Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): Výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“ {SEK(2009) 1439} {SEK(2009) 1440} {SEK(2009) 1441} /* KOM/2009/0589 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.10.2009 KOM(2009)589 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES):Výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“ {SEK(2009) 1439}{SEK(2009) 1440}{SEK(2009) 1441} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES):Výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“ Úvod V roku 2005 prijala EÚ strategické rozhodnutie[1] o vybudovaní nezávislej európskej kapacity pozorovania Zeme s cieľom poskytovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti s názvom Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti. GMES sa zakladá na existujúcich kapacitách a je doplnené ďalšími zložkami EÚ. Toto je významný rozdiel v porovnaní k prístupu zvolenému v prípade systému Galileo. Pokiaľ ide o zložku „vesmír“, GMES je založené na viacerých vedeckých misiách realizovaných prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry[2] a programov vnútroštátnych vesmírnych agentúr[3]. Niektoré členské štáty EÚ zriadili prevádzkové kapacity, mnohé z nich s cieľom riešiť vlastné potreby v oblasti bezpečnosti a obrany[4]. Okrem toho prebieha medzivládny proces v oblasti operatívnej meteorológie prostredníctvom EUTMETSAT-u. EÚ premosťuje prostredníctvom GMES rozdiely medzi týmito dvoma operačnými prvkami, aby skompletizovala európske kapacity pozorovania prostredníctvom vesmírnych misií Sentinel[5]. Zatiaľ sa neplánuje využívať GMES na obranné účely. Na vývoj GMES boli do dnešného dňa vyčlenené značné finančné prostriedky: prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry a rozpočtu EÚ v rámci 7. rámcového programu pre výskum a technologický vývoj (2007 – 2013). Týmito investíciami sa zabezpečuje vývoj vesmírnej konštelácie Sentinel a implementácia mechanizmov na prístup k údajom príslušných misií EUMETSAT-u, Európskej vesmírnej agentúry a národných misií. Preto sa pre kontinuitu európskeho pozorovania Zeme aj po roku 2013 vytvárajú podmienky nevyhnutné pre postupný vývoj služieb GMES, pričom Komisia zabezpečuje centralizáciu požiadaviek užívateľov. Ako bolo uvedené v oznámení o GMES z roku 2008[6], GMES sa skladá zo zložky „služby“, „in situ“ a „vesmír“. Predmetom tohto oznámenia je zložka GMES „vesmír“. Zložka „vesmír“ je základný určovateľ schopnosti EÚ naplniť ambície v súvislosti s európskym programom pozorovania Zeme, pretože prostriedky nainštalované vo vesmíre celkovo určujú rozsah služieb, ktoré bude možné poskytovať, a táto zložka predstavuje tiež významný podiel celkových nákladov systému. Doterajšie rozhodnutia a úspechy Celkovo je fáza budovania zložky GMES „vesmír“ plne rozbehnutá a vypustenie prvých sentinelov je plánované počnúc rokom 2012. Okrem toho boli od roku 2008 spustené štyri predprevádzkové služby GMES: - služba monitorovania krajiny, - služba monitorovania oceánov a morí, - služba monitorovania zloženia atmosféry, - služba zásahov v núdzových situáciách. Príspevok GMES k zmene klímy a službám bezpečnosti sa bude ešte musieť bližšie vymedziť. Služby GMES v súčasnosti využívajú európske vedecké misie, prevádzkové meteorologické satelity a misie tretích strán. Služby GMES sa už osvedčili ako nápomocné pre EÚ a medzinárodné spoločenstvo, obzvlášť pri účinnom a promptnom riešení takých katastrof, akými boli záplavy a zemetrasenia v juhovýchodnej Ázii a lesné požiare v Európe. Služby GMES boli navrhnuté a naplánované tak, aby využívali údaje zo sentinelov. Z inštitucionálneho hľadiska pripravila Komisia pôdu pre aspekt štruktúry, spravovania a financovania GMES vrátane zložky „vesmír“ v roku 2008[7]. Rada EÚ pre konkurencieschopnosť vyzvala Komisiu, aby podala v roku 2009 správu o dosiahnutom pokroku v príprave na prechod do fázy plnej prevádzky GMES vrátane financovania prostredníctvom vnútroštátnych a európskych príspevkov na základe prístupu spoločnej správy vecí verejných[8]. Komisia prijala návrh nariadenia o GMES[9] a na svojom 6. zasadnutí potvrdila Rada pre kozmický priestor[10] potrebu EÚ vytvoriť rozpočtovú stratégiu v rámci vymedzenia ďalšieho viacročného finančného rámca EÚ. Pripravenosť na ďalšie kroky V následnosti na vývoj GMES v predprevádzkovej fáze na základe kombinovaných investícií EÚ a Európskej vesmírnej agentúry je potrebné vykonať ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo, že vynaložené investície sa vyplatia a že plná prevádzka GMES bude čo najhospodárnejšia. V krátkodobom horizonte je dôležité zaistiť financovanie prevádzky sentinelov 1A, 2A a 3A, ktoré budú vypustené ako prvé. V návrhu nariadenia Komisie o programe GMES je stanovený finančný príspevok. Rovnako dôležité je dokončiť financovanie fázy budovania (vývoj a vypustenie) sentinelov 1B, 2B a 3B. Nepretržitosť toku údajov zo sentinelov pre potreby používateľov by mala byť zaručená prostredníctvom čo najefektívnejšieho prístupu s cieľom dosiahnuť maximálnu možnú mieru finančnej výhodnosti. Z tohto dôvodu bude potrebné zabezpečiť prevádzku a postupné nahradenie všetkých 12 sentinelových misií GMES vracajúcimi sa jednotkami. Hoci je dôležité zabezpečiť, aby Európa zostala na špičke vo vývoji satelitov, v kontexte prevádzkového programu by sa malo predísť častým technologickým modernizáciám (čo vždy znamená novú generáciu satelitov). Všetky rozhodnutia sa musia prijať do roku 2011. Udržanie plnej prevádzky GMES v budúcom desaťročí znamená potrebu nepretržitého výskumného úsilia a garancie prístupu k údajom z iných misií. GMES sa bude vskutku opierať o približne 40 misií patriacich Európskej vesmírnej agentúre, EUMETSAT-u a niektorým členským štátom EÚ. Mechanizmy prístupu k údajom pre súkromných prevádzkovateľov a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce sú v štádiu prípravy. Hoci je životnosť satelitov rôzna, v súčasnosti sa predpokladá, že tieto misie budú prevádzkované vo všeobecnosti približne do roku 2020. Svoju úlohu bude zohrávať aj to, či členské štáty plánujú s pokračovaním týchto misií. V záujme kontinuity a efektivity nákladov v súvislosti s GMES budú musieť členské štáty zaujať jasné stanovisko týkajúce sa úmyslu pokračovať v týchto misiách[11]. Podľa analýzy dlhodobého scenára Európskej vesmírnej agentúry[12] by finančné zaťaženie predstavovalo celkovo približne 4 miliardy EUR na obdobie 2014 – 2012. Táto investícia zahŕňa odhadované ročné náklady na prevádzkovú činnosť vo výške 430 miliónov EUR a 170 miliónov EUR na výskum a vývoj. Nakoniec bude potrebné pokračovať v rozhovoroch o tom, či by plánovaný rozsah GMES mal alebo nemal byť modernizovaný aj po roku 2020. Toto preskúmanie sa bude musieť uskutočniť pri dodržaní požiadaviek týkajúcich sa pozorovania a informovania, ako určila EÚ, a s ohľadom na pozadie zvýšenej frekvencie pozorovania vesmíru po celom svete. Na svojom 6. zasadnutí vyzvala Rada pre kozmický priestor Európsku vesmírnu agentúru, aby analýzu dlhodobého scenára prostredníctvom ďalších konzultácií s EUMETSAT-om a členskými štátmi vlastniacimi infraštruktúru do konca roku 2009 skonsolidovala. Potenciálny príspevok ku GMES zo strany EÚ po roku 2013 sa určí v závislosti od konceptu programovania a bude predmetom rozpočtového hodnotenia ex ante v rámci vymedzovania ďalšieho viacročného finančného rámca EÚ. Je však dôležité zdôrazniť, že investície do GMES sú založené na dlhodobých záväzkoch, ktoré sú spojené s dlhodobými finančnými výdavkami. Politika týkajúca sa vlastníctva a údajov V súlade so svojím návrhom nariadenia o programe GMES na podporu realizácie politiky plného a otvoreného prístupu k údajom má Komisia v úmysle vyvinúť prostredníctvom konzultácií s Európskou vesmírnou agentúrou pre GMES právny a regulačný rámec. V tejto súvislosti je otázka vlastníctva sentinelov stále otvorená, a je nevyhnutné ju vyriešiť. Rada touto úlohou poverila Komisiu[13]. Podľa dohody ES a Európskej vesmírnej agentúry týkajúcej sa realizácie zložky „vesmír“ v rámci GMES spravuje v súčasnosti satelity, vesmírne systémy a ostatné objekty produkované v rámci zložky „vesmír“ programu GMES vrátane sentinelov Európska vesmírna agentúra až do doby, kým sa neustanoví inak. Vlastníctvo znamená výhradné práva na majetok a jeho kontrolu, čo umožňuje vlastníkovi určovať, ako sa má daná vesmírna infraštruktúra využívať. Vlastníctvo teda priamo súvisí so spravovaním. Vlastník infraštruktúry by mal byť tiež programovým manažérom, aby bol schopný rozhodovať o vlastnostiach infraštruktúry, podmienkach jej využívania a súvisiacich povinnostiach, ku ktorým patrí údržba a spravovanie pasív a aktív. Jednou z možností je situácia, že by sa vlastníkom sentinelovej infraštruktúry stala Komisia ako zástupkyňa EÚ. Tento prístup by bol v súlade s prístupom vyvíjaným v súvislosti s európskymi programami pre oblasť „vesmír“ realizovanými pod vedením EÚ, najmä v súvislosti s európskymi programami GNSS (EGNOS a Galileo). Je však potrebné pokračovať v rozhovoroch so všetkými zainteresovanými subjektmi. Konečné rozhodnutie sa prijme až po tom, ako sa stanovia priority a pridelia prostriedky v rámci nového viacročného finančného rámca (po roku 2013). Jedným z najdôležitejších opatrení súvisiacich s vlastníctvom je uskutočňovanie takej politiky v oblasti nakladania s údajmi, ktorá zabezpečí čo možno najširší a najjednoduchší prístup pre používateľov. V nadväznosti na zásadu plného a otvoreného prístupu stanovenú v návrhu nariadenia o GMES navrhne Komisia tieto zásady pre zložku „vesmír“: - politika voľného a otvoreného prístupu k údajom zo sentinelov prostredníctvom bezplatného licencovania a mechanizmu prístupu online pod podmienkou dodržania aspektov bezpečnosti. Cieľom takéhoto prístupu je také využívanie údajov zo sentinelov, ktoré bude prinášať čo najväčší úžitok pre čo najširšie spektrum aplikácií, a podpora využívania informácií založených na údajoch z pozorovania Zeme zo strany koncových používateľov. - podmienky lepšieho prístupu k údajom za poplatok dohodnuté pre misie, ktoré nie sú pod kontrolou EÚ, pod podmienkou, že to môže byť nákladovo efektívne. Ambíciou by malo byť docielenie partnerského prístupu voči členským štátom a ostatným krajinám, ktoré prevádzkujú misie tretích strán. Správa vecí verejných Komisia navrhla založiť a podporovať európsku prevádzkovú kapacitu pozorovania Zeme prostredníctvom programu realizovaného pod vedením EÚ. Európska vesmírna agentúra prispieva prostredníctvom zložky „vesmír“ svojho programu GMES k vývojovej fáze prevádzkového programu EÚ. Preto bude realizácia zložky GMES „vesmír“ závisieť od úspešného spolupôsobenia týchto hlavných subjektov: Európskej komisie za asistencie členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry ako koordinátora zložky GMES „vesmír“ a EUMETSAT-u. Z pohľadu Komisie by nasledujúce zadelenie úloh maximalizovalo súčinnosť medzi rozličnými partnermi. Európska komisia zabezpečí celkovú koordináciu európskeho programu pozorovania Zeme vrátane programového riadenia, centralizácie požiadaviek užívateľov, politiky nakladania s údajmi, realizácie rozpočtu EÚ, medzinárodnej spolupráce a podpory rozvoja trhu. Komisia sa bude v prípade potreby expertízy v oblasti diaľkového snímania spoliehať na vedeckú a technickú odbornú základňu Spoločného výskumného centra (SVC) patriaceho do jej pôsobnosti. Komisia vytvorí spolu s radou partnerov GMES koordinačný mechanizmus s dôrazom na vzájomný dialóg a uľahčenie rozhodovacieho procesu v príslušných výboroch ostatných partnerov (Európskej vesmírnej agentúry, EUMETSAT-u, členských štátov). Európska vesmírna agentúra má najvýhodnejšie postavenie a mala by preto naďalej pôsobiť ako zástupca vývoja a verejného obstarávania týkajúceho sa zložky GMES „vesmír“ v mene EÚ. Európska vesmírna agentúra bude tiež dočasne prevádzkovať vesmírnu infraštruktúru monitorovania krajiny a zásahov v núdzových situáciách, kým sa definitívne neurčí jej prevádzkovateľ. EUMETSAT bude prevádzkovať vesmírnu infraštruktúru na účely oceánografie a monitorovania zloženia atmosféry. Európska vesmírna agentúra a EUMETSAT budú musieť vytvoriť mechanizmus primeraného riadenia úloh, ktoré na ne EÚ delegovala. POLITIKA VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA VESMÍRNEJ INFRAšTRUKTÚRY GMES Hlavným cieľom prevádzkovej fázy sentinelov je zabezpečenie nepretržitého toku údajov pre používateľov. Toto bude zahŕňať nielen technické aspekty, akými sú kontrola vesmírnej infraštruktúry a šírenia údajov, ale tiež postupné doplnenie vesmírnej infraštruktúry v budúcich desaťročiach. Celkový prístup k verejnému obstarávaniu vesmírnej infraštruktúry by sa mal určiť na základe poznatkov získaných počas súčasne prebiehajúcej fázy budovania zložky GMES „vesmír“ a na základe vzoru spolupráce medzi Európskou vesmírnou agentúrou a EUMETSAT-om v oblasti meteorologických satelitov. Mali by sa uplatňovať tieto zásady: - Účelom verejného obstarávania vesmírnej infraštruktúry je zabezpečenie nepretržitej dostupnosti údajov z pozorovania Zeme. To znamená, že vývoj budúcej generácie a využívanie existujúcej infraštruktúry prebieha súčasne. - Cieľom v rámci verejného obstarávania by mala byť maximálna možná miera finančnej výhodnosti a to, aby si Európa udržala svoju nezávislosť v oblasti technológie. Malo by sa realizovať formou súťaže, pričom by sa malo zabezpečiť čo možno najintenzívnejšie využitie kapacít vesmírneho odvetvia v Európe. Je potrebné mať na zreteli, že infraštruktúra a jej využívanie sa dotýka viacerých programových cyklov (napr. 15 až 20 rokov). Medzinárodná spolupráca GMES ako európska kapacita pozorovania Zeme sa vždy opierala o úzku medzinárodnú spoluprácu. GMES je predmetom dvojstranných rozhovorov o vesmíre medzi EÚ a krajinami s najintenzívnejším vesmírnym programom, ktorých cieľom je určenie spôsobu vyrovnanej spolupráce. EÚ vedie rozhovory s Africkou úniou a africkými regionálnymi organizáciami s cieľom preskúmať možnosti využitia GMES na podporu rozvojových politík. GMES je tiež základom príspevku EÚ ku globálnemu systému pozorovania Zeme (GEOSS): Zásady vzájomného využívania údajov určené týmto viacstranným fórom tvoria jeden zo základných bodov politiky v oblasti údajov zo sentinelov. V súvislosti s výborom pre satelity na pozorovanie Zeme (the Committee of Earth Observation Satellites (CEOS)), zložkou GEOSS „vesmír“, má Komisia v pláne pokračovať v rozhovoroch s medzinárodnými partnermi a prispieva k virtuálnym konšteláciám pozorovania Zeme vyvíjaným najmä v záujme podpory pozorovania zmeny klímy. Závery Komisia bude programovým manažérom GMES, čomu príslušne prispôsobí svoju činnosť. To v rámci zložky „vesmír“ znamená: - dokončenie vývojovej fázy súčasnej konštelácie šiestich sentinelových sentinelových sérií a prevádzkovanie infraštruktúry na zabezpečenie rýchleho a neprerušovaného toku údajov smerom k používateľom, - prípravu vracajúcich sa jednotiek a budúcich technologických modernizácií vesmírnej infraštruktúry, ktorá sa bude zakladať na procese konsolidácie požiadaviek pravidelných používateľov. Komisia sa bude ďalej zaoberať otázkou vlastníctva vrátane možnosti, že by sa stala vlastníkom sentinelovej infraštruktúry spoločne financovanej z prostriedkov EÚ a Európskej vesmírnej agentúry. V prípade úspešného prijatia návrhu nariadenia o programe GMES sa bude Komisia usilovať o implementáciu politiky voľného a otvoreného prístupu k údajom zo sentinelov. V súlade s usmerneniami zo 6. zasadnutia Rady pre kozmický priestor navrhne Komisia stratégiu financovania na základe analýzy skonsolidovaného dlhodobého scenára Európskej vesmírnej agentúry vrátane navrhnutia primeraných nástrojov a mechanizmov financovania zložky „vesmír“ pri zohľadnení nutnosti nákladovej efektívnosti prevádzky GMES. Komisia bude spolu s Európskou vesmírnou agentúrou viesť rozhovory s členskými štátmi a s EUMETSAT-om a jeho členskými štátmi s cieľom docieliť súčinnosť s ostatnými časťami európskeho pozorovania Zeme a vykoná analýzu pridanej hodnoty činnosti Spoločenstva. PRÍLOHA: Stručný prehľad misií GMES Zložka GMES „vesmír“ zahŕňa 6 sérií sentinelových misií pozorovania Zeme . V súčasnosti sa v štádiu vývoja nachádza približne 12 misií rozdelených do šiestich konštelácií. Sentinelové série sa skladajú z konštelácií zložených z niekoľkých jednotiek[14]. Toto je odpoveď na požiadavky používateľov v súvislosti s realizáciou služieb GMES, ktorí vyjadrili potrebu nepretržitosti pozorovania a neprerušovaného prístupu k údajom, redundancie systému prevádzky a zvýšenej frekvencie pozorovaní. - Sentinel 1: Mikrovlnné zobrazovanie s vysokým rozlíšením Fáza budovania série Sentinel 1 zahŕňa počiatočnú konšteláciu dvoch satelitov (známych ako jednotky A a B). Sentinel 1 nesie radar s umelou clonou (Synthetic Aperture Radar – SAR). Funguje za každého počasia, má využitie v aplikáciách pozorovania krajiny a poskytuje prehľadné údaje za nepriaznivých poveternostných podmienok pre zásahy v núdzových situáciách a na účely bezpečnosti. SAR interferometria preukázala vedeckú hodnotu pre monitorovanie pohybov terénu. Vypustenie Sentinelu I A sa má uskutočniť v polovici roka 2012. Plánuje sa jednotka B, hoci financovanie niektorých z jej prvkov nie je dodnes doriešené. - Sentinel 2: Multispektrálne zobrazovanie s vysokým rozlíšením Fáza budovania série Sentinel 2 zahŕňa počiatočnú konšteláciu dvoch satelitov (známych ako jednotky A a B). Sentinel 2 má využitie v aplikáciách pozorovania krajiny a poskytuje prehľadné údaje pre zásahy v núdzových situáciách a na účely bezpečnosti. Vypustenie Sentinelu 2 A sa má uskutočniť v roku 2013. Plánuje sa jednotka B, hoci financovanie niektorých z jej prvkov nie je dodnes doriešené. - Sentinel 3: Multispektrálne zobrazovanie a altimetria so stredným rozlíšením Fáza budovania série Sentinel 3 zahŕňa počiatočnú konšteláciu dvoch satelitov (známych ako jednotky A a B). Sentinel 3 má využitie v oblasti globálneho monitorovania krajiny a zafarbenia oceánov a morí. Nesie tiež altimeter poskytujúci pozorovania dopĺňajúce pozorovania družíc série Jason. Vypustenie Sentinelu 2 A sa má uskutočniť v roku 2013. Plánuje sa jednotka B, hoci financovanie niektorých z jej prvkov nie je dodnes doriešené. - Sentinel 4: Monitorovanie zloženia atmosféry z geostacionárnej obežnej dráhy Fáza budovania série Sentinel 4 zahŕňa prístroje na monitorovanie zloženia atmosféry, ktoré sa majú nainštalovať na palubu kozmickej lode misie tretej generácie EUMETSAT-u. Vypustenie sa očakáva v roku 2017 a bude závisieť od dátumov spustenia misie tretej generácie. - Sentinel 5: Monitorovanie zloženia atmosféry z nízkej obežnej dráhy Fáza budovania série Sentinel 5 zahŕňa prístroje monitorovania zloženia atmosféry, ktoré sa majú nainštalovať na palubu kozmickej lode misie post-EPS EUMETSAT-u. Vypustenie sa očakáva v roku 2019 a bude závisieť od dátumov začatia misie post-EPS. Predchodca satelitu Sentinel 5 sa v súčasnosti nachádza v štádiu vývoja s plánom vypustenia v roku 2014 s cieľom vyplniť medzeru medzi misiou ENVISAT Európskej vesmírnej agentúry a prístrojmi Sentinelu 5, ktoré sa majú nainštalovať na palubu kozmickej lode misie post-EPS EUMETSAT-u. - Misia Jason-CS: altimetria s vysokou presnosťou Pokračovanie misií zameraných na altimetriu s vysokou presnosťou (pokračovanie série Jason) s využitím pre topografiu povrchu oceánov a morí. Okrem toho sa zložka programu GMES „vesmír“ v záujme napĺňania potrieb služieb GMES opiera o približne 40 misií patriacich členským štátom, Európskej vesmírnej agentúre, EUMETSAT-u a ostatným tretím stranám . Tieto misie sú uvedené vo vyhlásení Európskej vesmírnej agentúry týkajúcom sa zložky programu GMES „vesmír“ ako podporné misie. Mechanizmy prístupu k údajom zabezpečujú dostupnosť údajov pre služby GMES. [1] KOM(2005) 565, 10.11.2005. [2] Vrátane misíí Earth Explorer, ERS a ENVISAT. [3] Vrátane francúzskeho satelitu SARAL (Satellite avec ARgos + Altika), Venus, Megha Tropiques, Parasol, Demeter a Calipso, nemeckých misií EnMap a BIRD a belgickej misie VEGETATION. [4] Francúzsky systém Pleiades, nemecký TerraSAR-X a TandemX a taliansky COSMOSkymed. Ďalšie národné misie zahŕňajú francúzsku sériu SPOT, nemeckú RapidEye, španielsku SEOSAT a DMC vedenú Spojeným kráľovstvom. [5] 6 sérií misií Sentinel zahŕňa v súčasnosti 7 samostatných satelitov a dva satelity pridružené na palubu hosťovskej kozmickej lode. [6] KOM(2008) 748, v konečnom znení z 12.11.2008. [7] KOM(2008) 748, 12.11.2008. [8] Závery Rady pre konkurencieschopnosť „Smerom k európskemu programu GMES“ 16267/08 z 2. 12. 2008. [9] KOM(2009) 223, 20.5.2009. [10] Usmernenia zo 6. zasadnutia Rady pre kozmický priestor z 29. mája 2009. [11] Plánovanie obchodného využívania misií alebo priemyselné plánovanie pokračovať vo vývoji určitých misií na obchodné účely nemôže byť právne záväzné, ale bude vždy podmienené realizovateľnosťou súvisiacich podnikateľských modelov. [12] ESA/C(2009)36: [13] Usmernenia zo 6. zasadnutia Rady pre kozmický priestor. [14] Známych ako jednotky A a B, ktoré letia súčasne a ktorých prevádzka bude realizovaná v časovom úseku rokov 2013 – 2020 a po ktorých budú podľa dlhodobého scenára Európskej vesmírnej agentúry nasledovať jednotky C a D.