P9_TA(2022)0263

Implementácia a plnenie cieľov udržateľného rozvoja

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o implementácii a plnení cieľov udržateľného rozvoja (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Európsky parlament,

— so zreteľom na rezolúciu OSN s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá na samite OSN o udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku (ďalej len „Agenda 2030“),

— so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 18. novembra 2020 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup (SWD(2020)0400),

— so zreteľom na publikáciu Oddelenia OSN pre hospodárske a sociálne záležitosti z roku 2022 s názvom „SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation – Second Edition“ (Osvedčené postupy v oblasti cieľov udržateľného rozvoja – Súbor úspechov a ponaučení z vykonávania cieľov udržateľného rozvoja – druhé vydanie),

— so zreteľom na globálnu správu OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019,

— so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 17. februára 2021 o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách (JOIN(2021)0003),

— so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (1),

— so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 28. januára 2019 s názvom Správa EÚ o súdržnosti politík v záujme rozvoja za rok 2019 (SWD(2019)0020),

— so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovor o biologickej diverzite,

— so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán UNFCCC (COP21) v Paríži (ďalej len „Parížska dohoda“),

— so zreteľom na ponuku obsahujúcu plánované vnútroštátne stanovené príspevky EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Lotyšsko a Komisia 6. marca 2015 v mene EÚ a jej členských štátov,

— so zreteľom na ponuku obsahujúcu aktualizáciu vnútroštátne stanovených príspevkov EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Nemecko a Komisia 17. decembra 2020 v mene EÚ a jej členských štátov,

— so zreteľom na tretiu Medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Addis Abebe od 13. do 16. júla 2015,

— so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2),

— so zreteľom na pracovné programy Komisie na rok 2020 (COM(2020)0037), rok 2021 (COM(2020)0690) a rok 2022 (COM(2021)0645) a na ich odkazy na ciele udržateľného rozvoja,

— so zreteľom na začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do rámca pre lepšiu právnu reguláciu vrátane oznámenia Komisie z 29. apríla 2021 s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (COM(2021)0219), pracovný dokument útvarov Komisie z 3. novembra 2021 s názvom Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2021)0305) a súbor nástrojov z novembra 2021 vrátane nového nástroja #19 týkajúceho sa cieľov udržateľného rozvoja,

— so zreteľom na osobitnú správu Rozvojového programu OSN z roku 2022 s názvom „New threats to human security in the Anthropocene Demanding greater solidarity“ (Nové hrozby pre ľudskú bezpečnosť v ére antropocénu, ktoré si vyžadujú väčšiu solidaritu),

— so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2019 o oceáne a kryosfére v meniacej sa klíme,

— so zreteľom na šiestu hodnotiacu správu IPCC z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a citlivosť,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3),

— so zreteľom na sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030, ktorý členské štáty OSN prijali 18. marca 2015 na tretej svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (4),

— so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN s názvom Naša spoločná agenda, ktorá bola predložená Valnému zhromaždeniu OSN a ktorej mandát bol udelený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN č. 76/6 z 15. novembra 2021,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a v období po kríze (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o Výročnej strategickej správe o implementácii a plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (7),

— so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 s názvom Budovanie udržateľnej Európy do roku 2030 – doterajší pokrok a ďalšie kroky,

— so zreteľom na závery Rady z 18. októbra 2018,

— so zreteľom na závery Rady z 20. júna 2017 s názvom Udržateľná budúcnosť Európy: Reakcia EÚ na program udržateľného rozvoja do roku 2030,

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2017 na tému opatrenia EÚ zamerané na udržateľnosť (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (9),

— so zreteľom na závery Rady z 9. apríla 2019 s názvom Smerom k čoraz udržateľnejšej Únii do roku 2030,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (10),

— so zreteľom na správu Komisie z 15. mája 2019 o hodnotení 7. environmentálneho akčného programu (COM(2019)0233),

— so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (COM(2020)0652),

— so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) z roku 2019 s názvom Životné prostredie v Európe – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu,

— so zreteľom na monitorovaciu správu Eurostatu za rok 2021 o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021 (11),

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. septembra 2018 s názvom Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja – príspevok občianskej spoločnosti (12),

— so zreteľom na správu o udržateľnom rozvoji za rok 2021 zo 14. júna 2021 s názvom „The Decade of Action for the Sustainable Development Goals“ (Desaťročie opatrení v oblasti cieľov udržateľného rozvoja),

— so zreteľom na závery Rady z 22. júna 2021 o komplexnom prístupe k urýchleniu vykonávania Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj – obnova k lepšiemu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19,

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 26/2020 s názvom Morské prostredie: ochrana EÚ je rozsiahla, ale nejde do hĺbky,

— so zreteľom na diskusný dokument Komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 (COM(2019)0022), najmä na jeho prílohu III s názvom „Zhrnutie príspevku platformy viacerých zainteresovaných strán pre plnenie CUR k diskusnému dokumentu Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“,

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na spoločné rokovania Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín podľa článku 58 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na list Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

— so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0174/2022),

A. keďže klimatická spravodlivosť na európskej a medzinárodnej úrovni nemôže existovať bez environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľného a inkluzívneho rozvoja; keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja je preto základným predpokladom na dosiahnutie spravodlivej transformácie podľa Parížskej dohody a Európskej zelenej dohody;

B. keďže vplyv pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie je úplne známy, ale už teraz viedol k značnému zhoršeniu situáciu v oblasti cieľov udržateľného rozvoja, najmä v krajinách globálneho Juhu, ktoré majú slabé systémy zdravotnej starostlivosti a kde je miera očkovania stále veľmi nízka, ako aj k ďalším nerovnostiam a chudobe; keďže podľa správy OSN o financovaní udržateľného rozvoja za rok 2021 by pandémia ochorenia COVID-19 mohla viesť k „stratenému desaťročiu“ pre udržateľný rozvoj; keďže najmenej rozvinuté krajiny boli zasiahnuté obzvlášť tvrdo pre ich zraniteľnosť voči vonkajším šokom; keďže zdravé životné prostredie je základným pilierom udržateľného rozvoja; keďže sa odhaduje, že index ľudského rozvoja utrpel v roku 2020 „prudký a bezprecedentný pokles“ – prvýkrát za 30 rokov, odkedy sa tento ukazovateľ vypočítava; zatiaľ čo miera extrémnej chudoby sa v roku 2020 zvýšila prvýkrát za posledných 20 rokov; keďže na druhej strane, dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 predstavujú významnú príležitosť na pretvorenie našich spoločností tak, aby sa naplnili ambície cieľov udržateľného rozvoja; keďže pred pandémiou ochorenia COVID-19 bol odhadovaný ročný rozdiel v globálnom financovaní medzi financovaním a potrebami na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vo výške 2,5 bilióna USD; keďže podľa jedného z odhadov sa začiatkom roka 2021 v dôsledku hospodárskej neistoty a nedostatku výdavkov na obnovu v súvislosti s pandémiou v rozvojových krajinách tento rozdiel zvýšil o 50 % na 3,7 bilióna USD; keďže nový Osobitný výbor Európskeho parlamentu pre pandémiu ochorenia COVID-19: získané skúsenosti a odporúčania do budúcnosti by mohol preskúmať vplyv pandémie na ciele udržateľného rozvoja;

C. keďže podľa globálnej správy OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019 a indexu cieľov udržateľného rozvoja z roku 2020 Siete OSN pre riešenia udržateľného rozvoja (SDSN) žiadna krajina vrátane krajín Európskej nie je na dobrej ceste k dosiahnutiu všetkých cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; keďže podľa európskej správy o udržateľnom rozvoji za rok 2021 sa v roku 2020 prvýkrát od prijatia cieľov udržateľného rozvoja priemerné skóre indexu cieľov udržateľného rozvoja EÚ nezvýšilo; keďže podľa Európskej hospodárskej komisie OSN je Európa na ceste k splneniu len 26 zo 169 cieľov, teda 15 %; keďže podľa indexu cieľov udržateľného rozvoja SDSN z roku 2021 sú krajiny OECD najbližšie k dosiahnutiu cieľov Agendy 2030, ale zároveň vytvárajú najväčšie negatívne vedľajšie účinky, ktoré oslabujú schopnosť ostatných krajín dosiahnuť svoje ciele;

D. keďže nové geopolitické a humanitárne skutočnosti, ktoré si vynútila nezákonná invázia Ruska na Ukrajinu a vojna na Ukrajine, majú obrovský vplyv na celosvetové dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o boj proti nerovnostiam, chudobe a hladu, a môžu brániť časovému harmonogramu ich realizácie do roku 2030; keďže je naliehavo potrebný nový politický impulz na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja s cieľom zohľadniť vplyv ochorenia COVID-19 a globálne dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu; keďže v tejto súvislosti je potrebné financovať obnoviteľné zdroje energie, aby sa zabezpečil súlad s cieľmi Agendy 2030 a zabránilo sa budúcemu globálnemu finančnému tlaku v odvetví energetiky;

E. keďže EÚ je povinná začleniť ciele rozvojovej spolupráce do všetkých vnútorných alebo vonkajších politík, ktoré by mohli mať vplyv na rozvojové krajiny, ako sa uvádza v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; keďže dosiahnutie súladu vo všetkých politikách EÚ má zásadný význam na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja na celom svete; keďže súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja je prístup, ktorého cieľom je holisticky integrovať rôzne rozmery udržateľného rozvoja vo všetkých fázach tvorby politík a ktorý je kľúčovým prvkom úsilia EÚ o vykonávanie Agendy 2030; keďže Komisia sa vo svojom pracovnom dokumente jej útvarov z 18. novembra 2021 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup zaviazala, že k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja zaujme celovládny prístup, ktorý bude koordinovať predsedníčka von der Leyenová; keďže prechod na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky, ktoré našej planéte vráti viac, ako si berie, zakotvené v ôsmom environmentálnom akčnom programe EÚ a v jej prioritných cieľoch na roky 2030 a 2050, si bude vyžadovať, aby EÚ vyvinula celostnejší prístup k tvorbe politiky;

F. keďže Európsy parlament, Rada a Európska rada od prijatia Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj v roku 2015 opakovane vyzvali Komisiu, aby prijala komplexnú stratégiu na úplné vykonanie cieľov udržateľného rozvoja;

G. keďže existuje silná vzájomná závislosť medzi krízami v oblasti zdravia, životného prostredia a klímy; keďže množstvo takýchto kríz sa v nasledujúcich rokoch zvýši, najmä v dôsledku zmeny klímy a straty biodiverzity;

H. keďže schopnosť získať údaje na vyplnenie ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja je v niektorých rozvojových krajinách obmedzená, čo môže vážne brániť hodnoteniu pokroku;

I. keďže rozdiely medzi najbohatšími a najchudobnejšími ľuďmi a krajinami sa neprestajne zvyšujú; keďže znižovanie nerovností (cieľ udržateľného rozvoja 10) má strategický význam a malo by byť stredobodom spoločného úsilia o dosiahnutie Agendy 2030;

J. keďže ciele udržateľného rozvoja sa vzťahujú na všetky hlavné problémy, ktorým ľudstvo čelí, a nie sú spojené len s rozvojovými politikami, ale týkajú sa aj širších verejných politík na európskej úrovni;

K. keďže EÚ v záväzku realizovať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj uznala, že dôstojnosť jednotlivca je základom a že ciele a čiastkové ciele tejto agendy by sa mali splniť s ohľadom na všetky národy, ľudí a segmenty spoločnosti;

L. keďže Európsky parlament a národné parlamenty sú takisto zodpovedné za to, aby zabezpečili začlenenie udržateľného rozvoja do svojich postupov s cieľom prekonať uzavretý spôsob myslenia;

M. keďže ciele udržateľného rozvoja sa zaoberajú rastúcimi nerovnosťami, zmenou klímy, stratou biodiverzity a rastúcim vznikom odpadu; keďže všetky tieto faktory sú škodlivé pre životné podmienky ľudí;

N. keďže európska platforma viacerých zainteresovaných strán na vysokej úrovni pre vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ktorá fungovala v rokoch 2017 až 2019, bola zriadená na podporu a poskytovanie poradenstva Komisii, ako aj fóra na výmenu skúseností a najlepších postupov v rôznych odvetviach a na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, pričom združovala zainteresované strany z občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a súkromného a podnikového sektora;

O. keďže vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti by európska stratégia riadenia, ktorá integruje ciele udržateľného rozvoja do prierezového prístupu, umožnila väčšie zosúladenie a účinnosť verejných politík; keďže napríklad cieľ udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou), ktorý vyzýva na ochranu a udržateľné využívanie oceánov, morí a morských zdrojov v záujme udržateľného rozvoja, by sa mal vykonávať ako súčasť integrovanej námornej politiky;

P. keďže celosvetový pokrok v oblasti udržateľného rozvoja nie je dostatočne pochopený z dôvodu nedostatočných monitorovacích kapacít, najmä v rozvojových krajinách;

Q. keďže pandémia ochorenia COVID-19 výrazne zhoršila existujúce problémy s dlhmi v rozvojových krajinách, čo ešte viac ohrozilo ich úsilie mobilizovať dostatočné zdroje na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; keďže je preto naliehavo potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti dlhovej úľavy, aby sa zabránilo rozsiahlemu zlyhaniu v rozvojových krajinách a uľahčili sa investície do obnovy a cieľov udržateľného rozvoja;

R. keďže podľa šiestej správy IPCC z roku 2022 zmena klímy znížila potravinovú bezpečnosť a zásobovanie vodou, čo sťažilo úsilie o splnenie cieľov udržateľného rozvoja;

S. keďže ciele udržateľného rozvoja majú miestny a nižší ako celoštátny rozmer;

T. keďže oceány sú obrovské zásobárne biodiverzity a primárny regulátor globálnej klímy; keďže ich ochrana je rozhodujúca pre udržateľný rozvoj, prispieva k odstraňovaniu chudoby a poskytuje udržateľné živobytie a potravinovú bezpečnosť miliardám ľudí;

U. keďže ciele udržateľného rozvoja sú univerzálne a nedeliteľné; keďže sú spoločné a uplatniteľné pre všetky subjekty vrátane verejného a súkromného sektora, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov;

V. keďže 17 cieľov udržateľného rozvoja s príslušnými 169 čiastkovými cieľmi a sprievodnými ukazovateľmi predstavuje jediný celosvetovo zdieľaný a politicky dohodnutý rámec pre politiky založené na dôkazoch;

Úvod

1. opätovne potvrdzuje svoj záväzok k Agende 2030, jej 17 cieľom udržateľného rozvoja a záväzku, aby sa na nikoho a na žiadne miesto nezabudlo; zdôrazňuje, že vzhľadom na súčasné a budúce pandémie a následky vojny na Ukrajine poskytuje Agenda 2030 jedinečnú cestu k hospodárstvu zameranému na dobré životné podmienky v záujme vybudovať lepší, spravodlivejší, primeranejší, inkluzívnejší, udržateľnejší a odolnejší svet; uznáva, že ciele udržateľného rozvoja sú spoločným záujmom ľudstva; nabáda Komisiu, aby prijala opatrenia na riešenie problematiky zmeny klímy a aby rešpektovala a podporovala ľudské práva, právo na zdravie, miestne komunity, utečencov a migrantov, deti, menšiny, ľudí v zraniteľných situáciách, právo na rozvoj, rodovú rovnosť, posilnenie postavenia žien a medzigeneračnú rovnosť;

2. pripomína, že na splnenie cieľov Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj zostáva menej ako osem rokov a že roky po roku 2020 boli vyhlásené za Desaťročie opatrení OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

3. zdôrazňuje, že plnenie Agendy 2030 prispeje k dosiahnutiu spravodlivej a inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie v súlade s ambíciami a opatreniami EÚ uvedenými v Európskej zelenej dohode a Digitálnom kompase do roku 2030;

Správa vecí verejných

4. víta záväzok predsedníčky Komisie uplatňovať celovládny prístup k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja EÚ a začleniť ciele udržateľného rozvoja do celého portfólia každého komisára; vyzýva preto Komisiu a jej predsedníčku, aby preukázali, ako sa pri vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ uplatňuje celovládny prístup; tvrdí však, že takýto prístup môže byť účinný len s vedením na najvyššej úrovni a s konkrétnym plánom na zabezpečenie komplexných opatrení v rámci celej Komisie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že od roku 2019 neexistuje komisár zodpovedný za vnútorné a vonkajšie vykonávanie a koordináciu cieľov udržateľného rozvoja, čo vedie k roztrieštenému prístupu, ktorý je v rozpore so zásadou súdržnosti politík v oblasti udržateľného rozvoja; okrem toho navrhuje, aby Komisia vymenovala osobitného vyslanca pre ciele udržateľného rozvoja, ktorý by sa zodpovedal zodpovednému komisárovi a ktorý by podporoval konzistentnú činnosť v oblasti cieľov udržateľného rozvoja na celom svete prostredníctvom vonkajších aktivít EÚ;

5. opakuje, že na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja si Agenda 2030 vyžaduje silnú úroveň spoločenskej legitimity a skutočnú politickú obnovu, ktoré možno dosiahnuť len vtedy, ak budú ciele udržateľného rozvoja vnímané ako príležitosť pre občanov; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam médií; pripomína, že základom cieľov udržateľného rozvoja je štruktúrované zapájanie zainteresovaných strán a partnerstiev s viacerými zainteresovanými stranami; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že mandát platformy viacerých zainteresovaných strán nebol v roku 2019 obnovený, a vyzýva na jeho urýchlené obnovenie alebo na vytvorenie nového mechanizmu štruktúrovaného zapojenia s vyváženým, diverzifikovaným a demokratickým zastúpením zahŕňajúcim organizácie občianskej spoločnosti, komunitné organizácie, súkromný sektor (vrátane malých a stredných podnikov a organizácií pod vedením výrobcov), odbory, družstvá, akademickú obec a výskumné inštitúcie, regionálne a miestne samosprávy a marginalizované skupiny; zdôrazňuje kľúčovú úlohu každej z týchto zainteresovaných strán, keďže dôkladne sledujú vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja zo strany vlád a priamo prispievajú k udržateľnému rozvoju; vyzýva na intenzívnejšie zapájanie týchto skupín a konzultácie s nimi; zdôrazňuje, že platforma viacerých zainteresovaných strán by mala systematicky spolupracovať s pracovnou skupinou pre Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj s cieľom zabezpečiť skutočnú účasť členských štátov;

6. uznáva, že nedostatok zodpovednosti, transparentnosti a dobrej správy vecí verejných má silný negatívny vplyv na vykonávanie Agendy 2030 v rozvinutých aj rozvojových krajinách, a zdôrazňuje, že je potrebné podporovať boj proti korupcii a integritu s cieľom urýchliť vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a dôsledne monitorovať pokrok;

7. zdôrazňuje skutočnosť, že úsilie o začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do vnútorných a vonkajších politík EÚ by malo prekročiť rámec mapovania; pripomína, že mnohé vnútorné politiky EÚ nielenže prispievajú k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja, ale majú aj veľmi veľký vplyv na ekologické, sociálne a hospodárske účinky presahovania na rozvojové krajiny a zraniteľné skupiny a populácie; trvá preto na tom, že v záujme ďalšieho pokroku na celosvetovej úrovni je potrebné ďalej koordinovať vnútorné a vonkajšie opatrenia EÚ; zdôrazňuje význam integrovaného prístupu, ktorý by si vyžadoval systémové riešenia; uznáva pokrok, ktorý sa dosiahol v budovaní kapacít, ale zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť zosúladenie a koordináciu činností v oblasti budovania kapacít v celej EÚ;

8. dôrazne podporuje väčšiu súdržnosť politík v oblasti rozvoja v rámci prelomového legislatívneho balíka „Fit for 55“ ( 13 ) , spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej rybárskej politiky, spoločnej obchodnej politiky a činnosti Komisie vo všeobecnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že chýbajúca stratégia vykonávania cieľov udržateľného rozvoja sťažuje dosahovanie súdržnosti politík, pretože chýbajú jasné, merateľné a časovo ohraničené ciele na úrovni EÚ na účely podávania správ v súvislosti so všetkými cieľmi udržateľného rozvoja; vyzýva, aby sa udržateľný rozvoj stal prioritou a bol začlenený do celého cyklu politík (navrhovanie, vykonávanie a hodnotenie) a aby sa všetky jeho rozmery systematicky zohľadňovali v posúdeniach vplyvu a v požiadavkách na zverejňovanie a externé podávanie správ; navrhuje, aby Komisia vykonala vnútorný audit s cieľom zabezpečiť súlad medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ; zdôrazňuje, že ciele udržateľného rozvoja by mali tvoriť základ európskych verejných politík;

9. vyzýva Komisiu, aby prijala novú stratégiu na vysokej úrovni na vykonávanie Agendy 2030, ako to požadovala Európska rada v októbri 2018, a aby vychádzala z uznesení a politických smerníc EÚ zameraných na dosiahnutie udržateľného rozvoja vzhľadom na to, že na dosiahnutie Agendy 2030 zostáva menej ako osem rokov, a preto je potrebné jej urýchlené vykonanie v súlade s Desaťročím opatrení na dosiahnutie globálnych cieľov; domnieva sa, že v takejto stratégii by sa mal vymedziť minimálne: a) nový rámec riadenia pod vedením jedného komisára na vysokej úrovni, ktorý bude zodpovedný za vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vo všetkých oblastiach a ktorý bude systematicky konzultovať s novou platformou viacerých zainteresovaných strán; b) revidovaný súbor konkrétnych merateľných, časovo ohraničených cieľov na úrovni EÚ na posilnenie ambícií EÚ a konkrétnych opatrení na ich dosiahnutie; c) aktualizovaný systém monitorovania a ukazovatele, ktoré zohľadňujú vnútorný a vonkajší vplyv EÚ na globálny pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja; d) jednotný finančný plán na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti udržateľného rozvoja v súvislosti s uvedenými cieľmi; e) plán pre diplomaciu EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a medzinárodnú spoluprácu pod vedením osobitného vyslanca pre ciele udržateľného rozvoja s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozdelenie záťaže a rovnaké podmienky; vyzýva predsedov Európskeho parlamentu, Komisie a Rady, aby k tejto stratégii pripojili medziinštitucionálne vyhlásenie, v ktorom by obnovili záväzok EÚ k plneniu Agendu 2030; zdôrazňuje, že táto stratégia by sa mala zverejniť najneskôr do júna 2023, aby EÚ mohla zohrávať vedúcu úlohu pri oživovaní Agendy 2030 na samite o cieľoch udržateľného rozvoja v septembri 2023; zdôrazňuje, že stratégia by sa mala pravidelne revidovať a mala by sa doplniť o nápravné opatrenia v oblastiach, v ktorých sa pokrok považuje za zastavený alebo nedostatočný;

10. zdôrazňuje, že koordinácia v rámci inštitúcií EÚ a medzi nimi je predpokladom zvýšenia účinnosti činností EÚ; vyzýva na vytvorenie medziinštitucionálnej pracovnej skupiny na uľahčenie štruktúrovaného dialógu o cieľoch udržateľného rozvoja, ktorá by pozostávala zo zástupcov Európskeho parlamentu, Komisie a Rady; domnieva sa, že pracovná skupina, ktorá by sa mala schádzať raz za štvrťrok, by mala prevziať zodpovednosť za koordináciu úsilia EÚ pri plnení cieľov udržateľného rozvoja na vnútornej i celosvetovej úrovni; verí, že Komisia bude spoluzákonodarcov pravidelne informovať o vývoji politiky a opatreniach prijatých na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja;

11. víta začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do revízie súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu v roku 2021 vrátane oznámenia, usmernení a samotného súboru nástrojov, najmä špecializovaného nástroja na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a vymedzenia príslušných ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja pre rôzne druhy vplyvov;

12. zastáva názor, že prijatie novej komplexnej stratégie vykonávania by malo byť založené na prístupe zdola nahor, ktorému by malo predchádzať zmapovanie cieľov udržateľného rozvoja a rozsiahly, štruktúrovaný, inkluzívny a zmysluplný proces verejných konzultácií, ktorý by sprevádzal plán na výrazný dosah a zapojenie občanov vrátane občianskej spoločnosti, príslušných zástupcov priemyslu a v širšom zmysle súkromného sektora, odborov, akademickej obce, regionálnych a miestnych samospráv, menšín a zraniteľných skupín;

13. vyzýva Komisiu, aby vopred pripravila ďalšiu agendu OSN po roku 2030 vrátane plánu cieľov a opatrení na určenie ďalších cieľov udržateľného rozvoja;

Monitorovanie

14. žiada, aby Európsky parlament vymenoval stáleho spravodajcu pre vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ktorý by spolupracoval s predsedníctvom a všetkými výbormi, ako aj s platformou viacerých zainteresovaných strán; ďalej navrhuje, aby každý výbor vymenoval člena zodpovedného za plnenie cieľov udržateľného rozvoja a aby sa títo zodpovední členovia stretávali každý štvrťrok medzi sebou a so stálym spravodajcom s cieľom zabezpečiť súlad;

15. zdôrazňuje, že aj Európsky parlament a národné parlamenty zohrávajú úlohu pri zabezpečovaní začlenenia udržateľného rozvoja do postupov a pri prekonávaní uzavretého spôsobu myslenia; zdôrazňuje význam účasti a príspevku Európskeho parlamentu na každoročnom politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj a úlohu, ktorú by v tejto súvislosti mohla zohrávať výročná správa o vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja;

16. tvrdí, že lepšie pochopenie skutočného vplyvu EÚ na pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja v EÚ a na celom svete možno dosiahnuť len prostredníctvom riešenia existujúcich nedostatkov v údajoch vrátane nedostatočne rozčlenených údajov a nedostatkov v informačných systémoch, a to posilnením využívania existujúcich štatistických údajov z rôznych zdrojov a využívaním hraničných údajov a umelej inteligencie v súlade s nariadeniami a pravidlami o ochrane údajov; považuje za nevyhnutné monitorovať pokrok pri plnení všetkých 169 čiastkových cieľov; vyzýva EÚ, aby výrazne zintenzívnila technickú spoluprácu s rozvojovými krajinami s cieľom riešiť celosvetovú medzeru v údajoch, ktorá vzniká v dôsledku nedostatočných monitorovacích kapacít a nejednotných metodík;

17. víta výročné monitorovacie správy Eurostatu o cieľoch udržateľného rozvoja; vyzýva na každoročné preskúmanie súboru ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja Eurostatu stanoveného za systematickej účasti regionálnych a miestnych samospráv a organizácií občianskej spoločnosti v súlade s preskúmaním v roku 2021; zdôrazňuje, že udržateľný rozvoj je vo svojej podstate cezhraničný a medziodvetvový; potvrdzuje svoju ochotu riešiť negatívne vedľajšie účinky, ktoré má vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja na iné regióny; víta prácu, ktorú na tento účel začal Eurostat, a prvý pokus čiastočne kvantifikovať takéto účinky presahovania, ale zdôrazňuje, že táto metodika sa musí ďalej rozvíjať, aby dostatočne zohľadňovala globálnu stopu EÚ ( 14 ) ; žiada, aby sa súbor ukazovateľov pre každý cieľ rozšíril nad maximálny počet šesť, aby sa zohľadnili vonkajšie opatrenia EÚ, európske dodávateľské a hodnotové reťazce a vedľajšie dôsledky spotreby EÚ;

18. zdôrazňuje, že je potrebné vykonať závery Rady z 24. októbra 2019 o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, a v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila prehľad a súbor ukazovateľov „nad rámec HDP“, ako sa uvádza v ôsmom environmentálnom akčnom programe EÚ, ktorý kladie ľudí a ich dobré životné podmienky do stredobodu tvorby politík; vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie alternatívnych metód merania pokroku do monitorovania vykonávania cieľov udržateľného rozvoja, ako je napríklad index sociálneho pokroku;

19. zdôrazňuje, že by sa mala zaviesť minimálna úroveň členenia údajov a štatistických údajov, ktorá by bola v súlade s globálnym rámcom monitorovania cieľov udržateľného rozvoja a vo vzťahu k jednotlivým cieľom udržateľného rozvoja v EÚ a ktorá by v prípade potreby zahŕňala geografickú polohu, pohlavie, sexuálnu orientáciu, príjem, úroveň vzdelania, vek, rasu, etnický pôvod, migračné postavenie, zdravotné postihnutie a iné charakteristiky, a mala by zohľadňovať zásady prístupu k údajom založeného na ľudských právach; víta iniciatívu Komisie zaviesť ukazovatele na meranie nerovnosti v tejto oblasti; vyzýva Eurostat, aby vykonal všetky prípravné práce potrebné na zahrnutie tejto úrovne členenia do nadchádzajúcich monitorovacích správ v súlade s usmerneniami a prioritami, ktoré stanovila medziagentúrna a expertná skupina pre ukazovatele cieľov udržateľného rozvoja a ktoré sú prispôsobené kontextu EÚ;

20. pripomína, že dobrovoľné vnútroštátne preskúmania sú kľúčovým nástrojom zodpovednosti v rámci Agendy 2030; pripomína význam vnútroštátnych preskúmaní ako spôsobu identifikácie napätia a kompromisov medzi cieľmi udržateľného rozvoja a vytvorenia iteratívneho procesu úpravy politík na základe pokroku pri dosahovaní cieľov; vyzýva členské štáty EÚ, aby sa zúčastnili na dobrovoľných vnútroštátnych preskúmaniach a aby pri tejto príležitosti zmysluplne zohľadnili a vykonali odporúčania; vyzýva Komisiu, aby na zasadnutí politického fóra na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2023 a potom každý rok predložila dobrovoľné preskúmanie EÚ a aby presadzovala ďalšiu štandardizáciu vnútroštátnych dobrovoľných preskúmaní so zameraním na každú z výlučných a spoločných právomocí EÚ, ktoré by však obsahovali aj posúdenie celkového pozitívneho a negatívneho vplyvu EÚ a jej členských štátov na celosvetový pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja; domnieva sa, že takéto preskúmanie by malo byť založené na revidovanom súbore ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja a malo by zahŕňať vnútorné priority, diplomaciu a medzinárodné opatrenia na obnovu a ochranu svetových spoločenstiev a riešenie medzinárodných vedľajších účinkov vnútorných politík EÚ, ako aj pozitívne a negatívne aspekty činnosti EÚ;

21. uznáva význam dobrovoľných miestnych preskúmaní a dobrovoľných preskúmaní na nižšej ako celoštátnej úrovni na vykonávanie všetkých cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby konzultovala a informovala Európsky parlament o dobrovoľnom preskúmaní EÚ pred samitom o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023; zdôrazňuje, že je potrebné vykonávať pravidelné preskúmania vykonávania cieľov udržateľného rozvoja na regionálnej a miestnej úrovni v EÚ; v tejto súvislosti víta činnosť v rámci Programu OSN pre ľudské sídla; podporuje ďalší rozvoj iniciatívy OSN s názvom Lokalizácia cieľov udržateľného rozvoja v snahe urýchliť a zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; oceňuje prácu Spoločného výskumného centra v súvislosti s lokalizáciou Agendy 2030 a Európsku príručku pre dobrovoľné miestne preskúmania cieľov udržateľného rozvoja, ktorá ponúka užitočné oficiálne a experimentálne ukazovatele na vytvorenie účinného miestneho systému monitorovania cieľov udržateľného rozvoja zameraného konkrétne na európske mestá; víta pilotný projekt Monitorovanie cieľov udržateľného rozvoja v regiónoch EÚ – vyplnenie medzier v údajoch, ktorý inicioval Európsky parlament a ktorý vymedzí a otestuje harmonizovaný súbor ukazovateľov pre regióny EÚ na monitorovanie plnenia cieľov udržateľného rozvoja a pripraví pôdu pre proces systematického preskúmania v regiónoch EÚ;

22. vyzýva Komisiu, aby každoročne vyhodnotila dosiahnutý pokrok a zistenia výročnej správy Eurostatu o monitorovaní cieľov udržateľného rozvoja spolu so správou o stave Únie; očakáva, že ročný pracovný program Komisie bude zahŕňať ciele udržateľného rozvoja ako každoročnú prioritu vrátane konkrétnych návrhov legislatívnych alebo nelegislatívnych iniciatív, ktoré majú prispieť k ich dosiahnutiu, a že ciele udržateľného rozvoja budú plne začlenené do celého ročného pracovného programu Komisie;

23. uznáva význam podávania správ súkromným sektorom na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov a náležitá starostlivosť, ak sú predmetom príslušných auditov, môžu byť dôležitým rámcom na podporu väčšej zodpovednosti v súkromnom sektore, pokiaľ ide o sociálny a environmentálny vplyv podnikov a ich príspevok k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva všetky subjekty v spoločnosti vrátane súkromných subjektov, aby sa zapojili do pravidelného dobrovoľného podávania správ o vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja;

24. vyzýva Komisiu, aby zriadila online fórum na výmenu najlepších postupov pre iniciatívy na miestnej úrovni zamerané na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, pričom by toto fórum malo byť organizované v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja; navrhuje, aby sa existencia tohto fóra podporovala ako súčasť vonkajších a vnútorných opatrení EÚ zameraných na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja;

Rozpočet a financovanie

25. zdôrazňuje, že rozpočet EÚ spolu s balíkom obnovy v rámci nástroja NextGenerationEU je kľúčovým nástrojom na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vzhľadom na ich celkovú výšku 1,8 bilióna EUR, dlhodobý dosah a nadnárodný rozmer ( 15 )

26. so znepokojením konštatuje, že verejná zadlženosť v krajinách globálneho Juhu bola už pred pandémiou ochorenia COVID-19 na bezprecedentnej úrovni, čo viedlo k tomu, že čoraz väčšia časť verejných rozpočtov sa využíva na splácanie zahraničných dlhov, čo ovplyvňuje schopnosť vlád primerane financovať a poskytovať základné verejné služby; je znepokojený tým, že súčasná kríza túto existujúcu dlhovú zraniteľnosť ešte viac prehĺbila; vyzýva na vytvorenie mnohostranného mechanizmu na spravovanie dlhu pod záštitou OSN, ktorý by sa zameriaval na riešenie dlhovej krízy v rozvojových krajinách a na finančné požiadavky Agendy 2030;

27. zdôrazňuje význam presného a komplexného merania príspevku EÚ k plneniu cieľov udržateľného rozvoja vzhľadom na to, že ide o základnú podmienku dosiahnutia súdržnosti politík v oblasti udržateľného rozvoja; víta ciele Komisie týkajúce sa výdavkov na oficiálnu rozvojovú pomoc v súvislosti s konkrétnymi cieľmi udržateľného rozvoja a jej úsilie o sledovanie rozpočtových výdavkov EÚ v oblasti klímy, biodiverzity, čistého ovzdušia, migrácie a rodovej rovnosti ( 16 ) ; víta skutočnosť, že v mnohých politikách sa zavádzajú systémy na podávanie správ o cieľoch udržateľného rozvoja, a to aj v rámci rozvojovej spolupráce; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že napriek záväzku Komisie z novembra 2020 sa nedosiahol dostatočný pokrok pri sledovaní zdrojov a výdavkov súvisiacich s cieľmi udržateľného rozvoja v celom rozsahu – okrem oblasti vonkajšej činnosti, ako sa uvádza v preskúmaní Európskeho dvora audítorov z roku 2019 – a pri sledovaní nesúladu medzi výdavkami, čo bráni EÚ a tretím krajinám v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, najmä v oblasti poľnohospodárstva; trvá preto na potrebe komplexného sledovania výdavkov na ciele udržateľného rozvoja pomocou špecializovaných metodík, napríklad s odkazom na nerovnosti (cieľ udržateľného rozvoja 10) a ich strategický význam na vykonávanie všetkých cieľov udržateľného rozvoja; opakovane pripomína, že to bude zahŕňať viac ako len súčasné mapovanie, ktoré sa uskutočňuje v rámci výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ; so znepokojením konštatuje, že za posledné roky sa úroveň zvýhodnenia oficiálnej rozvojovej pomoci pre rozvojové krajiny vo všeobecnosti, a najmä pre najmenej rozvinuté krajiny, postupne znižovala, a vyzýva EÚ, aby dosiahla svoj cieľ, ktorým je vyčleniť aspoň 20 % oficiálnej rozvojovej pomoci na ľudský rozvoj, čo je základný nástroj na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné, aby darcovia uprednostnili financovanie založené na grantoch, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny, vzhľadom na ich neudržateľné dlhové zaťaženie; vyzýva Komisiu, aby posilnila súčasné finančné nástroje s cieľom dosiahnuť do roku 2030 čisté nulové emisie v európskych prevádzkach a dodávateľských reťazcoch;

28. zdôrazňuje, že je potrebné financovať odbornú prípravu zameranú na budovanie kapacít pre malé a stredné podniky, aby sa naučili, ako implementovať ciele udržateľného rozvoja do svojich každodenných činností;

29. víta úsilie o komplexné začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra, a to aj prostredníctvom ročných prieskumov udržateľného rastu a začlenenia každoročného monitorovania Eurostatu v oblasti cieľov udržateľného rozvoja do jarného balíka európskeho semestra; opätovne vyjadruje svoju podporu začleneniu ukazovateľov biodiverzity do európskeho semestra; vyzýva členské štáty, aby zvýšili úroveň ambícií svojich vnútroštátnych reakcií na vykonávanie Agendy 2030; víta ústredné postavenie cieľov udržateľného rozvoja v jesennom balíku, najmä odporúčanie, aby členské štáty pokračovali v stratégii „nad rámec HDP“ s cieľom plne začleniť ciele udržateľného rozvoja do svojich vnútroštátnych reakcií; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v reforme európskeho semestra s cieľom vyvážiť hospodárske, sociálne a environmentálne priority tak, aby bol hnacou silou dlhodobej sociálnej, environmentálnej a hospodárskej transformácie a zlepšil integráciu Agendy 2030, Európskeho piliera sociálnych práv a Európskej zelenej dohody na všetkých úrovniach, pričom by plne zapojil miestne a regionálne orgány a doplnil reformy a investície v členských štátoch; domnieva sa, že takáto reforma by mala zabezpečiť, aby koordinácia európskej politiky cieľov udržateľného rozvoja neviedla k politickému postupu paralelnému k európskemu semestru, ale namiesto toho pozostávala z integrovaného a koherentného prístupu založeného na novom pakte o udržateľnom rozvoji; očakáva, že proces semestra posilní kapacity členských štátov v oblasti monitorovania pokroku pri vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja;

30. podporuje Európsku zelenú dohodu; vyzýva na lepšie pochopenie synergickej úlohy cieľov udržateľného rozvoja pri riešení zmeny klímy a zdôrazňuje užitočnosť cieľov udržateľného rozvoja, najmä cieľa udržateľného rozvoja 13 a príležitosť pracovať na kompromisoch a súdržnosti politiky s rámcom cieľov udržateľného rozvoja;

31. žiada o komplexné zmapovanie finančného krytia politík, programov a fondov EÚ, ktoré boli posilnené dodatočnými fondmi v rámci nástroja NextGenerationEU, s cieľom vytvoriť ekologickejšiu, digitálnejšiu a odolnejšiu Európu vrátane zmapovania toho, či investície a štrukturálne reformy realizované v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sú v súlade s cieľmi Agendy 2030 a či prispievajú k ich plneniu; žiada, aby sa v plnej miere uplatňovala metodika sledovania klímy a zásada „nespôsobovať významnú škodu“ v národných plánoch obnovy a odolnosti, ako aj sociálne a demografické priority stanovené v cieľoch udržateľného rozvoja a v Európskom pilieri sociálnych práv;

32. zdôrazňuje, že verejné a súkromné financovanie musí byť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja; naliehavo vyzýva Komisiu, aby začlenila Agendu 2030 do hospodárskych a finančných politík a právnych predpisov; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby v situácii, keď je oficiálna rozvojová pomoc naďalej vzácnym zdrojom, zamerali operácie kombinovaného financovania na tie oblasti, v ktorých môžu priniesť pridanú hodnotu miestnemu hospodárstvu; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere uprednostňovali partnerstvá s najmenej rozvinutými domácimi podnikmi, ktoré presadzujú udržateľné a inkluzívne obchodné modely;

33. zdôrazňuje význam spolupráce verejného a súkromného sektora pri podpore a financovaní udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné, aby finančné inštitúcie vymedzili a prijali stratégie a ciele na zosúladenie finančných portfólií s cieľmi udržateľného rozvoja a pravidelne podávali správy o pokroku; vyzýva na hĺbkové diskusie a zapojenie súkromného sektora s cieľom podporiť súkromné financovanie a posilniť tvorbu ročných pracovných usmernení v oblasti cieľov udržateľného rozvoja pre mikropodniky a MSP, akademickú obec a organizácie občianskej spoločnosti; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby najmä z dôvodu obáv o udržateľnosť dlhu zaujali obozretný prístup ku kombinovanému financovaniu a zabezpečili, aby všetky finančné prostriedky mobilizované prostredníctvom kombinovaného financovania spĺňali zásady efektívnosti a udržateľnosti rozvoja a kombinovaného financovania Výboru OECD pre rozvojovú pomoc;

34. konštatuje, že EÚ ešte stále nevypracovala plán na financovanie cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila takýto plán so zreteľom na odhadovanú ročnú medzeru vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja po pandémii ochorenia COVID-19 vo výške 3,7 bilióna USD ( 17 ) ; zdôrazňuje, že absencia takéhoto plánu vrátane jasne vymedzených, kvantifikovateľných cieľov znemožňuje komplexné sledovanie výdavkov na ciele udržateľného rozvoja v rámci rozpočtu EÚ;

35. vyzýva EÚ, aby splnila záväzky vyplývajúce z cieľov udržateľného rozvoja a investovala do vzdelávania a odbornej prípravy utečencov a migrantov s cieľom zabezpečiť, aby mohli využiť svoj potenciál v rámci komunít a hospodárstiev hostiteľských krajín;

36. berie na vedomie zmeny v európskej finančnej štruktúre pre rozvoj (EFAD), ako sa uvádza v záveroch Rady zo 14. júna 2021; vyzýva Komisiu, aby začlenila vykonávanie Agendy 2030 do centra pozornosti novej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj, aby sa stala účinnejšou, efektívnejšou, koordinovanejšou a inkluzívnejšou; zdôrazňuje potenciál plne funkčnej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj na vyplnenie globálnej medzery vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva na väčšiu spoluprácu a zosúladenie medzi Európskou investičnou bankou, Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, národnými rozvojovými bankami a ďalšími malými a strednými finančnými subjektmi s osobitným dôrazom na investičné projekty v hodnote nižšej ako 5 miliónov EUR s cieľom dosiahnuť väčší dosah cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoločný rámec a usmernenia pre celostné overovanie udržateľnosti financovania EÚ v súlade s prístupom Tímu Európa s cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť európskych rozvojových politík; vyzýva na využitie prístupu Tímu Európy na zabezpečenie úzkej koordinácie medzi EÚ a jej členskými štátmi pri dosahovaní cieľov Agendy 2030; vyzýva EÚ, aby prevzala vedúcu úlohu pri mobilizácii primeraných finančných zdrojov z rozvinutých krajín na podporu transformácie cieľov udržateľného rozvoja a naliehavej potreby adaptácie na zmenu klímy v najzraniteľnejších krajinách; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nová európska finančná štruktúra pre rozvoj bude sledovať cieľ obnovenia multilaterálneho systému oficiálneho financovania (MSOF) v záujme ukončiť poskytovanie neudržateľných pôžičiek krajinami, ktoré nie sú členmi tohto systému;

37. zdôrazňuje, že v tomto kritickom desaťročí je naliehavo potrebné zvýšiť ambície a opatrenia v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou a financovaním, aby sa odstránili rozdiely medzi členskými štátmi v otázkach životného prostredia;

38. zdôrazňuje význam pokračujúceho úsilia o dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a opakuje, že aj v čase rozpočtových obmedzení zostáva vzdelávanie základným právom a základnou investíciou na umožnenie dosiahnutia všetkých cieľov udržateľného rozvoja, a zdôrazňuje dôležitú úlohu EÚ prostredníctvom humanitárnej pomoci a silnejších partnerstiev s rôznymi časťami sveta vrátane Afriky;

39. zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva vzdelávanie, kultúra, šport a ich príslušné programy EÚ pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, a vyzýva na posilnenie ich medzinárodného rozmeru, pričom uznáva silu medziľudskej diplomacie;

40. zdôrazňuje význam cieľa udržateľného rozvoja 4.1, ktorý sa zameriava na to, aby pre všetkých existovala úplná, bezplatná a kvalitná 12-ročná základná a stredoškolská dochádzka; pripomína, že súčasná úroveň verejných výdavkov v krajinách s nízkymi a nižšími strednými príjmami nedosahuje úrovne potrebné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; pripomína, že vonkajšie financovanie je kľúčom k podpore možností vzdelávania najchudobnejších obyvateľov sveta; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili rozvojovú pomoc na dosiahnutie cieľa všeobecného prístupu k vzdelávaniu prostredníctvom rozpočtovej podpory EÚ, ktorá preukázala svoju účinnosť v oblasti vzdelávania;

41. vyzýva svetových lídrov, aby považovali pripojiteľnosť a prístup k digitálnej infraštruktúre, ako je prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej sieti, za právo odvodené od základného práva na vzdelanie;

42. vyzýva Komisiu, aby koordinovala a podporovala členské štáty prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny a výmeny najlepších postupov s cieľom zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť ich vzdelávacích systémov a odstrániť rodové a sociálno-ekonomické rozdiely pri získavaní základných zručností a v štúdiu odborov v oblastiach vedy, technológie, umenia, inžinierstva a matematiky v súlade s víziou európskeho vzdelávacieho priestoru, zelenou a digitálnou transformáciou EÚ a cieľom udržateľného rozvoja 4;

43. vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využívali GreenComp, Európsky rámec kompetencií v oblasti udržateľnosti, s cieľom vypracovať systematický prístup k rozvoju zmýšľania v oblasti udržateľnosti naprieč vekovými kategóriami a vzdelávacími úrovňami, ktorý bude zodpovedať miestnej, regionálnej a vnútroštátnej realite a bude v súlade s jednotným prístupom v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru; opakuje svoju výzvu členským štátom, aby do roku 2025 dobudovali európsky vzdelávací priestor ako základný medzistupeň k dosiahnutiu cieľov stanovených v rámci cieľa udržateľného rozvoja 4;

44. nabáda na vytváranie sietí medzi odvetviami neformálneho a formálneho vzdelávania s cieľom vytvárať profesionálne vzdelávacie komunity, ktoré by podporovali učiteľov pri inovácii pedagogických metód, rozvíjaní vedomostí a zručností študentov v mnohých oblastiach, uľahčovaní zodpovednosti študentov a posilňovaní ich emocionálnej inteligencie a odolnosti voči obavám a neistotám; upriamuje pozornosť na skúsenosti amatérskych športových a kultúrnych združení v tejto oblasti;

45. trvá na tom, aby vzdelávacie orgány investovali do zlepšovania kvality odborného vzdelávania a prípravy s najmodernejšou infraštruktúrou, procesmi digitalizácie a prepojeniami na vedomostný trojuholník, ktoré zosúlaďujú odvetvie s cieľmi v oblasti environmentálnej a sociálnej udržateľnosti a umožňujú mu poskytovať alternatívne spôsoby rozvoja zručností, ktoré by prispievali k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja;

46. pripomína pedagógom, že vzdelávanie v ranom detstve zohráva zásadnú úlohu pri osvojovaní postojov a hodnôt u malých detí, ktoré prispievajú k rozvoju zmýšľania v oblasti udržateľnosti a k zapájaniu ich rodín do hľadania spôsobov, ako aj oni môžu prispieť k udržateľnosti ako jednotlivci aj ako komunity;

47. podporuje podnikanie mladých ľudí ako mechanizmus na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v rámci EÚ a mimo nej prostredníctvom európskych nástrojov, ako je Erasmus pre mladých podnikateľov a program vzdelávania a zvyšovania informovanosti v oblasti rozvoja, vzhľadom na potenciál na zlepšenie miery zamestnanosti, zabezpečenie dôstojného živobytia pre zraniteľné skupiny a vývoj inovačných riešení.

48. vyjadruje poľutovanie nad tým, že EÚ do roku 2020 nesplnila tri zo štyroch cieľov v rámci cieľa udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou); ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky dvor audítorov v roku 2020 zistil, že hoci bol zavedený rámec na ochranu morského prostredia, opatrenia EÚ neobnovili dobrý environmentálny stav morí ani udržateľnú úroveň rybolovu vo všetkých moriach; vyzýva Komisiu, aby implementovala zistenia a odporúčania tejto správy do svojho pripravovaného akčného plánu na zachovanie rybolovných zdrojov a ochranu morských ekosystémov, ako aj do pripravovaných opatrení v rámci stratégie biodiverzity;

49. pripomína, že klimatická kríza a kríza v oblasti biodiverzity sú navzájom prepojené a je potrebné ich riešiť súdržne a spoločne; zdôrazňuje, že sú naliehavo potrebné právne záväzné ciele v oblasti obnovy prírody s cieľom riešiť drastický pokles biodiverzity v EÚ a dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja 14 a 15, ktoré pomôžu zmierniť klimatickú krízu a vybudovať odolnosť; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad oneskorením návrhu právneho predpisu EÚ o obnove prírody a žiada o jeho urýchlené uverejnenie;

50. zdôrazňuje význam cieľa udržateľného rozvoja 17 (partnerstvá za ciele); v rámci globálnych partnerstiev a budovania kapacít poukazuje na inovačnú úlohu iniciatív s otvoreným zdrojovým kódom, ako je napríklad iniciatíva Inner Development Goals, ktorej cieľom je vzdelávať, inšpirovať a posilňovať ľudí, aby sa stali pozitívnou silou pre zmenu v spoločnosti, a tým urýchliť pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja;

Mnohostranná spolupráca

51. trvá na tom, že na to, aby EÚ a jej partneri dosiahli v nasledujúcich ôsmich rokoch významný pokrok, bude potrebná obnovená globálna politická angažovanosť a intenzívnejšia multilaterálna spolupráca; vyzýva na prijatie akčných záväzkov zameraných na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do samitu o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023, ktorý sa uskutoční v polovici obdobia vykonávania Agendy 2030; pripomína, že ako najúspešnejší integračný projekt na svete, ktorý úspešne podporuje multilateralizmus, a ako globálny tvorca noriem, má EÚ jedinečné postavenie na urýchlenie pokroku pri plnení cieľa udržateľného rozvoja 17 (partnerstvá za ciele); vyzýva preto EÚ, aby prevzala vedúcu úlohu vo vymedzovaní tejto politickej obnovy na politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2022 a na samite o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023; navrhuje, aby sa predsedníčka Komisie aktívne zapájala do každého politického fóra na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj;

52. je znepokojený skutočnosťou, že strata biodiverzity a ekosystémových služieb oslabí pokrok pri plnení približne 80 % posudzovaných cieľov udržateľného rozvoja; pripomína, že ekologická obnova má zásadný význam pri uplatňovaní prístupu „jedno zdravie“; vyzýva EÚ, aby sa zaoberala príčinami straty biodiverzity a začleňovala povinnosti týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného využívania zdrojov do širších rozvojových politík;

53. zdôrazňuje, že medzinárodné právo sa vyvíja, aby mohlo obsiahnuť nové koncepcie, ako je „spoločné dedičstvo ľudstva“, „udržateľný rozvoj“ a „budúce generácie“, ale zdôrazňuje, že neexistuje stály medzinárodný mechanizmus na monitorovanie a riešenie environmentálnych škôd a ničenia životného prostredia, ktoré menia globálne spoločné zdroje alebo ekosystémové služby;

54. zdôrazňuje skutočnosť, že Európa čelí najväčším výzvam v oblasti cieľov udržateľného rozvoja týkajúcich sa udržateľných potravinových systémov, cenovo dostupnej a čistej energie, poľnohospodárstva, klímy a biodiverzity (ciele 2, 12, 13, 14 a 15); vyzýva Komisiu, aby vypracovala dôkladnú porovnávaciu analýzu cieľa udržateľného rozvoja 6 (čistá voda a sanitácia) a cieľa udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou), najmä vzhľadom na konferenciu OSN o oceáne v Lisabone v júni 2022 a politické fórum na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v júli 2022, keďže trendy nemožno vypočítať z dôvodu nedostatočných porovnateľných údajov za posledných päť rokov; vyzýva Komisiu, aby zdôraznila potrebu udržateľnej výroby a spotreby, najmä pokiaľ ide o to, ako spotrebitelia chápu, ako ich spotrebiteľské správanie ovplyvňuje dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že výmena najlepších postupov s partnerskými krajinami môže EÚ a jej členským štátom poskytnúť významné poznatky, pokiaľ ide o jednotlivé iniciatívy a opatrenia, ktoré možno prijať na dosiahnutie cieľov v rámci balíka „Fit for 55“, a že EÚ sa môže s partnerskými krajinami podeliť o svoje skúsenosti a najlepšie postupy; domnieva sa, že v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu a jej vplyvu, okrem iného na potravinársky sektor, sa pokrok v plnení niektorých cieľov udržateľného rozvoja, najmä cieľov 1, 2 a 10, môže nielen spomaliť, ale aj zvrátiť, a to v rámci EÚ, ako aj na celom svete; je obzvlášť znepokojený rastúcimi cenami potravín, ich vplyvom na najmenej rozvinuté krajiny a následným nárastom chudoby, potravinovej neistoty, podvýživy a hladu;

55. pripomína, že zmena klímy bude čoraz viac vyvíjať tlak na produkciu potravín a prístup k nim, najmä v zraniteľných regiónoch, čo ohrozí potravinovú bezpečnosť a výživu; zdôrazňuje závery správy IPCC z roku 2022, podľa ktorej globálne otepľovanie postupne oslabí zdravie pôdy a ekosystémové služby, čo zníži produktivitu potravín v mnohých regiónoch na pevnine a v oceánoch; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby naďalej plnili svoje medzinárodné záväzky a povinnosti v oblasti klímy a biodiverzity, ako aj Zelenú dohodu vrátane stratégie biodiverzity a stratégie Z farmy na stôl, a to najmä v situácii, keď pandemická kríza a vojna na Ukrajine ukázali, ako sú rozvojové krajiny zraniteľné voči narušeniu svetového trhu s potravinami;

56. zdôrazňuje význam vykonávania Agendy 2030 na dosiahnutie pozitívnych vedľajších účinkov, najmä v krajinách globálneho Juhu, a na vstup do účinného cyklu medzinárodných partnerstiev; zdôrazňuje význam vonkajšieho rozmeru, keďže EÚ je zodpovedná len za 19 % celosvetovej hospodárskej výkonnosti a tvorí 5,6 % svetovej populácie, pričom oba podiely sa zmenšujú; poukazuje na to, že dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja 10 je strategickým nástrojom, ktorý našim partnerom umožní nasmerovať sa na cestu k udržateľnému rozvoju;

57. zdôrazňuje skutočnosť, že rodové hľadisko by malo byť významným alebo hlavným cieľom aspoň 85 % všetkých nových vonkajších činností vykonávaných prostredníctvom Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, ako je vymedzené v ukazovateli politiky rodovej rovnosti Výboru OECD pre rozvojovú pomoc, a hlavným cieľom aspoň 5 % týchto činností by mali byť rodová rovnosť a práva a posilnenie postavenia žien a dievčat; opakovane pripomína, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť a členské štáty by mali sexuálne a reprodukčné zdravie a práva považovať v procese programovania EÚ, a to aj v rámci spoločného programovania, za prioritu; trvá na tom, aby sa urýchlene a v plnej miere splnila požiadavka environmentálneho akčného programu EÚ do roku 2030, podľa ktorej sa má rodové hľadisko začleniť do všetkých politík v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj do všetkých fáz procesu tvorby politík;

58. vyzýva Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť a členské štáty, aby podľa potreby predložili príslušné výsledky dosiahnuté pri vykonávaní piatich prioritných cieľov udržateľného rozvoja na nadchádzajúcom politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2022, a to cieľov udržateľného rozvoja 4 (kvalitné vzdelávanie), 5 (rodová rovnosť), 14 (život pod vodou), 15 (život na pevnine) a 17 (partnerstvá za ciele); zdôrazňuje význam aktívnej účasti Európskeho parlamentu na politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj a to, že by mal byť neoddeliteľnou súčasťou delegácie EÚ; očakáva preto, že poslancom Európskeho parlamentu bude umožnené zúčastňovať sa na koordinačných stretnutiach EÚ a bude im zaručený prístup k dokumentom počas celého samitu;

o

o o

59. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Organizácii Spojených národov.

(1) Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1.

(3) Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4) Prijaté texty, P9_TA(2022)0099.

(5) Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 191.

(6) Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 130.

(7) Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 5.

(8) Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 151.

(9) Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(10) Ú. v. EÚ C 76, 28.2.2018, s. 45.

(11) Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 91.

(12) Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 14.

(13) COM(2021)0550.

(14) Eurostat, Európska komisia, „EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report“ (Súbor ukazovateľov EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja za rok 2021 – výsledok revízie pri príprave vydania správy EÚ o monitorovaní cieľov udržateľného rozvoja za rok 2021), 2021.

(15) Tematická sekcia pre rozpočtové veci, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky pre Výbor pre kontrolu rozpočtu, „The Sustainable Development Goals in the EU budget“ (Ciele udržateľného rozvoja v rozpočte EÚ), 2021.

(16) Tematická sekcia pre rozpočtové veci, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky pre Výbor pre kontrolu rozpočtu, „Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?“ (Rozpočtová kontrola cieľov udržateľného rozvoja v rozpočte EÚ – Aké opatrenia sa zaviedli na zabezpečenie účinného vykonávania?), 2021.

(17) OECD, Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet (Globálny výhľad OECD týkajúci sa financovania udržateľného rozvoja na rok 2021 – Nový spôsob investícií pre ľudí a planétu), Paríž, 2020.