SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2013 O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI /* COM/2014/0507 final */





1. Úvod Vzťahy medzi Európskou komisiou a národnými parlamentmi sa v roku 2013 naďalej vyvíjali dvomi smermi: na jednej strane prostredníctvom mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, ktorý bol zavedený Lisabonskou zmluvou na účely posudzovania, či sa v nových legislatívnych návrhoch Komisie (ktoré nepatria do oblastí výlučnej právomoci EÚ) uplatňuje zásada subsidiarity, a na strane druhej prostredníctvom politického dialógu, ktorý Komisia začala v roku 2006 s cieľom zlepšiť výmenu informácií a názorov o politických otázkach, a to o legislatívnych návrhoch, ako aj o nelegislatívnych iniciatívach. Uskutočnili sa aj mnohé stretnutia a diskusie, čo svedčí o bohatosti širších kontaktov medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Táto deviata výročná správa o vzťahoch medzi Komisiou a národnými parlamentmi sa zameriava na politický dialóg. Osobitné aspekty týkajúce sa mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity vrátane postupu druhej „žltej karty“, ktorý uplatnilo viacero národných parlamentov v súvislosti s návrhom Komisie na nariadenie Rady o zriadení Európskej prokuratúry[1], sú uvedené vo výročnej správe o subsidiarite a proporcionalite za rok 2013, ktorá sa zverejní zároveň s touto správou a ktorá by sa mala považovať za doplňujúcu správu k tejto správe. Uplatnený postup druhej „žltej karty“ bol jasným vyjadrením snahy národných parlamentov o to, aby boli v ich vzťahoch s Komisiou vypočuté ich názory na konkrétny právny predpis. Širší politický dialóg o návrhoch a iniciatívach Komisie vo všeobecnosti naďalej umožňoval národným parlamentom, aby zohrávali konštruktívnu úlohu pri tvorbe politiky na úrovni EÚ, najmä v kontexte prehlbujúcej sa hospodárskej a menovej únie (HMÚ) a pri vykonávaní odporúčaní európskeho semestra. Rovnako ako aj v predchádzajúcich rokoch prebiehal v roku 2013 politický dialóg najmä prostredníctvom: i) všeobecných dvojstranných a mnohostranných debát a diskusií, často počas medziparlamentných zasadnutí (oddiel 2); ii) výmeny písomných stanovísk národných parlamentov a odpovedí Komisie (oddiel 3); ako aj iii) kontaktov a stretnutí počas celého roka (oddiel 4). V závere tejto správy sa nachádza stručný pohľad na budúcnosť vzťahov medzi Komisiou a národnými parlamentmi (oddiel 5). 2. Širší kontext: hlavné stretnutia a výzvy Na pozadí pokračujúcej hospodárskej nestability zamerali národné parlamenty v roku 2012 svoju pozornosť na európsku reakciu na krízu, ako aj na stratégiu Európa 2020 a viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020. Zatiaľ čo sa stanoviská národných parlamentov v roku 2013 naďalej zameriavali na oblasť spravodlivosti a vnútorné záležitosti, vnútorný trh a otázky týkajúce sa európskej menovej únie, bodmi politického programu sa takisto stalo niekoľko ďalších konkrétnych záležitostí, ako napr. smernica o tabakových výrobkoch[2] a smernica o dani z finančných transakcií[3]. Konferencia parlamentných výborov pre záležitosti Únie z parlamentov Európskej únie (COSAC) bola aj naďalej kľúčovým fórom pre diskusie s národnými parlamentmi. Predsedovia konferencie COSAC sa stretli v januári 2013 v Dubline. Na tomto stretnutí sa v rámci diskusií o prioritách írskeho predsedníctva ukázalo, že budúcnosť HMÚ a otázky týkajúce sa demokratickej legitímnosti a zodpovednosti budú aj naďalej súčasťou politickej agendy, pričom národné parlamenty nástojili na tom, aby sa zohľadňovala ich čoraz dôležitejšia úloha. 49. plenárne zasadnutie COSAC sa konalo v Dubline a do značnej miery bolo venované Európskemu roku občanov. Bolo preto zamerané na otázky týkajúce sa budúcnosti európskej integrácie a budúcnosti mladých ľudí v Európe. Na 50. plenárnom zasadnutí COSAC vo Vilniuse sa pokračovalo v diskusii o demokratickej legitímnosti a zodpovednosti v EÚ a o úlohe národných parlamentov. Na tomto zasadnutí predniesol francúzsky minister zahraničných vecí Laurent FABIUS, ktorý je zakladateľom konferencie COSAC, prejav o jej vzniku. Zdôraznil v ňom, že dôvody vzniku konferencie COSAC naďalej pretrvávajú, a vyzval na väčšiu koordináciu politík a lepšiu spoluprácu medzi zástupcami národných inštitúcií. Podpredseda Komisie ŠEFČOVIČ predniesol prejav o vykonávaní stratégie Európa 2020, v ktorom spomenul využívané postupy a poukázal na pretrvávajúce problémy, najmä pokiaľ ide o nezamestnanosť, inovácie, klímu a energetiku. Uskutočnili sa dve debaty o demokratickej legitímnosti a úlohe národných parlamentov, v ktorých sa poukázalo na zjavnú priepasť medzi EÚ a jej občanmi a na význam toho, aby národné parlamenty využili nástroje, ktoré majú k dispozícii, na jej odstránenie. Počas roku 2013 bola otázka demokratickej legitímnosti vo všeobecnosti, ako aj konkrétne so zreteľom na európsky semester naďalej kľúčovou témou medziparlamentných diskusií a dialógu medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Patrili sem neformálne i formálnejšie iniciatívy na posilnenie parlamentnej kontroly a medziparlamentnej spolupráce v kontexte posilnenej správy hospodárskych záležitostí, či už vo všeobecnom kontexte medziparlamentnej spolupráce (stanovenej v článku 9 protokolu č. 1 zmlúv) alebo na základe článku 13 Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe, ktorá bola dohodnutá na zasadnutí Európskej rady v marci 2012 (pozri aj oddiel 5). Na základe širšej diskusie o demokratickej legitímnosti sa v rámci celej EÚ takisto zvýšilo povedomie o tom, že na to, aby HMÚ naďalej fungovala, je potrebná väčšia koordinácia medzi makroekonomickými a rozpočtovými politikami členských štátov. Každé ďalšie prehĺbenie HMÚ však musí zabezpečiť aj silnú demokratickú kontrolu okrem iného aj zo strany národných parlamentov a Európskeho parlamentu. Jednou z kľúčových udalostí v súvislosti s novou správou hospodárskych záležitostí, do ktorej sa zapojili národné parlamenty, bol prvý Európsky parlamentný týždeň. Zúčastnilo sa na ňom približne 100 členov z 26 národných parlamentov a bol zorganizovaný na podnet Európskeho parlamentu v januári 2013. Stretnutia usporiadal Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci a Výbor Európskeho parlamentu pre zamestnanosť a sociálne veci. Debaty boli zamerané hlavne na inštitucionálne otázky, akou je napríklad demokratická legitímnosť, ale týkali sa aj konkrétnych politických otázok súvisiacich s európskym semestrom a viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020, ako sú úsporné opatrenia verzus rast, zamestnanosť mladých ľudí a sociálne dôsledky ekonomických úprav. Napriek tomu, že cieľom Európskeho parlamentného týždňa nebolo vyvodenie konkrétnych záverov, utužil sa ním konsenzus o potrebe posilniť demokratickú legitímnosť európskeho semestra zvýšením zodpovednosti národných parlamentov za tento proces a ich včasným zapojením sa do tohto procesu. Tento cieľ by sa dal dosiahnuť tým, že by sa ich príslušné vlády do procesu zapojili ešte vo fáze, ktorá predchádza predloženiu národných programov reforiem. Predseda írskeho parlamentu (Oireachtas) navrhol, aby sa pravidelne organizovali osobitné debaty o európskych otázkach („Európske dni“), ktoré by sa konali v ten istý deň vo všetkých národných parlamentoch. Tento návrh sa stretol so záujmom. Nová správa hospodárskych záležitostí, v rámci ktorej boli národné parlamenty zapojené do procesu európskeho semestra, takisto nadobudla skutočnú podobu vo forme balíka dvoch právnych predpisov[4]. Zabezpečil sa tým hospodársky dialóg medzi členskými štátmi eurozóny, ktorý je podporovaný stanoviskami Komisie k ich príslušným návrhom rozpočtových plánov, a celkové posúdenie rozpočtovej situácie a vyhliadok v eurozóne ako celku. V rámci uvedeného dialógu členské štáty eurozóny prvýkrát predložili Komisii svoje návrhy rozpočtových plánov na jeseň 2013 a Komisia prijala stanoviská k týmto plánom 15. novembra 2013. Tieto stanoviská poskytli vnútroštátnym zainteresovaným stranám (okrem iného i národným parlamentom) nezávislý názor na plány členských štátov. 3. Písomné stanoviská národných parlamentov V uplynulých rokoch sa celkový počet stanovísk prijatých od národných parlamentov výrazne zvýšil, ale zdá sa, že sa ustálil na počte niečo viac ako 600 ročne, z čoho približne 14 % bolo odôvodnených stanovísk (pozri prílohu 1). V dôsledku zmien interných postupov Komisia v súčasnosti na tieto stanoviská zvyčajne odpovedá v lehote, ktorú si sama stanovila, a to do troch mesiacov. Politický dialóg s národnými parlamentmi je úspešný a má jasnú pridanú hodnotu. Ak národné parlamenty predložia svoje názory v ranej fáze, tieto názory môžu poslúžiť ako systém včasného varovania a Komisii poskytnúť hrubý obrys hlavných výhrad k podstate návrhov Komisie. Komisia môže potom viesť rokovania s Radou a Európskym parlamentom dôkladne oboznámená s názormi vyjadrenými národnými parlamentmi. Komisia pripisuje veľký význam politickému dialógu a osobitne vyzýva národné parlamenty, aby vo fáze prípravy legislatívy reagovali na verejné konzultácie, zelené knihy a oznámenia. Od decembra 2013 sú národné parlamenty osobitne oboznamované so všetkými verejnými konzultáciami Komisie. Účasť a rozsah pôsobnosti Nasledujúce údaje sú odrazom činnosti národných parlamentov, len pokiaľ ide o ich účasť na politickom dialógu v úzkom zmysle slova, t. j. prostredníctvom predloženia písomných stanovísk Komisii. Ako sa uvádza v tejto správe a najmä v oddiele 4, činnosť národného parlamentu na záležitostiach EÚ sa nemôže merať len na základe písomných príspevkov v rámci politického dialógu, keďže národné parlamenty môžu vykonávať aj iné kontrolné činnosti. Národné parlamenty okrem toho nepredkladajú svoje pripomienky ku všetkým návrhom či ostatným dokumentom Komisie, ale vyberajú si ich podľa svojich priorít. Celkovo bolo v roku 2013 od národných parlamentov prijatých 621[5] stanovísk, čo predstavuje pokles približne o 6 % v porovnaní s rokom 2012 (663). Došlo k miernemu zvýšeniu medzi rokmi 2011 a 2012 a k veľmi výraznému nárastu v roku 2011 v porovnaní s rokom 2010 (7 % v roku 2012, zato 60 % v roku 2011). Možno pozorovať tieto všeobecné trendy: · V rámci písomného politického dialógu 16 komôr zaslalo viac stanovísk v roku 2013 ako v roku 2012, 18 komôr zaslalo menej stanovísk ako v roku 2012 a dve komory zaslali rovnaký počet stanovísk ako v roku 2012. · Činnosť v rámci politického dialógu je medzi komorami národných parlamentov rozložená nerovnomerne (takmer 80 % celkového počtu stanovísk pochádza od 10 najaktívnejších komôr). · Národné parlamenty naďalej zameriavajú svoj politický dialóg s Komisiou na legislatívne dokumenty, pričom iba obmedzený podiel ich stanovísk sa týka ostatných druhov iniciatív. V roku 2013 bolo k 15 návrhom Komisie, ku ktorým predložili národné parlamenty najviac stanovísk, predložených 144 (23 %) z celkového počtu 621 stanovísk. Podobne ako v roku 2012 veľká väčšina dokumentov Komisie, ktoré národné parlamenty pripomienkovali počas roku 2013, vyvolala jedno až tri stanoviská, čo odráža rozmanitosť oblastí záujmu národných parlamentov. Najviac stanovísk národných parlamentov vyvolali tieto návrhy a iniciatívy Komisie: zriadenie Európskej prokuratúry[6] (20 stanovísk), aproximácia zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov[7] (17 stanovísk), ustanovenie rámca pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny[8] (14 stanovísk), ustanovenie rámca pre prístup na trh s prístavnými službami a finančnej transparentnosti prístavov[9] (10 stanovísk) a zriadenie agentúry Európskej únie pre spoluprácu a odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (Europol) a zrušenie rozhodnutí Rady 2009/371/SVV a 2005/681/SVV[10] (10 stanovísk). Podrobnejšie informácie možno nájsť v prílohe 2. Podobne ako v roku 2012 niektoré návrhy, ktoré vyvolali najvyšší celkový počet stanovísk od národných parlamentov, vyvolali aj najvyšší počet odôvodnených stanovísk v rámci mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity. V roku 2013, rovnako ako v roku 2012, vyvolalo šesť politických oblastí viac ako polovicu stanovísk prijatých v rámci politického dialógu (323 z 596 v roku 2013). Boli to tieto oblasti: spravodlivosť, vnútorný jednotný trh a služby, mobilita a doprava, vnútorné záležitosti, zdravie a ochrana spotrebiteľov a komunikácie (podrobnejšie informácie možno nájsť v prílohe 3). Národné parlamenty zameriavali v roku 2012 svoj politický dialóg s Komisiou čoraz viac na legislatívne návrhy, pričom len malý podiel ich stanovísk sa týkal nelegislatívnych iniciatív. Tento trend pokračoval aj v roku 2013. Spomedzi 15 dokumentov Komisie, ktoré vyvolali najvyšší počet stanovísk od národných parlamentov (t. j. šesť alebo viac), len dva boli nelegislatívne[11]. Avšak podobne ako v roku 2012 všetkých 15 politických stanovísk od švédskeho parlamentu Riksdag, s výnimkou jedného, sa týkalo nelegislatívnych dokumentov, hoci táto komora takisto zaslala aj najvyšší počet odôvodnených stanovísk. Hlavné témy politického dialógu Nasledujúce legislatívne návrhy patria medzi tie, ktoré v roku 2013 obzvlášť upútali pozornosť národných parlamentov (ďalšie podrobnosti možno nájsť v prílohe 2). Keďže tieto návrhy boli aj medzi tými, ktoré vyvolali najvyšší počet odôvodnených stanovísk, mal by pri nich byť takisto uvedený odkaz na paralelnú výročnú správu o subsidiarite a proporcionalite za rok 2013, ktorá obsahuje podrobnejší opis. · Návrh nariadenia Rady o zriadení Európskej prokuratúry[12] Únia v súčasnosti nemá prakticky žiadnu právomoc zasahovať v prípadoch zneužívania jej finančných prostriedkov. Údaje týkajúce sa odhaľovania, vyšetrovania a úspešného stíhania trestných činov poškodzujúcich rozpočet EÚ sa medzi jednotlivými členskými štátmi výrazne líšia (medzi 19 % až 90 %). Európska prokuratúra by sa zamerala na roztrieštenosť trestných stíhaní spôsobenú vnútroštátnou povahou systémov súdnictva a takisto na problém, ktorý predstavuje skutočnosť, že boj proti podvodu na európskej úrovni nie je vždy hlavnou prioritou na vnútroštátnej úrovni. Lisabonská zmluva (článok 86 ZFEÚ)[13] poskytuje osobitný právny základ na zriadenie Európskej prokuratúry. Komisia dostala v roku 2013 k tomuto návrhu 20 stanovísk, z ktorých 13 bolo odôvodnených stanovísk[14]. Keďže počet hlasov spojených s týmito odôvodnenými stanoviskami presiahol prah 14 stanovísk, ktorý sa vzťahuje na návrhy v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, uplatnil sa postup žltej karty. · Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov (smernica o tabakových výrobkoch)[15] Revidovaný návrh smernice o tabakových výrobkoch poskytuje nové a posilnené pravidlá o tom, ako sa tabakové výrobky môžu vyrábať a predávať v EÚ. Konkrétnejšie, navrhol sa v ňom zákaz cigariet, tabaku na šúľanie a bezdymových tabakových výrobkov s charakteristickými príchuťami a zaviedlo by sa ním povinné používanie veľkých obrazových zdravotných výstrah na cigaretách a tabaku na šúľanie. Ďalej sa ním navrhla regulácia cezhraničného predaja cez internet a stanovili technické aspekty boja proti nelegálnemu obchodovaniu. Takisto sa v ňom navrhli opatrenia týkajúce sa výrobkov, ktoré doteraz neboli osobitne regulované, ako napr. elektronické cigarety a rastlinné výrobky na fajčenie. Návrh[16] je odpoveďou na žiadosti Európskeho parlamentu a Rady ministrov a odráža správy Komisie z rokov 2005 a 2007 o uplatňovaní smernice o tabakových výrobkoch (smernica 2001/37/ES). Komisia dostala k tomuto návrhu 17 stanovísk, z ktorých sedem bolo odôvodnených stanovísk s výhradami k nesúladu návrhu so zásadou subsidiarity. Hoci tento návrh vyvolal veľký záujem národných parlamentov, štandardný prah pre postup žltej karty (19 hlasov) nebol dosiahnutý. · Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny[17] Nekoordinované využívanie pobrežných a námorných oblastí v súčasnosti vedie k súťaži o námorný a pobrežný priestor, ako aj k neefektívnemu využívaniu morských a pobrežných zdrojov. Pretrvávajúca neistota a nepredvídateľný prístup k námornému priestoru vytvárajú nepriaznivú podnikateľskú atmosféru pre investorov. V dôsledku rýchlo rastúceho dopytu po námornom priestore pre nové aktivity, akými sú zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zariadenia pre akvakultúru, musí EÚ zabezpečiť, aby boli aktivity na mori dôsledne plánované. Koordinácia medzi členskými štátmi v tejto fáze nie je dostatočne rozvinutá a súčasné nezrovnalosti medzi existujúcimi systémami bránia efektívnemu cezhraničnému plánovaniu. Komisia dostala k tomuto návrhu 14 stanovísk, z ktorých deväť bolo odôvodnených stanovísk s výhradami k nesúladu návrhu so zásadou subsidiarity. 4. Kontakty a návštevy Okrem výmeny písomných stanovísk národných parlamentov a odpovedí Komisie prebiehal politický dialóg aj menej formálne prostredníctvom stretnutí a kontaktov na politickej, ako aj administratívnej úrovni. Medzi inými k nim patrili aj tieto kontakty: Poslanci väčšiny národných parlamentov sa pravidelne stretávajú s členmi Komisie v Bruseli a jednotlivých členských štátoch. Podpredseda pre medziinštitucionálne vzťahy Maroš ŠEFČOVIČ uskutočnil v roku 2013 osem návštev národných parlamentov (navštívil nemecký Bundestag, francúzsky Sénat, chorvátsky Hrvatski sabor, írsky parlament Oireachtas, litovský Seimas a Slovenskú národnú radu). V tom istom roku prijal v sídle Komisie v Bruseli mnohé návštevy, resp. delegácie z národných parlamentov (český Senát, dánsky Folketing, francúzsky Sénat, írsky parlament Oireachtas, taliansky Senato della Repubblica, maltský Kamra tad-Deputati, poľský Sejm a rumunský Camera Deputaților). Popri diskusii o konkrétnych legislatívnych návrhoch a politických iniciatívach sa tieto stretnutia týkali spolupráce medzi Komisiou a národnými parlamentmi, ako aj otázok súvisiacich s rozvíjajúcou sa správou hospodárskych záležitostí a demokratickou legitímnosťou. Na väčšine medziparlamentných stretnutí mala v roku 2013 na politickej úrovni zastúpenie aj Komisia. Predseda BARROSO (spolu s predsedami VAN ROMPUYOM a SCHULZOM), podpredsedovia REHN a ŠEFČOVIČ a komisári LEWANDOWSKI a ANDOR sa v januári 2013 zúčastnili na prvom Európskom parlamentnom týždni. Podpredseda ŠEFČOVIČ sa v októbri 2013 zúčastnil na plenárnom zasadnutí COSAC vo Vilniuse a v januári 2013 na stretnutí predsedov konferencie COSAC v Dubline. Podpredseda REHN sa zúčastnil na diskusii s rozpočtovým výborom fínskeho parlamentu Eduskunta, aby odprezentoval a prediskutoval hodnotenie Komisie týkajúce sa fínskeho návrhu rozpočtového plánu na rok 2014. Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčka Komisie barónka ASHTONOVÁ sa zúčastnila na dvoch stretnutiach medziparlamentnej konferencie, ktoré sa týkali spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a ktorých cieľom bolo podporiť medziparlamentnú spoluprácu v tejto oblasti. Prvé z týchto stretnutí sa uskutočnilo v apríli 2013 v Dubline a druhé v septembri 2013 vo Vilniuse. Členovia kabinetu komisára ŠEMETU a úradníci generálneho riaditeľstva pre rozpočet sa stretli s delegáciou z Výboru pre verejné účty dánskeho Folketingu v Bruseli a so zástupcami holandského parlamentu v Haagu, aby prerokovali udelenie absolutória za rok 2012. V nadväznosti na pristúpenie Chorvátska k EÚ 1. júla 2013 predstavil komisár MIMICA chorvátskemu parlamentu Hrvatski Sabor pracovný program Komisie na rok 2014. Úradníci Komisie sa na požiadanie zúčastnili aj na stretnutiach výborov národných parlamentov, pričom jednotlivé útvary Komisie (najmä generálne riaditeľstvá CLIMA, ECFIN, ENER, ENV, HOME, JUST, MARE, MARKT, OLAF, REGIO a SANCO) sa zúčastňovali na pravidelných stretnutiach stálych predstaviteľov národných parlamentov v Bruseli, aby prediskutovali množstvo plánovaných iniciatív alebo otvorených otázok. V roku 2013, rovnako ako v roku 2012, sa stáli predstavitelia národných parlamentov takisto stretli s podpredsedom ŠEFČOVIČOM, ako aj so zamestnancami kabinetov predsedu Barrosa a podpredsedu ŠEFČOVIČA a s ostatnými členmi Komisie. 5. Závery a výhľad do budúcnosti V roku 2013 bol písomný politický dialóg medzi Komisiou a národnými parlamentmi opäť objemný, keďže národné parlamenty vydali celkovo približne 600 stanovísk. Hoci takmer všetky komory zaslali aspoň jeden príspevok, desať najaktívnejších komôr zaslalo takmer 80 % všetkých prijatých stanovísk. Dokumenty Komisie, ktoré vyvolali najviac stanovísk, boli zároveň tými, ku ktorým národné parlamenty predložili najvyšší počet odôvodnených stanovísk. Okrem písomného dialógu Komisia naďalej udržiavala časté kontakty a organizovala stretnutia s národnými parlamentmi jednak na politickej a jednak na úradnej úrovni v Bruseli a v členských štátoch. Národné parlamenty a Európsky parlament potvrdili na začiatku roku 2014 svoj zámer naďalej sa zapájať do činností na úrovni EÚ, ako je napríklad európsky semester. Demokratická legitímnosť zostane i v najbližšej budúcnosti kľúčovou témou diskusií medzi inštitúciami EÚ a národnými parlamentmi. Opätovnou témou na plenárnom zasadnutí konferencie COSAC, ktoré sa konalo v januári 2014, bola úloha národných parlamentov a demokratická legitímnosť a zodpovednosť. Holandský Tweede Kamer a dánsky Folketing predložili nové konkrétne nápady a návrhy týkajúce sa úlohy a práv národných parlamentov. V apríli 2014 prijal Výbor Európskeho parlamentu pre ústavné veci správu o národných parlamentoch, ktorú vypracoval Carlo CASINI (EĽS/IT). V správe sa okrem iného odporúča, aby národné parlamenty „prijali opatrenia na zlepšenie mechanizmov riadenia a kontroly s cieľom dosiahnuť väčšiu jednotnosť“. Taktiež sa v nej zdôrazňuje mechanizmus včasného varovania ako jeden z nástrojov na zabezpečenie účinnej spolupráce medzi európskymi inštitúciami a inštitúciami jednotlivých štátov a víta skutočnosť, že tento mechanizmus sa využíva aj ako prostriedok na konzultácie a kooperatívny dialóg medzi rôznymi inštitúciami v rámci viacúrovňového systému riadenia EÚ. Druhý Európsky parlamentný týždeň, ktorý sa konal v januári 2014, opäť potvrdil, že Európsky parlament a národné parlamenty majú spoločné záujmy. V rámci časti programu venovanej medziparlamentnej konferencii sa uskutočnili štyri plenárne rozpravy o makroekonomických nerovnováhach, demokratickej legitímnosti programov ekonomických úprav, podpore rastu a tvorby pracovných miest a posilnení fiškálneho dohľadu v HMÚ. Príloha 1 Počet stanovísk rozdelených podľa národného parlamentu/komory, ktoré boli Komisii doručené v roku 2013 (v rámci politického dialógu a mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity) Členský štát || Komora || Celkový počet stanovísk[18] || Z toho odôvodnených stanovísk (protokol č. 2)[19] Portugalsko || Assembleia da República || 192 || 1 Česká republika || Senát || 64 || 2 Nemecko || Bundesrat || 40 || 3 Francúzsko || Assemblée nationale || 40[20] || 1 Rumunsko || Camera Deputaților || 38 || 2 Taliansko || Senato della Repubblica || 36 || 2 Rumunsko || Senatul || 26 || 3 Švédsko || Riksdag || 24 || 9 Spojené kráľovstvo || House of Lords || 18 || 3 Španielsko || Congreso de los Diputados a Senado (obidve komory) || 17[21] || 5[22] Írsko || Parlament Oireachtas (obidve komory) || 12[23] || 3[24] Holandsko || Eerste Kamer || 10 || 3 Rakúsko || Bundesrat || 9 || 6 Česká republika || Poslanecká sněmovna || 8 || 2 Francúzsko || Sénat || 8 || 4 Poľsko || Senat || 8 || 2 Malta || Kamra tad-Deputati || 7 || 5 Holandsko || Tweede Kamer || 7 || 5 Taliansko || Camera dei Deputati || 6 || 0 Litva || Seimas || 6 || 6 Poľsko || Sejm || 6 || 2 Luxembursko || Chambre des Députés || 5 || 2 Slovinsko || Državni zbor || 5 || 1 Spojené kráľovstvo || House of Commons || 5 || 5 Dánsko || Folketing || 4 || 1 Grécko || Vouli ton Ellinon || 4 || 3 Belgicko || Chambre des Représentants || 3 || 1 Rakúsko || Nationalrat || 2 || 0 Estónsko || Riigikogu || 2 || 1 Fínsko || Eduskunta || 2 || 1 Maďarsko || Országgyűlés || 2 || 1 Belgicko || Sénat || 1 || 1 Bulharsko || Narodno Sabranie || 1 || 0 Cyprus || Vouli ton Antiprosopon || 1 || 1 Lotyšsko || Saeima || 1 || 1 Slovensko || Národná rada || 1 || 0 Chorvátsko (od 1. 7. 2013) || Hrvatski sabor || 0 || 0 Nemecko || Bundestag || 0 || 0 Slovinsko || Državni svet || 0 || 0 SPOLU || 621 || 88 Príloha 2 Dokumenty Komisie, ku ktorým dostala Komisia v roku 2013 najvyšší počet stanovísk[25] (v rámci politického dialógu a mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity) || Dokument Komisie || Názov || Celkový počet stanovísk[26] || Z toho odôvodnených stanovísk (protokol č. 2)[27] 1 || COM(2013) 534 || Návrh nariadenia o zriadení Európskej prokuratúry || 20[28] || 13[29] 2 || COM(2012) 788 || Návrh smernice o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov || 17 || 7 3 || COM(2013) 133 || Návrh smernice, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny || 14[30] || 9[31] 4 || COM(2013) 173[32] || Návrh nariadenia o agentúre Európskej únie pre spoluprácu a odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV a 2005/681/SVV || 10[33] || 3[34] 5 || COM(2013) 296 || Návrh, ktorým sa stanovuje rámec pre prístup na trh s prístavnými službami a finančná transparentnosť prístavov || 10[35] || 7[36] 6 || COM(2013) 28[37] || Návrh, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1370/2007, pokiaľ ide o otvorenie trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy || 9 || 6 7 || COM(2013) 147 || Návrh nariadenia o opatreniach týkajúcich sa zníženia nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí || 9 || 2 8 || COM(2012) 614[38] || Návrh smernice o zlepšení rodovej vyváženosti medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi spoločností kótovaných na burze a súvisiacich opatreniach || 8 || 5 9 || COM(2013) 627 || Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa jednotného európskeho trhu s elektronickými komunikáciami a na dosiahnutie prepojeného kontinentu a ktorým sa menia smernice 2002/20/ES, 2002/21/ES a 2002/22/ES a nariadenia (ES) č. 1211/2009 a (EÚ) č. 531/2012 || 8 || 4 10 || COM(2013) 71 || Návrh smernice, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií || 8 || 1 11 || COM(2012) 777 || Oznámenie – Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej diskusie || 6 || 0 12 || COM(2013) 166[39] || Oznámenie – Smerom k rozsiahlej a skutočnej hospodárskej a menovej únii – Ex ante koordinácia plánov zásadných reforiem hospodárskych politík || 6 || 0 13 || COM(2013) 228 || Návrh nariadenia o podporovaní voľného pohybu občanov a podnikov prostredníctvom zjednodušenia prijímania určitých verejných listín v Európskej únii, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 || 6 || 1 14 || COM(2013) 48[40] || Návrh smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v celej Únii || 6 || 1 15 || COM(2013) 535 || Návrh nariadenia o Agentúre Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) || 6 || 1 Príloha 3 Počet stanovísk rozdelených podľa hlavného útvaru Komisie, ktoré boli Komisii doručené v roku 2013 (v rámci politického dialógu a mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity) Hlavný útvar Komisie || Celkový počet stanovísk[41] GR pre vnútorný trh a služby || 68 GR pre spravodlivosť || 67 GR pre mobilitu a dopravu || 61 GR pre vnútorné záležitosti || 52 GR pre zdravie a spotrebiteľov || 43 GR pre komunikačné siete, obsah a technológie || 38 Generálny sekretariát || 32 GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie || 25 GR pre oblasť klímy || 24 GR pre námorné záležitosti a rybárstvo || 24 GR pre životné prostredie || 23 GR pre dane a colnú úniu || 21 GR pre podnikanie a priemysel || 18 GR pre energetiku || 18 GR pre hospodárske a finančné záležitosti || 16 Eurostat || 12 GR pre regionálnu politiku || 11 GR pre výskum a inováciu || 11 GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka || 8 GR pre hospodársku súťaž || 8 GR pre vzdelávanie a kultúru || 7 GR pre rozšírenie || 7 GR pre obchod || 7 GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid || 5 GR pre rozpočet || 4 Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) || 4 Európska služba pre vonkajšiu činnosť || 3 GR pre komunikáciu || 1 GR pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu || 1 GR pre ľudské zdroje a bezpečnosť || 1 Právny servis || 1 SPOLU || 621 [1] COM(2013) 534. [2] COM(2012) 788. [3] COM(2013) 71. [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia. [5] Vrátane 88 odôvodnených stanovísk prijatých v rámci mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity. [6] COM(2013) 534. [7] COM(2012) 788. [8] COM(2013) 133. [9] COM(2013) 296. [10] COM(2013) 173. [11] Oznámenie Komisie: Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej diskusie [COM(2012) 777] a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Smerom k rozsiahlej a skutočnej hospodárskej a menovej únii – Ex ante koordinácia plánov zásadných reforiem hospodárskych politík [COM(2013) 166]. [12] COM(2013) 534. [13] V zmysle zmlúv EÚ sa Dánsko nebude zúčastňovať na činnosti Európskej prokuratúry a Spojené kráľovstvo a Írsko sa rozhodli nezapojiť sa. [14] Doplňujúce stanoviská boli predložené v roku 2014. [15] COM(2012) 788. [16] Smernica bola prijatá v apríli 2014 a účinnosť nadobudla v máji 2014 ako smernica 2014/40/EÚ. [17] COM(2013) 133. [18] Vrátane stanovísk a odôvodnených stanovísk prijatých od národných parlamentov. [19] Na to, aby sa stanovisko považovalo za odôvodnené stanovisko podľa definície v protokole č. 2, musí toto stanovisko jasne uvádzať porušenie zásady subsidiarity a byť zaslané Komisii do ôsmich týždňov po zaslaní návrhu národným parlamentom. [20] Z ktorých bolo 25 stanovísk, na ktoré Assemblée nationale nepožadovalo odpoveď. [21] Započítané ako 17 stanovísk od dvoch komôr. [22] Započítané ako päť odôvodnených stanovísk od dvoch komôr. [23] Započítané ako 12 stanovísk od dvoch komôr. [24] Započítané ako tri odôvodnené stanoviská od dvoch komôr. [25] Tabuľka obsahuje všetky dokumenty Komisie, ktorých sa týka aspoň šesť stanovísk národných parlamentov. [26] Vrátane stanovísk a odôvodnených stanovísk prijatých od národných parlamentov. [27] Na to, aby sa stanovisko považovalo za odôvodnené stanovisko podľa definície v protokole č. 2, musí toto stanovisko jasne uvádzať porušenie zásady subsidiarity a byť zaslané Komisii do ôsmich týždňov po zaslaní návrhu národným parlamentom. [28] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu Oireachtas a počítalo sa ako jedno stanovisko od dvoch komôr. [29] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu Oireachtas a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch komôr. Podľa protokolu č. 2 v prípade, že odôvodnené stanoviská k návrhu legislatívneho aktu predloženého na základe článku 76 Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúceho sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti predstavujú aspoň jednu štvrtinu všetkých hlasov pridelených národným parlamentom (dva hlasy alebo v prípade dvojkomorového parlamentného systému jeden hlas za každú z oboch komôr), je dosiahnutá prahová hodnota na uplatnenie postupu žltej karty, a teda návrh sa musí opätovne posúdiť. 13 odôvodnených stanovísk, ktoré sa týkajú dokumentu COM(2013) 534, predstavuje 18 hlasov, čím sa dosiahol prah na uplatnenie postupu žltej karty, a teda – po pristúpení Chorvátska 1. júla 2013 – 14 z 56 hlasov. [30] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu Oireachtas a počítalo sa ako jedno stanovisko od dvoch komôr. [31] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu Oireachtas a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch komôr. [32] Jedno zo stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od talianskej Camera dei Deputati sa taktiež týkalo dokumentu COM(2013) 172. [33] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno stanovisko od dvoch komôr. [34] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch komôr. [35] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno stanovisko od dvoch komôr. [36] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch komôr. [37] Jedno zo stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od českého Senátu sa taktiež týkalo dokumentov COM(2013) 25, COM(2013) 26, COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31. Jedno zo stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od portugalského Assembleia da República sa taktiež týkalo dokumentov COM(2013) 26, COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31. Tri z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od holandskej Eerste Kamer aTweede Kamer a od luxemburskej Chambre des députés sa taktiež týkali dokumentu COM(2013) 29. Jedno z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od švédskeho Riksdag sa taktiež týkalo dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31. [38] Dve z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od českej Poslaneckej sněmovne a od House of Lords Spojeného kráľovstva sa taktiež týkali dokumentu COM(2012) 615. [39] Štyri zo stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od českého Senátu, českej Poslaneckej sněmovne, talianskej Camera dei Deputati a portugalského Assembleia da República sa taktiež týkali dokumentu COM(2013) 165. [40] Dve zo stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu Komisie od českej Poslaneckej sněmovne a českého Senátu sa taktiež týkali dokumentu JOIN(2013) 1. [41] Vrátane stanovísk a odôvodnených stanovísk od národných parlamentov.