EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli11. 1. 2018 COM(2018) 2 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Priebežné hodnotenie programu Horizont 2020: ako maximalizovať vplyv výskumu a inovácií EÚ



1.ÚVOD Výskum a inovácie sú veľmi dôležité pre udržanie sociálno-ekonomického modelu a hodnôt Európy, ako aj jej konkurencieschopnosti na celosvetovej úrovni. To v rýchlo sa meniacom svete, kde náš úspech čoraz viac závisí od tvorby znalostí a ich rýchlych premien na inovácie než na využívaní prírodných zdrojov alebo znižovaní miezd, platí čoraz častejšie. Udržateľný rast v budúcnosti možno dosiahnuť jedine tak, že sa do výskumu a inovácií bude investovať už teraz. Rámcový program EÚ pre výskum a inovácie (2014 – 2020) Horizont 2020 je z hľadiska tohto cieľa kľúčovým aktívom EÚ. Jeho cieľom je podnietiť hospodársky rast a vytvárať pracovné miesta spájaním výskumu a inovácií, podporou excelentnej vedy a vedúceho postavenia priemyslu, ako aj riešením spoločenských výziev. Útvary Komisie v súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii vykonali komplexné priebežné hodnotenie pokroku programu počas prvých troch rokov jeho vykonávania. Reakcie zainteresovaných strán na verejnú konzultáciu o priebežnom hodnotení boli veľmi intenzívne: zúčastnilo sa jej vyše 3 500 respondentov a bolo doručených viac než 300 pozičných dokumentov. Ďalšie tri samostatné priebežné hodnotenia boli zamerané na Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), partnerstvá medzi verejnými subjektmi (P2P) zriadené podľa článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a verejno-súkromné partnerstvá (PPP, ktoré sa začali realizovať prostredníctvom spoločných podnikov) zriadené podľa článku 187 ZFEÚ. Samostatné skupiny nezávislých odborníkov takisto vykonali jedno priebežné hodnotenie deviatich zmluvných verejno-súkromných partnerstiev a jedno priebežné hodnotenie priamych akcií Spoločného výskumného centra. Priebežné hodnotenie poskytlo faktickú základňu pre správu a odporúčania do budúcnosti nezávislej skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ zameraných na výskum a inovácie, ktorej predsedá Pascal Lamy („Lamyho skupina na vysokej úrovni“). Ako sa vyžaduje v článku 32 nariadenia, ktorým sa zriaďuje Horizont 2020, cieľom tohto oznámenia je viac zamerať pozornosť inštitúcií EÚ na hlavné zistenia (oddiel 2) a poznatky získané pri celkovom hodnotení (oddiel 3). Súčasťou toho sú možné zlepšenia a usmernenia do budúcnosti vrátane prvých reakcií na odporúčania Lamyho skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu. 2.Kľúčové zistenia z priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 Ostatné inštitúcie EÚ súhlasili so zisteniami priebežného hodnotenia: Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV), Výbor regiónov (VR) a nedávno aj Rada pre konkurencieschopnosť prostredníctvom záverov Rady z 1. decembra 2017. Aj členské štáty prijali stanovisko prostredníctvom Výboru pre Európsky výskumný priestor a inováciu (European Research Area and Innovation Committee – ERAC). Všetci sa zhodujú, že vykonávanie Horizontu 2020 je do veľkej miery úspešné. Horizont 2020 je atraktívny a prínosný. Účastníci pochádzajú z najlepších inštitúcií a spoločností v Európe i mimo nej a pokrývajú širokú škálu vedeckých disciplín. Zainteresované strany vyjadrujú silnú spokojnosť s programom, o čom svedčí neustály záujem o jeho mimoriadne elitné výzvy. V porovnaní s predchádzajúcim 7. rámcovým programom (RP7) ide v prípade vyše polovice účastníkov programu Horizont 2020 o nováčikov. Účasť priemyslu vzrástla: rozpočet na priemyselné a podporné technológie a spoločenské výzvy určený pre MSP predstavuje 23,9 % – výrazne nad cieľom 20 %. Horizont 2020 preukázal pružnosť pri reakciách na meniace sa politické priority, ako je migrácia, a núdzové situácie, ako bolo napríklad prepuknutie epidémie eboly a vírusu Zika. Program ponúka jedinečné príležitosti na spoluprácu a nadväzovanie kontaktov. Každá piata vedecká publikácia v rámci Horizontu 2020 je výsledkom spolupráce medzi akademickou obcou a súkromným sektorom. Vďaka Horizontu 2020 sa zrodilo viac interdisciplinárnych publikácií než počas RP7. Zmluvné PPP, pri ktorých súkromný sektor spolu s Komisiou určujú ciele výskumu a inovácií, majú pridanú hodnotu pri posilňovaní medziodvetvovej spolupráce a podpore inovácií. Program Horizont 2020 je na správnej ceste, aby významne prispel k tvorbe pracovných miest a rastu. Hoci Horizont 2020 predstavuje menej než 10 % celkových výdavkov na výskum a vývoj v EÚ, makroekonomické modely predpokladajú, že jeho spoločensko-hospodársky vplyv bude do roku 2030 v objeme 600 miliárd EUR a 179 000 pracovných miest. Okrem toho podporuje dosahovanie politických cieľov EÚ vďaka zameraniu na excelentnú vedu, vedúce postavenie priemyslu a spoločenské výzvy. Excelentnosť ako hlavný základný princíp je zárukou kvality. Stanovenie excelentnosti ako hlavného kritéria pre prideľovanie finančných prostriedkov prispelo k tomu, že prvé vedecké publikácie z programu Horizont 2020 sú už teraz citované dva razy častejšie, než je svetový priemer. Patenty vypracované vďaka programu majú vyššiu kvalitu a potenciálnu obchodnú hodnotu v porovnaní s podobnými patentmi odinakiaľ. Z Horizontu 2020 sa už podporilo asi 17 laureátov Nobelovej ceny. Pokrok v zjednodušení sa vyplatil. Zavedené rozsiahle zjednodušujúce opatrenia (napr. jednotný súbor pravidiel, elektronické podpisovanie dohôd o grante, účastnícky portál ako jednotné kontaktné miesto na komunikáciu s účastníkmi, jednotná sadzba úhrady, paušálna sadzba pre nepriame náklady) výrazne znížili administratívne zaťaženie a náklady, vďaka čomu sa citeľne znížil čas potrebný na udelenie grantu (o 110 dní menej než v RP7). Zainteresované strany oceňujú zjednodušený model financovania, ktorý neznížil úroveň spolufinancovania zo strany príjemcov. Program Horizont 2020 ukázal jasnú pridanú hodnotu EÚ. Prináša úspory z rozsahu, objemu a rýchlosti v porovnaní s podporou výskumu a inovácií na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a tým zvyšuje atraktívnosť EÚ ako miesta, kde sa rozvíja výskum a inovácia. Doplnkovosť programu (t. j. to, že nemá vplyv na udeľovanie vnútroštátneho financovania) je jeho veľmi dôležitou črtou. Časti programov pre jedného príjemcu ako napríklad nástroj pre MSP, Európska rada pre výskum (ERC) či akcie Marie Skłodowskej-Curie prinášajú pridanú hodnotu EÚ vďaka celoeurópskej súťaži a štrukturálnym vplyvom, ktoré majú na vnútroštátne systémy výskumu a inovácií. Výsledky programu Horizont 2020 svojou kvalitou opodstatňujú vynaložené prostriedky. Administratívne režijné náklady Horizontu 2020 sú nižšie než v RP7, a to vďaka rozsiahlemu delegovaniu vykonávania programov na špecializované výkonné agentúry a harmonizovanému vykonávaniu prostredníctvom spoločného podporného centra Horizontu 2020. Administratívne výdavky sú nižšie ako cieľ, ktorý bol stanovený na úrovni 5 %. Osobitne nízke sú v prípade výkonných agentúr a EIT. Hodnotenia partnerských iniciatív podporených z Horizontu 2020 ukazujú, aké sú efektívne pri získavaní značného dodatočného súkromného a verejného financovania a pri zosúlaďovaní výskumno-inovačných priorít v celej Európe. V priebežnom hodnotení EIT sa dospelo k záveru, že inštitút pomáha riešiť štrukturálne nedostatky v inovačnej kapacite EÚ. Znalostné a inovačné spoločenstvá EIT prinášajú pridanú hodnotu EÚ tým, že stimulujú úzke a účinné prepojenia medzi vzdelávaním, výskumom a inováciami v súvislosti s rozličnými globálnymi výzvami. EIT je platforma na zavádzanie a rozvíjanie znalostných a inovačných spoločenstiev, ktorých vzdelávacie programy prepájajú technické znalosti s výučbou o podnikaní a inováciách, priamym prístupom k podnikom a medzinárodnou mobilitou. Vďaka partnerstvám medzi verejnými subjektmi podľa článku 185, ako napr. Eurostars2 či Spoločný program výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora (BONUS), vznikli dlhodobé výskumno-inovačné partnerstvá a siete medzi subjektmi financujúcimi výskum a vládami, čím sa prispieva k rozvoju Európskeho výskumného priestoru. Tieto partnerstvá mobilizujú značné investície do nadnárodných výskumných projektov v dôležitých oblastiach politiky, pričom ich pole pôsobnosti je čoraz globálnejšie. Hlavnou silnou stránkou všetkých verejno-súkromných partnerstiev podľa článku 187, napr. CleanSky2 či priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, je ich schopnosť získať strategických priemyselných partnerov a čo najefektívnejšie využiť ich potenciál v prioritných oblastiach činnosti Únie naprieč hranicami i hospodárskymi sektormi, ako aj ich priamy prínos k zvýšeniu konkurencieschopnosti a dosahovaniu politických cieľov EÚ. Prepájajú činnosti v rámci celého inovačného cyklu a pomáhajú prekonávať roztrieštenosť v príslušných odvetviach tvorbou dlhodobých predkonkurenčných sietí spolupráce združujúcich zainteresované strany, ktoré predtým nemali dôvod spolupracovať. Zmluvné verejno-súkromné partnerstvá, napr. „továrne budúcnosti“ či energeticky efektívne budovy, podľa hodnotení vo všeobecnosti dosiahli svoje ciele, keďže sú flexibilné a účinne riadené a spájajú významných priemyselných partnerov v stratégiách, ktoré podporuje EÚ, pričom kladú dôraz na vzájomné chápanie výsledkov zo strany priemyslu, vysokú úroveň transparentnosti a otvorenosť účasti, a to aj v prípade MSP.

3.Získané poznatky s cieľom maximalizovať vplyv budúcich rámcových programov Hlavným účelom komplexného priebežného hodnotenia bolo vyvodiť závery pre budúcnosť založené na analýze silných i slabých stránok. Má sa nimi prispieť k zlepšeniu vykonávania Horizontu 2020 v posledných troch rokoch (2018 – 2020), fungovania ETI a iniciatív podľa článkov 185 a 187. Kombinované hodnotenie formuluje aj dlhodobé získané poznatky, z ktorých bude vychádzať tvorba nadväzujúceho rámcového programu na obdobie po roku 2020. V záverečnom pracovnom programe Horizontu 2020 na roky 2018 až 2020 sa už testujú niektoré riešenia zamerané na využívanie získaných poznatkov v dlhodobejšom meradle vrátane pilotnej fázy budúcej Európskej rady pre inováciu (European Innovation Council – EIC) a využívania jednorazových platieb ako alternatívy k úhrade nákladov v niektorých oblastiach. V ďalšom texte sa uvádza zhrnutie hlavných získaných poznatkov a oblastí, v ktorých je potrebné zlepšenie. 3.1.Ambicióznejšie investície Dospelo sa k záveru, že Horizont 2020 nie je financovaný dostatočne – jeho rastúca atraktívnosť a neutíchajúci význam mali za následok výrazné zvýšenie počtu uchádzačov (miera úspešnosti dosiahla iba 11,6 % v porovnaní s 18,5 % v RP7). Bolo by potrebných ďalších 62,4 miliardy EUR, aby sa mohli financovať všetky návrhy, ktoré podľa nezávislých hodnotení spĺňajú prísne minimálne požiadavky na kvalitu. Tento nedostatok finančných prostriedkov predstavuje z hľadiska sľubného výskumno-inovačného potenciálu Európy náklady obetovanej príležitosti a žiadateľov núti plytvať zdrojmi (odhaduje sa, že na prípravu návrhov vynakladajú zhruba 636 miliónov EUR ročne). V reakcii na priebežné hodnotenie Horizontu 2020 Európsky parlament s podporou Výboru regiónov okrem iného takisto EÚ vyzýva, aby zabránila znižovaniu rozpočtu na Horizont 2020 a nadväzujúcemu programu vyčlenila aspoň 120 miliárd EUR. ERAC obhajuje zachovanie vhodného pomeru medzi rozpočtom a ambíciami. Aj v záveroch Rady sa zdôrazňuje potreba favorizovať výskum a inovácie vo všetkých príslušných politikách EÚ a poskytnúť na budúci program značné finančné prostriedky. Lamyho skupina na vysokej úrovni odporúča klásť dôraz na výskum a inovácie a vyčleniť na ne v rozpočtoch členských štátov aj EÚ väčší objem financií. Skupina tvrdí, že zdvojnásobenie rozpočtu programu na obdobie po roku 2020 je najlepšou investíciou, akú EÚ môže urobiť, ak chce zosúladiť vlastné financovanie s financovaním, ktoré vyčleňujú jej hlavní konkurenti, a využiť doteraz premárnený potenciál nepodporených kvalitných návrhov (t. j. mala by sa usilovať financovať aspoň 30 % kvalitných návrhov). Komisia berie na vedomie výzvu skupiny na vysokej úrovni a ostatných inštitúcií EÚ, aby v budúcom rámcovom programe viac investovala do výskumu a inovácií, a to s ohľadom na súčasné silné stránky programu a pridanú hodnotu EÚ. Finančné prostriedky EÚ by malo sprevádzať ambiciózne vnútroštátne a regionálne financovanie výskumu a inovácií, aby sa dosiahol cieľ investovať do tejto oblasti 3 % HDP EÚ. 3.2.Ďalšie zjednodušovanie Horizont 2020 dosiahol v porovnaní s RP7 veľký pokrok v zjednodušovaní, ale ide o snahu, v ktorej nemožno poľaviť a ktorá si vyžaduje neustále zlepšovanie. Inštitúcie EÚ si všímajú a oceňujú významný pokrok dosiahnutý pri zjednodušovaní a rovnako zdôrazňujú potrebu v ňom pokračovať. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že je to spôsob, ako rozšíriť okruh žiadateľov, zatiaľ čo ERAC považuje ďalšie zjednodušenie ako cestu k vytvoreniu ďalších používateľsky ústretových nástrojov a pravidiel. Ambíciou Lamyho skupiny na vysokej úrovni je urobiť z EÚ najatraktívnejší zdroj financovania výskumu a inovácií na svete (odporúčanie č. 7: Ďalšie zjednodušovanie). To znamená radikálne uprednostňovanie vplyvu pred postupmi, napríklad minimalizovaním dokumentácie, pružnejšími výzvami (vrátane výberu nástroja a metodiky výpočtu nákladov) a – pokiaľ ide o výskumno-inovačné konzorciá – prispôsobovaním sa meniacim sa trendom a novým príležitostiam. Skupina navrhuje, aby sa zvážilo zníženie objemu oznamovacích povinností, ak by boli nepretržite a v reálnom čase k dispozícii údaje o vplyvoch projektov. Komisia pokračuje v úsilí o zjednodušovanie, a to aj prostredníctvom pilotných akcií v poslednom pracovnom programe Horizontu 2020. Na základe skúseností s týmto pilotnými projektmi sa bude snažiť o ďalšie zjednodušenie s cieľom podporiť rýchlejšie inovačné cykly a znížiť administratívne zaťaženie. Na tento účel preskúma možnosti, ako: zjednodušiť súčasný systém náhrad skutočných nákladov, zvýšiť akceptovanie zvyčajných účtovných postupov, rozšíriť využívanie paušálneho financovania projektov na základe realizácie aktivít a iných zjednodušených foriem financovania, znížiť záťaž pri príprave a predkladaní návrhov, skrátiť čas potrebný na udelenie grantu a zlepšiť spätnú väzbu poskytovanú žiadateľom. 3.3.Podpora prelomových inovácií Európa je aj vďaka rámcovým programom EÚ globálnym vedeckým lídrom. V oblasti inovácií však nemá také dobré výsledky. Pri priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 bol identifikovaný určitý potenciál v oblasti podpory prelomových inovácií prispievajúcich k budovaniu trhu, ale zároveň sa dospelo k záveru, že takáto podpora sa musí výrazne posilniť. Len pomerne málo firiem, ktoré dostávajú granty, napríklad využíva finančné nástroje v rámci Horizontu 2020. To môže mladým inovačným firmám stáť v ceste pri rozširovaní svojho pôsobenia na európskej či medzinárodnej úrovni. Európsky parlament rovnako zdôrazňuje všeobecný význam podpory inovácií, a konkrétnejšie podpory prelomových inovácií a rozširovania pôsobnosti, zatiaľ čo v záveroch Rady sa podčiarkuje význam podpory celého hodnotového reťazca inovácií vrátane vysokorizikových prelomových technológií. Uvažuje sa aj o tom, že prelomové inovácie a rozširovanie pôsobnosti inovačných spoločností by mala podporovať možná budúca EIC. Tento argument sa objavuje aj v stanoviskách Výboru regiónov a výboru ERAC. Lamyho skupina na vysokej úrovni odporúča, aby sa inovácie (napr. technologický, sociálny či obchodný model) podporovali vo všetkých oblastiach politiky EÚ. Dôležité je, že tak sa vytvorí spoločný regulačný rámec, ktorý bude podporovať podnikanie, konkurencieschopnosť európskeho priemyslu na svetových trhoch a vedúce postavenie v rámci prebiehajúcej priemyselnej revolúcie (odporúčanie č. 2: Budovanie skutočnej inovačnej politiky EÚ, vďaka ktorej vzniknú budúce trhy). Lamyho skupina navrhuje, aby sa podporovali a financovali inovačné myšlienky, ktoré majú potenciál rýchleho rozšírenia, a to prostredníctvom EIC. Tá by mala mať právomoc investovať do podnikateľov a podnikov bez ohľadu na veľkosť, odvetvie alebo skúsenosti, ak pracujú na rizikových inováciách na priesečníku rôznych technológií a disciplín s potenciálom rýchleho rozšírenia. Skupina ďalej odporúča (odporúčanie č. 4: Tvorba výskumno-inovačného programu EÚ so zameraním na zvýšenie vplyvu), aby EIC navrhla nové postupy hodnotenia a výberu s cieľom lepšie zachytiť vysokorizikové a zároveň vysokovýnosné projekty, spružnila riadenie grantov (rozhodnutia o pozastavení aktivít) a tolerovala neúspech. Komisia uznáva rastúci význam inovácií, ktoré prispievajú k budovaniu trhu, a zváži možnosti ich ďalšej budúcej podpory v nadväznosti na súčasné opatrenia v oblasti jednotného digitálneho trhu, energetickej únie a únie kapitálových trhov. Rizikový kapitál v Európe je v porovnaní s USA na úrovni jednej pätiny. Nová generácia spoločností v kolaboratívnom a digitálnom hospodárstve pochádza prevažne z USA a Ázie. Komisia už podnikla kroky na vybudovanie priemyselnej politiky, digitalizáciu priemyslu EÚ a rozvoj kolaboratívneho hospodárstva. Ak sa budúci rámcový program bude opierať o súčasné úspechy v oblasti podpory inovácií prostredníctvom nástroja pre MSP, projektov spolupráce a verejno-súkromných partnerstiev, mal by poskytovať podporu rýchlejšie a pružnejšie. Treba využiť komplementárnosť grantov a finančných nástrojov s cieľom prilákať mladé a rýchlo rastúce inovačné podniky a rozšíriť ich pôsobnosť na medzinárodnej a európskej úrovni, zlepšiť zúročovanie výsledkov výskumu a inovácií na trhu a urýchliť šírenie inovácií. Cieľom by malo byť, aby sa Európa ocitla na čele inovácií, ktoré prispievajú k budovaniu trhu. Na tento účel sa v rámci posledného pracovného programu Horizontu 2020 začína prvá pilotná fáza budúcej Európskej rady pre inováciu. Skúsenosti získané počas tejto prvej fázy spolu so strategickou podporou zo strany nedávno zriadenej skupiny inovátorov na vysokej úrovni budú tvoriť základ ďalšieho rozhodovania o plnohodnotnej Európskej rade pre inováciu.

3.4.Väčší vplyv vďaka zameraniu na konkrétne úlohy a účasť občanov V priebežnom hodnotení sa poukazuje na potrebu posilniť vplyv a dosah na občanov. To je dôležité nielen z hľadiska zlepšenia komunikácie o prínose výskumu a inovácií k riešeniu spoločenských a technologických výziev; zapájanie občanov, zákazníkov a koncových používateľov do tvorby cieľov programu (spolunavrhovanie) a jeho vykonávania (spolurealizácia) vedie k väčšej inovácii, lebo sa tak stimulujú inovácie zamerané na potreby používateľa a dopyt po inovačných riešeniach. Tak sa bude reagovať aj na možnosť zaujatia prístupu zameraného na vplyv a konkrétne úlohy v budúcnosti. V pracovných programoch Horizontu 2020 sa už dláždi cesta pre zameranie na konkrétne úlohy, pričom sa ako východisko používajú oblasti záujmu. Všetky inštitúcie EÚ zdôrazňujú význam väčšej účasti občanov a maximalizácie vplyvu z rámcového programu. Výbor regiónov veľmi explicitne podporuje prijatie nového, komplementárneho prístupu založeného na realizácii konkrétnych úloh. ERAC a závery Rady poukazujú na potrebu užšieho a trvalého kontaktu s verejnosťou a vyzývajú k preskúmaniu možností prístupu zameraného na konkrétne úlohy. Lamyho skupina na vysokej úrovni zohľadňuje tieto závery vo viacerých svojich odporúčaniach. Navrhuje, aby sa vymedzili konkrétne výskumno-inovačné úlohy s transformačným potenciálom, ktoré pri vykonávaní mobilizujú viacerých aktérov a investorov, a to aj prostredníctvom verejného obstarávania v oblasti inovácií (odporúčanie č. 5: Prijatie prístupu zameraného na konkrétne úlohy a vplyv s cieľom riešiť globálne výzvy). Lamyho skupina uvádza ako globálny referenčný rámec na vymedzenie takýchto konkrétnych úloh ciele udržateľného rozvoja OSN. Vyzýva k zapájaniu občanov do stanovovania konkrétnych úloh a k posilneniu občianskej vedy (odporúčanie č. 8: Mobilizácia a zapájanie občanov). Vyjadrila sa aj v prospech účinnejšieho budovania značky výskumu a inovácií v EÚ, napr. intenzívnejším informovaním o ich výsledkoch a vplyvoch (odporúčanie č. 11: Mapovanie vplyvu a lepšia informovanosť o ňom). V záujme zintenzívnenia inovácií odporúča, aby sa v odvetvových politikách naplno rozvíjali politiky zamerané na inovácie. Pripisuje veľký význam tomu, aby sa program opieral o účel a vplyv, a nie o nástroje, pričom by mal mať k dispozícii sofistikovaný systém hodnotenia návrhov a byť pružnejší (odporúčanie č. 4: Tvorba výskumno-inovačného programu EÚ so zameraním na zvýšenie vplyvu). Komisia v rámci konečného pracovného programu Horizontu 2020 už zohľadňuje niektoré získané poznatky, pokiaľ ide o vplyv a dosah na občanov (napr. prostredníctvom jasnejších správ o vplyve a posilneného šírenia a využívania výsledkov výskumu). Budúci program by sa už od začiatku mal budovať na základe jasnej intervenčnej logiky a diferencovaného hodnotenia návrhov. Bude vychádzať z jasných a, pokiaľ možno, kvantifikovaných očakávaných dlhodobých vplyvov, strednodobých výsledkov a krátkodobých výstupov, a to v záujme sledovania politických priorít EÚ, cieľov udržateľného rozvoja OSN a Parížskej dohody. Na základe výsledkov priebežného hodnotenia a s prihliadnutím na rozsah a zameranie pracovných programov Horizontu 2020 na roky 2020 – 2018 by konkrétne výskumno-inovačné úlohy (vedecké, technické, sociálne atď.) v budúcom programe mali prinášať väčší vplyv, rozširovať dosah a podporovať systematický prístup. Mali by sa týkať cieľov politiky EÚ, zaujať verejnosť (s ľuďmi by sa malo komunikovať o hodnotách, mali by byť zapojení do procesu a byť hrdí na svoj európsky pôvod), prepájať odbory a odvetvia a ísť nad rámec toho, čo je v súčasnosti možné. 3.5.Posilnenie synergií s ďalšími programami financovania EÚ a politikami EÚ Medzi Horizontom 2020 a inými programami EÚ, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF), Európsky fond pre strategické investície, nástroje pre vonkajšie vzťahy, Nástroj na prepájanie Európy či spoločná poľnohospodárska politika, už existujú synergie. Mali by sa však naďalej posilňovať a mala by sa zvyšovať ich efektívnosť a účinnosť. Konkrétnym príkladom sú napríklad výskumno-inovačné kapacity vybudované za posledné desaťročie v regiónoch so slabšími výsledkami, ktoré by sa v nadväznosti na synergie s EŠIF a so stratégiami pre inteligentnú špecializáciu mohli lepšie využívať pri projektoch podporovaných z rámcového programu a zvyšovaní účasti na nadnárodných výskumno-inovačných sieťach a aktivitách. Európsky parlament vo svojom stanovisku zdôrazňuje synergie medzi programami financovania EÚ, ktoré považuje za nevyhnutné v záujme väčšej efektívnosti investícií, pričom odporúča využívať najmä stratégie inteligentnej špecializácie. Vyzýva k posilňovaniu synergií medzi budúcim rámcovým programom a inými špecializovanými fondmi EÚ na podporu výskumu a inovácií. Výbor ERAC vo svojom stanovisku uvádza, že synergie medzi EŠIF a rámcovým programom by sa mali budovať systematicky, a to už vo fáze tvorby programu. Aj Rada vo svojich záveroch obhajuje synergie, súdržnosť, zlučiteľnosť a doplnkovosť. Lamyho skupina na vysokej úrovni odporúča navrhovať budúce programy financovania na základe intervenčných princípov, ktoré sa budú navzájom dopĺňať a posilňovať a budú interoperabilné, v záujme podpory budovania kapacít v regiónoch, ktoré sa z hľadiska inovácií ešte doťahujú na tie ostatné (odporúčanie č. 6: Racionalizovať systémy financovania EÚ a dosiahnuť synergie so štrukturálnymi fondmi). Komisia bude ťažiť zo skúseností pri spoločnom vykonávaní súčasnej generácie programov financovania (napr. zavedenie známky excelentnosti) a zameria sa na posilnenie synergií počnúc fázou návrhu programu, aby sa zabezpečilo, že škála nástrojov a programov pokryje celý inovačný reťazec. To sa dosiahne lepším vzájomným zosúladením priorít, spružnením systémov spolufinancovania v záujme združovania zdrojov na úrovni EÚ a zvýšením kompatibility pravidiel (napríklad tak, že sa umožní automatické udeľovanie známky excelentnosti). Budúci program bude zároveň aj naďalej poskytovať podporu pri tvorbe politík. 3.6.Posilňovanie medzinárodnej spolupráce Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií má zásadný význam pre zabezpečenie prístupu k talentom, vedomostiam, know-how, vybaveniu a trhom na celom svete, účinné riešenie globálnych výziev a plnenie celosvetových záväzkov. Hoci program Horizont 2020 má široký medzinárodný dosah a je otvorený voči celému svetu, účasť tretích krajín v porovnaní s RP7 klesla, takže sa musí zintenzívniť medzinárodná spolupráca s cieľom trvalo posilňovať excelentnosť a konkurencieschopnosť Európy v oblasti výskumu a inovácií a riešiť globálne spoločenské výzvy. Európsky parlament vyzýva na posilnenie medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií vrátane spolupráce so zapojenými partnermi a rýchlo sa rozvíjajúcimi krajinami, a to čo najskôr prostredníctvom konkrétnych opatrení. Parlament okrem toho zdôrazňuje význam vedeckej diplomacie. Závery Rady znovu potvrdzujú význam vzájomnosti. Lamyho skupina na vysokej úrovni tomuto bodu pripisuje podobnú dôležitosť (odporúčanie č. 10: Dosiahnuť, aby medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií bola všeobecne uznávanou črtou výskumu a inovácií v EÚ). Odporúča ďalej stimulovať aktivity v oblasti medzinárodnej spolupráce a otvoriť program partnerstvám najlepších a podpore účasti všetkých na základe recipročného spolufinancovania v partnerských krajinách. Komisia uznáva dôležitosť posilňovania medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií. Záverečný pracovný program Horizontu 2020 sleduje práve tento cieľ. Mali by sa posúdiť kritériá a pravidlá, na základe ktorých by sa tretie krajiny pridružovali s ohľadom na excelentnosť vo výskume a v inováciách. Pri posudzovaní vplyvu budúceho programu by sa mohlo vziať do úvahy niekoľko spôsobov stimulovania medzinárodnej spolupráce, aby sa výskumníkom z EÚ umožnilo spolupracovať s najlepšími a najvhodnejšími partnermi v oblasti výskumu a inovácií z celého sveta. 3.7.Posilňovanie otvorenosti Treba nadviazať na veľký pokrok dosiahnutý z hľadiska sprístupňovania vedeckých publikácií a údajov z programu Horizont 2020 širšej vedeckej obci a verejnosti. Zatiaľ je však voľne prístupných menej ako 70 % publikácií, ktoré vznikli vďaka programu Horizont 2020, a nezdá sa, že by sa situácia zlepšovala. Európsky parlament sa vyjadril v prospech všeobecnej zásady otvoreného prístupu, zatiaľ čo ERAC sa domnieva, že k šíreniu poznatkov by jednoznačne prispelo, ak by sa v Horizonte 2020 uplatňovala politika 100-percentného otvoreného prístupu. Veľký význam majú aj závery Rady o prechode k systému otvorenej vedy, ktoré poskytujú cenné usmernenia pre budúcnosť. Závery Rady o priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 zasa zdôrazňujú úlohu otvorenej vedy z hľadiska zvýšenia vplyvu a transparentnosti. Podpora otvorenej vedy (a konkrétnejšie otvoreného prístupu) sa osobitne uvádza v správe Lamyho skupiny na vysokej úrovni ako hlavná usmerňujúca zásada, ktorá by sa mala odmeňovať (odporúčanie č. 3: Vzdelávať pre budúcnosť a investovať do ľudí, ktorí prinesú zmenu).