ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
59.

zdôrazňuje, že už pri koncipovaní projektov by sa malo myslieť na to, že bude potrebné dosiahnuť presahujúci účinok a tiež šíriť a osvojiť si výsledky. Konštatuje, že v týchto oblastiach majú projekty v súčasnosti obmedzený dosah. Preto podporuje rozvoj európskych a miestnych programov, ktoré by boli špecificky venované týmto činnostiam. Nabáda, aby boli územné celky do väčšej miery zapájané do využívania a šírenia výsledkov projektov v rámcovom programe;
7.

je presvedčený, že na zatraktívnenie poľnohospodárskej profesie a zaručenie bezpečného a kvalitného európskeho poľnohospodárstva by regulované trhy umožnili lepšie odmeňovať poľnohospodárov, pričom by sa uplatňovali opatrenia a nástroje v oblasti verejného a súkromného riadenia, prostredníctvom ktorých by sa stabilizovali ceny poľnohospodárskych výrobkov a zabránilo sa nekalým obchodným praktikám; že treba posilniť postavenie poľnohospodárov vo vzťahu k ostatným aktérom v odvetví;
42.

uznáva úsilie, ktoré vyvíja Komisia, aby podporila podnikateľov prostredníctvom programov ako COSME a InnovFin, v rámci akčného plánu pre podnikanie 2020 alebo programu Horizont 2020 v oblasti inovácie, ako aj snahou o vytvorenie únie kapitálových trhov. Výbor sa však nazdáva, že je nevyhnutné zahrnúť do týchto programov a plánov územný rozmer (a najmä ostrovný charakter) s cieľom: — úspešne do nich zapojiť podnikateľov z ostrovov, — posilniť odbornú prípravu a pomôcť zlepšiť zručnosti v podnikoch na ostrovoch, — umožniť podnikateľom lepší prístup ku kapitálu vrátane rizikového kapitálu, — umožniť ostrovom začleniť sa do európskych a celosvetových sietí zameraných na vytváranie a šírenie vedeckých a technologických poznatkov a využiť toto začlenenie na zlepšenie trhovej produkcie a sociálneho blahobytu;
22.

Osobitne víta skutočnosť, že Európska komisia uznáva význam programu Erasmus+ ako jedného z najdôležitejších nástrojov na rozvoj nadnárodnej aktivity mladých ľudí a odborné a osobnostné vzdelávanie mladých ľudí, ako aj vzdelávanie a osvetu o Európe a globálnom trhu. Víta medzinárodnú aktivitu všetkých kľúčových aktérov zapojených do propagácie takýchto výmen vrátane škôl a inštitútov odborného vzdelávania. Zdôrazňuje potrebu ešte intenzívnejšieho rozvoja tohto programu, a to aj zvýšením prostriedkov dostupných v rámci tohto programu v rámci súčasného rozpočtového rámca. Zároveň poukazuje na to, že jedným z prvkov posilnenia účinkov mobility a nástrojov vzdelávania (formálneho a informálneho) v rámci programu Erasmus+ by sa malo byť zároveň posilnenie úlohy vysokých škôl a organizácií tretieho sektora ako priamych realizátorov tohto programu. Výbor preto odporúča zaviesť také riešenia, ktoré vysokým školám a mimovládnym organizáciám umožnia vytvoriť ešte účinnejšie nástroje na rozvoj medzinárodných nástrojov mobility a vzdelávania.
2.

konštatuje, že vízia súčasnej Európskej komisie – počas jej funkčného obdobia (2014 – 2019) sa Európska únia nebude rozširovať, prebiehajúci proces rozširovania však bude pokračovať – sa teraz dostala do bodu, keď boli rokovania o rozšírení s Tureckom z rôznych politických dôvodov obsahovo zmrazené. Zároveň sa krajiny západného Balkánu susediace s členskými štátmi EÚ začali priamo podieľať na politických opatreniach Európskej komisie, keďže okrem procesu rozširovania sú úzko zapojené aj do migračnej politiky EÚ (západobalkánska trasa) a súvisiacich oblastí politiky, okrem iného do bezpečnosti;
23.

nepopiera, že uplatňovanie biotechnologických procesov so sebou prináša aj riziká. V súvislosti s využívaním biomasy ako základu pre výrobky z biologických materiálov hrozí konkurenčný boj o pôdu a vodu (diskusia „palivá verzus potraviny“). Práve z tohto dôvodu sa musia existujúce suroviny využívať udržateľne, efektívne a diverzifikovane. Opakované a čo možno najčastejšie inteligentné zužitkovanie biomasy v súlade s kaskádovým systémom môže prispieť k tomuto cieľu. Tento prístup by sa mal vziať do úvahy pri ďalších strategických usmerneniach na podporu biohospodárstva; Využívanie biotechnológie môže tiež vplývať na pokles biodiverzity, okrem iného aj z dôvodu využívania geneticky modifikovaných organizmov (GMO). Pri všetkých veľkých projektoch je odporúčania hodné bezpodmienečne uplatňovať zásadu preventívnej obozretnosti v súlade s právnym princípom EÚ stanoveným v článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
12.

vyzýva Európsku komisiu, aby pokračovala vo svojich aktivitách v oblasti odovzdávania skúseností a vystupňovala ich s cieľom podporovať riešenia na miestnej a regionálnej úrovni týkajúce sa spôsobu spolunažívania s konfliktnými druhmi a aby tam, kde je to možné, premieňala potenciálne problémy na výhody. Malo by sa to týkať aj podpory osvedčených postupov z hľadiska riadiacich riešení súvisiacich s oblasťami sústavy Natura 2000 a chránenými druhmi. Keďže mimovládne organizácie a ostatné príslušné zainteresované strany majú praktické vedomosti získané v rámci príslušných projektov, ktoré realizujú v celej Európe, mali by sa považovať za silných partnerov v oblasti prenosu vedomostí;
19.

navrhuje, aby sa pri nastavovaní budúceho programového obdobia vychádzalo z dokumentu Scenarios for Integrated Territorial Investments a aby sa uplatnil v čo najširšej miere. Prístup založený na princípe využívania IÚI by sa mal uplatňovať všeobecnejšie, a to nielen v mestských aglomeráciách, kde sa v súčasnosti využíva najčastejšie, ale mal by sa uplatňovať rozsiahlejšie aj na rôzne definované vidiecke a funkčné územia, a to na základe miestnych podmienok, ako sa uvádza v štyroch scenároch tohto dokumentu. Uplatňovanie nástroja integrovaných územných investícií vo funkčných oblastiach je dôležité z toho dôvodu, že cielená podpora týchto regiónov spočívajúca v stratégii zdola nahor môže byť nesmierne účinná a prínosná, pokiaľ ide o vytváranie synergií medzi miestnymi zdrojmi a vonkajšími zdrojmi financovania. Implementáciu nástroja integrovaných územných investícií by mali v nasledujúcom programovom období povinne umožniť všetky členské štáty, aby IÚI mohli využiť svoj potenciál a stať sa kľúčovým nástrojom uplatňovania regionálnej politiky súdržnosti EÚ, a to vždy na základe zásady partnerstva, pričom by zabezpečila náležité zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do koncipovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégií;
Členské štáty vyzvali k opatreniam na úrovni Únie zameraným na zlepšenie toku informácií o zamestnateľnosti, nesúlade medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a potrebách trhu práce. V Spoločnej správe Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) sa navrhuje najmä zvyšovať význam vysokoškolského vzdelávania vo vzťahu k trhu práce a spoločnosti, a to aj prostredníctvom lepších informácií o trhu práce a predvídania potrieb a výsledkov, napr. sledovaním kariéry absolventov.

Členské štáty vyzvali k opatreniam na úrovni Únie zameraným na zlepšenie toku informácií o zamestnateľnosti, nesúlade medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a potrebách trhu práce , ktoré by mali byť čo najpodrobnejšie . V Spoločnej správe Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) sa navrhuje najmä zvyšovať význam vysokoškolského vzdelávania vo vzťahu k trhu práce a spoločnosti, a to aj prostredníctvom lepších informácií o trhu práce a predvídania potrieb a výsledkov, napr. sledovaním kariéry absolventov.
15.

Konštatuje, že na úrovni EÚ je cieľom zabezpečiť v celej Európe do roku 2020 funkčné pripojenie s rýchlosťou viac ako 30 MB/s, a to aj vo vidieckych a v izolovaných oblastiach. Je to však len priemerná úroveň v EÚ, pričom rozdiely medzi krajinami a miestnymi oblasťami sú obrovské, najmä vo vidieckych a najvzdialenejších oblastiach, kde nie je zriedkavé ani pripojenie s rýchlosťou 10 MB/s, a to dokonca aj v hospodársky prosperujúcich členských štátoch. Je to bežná norma pre typickú domácnosť, ktorá chce využívať najpopulárnejšie online služby. Nedostatočné širokopásmové pripojenie je v dnešnej dobe vážnou výzvou pre územnú súdržnosť. Vyzýva Európsku komisiu, aby zintenzívnila úsilie o rozvoj vysokorýchlostného internetu vo vidieckych oblastiach prostredníctvom modelov dostupného financovania, v ktorých sa neobmedzuje prístup určitých členských štátov k financovaniu investícií do širokopásmových sietí a v rámci ktorých sa podporuje prístup k financovaniu investícií do širokopásmových sietí pre malé projekty. Takisto požaduje, aby sa poskytovali úvery výslovne na rozvoj širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach, ktoré by sa nemohli použiť na financovanie iných opatrení.
29.

Žiada o komplexný prístup v záujme rozvoja digitálnych infraštruktúr, v rámci ktorého by si jednotlivé správy zaobstarali interoperabilné riešenia a v čo najväčšej miere využívali spoločný technický základ, pričom by zároveň vyvíjali špecifické aplikácie podľa svojich potrieb. Vďaka takémuto prístupu by sa nemuseli vytvárať samostatné infraštruktúry pre každú službu, čím by sa znížili náklady a zároveň by to malo prínosy aj z hľadiska účinnosti. Takýto prístup by navyše pomohol zabrániť územnej fragmentácii jednotného trhu.
58.

Konštatuje však, že vzhľadom na dlhú históriu spolupráce v regióne a prosperujúce hospodárstvo by aktéri tejto stratégie mohli byť ešte ctižiadostivejší a ísť nad rámec spolupráce vytvorenej v rámci programu Interreg, čo by slúžilo ako príklad pre ďalšie makroregióny. Jednou možnosťou na zváženie je vytvorenie trvalej koordinačnej štruktúry na vykonávanie stratégie, ktorá by mohla účinne podporiť systém riadenia.
29.

Víta skutočnosť, že Komisia vo svojej správe o mestskej agende EÚ (1) zohľadnila jeho žiadosť (2) týkajúcu sa revízie rozhodnutia 2012/21/EÚ v zmysle rozšírenia prístupu k sociálnemu bývaniu aj pre iné ako znevýhodnené osoby alebo sociálne slabšie skupiny. Takéto rozšírenie by bolo v súlade s diskrečnou právomocou členských štátov, pokiaľ ide o poskytovanie, vykonávanie, financovanie a organizovanie služieb sociálneho bývania a potvrdilo by ich autonómne postavenie pri rozhodovaní o spôsobe vykonávania bytovej politiky ako nástroja na vytváranie sociálnej rozmanitosti, zabránenie vytváraniu get a vytváranie udržateľných spoločenstiev. Toto opatrenie by umožnilo klásť väčší dôraz na právo na dôstojné a cenovo dostupné bývanie, pretože neschopnosť trhu s bývaním uspokojiť potreby v oblasti bývania v niektorých regiónoch ovplyvňuje nielen tých, ktorí nemajú žiadny prístup k bývaniu, ale aj obyvateľov obydlí, ktoré sú nebezpečné pre zdravie, neprispôsobené ich potrebám alebo preľudnené, ako aj tých, ktorí venujú prevažnú časť svojho príjmu na úhradu nájomného alebo mesačnej splátky úveru. Domnieva sa preto, že by bolo prínosné stanoviť na úrovni EÚ porovnateľné kritériá na charakterizovanie dôstojného a cenovo dostupného bývania.
31.

zasadzuje sa za rozšírenie a prehĺbenie stratégií na zmiernenie dôsledkov, ktoré by mali zahŕňať bezpečnosť pri vývoji ako prístup, ktorý sa bude skutočne uplatňovať v každom budúcom obstarávaní v súvislosti s inteligentnými mestami a regiónmi. Takéto stratégie by mali obsahovať komplexné posúdenie existujúcej mestskej infraštruktúry a informačných systémov a opravy nedostatkov v bezpečnosti alebo náhradu, vytváranie tímov zodpovedných za základnú bezpečnosť a tímov reakcie na núdzové počítačové situácie v rámci správy mesta, ktoré by mali špecializované zručnosti a povinnosti presahujúce všeobecnú správu systémov IT. Okrem toho by sa mala výrazne zmeniť odborná príprava a kontinuálny profesijný rozvoj v oblasti bezpečnosti vo verejnej i v obchodnej sfére;
27.

navrhuje, aby sa v akčnom pláne počítalo s renováciou všetkých budov spojených s verejným priestorom vrátane obytných. Verejný priestor by mal predstavovať bezpečné miesto v prípade núdzovej situácie a uvedená renovácia by mala byť súčasťou dlhodobej mestskej stratégie, v ktorej by mala byť zahrnutá možnosť premiestniť miestnych obyvateľov do verejných priestorov umožňujúcich ich ochranu;
25.

domnieva sa, že reformovaná DPH by mohla prispieť k zvýšeniu vlastných zdrojov. Súčasná DPH je nadmerne komplikovaná a mala by sa zreformovať na základe systému, ktorý navrhla pracovná skupina na vysokej úrovni, pričom by sa uplatnila jednotná sadzba na harmonizovanom a rozsiahlejšom základe. Táto reforma by však nemala mať negatívne dôsledky na občanov a menej rozvinuté členské štáty;
21.

ďalej zdôrazňuje, že vzhľadom na situáciu v jednotlivých členských štátoch, regiónoch a obciach a dostupné zdroje, a keďže investície do ľudského kapitálu by sa mohli považovať za sociálne investície, by členské štáty mali mať podporu pri implementácii záruky získania zručností s cieľom zlepšiť príležitosti v oblasti zamestnanosti a dosiahnuť plné zapojenie nízko kvalifikovaných dospelých do spoločnosti v Európe (21);
27.

Vyslovuje sa proti všetkým formám zadržiavania detí vo väzbe na základe ich migračného štatútu. Vzhľadom na negatívne účinky odňatia slobody na maloletých sa odňatie slobody má používať len ako posledný prostriedok a vo výnimočných prípadoch (napr. pri ohrození života alebo zdravia dieťaťa), malo by trvať čo najkratší čas a nikdy by nemalo prebiehať vo väzenských podmienkach. V každom prípade to musí vo všetkých fázach monitorovať zodpovedný orgán a/alebo príslušné verejné inštitúcie na ochranu detí. Zadržanie by malo zodpovedať potrebám detí, o ktoré by sa mal starať zodpovedajúco vyškolený personál. Výbor víta skutočnosť, že podpora alternatív zadržania bude hlavnou otázkou európskeho fóra o právach dieťaťa, ktoré sa uskutoční 6. až 8. novembra 2017.
15.

navrhuje, aby posúdenie vplyvu ex-ante navrhovaných právnych predpisov EÚ vždy sprevádzalo hodnotenie dôsledkov zmeny klímy, ako prínosu k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody. Táto činnosť by mala byť pripraviť cestu pre rozvoj homogénnej a udržateľnej dlhodobej stratégie v oblasti klímy, ktorá by umožnila viac investovať do prispôsobenia sa zmene klímy, ako to nedávno konštatoval Európsky dvor audítorov (1);
41.

Zastáva názor, že tak z hľadiska zavádzania kooperatívnych IDS, ako aj v záujme konečného cieľa zavedenia udržateľnej automatizovanej dopravy, mobility ako služby a dopravy od dverí k dverám, sú popri regulačných opatreniach nevyhnutné predovšetkým tieto opatrenia na európskej úrovni: — koordinácia: je potrebná väčšia koordinácia medzi rozličnými európskymi pracovnými balíkmi a medzi Európskou komisiou a miestnymi a regionálnymi orgánmi; — uľahčovanie realizácie a pokusov: trh a technológie sú hlavnými hybnými silami súčasného vývoja smerom ku kooperatívnym IDS, na zavedenie kooperatívnych IDS do rôznych dopravných situácií a druhov dopravy je však potrebná aj ďalšia činnosť orgánov na všetkých úrovniach; — prieskum: napríklad prieskum nevyhnutných úprav fyzickej infraštruktúry a rozvoj scenárov na vypracovanie dlhodobých vízií, a to aj napriek značným neistotám; — monitorovanie a vyhodnocovanie: v spojitosti s nadväznými opatreniami po roku 2019 je potrebné už teraz stanoviť, ako bude prebiehať monitorovanie a vyhodnocovanie realizácie opatrení z prvej a druhej vlny (služby v etape 1 a služby v etape 1.5); ďalej ide o monitorovanie a vyhodnocovanie prijatia trhom a verejnosťou, technického rozvoja, situácie v rôznych typoch regiónov (mestských a vidieckych), rôznych typov infraštruktúry (medzinárodnej, štátnej, regionálnej a miestnej) a druhov dopravy (cestnej, železničnej a leteckej), ako aj prepravy tovarov a osobnej dopravy; — monitorovanie by sa malo stať stálou aktivitou, aby bolo možné stanoviť ktorý z možných scenárov sa odvíja; — komunikácia: na získanie podpory je spolu so spätnou väzbou potrebná cielená komunikácia jednak s miestnymi a regionálnymi orgánmi v záujme dosiahnutia interoperability medzi regiónmi, a jednak s (ich pomocou) s verejnosťou.
6.

podporuje štyri základné prvky (lepšia analýza hrozieb a príčin nedostatočnej odolnosti, účinnejšie monitorovanie vonkajších tlakov, ktoré umožní skoršie prijatie príslušných krokov, začlenenie odolnosti do programovania a financovania vonkajšej činnosti, rozvíjanie medzinárodnej politiky a praxe v oblasti zvyšovania odolnosti) a desať východiskových úvah pre strategický prístup k zvyšovaniu odolnosti, ktoré sú uvedené v prílohe a umožňujú zahrnúť strategický prístup k otázke odolnosti do vonkajšej činnosti EÚ a označiť miestne a regionálne orgány za subjekty, bez ktorých by nebolo možné zvýšiť prínos do vypracovávania stratégie, vedenia politického dialógu, programovania pomoci a zavádzania riešení;
19.

pripomína, že len niekoľko dní po tom, ako Komisia zverejnila svoj diskusný dokument (10. mája 2017), predložil Súdny dvor Európskej únie 16. mája 2017 svoje stanovisko 2/2015 k dohode o voľnom obchode so Singapurom, v ktorom dospel k záveru, že tento druh dohody patrí do výlučnej právomoci EÚ s výnimkou ustanovení súvisiacich s ochranou investícií, ktoré spadajú do spoločnej právomoci EÚ a členských štátov. Komisia preto môže mať v budúcnosti tendenciu navrhovať obchodné dohody, ktoré sa budú vzťahovať len na oblasti, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ. Tento prístup by však nemal viesť Komisiu k tomu, aby poľavila zo svojich ambícií z hľadiska transparentnosti a inkluzívnosti voči všetkým úrovniam správy. VR preto očakáva, že Komisia bude počítať so zastúpením VR v poradnej skupine pre obchodné rokovania EÚ, ktorej vytvorenie avizuje v oznámení z 13. septembra 2017 s názvom Vyvážená a pokroková obchodná politika na využívanie globalizácie (9);
21.

Pripomína, že Európsky parlament a Rada Európskej únie prijali 20. mája 2015 nariadenie (EÚ) 2015/848 o insolvenčnom konaní medzi jednotlivými členskými štátmi, a súhlasí s názorom, že insolvenčné konania by sa už nemali vnímať len z hľadiska likvidácie, ale ako nástroj, ktorý zaručí, že zdroje podniku zostanú zachované – vrátane práva jeho zamestnancov na prácu – a ktorý, pokiaľ je to možné, zabezpečí prežitie podniku. Takisto víta návrh vytvoriť do júna 2019 digitálny systém vzájomne prepojených „insolvenčných registrov“, ktorý by sa zaviedol v každom členskom štáte a bol by bezplatne prístupný prostredníctvom Európskeho portálu elektronickej justície. Upozorňuje však, že je nevyhnutná dodatočná podpora na zvýšenie špecializácie sudcov a zlepšenie odbornosti správcov vymenovaných v rámci konania.
15.

zdôrazňuje, že mnohé otázky identifikované v rámci partnerstiev sa spájajú so stanoviskami či uzneseniami VR, a to v rozsahu, v akom by práca VR na témach s jasným mestským rozmerom mala účinne slúžiť ako nástroj pre akčné plány Rovnako tak by sa výstupy a výsledky vyplývajúce z mestskej agendy mohli šíriť ako najlepšie postupy prostredníctvom podujatí a publikácií VR zameraných na zvyšovanie informovanosti. Poukazuje na to, že miestne orgány mnohých členov VR sú zastúpené v mestských partnerstvách, a žiada, aby bol VR riadne informovaný o činnostiach partnerstiev;
29.

zdôrazňuje, že jazykové bariéry naďalej predstavujú významnú prekážku cezhraničnej spolupráce, najmä v pohraničných oblastiach bez dlhodobej tradície spolupráce. Napriek tomu, že politika vzdelávania patrí do štátnej právomoci, EÚ ju môže významne ovplyvniť svojimi programami európskej územnej spolupráce. Je preto mimoriadne dôležité nechať dostatočný priestor na návrh cezhraničných programov, ktorými by sa financovali vzdelávacie, kultúrne a iné činnosti, ktoré spájajú občanov v pohraničných regiónoch. VR vyjadruje poľutovanie nad tým, že to žiaľ nie vždy funguje, vzhľadom na ciele tematického zamerania a sústredenie sa na hospodársky rast, pričom sa podceňujú potenciálne účinky spolupráce, do ktorej sú zapojení občania, na realizáciu európskeho projektu. VR trvá na tom, že orgány, ktoré vykonávajú program európskej územnej spolupráce, musia mať voľnosť pri rozhodovaní o svojich investičných prioritách v súlade so svojimi vlastnými regionálnymi stratégiami rozvoja bez toho, aby ich obmedzovali ustanovenia týkajúce sa tematického zamerania, ktoré nemusia v danom cezhraničnom kontexte vyhovovať;
10.

víta výslovný odkaz na zavedenie reformy verejnej správy (Public Administration Reform) v 20 cieľoch do roku 2020 a zastáva názor, že oficiálne štatistiky, ktoré sú vypracúvané na miestnej a regionálnej úrovni a mali by poskytovať vysokokvalitné štatistické informácie, by sa mali dať ako otvorené údaje k dispozícii miestnej a regionálnej úrovni v krajinách Východného partnerstva;
27.

žiada, aby sa prijali urýchlené opatrenia s cieľom vytvoriť primerané a flexibilné ad hoc nástroje financovania na podporu medziregionálnej spolupráce, ktoré by vyhovovali potrebám troch úrovní spomenutých v predchádzajúcom bode. Tieto nástroje môžu mať prostredníctvom inovačného využívania finančných prostriedkov formu kombinovaného financovania (vrátane kombinácie úverov a pôžičiek a financovania z verejných a súkromných zdrojov na rôznych úrovniach), vďaka čomu by sa mohli podporiť pilotné projekty sietí medziregionálnej spolupráce, ktoré zabezpečujú priamy kontakt s priemyslom a ich dosah je markantný: — pokiaľ ide o počiatočné náklady na činnosti týkajúce sa konfigurácie demonštračnej infraštruktúry (prvý stupeň), zasadzujeme sa za súčasné fondy EÚ, ktoré by dopĺňali verejno-súkromné investície do inovačnej infraštruktúry, a to v rámci projektov medziregionálnej spolupráce. Takisto odporúča, aby sa flexibilnejšie využívala iniciatíva Interreg na podporu vytvárania priemyselných hodnotových reťazcov. Zároveň odporúča rozšíriť zameranie centier digitálnych inovácií (Digital Innovation Hubs) na ďalšie priemyselné a technologické oblasti; — pokiaľ ide o operačné výdavky demonštračných činností založených na vypracovaní konkrétnych projektov (druhá úroveň), odporúča, aby štáty/regióny, ktoré o to majú záujem, vyčlenili prostriedky na zriadenie systému poukážok (voucherov), ktorý by podporoval zapojenie ich podnikov do projektov medziregionálnej spolupráce. Účelom týchto poukážok by bolo kompenzovať náklady, ktoré vznikajú pri vypracovávaní projektu medziregionálnej spolupráce (návštevy demonštračných zariadení v iných regiónoch, štúdie doplnkovosti, vypracovanie projektových štúdií a plánov atď.). Systém medziregionálnych poukážok by mohli dopĺňať mechanizmy spolufinancovania (napríklad Európsky investičný fond) s cieľom uľahčiť prístup podnikov k službám a infraštruktúre mimo regiónu. EÚ by zohrávala úlohu katalyzátora a podporovala by regionálne riadiace orgány (napríklad v prípade spoločne dohodnutých certifikačných systémov alebo hodnotenia a auditu výdavkov vzniknutých mimo regiónu); — pokiaľ ide o investície alebo nevyhnutné výdavky súvisiace s možnou priemyselnou výrobou alebo prístupom na trh s príslušným výrobkom alebo službou (tretia úroveň), odporúča rozšírenie nástrojov, ako je napríklad InnovFin;
7.3.

90 % surového dreva používaného v Európe pochádza z Európy. Z hľadiska zamestnanosti a hospodárstva na miestnej a regionálnej úrovni by sa malo vynaložiť úsilie na ešte vyššiu úroveň domácej spotreby, pričom treba brať do úvahy udržateľnosť lesných zdrojov a použitie dreva. Na to je potrebné, aby sa náležite docenili určité druhy, ktoré sa vyskytujú v našich lesoch, no na trhu po nich v súčasnosti nie je dopyt. Zároveň by sa mali preskúmať aj nové spôsoby využitia a nové technológie.
45.

poukazuje na to, že celoživotné vzdelávanie zahŕňa vzdelávanie dospelých, ale nie je jeho ekvivalentom. Vzdelávanie dospelých sa zameriava na vzdelávacie potreby vyplývajúce zo zmien v pracovnej oblasti rozširujúcej sa dospelej populácie, ako aj iné vedomosti a spoločenské zručnosti v rámci celoživotného vzdelávania. To závisí od nastavenia myslenia pri neustálom získavaní vedomostí a znalostí, ktoré možno pestovať už počas primárneho (predškolského) vzdelávania a malo by sa začleniť do všetkých fáz vzdelávania;