EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 3. 2022 COM(2022) 115 final VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE o výročných správach členských štátov o činnosti v oblasti vývozných úverov

v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011













1. Úvod Táto výročná správa Komisie o činnostiach v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov vykonaných v Európskej únii v roku 2020 vychádza z informácií, ktoré poskytli členské štáty vo svojich výročných správach o činnosti za vykazované obdobie. Je vypracovaná podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011 zo 16. novembra 2011 o uplatňovaní určitých usmernení v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES. V prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1233/2011 sa požaduje, aby členské štáty predložili Komisii výročnú správu o činnosti s cieľom zvýšiť transparentnosť na úrovni Únie. Členské štáty vo svojich správach uvádzajú informácie o aktívach a pasívach, vyplatených poistných plneniach a vymožených sumách, nových záväzkoch, poistnej angažovanosti, poistných sadzbách a podmienených záväzkoch, ktoré môžu vyplývať z činností týkajúcich sa štátom podporovaných vývozných úverov, a o tom, ako sa riziká v oblasti životného prostredia, s ktorými môžu byť spojené ďalšie významné riziká, zohľadňujú v činnosti exportno-úverových agentúr v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov. Významné riziká zahŕňajú riziká súvisiace s klímou, finančné riziká, sociálne riziká, riziká v oblasti ľudských práv, ako aj riziká úplatkárstva a korupcie. Na základe týchto informácií zas Komisia vypracuje výročnú správu pre Európsky parlament, v ktorej okrem iného zhodnotí plnenie cieľov a záväzkov Európskej únie exportno-úverovými agentúrami. Táto správa sa vzťahuje na činnosti v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011. Samotná správa sa nevzťahuje na krátkodobé vývozné úverové operácie, v prípade ktorých sa uplatňuje oznámenie Komisie o poistení krátkodobých vývozných úverov, ani na činnosti vykonávané niektorými exportno-úverovými agentúrami mimo oblasti štátom podporovaných vývozných úverov. Komisia vzala na vedomie uznesenie prijaté Európskym parlamentom 2. júla 2013 týkajúce prvej výročnej správy od Komisie [2012/2320(INI)]. Komisia členské štáty osobitne upozornila na odporúčania uvedené v tomto uznesení, napríklad na odporúčanie, aby pracovná skupina Rady pre vývozné úvery a Komisia konzultovali s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť ďalší rozvoj metodiky podávania výročných správ o činnosti, ktorá sa označuje ako vzorový kontrolný zoznam. Rok 2020 je prvým vykazovaným obdobím, za ktoré sa správa Komisie vypracováva na základe nového vzorového kontrolného zoznamu. Komisia pripravila revidovaný vzorový kontrolný zoznam v reakcii na rozhodnutie európskej ombudsmanky z 3. decembra 2018 vo veci 212/2016/JN, ktorá sa týkala primeranosti ročného posúdenia exportno-úverových agentúr Európskou komisiou. Ombudsmanka predovšetkým odporučila, aby Komisia nadviazala dialóg s členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami s cieľom zlepšiť vzor, ktorý členské štáty používajú na vypracovávanie správ o exportno-úverových agentúrach. Ombudsmanka takisto odporučila, aby Komisia zlepšila analýzu a obsah hodnotenia výročných správ exportno-úverových agentúr, ktoré predkladá Európskemu parlamentu. Revíziou vzorového kontrolného zoznamu si Komisia splnila svoj záväzok voči ombudsmanke vykonať jej odporúčania. Výsledkom je záver z konzultácií s organizáciami občianskej spoločnosti, Radou, Európskym parlamentom a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť v rokoch 2019 – 2020. V novom a rozšírenom vzorovom kontrolnom zozname sa od exportno-úverových agentúr členských štátov vyžadujú podrobnejšie a konkrétnejšie informácie, najmä pokiaľ ide o povinnosti členských štátov rešpektovať pri poskytovaní štátnej podpory pre vývozné úvery ochranu ľudských práv, klímy a životného prostredia. 2. Výročné správy o činnosti doručené za kalendárny rok 2020

V roku 2020 poskytovalo štátom podporované vývozné úvery v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011 a predložilo výročnú správu o činnosti za kalendárny rok 2020 dvadsať členských štátov: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovenská republika, Slovinsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Grécko správu predložilo aj napriek tomu, že počas vykazovaného roka neposkytovalo štátom podporované vývozné úvery v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011. Šesť zvyšných členských štátov, ktorými sú Bulharsko, Cyprus, Írsko, Litva, Lotyšsko a Malta, potvrdilo, že počas vykazovaného roka neposkytovali štátom podporované vývozné úvery v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011, a teda správu nepredložili. Všetky členské štáty, ktoré predložili správu, použili revidovaný vzorový kontrolný zoznam. Niektoré členské štáty prepojili informácie predložené vo svojich správach s verejne dostupnými informáciami, ako sú výročné správy a politiky náležitej starostlivosti. Exportno-úverové agentúry majú rôzne právne postavenie a v prípade niektorých členských štátov poskytujú štátom podporované vývozné úvery poisťovne alebo finančné inštitúcie pôsobiace na základe verejného mandátu. V takom prípade sa výročné správy o činnosti prirodzene zaoberajú len činnosťami takýchto spoločností v oblasti vývozných úverov vo verejnom sektore, ktoré sú oddelené od činností v súkromnom sektore. 3. Analýza výročných správ o činnosti a)Všeobecné informácie: V roku 2020 poskytovalo dvadsať členských štátov Európskej únie štátnu podporu v zmysle nariadenia č. 1233/2011 v rámci rozsahu pôsobnosti dohody OECD o štátom podporovaných vývozných úveroch. Všetkých dvadsať členských štátov poskytuje čisté krytie, čo znamená, že poskytujú záruky alebo poistenie vývozných úverov. Okrem svojich činností týkajúcich sa čistého krytia trinásť členských štátov (Belgicko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Slovenská republika, Španielsko, Švédsko a Taliansko) poskytovalo štátnu finančnú podporu, t. j. priame financovanie alebo refinancovanie obchodných úverov na vývozné úverové operácie, alebo podporu úrokovej sadzby, ktorú ponúka len niekoľko členských štátov. Niekoľko členských štátov ponúkalo viazanú pomoc.

Organizačná štruktúra vývozných úverových operácií sa líši. Programy vývozných úverov riadi viac ako 26 orgánov v rámci EÚ: útvary štátnej správy, verejné agentúry alebo pobočky súkromných spoločností pôsobiace na základe verejného mandátu a pod štátnym dohľadom (pozri podrobnejšie informácie v prílohe). Členské štáty, ktoré ponúkajú kombináciu rôznych typov štátnej podpory, majú zvyčajne viac ako jednu exportno-úverovú agentúru, najmä s cieľom rešpektovať oddelenie bankovníctva od poistenia, prípadne je časť ich činností delegovaná na súkromnú spoločnosť. Usmernenia OECD zabezpečujú zosúladenie postupov a štandardov upisovania v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov týkajúcich sa čoraz väčšieho počtu otázok. Je však zrejmé, že v tomto rámci a v súlade s týmto nariadením majú vlády a národné exportno-úverové agentúry priestor na navrhovanie vlastných programov. V dôsledku toho sa druhy ponúkaných produktov a ich lehoty a podmienky v jednotlivých exportno-vývozných agentúrach v rámci Únie líšia. Členské štáty často do regulačného rámca EÚ dopĺňajú dodatočné vnútroštátne požiadavky (napr. pravidlá týkajúce sa vnútroštátneho obsahu), čo vytvára určitú rozmanitosť v podmienkach ponúkaných pre daný produkt, ako aj v projektoch oprávnených na podporu v rámci Únie. Ponúkané produkty závisia aj od charakteristík každého národného hospodárstva a priorít vnútroštátnej politiky. Niektoré členské štáty vyvinuli odvetvové programy, napr. pre výrobu lietadiel (napr. bezpodmienečná záruka pre Airbus) a stavbu lodí (oficiálne financovanie). Môže to odrážať odlišné sektorové dojednania v dohode OECD o štátom podporovaných vývozných úveroch, keď sa niektoré lehoty a podmienky prispôsobujú osobitným potrebám konkrétnych výrobných odvetví. Okrem toho niektoré exportno-úverové agentúry ponúkajú cielene prispôsobené programy pre malé a stredné podniky alebo pre udržateľné projekty a v poslednom čase aj osobitné režimy súvisiace s ochorením COVID, do ktorých sa môžu premietnuť dočasné dohody medzi účastníkmi dohody OECD o alternatívnych lehotách a podmienkach pre viacnásobné operácie so spoločnými charakteristikami prostredníctvom spoločných stanovísk podľa článkov 56 až 61 uvedenej dohody. b)Objem štátnej podpory: Výročné správy o činnosti obsahujú príslušné finančné informácie o štátnej podpore poskytovanej exportno-úverovými agentúrami v súlade s príslušnými vnútroštátnymi legislatívnymi rámcami a organizáciami členských štátov. Komisia nemá žiadne pripomienky k finančným aspektom výročných správ o činnosti za rok 2020. Týmto nie sú dotknuté právomoci inštitúcií členských štátov, ktoré vykonávajú dohľad nad vnútroštátnymi programami pre vývozné úvery. Pokiaľ ide o štátnu podporu vo forme čistého krytia, v ďalej uvedenej tabuľke sa uvádza oznámená súhrnná nominálna expozícia voči riziku k 31. decembru 2020 v prípade väčších poskytovateľov v Európskej únii: Tabuľka 1. Štátna podpora vo forme čistého krytia v roku 2020 (v miliónoch EUR) Najväčší prispievatelia v EÚ podľa súhrnnej nominálnej expozície voči riziku Celkom oznámené v EÚ 361 585 Nemecko 85 022 Francúzsko 59 635 Taliansko 58 991 Dánsko 46 833 Švédsko 32 010 Pokiaľ ide o štátnu finančnú podporu, v ďalej uvedenej tabuľke sa uvádza oznámená nominálna hodnota štátom podporovaného úverového portfólia k 31. decembru 2020 v prípade väčších poskytovateľov v Únii: Tabuľka 2. Štátna podpora vo forme štátnej finančnej podpory v roku 2020 (v miliónoch EUR) Najväčší prispievatelia v EÚ podľa nominálnej hodnoty štátom podporovaného úverového portfólia Celkom oznámené v EÚ 85 226 Taliansko 37 317 Nemecko 14 768 Francúzsko 12 648 Fínsko 7 561 Švédsko 6 904

c)Zohľadnenie rizík v oblasti životného prostredia: OECD má dlhú tradíciu v oblasti výmeny informácií a zdieľania osvedčených postupov týkajúcich sa riešenia rizík spojených so štátnou podporou. Členovia OECD vrátane väčšiny členských štátov EÚ dosiahli viacero dohôd vo forme odporúčaní OECD týkajúcich sa opatrení na riešenie potenciálnych environmentálnych a sociálnych vplyvov projektov a na riešenie iných príslušných rizík. V odporúčaní OECD o spoločných prístupoch týkajúcich sa štátom podporovaných vývozných úverov a o náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia a sociálnej politiky sa stanovujú spoločné zásady vykonávania náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia s cieľom identifikovať a riešiť potenciálne environmentálne vplyvy a riziká súvisiace so žiadosťami o štátom podporované vývozné úvery. Odporúčanie je osvedčené a zakladá sa najmä na environmentálnych a sociálnych normách výkonnosti Medzinárodnej finančnej korporácie (výkonnostné normy IFC), usmerneniach skupiny Svetovej banky pre životné prostredie, zdravie a bezpečnosť a ochrannej politike Svetovej banky a na environmentálnych a sociálnych normách Svetovej banky. Členovia OECD ho pravidelne revidujú, pričom posledná revízia bola vykonaná v roku 2016. Odporúčanie sa týka hlavných environmentálnych otázok, ktoré okrem iného zahŕňajú emisie do ovzdušia (napr. emisie skleníkových plynov), odpadovú vodu, hluk, vibrácie, efektívne využívanie zdrojov (napr. uchovávanie surovín, energie a vody), nakladanie s odpadmi, nakladanie s nebezpečnými materiálmi a bezpečnosť, kontaminovanú pôdu, vplyvy na ekosystémové služby, ochranu a zachovanie biodiverzity, udržateľný manažment živých prírodných zdrojov a aspekty zmeny klímy. Zahŕňa aj požiadavky na pripravenosť a reakciu na núdzové situácie, aby vlastník projektu dokázal reagovať na havarijné a núdzové situácie spôsobom, ktorý je primeraný na zabránenie a zmiernenie environmentálnych a sociálnych vplyvov. Odporúčanie bolo prijaté a vykonávané všetkými dvadsiatimi exportno-úverovými agentúrami EÚ, ktoré podávajú správy, ako relevantný rámec na podporu rozhodovania o poskytovaní štátnej podpory. V dôsledku toho sú politiky náležitej starostlivosti a postupy posúdenia rizika exportno-úverových agentúr EÚ, ktoré niektoré exportno-úverové agentúry zverejňujú na svojich webových sídlach, do značnej miery založené na odporúčaní OECD o spoločných prístupoch aj vtedy, ak odporúčanie nezohráva výlučnú úlohu a ak politiky vychádzajú aj z medzinárodných noriem a z acquis EÚ. Postupy posúdenia ex ante vykonávané v Únii zvyčajne závisia od typu, veľkosti a kategórie danej žiadosti: čím rizikovejší a/alebo väčší je projekt, tým intenzívnejšie je posúdenie. Počas týchto posúdení sa identifikujú, klasifikujú a hodnotia riziká, ktoré môžu mať vplyv na oprávnenosť získať podporu. Všetkých dvadsať členských štátov poskytujúcich štátnu podporu vykazuje súlad s odporúčaním OECD o spoločných prístupoch a s jeho environmentálnym rozmerom, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou ich systémov náležitej starostlivosti a riadenia rizík a ich rozhodovacieho procesu. Všetky členské štáty, ktoré uplatňujú odporúčanie OECD o spoločných prístupoch, potvrdili, že preverili všetky žiadosti o štátom podporované vývozné úvery s cieľom zistiť, či by sa malo vykonať environmentálne preskúmanie. Podľa odporúčania sa od exportno-úverových agentúr vyžaduje, aby klasifikovali tieto žiadosti v závislosti od potenciálneho negatívneho vplyvu na životné prostredie do troch kategórií rizika: vysoké (kategória A), stredné (kategória B) alebo nízke (kategória C). V skutočnosti veľa členských štátov uvádza, že odporúčanie uplatňujú v širšom rozsahu, než je jeho rozsah pôsobnosti. To zahŕňa klasifikáciu všetkých operácií vrátane tých, v prípade ktorých podiel operácií nepresahuje 10 miliónov SDR, čo by sa v zásade vo fáze preverovania nezachytilo. Členské štáty uviedli, že posúdenie environmentálnych a sociálnych dôsledkov sa vykonalo v súlade s článkom 18 odporúčania OECD o spoločných prístupoch pre všetky operácie, ku ktorým exportno-úverová agentúra prijala konečný záväzok a ktoré boli klasifikované ako projekty kategórie A, ktoré môžu mať výrazné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie. V prípade operácií spojených s projektmi kategórie B, ktoré môžu mať nevýrazné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, členské štáty uvádzajú, že žiadatelia o štátnu podporu vždy poskytli dostatočné informácie, ktoré sa zaoberali príslušnými vplyvmi projektu na životné prostredie v súlade s článkom 19 odporúčania OECD o spoločných prístupoch.

Pred prijatím rozhodnutia poskytnúť štátnu podporu projektom kategórie A alebo B, ktoré majú potenciálny nepriaznivý vplyv na životné prostredie, exportno-úverové agentúry uviedli, že vždy vyhodnotili informácie vyplývajúce z preverenia a preskúmania operácií. Príslušné informácie boli získané prostredníctvom správ z posúdenia environmentálnych a sociálnych dôsledkov, ale aj zhromaždené vďaka formulárom žiadostí a dotazníkom exportno-úverových agentúr, sekundárnemu výskumu, návštevám na mieste, výskumu vykonávanému externými konzultantmi a priamym kontaktom so žiadateľmi. Okrem toho oznamované postupy náležitej starostlivosti zo všetkých členských štátov, ktoré poskytujú štátnu podporu, v prípade potreby pri rozhodovaní o financovaní zahŕňajú navrhovanie opatrení na zmiernenie rizika v súvislosti so zmluvnými podmienkami a ich priebežné monitorovanie s cieľom zabezpečiť súlad s normami a v náležitých prípadoch presadzovanie opatrení na zmiernenie rizika. Tým sa zabezpečí, aby sa v priebehu času dodržiavali normy relevantné pre konečný záväzok. V prípade nesúladu môžu exportno-úverové agentúry zrušiť poskytovanie podpory alebo odmietnuť odškodnenie. V roku 2020 sedem členských štátov zistilo počas fázy posudzovania alebo monitorovania prípady nesúladu. Jeden nesúlad sa týka nemožnosti vykonať návštevu na mieste. Ostatné prípady sú kvalifikované ako menej závažné nesúlady, v podstate nedodržané lehoty na poskytnutie informácií alebo na predloženie správ. Členské štáty uvádzajú, že dohliadajú na zabezpečenie toho, aby exportno-úverové agentúry pôsobili čo najtransparentnejšie a pritom zachovávali dôvernosť, ktorá môže byť potrebná pri obchodných operáciách. Podľa odporúčania OECD o spoločných prístupoch je harmonizovaným postupom v rámci Únie zverejňovanie podrobných informácií o projektoch, ktoré by v dôsledku svojej povahy mohli mať nepriaznivý environmentálny či sociálny vplyv. Exportno-úverové agentúry uviedli, že vždy zverejňujú všetky informácie požadované podľa článkov 39 a 41 odporúčania, t. j. príslušné informácie ex ante pre projekty kategórie A vrátane posúdení environmentálnych a sociálnych dôsledkov a informácie ex post po konečnom záväzku pre všetky podporované projekty kategórie A a B, prostredníctvom osobitných stránok na svojich webových sídlach, ktoré sú uvedené v tabuľke 3. Je potrebné poznamenať že OECD na svojom webovom sídle ( https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/environmental-and-social-due-diligence/ ) poskytuje informácie o náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia a sociálnej politiky vrátane prieskumov o postupoch členov a súhrnných informácií o podporovaných projektoch kategórie A a B. Odkazuje aj na príslušné webové sídla exportno-úverových agentúr týkajúce sa zverejňovania informácií ( https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/documents/links-environment-social-due-diligence.pdf ). V tabuľke 3 sa uvádzajú príslušné odkazy na exportno-úverové agentúry EÚ. Tabuľka 3. Odkazy na príslušné webové sídla na účely náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia a sociálnej politiky Krajina Zverejňovanie informácií o projektoch kategórie A a B spolu s ďalšími informáciami o postupoch náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia a sociálnej politiky Rakúsko https://www.oekb.at/en/export-services/about-oekb-export-services/environmental-and-social-aspects/projects-after-commitment.html Belgicko https://credendo.com/en/about-credendo/credendo-export-credit-agency/corporate-social-responsibility Chorvátsko žiadne takéto operácie Česká republika https://www.egap.cz/en/information-projects-classified-under-categories-and-b-realized-insurance-egap Dánsko https://www.ekf.dk/en/about-ekf/csr-at-ekf/category-a-projects Estónsko žiadne takéto operácie Fínsko https://www.finnvera.fi/eng/export/export-credit-guarantee-operations#toc--environmental-and-social-risk-management-in-finnvera-s-export-financing-operations- Francúzsko https://www.bpifrance.fr/Bpifrance/Qui-sommes-nous/Nos-metiers/International/Assurance-Export/Evaluation-Environnementale-et-Sociale Nemecko https://www.agaportal.de/en/exportkreditgarantien/praxis/projektinformationen#aprojekte Maďarsko https://exim.hu/en/conditions/eximbank-conditions/bank-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure https://exim.hu/en/conditions/mehib-conditions/insurance-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure Taliansko https://www.sace.it/en/about-us/our-commitment/our-environmental-and-social-commitment?_ga=2.76701596.889797035.1626281990-402413705.1616772793 Luxembursko žiadne takéto operácie Holandsko https://atradiusdutchstatebusiness.nl/en/documents/ Poľsko https://kuke.com.pl/projekty-notyfikowane-ex-post Portugalsko https://www.cosec.pt/en/state-guarantee/ Rumunsko https://www.eximbank.ro/en/general informations/ Slovinsko žiadne takéto operácie Slovenská republika https://www.eximbanka.sk/en/english/international-relations/enviroment-protection/information-on-category-a-and-b-projects-supported-by-eximbanka-sr.html?page_id=183478 Španielsko https://www.cesce.es/es/corporativo/agencia-de-credito-a-la-exportacion-eca/publicacion-de-informacion Švédsko https://www.ekn.se/en/what-we-do/sustainability/transactions-with-environmental-and-social-impact-assessment/ https://www.sek.se/en/sustainability/ Členské štáty priebežne prehodnocujú svoje vnútorné procesy s cieľom zlepšiť svoje postupy. d)Zohľadnenie cieľov v oblasti zmeny klímy: Ciele v oblasti zmeny klímy sa čoraz častejšie začleňujú do vnútroštátnych politík, ktorými sa upravuje spôsob fungovania exportno-úverových agentúr EÚ, ako aj do zastrešujúceho regulačného rámca. V roku 2020 malo šesť členských štátov zavedené vnútroštátne politiky v oblasti zmeny klímy, ktoré sa líšili svojou povahou, zahŕňali však obmedzenia týkajúce sa najviac znečisťujúcich projektov a/alebo stimulačné programy pre projekty priaznivé z hľadiska klímy a/alebo ustanovenia o neoprávnenosti na poskytovanie podpory pre projekty neekologizovanej výroby energie z uhlia. Osem členských štátov uvažovalo o vykonávaní takejto politiky. Dva členské štáty uvádzajú návrh taxonómie EÚ pre udržateľné činnosti ako kritérium, ktoré už využívajú na posúdenie rozmeru udržateľnosti projektov. Formalizácia politík v oblasti zmeny klímy v Únii je oblasťou, v ktorej je potrebné zlepšenie, a Komisia očakáva, že počet exportno-úverových agentúr s účinnou politikou v oblasti zmeny klímy sa zvýši.

Európska únia sa zaviazala navrhnúť zmeny pravidiel OECD v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami podľa Parížskej dohody a zelenej dohody, pričom vychádza aj zo záverov Európskej rady o diplomacii v oblasti klímy a energetiky zverejnených 25. januára 2021 („Realizácia vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody“) a z preskúmania obchodnej politiky Komisiou z februára 2021 („Otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika“). V apríli 2021 Európska únia predložila stranám dohody OECD návrh, aby okamžite ukončili poskytovanie štátom podporovaných vývozných úverov a viazanej pomoci energetickému uhoľnému sektoru. V dôsledku toho bol v októbri 2021 v rámci OECD dohodnutý zákaz podpory pre neekologizované uhoľné elektrárne s priamym účinkom na regulačný rámec EÚ. Treba poznamenať, že žiadny členský štát od prijatia Sektorového dohovoru o vývozných úveroch na projekty výroby elektriny spaľovaním uhlia v roku 2016 neposkytoval štátnu podporu projektom uhoľných elektrární. e)Náležitá starostlivosť v oblasti sociálnej politiky a ľudských práv: Okrem environmentálneho rozmeru sa v odporúčaní OECD o spoločných prístupoch od jeho verzie z roku 2012 stanovujú spoločné zásady vykonávania náležitej starostlivosti v oblasti sociálnej politiky s cieľom identifikovať a riešiť potenciálne sociálne vplyvy a vplyvy na ľudské práva a riziká súvisiace so žiadosťami o štátom podporované vývozné úvery. Odporúčanie sa vzťahuje na hlavné potenciálne sociálne vplyvy súvisiace s projektom vrátane práce a pracovných podmienok (napr. spravodlivé zaobchádzanie, diskriminácia, sloboda združovania, kolektívne vyjednávanie, ubytovanie pracovníkov), zdravia, ochrany a bezpečnosti spoločenstva (napr. vystavenie spoločenstva chorobe, využívanie bezpečnostného personálu), nadobúdania pôdy a nedobrovoľného presídľovania (napr. fyzická nútená migrácia, ekonomická nútená migrácia), primeranej spolupráce s dotknutými spoločenstvami (napr. informovaná konzultácia a proces zapojenia, mechanizmus podávania sťažností), pôvodného obyvateľstva (napr. postup slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu) a kultúrneho dedičstva. Vzťahuje sa aj na hlavné vplyvy projektu na ľudské práva vrátane nútenej práce, detskej práce, otázok súvisiacich s rodovou rovnosťou a život ohrozujúcej situácie, pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Osobitná pozornosť sa venuje zraniteľným skupinám. Oznamované postupy náležitej starostlivosti exportno-úverových agentúr EÚ sú podobné ako postupy pre riziká v oblasti životného prostredia a náležitá starostlivosť v oblasti životného prostredia aj sociálnej politiky sa zvyčajne vykonáva v jednom procese. Všetkých dvadsať členských štátov poskytujúcich štátnu podporu, ktoré podávajú správu, uvádza súlad so sociálnym rozmerom a rozmerom ľudských práv odporúčania OECD o spoločných prístupoch, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou ich rozhodovania, systémov náležitej starostlivosti a riadenia rizík. Všetky členské štáty, ktoré uplatňujú odporúčanie OECD o spoločných prístupoch, potvrdili, že preverili všetky žiadosti o štátom podporované vývozné úvery s cieľom zistiť, či by sa malo vykonať preskúmanie v oblasti sociálnej politiky a ľudských práv. Takisto uviedli, že posúdenie environmentálnych a sociálnych dôsledkov sa vykonalo v súlade s článkom 18 odporúčania OECD o spoločných prístupoch pre všetky operácie, ku ktorým exportno-úverová agentúra prijala konečný záväzok, a ktoré boli klasifikované ako projekty kategórie A, ktoré môžu mať výrazné nepriaznivé sociálne vplyvy a vplyvy na ľudské práva. V prípade operácií spojených s projektmi kategórie B, ktoré môžu mať nevýrazné nepriaznivé sociálne vplyvy a vplyvy na ľudské práva, členské štáty uvádzajú, že žiadatelia o štátnu podporu vždy poskytli dostatočné informácie, ktoré sa zaoberali príslušnými vplyvmi projektu na životné prostredie v súlade s článkom 19 odporúčania OECD o spoločných prístupoch. Pred prijatím rozhodnutia poskytnúť štátnu podporu projektom kategórie A alebo B, ktoré majú potenciálny nepriaznivý sociálny vplyv a vplyv na ľudské práva, členské štáty uviedli, že ich exportno-úverové agentúry vždy vyhodnotili informácie vyplývajúce z preverenia a preskúmania operácií. Príslušné informácie boli získané prostredníctvom správ z posúdenia environmentálnych a sociálnych dôsledkov, ale aj zhromaždené vďaka formulárom žiadostí a dotazníkom exportno-úverových agentúr, sekundárnemu výskumu, návštevám na mieste, výskumu vykonávanému externými konzultantmi a priamym kontaktom so žiadateľmi. Päť členských štátov uvádza, že v roku 2020 zistili prípady nesúladu, pokiaľ ide o náležitú starostlivosť a procesy monitorovania v oblasti sociálnej politiky a ľudských práv, ktoré sa vždy kvalifikovali ako menej závažné nesúlady, pričom išlo opäť v podstate o nedodržanie lehôt na predloženie správ alebo informácií. Nie všetky členské štáty mali v roku 2020 zavedený participačný konzultačný proces a mechanizmus podávania sťažností pre dotknuté spoločenstvá. Ide o oblasť, v ktorej je potrebné zlepšenie. Sedemnásť členských štátov z dvadsiatich malo zavedený mechanizmus podávania sťažností a/alebo zabezpečilo, aby ho zaviedli žiadatelia. Zostávajúce tri členské štáty poskytovali obmedzené množstvo štátom podporovaných vývozných úverov (celková súhrnná nominálna expozícia voči riziku v prípade čistého krytia na konci roku 2020 vo výške 593 miliónov eur a žiadna činnosť v oblasti štátnej finančnej podpory). Jeden členský štát v súčasnosti preskúmava svoju sociálnu politiku a politiku v oblasti ľudských práv s cieľom prijať novú politiku do konca roku 2021.

Členské štáty priebežne prehodnocujú svoje vnútorné procesy s cieľom zlepšiť svoje postupy. f)Opatrenia na boj proti úplatkárstvu: Členovia OECD prijali v roku 2019 nové odporúčanie o úplatkárstve a štátom podporovaných vývozných úveroch, ktoré nahradilo verziu z roku 2006. Toto odporúčanie obsahuje opatrenia na preverovanie, vykonávanie náležitej starostlivosti, hodnotenie a rozhodovanie o oprávnenosti na poskytnutie podpory s cieľom odrádzať od úplatkárstva pri štátom podporovaných vývozných úveroch. Žiadatelia by si mali predovšetkým overiť, či žiadna zo strán zapojených do operácií nie je uvedená v zoznamoch vylúčených subjektov vedených multilaterálnymi finančnými inštitúciami, ako sú Svetová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Ázijská rozvojová banka, skupina Medziamerickej rozvojovej banky a skupina Africkej rozvojovej banky. Exportno-úverové agentúry EÚ prijali a uplatnili tento nástroj vo veľkej miere ako relevantnú politiku na posúdenie rizika úplatkárstva. Všetkých dvadsať členských štátov poskytujúcich štátnu podporu uvádza súlad s odporúčaním OECD o úplatkárstve a štátom podporovaných vývozných úveroch. g)Udržateľné postupy poskytovania úverov: V roku 2018 prijali členovia OECD revidovanú verziu odporúčania OECD o udržateľných postupoch poskytovania úverov a štátom podporovaných vývozných úveroch na základe zásad a usmernení OECD na podporu udržateľných postupov úverovania pri poskytovaní štátom podporovaných vývozných úverov krajinám s nízkym príjmom z roku 2016. Cieľom odporúčania je zabezpečiť, aby sa financovanie rozvojových potrieb krajín s nižším príjmom mobilizovalo bez toho, aby sa v týchto krajinách v budúcnosti nahromadil nadmerný dlh. Dodržiavanie tohto odporúčania je úzko prepojené s dôsledným dodržiavaním politík Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu (MMF) o podmienenosti hraničných hodnôt dlhu pre nezvýhodnené úvery a v súvislosti s udržateľnými postupmi úverovania. Podľa tohto odporúčania sa účastníci dohodli aj na dôležitých opatreniach transparentnosti, ktoré zahŕňajú poskytovanie informácií Svetovej banke a Medzinárodnému menového fondu.

Všetkých dvadsať členských štátov poskytujúcich štátnu podporu uvádza súlad s odporúčaním OECD o udržateľných postupoch poskytovania úverov a štátom podporovaných vývozných úveroch. Vo väčšine prípadov sú posúdenia udržateľnosti dlhu súčasťou celkových posúdení rizika krajiny, ktoré majú vplyv na politiky poistného krytia exportno-úverových agentúr v jednotlivých krajinách. h)Ďalšie informácie uvedené vo výročných správach o činnosti Viaceré exportno-úverové agentúry majú zavedenú politiku sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorá zvyčajne zahŕňa nielen interné úsilie, ale aj intenzívny dialóg s klientmi týchto agentúr. Exportno-úverové agentúry v tejto súvislosti čoraz častejšie hodnotia svoje vlastné postupy a vypracúvajú plány na obmedzenie vlastného vplyvu na životné prostredie (napr. odhad uhlíkovej stopy, plány na zníženie vlastnej uhlíkovej stopy vrátane cestovných politík). 4. Plnenie cieľov a záväzkov Únie zo strany exportno-úverových agentúr V Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) sa v článku 3 vymenúvajú všeobecné ciele Európskej únie a v článku 21 zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie. Okrem iného podľa článku 3 ods. 5 ZEÚ Európska únia vo vzťahoch so zvyškom sveta „prispieva k […] trvalo udržateľnému rozvoju Zeme, k solidarite a vzájomnému rešpektovaniu sa národov, k voľnému a spravodlivému obchodu, k odstráneniu chudoby a k ochrane ľudských práv, najmä práv dieťaťa, ako aj k prísnemu dodržiavaniu a rozvoju medzinárodného práva, najmä k dodržiavaniu zásad Charty Organizácie Spojených národov“. Pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku EÚ, zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie sú uvedené v článku 206 a v článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Európsky parlament vyzval Komisiu, aby vypracovala stanovisko k tomu, či exportno-úverové agentúry EÚ plnia ciele a záväzky EÚ. Komisia pripravila svoju výročnú správu v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) č. 1233/2011. Samotná správa Komisie vrátane hodnotenia súladu exportno-úverových agentúr s cieľmi a povinnosťami Únie vychádza z informácií uvedených vo výročných správach o činnosti predložených členskými štátmi a nemožno ju považovať za vyčerpávajúcu. Samozrejme, európske inštitúcie môžu spoločne stanoviť ambicióznejšie politické ciele. Komisia je pripravená v tomto smere sprostredkovať a podporovať medziinštitucionálny dialóg, ale medzitým musí vykonať svoje hodnotenie v súlade s bodom 3 prílohy I.