Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Určenie stratégie pre životné prostredie Stredomoria {SEC(2006)1082} /* KOM/2006/0475 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.9.2006 KOM(2006) 475 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Určenie stratégie pre životné prostredie Stredomoria {SEC(2006)1082} OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Určenie stratégie pre životné prostredie Stredomoria 1. Úvod Stredozemné more je najväčším európskym morom, ktoré spája obyvateľov krajín spoločne využívajúcich jeho vody. Ich blaho závisí od stavu jeho životného prostredia. Ale napriek takmer tridsaťročnému medzinárodnému úsiliu o ochranu tohto jedinečného ekosystému ostáva krehkým a naďalej sa zhoršuje v dôsledku zvyšujúcich sa tlakov na životné prostredie. Podľa súčasných prognóz by mohlo byť do roku 2025 zastavaných 50 % stredomorského pobrežia[1], čo je iba jeden príklad veľkosti týchto tlakov. Nedávnymi štúdiami[2] sa začali vyčísľovať náklady vznikajúce v dôsledku zhoršenia životného prostredia v niekoľkých krajinách[3]. Náklady v súvislosti so zhoršením životného prostredia v Egypte sa odhadovali na 2,7 až 5,1 miliardy EUR za rok (alebo 3,2 – 6,4 % HDP), v Alžírsku na 1,5 miliardy EUR za rok (alebo 3,6 % HDP) a v Maroku na 1,2 miliardy EUR za rok (alebo 3,7 % HDP)[4]. Je samozrejmé, že ak sa má ochrániť zdravie ľudí tohto regiónu a ich hospodársky a sociálny rozvoj, nečinnosť nie je riešením. Stredomorské krajiny musia konať teraz, aby ochránili svoje životné prostredie a primerane spravovali svoje prírodné zdroje. V posledných tridsiatich rokoch boli v rámci množstva dlhoročných iniciatív a organizácií stanovené príčiny problémov a vypracované stratégie a akcie na ich riešenie. Tieto stratégie však ostávajú často nezrealizované. Okrem často uvádzaných problémov s obmedzenými finančnými zdrojmi je jedným z hlavných dôvodov tejto nečinnosti nízky politický záujem venovaný životnému prostrediu, ktorý sa okrem iného prejavuje aj v nedostatočnom spojení environmentálnych, hospodárskych a sociálnych rozmerov trvalo udržateľného rozvoja. Situáciu zhoršuje nedostatočné celkové riadenie oblasti životného prostredia a obmedzená informovanosť verejnosti o otázkach životného prostredia. Zlá spolupráca medzi rôznymi aktívnymi účastníkmi, od miestnych až po medzinárodných, okrem toho oslabila účinnosť medzinárodnej pomoci. Keďže za zhoršenie životného prostredia v Stredomorí nemôže byť zodpovedná len jedna krajina, nedokáže ho tiež chrániť tak, že bude konať sama. Európska únia (EÚ) ako hlavný regionálny partner musí plniť svoju úlohu v oblasti ochrany tohto spoločného dedičstva, jej obmedzené zdroje však napovedajú o tom, že nemôže konať sama. Keďže potreby regiónu ďaleko prekračujú kapacitu a prostriedky potrebné na ich pokrytie, Komisia bude musieť sústrediť svoje úsilie a obmedzené zdroje do tých oblastí, v ktorých má jasnú pridanú hodnotu a mala by teda rozvíjať reálny strategický prístup k spolupráci v oblasti životného prostredia v Stredomorí. Každý z našich partnerov v medzinárodných organizáciách, spoločenstvo darcov a predovšetkým rôzni aktívni účastníci a krajiny na oboch stranách Stredozemného mora budú musieť vynaložiť značné ďalšie a koordinované úsilie, ak sa má dosiahnuť cieľ čistejšieho a zdravšieho Stredomoria. Úspech bude v konečnom dôsledku závisieť od širokej politickej podpory premenenej do jasného pevného rozhodnutia zabezpečiť potrebné zdroje pre danú úlohu. Krajiny, ktoré hraničia so Stredozemným morom, možno zaradiť do skupín podľa ich politického vzťahu k EÚ. Súčasné a potenciálne členské štáty EÚ prispievajú maximálnou mierou k ochrane Stredomoria prostredníctvom zosúladenia sa s politikami a právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia a ich účinného uplatňovania. Stratégia EÚ je dobre vymedzená, a preto sa bude zameriavať na tie partnerské krajiny[5] v skupine, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika (ESP)[6]. Pri príležitosti desiateho výročia Európsko-stredomorského samitu v novembri 2005 obnovili vedúci činitelia partnerstva svoj záväzok týkajúci sa procesu a opätovne určili zameranie činností spoločným prijatím päťročného pracovného programu[7]. Všetky krajiny regiónu sa zaviazali zvýšiť úsilie s cieľom výrazne znížiť znečistenie Stredozemného mora do roku 2020. Tento záväzok sa stal známym ako iniciatíva „Horizont 2020“ a žiadali vypracovať uskutočniteľný časový harmonogram s cieľom dosiahnuť tento zámer. Po širokej diskusii[8] o Horizonte 2020 s príslušnými aktívnymi účastníkmi Komisia pripravila toto oznámenie s cieľom: - navrhnúť iniciatívu Horizont 2020 a predložiť prvý návrh časového harmonogramu uskutočniteľného odstránenia znečistenia, o ktorom sa má rokovať s partnermi a ktorý má byť dôležitým krokom k splneniu politického záväzku prijatého v Barcelone, - navrhnúť, ako súčasne s iniciatívou Horizont 2020 môže Komisia prispieť k ochrane a obnove Stredomoria prostredníctvom svojej širšej spolupráce, a ako sa bude Komisia snažiť zlepšiť koordináciu s partnerskými krajinami a inými aktívnymi účastníkmi. Týmto prístupom sa podporí širšia námorná politika EÚ[9] (a jej environmentálny pilier – námorná stratégia EÚ[10]), ktorá sa pripravuje. 2. Ciele spolupráce v oblasti životného prostredia Stredomoria Vzhľadom na skutočnosť, že znečistenie sa šíri voľne v celej oblasti, existuje jasná vzájomná závislosť medzi krajinami, ktoré hraničia so Stredozemným morom. Znečistenie z tretích krajín má priamy dosah na EÚ a rovnako aj naše znečistenie škodí našim susedom. Prírodné zdroje, ako sú voda, vzduch, pôda a biodiverzita, sú tiež spojené v komplexných ekosystémoch a prostredníctvom pohybu tovarov, ľudí a služieb; sú takto od seba značne závislé a tieto vzájomné závislosti opodstatňujú integrovanú a koordinovanú akciu. Stredomorie sa môže chrániť iba jednotným fungujúcim celoregionálnym systémom ochrany a obnovy životného prostredia. Európska komisia je prostredníctvom spolupráce s partnerskými krajinami v oblasti životného prostredia pripravená usilovať sa o dosiahnutie tohto cieľa. Základnými cieľmi spolupráce Komisie so stredomorskými krajinami v oblasti životného prostredia sú: - pomôcť partnerským krajinám rozvíjať fungujúce inštitúcie pôsobiace v oblasti životného prostredia a primeranú, účinne presadzovanú environmentálnu politiku a právny rámec, ktorý umožňuje začlenenie environmentálnych otázok do sektorových politík, - dosiahnuť merateľné zníženie úrovne znečistenia dôsledne uplatňované v celom regióne, vedúce k zodpovedajúcim prínosom pre zdravie a okrem toho znížiť vplyv nekontrolovanej činnosti na naše prirodzené prostredie, - podporovať pripravenosť orgánov zodpovedných za oblasť životného prostredia riešiť krízové, ako aj očakávané a dlhodobé environmentálne problémy, - podporovať udržateľnejšie (hospodársky účinné, sociálne primerané a environmentálne uskutočniteľné) využívanie pôdy a morských oblastí v stredomorskom regióne, - podporovať posilnenú občiansku spoločnosť, v ktorej má verejnosť prístup k informáciám o životnom prostredí, zúčastňuje sa na rozhodovaní o otázkach životného prostredia a v ktorej je posilnená informovanosť o životnom prostredí, - podporovať regionálnu spoluprácu medzi partnerskými krajinami s cieľom podporiť tieto zámery. Ak sa tieto ciele dosiahnu, prispeje to nielen k ochrane životného prostredia ako takého, ale aj k dlhodobému hospodárskemu rastu v tomto regióne. 3. Prostriedky na dosiahnutie nášho cieľa Prostriedkami, ktoré má Komisia k dispozícii na spoluprácu s regiónom v oblasti životného prostredia, sú: 3.1 Finančná pomoc Potenciálna pomoc Európskeho spoločenstva partnerským krajinám ESP bude pochádzať z európskeho nástroja susedstva a partnerstva (ENSP). Všetky projekty musia preto preukázať jasné spojenie s európskou susedskou politikou (ESP), euro-stredomorským partnerstvom (EMP) a akčnými plánmi európskej susedskej politiky, v ktorých boli prijaté. V prípade celosvetových projektov je obmedzené financovanie zo strany Spoločenstva možné aj z budúceho tematického programu pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energie (ENRTP). Grantová pomoc EÚ však zostane malá v porovnaní s investičnými potrebami regiónu. Projekty zamerané na zníženie znečistenia budú preto naďalej získavať prevažnú časť svojich finančných prostriedkov z pôžičiek z medzinárodných finančných inštitúcií (MFI), príspevkov od ďalších darcov, vnútroštátnych zdrojov a iných finančných zdrojov. Snahou bude, aby sa budúcou pomocou ES zmaximalizovali jej urýchľujúce účinky, vrátane s MFI, prostredníctvom cieleného využívania takých nástrojov, ako sú technická pomoc a podľa potreby dotácie úrokových sadzieb, keďže môžu podporiť vyššie úrovne pomoci v oblasti pôžičiek. Význam sa okrem toho bude naďalej pripisovať grantom určeným na opatrenia na budovanie kapacít. Zvýšené využívanie výsledkov výskumu by mohlo prispieť k zvýšeniu efektívnosti nákladov. 3.2 Podpora dialógu a vlastníctva Európska únia je zapojená do politického dialógu s partnerskými krajinami prostredníctvom euro-stredomorského partnerstva a európskej susedskej politiky. V posledných rokoch sa rozvinula formálna štruktúra stretnutí podvýborov v rámci dvojstranných dohôd o pridružení s cieľom podporiť tento dialóg. Komisia zabezpečí, aby sa táto štruktúra využívala na zvýšenie významu environmentálnych otázok, aj otázok, ktoré prekračujú kompetencie ministerstiev pre životné prostredie (najmä tých, ktoré sú zodpovedné za plánovanie a financie), a na podporu začlenenia environmentálnych otázok do všetkých politík príslušných sektorov vrátane hospodárskej politiky. Činnosti Komisie v tretích krajinách Stredomoria musia byť v súlade s cieľmi európskej susedskej politiky a akýmikoľvek záväzkami voči tretím krajinám, ktoré vyplývajú zo súboru právnych predpisov EÚ ( acquis ) vrátane medzinárodných záväzkov, ako je Johannesburský plán implementácie prijatý na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002. Akčné plány ESP stanovujú prioritné akcie, ktorými sa majú zaoberať EÚ a partnerské krajiny. Tieto plány obsahujú množstvo akcií v oblasti životného prostredia, ktoré sú zamerané na posilnenie environmentálneho riadenia, riešenie osobitných environmentálnych problémov, ako aj podporu medzinárodnej a regionálnej spolupráce v oblasti životného prostredia. Tieto plány, ktoré sa spoločne prijímajú a implementujú na základe priorít každej krajiny a priorít EÚ, sú spoločným vlastníctvom EÚ a partnerských krajín. Environmentálne činnosti v Stredomorí prispievajú aj k implementácii akčného plánu environmentálnej iniciatívy, ktorý bol vypracovaný Novým partnerstvom pre rozvoj Afriky (NEPAD) a Africkou úniou (AÚ), s ktorými EÚ vedie v posledných niekoľkých rokoch nepretržitý dialóg. Mimovládne organizácie (MVO) sú kľúčovými aktívnymi účastníkmi rozvoja a implementácie environmentálnej politiky a často pôsobia tam, kde vládne agentúry nie sú ochotné alebo schopné zasiahnuť. Ich prítomnosť je však v danom regióne slabá a je nutné vybudovať kapacitu MVO, aby sa zúčastňovali na politickom dialógu. Komisia bude podporovať rozvoj a pôsobenie regionálnych sietí a kontaktov MVO s cieľom posilniť občiansku spoločnosť rozvojom jednotného regionálneho prístupu a spoločným využívaním osvedčených postupov. Podporovať sa budú aj vnútroštátne platformy MVO vrátane účinnejšieho využívania existujúcich výsledkov výskumu a uprednostňovania budúcej vedeckej spolupráce. Komisia bude naďalej pripisovať najväčší význam otvorenosti a prehľadnosti, aby sa jej činnosti neobmedzovali iba na kontakty so zainteresovanými stranami na vnútroštátnej úrovni, ale rozšírili sa tak, aby do rozvoja a implementácie environmentálnej politiky boli zapojení všetci zainteresovaní partneri, ako sú miestne a regionálne orgány, zástupcovia občianskej spoločnosti a podnikateľskej komunity. 3.3 Mechanizmy na posilnenie koordinácie Komisia bude úzko spolupracovať s rôznymi partnermi, aby sa zabezpečilo, že jej činnosti budú zamerané na tie oblasti, v ktorých má jasnú pridanú hodnotu. Existuje mnoho organizácií, ktoré v súčasnosti pôsobia v oblasti životného prostredia v Stredomorí, najmä tie, ktoré sú spojené s Barcelonským dohovorom[11], ktorého je Spoločenstvo zmluvnou stranou a ktorý je základným kameňom úsilia o spoluprácu v regióne. Spoločný stredomorský akčný plán[12] (SAP)/pracovný program Európskej komisie podpísaný v roku 2005 zabezpečí väčšiu spojitosť medzi činnosťami týchto dvoch organizácií v množstve prioritných oblastí, medzi ktoré patrí: - implementácia európskej námornej stratégie, - implementácia európskej stratégie pre integrované riadenie pobrežných zón (ICZM – Integrated Coastal Zone Management) a zabezpečenie jednotnosti s prebiehajúcou prácou na protokole o ICZM v rámci Barcelonského dohovoru, - splnenie cieľov súvisiacich so zabránením znečisteniu a s ochranou biodiverzity. Bude pokračovať spolupráca so Svetovou bankou a Európskou investičnou bankou v zmysle Stredomorského európskeho programu technickej pomoci (METAP – Mediterranean European Technical Assistance Programme). Budú sa plne využívať memorandá o porozumení s MFI s cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu akcií v oblasti životného prostredia v Stredomorí. Prijmú sa aj opatrenia na posilnenie kontaktu so strategickým investičným fondom Globálneho fondu pre životné prostredie (GFŽP). Silnejšie väzby s uvedenými aktívnymi účastníkmi a rôznymi bilaterálnymi darcami sa zlepšia prostredníctvom vytvorenia riadiacej skupiny pre Horizont 2020, ktorá bude opísaná neskôr. Bude zabezpečená lepšia koordinácia akcií podporovaných v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum a technológiu (RP7) a akcií v rámci vonkajšieho nástroja EÚ vrátane lepšej koordinácie, pokiaľ ide o potreby budovania kapacity a výskumnej infraštruktúry a lepšej koordinácie využívania výskumu. 3.4 Transfer, prispôsobenie a uplatňovanie skúseností EÚ EÚ má mnoho skúseností s riešením environmentálnych problémov v Stredomorí vrátane skúseností s podporou trvalo udržateľných modelov výroby a spotreby a začleňovania environmentálnych otázok do iných sektorov. EÚ sa môže podeliť so všetkými krajinami v Stredomorí aj o prístupy, ktoré boli úspešné v rôznych častiach Európy a ktoré boli prispôsobené ich socio-ekonomickým potrebám. Nástroj TAIEX[13] je teraz k dispozícii krajinám ESP. Tento nástroj preto okrem nepretržitej práce zameranej na podporu budovania kapacity v kandidátskych a iných krajinách juhovýchodnej Európy umožní aj cielený transfer skúseností a know-how EÚ v oblasti životného prostredia podľa potrieb partnerských krajín prostredníctvom činností, medzi ktoré patria odborné semináre, študijné pobyty a návštevy odborníkov v uvedených krajinách. Tento nástroj bude osobitne užitočný pri transfere a prispôsobovaní skúseností členských štátov EÚ potrebám regiónu s cieľom podporiť plnenie záväzkov obsiahnutých v akčných plánoch ESP. Program LIFE a krátkodobý a strednodobý akčný program úspešne podporujú mnohé projekty v oblasti životného prostredia a partnerské krajiny aj EÚ ich prostredníctvom získali skúsenosti v otázkach, ktoré majú význam pre daný región. Tieto skúsenosti budú sprístupnené partnerským krajinám a zainteresovaným stranám. V oblasti výskumu majú pre Stredomorie osobitný význam mnohé prebiehajúce a nedávno ukončené projekty v rámci 5. a 6. rámcového programu pre výskum. Príkladmi takýchto projektov sú projekty zamerané na problémy s vodou v rámci stredomorskej zložky iniciatívy EÚ v oblasti vody a projekty týkajúce sa havárií znečisťujúcich moria, prieskumu morí a pobrežia a dosahov klimatickej zmeny. Výsledky príslušných projektov sú obvykle voľne k dispozícii a Komisia a partnerské krajiny ich budú spoločne využívať pomocou existujúcich sietí a nástrojov na šírenie informácií vrátane internetu. Komisia prijala výzvy týkajúce sa podpory trvalo udržateľného cestovného ruchu v Stredomorí[14] a vytvorila skupinu odborníkov pre trvalo udržateľný cestovný ruch (TSG) so zástupcami priemyselných združení, odborov/občianskej spoločnosti, zástupcami miest určenia, ako aj správy členských štátov a medzinárodných organizácií. Očakáva sa, že TSG vydá do konca roka 2006 súbor návrhov a odporúčaní a tie, ktoré budú dôležité, sa budú využívať spoločne s partnermi. Budú sa vymieňať skúsenosti získané v rámci dohovorov, ktoré sa zaoberajú Baltským morom, Čiernym morom a Stredozemným morom. 4. HORIZONT 2020 Na 10. výročnom Európsko-stredomorskom samite bol udelený politický mandát na rozvíjanie iniciatívy na zníženia znečistenia Stredomoria. S prostriedkami, ktoré má k dispozícii, stanovila Komisia oblasti, do ktorých môže priniesť jasnú pridanú hodnotu s cieľom prispieť k dosiahnutiu už uvedených zámerov spolupráce v oblasti životného prostredia. Je potrebné zlepšiť koordináciu medzi rôznymi aktívnymi účastníkmi, aby sa zvýšila účinnosť a efektívnosť vykonávaných činností v oblasti životného prostredia vrátane finančnej a technickej pomoci. Komisia je dobre pripravená viesť toto úsilie. Komisia preto ponúka iniciatívu Horizont 2020 ako pokračovanie barcelonského samitu a návrh požadovaného „ uskutočniteľného časového harmonogramu “ je uvedený v prílohe k tomuto oznámeniu. Tento návrh bude tvoriť základ ďalšej diskusie s partnerskými krajinami, ktorá má viesť k jeho prijatiu euro-stredomorskými ministrami pre životné prostredie na ich treťom stretnutí v Káhire v novembri 2006. Horizont 2020 bude budovať na existujúcich inštitúciách a výsledkoch a zaplní medzery v tých oblastiach, do ktorých môže priniesť pridanú hodnotu. Bude pôsobiť v rámci existujúcich a rozvíjajúcich sa nástrojov environmentálnej politiky a podporovať plnenie záväzkov v oblasti znižovania znečistenia, ktoré boli prijaté v rámci Barcelonského dohovoru. Na základe výsledkov našich diskusií s rôznymi partnermi sa navrhuje, aby činnosti Horizontu 2020 boli zaradené do skupín podľa týchto štyroch zložiek: - Projekty zamerané na zníženie znečistenia V spolupráci s krajinami prijímajúcimi pomoc, príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami, SAP a ďalšími zainteresovanými stranami bude vypracovaná séria projektov, ktorými sa budú riešiť predovšetkým prioritné oblasti určené na 10. výročnom európsko-stredomorskom samite, konkrétne komunálny odpad, mestská odpadová voda a priemyselné emisie. - Opatrenia v oblasti budovania kapacít Na základe prebiehajúcich akcií a iniciatív sa budú uskutočňovať akcie zamerané na vytvorenie nutných podmienok pre trvalo udržateľnú ochranu životného prostredia Stredomoria, aj prostredníctvom rozvíjania právnych predpisov, inštitúcií a podpory miestnych orgánov a občianskej spoločnosti. Osobitná pozornosť bude venovaná opatreniam v oblasti budovania kapacít na miestnej úrovni. Tieto akcie budú presahovať tri prioritné sektory zložky znižovania znečistenia. - Výskum Bude pokračovať snaha o vytvorenie, spoločné využívanie a oznamovanie vedeckých poznatkov, ktoré podporujú zámery Horizontu 2020. Medzi tieto činnosti bude patriť šírenie príslušných poznatkov zhromaždených v rámci nedávneho výskumu a programov LIFE, vedecká spolupráca v rámci nadchádzajúceho 7. rámcového programu pre výskum, priame akcie Spoločného výskumného centra (SVC) Komisie a medzinárodné akcie v oblasti ľudského potenciálu. - Monitorovanie, riadenie a preskúmanie Európska environmentálna agentúra v spolupráci so štatistickým úradom Európskej komisie (EUROSTAT), programom výskumu znečisťovania Stredozemného mora (MEDPOL) v rámci Barcelonského dohovoru, euro-stredomorským systémom informácií o vode (EMWIS), Európskou komisiou a ďalšími príslušnými orgánmi pripraví „výsledkovú tabuľku“ na meranie pokroku, ktorý sa dosiahol v úrovni znečistenia Stredozemného mora, využívajúc prebiehajúcu prácu na európskej úrovni. Konzultačný riadiaci výbor spolu so širokým členstvom bude dohliadať na implementáciu iniciatívy vo všetkých jej pilieroch. 5. Širšia spolupráca prekračujúca rámec Horizontu 2020 Hoci sa prostredníctvom Horizontu 2020 budú riešiť kľúčové problémy týkajúce sa znečistenia v Stredomorí, len samotným Horizontom 2020 nie je možné úplne splniť všetky ciele uvedené v oddiele 2. Z tohto dôvodu sú potrebné ďalšie akcie a iniciatívy, ktoré by mali prebiehať súbežne. V súlade s európskou susedskou politikou a jej akčnými plánmi, ako aj s euro-stredomorským partnerstvom, bude spolupráca medzi Komisiou a stredomorskými partnermi v oblasti životného prostredia v nasledujúcich rokoch zameraná na riešenie týchto otázok prekračujúcich rámec Horizontu 2020: - Úplná implementácia akčných plánov ESP (podpora riadenia v oblasti životného prostredia, posilňovanie medzinárodnej a regionálnej spolupráce, začlenenie environmentálnych a zdravotných otázok do politík rôznych sektorov, ako aj riešenie osobitných environmentálnych a zdravotných otázok, ako sú rozširovanie púští, kvalita vody a ovzdušia, turistický ruch, atď.). - Ďalšie začleňovanie environmentálnych otázok do príslušných hospodárskych sektorov s osobitným zameraním na tie hospodárske sektory, ktoré predstavujú vysoký potenciál z hľadiska hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest. - Globálne environmentálne hrozby ako klimatická zmena a strata biodiverzity, ktoré boli uvedené v nedávnom oznámení navrhujúcom tematický program pre trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi[15]. Komisia bude podobne naďalej podporovať stredomorskú zložku iniciatívy EÚ v oblasti vody vrátane jej výskumnej zložky ako súčasť prínosu EÚ k úspechom miléniových rozvojových cieľov, ktoré sú širšie ako ciele Horizontu 2020. - Naďalej sa budú riešiť ďalšie regionálne prioritné problémy, medzi ktoré patria riziká a havárie ohrozujúce životné prostredie a zdravie, zhoršovanie kvality pôdy a ISPZ. - V celom regióne sa bude systematicky podporovať využívanie posudzovania vplyvov na životné prostredie a strategického hodnotenia životného prostredia. - Bude sa podporovať a trvalo udržiavať vytváranie príslušných ukazovateľov prostredníctvom existujúcich regionálnych štatistických mechanizmov spolupráce (napríklad prostredie MEDSTAT). - Európsky informačný systém o lesných požiaroch sa v spolupráci s FAO Silva Mediterranean rozšíri na celú oblasť stredozemného mora. - Členské štáty EÚ budú vyzvané, aby spolupracovali so susednými krajinami pri implementácií tých častí právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, ktoré sa týkajú spolupráce s tretími krajinami. Príkladom je navrhovaná smernica o námornej stratégii[16], ktorej rozsah je širší ako osobitné zameranie Horizontu 2020 a ktorá už teraz umožňuje čerpať z existujúceho a prebiehajúceho výskumu. - Bude pokračovať spolupráca v oblasti podpory začlenenia úvah o životnom prostredí do iných sektorov. Komisia dokončí svoje hodnotenie vplyvu trvalo udržateľného obchodu (SIA) na Euro-stredomorskú zónu voľného obchodu (EMFTA). Závery a odporúčania budú zaradené do obchodných rokovaní s partnerskými krajinami. - Podľa potreby bude pokračovať práca zameraná na dôležité objavujúce sa problémy, ako sú sucho, nedostatok vody a povodne. - Dvojstranné dohody o pridružení medzi EÚ a stredomorskými partnerskými krajinami uvádzajú ďalšie oblasti spolupráce v oblasti životného prostredia. - Akcie na podporu pripravenosti v krízových situáciách, ako sú environmentálne havárie v regióne. 6. Záver Stredozemné more sa môže primerane chrániť iba vtedy, ak všetky hraničiace krajiny prijmú v potrebnom rozsahu svoje povinnosti týkajúce sa ochrany a obnovy jeho ekosystémov. Potreby v oblasti ochrany životného prostredia sú vyššie ako prostriedky, ktoré majú mnohé stredomorské krajiny k dispozícii na ich pokrytie. Rovnako aj samotná pomoc darcov nezabezpečí trvalo udržateľnú budúcnosť. Cieľ „zbaviť Stredomorie znečistenia“ sa zdá byť nedosiahnuteľný vzhľadom na obrovské finančné potreby, ale ak sa pozornosť zameria na najhoršie stránky najvýznamnejších znečisťujúcich sektorov a koordináciou zdrojov na základe spolupráce, situáciu je možné zlepšiť. V súčasnom období obmedzených finančných zdrojov je veľmi dôležité, aby Európska komisia a ďalší členovia darcovskej komunity koordinovali svoje úsilie tak, aby poskytovaná pomoc bola primerane cielená a účinne využitá bez zdvojenia úsilia. Plnením stratégie navrhnutej v tomto dokumente sa Európska komisia bude snažiť maximalizovať účinnosť spolupráce ES pri podpore nielen svojich vlastných priorít, ale aj priorít svojich partnerov. Európsku susedskú politiku a euro-stredomorské partnerstvo bude využívať na zvýšenie úrovne priority, ktorá sa pripisuje ochrane životného prostredia v celom regióne. Osobitná pozornosť bude venovaná podpore partnerov pri implementácii opatrení v oblasti životného prostredia, ku ktorým sa už zaviazali, s cieľom zabezpečiť, aby sa strategické plány premenili na reálne akcie. Partnerskými krajinami, s ktorými sa Komisia dostane najskôr vpred, by mali byť krajiny, ktoré preukazujú najväčšiu pripravenosť spolupracovať s EÚ v oblasti environmentálnych problémov. Komisia nemôže na seba prevziať povinnosti svojich partnerov v oblasti životného prostredia, ale môže im pomôcť splniť tieto povinnosti. Iba spoločnou prácou môžeme dúfať v to, že ochránime naše spoločné stredomorské dedičstvo. [1] Trvalo udržateľná budúcnosť pre Stredomorie – Vyhliadky tzv. modrého plánu pre životné prostredie a rozvoj [2] http://www.metap.org/main.php?id_menu=12 [3] Alžírsko, Egypt, Jordánsko, Libanon, Maroko, Sýria a Tunisko. [4] Ďalším príkladom nákladov v dôsledku poškodenia životného prostredia sú údaje z Európskeho informačného systému o lesných požiaroch (EFFIS) ES, ktoré uvádzajú, že každý rok dochádza v stredomorskej oblasti EÚ k priemerným stratám asi 600 000 ha zalesnených oblastí, čo odhadom predstavuje straty takmer 2 miliardy EUR za rok. [5] Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestínska samospráva, Sýria a Tunisko. [6] http://ec.europa.eu/world/enp/index_en.htm [7] „Desiate výročie euro-stredomorského partnerstva: Program práce na plnenie výziev ďalších piatich rokov“ KOM(2005) 139, konečné znenie. [8] Táto „diskusia“ okrem iného zahŕňala stretnutie na vysokej úrovni 19. decembra 2005 v Barcelone, na ktorom sa zúčastnili zástupcovia vnútroštátnych orgánov, miestnych a regionálnych správ, medzinárodných organizácií a medzinárodných finančných inštitúcií a zástupcovia mimovládnych organizácií a spoločenstva podnikateľov, ako aj neformálnu konzultáciu na internete na internetovej stránke Komisie http://ec.europa.eu/environment/enlarg/med/horizon_2020_en.htm. [9] Zelená kniha o „budúcnosti námornej politiky Únie: Európska vízia pre oceány a moria“ zo 7. júna 2006, KOM(2006) 275, konečné znenie. [10] Oznámenie Komisie o „Tematickej stratégii o ochrane a zachovaní morského prostredia“ z 24. októbra 2005, KOM(2005) 504, konečné znenie. [11] Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora. [12] Sekretariát Barcelonského dohovoru. [13] Nástroj pre výmenu informácií o technickej pomoci. [14] KOM(2003) 716, „Základná orientácia na trvalo udržateľný európsky cestovný ruch“. [15] Vonkajšia činnosť: Tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, vrátane energie – KOM(2006) 20. [16] Návrh smernice o ustanovení rámca opatrení Spoločenstva v oblasti námornej environmentálnej politiky (smernica o námornej stratégii) – KOM(2005) 505.