Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fluórovaných skleníkových plynoch /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Opis problému a ciele Podľa medzinárodného vedeckého konsenzu je na zabránenie neželaným klimatickým účinkom nutné obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 2 °C[1]. Európska rada požaduje so zreteľom na tento cieľ v kontexte podobných opatrení rozvinutých krajín zníženie emisií skleníkových plynov v EÚ o 80 % až 95 % do roku 2050 v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Z plánu prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo[2] vyplýva, že ak sa má tento cieľ dosiahnuť s čo možno najnižšími nákladmi, musia prispieť všetky odvetvia a všetci emitenti skleníkových plynov vrátane emitentov fluórovaných skleníkových plynov (F-plyny), ktorých potenciál globálneho otepľovania môže byť až 23 000-krát silnejší ako potenciál globálneho otepľovania oxidu uhličitého (CO2). Komisia v septembri roku 2011 zverejnila správu[3] o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 842/2006[4]. Konštatovalo sa v nej, že v prípade ďalšieho zlepšenia a úplného uplatňovania by nariadenie mohlo priniesť značné zníženia emisií. Takisto sa v nej uvádzalo, že je potrebné urobiť viac pre ďalšie zníženie emisií F-plynov v EÚ. Ak by sa zabezpečilo, že F-plyny sa nahradia bezpečnými alternatívami so žiadnym alebo malým vplyvom na klímu, ročné emisie vyjadrené ekvivalentom CO2 by sa mohli do roku 2030 pri relatívne nízkych nákladoch znížiť o dve tretiny[5]. Ak sa včas prijmú opatrenia na využitie relatívne cenovo výhodných možností zníženia emisií F-plynov, predíde sa potenciálne vyšším nákladom spojeným so znížením emisií iných skleníkových plynov v ostatných priemyselných odvetviach[6]. Niektoré zainteresované strany[7] však uviedli, že za aktuálnych trhových podmienok je ťažké obchodovať s ekologickejšími alternatívnymi technológiami. Na druhej strane však v Dánsku, kde platia prísnejšie vnútroštátne predpisy o F-plynoch, nové spoločnosti a MSP úspešne inovovali a uviedli na trh nové ekologické technológie, ktoré sa im podarilo úspešne presadiť. V tejto súvislosti je cieľom tohto návrhu: (1) nahradiť nariadenie (ES) č. 842/2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch s cieľom zabezpečiť nákladovo efektívnejší príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy odrádzaním od používania F-plynov s veľkým vplyvom na klímu, podporovaním energeticky účinných a bezpečných alternatív a ďalším zlepšovaním obmedzenia výrobkov a zariadení obsahujúcich F-plyny, ako aj ich likvidácie po skončení životnosti; (2) zvýšiť udržateľný rast, stimulovať inovácie a rozvíjať ekologické technológie vďaka zlepšeniu trhových príležitostí pre alternatívne technológie a plyny s malým vplyvom na klímu; (3) zosúladiť situáciu v EÚ s najnovším medzinárodným vývojom v zmysle štvrtej hodnotiacej správy Medzivládneho panelu Organizácie Spojených národov o zmene klímy (OSN IPCC), napr. v súvislosti s látkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a výpočtom ich potenciálu globálneho otepľovania (GWP); (4) pomôcť dosiahnuť konsenzus v rámci Montrealského protokolu vo veci medzinárodnej dohody o postupnom znižovaní fluórovaných uhľovodíkov (HFC), ktoré sú najvýznamnejšou skupinou F-plynov; (5) zjednodušiť a sprehľadniť nariadenie (ES) č. 842/2006 s cieľom znížiť administratívnu záťaž v súlade so záväzkom Komisie tvoriť lepšie právne predpisy. Súvislosti Z hľadiska nákladovej efektívnosti eliminácie emisií uhlíka v hospodárstve EÚ by sa emisie F-plynov mali do roku 2050 znížiť o 70 % až 78 % a do roku 2030 o 72 % až 73 % pri marginálnych nákladoch na znižovanie vo výške približne 50 EUR za tonu ekvivalentu CO2. F-plyny predstavujú v súčasnosti celkovo 2 % všetkých skleníkových plynov v EÚ, no majú omnoho väčší potenciál otepľovania atmosféry ako CO2. Používajú sa v rôznych chladiacich a klimatizačných zariadeniach, v izolačných penách a elektrických zariadeniach, v aerosólových sprejoch, ako rozpúšťadlá alebo v systémoch protipožiarnej ochrany. Emisie vznikajú najmä pri emisných použitiach (napríklad aerosólové spreje alebo rozpúšťadlá) alebo pri únikoch počas prevádzky a likvidácie výrobkov a zariadení obsahujúcich F-plyny. Väčšinu F-plynov vyvinul priemysel ako náhradu látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (ODS), ktoré sa v súčasnosti podľa Montrealského protokolu postupne vyraďujú. Väčší blahobyt a rast populácie spôsobili, že sa predáva viac výrobkov a zariadení využívajúcich F-plyny alebo ODS. Preto od roku 1990 na celom svete prudko rastie výroba a používanie F-plynov a v prípade, že sa táto situácia nebude riešiť, bude do atmosféry unikať značné množstvo emisií. Výrobky a zariadenia obsahujúce F-plyny majú často dlhú životnosť. Ak sa teda v súčasnosti neprijmú žiadne opatrenia, budú sa v nasledujúcich desaťročiach naďalej vypúšťať veľké množstvá emisií, ktorým sa dalo predísť. Platné nariadenie o F-plynoch sa zameriava najmä na obmedzenie výrobkov a zariadení obsahujúcich F-plyny a na ich likvidáciu po skončení životnosti. V prípade, že dôjde k náprave nedostatkov pri uplatňovaní niektorých opatrení, mali by terajšie politiky EÚ v oblasti F-plynov priniesť stabilizáciu emisií F-plynov v EÚ. Je však nepravdepodobné, že nastane zníženie emisií v absolútnych hodnotách, kým sa neprijmú ďalšie opatrenia. V súčasnosti existuje len niekoľko opatrení, ktoré zamedzujú používanie F-plynov. Pritom v súčasnosti je takmer vo všetkých odvetviach, v ktorých sa používajú F-plyny, možné tieto plyny úplne alebo čiastočne nahradiť alternatívami, ktoré sú bezpečné a prinajmenšom rovnako energeticky účinné. V politických opatreniach sa však musí zohľadniť skutočnosť, že sa to týka mnohých typov výrobkov a zariadení a že technická realizovateľnosť, náklady a prínosy nahradenia F-plynov môžu závisieť od veľkosti výrobku alebo zariadenia a od ich použitia. Narastajúci problém emisií F-plynov vzbudzuje pozornosť na celom svete. Viaceré zmluvné strany Montrealského protokolu predložili v rokoch 2009, 2010, 2011 a 2012 návrhy na postupné celosvetové znižovanie dodávok a spotreby HFC. Plánované opatrenia v rámci tohto nariadenia predpokladajú postupné globálne znižovanie v zmysle súčasných návrhov v rámci Montrealského protokolu a pripravili by EÚ na takéto budúce záväzky. EÚ podporila tieto návrhy ako doplnenie opatrení na zmiernenie zmeny klímy v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC)[8]. V rokovaniach sa doteraz dosiahol len malý pokrok, pretože Čína, India, Brazília a ďalšie krajiny odmietli diskutovať o tejto otázke v rámci Montrealského protokolu. Konferencia OSN o udržateľnom rozvoji (Rio+20) však nedávno vyjadrila podporu postupnému zníženiu spotreby a výroby HFC[9]. Okrem toho bola v roku 2012 založená Koalícia pre klímu a čisté ovzdušie na redukciu látok s krátkou životnosťou znečisťujúcich klímu (Climate and Clean Air Coalition on Short-Lived Climate Pollutants). Pripojili sa k nej skupina G8, Environmentálny program OSN (UNEP), Svetová banka a Európska komisia. Prioritnú oblasť predstavujú emisie HFC[10]. Európsky parlament takisto opakovane vyzval na prijatie ambicióznych opatrení v oblasti F-plynov, najmä HFC[11]. Platné právne predpisy EÚ o fluórovaných skleníkových plynoch tvoria dva hlavné legislatívne akty: (6) nariadenie (ES) č. 842/2006, ktoré sa zameriava na zamedzenie únikov počas používania (obmedzenie) a na konci životnosti (prevažne) stacionárnych zariadení a na zákazy obmedzeného počtu F-plynov pri úzko definovaných okrajových účeloch používania (nariadenie o F-plynoch); (7) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/40/ES, ktorou sa zavádzajú obmedzenia používania F-plynov, ktorých potenciál globálneho otepľovania (GWP) je vyšší ako 150, v klimatizačných systémoch nových motorových vozidiel (smernica o klimatizačných zariadeniach v motorových vozidlách). Nariadenie (ES) č. 842/2006 dopĺňa desať nariadení Komisie, ktorými sa ustanovuje forma správ[12], forma označenia a dodatočné požiadavky na označovanie[13], štandardné požiadavky na kontrolu únikov[14], [15], požiadavky na odbornú prípravu a programy udeľovania osvedčení[16], [17], [18], [19],[20] a formát oznamovania týchto programov[21]. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Právo Európskej únie konať v tejto oblasti je zakotvené v článkoch 191 a 192 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 191 sa výslovne uvádza, že cieľ boja proti zmene klímy je súčasťou politiky Únie v oblasti životného prostredia. Konanie v tejto oblasti plne rešpektuje zásadu subsidiarity. Zmena klímy predstavuje cezhraničný problém, v prípade ktorého je potrebné konanie celej EÚ najmä preto, že EÚ má spoločný cieľ v oblasti zníženia emisií. Plánované nákladovo efektívne zníženia emisií sú v súlade s postupom opísaným v pláne prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050. Podpora pre nové alternatívy pomôže udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a podporí najmä zelený rast v súlade s prioritou udržateľného rastu v rámci stratégie EÚ 2020[22]. Opatrenia na ochranu záujmov MSP sa zavádzajú v zmysle myšlienky „najskôr myslieť v malom“[23], pričom osobitná pozornosť sa venuje vplyvu na energetickú účinnosť, aby bol zabezpečený súlad s prácou, ktorú EÚ vykonala na podporu ekodizajnu[24] a energetickej účinnosti[25]. Napokon je cieľom návrhu aj zjednodušenie právnych predpisov a minimalizácia administratívnej záťaže verejných (európskych či vnútroštátnych) orgánov a spoločností. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácia so zainteresovanými stranami a zhromažďovanie a využívanie expertízy Komisia zhromaždila početné vedecké odporúčania z mnohých odborných štúdií[26], [27], [28], [29] vrátane rozsiahlej prípravnej štúdie3 na preskúmanie nariadenia (ES) č. 842/2006. Skupina 47 odborníkov z rôznych priemyselných odvetví, členských štátov a mimovládnych organizácií bola požiadaná, aby poskytla poradenstvo a technické odporúčania pre túto štúdiu. Spoločné výskumné centrum (JRC) vykonalo aj makroekonomickú analýzu možností politiky. Komisia vykonala rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane trojmesačných verejných internetových konzultácií od 26. septembra do 19. decembra 2011 a verejného vypočutia v Bruseli, ktoré sa konalo 13. februára 2012. Zástupcovia odvetvia predstavovali tri štvrtiny z 261 zainteresovaných strán, ktoré poskytli svoj odpovede v rámci internetovej konzultácie. Pokiaľ ide o najvhodnejšie politické prístupy v prípade, že nedôjde k celosvetovému postupnému znižovaniu HFC, menej ako 2 % zainteresovaných strán odpovedali „žiadne ďalšie opatrenia“. Tri najčastejšie zvolené politické možnosti boli: posilnenie opatrení na obmedzenie a zhodnotenie, dobrovoľné dohody a kvantitatívne limity uvádzania HFC na trh EÚ (postupné znižovanie). Mnohí respondenti považovali za vhodné viaceré politické opatrenia. Vypočutie zainteresovaných strán, na ktorom sa zúčastnilo vyše 130 zainteresovaných strán, ukázalo, že drvivá väčšina zástupcov priemyslu uprednostňuje postupné znižovanie dodávok F-plynov, resp. dokázala by ho akceptovať. Priemyslu by to poskytlo určitú pružnosť v prípadoch, keď sa alternatívne technológie ešte nepovažujú za vyhovujúce. Zákazy nových zariadení považujú naproti tomu za príliš prísne alebo sa domnievajú, že by si vyžadovali zložitý súbor výnimiek. Pre komerčných používateľov zariadení obsahujúcich F-plyny bolo podstatné, aby sa existujúce zariadenia mohli aj naďalej používať. Mimovládne organizácie a zainteresované strany z priemyslu, ktoré pracujú s alternatívnymi technológiami, považujú zákazy s menšími výnimkami za veľmi potrebné. Postupné znižovanie považovali za doplnenie zákazov. Niekoľko zainteresovaných strán sa chcelo zamerať len na lepšie uplatňovanie nariadenia. Členské štáty nemali v tejto fáze žiadne oficiálne stanoviská, ale vyjadrili podporu postupnému znižovaniu. Sieť agentúr na ochranu životného prostredia[30] odporučila kombináciu mechanizmu postupného znižovania a zákazov na posilnenie postupného znižovania. Posúdenie vplyvu Komisia vykonala posúdenie vplyvu alternatív politiky z hľadiska ich účinnosti pri dosahovaní politických cieľov a ich environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na zainteresované strany. Zvažoval sa široký okruh politických opatrení na doplnenie tých, ktoré už existujú. Konečné možnosti obsahovali len opatrenia, ktoré prinesú značné úspory emisií za nízke náklady na zníženie a ktoré sú v súlade s ostatnými politikami EÚ. Úplné uplatňovanie nariadenia o F-plynoch sa určilo ako základná možnosť. Podrobne sa hodnotili ďalšie štyri možnosti politiky: (a) dobrovoľné dohody; (b) rozšírený rozsah pôsobnosti opatrení na obmedzenie a zhodnotenie; (c) kvantitatívne limity na dodávku HFC (postupné znižovanie); (d) zákaz uvádzania určitých výrobkov a zariadení s obsahom F-plynov na trh EÚ. Metodickým základom hodnotenia vplyvu bola podrobná analýza realizovateľnosti zavedenia bezpečných, energeticky účinných alternatív v 28 hlavných odvetviach, v ktorých sa využívajú F-plyny. Keďže alternatívne technológie sa posudzovali len v prípade, keď sa považovali aspoň za rovnako energeticky účinné ako konvenčné technológie využívajúce F-plyny, nepriame emisie zo spotreby elektrickej energie sa zohľadnili už od začiatku. Posudzoval sa vplyv na rôznych stupňoch výrobného reťazca a v rôznych štádiách používania, t. j. vplyv na výrobcov chemikálií, výrobcov výrobkov a zariadení, veľkoobchodníkov, priemyselných používateľov výrobkov a zariadení, spoločnosti, ktoré poskytujú služby pre zariadenia, a konečných spotrebiteľov. Hodnotenie vplyvu ukázalo, že najväčšie úspory emisií by sa dosiahli postupným znižovaním HFC, v rámci ktorého by sa zaviedli postupne klesajúce limity do roku 2030 pre množstvá týchto F-plynov, ktoré sa majú uviesť na trh v EÚ. Tým sa súčasné emisie znížili do roku 2030 o dve tretiny (približne 70 miliónov ton ekvivalentu CO2). Je primerané obmedziť používanie niektorých F-plynov, najmä na zaistenie integrity postupného znižovania a na zaradenie F-plynov, na ktoré sa nevzťahuje postupné znižovanie. Opatrenia na obmedzenie a zhodnotenie by sa mali rozšíriť na niektoré druhy dopravy. Tieto možnosti by spoločne predstavovali najväčší stimul pre inovácie a vývoj ekologických technológií. Ich náklady z hľadiska hospodárstva a spoločnosti ako celku by boli nízke (maximálny účinok na HDP -0,006 %) a priemyslu by to pritom poskytlo pružnosť. Zníženie emisií o dve tretiny by bolo v súlade s terajšími návrhmi v rámci Montrealského protokolu a pripravilo by priemysel EÚ na postupné znižovanie. Väčší prienik alternatívnych technológií na trh a úspory z rozsahu by spôsobili zníženie nákladov pre alternatívne technológie, čo by pomohlo dosiahnuť dohodu o návrhoch v rámci Montrealského protokolu. Administratívne náklady možno udržať na relatívne nízkej úrovni (celkové administratívne náklady vo výške približne dva milióny EUR ročne v prípade postupného znižovania). Dôvodom je, že systém nahlasovania podľa nariadenia (ES) č. 842/2006 už poskytuje väčšinu údajov potrebných na realizáciu akýchkoľvek budúcich politických možností. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia V návrhu sú zachované súčasné ustanovenia nariadenia o F-plynoch s určitými úpravami, ktoré majú zabezpečiť lepšie vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov zo strany vnútroštátnych orgánov. Niektoré opatrenia na obmedzenie sa rozšírili aj na chladiarenské nákladné autá a prípojné vozidlá. Príloha IX obsahuje tabuľku zhody s prehľadom zaradenia existujúcich ustanovení do navrhovaného nariadenia. Najdôležitejším novým opatrením je zavedenie postupne klesajúcich kvantitatívnych limitov pre dodávky veľkých objemov látok HFC do EÚ. Toto postupné znižovanie dopĺňajú opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby sa tento mechanizmus vzťahoval aj na množstvá používané vo výrobkoch a zariadeniach. Mechanizmus postupného znižovania znamená postupne klesajúcu hornú hranicu pre celkové množstvo veľkých objemov HFC (v tonách ekvivalentu CO2) uvádzané na trh EÚ. V roku 2015 zostane na rovnakej úrovni, v roku 2016 nastane prvé zníženie a v roku 2030 sa dosiahne 21 % úrovní predávaných v období 2008 až 2011. Výrobcovia výrobkov a zariadení, ktorým hrozia obmedzené dodávky F-plynov, prejdú pokiaľ možno na alternatívne technológie. Mechanizmus postupného znižovania je do veľkej miery založený na skúsenostiach získaných pri postupnom znižovaní spotreby ODS. Spoločnosti, ktoré HFC uvádzajú na trh veľké objemy HFC, musia mať pri prvom uvedení na trh práva na uvádzanie veľkých objemov látok na trh EÚ. Komisia prideľuje spoločnostiam bezplatné kvóty na základe minulých nahlasovaných údajov, pričom si ponecháva rezervu pre nových účastníkov. Spoločnosti musia zabezpečiť, aby mali dostatok práv, ktoré pokryjú ich množstvá výrobkov a zariadení uvádzaných na trh. Práva si môžu medzi sebou prevádzať. Komisia nasledujúci rok skontroluje dodržiavanie pomocou nezávislého overenia správ. Očakáva sa, že sa zapojí približne 100 spoločností, a prahová hodnota zaistí oslobodenie spoločností, ktoré na trh uvádzajú len malé množstvá. HFC dovezené vo vopred naplnených zariadeniach by sa v rámci postupného znižovania mali tiež započítavať. To je dôvodom, prečo sú v prípade týchto plynov potrebné doplňujúce opatrenia, ktorými sa zabezpečí environmentálna integrita[31] mechanizmu postupného znižovania a rovnaké podmienky na trhu. Hermeticky neuzavreté zariadenia využívajúce HFC sa budú môcť naďalej dovážať do EÚ, no budú sa musieť plniť na mieste inštalácie[32]. Podobne bude od roku 2020 zakázané uvádzať na trh prenosné klimatizačné zariadenia s obsahom HFC. Zavádza sa niekoľko ďalších zákazov na podporu mechanizmu postupného znižovania a na obmedzenie používania ostatných F-plynov, ktorých sa mechanizmus netýka a o ktorých sa zistilo, že v pomere k celkovej požadovanej úrovni zníženia emisií sú nákladovo efektívne. Pozri tabuľku 1, ktorá obsahuje prehľad. Tabuľka 1. Súhrnný prehľad nových obmedzení týkajúcich sa zariadení Výrobky a zariadenia || Dátum zákazu Používanie HFC-23 v systémoch protipožiarnej ochrany a hasiacich prístrojoch || 1. január 2015 Domáce chladničky a mrazničky, ktoré obsahujú HFC s GWP od 150 || 1. január 2015 Chladiace a mraziarenské systémy na komerčné účely (hermeticky uzavreté systémy) || 1. január 2017 pre HFC s GWP od 2500 1. január 2020 pre HFC s GWP od 150 Mobilné interiérové klimatické zariadenia (hermeticky uzavreté), ktoré obsahujú HFC s GWP od 150 || 1. január 2020 Okrem toho bude od roku 2018 v prípade existujúcich chladiarenských zariadení s náplňou nad 5 ton ekvivalentu CO2 zakázané opätovne ich plniť HFC s veľmi vysokým GWP (>2 500), keďže na trhu sú už bežne dostupné vhodnejšie a energeticky účinnejšie chladiace látky s nižším GWP. Obmedzenia týkajúce sa používania SF6 pri tlakovom liatí horčíka sa rozširuje aj na zariadenia, v ktorých sa používa menej ako 850 kg ročne, keďže v dôsledku technologického pokroku je takéto použitie zastarané. Ďalšie povinnosti týkajúce sa nahlasovania by mali umožniť monitorovanie používania F-plynov, na ktoré sa nevzťahujú platné právne predpisy. Právny základ Hlavným cieľom nariadenia je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia, najmä prostredníctvom boja proti zmene klímy. Tento návrh je preto založený na článku 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity Ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov. Ciele sa na úrovni EÚ dosiahnu lepšie z dôvodov uvedených ďalej v texte. Ochrana klimatického systému je cezhraničnou záležitosťou. Samotné jednotlivé členské štáty nemôžu tieto problémy vyriešiť. Rozsah problému si vyžaduje celoeurópske a takisto aj celosvetové opatrenia. Cieľom návrhu je okrem toho aj vytvorenie právneho rámca na vykonávanie medzinárodnej dohody o postupnom znižovaní HFC, kde by EÚ bola zmluvnou stranou. O dohode sa v súčasnosti diskutuje na medzinárodnej úrovni. V nariadení sa stanovujú zákazy uvádzania na trh a používania určitých výrobkov a zariadení s obsahom F-plynov. Je preto relevantné z hľadiska fungovania vnútorného trhu. Návrh sa zameriava na zmenu a doplnenie právnych predpisov EÚ a na posilnenie niektorých ustanovení na zlepšenie jeho vykonávania a presadzovania zo strany členských štátov. Je preto v súlade so zásadou subsidiarity. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Opatrenia sú založené na dôkladnom posúdení ich nákladovej efektívnosti. Prahové hodnoty pre akceptovateľné náklady na zníženie sú v súlade s plánom prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo[33], v ktorom sa stanuje celková stratégia na boj proti zmene klímy. Dostatočne dlhé prechodné obdobia umožňujú dotknutým odvetviam prispôsobiť sa hospodársky účinným spôsobom. V prípade plánovaných obmedzení niektorých použití F-plynov návrh zabezpečuje, aby boli k dispozícii alternatívy realizovateľné z technického a hospodárskeho hľadiska. Ak to za mimoriadnych okolností nie je možné, návrh umožňuje udelenie výnimiek. V oblastiach, kde ciele možno pravdepodobne lepšie dosiahnuť opatreniami v iných oblastiach politiky, napríklad právnymi predpismi o odpade alebo ekodizajne, sa nenavrhujú žiadne podrobné ustanovenia. Tým sa zabráni prekrývaniu činností, ktoré by mohla viesť k nejasnému rozdeleniu povinností, čo by verejným orgánom a spoločnostiam spôsobilo ďalšiu záťaž. Výber nástrojov Zvoleným právnym nástrojom je nariadenie, pretože cieľom návrhu je nahradiť a zlepšiť platné nariadenie a mechanizmus postupného znižovania by mal vychádzať zo systému zriadeného na úrovni EÚ na postupné znižovanie látok, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu. Systém sa preukázal ako účinný. Akákoľvek zmena systému by neprimerane zaťažila členské štáty a spoločnosti pôsobiace v tomto odvetví. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá prírastkový vplyv na rozpočet Európskej únie. 2012/0305 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fluórovaných skleníkových plynoch (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[34], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[35], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Vo štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorého je EÚ zmluvnou stranou[36], sa uvádza, že na základe existujúcich vedeckých údajov musia rozvinuté krajiny do roku 2050 znížiť emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní s emisiami v roku 1990 s cieľom obmedziť zmenu klímy na nárast teploty o 2 °C a zabrániť tak nežiaducim klimatickým účinkom[37]. (2) V záujme splnenia tohto cieľa Európska komisia navrhla v pláne prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo nákladovo efektívny spôsob dosiahnutia potrebného celkového zníženia emisií v Únii do roku 2050[38]. V tomto pláne sú stanovené príspevky odvetví potrebné v šiestich oblastiach. Emisie iných látok ako CO2 (vrátane fluórovaných skleníkových plynov, ale bez emisií iných ako CO2 z poľnohospodárstva) by sa mali do roku 2030 znížiť o 72 % až 73 % a do roku 2050 o 70 % až 78 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Ak sa za referenčný rok považuje rok 2005, je do roku 2030 potrebné 60 % až 61 % zníženie emisií iných ako CO2 bez emisií z poľnohospodárstva. Objem emisií fluórovaných skleníkových plynov sa v roku 2005 odhadoval na 90 miliónov ton ekvivalentu CO2. 60 % zníženie znamená, že do roku 2030 by sa emisie museli znížiť približne na 35 miliónov ton (Mt) ekvivalentu CO2. Keďže v prípade úplného uplatňovania platných právnych predpisov sa objem emisií v roku 2030 odhaduje na 104 miliónov ton ekvivalentu CO2, je potrebné ďalšie zníženie o približne 70 miliónov ton ekvivalentu CO2. (3) Zo správy Komisie[39] o používaní, účinkoch a adekvátnosti nariadenia (ES) č. 842/2006[40] vyplýva, že pomocou súčasných opatrení na obmedzovanie sa môžu v prípade ich úplného uplatňovania znížiť emisie fluórovaných skleníkových plynov. Dané opatrenia by sa preto mali zachovať a sprehľadniť na základe skúseností získaných pri ich realizácii. Určité opatrenia by sa mali okrem toho rozšíriť aj na iné zariadenia, v ktorých sa používajú významné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, ako sú napríklad chladiarenské nákladné autá a prípojné vozidlá. Povinnosť zriadiť a viesť záznamy o zariadeniach obsahujúcich takéto plyny by sa mala vzťahovať aj na elektrické rozvádzače. (4) Zo správy Komisie vyplýva aj to, že pre zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov v Únii možno urobiť viac, najmä ak sa takéto plyny nebudú používať v prípadoch, keď existujú bezpečné a energeticky efektívne alternatívne technológie si žiadnym alebo menším vplyvom na klímu. Znížiť do roku 2030 emisie až o dve tretiny v porovnaním s rokom 2010 je nákladovo efektívne, pretože v mnohých odvetviach sú k dispozícii osvedčené a otestované alternatívy. (5) Odborná príprava osôb, ktoré vykonávajú činnosti súvisiace s F-plynmi, by v záujme podpory využívania takýchto technológií mala zahŕňať technológie, ktoré slúžia na nahradenie a obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov. Osvedčenia by mali mať obmedzenú platnosť a prvé obdobie platnosti by sa malo predĺžiť len na základe povinnej pravidelnej odbornej prípravy, aby sa zabezpečilo, že predmetné osoby majú vedomosti o novom technickom vývoji. (6) Potenciály globálneho otepľovania by sa v záujme zabezpečenia súladu s požiadavkami na monitorovanie a nahlasovanie podľa dohovoru UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 Konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu, mali vypočítať ako 100-ročný potenciál globálneho otepľovania jedného kilogramu plynu vo vzťahu s jedným kilogramom CO2. Výpočty by mali pokiaľ možno vychádzať zo štvrtej hodnotiacej správy prijatej panelom IPCC. (7) Pokiaľ existujú vhodné alternatívy, súčasný zákaz používania fluoridu sírového pri tlakovom odlievaní horčíka a recyklovania zliatin tlakového odlievania horčíka by sa mal rozšíriť na zariadenia, v ktorých sa používa menej ako 850 kg ročne. Podobne by sa malo po uplynutí primeraného prechodného obdobia zakázať používanie chladiacich látok s veľmi vysokým potenciálom globálneho otepľovania (GWP) na vykonávanie servisu alebo údržby chladiarenských zariadení s objemom chladiacej zmesi zodpovedajúcej minimálne 5 tonám CO2. (8) Ďalšie zákazy uvádzania na trh by sa mali zaviesť v prípade nových chladiarenských zariadení, klimatizačných zariadení a zariadení protipožiarnej ochrany využívajúcich určité fluórované skleníkové plyny, pokiaľ k týmto látkam existujú vhodné alternatívy. S ohľadom na budúci technický vývoj a dostupnosť nákladovo efektívnych alternatív k používaniu fluórovaných skleníkových plynov by Komisia mala byť oprávnená zaradiť ďalšie výrobky a zariadenia alebo vylúčiť (aj dočasne) určité kategórie výrobkov alebo zariadení, v prípade ktorých nie sú z technických alebo hospodárskych príčin dostupné alternatívne látky v rámci stanoveného limitu GWP, vrátane dodávok alternatívnych látok na trh, ktoré nestačia plniť dopyt, alebo v prípade ktorých je používanie relevantných alternatív nemožné na základe platných bezpečnostných noriem. (9) K prijatiu takýchto zákazov by sa malo pristúpiť len vtedy, ak povedú k zníženiu celkových emisií skleníkových plynov, najmä z únikov akýchkoľvek fluórovaných skleníkových plynov a z emisií CO2 spôsobených ich spotrebou energie. Zariadenia obsahujúce fluórované skleníkové plyny by sa teda mali povoliť v prípadoch, keď sú ich celkové emisie skleníkových plynov nižšie ako emisie, ktoré by vznikli v prípade ekvivalentného zariadenia bez fluórovaných skleníkových plynov, ktoré má maximálnu povolenú spotrebu energie stanovenú v relevantných vykonávacích opatreniach prijatých podľa smernice 2009/125/ES (ekodizajn)[41]. (10) Aby sa zabezpečilo, že hermeticky neuzavreté chladiarenské zariadenia, klimatizačné zariadenia a tepelné čerpadlá budú inštalovať len osoby s riadnym osvedčením, by sa mal prijať zákaz uvádzať na trh tieto zariadenia vopred naplnené fluórovanými uhľovodíkmi. Týmto opatrením sa má zaistiť aj to, aby všetky množstvá používané na prvé naplnenie takýchto zariadení podliehali opatreniam na zníženie. (11) Postupné obmedzovanie uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh sa určilo ako najúčinnejší, nákladovo najefektívnejší spôsob dlhodobého zníženia emisií týchto látok. (12) Komisia by na realizáciu postupného obmedzovania uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh mala jednotlivým výrobcom a dovozcom prideliť kvóty na ich uvádzanie na trh, aby sa zabezpečilo dodržanie celkového kvantitatívneho limitu na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh v Únii. (13) Pridelenie kvót jednotlivým spoločnostiam by malo vychádzať z množstva fluórovaných uhľovodíkov, ktoré vyrobili alebo doviezli počas referenčného obdobia 2008 až 2011. Na to, aby neboli vylúčení malí prevádzkovatelia, by sa však malo päť percent celkového kvantitatívneho limitu vyhradiť pre dovozcov a výrobcov, ktorí v referenčnom období doviezli alebo vyrobili menej ako 1 tonu fluórovaných skleníkových plynov. (14) Komisia by pravidelným prepočítavaním kvót mala zaistiť, aby sa novým prevádzkovateľom umožnilo pokračovať v činnosti na základe priemerných objemov, ktoré na trh uviedli v nedávnej minulosti. (15) Komisia by mala zabezpečiť zriadenie centrálneho elektronického registra na spravovanie kvót, ktorý je založený na systéme poskytovania obchodných licencií podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 zo 16. septembra 2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu[42]. (16) Na zachovanie pružnosti trhu s veľkým objemom fluórovaných uhľovodíkov by sa mal povoliť prevod kvót aj na výrobcov a dovozcov, ktorí predtým v tomto odvetví nepôsobili. (17) Aby bolo možné monitorovať účinnosť tohto nariadenia, mal by sa rozsah súčasných povinností nahlasovania rozšíriť aj na ďalšie fluórované látky, ktoré majú významný GWP alebo ktoré pravdepodobne nahradia fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I. Z rovnakého dôvodu by sa malo nahlasovať aj zničenie fluórovaných skleníkových plynov a dovoz výrobkov a zariadení obsahujúcich tieto plyny. Mali by sa zaviesť minimálne prahové hodnoty, aby sa zamedzilo neprimeranej administratívnej záťaži najmä pre malé a stredné podniky a mikropodniky. (18) Komisia by mala priebežne monitorovať účinky obmedzovania uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh vrátane jeho účinkov na dodávky zariadení, v prípade ktorých by použitie fluórovaných uhľovodíkov viedlo k nižším emisiám za celý životný cyklus ako v prípade použitia alternatívnych technológii. Monitorovaním by sa malo zabezpečiť aj skoré odhalenie zdravotných alebo bezpečnostných rizík v dôsledku negatívnych účinkov na dostupnosť liekov. Do roku 2030 by sa malo vykonať komplexné preskúmanie, aby bol čas prispôsobiť ustanovenia tohto nariadenia na základe ich vykonávania a nového vývoja a aby sa v prípade potreby prijali ďalšie opatrenia na zníženie. (19) Na zaistenie jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci na stanovenie formy záznamov, ktoré sa majú viesť o zariadeniach, v prípade ktorých sa vykonala inštalácia, servis, údržba, oprava alebo vyradenie, formy oznámení o programoch odbornej prípravy a vydávania osvedčení a formy označení výrobkov a zariadení; na stanovenie referenčných hodnôt pre dovozcov a výrobcov na základe množstva fluórovaných uhľovodíkov uvedených na trh v Únii a na stanovenie formy správ a spôsobu ich podávania. Tieto právomoci sa majú vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[43]. (20) V záujme zohľadnenia technologického pokroku a vývoja trhov, ktorých sa toto nariadenie týka, a v záujme zabezpečenia dodržiavania medzinárodných dohôd, by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v týchto oblastiach: stanovenie požiadaviek na bežné kontroly únikov, rozšírenie zoznamu zariadení, na ktoré musia povinne zhodnocovať fluórované skleníkové plyny; stanovenie minimálnych požiadaviek a podmienok na vzájomné uznávanie programov odbornej prípravy osôb, ktoré vykonávajú inštaláciu, údržbu, opravu a vyradenie zariadení a ktoré kontrolujú úniky a zhodnocujú fluórované skleníkové plyny, a na vydávanie osvedčení osobám a spoločnostiam, ktoré vykonávajú tieto úlohy; zmena a doplnenie požiadaviek na označovanie; zákaz uvádzať na trh ďalšie výrobky a zariadenia obsahujúcich alebo využívajúcich skleníkové plyny; zmena maximálnych množstiev fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sa môžu uviesť na trh, a oslobodenie dodávok fluórovaných uhľovodíkov pre určité kritické použitia od požiadaviek kvót zo zdravotných a bezpečnostných dôvodov; stanovenie predpisov na prepočet referenčných hodnôt pre uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh jednotlivými podnikmi a zmena alebo doplnenie mechanizmu prideľovania kvót; preskúmanie prahových hodnôt pre požiadavky nahlasovania; stanovenie požiadaviek pre systémy nahlasovania emisií fluórovaných skleníkových plynov a pre používanie údajov o emisiách zhromaždených členskými štátmi; zaradenie ďalších látok s významným potenciálom globálneho otepľovania do zoznamov látok, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a aktualizácia zoznamov na základe nových vedeckých poznatkov, najmä potenciálu globálneho otepľovania látok uvedených v prílohách k tomuto nariadeniu. (21) Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov v danej problematike. Komisia by mala pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (22) Týmto nariadením sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 842/2006, ktoré by sa preto malo nahradiť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia platia tieto vymedzenia pojmov: (1) „fluórované skleníkové plyny“ sú fluórované uhľovodíky („HFC“), plnofluórované uhľovodíky („PFC“), fluorid sírový („SF6“) a ďalšie skleníkové plyny obsahujúce fluór uvedené v prílohe I, vyskytujúce sa buď samostatne, alebo v zmesi; (2) „potenciál globálneho otepľovania“ („GWP“) je potenciál klimatického otepľovania skleníkového plynu vo vzťahu k potenciálu klimatického otepľovania oxidu uhličitého („CO2“), vypočíta sa ako 100-ročný potenciál otepľovania jedného kilogramu plynu vo vzťahu k jednému kilogramu CO2, v zmysle príloh I, II a III; (3) „tona (tony) ekvivalentu CO2“ je objem skleníkových plynov alebo zmesí obsahujúcich takéto plyny, vyjadrený ako súčin hmotnosti skleníkových plynov v metrických tonách a ich potenciálu globálneho otepľovania; (4) „prevádzkovateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá vlastní zariadenia a systémy, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a má skutočnú právomoc nad ich technickým fungovaním; (5) „používanie“ je využitie fluórovaných skleníkových plynov vo výrobe, údržbe alebo servisu výrobkov a zariadení alebo poskytovanie služieb v tejto súvislosti vrátane opätovného plnenia alebo ich využitie v iných procesoch; (6) „uvedenie na trh“ je prvé spoplatnené či nespoplatnené dodanie alebo sprístupnenie tretím stranám v Únii, alebo prípad, keď výrobca fluórovaných skleníkových plynov používa tieto plyny na vlastné účely, alebo dovoz na colné územie Únie v rámci colného postupu, ktorý umožňuje používanie alebo prevádzku v Únii; (7) „hermeticky uzavretý systém“ je systém, v ktorom sú všetky časti obsahujúce fluórované skleníkové plyny počas výroby hermeticky uzavreté prostredníctvom zvarenia, tvrdého spájkovania alebo iného podobného trvalého spojenia, a v prípade ktorého nie je na uvedenie do prevádzky nutné otvoriť chladiaci okruh; (8) „jednorazová nádoba“ je nádoba určená výhradne na prepravu alebo uskladnenie fluórovaných skleníkových plynov, ktorú nie je možné bez úpravy na tento účel opätovne plniť alebo ktorá sa uvádza na trh bez zabezpečenia možnosti jej vrátenia na účely opätovného naplnenia; (9) „zhodnotenie“ je zber a skladovanie fluórovaných skleníkových plynov z výrobkov, zariadení alebo nádob počas údržby alebo servisu alebo pred likvidáciou výrobkov, zariadení alebo nádob; (10) „recyklácia“ je opätovné využitie zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov po procese základného očistenia; (11) „regenerácia“ je opätovné spracovanie zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov tak, aby fungovali ako pôvodné látky, pričom sa zohľadní ich zamýšľané použitie; (12) „zničenie“ je proces, ktorým sa všetok fluórovaný skleníkový plyn alebo jeho väčšia časť natrvalo premení alebo rozloží na jednu stabilnú látku alebo viac stabilných látok, ktoré nie sú fluórovanými skleníkovými plynmi; (13) „stacionárny“ znamená bez pohybu počas prevádzky; (14) „jednozložková pena“ je zloženie peny obsiahnuté v jednej aerosólovej nádobe v nezreagovanom alebo čiastočne zreagovanom tekutom stave, ktorá sa mimo nádoby zväčšuje a tvrdne; (15) „chladiarenské nákladné vozidlo“ je motorové vozidlo s maximálnou nosnosťou viac ako 3,5 tony, ktoré je určené a vyrobené najmä na prepravu tovaru a vybavené chladiacou jednotkou; (16) „chladiarenské prípojné vozidlo“ je vozidlo, ktoré je určené a vyrobené na ťahanie nákladným vozidlom alebo ťahačom primárne na účely prepravy tovaru a ktoré je vybavené chladiacou jednotkou. Kapitola II Obmedzenie Článok 2 Zamedzovanie emisií 1. Úmyselné uvoľňovanie fluórovaných skleníkových plynov do atmosféry je zakázané v prípadoch, keď takéto uvoľnenie nie je na zamýšľaný účel technicky nutné. 2. Prevádzkovatelia zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny prijmú opatrenia na predchádzanie ich neúmyselnému uvoľňovaniu (ďalej len „únik“ alebo „úniky“). 3. V prípade detekcie úniku takýchto plynov prevádzkovatelia bezodkladne zabezpečia opravu zariadenia. Po oprave netesnosti zariadenia prevádzkovatelia zabezpečia, aby certifikované osoby do jedného mesiaca po oprave skontrolovali zariadenie a overili, či bola oprava účinná. 4. Osoby a podniky, ktoré vykonávajú tieto úlohy, musia mať osvedčenie podľa článku 8 na tieto úlohy: (a) inštalácia, servis, údržba, oprava a vyraďovanie zariadení uvedených v článku 3 ods. 1; (b) servis, údržba, oprava alebo vyraďovanie prenosných klimatizačných zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny; (c) inštalácia, servis, údržba, oprava alebo vyraďovanie elektrických rozvádzačov, ktoré obsahujú SF6; (d) doručovanie alebo prijímanie fluórovaných skleníkových plynov na výkon úloh uvedených v písmenách a), b) a c). Osoby a podniky uvedené v prvom pododseku prijmú pri výkone týchto úloh preventívne opatrenia na zabránenie únikom fluórovaných skleníkových plynov. 5. Každá osoba, ktorá zadá inej osobe vykonanie inštalácie, servisu, údržby, opravy alebo vyradenia elektrických rozvádzačov obsahujúcich SF6 alebo zariadení uvedených v článku 3 ods. 1, zaistí, aby daná osoba mala na požadované úlohy potrebné osvedčenia podľa článku 8. Článok 3 Kontrola tesnosti 1. Prevádzkovatelia zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 5 tonám CO2 v inej ako penovej forme, zabezpečia v týchto zariadeniach vykonávanie kontrol tesnosti zariadenia. Zariadenia s hermeticky uzavretými systémami, ktoré sú takto označené a obsahujú fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim menej ako 10 ton CO2, sa však kontrolám tesnosti podľa tohto článku nepodrobujú. Kontroly vykonávajú osoby certifikované v súlade s pravidlami stanovenými v článku 8. Tento odsek sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny: (a) stacionárne chladiace zariadenia; (b) stacionárne klimatizačné zariadenia; (c) stacionárne tepelné čerpadlá; (d) stacionárne systémy protipožiarnej ochrany; (e) chladiarenské nákladné vozidlá alebo chladiarenské prípojné vozidlá. 2. Kontroly podľa odseku 1 sa vykonávajú v týchto intervaloch: (a) v zariadeniach obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 5 tonám CO2 a viac, no menej ako 50 tonám CO2, sa kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za 12 mesiacov; (b) v zariadeniach obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 50 tonám CO2 a viac, no menej ako 500 tonám CO2, sa kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za 6 mesiacov; (c) v zariadeniach obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 500 tonám CO2 a viac, sa kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za tri mesiace 3. V prípade, že systémy protipožiarnej ochrany uvedených v odseku 1 písm. d) majú systém kontroly, ktorý spĺňa normu ISO 14520 alebo EN 15004, a systém protipožiarnej ochrany sa kontroluje tak často, ako sa to požaduje v odseku 2, vychádza sa z toho, že tieto kontroly úplne spĺňajú požiadavky uvedené v odseku 1. 4. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely stanovenia požiadaviek týkajúcich sa vykonávania kontrol tesnosti v súlade s odsekom 1 tohto článku pre každý typ zariadenia uvedený v danom odseku, na účely určenia častí zariadenia, v prípade ktorých existuje najvyššia pravdepodobnosť úniku, a na účely zmeny a doplnenia zoznamu zariadení uvedených v odseku 1 tohto článku s cieľom zaradiť ďalšie typy zariadení na základe trhových trendov a technologického pokroku. Článok 4 Systémy detekcie únikov 1. Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 3 ods. 1 obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 500 ton CO2 a viac, zabezpečia, aby zariadenie bolo vybavené systémom detekcie únikov, ktorý prevádzkovateľa upozorní na akýkoľvek únik. Systémy detekcie únikov sa kontrolujú minimálne raz za 12 mesiacov s cieľom zaistiť ich správne fungovanie. 2. Odchylne od článku 3 ods. 2 písm. b), keď sú zariadenia obsahujúce fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho otepľovania zodpovedá 50 tonám CO2 alebo viac, no menej ako 500 ton CO2, vybavené systémom detekcie únikov, v zariadeniach sa únik zisťuje minimálne raz za 12 mesiacov. Článok 5 Vedenie záznamov 1. Prevádzkovatelia zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v inej ako penovej forme vytvoria a vedú pre každé zariadenie záznamy o týchto informáciách identifikujúcich dané zariadenie: (a) množstvo a typ nainštalovaných fluórovaných skleníkových plynov; (b) množstvo pridaných fluórovaných skleníkových plynov a dôvody ich pridania; (c) množstvo zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov; (d) pozorovaná miera únikov; (e) identifikácia podniku a osoby, ktorá vykonala inštaláciu, servis, údržbu a v prípade potreby opravu alebo vyradenie zariadenia; (f) dátumy a výsledky kontrol vykonaných podľa článku 3 ods. 1 a 3; (g) v prípade vyradenia zariadenia opatrenia prijaté na zhodnotenie a likvidáciu fluórovaných skleníkových plynov. Tento odsek sa uplatňuje na prevádzkovateľov elektrických rozvádzačov obsahujúcich SF6 a zariadení uvedených v článku 3 ods. 2. 2. Pokiaľ záznamy uvedené v odseku 1 nie sú registrované v databáze zriadenej príslušnými orgánmi členských štátov, prevádzkovatelia uvedení v odseku 1 uchovávajú záznamy minimálne dva roky po vyradení zariadenia. Pokiaľ záznamy uvedené v odseku 1 nie sú registrované v databáze zriadenej príslušnými orgánmi členských štátov, osoby alebo podniky, ktoré pre prevádzkovateľov vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. e), uchovávajú kópie správ minimálne päť rokov. Záznamy sa na základe žiadosti poskytnú príslušnému orgánu alebo Komisii. 3. Komisia môže vykonávacím aktom stanoviť formu záznamov uvedených v odseku 1 a určiť, ako sa majú vytvoriť a viesť. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. Článok 6 Emisie z výroby Výrobcovia fluórovaných zlúčenín prijmú všetky preventívne opatrenia potrebné na čo možno najväčšie obmedzenie emisií fluórovaných skleníkových plynov počas výroby, prepravy a skladovania. Títo výrobcovia zabezpečia, aby bol všetok trifluórmetán (HFC-23), ktorý vznikol ako vedľajší produkt, zničený počas výrobného procesu. Článok 7 Zhodnotenie 1. Prevádzkovatelia zariadení vrátane mobilných zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v inej ako penovej forme prijmú opatrenia na zhodnotenie týchto plynov osobami a podnikmi, ktoré majú relevantné osvedčenia podľa článku 8, s cieľom zaistiť recykláciu, regeneráciu alebo zničenie týchto plynov. Táto povinnosť sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení: (a) chladiace okruhy chladiacich zariadení, klimatizačných zariadení a tepelných čerpadiel; (b) zariadenia obsahujúce rozpúšťadlá na báze fluórovaných skleníkových plynov; (c) systémy protipožiarnej ochrany a hasiace prístroje; (d) elektrické rozvádzače. 2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely zmeny a doplnenia zoznamu zariadení uvedeného v odseku 1 s cieľom zaradiť ďalšie typy zariadení vzhľadom na ich rastúci význam v dôsledku komerčného a technologického vývoja. 3. Osoba, ktorá použila nádobu na prepravu alebo skladovanie fluórovaných skleníkových plynov, zabezpečí pred likvidáciou tejto nádoby zhodnotenie akýchkoľvek zvyškových plynov s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zničenie. 4. Používatelia výrobkov a prevádzkovatelia zariadení, ktoré nie sú uvedené v odseku 1 a obsahujú fluórované skleníkové plyny, zabezpečia zhodnotenie plynov v realizovateľnom rozsahu príslušne kvalifikovanými osobami s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zničenie alebo ich zničenie bez predchádzajúceho zhodnotenia. Článok 8 Odborná príprava a vydávanie osvedčení 1. Členské štáty zriadia programy odbornej prípravy a udeľovania vydávanie osvedčení pre tieto osoby: a) osoby, ktoré vykonávajú inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyradenie zariadení uvedených v článku 3 ods. 1 treťom pododseku; b) osoby, ktoré vykonávajú inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyradenie elektrických rozvádzačov s obsahom SF6; c) osoby, ktoré vykonávajú kontroly tesnosti podľa článku 3 ods. 1; d) osoby, ktoré zhodnocujú fluórované skleníkové plyny podľa článku 7. 2. K programom odbornej prípravy stanovené v odseku 1 patria: a) uplatniteľné právne predpisy a technické normy; b) predchádzanie vzniku emisií; c) zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov; d) bezpečné zaobchádzanie so zariadeniami typov a veľkostí, na ktoré sa vzťahuje osvedčenie; e) technológie na nahradenie alebo obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov a na bezpečné zaobchádzanie s nimi. 3. Osvedčenia sa v rámci programov vydávania osvedčení uvedených v odseku 1 vydávajú pod podmienkou, že uchádzač dokončil program odbornej prípravy vytvorený podľa odsekov 1 a 2. 4. Členské štáty zriadia programy vydávania osvedčení pre podniky, ktoré pre iné strany vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) až d). 5. Osvedčenia stanovené v odsekoch 1 a 3 sú platné maximálne 5 rokov. Členské štáty môžu predĺžiť platnosť osvedčení stanovených v odseku 1 v prípade, keď daná osoba každých päť rokov absolvuje povinnú pravidelnú odbornú prípravu na aktualizáciu svojich vedomostí o témach uvedených v odseku 2. 6. Členské štáty oznámia Komisii svoje programy odbornej prípravy a vydávania osvedčení do 1. januára 2015. Uznávajú osvedčenia vydané v inom členskom štáte. Nesmú obmedzovať slobodu poskytovania služieb ani slobodu usadiť sa z dôvodu, že osvedčenie bolo vydané v inom členskom štáte. 7. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely stanovenia minimálnych požiadaviek týkajúcich sa odbornej prípravy a vydávania osvedčení podľa odseku 1 a na účely vymedzenia podmienok vzájomného uznávania osvedčení. 8. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť formu oznámenia uvedeného v odseku 6. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. Kapitola III Uvedenie na trh a kontrola používania Článok 9 Obmedzenia uvedenia na trh 1. Uvedenie výrobkov a zariadení uvedených v prílohe III na trh je zakázané od dátumu určeného v danej prílohe, v prípade potreby odlíšeného podľa typu alebo potenciálu globálneho otepľovania predmetných fluórovaných skleníkových plynov. Na výpočet potenciálu globálneho otepľovania zmesí fluórovaných skleníkových plynov obsiahnutých v týchto výrobkoch a zariadeniach, sa použije metodika stanovená v prílohe IV. 2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa neuplatňuje na zariadenia, v prípade ktorých sa v požiadavkách na ekodizajn prijatých na základe smernice 2009/125/ES[44] stanovilo, že v dôsledku energetickej účinnosti počas prevádzky týchto zariadení by použitie fluórovaných uhľovodíkov v týchto zariadeniach viedlo k nižším emisiám CO2 za celý životný cyklus ako v prípade použitia rovnocenných zariadení, ktoré spĺňajú relevantné požiadavky na ekodizajn a neobsahujú fluórované uhľovodíky. 3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely zmeny a doplnenia zoznamu uvedeného v prílohe III s cieľom zaradiť ďalšie výrobky a zariadenia obsahujúce alebo využívajúce fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho otepľovania je 150 alebo viac v prípade, že sa zistilo, že k používaniu fluórovaných skleníkových plynov alebo k používaniu špecifických typov fluórovaných skleníkových plynov existujú alternatívy a ich použitie by viedlo k celkovým nižším emisiám skleníkových plynov, a v prípade potreby s cieľom dočasne vylúčiť určité kategórie výrobkov alebo zariadení, v prípade ktorých nie sú z technických, hospodárskych alebo bezpečnostných dôvodov dostupné alternatívne látky s nižšou ako špecifikovanou maximálnou hodnotou potenciálu globálneho otepľovania. Article 10 Označovanie a informácie o výrobku 1. Výrobky a zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny, sa nesmú uviesť na trh bez označenia. Tento odsek sa uplatňuje na tieto typy zariadení: (a) chladiace zariadenia; (b) klimatizačné zariadenia; (c) tepelné čerpadlá; (d) systémy protipožiarnej ochrany; (e) elektrické rozvádzače; (f) aerosólové spreje obsahujúce fluórované skleníkové plyny; (g) všetky nádoby na fluórované skleníkové plyny. 2. Na označení požadovanom podľa odseku 1 sa uvádza: (a) informácia, že výrobok alebo zariadenie obsahuje fluórované skleníkové plyny; (b) názov fluórovaného skleníkového plynu, pričom sa použije akceptované priemyselné označenie alebo (ak takéto označenie neexistuje) chemický názov; (c) od 1. januára 2007 množstvo skleníkových plynov obsiahnutých vo výrobku alebo v zariadení, vyjadrené hmotnosťou a ekvivalentom CO2. V prípade, že sú fluórované skleníkové plyny obsiahnuté v hermeticky uzavretom systéme, musí sa to uvádzať na označení. 3. Označenie je zreteľne čitateľné a neodstrániteľné a umiestňuje sa v blízkosti servisných stredísk na napĺňanie alebo zhodnocovanie fluórovaných skleníkových plynov alebo na časti výrobkov alebo zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny. 4. Peny obsahujúce fluórované skleníkové plyny sa môžu uviesť na trh len s označením, na ktorom sú uvedené dané fluórované skleníkové plyny, pričom sa použije akceptované priemyselné označenie alebo (ak takéto označenie neexistuje) chemický názov. Na označení sa zreteľne uvádza, že pena obsahuje fluórované skleníkové plyny. V prípade penových dosiek je táto informácia zreteľne a neodstrániteľne uvedená na týchto doskách. 5. Informácie uvedené v odsekoch 2 a 3 sa uvádzajú v príručke s pokynmi pre tieto výrobky a zariadenia. V prípade výrobkov a zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho otepľovania je 150 alebo viac, sa tieto informácie uvádzajú aj v opisoch výrobkov používaných na reklamu. 6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť formu označení uvedených v odsekoch 1 a 3. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. 7. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely zmeny a doplnenia požiadaviek na označovanie stanovených v odsekoch 1 a 3 a na účely zmeny a doplnenia zoznamu výrobkov a zariadení uvedenom v odseku 1 s cieľom zaradiť ďalšie výrobky a zariadenia v prípadoch, keď to je vhodné vzhľadom na komerčný alebo technologický vývoj. Článok 11 Kontrola používania 1. Zakazuje sa používanie SF6 pri tlakovom liatí horčíka a pri recyklácii zliatin tlakového liatia horčíka. V prípade zariadení, ktoré používajú SF6 v množstve do 850 kg ročne, sa tento zákaz bude uplatňovať až od 1. januára 2015. 2. Zakazuje sa používanie SF6 na plnenie pneumatík vozidiel. 3. Od 1. januára 2020 sa zakazuje používanie fluórovaných skleníkových plynov alebo zmesí obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania 2 500 alebo viac, na vykonávanie servisu alebo údržby chladiacich zariadení s objemom chladiacej zmesi zodpovedajúcim minimálne 5 tonám CO2. Potenciál globálneho otepľovania zmesí obsahujúcich fluórované skleníkové plyny sa na účely tohto ustanovenia vypočíta podľa prílohy IV. Článok 12 Plnenie zariadení vopred 1. Od [dd/mm/rrrr] [vložiť deň 3 roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] sa chladiace, klimatizačné zariadenia a tepelné čerpadlá naplnia fluórovanými uhľovodíkmi až po uvedení na trh alebo po poskytnutí konečnému používateľovi na prvú inštaláciu. Zariadenia plnia na mieste ich zamýšľaného použitia osoby, ktoré majú osvedčenie podľa článku 8. 2. Odsek 1 sa neuplatňuje na hermeticky uzavreté zariadenia ani na zariadenia, ktoré obsahujú množstvo fluórovaných uhľovodíkov zodpovedajúce menej ako 2 % predpokladanej maximálnej kapacity zariadení. Kapitola IV Obmedzenie uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh Článok 13 Obmedzenie uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh 1. Komisia zabezpečí, aby množstvo fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sú výrobcovia a dovozcovia oprávnení každoročne uviesť na trh v Únii, nepresiahlo maximálne množstvo na daný rok vypočítané podľa prílohy V. Každý výrobca a dovozca zabezpečí, aby množstvo fluórovaných uhľovodíkov vypočítané podľa prílohy V, ktoré uvádza na trh, nepresiahlo kvótu, ktorá mu bola pridelená podľa článku 14 ods. 5 alebo prevedená podľa článku 16. 2. Tento článok sa neuplatňuje na fluórované uhľovodíky, ktoré sa do Únie dovážajú na účely zničenia. Neuplatňuje sa na výrobcov alebo dovozcov menej ako 1 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných uhľovodíkov ročne. 3. Tento článok a články 14, 16, 17 a 22 sa uplatňujú aj na fluórované uhľovodíky obsiahnuté v polyolových zmesiach. 4. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20: (a) na účely zmeny a doplnenia maximálnych množstiev stanovených v prílohe V na základe vývoja na trhu s fluórovanými uhľovodíkmi a súvisiacimi emisiami a (b) na účely oslobodenia uvádzania na trh na špecifické účely od požiadaviek týkajúcich sa kvót uvedených v odseku 1 v prípade, keď je použitie fluórovaných uhľovodíkov nutné zo zdravotných alebo bezpečnostných dôvodov a dodávky nemožno zabezpečiť iným spôsobom. Článok 14 Prideľovanie kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh 1. Komisia do 31. októbra 2014 prostredníctvom vykonávacích rozhodnutí určí pre každého výrobcu alebo dovozcu, ktorý nahlasoval údaje podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 842/2006, referenčnú hodnotu založenú na ročnom priemernom množstve fluórovaných uhľovodíkov, ktorých výrobu alebo dovoz v období 2008 až 2011 daný výrobca alebo dovozca nahlásil. Na účely určenia referenčnej hodnoty sa nezohľadnia množstvá nahlásené ako presahujúce kvótu. Referenčné hodnoty sa vypočítajú podľa prílohy V k tomuto nariadeniu. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. 2. Výrobcovia a dovozcovia, ktorí za referenčné obdobie uvedené v odseku 1 nenahlasovali výrobu alebo dovoz podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 842/2006, môžu ohlásiť svoj úmysel vyrábať alebo dovážať fluórované uhľovodíky v nasledujúcom roku. Vyhlásenie sa adresuje Komisii a uvedú sa v ňom typy fluórovaných uhľovodíkov a plánované množstvá, ktoré sa majú uviesť na trh. Komisia vydá oznámenie o časovej lehote na podanie týchto vyhlásení. Podniky sa pred predložením vyhlásenia podľa odsekov 2 a 3 zaregistrujú v registri podľa článku 15. 3. Komisia do 31. októbra 2017 a potom každé tri roky prepočíta referenčné hodnoty pre výrobcov a dovozcov uvedených v odsekoch 1 a 2 na základe ročného priemerného množstva fluórovaných uhľovodíkov vyrobených alebo dovezených po 1. januári 2015, ktoré boli nahlásené podľa článku 17. Tieto referenčné hodnoty stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. 4. Výrobcovia a dovozcovia, pre ktorých boli stanovené referenčné hodnoty, môžu formou vyhlásenia oznámiť predpokladané množstvá na základe postupu podľa v odseku 2. 5. Komisia prideľuje každému výrobcovi a dovozcovi kvóty na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh na každý rok počnúc rokom 2015 na základe mechanizmu prideľovania podľa prílohy VI. 6. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely určenia mechanizmu na prepočet referenčných hodnôt podľa odseku 3 a na účely zmeny alebo doplnenia mechanizmu prideľovania kvót podľa prílohy VI. Článok 15 Register kvót 1. Zriadi sa elektronický register kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh. Komisia prijme opatrenia na zriadenie a zabezpečenie prevádzky tohto elektronického registra. V tomto elektronickom registri sú na základe žiadosti registrovaní: (a) výrobcovia a dovozcovia, ktorým sa v súlade s článkom 14 ods. 5 pridelila kvóta na uvádzanie na trh; (b) výrobcovia a dovozcovia, ktorým sa previedla kvóta v súlade s článkom 16; (c) výrobcovia a dovozcovia, ktorí ohlásili svoj zámer predložiť vyhlásenie podľa článku 14 ods. 2. 2. Komisia zabezpečí, aby výrobcovia, dovozcovia a príslušné orgány členských štátov boli prostredníctvom tohto registra informovaní o pridelených kvótach a o všetkých zmenách počas alokačného obdobia. Článok 16 Prevod kvót Výrobcovia alebo dovozcovia, pre ktorých sa podľa článku 14 ods. 1 alebo 3 stanovila referenčná hodnota a ktorým sa v súlade s článkom 14 ods. 5 pridelila kvóta, môžu previesť danú kvótu na celé množstvo alebo ľubovoľné množstvá na iný podnik v Únii, ktorý je registrovaný v registri uvedenom v článku 15 ods. 1. Každý takýto prevod sa vopred oznámi Komisii. Kapitola V Nahlasovanie Článok 17 Nahlasovanie výroby, dovozu, vývozu a zničenia 1. Každý výrobca, dovozca a vývozca, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku vyrobil, doviezol alebo vyviezol viac ako jednu metrickú tonu alebo 1 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov a plynov uvedených v prílohe II, do 31. marca 2014 a potom každý rok nahlási Komisii údaje uvedené v prílohe VII pre každú z týchto látok za daný kalendárny rok. 2. Každý podnik, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku zničil viac ako jednu metrickú tonu alebo 1 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov a plynov uvedených v prílohe II, do 31. marca 2014 a potom každý rok nahlási Komisii údaje uvedené v prílohe VII pre každú z týchto látok za daný kalendárny rok. 3. Každý podnik, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku uviedol na trh viac ako 10 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov a plynov uvedených v prílohe II obsiahnutých vo výrobkoch alebo zariadeniach, do 31. marca 2014 a potom každý rok nahlási Komisii údaje uvedené v prílohe VII pre každú z týchto látok za daný kalendárny rok. 4. Každý podnik, ktorý má podľa odsekov 1 a 3 nahlasovať, že v predchádzajúcom roku uviedol na trh viac ako 10 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných uhľovodíkov, zabezpečí pred predložením správy overenie správnosti údajov nezávislým audítorom akreditovaným podľa smernice 2003/87/ES[45] alebo akreditovaný, na overovanie finančných výkazov v súlade s právnymi predpismi príslušného členského štátu. Podnik uchováva správu o overení minimálne päť rokov. Správa o overení sa na základe žiadosti sprístupni príslušnému orgánu a Komisii. 5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely prípadnej zmeny prahových hodnôt pre povinnosti stanovené v odsekoch 1, 2 a 3 vzhľadom na vývoj na trhu s cieľom zabrániť tomu, že sa nebudú monitorovať vyrobené, dovozené alebo vyvezené významné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, alebo s cieľom znížiť administratívnu záťaž v prípadoch, keď sú nahlasované množstvá nevýznamné. 6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť formu a prostriedky predkladania správ uvedených v tomto článku. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21. 7. Komisia prijme primerané opatrenia na ochranu dôvernosti informácií, ktoré jej boli predložené v súlade s týmto článkom. Článok 18 Zhromažďovanie údajov o emisiách 1. Členské štáty zhromažďujú údaje o emisiách fluórovaných skleníkových plynov. Na tento účel zriadia podľa potreby jeden z týchto systémov: a) systém, v rámci ktorého sa na vnútroštátnej úrovni vedie databáza na zhromažďovanie údajov zaznamenávaných v súlade s článkom 5 ods. 1; b) systém, v rámci ktorého sa vykonávajú prieskumy o emisiách z reprezentatívnej vzorky prevádzkovateľov, ktorých sa týkajú ustanovenia článku 5 ods. 1, a z týchto prieskumov sa extrapolujú výsledky. 2. Údaje zhromaždené v súlade s odsekom 1 sa na základe žiadosti sprístupnia Komisii. Komisia môže tieto údaje postúpiť ostatným členským štátom. 3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely stanovenia požiadaviek týkajúcich sa systémov zhromažďovania údajov uvedených v odseku 1 druhom pododseku tohto článku a na účely stanovenia, či sa pre určité odvetvia systém zriadi podľa bodu a) alebo s bodu b) odseku 1 druhého pododseku tohto článku. Kapitola VI Záverečné ustanovenia Článok 19 Preskúmanie 1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely zmeny a doplnenia prílohy I s cieľom zaradiť do zoznamu látky s významným potenciálom globálneho otepľovania, ktoré sa používajú na nahradenie látok, ktoré sú už do zoznamu v danej prílohe zaradené a ktoré sa vyvážajú, dovážajú, vyrábajú alebo uvádzajú na trh vo významných množstvách. 2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na účely aktualizácie príloh I, II a III na základe nových vedeckých poznatkov, najmä poznatkov týkajúcich sa potenciálu globálneho otepľovania látok uvedených v zozname. 3. Komisia monitoruje uplatňovanie a účinky tohto nariadenia na základe informácií o uvedení na trh nahlásených v súlade s článkom 17 a informácií o emisiách fluórovaných skleníkových plynov sprístupnených v súlade s článkom 18 ods. 2. Komisia najneskôr 31. decembra 2020 zverejní správu o dostupnosti fluórovaných uhľovodíkov na trhu Únie, najmä na lekárske účely. Najneskôr 31. decembra 2024 zverejní komplexnú správu o účinkoch tohto nariadenia vrátane prognózy pretrvávajúceho dopytu po fluórovaných uhľovodíkoch po roku 2030. Článok 20 Vykonávanie delegovania právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 3 ods. 4, článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 7, článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 7, článku 13 ods. 5, článku 14 ods. 6, článku 17 ods. 5, článku 18 ods. 3 a článku 19 ods. 1 a 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od [dd/mm/rrrr] [vložiť dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. 3. Právomoc prijímať delegované akty uvedenú v článku 3 ods. 4, článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 7, článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 7, článku 13 ods. 5, článku 14 ods. 6, článku 17 ods. 5, článku 18 ods. 3 a článku 19 ods. 1 a 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej.. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 4, článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 7, článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 7, článku 13 ods. 5, článku 14 ods. 6, článku 17 ods. 5, článku 18 ods. 3 a článku 19 ods. 1 a 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 21 Postup výboru 1. Komisii pomáha výbor. Uvedeným výborom je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 22 Sankcie 1. Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenie tohto nariadenia a prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii najneskôr k [dd/mm/rrrr] [dátumu nadobudnutia účinnosti] a bezodkladne ju informujú o každej ich následnej zmene a doplnení. 2. Okrem sankcií uvedených v odseku 1 môže byť podnikom, ktoré prekročili svoju kvótu na uvedenie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktorá im bola pridelená v súlade s článkom 14 ods. 5 alebo ktorá bola na ne prevedená v súlade s článkom 16, na alokačné obdobie, ktoré nasleduje po alokačnom období, v ktorom sa zistilo prekročenie, pridelená len znížená kvóta. Množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, sa vypočíta ako 200 % množstva, o ktoré bola kvóta prekročená. Ak je množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, väčšie ako množstvo, ktoré sa má prideliť v súlade s článkom 14 ods. 5 ako kvóta na príslušné alokačné obdobie, ktoré nasleduje po alokačnom období, v ktorom sa zistilo prekročenie, nepridelí sa na toto alokačné obdobie žiadna kvóta a kvóta na nasledujúce obdobia sa znižuje, pokým sa neodpočíta celé množstvo. Článok 23 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 842/2006 sa zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe IX. Článok 24 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Fluórované skleníkové plyny uvedené v článku 1 bode 1) Látka || Potenciál globálneho otepľovania[46] Priemyselné označenie || Chemický názov (bežný názov) || Chemický vzorec Oddiel 1: Fluórované uhľovodíky (HFC) HFC-23 || trifluórmetán (fluoroform) || CHF3 || 14 800 HFC-32 || difluórmetán || CH2F2 || 675 HFC-41 || difluórmetán (metylfluorid) || CH3F || 92 HFC-125 || pentafluóretán || CHF2CF3 || 3 500 HFC-134 || 1,1,2,2-tetrafluóretán || CHF2CHF2 || 1 100 HFC-134a || 1.1.1.2-tetrafluóretán || CH2FCF3 || 1 430 HFC-143 || 1,1,2-trifluóretán || CH2FCHF2 || 353 HFC-143a || 1,1,1-trifluóretán || CH3CF3 || 4 470 HFC-152 || 1,2-difluóretán || CH2FCH2F || 53 HFC-152a || 1,2-difluóretán || CH3CHF2 || 124 HFC-161 || fluóretán (etylfluorid) || CH3CH2F || 12 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluórpropán || CF3CHFCF3 || 3 220 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-hexafluórpropán || CH2FCF2CF3 || 1 340 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-hexafluórpropán || CHF2CHFCF3 || 1 370 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-hexafluórpropán || CF3CH2CF3 || 9 810 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluópropán || CH2FCF2CHF2 || 693 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluórpropán || CHF2CH2CF3 || 1030 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluórbután || CF3CH2CF2CH3 || 794 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluórpentán || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640 Oddiel 2: Plnofluórované uhľovodíky (PFC) PFC-14 || tetrafluórmetán (karbotetrafluorid) || CF4 || 7 390 PFC-116 || hexafluóretán (plnofluórovaný etán) || C2F6 || 12 200 PFC-218 || oktafluórpropán (plnofluórovaný propán) || C3F8 || 8 830 PFC-3-1-10 (R-31-10) || dekafluórbután (plnofluórovaný bután) || C4F10 || 8 860 PFC-4-1-12 (R-41-12) || dodekafluórpentán (plnofluórovaný pentán) || C5F12 || 9 160 PFC-5-1-14 (R-51-14) || tetradekafluórhexán (plnofluórovaný hexán) || C6F14 || 9 300 PFC-c-318 || oktafluórcyklobután (plnofluórovaný cyklobután) || c-C4F8 || 10 300 Oddiel 3: Ostatné plnofluórované zlúčeniny || fluorid sírový || SF6 || 22 800 PRÍLOHA II Ostatné fluórované látky, ktoré sa musia nahlasovať podľa článku 17 Látka || Potenciál globálneho otepľovania[47] Bežný názov/priemyselné označenie || Chemický vzorec Oddiel 1: Nenasýtené fluórované uhľovodíky HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48] HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48 Oddiel 2: Fluórované étery HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320 HFE-143a || CH3OCF3 || 756 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800 HFE-338pcc13 (HG-01) || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500 || (CF3)2CFOCH3 || 343 || CF3CF2CH2OH || 42 || (CF3)2CHOH || 195 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557 || - (CF2)4CH (OH) - || 73 || (CF3)2CHOCHF2 || 380 || (CF3)2CHOCH3 || 27 Oddiel 3: Ostatné plnofluórované zlúčeniny PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300 fluorid dusitý || NF3 || 17 200 trifluórmetyl-sulfopentafluorid || SF5CF3 || 17 700 hexafluórcyklopropán || c-C3F6 || 17 340 Fn [49] PRÍLOHA III Zákazy uvedenia na trh podľa článku 9 ods. 1 Výrobky a zariadenia V prípade potreby sa potenciál globálneho otepľovania (GWP) zmesí obsahujúcich fluórované skleníkové plyny sa vypočíta podľa prílohy IV v zmysle článku 9 ods. 2 pododseku 2. || Dátum zákazu 1. Jednorazové nádoby na fluórované skleníkové plyny používané na servis, údržbu alebo plnenie chladiacich a klimatizačných zariadení, tepelných čerpadiel, systémov protipožiarnej ochrany alebo rozvádzačov, alebo používané ako rozpúšťadlá. || 4. júl 2007 2. Neuzatvorené systémy priameho odparovania, ktoré obsahujú HFC a PFC ako chladivá || 4. júl 2007 3. Systémy protipožiarnej ochrany a hasiace prístroje || obsahujúce PFC || 4. júl 2007 obsahujúce HFC-23 || 1. január 2015 4. Okná do obytných budov obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2007 5. Ostatné okná obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2008 6. Obuv obsahujúca fluórované skleníkové plyny || 4. júla 2006 7. Pneumatiky obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2007 8. Jednozložkové peny obsahujúce fluórované skleníkové plyny, ktorých GWP je minimálne 150, okrem prípadov, keď je ich použitie nutné na splnenie vnútroštátnych bezpečnostných noriem || 4. júl 2008 9. Aerosólové rozprašovače, ktoré sa predávajú a sú určené na predaj širokej verejnosti na zábavné a dekoratívne účely v zmysle bodu 40 prílohy XVII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006[50], a varovné akustické zariadenia obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 4. júl 2009 10. Chladiace a mraziace zariadenia do domácnosti obsahujúce HFC, ktorého GWP je miminálne 150 || 1. január 2015 11. Chladiace a mraziace zariadenia na skladovanie, prezentáciu alebo distribúciu výrobkov v maloobchodných a stravovacích službách („komerčné použitie“) – hermeticky uzavreté systémy || obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 2500 || 1. január 2017 obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 1. január 2020 12. Mobilné interiérové klimatizačné systémy (hermeticky uzavreté zariadenia, ktoré môže koncový užívateľ prenášať z miestnosti do miestnosti) obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 1. január 2020 PRÍLOHA IV Spôsob výpočtu celkového potenciálu globálneho otepľovania zmesi v zmysle článkov 9 ods. 1 a 11 ods. 3 Celkový potenciál globálneho otepľovania (GWP) zmesi s obsahom fluórovaných skleníkových plynov sa vypočíta ako vážený priemer odvodený zo súčtu hmotností podielov jednotlivých látok vynásobených ich GWP (pokiaľ nie je uvedené inak) vrátane látok, ktoré nie sú fluórovanými skleníkovými plynmi. Σ (látka X % x GWP) + (látka Y % x GWP) + … (látka N % x GWP), kde % je hmotnostný príspevok s toleranciou hmotnosti +/– 1 %. Príklad: použitie vzorca na zmes plynov so zložením 60 % dimetyléter, 10 % HFC-152a a 30 % izobután: Σ (60 % x 1) + (10 % x 125) + (30 % x 4) → celkový GWP = 14,3 Na výpočet GWP zmení sa používa GWP týchto nefluórovaných látok. Pre ostatné látky, ktoré nie sú uvedené v tejto prílohe, sa použije hodnota 0. Látka || Potenciál globálneho otepľovania[51] Bežný názov || Priemyselné označenie || Chemický vzorec metán || || CH4 || 25 oxid dusný || || N2O || 298 dimetyléter || || CH3OCH3 || 1 metylénchlorid || || CH2Cl2 || 9 metylchlorid || || CH3Cl || 13 chloroform || || CHCl3 || 31 etán || R-170 || CH3CH3 || 6 propán || R-290 || CH3CH2CH3 || 3 bután || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4 izobután || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3 pentán || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20 izopentán || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4 etoxyetán (dietyléter) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4 metyl-formiát || R-611 || HCOOCH3 || 25 vodík || R-702 || H2 || 6 amoniak || R-717 || NH3 || 0 etylén || R-1150 || C2H5 || 4 propylén || R-1270 || C3H6 || 2 PRÍLOHA V Výpočet maximálneho množstva, referenčnej hodnoty a kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh Maximálne množstvo uvedené v článku 13 ods. 1 sa vypočíta pomocou týchto percentuálnych hodnôt uplatnených na ročný priemer celkového množstva vyrobeného v Únii a celkového množstva dovezeného do Únie v období 2008 až 2011: Roky || 2015 || 100 % 2016 – 17 || 93 % 2018 – 20 || 63 % 2021 – 23 || 45 % 2024 – 26 || 31 % 2027 – 29 || 24 % 2030 || 21 % Maximálne množstvo, referenčné hodnoty a kvóty na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktoré sú uvedené v článkoch 13 a 14, sa vypočítajú ako súhrnné množstvá všetkých typov fluórovaných uhľovodíkov vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2. Výpočet referenčných hodnôt a kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktoré sú uvedené v článkoch 13 a 14, je založené na množstvách fluórovaných uhľovodíkov, ktoré výrobcovia a dovozcovia uviedli na trh v Únii počas alokačného obdobia. Množstvá prevedené na podnik, ktoré sa majú vyviezť v tomto istom alokačnom období, sa pri výpočte kvóty alebo hodnotení dodržiavania článku 13 ods. 2 nezohľadňujú, ak sa vývoz uskutočňuje v rovnakom období a vývozca podáva správy v súlade s článkom 17 ods. 1 písm. c). Prevod sa musí overiť v súlade s článkom 17 ods. 4 bez ohľadu na predmetné množstvá. PRÍLOHA VI Mechanizmus prideľovania uvedený v článku 14 1. Určenie množstva, ktoré sa má prideliť podnikom, v prípade ktorých sa stanovila referenčná hodnota podľa článku 14 ods. 1 a 3 Každý podnik, v prípade ktorého sa stanovila referenčná hodnota, získa kvótu zodpovedajúcu 95 % referenčnej hodnoty vynásobenej percentuálnou hodnotou na príslušný rok, uvedenou v prílohe V. 2. Určenie množstva, ktoré sa má prideliť podnikom, ktoré predložili vyhlásenie podľa článku 14 ods. 2 Súčet kvót pridelených podľa bodu 1 sa odčíta od maximálneho množstva na daný rok uvedeného v prílohe V s cieľom určiť množstvo, ktoré sa má prideliť podnikom, v prípade ktorých nebola stanovená referenčná hodnota a ktoré predložili vyhlásenie podľa článku 14 ods. 3 (množstvo, ktoré sa má prideliť v 1. kroku výpočtu). 2.1. 1. krok výpočtu Každý podnik dostane pridelenú kvótu zodpovedajúcu množstvu požadovanému v jeho vyhlásení, ale najviac pomerný podiel množstva, ktoré sa má prideliť v 1. kroku. Pomerný podiel sa vypočíta tak, že 100 sa vydelí počtom podnikov, ktoré predložili vyhlásenie. Súčet kvót pridelených v 1. kroku sa odpočíta od množstva, ktoré sa má prideliť v 1. kroku, aby sa určilo množstvo, ktoré sa má prideliť v 2. kroku. 2.2. 2. krok výpočtu Každý podnik, ktorý nedostal 100 % množstva požadovaného vo svojom vyhlásení v 1. kroku, získa pridelené ďalšie množstvo zodpovedajúce rozdielu medzi požadovaným množstvom a množstvom získaným v 1. kroku. Toto množstvo však nesmie presiahnuť pomerný podiel množstva, ktoré sa má prideliť v 2. kroku. Pomerný podiel sa vypočíta tak, že 100 sa vydelí počtom podnikov oprávnených na pridelenie v 2. kroku. Súčet kvót pridelených v 2. kroku sa odpočíta od množstva, ktoré sa má prideliť v 2. kroku, aby sa určilo množstvo, ktoré sa má prideliť v 3. kroku. 2.3. 3. krok výpočtu Opakuje sa 2. krok, kým nebude zvyšné množstvo, ktoré sa má prideliť v nasledujúcej fáze, menšie ako 1 000 ton ekvivalentu CO2. 3. Určenie množstva, ktoré sa má prideliť podnikom, ktoré predložili vyhlásenie podľa článku 13 ods. 4 Súčet kvót pridelených podľa bodov 1 a 2 sa odpočíta od maximálneho množstva pre daný rok uvedeného v prílohe V s cieľom určiť množstvo, ktoré sa má prideliť podnikom, v prípade ktorých bola stanovená referenčná hodnota a ktoré predložili vyhlásenie podľa článku 14 ods. 4. Použije sa mechanizmus prideľovania stanovený v bodoch 2.1 a 2.2. PRÍLOHA VII Údaje, ktoré sa majú nahlasovať podľa článku 17 1. Každý výrobca uvedený v článku 17 ods. 1 nahlasuje: (a) celkové vyrobené množstvo každej látky v Únii, pričom určí hlavné aplikačné kategórie, v ktorých sa látka používa, (b) množstvá každej látky, ktorú uviedol na trh v Únii, (c) množstvá každej látky, ktorá sa recyklovala, regenerovala alebo zničila; (d) všetky zásoby na začiatku a na konci obdobia nahlasovania. 2. Každý dovozca uvedený v článku 17 ods. 1 nahlasuje (a) celkové množstvá každej látky dovezenej do Únie, pričom určí hlavné aplikačné kategórie, v ktorých sa látka používa; (b) množstvá každej látky, ktorá sa recyklovala, regenerovala alebo zničila. 3. Každý vývozca uvedený v článku 17 ods. 1 nahlasuje (a) množstvá každej látky, ktorú vyviezol z EÚ na iné účely ako na recykláciu, regeneráciu alebo zničenie; (b) všetky množstvá každej látky, ktorú vyviezol na recykláciu, regeneráciu alebo zničenie. 4. Každý podnik uvedený v článku 17 ods. 2 nahlasuje: (a) množstvá každej zničenej látky vrátane množstiev obsiahnutých vo výrobkoch alebo zariadeniach; (b) všetky zásoby každej látky, ktorá sa má zničiť, vrátane množstiev obsiahnutých vo výrobkoch alebo zariadeniach; (c) technológiu používanú na zničenie. 5. Každý podnik uvedený v článku 17 ods. 3 nahlasuje: (a) kategórie výrobkov alebo zariadení; (b) počet jednotiek; (c) všetky množstvá každej látky obsiahnutej vo výrobkoch alebo zariadeniach. PRÍLOHA VIII Tabuľka zhody Nariadenie (ES) č. 842/2006 || Toto nariadenie Článok 1 || - Článok 2 || Článok 1 Článok 3 ods. 1 || Článok 2 ods. 2 Článok 3 ods. 2 prvý pododsek || Článok 3 ods. 1 Článok 3 ods. 2 druhý pododsek || Článok 2 ods. 3 druhý pododsek Článok 3 ods. 3 tretí pododsek || Článok 3 ods. 1 prvý pododsek Článok 3 ods. 3 || Článok 3 ods. 3 Článok 3 ods. 4 || Článok 3 ods. 4 Článok 3 ods. 5 || Článok 3 ods. 5 Článok 3 ods. 6 || Článok 4 ods. 1 Článok 3 ods. 7 || Článok 3 ods. 6 Článok 4 ods. 1 || Článok 6 ods. 1 Článok 4 ods. 2 || Článok 6 ods. 3 Článok 4 ods. 3 || Článok 6 ods. 4 Článok 4 ods. 4 || Článok 6 ods. 5 Článok 5 ods. 1 || Článok 8 ods. 7 Článok 5 ods. 2 prvá veta || Článok 8 ods. 6 a 4 Článok 5 ods. 2 druhá veta || Článok 8 ods. 6 prvá veta Článok 5 ods. 2 tretia veta || Článok 8 ods. 6 druhá veta Článok 5 ods. 3 || Článok 2 ods. 5 Článok 5 ods. 4 || Článok 2 ods. 4 písm. d) Článok 5 ods. 5 || Článok 8 ods. 8 Článok 6 ods. 1 prvý pododsek || Článok 17 ods. 1 prvý pododsek Článok 6 ods. 1 || Článok 17 ods. 1 a príloha VII Článok 6 ods. 2 || Článok 17 ods. 5 Článok 6 ods. 3 || Článok 17 ods. 6 Článok 6 ods. 4 || Článok 18 ods. 1 Článok 7 ods. 1 prvý pododsek || Článok 10 ods. 1 Článok 7 ods. 1 druhý pododsek druhá a tretia veta || Článok 10 ods. 2 a 3 Článok 7 ods. 2 || Článok 10 ods. 1 prvý pododsek Článok 7 ods. 3 prvá veta || Článok 10 ods. 6 Článok 7 ods. 3 druhá veta || Článok 10 ods. 7 Článok 8 ods. 1 || Článok 11 ods. 1 Článok 8 ods. 2 || Článok 11 ods. 2 Článok 9 ods. 1 || Článok 9 ods. 1 Článok 9 ods. 2 || - Článok 9 ods. 3 || - Článok 10 || Článok 19 ods. 3 Článok 11 || - Článok 12 || Článok 21 Článok 13 ods. 1 || Článok 22 ods. 2 prvý pododsek Článok 13 ods. 2 || Článok 22 ods. 2 druhý pododsek Článok 14 || - Článok 15 || Článok 24 Príloha I časť 1 || Príloha I Príloha I časť 2 || Príloha IV Príloha II || Príloha III [1] Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), „Príspevok pracovnej skupiny III k štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy, 2007“. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html. [2] „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“, KOM(2011) 112 eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:SK:NOT [3] Správa Komisie o používaní, účinkoch a adekvátnosti nariadenia o určitých fluórovaných skleníkových plynoch [nariadenie (ES) č. 842/2006], KOM(2011) 581 v konečnom znení. [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch, Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1. [5] Schwarz et al., 2011, „Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases“, Öko-Recherche et al. [6] Na porovnanie: Cenovo výhodné ročné zníženia emisií F-plynov možné do roku 2030 zhruba zodpovedajú objemu, ktorý musia v súčasnosti znížiť odvetvia zapojené do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EÚ ETS) za dva roky. [7] „How to bring natural refrigerants faster to market“, súhrnná správa ATMOsphere 2010, medzinárodný seminár o prírodných chladivách. [8] Závery Rady z 10. októbra 2011 o prípravách na 17. konferenciu zmluvných strán (COP 17) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCC) a na 7. stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu v Durbane. [9] http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html. [10] http://www.unep.org/CCAC/. [11] Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2011, „Komplexný prístup k antropogénnym emisiám látok iných ako CO2, ktoré prispievajú k zmene klímy“, P7_TA-PROV(2011)0384 a uznesenie Európskeho parlamentu z 15. marca 2012, „Konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 – uznesenie EP o pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“, P7_TA-PROV(2012)0086. [12] Nariadenie Komisie (ES) č. 1493/2007 zo 17. decembra 2007, Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 7. [13] Nariadenie Komisie (ES) č. 1494/2007 zo 17. decembra 2007, Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 25. [14] Nariadenie Komisie (ES) č. 1516/2007 z 19. decembra 2007, Ú. v. EÚ L 335, 20.12.2007, s. 10. [15] Nariadenie Komisie (ES) č. 1497/2007 z 18. decembra 2007, Ú. v. EÚ L 333, 19.12.2007, s. 4. [16] Nariadenie Komisie (ES) č. 303/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 3. [17] Nariadenie Komisie (ES) č. 304/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 12. [18] Nariadenie Komisie (ES) č. 305/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 17. [19] Nariadenie Komisie (ES) č. 306/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 21 [20] ´ Nariadenie Komisie (ES) č. 307/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 25. [21] Nariadenie Komisie (ES) č. 308/2008 z 2. apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 28. [22] http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm. [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm. [25] http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm [26] SKM Enviros, 2012, „Further Assessment of Policy Options for the Management and Destruction of Banks of ODS and F-Gases in the EU“ (Ďalšie posúdenie možností politiky na spravovanie a zničenie bánk látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu a fluórovaných skleníkových plynov v EÚ). http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf. [27] Becken a kol., 2010. „Avoiding Fluorinated Greenhouse Gases — Prospects for Phasing Out“, Umweltbundesamt, Dessau, Nemecko. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html. [28] Skupina pre technológiu a hospodárske posudzovanie UNEP (TEAP), Nairobi, 2009. „Assessment of Alternatives to HCFCs and HFCs and Update of the TEAP 2005 Supplement Report Data“, Montrealský protokol, správa skupiny pre technológiu a hospodárske posudzovanie UNEP. http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf. [29] Clodic a kol., 2011, „1990 to 2010 Refrigerant Inventories for Europe — Previsions on banks and emissions from 2006 to 2030 for the European Union“, Armines/ERIE. http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/. [30] List európskej siete predstaviteľov agentúr pre ochranu životného prostredia pre komisárov Potočnika, Hedegaardovú, Tajaniho a Oettingera, 15. mája 2012. [31] Odhaduje sa, že v roku 2030 sa bude takmer 20 % množstva hydrofluórovaných uhľovodíkov uvedených na trh nachádzať v dovezených zariadeniach. Ak by dovážané zariadenia nemuseli spĺňať tie isté požiadavky na dodávky F-plynov ako zariadenia vyrobené v EÚ, pravdepodobne by došlo k zvýšeniu podielu dovezených zariadení a teda aj nekontrolovaných dodávok F-plynov. [32] Plnením zariadení využívajúcich HFC počas inštalácie na mieste by sa okrem toho rozptýlili obavy odvetvia služieb (hlavne MSP), že v prípade nových zariadení v súčasnosti často dochádza k nesprávnej inštalácii bez asistencie certifikovaných odborníkov v zmysle nariadenia o F-plynoch. To spôsobuje ďalšie emisie. AREA, 2010, „Position paper: Review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases – pre-charged non-monobloc air-conditioning equipment.“ www.area-eur.be. [33] Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050, KOM(2011) 112 v konečnom znení. [34] Ú. v. EÚ C , , s. . [35] Ú. v. EÚ C , , s. . [36] Rozhodnutie Rady z 15. decembra 1993 o uzavretí Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách, Ú. v. ES L 33, 7.2.1994, s. 11. [37] Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), „Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, 2007“, Zmiernenie zmeny klímy, kapitola 13.3.3. [38] Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050, KOM(2011) 112 v konečnom znení. [39] Správa Komisie o používaní, účinkoch a adekvátnosti nariadenia o určitých fluórovaných skleníkových plynoch (nariadenie (ES) č. 842/2006), KOM(2011) 581 v konečnom znení. [40] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch, Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1. [41] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov, Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10. [42] Ú. v. EÚ L 286, 31.10.2009, s. 1. [43] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [44] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov, Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10. [45] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32. [46] Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy. [47] Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy. [48] GWP podľa správy o hodnotení za rok 2010, ktoré vykonala vedecká posudková skupina v rámci Montrealského protokolu (SAP), tabuľky 1 až 11, s uvedením dvoch partnersky preskúmaných vedeckých referencií. http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml. [49] Minimálna hodnota podľa Výzvy na konanie dohovoru UNFCCC. [50] [51] Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy.