P9_TA(2022)0276

Indicko-tichomorská stratégia v oblasti obchodu a investícií

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Európsky parlament,

— so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024),

— so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 týkajúce sa stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne,

— so zreteľom na indicko-tichomorskú stratégiu Holandska z 13. novembra 2020 s názvom Indicko-tichomorský región: usmernenia na posilnenie spolupráce Holandska a EÚ s partnermi v Ázii,

— so zreteľom na politické usmernenia nemeckej spolkovej vlády pre indicko-tichomorský región zo septembra 2020,

— so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Global Gateway (JOIN(2021)0030),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066),

— so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 12. marca 2019 s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005),

— so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 19. septembra 2018 s názvom Prepájanie Európy a Ázie – základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2021 s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (COM(2021)0118),

— so zreteľom na prejav predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej o stave Únie za rok 2021 z 15. septembra 2021,

— so zreteľom na spoločnú tlačovú správu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a ministerstva zahraničných vecí USA z 3. decembra 2021 o konzultáciách na vysokej úrovni týkajúcich sa indicko-tichomorského regiónu,

— so zreteľom na 11. zasadnutie ázijsko-európskeho parlamentného partnerstva, ktoré usporiadala Kambodža 16. novembra 2021,

— so zreteľom na politiku jednej Číny, ktorú presadzuje EÚ a ktorá je načrtnutá v strategickej vízii EÚ – Čína z 12. marca 2019,

— so zreteľom na komplexnú dohodu o investíciách, ktorú EÚ a Čína v zásade uzavreli 30. decembra 2020,

— so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (1),

— so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (2),

— so zreteľom na neoficiálny dokument útvarov Komisie z 26. februára 2018 o spätnej väzbe a ďalšom postupe pri zlepšovaní vykonávania a presadzovania kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode a na jej 15-bodový akčný plán týkajúci sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji,

— so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode zo 16. septembra 2010 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (3),

— so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (4) a dohodu o ochrane investícií z 19. októbra 2018 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Singapurskou republikou na strane druhej,

— so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (5) a dohodu o ochrane investícií z 30. júna 2019 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Vietnamskou socialistickou republikou na strane druhej,

— so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (6),

— so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou na jednej strane a členmi Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov na strane druhej,

— so zreteľom na prebiehajúce rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Austráliou, Novým Zélandom a Indonéziou a na rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Malajziou, Thajskom a Filipínami, ktoré sú v súčasnosti pozastavené,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o politických vzťahoch EÚ so Združením krajín juhovýchodnej Ázie (ďalej len „ASEAN“) (7),

— so zreteľom na rozhodnutie prijaté na zasadnutí ministrov združenia ASEAN 21. januára 2019 o vytvorení strategického partnerstva EÚ – ASEAN,

— so zreteľom na 29. schôdzu spoločného výboru pre spoluprácu ASEAN – EÚ, ktorá sa konala 11. februára 2022,

— so zreteľom na inauguračný medziregionálny dialóg medzi Európskym parlamentom a Medziparlamentným zhromaždením združenia ASEAN (ďalej len „AIPA“), ktorý sa konal 22. júna 2021,

— so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy z 12. decembra 2015 a na oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode z 11. decembra 2019 (COM(2019)0640),

— so zreteľom na správu Komisie z 27. októbra 2021 o vykonávaní a presadzovaní obchodných dohôd EÚ (COM(2021)0654),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2020 s názvom Vykonávanie spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kórejskou republikou (14),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre rybárstvo,

— so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0170/2022),

A. keďže indicko-tichomorský región sa stal geopolitickou a geoekonomickou realitou; keďže rastúca hospodárska, demografická a politická váha regiónu z neho robí kľúčového aktéra pri formovaní medzinárodného poriadku a riešení globálnych výziev; keďže ťažisko svetového hospodárstva sa presunulo z atlantickej do tichomorskej oblasti;

B. keďže Európa a indicko-tichomorský región spoločne predstavujú viac ako 70 % svetového obchodu s tovarom a službami a vyše 60 % priamych zahraničných investícií (ďalej len „PZI“) a ich ročný obchod v roku 2019 dosiahol 1,5 bilióna EUR; keďže indicko-tichomorský región vytvára 60 % celosvetového hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) a prispieva k dvom tretinám globálneho hospodárskeho rastu; keďže EÚ je najväčším investorom v tomto regióne, ktorý zahŕňa štyroch z 10 najväčších globálnych obchodných partnerov EÚ (Čína, Japonsko, Južná Kórea a India) (15);

C. keďže EÚ má v súčasnosti v tomto regióne uzavreté štyri dvojstranné obchodné dohody (s Japonskom, so Singapurom, s Južnou Kóreou a Vietnamom), päť strategických partnerstiev (so združením ASEAN, s Čínou, Indiou, Japonskom a Južnou Kóreou) a dve partnerstvá v oblasti prepojenosti (s Japonskom a Indiou);

D. keďže EÚ a ASEAN otvorili novú kapitolu vo svojich dlhodobých vzťahoch tým, že v decembri 2020 uzavreli strategické partnerstvo;

E. keďže posilnené medziparlamentné vzťahy a parlamentná diplomacia medzi Európskym parlamentom a parlamentmi juhovýchodnej Ázie prostredníctvom Medziparlamentného zhromaždenia združenia ASEAN (AIPA) by mali odrážať budúci program širších a hlbších vzťahov medzi EÚ a združením ASEAN; keďže Európsky parlament a AIPA sú prirodzenými partnermi s významným potenciálom prispieť k posilneniu vzťahov EÚ – ASEAN;

F. keďže vzťahy EÚ – ASEAN sú založené na spoločných hodnotách a zásadách medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, na účinnom a udržateľnom multilateralizme a voľnom a spravodlivom obchode; keďže subjekty so sídlom v EÚ sú najväčšími poskytovateľmi PZI v regióne ASEAN; keďže EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom združenia ASEAN a ASEAN ako celok je tretím najväčším obchodným partnerom EÚ mimo Európy; keďže rokovania o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a združením ASEAN boli po vzájomnej dohode od roku 2009 pozastavené;

G. keďže úsilie Kórey v súvislosti s vykonávaním kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji nie je optimálne; keďže je potrebných viac konkrétnych zlepšení;

H. keďže viaceré indicko-tichomorské krajiny využívajú colné preferencie EÚ v rámci všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“), čo uľahčuje prístup na trhy EÚ, a keďže najmenej rozvinuté krajiny v regióne využívajú výhody bezcolného a bezkvótového režimu Všetko okrem zbraní; keďže Pakistan, Filipíny a Srí Lanka sú príjemcami osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (ďalej len „VSP+“); keďže tieto nástroje prispeli k hospodárskemu rozvoju týchto krajín, dodržiavaniu ľudských a pracovných práv, ochrane životného prostredia a zlepšeniu dobrej správy vecí verejných;

I. keďže v globálnom poriadku sa naďalej zintenzívňuje geopolitická súťaž medzi kľúčovými hráčmi, konkrétne medzi USA a Čínou, čo má významný vplyv na svetový obchod; keďže nedávne udalosti ovplyvnili globálne udržateľné dodávateľské reťazce a získavanie kritických surovín, čo zvýšilo ceny energií a potravín; keďže vzťahy medzi EÚ a Čínou majú mnohostranný charakter, pričom Čína je partnerom na spoluprácu, ale aj hospodárskym konkurentom a systémovým rivalom vo viacerých oblastiach;

J. keďže komplexná a progresívna dohoda o transpacifickom partnerstve (CPTPP) je otvorená a progresívna obchodná dohoda, ktorej cieľom je zabezpečiť rovnaké podmienky a obchodné prostredie založené na pravidlách v indicko-tichomorskom regióne a ktorá poskytuje model regionálnej obchodnej integrácie; keďže USA od tejto dohody odstúpili v januári 2017, zatiaľ čo Čína, Taiwan a Spojené kráľovstvo formálne predložili žiadosť o pristúpenie v roku 2021;

K. keďže dohoda o regionálnom komplexnom hospodárskom partnerstve (ďalej len „RCEP“) pod vedením združenia ASEAN, ktorú podpísali aj Austrália, Čína, Japonsko, Kórejská republika a Nový Zéland, nadobudla platnosť v januári 2022, čím sa vytvoril najväčší obchodný blok na svete; keďže RCEP má za cieľ podporovať väčšiu regionálnu spoluprácu v oblasti obchodu a investícií, ako aj digitálneho obchodu a zároveň riešiť regulačné otázky v záujme uľahčenia cezhraničného pohybu, pričom obsahuje len obmedzené ustanovenia o práci a životnom prostredí;

L. keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 urýchlila viacero už prebiehajúcich geopolitických trendov; keďže zdôraznila aj potrebu prehĺbenia medzinárodnej spolupráce, napríklad v sektore zdravotníctva; keďže tiež poukázala na nedostatočnú odolnosť hospodárstiev členských štátov a na slabé miesta v globálnych dodávateľských reťazcoch a zdôraznila potrebu väčšej diverzifikácie;

M. keďže geopolitická realita sa od invázie Ruska na Ukrajinu vo februári 2022 dramaticky zmenila a spôsobila, že ďalšia spolupráca EÚ s indicko-tichomorskými partnermi je ešte dôležitejšia a naliehavejšia, aby sme mohli diverzifikovať naše obchodné vzťahy, prehĺbiť spoluprácu v oblasti kritických a vznikajúcich technológií, digitálnych otázok a surovín, posilniť a diverzifikovať dodávateľské reťazce a zlepšiť ich odolnosť a udržateľnosť a pomôcť riešiť globálne výzvy;

N. keďže zmena klímy a zhoršovanie životného prostredia sú existenčnými hrozbami pre indicko-tichomorský región, Európu a zvyšok sveta; keďže len v roku 2021 bolo v indicko-tichomorskom regióne postihnutých katastrofami súvisiacimi so zmenou klímy viac ako 57 miliónov ľudí (16);

O. keďže, ako sa uvádza v preskúmaní obchodnej politiky, EÚ spolupracuje so svojimi partnermi na zabezpečení dodržiavania univerzálnych hodnôt, najmä presadzovania a ochrany ľudských práv. keďže to zahŕňa základné pracovné normy, sociálnu ochranu, rodovú rovnosť a boj proti zmene klímy a strate biodiverzity;

P. keďže najvzdialenejšie regióny EÚ a zámorské krajiny a územia, ktoré sú ústavne spojené so svojimi členskými štátmi, sú dôležitou súčasťou prístupu EÚ k indicko-tichomorskému regiónu;

1. víta stratégiu EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, v rámci ktorej sa udržateľný a spravodlivý obchod a investície považujú za prioritu; domnieva sa, že kľúčový význam má jej dôraz na inkluzívnosť a spoluprácu na základe spoločných hodnôt a zásad vrátane odhodlania rešpektovať demokraciu, ľudské práva a zásady právneho štátu; žiada, aby sa strategický prístup EÚ a spolupráca s indicko-tichomorským regiónom rozvíjali na základe multilaterálneho medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, ktorého jadrom je modernizovaná Svetová obchodná organizácia, a to na základe zásad otvoreného prostredia pre obchod a investície, rovnakých podmienok, reciprocity a vzájomného prospechu; zdôrazňuje, že tento nový prístup by mal predstavovať zásadné preorientovanie založené na spoločných záujmoch, pretože tento región má mimoriadny význam pre prosperitu EÚ; konštatuje, že indicko-tichomorský región je krajinou veľkých vodných ciest, ktoré majú zásadný význam pre obchod EÚ, pričom 40 % zahraničného obchodu EÚ prechádza cez Juhočínske more, v dôsledku čoho je správa oceánov a stabilita v tomto regióne spoločným záujmom a oblasťou spolupráce; zdôrazňuje potrebu zachovať slobodný a otvorený indicko-tichomorský región pre všetkých a slobodné a otvorené námorné dodávateľské trasy v plnom súlade s medzinárodným právom, najmä s Dohovorom Organizácie Spojených národov o morskom práve, a so zásadou slobody plavby;

2. vyzýva Komisiu, aby posilnila partnerstvá so všetkými relevantnými aktérmi v indicko-tichomorskom regióne s ohľadom na subregionálne dynamiky a špecifiká, ktoré posilňujú medzinárodný poriadok založený na pravidlách a riešia spoločné globálne výzvy, a žiada Komisiu, aby úzko spolupracovala so svojimi podobne zmýšľajúcimi partnermi v indicko-tichomorskom regióne s cieľom upevniť hodnotové reťazce posilnením odolnosti, udržateľnosti a obehovosti našich hospodárstiev a diverzifikáciou obchodných vzťahov, aby sa znížila strategická závislosť v kritických dodávateľských reťazcoch s osobitným zameraním na technológie, suroviny a poľnohospodárske produkty, ako aj úsilím o úplné vykonávanie a lepšie presadzovanie existujúcich obchodných dohôd, dokončením prebiehajúcich obchodných rokovaní a rozvojom spolupráce v strategických odvetviach; zdôrazňuje význam spolupráce s podobne zmýšľajúcimi indicko-tichomorskými krajinami pri stanovovaní technických a priemyselných noriem s cieľom ďalej presadzovať EÚ ako globálneho tvorcu noriem; zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať nové dohody o digitálnom partnerstve, ktoré budú vychádzať z rozhodnutí o primeranosti ochrany údajov, počnúc Japonskom, Kórejskou republikou a Singapurom; ďalej vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s indicko-tichomorskými partnermi v procese vykonávania plánovaného rámca náležitej starostlivosti;

3. pripomína záväzok EÚ presadzovať práva žien a ľudské práva a monitorovať rodový vplyv svojich obchodných preferencií; potvrdzuje svoju podporu uplatňovaniu hľadiska rodovej rovnosti v obchodnej politike a požaduje účinné opatrenia na boj proti vykorisťovaniu žien v odvetviach orientovaných na vývoz;

4. zdôrazňuje, že EÚ by mala lepšie a strategickejšie využívať svoj hospodársky vplyv a zároveň rešpektovať politické a hospodárske špecifiká svojich partnerov a ich záujmy s cieľom dosiahnuť svoje geopolitické a transformačné zámery tým, že na tento účel využije celú integrovanú škálu svojich politických nástrojov vrátane mechanizmu VSP, a presadzovať globálne normy v oblasti udržateľného rozvoja, Agendu 2030 a ciele udržateľného rozvoja, obehové hospodárstvo, ľudské práva vrátane práv etnických a náboženských menšín, pracovné práva, dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP), rodovú rovnosť, dobrú správu vecí verejných, boj proti zmene klímy a vykonávanie Parížskej dohody, boj proti odlesňovaniu a strate biodiverzity a udržateľný rybolov;

5. vyzýva na urýchlené vykonávanie nedávno prijatej stratégie EÚ s názvom Global Gateway v koordinácii s indicko-tichomorskou stratégiou s cieľom posilniť udržateľnú prepojenosť v indicko-tichomorskom regióne a s týmto regiónom; v tejto súvislosti víta pokrok, ktorý sa dosiahol v partnerstvách v oblasti prepojenosti s Japonskom a Indiou; zasadzuje sa za vytvorenie partnerstva v oblasti prepojenosti so združením ASEAN a jeho prepojenie s existujúcim hlavným plánom združenia ASEAN v oblasti prepojenosti; požaduje intenzívnejšiu spoluprácu s ďalšími regionálnymi partnermi, ako je Austrália a Kórejská republika; zdôrazňuje, že stratégiu Global Gateway treba prepojiť s inými iniciatívami zameranými na dôveryhodné prepojenie, ako sú napríklad Build Back Better World a Blue Dot Network, a že tiež treba podporovať spoluprácu v oblasti vysokokvalitnej infraštruktúry so štvorstranným bezpečnostným dialógom (QUAD);

Platné dohody o voľnom obchode a dohody o ochrane investícií: presadzovanie, vykonávanie a modernizácia

6. víta výrazný nárast dvojstranného obchodu medzi EÚ a Južnou Kóreou od nadobudnutia platnosti dohody o voľnom obchode v roku 2011; vyjadruje potešenie nad nedávnymi krokmi Južnej Kórey v súvislosti s ratifikáciou a vykonávaním dohovorov MOP č. 29, č. 87 a č. 98 a zmenami zavedenými v zákonníku práce na základe správy skupiny odborníkov pre obchod a udržateľný rozvoj; očakáva konkrétnu realizáciu ratifikácií; pripomína, že podľa skupiny odborníkov chýbajú v texte dohody o voľnom obchode explicitné ciele a míľniky súvisiace s ratifikáciou dohovorov MOP; vyzýva Južnú Kóreu, aby urýchlene podnikla potrebné kroky na ratifikáciu zostávajúceho dohovoru MOP č. 105 a aby pokračovala v napredovaní v oblasti rodovej rovnosti a práv žien; podporuje ďalšiu spoluprácu medzi EÚ a Južnou Kóreou v oblasti polovodičov;

7. vyzýva zostávajúce členské štáty EÚ, aby pristúpili k internej ratifikácii dohody o ochrane investícií a dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Singapurom, ktoré boli podpísané v októbri 2018, a to najmä vzhľadom na význam Singapuru ako najväčšieho cieľa PZI z EÚ v Ázii, pričom objem PZI z EÚ v Singapure na konci roka 2020 predstavoval 256 miliárd EUR; vyzýva Singapur, aby vyvinul väčšie úsilie o ratifikáciu a vykonávanie základných dohovorov MOP;

8. domnieva sa, že dohoda o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a Japonskom zohrala kľúčovú úlohu pri vytváraní udržateľnejšieho obchodu; víta zvýšenie miery využívania preferencií pri vývoze EÚ do Japonska v roku 2020; žiada, aby sa začali rokovania o začlenení ustanovení o toku údajov do DHP; konštatuje, že sa dosiahol pokrok, pokiaľ ide o rozšírenie zoznamu na ochranu zemepisných označení oboch strán, mieru využívania colných kvót, ktoré Japonsko otvorilo pre vývozcov z EÚ, a proces ratifikácie dohovoru MOP č. 105 Japonskom; zdôrazňuje, že je potrebný ďalší rýchly pokrok pri vykonávaní dohody vrátane liberalizácie obchodu so službami a ratifikácie dohovoru MOP č. 111; opakuje svoju výzvu na včasné preskúmanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji s cieľom posilniť jej ustanovenia o presadzovaní;

9. žiada členské štáty o ratifikáciu dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Vietnamom, aby nadobudla platnosť a vytvorila priaznivé podmienky na zvýšenie investícií EÚ vo Vietname a v regióne, najmä v oblastiach podporujúcich zelenú transformáciu a obehové hospodárstvo; zdôrazňuje význam kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji pre EÚ a požaduje urýchlene dokončiť zriadenie domácich poradných skupín; pripomína obavy v súvislosti s porušovaním ľudských práv; domnieva sa, že revízia vietnamského trestného zákonníka je dôležitá na zabezpečenie účinného vykonávania základných dohovorov MOP; naliehavo vyzýva Vietnam, aby dokončil svoje kľúčové reformy v oblasti práce v súlade s dohodou a urýchlene zabezpečil ratifikáciu dohovoru MOP č. 87 do roku 2023; naliehavo žiada Vietnam, aby pokračoval v práci na dosiahnutí rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi EÚ, pokiaľ ide o lieky, a aby zaručil úplné vykonávanie sanitárnych a fytosanitárnych ustanovení;

10. žiada, aby sa pokračovalo v opatreniach zameraných na zvyšovanie informovanosti podnikov, zainteresovaných strán, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a občanov o existujúcich dohodách o voľnom obchode v regióne a o príležitostiach, ktoré poskytujú; požaduje posilnenie technickej a finančnej podpory tam, kde je to potrebné, s cieľom pomôcť partnerským krajinám účinne vykonávať dohody o voľnom obchode, najmä kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s našimi partnermi v indicko-tichomorskom regióne aj v kontexte preskúmania obchodu a udržateľného rozvoja;

11. pripomína význam parlamentnej diplomacie pri urýchľovaní rokovaní o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a členskými štátmi združenia ASEAN;

Dvojstranné dohody o voľnom obchode v štádiu rokovaní alebo ratifikácie (pozitívny obchodný program)

12. požaduje zásadný pokrok v rokovaniach o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Austráliou a medzi EÚ a Novým Zélandom s cieľom uzavrieť ich do polovice roka 2022, aby Európsky parlament mohol tieto vyvážené dohody riadne ratifikovať v súčasnom volebnom období, nie však na úkor obsahu dohôd len kvôli dodržaniu harmonogramu; domnieva sa, že najmä v súčasnej geopolitickej situácii je mimoriadne dôležité, aby demokracie posilnili svoje vzájomné vzťahy, a to aj pokiaľ ide o obchod; zdôrazňuje význam komplexnej a vynútiteľnej kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji a pripomína, že je potrebné, aby Parížska dohoda bola základnou doložkou, čo by odrážalo ambíciu dosiahnuť dohodu predstavujúcu zlatý štandard v týchto oblastiach; opakuje, že je potrebné zohľadniť špecifické a citlivé faktory v poľnohospodárskom odvetví a dosiahnuť ochranu zemepisných označení v oboch krajinách;

13. víta rozhodnutie obnoviť rokovania s Indiou o komplexnej a vzájomne prospešnej obchodnej dohode podporujúcej spoločné demokratické hodnoty a ľudské práva, základné pracovné práva a rodovú rovnosť, záväzok presadzovať inkluzívny a súdržný globálny poriadok založený na pravidlách, účinný multilateralizmus a posilnené presadzovanie v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja s dôrazom na boj proti zmene klímy a strate biodiverzity; víta rozhodnutie začať rokovania o samostatnej dohode o ochrane investícií a dohode o zemepisných označeniach; víta vytvorenie stálych štruktúr medzi EÚ a Indiou, ako sú dialógy na vysokej úrovni vo viacerých odvetviach; víta záväzok Indie splniť ambície EÚ týkajúce sa obsahu a harmonogramu; víta spoločný návrh predsedníčky von der Leyenovej a premiéra Modiho na vytvorenie Rady EÚ a Indie pre obchod a technológie;

14. zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa EÚ zapojila do komplexného dialógu s Čínou, v ktorom bude rozhodne brániť záujmy a hodnoty EÚ s ohľadom na súčasný geopoliticky náročný globálny kontext zahŕňajúci ruskú inváziu na Ukrajinu; zdôrazňuje, že Čína je partnerom EÚ, čo sa týka spolupráce a rokovaní, ale aj hospodárskym konkurentom v rastúcom počte oblastí a systémovým rivalom; opätovne pripomína svoju výzvu, ktorú zdôraznil v uznesení zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína, a to aby EÚ vypracovala dôraznejšiu, komplexnejšiu a súdržnejšiu stratégiu EÚ – Čína, ktorá zjednotí všetky členské štáty a bude formovať vzťahy s Čínou v záujme EÚ ako celku; zdôrazňuje, že táto stratégia by mala podporovať multilaterálny poriadok založený na pravidlách, v jej jadre by mala byť obrana hodnôt a záujmov EÚ a mala by vychádzať z troch zásad – spolupráce podľa možností, hospodárskej súťaže v prípade potreby a konfrontácie v prípade nutnosti; zdôrazňuje, že je osobitne dôležité naďalej spolupracovať s Čínou s cieľom podporovať riešenia spoločných výziev a spolupracovať v otázkach spoločného záujmu, ako je boj proti zmene klímy; uznáva, že podpora Číny bola nevyhnutná pre uzavretie Parížskej dohody;

15. uznáva, že pretrvávajúce meškanie Číny v plnení všetkých pravidiel WTO naďalej komplikuje obchodné vzťahy medzi EÚ a Čínou; domnieva sa, že hlavnými problémami, ktoré treba vyriešiť, sú viaceré prekážky, ktorým čelia európske spoločnosti pri prístupe na čínsky trh, ochrana práv duševného vlastníctva, falšovanie, obavy o bezpečnosť výrobkov, sociálne a environmentálne normy, nútené transfery technológií, povinné spoločné podniky, nespravodlivé dotácie a nekalá hospodárska súťaž zo strany štátnych podnikov;

16. uznáva, že diskusie o ratifikácii komplexnej dohody o investíciách medzi EÚ a Čínou boli v Európskom parlamente pozastavené z dôvodu rozhodnutia Číny sankcionovať okrem iného päť poslancov Európskeho parlamentu a jeho stály Podvýbor pre ľudské práva za kritiku situácie v oblasti ľudských práv v Číne; zdôrazňuje, že Európsky parlament nemôže začať proces posudzovania a ratifikácie komplexnej dohody o investíciách, kým nebudú čínske sankcie voči poslancom EP a inštitúciám EÚ zrušené; ďalej pripomína nátlak, ktorý Čína vyvíja na členské štáty, ako napríklad v prípade Litvy, a dôrazne túto prax odsudzuje; pripomína, že je nevyhnutné, aby Čína dodržiavala medzinárodné normy, a to aj pokiaľ ide o jej vplyv na klímu, životné prostredie, biodiverzitu, chudobu, zdravie, pracovné práva, ľudské práva a v súvislosti s predchádzaním nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (ďalej len „NNN“) rybolovu a bojom proti nemu;

17. naliehavo žiada EÚ, aby začala štruktúrovaný dialóg s Taiwanom o spolupráci v oblasti ekologických technológií a digitálneho hospodárstva vrátane polovodičového priemyslu s cieľom podpísať memorandum o porozumení, ktoré bude prínosom pre EÚ aj Taiwan; opakuje svoju výzvu Komisii, aby v rámci prípravy na rokovania o prehĺbení bilaterálnych hospodárskych väzieb začala s posúdením vplyvu, verejnou konzultáciou a určovaním rozsahu bilaterálnej investičnej dohody s Taiwanom; vyzýva tiež Komisiu, aby preskúmala možnosti na posilnenie spolupráce s Taiwanom v oblasti odolných dodávateľských reťazcov; zdôrazňuje, že Taiwan je členom WTO; požaduje užšiu spoluprácu pri globálnych zdravotných krízach a obchodovaní so zdravotníckym materiálom;

18. víta nedávny pokrok v rokovaniach o komplexnej dohode o hospodárskom partnerstve s Indonéziou vrátane oblastí súvisiacich s udržateľnosťou a obnovený záväzok oboch strán uzavrieť túto dohodu; zdôrazňuje, že podľa Svetovej banky ( 17 ) by dohoda mohla priniesť nárast HDP Indonézie o 2,13 % do roku 2030; zdôrazňuje, že pred uzavretím dohody je nevyhnutné zvážiť ďalšie kroky, najmä pokiaľ ide o udržateľnosť, odlesňovanie so zameraním na palmový olej a vykonateľnejšiu kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji, ako aj Parížsku dohodu;

19. pripomína, že Filipíny sú krajinou s nižšími príjmami, ktorá využíva mechanizmus VSP+ EÚ; pripomína, že Filipíny budú musieť od roku 2024 znovu požiadať o výhody VSP+ podľa nového nariadenia o VSP; konštatuje, že rokovania o bilaterálnej obchodnej a investičnej dohode s Filipínami, ktoré sa začali v roku 2015, boli pozastavené; pripomína vážne obavy v súvislosti s porušovaním ľudských práv; pripomína, že rokovania by sa mali obnoviť až po zlepšení znepokojujúcej a kritickej situácie v oblasti ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu na Filipínach;

20. berie na vedomie skutočnosť, že rokovania o dvojstrannej obchodnej a investičnej dohode s Malajziou sú od roku 2012 pozastavené; vyzýva malajzijské orgány, aby zaujali stanovisko k možnému obnoveniu rokovaní, a žiada obe strany, aby zhodnotili zistenia obsiahnuté v posúdení vplyvu na udržateľnosť; zdôrazňuje, že prípadnému obnoveniu rokovaní by malo predchádzať konkrétne zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv v krajine;

21. konštatuje, že rokovania o dvojstrannej obchodnej a investičnej dohode s Thajskom sa začali v roku 2013 a v roku 2014 boli pozastavené; uznáva, že EÚ v posledných rokoch podnikla kroky na rozšírenie svojej spolupráce s Thajskom; zdôrazňuje význam prijatia opatrení (v súlade so závermi Rady z roku 2019) na obnovenie rokovaní o ambicióznej a komplexnej dohode o voľnom obchode a vyzýva thajské orgány, aby v tejto súvislosti poskytli jasné informácie a pristúpili k štrukturálnym reformám; zdôrazňuje, že prípadnému obnoveniu rokovaní o komplexnej dohode o voľnom obchode by malo predchádzať konkrétne zlepšenie situácie v oblasti demokracie v krajine;

22. vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala situáciu v Mjanmarsku po prevrate v roku 2021 a posúdila, či by sa malo začať vyšetrovanie smerujúce k možnému zrušeniu preferencií Všetko okrem zbraní;

23. vyzýva Komisiu a kambodžské orgány, aby sa usilovali o dosiahnutie spoločného chápania krokov, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie podmienok umožňujúcich obnovenie obchodných preferencií Všetko okrem zbraní pre Kambodžu v rámci programu Všetko okrem zbraní;

24. víta revíziu nariadenia o VSP; zdôrazňuje, že súčasné zvýhodnené krajiny v rámci VSP+ a krajiny v rámci programu Všetko okrem zbraní, ktoré prechádzajú medzi krajiny s nižšími strednými príjmami, budú musieť (opätovne) požiadať o štatút VSP+ podľa nového nariadenia o VSP; žiada zvýhodnené krajiny v regióne v rámci VSP, VSP+ a programu Všetko okrem zbraní, aby sa zapojili do posilňovania účinného vykonávania svojich medzinárodných záväzkov v oblasti ľudských práv, pracovných práv, životného prostredia, dobrej správy vecí verejných a udržateľného rozvoja;

25. víta dlho očakávané v zásade dokončenie nástroja EÚ pre medzinárodné obstarávanie s cieľom dosiahnuť reciprocitu a rovnaké podmienky na medzinárodných trhoch verejného obstarávania; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej posilniť súbor nástrojov EÚ na ochranu obchodu rýchlym prijatím silnej regulácie zahraničných subvencií a prijatím jasného postoja proti hospodárskemu nátlaku zo strany tretích krajín, napríklad neprijateľnému nátlaku Číny voči Litve koncom roka 2021, a to prostredníctvom nového nástroja na boj proti nátlaku;

Postoj EÚ k regionálnym a viacstranným vzťahom a rokovaniam

26. požaduje ďalšiu spoluprácu so združením ASEAN a jeho členskými štátmi a rozvoj a podporu strategického partnerstva medzi EÚ a združením ASEAN; vyzýva obe strany, aby využili dynamiku plánovaného samitu EÚ – ASEAN v roku 2022 pri príležitosti 45. výročia dvojstranného vzťahu medzi EÚ a združením ASEAN na predloženie nového akčného plánu EÚ – ASEAN na nadchádzajúce obdobie s cieľom podporiť intenzívnejšiu mnohostrannú spoluprácu v kľúčových oblastiach, a zdôrazňuje potrebu oživiť iniciatívu zameranú na uzavretie medziregionálnej obchodnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a združením ASEAN založenej na spoločných hodnotách a zásadách vrátane udržateľného rozvoja a podpory základných práv a rodovej rovnosti, keď budú splnené podmienky; požaduje parlamentný rozmer samitu pri príležitosti 45. výročia a opakuje svoj zámer vytvoriť parlamentné zhromaždenie EÚ – ASEAN s cieľom posilniť demokratický rozmer partnerstva;

27. požaduje nový strategický prístup ku komplexnej a progresívnej dohode o transpacifickom partnerstve ako kľúčovému prvku stratégie EÚ pre indicko-tichomorský región; zdôrazňuje, že užšia spolupráca by EÚ umožnila získať dôležité hospodárske výhody, pokiaľ ide o možné zvýšenie blahobytu, diverzifikáciu dodávateľských reťazcov a zníženie strategických závislostí, a poskytla by EÚ príležitosť naďalej utvárať normy v indicko-tichomorskom regióne a celosvetovo; zdôrazňuje, že EÚ by mala posúdiť možnosť budúceho pristúpenia ku komplexnej a progresívnej dohode o transpacifickom partnerstve a tiež preskúmať možnosti prepojenia existujúcich dohôd s partnermi, napríklad prostredníctvom ich protokolov o pravidlách pôvodu, s cieľom zvýšiť mieru využívania preferencií v týchto dohodách a maximalizovať ich pridanú hodnotu;

28. vyzýva Komisiu, aby naďalej dôkladne monitorovala priamy hospodársky vplyv RCEP na hospodárstvo EÚ a vyhodnotila jeho dlhodobé strategické a geopolitické dôsledky;

o

o o

29. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi združenia ASEAN, generálnemu tajomníkovi Medziparlamentného zhromaždenia združenia ASEAN a príslušným krajinám v indicko-tichomorskom regióne.

(1) Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2) Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 109.

(3) Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 6.

(4) Ú. v. EÚ L 294, 14.11.2019, s. 3.

(5) Ú. v. EÚ L 186, 12.6.2020, s. 3.

(6) Ú. v. EÚ L 330, 27.12.2018, s. 3.

(7) Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 44.

(8) Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 155.

(9) Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 170.

(10) Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 40.

(11) Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 117.

(12) Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(13) Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 14.

(14) Ú. v. EÚ C 307, 30.8.2018, s. 109.

(15) Spoločné oznámenie zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024).

(16) Observer Research Foundation, Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific (Zmena klímy a geostrategická správa oceánov v indicko-tichomorskom regióne), 14. januára 2022.

(17) Pozri stranu 9 dokumentu World Bank Policy Research Working Paper „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia“.