SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 13.11.2008 
SEK(2008) 2859 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE  
Sprievodný dokument 
k návrhu 
SMERNICE RADY, 
ktorou sa členským štátom ukladá povinnos ť udržiava ť minimálne zásoby surovej ropy 
a/alebo ropných výrobkov  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
   
{KOM(2008) 775} 
{SEK(2008) 2858} 
 
SK 2   SK Posúdenie vplyvu, v súvislosti s ktorým sa predkladá toto zhrnutie, sa vz ťahuje na bod 
2008/TREN/001 pracovného programu Komisie. Vypracovalo sa v súvislosti s prípravou 
legislatívneho návrhu revízie právnych predpisov, týkajúci ch sa núdzových zásob ropy EÚ. 
Posúdenie vplyvu sa zakladá na analýze,  ktorú vypracovala Ko misia s podporou nieko ľkých 
štruktúrovaných (skupina pre dodávku rop y, Berlínske fórum pr e fosílne palivá) 
a neformálnych konzultácií so zainteresovanými stranami a formálnej verejnej konzultácie. 
Kontext  
Európska rada, ktorá zasadala v marc i 2007, zdôraznila potrebu zvýšenia bezpe čnosti 
dodávok pre EÚ ako celok a pre každý členský štát, okrem iného prostredníctvom rozvoja 
efektívnejších mechanizmov reakcie na krízové situácie. V tejto súvislosti vyzdvihla potrebu 
preskúma ť mechanizmy týkajúce sa zásob r opy EÚ, s osobitným dôrazom na dostupnos ť ropy 
v prípade krízy, zdôraz ňujúc komplementaritu s kríz ovým mechanizmom Medzinárodnej 
agentúry pre energiu (IEA). 
Analýza problému  
Právny rámec pre vytvorenie a vyu žívanie zásob ropy v EÚ sa zakla dá na pravidlách, ktoré sa 
vypracovali koncom 60-tych a za čiatkom 70-tych rokov 20. storo čia. Za posledné roky sa 
riziko narušenia dodávok ropy zvýšilo z nieko ľkých dôvodov, vrátane zvýšeného 
celosvetového dopytu spolu s obmedzenou vo ľnou výrobnou kapacitou, koncentrácie ponuky 
v niekoľkých (často politicky nestabilnýc h) krajinách, rozširovania geopolitických konfliktov 
a rastúceho po čtu prírodných katastrof. Sú časné globálne trendy, spolu s vnútorným rozvojom 
EÚ (ako napríklad viacnásobné rozširovanie, vytvorenie vnútorného trhu, zníženie domácej 
výroby), sú faktormi, ktoré si vyžadujú pres kúmanie existujúcich právnych predpisov 
vzťahujúcich sa na zásoby EÚ. 
Analýza sú časného systému okrem toho odha ľuje slabé stránky, ktoré môžu zabráni ť jeho 
primeranému fungovaniu v prípade skuto čného narušenia dodávok ropy. 
V súčasnosti si členské štáty môžu slobodne vybra ť svoje opatrenia pre skladovanie zásob. 
Výsledkom sú ve ľmi rozdielne systémy a prax v cel ej EÚ. Existujú pochybnosti o tom, či 
všetky národné systémy dokážu zaru čiť, aby všetky zásoby ur čené pre núdzové prípady boli 
plne dostupné a v prípade potreby sa dali ú činne mobilizova ť. Napríklad sa zdá, že 
v niektorých členských štátoch sú časná prax povo ľuje, aby prevádzkové zásoby komer čných 
subjektov boli zahrnuté do núdzových zásob. Zna čné využívanie „lístkov“ zo strany 
niekoľkých členských štátov môže tiež vies ť k pochybnostiam o dostupnosti zásob. 
Medzinárodná agentúra pre en ergiu, založená v roku 1974, prev ádzkuje súbežný systém. Aj 
keď vo všeobecnosti je možné použi ť tie isté zásoby na dodržiavanie záväzkov vo či EÚ a IEA 
ohľadom skladovania zásob, rozdiely v metóde výpo čtu a výkazníctve predstavujú pre 
členské štáty, ktoré sú taktiež členmi IEA, zna čnú administratívnu zá ťaž.  
Európskej únii chýbajú koordinované interven čné postupy, čo spôsobuje, že promptné 
rozhodovanie a ú činné opatrenia, ktoré sú potrebné v krízových prípa doch, sú v praxi ve ľmi 
ťažko dosiahnute ľné. Úloha systému EÚ vo či IEA a jej postupom nie je v sú časných 
právnych predpisoch objasnená. 
 
SK 3   SK Hoci súčasná legislatíva si vyžaduje „spravodlivé a nediskrimina čné“ opatrenia pre 
skladovanie zásob, obsahuje iba málo konkrétnych ustanovení, čím sa prípadne umož ňuje 
narušenie hospodárskej sú ťaže medzi rôznymi kategóriami trhových subjektov.  
Nakoniec ani zloženie zásob nemusí odráža ť to, čo je v čase krízy skuto čne potrebné. 
Dôsledkom týchto nedostatkov je, že systém nemusí v čase krízy zabezpe čiť požadované 
výsledky, čím sa hospodárstvo vystavuje riziku zna čných škôd.  
Súčasný systém takisto navádza na parazitovanie: členské štáty s eventuálne menej 
spoľahlivými systémami sa môžu spolieha ť na krajiny s kvalitnými opatreniami. To však 
ohrozuje pripravenos ť EÚ ako celku v núdzových prípadoch. 
Ciele  
Celkovým politickým cie ľom tejto revízie je ešte viac posilni ť tento systém, a zárove ň 
optimalizova ť administratívne povinnosti členských štátov. 
Systém reakcie na mimoriadne udalosti sa musí lepšie zosúladi ť s potrebami Európskej únie, 
ktoré sa týkajú jej schopnosti a pripravenosti reagova ť na narušenie d odávok ropy, ak by 
k nemu došlo, ú činne a plne koordinovaným spôsobom . Tým musí systém minimalizova ť 
alebo aspo ň zmierniť negatívne dôsledky narušenia dodávok pre hospodárstvo a spolo čnosť v 
EÚ. 
Zároveň je cieľom v čo najväčšom rozsahu zjednoduši ť regulačné prostredie a zá ťaž spojenú 
s dodržiavaním predpisov zo strany členských štátov a priemyslu. 
Možnosti politiky  
V rámci posudzovania vplyvu sa uvažuje so štyrmi možnos ťami. Tieto možnosti sa v podstate 
zaoberajú problémom dostupnosti zásob: 
• Možnosť politiky č. 0 nepredpokladá žiadnu zmenu politiky. 
• Možnosť politiky č. 1 by nemala za následok zmenu aktuálnych opatrení pre skladovanie 
zásob, ale predpokladá zavedenie  posilnenej verejnej ko ntroly dostupnosti núdzových 
zásob a mechanizmov. To by znamenalo audity a kontroly núdzových zásob, ktoré by vykonávala Komisia alebo by sa vykonávali v je j mene, a pravidelné hodnotenie postupov 
členských štátov v núdzových situáciách. 
• Možnosť politiky č. 2 by si vyžadovala, aby celé 90-d ňové núdzové zásoby boli vo 
vlastníctve štátu a aby ich spra vovala agentúra, ktorá by sa prípadne kontrolovala na úrovni 
EÚ. Zásoby by sa mali skladova ť oddelene od komer čných zásob a aspo ň nejaká časť 
týchto zásob by mala by ť vo forme výrobkov. 
• Možnosť politiky č. 3 predpokladá, že členské štáty budú skladova ť povinnú časť (30 dní) 
núdzových zásob v podobe vyhradených zásob vo vlas tníctve štátu alebo agentúry. Takéto 
zásoby by sa mali skladova ť vo forme výrobkov, odrážajúc štruktúru spotreby danej 
krajiny. Ak by sa zachovala povinnos ť priemyslu, podniky by dostali právo delegova ť 
svoju povinnos ť na vládu alebo agentúru. 
 
SK 4   SK • Okrem toho by možnosti č. 2 a 3 zaviedli nieko ľko obmedzení, týkajúcich sa používania 
„lístkov“. 
Pretože niektoré zistené problémy sú nezávislé  od výberu vyššie uvedených možností, riešia 
sa samostatne: 
• Je potrebné objasni ť postupy v núdzových situáciách: na činnosti IEA by sa členské štáty 
IEA mali by ť schopné podie ľať bez výslovného schválenia Komisie, zatia ľ čo Komisia by 
mala koordinova ť účasť štátov, ktoré nie sú členmi IEA. 
• Navrhuje sa zosúladi ť povinnos ť skladova ť zásoby s povinnos ťou IEA (na základe čistého 
dovozu), a zárove ň zachova ť povinnos ť pre významných producentov ropy spomedzi 
členských štátov.  
• Po vykonaní nieko ľkých úprav by sa mesa čným dotazníkom o rope a plyne (MOS), ktorý 
už používajú IEA a Eurostat, mohol nahradi ť osobitný dotazník, ktorý sa používa na 
vykazovanie núdzových zásob. 
Analýza vplyvu  
Vykonala sa podrobná analýza vplyvu týchto štyroch možností politiky, ktorá systematicky 
sleduje ich vplyv na: 
• pripravenos ť v núdzových situáciách, t.j. schopnos ť EÚ vyrovna ť sa s možným narušením 
dodávok ropy, 
• finančné a administratívne za ťaženie, ktorému čelia členské štáty, dané priemyselné 
odvetvie a Komisia. 
Preskúmali sa tiež iné (environmentá lne, sociálne a hospodárske) vplyvy. 
Analýza vplyvu jednotlivých možností sa skomplikovala z dôvodu zna čných rozdielov medzi 
systémami skladovania zásob v členských štátoch. V jednotlivých členských štátoch sa 
vplyvy budú nevyhnutne odlišova ť, najmä v závislosti od toho, či zásoby v sú časnosti 
spravujú hlavne verejné agentúry/vlády alebo dané odvetvie. Spôsob realizácie možných 
alternatív bude ma ť tiež pravdepodobne dosah na vplyvy, predovšetkým pokia ľ ide o veľkosť 
a zameranie finan čného zaťaženia.  
Výsledky posúdenia vplyvu je možné zhrnú ť nasledovne: 
Možnosť politiky č. 0 (žiadna zmena politiky) by samozrejme nespôsobila ďalšie finan čné 
alebo administratívne za ťaženie, avšak nedokáže zaru čiť účinnú pripravenos ť celej EÚ na 
núdzové situácie. Všetky slabé stránky sú časného systému by sa zachovali, čo by ohrozilo 
schopnosť EÚ reagova ť na narušenie dodávok ropy. To je dôvodom obáv, nako ľko 
k narušeniu dodávok môže v budúcnosti dochádza ť častejšie a môžu by ť výraznejšie. 
Vzhľadom na závislos ť EÚ od nepretržitej dodávky ropy a ropných produktov by bol dosah 
tohto narušenia ve ľmi ťažký. 
Možnosť politiky č. 1 (posilnenie kont rolných a koordina čných mechanizmov v rámci 
existujúceho systému) by neumožnila rieši ť celý rozsah sú časných nedostatkov, čo znemožní 
vytvoriť v EÚ trvale odolný systém.  
 
SK 5   SK Vplyv auditov, kontrol a hodnotení na rozpo čet by bol mierny. Hodnoten ia krajín by mohli 
pomôcť rozšíriť osvedčené postupy, posilnené kontroly by ur čite pomohli odhali ť prípady 
nedodržiavania povinností, ale základné prí činy nedostato čnej dostupnosti zásob by sa tým 
priamo neriešili. V prípade zna čného narušenia zásobovania by stále existovala 
pravdepodobnos ť veľkého vplyvu podobne ako v prípade možnosti politiky č. 0. 
Možnosť politiky č. 2 (vytvorenie centralizovaného systému EÚ s povinným 
štátnym/verejným vlastníctvom núdzových zásob) by zabezpe čila, aby všetky vyhradené 90-
dňové núdzové zásoby vlastnil štát, aby boli spravova né agentúrou, prípadne kontrolované na 
úrovni EÚ a aby sa skladova li oddelene od komer čných zásob. Takéto zásoby by boli 
bezvýhradne dostupné na ú čely núdzových situácií, avša k niektoré výhody spojené so 
zmiešaním (automatický obrat zásob, zásoby bližšie k spotrebite ľom) by sa nevyhnutne 
stratili. 
Súčasná rôznorodos ť jednotlivých systémov by zanikla, čím by sa odstránilo potenciálne 
využívanie iných. Táto možnos ť by okrem toho pomohla pri monitorovaní skladovaných 
a uvoľnených zásob.  
V súčasnosti len dva členské štáty majú všetky svoje núdzové zásoby vo vlastníctve štátu. 
Preto by táto možnos ť predstavovala ve ľkú zmenu sú časného systému skladovania zásob vo 
väčšine členských štátov, čo by si vyžadovalo zna čné verejné výdavky rádovo vo výške 
55 miliárd EUR (v trhových cenách v druhej polovici októbra 2008). Táto možnos ť nemusí 
byť na základe skúseností z predchádzajúcich narušení dodá vok ropy odôvodnená a je možné 
ju spochybni ť z hľadiska proporcionality a subsidiarity. 
Možnosť politiky č. 3 (vytvorenie istých vyhrad ených núdzových zásob EÚ v rámci 
prepracovanej verzie existujúceho systému) by viedla k vyhradeným zásobám, ktoré by boli 
bezvýhradne dostupné ako dodato čné objemy v prípade narušenia dodávok; navrhovaná 
úroveň 30 dní by sta čila na zvládnutie narušení, ku ktorým došlo v minulosti. Členské štáty 
by mali zna čnú flexibilitu pri vo ľbe spôsobu, akým chcú splni ť zvyšnú časť povinnosti 
spojenej so skladovaním, pri čom náležitá pozornos ť by sa venovala ich geografickej situácii, 
rafinačným kapacitám a iným špecifickým faktorom. 
Väčšina členských štátov je primerane blízko k dodržiavaniu tejto možnosti. Pä ť členských 
štátov, ktoré sa dnes úplne spoliehajú na povinné priemyselné zásoby, by však muselo 
vynaložiť značné úsilie: museli by vytvori ť 12,5 milióna ton štátnych/agentúrnych zásob. 
Nakúpenie týchto zásob by stálo približne 5 miliárd EUR (v trhových cenách v druhej 
polovici októbra 2008). Nemuseli by vš ak nevyhnutne tieto zásoby nakúpi ť; rozsah 
finančného zaťaženia by závisel od zvolených praktických opatrení. Pokia ľ ide o prevádzkové 
náklady na skladovanie, v rámci pr ieskumu nákladov na skladovanie v členských štátoch sa 
zistilo, že štátne/agentúrne skladovanie je možné považova ť za lacnejšie než priemyselné 
skladovanie. 
Táto možnos ť poskytuje primeranú ochranu proti narušeniu dodávok, ale náklady na jej 
realizáciu by znášalo hlavne nieko ľko členských štátov.  
Pokiaľ ide o možné narušenie hospodárskej sú ťaže, podľa možností č. 0 a 1 by sa existujúce 
narušenia neriešili. Úplným odstránen ím povinných priemyselných zásob by možnos ť č. 2 
pomohla odstráni ť prípadné narušenia hospodárskej sú ťaže medzi rôznymi kategóriami 
trhových subjektov. Pod ľa možnosti č. 3 by podniky mali právo delegova ť svoju povinnos ť na 
 
SK 6   SK vládu alebo agentúru. V dôsledku toho by sa  potenciálna diskriminácia medzi trhovými 
subjektmi zna čne zredukovala. Predovšetkým menš ie podniky, ktoré nemajú prístup 
k dostatočným skladovým kapacitám, by si mohli svoju povinnos ť plniť ľahšie 
a efektívnejšie. 
Výskyt sociálnych vplyvov závisí od  schopnosti danej možnosti reagova ť na narušenie. Ak 
núdzový systém skladovania ropy nedokáže zmierni ť negatívne hospodárske následky (napr. 
vysoké ceny energie), je pravdepodobné , že to uškodí hlavne najzranite ľnejším častiam 
spoločnosti.  
K vplyvu na životné prostredie môže dôjs ť vtedy, ak si možnos ť politiky vyžaduje 
vybudovanie nových skladových zariadení. Ke ďže celková povinnos ť by sa pri žiadnej 
možnosti významne nezmenila, v podstate by neboli potrebné žiadne dodato čné skladové 
kapacity. Ak by sa však ukon čila možnos ť zmiešania núdzových a komer čných zásob, ako sa 
to navrhuje v možnosti politiky č. 2 a (pre vyhradené zásoby) v možnosti politiky č. 3, 
v niektorých členských štátoch by mohlo by ť potrebné vybudova ť nové zariadenia. 
Navrhované zmeny v krízovom riadení, kalkuláci ách a vykazovaní sú nezávislé od týchto 
štyroch variantov, a preto sa  ich vplyvy posudzovali zvláš ť. 
Navrhované pravidlá a postupy krízového riadenia umožnia EÚ lepšie prispie ť k činnosti IEA 
tým, že sa zabráni oneskoreniam a nedorozumenia m, ktoré sa vyskytli v minulosti, a tým, že 
EÚ bude schopná koordinova ť a usmerňovať opatrenia členských štátov, ktoré nie sú členmi 
IEA. 
Lepším zosúladením s medzinárodne uznávanými pravidlami IEA by sa nielen znížilo 
administratívne za ťaženie (aspo ň pre členské krajiny IEA), ale ta kisto by to umožnilo, aby 
využívanie zásob EÚ malo lepší vplyv na činnosť IEA. 
Prechodom na dotazník MOS ako hlavný nástroj vykazovania by sa znížilo administratívne 
zaťaženie a vytvoril by spolo čný základ s IEA na vyhodnotenie pripravenosti v núdzových 
prípadoch. Tento dotazník si však bude pra vdepodobne vyžadova ť určité malé zmeny, aby bol 
plne v súlade s aktualizovanými pravidlami EÚ , a aby boli tieto údaje platné v rámci konaní 
v prípade porušenia. Taktiež by sa malo preskúma ť, či je možné skráti ť oneskorenie pri 
vykazovaní s cie ľom získať aktuálnejšie údaje o núdzových zásobách (napr. použitím JODI 
dotazníka). 
Posúdenie vplyvov sa nezaoberalo vplyvmi mo žného zavedenia týždenného vykazovania 
komerčných zásob. Týmito zásobami sa bude zaobera ť osobitná analýza, ke ď budú 
pripravené podrobné ustanovenia o realizácii takéhoto vykazovania. 
Záver  
Keďže možnos ťou politiky č. 1 by sa priamo neriešili nedostatky sú časného systému, 
neočakáva sa, že by sa ním výrazne zlepšila dostupnos ť núdzových zásob. Možnos ť politiky 
č. 2 by priniesla zna čné zlepšenie pripravenosti na núdzov é situácie, ale za  cenu, ktorú je 
ťažko zdôvodni ť. Ak sa vezme do úvahy rovnováha medzi výhodami a nákladmi, možnos ť 
politiky č. 3 sa zdá by ť najvhodnejšou vo ľbou, najmä ak túto možnos ť doplnia ú čelné 
ustanovenia overovania (audity, hodnot enia). Je však potrebné zoh ľadniť neprimeraný vplyv 
nákladov na realizáciu v súvislosti s touto možnos ťou, na základe ktorých by sa v niektorých 
najviac postihnutých štátoch mohla táto možnos ť stať politicky neprijate ľnou. 
 
SK 7   SK Tabuľka 1: Zhrnutie možností politiky Možnosť č. 0: Žiadna 
zmena politiky Možnosť č. 1: 
Posilnenie 
kontroly Možnosť č. 2: 
Centralizovaný 
systém Možnosť č. 3: 30-dňové vyhradené zásoby 
90 dní 
Celková povinnos ť 90 dní 90 dní 90 dní 
min. 30 dní zvyšok 
Základ výpo čtu spotreba čistý dovoz 
Vlastníctvo zásob žiadne špecifické 
pravidlo žiadne špecifické 
pravidlo vláda vláda/agentúra žiadne špecifické 
pravidlo 
Skladové 
hospodárstvo žiadne špecifické 
pravidlo žiadne špecifické 
pravidlo vláda alebo agentúra agentúra alebo špecifická 
vládna kontrola žiadne špecifické 
pravidlo 
Zmiešanie 
s komerčnými 
zásobami Nie je výslovne zakázané povolené nepovolené nepovolené povolené 
„Lístky“ žiadne obmedzenie žiadne obm edzenie obmedzené obmedzené „sprostredkované“ 
(agentúrou) 
Minimálny podiel 
výrobkov nie nie áno áno nie 
Pravidelné audity a 
prieskumy nie áno nie nie nie 
Vykazovanie mesačne, na základe 
osobitného dotazníka Mesačne, na základe MOS/JODI 
Krízové riadenie Konzultácia so skupinou 
pre dodávku ropy Komplementarita s núdzovými politikami a opatreniami  IEA, jasné mechanizmy vydávania zásob, 
väčšia úloha skupiny pre dodávku ropy v rámci krízového riadenia 
 
SK 8   SK Kritériá Možnosť č. 0: Žiadna zmena 
politiky Možnosť č. 1: Posilnenie 
kontroly Možnosť č. 2: 
Centralizovaný systém Možnosť č. 3: 30-dňové 
vyhradené zásoby 
Vplyv na 
pripravenos ť v 
núdzi 
a dostupnos ť 
zásob Pochybnosti o dostupnosti 
zásob v ur čitých systémoch 
skladovania zásob Očakáva sa zlepšenie 
dostupnosti zásob po 
konaniach v prípade narušenia, 
ale ostatné problémy by zostali Úplná dostupnos ť núdzových 
zásob vo forme „ čerstvej ropy“ 
v núdzovej situácii vo všetkých 
členských štátoch Dostatočné vyhradené núdzové 
zásoby pre riešenie narušení, 
ktoré sa vyskytli v minulosti  
Finančné 
zaťaženie Žiadna zmena Určité dodato čné náklady pre 
Komisiu (pre členské štáty iba 
v prípade, ak kontroly/audity 
odhalia nedodržiavanie) Obrovské dodato čné náklady 
pre väčšinu vlád, pri čom 
zaťaženie priemyslu odpadá Dodatočné náklady pre 
vládu/agentúru približne v 
polovici členských štátov, ale 
nižšie zaťaženie pre priemysel 
Administratívne 
zaťaženie Žiadna zmena Administratívne za ťaženie 
Komisie sa zvýši (hodnotenia, 
kontroly/audity) Zvyšujúce sa za ťaženie pre 
väčšinu vlád, pri čom zaťaženie 
priemyslu odpadá Zvyšujúce sa za ťaženie pre 
niektoré vlády (vytvorenie 
skladových agentúr) 
Ekonomický vplyv Možné narušenie hospodárskej 
súťaže Možné narušenie hospodárskej 
súťaže Úplne sa odstráni 
diskriminácia medzi trhovými 
subjektmi Zmiernenie narušenia 
hospodárskej sú ťaže 
Sociálne vplyvy Zvyšujúce sa riziko sociálneho 
napätia Znížené riziko sociálneho 
napätia Znížené riziko sociálneho 
napätia Znížené riziko sociálneho 
napätia 
Environmentálne 
vplyvy Žiadny vplyv Žiadny vplyv Môžu byť potrebné dodato čné 
skladové kapacity Môžu byť potrebné dodato čné 
skladové kapacity 
Tabuľka 2: Porovnanie vplyvu jednotlivých možností politiky