1999, od prijatia rozhodnutia Rady, do novembra 2006. II. Účasť Spoločenstva Rada Európy zriadila informačný úrad v decembri 1992 na začiatočné obdobie troch rokov[3] a v marci 1997 potvrdila pokračovanie informačného úradu na neurčité obdobie[4]. Právnym základom účasti Spoločenstva v informačnom úrade je článok 157 ods. 3 Zmluvy (predtým článok 130). Tento článok sa vzťahuje na činnosť Spoločenstva zameranú na pomoc priemyselným sektorom pri prispôsobovaní sa štrukturálnym zmenám, na podporu rozvoja podnikov, najmä MSP, stimuláciu spolupráce medzi podnikmi a na podporu lepšieho využívania výskumu a vývoja a politík inovácií. V súlade s týmito cieľmi bolo rozhodnutie Spoločenstva plne sa zúčastňovať na práci informačného úradu prospešné pre poskytovanie veľmi potrebných podrobných informácií európskemu audiovizuálnemu priemyslu v oblastiach ako marketing, financie, právne predpisy a prax. Informačný úrad sa osvedčil ako veľmi účinný pri rýchlom riešení požiadaviek na informácie a pri verejnom šírení týchto informácií, najmä v reakcii na požiadavky malých a stredných podnikov. Práca informačného úradu predstavuje ďalej cenný zdroj pre priemysel EÚ, keďže zahŕňa veľký počet krajín vrátane kandidátskych krajín, ako aj EHP a väčšinu ostatných európskych štátov. K polovici roka 2006 mal informačný úrad 37 členov: 36 krajín[5] a Spoločenstvo. Veľké množstvo informácií sprístupnených informačným úradom a jeho schopnosť poskytovať výskum „na mieru“ sú dôležité nielen pre priemysel, ale ako sa ukázalo, aj pre tvorcov politiky na úrovni jednotlivých krajín, ako aj Spoločenstva. Informačný úrad nie je jediným zdrojom štatistických informácií o audiovizuálnom sektore. Štatistické informácie na úrovni EÚ poskytoval najmä Eurostat, a to od roku 1999[6]. Experti informačného úradu a Eurostatu organizovali pravidelné stretnutia s cieľom zabrániť zdvojeniu práce v oblastiach, ktoré patria do právomoci obidvoch inštitúcií, najmä v oblasti štatistiky trhu. III. VYKONÁVANIE ROZHODNUTIA RADY V článku 1 rozhodnutia Rady sa stanovuje, že Spoločenstvo je členom Európskeho audiovizuálneho informačného úradu, čiastočnej dohody Rady Európy. V článku 2 rozhodnutia sa stanovuje, že Komisia zastupuje Spoločenstvo vo vzťahoch s informačným úradom. V článku 5 sa pôvodne stanovovalo, že účasť Spoločenstva bude trvať do konca roku 2004. To sa však zmenilo rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2239/2004/ES, ktorým sa účasť predlžuje do konca roka 2006. 3.1. Oficiálne potvrdenie účasti Na začiatku roku 2000 začala Komisia rokovania s Radou Európy a informačným úradom s cieľom uplatňovať rozhodnutie Rady. Hlavné prerokúvané body sa týkali foriem účasti Spoločenstva v informačnom úrade. Bolo potrebné vyriešiť dva problémy. Po prvé, Spoločenstvo nie je členom orgánu Audiovizuálna Eureka, na rozdiel od všetkých ostatných členov. Po druhé, členstvo si vyžadovalo prispôsobiť niektoré osobitné finančné požiadavky Komisie, týkajúce sa najmä smerovania nevyužitých finančných prostriedkov a povinností v prípade vystúpenia z informačného úradu. Rada Európy v septembri 2000 zmenila a doplnila stanovy a finančné riadenie informačného úradu s cieľom prispôsobiť sa požiadavkám Komisie.[7] Komisia na základe uznesenia Rady Európy oprávnila[8] pani Viviane Redingovú ako členku Komisie zodpovednú za audiovizuálnu politiku, aby oficiálne potvrdila účasť Spoločenstva v Európskom audiovizuálnom informačnom úrade na základe dohody vo forme výmeny listov s generálnym tajomníkom Rady Európy. Výmena listov v novembri 2000 obsahovala doložku o preskúmaní vzťahujúcu sa na obdobie po roku 2004, vzhľadom na to, že rozhodnutie Rady 1999/784/ES bolo platné len do 31. decembra 2004. Na zahrnutie rokov 2005 a 2006 preto Komisia opäť formálne poverila[9] pani Redingovú, aby oficiálne potvrdila účasť Spoločenstva v Európskom audiovizuálnom informačnom úrade na ďalšie dvojročné obdobie. Táto dohoda mala formu ďalšej výmeny listov s Radou Európy v júli a septembri 2005. Na obdobie nad rámec platnosti rozhodnutia č. 2239/2004/ES, t. j. po 31. decembri 2006, bola opäť zahrnutá doložka o preskúmaní. K obidvom výmenám listov bolo pripojené „memorandum o porozumení“ (MoP). Stanovili sa v ňom niektoré osobitné podmienky pre ročné finančné záväzky Komisie. Komisia a informačný úrad ročne aktualizovali a schválili dve následné verzie tohto dokumentu. 3.2. Finančné príspevky Spoločenstva Vo finančnom výkaze pripojenom k návrhu rozhodnutia 1999/784/ES sa stanovuje celkový prísľub a platobné rozpočtové prostriedky vo výške 1 325 000 EUR na šesťročné obdobie, s maximálnou sumou 235 000 EUR na rok 2004. Finančným výkazom pripojeným k návrhu rozhodnutia č. 2239/2004/ES sa maximálna suma na rok 2004 preniesla aj na roky 2005 a 2006. Z dôvodu zdĺhavých rokovaní sa mohlo členstvo Spoločenstva oficiálne schváliť až v novembri 2000, asi rok po prijatí rozhodnutia Rady. S cieľom zabrániť, aby sa počas tohto obdobia prerušila spolupráca s informačným úradom, Komisia preto uzatvorila 31. januára 2000 grantovú dohodu s informačným úradom v celkovej sume, ktorá sa rovná teoretickému zákonnému príspevku a neprevyšuje sumu uvedenú na rok 1999 vo finančnom výkaze pripojenom k návrhu rozhodnutia Rady. Ustanovenia tejto dohody o grante boli v súlade s ustanoveniami finančného nariadenia Komisie týkajúceho sa grantov. Táto schéma je odlišná od charakteristiky memoranda o porozumení, keďže podľa MoP nie je suma ročného finančného príspevku priamo spojená so skutočnými nákladmi vynaloženými v tom istom roku, ale je pevná, a preplatok sa odpočíta od príspevku na nasledujúci rok. Uplatňovanie finančného mechanizmu dohody o grante viedlo k platbe príspevku v sume o 8 528 EUR nižšej ako maximálna stanovená suma. Informačný úrad požiadal Komisiu, aby zaplatila plnú sumu. Komisia vždy namietala proti tejto žiadosti s tvrdením, že splnila všetky svoje finančné povinnosti podľa dohody o grante. Po analýze vykonanej komisiou expertov v novembri 2002 výkonný výbor informačného úradu jednomyseľne rozhodol upustiť od tohto nároku voči Komisii. V dôsledku vývoja dodatočných príjmov informačného úradu iných ako príspevky členov boli prísľuby a platby v rokoch 1999 až 2006 trvalo nižšie v nominálnom aj percentuálnom vyjadrení ako sumy stanovené v návrhoch rozhodnutí Komisie z roku 1999 a 2004. Hodnoty: EUR |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | |Maximálne prísľuby |200 000 |215 000 |220 000 |225 000 |230 000 |235 000 |235 000 |235 000 | |Skutočné prísľuby |198 184 |200 000 |219 945 |219 822 |220 080 |221 154 |232 150 |234 999 | |Skutočné platby |189 656 |200 000 |219 945 |219 822 |220 079 |221 154 |232 150 |234 999 | |Maximálny podiel |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % | |Skutočný podiel |9,68 % |10,04 % |10,89 % |9,66 % |9,81% |9,68 % |8,96 % |9,52 % | | IV. Činnosť informačného úradu Podľa stanov informačného úradu „cieľom Európskeho audiovizuálneho informačného úradu je zlepšovať prenos informácií v audiovizuálnom priemysle, podporovať jasnejší prehľad o trhu a väčšiu transparentnosť. Informačný úrad venuje pritom osobitnú pozornosť zabezpečeniu spoľahlivosti, kompatibility a porovnateľnosti informácií “. Informačný úrad pri plnení svojich právomocí rozvíjal činnosť v dvoch hlavných smeroch: uverejňovanie ročných štatistických prehľadov o audiovizuálnych trhoch a uverejňovanie pravidelných právnych spravodajcov. Pri rôznych príležitostiach ďalej vyšli viaceré štúdie a publikácie ad hoc. 4.1. Trhová a finančná oblasť Informačný úrad sa sústredil na zhromažďovanie a analýzu štatistických a ekonomických informácií o rôznych segmentoch audiovizuálneho trhu, finančnú situáciu spoločností zapojených do audiovizuálnych činností a na verejné dotácie v oblasti filmov a audiovizuálnych diel. Osobitná pozornosť sa venovala problémom spôsobeným nástupom nových technológií a potrebe zlepšiť transparentnosť európskych audiovizuálnych trhov. Publikácie, napríklad ročenka ( Yearbook ), FOCUS a viaceré ad hoc správy, obsahovali širokú škálu informácií s cieľom podporiť prácu mnohých prevádzkovateľov, profesionálnych kategórií a verejných správ. Navyše vznikli bezplatné online služby poskytujúce podrobnejšie užitočné informácie, predovšetkým pre MSP: databáza LUMIERE o prístupe k filmom, databáza KORDA o verejnom financovaní, adresár PERSKY poskytujúci systematické zoznamy liniek na internetové stránky tisícov televíznych kanálov a zdrojov informácií o národných televíznych trhoch. Informačný úrad na zabezpečení týchto úloh pracoval s rôznymi špecializovanými sieťami poskytovateľov údajov vrátane národných filmových agentúr, profesionálnych organizácií, národných štatistických úradov, odborných časopisov a spoločností pôsobiacich v oblasti prieskumu trhu. 4.2. Právna oblasť Medzi témy, ktorým sa informačný úrad venoval, patrí digitalizácia médií a elektronických komunikácií, konvergencia a globalizácia a ich vplyv na oblasti ako ľudské práva a ekonomické slobody, kultúrne ciele a dedičstvo, autorské právo, trestné právo, obchodné právo, reklama, ochrana spotrebiteľa, voľný prístup k informáciám, štátna podpora a programy pomoci EÚ, daňové schémy, transparentnosť, vzdelanie atď. Informačný úrad vybudoval sieť vnútroštátnych korešpondentov a akademických inštitúcií s cieľom poskytovať celému audiovizuálnemu priemyslu, ako aj zákonodarcom a verejným správam členských krajín komplexné aktuálne informácie a analýzy. Okrem toho udržiaval pravidelné kontakty so zákonodarcami, regulačnými orgánmi a inými nadnárodnými organizáciami. Osobitnú pozornosť venoval vytvoreniu externej siete zabezpečujúcej primerané schopnosti v oblasti prekladov (vrátane odbornej prípravy korektorov). Rozhodujúcou otázkou pre oblasť rozmanitých kultúr a mnohých jazykov je audiovizuálny zákon. 4.3 Európska platforma regulačných orgánov (EPRA) Od začiatku roku 2006 informačný úrad hostil sekretariát EPRA. Osobitná dohoda s týmto orgánom bola podpísaná 30. novembra 2005 po schválení výkonnou radou informačného úradu v júni 2005. Náklady na sekretariát EPRA sa evidujú v rozpočte informačného úradu, ale sú úplne financované samotnou EPRA. V. Šírenie informácií o práci informačného úradu Hlavnými cieľmi produktov a služieb informačného úradu sú tri skupiny aktérov: - kľúčový priemysel (film, rozhlas, video/DVD a multimédiá), ako aj susediace segmenty (napr. telekomunikácie), - sektor služieb kľúčového priemyslu (poradcovia, právnici, finančné služby, špecializovaná tlač atď.), - vnútroštátni, európski a medzinárodní tvorcovia politiky, orgány verejnej moci a sektor verejných služieb všeobecne (ministerstvá, audiovizuálne rady, orgány zodpovedné za financovanie z verejných zdrojov, medzinárodné organizácie atď.). Informačný úrad je podľa svojich stanov povinný účtovať užívateľom poplatky za svoje služby, ale je tiež povinný, ako verejnoprospešná organizácia, poskytovať svojim členom a cieľovým skupinám komplexné bezplatné služby. 5.1. Trhová a finančná oblasť Ročenka ( Yearbook ) je hlavná štatistická publikácia informačného úradu, ktorá sa uverejňuje každoročne od roku 1994. Počas obdobia rokov 2002 – 2005 ročenku tvorilo 5 zväzkov. (1. Ekonomika rozhlasového a televízneho priemyslu v Európe; 2. Domáce audiovizuálne zariadenia – transmisia – televízni diváci; 3. Film a domáce video; 4. Multimédiá a nové technológie; 5. Televízne kanály – produkcia a distribúcia programov.) V roku 2006 boli uverejnené 3 zväzky (1. Televízna scéna v 36 európskych krajinách; 2. Vývoj televízie v Európe; 3. Film a video). Ročenka je na základe predplatného dostupná v elektronickom formáte. Táto metóda umožňuje používateľom získať prístup k informáciám pred vydaním tlačeného vydania ročenky, navyše s možnosťou prístupu k informáciám vo formáte Excelu. FOCUS – Trends of the World Film Market (Trendy svetového filmového trhu) sa uverejňuje každoročne v máji pri príležitosti filmového trhu v Cannes. Táto publikácia poskytuje aktuálnu analýzu vzťahujúcu sa na vývoj nielen v Európe, ale aj v iných častiach sveta. V súčasnosti sa všeobecne považuje za spoľahlivý a užívateľsky príjemný informačný nástroj. Informačný úrad uverejňuje ďalej ad hoc správy o špecifických témach. Uverejňujú sa buď ako tlačené publikácie, alebo sa sprístupňujú online. Niektoré sú priamo vypracované expertmi a analytikmi informačného úradu, kým iné sú objednané od externých expertov. 5.2. Právna oblasť Od roku 1999 informačný úrad trvale rozširoval právne informácie zhromažďované, spracúvané a šírené prostredníctvom rôznych publikácií pod spoločným označením „Iris“. Bulletin IRIS (IRIS newsletter), ktorý sa začal vydávať v roku 1995, vychádza desaťkrát ročne. Je dostupný aj online. V priebehu rokov bolo uverejnených viac ako 3 600 článkov týkajúcich sa právnych predpisov, súdnych rozhodnutí, správnych rozhodnutí a politických dokumentov. Bulletin pokrýva činnosť 56 rôznych krajín a všetkých hlavných nadnárodných organizácií. IRIS plus vychádza od roku 2001. Predstavuje tematický doplnok pripojený ku každému druhému vydaniu Bulletinu IRIS. Sústreďuje sa na aktuálne otázky medzinárodného významu a porovnáva, ako sa jednotlivé otázky riešia v právnych systémoch rôznych krajín. Do rámca IRIS plus spadajú otázky od autorského práva cez financovanie filmu štátom, konvergenciu, klasické rozhlasové a televízne vysielanie až po nové médiá a ľudské práva. IRIS špeciál predstavuje významné publikácie v rozsahu 50 až 150 strán, v ktorých sa uvádzajú podrobné informácie o uplatniteľných právnych rámcoch (európske a vnútroštátne právne predpisy), ako aj príklady modelov regulácie. Pri mnohých príležitostiach prinášal IRIS špeciál na porovnanie informácie aj o regulačnej štruktúre Spojených štátov. IRIS špeciál začal vychádzať v roku 1999 ako právny poradca pre audiovizuálne médiá v Európe. Odvtedy vyšlo ďalších osem publikácií. Posledný IRIS špeciál obsahuje prácu na tému Uplatňovanie regulácie cezhraničných audiovizuálnych mediálnych služieb; vyšiel koncom roku 2006. 5.3. Internet Informačný úrad udržiava na svojej internetovej stránke dve voľne prístupné ekonomické a finančné databázy a online adresár. Od roku 1996 poskytuje databáza LUMIERE podrobné informácie o ročných prístupových právach ku všetkým filmom s komerčným uvedením na trh v každej z 27 európskych krajín, ktoré pokrýva. V LUMIERE je zahrnutých viac ako 15 000 filmov. Táto databáza predstavuje výkonný nástroj štatistickej analýzy (podiely na trhu, analýza podľa žánrov atď.), čo z nej robí účinný zdroj informácií pre profesionálov. Databáza KORDA poskytuje komplexné informácie o približne 600 schémach podpory poskytovaných viac ako 200 európskymi orgánmi zaoberajúcimi sa financovaním z verejných zdrojov. Adresár PERSKY poskytuje systematické linky na internetové stránky všetkých TV kanálov existujúcich v 36 členských štátoch informačného úradu, ako aj linky na regulačné orgány v oblasti vysielania, zdroje informácií a národné štúdie. Od roku 2003 poskytuje informačný úrad bezplatný prístup k právnej databáze s názvom IRIS Merlin, ktorá obsahuje takmer 4 000 článkov a viac ako 4 200 citovaných dokumentov (zákony, vyhlášky, súdne konania atď.). Databáza IRIS Merlin má osobitnú funkciu vyhľadávania a filtrovania, a nielenže je zostavená z článkov z Bulletinu IRIS, ale obsahuje aj články osobitne napísané pre túto databázu (napríklad zbierku dohôd o koprodukcii, uverejnenú v roku 2005). Na internetovom portáli informačného úradu je k dispozícii aj mnoho článkov s právnou tématikou, napríklad správy o krajinách (napr. Rusku, Turecku a Švajčiarsku) alebo o iných osobitných témach, ako aj tabuľky s prehľadmi o stave podpisu a ratifikácie európskych dohovorov spolu s ďalšími medzinárodnými dohodami a národnými zoznamami týkajúcimi sa udalostí veľkej dôležitosti pre spoločnosť. 5.4. Ďalšie činnosti šírenia informácií a konferencie Informačný úrad spoluorganizoval v ostatných siedmich rokoch jedenásť seminárov v právnej oblasti. Posledný seminár, konaný v novembri 2006, sa sústredil na Budúcnosť širokopásmového videa . Každý seminár je zachytený v osobitnej publikácii IRIS. Informačný úrad ďalej pravidelne prispieva ku konferenciám, seminárom a podobným udalostiam organizovaným inými inštitúciami, členskými štátmi EÚ a filmovým trhom v Cannes. Informačný úrad na účely kontaktovania členov rôznych sietí, medzinárodnej tlače a súčasných a potenciálnych zákazníkov zriadil v roku 2003 kontaktnú databázu Oriel. VI. ZÁVERY Pozitívne hodnotenie vzťahov medzi Spoločenstvom a informačným úradom vyjadrené v predbežnej správe Komisie z roku 2002[10] o účasti Spoločenstva v informačnom úrade možno s určitosťou potvrdiť. Úspech publikácií a databáz ako Yearbook, Iris a Lumière vyzdvihli informačný úrad na pozíciu, vďaka ktorej ho aktéri rôznych segmentov audiovizuálneho priemyslu na trhu, ako aj orgány verejnej moci na úrovni jednotlivých krajín aj Spoločenstva považujú za hlavný zdroj ekonomických a právnych informácií. Informačný úrad okrem pravidelne vydávaných publikácií a online databáz bol schopný zverejňovať presné analýzy, ktoré by ťažko za také primerané ceny zabezpečil priemysel alebo, vzhľadom na výšku členského poplatku, účastnícke verejné inštitúcie. Schopnosť informačného úradu vytvoriť a udržiavať účinné siete vedeckých partnerov patrí medzi najcennejšie aktíva tejto inštitúcie a ukázala sa ako podstatná pre pokračujúce poskytovanie vysoko diverzifikovaných údajov pre hospodársku a právnu analýzu informačného úradu v priebehu rokov. Informačný úrad zasa poskytol audiovizuálnemu sektoru, a najmä malým a stredným podnikom, komplexné nástroje, ktoré poskytujú jasnejší pohľad na trhy a právny/regulačný rámec. Na pokračovanie podpory činností informačného úradu Komisia navrhla, aby účasť Spoločenstva v informačnom úrade pokračovala do roku 2013 v rámci nového programu Media 2007.[11] [1] Ú. v. ES L 307, 2.12.1999, s. 61. [2] Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 1. [3] Uznesenie (92) 70 Výboru ministrov prijaté 15. decembra 1992. [4] Uznesenie (97) 4 Výboru ministrov prijaté 20. marca 1997. [5] Členmi informačného úradu je 25 členských štátov Spoločenstva a Albánsko, Bulharsko, Chorvátsko, Island, Lichtenštajnsko, Nórsko, Rumunsko, Ruská federácia, Švajčiarsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Turecko. [6] Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o audiovizuálnej štatistike. KOM(2004)504 konečné znenie zo 16. 7. 2004. [7] Uznesenie (2000) 7 Výboru ministrov prijaté 21. septembra 2000. [8] Rozhodnutie K(2000) 3308, 15.11.2000, neuverejnené. [9] Rozhodnutie K(2005) 1989, 5.7.2005, neuverejnené. [10] KOM(2002) 619 konečné znenie. [11] KOM(2004) 470 konečné znenie.