DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Podľa hodnotenia hrozieb internetovej organizovanej trestnej činnosti vypracovaného Europolom počítačová kriminalita stále predstavuje narastajúcu hrozbu pre bezpečnosť občanov a podnikov v Európskej únii (EÚ). Počítačová kriminalita je celosvetovým javom, ktorý nepozná hranice, pričom zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti počítačovej kriminalite je prioritou krajín na celom svete už niekoľko rokov.

Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite (ďalej len „Budapeštiansky dohovor“) z roku 2001 je prvou medzinárodnou zmluvou o počítačovej kriminalite, v ktorej sa vymedzujú trestné činy súvisiace s počítačovou kriminalitou, stanovuje súbor právomocí a postupov v oblasti vyšetrovania počítačovej kriminality, ako je vyhľadávanie počítačových sietí a zachytávanie, a v oblasti získavania elektronických dôkazov týkajúcich sa akéhokoľvek trestného činu a ktorou sa zriaďuje rámec pre medzinárodnú spoluprácu. Budapeštiansky dohovor je otvorený pre krajiny, ktoré nie sú členmi Rady Európy, a pristúpili k nemu krajiny zo všetkých geografických regiónov. Zmluvnou stranou dohovoru sa dosiaľ stalo 66 štátov a ďalších 14 krajín bolo vyzvaných, aby k nemu pristúpili. Predstavuje základ právnych predpisov v oblasti boja proti počítačovej kriminalite v 80 % krajín na celom svete. Druhý dodatkový protokol k Budapeštianskemu dohovoru, ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 17. novembra 2021, preukazuje pretrvávajúci význam dohovoru ako rámca pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti počítačovej kriminality.

Vzostup informačných technológií a rýchly rozvoj nových systémov telekomunikačných a počítačových sietí, ako aj využívanie a zneužívanie technológií na účely trestnej činnosti figurujú aj v programe Organizácie Spojených národov (OSN). Valné zhromaždenie OSN 21. decembra 2010 prijalo rezolúciu č. 65/230, v ktorej požaduje od Komisie pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu, aby zriadila otvorenú medzivládnu skupinu odborníkov, ktorá bude poverená vypracovaním komplexnej štúdie problematiky počítačovej kriminality. Medzivládna skupina odborníkov na svojom siedmom (a poslednom) zasadnutí, ktoré sa konalo od 6. do 8. apríla 2021, zhodnotila všetky predbežné závery a odporúčania navrhnuté členskými štátmi OSN a dohodla sa na postúpení 63 odsúhlasených záverov a odporúčaní Komisii pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu. Medzivládna skupina odborníkov sa vo svojej štúdii nezhodla na potrebe novej medzinárodnej zmluvy o počítačovej kriminalite.

Niektoré členské štáty OSN zároveň zintenzívnili svoje úsilie s cieľom pokročiť v práci na takejto zmluve v rámci rokovaní Tretieho výboru Valného zhromaždenia OSN. Valné zhromaždenie OSN následne prijalo rezolúciu č. 73/187 zo 17. decembra 2018 o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti. Valné zhromaždenie OSN neskôr prijalo druhú rezolúciu č. 74/247, konkrétne 27. decembra 2019, zameranú na rovnakú problematiku, ktorou sa zriadil otvorený ad hoc medzivládny výbor odborníkov (ďalej len „ad hoc výbor“) poverený vypracovaním komplexného medzinárodného dohovoru o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti. V rezolúcii sa uviedlo, že ad hoc výbor má v plnej miere zohľadniť existujúce medzinárodné nástroje a úsilie vyvíjané na celoštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni s cieľom bojovať proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti, predovšetkým prácu a výstupy medzivládnej skupiny odborníkov. Valné zhromaždenie OSN prijalo 26. mája 2021 rezolúciu č. 75/282, ktorou sa určili rokovacie postupy. Valné zhromaždenie OSN okrem iného rozhodlo, že ad hoc výbor by mal zvolať prinajmenšom šesť zasadnutí, pričom každé by malo trvať desať dní, so začiatkom v januári 2022, a záverečné zasadnutie s cieľom poskytnúť Valnému zhromaždeniu OSN návrh dohovoru na jeho sedemdesiatom ôsmom zasadnutí v roku 2024. Valné zhromaždenie ďalej rozhodlo, že prvé, tretie a šieste rokovacie zasadnutie ad hoc výboru sa uskutoční v New Yorku a druhé, štvrté a piate vo Viedni. Valné zhromaždenie sa 20. januára 2022 rozhodlo odložiť prvé zasadnutie na neskorší dátum z dôvodu pandemickej situácie v súvislosti s ochorením COVID-19 v New Yorku.

Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť primeranú účasť Európskej únie na týchto rokovaniach, keďže sa od nich očakáva, že sa budú dotýkať prvkov súvisiacich s právnymi predpismi a právomocami EÚ, najmä v oblasti počítačovej kriminality. V článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že EÚ má výlučnú právomoc „uzavrieť medzinárodnú dohodu, […] ak môžu byť uzavretím zmlúv dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti“. Medzinárodná dohoda sa môže dotknúť spoločných pravidiel alebo pozmeniť rozsah ich pôsobnosti, ak sa oblasť, na ktorú sa dohoda vzťahuje, prekrýva s právnymi predpismi Únie alebo sa na ňu do veľkej miery vzťahuje právo Únie.

Vzhľadom na to, že rokovania sa týkajú záležitostí patriacich do právomoci Únie iných ako spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, ktoré by mali tvoriť hlavné zložky plánovanej dohody, rokovací tím by mala viesť Komisia. Pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, rokovania vedie vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku ako súčasť tímu. Hlavný vyjednávač Komisie zabezpečí celkovú konzistentnosť dohody. Pod vedením hlavného vyjednávača budú útvary Komisie viesť tie časti plánovanej dohody, ktoré nepatria do spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a ESVČ bude viesť tie časti plánovaných dohôd, ktoré patria do spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.

Toto odporúčanie sa predkladá Rade v zmysle článku 218 ZFEÚ s cieľom získať poverenie rokovať o budúcom dohovore OSN v mene Európskej únie, poskytnúť smernice na rokovania a vymenovať Komisiu za vyjednávača.