EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 10. 2020 COM(2020) 660 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020 {SWD(2020) 350 final} - {SWD(2020) 351 final} - {SWD(2020) 352 final} - {SWD(2020) 353 final} - {SWD(2020) 354 final} - {SWD(2020) 355 final} - {SWD(2020) 356 final}



Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2020 I.ÚVOD Od konca roku 2019, keď sa začalo funkčné obdobie novej Komisie, došlo v rámci programu rozšírenia EÚ k významným zmenám. Vo februári 2020 Komisia prijala návrhy na posilnenie procesu pristúpenia a v marci členovia Európskej rady podporili rozhodnutie Rady pre všeobecné záležitosti otvoriť prístupové rokovania s Albánskou republikou a so Severomacedónskou republikou. Na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. mája 2020, vedúci predstavitelia EÚ opätovne potvrdili odhodlanosť Únie ďalej zintenzívňovať svoju spoluprácu s týmto regiónom a uvítali záväzok partnerov zo západného Balkánu dôkladne a rozhodným spôsobom uskutočniť potrebné reformy. Rok 2020 je aj naďalej poznačený ničivými následkami pandémie ochorenia COVID-19. EÚ, hoci sama vážne zasiahnutá touto krízou, poskytla rozsiahlu podporu úsiliu vlád, najmä na západnom Balkáne, s cieľom riešiť tieto výzvy. EÚ takisto začala prerozdeľovať finančnú pomoc EÚ vzhľadom na naliehavé situácie, ktorým tento región čelí v dôsledky krízy, a to pokiaľ ide o potreby v oblasti zdravia, ako aj v sociálno-ekonomickej oblasti. EÚ zmobilizovala v prospech občanov a podnikov západného Balkánu balík vo výške viac ako 3,3 miliardy EUR . Zahŕňa prerozdelenie prostriedkov z nástroja predvstupovej pomoci, a to 38 miliónov EUR na okamžitú podporu sektora zdravotníctva, najmä prostredníctvom dodávok základných potrieb na záchranu životov, ako sú osobné ochranné prostriedky, testy a ventilátory, 389 miliónov EUR na riešenie potrieb súvisiacich so sociálnym a hospodárskym oživením, ďalší balík vo výške 455 miliónov EUR na opätovné naštartovanie hospodárstva v tomto regióne v úzkej spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami a balík vo výške 8 miliónov EUR z nástroja na podporu stability a mieru s cieľom podporiť opatrenia súvisiace s reakciou na ochorenie COVID-19, pokiaľ ide o migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl na západnom Balkáne, ako aj návrh týkajúci sa makrofinančnej pomoci vo výške 750 miliónov EUR a balík pomoci od Európskej investičnej banky vo výške 1,7 miliardy EUR. Prebiehajúca pandémia tak jasne ukázala, ako EÚ a západný Balkán spoločne riešia spoločné problémy. To zahŕňa spoločné obstarávanie zdravotníckeho vybavenia, zapájanie regiónu do práce Výboru EÚ pre zdravotnú bezpečnosť, vyňatie regiónu z režimu vývozných povolení EÚ, pokiaľ ide o osobné ochranné prostriedky , a dodávanie testovacieho materiálu, ktorý vyvinulo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie s cieľom zabezpečiť správne fungovanie testov na ochorenie COVID-19, zo strany EÚ na západný Balkán. Táto spolupráca medzi EÚ a západným Balkánom a podpora zo strany EÚ výrazne presahuje to, čo západnému Balkánu poskytol ktorýkoľvek iný partner, čo je odrazom strategického ukotvenia tohto regiónu. Tieto a iné opatrenia boli stanovené v oznámení Komisie „Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii“ , ktoré bolo prijaté 29. apríla. V uvedenom oznámení bola načrtnutá okamžitá podpora EÚ západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19. Veľmi krátko po jeho prijatí sa 6. mája stretli vedúci predstavitelia EÚ a západného Balkánu prostredníctvom videokonferencie na záhrebskom samite a zdôraznili pevnú solidaritu EÚ so západným Balkánom a opätovne potvrdili európsku perspektívu pre tento región. Aprílové oznámenie takisto pripravilo pôdu pre hospodársky a investičný plán pre tento región, ktorý bol prijatý súbežne s týmto oznámením. Cieľom hospodárskeho a investičného plánu bude urýchliť dlhodobú obnovu, podnietiť hospodársky rast a podporiť reformy nutné na dosiahnutie pokroku na ceste do EÚ, ako aj priblížiť západný Balkán k jednotnému trhu EÚ. Jeho cieľom je rozvinúť nevyužitý hospodársky potenciál regiónu a významné možnosti pre posilnenú hospodársku spoluprácu a obchod v rámci regiónu. Vo vzťahu k Turecku presmerovala EÚ doteraz 83 miliónov EUR na podporu boja proti ochoreniu COVID-19 a podporu tých, ktorí sú touto situáciou najviac zasiahnutí. V kontexte nástroja pre utečencov v Turecku Komisia okamžite začala činnosti zvyšovania informovanosti zamerané na utečencov, ktorí patria medzi najzraniteľnejšie skupiny. S tureckou vládou bola uzavretá dohoda mobilizovať úspory a rezervy na nepredvídané udalosti v rámci tohto nástroja s cieľom podporiť vnútroštátnu reakciu na ochorenie COVID-19. Táto podpora bude pokračovať. Turecko sa na samite o globálnej reakcii na COVID-19, ktorý sa konal 4. mája, zaviazalo prispieť sumou vo výške 75 miliónov EUR na podporu vývoja vakcíny. Prehľad kľúčových udalostí Dňa 5. februára Európska komisia prijala oznámenie „Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán“ . Oznámenie, ktoré v marci schválila Rada, stanovuje konkrétne návrhy na posilnenie procesu pristúpenia, ktoré zabezpečia, že bude predvídateľnejší, dôveryhodnejší, dynamickejší a bude pod väčšou politickou kontrolou. Zdôrazňuje sa v ňom, že proces pristúpenia je založený na objektívnych a jasných kritériách a prísnej podmienenosti, a posilňuje sa v rámci neho reverzibilita, čo umožňuje, aby EÚ účinnejšie a proporcionálnejšie postihovala akúkoľvek závažnú stagnáciu alebo zhoršenie situácie, pokiaľ ide o realizáciu reforiem. V návrhu Komisie sa kladie dôraz na význam prístupového procesu založeného na zásluhách a vybudovaného na dôvere, vzájomnej istote a jasných záväzkoch Európskej únie a partnerov zo západného Balkánu s ešte silnejším zameraním na zásadné reformy. Komisia 2. marca predložila aktualizácie o vykonávaní reforiem v Albánsku a Severnom Macedónsku . Tieto aktualizácie preukázali, že obe krajiny zvýšili svoje úsilie a ďalej dosahovali konkrétne a udržateľné výsledky v kľúčových oblastiach určených v záveroch Rady z júna 2018. Následne v marci 2020 Rada pre všeobecné záležitosti schválila oznámenie Komisie, rozhodla sa otvoriť prístupové rokovania s Albánskom a so Severným Macedónskom a vyzvala Komisiu, aby predložila návrhy na rokovacie rámce s oboma krajinami. Komisia predložila svoje návrhy na rokovacie rámce v júli 2020. V týchto návrhoch sa integruje a ďalej rozvíja posilnený prístup k procesu pristúpenia. Komisia takisto informovala o ďalšom vykonávaní reforiem v Albánsku a Severnom Macedónsku. Komisia so záujmom očakáva prvé medzivládne konferencie, ktoré majú byť zvolané čo najskôr po prijatí rokovacích rámcov Radou. Rada uviedla viaceré podmienky, ktoré má Albánsko splniť pred uskutočnením jeho prvej medzivládnej konferencie . Krajina už pri spĺňaní podmienok stanovených Radou dosiahla v súvislosti s prvou medzivládnou konferenciou rozhodujúci pokrok. Správa v rámci tohtoročného balíka týkajúceho sa rozširovania takisto odráža návrhy na posilnenie prístupu v procese pristúpenia. Posúdenia a odporúčania pre krajiny, najmä pokiaľ ide o usmernenia orientované na perspektívy do budúcnosti týkajúce sa konkrétnych reformných priorít, sú ešte jasnejšie a presnejšie. Správy poskytujú väčšiu transparentnosť, aj pokiaľ ide o súčasný stav prístupových rokovaní a rozsah, v akom sa realizujú zásadné reformy. Uvádzajú sa porovnávacie prehľady o výkonnosti v základných aspektoch, ako aj vonkajšie ukazovatele, ktoré dopĺňajú posúdenia Komisie. O väčšiu účasť boli požiadané členské štáty, s ktorými sa v rámci procesu konzultovalo a ktoré poskytli informácie a odborné znalosti, a to aj prostredníctvom svojich veľvyslanectiev na mieste. Správy zahŕňajú aj posúdenia verejného politického záväzku orgánov, pokiaľ ide o strategický cieľ pristúpenia k EÚ. Komisia po prvýkrát hodnotí celkový stav prístupových rokovaní s Čiernou Horou a so Srbskom a navrhuje ďalšie kroky. To by malo umožniť medzivládnym konferenciám, ktoré by sa mali uskutočniť po uverejnení ročného balíka správ Komisie, poskytnúť fóra pre politický dialóg o reformách, zhodnotiť celkový prístupový proces a stanoviť plány na nasledujúci rok vrátane otvorenia a uzavretia kapitol a možných nápravných opatrení. Od posledného balíka týkajúceho sa rozširovania Rada takisto prijala závery , ktorými schvaľuje 14 kľúčových priorít zo stanoviska Komisie k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii . Stanovisko Komisie vydané v máji 2019 prináša komplexný plán reforiem s cieľom usmerniť a podporiť krajinu na jej ceste k integrácii do EÚ. Pokiaľ ide o Kosovo *, v reformách súvisiacich s EÚ sa dosiahol obmedzený pokrok, najmä z dôvodu predĺženého volebného obdobia a dvoch zmien vlády. Bude dôležité, aby kosovské orgány znásobili svoje úsilie pokročiť na ceste do Európy, a to aj prostredníctvom vykonávania dohody o stabilizácii a pridružení. Počas posledného roka pokračovalo vykonávanie akčného plánu, ktorý je sprievodným dokumentom stratégie pre západný Balkán z roku 2018. Ťažiskom tejto stratégie boli oblasti, ktoré si od partnerov zo západného Balkánu vyžadujú ďalšie reformy a úsilie, ako aj väčšia podpora EÚ poskytovaná tomuto regiónu. Značná časť týchto opatrení bola následne schválená členskými štátmi EÚ a partnermi zo západného Balkánu vo forme agendy priorít zo Sofie, ktorá bola prijatá na samite v Sofii v máji 2018. Aktualizácia pokroku vo vykonávaní rôznych opatrení je zahrnutá v prílohe k tomuto oznámeniu.

Turecko je kľúčovým partnerom EÚ a zároveň kandidátskou krajinou. Dialóg a spolupráca s Tureckom naďalej prebiehali, najmä pokiaľ ide o riešenie otázok súvisiacich s migráciou, a to aj napriek obavám spojeným s udalosťami na grécko-tureckej hranici v marci 2020. Turecko nepretržite vynakladalo chvályhodné úsilie prichýliť približne 4 milióny utečencov zo Sýrie a iných krajín, ktorí predstavujú najväčšiu komunitu utečencov na svete. EÚ naďalej poskytovala výraznú pomoc utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku, čo priamo svedčí o solidarite EÚ. Nástroj pre utečencov v Turecku mobilizoval 6 miliárd EUR. Zmluvy boli uzavreté na celkovú sumu 5,1 miliardy EUR, z ktorej sa vyplatilo 3,8 miliardy EUR. V júli 2020 EÚ súhlasila s mobilizovaním dodatočnej sumy 485 miliónov EUR s cieľom zabezpečiť pokračovanie kľúčovej humanitárnej pomoci v rámci nástroja až do konca roku 2021. Úhrady v rámci nástroja dosiahli priemerne 60 miliónov EUR za mesiac počas referenčného obdobia, čo naznačuje jeho rýchlejšie vykonávanie. Z celkového počtu 115 zmlúv zostáva podpísať sedem zmlúv. Naďalej bude potrebné pomáhať utečencom, ktorých zasiahla kríza v Sýrii, a ich hostiteľským krajinám, pričom v nedávnom oznámení o novom pakte o migrácii a azyle sa uvádza, že bude veľmi dôležité pokračovať v určitej forme trvalého financovania zo strany EÚ. Turecko sa však naďalej čoraz viac vzďaľuje od Európskej únie, a to z dôvodu výrazne zhoršenej situácie v oblasti demokracie, právneho štátu, základných práv a nezávislosti justície. Je hlboko znepokojujúce, že pokračuje zatýkanie a väznenie vedúcich predstaviteľov opozície, aktivistov za ľudské práva, novinárov, predstaviteľov občianskej spoločnosti a akademickej obce, a to na základe široko poňatých protiteroristických právnych predpisov. Rada v júni 2019, pripomínajúc svoje závery z 26. júna 2018, konštatovala, že prístupové rokovania s Tureckom sa preto v podstate zastavili a o otvorení alebo uzatvorení ďalších kapitol nie je možné uvažovať. Zahraničná politika Turecka bola čoraz viac v rozpore s prioritami EÚ podľa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä z dôvodu vojenských operácií Turecka v severovýchodnej Sýrii a dvoch memoránd o porozumení, ktoré Turecko podpísalo s vládou národnej jednoty v Líbyi, pričom jedno memorandum sa týkalo bezpečnostnej spolupráce, ktorá viedla k väčším zásahom Turecka do líbyjského konfliktu, a druhé memorandum sa týkalo vymedzenia námornej jurisdikcie, v rámci ktorej sa ignorujú zvrchované práva gréckych ostrovov. Vzhľadom na nepovolené vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí EÚ v júli 2019 rozhodla o viacerých opatreniach vrátane dočasného pozastavenia zasadnutí Asociačnej rady EÚ – Turecko, ako aj ďalších zasadnutí týkajúcich sa dialógov na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom. EÚ ďalej v novembri 2019 prijala rámec pre cielené opatrenia proti Turecku a vo februári 2020 rozhodla o pridaní dvoch osôb do zoznamu osôb označených na základe tohto sankčného rámca. Európska rada 1. októbra 2020 uviedla, že EÚ má strategický záujem o stabilné a bezpečné prostredie vo východnom Stredozemí a o rozvoj vzájomne prospešného vzťahu s Tureckom založeného na spolupráci. Európska rada pod podmienkou zachovania konštruktívneho úsilia zastaviť protiprávne činnosti voči Grécku a Cypru súhlasila so spustením pozitívneho politického programu EÚ a Turecka s osobitným dôrazom na modernizáciu colnej únie a uľahčenie obchodu, kontakty medzi ľuďmi, dialógy na vysokej úrovni, pokračujúcu spoluprácu v otázkach migrácie, a to v súlade s vyhlásením EÚ a Turecka z roku 2016. Európska rada takisto zdôraznila, že v prípade obnoveného jednostranného konania alebo provokácií, ktoré predstavujú porušenie medzinárodného práva, EÚ použije všetky nástroje a možnosti, ktoré má k dispozícii a ktoré sú v súlade s článkom 29 ZEÚ a článkom 215 ZFEÚ, aby chránila svoje záujmy a záujmy svojich členských štátov. S cieľom zabezpečiť spoluprácu a solidaritu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 boli prvé opatrenia súvisiace s reakciou na túto pandémiu financované zo strany EÚ prijaté okamžite po jej vypuknutí. Z pomoci EÚ sa presmerovalo približne 83 miliónov EUR, z čoho 52 miliónov EUR z nástroja pre utečencov v Turecku sa rýchlo mobilizovalo pre najzraniteľnejších utečencov. Na konci mája 2020 bol aktivovaný mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany s cieľom pomôcť Turecku s repatriáciou tureckých občanov, ktorí uviazli v Peru a Kolumbii. II.HLAVNÉ PREDPOKLADY NA ČLENSTVO V EÚ Príprava kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátov na splnenie požiadaviek na členstvo si vyžaduje silný dôraz na zásadné reformy v oblasti právneho štátu, hospodárstva a fungovania demokratických inštitúcií a verejnej správy. Snahy v týchto oblastiach sú nedeliteľné a navzájom sa posilňujú a musia sa presadzovať ráznejšie a s jasnejším politickým záväzkom. Po tom, ako Rada schváli návrhy Komisie na posilnenie procesu pristúpenia, bude dôraz kladený na tieto reformy ešte silnejší. Právny štát je základným aspektom demokratickej transformácie a kľúčovým kritériom, na základe ktorého EÚ posudzuje pokrok krajín zapojených do procesu rozširovania na ich ceste k členstvu v EÚ. Pokrok za posledný rok výrazne kolísal. Jedným pozitívnym prvkom bolo, že sa naďalej zlepšovala a zintenzívňovala operačná spolupráca západného Balkánu s členskými štátmi EÚ a agentúrami EÚ v oblasti boja proti terorizmu a radikalizácii, ktoré vedú k násilnému extrémizmu, ako aj v oblasti migrácie a riadenia hraníc. Presvedčivý pokrok v oblasti právneho štátu však naďalej zostáva veľkou výzvou, ktorá je často spojená s nedostatkom politickej vôle, pokračujúcou existenciou určitých prvkov ovládnutia štátu, obmedzeným pokrokom v oblasti nezávislosti justície, inštitucionálnym odporom a čoraz náročnejším prostredím pre občiansku spoločnosť. Európska komisia odporučila, aby núdzové opatrenia prijaté v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 rešpektovali základné zásady a hodnoty, aby boli primerané, obmedzené na to, čo je nevyhnutné, časovo obmedzené, vykonávané nediskriminačným spôsobom, aby podliehali demokratickému a súdnemu dohľadu a boli celkovo v súlade s európskymi normami. Justícia a základné práva Pre právny štát má zásadný význam nezávislá a efektívna justícia, v ktorej sa rozhodnutia skutočne vykonávajú. Pomalé tempo zmien v justičnej kultúre pretrváva v celom regióne západného Balkánu bez dostatočného záväzku dodržiavať zásadu nezávislosti justície a rešpektovať súdne rozhodnutia. Najmä verejné orgány by sa mali zdržať akéhokoľvek zasahovania do prebiehajúcich konaní a vydávania verejných stanovísk, ktoré vytvárajú riziko ohrozujúce súdne rozhodnutia. Albánsko aj naďalej dosahuje solídny pokrok v rámci svojej reformy justičného systému prostredníctvom pokračujúceho vykonávania komplexnej reformy justície a konkrétnych výsledkov, ktoré priniesol proces previerok. Celkovo bolo prijatých viac ako 286 rozhodnutí a všetky prioritné konania sa ukončili na prvom stupni, čo viedlo k prepusteniu 62 % posudzovaných sudcov alebo k ich dobrovoľnému odchodu. Zriadené boli nové nezávislé justičné orgány a sú plne funkčné. Severné Macedónsko dosiahlo solídny pokrok, a to aj prostredníctvom nadobudnutia účinnosti zákona o prokuratúre, ktorý je kľúčovým míľnikom a zabezpečuje okrem iného aj udržateľné riešenie pre prípady úradu špeciálnej prokuratúry. Na základe tzv. kauzy vymáhania peňazí, v ktorej išlo o údajné vydieranie a zneužitie funkcie v súvislosti s prípadom úradu špeciálnej prokuratúry, bola bývalá predsedníčka špeciálnej prokuratúry odsúdená za prijímanie úplatkov a zneužitie právomoci. Bosna a Hercegovina nedosiahla v oblasti justície žiaden pokrok. Prekážky v reforme justície zo strany politických aktérov a z radov justície a nedostatočné fungovanie justičného systému aj naďalej viedli k porušovaniu práv obyvateľov a narúšali boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Kosovo dosiahlo určitý pokrok. Zavedený bol nový etický kódex a posilnené disciplinárne konanie. Čierna Hora dosiahla obmedzený pokrok a problémy pretrvávajú, pokiaľ ide o nezávislosť, profesionalitu, efektívnosť a zodpovednosť justície. Srbsko nedosiahlo v rámci sledovaného obdobia žiaden pokrok, keďže nevykonalo odporúčania z predchádzajúcej správy Komisie. Ústavné zmeny zamerané na zosúladenie ústavy s európskymi normami boli pozastavené až do obdobia po parlamentných voľbách. Takéto oneskorenie má vplyv na prijatie súvisiacich právnych predpisov v oblasti justície, ktoré sú potrebné na posilnenie záruk pre nezávislosť justície. V Turecku sa situácia aj naďalej vážne zhoršovala od roku 2016, keď nastal pokus o štátny prevrat. Pokračoval politický tlak a presuny veľkého počtu sudcov a prokurátorov proti ich vôli, čo naďalej podkopávalo nezávislosť tureckej justície, a pretrvávali závažné obavy, najmä v súvislosti so systémovo nedostatočnou nezávislosťou justície vrátane zriadenia paralelného systému zmierovacích sudcov. Existovali obavy, že tieto postupy spôsobia autocenzúru a zastrašovanie v oblasti justície. Prijatie stratégie reformy justície znamenalo nevyužitú príležitosť na riešenie mnohých požadovaných zásadných reforiem. Západný Balkán a Turecko naďalej vykazujú rozšírenú korupciu. V boji proti korupcii sú potrebné solídne výsledky na zmiernenie skutočných hrozieb pre demokratické štruktúry a pre stabilné a transparentné podnikateľské prostredie. Pokrok v oblasti úspešného boja proti korupcii na vysokej a strednej úrovni sa v rámci regiónu líši, hoci celkové tempo sa znížilo a výsledky vo väčšine krajín zďaleka nespĺňajú požiadavky na členstvo. Korupciu na vysokej úrovni a politickú korupciu treba riešiť jasnejšie a konzistentnejšie. Pozitívnym znakom zapojenia je dohoda Albánska, Bosny a Hercegoviny, Kosova, Čiernej Hory a Severného Macedónska zúčastňovať sa na prioritnom opatrení zo Sofie, ktoré sa týka monitorovania súdnych konaní v prípadoch korupcie na vysokej úrovni a prípadoch organizovanej trestnej činnosti, pričom so Srbskom je v tejto súvislosti potrebná ďalšia diskusia. Na rozsiahlu korupciu je naďalej obzvlášť náchylné verejné obstarávanie. Pomocou ráznych a ambicióznych opatrení je potrebné posilniť kontrolné mechanizmy v celom procese verejného obstarávania a výrazne zvýšiť transparentnosť. Pokiaľ ide o boj proti korupcii, Albánsko dosiahlo solídny pokrok. Vplyv má proces previerok a došlo aj k odsúdeniam vysokých úradníkov. Pokiaľ ide o boj proti korupcii, Severné Macedónsko dosiahlo solídny pokrok. Došlo ku konsolidácii výsledkov v oblasti vyšetrovania, trestného stíhania a prejednávania prípadov korupcie na vysokej úrovni a Štátna komisia pre predchádzanie korupcii je čoraz aktívnejšia.

Bosna a Hercegovina nedosiahla žiaden pokrok. V boji proti korupcii naďalej bránila nedostatočná harmonizácia právnych predpisov v krajine a slabá spolupráca a koordinácia medzi inštitúciami. Kosovo dosiahlo obmedzený pokrok. Konfiškácia majetku je aj naďalej považovaná len za vedľajší aspekt trestných konaní, ktorému je venovaná minimálna pozornosť a nedostatočné zdroje. V Čiernej Hore sa dosiahol obmedzený pokrok. Stále je potrebné zlepšiť výsledky v oblasti konfiškácie majetku. Aj napriek pozitívnemu vývoju naďalej zostávajú vo veľkej miere nevyriešené otázky týkajúce sa nezávislosti, dôveryhodnosti a určovania priorít Úradu pre predchádzanie korupcii. V Srbsku sa dosiahol obmedzený pokrok. Nezávislosť Protikorupčnej agentúry bola posilnená prostredníctvom operatívnych krokov, potrebné je však konkrétne zlepšenie v súvislosti s transparentnosťou a posúdením rizík korupcie a ich zmierňovaním v sektoroch, ktoré sú obzvlášť ohrozené, pokiaľ ide o korupciu v týchto oblastiach. V Turecku sa nedosiahol žiaden pokrok. Stále je potrebné zlepšiť právny rámec a inštitucionálnu štruktúru s cieľom zabrániť neprípustnému politickému vplyvu vo fázach vyšetrovania a trestného stíhania v prípadoch korupcie. Základné práva sú vo veľkej miere zakotvené v právnych predpisoch krajín západného Balkánu a v poslednom roku sa podarilo dosiahnuť určitý pokrok, problémom však v praxi zostáva ich vykonávanie vo viacerých oblastiach regiónu. V Turecku aj naďalej v nezmenenej miere dochádza k porušovaniu ľudských práv a osoby, ktoré sa snažia podporovať dodržiavanie ľudských práv v Turecku, boli často zatknuté alebo zadržané. Sloboda prejavu, ako aj sloboda a pluralita médií sú piliermi demokracie, keďže sú základnými prvkami otvorenej a slobodnej diskusie. Hoci sú zavedené základné ustanovenia, je naliehavo potrebné vynaložiť úsilie na zabezpečenie slobody prejavu a nezávislosti médií v rámci celého regiónu. Toto je oblasť, v ktorej bol za posledný rok zaznamenaný najmenší pokrok. Hrozby, zastrašovanie a násilie voči novinárom sú stále zdrojom vážnych obáv a vyšetrovania takých útokov a trestné stíhania za ne sú v rámci regiónu pomalé. Je potrebné väčšie úsilie o zaručenie nezávislosti verejnoprávneho vysielania s cieľom podporiť transparentnosť v rámci verejného a súkromného financovania médií a riešiť problém deformovaného reklamného trhu vo všetkých krajinách regiónu. V Albánsku sa nedosiahol žiaden pokrok. Albánske orgány sa zaviazali opätovne zvážiť zmeny v právnych predpisoch o médiách a prijať ďalšie opatrenia v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie pred ich prijatím v parlamente. V Severnom Macedónsku sa počas sledovaného obdobia dosiahol obmedzený pokrok. Celková situácia a prostredie, v ktorých média fungujú, sú vo všeobecnosti priaznivé na podporu slobody médií, slobody prejavu a spravodajstva kritických médií. Bosna a Hercegovina nedosiahla žiaden pokrok. Orgány len slabo reagujú na obavy spojené s politickým tlakom, so zastrašovaním a s hrozbami voči novinárom. V Kosove sa dosiahol obmedzený pokrok. Hoci je naďalej prítomné živé mediálne prostredie a rozmanitosť názorov, pre médiá je ťažké zabezpečiť finančnú udržateľnosť prostredníctvom obchodných prostriedkov a verejnoprávny vysielateľ je aj naďalej ohrozený politickým tlakom a vplyvom. Nedostatok finančnej sebestačnosti spôsobuje, že médiá sú ohrozené politickými a obchodnými záujmami. V Čiernej Hore sa nedosiahol celkovo žiaden pokrok. Hoci sa dosiahol pokrok vzhľadom na revíziu právnych predpisov v oblasti médií, zatienili ho zatknutia a konania proti redaktorom internetových portálov a občanom za obsah, ktorý zverejnili alebo zdieľali na internete v priebehu roka 2020. Opatrenia prijaté s cieľom obmedziť dosah dezinformácií a obťažovania na internete alebo nenávistných prejavov by nemali neprimerane obmedzovať slobodu prejavu a médií. V Srbsku bol transparentne a inkluzívne vypracovaný návrh novej mediálnej stratégie a identifikovali sa v ňom hlavné problémy. Vykonávanie novej stratégie sa však ešte nezačalo a nedosiahol sa žiaden pokrok, pokiaľ ide o zlepšenie celkového prostredia priaznivého pre slobodu prejavu. Prípady hrozieb, zastrašovania a násilia voči novinárom sú v krajine stále zdrojom vážnych obáv. Napriek zrušeniu výnimočného stavu sa situácia v Turecku aj naďalej vážne zhoršovala, keďže sa prostredníctvom neúmerného vykonávania reštriktívnych opatrení v značnej miere bránilo uplatňovaniu slobody prejavu a šíreniu opozičných hlasov. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch pokračoval veľký tlak na slobodu prejavu a zastrašovanie médií, a to v podobe prípadov zatýkania, zadržiavania, odsúdenia a prepúšťania zamestnancov médií, čo viedlo k cenzúre a autocenzúre v radoch osôb pracujúcich v médiách. Turecko musí prijať akčný plán pre ľudské práva, ktorý nahradí akčný plán na predchádzanie porušovaniu práv podľa Európskeho súdu pre ľudské práva s cieľom zabezpečiť úplné rešpektovanie ľudských práv. Je potrebné vynaložiť väčšie úsilie na zabezpečenie rodovej rovnosti a na prevenciu a riešenie diskriminácie, obťažovania a rodovo motivovaného násilia. Počas obdobia obmedzenia pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 sa zvýšil počet správ o prípadoch domáceho násilia v regióne. Ženy sú aj naďalej nedostatočne zastúpené v rozhodovacích procesoch a na trhu práce. V krajinách zapojených do procesu rozširovania, v ktorých sú potrebné naliehavé opatrenia na posilnenie ochrany dieťaťa a systémov ochrany dieťaťa, je nevyhnutné väčšie úsilie na podporu a ochranu práv dieťaťa. Je takisto naliehavo potrebné zlepšiť ochranné a poradenské služby pre deti, najmä v prípadoch, keď komunikujú s justičným systémom, ako aj v súvislosti s výkonom väzby mladistvých a príliš obmedzeným využívaním restoratívnej justície. Vlády takisto musia naďalej podporovať a ochraňovať práva osôb so zdravotným postihnutím, a to v súlade s Dohovorom o právach osôb so zdravotným postihnutím, a musia takisto riešiť diskrimináciu menšín. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý v súvislosti so zlepšovaním sociálno-ekonomickej situácie zraniteľných Rómov . Existujúce štrukturálne problémy mali za následok, že zraniteľní Rómovia boli neprimerane negatívne ovplyvnení krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 a súvisiacimi reštriktívnymi opatreniami. Na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal v Poznani v júli 2019, sa vedúci predstavitelia západného Balkánu zaviazali splniť do momentu pristúpenia konkrétne ciele v súvislosti s integráciou Rómov v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti, bývania, osobných dokladov a boja proti odporu voči Rómom. Vlády tohto regiónu by takisto mali naďalej zabezpečovať primerané podmienky vo väzení a zabrániť zlému zaobchádzaniu v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv. Spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť Veľmi vážnym problémom na západnom Balkáne a v Turecku je aj naďalej organizovaná trestná činnosť. Z týchto krajín a cez ne naďalej pôsobia mocné zločinecké siete s medzinárodným dosahom a vedú cez ne významné prevádzačské trasy. Balkánska trasa je stále kľúčovým koridorom na dovoz heroínu a nezákonných palných zbraní do EÚ. Krajiny sa niektorými aspektmi tohto javu zaoberali a v priebehu rokov 2019 a 2020 boli opäť hlásené významné prípady zatknutí a záchytu drog. Realizuje sa čoraz intenzívnejšia operačná spolupráca aj s agentúrami EÚ, ktorá prináša viditeľné výsledky v praxi. Celkové výsledky v oblasti právoplatných odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti sú však aj naďalej často slabé. Niektoré krajiny môžu za posledné roky preukázať len zopár prípadov právoplatných odsúdení za organizovanú trestnú činnosť alebo samostatné pranie špinavých peňazí, ktoré sú často výsledkom dohody o vine a treste a uplatnili sa pri nich mierne tresty. Takéto slabé výsledky poukazujú na neúčinnosť trestných konaní, jasne signalizujú beztrestnosť a prispievajú k riziku prenikania trestnej činnosti do politických a hospodárskych systémov. Krajiny musia dôraznejšie bojovať proti zločineckým skupinám, musia zabezpečiť, že sa nebude tolerovať žiadne prepojenie medzi zločinom a politikou a musia výrazne zvýšiť mieru zaisťovania a konfiškácie majetku v prípadoch organizovanej trestnej činnosti aj korupcie.

Albánsko zaznamenalo solídny pokrok v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Zintenzívnila sa operačná spolupráca, predovšetkým s členskými štátmi a agentúrami EÚ. Severné Macedónsko urobilo určitý pokrok vrátane zriadenia úradu pre vyhľadávanie majetku v súlade s acquis EÚ. Bosna a Hercegovina nezaznamenala žiaden pokrok. Orgány a justícia nevykonali primerané opatrenia zamerané na kľúčové priority podľa stanoviska Komisie a zistení znaleckého posudku v súvislosti s otázkami právneho štátu („Priebeho správa“). Kosovo zaznamenalo obmedzený pokrok. Cieľové výsledky dosiahnuté prokuratúrou a súdmi zostávajú obmedzené a počet definitívnych konfiškácií majetku ostáva nízky. V Čiernej Hore sa zaznamenal určitý pokrok. Čierna Hora urobila solídny pokrok v boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Kapacita a profesionalita polície sa posilnili a zvýšil sa počet prebiehajúcich konaní vo veci konfiškácie majetku. V Srbsku sa zaznamenal obmedzený pokrok. Dosiahol sa obmedzený pokrok v úsilí o rozloženie zločineckých sietí a vo výsledkoch dosiahnutých v oblasti proaktívnych vyšetrovaní, trestných stíhaní a odsúdení. Turecko zaznamenalo obmedzený pokrok. Je potrebné posilniť právny rámec upravujúci boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Západný Balkán naďalej pokračuje v prijímaní dôležitých opatrení s cieľom modernizovať právny a inštitucionálny rámec vzťahujúci sa na boj proti terorizmu a násilnému extrémizmu. Operačná spolupráca s členskými štátmi a agentúrami EÚ sa posilnila a zintenzívnila. V roku 2018 bol prijatý spoločný akčný plán v oblasti boja proti terorizmu a v roku 2019 všetci partneri zo západného Balkánu spoločne s Komisiou podpísali príslušné dvojstranné vykonávacie ustanovenia. Západný Balkán musí pokračovať vo svojom úsilí v predchádzaní radikalizácii vedúcej k násilnému extrémizmu, a to aj vo väzenských zariadeniach, a riešení problému vracajúcich sa zahraničných bojovníkov. Je potrebné posilniť kapacity v oblasti výmeny informácií, monitorovania a reakcie. Západný Balkán musí zintenzívniť svoje úsilie v teréne pri boji proti praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu a nenáležitému vonkajšiemu vplyvu, ako aj proti nezákonnému financovaniu, ktoré prispieva k šíreniu násilného extrémizmu. Turecko musí zrevidovať svoje protiteroristické právne predpisy. Úsilie Turecka zamerané na potlačovanie terorizmu prinieslo zvýšenie bezpečnosti, hoci krajina naďalej čelí hrozbám teroristických skupín. Turecko pokračovalo vo svojom úsilí v boji proti bunkám domácich a zahraničných teroristických bojovníkov. Naďalej pokračovala spolupráca s členskými štátmi EÚ pri odhaľovaní a repatriácii zahraničných teroristických bojovníkov, čo je jedna z kľúčových oblastí spoločného záujmu. Pokiaľ ide o vnímanie hrozby, Turecko stanovilo ako prioritu boj proti Strane kurdských pracujúcich (PKK), ktorá naďalej zostáva v euroúnijnom zozname teroristických organizácií, a rozloženie Gülenovho hnutia. Hoci má Turecko legitímne právo bojovať proti terorizmu, jeho zodpovednosťou je zabezpečiť, aby sa tak dialo v súlade so zásadou právneho štátu, s ľudskými právami a so základnými slobodami. To sa v súčasnosti nedeje. Protiteroristické opatrenia musia byť primerané a vykonávané v súlade s právnym štátom, ľudskými právami a so základnými slobodami. Na západnom Balkáne a v Turecku sú čoraz viac prítomné takzvané hybridné činnosti, ktorých pôvodcami sú najmä aktéri z tretích krajín, vrátane šírenia dezinformácií v súvislosti s ochorením COVID-19. Takéto prípady poukazujú na zraniteľnosť spoločností a infraštruktúry voči kybernetickým útokom, počítačovej kriminalite a hybridným hrozbám. Ako bolo uvedené vo vyhlásení zo Záhrebu, mala by sa posilniť spolupráca pri riešení problematiky dezinformácií a iných hybridných činností. Pri budovaní odolnosti, kybernetickej bezpečnosti a strategickej komunikácie je potrebná užšia spolupráca. Riadenie utečeneckej krízy, ako aj riešenie problematiky neregulárnej migrácie boli hlavnými výzvami pre EÚ, západný Balkán a predovšetkým Turecko, ktoré je krajinou s najvyšším počtom utečencov na svete. Spolupráca pokračovala s krajinami, ktoré ležia na trase cez východné Stredozemie či západobalkánskej migračnej trase. Prevádzačstvo, maloletí bez sprievodu a obchodovanie s ľuďmi, predovšetkým so ženami a s deťmi, naďalej vzbudzujú obavy. V roku 2019 došlo k výraznému zvýšeniu počtu migrantov prechádzajúcich týmto regiónom, zaznamenalo sa viac ako 15 000 neregulárnych príchodov do členských štátov EÚ po západobalkánskej trase, čo je nárast o 159 % v porovnaní s rokom 2018. Obzvlášť Bosna a Hercegovina zaznamenala v roku 2019 neoprávnený vstup viac ako 29 000 utečencov a migrantov. Zatiaľ čo súčasná situácia sa nedá porovnávať s počtom neregulárnych migrantov na vrchole krízy (750 000 len v roku 2015), je potrebná väčšia podpora zo strany EÚ, koordinovaná s členskými štátmi a agentúrami EÚ, aby sa posilnila kapacita partnerov pri riadení migrácie. Pre ďalšiu podporu je potrebné zintenzívniť dobrovoľné návraty a spoluprácu pri readmisii s krajinami pôvodu. EÚ a jej členské štáty by mali naďalej povzbudzovať a podporovať regionálny proces výmeny informácií. Nedávno navrhnutý nový európsky pakt o migrácii a azyle zdôrazňuje, že v rámci komplexných partnerstiev by sa migrácia mala stať kľúčovou otázkou na základe posúdenia záujmov EÚ a partnerských krajín. Partneri zo západného Balkánu si vyžadujú individuálny prístup, a to z dôvodu ich geografickej polohy, ako aj toho, že v budúcnosti by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť EÚ: koordinácia môže pomôcť zabezpečiť, aby boli ako budúce členské štáty dobre pripravené konštruktívne reagovať na spoločné výzvy, a môže im pomôcť rozvíjať kapacity a postupy na hraniciach s cieľom priblížiť sa k EÚ vzhľadom na ich európsku perspektívu. Pokiaľ ide o Turecko, v pakte sa upozorňuje na prínos nástroja pre utečencov v Turecku a na to, že pokračujúce a nepretržité financovanie z prostriedkov EÚ v určitej forme bude veľmi dôležité. EÚ na západnom Balkáne podporila vytvorenie nových a spoľahlivejších inštitúcií, zákonov a postupov v oblastiach azylu, ochrany a riadenia hraníc, ako aj transpozíciu komplexného a náročného acquis EÚ u partnerov zo západného Balkánu. Partneri zo západného Balkánu by mali takisto prijať zodpovednosť za všetky aspekty migrácie. S piatimi krajinami regiónu boli ukončené rokovania o dohodách o štatúte, ktoré umožnia nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (Frontex) s výkonnými právomocami v oblastiach hraničiacich s vonkajšími hranicami EÚ s cieľom podporiť národné pohraničné orgány. Aby sa posilnilo riadenie a ochrana hraníc, hlavnou prioritou je nadobudnutie platnosti a účinné vykonávanie všetkých dohôd o štatúte týkajúcich sa Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Dohoda s Albánskom už nadobudla platnosť a bola nasadená prvá pohraničná stráž. Platnosť nadobudla aj dohoda s Čiernou Horou, a to 1. júla. Partnerské krajiny by mali prijať ďalšie kroky na zabezpečenie úplného súladu s vízovou politikou EÚ. EÚ a Turecko sa zaviazali vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka z marca 2016. Odvtedy Turecko zohrávalo kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní účinného riadenia migračných tokov na trase cez východné Stredozemie. Neregulárna migrácia z Turecka do EÚ sa v roku 2019 zvýšila, hoci čísla zostávajú podstatne pod úrovňami zaznamenanými pred prijatím vyhlásenia. Toto čiastočne odzrkadľuje aj zvýšenie neregulárnej migrácie do Turecka v roku 2019 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Začiatkom marca 2020 však Turecko aktívne povzbudzovalo migrantov a utečencov, aby využili pozemnú trasu do Európy cez Grécko. Zatiaľ čo EÚ uznala zvýšenú migračnú záťaž a riziká, ktorým Turecko čelilo na svojom území, ako aj značné úsilie, ktoré vynakladá v prijímaní utečencov, dôrazne odmietla zneužívanie migračného tlaku zo strany Turecka na politické účely. Neskôr v marci turecké orgány zabezpečili presun migrantov a utečencov preč z pohraničnej oblasti s Gréckom a z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19 uzatvorili hranice s Gréckom a Bulharskom s výnimkou obchodnej dopravy. Počas tohto obdobia bolo zaznamenané aj výrazné zvýšenie migračných tokov z Turecka na Cyprus. Turecko naďalej vynakladalo mimoriadne úsilie, pokiaľ ide o poskytovanie útočiska pre 3,6 milióna registrovaných utečencov zo Sýrie a približne 370 000 utečencov z iných krajín. EÚ krajinu v pomoci utečencom naďalej podporovala. Na konci roka 2019 bol pridelený celý prevádzkový rozpočet nástroja EÚ pre utečencov v Turecku vo výške 6 miliárd EUR. V rámci tejto sumy boli uzavreté zmluvy vo výške 5,1 miliardy EUR, z ktorých sa už vyplatili prostriedky vo výške 3,8 miliardy EUR. Vyplácané sumy naďalej smerujú na uzatváranie zmlúv a vykonávanie projektov a počas sledovaného obdobia dosiahli priemerne 60 miliónov EUR mesačne. Doteraz bolo podpísaných viac ako 100 projektov, pričom najväčšie projekty budú trvať najneskôr do polovice roka 2025. Nástroj sa naďalej zameriava na humanitárne a rozvojové potreby utečencov a hostiteľských komunít v Turecku, pričom prináša konkrétne a viditeľné výsledky . Nástroj zostáva aj naďalej hlavným koordinačným mechanizmom, ktorý umožňuje pohotové, účinné a efektívne poskytovanie pomoci EÚ. Okrem 6 miliárd EUR už zmobilizovaných v rámci nástroja pre utečencov v Turecku EÚ v júli 2020 EÚ zabezpečila pokračovanie pomoci pre najzraniteľnejších utečencov prostredníctvom balíčka 485 miliónov EUR na pokračovanie dvoch hlavných humanitárnych projektov EÚ do konca roka 2021. Fungovanie demokratických inštitúcií

Kľúčovými prioritami pre krajiny zapojené do procesu rozširovania zostávajú posilňovanie demokratických inštitúcií a zaistenie inkluzívnych demokratických procesov. Riadne fungovanie parlamentov vrátane funkcie dohľadu nad výkonnou mocou a účinnou tvorbou práva je kľúčovou podmienkou pristúpenia k EÚ. Demokratické systémy na západnom Balkáne ešte stále riadne nefungujú z dôvodu silnej politickej polarizácie, v niektorých prípadoch obmedzenej demokratickej kontrolnej funkcie opozície a opozičných bojkotov volieb a parlamentnej práce. Slobodné a spravodlivé voľby sú mimoriadne dôležité pre demokratickú správu krajiny. Odporúčania volebných pozorovateľských misií sa musia riadne uplatňovať a je potrebné sa zamerať na štrukturálne slabé miesta. V Albánsku politické strany dosiahli dohodu o volebnej reforme, ktorá by mala Albánsku priniesť volebný postup spĺňajúci vyššie normy integrity a transparentnosti na základe odporúčaní OBSE/ODIHR. Voľby v krajine boli poznačené bojkotmi zo strany opozičných skupín. V Bosne a Hercegovine by mali legislatívne zmeny prijaté v júli 2020 umožniť konanie miestnych volieb v meste Mostar v decembri, po prvý raz od roku 2008. Politickí predstavitelia takisto dosiahli dohodu o budúcej volebnej reforme. V Kosove boli parlamentné voľby v októbri 2019 z veľkej časti pluralitné, ale poukázali na dôležitosť riešenia problému opätovných nedostatkov v súlade s odporúčaniami volebnej pozorovateľskej misie EÚ. V Severnom Macedónsku a Srbsku boli voľby, pôvodne naplánované na apríl 2020, presunuté z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19. Parlamentné voľby sa uskutočnili v Srbsku 21. júna, v Severnom Macedónsku 15. júla a v Čiernej Hore 30. augusta. V Severnom Macedónsku OBSE/ODHIR vyhodnotili, že voľby v júli 2020 prebehli riadne aj napriek pandémii. Niektoré z predchádzajúcich odporúčaní sa splnili, ale právnu stabilitu oslabovali podstatné úpravy volebného zákona a následné nariadenia ad hoc prijaté počas trvania núdzového stavu. V Čiernej Hore vládlo medzi politickými činiteľmi v období pred voľbami veľké napätie a nedôvera. Dočasný parlamentný výbor nebol schopný dokončiť svoju prácu z dôvodu nedostatočného kvóra, a preto sa parlamentné voľby 30. augusta 2020 uskutočnili vo zväčša nezmenenom volebnom rámci. Žiadna politická strana voľby nebojkotovala. Podľa predbežného posúdenia OBSE/ODHIR voľby v Čiernej Hore boli pluralitné a prebehli v atmosfére vysoko polarizovanej témami ako cirkev a národná identita. Kampaň bola pokojná napriek častému konfrontačnému tónu. Kandidáti mali priestor predstaviť svoj program, ale vládna strana získala nenáležitú výhodu zneužívaním právomoci, štátnych zdrojov a dominantného priestoru v médiách. Niekoľko opozičných strán v Srbsku pokračovalo vo svojom parlamentom bojkote napriek tomu, že Európsky parlament v roku 2019 viedol medzistranícky dialóg medzi vládnucou väčšinou a niektorými parlamentnými a mimoparlamentnými opozičnými stranami. Niekoľko opozičných strán bojkotovalo parlamentné voľby aj v júni 2020. Nový srbský parlament sa vyznačuje výraznou väčšinou vládnej koalície a absenciou funkčnej opozičnej strany. Hoci boli v srbských parlamentných voľbách 21. júna podmienky kandidátov na volebnú kampaň zabezpečené a základné slobody zachované, podľa medzinárodných pozorovateľov z Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva v rámci Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE/ODIHR) mali voliči obmedzený výber, čo bolo spôsobené výraznou výhodou vládnucej strany a propagovaním vládnej politiky vo väčšine médií. Niekoľko opozičných strán voľby bojkotovalo. Pravidlá financovania politických strán z verejných a zo súkromných zdrojov si vyžadujú ďalšie reformy. V Srbsku vláda prijala rozhodnutia zamerané na reguláciu používania verejných zdrojov na volebné účely. Nedostatky v právnom rámci upravujúcom politické strany a ich financovanie naďalej pretrvávajú v Čiernej Hore, a to aj po prijatí nových právnych predpisov v decembri 2019 a ich následných úprav v apríli 2020. V celom regióne je ešte nutné vynaložiť značné úsilie v oblasti zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti politických strán a volebnej kampane. V Turecku prezidentský systém naďalej nadmerne centralizoval právomoci na úrovni prezidenta bez zabezpečenia účinného systému bŕzd a protiváh. Zákonodarná a dozorná funkcia parlamentu sa naďalej výrazne obmedzila. Viacerí poslanci parlamentu z opozičnej prokurdskej Ľudovej demokratickej strany (HDP) zostávajú vo väzbe. Traja poslanci parlamentu boli v júni 2020 pozbavení parlamentného mandátu. Miestne voľby v marci 2019 a komunálne voľby starostu v Istanbule, ktoré sa opakovali v júni 2019, boli poznačené nedostatočnou pluralitou médií a neposkytli podmienky, ktoré by boli po každej stránke objektívne spravodlivé pre všetky politické strany a kandidátov. Turecko musí zlepšiť širšie prostredie pre voľby a chrániť integritu volebného procesu. Vynútené odvolanie zvolených starostov na juhovýchode a ich nahradenie správcami vymenovanými vládou, ako aj zatýkanie členov miestnych zastupiteľstiev pokračovalo a zostáva zdrojom veľkých obáv, keďže oslabujú demokraciu na miestnej úrovni. Vlády musia zabezpečiť, aby mala opozícia primerané podmienky na výkon svoje demokratickej kontrolnej funkcie. Zároveň sa opozícia musí zapájať do demokratických procesov. Nadmerné využívanie skrátených parlamentných konaní bráni tejto úlohe opozície a ovplyvňuje systém bŕzd a protiváh, ktorý charakterizuje dobre fungujúcu demokraciu. Využívanie zrýchlených postupov sa medzi krajinami líšilo, ale všeobecne sa využíva nadmerne a môže sa ľahko zneužiť. Aj v kontexte núdzových opatrení prijatých počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 by si parlamenty mali udržať právomoc kontrolovať činnosť výkonnej moci a mali by zohrávať úlohu dohľadu nad núdzovým stavom vrátane rozhodnutia, či by sa mal byť núdzový stav predĺžiť. Rozpustenie alebo prerušenie parlamentu môže mať na túto právomoc nepriaznivý vplyv. V Albánsku vláda vydala niekoľko dekrétov o predĺžení núdzového stavu, ktorý trval od zemetrasenia v novembri 2019 do júna 2020. Parlamentné výbory pokračovali vo svojich činnostiach na diaľku, zatiaľ čo týždenné plenárne zasadnutia sa obnovili 16. apríla. Parlament prijal zmeny trestného zákona týkajúce sa rozširovania infekčných chorôb. Všetky súdne konania, s výnimkou tých naliehavých, boli prerušené. Do konca mája sa súdne pojednávania obnovili. V Bosne a Hercegovine sa celoštátny parlament neschádzal od polovice marca do polovice mája 2020. Zhromaždenie entity Republika srbská zaviedlo núdzový stav od 3. apríla do 20. mája, pričom zverilo plnú zákonodarnú právomoc úradu predsedu, na federálnej úrovni sa zaviedli parlamentné schôdze online. Vláda v Kosove v marci 2020 vyhlásila stav ohrozenia verejného zdravia. Zaviedli sa opatrenia na ochranu občanov vrátane dočasných opatrení na obmedzenie pohybu len na nevyhnutný rozsah, karantény pre určité oblasti, zákazov zhromaždení, pozastavenia väčšiny leteckej dopravy a uzavretia hraníc. Boli prijaté opatrenia aj na riešenie okamžitých potrieb a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov krízy. Zhromaždenie naďalej fungovalo aj počas krízy. V Čiernej Hore nebol vyhlásený žiaden núdzový stav. Orgány prijali opatrenia na boj proti pandémii, na ochranu občanov a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov krízy, medzi ktorými bolo obmedzenie slobody zhromažďovania a slobodného pohybu obyvateľov. Parlamentný legislatívny proces bol prerušený na takmer 50 dní a úloha parlamentu pri dohľade nad reakciou vlády na pandémiu bola obmedzená. Od orgánov sa očakáva, že zabezpečia správnu rovnováhu medzi ochranou zdravia a dodržiavaním dôvernosti osobných údajov o zdraví a práva na súkromný život občanov. Prezident Severného Macedónska v marci vyhlásil núdzový stav, ktorý bol niekoľkokrát predĺžený až do júna 2020. Politickí predstavitelia na základe konsenzu rozhodli o preložení predčasných volieb z pôvodného termínu 12. apríl na 15. júl 2020. Počas tohto obdobia parlament zostal rozpustený a úradnícka vláda s účasťou hlavnej opozičnej strany vydávala dekréty. Orgány prijali bezprecedentné opatrenia na ochranu občanov, ako napríklad obmedzenie pohybu len na nevyhnutný rozsah a obmedzenie zhromaždení, nariadenie domácej karantény, pozastavenie leteckej dopravy a uzavretie hraníc. Boli prijaté opatrenia aj na riešenie okamžitých potrieb a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov krízy. Núdzový stav bol v Srbsku vyhlásený 15. marca podpisom prezidenta, predsedníčky vlády a predsedníčky parlamentu. Parlament sa zišiel len po viac ako šiestich týždňoch a schválil núdzový stav 28. – 29. apríla a o týždeň neskôr ho zrušil. Parlamentné, provinčné a miestne voľby pôvodne naplánované na apríl boli odložené. Orgány prijali ďalekosiahle dočasné opatrenia vrátane zákazu vychádzania v určitých hodinách, uzavretia škôl a univerzít, zákazu verejných zhromaždení, pozastavenia väčšiny leteckej dopravy a uzavretia hraníc.

Turecký parlament väčšinovo prijal kontroverzný balík právnych predpisov. Okrem iného boli opatrenia zamerané na zníženie vysokého počtu väzňov a ustanovili podmienečné prepustenie približne 90 000 osôb pozbavených slobody. Netýkalo sa to však osôb vo vyšetrovacej väzbe za údajné trestné činy spojené s terorizmom vrátane právnikov, novinárov, politikov a obhajcov ľudských práv. Parlament sa rozhodol pre prestávku súvisiacu s pandémiou na 10 dní, po ktorej nasledovala pravidelná jednomesačná prestávka počas mesiaca ramadán. Reforma verejnej správy Reforma verejnej správy je kľúčová pre zlepšovanie správy vecí verejných na všetkých úrovniach. To zahŕňa väčšiu transparentnosť a vyvodzovanie zodpovednosti, správne riadenie verejných financií a profesionálnejšiu verejnú správu. Albánsko, Severné Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko sú mierne pripravené, pokiaľ ide o reformu verejnej správy, pričom v regióne nastal celkový pokrok. V Srbsku sa však nedosiahol žiaden pokrok, pretože nedošlo k výraznému zníženiu nadmerného množstva dočasne obsadených pozícií vo vyšších riadiacich funkciách. Kosovo má určitú úroveň pripravenosti, zatiaľ čo Bosna a Hercegovina sa nachádza v počiatočnom štádiu. V Turecku došlo k zhoršeniu situácie v oblasti tvorby politík, zodpovednosti verejnej správy, ako aj riadenia ľudských zdrojov, čo malo negatívny vplyv na celkový stav pripravenosti. Určitý pokrok sa dosiahol pri plánovaní politík, je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zabezpečenie prísnej kontroly kvality zo strany ústrednej štátnej správy. Čierna Hora posilnila a racionalizovala plánovanie politík a dosiahla zníženie počtu strategických dokumentov. Politiky, právne predpisy a verejné investície sa naďalej často pripravujú bez posúdení vplyvu. Vo väčšine krajín je stále potrebné zabezpečiť riadiacu zodpovednosť a profesionalizáciu verejnej služby a musí sa riešiť problematika jej nadmernej politizácie. Transparentné postupy pre prijímanie pracovníkov na základe zásluh, kariérny postup, preradenie na nižšiu pozíciu a prepúšťanie musia byť zakotvené v právnych rámcoch a konzistentne sa vykonávať vo všetkých verejných službách. Štruktúra štátnej správy by mala zabezpečiť účinné stanovenie zodpovednosti. Väčšina krajín vynaložila úsilie na zlepšenie služieb občanom a podnikom, a to predovšetkým elektronických služieb. Na vykonanie reforiem verejnej správy je potrebná zlepšená koordinácia medzi inštitúciami. V procese prispôsobenia sa EÚ a následného uplatňovania pravidiel EÚ je potrebné zohľadniť úlohu regionálnych a miestnych orgánov. Je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi centrálnou, regionálnou a miestnou verejnou správou. Rozhodnutia a kroky prijaté tureckými orgánmi proti obciam so starostami z opozičných strán naďalej vzbudzujú veľké obavy, a to najmä vtedy, keď sa zdajú byť politicky motivované. Treba takisto posilniť administratívnu kapacitu a profesionálne normy subjektov poverených vykonávaním acquis EÚ a zaručiť nezávislosť regulačných orgánov. Naďalej je nevyhnutné posilňovať transparentnosť a zodpovednosť, a to najmä s cieľom zabezpečiť účinné, efektívne a transparentné fungovanie systému verejného obstarávania a riadenie verejných financií. Hoci Srbsko zosúladilo s acquis EÚ významné časti svojich právnych predpisov o verejnom obstarávaní, zákon o osobitných postupoch v rámci lineárnej infraštruktúry, prijatý vo februári 2020, umožňuje infraštruktúrne projekty „osobitného významu“ pre Srbsko vyňať z uplatňovania pravidiel verejného obstarávania, čím umožňuje obchádzanie pravidiel a noriem EÚ. V Čiernej Hore vláda v októbri 2019 spustila vysokoprofilový tender na koncesiu prevádzkovať letiská v Čiernej Hore. Postup otestuje odhodlanie vlády dodržiavať normy EÚ vzťahujúce sa na spravodlivé a transparentné verejné obstarávanie. V dosahovaní súladu s acquis EÚ v tejto oblasti má Turecko veľké medzery, keďže rozsah pravidiel verejného obstarávania je výrazne obmedzený rôznymi výnimkami, ako aj diskriminačnými cenami na domácom trhu a započítavaním pohľadávok. Na zmiernenie rizika podvodov počas pandémie COVID-19 je predovšetkým dôležité zachovať audítorské záznamy. Uverejnenie všetkých informácií o obstarávaniach spojených s ochorením COVID-19 na vládnych portáloch takisto prispeje k zvýšenej transparentnosti a dôvere. Reforma národných riadiacich systémov na zvýšenie riadiacej zodpovednosti, náležité finančné riadenie a externý audit verejných zdrojov sú kľúčové. V Severnom Macedónsku sa urobil určitý pokrok pri vykonávaní nového dokumentu k problematike verejnej vnútornej finančnej kontroly a národnej stratégie proti podvodom, ale zlepšená vnútorná kontrola a efektívne zavádzanie odporúčaní externého auditu sa ešte len musia vykonať a finančné inšpekcie ešte stále nie sú účinné. V Čiernej Hore je potrebné ešte ďalšie úsilie zamerané na riadiacu zodpovednosť a na posilnenie vnútornej kontroly a vnútorného auditu na všetkých úrovniach. V časoch krízy by mali orgány zachovávať celý rad kontrol na zabezpečenie toho, že rozpočtové rozhodnutia sa vykonávajú tak, ako boli schválené, a že zdroje sa vynakladajú tak, ako bolo plánované, aby sa obmedzilo plytvanie, podvody a zlé hospodárenie. Mala by sa zaručiť transparentnosť týchto opatrení a mali by sa zapojiť orgány externého dohľadu, aby sa zabezpečila zodpovednosť za kroky verejnej správy. Malo by sa vynaložiť ďalšie úsilie pri boji proti podvodom a partnerské krajiny sa povzbudzujú k tomu, aby naďalej posilňovali spoluprácu v tejto oblasti a využili podporu Európskeho úradu pre boj proti podvodom na zmierňovanie rizika podvodov. Hospodárstvo Pristúpenie k EÚ si vyžaduje existenciu fungujúceho trhového hospodárstva a schopnosť čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám v rámci Únie. Správa hospodárskych záležitostí sa za posledné roky stala ešte viac ústrednou témou procesu rozširovania. Monitorovanie Komisie v tejto oblasti sa vykonáva prostredníctvom využitia programu hospodárskej reformy a hodnotenia súladu s hospodárskymi kritériami pre pristúpenie v rámci balíka rozširovania. Počas sledovaného obdobia Albánsko, Čierna Hora a Srbsko urobili určitý pokrok, pokiaľ ide o existenciu fungujúceho trhového hospodárstva, ako aj schopnosť čeliť konkurenčným silám. Turecko neurobilo žiaden pokrok, zatiaľ čo Bosna a Hercegovina, Kosovo a Severné Macedónsko dosiahli obmedzený pokrok, pokiaľ ide o existenciu fungujúceho trhového hospodárstva. Severné Macedónsko takisto urobilo určitý pokrok týkajúci sa schopnosti čeliť konkurenčným silám, zatiaľ čo Turecko neurobilo žiaden pokrok a Bosna a Hercegovina a Kosovo dosiahli v tejto oblasti obmedzený pokrok. Len Turecko má fungujúce trhové hospodárstvo, a to i napriek vážnym obavám v tejto súvislosti, a má solídnu úroveň pripravenosti, pokiaľ ide o schopnosť čeliť konkurenčným tlakom. Západný Balkán má významný nevyužitý hospodársky potenciál a značné možnosti pre posilnenú hospodársku spoluprácu a obchod v rámci regiónu. S počtom obyvateľov takmer 18 miliónov je región významným trhom pre tovar Únie. Pred pandémiou ochorenia COVID-19 boli priemerné úrovne rastu v regióne nad priemerom EÚ, ale ešte stále nie sú dostatočné na podporu reálnej konvergencie s príjmovými úrovňami EÚ. Pandémia ochorenia COVID-19 spôsobila veľké výkyvy v dopyte a ponuke a viedla k poklesu produkcie a rastu nezamestnanosti. Trvanie a vážnosť recesie sa bude v každej krajine líšiť v závislosti od hospodárskej štruktúry a dôležitosti globálnych dodávateľských reťazcov, cestovného ruchu a remitencií alebo v niektorých prípadoch vývozu komodít. Partneri v regióne prijali okamžité a ďalšie fiškálne opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy, čo nevyhnutne viedlo k vyššiemu verejnému dlhu a úrovniam deficitu. Hlavnou výzvou bude zabezpečiť cielenú, efektívnu a transparentnú reakciu na krízu a zabezpečiť pritom fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pandémia ochorenia COVID-19 dostala do popredia záujmu vysokú úroveň integrácie trhov a vzájomnú previazanosť ekonomík EÚ a západného Balkánu, ako aj medzi ekonomikami západného Balkánu navzájom. Región západného Balkánu je zapojený do procesu zbližovania v oblasti regulácie. Toto zosúladenie umožní prehĺbenie regionálneho hospodárskeho priestoru (REA) a premení ho na spoločný regionálny trh založený na pravidlách a normách EÚ. Tieto zlepšenia sa navzájom posilňujú a robia región príťažlivou oblasťou pre investície. Krajiny západného Balkánu však aj naďalej čelia veľkým výzvam, ktoré im neumožňujú naplno využiť svoj ekonomický potenciál a priblížiť sa k EÚ. Napriek určitému zrýchleniu rastu, tvorbe pracovných miest a zvýšeniu príjmov v posledných rokoch tieto krajiny stále zaostávajú v reforme svojich hospodárskych štruktúr a pri zlepšovaní konkurencieschopnosti. Naďalej čelia vysokej miere nezamestnanosti, predovšetkým u mladých, veľkému nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, úniku mozgov, nízkej účasti žien na trhu práce a nízkej úrovni inovácií. Je nevyhnutné zvyšovať kvalitu a význam systémov vzdelávania a odbornej prípravy v regióne a posilňovať prepojenie zamestnávateľov so vzdelávacími inštitúciami. Investičné prostredie zostalo vo veľkej miere nezmenené a charakterizuje ho slabá úroveň právneho štátu, nedostatočné presadzovanie pravidiel štátnej pomoci, zakorenené tieňové hospodárstvo, nedostatočný prístup k financovaniu a nízka úroveň regionálnej integrácie a prepojenosti. Zasahovanie štátu do hospodárstva pretrváva. Infraštruktúru je jednoznačne potrebné modernizovať a investície by mali smerovať prostredníctvom jednotných databáz projektov a mali by byť v súlade s prioritami dohodnutými s EÚ. Rozhodnutia o veľkých investíciách by mali byť založené na transparentnosti a kvalitnej hĺbkovej analýze, ako je to v prípade projektov v oblasti prepojenosti financovaných z Investičného rámca pre západný Balkán. Zabezpečenie bezproblémového toku tovaru (predovšetkým základných potravín a zdravotníckeho vybavenia) bolo jednou z hlavných tém počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. S týmto cieľom EÚ a západný Balkán vytvorili na kritických hraničných priechodoch zelené koridory. K podobnému riešeniu koordinovane a pohotovo pristúpili krajiny západného Balkánu pre obchod v rámci regiónu. EÚ zostáva zďaleka najväčším obchodným partnerom západného Balkánu, pričom v roku 2019 tvoril jej podiel na obchode s tovarom 69,4 % (82,9 % celkového vývozu a 61,8 % celkového dovozu). Od roku 2009 obchod narástol o 129,6 %. Spoločnosti z EÚ sú so 73 % priamych zahraničných investícií najväčšími investormi v regióne. Sú teda hlavnou vonkajšou hnacou silou rastu a zamestnanosti v regióne. Je mimoriadne dôležité posilniť odolnosť regiónu, aby sa zabezpečilo, že pri akýchkoľvek hospodárskych činnostiach financovaných zo zahraničných zdrojov sa budú v plnej miere dodržiavať hodnoty, normy a štandardy EÚ, a to najmä v kľúčových oblastiach, ako je právny štát, verejné obstarávanie, životné prostredie, energetika, infraštruktúra a hospodárska súťaž. Narastajúca obchodná a investičná činnosť tretích krajín na západnom Balkáne často neberie ohľad na sociálno-ekonomickú a finančnú udržateľnosť či na pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania a môže viesť k vysokej miere zadlženosti, vylúčeniu spoločností z EÚ, ktoré nedokážu obstáť v konkurencii, z trhu, neoptimálnemu využívaniu verejných zdrojov a presunu kontroly nad strategickými aktívami a zdrojmi. Hospodársky a investičný plán pre región prijatý v súbehu s týmto oznámením bude zohrávať výraznú úlohu pri riešení výziev uvedených vyššie a pri podpore vzájomne prospešného, udržateľného hospodárskeho rastu a investícií. V Turecku pretrvávajú vážne obavy, pokiaľ ide o fungovanie trhového hospodárstva v krajine. Recesia a rapídny pokles domáceho dopytu viedli k výraznému obratu a uzavretiu deficitu bežného účtu, ale externé finančné potreby Turecka zostávajú aj naďalej vysoké a vystavujú hospodárstvo zmenám nálad investorov a riziku sankcií. Inflácia poklesla z veľmi vysokej úrovne, ale zostala nad cieľovou hodnotou. Hospodárstvo sa oživilo v druhej polovici roka 2019, a to vďaka expanzívnym politikám verejného sektora a s veľkým prispením čistého vývozu. Toto zotavenie je však aj naďalej krehké vzhľadom na slabý trh práce, potrebu opraviť podnikové súvahy a trvajúcu geopolitickú neistotu. Neformálne hospodárstvo v Turecku ostáva rozšírené. Štátne intervencie do mechanizmov tvorby cien pokračovali a naďalej chýbajú pravidlá pre uplatňovanie štátnej pomoci, presadzovanie a transparentnosť, zatiaľ čo inštitucionálna štruktúra ostáva neúplná. Správa hospodárskych záležitostí v Turecku sa ešte viac zhoršila s opätovným politickým tlakom, ktorý oslabuje dôveryhodnosť a fungovanie nezávislých inštitúcií. Turecko musí zvrátiť trend zhoršovania situácie v oblasti reforiem trhu. Turecké hospodárstvo je aj naďalej z hľadiska obchodu aj investícií dobre integrované s trhom EÚ, ale relatívny podiel EÚ na zahraničnom obchode Turecka poklesol (podiel EÚ na vývoze Turecka klesol z 50 % v roku 2018 na 48,5 % v roku 2019 a z 36,25 % dovozu na 34,2 %), pričom popritom stúpa počet porušení povinností Turecka v rámci colnej únie EÚ – Turecko. Výrazné problémy pretrvávajú vo vzdelávaní, a to pokiaľ ide o kvalitu a prístup k nemu. Ženy sa stretávajú s ťažkosťami v prístupe ku kvalitnému vzdelaniu a na trhu práce. III.SCHOPNOSŤ PREVZIAŤ ZÁVÄZKY VYPLÝVAJÚCE Z ČLENSTVA

Partneri zo západného Balkánu pokračovali v zosúlaďovaní svojich právnych predpisov s požiadavkami EÚ v mnohých oblastiach, hoci rozdielnym tempom. Väčšina krajín na západnom Balkáne je už mierne pripravená v mnohých oblastiach vnútorného trhu: voľný pohyb tovaru, služieb a kapitálu, politika hospodárskej súťaže, finančné služby a ochrana spotrebiteľa a zdravia. Čierna Hora a Srbsko majú solídnu úroveň pripravenosti v oblasti práva obchodných spoločností a práva duševného vlastníctva. Srbsko urobilo solídny pokrok v oblastiach práva usadiť sa a slobody poskytovať služby, práva obchodných spoločností, práva duševného vlastníctva, politiky hospodárskej súťaže a finančných služieb. Takisto sa vo väčšine krajín západného Balkánu dosahuje mierna úroveň pripravenosti v oblastiach spojených s konkurencieschopnosťou a inkluzívnym rastom, a to v oblastiach informačnej spoločnosti a médií, daňového systému, hospodárskej a menovej politiky, politiky v oblasti podnikania a priemyslu. Albánsko, Čierna Hora, Severné Macedónsko a Srbsko sú mierne pripravené v oblasti informačnej spoločnosti a audiovizuálnych médií vrátane dosiahnutého pokroku v stratégiách digitálnej agendy a služieb elektronickej verejnej správy. Kosovo dosahuje v týchto oblastiach určitú úroveň pripravenosti, zatiaľ čo Bosna a Hercegovina sa nachádza v počiatočnom štádiu pripravenosti. Čierna Hora urobila solídny pokrok v oblastiach daňového systému a vedy a výskumu. Čierna Hora a Srbsko dosahujú solídnu úroveň pripravenosti v oblasti vedy a výskumu a vo vzdelávaní a v kultúre. V oblasti colnej únie dosahuje Severné Macedónsko, ktoré urobilo solídny pokrok, a Srbsko solídnu úroveň pripravenosti, zatiaľ čo Albánsko, Kosovo a Čierna Hora sú mierne pripravené. Bosna a Hercegovina dosahuje určitú úroveň pripravenosti. Vo všetkých oblastiach sa však musia presadzovať sociálno-ekonomické reformy s cieľom pomôcť riešiť existujúce štrukturálne nedostatky, nízku konkurencieschopnosť, vysokú nezamestnanosť, ako aj dosah pandémie ochorenia COVID-19. Zelená transformácia a udržateľná prepojenosť sú mimoriadne dôležité na dosiahnutie hospodárskej integrácie v rámci regiónu a s Európskou úniou, vytvorenie predpokladov pre cezhraničný obchod v rámci regiónu a vytvorenie skutočného prínosu pre podniky a občanov. Srbsko a čiastočne aj Čierna Hora dosahujú solídnu úroveň pripravenosti v oblasti dopravnej politiky. Severné Macedónsko urobilo solídny pokrok v oblasti energetiky a dosahuje solídnu úroveň pripravenosti na transeurópske siete, zatiaľ čo Čierna Hora a Srbsko dosahujú miernu úroveň pripravenosti. Albánsko, Severné Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko dosahujú určitú úroveň pripravenosti, pokiaľ ide o životné prostredie a zmenu klímy, Kosovo sa nachádza v počiatočnom štádiu pripravenosti a Bosna a Hercegovina sa nachádza v počiatočnom štádiu/dosahuje určitú úroveň pripravenosti. Všetky krajiny musia výrazne zintenzívniť svoje úsilie v tejto oblasti. Pokiaľ ide o zdroje, poľnohospodárstvo a súdržnosť, Severné Macedónsko a Čierna Hora sú mierne pripravené v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, zatiaľ čo Albánsko, Kosovo a Srbsko dosahujú určitú úroveň pripravenosti a Bosna a Hercegovina je v počiatočnom štádiu. Severné Macedónsko a Čierna Hora takisto urobili určitý pokrok v oblasti bezpečnosti potravín, veterinárnej a rastlinolekárskej politiky. Okrem toho v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) strany prijali rozhodnutie o vytvorení podmienok pre obchod s ovocím a so zeleninou. Pokiaľ ide o regionálnu politiku a koordináciu štrukturálnych nástrojov, západný Balkán je mierne pripravený s výnimkou Bosny a Hercegoviny, ktorá sa nachádza v počiatočnom štádiu. Krajiny zapojené do procesu rozširovania musia urýchliť a udržať proces dosahovania súladu so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ (SZBP), a to aj s reštriktívnymi opatreniami. Na západnom Balkáne Albánsko a Čierna Hora naďalej pracovali na dosiahnutí súladu so SZBP (vyhlásenia vysokého predstaviteľa/podpredsedu Komisie v mene EÚ a rozhodnutia Rady týkajúce sa reštriktívnych opatrení). Srbsko pokračovalo v rozvíjaní intenzívnych vzťahov a strategických partnerstiev s viacerými krajinami po celom svete vrátane Ruska, Číny a Spojených štátov. Spolupráca Srbska s Čínou sa prehĺbila počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a bola poznačená pročínskou a euroskeptickou rétorikou zo strany vysokopostavených úradníkov. Zahraničná politika Turecka sa v čoraz väčšej miere rozchádzala s prioritami EÚ v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä z dôvodu vojenských operácií Turecka v severovýchodnej Sýrii a dvoch memoránd o porozumení, ktoré Turecko podpísalo s vládou národnej jednoty v Líbyi, pričom jedno z nich sa týkalo bezpečnostnej spolupráce, čo viedlo k väčšej tureckej podpore vlády národnej jednoty, a druhé sa týkalo vymedzenia námorných jurisdikcií, ktoré neberie ohľad na zvrchované práva gréckych ostrovov. Turecko pokračovalo v procese dosahovania súladu s acquis EÚ, hoci veľmi obmedzeným tempom a neúplne, čo naznačuje, že neexistuje žiadna celková stratégia pre dosahovanie súladu. Naďalej sa vyskytovali prípady zhoršovania situácie v niekoľkých kľúčových aspektoch v oblastiach hospodárskej súťaže, informačnej spoločnosti a médií, hospodárskej a menovej politiky, vonkajších vzťahov a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky. Turecko je značne pripravené v oblasti práva obchodných spoločností, transeurópskych sietí a vedy a výskumu a dosiahlo solídnu úroveň pripravenosti v oblasti voľného pohybu tovaru, práva duševného vlastníctva, finančných služieb, politík v oblasti podnikania a priemyslu, ochrany spotrebiteľa a zdravia, colnej únie a finančnej kontroly. IV.REGIONÁLNA SPOLUPRÁCA A DOBRÉ SUSEDSKÉ VZŤAHY Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca sú základnými prvkami procesov stabilizácie, pridruženia a rozširovania. Pokračovali pravidelné kontakty medzi vládami, technický dialóg a spolupráca na bilaterálnej i regionálnej úrovni. Pri reakcii regiónu počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 boli nápomocné inkluzívne regionálne organizácie – Rada pre regionálnu spoluprácu, Dopravné spoločenstvo a CEFTA. Efektívne koordinovali spoluprácu so všetkými partnermi zo západného Balkánu, medzi nimi navzájom, ako aj s Komisiou. Regionálna spolupráca naďalej prinášala výsledky. Program v oblasti prepojenosti prispel k rozvoju dopravných a energetických sietí. Ďalej je však potrebné vyvíjať značné úsilie, aby boli splnené zvyšné povinnosti vyplývajúce z regionálnych dohôd a záväzkov vrátane vykonávania reformných opatrení v oblasti prepojenosti, ktoré boli dohodnuté v roku 2015. Krajiny regiónu musia plne prevziať zodpovednosť. Nemalo by sa žiadnym spôsobom brániť plnému a inkluzívnemu zapojeniu všetkých partnerov zo západného Balkánu do iniciatív a akcií regionálnej spolupráce. Program Erasmus+ naďalej podporoval medzikultúrny dialóg medzi mladými ľuďmi. Samit západného Balkánu v Poznani v roku 2019, ako aj záhrebský samit EÚ – západný Balkán v máji 2020 boli príležitosťou pre predstaviteľov regiónu, aby sa dohodli na presadzovaní ambicióznej zelenej a digitálnej transformácie a pokračovali vo vytváraní predpokladov pre prepojenosť vo všetkých jej rozmeroch: dopravnom, energetickom, digitálnom a medzi ľuďmi. Predstavitelia vyzvali na vytvorenie zelenej agendy pre regióny, ktorá by bola priamym prínosom nielen pre zdravie a kvalitu životných podmienok občanov, ale aj pre zatraktívnenie regiónu pre investície a cestovný ruch a pre využitie výrazného hospodárskeho potenciálu pre zelený rast a obehové hospodárstvo. Táto zelená agenda dopĺňa hospodársky a investičný plán pre región. Kľúčovým faktorom pri zvyšovaní životnej úrovne na západnom Balkáne je regionálna integrácia. Vytvorenie regionálneho hospodárskeho priestoru prináša viac hospodárskej súťaže a umožňuje úspory z rozsahu a zvýšenie produktivity. Regionálny trh umožní rozvoj obchodu v rámci regiónu a povedie k tomu, že sa západný Balkán stane atraktívnejšou investičnou destináciou. Integrácia trhov pomôže vytvoriť príležitosti na rozvoj nových hodnotových reťazcov a zvýšenie príťažlivosti regiónu pre priame zahraničné investície. Lepšia prepojenosť v oblasti dopravy a energetiky urýchli integráciu tohto regiónu do celoeurópskych sietí. Dopravné spoločenstvo podporí a posilní vykonávanie programu v oblasti prepojenosti. Rýchla a bezpečná digitálna prepojenosť je základným prvkom reforiem nutných na vytvorenie prostredia priaznivého pre trh a investície na západnom Balkáne. Nová regionálna dohoda o roamingu v rámci regionálneho hospodárskeho priestoru, ktorá bola podpísaná v apríli 2019, viedla k postupnému znižovaniu poplatkov za roaming od júla 2019 a povedie k zrušeniu poplatkov za roaming od júla 2021. Dohoda takisto otvára cestu k príprave plánu na zníženie nákladov na roaming medzi západným Balkánom a EÚ, ako sa uvádza v Digitálnej agende pre západný Balkán. Pokiaľ ide o obchod, prijatie odložených rozhodnutí v rámci dohody CEFTA zahŕňa prijatie dodatkového protokolu 6 s cieľom liberalizovať obchod so službami, vzájomné uznávanie programov schválených hospodárskych subjektov a prijatie dohody o vytvorení podmienok pre obchod s ovocím a so zeleninou. Vyhlásenie o uznávaní vysokoškolského vzdelania bolo schválené na samite západného Balkánu v júli 2019 v Poznani. Stanovuje sa ním model automatického uznávania vysokoškolského vzdelania a študijných pobytov v zahraničí a je dôležitou súčasťou úsilia pre užšiu hospodársku integráciu regiónu. Je potrebné vynaložiť viac úsilia, aby sa pokročilo pri vzájomnom uznávaní odborných kvalifikácií s cieľom vytvoriť integrovanejší trh práce a poskytnúť veľmi potrebné príležitosti pre mladých ľudí v regióne. Vyrovnanie sa s dedičstvom minulosti a riešenie sporov prameniacich v konfliktoch z 90. rokov 20. storočia ostáva aj naďalej mimoriadne dôležité. Musia sa ešte vyriešiť významné nedoriešené dvojstranné otázky vrátane hraničných sporov a spravodlivosti pre obete vojnových zločinov, identifikácie zvyšných nezvestných osôb a vytvorenia presných záznamov o zverstvách, ktoré boli na regionálnej úrovni v minulosti spáchané. V EÚ neexistuje miesto pre štvavú rétoriku, ani pre glorifikovanie vojnových zločincov, a to zo žiadnej strany. Jedným z najpálčivejších problémov v regióne je potreba normalizovať vzťahy medzi Srbskom a Kosovom. Vzťahy medzi Prištinou a Belehradom sú naďalej problematické. Dňa 1. apríla 2020 úradnícka vláda v Kosove úplne zrušila 100 % clo na dovoz zo Srbska a Bosny a Hercegoviny, ktoré sa zaviedlo od novembra 2018, a 6. júna sa zrušili všetky recipročné opatrenia. Obnovenie dialógu, ktorý sprostredkúva EÚ, v júli 2020 a záväzok oboch strán sa doň znova zapojiť sú prvým pozitívnym krokom. Po ňom musí nasledovať ďalší konkrétny pokrok smerom ku komplexnej, právne záväznej dohode o normalizácii vzťahov.

Súčasné dohody vrátane Dohody z Prespy medzi Severným Macedónskom a Gréckom a zmluvy o dobrých susedských vzťahoch s Bulharskom sa musia naďalej vykonávať v dobrej viere všetkými stranami. Napätie vo východnom Stredozemí a v Egejskom mori naďalej oslabovalo regionálnu stabilitu a bezpečnosť. Vzhľadom na to, že Turecko pokračovalo v neoprávnenom prieskume nálezísk uhľovodíkov v námorných oblastiach Cypru, podpísalo memorandum o porozumení s vládou národnej jednoty v Líbyi a že prudko stúpli jeho provokácie voči Grécku, Komisia ho opakovane vyzvala, aby sa zdržalo akéhokoľvek ohrozovania, zdrojov napätia alebo činností, ktoré poškodzujú dobré susedské vzťahy a mierové riešenie sporov. Komisia opakovane poukázala na zvrchované práva členských štátov EÚ. Medzi ne patrí okrem iného právo uzatvárať dvojstranné dohody a právo prieskumu a ťažby prírodných zdrojov v súlade s acquis EÚ a medzinárodným právom vrátane Dohovoru OSN o morskom práve. Zvrchovanosť a zvrchované práva nad námornými oblasťami všetkých susedných pobrežných štátov vrátane práv ich ostrovov sa musia rešpektovať a vymedzenie výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu by sa malo riešiť v súlade s medzinárodným právom prostredníctvom dialógu v dobrej viere a so snahou o dobré susedské vzťahy. V reakcii na nepovolené vrtné práce Turecka EÚ v novembri 2019 prijala rámec pre cielené opatrenia proti Turecku a vo februári 2020 rozhodla o pridaní dvoch osôb do zoznamu osôb označených na základe tohto sankčného rámca. Stiahnutie tureckej prieskumnej lode 12. septembra 2020 umožnilo oznámiť obnovenie prieskumných rozhovorov s Gréckom. Európska rada vo svojich záveroch z 1. októbra 2020 dôrazne odsúdila porušovanie zvrchovaných práv Cyperskej republiky, ktoré sa musí skončiť. Európska rada zdôraznila, že EÚ má strategický záujem o stabilné a bezpečné prostredie vo východnom Stredozemí a o rozvoj vzájomne prospešného vzťahu s Tureckom založeného na spolupráci. Vedenie dialógu v dobrej viere a zdržanie sa jednostranného konania, ktoré je proti záujmom EÚ a porušuje medzinárodné právo a zvrchované práva členských štátov EÚ, predstavujú v tejto súvislosti absolútnu požiadavku. Všetky rozdiely sa musia riešiť prostredníctvom mierového dialógu a v súlade s medzinárodným právom. EÚ privítala kroky zamerané na budovanie dôvery medzi Gréckom a Tureckom, ako aj oznámenie, že obnovia svoje priame prieskumné rozhovory zamerané na vymedzenie kontinentálneho šelfu a výhradnej hospodárskej zóny oboch krajín. Toto úsilie je potrebné udržať a rozšíriť. Trvalé odhodlanie Turecka a jeho konkrétny príspevok k rokovaniam o dosiahnutí spravodlivého, komplexného a uskutočniteľného urovnania konfliktu na Cypre v rámci OSN a v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN budú mať zásadný význam. Je dôležité zachovať pokrok, ktorý sa dosiaľ dosiahol v rozhovoroch pod vedením OSN o urovnaní konfliktu na Cypre a pokračovať v prípravách na spravodlivé, komplexné a uskutočniteľné urovnanie, a to aj pokiaľ ide o vonkajšie aspekty. Turecko musí bezodkladne splniť svoju povinnosť, ktorou je plné vykonávanie dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EÚ a Tureckom, a zároveň dosiahnuť pokrok v normalizácii vzťahov s Cyperskou republikou. V.ZÁVERY A ODPORÚČANIA Na základe uvedenej analýzy a posúdení v zhrnutiach pre jednotlivé krajiny v prílohe predkladá Komisia tieto závery a odporúčania: I. 1.Dôveryhodná politika rozširovania je geostrategickou investíciou do mieru, stability, bezpečnosti a hospodárskeho rastu v celej Európe. Na základe prísnej, ale spravodlivej podmienenosti a zásady vlastných zásluh naďalej podporuje napredovanie transformácie a modernizácie v partnerských krajinách v celkovo náročnom prostredí. Kľúčom k úspechu zostáva politická vôľa a odhodlanie partnerských krajín. 2.V programe rozšírenia EÚ nastali väčšie zmeny, pričom sa opätovne posilnil prístup Komisie založený na troch hlavných pilieroch: návrhu zlepšiť prístupový proces, rozhodnutí Rady o otvorení rozhovorov s Albánskom a so Severným Macedónskom a návrhu hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán prijatom súbežne s týmto oznámením. 3.Návrhom, ktorý Európska komisia predložila vo februári 2020 a Rada schválila v marci, sa ďalej posilní prístupový proces tak, že sa stane predvídateľnejším, dôveryhodnejším, dynamickejším a bude podliehať silnejšiemu politickému riadeniu. V návrhu Komisie sa kladie dôraz na význam prístupového procesu založeného na zásluhách a vybudovaného na dôvere, vzájomnej istote a jasných záväzkoch Európskej únie a partnerov zo západného Balkánu. Ešte väčší dôraz sa bude klásť na reformy v základných oblastiach právneho štátu, fungovania demokratických inštitúcií, verejnej správy a hospodárstva. Partneri zo západného Balkánu musia takisto urobiť pokrok v zmierení, dobrých susedských vzťahoch a regionálnej spolupráci. 4.Rada pre všeobecné záležitosti v marci 2020 takisto rozhodla o otvorení prístupových rokovaní s Albánskom a so Severným Macedónskom, čím uznala významný reformný pokrok v oboch krajinách. 5.Vymenovanie nového osobitného zástupcu EÚ pre dialóg medzi Belehradom a Prištinou a pre iné regionálne otázky západného Balkánu v apríli 2020 dodatočne dokázalo, že regiónu a normalizácii vzťahov medzi Srbskom a Kosovom sa pripisuje prioritný význam. Dialóg, ktorý sprostredkúva EÚ, sa obnovil v júli a uskutočnilo sa už niekoľko stretnutí na vysokej, ako aj na pracovnej úrovni.

6.Vyhlásenie zo Záhrebu zo 6. mája 2020 opäť potvrdilo jednoznačnú európsku perspektívu partnerov zo západného Balkánu. Predstavitelia partnerov zo západného Balkánu potvrdili svoj záväzok k tejto európskej perspektíve a potrebným kľúčovým reformám ako ich stabilnej strategickej voľbe. Dôveryhodnosť tohto záväzku závisí takisto aj od zrozumiteľnej komunikácie na verejnosti a vykonávania potrebných reforiem. Vo vyhlásení zo Záhrebu sa Európska komisia vyzýva, aby predložila rozsiahly hospodársky a investičný plán pre región zameraný na oživenie hospodárstva. 7.Turecko je aj naďalej kľúčovým partnerom Európskej únie v základných oblastiach spoločného záujmu, ako napríklad migrácia, boj proti terorizmu, hospodárstvo, obchod, energetika a doprava. V júni 2019 Rada zopakovala, že Turecko sa naďalej vzďaľuje od Európskej únie a že prístupové rokovania s Tureckom sa v podstate zastavili a o otvorení alebo uzatvorení ďalších kapitol nie je možné uvažovať. Základné skutočnosti, z ktorých toto posúdenie vychádzalo, sa nemenia. 8.Rok 2020 je poznačený zničujúcim vplyvom pandémie ochorenia COVID-19. Orgány vo všetkých krajinách zapojených do procesu rozširovania prijali prísne opatrenia na zamedzenie šíreniu pandémie a jej vplyvu na zdravie, ako aj na zmiernenie sociálno-ekonomických následkov. Hospodársky vplyv pandémie je napriek tomu značný, čo vládam dovoľuje len obmedzený fiškálny priestor na intervenciu. Každé núdzové opatrenia musí byť primerané, časovo obmedzené a musí rešpektovať základné slobody vrátane slobody prejavu. 9.EÚ, ktorá je sama vážne postihnutá touto krízou, zmobilizovala balík vo výške viac ako 3,3 miliardy EUR vrátane okamžitej pomoci na riešenie hrozieb v oblasti zdravia a poskytnutia značných finančných prostriedkov na hospodársku obnovu regiónu. EÚ pristupuje k partnerom zo západného Balkánu vzhľadom na ich európsku perspektívu ako k privilegovaným partnerom a poskytuje im prístup k mnohým iniciatívam a nástrojom vyhradeným pre členské štáty EÚ. Táto podpora z EÚ výrazne presahuje to, čo západnému Balkánu poskytol ktorýkoľvek iný partner, čo je jasným odrazom strategického ukotvenia tohto regiónu. II. 10.V Čiernej Hore sa verejný politický záväzok orgánov k strategickému cieľu európskej integrácie pravidelne a konzistentne uvádza ako kľúčová priorita pre krajinu a všeobecne sa odzrkadľuje v príslušných politických rozhodnutiach. Medzi ne okrem iného patrí plné dosahovanie súladu so zahraničnou a s bezpečnostnou politikou EÚ. Podľa hodnotenia Komisie v súlade s vyjednávacím rámcom je zabezpečená celková rovnováha medzi pokrokom v kapitolách právneho štátu na jednej strane, ako aj pokrok v prístupových rokovaniach vo všetkých kapitolách na strane druhej. Počas sledovaného obdobia Čierna Hora urobila obmedzený pokrok v oblasti justície a základných práv (kapitola 23) a určitý pokrok v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitola 24). Po otvorení poslednej kapitoly v júni 2020 zostáva pre ďalší celkový pokrok v prístupových rokovaniach a pred predbežným uzavretím ostatných kapitol prioritou splnenie predbežných kritérií v oblasti právneho štátu stanovených v kapitolách 23 a 24. Čierna Hora si prešla dlhou cestou pri reforme svojho právneho a inštitucionálneho rámca v oblasti právneho štátu a dosiahla ďalšie výsledky vo väčšine oblastí. Stanovením kritérií na ukončenie rokovaní EÚ jasne vytýči požiadavky, ktoré bude musieť Čierna Hora splniť pred uzavretím týchto dvoch kapitol. Čierna Hora dosiahne toto štádium prístupového procesu len vtedy, ak krajina vyrieši zostávajúce nedostatky v kritických oblastiach slobody prejavu a médií a boja proti korupcii a zameria sa na obavy týkajúce sa politického zasahovania a nedostatočného vymenúvania v kľúčových nezávislých inštitúciách a justícii bez toho, aby zvrátila doterajšie úspechy v reforme justície. Čierna Hora urobila stabilný pokrok pri rokovaní o kapitolách vo všetkých oblastiach, ale v súčasnosti žiadna kapitola nespĺňa požiadavky na uzavretie. Pri riešení pandémie ochorenia COVID-19 Čierna Hora prijala celý rad opatrení vrátane prísneho zákazu vychádzania v určitých hodinách a obmedzenia pohybu. Parlament sa nezúčastňoval na rozhodovacom procese pri počiatočných súboroch opatrení prijatých na riešenie pandémie COVID-19, ale bol následne informovaný o prijatých opatreniach a schválil niekoľko hospodárskych balíčkov v reakcii na krízu. Medzi politickými činiteľmi vládlo v období pred voľbami veľké napätie a nedôvera. Dočasný parlamentný výbor nebol schopný dokončiť svoju prácu z dôvodu nedostatočného kvóra, a preto sa parlamentné voľby 30. augusta 2020 uskutočnili vo zväčša nezmenenom volebnom rámci. Žiadna politická strana voľby nebojkotovala. Podľa predbežného posúdenia OBSE/ODHIR voľby v Čiernej Hore boli pluralitné a prebehli v atmosfére vysoko polarizovanej témami ako cirkev a národná identita. Kampaň bola pokojná napriek častému konfrontačnému tónu. Kandidáti mali priestor predstaviť svoj program, ale vládna strana získala nenáležitú výhodu zneužívaním právomoci a dominantného priestoru v médiách. Problematická situácia v súvislosti s pandémiou COVID-19 neodradila voličov od účasti – účasť bola na rekordne vysokej úrovni 76,6 % oprávnených voličov. Aby sa mohlo pokračovať na prístupovej ceste do EÚ, novo vytvorený parlament a vláda musia zachovávať široký konsenzus o politických a hospodárskych reformách v súvislosti s EÚ s osobitným dôrazom na splnenie predbežných kritérií v oblasti právneho štátu. Solídny pokrok pokračoval v oblasti politík, plánovania a monitorovania kvality strategických politických dokumentov. Politika vlády v oblasti štátom dotovaných bytov či úverov poskytovaných za výhodných podmienok členom justície a nezávislých inštitúcií však vyvolala otázniky nad účinnosťou vnútroštátneho systému bŕzd a protiváh. Malo by sa urobiť viac pre zmysluplné zapojenie občianskej spoločnosti do prístupového a legislatívneho procesu. V roku 2019 ekonomika vzrástla o vysokých 3,6 %, pričom rast HDP podporovala rekordná turistická sezóna, rastúca súkromná spotreba a vývoz služieb. Výkonnosť hospodárstva sa však v roku 2020 zhorší z dôvodu negatívneho vplyvu pandémie ochorenia COVID-19, keďže hospodárstvo Čiernej Hory je silno závislé od cestovného ruchu. Štrukturálne nedostatky ešte zhoršilo šírenie ochorenia COVID-19, ktoré poukázalo na silnú potrebu reforiem, predovšetkým v oblasti verejného zdravia, zamestnanosti, sociálnej ochrany a podnikateľského prostredia. 11.Srbská vláda naďalej deklarovala, že členstvo v EÚ je jej strategickým cieľom. Je však potrebné klásť väčší dôraz na objektívnu a pozitívnu jednoznačnú komunikáciu o EÚ, ktorá je hlavným politickým a hospodárskym partnerom Srbska. Zásadný význam má dosiahnutie pokroku Srbska v kapitolách týkajúcich sa právneho štátu a normalizácie vzťahov s Kosovom, od čoho sa bude ďalej odvíjať celkové tempo prístupových rokovaní. Počas sledovaného obdobia Srbsko urobilo veľmi obmedzený pokrok v oblasti justície a základných práv (kapitola 23) a určitý pokrok v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitola 24). Vzťahy medzi Prištinou a Belehradom sú aj naďalej problematické, hoci obnovenie dialógu, ktorý sprostredkúva EÚ, v júli je veľmi pozitívnym krokom. Celkovo Komisia hodnotí, že v súčasnosti je zabezpečená celková rovnováha medzi právnym štátom a normalizáciou na jednej strane a pokrokom v rokovaniach vo všetkých kapitolách na strane druhej. Pokrok v oblasti právneho štátu však nie je taký rýchly a účinný, aký by sa očakával od krajiny rokujúcej o pristúpení. Srbsko musí nutne urýchliť a prehĺbiť reformy najmä v oblasti nezávislosti justície, boja proti korupcii, slobody médií, domáceho riešenia vojnových zločinov a boja proti organizovanému zločinu. Srbsko by sa malo takisto zamerať na predbežné kritériá kapitol 23 a 24, a to aj na základe vykonávania revidovaného akčného plánu pre kapitoly 23 a 24 so zameraním na výsledky. V otázke normalizácie vzťahov s Kosovom Srbsko preukázalo záväzok a účasť v obnovenom procese dialógu. Srbsko však musí ešte vynaložiť značné úsilie a prispieť k vytvoreniu priaznivých podmienok umožňujúcich uzatvorenie komplexnej a právne záväznej dohody s Kosovom. Dosiahnutie takejto dohody je naliehavé a kľúčové, aby mohli Kosovo a Srbsko pokročiť na svojej ceste do Európy. Srbsko by malo naďalej dodržiavať a vykonávať všetky minulé dohody dialógu.

Srbská politická scéna sa vyznačuje pretrvávajúcou polarizáciou. Vláda v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19 v marci 2020 vyhlásila núdzový stav a zaviedla ďalekosiahle dočasné opatrenia. Parlament sa zišiel až po viac ako šiestich týždňoch od vyhlásenia núdzového stavu, čo obmedzilo jeho schopnosť kontrolovať výkonnú moc počas tohto obdobia. Parlamentné, provinčné a komunálne voľby v Srbsku (pôvodne plánované na apríl 2020) boli preložené na 21. júna. Voľby boli síce zorganizované efektívne, ale prejavovala sa v nich dominancia vládnucich strán, a to aj v médiách. Niekoľko opozičných strán bojkotovalo voľby napriek snahám Európskeho parlamentu vytvoriť nadstranícky konsenzus o volebných reformách, odvolávajúc sa na obavy o demokratický priebeh a nerovnaké podmienky. Novovytvorený srbský parlament sa vyznačuje drvivou väčšinou vládnucej koalície a absenciou skutočnej opozície. Srbsko je aj naďalej dôležitým partnerom v misiách a operáciách spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, ale dosiahnutie súladu so zahraničnou politikou EÚ je na nízkej úrovni. Srbsko ešte musí značne znížiť nadmerné množstvo dočasne obsadených pozícií vo vyšších riadiacich funkciách vo verejnej správe. Problémom vzbudzujúcim obavy je nedostatok transparentnosti a nedodržiavanie postupu prijímania pracovníkov na základe zásluh v rámci vyšších pozícií v štátnej službe. Srbsko zintenzívnilo svoju prácu na zosúlaďovaní právnych predpisov s acquis EÚ v kapitolách hospodárstva a vnútorného trhu. Hospodárske reformy naďalej prinášali výsledky, a to najmä z hľadiska makroekonomickej stabilizácie. Výkonnosť trhu práce sa naďalej zlepšovala. Dosiahol sa pokrok v reformách daňovej správy a v privatizácii bánk vlastnených štátom, zatiaľ čo niektoré kľúčové reformy – predovšetkým v oblasti verejnej správy a štátom vlastnených podnikov – pokračovali veľmi pomaly. Štát má v hospodárstve naďalej veľký vplyv. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 pravdepodobne výrazne zhorší ekonomický výhľad v roku 2020, predovšetkým pokiaľ ide o rast HDP, verejné financie a zamestnanosť. 12.Severné Macedónsko pokročilo k svojim strategickým cieľom rozhodnutím otvoriť prístupové rokovania s EÚ a členstvom v NATO v marci 2020. Orgány naďalej verejne deklarovali svoj záväzok pokročiť na ceste do Európy. Od marca do júna 2020 bol z dôvodu šírenia ochorenia COVID-19 vyhlásený núdzový stav, čo umožnilo dočasnej vláde s účasťou ministrov a zástupcov z hlavnej opozičnej strany vládnuť prostredníctvom dekrétov. Severné Macedónsko prijalo opatrenia na zastavenie pandémie, ochranu zdravia svojich občanov a zmiernenie sociálno-ekonomického dosahu krízy, a to aj s bezprecedentnou podporou EÚ. Pre neistotu spôsobenú pandémiou sa politické strany dohodli na preložení predčasných volieb z apríla na júl 2020. Podľa OBSE/ODIHR parlamentné voľby 15. júla prebehli vo všeobecnosti riadne a kandidáti mohli viesť kampaň slobodne, ale právnu stabilitu oslabovali výrazné revízie právneho rámca a následné vládne dekréty. Počas sledovaného obdobia Severné Macedónsko naďalej inkluzívnym spôsobom napredovalo v realizácii programu reforiem EÚ za účasti opozície v parlamente, občianskej spoločnosti a medzinárodných partnerov. Severné Macedónsko zintenzívnilo svoje úsilie a dosiahlo ďalšie hmatateľné a udržateľné výsledky, a to aj v kľúčových oblastiach identifikovaných v záveroch Rady z júna 2018. Udržateľnosť týchto štrukturálnych reforiem je dlhodobý proces, ktorý si vyžaduje plnú účasť vlády aj opozície. Po voľbách v júli 2020 sa nová vláda zaviazala podporiť a urýchliť zavádzanie reforiem v súvislosti s EÚ, najmä v oblasti právneho štátu vrátane boja proti organizovanému zločinu a korupcii. Musí sa klásť dôraz na vykonávanie existujúcich stratégií a zákonov a používanie nástrojov, ktoré sú už zavedené, v súlade s normami EÚ. Boli dosiahnuté významné výsledky v posilňovaní nezávislosti justície. Kľúčovým medzníkom bolo prijatie zákona o generálnej prokuratúre. Zlepšili sa výsledky vyšetrovaní, trestných stíhaní a konečných odsúdení v prípadoch korupcie a organizovanej trestnej činnosti vrátane tej na vysokej úrovni. Bývalá predsedníčka špeciálnej prokuratúry bola odsúdená po tom, ako jej bola uznaná vina za zneužitie právomocí a funkcie v takzvanom prípade vymáhania peňazí. Úsilie v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti nesmie poľaviť a musí sa v ňom pokračovať transparentne bez ohľadu na postavenie alebo politickú príslušnosť podozrivých. Štátna komisia na prevenciu korupcie (SCPC) je obzvlášť aktívna v predchádzaní korupcii a rieši prípady údajného nepotizmu alebo vymenovania do funkcie bez zohľadnenia zásluh. Je dôležité zabezpečiť, aby SCPC mala potrebné zdroje a kapacity na vykonávanie svojich právomocí. Všetky štátne inštitúcie by mali vynaložiť viac úsilia v nadväznosti na jej odporúčania. Vykonali sa kroky v záujme zvýšenia transparentnosti verejnej správy, medzi ktorými bolo prijatie stratégie transparentnosti a rozsiahlejšie uverejňovanie údajov štátnej správy. Krajina pracovala v úzkej spolupráci s organizáciou NATO a so strategickými partnermi na reforme svojich spravodajských a bezpečnostných služieb. Musí sa však posilniť kapacita parlamentného dohľadu nad spravodajskými službami. Výrazne sa zvýšil súlad so zahraničnou politikou EÚ. Pred vonkajším otrasom v roku 2020 spôsobeným šírením ochorenia COVID-19 sa hospodársky rast v roku 2019 zrýchlil na 3,6 % vďaka posilnenému domácemu dopytu vrátane obnovy investícií, podpore formou fiškálnych stimulov a ústretovej menovej politike. Miera nezamestnanosti v roku 2019 klesla na 17,3 %, zatiaľ čo miera zamestnanosti stúpala. Podiel neformálneho zamestnávania mierne klesol, ale zostal výrazný, pokiaľ ide o percentuálny podiel z HDP. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19, ktorá nastala začiatkom jari, začala zanechávať stopu na hospodárskej výkonnosti a verejných financiách. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 si vyžiadala masívne pozastavenie hospodárstva a podobné opatrenia zavedené hlavnými obchodnými partnermi viedli k narušeniam obchodu. Vzhľadom na tieto negatívne následky je pravdepodobné, že ekonomika sa v roku 2020 prepadne do recesie a pozitívne trendy na trhu práce sa zvrátia. Orgány prijali celý rad opatrení podporujúcich spoločnosti a domácnosti s cieľom zmierniť hospodársky a sociálny dosah krízy. Orgány prijali dodatočné opatrenia na zvýšenie fiškálnej transparentnosti. Fiškálne významné reformy zdaňovania príjmu a dôchodkového systému sa však zastavili. Komisia očakáva a zdôrazňuje význam pokračujúceho vykonávania Dohody z Prespy s Gréckom a zmluvy o dobrých susedských vzťahoch s Bulharskom. V marci 2020 členovia Európskej rady schválili rozhodnutie o otvorení prístupových rokovaní so Severným Macedónskom. V súlade so závermi Rady Komisia začala nutné prípravné práce a očakáva prvú medzivládnu konferenciu v najskoršom možnom termíne po prijatí rokovacieho rámca Radou. 13.Albánsko pokročilo smerom k svojim strategickým cieľom rozhodnutím Rady otvoriť prístupové rokovania s EÚ. Orgány aj naďalej verejne deklarovali svoj záväzok pokročiť na ceste do EÚ vychádzajúci zo silnej podpory pristúpenia k EÚ zo strany verejnosti. Albánsko naďalej dosahuje 100 % mieru zosúladenia so zahraničnou politikou EÚ. Pri vyrovnávaní sa s vypuknutím pandémie ochorenia COVID-19 Albánsko predĺžilo núdzový stav z dôvodu živelnej pohromy, vyhlásený po zemetrasení v novembri 2019, až do júna 2020. Napriek núdzovej situácii Albánsko urobilo rozhodujúci pokrok a je blízko k splneniu podmienok stanovených Radou s cieľom uskutočniť prvú medzivládnu konferenciu. Intenzívna politická polarizácia poľavila v januári 2020, keď sa vládna väčšina a parlamentná a mimoparlamentná opozícia dohodli na uskutočnení volebnej reformy. Dohoda bola napokon dosiahnutá 5. júna 2020. Zmeny volebného zákona boli prijaté parlamentom 23. júla 2020 v súlade s dohodou z 5. júna 2020, a boli nimi vykonané odporúčania OBSE/ODIHR. Tieto zmeny zavádzajú vyššie normy integrity a transparentnosti volebného procesu v období pred parlamentnými voľbami vyhlásenými na apríl 2021. Okrem toho 30. júla parlament prijal niekoľko zmien ústavy týkajúcich sa volebného systému. Zavedenie týchto zmien, ktoré nesúvisia s odporúčaniami OBSE/ODIHR, si vyžiadalo ďalšie zmeny volebného zákona, o ktorých strany diskutovali v politickej rade, ale nedospeli ku kompromisu pred tým, ako o nich hlasoval parlament 5. októbra. Napriek pozitívnemu výsledku dohody dosiahnutej 5. júna 2020 sa musí zlepšiť politický dialóg v krajine, najmä ten o volebnej reforme a jej vykonávaní. Výsledky sa dosahovali aj v zavádzaní komplexnej reformy v oblasti justície, ktorá plynulo pokročila. Všetky nové inštitúcie zabezpečujúce samosprávu justície sú plne funkčné a účinne fungujú. Najvyšší súd začal vykonávať svoje funkcie. Významný pokrok sa urobil aj vo fungovaní ústavného súdu. Bol v plnej miere zriadený osobitný útvar pre boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti (SPAK) vrátane špeciálnej prokuratúry (SPO), ktorá vykonáva svoje významné funkcie vyšetrovania. Bol vymenovaný riaditeľ národného úradu pre vyšetrovanie (NBI). Dočasné opätovné preverovanie všetkých sudcov a prokurátorov (proces previerok) plynule pokračovalo. Tento postup naďalej prinášal hmatateľné výsledky: v 62 % prípadoch viedol k prepusteniu – prevažne z dôvodu neoprávnene získaného majetku – alebo k vzdaniu sa funkcie. Dokumentácia o procese previerok, pri ktorých sa objavilo podozrenie z trestného činu, bola postúpená prokuratúre, a to aj v prípade 10 bývalých vysokopostavených sudcov najvyššieho súdu a ústavného súdu. Albánsko naďalej posilňovalo boj proti korupcii, pričom urobilo solídny pokrok pri upevňovaní operačnej koordinácie a monitorovacích kapacít. Pokračovali snahy o vytvorenie solídnych výsledkov vo vyšetrovaní, stíhaní a súdení prípadov korupcie. Zatiaľ čo počet prebiehajúcich vyšetrovaní ostáva vysoký, počet právoplatných odsudzujúcich rozsudkov v prípadoch týkajúcich sa vysokopostavených verejných činiteľov je ešte stále obmedzený. Od novovytvorených orgánov na boj proti korupcii sa očakáva, že výrazne posilnia celkovú kapacitu na vyšetrovanie a stíhanie korupcie. Takisto pokračovalo úsilie v boji proti organizovanému zločinu. Policajné operácie na rozloženie zločineckých skupín sa zintenzívnili a pokračoval solídny pokrok vrátane boja proti pestovaniu kanabisu a nedovolenému obchodovaniu s ním. Medzinárodná policajná spolupráca, predovšetkým s členskými štátmi EÚ, sa takisto rozšírila, čo vyústilo do niekoľkých úspešných rozsiahlych operácií presadzovania práva. Musí pokračovať úsilie, predovšetkým v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a v ďalšom vykonávaní akčného plánu Finančnej akčnej skupiny (FATF). Pokiaľ ide o základné práva, pokračuje úsilie vo vykonávaní komplexnej reformy v odvetví využívania pôdy a v konsolidácii vlastníckych práv. Bol prijatý zákon o procesoch ukončenia prechodného vlastníctva, pričom sa zohľadnili odporúčania Benátskej komisie. Pokračuje registrácia a proces kompenzácie. Albánsko musí urýchlene prijať zvyšné vykonávacie právne predpisy týkajúce sa rámcového zákona o ochrane národnostných menšín z roku 2017. V decembri 2019 parlament prijal nový zákon o médiách, ktorý sa reviduje so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie. Albánsko sa venovalo ďalšiemu vykonávaniu reformy verejnej správy, pričom urobilo konkrétny pokrok v posúdeniach vplyvu regulácie, pri vytváraní balíka právnych predpisov týkajúcich sa plánu politík, zvyšovaní počtu elektronických služieb a zlepšovaní transparentnosti pri zbere údajov a riadení ľudských zdrojov medzi centrálnou a miestnou úrovňou. Úsilie v tejto oblasti musí pokračovať, a to vrátane prijatia politiky odmeňovania zamestnancov verejnej správy. Pred zemetrasením v novembri 2019 a vonkajším otrasom v roku 2020 spôsobeným pandémiou ochorenia COVID-19 nezamestnanosť naďalej klesala na rekordne nízke úrovne, vývoz solídne rástol a pomer verejného dlhu k HDP naďalej klesal, ale ostal na vysokej úrovni. Banky naďalej znižovali počet nesplácaných úverov a pôžičky súkromnému sektoru sa zvýšili. Prijali sa kroky zamerané na rozvoj finančného trhu, ale miera finančného sprostredkovania zostala nízka. V marci 2020 členovia Európskej rady schválili rozhodnutie o otvorení prístupových rokovaní s Albánskom. V súlade so závermi Rady Komisia začala nutné prípravné práce a očakáva prvú medzivládnu konferenciu v najskoršom možnom termíne po prijatí rokovacieho rámca Radou. 14.Bosna a Hercegovina sa musí zamerať na 14 kľúčových priorít uvedených Komisiou v stanovisku k žiadosti krajiny o členstvo v EÚ z mája 2019, a to v súlade s príslušnými závermi Rady z decembra 2019. Stanovisko je komplexný plán pre zásadné reformy v oblastiach demokracie/funkčnosti, právneho štátu, základných práv a reformy verejnej správy. Bosna a Hercegovina musí zásadne zlepšiť svoj legislatívny a inštitucionálny rámec, a to v prípade potreby aj na ústavnej úrovni, aby splnila požiadavky členstva v EÚ. Splnenie týchto 14 kľúčových priorít umožní krajine otvoriť prístupové rokovania s EÚ.

Keďže sa predstavitelia veľkú časť sledovaného obdobia venovali výhradne straníckej politike, toto obdobie malého pokroku a nečinnosti parlamentu sa skončilo vymenovaním novej vlády na konci roka 2019, 14 mesiacov po parlamentných voľbách. Za posledných pár mesiacov politická situácia v Bosne a Hercegovine zaznamenala určité zlepšenie a pozitívny vývoj, a to počas pandémie ochorenia COVID-19. V posledných mesiacoch boli prijaté kroky zamerané na niektoré z kľúčových priorít zo stanoviska: V októbri 2019 Rada ministrov prijala akčný plán na zavedenie odporúčaní z analytickej správy Komisie z roku 2019 napriek tomu, že obsah plánu sa plne neodsúhlasil na všetkých úrovniach verejnej správy. Ústavný súd zrušil ustanovenie o treste smrti v ústave entity Republika srbská, čím sa splnila časť kľúčovej priority 10. Legislatívne zmeny po dosiahnutí politickej dohody v júni 2020 by mali umožniť konanie miestnych volieb v meste Mostar v decembri po prvý raz od roku 2008, čím sa splní časť kľúčovej priority 1. Ďalšími reformami sa musí zabezpečiť, že voľby sa uskutočnia v súlade s európskymi normami. V júli 2020 všetky úrovne verejnej správy prijali strategický rámec reformy verejnej správy, čím prispeli k dosiahnutiu kľúčovej priority 14. Všetky úrovne verejnej správy musia teraz prijať príslušný akčný plán. Bosna a Hercegovina prijala v septembri 2020 zrevidovanú národnú stratégiu týkajúcu sa vojnových zločinov, čo prispelo k plneniu kľúčovej priority 5. Takisto prebiehajú prípravy na zasadnutie spoločného parlamentného výboru. Bosna a Hercegovina musí pokročiť aj v ostatných kľúčových prioritách. Potreba koordinovanej reakcie na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 dočasne pomohla odložiť stranícku politiku do úzadia, ale napätie pretrvávalo. Zatiaľ čo vykonávacie orgány pohotovo reagovali na vypuknutie pandémie, núdzový stav obmedzil právomoci zákonodarných zhromaždení v oblasti dohľadu. Krajina potrebuje zabezpečiť profesionálnu a odpolitizovanú štátnu