Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa zriaďuje špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) /* KOM/2011/0811 v konečnom znení - 2011/0402 (CNS) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu Súbor návrhov pre program Horizont 2020, ktoré boli vypracované v plnom súlade s oznámením Komisie Rozpočet stratégie Európa 2020[1], plne podporuje stratégiu Európa 2020, ktorá určila výskum a inovácie za najdôležitejšie prvky pri dosahovaní cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Tento súbor pozostáva z týchto návrhov: (1) rámcový program pre program Horizont 2020 (Zmluva o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ), (2) jeden súbor pravidiel účasti a šírenia (ZFEÚ), (3) jeden špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020 (ZFEÚ); ako aj (4) jeden návrh pre tie časti programu Horizont 2020, ktoré zodpovedajú Zmluve o Euratome. Politický jazyk a východisko týchto legislatívnych návrhov sú celkovo dané oznámením Komisie, ktoré bolo prijaté spolu s týmito návrhmi a ktoré sa týka niekoľkých zásadných prierezových prvkov, ako je napríklad zjednodušenie alebo spôsob posilnenia prístupu k inováciám. Program Horizont 2020 sa priamo zaoberá riešením hlavných spoločenských výziev určených v stratégii Európa 2020 a v jej hlavných iniciatívach. Takisto prispeje k vytváraniu vedúceho postavenia priemyslu v Európe. Povedie aj k zvýšeniu kvality vedeckej základne na špičkovú úroveň, ktorá je nevyhnutná pre udržateľnosť a dlhodobú prosperitu a blahobyt v Európe. V záujme dosiahnutia týchto cieľov zahŕňajú návrhy široké spektrum podpory, ktorá je začlenená do celého výskumného a inovačného cyklu. Program Horizont 2020 preto spája a posilňuje činnosti, ktoré sú v súčasnosti financované ako súčasť siedmeho rámcového programu pre výskum, tie časti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktoré sa týkajú inovácií, a činnosti Európskeho inovačného a technologického inštitútu. Návrhy sú tak určené aj na dosiahnutie podstatného zjednodušenia pre účastníkov. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Pri príprave týchto štyroch návrhov sa v plnej miere zohľadňovali reakcie na rozsiahle verejné konzultácie na základe zelenej knihy s názvom „Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ“, KOM(2011)48. Stanoviská zaujali Európska rada, členské štáty a široké spektrum zainteresovaných strán z oblasti priemyslu, akademickej sféry a občianskej spoločnosti. Návrhy vychádzajú aj z dvoch hĺbkových hodnotení vplyvu, ktoré sa opierajú o konzultácie so zainteresovanými stranami, interné a externé hodnotenia a príspevky medzinárodných odborníkov. Pri hodnoteniach sa zistilo, že možný program Horizont 2020 by priniesol jednoznačnejšie zameranie, najoptimálnejšie by dosahoval potrebnú kritickú mieru úsilia na programovej a projektovej úrovni a najvýraznejšie by ovplyvňoval ciele politiky a viedol by k hospodárskym, konkurenčným a sociálnym výhodám, ktoré sa prejavia až neskôr. Tento program by súčasne mohol prispieť k zjednodušeniu záležitostí tým, že by napríklad zmiernil administratívnu záťaž účastníkov, zracionalizoval by platné pravidlá a postupy, zaistil by sa súlad medzi jednotlivými nástrojmi a smeroval by k novej rovnováhe medzi rizikom a dôverou. 3. PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU 3.1. Právny základ Návrh bezproblémovo integruje výskumné a inovačné činnosti v záujme dosahovania cieľov politiky. Program Horizont 2020 ako taký bude vychádzať z hláv ZFEÚ „Priemysel“ a „Výskum a technologický rozvoj a kozmický priestor“ (články 173 a 182). Súvisiace pravidlá účasti a šírenia budú vychádzať z tých istých hláv ZFEÚ (články 173, 183 a 188). Základ týkajúci sa hlavy „Priemysel“ sa v oboch prípadoch bude týkať predovšetkým Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT), ktorý bude financovaný pomocou príspevkov z programu Horizont 2020. EIT nebude vystupovať na úrovni špecifického programu. Treba spomenúť, že činnosti v oblasti inovácií boli na základe hlavy Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorá sa týka výskumu, explicitne zahrnuté do rozličných rámcových programov, a že súčasné rámcové programy zahŕňajú aj rad činností v oblasti inovácií. V dôsledku toho bude špecifický program, ktorým sa bude realizovať program Horizont 2020, vychádzať z hlavy „Výskum a technologický rozvoj a kozmický priestor ZFEÚ“ (článok 182), pretože plánované činnosti budú patriť pod činnosti, ktoré pokrýva táto hlava. Návrh programu Euratomu v oblasti výskumu a odbornej prípravy, ktorý má prispieť k programu Horizont 2020, vychádza z článku 7 Zmluvy o Euratome. 3.2. Zásada subsidiarity a zásada proporcionality Návrhy boli vypracované tak, aby maximalizovali pridanú hodnotu a vplyv Únie a zameriavali sa na ciele a činnosti, ktoré členské štáty nedokážu efektívne uskutočňovať bez vzájomnej spolupráce. Zásahmi na úrovni Únie je možné posilniť celkový rámec v oblasti výskumu a inovácií a koordinovať výskumné úsilie členských štátov, a tak zabrániť duplicite, zachovať kritickú mieru úsilia v kľúčových oblastiach a zabezpečiť optimálne využitie verejného financovania. Zásahy na úrovni Únie umožňujú, aby sa vďaka celoeurópskej hospodárskej súťaži vyberali tie najlepšie návrhy a výkonnosť tak môže dosahovať špičkovú úroveň a špičkovému výskumu a inováciám sa dostáva viac pozornosti. Úroveň Únie je takisto tou najvhodnejšou úrovňou vzhľadom na podporu nadnárodnej mobility, ktorá zlepšuje odbornú prípravu a profesionálny rozvoj výskumných pracovníkov. Program na úrovni Únie sa môže úspešnejšie venovať aj mimoriadne rizikovému a dlhodobému výskumu a vývoju, pričom riziko sa rozdeľuje medzi viacerých aktérov a vedie to k širokému záberu a vytváraniu hospodárstiev takého rozsahu, ktorý by sa inak nepodarilo dosiahnuť. Zásahmi na úrovni Únie je možné mobilizovať dodatočné verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií; prispievať k Európskemu výskumnému priestoru, v ktorom je zaistený voľný pohyb znalostí, výskumných pracovníkov a technológií; a urýchliť obchodné využitie a šírenie inovácií na celom jednotnom trhu. Programy na úrovni Únie sú potrebné aj na podporu pri uskutočňovaní politických rozhodnutí, ako aj pri napĺňaní cieľov, ktoré boli stanovené v rámci celého radu politík. Tieto tvrdenia sú doložené v sprievodnom posúdení vplyvu. 4. VPLYV NA ROZPOČET Rozpočet všetkých návrhov je vyjadrený v aktuálnych cenách. V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k tomuto rozhodnutiu sa stanovuje vplyv na rozpočet, ľudské a administratívne zdroje. Na základe analýzy výnosov a nákladov môže Komisia využiť pri vykonávaní programu Horizont 2020 existujúce výkonné agentúry, ako sa stanovuje v nariadení Rady (ES) č. 58/2003, ktorým sa určuje štatút výkonných orgánov poverených určitými úlohami v oblasti riadenia programov Únie. 2011/0402 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY z XXX ktorým sa zriaďuje špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 182 ods. 4, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4], konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V súlade s článkom 182 ods. 3 Zmluvy sa má nariadenie (EÚ) č. […] Európskeho parlamentu a Rady z … týkajúce sa programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (ďalej len „program Horizont 2020“)[5] – implementovať prostredníctvom špecifického programu, ktorý stanovuje konkrétne ciele a pravidlá jeho napĺňania, určuje trvanie programu a zabezpečuje prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné. (2) Program Horizont 2020 sleduje tri priority, konkrétne budovanie vedy na špičkovej úrovni (časť „Veda na špičkovej úrovni“), dosahovanie vedúceho postavenia priemyslu (časť „Vedúce postavenie priemyslu“) a riešenie spoločenských výziev („Spoločenské výzvy“). Tieto priority by sa mali realizovať špecifickým programom pozostávajúcim z troch častí týkajúcich sa nepriamych akcií Spoločného výskumného centra (SVC) a jednej časti týkajúcej sa priamych akcií SVC. (3) Zatiaľ čo program Horizont 2020 stanovuje všeobecný cieľ daného rámcového programu a priority a načrtáva konkrétne ciele a činnosti, ktoré sa majú vykonať, špecifický program by mal určovať tieto konkrétne ciele a načrtávať činností, ktoré sú špecifické pre jednotlivé zmienené časti. Ustanovenia stanovené v programe Horizont 2020 súvisiace s implementáciou sa plne vzťahujú na tento špecifický program. Platí to aj pre ustanovenia týkajúce sa etických zásad. (4) Každá časť by sa mala vzájomne dopĺňať s ostatnými časťami špecifického programu a rovnako by sa mala v súlade s nimi implementovať. (5) V záujme zabezpečenia dlhodobej konkurencieschopnosti a blahobytu Európy je naliehavo potrebné posilniť a rozšíriť špičkové výkony vedeckej základne Únie a zabezpečiť prísun výskumu a nadaných pracovníkov svetovej úrovne. Časť I „Veda na špičkovej úrovni“ by mala poskytnúť podporu činnostiam Európskej rady pre výskum v oblasti hraničného výskumu, budúcich a nových technológií, akcií Marie Curie a európskych výskumných infraštruktúr. Tieto činnosti by sa mali zameriavať na rozvíjanie odbornosti z dlhodobého hľadiska, pričom by sa mali sústreďovať na ďalšiu generáciu vedy, systémov a výskumných pracovníkov a mali by poskytovať podporu nádejným talentom z celej Únie a z pridružených krajín. Činnosti Únie na podporu špičkovej úrovne vedy by mali pomôcť skonsolidovať Európsky výskumný priestor a v celosvetovom meradle zvýšiť konkurencieschopnosť a príťažlivosť systému vedy v Únii. (6) Výskumné činnosti uskutočňované v rámci časti I „Veda na špičkovej úrovni“ by sa mali určiť na základe potrieb a príležitostí v oblasti vedy bez toho, aby boli vopred určené tematické priority. Výskumný program by mal byť stanovený na základe úzkej spolupráce s vedeckou komunitou. Výskum by mal byť financovaný na základe kvalitatívnych výsledkov. (7) Európska rada pre výskum by mala nahradiť Európsku radu pre výskum zriadenú rozhodnutím Komisie 2007/134/ES[6]. Tá by mala fungovať podľa zavedených zásad vedeckej excelentnosti, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti. (8) Ak sa má zachovať a zlepšiť vedúce postavenie priemyslu Únie, je naliehavo potrebné podnecovať investície do výskumu a vývoja a inovácií zo strany súkromného sektora, podporovať výskum a inovácie na základe podnikateľsky orientovaného programu a urýchliť vývoj nových technológií, čím sa podporia podniky budúcnosti a budúci hospodársky rast. Časťou II „Vedúce postavenie priemyslu“ by sa mali podporiť investície do špičkového výskumu a inovácií v oblasti kľúčových podporných technológií a ďalších priemyselných technológií, zjednodušiť prístup k prostriedkom financovania rizika v prípade inovačných podnikov a projektov a poskytnúť širokú podporu Únie inováciám v malých a stredných podnikoch. (9) Výskum a inovácie v oblasti kozmického priestoru, ktoré patria do spoločnej právomoci Únie, by mali byť ako súdržný prvok začlenené do časti II „Vedúce postavenie priemyslu“ s cieľom maximalizovať vedecký, hospodársky a spoločenský dosah tohto výskumu a zabezpečiť jeho účinnú a nákladovo efektívnu realizáciu. (10) Na riešenie hlavných spoločenských výziev pomenovaných v stratégii Európa 2020[7] sú potrebné značné investície do výskumu a inovácií, ktoré umožnia rozvinúť a nasadiť nové a prelomové riešenia, ktoré majú potrebnú škálu a rozsah pôsobnosti. Tieto výzvy sú aj významnými hospodárskymi príležitosťami pre inovačné podniky, a preto prispievajú ku konkurencieschopnosti a zamestnanosti v Únii. (11) Časť III „Spoločenské výzvy“ by mala viesť k zvýšeniu efektivity výskumu a inovácií pri reakciách na kľúčové sociálne problémy tým, že podporí činnosti v oblasti špičkového výskumu a inovácií. Tieto činnosti by sa mali vykonávať pomocou prístupu vychádzajúceho z výziev, pri ktorom sa zhromaždia zdroje a znalosti z rozličných oblastí, technológií a disciplín. Výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied je dôležitým prvkom riešenia všetkých týchto výziev. Činnosti by mali zahŕňať kompletné spektrum výskumu a inovácií s dôrazom na činnosti súvisiace s inováciami, ako sú napríklad uvádzanie pilotných projektov, preukazovanie, experimentálne zariadenia (tzv. testbeds) a podpora verejného obstarávania, prednormatívny výskum, štandardné prostredie a zavádzanie inovácií na trh. Tieto činnosti by mali slúžiť na priamu podporu príslušných právomocí v jednotlivých oblastiach politiky na úrovni Únie. Všetky úlohy by mali prispieť k dosahovaniu všeobecného cieľa udržateľného rozvoja. (12) Spoločné výskumné centrum (SVC) by malo ako nedeliteľná súčasť iniciatívy 2020 aj naďalej poskytovať nezávislú vedeckú a technickú podporu na základe požiadaviek zákazníkov v záujme formulácie, vypracovávania, vykonávania a monitorovania politík Únie. Spoločné výskumné centrum by malo v záujme napĺňania svojho poslania uskutočňovať výskum najvyššej kvality. Spoločné výskumné centrum by malo pri vykonávaní priamych opatrení v súlade so svojím poslaním klásť mimoriadny dôraz na hlavné oblasti záujmu Únie, t. j. na inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast, bezpečnosť a ideu občianstva a koncepciu globálnej Európy. (13) Priame kroky Spoločného výskumného centra by sa mali realizovať flexibilným, účinným a transparentným spôsobom a mali by sa pritom zohľadniť príslušné potreby klientov Spoločného výskumného centra a politiky Únie, ako aj dodržiavať cieľ, ktorým je ochrana finančných záujmov Únie. Tieto kroky v oblasti výskumu by sa mali v prípade potreby prispôsobiť týmto potrebám a vedeckému a technologickému pokroku a mali by sa zameriavať na dosahovanie špičkovej úrovne vedy. (14) Spoločné výskumné centrum by malo aj naďalej vytvárať dodatočné zdroje prostredníctvom konkurenčných činností vrátane účasti na nepriamych akciách uskutočňovaných v rámci programu Horizont 2020, práce s tretími stranami a do menšej miery aj využívania duševného vlastníctva. (15) Špecifický program by mal dopĺňať opatrenia členských štátov, ako aj Únie, ktoré sú potrebné vzhľadom na celkové strategické úsilie vyvíjané pri implementácii stratégie Európa 2020, a to predovšetkým prostredníctvom opatrení v politických oblastiach súdržnosti, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, vzdelávania a odbornej prípravy, priemyslu, verejného zdravia, ochrany spotrebiteľov, zamestnanosti a sociálnej politiky, energetiky, dopravy, životného prostredia, ochrany klímy, bezpečnosti, námornej dopravy a rybolovu, rozvojovej spolupráce, rozširovania a susedskej politiky. (16) Aby sa zabezpečilo, že do hodnotení programu Horizont 2020 sa náležite premietne najnovší stav, mala by byť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovaná na Komisiu, ktorá by mala prispôsobiť a rozpracovať ukazovatele výkonnosti zodpovedajúce konkrétnym cieľom špecifického programu a špecifickým podmienkam na využitie finančných nástrojov. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Rade. (17) V záujme zaistenia jednotných podmienok na vykonávanie špecifického programu by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci prijímať pracovné programy na vykonávanie špecifického programu. (18) Ak sa stanovisko Komisie nelíši od stanoviska Vedeckej rady, vykonávacie právomoci súvisiace s pracovnými programami pre časti I, II a III by sa mali s výnimkou akcií Európskej rady pre výskum uplatňovať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011 Európskeho parlamentu a Rady zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady týkajúce sa mechanizmov, ktoré môžu členské štáty používať na kontrolu uplatňovania vykonávacích právomocí zo strany Komisie[8]. (19) V súvislosti s vedeckým a technologickým obsahom špecifického programu, ktorý sa týka priamych akcií Spoločného výskumného centra, sa uskutočnili konzultácie so správnou radou Spoločného výskumného centra[9] zriadenou rozhodnutím Komisie 96/282/Euratom z 10. apríla 1996 o reorganizácii Spoločného výskumného centra. (20) Z dôvodov právnej istoty a právnej jednoznačnosti by sa malo zrušiť rozhodnutie Rady 2006/971/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe Spolupráca, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[10], rozhodnutie Rady 2006/972/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe Myšlienky, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[11], rozhodnutie Rady 2006/973/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe Ľudia, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[12], rozhodnutie Rady 2006/974/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe Kapacity, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[13] a rozhodnutie Rady 2006/975/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[14], PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: HLAVA I ZRIADENIE Článok 1 Predmet úpravy Týmto rozhodnutím sa zriaďuje špecifický program vykonávania nariadenia (EÚ) č. XX/2012 Európskeho parlamentu a Rady[15] a stanovujú sa konkrétne ciele na podporu činností v oblasti výskumu a inovácií zo strany Únie, ktoré sú stanovené v článku 1 tohto nariadenia, ako aj ich vykonávacie pravidlá. Článok 2 Zriadenie špecifického programu 1. Špecifický program realizácie programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) (ďalej len „špecifický program“) sa týmto zriaďuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. 2. V súlade s článkom 5 ods. 2 a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] bude špecifický program pozostávať z týchto častí: (a) časť I „Veda na špičkovej úrovni“, (b) časť II „Vedúce postavenie priemyslu“, (c) časť III „Spoločenské výzvy“, (d) Časť IV „Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra (SVC)“. Článok 3 Konkrétne ciele 1. Časť I „Veda na špičkovej úrovni“ má posilniť výkonnosť európskeho výskumu v súlade s prioritou „Veda na špičkovej úrovni“ stanovenou v článku 5 ods. 2 bode a) nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to prostredníctvom presadzovania týchto konkrétnych cieľov: (a) posilniť hraničný výskum prostredníctvom činností Európskej rady pre výskum (ERC), (b) posilniť výskum v oblasti budúcich a nových technológií, (c) posilniť zručnosti, odbornú prípravu a profesný rozvoj prostredníctvom akcií Marie Skłodowska-Curie (ďalej len „akcie Marie Curie“), (d) posilniť európske výskumné infraštruktúry vrátane elektronických infraštruktúr. Činnosti na dosahovanie týchto konkrétnych cieľov sú v hrubých obrysoch stanovené v časti I prílohy I. 2. Časť II „Vedúce postavenie priemyslu“ posilní vedúce postavenie priemyslu a konkurencieschopnosť v súlade s prioritou „Vedúce postavenie priemyslu“ stanovenou v článku 5 ods. 2 bod a) nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to prostredníctvom presadzovania týchto konkrétnych cieľov: (a) posilniť vedúce postavenie európskeho priemyslu prostredníctvom výskumu, technologického vývoja, demonštrácií a inovácií v prípade týchto podporných a priemyselných technológií: i) informačné a komunikačné technológie, ii) nanotechnológie, iii) vyspelé materiály, iv) biotechnológia; v) vyspelé formy výroby a spracovania, vi) vesmír, (b) zlepšiť prístupnosť prostriedkom financovania rizika vzhľadom na investície do výskumu a inovácií, (c) zvýšiť mieru inovácií v malých a stredných podnikoch. Všeobecné rysy činností pri uvedených konkrétnych cieľoch sú stanovené v časti II prílohy I. Na použitie finančných nástrojov musia byť špecifické podmienky podľa konkrétnych cieľov v písmene b). Tieto podmienky sú stanovené v bode 2 časti II prílohy I. Komisia je splnomocnená prijímať akty v prenesenej právomoci v súlade s článkom 10 na účely prispôsobenia týchto špecifických podmienok, ak si to budú vyžadovať hospodárske trhové podmienky, alebo podľa výsledkov dosiahnutých nástrojom pre úverové záruky programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a finančným nástrojom s rozdelením rizika obsiahnutým v siedmom rámcovom programe. 3. Časť III „Spoločenské problémy“ má prispieť k napĺňaniu priority „Spoločenské výzvy“ stanovenej v článku 5 odsek 2) písmeno c) nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] prostredníctvom presadzovania činností v oblasti výskumu, technologického rozvoja, demonštračných činností a inovácií, ktoré prispejú k plneniu týchto konkrétnych cieľov: (a) zlepšiť podmienky v oblasti celoživotného zdravia a pohody, (b) zabezpečiť dostatočné dodávky bezpečných a vysokokvalitných potravín a ďalších biovýrobkov prostredníctvom rozvoja produktívnych a zdrojovo efektívnych primárnych systémov výroby posilňujúcich súvisiace služby v oblasti ekologických systémov spolu s konkurencieschopnými odvetviami priemyslu s nízkymi emisiami uhlíka, čím sa urýchli prechod na udržateľnú európsku bioekonomiku, (c) uskutočniť prechod k spoľahlivému, udržateľnému a konkurencieschopnému energetickému systému vzhľadom na rastúci nedostatok zdrojov, rastúce potreby v oblasti energií a zmenu klímy, (d) vybudovať európsky dopravný systém, ktorý efektívne využíva zdroje, je šetrný k životnému prostrediu, je bezpečný a hladko funguje v prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti, (e) vybudovať hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje a je schopné reagovať na zmeny klímy a napĺňa potreby rastúceho celosvetového počtu obyvateľov v rámci obmedzení daných prírodnými zdrojmi planéty; (f) podpora inkluzívnych, inovačných a bezpečných európskych spoločenstiev v kontexte bezprecedentných transformácií a rastúcej vzájomnej globálnej závislosti. Činnosti na dosahovanie týchto konkrétnych cieľov sú v hrubých obrysoch stanovené v časti III prílohy I. 4. Časť IV „Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra“ má prispieť k všetkým prioritám stanoveným v článku 5 ods. 2) nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] s konkrétnym cieľom poskytovania vedeckej a technickej podpory politikám Únie, ktorú poháňa spotrebiteľský sektor. Všeobecný obsah tohto konkrétneho cieľa sa stanovuje v časti IV prílohy I. 5 Špecifický program sa posudzuje vzhľadom na výsledky a vplyvy merané na základe ukazovateľov výkonu, v prípade potreby aj vrátane publikovania v časopisoch lektorovaných odborníkmi, pohybu výskumníkov, prístupu k výskumným infraštruktúram, investícií uvoľnených prostredníctvom dlhového financovania a rizikového kapitálu, MSP zavádzajúcich nové inovácie do spoločnosti alebo na trh, odkazov na príslušné výskumné činnosti v dokumentoch politík, ako aj na základe výskytu konkrétnych vplyvov na politiky. Podrobnejšie informácie o kľúčových ukazovateľoch výkonu zodpovedajúcich konkrétnym cieľom stanoveným v odsekoch 1 až 4 tohto článku sa nachádzajú v prílohe II. Komisia bude oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10 s cieľom prispôsobovania týchto ukazovateľov vzhľadom na nový vývoj a s cieľom ich ďalšieho rozpracovávania. Článok 4 Rozpočet 1. V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] má finančné krytie na vykonávanie špecifického programu výšku 76 245 miliónov EUR. 2. Suma zmienená v odseku 1 sa rozdelí medzi štyri časti stanovené v článku 2 ods. 2 tohto rozhodnutia v súlade s článkom 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020]. Orientačné rozdelenie rozpočtu na konkrétne ciele stanovené v článku 3 tohto rozhodnutia a najvyššia celková suma príspevku na akcie Spoločného výskumného centra sú stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020]. 3 Na administratívne výdavky Komisie sa použije najviac 6 % zo sumy zmienenej v článku 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] určenej pre časti I, II a III špecifického programu. 4. Ak je to nevyhnutné, môžu sa do rozpočtu po roku 2020 zahrnúť rozpočtové prostriedky s cieľom pokryť výdavky na technické a administratívne záležitosti, aby sa umožnilo riadenie činností, ktoré sa nedokončia do 31. decembra 2020. HLAVA II VYKONÁVANIE Článok 5 Pracovné programy 1. Špecifický program sa vykonáva prostredníctvom pracovných programov. 2. Komisia prijme spoločné alebo samostatné pracovné programy na vykonávanie časti I a časti III tohto špecifického programu uvedeného v bodoch a), b) a c) článku 2 ods. 2, ale netýka sa to vykonávania opatrení v rámci konkrétneho cieľa „Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 9 ods. 2. 3. Pracovné programy na vykonávanie opatrení v rámci konkrétneho cieľa „Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“ stanoveného Vedeckou radou Európskej rady pre výskum podľa článku 7 ods. 2 písm. b) prijme Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu. Komisia sa od pracovného programu stanoveného Vedeckou radou odkloní iba vtedy, keď program podľa jej názoru nie je v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia. Komisia v takom prípade v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 9 ods. 2 prijme pracovný program prostredníctvom vykonávacieho aktu. Toto opatrenie Komisia náležite zdôvodní. 4. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu samostatný viacročný pracovný program, ktorý sa bude vzťahovať na časť IV špecifického programu týkajúcu sa nejadrových priamych akcií Spoločného výskumného centra uvedených v bode d) článku 2 ods. 2. V tomto pracovnom programe sa zohľadní stanovisko správnej rady Spoločného výskumného centra uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom. 5. V pracovných programoch sa prihliadne na stav vedy, technológie a inovácií na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni a na stav príslušnej politiky, trhu a spoločenského vývoja. Programy musia obsahovať informácie o koordinácii s činnosťami členských štátov v oblasti výskumu a inovácií vrátane koordinácie v oblastiach, v ktorých existujú spoločné programové iniciatívy. V prípade potreby sa tento program aktualizuje. 6. V pracovných programoch na vykonávanie častí I, II a III uvedených v písm. a), b) a c) článku 2 ods. 2 sa stanovia ciele, ktoré sa budú presadzovať, očakávané výsledky, metóda vykonávania a celková suma vyčlenená na tieto programy, vrátane prípadných orientačných informácií o sume výdavkov súvisiacich so zmenou klímy. Musia obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa budú financovať, údaj o sume vyčlenenej na jednotlivé opatrenia, orientačný časový harmonogram implementácie, ako aj viacročnú koncepciu a strategické smerovanie na nasledujúce roky vykonávania programov. Určujú sa v nich priority pri prideľovaní grantov, základné kritériá hodnotenia a maximálna miera spolufinancovania. Umožňujú prístupy zdola nahor, ktoré riešia ciele inovačnými spôsobmi. Tieto pracovné programy okrem toho obsahujú časť, v ktorej sa určujú prierezové opatrenia uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to v rámci dvoch alebo viacerých konkrétnych cieľov v rámci tej istej priority, ako aj v rámci dvoch alebo viacerých priorít. Tieto opatrenia sa vykonávajú integrovane. Článok 6 Európska rada pre výskum 1. Komisia zriadi Európsku radu pre výskum (European Research Council – ERC), ktorá je prostriedkom vykonávania opatrení v rámci časti I „Veda na špičkovej úrovni“ týkajúcej sa konkrétneho cieľa „Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“. Európska rada pre výskum je nástupníckou organizáciou Európskej rady pre výskum, ktorá bola zriadená rozhodnutím 2007/134/ES. 2. Európska rada pre výskum sa skladá z nezávislej vedeckej rady ustanovenej článkom 7 a z špecializovanej vykonávacej štruktúry ustanovenej článkom 8. 3. ERC vedie predseda, ktorý sa vyberá spomedzi skúsených a medzinárodne uznávaných vedeckých pracovníkov. Predsedu menuje Komisia na základe výberového konania, ktorého sa zúčastňuje na tento účel určená výberová komisia, na funkčné obdobie štyroch rokov, ktoré je možné raz obnoviť. Proces výberového konania a výber kandidáta schvaľuje vedecká rada. Predseda predsedá vedeckej rade, zabezpečuje jej vedúce postavenie a udržiavanie vzťahov so špecializovanou vykonávacou štruktúrou a zastupuje ju v oblasti vedy. 4. Európska rada pre výskum funguje v súlade so zásadami vedeckej excelentnosti a so zásadami samostatnosti, účinnosti, efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti. Plynulo nadväzuje na činnosti Európskej rady pre výskum vykonávané na základe rozhodnutia Rady 2006/972/ES. 5. Európska rada pre výskum svojou činnosťou podporuje výskum vo všetkých oblastiach uskutočňovaný samostatnými a nadnárodnými tímami, ktoré si na európskej úrovni navzájom konkurujú. Granty Európskej rady pre výskum v oblasti hraničného výskumu sa priznávajú výlučne na základe kritéria excelentnosti. 6. Komisia vystupuje ako garant samostatnosti a integrity Európskej rady pre výskum a zabezpečuje náležité vykonávanie úloh zverených tejto rade. Komisia zaistí, aby vykonávanie opatrení Európskej rady pre výskum bolo v súlade so zásadami stanovenými v odseku 4, ako aj s celkovou vedeckou stratégiou Vedeckej rady uvedenej v článku 7 ods. 2. Článok 7 Vedecká rada 1. Vedecká rada sa skladá z vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov s tou najlepšou povesťou a zodpovedajúcimi odbornými znalosťami zaisťujúcimi rozmanitosť výskumných oblastí, pričom členovia vedeckej rady konajú ad personam a nezávisle od cudzích záujmov. Komisia vymenúva členov vedeckej rady na základe nezávislého a transparentného postupu pre ich určenie, na ktorom sa dohodne vedecká rada, vrátane konzultácie s vedeckou obcou a predloženia správy Európskemu parlamentu a Rade. Funkčné obdobie členov vedeckej rady je obmedzené na štyri roky, ktoré možno predĺžiť jedenkrát na základe rotačného systému, ktorý je zárukou kontinuity práce vedeckej rady. 2. Vedecká rada vypracúva: (a) celkovú stratégiu pre Európsku radu pre výskum, (b) pracovný program na vykonávanie činností Európskej rady pre výskum, (c) metódy a postupy partnerského preskúmania a hodnotenia návrhov, na základe ktorých sa budú určovať návrhy, ktoré sa budú financovať; (d) svoje stanovisko ku všetkým otázkam, ktoré môže z vedeckého hľadiska zlepšiť výsledky a vplyv Európskej rady pre výskum, ako aj kvalitu vykonávaného výskumu. (e) kódex správania, v ktorom sa okrem iného upraví otázka zabránenia konfliktom záujmov. Komisia upustí od stanovísk vedeckej rady v súlade s bodmi a), c), d) a e) prvého pododseku tohto odseku iba vtedy, keď sa domnieva, že neboli dodržané ustanovenia tohto rozhodnutia. V takom prípade Komisia prijme opatrenia na zabezpečenie ďalšieho vykonávania špecifického programu a dosahovania jeho cieľov stanovením bodov odchylných od stanovísk vedeckej rady a náležite ich odôvodní. 3. Vedecká rada koná v súlade s mandátom stanoveným v bode 1.1. časti I prílohy I. 4. Vedecká rada koná výhradne v záujme dosahovania cieľov časti špecifického programu súvisiacej s konkrétnym cieľom „Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“ v súlade so zásadami ustanovenými v článku 6 ods. 4. Koná bezúhonne a čestne a svoju prácu vykonáva efektívne a s čo najväčšou transparentnosťou. Článok 8 Špecializovaná vykonávacia štruktúra 1. Špecializovaná vykonávacia štruktúra zodpovedá za administratívne vykonávanie a za vykonávanie programu, ako je uvedené v bode 1.2 časti I prílohy I, a podporuje vedeckú radu pri plnení všetkých jej úloh. 2. Komisia zaistí, aby špecializovaná vykonávacia štruktúra dôsledne, účinne a s potrebnou pružnosťou dodržiavala ciele a požiadavky samotnej Európskej rady pre výskum. HLAVA III ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 9 Výbor 1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011[16]. 2. Keď sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 3. Keď sa má stanovisko výboru podľa odseku 2 získať písomným postupom, tento postup sa ukončí bez výsledku, keď tak o tom v lehote na zaslanie stanoviska rozhodne predseda výboru, alebo ak o to požiada väčšina členov výboru. Článok 10 Výkon prenesenej právomocí 1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku. 2. Od vstupu tohto rozhodnutia do platnosti sa právomoc prijímať delegované akty na Komisiu prenáša na neurčitý čas. 3. Delegovanie právomoci môže Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Účinnosť nadobúda dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nemá vplyv na platnosť delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt Rade hneď po jeho prijatí. 5. Delegovaný akt nadobúda účinnosť len vtedy, ak Rada nevzniesla námietku v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Rade alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Rada informovala Komisiu, že nebude namietať. Táto lehota sa na podnet Rady predĺži o dva mesiace. 6. Európsky parlament musí byť informovaný o prijatí delegovaných aktov Komisiou, o námietkach vyjadrených v súvislosti s nimi alebo o odvolaní delegovania právomocí Radou. Článok 11 Ustanovenia o zrušení a prechodné ustanovenia 1. Rozhodnutia 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2014. 2. Opatrenia iniciované na základe rozhodnutí uvedených v odseku 1 a finančné záväzky súvisiace s opatreniami presadzovanými na základe týchto rozhodnutí sa však až do ukončenia riadia týmito rozhodnutiami. V prípade potreby preberie všetky zostávajúce úlohy výborov zriadených na základe rozhodnutí z odseku 1 výbor uvedený v článku 9 tohto rozhodnutia. 3. Finančné prostriedky vyčlenené na špecifický program môžu pokrývať aj výdavky na technologickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi špecifickým programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES. Článok 12 Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 13 Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I Všeobecný opis činností Spoločné prvky nepriamych opatrení 1. Vytváranie rogramu 1.1. Všeobecné informácie Nariadením (EÚ) č. XX/2012 (Horizont 2020) s stanovuje súbor zásad na podporu programového prístupu, pomocou ktorého činnosti strategicky a integrovane prispievajú k cieľom iniciatívy, a na zabezpečenie doplnkovosti s inými súvisiacimi politikami a programami v celej Únii. Nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020 sa budú vykonávať prostredníctvom foriem financovania stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách, predovšetkým prostredníctvom grantov, ocenení, obstarávania a finančných nástrojov. Všetky formy financovania sa budú používať flexibilne v rámci všetkých všeobecných a konkrétnych cieľov programu Horizont 2020, pričom ich použitie sa bude určovať na základe potrieb a osobitostí daného konkrétneho cieľa. Osobitná pozornosť sa bude venovať tomu, aby sa zabezpečil široký prístup k inováciám, ktorý sa neobmedzuje iba na vývoj nových produktov a služieb na základe prelomových objavov v oblasti vedy a technológií, ale zahŕňa aj aspekty, ako je napríklad novátorské využívanie existujúcich technológií, neustále zlepšovanie, sociálne inovácie a inovácie mimo technologickej oblasti. Iba holistickým prístupom k inováciám je možné riešiť spoločenské problémy a súčasne podporovať vznik nových konkurencieschopných podnikov a odvetví. Predovšetkým v prípade spoločenských výziev, podporných a priemyselných technológií sa bude osobitný dôraz klásť na pomocné činnosti v úzkom vzťahu k trhu a koncovým používateľom, ako sú napríklad demonštračné činnosti, pilotné projekty alebo overenie koncepcie. Ak to bude vhodné, budú tam patriť aj činnosti na podporu sociálnych inovácií, prístupov na strane dopytu, akými sú predbežná normalizácia a obstarávanie v predkomerčnej fáze, obstarávanie inovačných riešení, normalizácia a ďalšie opatrenia zamerané na používateľa, ktorými sa zrýchli nasadenie a šírenie inovačných produktov a služieb na trhu. Okrem toho bude dostatočný priestor pre koncepcie „zdola nahor“ a pre otvorené, jednoduché a rýchle systémy v rámci jednotlivých problémov a technológií, ktoré Európe zabezpečia tých najlepších výskumníkov, podnikateľov a najlepšie podniky, ktorí budú mať možnosť predkladať prelomové riešenia podľa svojho výberu. Podrobné určovanie priorít počas vykonávania programu Horizont 2020 bude zahŕňať strategický prístup k zostavovaniu programov v oblasti výskumu s použitím spôsobov riadenia, ktoré sa budú dôkladne zosúlaďovať s vývojom politiky, ale zároveň budú presahovať hranice tradičných politík v rámci jednotlivých sektorov. Bude sa pri tom vychádzať z jednoznačných dôkazov, analýz a prognóz a pokrok sa bude vyhodnocovať na základe dobre zostaveného súboru ukazovateľov výkonnosti. Tento prierezový prístup k zostavovaniu programov a riadeniu umožní účinnú koordináciu medzi všetkými konkrétnymi cieľmi programu Horizont 2020 a umožní riešiť úlohy, ktoré idú nad rámec cieľov, ako je napríklad udržateľnosť, zmena klímy alebo oceánológia a morské technológie. Určovanie priorít bude takisto vychádzať zo širokého spektra vstupov a odporúčaní. Podľa okolností bude zahŕňať skupiny nezávislých odborníkov vytvorené konkrétne na účel poradenstva pri vykonávaní iniciatívy 2020 alebo poradenstva týkajúceho sa ktoréhokoľvek z konkrétnych cieľov iniciatívy. Tieto skupiny odborníkov musia preukázať primeranú úroveň odbornosti a znalostí v predmetných oblastiach a široké profesionálne zázemie, vrátane zapojenia priemyslu a občianskej spoločnosti. Určovanie priorít môže zohľadňovať aj strategické výskumné programy v rámci európskych technologických platforiem alebo vstupy z európskych partnerstiev pre inovácie. Ak je to vhodné, verejno-verejné partnerstvá a verejno-súkromné partnerstvá, ktoré dostávajú podporu prostredníctvom programu Horizont 2020, sa budú podieľať aj na procese určovania priorít a na implementácii v súlade s ustanoveniami určenými v programe Horizont 2020. Základným kameňom procesu určovania priorít budú aj pravidelné styky s koncovými používateľmi, občanmi a organizáciami občianskej spoločnosti prostredníctvom vhodných metodických postupov, ako sú napríklad konsenzuálne konferencie, participatívne hodnotenia technológií alebo priame zapojenie do výskumného a inovačného procesu. Keďže program Horizont 2020 je sedemročným programom, hospodársky, spoločenský a politický kontext, v ktorom bude prebiehať, môžu v priebehu jej fungovania podliehať výrazným zmenám. Program Horizont 2020 musí byť schopný sa týmto zmenám prispôsobiť. V rámci každého z konkrétnych cieľov bude preto existovať možnosť zaradiť podporu pre činnosti, ktoré sú mimo rámca opisu uvedeného v ďalšom texte, ak to bude náležite odôvodnené riešením zásadných zmien, potrebami politiky alebo nepredvídanými okolnosťami. 1.2. Spoločenské a humanitné vedy Výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied bude plne integrovaný do každého zo všeobecných cieľov programu Horizont 2020. Tento prístup bude zahŕňať rozsiahle možnosti na podporu tohto výskumu prostredníctvom Európskej rady pre výskum, akcií Marie Curie alebo výskumných infraštruktúr. Spoločenské a humanitné vedy sú takisto etablované ako zásadná zložka činností potrebných na riešenie jednotlivých spoločenských problémov, ktorou sa zväčšuje dosah týchto činností. Patria sem: pochopenie určujúcich činiteľov v oblasti zdravia a optimalizácia efektivity systémov zdravotnej starostlivosti, podpora politík posilňujúcich postavenie vidieckych oblastí a podpora spotrebiteľského výberu so znalosťou veci, lepšie podložené rozhodovanie v oblasti energetickej politiky a pri zabezpečovaní európskej elektrizačnej sústavy priaznivej pre spotrebiteľov, podpora dopravnej politiky založenej na dôkazoch a podpora prognostiky, podpora zmierňovania zmeny klímy a adaptačné stratégie, iniciatívy na efektívne využívanie zdrojov a opatrenia smerujúce k ekologickému a udržateľnému hospodárstvu. V rámci konkrétneho cieľa s názvom „Inkluzívne, inovačné a bezpečné spoločnosti“ sa navyše podporí aj výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied týkajúci sa otázok horizontálnej povahy, ako je napríklad vytváranie inteligentného a udržateľného rastu, sociálne transformácie v európskych spoločnostiach, sociálne inovácie, inovácie vo verejnom sektore alebo postavenie Európy ako globálneho aktéra. 1.3. Malé a stredné podniky (MSP) Programom Horizont 2020 sa podnieti a podporí integrovaná účasť MSP v rámci všetkých konkrétnych cieľov. V súlade s článkom 18 nariadenia o programe Horizont 2020 sa podľa ustanovení pre konkrétny cieľ „Inovácie v MSP“ (špecializovaný nástroj pre MSP) budú pri konkrétnom cieli „Vedúce postavenie v podporných a priemyselných technológiách“ a pri časti III „Spoločenské výzvy“ uplatňovať špecializované opatrenia. Tento integrovaný prístup by mal viesť k približne 15 % celkových kombinovaných rozpočtov určených pre MSP. 1.4. Prístup k prostriedkom financovania rizika Program Horizont 2020 pomôže spoločnostiam a ostatným typom organizácií získať prístup k úverom, zárukám a kapitálovému financovaniu prostredníctvom dvoch nástrojov. Dlhový nástroj poskytne úvery jednotlivým príjemcom určené na investície do výskumu a inovácií; záruky pre finančných sprostredkovateľov poskytujúcich úvery príjemcom; kombinácie úverov a záruk a záruky alebo protizáruky pre vnútroštátne alebo regionálne systémy financovania dlhov. Bude zahŕňať špecializovaný nástroj pre MSP zameraný na MSP orientované na výskum a inovácie, a to sumami úverov, ktoré dopĺňajú financovanie MSP z nástroja pre úverové záruky v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP. Kapitálový nástroj bude jednotlivým podnikom poskytovať rizikový a mezaninový kapitál (nástroj pre počiatočný kapitál). Tento nástroj spolu s kapitálovým nástrojom pre rast v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP bude mať takisto možnosť poskytovať investície pre expanzívnu a rastovú fázu, vrátane finančných prostriedkov fondov. Tieto nástroje budú rozhodujúce pre konkrétny cieľ „Prístup k prostriedkom financovania rizika“, môžu sa však podľa okolností používať v rámci všetkých konkrétnych cieľov programu Horizont 2020. Kapitálový nástroj a špecializovaný nástroj pre MSP v rámci dlhového nástroja budú spolu s kapitálovým a dlhovým nástrojom v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP zavedené ako súčasť dvoch finančných nástrojov EÚ, ktoré poskytujú kapitál a dlhové financovanie na podporu výskumu a inovácií MSP a rastu. 1.5. Komunikácia a šírenie informácií Kľúčovou pridanou hodnotou výskumu a inovácií financovaných na úrovni Únie je možnosť šíriť a oznamovať výsledky v celoeurópskom meradle, a tak zväčšiť ich dosah. Program Horizont 2020 bude preto v rámci všetkých svojich konkrétnych cieľov zahŕňať vyhradenú podporu šírenia (aj prostredníctvom otvoreného prístupu k výsledkom výskumu), oznamovania a dialógu, pričom veľký dôraz sa bude klásť na oznamovanie výsledkov koncovým používateľom, občanom, organizáciám občianskej spoločnosti, subjektom priemyslu a tvorcom politiky. Program Horizont 2020 tak môže využiť siete na prenos informácií. Cieľ činností na oznamovanie v rámci programu Horizont 2020 bude aj zvyšovať informovanosť verejnosti o význame výskumu a inovácií prostredníctvom publikácií, podujatí, zdrojov poznatkov, databáz, webových stránok alebo cieleného využívania sociálnych médií. 2. Medzinárodná spolupráca Medzinárodná spolupráca s partnermi v tretích krajinách je potrebná na účinné riešenie mnohých konkrétnych cieľov stanovených v rámci programu Horizont 2020, predovšetkým cieľov súvisiacich s vonkajšími politikami Únie a medzinárodnými záväzkami. Je to prípad všetkých spoločenských výziev, ktorými sa zaoberá program Horizont 2020, a ktoré majú globálnu povahu. Medzinárodná spolupráca je nevyhnutná aj v oblasti hraničného a základného výskumu, aby sa využívali prínosy pochádzajúce z možností, ktoré ponúkajú nové vedné disciplíny a technológie. Podpora mobility výskumných pracovníkov a pracovníkov v oblasti inovácií na medzinárodnej úrovni má preto rozhodujúci význam pri zlepšovaní tejto celosvetovej spolupráce. Činnosti na medzinárodnej úrovni sú takisto dôležité pri zvyšovaní konkurencieschopnosti európskeho priemyslu prostredníctvom osvojovania nových technológií a obchodovania s nimi, napríklad prostredníctvom vypracúvania celosvetových noriem a usmernení týkajúcich sa interoperability a prostredníctvom prijímania a nasadzovania európskych riešení mimo Európy. Medzinárodná spolupráca v rámci programu Horizont 2020 sa bude zameriavať na spoluprácu s tromi najväčšími skupinami krajín: (1) industrializované a rozvíjajúce sa ekonomiky, (2) krajiny usilujúce sa o pristúpenie a susedné krajiny, a (3) rozvojové krajiny. Program Horizont 2020 bude vo vhodných prípadoch podporovať spoluprácu na regionálnej a viacstrannej úrovni. Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií je kľúčovým aspektom celosvetových záväzkov Únie a zohráva dôležitú úlohu v partnerstvách Únie s rozvojovými krajinami, napríklad pri dosahovaní pokroku pri plnení rozvojových cieľov milénia. V článku 21 programu Horizont 2020 sa ustanovujú všeobecné zásady účasti organizácií z tretích krajín a medzinárodných organizácií. Vzhľadom na to, že inovácie vo všeobecnosti ťažia z otvorenosti voči tretím krajinám, program Horizont 2020 bude pokračovať spolu so zásadou všeobecnej otvorenosti a súčasne bude podporovať recipročný prístup k programom tretích krajín. V prípade niekoľkých oblastí však treba odporúčať obozretnejší prístup v záujme ochrany európskeho záujmu. Okrem toho sa bude implementovať rad zacielených opatrení, v ktorých sa bude presadzovať strategický prístup k medzinárodnej spolupráci na základe spoločného záujmu a vzájomnej výhodnosti a podporovať koordinácia a synergie s činnosťami členských štátov. Bude tam patriť aj mechanizmus na podporu spoločných výziev a možnosť programov spolufinancovania uskutočňovaných spolu s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami. Príklady oblastí, v ktorých možno rozvinúť takúto strategickú medzinárodnú spoluprácu: (a) Pokračovanie Partnerstva európskych a rozvojových krajín v oblasti klinických skúšok (EDCTP2), ktoré sa zaoberá klinickými skúškami spôsobov liečby infekcie HIV, malárie a tuberkulózy. (b) Podpora prostredníctvom ročného predplatného k programu „Program pre hraničné vedy o človeku“ (Human Science Frontier Programme - HSFP) umožňujúceho členským štátom, ktoré nepatria do skupiny G7, plne využívať financovanie poskytované týmto programom. (c) Medzinárodné konzorcium pôsobiace v oblasti zriedkavých chorôb, jeho členom je niekoľko členských štátov Únie a tretích krajín. Cieľom tejto iniciatívy je do roku 2020 vyvinúť diagnostické skúšky pre najzriedkavejšie choroby a 200 nových postupov liečby zriedkavých chorôb. (d) Podpora činností Medzinárodného fóra pre znalostné biohospodárstvo (International Knowledge-Based Bio-Economy Forum) a pracovnej skupiny EÚ – USA pre biotechnologický výskum, ako aj spolupráce s príslušnými medzinárodnými organizáciami a iniciatívami (ako sú napríklad celosvetové výskumné aliancie v oblasti skleníkových plynov alebo zdravia zvierat). (e) Príspevok k viacstranným procesom a iniciatívam, ako je napríklad Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pre pozorovania Zeme (GEO). (f) Dialógy o vesmíre medzi Úniou, USA a Ruskom, dvoma vesmírnymi veľmocami, sú mimoriadne cenným príkladom a tvoria základ pre nadviazanie strategickej spolupráce pri partnerstvách týkajúcich sa kozmického priestoru, ako je napríklad Medzinárodná vesmírna stanica alebo odpaľovacie zariadenia a spolupráca na najmodernejších projektoch v oblasti výskumu, technológií a vývoja. 3. Doplnkovosť a prierezové opatrenia Program Horizont 2020 je postavená na cieľoch stanovených pre jej tri hlavné časti: utváranie excelentnej vedy, vytváranie vedúceho postavenia priemyslu a riešenie spoločenských problémov. Osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu náležitej koordinácie medzi týmito časťami a plnému využívaniu synergií vytváraných medzi konkrétnymi cieľmi, aby sa maximalizoval ich spoločný dosah na ciele politiky Únie vyššej úrovne. Ciele programu Horizont 2020 sa preto budú riešiť prostredníctvom veľkého dôrazu kladeného na hľadanie účinných riešení, ktoré značne prekračujú prístup vychádzajúci výlučne z tradičných vedeckých a technologických disciplín a hospodárskych sektorov. V záujme spoločného rozvoja nových poznatkov, budúcich a nových technológií, výskumných infraštruktúr a kľúčových kompetencií sa budú podporovať prierezové opatrenia medzi časťou I „Excelentná veda“, spoločenskými problémami a podpornými a priemyselnými technológiami. Bude sa takisto snažiť o väčšie využívanie výskumných infraštruktúr v spoločnosti, napríklad vo verejných službách, podpore vedy, oblasti civilnej bezpečnosti a v kultúre. Určovanie priorít pri vykonávaní priamych opatrení Spoločného výskumného centra a činnostiach Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) bude navyše náležite koordinované s ostatnými časťami programu Horizont 2020. V mnohých prípadoch bude účinný prínos k cieľom stratégie Európa 2020 a iniciatíve Únia inovácií vyžadovať vypracovanie riešení, ktoré majú medziodvetvovú povahu, a preto zasahujú do mnohých konkrétnych cieľov programu Horizont 2020. Mimoriadna pozornosť sa bude venovať zodpovednému výskumu a inováciám. Ako prierezová sa bude riešiť otázka rovnosti žien a mužov, aby sa odstránili prípady nerovnováhy medzi mužmi a ženami a aby sa do vytvárania programu a obsahu v oblasti výskumu a inovácií začlenil rozmer rovnosti mužov a žien. Program Horizont 2020 zahŕňa osobitné ustanovenia na motiváciu takýchto prierezových opatrení vrátane motivácie pomocou účinného zlučovania rozpočtov. Patrí sem napríklad možnosť, aby spoločenské problémy a podporné a priemyselné technológie využívali ustanovenia týkajúce sa finančných nástrojov a vyhradeného nástroja pre MSP. Prierezové opatrenia budú mať rozhodujúci význam aj pri podnecovaní vzájomného pôsobenia medzi spoločenskými problémami a podpornými a priemyselnými technológiami potrebnými na tvorbu najdôležitejších prelomových objavov v oblasti technológie. Príklady oblastí, v ktorých takéto vzájomné pôsobenie možno rozvinúť: odbor elektronického zdravotníctva, inteligentné sústavy, inteligentné dopravné systémy, presadzovanie opatrení v oblasti klímy, nanomedicína, pokročilé materiály pre ľahké vozidlá alebo vývoj priemyselných bioprocesov a bioproduktov. Posilnia sa tak silné synergie medzi spoločenskými problémami a vývojom generických podporných a priemyselných technológií. Táto skutočnosť sa zreteľným spôsobom zohľadní pri vypracúvaní viacročných stratégií a pri určovaní priorít pre každý z týchto konkrétnych cieľov. Bude to vyžadovať, aby sa zainteresované strany zastupujúce rozličné hľadiská plne zapojili do implementácie, a v mnohých prípadoch to bude vyžadovať opatrenia, ktorými sa spojí financovanie z oblasti príslušných podporných a priemyselných technológií a spoločenských výziev. Osobitná pozornosť sa bude venovať aj koordinácii činností financovaných prostredníctvom programu Horizont 2020 s činnosťami podporovanými na základe iných programov financovania Únie, ako je napríklad spoločná poľnohospodárska politika, spoločná politika v oblasti rybolovu alebo program Erasmus For All: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport alebo program zdravia pre rast. Zahŕňa to aj primerané skĺbenie s fondmi kohéznej politiky, pri ktorej podpora budovania kapacít pre výskum a inovácie na regionálnej úrovni môže slúžiť ako „brána k excelentnosti“, zriadenie regionálnych centier excelentnosti môže pomôcť odstrániť inovačný predel v Európe alebo podporiť rozsiahle demonštračné činnosti a pilotné projekty môžu pomôcť pri dosahovaní cieľa, ktorým je budovanie vedúceho postavenia európskeho priemyslu. 4. Vytváranie partnerstiev V záujme dosiahnutia udržateľného rastu v Európe je potrebné optimalizovať príspevky verejných a súkromných subjektov. Je to dôležité na konsolidáciu Európskej výskumnej oblasti a na plnenie iniciatív Inovácie v Únii, Digitálna agenda a ďalších hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Zodpovedný výskum a inovácie navyše vyžadujú, aby sa najlepšie riešenia získavali z výmeny informácií medzi partnermi s rozličnými hľadiskami, ale spoločnými záujmami. Program Horizont 2020 zahŕňa vymedzenie a jednoznačný súbor kritérií na vytváranie partnerstiev v rámci verejného sektora a verejno-súkromných partnerstiev. Verejno-súkromné partnerstvá môžu vychádzať zo zmluvnej dohody medzi verejnými a súkromnými subjektmi a v obmedzenom počte prípadov môže ísť o inštitucionalizované partnerstvá v rámci verejného sektora (ako sú napríklad spoločné iniciatívy v oblasti technológií a ďalšie spoločné podniky). Existujúce partnerstvá v rámci verejného sektora a verejno-súkromné partnerstvá môžu získať podporu v rámci programu Horizont 2020 za predpokladu, že sa týkajú cieľov programu Horizont 2020, spĺňajú kritériá stanovené v rámci programu Horizont 2020 a preukázali významný pokrok v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum, technologický vývoj a demonštračné činnosti (7. RP). Medzi iniciatívy na základe článku 185 Zmluvy podporované na základe 6. RP alebo 7. RP, ktorým je možné za už uvedených podmienok poskytnúť podporu aj naďalej, patria tieto: Partnerstvá európskych a rozvojových krajín v oblasti klinických skúšok (EDCTP), Bývanie s podporou okolia (AAL), Spoločný program výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora (BONUS), Eurostars Európsky program metrologického výskumu. Ďalšiu podporu možno poskytnúť aj Európskej aliancii pre energetický výskum (EERA) zriadenej na základe Strategického plánu energetických technológií (plán SET). Spoločné podniky zriadené v rámci 7. RP na základe článku 187 Zmluvy, ktorým možno za už uvedených podmienok poskytnúť ďalšiu podporu, sa týkajú týchto oblastí: Iniciatíva pre inovačné lieky (IMI), Čisté nebo, výskumný projekt RLP jednotného európskeho neba (SESAR), palivové články a vodík (FCH) a zabudované počítačové systémy (ARTEMIS) a nanoelektronika (ENIAC). Posledné dve možno zlúčiť do jednej iniciatívy. Ďalšie verejno-súkromné partnerstvá podporované v rámci 7. RP, ktorým možno za už uvedených podmienok poskytnúť ďalšiu podporu: „Továrne budúcnosti“, „Energeticky efektívne budovy“ a „Európska iniciatíva v oblasti ekologických vozidiel“. Ďalšiu podporu možno poskytnúť aj európskym priemyselným iniciatívam (EII) zriadeným na základe plánu SET. Ďalšie partnerstvá v rámci verejného sektora a verejno-súkromné partnerstvá možno v rámci programu Horizont 2020 spustiť, ak spĺňajú stanovené kritériá. Môže ísť o partnerstvá týkajúce sa informačných a komunikačných technológií v oblasti fotoniky a robotiky, udržateľných spracovateľských odvetví, biologicky orientovaných odvetví a bezpečnostných technológií na sledovanie námorných hraníc. Časť I Excelentná veda 1. Európska rada pre výskum Európska rada pre výskum (ERC) bude podporovať hraničný výskum svetovej úrovne. Výskum, ktorý je v hraniciach súčasného chápania a ktorý tieto hranice presahuje, má zásadný význam pre hospodársky a sociálny blahobyt, ale súčasne je vo svojej podstate rizikový, pretože prebieha v nových a najnáročnejších oblastiach výskumu a vyznačuje sa stieraním hraníc medzi jednotlivými vednými odbormi. S cieľom podnecovať výrazný pokrok na hraniciach poznania bude ERC podporovať individuálne tímy pri ich výskumnej činnosti vo všetkých oblastiach základného vedeckého a technologického výskumu, ktoré patria do programu Horizont 2020, vrátane inžinierskych, spoločenských a humanitných vied. Podľa potreby je možné zohľadniť konkrétne výskumné témy alebo cieľové skupiny (akými sú napríklad výskumníci novej generácie a nové tímy) v súlade s cieľmi ERC a potrebami efektívnej implementácie. Osobitná pozornosť sa bude venovať novým a rýchlo rastúcim oblastiam na hranici znalostí a na rozhraní disciplín. Budú podporovaní nezávislí výskumníci rôzneho veku (vrátane začínajúcich, ktorí prechádzajú zmenami a stávajú sa samostatnými vedúcimi výskumnými pracovníkmi) z každej krajiny sveta, aby mohli svoju výskumnú činnosť vykonávať v Európe. Bude sa dodržiavať prístup „parametrov určovaných výskumnými pracovníkmi“. To znamená, že ERC bude podporovať projekty výskumných pracovníkov na témy podľa ich vlastného výberu v rámci výziev na predkladanie návrhov. Návrhy sa budú vyhodnocovať len podľa kritéria excelentnosti na základe partnerského preskúmania, pričom sa bude zohľadňovať špičková kvalita v nových skupinách, výskumných pracovníkov novej generácie, ako aj v osvedčených skupinách, a osobitná pozornosť sa bude venovať návrhom, ktoré sú nadmieru priekopnícke a zahŕňajú zodpovedajúce vysoké vedecké riziká. ERC bude fungovať ako orgán pre financovanie vedené vedou a bude ju tvoriť nezávislá vedecká rada, ktorú bude podporovať jednoduchá a nákladovo efektívna špecializovaná vykonávacia štruktúra. Vedecká rada ERC bude stanovovať celkovú vedeckú stratégiu a bude mať plnú moc rozhodovať o type výskumu, ktorý sa má finančne podporiť. Vedecká rada bude stanovovať pracovný program v súlade s cieľmi ERC na základe ďalej uvedenej vedeckej stratégie. Bude zavádzať potrebné iniciatívy medzinárodnej spolupráce v súlade s jej vedeckou stratégiou vrátane informačných činností na lepšie zviditeľnenie ERC pre najlepších výskumníkov z ostatných častí sveta. Vedecká rada bude neustále monitorovať činnosť ERC a zvažovať najlepšie postupy na dosiahnutie všeobecnejších cieľov. Vzhľadom na nevyhnutnosť reagovať na nové potreby navrhne kombináciu pomocných opatrení ERC. Cieľom ERC bude dosiahnuť špičkovú kvalitu svojich činností. Náklady ERC na administratívu a zamestnancov ERC týkajúce sa vedeckej rady a špecializovanej vykonávacej štruktúry budú v súlade s jednoduchým a hospodárnym riadením; administratívne výdavky budú čo najnižšie v súlade so zabezpečením zdrojov potrebných na vykonávanie svetovej úrovne, aby bolo čo najviac finančných prostriedkov na financovanie hraničného výskumu. Ocenenia ERC a granty sa budú udeľovať na základe jednoduchých postupov zameraných na špičkovú kvalitu, podporu iniciatív a kombinovanie flexibility a zodpovednosti. ERC bude neustále hľadať nové spôsoby zjednodušenia a zlepšenia svojich postupov, aby sa zabezpečilo dodržiavanie týchto zásad. Vzhľadom na jedinečnú štruktúru a úlohu ERC ako vedeckého finančného orgánu sa vykonávanie a riadenie činností ERC budú posudzovať a hodnotiť priebežne s plnou účasťou vedeckej rady, ktorá tak môže posúdiť dosiahnuté výsledky ERC a na základe skúseností upraviť a zlepšiť jej postupy a štruktúry. 1.1. Vedecká rada S cieľom vykonávať svoje úlohy stanovené v článku 7 vedecká rada: (1) vedecká stratégia – stanoviť celkovú vedeckú stratégiu pre program na základe vedeckých príležitostí a potrieb európskej vedy, – v súlade s vedeckou stratégiou neustále pripravovať pracovný program a v potrebnej miere ho upraviť, pripraviť výzvy na predkladanie ponúk a kritériá a (ak sa to bude vyžadovať) vymedziť konkrétne témy alebo cieľové skupiny (napríklad začínajúce alebo nové tímy), (2) v oblasti vedeckého riadenia, monitorovania a kontroly kvality: – vedeckého hľadiska v prípade potreby zaujímať stanoviská k realizácii a riadeniu výziev na predkladanie návrhov, hodnotiacim kritériám, procesom partnerského skúmania vrátane výberu expertov a metód pre partnerské skúmanie a hodnotenie návrhov a potrebných vykonávacích pravidiel a usmernení, na základe čoho bude pod dohľadom vedeckej rady určený návrh, ktorý sa má financovať; ako aj akýchkoľvek iných záležitostí ovplyvňujúcich výsledky a dosah činností ERC a kvalitu vykonávaného výskumu, vrátane hlavných ustanovení vzorovej grantovej dohody ERC; – monitorovať kvalitu činností a vyhodnocovať vykonávanie a dosiahnuté výsledky programu a dávať odporúčania pre nápravné alebo budúce opatrenia. (3) Komunikácia a šírenie informácií: – zabezpečuje oznamovanie činností a výsledkov ERC vedeckej komunite a zainteresovaným stranám, – pravidelne podáva správy o činnosti Komisii. Vedecká rada má vo svoje plnej právomoci rozhodnutia o druhu výskumu, ktorý sa má financovať, a ručí za kvalitu činnosti z vedeckého hľadiska. Vedecká rada v prípade potreby uskutočňuje konzultácie s vedeckou, technickou a akademickou obcou. Členovia vedeckej rady poberajú za uskutočňované úlohy honorár a v prípade potreby sa im uhradia cestovné výdavky a diéty. Predseda ERC bude počas svojho funkčného obdobia sídliť v Bruseli a väčšinu svojho času[17] bude venovať záležitostiam ERC. Jeho plat bude na úrovni porovnateľnej s vrcholovým manažmentom. Vedecká rada zvolí spomedzi svojich členov troch podpredsedov, ktorí predsedovi pomáhajú pri jeho reprezentatívnej funkcii a pri organizácii práce vedeckej rady. Títo podpredsedovia môžu zastávať aj funkciu podpredsedu Európskej rady pre výskum. Trom podpredsedom sa bude poskytovať podpora, aby bola zabezpečená primeraná pomoc na miestnej úrovni v ich domovských ústavoch. 1.2. Špecializovaná realizačná štruktúra Špecializovaná vykonávacia štruktúra zodpovedá za všetky aspekty administratívneho vykonávania a realizácie programu podľa ročného pracovného programu. Bude realizovať najmä postupy hodnotenia, vzájomné profesionálne preskúmanie a výber v súlade so zásadami ustanovenými vedeckou radou a bude zabezpečovať finančné a vedecké riadenie dotácií. Špecializovaná vykonávacia štruktúra bude podporovať vedeckú radu pri vykonávaní všetkých jej prv uvedených úloh, zabezpečí prístup k potrebným dokumentom a údajom vo svojom vlastníctve a bude sústavne informovať Vedeckú radu o svojich činnostiach. Na zabezpečenie účinného spojenia so špecializovanou vykonávacou štruktúrou v strategických a prevádzkových záležitostiach budú vedúci pracovníci vedeckej rady a riaditeľ špecializovanej vykonávacej štruktúry zvolávať pravidelné koordinačné zasadnutia. Riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci prijatí na tento účel vrátane úradníkov z inštitúcií EÚ a bude sa vzťahovať výlučne na skutočné administratívne potreby v záujme zabezpečenia stability a súvislého chodu účinnej administratívy. 1.3. Úloha Komisie Na účel plnenia povinností stanovených v článkoch 6, 7 a 8 Komisia: – zaistí kontinuitu a obmenu vedeckej rady a poskytne podporu stálej výberovej komisii pri výbere budúcich členov vedeckej rady, – zaistí kontinuitu a delegovanie úloh a povinností v rámci špecializovanej vykonávacej štruktúry, pričom zohľadní stanoviská vedeckej rady, – vymenuje riaditeľa a vedúcich pracovníkov špecializovanej vykonávacej štruktúry, pričom prihliada na názor vedeckej rady, – zaistí včasné prijatie pracovného programu, stanoviská k vykonávacej metodike a potrebným vykonávacím pravidlám uvedeným v pravidlách predkladania návrhov ERC a vo vzorovej dohode o grante ERC, pričom zohľadní stanoviská vedeckej rady, – pravidelne informuje programový výbor o vykonávaní činností ERC. 2. Budúce a vznikajúce technológie Činnosti v oblasti budúcich a nových technológií (FET) sú určené na konkretizáciu rôznych druhov intervenčnej logiky, od celkom otvorených koncepcií až po rôzne stupne štruktúrovania tém, komunít a financovania, ktoré stoja na troch pilieroch: 2.1. Iniciatíva FET Open: podpora novátorských nápadov Na úspešné preskúmanie nových základov pre úplne nové budúce technológie je potrebná podpora veľkého množstva vysokorizikových vizionárskych vedeckých a technologických výskumných projektov spolupráce v počiatočnom štádiu. Keďže táto činnosť nie je tematicky presne obmedzená a nie je normatívna, umožňuje vznik všemožných nových nápadov v najširšom spektre tém a disciplín. Podpora nápadov v zárodku vyžaduje angažovaný, rizikový a intenzívny medziodborový prístup k výskumu, ktorý presahuje hranice prísne technologicky vymedzených oblastí. Pre podporu vzniku budúcich subjektov s vedúcim postavením vo výskume a priemysle je dôležité aj pritiahnutie a podnecovanie účasti nových subjektov s vysokým potenciálom, napríklad mladých výskumníkov a moderných MSP, na výskume a inováciách. 2.2. Iniciatíva FET Proactive: podpora nových tém a komunít Novátorské oblasti a témy musia dozrieť, čomu môže pomôcť štruktúrovanie nových komunít a podpora navrhovania a rozvoja tém v oblasti transformatívneho výskumu. Hlavným prínosom tohto štruktúrovaného, napriek tomu však skúmajúceho, prístupu, je vznik nových oblastí, ktoré ešte nie sú pripravené na začlenenie do plánov priemyselného výskumu, a vytváranie a štruktúrovanie príslušných výskumných komunít. Je to posun od spolupráce malého počtu výskumníkov ku skupine projektov, v ktorej sa jednotlivé projekty zameriavajú na konkrétne aspekty skúmanej témy a na výmenu výsledkov. 2.3. Hlavné iniciatívy programu FET: riešenie veľkých medziodborových vedeckých a technologických výziev Výskumné iniciatívy v rámci tejto úlohy sú vedecké, rozsiahle, viacodborové a spája ich spoločný vizionársky cieľ. Zaoberajú sa veľkými vedeckými a technologickými výzvami, čo vyžaduje spoluprácu mnohých vedných odborov, komunít a programov. Vedecký pokrok by mal zabezpečiť silnú a širokú základňu pre budúce technologické inovácie a ich hospodárske využívanie, ako aj novátorský prínos pre spoločnosť. Ich všeobecná podstata a význam naznačujú, že na ich realizáciu je potrebné vyvinúť spoločné a dlhodobé úsilie (keďže to bude trvať 10 rokov). Činnosti v rámci troch pilierov programu FET dopĺňa široká škála sieťových a činností v oblasti vytvárania sietí a činnosti v rámci komunít na vytvorenie plodnej a životaschopnej európskej základne pre vedecký výskum týkajúci sa budúcich technológií. Podporí sa nimi budúci vývoj činností v rámci programu FET, posilnia diskusie o vplyvoch nových technológií a zrýchli ich vplyv. 2.4. Konkrétne aspekty implementácie Poradný orgán programu FET poskytne zúčastneným stranám vstupné informácie o celkovej vedeckej stratégii vrátane určenia pracovného programu. Program FET sa bude aj naďalej riadiť vedou a bude podporovaný jednoduchou a efektívnou vykonávacou štruktúrou. Prijmú sa jednoduché administratívne postupy s cieľom naďalej sa zameriavať na špičkovú kvalitu vedeckých technologických inovácií, podporovať iniciatívu a spájať flexibilitu so zodpovednosťou. Pri preverovaní výskumného prostredia programu FET (napr. pri analýze portfólia) a zapájaní komunít zainteresovaných strán (napríklad do konzultácií) sa budú využívať najvhodnejšie postupy. Cieľom bude sústavné zlepšovanie a hľadanie ďalších možností na zjednodušenie a zlepšenie postupov s cieľom zabezpečiť súlad s týmito zásadami. Vypracujú sa posúdenia efektívnosti a vplyvu činností programu FET, ktorými sa budú dopĺňať posúdenia na programovej úrovni. Keďže poslaním programu FET je posilnenie vedeckého výskumu budúcich technológií, snaží sa spájať subjekty z oblasti vedy, technológií a inovácií. Program FET by mal preto zohrávať aktívnu úlohu katalyzátora nového myslenia, nových postupov a novej spolupráce. Iniciatíva FET Open člení do skupín činnosti vyhľadávania nových sľubných nápadov postupom zdola nahor. Vysoké riziko spojené s každým nápadom je vyvážené možnosťou preskúmania množstva nápadov. Ku kľúčovým vlastnostiam týchto činností patria efektívnosť (pokiaľ ide o čas a zdroje), nízke príležitostné náklady v prípade navrhovateľov a nepopierateľná otvorenosť voči nekonvenčným a medziodborovým nápadom. Pomocou jednoduchých a rýchlych otvorených systémov predkladania návrhov sa budú vyhľadávať nové vysokorizikové a sľubné výskumné nápady, pričom v rámci týchto systémov sa budú aj sledovať subjekty s vysokým inovačným potenciálom, akými sú napríklad mladí výskumníci a moderné MSP. Doplnia sa o činnosti zamerané na aktívne podnecovanie tvorivého nekonvenčného myslenia. Iniciatíva FET Proactive: táto činnosť sa zameriava na pravidelné zverejňovanie výziev na predkladanie ponúk v niekoľkých oblastiach vysokorizikových tém s vysokým inovačným potenciálom financovaných tak, aby bolo možné vybrať niekoľko projektov. Tieto projekty sa podporia opatreniami budovania komunít, ktorými sa posilnia činnosti, ako napr. spoločné podujatia či príprava nových výskumných osnov a plánov. Pri výbere tém sa zohľadní špičková kvalita vedeckého výskumu budúcich technológií, potenciál vytvorenia kritickej masy a vplyv na vedu a technológie. Vykoná sa široká škála cielených iniciatív (hlavné iniciatívy programu FET). Tieto iniciatívy budú založené na partnerstvách umožňujúcich kombinovanie verejných a súkromných príspevkov, ako aj príspevkov Únie, s vyváženým riadením, ktoré poskytne vlastníkom programu zodpovedajúci vplyv, ako aj veľkú mieru autonómie a flexibility pri implementácii, čím sa umožní, aby hlavné iniciatívy prísne dodržiavali všeobecne podporovaný výskumný plán. Pri výbere sa zohľadní spoločný cieľ, vplyv a integrácia zainteresovaných strán a zdrojov v rámci súdržného výskumného plánu, ako aj podpora zo strany zainteresovaných strán a vnútroštátnych/regionálnych výskumných programov. 3. Akcie Marie Curie 3.1. Posilňovanie nových zručností prostredníctvom vynikajúcej počiatočnej odbornej prípravy výskumných pracovníkov Európa potrebuje silnú a tvorivú základňu ľudských zdrojov, ktorá je mobilná v rámci štátov aj sektorov a má tú správnu kombináciu inovačných zručností a schopností premeniť poznatky a nápady na produkty a služby, čím sa zabezpečí hospodársky aj spoločenský prínos. To sa dosiahne predovšetkým štruktúrovaním a zvyšovaním excelentnej odbornosti podstatnej časti vysokokvalitných úvodných školení pre začínajúcich výskumných pracovníkov a doktorandov zo všetkých členských štátov a pridružených krajín. Ak sa začínajúcim výskumníkom poskytne možnosť získať rozmanité zručnosti, ktoré im v súčasnosti aj budúcnosti umožnia plniť náročné úlohy, ďalšia generácia výskumníkov bude využívať výhody lepších pracovných príležitostí vo verejnom aj súkromnom sektore, čím sa do výskumu pritiahnu mladí ľudia. Program sa bude implementovať s podporou niekoľkých konkurencieschopných výskumných školiacich programov vybratých z celej Únie formou partnerstva univerzít, výskumných inštitúcií, podnikov, MSP a ďalších sociálno-hospodárskych subjektov z rôznych európskych aj mimoeurópskych krajín. Podporia sa aj jednotlivé inštitúcie, ktoré dokážu pripraviť rovnako stimulujúce prostredie. S cieľom plnenia rôznych potrieb je potrebné zabezpečiť flexibilitu pri implementácii cieľov. Úspešné partnerstvá budú mať zvyčajne formu výskumných sietí pre odbornú prípravu alebo doktorátov v priemyselných odboroch, kým jednotlivé inštitúcie sa zvyčajne zapájajú do inovačných doktorandských programov. V tomto rámci sa predpokladá podpora pre najlepších začínajúcich výskumníkov z rôznych krajín, aby sa mohli zapojiť do týchto vysoko kvalitných programov. Tieto programy odbornej prípravy sa budú zameriavať na rozvoj a rozširovanie základných výskumníckych schopností a súčasne vybavia výskumných pracovníkov tvorivým myslením, podnikateľským duchom a inovačnými zručnosťami, ktoré budú vyhovovať budúcim potrebám na trhu práce. V rámci týchto programov sa zabezpečí aj odborná príprava v oblasti prenosných zručností, k akým patria napríklad tímová práca, podstupovanie rizika, riadenie projektov, normalizácia, podnikanie, etika, práva duševného vlastníctva, komunikácia a oslovovanie spoločnosti, ktoré sú dôležité pre vytváranie, vývoj, obchodné využitie a šírenie inovácií. 3.2. Podpora excelentnosti prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej mobility Európa musí byť atraktívna pre najlepších európskych aj mimoeurópskych výskumníkov. To sa dá dosiahnuť predovšetkým podporou príťažlivých pracovných príležitostí pre skúsených výskumníkov vo verejnom aj súkromnom sektore a podnecovaním ich mobility medzi jednotlivými krajinami, sektormi a vednými odbormi, aby tak mohli zvýšiť svoj tvorivý a inovačný potenciál. Najlepší a najsľubnejší skúsení výskumníci, ktorí chcú rozvíjať svoje zručnosti prostredníctvom skúseností s nadnárodnou alebo medzinárodnou mobilitou, budú finančne podporovaní bez ohľadu na štátnu príslušnosť. Môžu byť podporovaní v rôznych pracovných pozíciách, týka sa to teda aj najmladších výskumníkov s čerstvým doktorátom alebo ekvivalentným postavením. Títo výskumní pracovníci získajú finančné prostriedky za podmienky, že sa presťahujú do inej krajiny, aby tak rozšírili alebo prehĺbili svoje schopnosti na univerzitách, vo výskumných inštitúciách, podnikoch, MSP alebo v iných sociálno-hospodárskych subjektoch podľa vlastného výberu, v ktorých budú pracovať na výskumných a inovačných projektoch vyhovujúcich ich osobným potrebám a záujmom. Budú takisto povzbudzovaní, aby si vyskúšali verejný aj súkromný sektor formou dočasného vysielania pracovníkov. Podporia sa aj pracovné príležitosti na čiastočný úväzok, čím sa umožní práca zároveň vo verejnom aj súkromnom sektore, zvýši prenos poznatkov medzi týmito sektormi a stimuluje zakladanie nových podnikov. Tieto individualizované výskumné príležitosti umožnia sľubným výskumníkom získať úplnú nezávislosť a jednoducho meniť zamestnanie v subjektoch verejného a súkromného sektora. S cieľom plne využiť existujúci potenciál výskumníkov sa bude podporovať aj pokračovanie prerušenej výskumníckej kariéry. 3.3. Stimulovanie inovácií prostredníctvom vzájomného využívania znalostí Spoločenské problémy sa čoraz viac týkajú celého sveta a na úspešné riešenie je rozhodujúca cezhraničná a medzisektorová spolupráca. Životne dôležité je preto vzájomné využívanie znalostí a nápadov v oblastiach od výskumu až po trh, ktoré sa dá dosiahnuť len prostredníctvom spájania ľudí. To bude presadzovať prostredníctvom podpory flexibilnej výmeny vysokokvalifikovaných pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií medzi sektormi, krajinami a jednotlivými odbormi. Z európskych finančných prostriedkov sa s cieľom posilniť medzinárodnú spoluprácu podporia krátkodobé výmeny pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií v rámci partnerstiev univerzít, výskumných inštitúcií, podnikov, MSP a ďalších sociálno-hospodárskych subjektov v Európe, ako aj medzi Európou a tretími krajinami. Tieto výmeny budú otvorené pre pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií na všetkých pracovných pozíciách, od najmladších (na postgraduálnej úrovni) až po najskúsenejších (riadiacich pracovníkov) vrátane administratívnych pracovníkov a technikov. 3.4. Zvyšovanie štrukturálneho vplyvu spolufinancovaním činností Podnecovaním regionálnych, vnútroštátnych alebo medzinárodných programov na podporu excelentnosti a šírenia osvedčených postupov v rámci akcií „Marie Curie“ z hľadiska možností celoeurópskej mobility pri odbornej príprave, profesnom rozvoji a výmene výskumných pracovníkov sa zvýši číselný a štrukturálny vplyv akcií „Marie Curie“. Tým sa takisto zvýši príťažlivosť centier excelentnosti v celej Európe. Uvedené ciele sa dosiahnu spolufinancovaním nových alebo existujúcich regionálnych, vnútroštátnych, súkromných a medzinárodných programov s cieľom otvoriť a zabezpečiť medzinárodné, medzisektorové a medziodborové výskumné školenia, ako aj cezhraničnú a medzisektorovú mobilitu výskumníkov a pracovníkov v oblasti inovácií na všetkých pracovných pozíciách. Tým sa využijú synergie medzi opatreniami Únie a opatreniami na regionálnej a vnútroštátnej úrovni v boji proti fragmentácii cieľov, hodnotiacich postupov a pracovných podmienok výskumných pracovníkov. 3.5. Špecifické podporné a politické opatrenia V záujme účinného zvládnutia problému bude nevyhnutné monitorovať pokrok. V rámci programu sa bude podporovať vypracovanie ukazovateľov a analýza údajov súvisiacich s mobilitou výskumných pracovníkov, ich zručnosťami a pracovným postupom, aby bolo možné určiť nedostatky v akciách Marie Curie a zvýšiť účinok týchto akcií. Tieto činnosti sa budú implementovať zároveň s úsilím nájsť synergie a v úzkej spolupráci s činnosťami politickej podpory výskumníkov, ich zamestnávateľov a financovateľov, ktoré sa vykonávajú v rámci cieľa „Inkluzívne, inovačné a bezpečné spoločnosti“. Budú financované špecifické akcie s cieľom podporiť iniciatívy na zvýšenie informovanosti o význame výskumnej kariéry a na šírenie výsledkov výskumu a inovácií vyplývajúcich z činností podporených v rámci akcií „Marie Curie“. S cieľom ďalej prehĺbiť vplyv akcií Marie Curie sa pomocou stratégie služieb absolventom posilní vytváranie sietí súčasných a minulých výskumníkov akcií Marie Curie. Bude k nim patriť podpora fóra na kontaktovanie a výmenu výskumníkov, poskytovanie možností spolupráce a pracovných príležitostí, ako aj organizovanie spoločných podujatí a zapojenie kolegov do informačných činností ako veľvyslancov akcií Marie Curie a Európskeho výskumného priestoru. 3.6. Špecifické aspekty implementácie Akcie Marie Curie budú otvorené pre činnosti školení a pracovného rozvoja vo všetkých hlavných oblastiach výskumu a inovácií v zmysle Zmluvy, od základného výskumu až po uvedenie na trh a služby inovácie. Oblasti výskumu a inovácie, ako aj sektory, si budú môcť uchádzači vyberať podľa vlastného uváženia. V záujme využitia celosvetovej znalostnej základne budú akcie „Marie Curie“ dostupné výskumným pracovníkom a pracovníkom v oblasti inovácií, ako aj vysoké školy, výskumné ústavy, podniky a iné socioekonomické subjekty zo všetkých krajín, vrátane tretích krajín, za podmienok stanovených v nariadení (EÚ) XX/2012 (pravidlá pre účasť). V rámci všetkých prv opísaných činností sa pozornosť bude venovať podpore významnej účasti podnikov, najmä malých a stredných podnikov, a takisto ostatných socioekonomických subjektov v záujme úspešného vykonania a vplyvu akcií „Marie Curie“. Vo všetkých akciách Marie Curie sa podporuje dlhodobá spolupráca medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými organizáciami a súkromným sektorom pri zohľadnení práv duševného vlastníctva. V prípade potreby je zachovaná možnosť zacieliť určité činnosti na základe programu, pokiaľ ide o konkrétne spoločenské výzvy, typy výskumných a inovačných inštitúcií alebo zemepisné lokality, s cieľom reagovať na vývoj európskych požiadaviek so zreteľom na zručnosti, odbornú prípravu v oblasti výskumu, profesný rozvoj a zdieľanie znalostí. S cieľom otvoriť sa všetkým druhom talentu sa zavedú všeobecné opatrenia na prekonanie prekážok pri prístupe ku grantom, napríklad podpora rovnosti príležitostí vo všetkých akciách Marie Curie a stanovenie smerných čísel pre účasť žien a mužov. Okrem toho akcie Marie Curie podporia výskumných pracovníkov, aby si mohli upevniť svoj kariérny postup a aby bolo zaistené, že môžu dosiahnuť zodpovedajúcu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, pričom sa zohľadní ich rodinná situácia, a s cieľom prispieť k ľahšiemu návratu k profesnej dráhe v oblasti výskumu po prestávke. Všetci finančne podporení účastníci budú musieť dodržiavať a uplatňovať zásady Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu pre nábor výskumných pracovníkov, ktoré podporujú otvorený postup prijímania zamestnancov a atraktívne pracovné podmienky. V záujme lepšieho šírenia informácií a verejného zapojenia sa od príjemcov akcií Marie Curie bude požadovať vypracovanie plánu vhodných informačných činností určených širokej verejnosti. Tento plán bude posúdený počas procesu hodnotenia a takisto počas následnej kontroly projektu. 4. Výskumné infraštruktúry Činnosti sa zamerajú na rozvoj európskych výskumných infraštruktúr do roku 2020 a v ďalších rokoch, pričom budú posilňovať inovačný potenciál, ľudský kapitál a európsku politiku. Uplatní sa koordinácia s finančnými zdrojmi z kohéznych fondov, ktorá bude zameraná na zabezpečenie synergií a súdržného prístupu pri rozvoji výskumných infraštruktúr. 4.1. Rozvoj európskych výskumných infraštruktúr do roku 2020 a v ďalšom období 4.1.1. Rozvíjanie nových výskumných infraštruktúr svetovej úrovne[18] Cieľ je zaistiť zavedenie, dlhodobú udržateľnosť a efektívne fungovanie výskumných infraštruktúr určených Európskym strategickým fórom pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) a ostatných výskumných infraštruktúr svetovej úrovne, ktoré Európe pomôžu reagovať na veľké problémy v oblasti vedy, priemyslu a v spoločnosti. Tento cieľ sa týka predovšetkým infraštruktúr, v ktorých sa zavádza alebo bol zavedený systém riadenia, napríklad na základe Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) alebo na základe inej ekvivalentnej štruktúry na európskej alebo medzinárodnej úrovni. Finančné prostriedky Únie prispejú prípadne k: (a) prípravnej fáze budúcich infraštruktúr (napr. na podrobné konštrukčné plány, právne ustanovenia, viacročné plánovanie), (b) fáze implementácie (napr. práce v oblasti VaV a technická práca uskutočňovaná spoločne s priemyslom a používateľmi, rozvoj regionálnych partnerských zariadení usilujúcich sa o vyváženejší rozvoj Európskeho výskumného priestoru). a/alebo (c) prevádzkovej fáze (napr. činnosti v oblasti prístupu, spracovania údajov, informovania, odbornej prípravy a medzinárodnej spolupráce). Touto činnosťou sa podporia aj projektové štúdie týkajúce sa nových výskumných infraštruktúr, a to prostredníctvom prístupu zdola nahor. 4.1.2. Integrovanie a otvorenie existujúcich vnútroštátnych výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu Cieľ je otvoriť kľúčové vnútroštátne výskumné infraštruktúry všetkým výskumným pracovníkom, z akademickej oblasti i priemyslu, a zaistiť ich optimálne využívanie a spoločný rozvoj. Únia podporí siete podporí, ktoré v európskom meradle spájajú a integrujú kľúčové vnútroštátne výskumné infraštruktúry. Financovanie sa poskytne predovšetkým na zabezpečenie nadnárodného a virtuálneho prístupu výskumných pracovníkov a harmonizáciu a zlepšenie služieb zabezpečovaných infraštruktúrou. Túto podporu bude potrebovať približne stovka sietí infraštruktúr vo všetkých oblastiach vedy a techniky, pričom prístup k týmto zariadeniam bude využívať až dvadsať tisíc výskumných pracovníkov ročne. 4.1.3. Rozvoj, zavedenie a fungovanie elektronických infraštruktúr založených na IKT[19] Cieľ je dosiahnuť do roku 2020 vytvorenie jednotného a otvoreného európskeho priestoru pre internetový výskum, kde výskumní pracovníci využívajú pri vytváraní sietí a výpočtoch popredné, všadeprítomné a spoľahlivé služby, a bezproblémový a otvorený prístup k prostrediu elektronickej vedy a globálnym zdrojom dát. Na dosiahnutie tohto cieľa sa podpora poskytne: svetovým výskumným a vzdelávacím sieťam poskytujúcim vyspelé, štandardizované a prispôsobiteľné medzidoménové služby na požiadanie; infraštruktúram grid a cloud poskytujúcim prakticky neobmedzenú kapacitu v oblasti výpočtov a spracovávania údajov; ekosystému superpočítačových zariadení vyvíjajúcich sa smerom k exa-kapacite; infraštruktúre v oblasti softvéru a služieb, napríklad simulácie a vizualizácie; nástrojom spolupráce fungujúcim v reálnom čase; a interoperabilnej, otvorenej a dôveryhodnej infraštruktúre vedeckých údajov. 4.2. Podpora inovačného potenciálu výskumných infraštruktúr a ich ľudského kapitálu 4.2.1. Využívanie inovačného potenciálu výskumných infraštruktúr Cieľ je podnecovať inovácie v samotných infraštruktúrach i v ich dodávateľskom a používateľskom odvetví. Na tento účel sa podpora poskytne (a) partnerstvám s priemyslom v oblasti VaV na rozvoj kapacít Únie a priemyselným dodávkam v oblastiach špičkových technológií, ako je vedecké vybavenie alebo IKT; (b) obstarávanie pred komerčným využitím, ktoré vykonávajú subjekty výskumnej infraštruktúry s cieľom stimulovať inovácie a stať sa prvými, ktorí si osvoja nové technológie, (c) stimulovanie využívania výskumných infraštruktúr subjektmi priemyslu, napríklad experimentálnych testovacích zariadení a centier poznatkov, a (d) povzbudenie integrácie výskumných infraštruktúr do miestnych, regionálnych a celosvetových inovačných ekosystémov. Európska únia takisto zintenzívni využívanie výskumných infraštruktúr, a to najmä elektronických infraštruktúr, v oblasti verejných služieb, sociálnych inovácií, kultúry a vzdelávania. 4.2.2. Posilňovanie ľudského kapitálu výskumných infraštruktúr Zložitosť výskumných infraštruktúr a úplné využívanie ich potenciálu vyžaduje zodpovedajúce skúsenosti manažérov, inžinierov, technikov, ako aj používateľov. Z finančných prostriedkov Únie sa podporí odborná príprava pracovníkov riadiacich a prevádzkujúcich výskumné infraštruktúry celoeurópskeho záujmu, výmena personálu a osvedčených postupov medzi jednotlivými zariadeniami, ako aj primerané zabezpečenie ľudských zdrojov v kľúčových oblastiach vrátane prípravy špecifických vzdelávacích plánov. 4.3. Posilňovanie európskej politiky v oblasti výskumných infraštruktúr a medzinárodnej spolupráce 4.3.1. Posilňovanie európskej politiky v oblasti výskumných infraštruktúr Cieľ je využívať synergie medzi vnútroštátnymi iniciatívami a iniciatívami Únie vytváraním partnerstiev medzi príslušnými tvorcami politík a orgánmi financovania (napríklad ESFRI, reflexná skupina pre elektronickú infraštruktúru (e-IRG), organizácie skupiny EIROforum, vnútroštátne verejné orgány) na rozvoj doplnkovosti a spolupráce medzi výskumnými infraštruktúrami a činností, ktorými sa implementujú ďalšie politiky Únie (napríklad regionálna, kohézna, priemyselná, zdravotná politika, politika zamestnanosti a rozvoja), ako aj zabezpečenie koordinácie medzi rôznymi zdrojmi Únie týkajúcimi sa financovania. Opatreniami Únie sa podporia aj prieskumy, monitorovanie a posúdenie výskumných infraštruktúr na úrovni Únie, ako aj príslušné politické štúdie a úlohy v oblasti komunikácie. 4.3.2. Uľahčenie strategickej medzinárodnej spolupráce Cieľ je uľahčiť vývoj celosvetových výskumných infraštruktúr, napríklad výskumných infraštruktúr, ktoré vyžadujú financovanie a uzavretie dohôd v celosvetovom meradle. Cieľ je takisto uľahčiť spoluprácu európskych výskumných infraštruktúr s ich mimoeurópskymi partnermi a zaistiť ich celosvetovú interoperabilitu a dosah, presadzovať recipročné využívanie medzinárodných dohôd, otvorenosti a spolufinancovania infraštruktúr. V tejto súvislosti sa náležite zohľadnia odporúčania vysokých úradníkov nadácie Carnegie Group k celosvetovým výskumným infraštruktúram. Pozornosť sa bude venovať aj zaisteniu zodpovedajúcej účasti Únie na koordinácii s medzinárodnými inštitúciami, napríklad s OSN alebo OECD. 4.4. Konkrétne aspekty implementácie V priebehu implementácie sa budú konzultovať skupiny nezávislých odborníkov, ako aj zainteresované strany a poradné orgány, ako napríklad ESFRI a e-IRG. Pri implementácii sa bude uplatňovať trojstupňový prístup:> zdola nahor, ak nie známy presný obsah a partnerstvo projektov; cielený, ak sú náležite vymedzené špecifické výskumné infraštruktúry a/alebo komunity; a konkrétni príjemcovia, ak je napríklad prevádzkovateľovi alebo prevádzkovateľom infraštruktúry (či ich združení) poskytnutý príspevok na prevádzkové náklady. Ciele v rámci dvoch posledne uvedených činností sa budú sledovať pomocou konkrétnych opatrení a v prípade potreby aj pomocou opatrení v rámci prvej činnosti. Časť II Vedúce postavenie priemyslu 1. Vedúce postavenie v podporných a priemyselných technológiách Všeobecne Úspešné zvládnutie a zavádzanie podporných technológií subjektmi európskeho priemyslu je kľúčové pri posilňovaní produktivity a inovačných kapacít Európy, na zabezpečenie jej rozvinutého, udržateľného a konkurencieschopného hospodárstva a vedúceho postavenia v celosvetovom meradle v sektoroch najmodernejších technológií, ako aj na získanie schopnosti vyvíjať jedinečné riešenia na spoločenskú objednávku. Integrálnou súčasťou financovania je kombinovanie inovačných činností s činnosťami výskumu a vývoja. Integrovaný prístup ku kľúčovým podporným technológiám Hlavný prvok koncepcie vedúceho postavenia v podporných a priemyselných technológiách tvoria kľúčové podporné technológie definované ako mikroelektronika a nanoelektronika, fotonika, nanotechnológia, biotechnológia, pokročilé materiály a pokročilé výrobné systémy[20]. V mnohých inovačných produktoch sa zároveň využíva viacero týchto technológií, ktoré sú ich jednotnou alebo integrovanou súčasťou. Každá technológia predstavuje technologickú inováciu a kombinovanie niekoľkých podporných technológií prináša ešte väčšie výhody, ktoré vedú k technologickým skokom. Využívanie prierezových kľúčových podporných technológií vedie k zvyšovaniu konkurencieschopnosti produktov a k ich väčšiemu vplyvu. Preto sa preskúmajú početné interakcie týchto technológií. Veľké úsilie sa bude venovať rozsiahlym pilotným a vzorovým projektom. K tomu budú patriť prierezové činnosti, ktorými sa spájajú a integrujú rôzne technológie, výsledkom čoho bude validácia technológie v priemyselnom prostredí s cieľom dokončiť a kvalifikovať systém pripravený na trh. Predpokladom je intenzívne zapojenie súkromného sektora, preto sa budú tieto činnosti realizovať najmä prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Na tento účel a prostredníctvom špecializovanej štruktúry riadenia bude vypracovaný spoločný pracovný program pre prierezové činnosti v oblasti kľúčových základných technológií So zreteľom na potreby trhu a požiadavky spoločenských výziev sa tento plán zameria na poskytovanie generických stavebných blokov kľúčových základných technológií pre rôzne oblasti použitia, vrátane spoločenských výziev. Konkrétne aspekty implementácie Inovačné činnosti budú zahŕňať integráciu jednotlivých technológií´; preukázanie schopnosti vyrábať a dodávať inovatívne výrobky a služby; používateľské a spotrebiteľské pilotné projekty, na základe ktorých sa dokáže uskutočniteľnosť a preukáže pridaná hodnota; a rozsiahle ukážky na uľahčenie uvedenia výsledkov výskumu na trh. Integruje sa množstvo jednotlivých technológií, výsledkom čoho bude validácia technológií v priemyselnom prostredí s cieľom dokončiť a kvalifikovať systém pripravený na trh. Predpokladom je intenzívne zapojenie súkromného sektora, a to najmä prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Činnosti v oblasti dopytu doplnia technologické stimulovanie výskumných a inovačných iniciatív. Patria sem osvedčené postupy vo využívaní verejného obstarávania inovácií, vývoj príslušných technických noriem; súkromný dopyt a zapojenie používateľov s cieľom vytvárať trhy, ktoré viac využívajú inovácie. Konkrétne v oblasti nanotechnológie a biotechnológie sa bude zapojenie zainteresovaných strán a verejnosti zameriavať na zlepšovanie informovanosti o výhodách a rizikách. Systematicky sa bude riešiť posudzovanie bezpečnosti a riadenie celkových rizík pri zavádzaní týchto technológií. Tieto činnosti doplnia podporu výskumu a inovácií v oblasti podporných technológií, ktoré môžu financovať vnútroštátne alebo regionálne orgány z fondov kohéznej politiky v rámci inteligentných špecializačných stratégií. Iniciatívy v oblasti strategickej medzinárodnej spolupráce sa budú uskutočňovať v oblastiach spoločných záujmov a prínosov s poprednými partnerskými krajinami. Význam pre základné a priemyselné technológie má osobitne ale nie však výhradne – vývoj celosvetových noriem, – odstraňovanie problémových oblastí priemyselného využívania a podmienok obchodovania, – bezpečnosť produktov založených na nanotechnológii a biotechnológii, – vývoj materiálov a metód na znižovanie spotreby energie a zdrojov, – medzinárodné iniciatívy spolupráce v rámci výrobného odvetvia vedené subjektmi priemyslu, a – interoperabilita systémov. 1.1. Informačné a komunikačné technológie (IKT) Viacero činností sa zameria na úlohy súvisiace s vedúcim postavením IKT v priemysle a technológiách, ako aj na všeobecné programy výskumu a vývoja v oblasti IKT, a to najmä na: 1.1.1. Komponenty a systémy novej generácie: inžinierstvo pokročilých a inteligentných vstavaných komponentov a systémov Cieľ je udržať a posilniť vedúce postavenie Európy v oblasti technológií súvisiacich s inteligentnými vstavanými komponentmi a systémami. Patria sem aj mikrosystémy, nanosystémy a biosystémy, organická elektronika, rozsiahla integrácia, podporné technológie Internetu vecí[21] vrátane platforiem na podporu pokročilých služieb, inteligentných integrovaných systémov, systémov systémov a inžinierstva zložitých systémov. 1.1.2. Výpočtovú techniku budúcej generácie: pokročilé systémy a technológie výpočtovej techniky Cieľ je využiť európske aktíva v procesorovej a systémovej architektúre, technológiách prepojenia a lokalizácie údajov, technológiách cloud computing, technológiách paralelných výpočtov a simulačných softvéroch vo všetkých trhových segmentoch výpočtovej techniky. 1.1.3. Internet budúcnosti: infraštruktúry, technológie a služby Cieľ je posilniť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v oblasti vývoja, zvládania a formovania internetu budúcej generácie, ktorý postupne nahradí súčasný web, pevné a mobilné siete a infraštruktúry služieb, a umožní prepojenie biliónov zariadení (Internet vecí) množstva operátorov a domén, čím sa zmení spôsob oznamovania poznatkov, prístupu k nim a ich využívania. K tomu patria výskum a inovácie v oblasti sietí, softvéru a služieb, počítačovej bezpečnosti, ochrany súkromia, dôveryhodnosti, bezdrôtovej[22] komunikácie, zážitkových interaktívnych multimédií a prepojených podnikov budúcnosti. 1.1.4. Obsahové technológie a riadenie informácií: IKT pre digitálny obsah a tvorivosť Cieľ je poskytnúť odborníkom a občanom nové nástroje na vytváranie, využívanie a uchovávanie všetkých foriem digitálneho obsahu v každom jazyku a na formovanie, analyzovanie a vizualizovanie obrovských objemov údajov vrátane prepojených. Patria sem nové technológie pre jazyky, učenie, interakcie, digitálne uchovávanie, prístup k obsahu a jeho analýzu, systém inteligentného riadenia informácií vychádzajúci z pokročilej hĺbkovej analýzy údajov, strojové učenie, štatistické analýzy a technológie vizuálneho elektronického spracovania údajov. 1.1.5. Pokročilé rozhrania a roboty: robotika a inteligentný priestor Cieľom je posilniť vedúce vedecké a priemyselné postavenie Európy v oblastiach priemyselnej a servisnej robotiky, kognitívnych systémov, pokročilých rozhraní a inteligentného priestoru, umelej inteligencie, rozširovania výkonu výpočtovej techniky a sietí a pokroku pri vytváraní systémov, ktoré majú schopnosť učiť sa, prispôsobovať sa a reagovať. 1.1.6. Mikroelektroniku, nanoelektroniku a fotoniku Cieľom je využívať výhody excelentnosti Európy v týchto kľúčových podporných technológiách a podporiť konkurencieschopnosť a vedúce postavenie tohto odvetvia na trhu. K činnostiam budú patriť aj výskum a inovácie v oblasti navrhovania, pokročilé procesy, pilotné projekty pre výrobu, súvisiace produktové technológie, vzorové činnosti na validáciu technologického vývoja a inovačné obchodné modely. Očakáva sa, že celému spektru potrieb sa bude venovať šesť hlavných činností. Ide o vedúce postavenie v oblasti všeobecných riešení vychádzajúcich z IKT, produkty a služby potrebné na riešenie najzásadnejších spoločenských problémov, ako aj aplikačný výskum IKT a inovačné programy, ktoré sa podporia spolu s riešením príslušných spoločenských problémov. Každá z týchto šiestich hlavných činností obsahuje aj výskumné infraštruktúry založené na IKT, ako napríklad živé laboratóriá na rozsiahle výskumy, a infraštruktúry na podporu kľúčových podporných technológií a ich začlenenie do pokročilých produktov a inovačných inteligentných systémov vrátane zariadení, nástrojov, služieb podpory, čistých miestností a prístupu do zlievarenských priestorov na odlievanie prototypov. 1.2. Nanotechnológie 1.2.1. Vývoj nanomateriálov, nanozariadení a nanosystémov budúcej generácie Vývoj a integrácia poznatkov na križovatke rôznych vedeckých disciplín s cieľom vývoja úplne nových produktov prinášajúcich udržateľné riešenia v širokom spektre sektorov. 1.2.2. Zabezpečenie bezpečného vývoja a používania nanotechnológií Získavanie vedeckých poznatkov o ich možnom vplyve na zdravie alebo životné prostredie s cieľom dosiahnuť proaktívne, vedecky podložené riadenie nanotechnológií a poskytnúť validované vedecké nástroje a platformy na posudzovanie a riadenie nebezpečenstva, rizika a vystavenia nebezpečenstvu počas celého životného cyklu nanomateriálov a nanosystémov. 1.2.3. Rozpracovanie spoločenského rozmeru nanotechnológie Riešenie potrieb ľudí a fyzickej infraštruktúry pri zavádzaní nanotechnológií a zameranie na riadenie nanotechnológií tak, aby prinášali spoločenský úžitok. 1.2.4. Účinná syntéza a výroba nanomateriálov, komponentov a systémov Zameranie na nové flexibilné, škálovateľné a opakovateľné operácie zariadení, inteligentnú integráciu nových a existujúcich procesov, ako aj na ich ďalší rozvoj, s cieľom dosiahnuť masovú výrobu produktov a zakladanie viacúčelových podnikov, čím sa zabezpečí účinný prenos poznatkov do oblasti priemyselných inovácií. 1.2.5. Vývoj postupov na zvyšovanie kapacít, metód a zariadení na meranie Zameranie na podporné technológie podporujúce vývoj zložitých nanomateriálov a nanosystémov a ich uvedenie na trh vrátane charakterizovania a spracovania hmoty na nanoúrovni, modelovania, navrhovania výpočtových systémov a pokročilého inžinierstva na úrovni atómu. 1.3. Pokročilé materiály 1.3.1 Technológie prierezových a podporných materiálov Výskum funkčných materiálov, multifunkčných materiálov, ako napríklad samoopravných alebo biokompatibilných materiálov a štrukturálnych materiálov, pre inovácie vo všetkých priemyselných oblastiach, a najmä na vysoko cenených trhoch. 1.3.2. Vývoj a transformácia materiálov Výskum a vývoj s cieľom dosiahnuť účinný a udržateľný rozvoj, napríklad v kovopriemysle a chemickom priemysle, aby bolo možné priemyselne vyrábať budúce produkty. 1.3.3. Riadenie materiálových komponentov Výskum a vývoj nových a inovačných postupov a systémov, spájania, lepenia, izolovania, montovania, samomontovania a rozmontovania, rozkladu a rozobratia. 1.3.4. Materiály pre udržateľný priemysel Vývoj nových produktov a aplikácií a rozvoj správania spotrebiteľov s cieľom znižovať dopyt po energiách a uľahčovať nízkouhlíkovú výrobu, ako aj intenzifikáciu procesu, recykláciu, odstraňovanie znečistenia a vysokú pridanú hodnotu materiálov z odpadu a opätovnej výroby. 1.3.5. Materiály pre kreatívny priemysel Uplatňovanie návrhov a vývoja konvergenčných technológií s cieľom vytvoriť nové podnikateľské príležitosti vrátane zachovania európskych materiálov historickej alebo kultúrnej hodnoty. 1.3.6. Metrológia, charakterizácia, normalizácia a kontrola kvality Podpora technológií, ako napríklad charakterizácie, nedeštruktívneho hodnotenia a prediktívneho formovania výkonu, s cieľom dosiahnuť pokrok v materiálovej vede a materiálovom inžinierstve. 1.3.7. Optimalizácia využívania materiálov Výskum a vývoj s cieľom skúmať alternatívne využívanie materiálov a prístupy inovačných obchodných modelov. 1.4. Biotechnológie 1.4.1. Podpora najmodernejších biotechnológií ako stimulov budúcich inovácií Cieľ je položiť základy na udržanie popredného postavenia európskeho priemyslu v oblastí inovácií, a to aj zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Patrí sem vývoj nových nástrojov, akými sú syntetická biológia, bioinformatika, systémová biológia, a využívanie konvergencie s inými podpornými technológiami, napríklad s nanotechnológiou (resp. bionanotechnológiou) a IKT (resp. bioelektronikou). Tieto aj ďalšie prierezové oblasti si zaslúžia primerané opatrenia v oblasti výskumu a