SK Úradný vestník Európskej únie C 141/5

Stanovisko Výboru regiónov „Budúcnosť Lisabonskej stratégie po roku 2010“

2010/C 141/02

VÝBOR REGIÓNOV

— trvá na tom, že vysokú kvalitu života treba dosiahnuť v rámci hraníc únosnosti vyplývajúcich z obmedzených zdrojov planéty (1) a za predpokladu, že vznikne sociálne súdržná a spravodlivá spoločnosť, v ktorej sa hodnota a príspevok všetkých jednotlivcov a skupín optimalizuje a v ktorej sa stimuly a podporné opatrenia zameriavajú na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a na budovanie udržateľného hospodárstva;

— podčiarkuje potrebu vypracovať celoeurópsku kohéznu politiku s primeranými finančnými zdrojmi na podporu novej stratégie a odmieta akékoľvek kroky, ktoré by viedli k presunu štrukturálnych fondov na národnú úroveň alebo k vypusteniu regionálneho rozmeru z kohéznej politiky pri revízii budúceho rozpočtu EÚ;

— upozorňuje na to, že kohézna politika EÚ má fungujúcu štruktúru viacúrovňového riadenia na implementáciu programov štrukturálnych fondov a trvá na tom, že nová stratégia by mala využiť tieto partnerské štruktúry na riešenie súčasných nedostatkov v štruktúrach riadenia. Otvorené zosúladenie štruktúr riadenia s regionálnymi programami v rámci kohéznej politiky EÚ predstavuje omnoho účinnejší spôsob, ako zabezpečiť spoločnú tvorbu politiky;

— vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ, aby medzi ústredné priority zaradili budovanie konkurencieschopnosti Európy v ekologickom hospodárstve, čo by EÚ umožnilo postaviť sa do čela procesu transformácie globálnej ekonomiky na pevnom a udržateľnom základe. Konkrétne by mala zaujať vedúcu pozíciu napríklad uprednostnením investícií do nových ekologických technológií, do výskumu a vývoja, vrátane výroby obnoviteľnej energie, do energetickej účinnosti, trvalo udržateľných metód výroby a spotreby, IKT a širokopásmových infraštruktúr vo vzdialených komunitách, ako aj do podpory ochrany a zachovania životného prostredia. Pri realizácii tohto programu by mali kľúčovú úlohu zohrávať európske univerzity, výskumné centrá a malé a stredné podniky (2). Vyžaduje si to štrukturálne zmeny v európskom hospodárstve, vrátane koordinácie makroekonomickej politiky a aktívnych politík v oblasti trhu práce, ktoré by podporili takúto premenu na ekologické hospodárstvo.

Spravodajkyňa : Christine Chapman (UK/EĽS), členka Národného zhromaždenia Walesu

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Hlavné body

1. podporuje rozvoj stratégie, ktorá po roku 2010 nahradí súčasnú Lisabonskú stratégiu, nazdáva sa však, že stratégia potrebuje znovu získať rovnováhu a že Lisabonskú stratégiu treba zlúčiť s Európskou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja; víta zároveň záväzok posilniť postavenie jednotlivcov v inkluzívnej spoločnosti a vytvoriť konkurencieschopné, navzájom prepojené a ekologickejšie hospodárstvo, tak ako je opísané v konzultačnom dokumente Komisie o budúcnosti stratégie zverejnenom 24. novembra; je však sklamaný z toho, že Komisia nenavrhuje ambicióznejšiu a komplexnejšiu víziu, ktorá by stratégii dodala vyváženejší charakter a preorientovala by ju na budovanie udržateľnej, sociálne spravodlivej a súdržnej európskej spoločnosti;

2. zdôrazňuje, že súčasná Lisabonská stratégia adekvátne neocenila kľúčovú úlohu, ktorú v EÚ zohrávajú miestne a regionálne samosprávy pri implementácii a sprostredkovaní stratégie v praxi, a opätovne sa vyslovuje za to, aby bola táto výzva, obsiahnutá v bielej knihe o viacúrovňovom riadení, začlenená do novej stratégie;

3. upozorňuje na to, že v regionálnych a miestnych samosprávach prevláda v značnej miere neistota týkajúca sa celkového zámeru súčasnej Lisabonskej stratégie, čo možno riešiť stanovením jasných cieľov v rámci novej stratégie a ich účinným sprostredkovaním ľuďom na miestnej úrovni;

4. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Lisabonská stratégia, ktorá mala pomôcť dosiahnuť hospodársku a menovú úniu, nemala očakávaný dosah pokiaľ ide o zlepšenie spoločného hospodárskeho riadenia na úrovni EÚ a lepšiu koordináciu hospodárskych politík členských štátov; ľutuje tiež, že mnohé členské štáty prijali v reakcii na súčasnú hospodársku krízu hospodárske opatrenia založené výlučne na národných záujmoch a nehľadali koordinované riešenia v rámci jednotného európskeho trhu;

5. žiada, aby mala nová stratégia jasný ústredný cieľ zameraný na dosiahnutie vysokej kvality života a blahobytu všetkých občanov EÚ. V tejto súvislosti je kľúčovým prvkom zamestnanosť, rovnako ako materiálne bohatstvo, existujú však aj iné faktory, ktoré treba vziať do úvahy s cieľom získať celkový obraz o kvalite života a blahobyte, vrátane širšieho sociálneho a environmentálneho kontextu, v ktorom ľudia žijú (3);

6. trvá na tom, že takúto vysokú kvalitu života treba dosiahnuť v rámci hraníc únosnosti vyplývajúcich z obmedzených zdrojov planéty (4) a za predpokladu, že vznikne sociálne súdržná a spravodlivá spoločnosť, v ktorej sa hodnota a príspevok všetkých jednotlivcov a skupín optimalizuje a v ktorej sa stimuly a podporné opatrenia zameriavajú na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a na budovanie udržateľného hospodárstva;

7. vyzdvihuje významnú úlohu, ktorú zohráva vzdelávanie a odborná príprava pri zvyšovaní povedomia o otázkach trvalej udržateľnosti a pri rozvoji kreativity a podnikavého ducha európskych občanov, ako aj potrebu budovať kultúru celoživotného vzdelávania;

8. navrhuje, aby nová stratégia dostala nové meno s cieľom zabrániť tomu, aby nebola zamieňaná za „Lisabonskú zmluvu“ a aby sa zdôraznil nový prístup tejto stratégie. Napríklad „Kvalitný život pre všetkých: budovanie trvalo udržateľnej budúcnosti pre Európu vo svete“ alebo so skráteným názvom „Stratégia trvalo udržateľnej Európy“;

9. žiada o účinnejšiu komunikačnú stratégiu, ktorá by zapojila miestne a regionálne samosprávy s cieľom zvyšovať povedomie a propagovať hlavné odkazy novej stratégie;

Súčasné a nové problémy

10. trvá na tom, že súčasná finančná, hospodárska, sociálna a ekologická kríza radikálne zmenila kontext, v ktorom prebieha diskusia o budúcnosti Lisabonskej stratégie, čo znamená, že nemožno pokračovať v zabehnutej praxi. Kríza prináša niekoľko naliehavých problémov, ide najmä o boj proti rastúcej miere nezamestnanosti v celej Európe, hlavne medzi mladými ľuďmi, a riešenie celej škály protekcionistických opatrení. Poukázala na štrukturálne chyby v globálnom ekonomickom modeli a vyzdvihla potrebu nového udržateľného prístupu, a to z ekologického aj sociálneho a ekonomického hľadiska, a prísnejšej regulácie bankového a finančného sektora;

11. zdôrazňuje, že pred tým, ako Európu postihla hospodárska kríza a v čase, keď bol výkon ekonomiky považovaný za relatívne dobrý, v Európe stále pretrvávala vysoká miera chudoby, ako aj rastúca nerovnosť príjmov. V súlade s údajmi, ktoré uverejnila Európska komisia v októbri 2008, 16 % európskej populácie žije pod hranicou chudoby, jeden človek z desiatich žije v domácnosti, v ktorej nikto nemá zamestnanie a 19 % detí je ohrozených chudobou (5). Boj proti chudobe a rastúcej majetkovej nerovnosti v Európe musí byť jedným z ústredných cieľov budúcej stratégie;

12. pripomína, že Európa čelí niekoľkým dlhodobým problémom, vrátane demografickej zmeny, klimatických zmien, energetickej bezpečnosti, globalizácie (6) a snahy o dosiahnutie územnej súdržnosti v EÚ, ktorými sa musí nová stratégia zaoberať. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia vo svojom konzultačnom dokumente o stratégii EÚ do roku 2020 viac nevyzdvihla význam územnej súdržnosti ako hlavnej zásady; vyzýva Komisiu, aby sa v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa územnej súdržnosti stanovenými v Lisabonskej zmluve zaviazala, že bude predkladať hodnotenie územného dosahu ku všetkým novým legislatívnym návrhom, ktoré ovplyvnia právomoci miestnych a/alebo regionálnych orgánov;

13. pripomína, že následkom krízy sa v nasledujúcich rokoch prejaví výrazný tlak na verejné financie ako dôsledok sociálnej, finančnej a hospodárskej krízy. Je nevyhnutne potrebné, aby došlo k účinnému prideľovaniu zdrojov a financovaniu na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni s cieľom zabezpečiť, že správne nasmerované investície pomôžu dosiahnuť rozsiahle ciele novej stratégie. Aby mohli mestá a regióny účinne prispievať k realizácii Lisabonskej stratégie, Európska únia a členské štáty by mali v plnej miere zaručiť dodržiavanie zásad Európskej charty miestnej samosprávy Rady Európy týkajúcich sa finančných zdrojov (článok 9);

14. vyjadruje presvedčenie, že na dosiahnutie účinnej sociálnej súdržnosti, ako aj na prekonanie dlhodobých problémov je vo všetkých politikách nevyhnutý územný prístup, ktorý by zohľadnil všetky špecifiká na miestnej a regionálnej úrovni v celej Európe. Zároveň je potrebné v rámci rozpočtu Spoločenstva poskytnúť dostatočné finančné zdroje na podporu vyváženého rozvoja EÚ v územných otázkach;

15. navrhuje, aby nová stratégia zaradila medzi priority investície do ekologického hospodárstva, aby sa zaoberala sociálnou súdržnosťou, pričom zaujme prístup v zmysle viacúrovňového riadenia, a tiež aby nanovo preskúmala spôsob, akým sa bude posudzovať dosah novej stratégie;

Investovanie do ekologického hospodárstva

16. žiada, aby boli ciele a záväzky EÚ v oblasti klimatických zmien začlenené do novej stratégie s cieľom vytvoriť v Európe hospodárstvo s nízkymi emisiami;

17. vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ, aby medzi ústredné priority zaradili budovanie konkurencieschopnosti Európy v ekologickom hospodárstve, čo by EÚ umožnilo postaviť sa do čela procesu transformácie globálnej ekonomiky na pevnom a udržateľnom základe. Konkrétne by mala zaujať vedúcu pozíciu napríklad uprednostnením investícií do nových ekologických technológií, do výskumu a vývoja, vrátane výroby obnoviteľnej energie, do energetickej účinnosti, trvalo udržateľných metód výroby a spotreby, IKT a širokopásmových infraštruktúr vo vzdialených komunitách, ako aj do podpory ochrany a zachovania životného prostredia. Pri realizácii tohto programu by mali kľúčovú úlohu zohrávať európske univerzity, výskumné centrá a malé a stredné podniky (7). Vyžaduje si to štrukturálne zmeny v európskom hospodárstve, vrátane koordinácie makroekonomickej politiky a aktívnych politík v oblasti trhu práce, ktoré by podporili takúto premenu na ekologické hospodárstvo;

18. žiada o vytvorenie Európskej stratégie pre ekologické zručnosti a ekologické pracovné miesta s cieľom poskytnúť rámec pre investície do zručností a vedomostí na podporu rozvoja trvalo udržateľného hospodárstva. Programy financovania EÚ, vrátane Programu celoživotného vzdelávania a Európskeho sociálneho fondu, by sa mali v budúcnosti zamerať na podporu investícií do ekologických pracovných miest a ekologických zručností, pričom zvláštny dôraz by sa kládol na nové, dynamické a inovatívne malé a stredné podniky (8);

19. žiada o prijatie konzistentného rámca stimulov a podporných mechanizmov (ekologické lepšie riadenie) na podporu rozvoja trvalo udržateľného hospodárstva v Európe;

20. vyzýva, aby bola medzi priority zaradená výmena osvedčených postupov v oblasti inovatívnych prístupov, čo v jednotlivých členských štátoch vytvorí stimuly, ktoré povzbudia občanov, podniky a verejné orgány EÚ k prijatiu ekologických návykov a odmenia ich snahu, a ktoré budú penalizovať „neudržateľné“ správanie;

21. zdôrazňuje, že ekologický prístup môže vytvoriť virtuálne prostredie, v ktorom sa budú riešiť hospodárske a sociálne problémy. Napríklad nedávne zmeny v predpisoch týkajúcich sa štrukturálnych fondov umožňujú podporovať opatrenia v oblasti energetickej účinnosti v domácnostiach s nízkym príjmom;

22. zdôrazňuje význam iniciatív miestnych komunít s prístupom zdola nahor, ktorých cieľom je dosiahnuť zmenu v praxi (9);

Sociálna súdržnosť a začlenenie

23. zdôrazňuje hodnotu a význam systémov sociálneho poistenia a sociálnej ochrany, ktoré chránia najzraniteľnejšie skupiny spoločnosti, a tiež potrebu zachovať silný Európsky sociálny model (10);

24. v súlade s protokolom o službách všeobecného záujmu pripojeného k Lisabonskej zmluve uznáva významnú úlohu služieb všeobecného záujmu, a najmä význam sociálnych služieb všeobecného záujmu, pričom ich pravidlá organizácie a financovania by mali byť lepšie zabezpečené, ako aj význam miestnych verejných služieb pre občanov;

25. žiada o prijatie opatrení na boj proti chudobe detí a viacgeneračnej chudobe v rodinách a zdôrazňuje potrebu dosiahnuť barcelonské ciele v oblasti služieb detskej starostlivosti (11);

26. podčiarkuje význam celoeurópskej kohéznej politiky s primeranými finančnými zdrojmi, do ktorej budú zahrnuté všetky regióny Európy, ako kľúčového faktora pri podporovaní novej stratégie a odmieta akékoľvek kroky, ktoré by viedli k presunu štrukturálnych fondov na národnú úroveň alebo k vypusteniu regionálneho rozmeru z kohéznej politiky pri revízii budúceho rozpočtu EÚ;

27. žiada, aby sa prijal záväzok zefektívniť využívanie existujúcich poznatkov a osvedčených postupov v rámci programov štrukturálnych fondov EÚ v prospech všetkých regiónov EÚ;

28. žiada vedúcich predstaviteľov EÚ, aby využili rok 2010 – Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a zaviazali sa k tomu, že medzi priority zaradia sociálnu súdržnosť a sociálne začlenenie s cieľom bojovať proti rastúcej nezamestnanosti, rozdielom v hospodárskom výkone regiónov, sociálnemu vylúčeniu, úplnému vyčleneniu z pracovného procesu a ekonomickej nečinnosti. VR súhlasí s Barcovou správou v tom, že programy štrukturálnych fondov EÚ sú kľúčovým nástrojom v boji proti sociálnemu vylúčeniu;

29. vyzýva k činnosti zameranej na rastúce spektrum nezamestnaných mladých ľudí uprednostňovaním investícií do vzdelávania, odbornej prípravy a do rozvoja zručností, vrátane systémov, ktoré podporujú mobilitu mladých ľudí. Výbor víta odporúčanie Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európy z novembra 2008 a podporuje návrh Komisie, aby bol rok 2011 vyhlásený za Európsky rok dobrovoľníckej práce;

30. žiada, aby sa viac uznával dôležitý prínos žien ako pracovnej sily a žien podnikateliek a inovátoriek. Pokiaľ ide o rovnosť mužov a žien, Európa musí prejsť ešte dlhú cestu, ako preukazuje najnovšia správa Európskej komisie, v ktorej sa ako pretrvávajúci problém vyzdvihuje najmä rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a tiež problematické zosúladenie pracovného a rodinného života a pretrvávajúce stereotypy založené na rozdiele pohlaví (12) (13); požaduje preto odporúčania a stimuly na zotrvanie žien v pracovnom procese a ich vstup do tohto procesu;

31. žiada o väčšie uznanie hodnoty a prínosu všetkých členov spoločnosti. Nová stratégia by mala oceniť význam „občianskej spoločnosti“, najmä prínos tretieho sektora, opatrovníkov a dobrovoľníkov pracujúcich pre dobro iných, na ktorých sa často zabúda. Nová stratégia by mala tiež povzbudzovať politiky aktívneho starnutia a medziregionálne iniciatívy;

32. vyjadruje názor, že súčasťou budúcej kohéznej politiky EÚ by mala byť podpora iniciatív v oblasti miestneho rozvoja zameraných na špecifické mestské a vidiecke komunity, ktoré čelia osobitným sociálno-ekonomickým problémom. Tento prístup bol už úspešne využitý v minulosti napríklad v rámci iniciatív EQUAL, LEADER, URBAN a v rámci ústredných programov cieľa 1 a cieľa 2;

33. víta prístup založený na pravidlách pre štátnu pomoc, ktoré podporujú hospodársku produkciu miestnych a udržateľných komunít (napr. uprednostnením ekologického obstarávania, prostredníctvom prístupu k širokopásmovej infraštruktúre vo vzdialených vidieckych komunitách);

Viacúrovňové riadenie

34. zdôrazňuje potrebu zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do formovania, realizácie a hodnotenia novej stratégie;

35. vyzdvihuje význam toho, aby miestne a regionálne samosprávy zaujali vedúcu pozíciu pri riešení dôsledkov finančnej a hospodárskej krízy v praxi a zaoberali sa naliehavými a krátkodobými problémami (14);

36. žiada o lepšiu koordináciu a spoluprácu medzi jednotlivými úrovňami riadenia v Európe a o výrazné posilnenie regionálneho rozmeru v novej stratégii;

37. vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ, aby zabezpečili, že budúce výdavky EÚ budú smerovať k dosiahnutiu hlavných cieľov novej stratégie, pričom sa vo všetkých dôležitých rozpočtových oblastiach využije úspešné lisabonské rozdeľovanie prostriedkov do štrukturálnych fondov;

38. žiada o silnejšie podnety pre národné vlády, aby sa zaviazali plniť ciele novej stratégie, vrátane adekvátnych záväzných cieľov a zabezpečili účinnú implementáciu v praxi;

39. víta myšlienku prepojenia stratégie s funkčným obdobím Európskeho parlamentu a Európskej komisie. V novej stratégii by mala byť jasnejšie definovaná úloha Európskeho parlamentu ako demokraticky zvoleného orgánu, ktorý pracuje v partnerstve s Výborom regiónov a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom;

40. upozorňuje na to, že kohézna politika EÚ má fungujúcu štruktúru viacúrovňového riadenia na implementáciu programov štrukturálnych fondov a trvá na tom, že nová stratégia by mala využiť tieto partnerské štruktúry na riešenie súčasných nedostatkov v štruktúrach riadenia. Otvorené zosúladenie štruktúr riadenia s regionálnymi programami v rámci kohéznej politiky EÚ predstavuje omnoho účinnejší spôsob, ako zabezpečiť spoločnú tvorbu politiky;

41. navrhuje, aby tieto existujúce partnerstvá zohrávali aktívnu úlohu pri príprave národných reformných programov (NRP), pričom programy štrukturálnych fondov k plneniu celkových cieľov NRP doplnia „regionálnu kapitolu“; vyjadruje obavy nad skutočnosťou, že v konzultačnom dokumente sa neuvádzajú konkrétne návrhy, akým spôsobom budú miestne a regionálne samosprávy zapojené do stratégie EÚ do roku 2020 a akým spôsobom sa budú regionálne parlamenty a zhromaždenia podieľať na vývoji a realizácii tejto stratégie a NRP;

Meranie dosahu stratégie

42. pripomína rastúcu mieru nespokojnosti s používaním HDP ako primárneho ukazovateľa na meranie hospodárskeho výkonu a žiada, aby boli vytvorené nové ukazovatele, ktoré umožnia užitočnejší spôsob merania prosperity, blahobytu a kvality života v Európe (15);

43. žiada, aby takéto opatrenia vzali do úvahy rozsiahlejšie sociálne a environmentálne problémy, vrátane ukazovateľov chudoby detí, rozdelenia príjmov, úrovne CO2 a iných emisií, vplyvu na biodiverzitu, ako aj prvky, ktoré tvoria súčasť širšej definície blahobytu a ktoré odrážajú rozdiely na nižšej ako národnej úrovni v Európe (16);

44. žiada, aby boli miestne a regionálne samosprávy priamo zapojené do určovania cieľov a ukazovateľov pre novú stratégiu. Dohovor starostov podpísaný v januári 2009 preukazuje, ako miestne a regionálne samosprávy dokážu napredovať v kľúčových politických otázkach a prijímať ambicióznejšie záväzky ako vnútroštátne a európske správne orgány;

Prístup založený na faktoch

45. zdôrazňuje, že toto stanovisko čerpá z výsledkov konzultácií VR o budúcnosti tejto stratégie, ktoré začali v marci 2009 v Prahe, ako aj z aktívnej výskumnej fázy v Bruseli, Walese a vo Veľkej Británii. Platforma na monitorovanie Lisabonskej stratégie včas prispela komplexnou analýzou výsledkov konzultácií;

46. považuje za nevyhnutné, aby VR naďalej monitoroval implementáciu novej stratégie v praxi prostredníctvom svojich sietí, a najmä prostredníctvom platformy na monitorovanie Lisabonskej stratégie.

V Bruseli 3. decembra 2009 Predseda Výboru regiónov Luc VAN DEN BRANDE

(1) V súlade so správou „Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy“(Prosperita bez rastu: prechod na udržateľné hospodárstvo), ktorú vypracovala Komisia pre udržateľný rozvoj vo Veľkej Británii, uverejnená v marci 2009. Pozri: http://www.competition-commission.org.uk/inquiries/ref2006/grocery/index.htm

(2) Príkladom je projekt „The Wave Hub“, ktorý bude v pobrežných vodách Cornawallu dobudovaný v roku 2010. S finančnou podporou EFRR vo Veľkej Británii vznikne prvé zariadenie na otvorenom mori, ktoré priamo na mieste preukáže fungovanie viacerých prístrojov na výrobu energie z morských vĺn. Tento projekt vznikol v spolupráci súkromného, verejného a výskumného sektora.

(3) Nadácia New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) vytvorila „National Accounts of Well-being“(Národné správy o životnej úrovni), vypracované na základe faktorov tvoriacich osobný blahobyt a sociálny blahobyt.

(4) V súlade so správou „Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy“(Prosperita bez rastu: prechod na udržateľné hospodárstvo), ktorú vypracovala Komisia pre udržateľný rozvoj vo Veľkej Británii, uverejnená v marci 2009. Pozri: http://www.competition-commission.org.uk/inquiries/ref2006/grocery/index.htm

(5) GR pre zamestnanosť MEMO/08/625 Brusel, 16. október 2008. Pozri: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

(6) Pozri správu Regions 2000 (Regióny 2000), ktorú uverejnila Európska komisia v decembri 2008.

(7) Príkladom je projekt „The Wave Hub“, ktorý bude v pobrežných vodách Cornawallu dobudovaný v roku 2010. S finančnou podporou EFRR vo Veľkej Británii vznikne prvé zariadenie na otvorenom mori, ktoré priamo na mieste preukáže fungovanie viacerých prístrojov na výrobu energie z morských vĺn. Tento projekt vznikol v spolupráci súkromného, verejného a výskumného sektora.

(8) Napríklad: iniciatíva „Capturing the Potential – A Green Jobs Strategy for Wales“ (Využitie potenciálu – Stratégia ekologických pracovných miest pre Wales) uverejnená vládnym zhromaždením Walesu 9. júla 2009, a iniciatíva „Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland“ (Podpora ekologického rastu: Stratégia ekologických pracovných miest pre Škótsko) uverejnená škótskou vládou v júni 2005.

(9) Mestské zastupiteľstvo Thistedu v Dánsku je príkladom, keď činnosť miestnej komunity v oblasti klimatických zmien viedla k viac ako 100 % spotrebe energie a viac ako 80 % spotrebe tepla bez použitia fosílnych palív. Pozri www.climate.thisted.dk

(10) Táto problematika je dobre zanalyzovaná v dokumente „The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better“ (Duchovná úroveň: Prečo sa spoločnosti založené na rovnosti majú takmer vždy lepšie) od prof. Richarda Wilkinsona a Dr. Kate Piskettovej, Allen Lane, marec 2009. Sociálna platforma žiada o systém minimálnej mzdy a objavili sa tiež výzvy, aby sa EÚ zaviazala k dodržiavaniu noriem Medzinárodnej organizácie práce v oblasti dôstojnej práce.

(11) Aby sa do roku 2010 dosiahlo poskytovanie starostlivosti o dieťa pre aspoň 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a pre aspoň 33 % detí vo veku do troch rokov. Pozri: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

(12) KOM(2009) 77: „Rovnosť žien a mužov – 2009“.

(13) Global Economics Paper č. 164. pod názvom „Women Hold Up Half the Sky“ (Ženy podopierajú polovicu oblohy) Goldman Sachs, 2007, uvádza, že zníženie nerovnosti medzi mužmi a ženami by zvýšilo hospodársky rast. Nórska vláda zaviedla kvóty s cieľom zabezpečiť minimálne 40 % zastúpenie žien v správnych radách všetkých súkromných spoločností s odôvodnením, že tieto kvóty majú reálny ekonomický význam. Svetová banka vo svojom dokumente Issues Brief „The World Bank and Gender Equality“ (Svetová banka a rovnosť medzi mužmi a ženami), apríl 2009, uvádza, že chudobu nemožno vykoreniť, kým nebude dosiahnutá rovnosť medzi mužmi a ženami a obmedzenie ekonomických príležitostí pre ženy nazýva „zlou ekonomikou“.

(14) Vo Walese sa napríklad od októbra 2008 konalo šesť summitov o hospodárstve, na ktorých sa zúčastnili všetky kľúčové zainteresované strany s cieľom pripraviť reakciu na krízu. Vláda Walesu tiež využila ESF na financovanie kombinácie mzdových dotácií a dotácií na odbornú prípravu zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú pracovníkov, ktorí sa nedávno stali nadbytočnými (REACT), alebo ktorí si udržiavajú pracovníkov, ktorí sú nadbytočnosťou ohrození (PROACT). Konferencia okrajových a námorných regiónov schválila 15. júla 2009 manifest pod názvom „Emerging stronger from the crisis: a European Territorial Pact“ (Z krízy povstaneme silnejší: Európska územná dohoda), ktorý oceňuje reakciu regiónov na krízu v celej Európe a žiada o mimoriadne stretnutie Európskej komisie, členských štátov a regionálnych samospráv (vrátane Výboru regiónov) s cieľom prediskutovať dlhodobejšie riešenia dôsledkov krízy.

(15) Obzvlášť zaujímavá je Komisia pre meranie hospodárskeho výkonu a sociálneho pokroku, ktorú vytvoril francúzsky predseda Nicolas Sarkozy a ktorá má zaviesť nové ukazovatele na meranie hospodárskeho výkonu a sociálneho pokroku presahujúce HDP.

(16) Nová stratégia vlády Walesu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja „One Planet: One Wales“ (Jedna planéta, jeden Wales) stanovuje päť ukazovateľov pre Wales s cieľom zaoberať sa každým jadrovým prvkom tejto stratégie: (i) ekologická stopa (ii) biodiverzita (iii) hrubá pridaná hodnota (ekvivalent merania HDP) (iv) domácnosti s nízkym príjmom (v) blahobyt.