SK Úradný vestník Európskej únie C 218/59

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dobrovoľnej účasti organizácií v systéme Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS)“

KOM(2008) 402 v konečnom znení – 2008/0154 (COD)

2009/C 218/13

Rada sa 11. septembra 2008 rozhodla podľa článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dobrovoľnej účasti organizácií v systéme Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS)“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. januára 2009. Spravodajcom bol pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 451. plenárnom zasadnutí 25. a 26. februára 2009 (schôdza z 25. februára) prijal 166 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV vníma revíziu systému Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) ako kľúčovú príležitosť poskytnúť dobrovoľnému systému Spoločenstva nový podnet, aby sa raz a navždy stanovil ako meradlo špičkovosti a ako komunikačný a marketingový nástroj organizácií s ohľadom na výrobu či životné cykly výrobkov, plne integrovaný do ostatných nástrojov environmentálnej politiky.

1.2 EHSV sa domnieva, že navrhované právne predpisy sú stále príliš komplexné a že je potrebné ďalšie kreatívne úsilie na vytvorenie nevyhnutných podmienok na to, aby trh uznal výnimočný environmentálny prínos EMAS, ako aj výhody a zaťaženie primerané jeho účelu, najmä pre menšie organizácie a podniky, a zároveň aby získal plnú medzinárodnú platnosť tým, že sa zjednodušia postupy a znížia administratívne a technické náklady, ktoré sú ešte stále príliš vysoké.

1.3 EHSV je preto presvedčený, že by na úrovni Spoločenstva bolo významným pokrokom uvedomiť si záväzky a zaťaženia individuálneho užívateľa, ktoré vychádzajú z uplatňovania rozličných pravidiel týkajúcich sa ochrany životného prostredia, a možné prínosy a daňové úľavy vyplývajúce z prijatia EMAS.

1.3.1 Takisto je dôležité, aby verejné orgány s rozhodovacími a kontrolnými právomocami zvyšovali informovanosť o tejto problematike.

1.4 Výbor pokladá za zásadné podnecovať najmä malé organizácie k účasti na EMAS, a to poskytovaním ľahšieho prístupu k dostupnému financovaniu, informáciám a k verejným inštitúciám, ako aj vytvorením resp. presadzovaním opatrení technickej pomoci, zjednodušovaním postupov a mechanizmov, znižovaním technických nákladov a zaťažení pri registrácii a riadení.

1.5 EHSV sa nazdáva, že EMAS by sa mal stať skutočným „meradlom špičkovosti“ a zárukou environmentálnej kvality, čo by malo výraznejšie zvýšiť hodnotu výrobkov, pričom treba patrične zohľadniť súvisiace právne predpisy týkajúce sa environmentálnej značky Spoločenstva.

1.6 EHSV dôrazne podporuje jasné prevzatie individuálnej zodpovednosti organizáciou alebo podnikom, keď sa dobrovoľne zúčastňuje na EMAS a zaväzuje sa podrobiť požiadavkám a kontrolám s účasťou všetkých zamestnancov, a využívať všetky z toho vyplývajúce výhody. Je preto proti akejkoľvek forme kolektívnej zodpovednosti, kde má zodpovednosť jeden subjekt v mene alebo v zastúpení ostatných, zatiaľ čo treba podporovať zoskupenia a siete, najmä cezhraničné, na presadzovanie a uľahčenie zavádzania EMAS.

1.7 EHSV zdôrazňuje, že na stimulovanie EMAS je potrebné pretrvávajúce a systematické zapojenie zainteresovaných strán na regionálnej a národnej úrovni a na úrovni Spoločenstva ako nevyhnutný predpoklad dosiahnutia všetkých environmentálnych cieľov, s jasne definovanými proaktívnymi, a nie represívnymi zámermi.

1.8 EHSV víta, že Komisia uznala niekoľko kľúčových ukazovateľov, ktoré sa týkajú faktorov ako napríklad:

— účinnosť a úspora energie,

— využívanie a ochrana pôdy,

— voda a vzduch,

— emisie,

— spracovanie odpadov,

— zachovanie biodiverzity,

ktoré sa majú aktivovať s posilneným, ale užívateľsky priaznivým systémom s nákladovo úsporným predkladaním správ o životnom prostredí.

1.8.1 EHSV je presvedčený, že keby sa stanovili pravidlá na zjednodušenie administratívnych postupov pre organizácie, členské štáty by sa mohli požiadať, aby sídla s certifikáciou EMAS oslobodili od ďalších predpisov v environmentálnej oblasti, ktoré sa stále vyžadujú dodatočne k vyhláseniu o EMAS, niekedy kvôli zbytočnému obťažovaniu či kvôli inštitučnej nepružnosti.

1.8.2 Keďže v postupoch ustanovených pre certifikáciu EMAS sa zabezpečuje šetrnejšie zaobchádzanie so životným prostredím vo všetkých ohľadoch, poplatky za registráciu certifikácie EMAS by sa mali zrušiť, najmä pre organizácie pôsobiace v oblastiach so značným negatívnym vplyvom na životné prostredie (1), t. j. kde výrobný a priemyselný reťazec využívajú životné prostredie vo zvýšenej miere.

1.9 EHSV považuje za dôležité, aby sa EMAS lepšie propagoval a viac podporoval na úrovni Spoločenstva čerpaním z rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) (2) a zo zdrojov EIB a štrukturálnych fondov, a na úrovni členských štátov verejným obstarávaním, daňovými úľavami, znížením poplatkov za registráciu a obnovu ochranných známok a oslobodením reinvestovaných ziskov od zdanenia.

1.10 EHSV požaduje užšie prepojenie medzi navrhovanými právnymi predpismi a všetkými nástrojmi a pravidlami environmentálnej politiky, s ktorými právne predpisy musia spoluexistovať a byť koordinované, aby sa predchádzalo ich prekrývaniu a zdvojovaniu.

1.11 EHSV je pevne presvedčený, že ak sa certifikácia EMAS rozšíri a bude sa môcť opierať o svoj imidž a náplň poukazujúce na výnimočnosť, môže podstatne prispieť k:

— zvýšeniu informovanosti pracovníkov, podnikateľov aj širokej verejnosti o problematike životného prostredia,

— ovplyvneniu udržateľnej výroby,

— podpore udržateľného obchodu,

— rozširovaniu udržateľnej spotreby.

1.12 EHSV v tejto súvislosti pokladá za dôležité vyzdvihnúť úlohu podnikov zaregistrovaných v EMAS pri propagácii a začleňovaní tohto systému do zákazníckeho a dodávateľského reťazca v rámci jednotného európskeho trhu, čo vytvára priaznivé prostredie na šírenie kultúry a praxe v zmysle udržateľného rozvoja.

1.13 Výbor vyzdvihuje význam certifikácie EMAS, ktorú začal uplatňovať na svoje nehnuteľnosti, a nabáda ostatné európske inštitúcie, aby nasledovali jeho príklad a boli vzorom v tejto oblasti.

2. Úvod

2.1 Rozvoj dobrovoľných nástrojov by sa mal vnímať ako hlavná časť environmentálnej politiky Spoločenstva. Komisia sama priznáva, že „tieto nástroje v sebe skrývajú veľký potenciál, ale ešte sa nerozvinuli v plnej miere“ (3).

2.2 Dobrovoľné environmentálne nástroje majú významnejší prínos, keď: — umožňujú uplatňovanie hodnôt sociálnej zodpovednosti podnikov, — nepriamo uznávajú rozdiely medzi podnikmi a medzi organizáciami, — ponúkajú podnikom a organizáciám väčšiu flexibilitu pri dosahovaní ich cieľov, — znižujú celkové náklady na dodržiavanie predpisov, — zjednodušujú postupy a odstraňujú byrokraciu bez vytvárania, resp. bez požiadavky na vytváranie nových, komplexných, samoreferenčných riadiacich a monitorovacích štruktúr, — podnecujú podniky a organizácie k technologickej inovácii, ktorá pôsobí priaznivo na životné prostredie a má optimálny vplyv na konkurencieschopnosť, — vysielajú trhu, orgánom a verejnosti jasný odkaz a obraz, — znižujú/odstraňujú ďalšie zaťaženie a byrokraciu na úrovni členského štátu resp. Spoločenstva, — sa uznávajú za prospešné na medzinárodných trhoch.

2.3 Okrem EMAS k pozoruhodným dobrovoľným nástrojom, ktoré EÚ prijala a zdokonalila, patrí environmentálna značka Spoločenstva (4), environmentálne vyhlásenia o produktoch (Environmental Product Declaration – EPD) a environmentálne posudzovanie životného cyklu (Life Cycle Assessment – LCA), zelené verejné obstarávanie – ZVO (Green Public Procurement) (5), značka Energy Star (6) a dobrovoľné dohody (7), Agenda 21 a norma EN ISO 14001.

2.4 Synergie s ostatnými nástrojmi environmentálnej politiky nadobúdajú čoraz väčší význam: napríklad súlad so systémom environmentálneho manažérstva s 35 000 certifikáciami definovaným v norme ISO 14001 (8), ktorý sa zakladá na nevyhnutnom záväzku vrcholového manažmentu podniku dodržiavať právne predpisy, zabezpečovať neustále zlepšovanie a zabraňovať znečisťovaniu.

2.5 V kontexte akčného plánu pre udržateľnú spotrebu a výrobu a udržateľnú priemyselnú politiku (9), ku ktorému EHSV vypracúva stanovisko, sa EMAS predstavuje ako nástroj pôsobiaci v synergii s: — environmentálnou značkou Spoločenstva, — smernicou o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPPC), — smernicou o obchodovaní s emisnými kvótami, — smernicou Seveso II, — smernicou 2005/32/ES o požiadavkách na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu, a odvetvovými smernicami, ktoré aplikujú osobitné požiadavky na výrobky podľa systémov EPD a LCA (10).

2.6 Od roku 1992 je EHSV presvedčený, že systém Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) zohráva dôležitú úlohu pri stimulovaní a zvyšovaní ochrany životného prostredia a víta navrhovaný systém na zlepšovanie ochrany životného prostredia, najmä preto, že ciele environmentálnej politiky sa majú dosiahnuť reorganizáciou v rámci podnikov, nabádaním k väčšej starostlivosti a zlepšeniu kvality a šírenia informácií (11), pričom sa majú zapojiť všetci zamestnanci.

2.7 Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 z 19. marca 2001 sa nahradilo nariadenie z roku 1993 a po revízii vychádzajúcej z pokroku, ktorý Spoločenstvo dosiahlo v oblasti environmentálnej politiky a následkom ktorého sa prisudzuje väčší význam dobrovoľným nástrojom a zodpovednosti všetkých zúčastnených strán pri podpore udržateľného rastu (12), sa rozšírila možnosť certifikácie na všetky „sídla“. EHSV k tejto revízii promptne zaujal kladné stanovisko (13).

2.8 EHSV opakovane potvrdzuje, že základnými prvkami EMAS by mali byť najmä: — dobrovoľná účasť, — spoločná zodpovednosť za ochranu životného prostredia, — pretrvávajúce a účinné environmentálne riadenie, — spoľahlivé a transparentné výsledky, — doplnkový charakter vo vzťahu k ďalším nástrojom environmentálnej politiky v rámci presadzovania udržateľného rozvoja, — čo možno najrozšírenejšie zapojenie všetkých pracovníkov podnikov, organizácií, verejných orgánov a širokej verejnosti.

2.9 Medzi ďalšie ciele, ktoré EMAS môže pomôcť dosiahnuť, patria: — zníženie nákladov, najmä pokiaľ ide o zásobovanie, prostredníctvom úspor materiálu a spotreby energie a vody, — nižšie riziko pre zamestnancov s možnými prínosmi z hľadiska poistenia a dôvery vo vzťahu k podnikateľom a investorom, — možné priaznivé vplyvy na konkurencieschopnosť vzhľadom na lepšie akceptovanie zo strany spotrebiteľov a trhu a väčší dopyt po certifikovaných výrobkoch, — rozšírenie trhov verejného obstarávania, najmä pokiaľ ide o technické špecifikácie environmentálnej špičkovosti, — väčšie zapojenie zamestnancov a účasť na strednodobom až dlhodobom rozvoji organizácie, — väčšia pozornosť zo strany poskytovateľov úverov a prednostné posudzovanie žiadostí o financovanie, najmä prostredníctvom záručných družstiev a mechanizmov.

2.10 EHSV preto víta iniciatívu Komisie uskutočniť revíziu súčasných právnych predpisov upravujúcich dobrovoľnú účasť na EMAS, aby sa mohol plne využiť celý jeho potenciál.

3. Návrh Komisie

3.1 Prostredníctvom nového nariadenia, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 761/2001, rozhodnutie 2001/681/ES ako aj rozhodnutie 2006/193/ES, má navrhovaná revízia systému Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) za cieľ: — zvýšiť pozitívny vplyv systému na životné prostredie prostredníctvom zlepšovania výkonnosti organizácií, ktoré sa zúčastňujú na EMAS a zvyšovania využívania tohto systému, — posilňovať záväzky organizácií dodržiavať všetky platné právne požiadavky týkajúce sa životného prostredia a predkladania správ o životnom prostredí na základe hlavných ukazovateľov výsledkov, — harmonizovať postupy akreditácie a overovania, — rozširovať geografický rozsah dobrovoľného uplatňovania na organizácie tretích krajín, — znižovať administratívne zaťaženie a zjednodušovať postupy registrácie, — znížiť poplatky za registráciu pre MSP, — ustanoviť dereguláciu, najmä pre obnovenie registrácie v EMAS, — podnietiť členské štáty, aby zvážili stimuly, ako napríklad daňové úľavy, — zjednodušiť pravidlá používania loga EMAS, — podporovať EMAS prostredníctvom informačných kampaní na úrovní EÚ a jednotlivých štátov, a ďalších aktivít, ako napríklad vytvorením ceny EMAS, — vypracovať usmernenia o osvedčených postupoch pre environmentálne riadenie.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 EHSV vníma revíziu systému Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) ako kľúčovú príležitosť poskytnúť dobrovoľnému systému Spoločenstva nový podnet, aby sa raz a navždy stanovil ako meradlo špičkovosti a ako komunikačný a marketingový nástroj organizácií s ohľadom na výrobu či životné cykly výrobkov, plne integrovaný do ostatných nástrojov environmentálnej politiky.

4.2 EHSV sa domnieva, že navrhované právne predpisy sú stále príliš komplexné a že je potrebné ďalšie kreatívne úsilie, aby sa vytvorili podmienky pre plné docenenie environmentálneho prínosu EMAS v rámci trhových mechanizmov, a aby verejné orgány zjednodušili celkový administratívny rámec, podnecovali navrhovanie ekologickejších výrobkov a zaviedli nové formy ochrany, najmä pre MSP.

4.3 EHSV vyzýva na užšiu koordináciu navrhovaných právnych predpisov so všetkými nástrojmi a pravidlami environmentálnej politiky, aby sa tak predchádzalo ich prekrývaniu a zdvojovaniu.

4.3.1 EHSV žiada, aby sa do textu navrhovaného nariadenia doplnilo ďalšie odôvodnenie obsahujúce odkazy na smernice a nariadenia, pre ktoré by registrácia v EMAS znamenala automaticky splnenie požiadaviek uvedených v týchto právnych predpisoch, čím by sa organizácie a podniky vyhli zbytočnému a nákladnému znásobovaniu byrokracie a záťaže.

4.4 EHSV zdôrazňuje trvalé a systematické zapojenie zainteresovaných aktérov ako základnú podmienku dosiahnutia všetkých environmentálnych cieľov. Toto zapojenie sa musí chápať v tom najširšom zmysle vrátane všetkých tvorcov rozhodnutí vo všetkých štádiách procesu a všetkých možných foriem a nástrojov na školenie a vzdelávanie orgánov, podnikov, odborov, profesijných asociácií a združení spotrebiteľov, ako aj zainteresovaných jednotlivcov.

4.4.1 EHSV je presvedčený, že osvojenie si environmentálneho rozmeru ako skutočnej hodnoty a podnecovanie iniciatív na ochranu životného prostredia povedie k výrobe a modelom, ktoré budú mať udržateľnejší charakter.

4.5 V tomto ohľade je výbor presvedčený, že EMAS by sa mal podporovať prostredníctvom informačných a komunikačných kampaní zameraných na rozličné skupiny zainteresovaných strán počínajúc ústrednými i miestnymi verejnými správami a orgánmi, až po menšie podniky a organizácie, verejnosť, spotrebiteľov a všetky úrovne vzdelávacieho systému.

4.6 Najmä malé organizácie by mali byť stimulované k účasti na EMAS: poskytnutím ľahšieho prístupu k informáciám, dostupnému financovaniu, k verejným inštitúciám a zelenému verejnému obstarávaniu, ako aj prostredníctvom vytvorenia a presadzovania opatrení technickej pomoci, zjednodušovaním postupov a mechanizmov, a znižovaním záťaže a technických nákladov spojených s hodnotením, registráciou a riadením.

4.6.1 EHSV sa domnieva, že návrh Komisie v tomto ohľade stále nespĺňa očakávania.

4.7 Podľa názoru EHSV by mali byť náklady na hodnotenie, registráciu a riadenie EMAS oveľa nižšie, najmä pre menšie orgány, a financovanie by v tejto súvislosti malo byť dostupné v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (realizačné projekty) a v rámci EIB a/alebo Európskeho fondu regionálneho rozvoja.

4.7.1 Subjekty s prevádzkou vo vysoko priemyselných oblastiach alebo v oblastiach so značným (negatívnym) vplyvom na životné prostredie by mali byť podnecované k účasti na EMAS, napríklad formou bezplatnej registrácie alebo zjednodušených administratívnych postupov (14), zatiaľ čo monitorovanie a technické kontroly by mali zostať nezmenené.

4.8 EHSV zdôrazňuje, že je dôležité uznať EMAS ako meradlo špičkovosti organizácie a podniku, a to aj kvôli zvýšeniu hodnoty výrobkov na vnútorných a medzinárodných trhoch, pričom treba patrične zohľadniť súvisiace právne predpisy týkajúce sa environmentálnej značky Spoločenstva.

4.9 EHSV podporuje jasné prevzatie individuálnej zodpovednosti organizáciou alebo podnikom, keď sa dobrovoľne zúčastňuje na EMAS, podrobuje sa požiadavkám a kontrolám, resp. využíva všetky z toho vyplývajúce výhody.

4.10 EHSV je preto proti akejkoľvek forme prisudzovania kolektívnej zodpovednosti jednému subjektu v mene alebo v zastúpení ostatných ním zoskupených subjektov, keďže takýto postup by znížil úroveň meradla špičkovosti, ktorú si musí EMAS zachovať, zatiaľ čo treba podporovať činnosť zoskupení a sietí, najmä cezhraničných, zameranú na presadzovanie a uľahčenie zavádzania EMAS, ako aj sprievodnú asistenciu.

4.11 V tejto súvislosti EHSV prisudzuje veľkú dôležitosť uznaniu niekoľkých kľúčových indikátorov, ktoré sa týkajú faktorov, ako napríklad: energetická účinnosť a úspora energie, využívanie a ochrana materiálov, vody a vzduchu, emisie, spracovanie odpadov a zachovanie biodiverzity, ktoré treba potvrdiť posilneným, ale užívateľsky priaznivým a nákladovo úsporným systémom predkladania správ o životnom prostredí. To by sa mohlo riadiť priamo cez elektronický prenos, prostredníctvom internetového portálu, aby sa znížili náklady a záťaž, najmä pre menšie orgány (15).

4.12 EHSV považuje za dôležité lepšie propagovať a viac podporovať EMAS na úrovni Spoločenstva čerpaním z rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) a zo zdrojov EIB a štrukturálnych fondov, a na úrovni členských štátov, formou daňových úľav, prijatím záväzku zadávajúcich orgánov zaviesť parametre zeleného verejného obstarávania, znížením poplatkov za registráciu a obnovenie ochranných známok a oslobodením od zdanenia vzťahujúcim sa na zisky reinvestované do technologických inovácií spojených s EMAS.

4.13 EHSV sa obáva nadmerne vysokého počtu celoštátnych/regionálnych štruktúr, ktorých povoľovanie spadá do pôsobnosti členských štátov:

— orgány s registračnou právomocou,

— akreditačné orgány,

— orgány zodpovedné za kontrolu právnych predpisov,

— environmentálni overovatelia.

EHSV sa nazdáva, že by bolo vhodné vypracovať usmernenia Spoločenstva na príslušné zjednodušenie.

4.14 EHSV súhlasí s využívaním príslušných štruktúr, ktoré už existujú v rámci ustanovení o uvádzaní výrobkov na vnútorný trh (16), a okrem toho odporúča využívať existujúce mechanizmy v oblasti technickej normalizácie CEN a ISO a energetickej hospodárnosti budov. Tým by sa predišlo vytváraniu nových nákladných postov a štruktúr, ktoré majú tendenciu stále viac vzďaľovať občanov od európskej integrácie.

4.15 V každom prípade EHSV pociťuje značnú potrebu zvýšiť financovanie Spoločenstva na odbornú prípravu a pomoc pre celoštátne resp. regionálne orgány a možných užívateľov EMAS a vypracovať najmä pre menšie orgány praktické, aktualizované príručky prispôsobené užívateľom.

4.16 EHSV je presvedčený, že rozširovanie a podpora certifikácie EMAS s imidžom sprostredkujúcim špičkovosť, ako aj prostredníctvom široko využívaného a všeobecne podporovaného postupu vytvorí značné a konkrétne možnosti na dosiahnutie:

— udržateľnej výroby,

— udržateľného obchodu,

— udržateľnej spotreby.

4.17 Výbor odporúča zaviesť opatrenia, ktoré by umožnili vyzdvihnúť a podporiť úlohu podnikov a organizácií zaregistrovaných v EMAS pri propagácii a dobrovoľnom zavádzaní systému Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit do horizontálnych a vertikálnych výrobných reťazcov vo vzťahu k zákazníkom a dodávateľom na jednotnom európskom trhu, čo vytvára priaznivé prostredie na šírenie kultúry a praxe v zmysle udržateľného rozvoja.

4.18 EHSV v súčasnosti vyvíja značné úsilie o dosiahnutie certifikácie EMAS pre svoje nehnuteľnosti a nabáda ostatné európske inštitúcie, aby nasledovali jeho príklad a navrhli vzorové, trvácne a reprezentatívne riešenia inšpirujúce všetky subjekty EÚ, ktoré by mohli mať záujem o získanie certifikácie EMAS.

V Bruseli 25. februára 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Napríklad v prípade, keď hrubá pridaná hodnota priemyslu presahuje priemer na úrovni členského štátu resp. Spoločenstva o viac ako 10 (?) percentuálnych bodov. V Taliansku má napríklad 16 z viac ako 100 provincií NUTS III hrubú pridanú hodnotu priemyslu viac ako 35 %, pričom celoštátny priemer a priemer na úrovni Spoločenstva je 22 % (údaje Eurostatu).

(2) Najmä v rámci prvého piliera: podnikanie.

(3) Pozri oznámenie Komisie o priebežnom hodnotení šiesteho environmentálneho akčného programu, KOM(2007) 225 v konečnom znení.

(4) Pozri nariadenie Rady (EHS) č. 880/92 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000.

(5) Pozri oznámenie Komisie „Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie“, KOM(2008) 400 v konečnom znení a smernice 2004/18/ES a 2004/15/ES.

(6) Pozri Nariadenie Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, zatiaľ čo „Energy Star“ je fakultatívne označenie.

(7) Pozri KOM(2002) 412 v konečnom znení. V oznámení sa určujú minimálne požiadavky, ktoré musia spĺňať dobrovoľné dohody, aby boli „v záujme Spoločenstva“.

(8) Verzia normy z roku 1996 sa revidovala v roku 2004. Nová verzia ISO 14001 obsahuje dôležité vylepšenia a úpravy.

(9) Pozri KOM(2008) 397 v konečnom znení.

(10) Systémy LCA = Life Cycle Assessment – environmentálne posudzovanie životného cyklu; a EPD = Environmental Product Declaration – environmentálne vyhlásenie o produktoch.

(11) Ú.v ES C 332, 16.12.1992, s. 44.

(12) Ú.v ES C 209, 22.7.1999, s. 14.

(13) Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(14) Napríklad, ak to nie je potrebné, presunúť environmentálne vyhlásenie z jedného na tri roky, oslobodiť orgán od environmentálnych vyhlásení požadovaných úradmi hygieny miestnych orgánov a znížiť záťaž uvalenú niektorými úradmi pre priemyselné nehody.

(15) V tomto smere by mohol byť užitočný program elektronickej verejnej správy (e-government).

(16) Pozri rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 768/2008/ES z 9. júla 2008 o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh, a nariadenie (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008.