EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 6. 2016 COM(2016) 349 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Druhá správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka



1.Úvod Trend konštatovaný v prvej správe o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka pokračuje: vyhlásenie EÚ a Turecka začalo napriek početným výzvam prinášať výsledky. Prudký pokles počtu neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl prichádzajúcich z Turecka do Grécka svedčí o účinnosti vyhlásenia, a najmä o tom, že obchodný model prevádzačov možno narušiť. Jasným odkazom pre migrantov je, že nemá zmysel nastúpiť na loď v Turecku a riskovať pritom vlastné životy, keďže existuje legálna a bezpečná cesta vo forme presídlenia. V prvej správe sa zaznamenal uspokojivý pokrok pri uvádzaní vyhlásenia do praxe a poukázalo sa na oblasti, ktoré si vyžadujú naliehavé opatrenia, najmä pri posilňovaní každodenných činností súvisiacich s procesmi návratu a presídľovania v plnom súlade s pravidlami EÚ a medzinárodnými pravidlami. Táto druhá správa konštatuje ďalší značný pokrok vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka, ktorý sa dosiahol od prvej správy, a uvádzajú sa v nej ďalšie kroky potrebné na konsolidovanie tohto výsledku, aby sa zachovala súčasná dynamika. Tieto ďalšie kroky sú nutné, keďže celková situácia je naďalej zložitá a geopolitické riziká pretrvávajú, pričom všetky aspekty vyhlásenia EÚ a Turecka ešte nie sú udržateľne zavedené. Súčasný stav Od prvej správy vydanej v apríli počet migrantov prichádzajúcich z Turecka na grécke ostrovy naďalej klesal. V mesiacoch pred začatím vykonávania vyhlásenia prichádzalo cez Egejské more na grécke ostrovy približne 1 740 migrantov denne. Pre porovnanie, od 1. mája klesol priemerný počet príchodov na 47 za deň. Najdôležitejšie však je, že počet úmrtí v Egejskom mori sa výrazne znížil; pred vyhlásením EÚ a Turecka bolo napríklad v januári zaznamenaných 89 úmrtí na mori, zatiaľ čo od 20. marca prišlo na mori o život sedem osôb, aj keď by sme si priali, aby o život neprišiel nikto. Posilnenie koordinácie a podpory zo strany Komisie Ako sa uvádza v aprílovej správe, koordinátor EÚ, ktorý vedie tri tímy v Bruseli, Aténach a Ankare, zabezpečuje každodenné priebežné kontakty s gréckymi a tureckými orgánmi, agentúrami EÚ a medzinárodnými organizáciami, ako aj s dotknutými členskými štátmi. Agentúry EÚ takisto poskytujú podporu potrebnú na vykonávanie vyhlásenia. V súčasnosti je v Grécku rozmiestnených: 43 tlmočníkov, 47 expertov v oblasti azylu a 51 úradníkov určených na sprievod pri návrate, čo zodpovedá v súčasnosti zisteným potrebám. Spolupráca medzi EÚ a Tureckom pri predchádzaní neregulárnej migrácii

Nepretržité hliadkovanie tureckých a gréckych orgánov v ich pobrežných oblastiach je dôležitým faktorom na zabránenie migrantom prechádzať cez Egejské more. Grécke a turecké orgány si teraz pravidelne vymieňajú informácie. Počas prvých piatich mesiacov roku 2016 dala grécka pobrežná stráž svojim tureckým kolegom 120 podnetov v oblasti pátrania a záchrany, čo viedlo ku konkrétnej reakcii v 42 prípadoch, a takisto poslala 189 správ týkajúcich sa 268 lodí s migrantmi, čo viedlo k reakcii tureckých orgánov v prípade 31 plavidiel. V rámci prebiehajúcich operácií agentúry Frontex a NATO sa ďalej posilňujú činnosti včasného varovania a sledovania, ako aj výmena operačných informácií s gréckou a tureckou pobrežnou strážou. Od apríla agentúra Frontex vyslala styčného dôstojníka na vlajkovú loď NATO „Bonn“, aj keď NATO ešte musí vymenovať styčného dôstojníka pre agentúru Frontex. Frontex a NATO v súčasnosti pracujú na stálych operačných postupoch a vyvíjajú spoločný situačný prehľad pokrývajúci ich operačný priestor, aby mohlo NATO svojou činnosťou v Egejskom mori ďalej zlepšovať vysokú mieru odhaľovania a urýchľovať výmenu informácií o prípadoch, trasách a metódach prevádzania migrantov. EÚ naďalej podporuje kapacity tureckej pobrežnej stráže v Egejskom mori pomocou programu s rozpočtom 14 miliónov EUR, ktorý má pomôcť obstarať člny rýchlej reakcie a mobilné radarové systémy. V máji Komisia vyčlenila 20 miliónov EUR na posilnenie pátracích a záchranných kapacít tureckej pobrežnej stráže. Operačná spolupráca prebieha naďalej aj prostredníctvom styčných dôstojníkov. Vyslanie styčného dôstojníka agentúry Frontex do Ankary od apríla umožnilo pravidelné operačné kontakty s tureckým národným kontaktným miestom agentúry Frontex a denné podávanie správ. Od 2. mája 2016 pôsobí vyslaný turecký styčný dôstojník v Europole. Turecké orgány zriadili jednotky na boj proti prevádzaniu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi, ktoré však ešte nie sú plne personálne vybavené. Okrem toho prijímajú aj legislatívne opatrenia s cieľom zaviesť prísnejšie tresty pre prevádzačov. Posilňuje sa aj výmena údajov a činnosti týkajúce sa spoločnej analýzy rizika medzi orgánmi zodpovednými za riadenie hraníc, a to prijatím nariadenia o vytvorení národného centra pre koordináciu a spoločnú analýzu rizík. Analytické jednotky v súčasnosti pôsobia minimálne na troch medzinárodných letiskách. Medziinštitucionálna osobitná skupina pre informačnú stratégiu zameranú na migrantov, ktorú zriadila Komisia, pracuje s cieľom zistiť, aké kanály používajú žiadatelia o azyl a migranti na získavanie informácií, definovať a zamerať sa na kľúčové posolstvá a vypracovať a šíriť ich obsah. Európsky podporný úrad pre azyl pripravil informačné a komunikačné materiály a distribuoval ich v hotspotoch a v delegáciách EÚ v krajinách pôvodu a tranzitu migrantov. Komisia pripravila videá o premiestňovaní a presídľovaní. Úspešne spustila aj spoločnú informačnú kampaň s Vysokým komisárom Organizácie Spojených národov pre utečencov, ktorá je založená na svedectvách obetí obchodníkov s ľuďmi a prevádzačov. Zároveň pripravuje nové projekty na boj proti rétorike prevádzačov, a to najmä v Afganistane. Komisia na to, aby odovzdala posolstvo utečencom a migrantom v tretích krajinách, využíva aj bežné mediálne kanály – siete miestnych novinárov, spravodajcov a blogerov, ktorí oslovujú kľúčové publikum v ich vlastných jazykoch. Pokračujú aj práce na centrálnom „informačnom online portáli“ pre vyše 300 miliónov migrantov a utečencov na celom svete. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje návrat všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené a ktorí prichádzajú z Turecka na grécke ostrovy. Tieto opatrenia sa vykonávajú výlučne v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržiavaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. 2.1. Súčasný stav

Od 4. apríla, kedy sa začali návraty neregulárnych migrantov, bolo na základe vyhlásenia z Grécka do Turecka vrátených 462 osôb, ktoré prišli neregulárne po 20. marci a nepožiadali o azyl alebo svoju žiadosť o azyl dobrovoľne stiahli, vrátane 31 Sýrčanov, ktorí sa dobrovoľne vrátili. Iné národnosti zahŕňali Pakistancov, Afgancov, Bangladéšanov a Iráncov, ako aj osoby z Iraku, Indie, Konga, Alžírska, Srí Lanky, Maroka, Nepálu, Somálska, Pobrežia Slonoviny, Egypta a Palestínskej samosprávy. Celkovo bolo v priebehu roku 2016 z Grécka do Turecka vrátených 1 546 neregulárnych migrantov. Návraty napredovali pomalšie než sa očakávalo, a to vzhľadom na čas potrebný na vyslanie a vyškolenie expertov v oblasti azylu a na zriadenie pracovných priestorov na spracúvanie žiadostí o azyl v hotspotoch. Počet žiadostí o azyl výrazne vzrástol: prakticky všetci migranti, ktorí prišli neregulárne na grécke ostrovy od 20. marca, požiadali o azyl. Odvolacie výbory pre nevybavené žiadosti príslušné na preskúmanie všetkých odvolaní proti rozhodnutiam o neprípustnosti, ktoré vydala grécka azylová služba žiadateľom prichádzajúcim na grécke ostrovy po 20. marci 2016, potrebovali na svoje rozhodnutia veľa času – väčšinou týchto rozhodnutí sa prvostupňové rozhodnutia o neprípustnosti zrušili: z doteraz vydaných rozhodnutí v odvolacom konaní, ktoré sa týkali 70 osôb, sa prvostupňové rozhodnutie o neprípustnosti potvrdilo len v dvoch prípadoch. 2.2. Právne kroky V záujme úplného dodržiavania práva EÚ a medzinárodného práva podnikli Grécko aj Turecko celý rad legislatívnych a správnych krokov. Grécke orgány súhlasili s tým, že zmenia svoje právne predpisy s cieľom zriadiť nový odvolací orgán a nový odvolacie výbory zodpovedné za súdne preskúmanie rozhodnutí o žiadostiach o medzinárodnú ochranu vydaných gréckou azylovou službou. Turecké orgány poskytli jednak záruky, že všetkým vráteným Sýrčanom sa po návrate udelí dočasná ochrana, a jednak Komisii poskytli ďalšie písomné záruky, že každá osoba, ktorá nie je sýrskym občanom a požiada o medzinárodnú ochranu v Turecku, bude chránená pred vyhostením alebo vrátením v súlade s medzinárodnými normami a podľa platného zákona o cudzincoch a medzinárodnej ochrane. Turecko okrem toho prijalo aj nariadenie o pracovných povoleniach pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osoby s postavením medzinárodnej ochrany. Začalo tiež realizovať plán zameraný na výrazné zníženie (o 12 000 až 13 000 mesačne) veľkého množstva nevybavených žiadostí o medzinárodnú ochranu, čo urýchli spracúvanie žiadostí o azyl podaných osobami, ktoré nie sú Sýrčania. Cieľom tohto zvýšeného úsilia je, aby boli všetky nové žiadosti o medzinárodnú ochranu spracované do šiestich mesiacov. Turecko tiež súhlasilo, že umožní EÚ pravidelne monitorovať situáciu Sýrčanov a osôb, ktoré nie sú Sýrčania, vrátených do Turecka vrátane prístupu do utečeneckých táborov a zariadení, a uzatvorilo dohodu s UNHCR o poskytovaní prístupu do zariadení na zaistenie pred vyhostením s cieľom monitorovať vykonávanie postupov medzinárodnej ochrany. Prvé návštevy týchto táborov a zariadení na zaistenie pred vyhostením sa už uskutočnili. Turecký parlament schválil nadobudnutie platnosti ustanovení o štátnych príslušníkoch tretích krajín v rámci dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom od 1. júna. Príslušný zákon získal podpis kancelárie prezidenta 18. mája a bol uverejnený v tureckej zbierke zákonov 20. mája. Všetky predpoklady pre skoršie nadobudnutie platnosti dohody o readmisii sú teraz splnené, a to aj vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín. Aby sa však readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín mohli skutočne vykonávať, je potrebné rozhodnutie tureckej rady ministrov o uplatňovaní predmetného zákona. Komisia naďalej podporovala Grécko poskytovaním podkladov umožňujúcich dospieť k záveru, že Turecko je bezpečná tretia krajina a/alebo prvá krajina azylu v zmysle smernice o konaní o azyle, s cieľom vrátiť do Turecka tých neregulárnych migrantov, ktorí sa neregulárne dostali cez Turecko na grécke ostrovy od 20. marca 2016, na základe podmienok vyhlásenia EÚ a Turecka. Naposledy 5. mája 2016 Komisia zaslala gréckym orgánom svoje písomné posúdenie opatrení prijatých zo strany Turecka. Podľa názoru Komisie Turecko podniklo všetky potrebné legislatívne a iné opatrenia uvedené v jej oznámení zo 16. marca 2016, aby Grécku umožnilo vyhlásiť žiadosť o azyl na základe individuálneho posúdenia za neprípustnú podľa článku 33 ods. 2 písm. b) alebo c) smernice o konaní o azyle v prípade sýrskych aj iných ako sýrskych žiadateľov o azyl, ktorí prišli neregulárne cez Turecko na grécke ostrovy od 20. marca 2016. Členské štáty okrem toho na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 20. mája 2016 uviedli, že sa s týmto posúdením stotožňujú. Z vyhlásenia EÚ a Turecka jasne vyplýva, že ku všetkým žiadostiam o azyl sa musí pristupovať na základe individuálneho posúdenia a v súlade s právom EÚ a medzinárodným právom vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Z celkového počtu 1 429 žiadostí o azyl podaných osobami, ktoré prišli z Turecka na grécke ostrovy od 20. marca 2016, vyhlásila grécka azylová služba do 12. júna 2016 za neprípustné 267 žiadostí. Všetky žiadosti boli preskúmané na individuálnom základe. K 12. júnu 2016 bolo podaných 252 odvolaní proti týmto rozhodnutiam na grécke odvolacie výbory, ktoré vydali 70 rozhodnutí o vyhovení odvolaniu a 2 rozhodnutia o zamietnutí odvolania. Všetky odvolania boli preskúmané na individuálnom základe. Jeden z dvoch žiadateľov, ktorých odvolanie bolo zamietnuté, sa odvolal na grécky správny súd spolu so žiadosťou o odkladný účinok odvolania (táto osoba zostane v Grécku až do rozhodnutia o odvolaní). Rozhodnutie súdu o odkladnom účinku odvolania sa očakáva v krátkom čase. Tieto nedávne udalosti jasne ukazujú, že záruky vyplývajúce zo smernice o konaní o azyle, ako sú uvedené v oznámení zo 16. marca, existujú a dodržiavajú sa. Prebiehajúce podporovanie (cez projekty financované v rámci nástroja pre utečencov v Turecku) a zlepšovanie tureckej azylovej a prijímacej kapacity ešte viac uľahčí individuálne posudzovanie žiadostí o azyl. Tento vývoj ilustruje skutočnosť, že vykonávania vyhlásenia je zatiaľ krehké.

2.3. Operatívne kroky S podporou Komisie a agentúry Frontex boli hotspoty prispôsobené tak, aby umožnili rýchle návraty z ostrovov do Turecka a aby sa do ich infraštruktúry a pracovných postupov začlenili úradníci pre návrat a azyloví pracovníci. Napriek týmto zlepšeniam zostáva na gréckych ostrovoch stále približne 8 450 migrantov, čo prekračuje prijímaciu kapacitu dimenzovanú na 7 450 osôb. Zariadenia sú preto preplnené a vystavené nadmernému tlaku, čo vplýva okrem iného na maloletých a ďalšie zraniteľné skupiny. Nedostatočná koordinácia zo strany orgánov v hotspotoch naďalej bráni účinnému riadeniu tejto situácie. Bezodkladne treba výrazne zvýšiť celkovú prijímaciu kapacitu na pevnine a na ostrovoch. Grécko začalo presúvať migrantov na iné ostrovy a najzraniteľnejšie skupiny do osobitných zariadení. Táto činnosť by sa mala zintenzívniť, najmä presunom osôb, ktorých žiadosť o azyl bola uznaná za prípustnú, z ostrovov. K určitým zlepšeniam došlo v posilňovaní bezpečnosti v hotspotoch, a to najmä v oblastiach, kde pôsobí azylová služba a Európsky podporný úrad pre azyl. Bezpečnosť v gréckych záchytných centrách a hotspotoch však treba ešte posilniť s cieľom chrániť migrantov a terénnych pracovníkov vzhľadom na preplnenosť zariadení, frustráciu a opakované nepokoje medzi skupinami migrantov. 2.4. Finančná pomoc EÚ Od vydania prvej správy z 20. apríla Komisia pridelila ďalších 56 miliónov EUR núdzového financovania v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu s cieľom zvýšiť kapacitu gréckych orgánov na registrovanie novo prichádzajúcich migrantov a na spracovanie ich žiadostí o azyl. Vďaka tomuto financovaniu sa zlepšia podmienky pre zraniteľných migrantov a posilní sa registračný a azylový proces pomocou dodatočných ľudských zdrojov, lepšej IT infraštruktúry, väčšej dostupnosti tlmočníkov a lepšieho prístupu k informáciám. Uvedené finančné prostriedky pridelené 20. mája sa použijú takto: 30 miliónov EUR na podporu práce UNHCR na pláne reakcie na núdzovú situáciu pre Grécko a na posilnenie kapacity gréckej azylovej služby a novozaloženej služby pre prijímanie a identifikáciu, 13 miliónov EUR pre Medzinárodnú organizáciu pre migráciu na poskytovanie pomoci najzraniteľnejším migrantom uviaznutým v Grécku, 13 miliónov EUR pre grécke ministerstvo pre vnútorné záležitosti a administratívnu reformu a grécku azylovú službu na zefektívnenie azylového procesu, posilnenie procesu registrácie a poskytovanie operačnej podpory pre grécku políciu na vonkajších hraniciach. Okrem toho Komisia 24. mája pridelila aj 25 miliónov EUR vo forme núdzového financovania Európskemu podpornému úradu pre azyl s cieľom posilniť jeho kapacitu na ďalšiu podporu gréckych orgánov. Toto dodatočné financovanie umožní vyslať ďalších expertov a tlmočníkov z členských štátov a tiež zriadiť ďalšie mobilné kancelárie v hotspotoch, aby pomohli pri spracúvaní žiadostí o azyl, čím prispeje k vykonávaniu vyhlásenia, ako aj mechanizmu núdzového premiestňovania EÚ. V súčasnosti prebiehajú rokovania s gréckymi orgánmi týkajúce sa ďalších žiadostí o núdzovú pomoc vrátane žiadosti od gréckeho ministerstva zdravotníctva. Týmto finálnym súborom žiadostí o núdzovú pomoc by dokončilo vykonávanie plánu reakcie na núdzovú situáciu pre Grécko, ktorý bol stanovený v marci 2016.

Táto posledná núdzová pomoc sa prideľuje nad rámec už pridelených núdzových prostriedkov a nad rámec sumy 509 miliónov EUR vyčlenenej pre Grécko na roky 2014 až 2020 prostredníctvom jeho národných programov v rámci dostupných fondov (Fond pre azyl, migráciu a integráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť), z ktorých možno značné finančné prostriedky použiť aj na podporu vykonávania azylovej a návratovej politiky. Okrem toho sa zvažuje aj posilnenie operačných rozpočtov Európskeho podporného úradu pre azyl (od júla). Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Grécko by s koordinovanou podporou EÚ a jej členských štátov malo: zvyšovať svoje kapacity na individuálne posudzovanie žiadostí o azyl a odvolaní v čo najkratšom čase, a to najmä využívaním koncepcie bezpečnej tretej krajiny, prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie rýchlej readmisie do Turecka, pokiaľ ide neregulárnych migrantov, ktorí prišli po 20. marci 2016, zvýšiť prijímacie kapacity na ostrovoch a presúvať na pevninu tých žiadateľov, ktorých žiadosti o azyl boli uznané za prípustné, výrazne zlepšiť koordináciu, poskytovanie služieb a bezpečnosť v gréckych záchytných centrách v hotspotoch, čo najlepšie využívať finančné prostriedky EÚ poskytované Grécku a pritom zabezpečiť komplementárnosť medzi núdzovou pomocou a opatreniami financovanými v rámci národných programov, a zároveň posilniť operačný rozpočet Európskeho podporného úradu pre azyl. 3.Presídľovanie „jedného za jedného“ z Turecka do EÚ V zmysle vyhlásenia EÚ presídli jedného sýrskeho občana z Turecka do EÚ za každého Sýrčana, ktorý bol vrátený do Turecka z gréckych ostrovov. V rámci existujúcich záväzkov majú prednosť migranti, ktorí predtým nevstúpili, ani sa nepokúsili vstúpiť na územie EÚ neregulárne. Cieľom tejto schémy „jeden za jedného“ je pomôcť zmierniť situáciu v Turecku a zároveň splniť záväzok EÚ, že obetiam krízy v Sýrii poskytne legálne cesty na usadenie sa v EÚ. 3.1. Súčasný stav Značný pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o vytvorenie operačného rámca na vykonávanie operácií presídľovania z Turecka do EÚ. Okrem 103 presídlených Sýrčanov uvedených v prvej správe bolo do 8. júna presídlených aj ďalších 408 Sýrčanov z Turecka do Švédska, Nemecka, Holandska, Luxemburska, Talianska, Litvy a Portugalska, čo spolu predstavuje 511 realizovaných presídlení z Turecka. V súčasnosti počet presídlených Sýrčanov výrazne presahuje počet osôb vrátených na základe vyhlásenia EÚ a Turecka. Napriek tomu je však dôležité naďalej vykonávať značný počet presídlení, aby sa Sýrčanom vysielalo jasné posolstvo o tom, že vznikli bezpečné a legálne cesty, ktorými sa môžu dostať do EÚ. Okrem toho sa v súčasnosti na gréckych ostrovoch nachádza viac ako 2 300 Sýrčanov, ktorí prechádzajú procesom posudzovania neprípustnosti žiadosti o azyl. 3.2. Právne kroky Zrýchlené stále operačné postupy na urýchlenie presídľovacieho procesu boli dohodnuté 28. apríla 2016.

Pomalým tempom pokračovali legislatívne rokovania o návrhu Komisie z 21. marca, aby sa 54 000 miest, ktoré boli pôvodne plánované na premiestnenie, poskytlo na účely legálneho prijímania Sýrčanov z Turecka do EÚ presídľovaním, prijímaním z humanitárnych dôvodov alebo inými legálnymi spôsobmi, ako sú napríklad humanitárne víza, štipendiá alebo programy zlučovania rodín. Komisia úzko spolupracuje so spoluzákonodarcami s cieľom dosiahnuť rýchle prijatie tohto návrhu. 3.3. Operatívne kroky Tím pre presídľovanie, ktorý zriadila Komisia v rámci delegácie Európskej únie v Ankare, naďalej koordinuje operácie členských štátov, asistuje pri nich a zabezpečuje styčné funkcie s kľúčovými partnermi (s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, UNHCR a tureckým generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie). Vďaka tejto práci došlo k štandardizácii logistických aspektov presídľovacieho procesu na základe spoločného vzoru UNHCR na postúpenie prípadov členským štátom. Touto metodikou sa zabezpečia štandardizované kľúčové informácie o kandidátoch. Členské štáty majú k dispozícii aj spoločné centrum na vedenie pohovorov v Ankare, ktoré bolo zriadené s pomocou Medzinárodnej organizácie pre migráciu a v ktorom môžu viesť pohovory so sýrskymi kandidátmi na presídlenie. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Naďalej vykonávať značný počet presídlení z Turecka do EÚ. Rýchlo prijať navrhované rozhodnutie, na základe ktorého sa má 54 000 miest, ktoré boli pôvodne plánované na premiestnenie, použiť na presídlenie a iné formy prijímania. Zabezpečiť, aby mali výrazne zintenzívnené presídľovacie operácie hladký priebeh, a to koordináciou na mieste v Ankare. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás neregulárnej migrácie z Turecka Postupné slabnutie neregulárnych tokov na trase cez východné Stredozemie môže zvýšiť tlak na iných trasách. Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a agentúra Frontex situáciu pozorne monitorujú. Dosiaľ neexistuje žiadny podstatný dôkaz o tom, že by ako priamy dôsledok vyhlásenia EÚ a Turecka vznikali nové trasy. Pokračujú snahy kontrolovať toky na trase cez východné Stredozemie. Aj keď bolo zaznamenaných niekoľko ojedinelých prípadov lodí prichádzajúcich priamo z Turecka, neexistuje priamy dôkaz o tom, že by tieto prípady boli dôsledkom posunu od trasy cez východné Stredozemie k trase cez centrálne Stredozemie. Na západobalkánskej trase sa zaznamenal nárast prevádzačských aktivít, keďže opatrenia na hraniciach účinne uzatvorili západobalkánsky koridor. Ľudia naďalej hľadajú príležitosti na prechod cez krajiny západného Balkánu do stredoeurópskych členských štátov, najmä do Rakúska a Nemecka. Došlo k malému nárastu prekročení hranice medzi Gréckom a Bulharskom a medzi Tureckom a Bulharskom, no celkové počty sú stále nízke. Istý počet utečencov nedávno prišiel z juhotureckej Antalye na Krétu po tom, ako im prevádzači sľúbili, že ich vezmú do Talianska. Napomáhanie neregulárneho prisťahovalectva z Talianska do Turecka s využitím plachetníc a jácht nie je novým javom. Stále sa vyšetruje nedávna tragická udalosť, keď sa prevrátilo plavidlo neďaleko Kréty. Existujú však náznaky, že vyplávalo z Egypta.

5.Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov Vo vyhlásení sa počítalo s aktiváciou dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom, keď sa neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ skončí alebo aspoň podstatne a udržateľne zníži. V Rade sa teraz v úzkej spolupráci s Komisiou, Európskym podporným úradom pre azyl, UNHCR a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu vypracúvajú pre systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov stále operačné postupy. Príslušný text sa poskytol Turecku 7. júna. Po dosiahnutí dohody na stálych operačných postupoch by sa malo posúdiť, či sú splnené podmienky na spustenie tohto systému. 6.Liberalizácia vízového režimu Komisia 4. mája 2016 vo svojej správe o pokroku pri vykonávaní plánu na liberalizáciu vízového režimu konštatovala, že turecké orgány dosiahli značný pokrok, a vyzvala ich, aby svoje úsilie urýchlene zintenzívnili s cieľom splniť všetky požiadavky na dosiahnutie liberalizácie vízového režimu. Sedem zo 72 požiadaviek – z ktorých všetky predstavujú základ procesu liberalizácie vízového režimu s Tureckom už od roku 2013 – nebolo splnených a niektoré z nich sú mimoriadne dôležité. K správe bol pripojený aj návrh na presunutie Turecka do zoznamu krajín oslobodených od vízovej povinnosti. Tento návrh bol pripravený na základe predpokladu, že turecké orgány urýchlene splnia zostávajúce kritériá plánu tak, ako sa k tomu zaviazali 18. marca 2016. V správe sa takisto vysvetľovalo, že z praktických a procedurálnych dôvodov bol v tom čase na realizáciu dvoch zo siedmich zostávajúcich kritérií potrebný dlhší časový úsek, a preto nemohli byť v čase uverejnenia predmetnej správy o pokroku splnené. Komisia a turecké orgány sa preto dohodli na praktickom vykonávaní týchto kritérií ešte pred tým, ako budú úplne splnené. Ďalších päť zostávajúcich kritérií identifikovaných v správe zo 4. mája, ktoré sa majú splniť, sú: prijať opatrenie na predchádzanie korupcii, s ktorým sa počíta v pláne, t. j. účinne nadviazať na odporúčania Skupiny štátov proti korupcii v rámci Rady Európy (GRECO), zosúladiť právne predpisy na ochranu osobných údajov s normami EÚ – najmä s cieľom zabezpečiť, aby orgán pre ochranu osobných údajov mohol konať nezávisle a aby sa uvedené právne predpisy vzťahovali na činnosť orgánov presadzovania práva, uzavrieť dohodu o operačnej spolupráci s Europolom, ponúknuť účinnú justičnú spoluprácu v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, revidovať právne predpisy a postupy týkajúce sa terorizmu v súlade s európskymi normami, predovšetkým lepším zosúladením definície terorizmu s cieľom zúžiť rozsah tejto definície, ako aj zavedením kritéria proporcionality. Komisia bude naďalej podporovať Turecko v úsilí, ktoré ešte musí vynaložiť na splnenie zostávajúcich kritérií plánu na liberalizáciu vízového režimu. Komisia uznáva ďalší pokrok, ktorý turecké orgány doteraz urobili, vrátane pokroku dosiahnutého od tretej správy o pokroku prijatej 4. mája 2016, najmä v súvislosti s nadobudnutím platnosti ustanovení (1. júna 2016) o štátnych príslušníkoch tretích krajín v rámci dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom, ktoré by sa malo urýchlene doplniť rozhodnutím tureckej rady ministrov s cieľom umožniť readmisie v praxi. Počas svojej technickej misie v dňoch 2. – 3. júna 2016 Komisia absolvovala sľubné rokovania s tureckými orgánmi o konkrétnych riešeniach a praktických krokoch vrátane potrebných legislatívnych a procedurálnych zmien vo vzťahu k zostávajúcim kritériám. Spolupráca medzi Tureckom a Radou Európy pri vykonávaní rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva by mohla byť pri tomto procese nápomocná. Pracovná skupina Rady Európy sa zišla 13. júna 2016. Spoluzákonodarcovia preskúmavajú návrh Komisie na zmenu zoznamu krajín oslobodených od vízovej povinnosti a súbežne s tým pracujú aj na návrhu Komisie na posilnenie existujúceho mechanizmu pozastavenia, v ktorom sa stanovujú okolnosti, ktoré môžu viesť k pozastaveniu bezvízového cestovania pre občanov všetkých krajín, na ktoré sa vízová povinnosť v zásade nevzťahuje. 7.Nástroj pre utečencov v Turecku

Nástroj má na obdobie rokov 2016 – 2017 rozpočet vo výške 3 miliardy EUR. Táto suma sa skladá z 1 miliardy EUR z rozpočtu EÚ a 2 miliárd EUR od členských štátov EÚ. Všetky členské štáty zaslali osvedčenia o poskytnutí príspevkov na prisľúbenú sumu vo výške 2 miliardy EUR . Nástroj je teda v súčasnosti plne funkčný. Financovanie v rámci nástroja sa realizuje ako humanitárna alebo nehumanitárna pomoc EÚ. V rámci humanitárnej pomoci Komisia dáva k dispozícii vyčlenené prostriedky v rámci nástroja a vyzýva vybrané humanitárne organizácie, aby predložili návrhy na predpísané opatrenia na pomoc utečencom v Turecku. V rámci nehumanitárnej pomoci Komisia musí spoločne s Tureckom určiť projekty, ktoré zodpovedajú cieľom a prioritným oblastiam nástroja a ktoré môže financovať na pomoc utečencom. Po schválení členskými štátmi Komisia v rozpočte vyčlení prostriedky vo forme osobitných záväzkov, čo jej umožní podpisovať zmluvy, ktoré následne povedú k vyplácaniu v pravidelných intervaloch v závislosti od pokroku v plnení zmluvy. Riadiaci výbor nástroja Riadiaci výbor nástroja sa 12. mája dohodol, že nástroj by sa mal zameriavať na šesť prioritných oblastí: 1. humanitárna pomoc, 2. riadenie migrácie, 3. vzdelávanie, 4. zdravie, 5. komunálna infraštruktúra a 6. sociálno-ekonomická podpora. Výbor sa takisto dohodol na dvoch spôsoboch vykonávania nástroja – humanitárnej a nehumanitárnej pomoci – a zhodnotil návrh posúdenia potrieb, ktorý bude dokončený v júni 2016. Komisia je odhodlaná presadzovať vykonávanie na základe kľúčových zásad, ktorými sa má riadiť vykonávanie nástroja: rýchlosť, efektívnosť, účinnosť a úzka spolupráca s tureckými orgánmi. Plnenie rozpočtu nástroja k aktuálnemu dátumu Jedna miliarda EUR vyčlenená na nástroj z rozpočtu EÚ je rozdelená takto: 250 miliónov EUR v roku 2016 a 750 miliónov EUR v roku 2017. K týmto prostriedkom sa pridajú 2 miliardy EUR, ktoré poskytnú členské štáty vo forme vonkajších pripísaných príjmov. Z celkovej sumy 3 miliardy EUR sa doposiaľ pridelilo spolu 740 miliónov EUR – na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc (pozri príslušné položky ďalej). Z pridelenej sumy 740 miliónov EUR bolo dosiaľ zazmluvnených 150 miliónov EUR. Z týchto 150 miliónov sa doteraz vyplatilo 105 miliónov EUR. Podrobnosti: V rámci zložky nástroja určenej na humanitárnu pomoc Komisia 3. júna 2016 uverejnila plán vykonávania humanitárnej pomoci s rozpočtom vyše 500 miliónov EUR. V rámci tohto plánu sa do konca júla 2016 zazmluvní ďalších 75 miliónov EUR z rozpočtu EÚ. To po prvýkrát zahŕňa aj príspevky členských štátov, ktoré sa budú postupne zazmluvňovať od septembra 2016 do konca roka. Ide o prostriedky nad rámec humanitárnej pomoci vo výške 90 miliónov EUR, ktorá bola zazmluvnená už pred 15. aprílom 2016 s cieľom rozšíriť humanitárne činnosti v oblasti potravinovej a nepotravinovej pomoci, prístrešia, ochrany, zdravia a vzdelávania. Celkovo sa zatiaľ na humanitárnu pomoc vyčlenilo 595 miliónov EUR, z čoho 90 miliónov EUR bolo aj zazmluvnených. Z týchto 90 miliónov sa k aktuálnemu dátumu vyplatilo 70 miliónov EUR. V rámci zložky určenej na nehumanitárnu pomoc boli od 20. apríla 2016 podpísané zmluvy na štyri nové projekty zamerané na Turecko v hodnote 28 miliónov EUR v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu (ďalej len „trustový fond EÚ“), ktoré sú financované z prostriedkov nástroja . Tieto projekty prinášajú dodatočnú vzdelávaciu infraštruktúru pre 24 000 detí utečencov, školenia na získavanie zručností pre 24 000 mladých Sýrčanov , sociálnu podporu pre vyše 74 000 najzraniteľnejších Sýrčanov , ako aj lepší prístup pre mladých Sýrčanov na turecké univerzity v nasledujúcom akademickom roku. V rámci nehumanitárnej pomoci bolo vyčlenených aj ďalších 20 miliónov EUR na zvýšenie kapacít tureckej pobrežnej stráže. Celkovo sa na nehumanitárnu pomoc doteraz vyčlenilo 145 miliónov EUR, z čoho 60 miliónov EUR bolo aj zazmluvnených. Z týchto 60 miliónov sa k aktuálnemu dátumu vyplatilo 35 miliónov EUR. Komisia v súčasnosti pripravuje ďalší súbor opatrení financovaných z nástroja v oblastiach vzdelávania, zdravia, komunálnej a sociálnej infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory, ktoré by sa mali predložiť členským štátom na schválenie do konca júla. Predpokladaná suma vyčlenená na tieto opatrenia by mala byť približne 1,25 miliardy EUR.

Za predpokladu hladkej a včasnej spolupráce s tureckými orgánmi by sa celková suma v rámci nástroja vyčlenená na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc na obdobie 2016 – 2017 mala ešte pred koncom leta 2016 zvýšiť na 2 miliardy EUR, pričom zazmluvnené sumy by sa v tom istom časovom horizonte mali zvýšiť na 1 miliardu EUR. Komisia takisto urobí všetko preto, aby sa zabezpečilo urýchlené vyplácanie v rámci nástroja. Ďalšie kroky v oblasti humanitárnej pomoci Uvedený plán vykonávania humanitárnej pomoci má dve hlavné línie: I)vytvorenie núdzovej záchrannej sociálnej siete pre utečencov v Turecku. Tá bude fungovať ako systém na transfer prostriedkov pomocou elektronickej karty s cieľom pokryť základné potreby najzraniteľnejších utečencov na báze mesačných transferov na úrovni domácností. Utečenci tak budú môcť pokryť svoje potreby, pokiaľ ide o potraviny, prístrešie a vzdelávanie, spôsobom, ktoré je predvídateľnejší a dôstojnejší a zároveň nákladovo efektívny a účinný. II)zavedenie spoľahlivého rámca ochrany pre najzraniteľnejších utečencov vrátane projektov v oblasti neformálneho vzdelávania, zdravia a riadenia informácií. Vytvorí sa aj finančná rezerva, ktorá umožní rýchlo reagovať na naliehavé a nepredvídané humanitárne potreby. Činnosti v rámci plánu vykonávania humanitárnej pomoci sa začnú realizovať koncom júla 2016. Poskytovanie humanitárnej pomoci v rámci nástroja sa naďalej vykonáva v súlade s právom EÚ v oblasti humanitárnej pomoci a v súlade so zásadami stanovenými v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci . Ďalšie kroky v oblasti nehumanitárnej pomoci Komisia pripravuje značnú pomoc prostredníctvom osobitných opatrení v troch rozličných oblastiach: I)udržateľný prístup detí utečencov k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti, realizovaný spoločne s príslušnými tureckými ministerstvami cez priame granty, ktoré sa budú financovať a vyplácať na báze skutočne vzniknutých a uhradených nákladov. Takto by mala zabezpečiť rýchlosť, účinnosť a udržateľnosť; II)poskytovanie značných finančných prostriedkov na komunálnu a sociálnu infraštruktúru vrátane zdravotnej starostlivosti, vzdelávania a sociálno-ekonomickej podpory, a to v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami. Balík opatrení bude pripravený na konzultáciu a dohodu s tureckými orgánmi do konca júna; III)dodatočné financovanie pre trustový fond EÚ, najmä na podporu projektov iniciovaných zdola vrátane projektov v nových oblastiach, ako je odborná príprava a prístup na trh práce. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Zabezpečiť úplnú realizáciu už spustených projektov na poskytovanie jedla a vzdelania, osobitných opatrení na podporu vrátených migrantov a mimoriadneho opatrenia pre tureckú pobrežnú stráž. Implementovať plán vykonávania humanitárnej pomoci prijatý 3. júna 2016. Do konca júla 2016 pripraviť a prijať osobitné opatrenia týkajúce sa vzdelávania a zdravia, komunálnej a sociálnej infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory a zároveň zvýšiť prostriedky Regionálneho trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu. Do leta 2016 realizovať päť dodatočných projektov financovaných (84 miliónov EUR) v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu. Naprogramovať, pripraviť a prijať dodatočné opatrenia, ktoré sa majú financovať v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu a ktoré majú byť zamerané na vzdelávanie, zdravie a ďalšie cieľové oblasti, ako je odborná príprava a prístup na trh práce. Usporiadať tretie zasadnutie riadiaceho výboru 30. júna 2016.

8.Modernizácia colnej únie Hospodárske vzťahy s Tureckom sú naďalej silné, pričom objem vzájomného obchodu dosiahol v roku 2015 sumu 140 miliárd EUR a investície z EÚ predstavujú dve tretiny zahraničných investícií v Turecku. Táto úroveň hospodárskej a priemyselnej integrácie a reformy potrebné na posilnenie dôvery investorov boli témou prvého hospodárskeho dialógu medzi EÚ a Tureckom na vysokej úrovni, ktorý sa konal koncom apríla za prítomnosti medzinárodných finančných inštitúcií a súkromného sektora. Hovorilo sa aj o potrebe zdokonaliť a modernizovať 20-ročnú colnú úniu, ktorá je hlavným motorom tejto hlbokej hospodárskej integrácie. Komisia napreduje pri príprave posúdenia vplyvu . Vo verejnej konzultácii , ktorá sa skončila 9. júna, bolo doručených 173 odpovedí. Väčšina odpovedí prišla od podnikov alebo záujmových združení z EÚ a Turecka, spomedzi ktorých už mnohé využívajú súčasnú colnú úniu. Tieto výsledky sa teraz premietnu do správy o posúdení vplyvu, ktorú Komisia dokončí v októbri 2016 a ktorá bude vychádzať aj z externej štúdie, ktorá sa v súčasnosti vypracúva. Následne sa očakáva, že návrh smerníc na rokovania bude v 4. štvrťroku 2016 pripravený, aby ho prijala Komisia a aby sa predložil Rade. 9.Prístupový proces Komisia predložila 29. apríla v Rade návrh spoločného stanoviska ku kapitole 33 (Finančné a rozpočtové ustanovenia), ktorý umožňuje Rade rozhodnúť o otvorení tejto kapitoly do konca júna. Zrýchleným tempom pokračujú prípravy s cieľom dosiahnuť pokrok v ďalších piatich kapitolách, bez toho, aby boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. Komisia a ESVČ na jar pracovali na prípravných dokumentoch s cieľom predložiť ich Rade. a to konkrétne: Dokončili sa prípravné práce v oblasti energetiky (kapitola 15). Komisia predložila aktualizovanú správu o preverovaní 29. apríla 2016. V kľúčových oblastiach, ako je súdnictvo a základné práva a spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť (kapitoly 23 a 24), chce Komisia po technických konzultáciách, ktoré prebehli v apríli, a na základe aktualizovaných informácií, ktoré získala od Turecka v priebehu mája, finalizovať príslušné dokumenty do konca júna. Tieto kapitoly zahŕňajú širokú škálu zásadných otázok vrátane základných práv, ako je napríklad sloboda prejavu, súdnictvo, protikorupčná politika, migrácia a azyl, vízové pravidlá, riadenie hraníc, policajná spolupráca, ako aj boj proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných práv vrátane slobody prejavu. V oblasti vzdelávania a kultúry (kapitola 26) Turecko 24. marca predložilo svoju aktualizovanú rokovaciu pozíciu, na základe čoho Komisia 2. mája 2016 finalizovala aktualizovaný návrh spoločného stanoviska. Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) aktualizovala správu o preverovaní týkajúcu sa zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31) a vydala ju 20. mája 2016.

10.Humanitárna situácia v Sýrii EÚ a Turecko majú spoločný cieľ, ktorým je riešenie humanitárnej situácie v Sýrii a zabránenie ďalšiemu vysídľovaniu. Mobilizovanie potrebnej pomoci a zabezpečenie prístupu humanitárnej pomoci k ľuďom v núdzi na území Sýrie si vyžaduje úzku spoluprácu EÚ a Turecka. EÚ aj Turecko naďalej vynakladajú značné prostriedky na humanitárnu reakciu. Spolupráca humanitárnej pracovnej skupiny v rámci medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie s Tureckom má v tomto smere veľký význam. EÚ a Turecko spolupracujú s cieľom presadzovať úplný a neobmedzený prístup do celej Sýrie a prekonávať prekážky, a to aj v štruktúrach humanitárnej pracovnej skupiny v rámci medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie, vďaka čomu sa v roku 2016 uľahčil prístup k 820 000 osobám v núdzi v obliehaných a ťažko prístupných oblastiach. Poskytovanie cezhraničnej pomoci zo susedných krajín, akou je Turecko, zostáva základným prvkom humanitárnej reakcie a má čoraz väčší význam vzhľadom na zintenzívnené boje a zhoršený prístup do severnej Sýrie. V roku 2015 sa 27 % humanitárnej pomoci EÚ v Sýrii dodalo z Turecka. Tieto činnosti predstavujú aj naďalej prioritu. Medzi ne patrí aj pomoc na záchranu životov pre 160 000 vnútorne vysídlených osôb, ktoré podľa odhadov uviazli v severnej Sýrii pozdĺž hranice s Tureckom v dôsledku nedávneho zintenzívnenia bojov v celej Sýrii, a najmä v okolí miest Aleppo, Idlib a Al-Hasakeh. Samotné Turecko aj naďalej poskytuje základnú pomoc osobám, ktoré uviazli na sýrskej strane hranice. Turecko okrem toho výrazne pomáha mimovládnym organizáciám v cezhraničných aktivitách prostredníctvom zaisťovania víz a registrácie. EÚ bude naďalej poskytovať humanitárnu pomoc ľuďom v celej Sýrii a na rok 2016 vyčlenila počiatočnú sumu 140 miliónov EUR na činnosti na záchranu života, pričom takmer polovica z tejto sumy je už zmluvne viazaná. Tieto finančné prostriedky budú slúžiť na podporu odvetví, ako je zdravie, hygiena, ochrana a prvá línia reakcie určená na rýchlu reakciu na núdzové situácie a nové vysídľovanie, pričom prioritou naďalej zostávajú oblasti, ktoré sú obliehané, ťažko prístupné a hrozí im vysídľovanie. 11. Záver Vyhlásenie EÚ a Turecka naďalej prináša konkrétne výsledky. Ďalší značný pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o uplatňovanie vyhlásenia v praxi. Vďaka spoločnému úsiliu gréckych a tureckých orgánov, Komisie, členských štátov a agentúr EÚ sa začali vykonávať každodenné činnosti súvisiace s procesmi návratu a presídľovania v plnom súlade s pravidlami EÚ a medzinárodnými pravidlami. Teraz, keď všetky členské štáty zaslali osvedčenia o poskytnutí príspevkov na sumu prisľúbenú na roky 2016 – 2017 vo výške 2 miliardy EUR, možno pristúpiť k urýchlenému čerpaniu prostriedkov nástroja. Začali sa projekty na podporu sýrskych utečencov v Turecku a EÚ je na dobrej ceste k tomu, aby do konca leta zmluvne zaviazala prostriedky vo výške 1 miliardy EUR. Tým sa zabezpečí, že osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, dostanú potrebnú pomoc. Doterajší úspech je však zatiaľ krehký a je priskoro konštatovať, že všetky aspekty vyhlásenia EÚ a Turecka sú plne funkčné. Samozrejme platí, ako sa uvádza v prvej správe, že nie je žiadny priestor na sebauspokojenie, pokiaľ nemožno považovať za plne realizovaný jeden z najnáročnejších prvkov – každodenné činnosti súvisiace s procesmi samotných návratov a presídľovania v plnom súlade s pravidlami EÚ a medzinárodnými pravidlami. Úspešné vykonávanie závisí hlavne od politického odhodlania všetkých strán prijať potrebné opatrenia. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že neodkladnú pozornosť treba venovať predovšetkým týmto krokom: Grécko by – za koordinovanej podpory EÚ a jej členských štátov – malo zvyšovať svoje kapacity na individuálne posúdenie žiadostí o azyl a odvolaní v čo najkratšom čase s cieľom zaistiť návraty a readmisiu, a to najmä využívaním koncepcie bezpečnej tretej krajiny, a zároveň posilniť prijímaciu kapacitu na ostrovoch a zlepšiť každodenné riadenie a koordináciu v hotspotoch.