[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 17.3.2011 KOM(2011) 135 v konečnom znení 2006/0084 (COD) Zmenený a doplnený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (EURATOM) č. 1074/1999 SEK(2011) 343 v konečnom znení DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Európsky úrad pre boj proti podvodom – OLAF (ďalej len „Úrad“) bol založený v roku 1999. Základnými prvkami právneho rámca, na základe ktorého Úrad pôsobí, je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[1] a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 z 25. mája 1999[2], ktorými sa ustanovujú podmienky interných a externých vyšetrovaní vykonávaných Úradom, a rozhodnutie Komisie 1999/352 ES, ESUO, Euratom z 28. apríla 1999, ktorým sa Úrad zriaďuje[3]. V roku 2006 Komisia predložila návrh na zmenu a doplnenie nariadenia č. 1073/1999[4]. Tento legislatívny návrh bol zameraný na dosiahnutie lepšej prevádzkovej efektivity a skvalitnenie správy a riadenia Úradu : - zlepšením informačného toku medzi Úradom, európskymi inštitúciami a orgánmi, členskými štátmi a informátormi, - sprehľadnením vzťahov medzi dozorným výborom, Úradom a inštitúciami a inými orgánmi, úradmi a agentúrami a zavedením štruktúrovaného dialógu o kľúčových otázkach správy medzi dozorným výborom, Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, - posilnením procesných práv osôb, ktorých sa týka vyšetrovanie (v ktorých budú zakotvené procesné záruky platné pre interné aj externé vyšetrovanie a zavedie sa funkcia poradcu pre revíziu). O návrhu Komisie sa diskutovalo v Rade aj v Európskom parlamente . EP prijal 20. novembra 2008 [5] v prvom čítaní postupu spolurozhodovania uznesenie . V ňom predložil približne sto zmien a doplnení návrhu Komisie. Komisia mnohé z nich privítala. Na požiadanie českého predsedníctva Rady (január – jún 2009) Komisia v júli 2010 predložila Európskemu parlamentu a Rade diskusný dokument o reforme Úradu [6]. V tomto dokumente sa uvádzajú možné riešenia, ako posunúť súčasný legislatívny proces dopredu. Európsky parlament v októbri 2010 diskusný dokument uvítal a požiadal Komisiu, aby obnovila legislatívny postup. Rada 6. decembra 2010 prijala závery o diskusnom dokumente, ktorý predložila Komisia. Dozorný výbor úradu OLAF prispel do diskusie svojimi stanoviskami k diskusnému dokumentu a k dodržiavaniu základných práv a procesných záruk vo vyšetrovaniach úradu OLAF. [7] Komisia pripravila zmenený a doplnený návrh, v ktorom zohľadňuje doteraz vyjadrené pozície a má v úmysle čo najskôr uskutočniť súčasnú legislatívnu reformu. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU neuvádza sa 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Posilnenie efektívnosti vyšetrovaní Úradu V zmenenom a doplnenom návrhu sú zahrnuté ďalšie ustanovenia o zvyšovaní efektívnosti vyšetrovaní a posilňovaní spolupráce s členskými štátmi v úsilí o účinné zrýchlenie postupov pri vyšetrovaní. Na tento účel Komisia navrhuje, aby dozorný výbor preveril dĺžku trvania vyšetrovaní na základe informácií poskytnutých zo strany Úradu. V prípadoch, keď vyšetrovania nemožno uzavrieť po 12 mesiacoch, by mal Úrad v 6-mesačných intervaloch informovať dozorný výbor o dôvodoch, prečo vyšetrovanie nemožno dokončiť. Tak sa zabezpečí neustále monitorovanie trvania vyšetrovania až do jeho uzavretia. Okrem toho zmenený a doplnený návrh predstavuje príspevok k zlepšeniu účinnosti práce Úradu zintenzívnením spolupráce a informačnej výmeny s ostatnými inštitúciami, úradmi, orgánmi a agentúrami EÚ , ako aj s členskými štátmi na všetkých úrovniach procesu vyšetrovania. Inštitúcie, orgány, úrady a agentúry, ktorých členov alebo zamestnancov sa týka vyšetrovanie, by o tom mal Úrad bezodkladne informovať . Tak budú môcť inštitúcie, orgány, úrady a agentúry prijať ochranné administratívne opatrenia. Ich zodpovednosťou je zabezpečiť čo najlepšiu ochranu finančných záujmov EÚ a zabrániť pokračovaniu protiprávneho konania alebo možnému zvýšeniu finančnej škody. Ich informácie sú preto absolútne nevyhnutné. Vo výnimočných prípadoch, keď dôvernosť vyšetrovania nemožno zabezpečiť (napríklad ak ide o najvyšší manažment alebo politickú reprezentáciu inštitúcie, úradu, orgánu alebo agentúry), by mal Úrad použiť zodpovedajúce alternatívne informačné kanály. Pokiaľ ide o prístup Úradu k informáciám, ktorými disponujú inštitúcie, orgány, úrady a agentúry , podľa článku 4 ods. 2 nariadenia č. 1073/1999 má Úrad naďalej okamžitý a neohlásený prístup ku všetkým relevantným informáciám súvisiacim s predmetom vyšetrovania, ktoré majú inštitúcie, úrady, orgány a agentúry EÚ, bez toho, aby boli dotknuté výnimky v zmysle právneho základu, ktorým bol zriadený Europol[8]. Zmenený a doplnený návrh potvrdzuje a ďalej rozvíja prístup de minimis pochádzajúci z návrhu z roku 2006 a takisto nulovú toleranciu voči podvodu: vzhľadom na začatie vyšetrovania musí Úrad zohľadniť priority politiky vyšetrovania a potrebu efektívneho využívania zdrojov Úradu. Zvlášť s ohľadom na interné vyšetrovania by mal Úrad zvážiť, či je najlepším riešením, aby takéto vyšetrovania viedla dotknutá inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra alebo Úrad. Okrem toho v prípadoch, kedy sa Úrad po ukončení interného vyšetrovania domnieva, že vzhľadom na povahu skutočností a rozsahu finančnej škody budú primeranejšou reakciou interné nadväzné opatrenia, mal by prípad postúpiť Vyšetrovaciemu a disciplinárnemu úradu Komisie (IDOC) alebo dotknutej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre, a nie poslať príslušnému súdnemu orgánu členského štátu. Tak došlo k objasneniu politiky de minimis (prípady, keď Úrad rozhodne, že nezačne vyšetrovanie alebo nepostúpi svoje zistenia príslušným súdnym orgánom členského štátu) v zmenenom a doplnenom návrhu. Pri vykonávaní politiky de minimis by mal Úrad uplatňovať presné usmernenia, ako ich navrhla Rada vo svojich záveroch zo 6. decembra 2010. Na účely zintenzívnenia spolupráce medzi Úradom a príslušnými orgánmi členských štátov by mal každý členský štát určiť orgán (koordinačný útvar pre boj proti podvodom), ktorý bude pomáhať Úradu v jeho spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. To neznamená, že by došlo k zriadeniu nového orgánu. Zo skúsenosti vieme, že v dôsledku rôznosti štruktúr v jednotlivých členských štátoch je pre Úrad často veľmi zložité zistiť, ktorý orgán daného členského štátu je príslušný. Pravidelné monitorovanie je zvlášť dôležité pri interných vyšetrovaniach, aby mohol IDOC alebo podobné subjekty v iných inštitúciách, orgánoch, úradoch alebo agentúrach prijať disciplinárne alebo iné opatrenia. Preto sa navrhuje, aby členské štáty na požiadanie Úradu podávali správy o nadväzných opatreniach vyplývajúcich z informácií , ktoré im posiela Úrad. S cieľom vyhnúť sa nadbytočnej administratívnej záťaži členských štátov sa v zmenenom a doplnenom návrhu ustanovuje, že Úradu sa na jeho požiadanie budú posielať správy o pokroku opatrení prijatých nadväzne po získaní informácií od Úradu. S cieľom ďalej povzbudiť spoluprácu medzi Úradom a Europolom a Eurojustom, a to aj vzhľadom na ďalší možný vývoj ich úloh, aj s príslušnými orgánmi tretích krajín a medzinárodnými organizáciami , sa navrhuje vložiť do nariadenia ustanovenie, ktorým by Úrad získal možnosť uzatvárať s týmito subjektmi administratívne dojednania na zjednodušenie výmeny informácií. Úrad už takéto dojednanie o spolupráci uzavrel s Eurojustom. Podľa rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje Eurojust, môže Eurojust s Komisiou dojednať potrebné praktické opatrenia[9]. Úrad uzavrel takéto dojednania aj s niektorými tretími krajinami. Pokiaľ ide o Europol, od roku 2010 je v platnosti rámcové rozhodnutie, ktorým sa ustanovuje, že Europol uzavrie s Úradom pracovné dojednania. Preto by sa malo podobné pravidlo ustanoviť aj zo strany Úradu. V súlade s rozhodnutím Rady z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (2010/427/EU), ktoré v článku 3 ods. 4 predpokladá spoluprácu medzi útvarmi ESVČ a úradom OLAF, všetky inštitúcie majú povinnosť poskytovať agentom úradu OLAF potrebnú podporu pri vykonávaní ich úloh. Spôsoby spolupráce úradu OLAF s orgánmi tretích krajín by sa mali stanoviť spolu s ESVČ a s príslušnými útvarmi Komisie v memorandách o porozumení. Kým generálny riaditeľ Úradu je aj naďalej zodpovedný za začatie a vedenie vyšetrovaní, mal by mu pomáhať interný orgán, s ktorým sa radí pred začatím vyšetrovania, pred jeho uzavretím a kedykoľvek to uzná za vhodné. Na objasnenie interných rozhodovacích postupov vzhľadom na úlohu generálneho riaditeľa Úradu môže generálny riaditeľ písomne delegovať priamy výkon vyšetrovania na jednotlivých zamestnancov Úradu. Funkčné obdobie generálneho riaditeľa by nemalo byť možné predĺžiť, aby sa posilnila jeho nezávislosť. Titul generálny riaditeľ zavedený v návrhu z roku 2006 sa zachováva. Je potrebné zohľadniť postavenie úradu OLAF ako generálneho riaditeľstva Komisie a rozlišovať generálneho riaditeľa od členov tímu vysokého manažmentu, ktorí sú zaradení do triedy riaditeľov. Na zabezpečenie kontinuity a vzhľadom na posledné skúsenosti sú v zmenenom a doplnenom návrhu ustanovené pravidlá zastupovania. Rozdiel medzi interným a externým vyšetrovaním by sa mal obmedziť na nevyhnutnú úroveň. Uľahčilo by to vedenie vyšetrovania. Na základe získaných skúseností sa ukázalo, že vyšetrovanie môže začať ako externé a neskôr sa zmeniť na interné alebo naopak. V súčasnom právnom rámci sú osoby, na ktoré sa vzťahuje interné vyšetrovanie, povinné spolupracovať s Úradom podľa služobného poriadku alebo protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie. Vyšetrovacie právomoci Úradu sú pri interných vyšetrovaniach podrobnejšie. Či už ide o interné alebo externé vyšetrovanie, procesné a základné práva dotknutých osôb sa musia v plnej miere dodržiavať. 3.2. Správa a riadenie Úradu: rovnováha medzi nezávislosťou a adresnou zodpovednosťou Úradu Posilnenie správy a riadenia spoločne so zavedením revízneho postupu a ustanovení týkajúcich sa toku informácií medzi Úradom a príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami, prispeje k vytvoreniu skutočnej rovnováhy medzi nezávislosťou a adresnou zodpovednosťou Úradu. Dozorný výbor Úradu bude naďalej zabezpečovať, aby Úrad vykonával svoje poslanie úplne nezávisle. Úloha dozorného orgánu sa ďalej vyjasňuje. Mal by sa mu expresne zadať mandát monitorovať informačnú výmenu medzi Úradom a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami, ako aj vývoj, pokiaľ ide o uplatňovanie procesných záruk. Okrem toho by mal všeobecne aj systematicky monitorovať vývoj, pokiaľ ide o trvanie vyšetrovaní, bez toho, aby do vyšetrovaní zasiahol. Pokiaľ ide o menovanie členov dozorného výboru, predpokladá sa ich postupná výmena, aby sa zachoval odborný fundament výboru. Pri menovaní generálneho riaditeľa a zastupujúceho riaditeľa(-ov) by sa malo konzultovať s dozorným výborom, ktorý by mal byť informovaný o korešpondencii so súdnymi orgánmi. Namiesto formálneho štruktúrovaného dialógu o vyšetrovacej funkcii Úradu medzi dozorným výborom a inštitúciami sa navrhuje pravidelná výmena stanovísk , čím sa má zlepšiť správa a riadenie Úradu pri zachovaní jeho operačnej nezávislosti. Vo svojich záveroch zo 6. decembra 2010 Rada zároveň zdôrazňuje, že formálny štruktúrovaný dialóg by mohol oslabiť nezávislosť Úradu. Neformálnejší prístup je v podstate v súlade s pôvodným zámerom Komisie zlepšiť správu a riadenie Úradu pri zachovaní jeho nezávislosti pri vyšetrovaní. Ustanoví sa mechanizmus výmeny stanovísk medzi Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou za účasti Úradu a dozorného výboru. Táto výmena stanovísk by mala prispieť k výmene informácií a názorov medzi zainteresovanými subjektmi s cieľom zefektívniť činnosť Úradu. Výmena stanovísk by nemala zasahovať do vedenia vyšetrovaní a mala by sa týkať: strategických priorít vyšetrovacích politík Úradu, správ o činnostiach dozorného výboru a generálneho riaditeľa Úradu, vzťahov medzi Úradom a inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ; vzťahov medzi Úradom a príslušnými orgánmi členských štátov a účinnosti práce Úradu ohľadne vyšetrovaní a práce dozorného výboru. V súlade so stanoviskami inštitúcií bude výmena názorov pružná: bude sa uskutočňovať pravidelne alebo na požiadanie jednej uvedených z inštitúcií, Úradu alebo dozorného výboru. Jedným z hlavných cieľov zmeneného a doplneného návrhu je aj ďalšie posilnenie procesných práv osôb, na ktoré sa vzťahuje vyšetrovanie Úradu (článok 7a). Je potrebné procesné záruky ďalej sprehľadniť, stransparentniť a rozšíriť ich uplatňovanie na všetky interné aj externé vyšetrovania vedené Úradom. Tieto záruky dodržiavajú základné práva, ktoré sú zakotvené predovšetkým v Charte základných práv Únie. V tomto návrhu sa ustanovujú spoločné procesné práva pri interných aj externých vyšetrovaniach (právo osoby, na ktorú sa vzťahuje vyšetrovanie, vyjadriť svoje názory pred vypracovaním záverov týkajúcich sa menovite tejto osoby, právo na zhrnutie predmetov vyšetrovania a na vznesenie pripomienok k týmto otázkam; právo na pomoc pri výsluchu od osoby podľa vlastného výberu, právo používať jazyk EÚ podľa vlastného výberu; zásada, že akákoľvek osoba, na ktorú sa vzťahuje vyšetrovanie, by mala mať právo nevypovedať proti sebe). Praktické uplatňovanie týchto práv by sa malo odzrkadliť v príručke vyšetrovacích postupov Úradu (príručka úradu OLAF) v znení, v akom ju schváli generálny riaditeľ. V návrhu z roku 2006 Komisia navrhla zriadiť funkciu poradcu pre revíziu, ktorému možno prideliť prípady na získanie nezávislého stanoviska ohľadne procesných záruk. S cieľom predísť prekrytiu s úlohami dozorného výboru, vyhnúť sa vytvoreniu ďalších formálnych štruktúr pri zaručení účinného, efektívneho a nezávislého vybavenia jednotlivých žiadostí Komisia navrhuje, aby generálny riaditeľ v rámci Úradu zaviedol revízny postup . Osoba alebo osoby poverené revíznym postupom by mali konať v plnej miere nezávisle. Generálny riaditeľ Úradu podá inštitúciám správu o opatreniach prijatých s cieľom ustanoviť revízny postup. Pokiaľ ide o základné právo na ochranu osobných údajov uznané v článku 8 Charty a článku 16 ZFEÚ, zmenený a doplnený návrh obsahuje vysvetlenia a podrobnejšie ustanovenia, ktorými sa vykonávajú zásady nariadenia (ES) č. 45/2001[10], najmä požiadavky, aby úrad OLAF menoval úradníka pre ochranu údajov. V komunikácii Úradu s verejnosťou, ktorá by mala byť vždy opatrná a nestranná, by sa mala zachovať dôvernosť vyšetrovaní a prezumpcia neviny. V článku 8 súčasného nariadenia sa predpokladajú povinnosti týkajúce sa dôvernosti a ochrany údajov. Generálny riaditeľ by mal po porade s dozorným výborom a osobou alebo osobami poverenými revíznym postupom a s úradníkom pre ochranu údajov schvaľovať spomínanú procesnú príručku úradu OLAF. Táto príručka poskytne usmernenia o praktickom uplatňovaní administratívnych vyšetrovaní Úradu. Keďže právomoci EURATOM-u sú pokryté v článku 325 ZFEÚ ako novom právnom základe pre nariadenie č. 1073/1999 po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 by sa malo zrušiť. 4. VPLYV NA ROZPOČET Vo finančnom výkaze, ktorý sa nachádza v prílohe k návrhu, sa uvádza, že návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ. 5. VOLITEĽNÉ PRVKY neuvádza sa 2006/0084 (COD) Zmenený a doplnený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (EURATOM) č. 1074/1999 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 325, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov[11], so zreteľom na stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov[12], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: 1. Vzhľadom na dôležitosť preventívnych opatrení na ochranu finančných záujmov Únie a v rámci boja proti podvodom a korupcii je potrebné objasniť úlohu Európskeho úradu na boj proti podvodom („Úradu“) pri vedení vyšetrovania podľa nariadenia (ES) č. 1073/1999[13]. Na základe svojej operatívnej skúsenosti by Úrad mal takisto prispievať ku koncipovaniu a rozvoju metód na prevenciu a boj proti podvodom na úrovni Únie a mal by podporovať spoločné opatrenia proti podvodom prijaté v členských štátoch na dobrovoľnom základe. 2. V snahe posilniť efektívnosť vyšetrovacieho postupu uplatňovaného Úradom a na základe hodnotení činnosti Úradu vypracovaných inštitúciami Únie, najmä hodnotiacej správy Komisie z apríla 2003 a osobitnej správy Dvora audítorov č. 1/2005[14] o riadení Úradu, je potrebné objasniť a zlepšiť niektoré aspekty vedenia vyšetrovania a niektoré opatrenia, ktoré Úrad môže prijať v priebehu vyšetrovaní. Úrad musí mať teda na jednej strane možnosť vykonať kontroly a inšpekcie ustanovené nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996[15] o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Únie pred spreneverou a inými podvodmi v rámci interných vyšetrovaní a v prípadoch podvodu spojeného so zmluvami týkajúcimi sa financovania z prostriedkov Únie, a na druhej strane prístup k informáciám, ktorými disponujú inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie v rámci externých vyšetrovaní. Preto by mal Úrad mať prístup k informáciám súvisiacim s externými vyšetrovaniami, ktorými disponujú inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie. 3. Malo by sa objasniť, aké druhy opatrení môže Úrad prijať pri externom vyšetrovaní, ak sa v súčasnom systéme zistia právne nejasnosti, a opatrenia by sa mali posilniť v prípadoch, kde možno viesť spoľahlivé externé vyšetrovanie iba na základe účinnejších opatrení Úradu. 4. Vyšetrovacie úlohy Úradu by sa nemali dotýkať kontrolných a audítorských funkcií iných útvarov Komisie, najmä pokiaľ ide o delegovaných povoľujúcich úradníkov ustanovených v sektorových právnych predpisoch. 5. Je potrebné stanoviť konkrétnu povinnosť Úradu včas informovať inštitúcie, orgány, úrady alebo agentúry Únie o prebiehajúcich vyšetrovaniach v prípade, že sa vyšetrovaný prípad týka niektorého ich člena alebo zamestnanca, alebo v prípade, že si ochrana finančných záujmov Únie bude vyžadovať prijatie ochranných administratívnych alebo trestnoprávnych opatrení. 6. So zreteľom na veľké výhody posilnenia spolupráce medzi Úradom, Európskym policajným úradom (Europol) a Jednotkou pre súdnu spoluprácu Únie (Eurojust) by Úrad mal mať možnosť uzatvoriť s uvedenými dvomi agentúrami administratívne dojednania. S cieľom posilniť spoluprácu medzi Eurojustom, Úradom a príslušnými orgánmi členských štátov s ohľadom na konanie, ktoré by mohlo podliehať trestnoprávnemu vyšetrovaniu, by mal Úrad informovať Eurojust najmä o prípadoch, v ktorých sa predpokladá, že ide o protiprávnu činnosť, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie a predstavuje závažnú formu kriminality. 7. Operačná efektívnosť Úradu je veľmi závislá od spolupráce s členskými štátmi. Je potrebné, aby členské štáty určili svoje príslušné orgány, ktoré môžu Úradu pomáhať pri výkone jeho povinností. V prípadoch, kedy členský štát nepoveril úlohou koordinácie ochrany finančných záujmov Únie a boja proti podvodom špecializovaný útvar na národnej úrovni, mal by stanoviť orgán (koordinačný úrad pre boj proti podvodom), ktorý bude zabezpečovať efektívnu spoluprácu a informačnú výmenu s Úradom. 8. Je potrebné stanoviť jasné pravidlá, ktoré potvrdia prioritnú právomoc Úradu viesť interné vyšetrovania o otázkach, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Únie, a zároveň zavedú mechanizmy, ktoré inštitúciám, orgánom, úradom alebo agentúram Únie umožnia rýchlo vyšetriť prípady, do ktorých Úrad nezasahuje. 9. Ak má Úrad zlepšiť svoju efektivitu, musí vedieť, aké nadväzné opatreniam sa prijali na základe jeho vyšetrovania. Preto je potrebné stanoviť pre príslušné orgány členských štátov, inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie povinnosť, aby na požiadanie generálneho riaditeľa predložili Úradu správu o dosiahnutom pokroku v oblasti opatrení prijatých v nadväznosti na informácie, ktoré im postúpil Úrad. 10. V záujme právnej istoty je nutné objasniť procesné záruky, ktoré sa uplatňujú v rámci vyšetrovaní vedených Úradom. Pri objasňovaní procesných záruk by sa mala zohľadniť administratívna povaha vyšetrovaní Úradu. 11. S cieľom posilniť ochranu práv vyšetrovaných osôb, by sa v záverečnej fáze vyšetrovania nemali prijímať závery menovite uvádzajúce dotknutú osobu bez toho, aby táto osoba dostala možnosť pripomienkovať jej sa týkajúce skutočnosti. Pokiaľ člen, zamestnanec alebo fyzická osoba usúdi, že neboli dodržané jej procesné záruky, musí byť oprávnená podať žiadosť o stanovisko osoby alebo osôb poverených revíznym postupom ustanoveným v tomto nariadení. 12. Pokiaľ sa ukáže, že skutočnosti, uvedené v záverečnej správe z interného vyšetrovania, môžu naplniť znaky trestného činu, tieto informácie by sa mali postúpiť príslušným súdnym orgánom členského štátu, pokiaľ nie sú k dispozícii interné nadväzné opatrenia umožňujúce primeranejšiu reakciu na skutočnosti a rozsah finančného vplyvu. 13. Malo by sa zabezpečiť neustále dodržiavanie základných práv vyšetrovaných osôb, najmä s ohľadom na poskytovanie informácií o prebiehajúcich vyšetrovaniach. Pri poskytovaní informácií o vyšetrovaniach vykonávaných Úradom Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov, či už bilaterálne alebo v rámci výmeny stanovísk, sa zachováva dôvernosť týchto vyšetrovaní, legitímne práva dotknutých osôb a prípadne vnútroštátne ustanovenia, ktorými sa riadia súdne konania. S informáciami postúpenými alebo získanými počas vyšetrovaní by sa malo nakladať v súlade s právnymi predpismi Únie o ochrane údajov. Výmena informácií by sa mala riadiť zásadou proporcionality a zásadou „vedieť len to potrebné. 14. Generálny riaditeľ by mal zabezpečovať, aby sa pri akomkoľvek poskytovaní informácií verejnosti dodržiavali legitímne práva dotknutých osôb. 15. Vzhľadom na rozsah objemu prostriedkov Únie pridelených v oblasti vonkajšej pomoci, počet vyšetrovaní Úradu v tejto oblasti, ako aj medzinárodnú spoluprácu pre potreby vyšetrovania, Úrad by mal mať možnosť požiadať o praktickú pomoc na plnení svojich úloh príslušné orgány tretích krajín, ako aj medzinárodné organizácie, a to prostredníctvom administratívnych dojednaní. 16. Je vhodné preskúmať kritériá a postup menovania členov dozorného výboru a ďalej spresniť úlohy dozorného výboru, ktoré vyplývajú z jeho mandátu. 17. S cieľom umožniť dozornému výboru efektívne napĺňať svoje poslanie, Úrad by mal zaručiť nezávislé fungovanie jeho sekretariátu. 18. Malo by dochádzať k pravidelnej výmene názorov medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou. Táto výmena názorov by sa mala zaoberať strategickými prioritami vyšetrovacích politík a efektivitou práce Úradu bez toho, aby sa akokoľvek zasahovalo do nezávislosti Úradu v priebehu vyšetrovaní. 19. Na posilnenie úplnej nezávislosti pri plnení riadiacich funkcií v Úrade musí byť generálny riaditeľ vymenovaný na neobnoviteľné obdobie siedmych rokov. 20. Skúsenosti z operatívnej praxe ukázali, že by bolo vhodné umožniť generálnemu riaditeľovi poveriť výkonom niektorých zo svojich funkcií jedného alebo viacerých zamestnancov Úradu. Kontinuita by sa mala zabezpečiť stanovením jasných pravidiel zastupovania. 21. Generálnemu riaditeľovi by mal asistovať interný orgán, s ktorým sa bude radiť. 22. Generálny riaditeľ by mal mať možnosť schvaľovať procesnú príručku obsahujúcu usmernenia o praktickom uplatňovaní administratívnych vyšetrovaní Úradom. 23. Súčasné ustanovenie o súdnom preskúmaní by sa malo zrušiť, keďže jeho obsah bol začlenený do článku 90a služobného poriadku. 24. Nariadenie (ES) č. 1073/1999 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. 25. S nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorá rozširuje uplatňovanie článku 325 ZFEÚ na Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (EURATOM), pravidlá, ktorými sa riadi vyšetrovanie Úradu v prípade Únie by sa mali uplatňovať aj v prípade EURATOM-u. Nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF)[16] by sa preto malo zrušiť. 26. Toto nariadenie je v plnom súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v uvedenom článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. 27. Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady, ktoré sú zakotvené predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie, a to najmä v jej článkoch 41, 47 a 48, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 28. Nariadenie (ES) č. 1073/1999 sa mení a dopĺňa takto: 29. Článok 1 sa nahrádza takto: „Článok 1 Ciele a úlohy 1. Aby sa zvýšila úroveň boja proti podvodom, korupcii a ostatným protiprávnym činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Únia“, pokiaľ si to vyžaduje kontext), Európsky úrad pre boj proti podvodom zriadený rozhodnutím Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom (ďalej len „Úrad“) vykonáva vyšetrovacie právomoci delegované na Komisiu: a) právnymi predpismi Únie platnými v týchto oblastiach a b) dohodami o spolupráci a vzájomnej pomoci uzavretými Úniou s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v týchto oblastiach. 2. Úrad poskytuje pomoc členským štátom pri organizovaní úzkej a pravidelnej spolupráce medzi ich príslušnými orgánmi s cieľom koordinovať ich aktivity na účely ochrany finančných záujmov Únie pred podvodmi. Úrad prispieva k navrhovaniu a vypracúvaniu metód prevencie a boja proti podvodom, korupcii a ostatným protiprávnym konaniam poškodzujúcim finančné záujmy Únie. Úrad rozširuje a koordinuje výmenu operačných skúsenosti a najlepších operačných postupov na poli ochrany finančných záujmov Únie v spolupráci s členskými štátmi aj medzi nimi, a zároveň podporuje spoločné opatrenia zamerané proti podvodom, ktoré členské štáty prijímajú na dobrovoľnom základe. 3. V rámci orgánov, inštitúcií, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv (ďalej len „orgány, inštitúcie, úrady a agentúry“) vedie Úrad administratívne vyšetrovania s cieľom bojovať proti podvodom, korupcii a akejkoľvek nezákonnej činnosti, ktorá má vplyv na finančné záujmy Únie. Na tento účel vyšetruje závažné záležitosti týkajúce sa výkonu povolania súvisiacich so zisťovaním zanedbávania povinností úradníkov a iných zamestnancov Únie, ktoré môže viesť k disciplinárnemu prípadne trestnému konaniu, alebo rovnocenného neplnenia povinností zo strany členov orgánov a inštitúcií, riaditeľov úradov a agentúr alebo členov personálu orgánov, inštitúcií, úradov a agentúr, na ktoré sa nevzťahuje služobný poriadok pre úradníkov a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie spoločenstiev (ďalej len „členovia alebo zamestnanci“).“ 30. Článok 2 sa nahrádza takto: „ Článok 2 Vymedzenie pojmov V zmysle tohto nariadenia: - termín „administratívne vyšetrovania“ (ďalej len „vyšetrovania“) znamená všetky inšpekcie, kontroly a iné opatrenia uskutočňované Úradom v súlade s článkami 3 a 4 zamerané na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1 a v prípade potreby na zistenie protiprávneho charakteru vyšetrovaných činností. Týmito vyšetrovaniami nie sú dotknuté právomoci členských štátov uskutočňovať trestné konanie, - „dotknutá osoba“ znamená osoba podozrivá z protiprávneho konania alebo podvodu, ktorá je preto predmetom vyšetrovania Úradu, - „služobný poriadok“ znamená Služobný poriadok úradníkov Únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Únie[17].“ - Článok 3 sa nahrádza takto: „ Článok 3 Externé vyšetrovania 1. Úrad uplatňuje právomoci prenesené na Komisiu nariadením Rady (Euratom, ES) č.2185/96 vykonávať miestne kontroly a inšpekcie v členských štátoch a tiež v súlade s platnými dohodami o spolupráci, v tretích krajinách a na pôde medzinárodných organizácií. V rámci svojej vyšetrovacej funkcie Úrad vykonáva kontroly a inšpekcie podľa článku 9 ods. 1 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95[18] a podľa predpisov pre jednotlivé odvetvia uvedených v článku 9 ods. 2 vyššie uvedeného nariadenia v členských štátoch a v súlade s platnými dohodami o spolupráci v tretích krajinách a na pôde medzinárodných organizácií. 2. Na účely zistenia podvodu, korupcie a akéhokoľvek iného protiprávneho konania uvedeného v článku 1, ktorý súvisí s dohodou alebo rozhodnutím o finančnej pomoci alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Európskou úniou, je Úrad oprávnený vykonať kontroly na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa priamo alebo nepriamo takéto financovanie týka, v súlade s postupmi stanovenými nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96. 3. V priebehu inšpekcií a vyšetrovaní na mieste budú zamestnanci Úradu konať v súlade s pravidlami a postupmi, ktorými sa riadia administratívne vyšetrovania v dotknutom členskom štáte, a procesnými zárukami ustanovenými v tomto nariadení Na základe žiadosti Úradu príslušný orgán daného štátu poskytne zamestnancom Úradu pomoc potrebnú na splnenie ich úlohy tak, ako je to stanovené v mandáte uvedenom v článku 6 ods. 2. Dotknutý členský štát musí zabezpečiť, aby zamestnanci Úradu mali za rovnakých podmienok ako jeho príslušné orgány a v súlade s vnútroštátnym právom prístup ku všetkým informáciám a dokumentácii týkajúcej sa vyšetrovaných skutočností, ktoré sú potrebné na účinný a efektívny priebeh kontrol a inšpekcií na mieste. 4. Členské štáty poveria útvar, ktorý zabezpečí riadnu koordináciu medzi všetkými príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni (ďalej len „útvar pre koordináciu v boji proti podvodom“). Tento útvar zabezpečí účinnú spoluprácu a informačnú výmenu s Úradom. 5. V priebehu externého vyšetrovania má Úrad právo na prístup k relevantným informáciám súvisiacim s vyšetrovanými skutočnosťami, ktoré majú k dispozícii inštitúcie, orgány, úrady a agentúry, a to v prípade, že je to nevyhnutné na potvrdenie, že došlo k podvodu, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá má vplyv na finančné záujmy Únie. Na tento účel sa uplatňuje článok 4 ods. 2 a 4. 6. V prípade, že má Úrad pred začatím externého vyšetrovania k dispozícii informácie svedčiace o tom, že mohlo dôjsť k podvodu, korupcii alebo inému protiprávnemu konaniu, ktoré má vplyv na finančné záujmy Únie, Úrad o tom môže informovať príslušný útvar pre koordináciu v boji proti podvodom a ďalšie dotknuté príslušné orgány členských štátov a v prípade potreby aj príslušné útvary Komisie. Bez toho, aby boli dotknuté predpisy pre jednotlivé sektory uvedené v článku 9 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95, príslušné orgány zabezpečia prijatie vhodných opatrení a v prípade potreby vykonajú vyšetrovania v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, na ktorých sa Úrad môže zúčastniť. Dotknuté členské štáty informujú Úrad o prijatých opatreniach a o svojich zisteniach na základe týchto informácií. 31. Článok 4 sa mení a dopĺňa takto: a) V odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza týmto: „Tieto interné vyšetrovania prebiehajú za podmienok ustanovených v tomto nariadení a na základe rozhodnutí jednotlivých inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr.“ b) V odseku 2 sa druhá zarážka nahrádza takto: „Úrad môže členov alebo zamestnancov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr požiadať o ústne a písomné informácie.“ c) V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza týmto: „3. V súlade s postupmi ustanovenými v nariadení (Euratom, ES) č. 2185/96 môže Úrad vykonávať inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa to priamo alebo nepriamo týka, aby získal prístup k relevantným informáciám o skutočnostiach, ktoré sú predmetom interného vyšetrovania.“; d) Odseky 4 až 6 sa nahrádzajú takto: „4. Inštitúcie, orgány, úrady a agentúry sú informované vždy, keď Úrad vykonáva vyšetrovanie na ich pracoviskách, nahliada do dokumentu alebo požiada o nimi vlastnené informácie. Bez toho, aby boli dotknuté články 8 a 9 tohto nariadenia, môže Úrad informácie získané v priebehu interných vyšetrovaní kedykoľvek postúpiť dotknutým orgánom, inštitúciám, úradom alebo agentúram. 5. Inštitúcie, orgány, úrady a agentúry zavedú vhodné postupy a prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie dôvernosti vyšetrovaní. 6. Keď vyšetrovania odhalia, že interné vyšetrovanie by sa mohlo týkať člena alebo zamestnanca, bude o tom informovaná inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra, ku ktorej patrí. Vo výnimočných prípadoch, keď nie je možné zabezpečiť dôvernosť vyšetrovania, Úrad používa zodpovedajúce alternatívne informačné kanály. 7. Rozhodnutie, ktoré prijímajú jednotlivé inštitúcie, orgány, úrady alebo agentúry, ako sa ustanovuje v odseku 1, zahŕňa najmä povinnosť členov alebo zamestnancov inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr lojálne s Úradom spolupracovať a poskytovať mu infomácie.“ 32. Článok 5 sa nahrádza takto: „ Článok 5 Začatie vyšetrovania 1. Úrad môže začať vyšetrovanie v prípade, že existujú dostatočné podozrenia, že bol spáchaný podvod alebo korupcia alebo iné protiprávne konanie, ktoré má vplyv na finančné záujmy Únie. Do úvahy možno vziať aj anonymné informácie. Rozhodnutie začať alebo nezačať vyšetrovanie zohľadňuje priority vyšetrovacej politiky a ročný plán riadenia Úradu stanovený v súlade s článkom 12 ods. 4. Toto rozhodnutie zohľadňuje aj účinné využívanie zdrojov Úradu a proporcionalitu uplatňovaných prostriedkov. Pokiaľ ide o interné vyšetrovania, malo by sa osobitne zohľadniť, že na ich vykonanie je v najvhodnejšom postavení dotknutá inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra, a to najmä na základe: povahy skutočností, skutočného alebo možného finančného vplyvu prípadu a perspektívy súdnej dohry. 2. Rozhodnutie o začatí alebo nezačatí vyšetrovania prijíma generálny riaditeľ. Začatie externých vyšetrovaní podlieha rozhodnutiu generálneho riaditeľa, ktorý koná z vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti dotknutého členského štátu alebo jednej z inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr Únie. Začatie interných vyšetrovaní podlieha rozhodnutiu generálneho riaditeľa, ktorý koná z vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti inštitúcie alebo orgánu, úradu alebo agentúry, v rámci ktorej sa vyšetrovanie bude musieť vykonať. 3. Pokým Úrad vedie interné vyšetrovanie, dotknuté inštitúcie, orgány, úrady a agentúry nezačnú súbežné administratívne vyšetrovanie tých istých skutočností. 4. Rozhodnutie začať alebo nezačať v tomto čase vyšetrovanie sa prijme do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti Úradu, ktorá je uvedená v odseku 2. Rozhodnutie sa bezodkladne oznámi členskému štátu, inštitúcii, orgánu, úradu, agentúre, ktorá žiadosť podala. Rozhodnutie nezačať vyšetrovanie musí byť odôvodnené. V prípade, že člen alebo zamestnanec inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry, konajúci v súlade s článkom 22a služobného poriadku poskytne Úradu informácie týkajúce sa podozrenia zo spáchania podvodu alebo protiprávneho konania, Úrad je ho povinný informovať o rozhodnutí začať alebo nezačať vyšetrovanie príslušných skutočností. 5. Ak sa Úrad rozhodne nezačať interné vyšetrovanie, bezodkladne postúpi informácie, ktoré má k dispozícii, dotknutej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre, aby na ich základe mohla prijať primerané opatrenia v súlade s predpismi, ktoré sa na ňu vzťahujú. V prípade potreby sa Úrad dohodne s inštitúciou, orgánom, úradom alebo agentúrou na primeraných opatreniach na ochranu dôvernosti zdroja informácií a požiada, ak to bude potrebné, o poskytnutie informácií o prijatých nadväzných opatreniach.“ 33. Článok 6 sa mení a dopĺňa takto: a) Odseky 1 až 4 sa nahrádzajú takto: „1. Generálny riaditeľ nariaďuje vykonať vyšetrovanie. Vedením priebehu vyšetrovaní môže písomne poveriť niektorého zo zamestnancov Úradu. Vyšetrovanie pod jeho vedením uskutočňujú ním menovaní zamestnanci. 2. Zamestnanci Úradu plnia svoje úlohy po predložení písomného splnomocnenia preukazujúceho ich totožnosť a ich oprávnenie. Toto splnomocnenie, ktoré vystavuje generálny riaditeľ, obsahuje predmet a účel vyšetrovania, právne základy vyšetrovania a vyšetrovacie právomoci, ktoré z týchto základov vyplývajú. 3. Členské štáty zabezpečia, aby v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami ich príslušné orgány poskytli nevyhnutnú podporu, aby mohli zamestnanci Úradu plniť svoje úlohy. Inštitúcie, orgány, úrady a agentúry zabezpečia, aby ich členovia a personál poskytli nevyhnutnú pomoc, aby zástupcovia Úradu mohli plniť svoje úlohy.“ b) Odsek 5 sa stáva odsekom 4 a odsek 6 sa nahrádza sa takto: „5. Pokiaľ sa v priebehu vyšetrovania ukáže, že by mohlo byť vhodné prijať ochranné administratívne opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie, Úrad bezodkladne informuje dotknutú inštitúciu, orgán, úrad alebo agentúru o pokračujúcom vyšetrovaní. Poskytnuté informácie musia obsahovať tieto údaje: a) totožnosť dotknutého člena alebo zamestnanca, ako aj zhrnutie príslušných skutočností; b) každý údaj, ktorý môže inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre pomôcť pri rozhodovaní o vhodnosti prijatia ochranných administratívnych opatrení za účelom ochrany finančných záujmov Únie; c) akékoľvek osobitné opatrenia v záujme dôvernosti, ktoré sa odporúčajú zvlášť v prípadoch, v ktorých sa používajú vyšetrovacie opatrenia v právomoci vnútroštátneho súdneho orgánu, alebo v prípade externých vyšetrovaní v právomoci vnútroštátneho orgánu a v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami platnými pre vyšetrovania. Dotknutá inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra môže kedykoľvek prijať zodpovedajúce ochranné administratívne opatrenia a o svojom rozhodnutí prijať takéto opatrenia bezodkladne informuje Úrad. 6. Pokiaľ sa zistí, že vyšetrovanie nemožno uzavrieť do 12 mesiacov po jeho začatí, Úrad informuje dozorný výbor o dôvodoch v 6-mesačných intervaloch.“ 34. Článok 7 sa nahrádza takto: „ Článok 7 Povinnosť informovať Úrad „1. Orgány, inštitúcie, úrady a agentúry bezodkladne zašlú Úradu každú informáciu týkajúcu sa možného podvodu alebo korupcie, alebo inej nezákonnej činnosti, ktorá ma vplyv na finančné záujmy Únie. 2. Orgány, inštitúcie, úrady a agentúry, ako aj členské štáty, pokiaľ to vnútroštátne právne predpisy dovoľujú, na požiadanie Úradu alebo z vlastného podnetu postúpia Úradu všetky nimi vlastnené dokumenty alebo informácie, ktoré sa týkajú prebiehajúceho vyšetrovania Úradu. 3. Orgány, inštitúcie, úrady a agentúry, ako aj členské štáty, pokiaľ to vnútroštátne právne predpisy dovoľujú, pošlú Úradu aj všetky ďalšie nimi vlastnené dokumenty alebo informácie, ktoré považujú za relevantné a ktoré súvisia s bojom proti podvodom, korupcii a každej inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie. 4. Úrad, dotknuté inštitúcie, orgány, úrady alebo agentúry a útvary koordinácie boja proti podvodom sa môžu dohodnúť na administratívnych dojednaniach, pokiaľ ide o postupovanie akýchkoľvek informácií Úradu.“ 35. Vkladajú sa tieto články 7a a 7b: „ Článok 7a Procesné záruky „1. Úrad v rámci svojho vyšetrovania zhromažďuje dôkazy v prospech aj v neprospech dotknutej osoby. Vyšetrovania prebiehajú objektívne a nestranne v súlade so zásadou prezumpcie neviny a procesnými zárukami ustanovenými v tomto článku. 2. Pozvánku na výsluch, či už so svedkom alebo dotknutou osobou, je potrebné poslať najmenej 10 dní vopred; lehotu možno skrátiť na základe výslovného súhlasu osoby, s ktorú sa má uskutočniť výsluch, alebo na základe riadneho zdôvodnenia naliehavosti vyšetrovania. V pozvánke je uvedený zoznam práv vypočúvanej osoby. Úrad z každého výsluchu vypracuje správu a vypočúvanej osobe túto správu sprístupní, aby ju mohla potvrdiť alebo pripomienkovať. Vypočutá osoba dostane aj kópiu záznamu výsluchu. Tieto pravidlá sa nevzťahujú na výpovede, ktoré sa získavajú pri kontrolách na mieste. Keď sa v priebehu výsluchu vyskytne podozrenie, že vyšetrovanie sa môže týkať vypočúvanej osoby, bezodkladne sa uplatňujú procesné pravidlá ustanovené v odseku 3 a 4. 3. Keď z vyšetrovania vyplynie, že sa týka člena alebo zamestnanca inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry, tento člen alebo zamestnanec je o tom informovaný za predpokladu, že to neovplyvní priebeh vyšetrovania. 4. Bez toho, aby boli dotknuté závery článku 4 ods. 6 a článku 6 ods. 5, po ukončení vyšetrovania nemožno dotknutú osobu menovite uvádzať bez toho, aby táto osoba dostala možnosť písomne alebo počas výsluchu s Úradom povereným zamestnancom pripomienkovať skutočnosti, ktoré sa jej týkajú, a bez toho, aby získala informácie požadované v článkoch 11 a 12 nariadenia č. 45/2001. V konečnej správe z vyšetrovania budú tieto pripomienky uvedené. Zhrnutie týchto skutočností musí byť obsiahnuté vo výzve na pripomienkovanie adresovanej príslušnej osobe, ktorá svoje pripomienky predkladá v termíne, ktorý určil Úrad v súlade s odsekom 2. Počas výsluchu môže dotknutej osobe pomáhať osoba podľa jej vlastného výberu. Každá dotknutá osoba má právo vyjadriť sa v niektorom z úradných jazykov Únie podľa vlastného výberu. od úradníkov alebo iných pracovníkov Únie však možno požadovať, aby sa vyjadrili v jednom z úradných jazykov Spoločenstva, ktorý dobre ovládajú. Dotknutá má právo nevypovedať proti sebe. V prípadoch, keď je potrebné zachovať dôvernosť vyšetrovania a používajú sa vyšetrovacie postupy, ktoré spadajú do vnútroštátnej justičnej právomoci, generálny riaditeľ môže rozhodnúť o odložení plnenia povinnosti, ktorá spočíva v požiadaní dotknutej osoby o vyjadrenie názoru. V prípade interného vyšetrovania prijme generálny riaditeľ rozhodnutie po dohode s inštitúciou, orgánom, úradom alebo agentúrou, ku ktorej patrí dotknutá osoba. Ak inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra neodpovie v lehote jedného mesiaca, považuje sa to za súhlas. 5. Pravidlá ustanovené v tomto nariadení sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté: a) Charta základných práv Európskej únie; b) Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie; c) Štatút poslancov Európskeho parlamentu; d) služobný poriadok. Článok 7b Revízny postup 1. Generálny riaditeľ zavedie v Úrade revízny postup. 2. Osoba alebo osoby poverené uskutočnením revízneho postupu sa nebudú pri plnení svojich úloh riadiť žiadnymi pokynmi. Ak osoba alebo osoby poverené revíznym postupom považujú opatrenie generálneho riaditeľa za spochybnenie ich nezávislosti, okamžite o tom informujú dozorný výbor. Konzultácia s dozorným výborom sa uskutoční pred začatím akéhokoľvek disciplinárneho konania, ktoré sa týka osoby alebo osôb poverených revíznym postupom, v súlade s ustanoveniami služobného poriadku. 3. Dotknutý člen, zamestnanec alebo fyzická osoba môže požiadať osobu alebo osoby poverené revíznym postupom o stanovisko, pokiaľ ide o procesné záruky ustanovené v článku 6 ods. 4 a článku 7a. Žiadosť možno podať v priebehu vyšetrovania alebo najneskôr mesiac po tom, ako boli dotknutý člen, zamestnanec alebo fyzická osoba informovaní o uzatvorení vyšetrovania. Osoba alebo osoby poverené revíznym postupom oznámia svoje stanovisko generálnemu riaditeľovi a odošlú odôvodnené stanovisko dotknutej osobe do mesiaca po prijatí žiadosti. Generálny riaditeľ prijme zodpovedajúce opatrenia. 4. Podanie žiadosti v zmysle odseku 3 nepozastavuje vyšetrovanie. 5. Osoba alebo osoby poverené revíznym postupom pravidelne podávajú dozornému výboru správy o svojej činnosti; jemu, ako aj Komisii predkladajú pravidelné štatistické a analytické správy o otázkach súvisiacich s procesnými zárukami. Tieto správy sa nemôžu odvolávať na jednotlivé prešetrované prípady.“ 36. V článku 8 sa odseky 2 až 4 nahrádzajú takto: „2. Informácie postúpené alebo získané v priebehu interných vyšetrovaní v akejkoľvek forme sú predmetom služobného tajomstva a požívajú ochranu danú ustanoveniami uplatniteľnými na orgány Únie. 3. Dotknuté inštitúcie, orgány, úrady alebo agentúry zabezpečia, aby bola zachovaná dôvernosť vyšetrovaní vykonávaných Úradom, ako aj legitímne práva dotknutých osôb, a aby boli v prípade začatia súdneho konania dodržané všetky vnútroštátne predpisy vzťahujúce sa na takéto konania. 4. Úrad spracúva iba tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na plnenie jeho úloh v zmysle tohto nariadenia. Takéto spracovanie osobných údajov sa uskutočňuje v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001 vrátane poskytovania relevantných informácií dotknutej osobe, ktoré sa požaduje v článkoch 11 a 12 uvedeného nariadenia. Takéto informácie nesmú byť oznámené iným osobám, ako sú osoby v rámci orgánov Únie alebo v členských štátoch, výkon povinností ktorých si vyžaduje znalosť týchto informácií, a takisto nesmú byť použité na iné účely, ako je zabránenie podvodom, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti. Úrad menuje v súlade s článkom 24 nariadenia (ES) č. 45/2001 úradníka pre ochranu údajov. 5. Generálny riaditeľ zabezpečí, že akékoľvek zverejnené informácie budú podané neutrálne, nestranne a v súlade so zásadami ustanovenými v tomto článku a v článku 7a.“ 37. Článok 9 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Po uzavretí vyšetrovania Úrad pod dohľadom generálneho riaditeľa vypracuje správu, ktorá obsahuje informácie o právnom základe vyšetrovania, uskutočnených procesných krokoch, zistených skutočnostiach a ich právnej kvalifikácii, dodržiavaní procesných záruk v súlade s článkom 7a, vplyve na finančné záujmy Únie, pokiaľ nejaký existuje, a závery vyšetrovania vrátane odporúčaných nadväzných opatrení, ktoré by sa mali prijať. b) Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto: „3. Správa vypracovaná po skončení externého vyšetrovania a akýkoľvek potrebný dokument, ktorý s ňou súvisí, sa v súlade s predpismi o externých vyšetrovaniach odovzdajú príslušným orgánom dotknutých členských štátov a Komisii. Na požiadanie Úradu mu príslušné orgány dotknutého členského štátu postúpia informácie o prijatých opatreniach a o pokroku dosiahnutom od prijatia správ z vyšetrovania Úradu. 4. Správy vypracované po internom vyšetrovaní a všetky použiteľné súvisiace dokumenty sa posielajú dotknutým inštitúciám, orgánom, úradom alebo agentúram. Orgány, inštitúcie, úrady alebo agentúry prijímajú v súvislosti s interným vyšetrovaním opatrenia, najmä disciplinárne alebo právne, ku ktorým ich oprávňujú výsledky tohto vyšetrovania, a do konečného termínu stanoveného v odporúčaniach správy pošlú Úradu správu o prijatých opatreniach. 5. Pokiaľ sa v správe vypracovanej po ukončení interného vyšetrovania ukáže, že existujú skutočnosti, ktoré môžu naplniť znaky trestného činu, tieto informácie by sa mali postúpiť súdnym orgánom príslušným členského štátu, pokiaľ nie sú k dispozícii interné nadväzné opatrenia umožňujúce primeranejšiu reakciu na povahu skutočností a rozsah finančného vplyvu. 6. Bez toho, aby bola dotknutá druhá veta odseku 4, ak sa do konca vyšetrovania nenájde žiadny dôkaz svedčiaci proti členovi alebo zamestnancovi inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry alebo proti fyzickej alebo právnickej osobe, vyšetrovanie tejto osoby uzatvorí generálny riaditeľ, ktorý o tom dotknutú osobu informuje do desiatich pracovných dní. 7. Informátor, ktorý poskytol Úradu informácie o podozrení zo spáchania podvodu alebo iného protiprávneho konania môže požiadať Úrad, aby ho informoval o skončení vyšetrovania a prípadne o zaslaní záverečnej správy príslušným orgánom. Úrad však môže takúto žiadosť zamietnuť, pokiaľ sa domnieva, že by touto žiadosťou mohli byť dotknuté legitímne záujmy dotknutej osoby, účinnosť vyšetrovania a opatrenia prijaté na jeho základe alebo požiadavky dôvernosti.“ 38. Článok 10 sa nahrádza takto: „ Článok 10 Výmena informácií medzi Úradom a orgánmi členských štátov 1. Bez toho, aby boli dotknuté články 8 a 9 tohto nariadenia a ustanovenia nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96, môže Úrad príslušným orgánom dotknutých členských štátov kedykoľvek poskytnúť informácie získané počas externých vyšetrovaní, a to v primeranom čase, aby mohli prijať zodpovedajúce opatrenia. 2. Bez toho, aby boli dotknuté články 8 a 9, generálny riaditeľ zašle v priebehu interných vyšetrovaní súdnym orgánom dotknutého členského štátu informácie, ktoré Úrad získal o skutočnostiach oprávňujúcich k použitiu vyšetrovacích postupov patriacich do právomoci vnútroštátneho súdneho orgánu. Najskôr to však oznámi dotknutej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre. Zaslané informácie obsahujú údaje o totožnosti dotknutej osoby, zhrnutie zistených skutočností, predbežnú právnu kvalifikáciu a odhad prípadnej finančnej škody. Uplatňuje sa článok 7a odsek 4. 3. Príslušné orgány a najmä súdne orgány dotknutého členského štátu bezodkladne alebo na jeho žiadosť informujú Úrad, ak je to v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, o opatreniach prijatých na základe informácií, ktoré im boli postúpené v zmysle tohto článku. 4. Úrad môže poskytnúť dôkazy v konaniach pred vnútroštátnymi súdmi v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a služobným poriadkom.“ 39. Vkladá sa článok 10a v tomto znení: „ Článok 10a Spolupráca Úradu s Eurojustom, Europolom a medzinárodnými organizáciami 1. Úrad spolupracuje s Jednotkou pre súdnu spoluprácu Európskej únie (Eurojust), Európskym policajným úradom (Europol) a medzinárodnými organizáciami v oblasti boja proti podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti s vplyvom na finančné záujmy Únie. Pokiaľ to môže podporiť a posilniť koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi vyšetrovacími orgánmi a orgánmi činnými v trestnom konaní alebo keď Úrad postúpi príslušným orgánom členského štátu informácie svedčiace o tom, že mohlo dôjsť k podvodu, korupcii alebo inému protiprávnemu konaniu podľa článku 1 formou závažného trestného činu, zašle príslušné informácie Eurojustu. 2. Úrad sa môže s Eurojustom a Europolom dohodnúť na administratívnych dojednaniach, ktoré sú potrebné na zjednodušenie ich spolupráce. Takéto pracovné dojednania sa môžu týkať výmeny operatívnych, strategických alebo odborných informácií vrátane osobných údajov a utajovaných skutočností. 3. Úrad sa v prípade potreby môže dohodnúť na administratívnych dojednaniach aj s príslušnými útvarmi v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách. Úrad sa skoordinuje s dotknutými útvarmi Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.“ 40. Článok 11 sa mení a dopĺňa takto: a) Odseky 1 až 4 sa nahrádzajú takto: „1. Dozorný výbor posilňuje nezávislosť Úradu pravidelným monitorovaním vykonávania vyšetrovacej funkcie. Dozorný výbor najmä: a) monitoruje fungovanie výmeny informácií medzi Úradom a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami; b) monitoruje vývoj uplatňovania procesných záruk a trvanie vyšetrovaní vzhľadom na informácie poskytnuté generálnym riaditeľom a stanoviská a analytické správy, ktoré pravidelne vypracúvajú osoby poverené revíznym postupom. Dozorný výbor adresuje svoje stanoviská generálnemu riaditeľovi. Tieto stanoviská môže poskytovať z vlastnej iniciatívy. Takisto sa poskytujú na žiadosť generálneho riaditeľa alebo na žiadosť inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry, ale bez zasahovania do prebiehajúceho vyšetrovania. Kópie týchto stanovísk sa poskytnú inštitúciám, orgánom, úradom alebo agentúram. Dozorný výbor môže okrem toho v riadne odôvodnených situáciách požiadať Úrad o dodatočné informácie o vyšetrovaniach, ale bez zasahovania do priebehu vyšetrovania. 2. Dozorný výbor sa skladá z piatich nezávislých členov s odbornou praxou vo vyšších súdnych alebo vyšetrovateľských funkciách alebo v porovnateľných funkciách, ktoré súvisia s oblasťou pôsobenia Úradu. Ich menovanie je predmetom spoločnej dohody Európskeho parlamentu, Rady a Komisie na základe predbežného zoznamu kandidátov, ktorý predkladá Komisia. 3. Funkčné obdobie členov trvá päť rokov a je neobnoviteľné. Každých 30 mesiacov dochádza k čiastočnej výmene členov. Striedavo sa menia traja a dvaja členovia. 4. Po uplynutí funkčného obdobia členovia zostanú vo funkcii až do ich výmeny.“ b) Odseky 6 až 8 sa nahrádzajú takto: "6. Dozorný výbor vymenúva svojho predsedu. Schvaľuje svoj vlastný rokovací poriadok, ktorý sa pred schválením pre informáciu predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Zasadnutia dozorného výboru sa zvolávajú na podnet jeho predsedu alebo generálneho riaditeľa. Výbor sa schádza najmenej 10-krát ročne. Dozorný výbor prijíma rozhodnutia väčšinou hlasov svojich členov. Sekretariát výboru zabezpečuje Úrad. 7. Generálny riaditeľ každý rok postupuje dozornému výboru ročný plán riadenia Úradu. Pravidelne informuje dozorný výbor o činnosti Úradu, o jeho vyšetrovaniach, o ich výsledkoch a o nadväzných opatreniach prijatých na ich základe. Generálny riaditeľ pravidelne informuje dozorný výbor o: a) prípadoch, v ktorých dotknutá inštitúcia, orgán, agentúra alebo úrad alebo príslušné orgány členských štátov nevykonali odporúčania Úradu; b) prípadoch, v ktorých boli informácie postúpené súdnym orgánom členských štátov, a prípadoch, v ktorých sa v súlade s článkom 9 ods. 5 rozhodol nezaslať informácie o interných vyšetrovaniach príslušným vnútroštátnym súdnym orgánom; c) trvaní vyšetrovaní v súlade s článkom 6 ods. 6. 8. Dozorný výbor schvaľuje každý rok najmenej jednu správu o svojej činnosti, ktorá sa zaoberá najmä hodnotením nezávislosti Úradu, uplatňovaním procesných záruk a trvaním vyšetrovaní. Takéto správy sa zasielajú Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov. Výbor môže predkladať správy o výsledkoch vyšetrovaní Úradu a o nadväzných opatreniach prijatých na ich základe Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov.“ 41. Vkladá sa článok 11a v tomto znení: „ Článok 11a Výmena názorov s inštitúciami 1. Európsky parlament, Rada a Komisia sa pravidelne alebo na žiadosť jednej z týchto inštitúcií stretávajú s Úradom alebo dozorným výborom za účelom výmeny názorov na politickej úrovni, aby mohli prediskutovať politiku Úradu v oblasti vyšetrovaní. Na výmene názorov sa zúčastňuje generálny riaditeľ a predseda dozorného výboru. Prizvaní môžu byť aj členovia Europolu, Eurojustu a Dvora audítorov, a to ad hoc na žiadosť jednej zo spomínaných inštitúcií, Úradu alebo dozorného výboru. 42. 2. Výmena názorov sa týka: a) strategických priorít politík Úradu v oblasti vyšetrovaní; b) správ o činnosti a stanovísk dozorného výboru ustanovených v článku 11 ods. 1; c) správ generálneho riaditeľa v zmysle článku 12 ods. 3 pododseku 2; d) vzťahov medzi Úradom a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami; e) vzťahov medzi Úradom a príslušnými orgánmi členských štátov; f) účinnosti práce Úradu, pokiaľ ide o vyšetrovania, a práce dozorného výboru. 3. Výmena názorov nezasahuje do priebehu vyšetrovaní. 4. Úrad prijme zodpovedajúce opatrenia, v ktorých zohľadní názory vyjadrené v rámci výmeny názorov, a informácie o prijatých opatreniach poskytne v správach, na ktoré sa odvoláva druhý pododsek článku 13 ods. 3.“ 43. Článok 12 sa nahrádza takto: „ Článok 12 Generálny riaditeľ 1. Na čele Úradu stojí generálny riaditeľ. Generálneho riaditeľa menuje Komisia v súlade s postupom uvedeným v odseku 2. Funkčné obdobie generálneho riaditeľa je sedem rokov a je neobnoviteľné. 2. S cieľom vymenovať nového generálneho riaditeľa vyhlási Komisia výberové konanie prostredníctvom oznamu v Úradnom vestníku Európskej únie . Tento oznam sa uverejní najneskôr 6 mesiacov pred ukončením mandátu súčasného generálneho riaditeľa. Po ukončení výberového konania Komisia vystaví zoznam vhodne kvalifikovaných kandidátov, ktorý riadne prekonzultuje s Európskym parlamentom, Radou, ako aj s dozorným výborom a prijme rozhodnutie. 3. Pri vykonávaní svojich úloh sa generálny riaditeľ v súvislosti so začatím a vykonávaním externých a interných vyšetrovaní alebo s vypracovaním správ o týchto vyšetrovaniach nevyhľadáva ani neprijíma pokyny od žiadnej vlády alebo inštitúcie, orgánu, úradu či agentúry. Ak generálny riaditeľ dospeje k názoru, že opatrenie prijaté Komisiou spochybňuje jeho nezávislosť, bezodkladne o tom informuje dozorný výbor, aby získal jeho stanovisko, a rozhodne sa podať návrh proti Komisii na Súdny dvor. Generálny riaditeľ pravidelne podáva správy Európskemu parlamentu, Rade a Komisii o záveroch vyšetrovaní vykonaných Úradom, prijatých opatreniach a zistených problémoch, pričom rešpektuje dôvernosť týchto vyšetrovaní, legitímne práva dotknutých osôb a prípadne vnútroštátne ustanovenia uplatniteľné na súdne konanie. 4. Generálny riaditeľ každý rok v kontexte ročného plánu riadenia určuje priority vyšetrovacej politiky Úradu. 5. Generálny riaditeľ môže písomne formou listiny poveriť za podmienok a v rozsahu, ktorý stanoví, výkonom svojich funkcií podľa článku 5 článku 6 ods. 1 jedného alebo viacerých zamestnancov Úradu. 6. Generálnemu riaditeľovi asistuje interný orgán, s ktorým sa radí pri začatí vyšetrovania, pred jeho uzavretím a vždy, keď to uzná za vhodné. 7. Generálny riaditeľ po porade s dozorným výborom, úradníkom pre ochranu údajov a osobou alebo osobami poverenými revíznym postupom v súlade s článkom 7b schvaľuje procesnú príručku. Táto príručka poskytuje usmernenia o praktickom uplatňovaní administratívnych vyšetrovaní Úradu. 8. Pred uložením akéhokoľvek disciplinárneho postihu voči riaditeľovi sa Komisia poradí s dozorným výborom. Disciplinárny postih generálneho riaditeľa sa stanovuje v odôvodnených rozhodnutiach, ktoré sa postupujú pre informáciu Európskemu parlamentu, Rade a dozornému výboru.“ 9. Všetky odkazy na „riaditeľa“ Úradu v služobnom poriadku, nariadení o rozpočtových pravidlách[19] a v akomkoľvek inom právnom texte sa považujú za odkazy na generálneho riaditeľa. 44. Vkladá sa článok 12a v tomto znení: „ Článok 12a Zastupujúci riaditeľ(-ia) Uplatňujú sa pravidlá Komisie pre zastupovanie. Odchýlkou od týchto pravidiel je možnosť generálneho riaditeľa menovať po porade s dozorným výborom jedného alebo dvoch svojich riaditeľov za zastupujúcich riaditeľov. Ak nie je k dispozícii ani jeden zo zastupujúcich riaditeľov, opäť sa uplatňujú pravidlá Komisie pre zastupovanie. 45. Článok 13 sa nahrádza takto: „ Článok 13 Financovanie Rozpočtové prostriedky pridelené Úradu, ktorých celková výška sa vyčlení v osobitnom rozpočtovom riadku v rámci oddielu všeobecného rozpočtu Únie týkajúceho sa Komisie, sú podrobne stanovené v prílohe k uvedenému oddielu. Plán pracovných miest Úradu je pripojený k plánu pracovných miest Komisie.“ 46. Článok 14 sa nahrádza takto: „Článok 14 Hodnotiaca správa Komisia najneskôr [dátum prijatia tohto nariadenia + 4 roky] postúpi Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia, ku ktorej priloží stanovisko dozorného výboru. V tejto správe sa uvádza, či je potrebné upraviť toto nariadenie.“ 47. Článok 15 sa vypúšťa; Článok 2 Nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 sa zrušuje. Článok 3 1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . 2. Na trvanie funkčného obdobia členov dozorného výboru, ktorí sú vo funkciách v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa uplatňuje článok 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999 zmeneného a doplneného týmto nariadením. Okamžite po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia predseda Európskeho parlamentu vyžrebuje dvoch členov, ktorých funkčné obdobie sa po uplynutí 30 mesiacov ich funkčného obdobia skončí odchylne od prvej vety odseku 3 článku 11 nariadenia (ES) č. 1073/1999 zmeneného a doplneného týmto nariadením. 3. Na mandát generálneho riaditeľa, ktorý je vo funkcii v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa uplatňuje tretia veta prvého odseku článku 12 nariadenia (ES) č. 1073/1999, zmeneného a doplneného týmto nariadením. 4. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu Predseda predseda PRÍLOHA […] LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY [ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré sa predkladajú legislatívnemu orgánu (článok 28 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 22 vykonávacích predpisov)] 1. KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy: Zmenený a doplnený návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EURATOM) č. 1074/1999 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB: Boj proti podvodom 1.3. Druh návrhu/iniciatívy: legislatívne 1.4. Cieľ: zvýšiť celkovú efektívnosť a zlepšiť správu úradu OLAF 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy: článok 325 ZFEÚ, článok 106a Zmluvy o Euratome 1.6. Trvanie a finančný vplyv: neuvádza sa 1.7. Opatrenia v oblasti riadenia: Centralizované priame riadenie Komisie 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá sledovania a podávania správ: Pozri článok 14 zmeneného a doplneného návrhu. 2.2. Systém riadenia a kontroly neuvádza sa 2.3. Opatrenia na predchádzanie sprenevere a podvodom: v rozsahu tohto nariadenia: 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Dotknuté okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov: 24.010600.03.01.00 Výdavky vyplývajúce z funkčného obdobia členov dozorného výboru 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky: Bez vplyvu 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky: Bez vplyvu 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky: Bez vplyvu 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom: Bez vplyvu 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní: Bez vplyvu 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy: Bez vplyvu LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY Názov návrhu/iniciatívy Návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EURATOM) č. 1074/1999 Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[20] 24.01. Administratívne výdavky v politickej oblasti boja proti podvodom 24.02. Boj proti podvodom Druh návrhu/iniciatívy ( Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia ( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[21] ( Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ( Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu Ciele Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Boj proti podvodom Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ č. 7.1.a Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 24.01. Administratívne výdavky v politickej oblasti boja proti podvodom 24.02. Boj proti podvodom Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Zlepšenie spolupráce úradu OLAF so zainteresovanými stranami na všetkých úrovniach: na úrovni EÚ s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ, príslušnými orgánmi členských štátov a tretích krajín a medzinárodnými organizáciami. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať vykonávanie návrhu/iniciatívy. Podľa článku 14 Dôvody návrhu/iniciatívy Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Plná zodpovednosť úradu OLAF za podmienok, ktoré rešpektujú základné záruky, ako aj jeho nezávislosť. Prínos zapojenia EÚ V článku 325 ZFEÚ sa ustanovuje spoločný postup Komisie a členských štátov na ochranu finančných záujmov Únie a boja proti podvodom. Tento článok Komisii prideľuje osobitné úlohy na účel ochrany finančných záujmov Únie. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti - Zlučiteľnosť a možná synergia s inými príslušnými nástrojmi Zmenený a doplnený návrh je zlučiteľný s príslušnými legislatívnymi nástrojmi Európskej únie. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu ( Návrh/iniciatíva s obmedzenou dobou trvania - ( Návrh/iniciatíva v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR - ( Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR ( Návrh/iniciatíva s neobmedzenou dobou trvania - Realizácia s počiatočným obdobím od RRRR do RRRR, - a potom bude vykonávanie postupovať bežným tempom. Plánované metódy riadenia[22] ( Priame centralizované riadenie Komisie ( Nepriame centralizované riadenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: - ( výkonné agentúry - ( subjekty zriadené spoločenstvami[23] - ( národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby - ( osoby poverené vykonávaním osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( Spoločné riadenie s členskými štátmi ( Decentralizované riadenie s tretími krajinami ( Spojené riadenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia, uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky […] […] OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Dozorný výbor bude monitorovať vyšetrovaciu činnosť úradu OLAF v súlade s článkom 11. Okrem povinností, na ktoré nemá zmenený a doplnený návrh dosah, budú osoby poverené revíznym postupom pravidelne podávať správy o svojej činnosti dozornému výboru (článok 7b) Systém riadenia a kontroly Zistené riziká neuvádza sa Plánované metódy kontroly neuvádza sa Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Uplatňovanie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. […] ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov - Existujúce rozpočtové riadky výdavkov V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto okruhoch. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky | Počet [Opis…...….] | DRP/NRP ([24]) | krajín EZVO[25] | kandidátskych krajín[26] | tretích krajín | v zmysle článku 18. ods. 1a písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách | 24.0106 | 24.010600.030100 Výdavky vyplývajúce z mandátu členov dozorného výboru | Nedif. | NIE | NIE | NIE | NIE | - Nové rozpočtové riadky, ktorých vytvorenie sa požaduje V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto okruhoch. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky | Počet [Okruh…..] | DRP/ NRP | krajín EZVO | kandidátskych krajín | tretích krajín | v zmysle článku 18. ods. 1a písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách | […] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | Odhadovaný vplyv na výdavky Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: | Počet | [Okruh…..............................................................................] | v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) - Odhadované potreby ľudských zdrojov - ( Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje využitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) Rok N | Rok N+1 | rok N+2 | rok N+3 | … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | ( Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) | XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) | 8 | XX 01 01 02 (delegácie) | XX 01 05 01 (nepriamy výskum) | 10 01 05 01 (priamy výskum) | ( Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[34] | XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) | XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) | 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) | Iné rozpočtové riadky (uveďte) | SPOLU | 8 | XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci | Administratívna podpora členov dozorného výboru | Externí zamestnanci | Súlad s platným viacročným finančným rámcom - ( Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej kapitoly vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. […] - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[37]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné kapitoly, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. […] Účasť tretích strán na financovaní - (Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami - Návrh/iniciatíva si vyžaduje spolufinancovanie, ktoré sa odhaduje takto: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | Spolu | Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … vložte taký počet stĺpcov, aký je potrebný na vyjadrenie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) | Článok …. | | | | | | | | | |V prípade rôznych príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. […] Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. […][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. [2] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8. [3] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20. [4] KOM(2006) 244. [5] Legislatívne uznesenia Európskeho parlamentu z 20. novembra 2008 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), P6_TA-PROV(2008) 553. Prípravnú správu nájdete pod číslom A6-0394/2008. [6] SEK(2010) 859 [7] Stanovisko č. 2/2010 z 23. septembra 2010 a stanovisko č. 2/2010 z 29. novembra 2010 uverejnené vo výročnej správe dozorného výboru úradu OLAF (jún 2009 – december 2010)http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2009-2010/Activity-report-2009-2010_en.pdf [8] Rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2007 (Ú. v. EÚ L 121, s. 37). [9] Rozhodnutie Rady z 28. februára 2002 (Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2002, s. 1 (čl. 11 ods. 3)) [10] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s.1 – 22). [11] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [12] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [13] Ú. v. EÚ L 136, 31.5. 1999, s.1. [14] Osobitná správa č. 1/2005 (Ú. v. EÚ C 202, 18.8.2005, s. 1) schválená Radou v jej záveroch z 8. novembra 2005. [15] Ú. v. ES L 292, 15. 11. 1996, s. 2. [16] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8. [17] Ú. v. ES L 349, 4.3.1968. [18] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1 – 4. [19] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1 – 48. [20] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [21] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [22] Vysvetlenie spôsobov riadenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [23] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [24] DRP = Diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = Nediferencované rozpočtové prostriedky. [25] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [26] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [27] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína vykonávať. [28] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [29] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína vykonávať. [30] Výstupy znamenajú dodané výrobky a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [31] Ako je uvedené v časti 1.4.2. „Konkrétne ciele…“. [32] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína vykonávať. [33] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [34] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [35] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [36] Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH). [37] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [38] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.