[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 24.11.2009

KOM(2009) 649 v konečnom znení

PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE

PODKLADOVÝ MATERIÁL EURÓPSKEJ KOMISIE PRE RADU PRE ZAMESTNANOSŤ, SOCIÁLNU POLITIKU, ZDRAVIE A SPOTREBITEĽSKÉ ZÁLEŽITOSTI KRÍZA V OBLASTI ZAMESTNANOSTI TRENDY, POLITICKÉ REAKCIE A KĽÚČOVÉ OPATRENIA

PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE

PODKLADOVÝ MATERIÁL EURÓPSKEJ KOMISIE PRE RADU PRE ZAMESTNANOSŤ, SOCIÁLNU POLITIKU, ZDRAVIE A SPOTREBITEĽSKÉ ZÁLEŽITOSTIKRÍZA V OBLASTI ZAMESTNANOSTITRENDY, POLITICKÉ REAKCIE A KĽÚČOVÉ OPATRENIA

TRENDY NA TRHOCH PRÁCE V EÚ

Slabá hospodárska výkonnosť viedla k zníženiu zamestnanosti a k nezamestnanosti...

Do polovice roku 2009 zamestnanosť v EÚ poklesla o 4,3 milióna (1,9 %) v porovnaní s predchádzajúcim rokom, v takmer všetkých sektoroch, ale s osobitne výrazným zhoršením v stavebníctve a priemyselnej výrobe. Výsledky na trhu práce sa zhoršili vo všetkých členských štátoch, ale najviac v pobaltských krajinách, Írsku a Španielsku, ktoré boli postihnuté vážnym oslabením trhu s nehnuteľnosťami, čo viedlo k zníženiu zamestnanosti v stavebníctve. Naopak v určitých členských štátoch, ako napríklad v Belgicku a Nemecku, úrovne nezamestnanosti pomerne dobre odolávali účinkom krízy sčasti vďaka rozsiahlemu využívaniu opatrení skráteného pracovného času a ďalších opatrení (graf 1).

Graf 1: Percentuálne vyjadrenie zmien v zamestnanosti vo všetkých členských štátoch EÚ v období 2008 (2. štvrťrok) − 2009 (2. štvrťrok)

[pic]

Zdroj: Eurostat, národné účty. Údaje, ktoré neboli sezónne očistené v súvislosti so zmenami počas predchádzajúceho roka.

...ale nárast nezamestnanosti bol doposiaľ obmedzený

Napriek jasným signálom o zhoršení bola situácia na európskom trhu práce relatívne stabilná vzhľadom na náhly charakter hospodárskeho poklesu. Nezamestnanosť sa zvýšila (graf 2), ale nie až na takú úroveň, ktorú by bolo možné očakávať v dôsledku silnej hospodárskej recesie a výrazného poklesu dôvery. Napriek výraznejšiemu hospodárskemu poklesu a väčšmi oslabenej dôvere podnikov v EÚ v porovnaní so situáciou v USA sa napríklad miera nezamestnanosti v EÚ zvýšila do septembra 2009 o 2,1 percentuálneho bodu v porovnaní s predchádzajúcim rokom, zatiaľ čo v USA sa zvýšila omnoho výraznejšie o 3,6 percentuálneho bodu. Napriek tomu úroveň nezamestnanosti v EÚ zaznamenávala od minuloročnej jari rastúci trend a do septembra 2009 dosiahla 9,2 %, čo v porovnaní s jarou 2008 predstavuje zvýšenie o 2,5 percentuálneho bodu. Celková nezamestnanosť sa zvýšila o viac ako tretinu (38 %), teda o 6 miliónov, a dosiahla 22,1 milióna,

Graf 2: Miery nezamestnanosti v členských štátoch EÚ

[pic]

Zdroj: Eurostat, séria týkajúca sa nezamestnanosti. Sezónne očistené údaje. Poznámka: Údaje týkajúce sa UK: júl 2008 – júl 2009, EE, EL, IT a RO: 2008 (2. štvrťrok) − 2009 (2. štvrťrok)

...spomedzi mladých ľudí boli doposiaľ najviac postihnutí nízko kvalifikovaní pracovníci a migranti, a to najmä dočasne zamestnaní pracovníci...

Kríza má iný dosah na mužov a iný na ženy. V počiatočnom štádiu boli muži viac postihnutí hospodárskym poklesom ako ženy, pretože mnohé z odvetví, ktorých sa kríza najviac dotkla, sa orientovali predovšetkým na mužskú pracovnú silu[1]. Zamestnanosť žien však bola v predchádzajúcich mesiacoch takisto vážne postihnutá krízou, čo svedčí o rozšírení krízy na ďalšie odvetvia s vyrovnanejším zastúpením oboch pohlaví než odvetvia, ktoré boli krízou postihnuté ako prvé. Takisto sa výrazne zvýšila nezamestnanosť medzi mladými ľuďmi, pričom osobitne postihnutou skupinou sú mladí muži, čo poukazuje na rastúcu potrebu v oblasti podpory pri riešení nezamestnanosti mládeže. Podobne boli najviac postihnutí pracovníci a prisťahovalci s nízkou kvalifikáciou, čo je čiastočne odrazom situácie v odvetviach a zamestnaniach, ktoré sú počas hospodárskeho poklesu najviac ohrozené, ako napríklad stavebníctvo a nízkokvalifikované a pomocné a nekvalifikované posty. Z hľadiska druhu pracovného pomeru boli stratou zamestnania najviac postihnutí pracovníci s dočasnými pracovnými zmluvami. Všetky spomenuté skupiny tradične patria medzi najviac znevýhodnené na trhu práce a súčasný hospodársky pokles ešte väčšmi oslabil ich relatívnu situáciu.

Graf 3: Nárast mier nezamestnanosti podľa pohlavia, veku, úrovne kvalifikácie a štátnej príslušnosti, 2008 (2. štvrťrok) − 2009 (2. štvrťrok)

[pic]

Zdroj: Eurostat, prieskum o pracovnej sile v EÚ. Údaje, ktoré neboli sezónne očistené.

...a podmienky na trhu práce sa pravdepodobne ešte zhoršia, kým dôjde k ich zlepšeniu

Napriek posledným povzbudzujúcim hospodárskym signálom sa úplný dosah hospodárskej krízy na trhy práce, prinajmenšom čiastočne, ešte len prejaví. Zatiaľ čo z celkového hľadiska trhy práce dokázali byť dosť odolné, ešte stále sa očakáva, že v rokoch 2009 – 2010 v EÚ stratí zamestnanie približne 7,5 milióna pracovníkov, čím úroveň nezamestnanosti do roku 2010 potenciálne dosiahne 10,3 %, teda o 3 percentuálne body viac ako v prípade úrovní v roku 2008. Zo skúseností z minulosti je známe, že zamestnanosť reaguje na hospodárske podmienky s určitým oneskorením a podľa väčšiny predpovedí sa očakáva, že napriek zdanlivému ozdraveniu hospodárstva bude ešte niekoľko rokov pretrvávať pomerne malý hospodársky rast. Najvýznamnejšie opatrenia na zmiernenie poklesu v hospodárskej aktivity zavedené na jeseň minulého roku sa stali účinnými až v priebehu roka 2009 a možno očakávať, že podmienky na trhu práce sa na určitý čas zhoršia aj po oživení hospodárskeho rastu.

Signály poukazujú na nadmerné hromadenie pracovnej sily, keďže väčšina doposiaľ prijatých opatrení sa týkala skôr zníženia produktivity ako straty zamestnania. Ďalším mechanizmom na prispôsobenie sa situácii, pokiaľ ide o náhle znížený dopyt a hospodársky pokles, boli ústupky v súvislosti so mzdami ako kompenzácia stability zamestnania.

Celkovo sa trh práce EÚ prispôsobil kríze skôr znižovaním produktivity práce ako znižovaním zamestnanosti: V Rakúsku, Belgicku, Nemecku, Taliansku a Holandsku sa takmer celé prispôsobenie trhu práce môže pripísať zníženiu produktivity, pričom nedošlo k takmer žiadnemu zníženiu zamestnanosti. Intenzívnejšie hromadenie pracovnej sily je dôkazom toho, že firmy pokladajú nižšiu produktivitu sčasti za dočasnú záležitosť (a budú sa náležite snažiť, aby nedošlo k zániku ľudského kapitálu, ktorý je pre ne špecifický), a zároveň že verejná politika sa snaží zastaviť rast nezamestnanosti, napríklad prostredníctvom opatrení skráteného pracovného času.

Úpadok týkajúci sa produktivity v kombinácii s hromadením pracovnej sily však viedol k značnému zvýšeniu jednotkových nákladov práce. Pokým sa produktivita pracovnej sily nevráti na bežnejšie úrovne, jednotkové náklady práce sa neznížia a cenová konkurencieschopnosť firiem sa nezlepší, existuje značné riziko ďalšieho zvýšeného hromadenia pracovnej sily v nadchádzajúcich mesiacoch, čo povedie k ďalšiemu zhoršeniu situácie, pokiaľ ide o nezamestnanosť, a to dovtedy, pokým sa hospodárska aktivita výrazne nezvýši.

DOTERAJŠIE POLITICKÉ REAKCIE

V balíkoch fiškálnych stimulov a v národných plánoch na oživenie hospodárstva sú zahrnuté opatrenia týkajúce sa zamestnanosti[2] ...

EÚ a členské štáty vrátane centrálnych bánk prijali významné politické opatrenia na boj proti vážnej kríze. Národné plány na oživenie hospodárstva zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa zamestnanosti, vzdelávania, odbornej prípravy a sociálnych politík. Celkový stimulačný balík v rámci celej EÚ, ktoré sú obsiahnuté v plánoch členských štátov na oživenie hospodárstva, je značný. Predstavuje 1,8 % HDP (graf 4). Situácia v členských štátoch je rozdielna tak z hľadiska rozsahu stimulačných balíkov ako aj z hľadiska vplyvu krízy na rast a zamestnanosť. Niektoré členské štáty, ako napríklad Lotyšsko a Litva, boli krízou výrazne postihnuté a museli pristúpiť k rozsiahlym programom konsolidácie rozpočtu. Opatrenia prijaté s cieľom podporiť riadne fungovanie trhu práce a zvýšiť kúpnu silu domácností predstavujú takmer polovicu opatrení na oživenie hospodárstva, ktoré zaviedli členské štáty. Rakúsko, Belgicko, Fínsko, Nemecko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo poskytli najvyššie fiškálne stimuly pre opatrenia v týchto dvoch kategóriách.

Graf 4: Prehľad financovania opatrení na oživenie hospodárstva v rámci plánov členských štátov EÚ na oživenie hospodárstva

[pic]

Poznámka: V prípade Maďarska sa uvádza významné financovanie na úrovni 1,45 %.

Zdroj: útvary Komisie

...s opatreniami členských štátov v oblasti zamestnanosti so zameraním na tri schválené priority EÚ...

Opatrenia týkajúce sa politiky zamestnanosti sa zamerali na tri priority, ktoré schválila Európska rada: udržanie zamestnanosti, tvorba pracovných miest a podpora mobility; zvyšovanie kvalifikácie a jej zosúlaďovanie s potrebami trhu práce; zvyšovanie prístupu k zamestnaniu a podpora domácností.

Z celkového hľadiska trhy práce v EÚ v prvom štádiu reagovali skôr prispôsobením výroby a pracovného času, aby zohľadnili náhle zníženie dopytu, ako znížením úrovní zamestnanosti. Krátkodobé programy kompenzácie, v rámci ktorých zamestnávatelia môžu uchádzať o dočasnú štátnu pomoc na doplnenie miezd pre pracovníkov, ktorí pracujú na skrátený pracovný úväzok, ochránili európske pracovné miesta pred počiatočným vplyvom recesie. V skutočnosti doterajšia relatívna odolnosť trhu práce v EÚ sčasti odráža intenzívnejšie využívanie týchto vnútorných opatrení na prispôsobenie sa situácii (napr. režimy skráteného pracovného času, dočasné zatvorenie pracovísk a pod.), ktoré majú prispieť k zachovaniu existujúcich pracovných miest a zároveň k zvýšeniu schopnosti pracovníkov, vrátane najzraniteľnejších, zamestnať sa prostredníctvom posilnených programov odbornej prípravy (CY, DE, ES, HU, IE, IT, LT, NL, AT, PT), a k podpore prechodu z jedného zamestnania do druhého (CY, CZ, ES a NL). Tieto opatrenia sú najefektívnejšie, keď zahŕňajú ustanovenie o oprávnenosti na základe vopred stanovených kritérií, ako napríklad prepojenie s odbornou prípravou na zvýšenie kvalifikácie s cieľom zlepšiť zamestnateľnosť pracovníkov a uľahčiť ich možný prechod na nové pracovné miesta, ako napríklad v CZ a NL, kde sa odborná príprava stala povinnou pre všetkých pracovníkov pracujúcich na krátky pracovný čas, ale aj v AT, BE, DE, HU. Prísnejšie stanovenými podmienkami pre firmy, napr. v AT, HU, NL a SI, by sa malo obmedziť riziko umŕtvenej straty alebo oddiaľovania reštrukrutalizácie spoločnosti/závodu, ktorá je niekedy nevyhnutná.

Vo väčšine krajín sa rozšírili možnosti odbornej prípravy a stimuly v prospech odbornej prípravy ako spôsob boja proti kríze; odborná príprava priamo na pracovisku sa v rastúcej miere uznáva za kľúčový nástroj na zlepšenie zamestnateľnosti tých, ktorí sú už zamestnaní. V niektorých členských štátoch sa pozornosť sústredila na modernizáciu a zlepšenie administratívnych kapacít verejných služieb zamestnanosti s cieľom lepšie zabezpečiť potreby trhu práce. Verejné služby zamestnanosti v niektorých členských štátoch (napr. UK, NL, BE, DE, FI, SE) vytvorili osobitné režimy včasného zásahu – častokrát v partnerstve so sociálnymi partnermi, miestnymi samosprávami a ďalšími stranami, ktoré pôsobia na trhu práce. Tieto režimy boli zamerané na zabezpečenie rýchleho a bezpečného prechodu do nového zamestnania pre pracovníkov, ktorým hrozilo prepustenie, a tým na predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti.

Mnoho členských štátov prijalo v rámci svojich balíkov na oživenie hospodárstva opatrenia na podporu príjmu najzraniteľnejších občanov, napr. zvýšením úrovne minimálneho príjmu alebo minimálnej mzdy, rozšírením uplatniteľnosti alebo predĺžením poskytovania dávok v nezamestnanosti, posilnením ďalších sociálnych dávok alebo zavedením daňových úľav alebo oslobodenia od daní pre osobitné skupiny. Okrem toho niekoľko ďalších členských štátov investuje do infraštruktúr v oblasti zdravotnej starostlivosti, dlhodobej starostlivosti, starostlivosti o deti alebo sociálneho bývania. Takéto opatrenia majú dvojaké zameranie: podporujú zamestnanosť a zlepšujú prístup k sociálnym službám pre každého vrátane najzraniteľnejších občanov. Má to osobitný význam, predovšetkým pokiaľ ide o podporu zamestnanosti žien a rodovú rovnosť a predchádzanie dlhodobému odchodu určitých pracovníkov z trhu práce, ako to bolo počas minulých období recesie.

Bola prijatá celá škála opatrení na podporu aktívneho začleňovania osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, a na presadzovanie zamestnanosti osôb, ktoré sú najviac ohrozené sociálnym vylúčením: posilnenie verejných služieb zamestnanosti s cieľom umožniť individuálnejšiu podporu (BG, DK, DE, EL, ES, FR, LT, NL, PT, AT, SI, UK); rozšírenie prístupu k odbornej príprave (BG, CZ, DE, EL, FR, FI, IE, LT, PT, UK); príspevky na zamestnanosť osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce (FR, HU, LT) a osobitné presadzovanie zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím (ES, RO). Niektoré členské štáty zaviedli dočasné úľavy na príspevkoch na sociálne zabezpečenie s cieľom podnietiť dopyt po pracovnej sile v období krízy; osobitné opatrenia sa zameriavajú na starších pracovníkov s cieľom predchádzať vytváraniu režimov predčasného odchodu do dôchodku (PL, PT).

POLITICKÝ RÁMEC

Tri priority, ktoré určila Európska rada, zostávajú základným politickým rámcom:

Udržanie zamestnanosti, tvorba pracovných miest a podpora mobility

Napriek tomu, že okamžitý a dlhodobý vplyv stimulačných a ozdravných opatrení na zamestnanosť ešte nebol podrobne zhodnotený, z doterajších výsledkov je jasné, že sa ukázali byť efektívne pri obmedzovaní zvyšovania úrovne nezamestnanosti v niekoľkých krajinách, najmä pokiaľ ide o opatrenia na skrátený pracovný čas (ďalej len „OSPČ“). Zo skúseností je zrejmé, že opatrenia budú najefektívnejšie, ak sa pripravujú za účasti sociálnych partnerov, a že stimulačné výdavky by sa nemali odďaľovať zložitými postupmi predkladania žiadostí.

Vzhľadom na ďalší očakávaný nárast nezamestnanosti schémy OSPČ môžu krátkodobo naďalej plniť svoju úlohu pod podmienkou, že sú efektívne ako dočasné opatrenie a správne zacielené, a že sa uplatňujú iba na firmy, v ktorých možno pokles dopytu pripísať výnimočným alebo dočasným okolnostiam. Vzhľadom na meniace sa podmienky na trhu práce je nevyhnutné, aby sa kritériá oprávnenosti, trvanie a rozpočtové špecifikácie týchto schém revidovali každých 6 mesiacov, čím sa umožní zlepšenie ich zacielenia a riadenia zdrojov. Okrem toho, keďže tieto opatrenia môžu viesť veľkému prebytku pracovníkov v spoločnostiach, je potrebné doplniť krátkodobé opatrenia opatreniami na podporu zamestnanosti a na uľahčovanie prechodu z jedného zamestnania do druhého.

Z hľadiska súladu s dlhodobými cieľmi OSPČ poskytujú istotu, najmä v súvislosti so súčasným zamestnaním pracovníka: pri odchode zo zabezpečeného pracovného miesta pracovník stráca istotu. V súlade s dlhodobým prístupom flexiistoty je rozhodujúce zabezpečiť všeobecnejšiu istotu zamestnania, umožniť ľuďom, aby sa premiestnili do produktívnejších oblastí hospodárstva, ak je to potrebné. Jedným z možných spôsobov v ďalšom napredovaní je kombinácia OSPČ s odbornou prípravou a zavedenie alebo rozšírenie systému motivačných stimulov na udržanie práce alebo daňových úľav. Vzhľadom na závažnosť a povahu krízy je veľmi pravdepodobné, že po tom, čo hospodárstvo prejde krízou, bude potrebná značná reštrukturalizácia (napr. v stavebníctve, finančných službách, automobilovom priemysle). Z uvedeného vyplýva, že súčasná situácia, pokiaľ ide o nezamestnanosť, môže viesť k ďalšiemu prepúšťaniu v neskoršej etape, najmä ak sa proces ozdravenia premietne do konkrétnych výsledkov veľmi pomaly.

Zlepšovanie situácie na trhoch práce si takisto vyžaduje posilnené úsilie na podporu tvorby pracovných miest. Niektoré členské štáty už zaviedli finančné stimuly a príspevky na zamestnávanie nových pracovníkov s cieľom vytvárať alebo udržať pracovné miesta pre konkrétne skupiny pracovníkov. Financovanie vznikajúcich podnikov a investície na ďalší rozvoj podnikov sa môže uľahčiť znížením byrokracie a administratívnych požiadaviek na spoločnosti a väčšou dostupnosťou finančných a poradenských služieb pre nových podnikateľov a nové spoločnosti. Malo by sa uvažovať o stimuloch na investovanie do inovačných a rozvíjajúcich sa sektorov (ako napríklad ekologické pracovné miesta a takisto administratívne pracovné miesta); Podobne je sociálna ekonomika významným zdrojom vytvárania nových pracovných miest, keďže je menej závislá od podnikateľského cyklu a často poskytuje na pracovnú silu náročné a spoločensky prospešné služby.

Zvyšovanie kvalifikácie a zosúlaďovanie s potrebami trhu práce

Vzhľadom na rastúcu nezamestnanosť a klesajúci počet voľných pracovných miest je nevyhnutné zaviesť účinný aktivačný systém. Kladenie väčšieho dôrazu na zodpovednosť uchádzačov o zamestnanie by malo kráčať ruka v ruke so zabezpečením vysoko kvalitných služieb a programov na vyhľadávanie nových pracovných príležitostí a adekvátny náhradný príjem, najmä pre ľudí s malou perspektívou zamestnania.

Boj proti nezamestnanosti si vyžaduje posilnené aktívne politiky trhu práce, lepšie zameranie programov a služieb a posilnené kapacity verejných služieb zamestnanosti (ďalej len „VSZ“). Cieľom je zabezpečiť pre jednotlivcov istotu (rozvoj zručností, zamestnateľnosť a siete zabezpečujúce sociálnu ochranu) a zaručiť istotu zamestnávania pre podniky a zároveň riešiť zvýšenú nestabilitu na trhu práce a hrozbu (masového) prepúšťania. V prípade mužov a žien s problémami získať nové zamestnanie by sa malo uvažovať o „prístupe s prioritou kladenou na odbornú prípravu“. Všeobecne je pre pracovnú silu rozhodujúce zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikácia s cieľom zabezpečiť adaptabilitu a zamestnateľnosť v neistých časoch. Inštitúcie, ktoré zabezpečujú vzdelávanie a odbornú prípravu, by mali reagovať na rastúce potreby trh práce v čase krízy. Prostredníctvom aktívnych politík trhu práce sa takisto musia riešiť potreby mladých ľudí, pre ktorých sú pri prístupe k podporným schémam a hľadaní prvého zamestnania hlavnou prekážkou najmä nedostatočné pracovné skúsenosti.

Profesná, odvetvová a geografická mobilita môže uľahčiť prechod z jedného zamestnania do druhého a pomôcť predchádzať dlhodobej nezamestnanosti. Prístup včasného zásahu si vyžaduje neustálu spoluprácu medzi VSZ a zamestnávateľmi, aby bolo možné zasiahnuť ešte pred tým, ako dôjde k samotnému prepúšťaniu. Rozhodujúcu úlohu má aj posilnená spolupráca medzi službami zamestnanosti, verejnými orgánmi, organizáciami, ktoré zabezpečujú odbornú prípravu, a predovšetkým medzi zamestnávateľmi a sociálnymi partnermi s cieľom zabezpečiť adekvátne služby vrátane programov zameraných na kvalifikáciu a preloženie pracovníkov a stáží pre mladých ľudí. Táto spolupráca je takisto nevyhnutná z hľadiska pripravenosti pracovnej sily na nové pracovné miesta v budúcnosti, najmä v rýchlo sa rozvíjajúcich sektoroch.

Zvyšovanie prístupu k zamestnaniu a podporovanie domácností

Jedným z kľúčových prvkov určujúcich zvýšený prístup k zamestnaniu a zotrvanie v zamestnaní je daňový systém a systém sociálnych dávok. V tejto súvislosti treba posilniť vzájomne sa dopĺňajúce prvky, ktoré existujú medzi aktívnymi politikami trhu práce a daňovým systémom a systémom sociálnych dávok. Povaha daňových systémov a systémov sociálnych dávok, ako napríklad tzv. pasce nezamestnanosti a spoločné zdaňovanie rodiny, môžu odrádzať platovo znevýhodnených pracovníkov a osoby, ktoré zabezpečujú hlavnú starostlivosť, od nástupu alebo návratu do zamestnania alebo od zotrvania na trhu práce, najmä pokiaľ ide o plný pracovný úväzok. S cieľom zabezpečiť zotrvanie starších pracovníkov na trhu práce je potrebné predchádzať možnostiam skorého odchodu z trhu práce. Zníženie nemzdových nákladov práce by mohlo byť nástrojom najmä na podporu osôb s viacerými znevýhodneniami (nízko kvalifikovaní, mladí a starší pracovníci) pri ich zotrvaní na trhu práce.

Zvýšenie prahových úrovní daní z príjmu, do ktorých sa nebudú musieť platiť žiadne dane, môže priniesť značnú úľavu, ktorá by bola motivačná pre osoby s nízkym príjmom a zameraná na takéto osoby; Švédsko zaviedlo daňové úľavy z príjmu zo zárobkovej činnosti. Toto je v súlade s dlhodobými cieľmi dosiahnuť, aby sa oplatilo pracovať, a očakáva sa, že to bude mať pozitívne dlhodobé účinky na zamestnanosť.

Zatiaľ čo zníženie nemzdových nákladov práce je dôležitým opatrením na zvýšenie ale takisto udržanie zamestnanosti, riziko umŕtvenej straty nákladov je vysoké: zníženie daní, príspevkov na sociálne zabezpečenie a ďalších nemzdových nákladov práce pre zamestnávateľov by sa malo zaviesť iba v prípade, že tieto opatrenia budú mať okamžitý vplyv na rozhodnutie zamestnávateľa zamestnať alebo udržať v zamestnaní pracovníkov, napríklad poskytnutím dotovaných pracovných zmlúv na čiastočný úväzok s výhodnejšími podmienkami pre spoločnosti. Ak to nebude mať okamžitý vplyv na zamestnávanie nových pracovníkov, ďalšie dočasné štátne výdavky rovnakej hodnoty zamerané na podporu rastúcej zamestnanosti priamo v odvetviach náročných na pracovnú silu, v ktorých sa prejavuje nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily (napr. v oblasti starostlivosti), by boli účinnejšie z krátkodobého hľadiska.

Bude treba venovať značnú pozornosť podporovaniu príjmov domácností, až kým nedôjde k oživeniu hospodárstva, aj napriek tomu, že možnosti členských štátov v tejto súvislosti sú zjavne rozdielne. Dávky sú v niektorých prípadoch príliš nízke alebo je ich trvanie časovo obmedzené. Na druhej strane, treba riadne vymedziť povahu a výšku dávok, aby sa obmedzili demotivujúce účinky, pokiaľ ide o snahu príjemcov dávok zamestnať sa. Pracovníci s pracovnými zmluvami na dobu určitú a na čiastočný pracovný úväzok by mali takisto využívať poistenie v nezamestnanosti a proti ďalším sociálnym rizikám. Viac pozornosti by sa takisto malo venovať samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré častokrát nemajú žiadne poistenie pre prípad straty zamestnania, a mladým ľuďom, ktorých situácia je osobitne zložitá.

Priame sociálne transfery sú rozhodujúce na zmiernenie nepriaznivých sociálnych vplyvov, keďže sa veľmi rýchlo dostávajú k osobám v najväčšej núdzi a prinášajú priamy pozitívny impulz pre hospodárstvo; vlády môžu využívať existujúce kanály na to, aby sa výhody dostali k domácnostiam, a môžu tak bez problémov uplatňovať kritériá oprávnenosti. Povaha dávok by mala podporovať činnosť a prispôsobovanie sa zmenám a mala by tak prispievať k lepším výsledkom na trhu práce po oživení hospodárstva. Vládne príjmy určené pre domácnosti sú však obmedzené a častokrát majú za následok zvýšenie úrovní štátnych dlhov. Tieto transfery môžu takisto vytvoriť závislosť od dávok a viesť k zníženiu ponuky pracovnej sily a následne k nevýkonným a zle fungujúcim trhom práce. Preto by oživenie trhov práce malo priniesť znižovanie výdavkov na sociálne dávky.

V krajinách, v ktorých existuje nerovnováha medzi neistými krátkodobými pracovnými zmluvami a pracovnými zmluvami na dobu neurčitú, dochádzalo k masívnemu prepúšťaniu pracovníkov s pracovnými zmluvami na dobu určitú. S cieľom posilniť práva týchto skupín pracovníkov členské štáty zvolili rôzne prístupy: niektoré členské štáty obmedzili maximálne trvanie zmlúv na dobu určitú na 2 roky ako súčasť nových protikrízových opatrení; iné členské štáty rozšírili maximálne trvanie zmlúv na dobu určitú na viac ako 2 roky. Vo všetkých prípadoch je kľúčovým prvkom spolupráca sociálnych partnerov a orgánov s cieľom zabezpečiť, aby čo najväčší počet pracovníkov zotrval na trhu práce a právne predpisy v oblasti zamestnanosti a ustanovenia týkajúce sa pracovných zmlúv zabezpečovali zodpovedajúce práva a povinnosti pre zamestnancov a zamestnávateľov. V tejto súvislosti treba riešiť segmentáciu trhov práce prostredníctvom reforiem, ktoré budú v súlade s prístupom „flexiistoty“ a v rámci ktorých sa pozornosť presunie z ochrany pracovného miesta na istotu zamestnanosti na trhu.

PAŤ KĽÚČOVÝCH AKCIÍ NA ROK 2010 A NASLEDUJÚCE ROKY

Vážnosť súčasnej recesie je oprávneným dôvodom na to, aby sa pokračovalo v politikách trhu práce a aby sa tieto posilnili a zabezpečila sa podpora príjmu pre osoby v najväčšej núdzi, aj keď dôjde k očakávanému budúcoročnému miernemu zvýšeniu HDP[3]. Po tom, ako sa hospodárstvo začne vzmáhať, bude potrebné klásť dôraz na postupný prechod z krátkodobých krízových opatrení na štrukturálne reformy trhu práce zamerané na stimuláciu potenciálneho rastu a pritiahnutie ľudí na trh práce, ako nedávno zdôraznila Rada pre zamestnanosť. Rada takisto požaduje zvýšenie veku odchodu do dôchodku tým, že sa ľuďom umožní a budú motivovaní, aby pracovali dlhšie, vďaka politikám trhu práce, ktoré budú presadzovať lepšie postupy riadenia veku na pracoviskách, a ambicióznym reformám pracovných stimulov v dôchodkových systémoch. V tejto súvislosti flexiistota a aktívne začleňovanie zabezpečujú integrovaný rámec, ktorý členským štátom umožňuje zavádzať zodpovedajúci súbor zmiešaných priorít, ktoré sú v súlade s ich trhom práce a sociálnou situáciou a s ich výzvami. Osobitne vhodné sú stratégie pre flexiistotu, ktoré uľahčujú prechody do práce, odstraňujú prekážky účasti a umožňujú na trhu práce prechody smerom nahor. V súlade so spoločnými zásadami flexiistoty v EÚ, na zmiernenie negatívnych účinkov krízy na zamestnanosť a s cieľom dosiahnuť návrat k udržateľnému rastu zamestnanosti po skončení krízy je rozhodujúcich päť kľúčových akcií:

1. Investovať do účinných opatrení na trhu práce a zručností s cieľom predchádzať dlhodobej nezamestnanosti

Najväčšou prioritou sú investície do efektívnych opatrení na trhu práce, zodpovedajúcej sociálnej ochrany a poskytovania zodpovedajúceho vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom predísť tomu, aby sa nezamestnanosť stala štrukturálnou. Udržaním mužov a žien v práci sa rozširuje základňa prispievateľov do daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia, čím sa prispieva k udržateľným verejným financiám, makroekonomickej stabilite a dobre fungujúcim systémom sociálnej ochrany. Musia sa posilniť služby zamestnanosti, aby sa dostali ku všetkým osobám v núdzi vrátane mladých ľudí a pracovníkov, ktorým hrozí prepustenie. Zásahy by mali byť včasné a cielené a mali by predovšetkým dopĺňať ďalšie opatrenia zamerané na ekonomické zatraktívnenie práce a presadzovanie jej výhod s cieľom zabezpečiť prechody, a znižovať nečinnosť a skracovať trvanie období nezamestnanosti. Mali by byť prepojené s opatreniami zameranými na to, aby ľudia mali motiváciu a aby sa im uľahčilo pracovať dlhšie vďaka politikám trhu práce, ktoré budú presadzovať lepšie postupy riadenia veku na pracoviskách, a ambicióznym reformám pracovných stimulov v dôchodkových systémoch. Najlepšie výsledky sa dosahujú vďaka individuálnej podpore so zameraním sa na hľadanie práce pre ľudí s vysokým potenciálom zamestnateľnosti a komplexnejšej, individuálne zameranej pomoci osobám s väčšími problémami. Nezamestnaným osobám a pracovníkom s krátkodobými zmluvami a zamestnaným v postihnutých odvetviach by sa mali ponúkať vzdelávacie programy na zvýšenie kvalifikácie a rekvalifikačné programy. Tieto programy by mali byť zamerané tak, aby spĺňali budúce potreby trhu práce týkajúce sa zručností a pripravovali pracovnú silu na oživenie hospodárstva.

Členské štáty sa vyzývajú, aby lepšie využívali existujúce európske fondy, konkrétne ESF a EFRR s cieľom podporovať opatrenia na oživenie hospodárstva vrátane posilňovania efektivity a kapacít verejných služieb zamestnanosti, a aby zlepšili efektivitu a účinnosť služieb ponúkaných osobám, ktoré si hľadajú prácu, a pracovníkom a spoločnostiam, ktoré prechádzajú reštrukturalizáciou.

2. Pomáhať podnikom pri tvorbe nových pracovných miest

Je nevyhnutné podporovať tvorbu nových pracovných miest uľahčovaním zakladania nových podnikov a posilňovaním služieb pomoci pre nových podnikateľov a nové spoločnosti. Existuje predovšetkým veľký potenciál pre zakladanie podnikov ženami, ktorý treba rozvinúť. Malo by sa pokračovať v úsilí vynakladanom na zvýšenie prístupu k financiám a dostupnosti úverov, ako aj stimulov pre spoločnosti na tvorbu alebo udržanie pracovných miest a ponúkanie stáží. Posilnený a konštruktívny dialóg so sociálnymi partnermi je takisto nevyhnutný na zosúladenie vývoja miezd s podmienkami trhu práce v jednotlivých odvetviach a lokalitách.

ESF, EFRR a ďalšie fondy EÚ sa môžu vhodnejšie využívať na presadzovanie podnikania, samostatnej zárobkovej činnosti a na podporu pre MSP a mikropodniky. Finančné stimuly pre inováciu a odbornú prípravu môžu pomôcť na jednej strane pri skúmaní potenciálu rýchlo sa rozvíjajúcich odvetví, nových technológií a nových spôsobov podnikania; na druhej strane pri rozvíjaní sociálneho hospodárstva.

3. Chrániť pracovné miesta prostredníctvom pružnej organizácie práce

Pri rastúcej nezamestnanosti je vnútorná pružnosť rozhodujúcim nástrojom na zachovanie pracovných miest: opatrenia na skrátený pracovný čas možno stále považovať za efektívny spôsob udržania zamestnanosti pracovníkov, ktorí by v opačnom prípade boli prepustení, a to aj v MSP. Tieto schémy môžu zmierniť sociálny vplyv krízy z krátkodobého hľadiska, zabrániť značnému prepúšťaniu a ušetriť firmám výdavky na (opätovné) zamestnávanie a možno prostredníctvom nich predchádzať stratám ľudského kapitálu, ktorý je špecifický pre jednotlivé podniky. Tieto opatrenia však treba navrhnúť ekonomicky zdravým a udržateľným spôsobom: mali by sa kombinovať s odbornou prípravou (rekvalifikáciou), uplatňovať sa iba na spoločnosti so silnými základmi a ich trvanie a kritériá oprávnenosti by sa mali pravidelne revidovať. V odvetviach a spoločnostiach, ktoré musia čeliť štrukturálnym stratám v súvislosti s externou konkurencieschopnosťou, sa opatrenia musia zamerať na vybavenie pracovnej sily zručnosťami potrebnými pre nové pracovné miesta, aby sa uľahčil prechod do rozvíjajúcich sa činností.

4. Podporovať mladých ľudí a osoby najviac postihnuté krízou

Najväčšou hrozbou, ktorú môže priniesť rastúca nezamestnanosť, je dlhodobé vylúčenie. Už teraz majú problémy s návratom alebo vstupom na trh práce mladí ľudia, najmä tí s nízkou kvalifikáciou, a ľudia na okraji spoločnosti. Opatrenia na podporu zamestnateľnosti zraniteľných skupín, najmä zatraktívnenie práce z ekonomického hľadiska, motivačné stimuly na udržanie práce, cielené znižovanie nemzdových nákladov práce a ďalšie dávky, by sa mali posilniť. Osobitne v prípade mladých ľudí môžu prechod zo školy do zamestnania uľahčiť pracovné miesta určené na získanie pracovných skúseností a miesta pre stážistov, inovačné metódy učenia sa, ako napríklad učenie sa prostredníctvom projektov. Flexibilné spôsoby vzdelávania môžu prispieť k postupnému získavaniu zručností a kvalifikácií, k napredovaniu v systéme vzdelávania a odbornej prípravy a k nájdeniu si vhodného miesta na trhu práce. Pokiaľ ide o nezamestnaných s nízkou kvalifikáciou a staršie osoby, kľúčovou prioritou pri udržaní ich zamestnateľnosti je zodpovedajúca odborná príprava. Trvalé vylúčenie môže predstavovať osobitné riziko pre ženy a najmä pre tie, ktoré musia zabezpečovať opatrovateľské služby, keďže už teraz predstavujú väčšinu neaktívnych osôb, pracovníci nedobrovoľne zamestnaní na dobu určitú a platovo znevýhodnení pracovníci. Sú potrebné osobitné opatrenia na predchádzanie odchodu žien z trhu práce a na využitie plného potenciálu rezervy, ktorú predstavuje ženská pracovná sila. Treba zabezpečiť lepšiu koordináciu iniciatív na podporu osôb hľadajúcich prácu a podporu príjmu pre zraniteľných uchádzačov o zamestnanie a podrobnejšie monitorovanie dosahu týchto iniciatív s cieľom predchádzať nadmerným nenávratným výdavkom a negatívnemu vplyvu na systémy sociálnej ochrany. Mali by sa viac rozvíjať podnikateľské modely verejných služieb zamestnanosti spolu s efektívnou spoluprácou s ďalšími vládnymi, mimovládnymi a súkromnými inštitúciami (napr. samosprávami, MVO, obchodnými komorami, inštitúciami, ktoré zabezpečujú odbornú prípravu, agentúrami, ktoré poskytujú služby zamestnanosti) a predovšetkým so spoločnosťami a sociálnymi partnermi, aby sa vytvárali verejno-súkromné partnerstvá.

5. Zlepšiť postavenie osôb s neštandardnými pracovnými zmluvami

Zvýšená nezamestnanosť a následné sociálne náklady v oveľa väčšej miere vplývajú na pracovníkov s pracovnými zmluvami na dobu určitú a ďalšími neštandardnými pracovnými zmluvami, ktorí častokrát nie sú adekvátne krytí systémami poistenia v nezamestnanosti a ich potreby nie sú zohľadnené v aktívnych politikách trhu práce (keďže ich poskytovanie je obyčajne prepojené s dávkami). V súčasnej situácii je najdôležitejšie zlepšiť istotu zamestnanosti a podporovať prechody medzi zamestnaniami. Takisto je kľúčovou úlohou riešiť segmentáciu trhov práce prostredníctvom reforiem, ktoré budú v súlade s prístupom „flexiistoty“ a v rámci ktorých sa pozornosť presunie z ochrany pracovného miesta na istotu zamestnanosti na trhu. Prostredníctvom sociálneho dialógu možno lepšie zabezpečiť, aby čo najväčší počet pracovníkov zotrval na trhu práce a aby právne predpisy v oblasti sociálneho zabezpečenia a zamestnanosti zabezpečili zodpovedajúce práva a povinnosti pre zamestnancov a zamestnávateľov pri všetkých druhoch pracovných zmlúv.

[1] „Rast, zamestnanosť a sociálny pokrok v EÚ“, Výbor pre sociálnu ochranu, september 2009.

[2] Komisia bude naďalej sledovať reakciu na krízu v úzkej spolupráci s Výborom pre zamestnanosť, Výborom pre sociálnu ochranu a Výborom pre hospodársku politiku. Podrobnejsí prehľad opatrení, ktoré v oblasti zamestnanosti prijali jednotlivé členské štáty, je k dispozícii na: http://www.eu-employment-observatory.net/resources/meetings/MISEPSwedenSummaryTables.pdf.

[3] „Pritiahnuť viac ľudí na trh práce“, EMCO ADHOC/18/201000.