Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Interoperabilita celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy /* KOM/2006/0045 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.2.2006 KOM(2006) 45 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Interoperabilita celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Interoperabilita celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy Súčasná elektronická verejná správa je v centre snahy EÚ o hospodársku, sociálnu a environmentálnu obnovu. Jej príspevok k zlepšeniu rozvoja a implementácie verejných politík je osvedčený a nedávno sa osobitná pozornosť venovala úlohe, ktorú zohráva v zlepšovaní konkurencieschopnosti a inovácie európskych ekonomík. V Európe sa v oblasti elektronickej verejnej správy vykonal veľký pokrok na všetkých úrovniach verejnej správy. Keďže sa tento pohyb musí zachovať, väčšia pozornosť sa teraz musí venovať rozvoju cezhraničnej dimenzie elektronickej verejnej správy, pre ktorú interoperabilita predstavuje ešte väčšiu prioritu. Bližšia spolupráca medzi správami rôznych členských štátov bude podporovať vytvorenie lepších služieb pre európskych občanov a podniky a účinnejšiu implementáciu politík EÚ. Zvýšená spolupráca si žiada lepšiu komunikáciu medzi rastúcim počtom správ vo verejnom sektore. Táto výzva požaduje spoločné úsilie členských štátov a Spoločenstva. Cieľom tohto oznámenia je preto upriamiť pozornosť členských štátov na prácu, ktorú treba vykonať, aby sa dosiahla celoeurópska interoperabilita služieb elektronickej verejnej správy. Vzhľadom na rozsah otázok, na ktoré sa treba zamerať navrhuje priority a prvý súbor akcií. Toto oznámenie vyžaduje od Rady, aby predniesla zistené požiadavky a poskytla podporu opatreniam potrebným na ich splnenie. ÚVOD Súvislosti Posilnenie konkurencieschopnosti európskych ekonomík vyžaduje modernizáciu verejného sektora v Európe a zlepšenú interakciu medzi pridruženými organizáciami: - Jednotný trh sa opiera o moderné a účinné verejné správy, ktoré uľahčujú mobilitu a súvislú interakciu občanov a podnikov. - Moderná verejná správa sa musí budovať na sofistikovanej infraštruktúre informačných a komunikačných technológií (IKT) a zmodernizovaných postupoch elektronickej verejnej správy. Iba potom bude schopná poskytnúť rentabilné, transparentné a vyhovujúce služby, ktoré sú potrebné na využitie možností ponúkaných informačnou spoločnosťou. Prínosy elektronickej verejnej správy a najmä cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy sú v tomto ohľade nespochybniteľné.[1] Navrhovaná smernica o službách na vnútornom trhu[2] preto zreteľne zvýrazňuje vzájomný vzťah medzi infraštruktúrou elektronickej verejnej správy a mobilitou podnikov. Vyžaduje, aby členské štáty zriadili interoperabilnú infraštruktúru potrebnú na to, aby sa mobilným podnikom poskytli jednotlivé kontaktné body na zavŕšenie administratívnych postupov týkajúcich sa mobility. Je potrebné podporiť aj ďalšie oblasti politiky EÚ, a to zvýšeným zdieľaním informácií medzi správami. Ciele politiky sa nemôžu dosiahnuť bez zvýšenej spolupráce medzi správami, podporenej informačnými technológiami, či už v oblasti spravodlivosti a domácich záležitostí alebo vonkajších vzťahov a bezpečnostnej politiky. Interoperabilita služieb elektronickej verejnej správy[3], založená na normách, otvorených špecifikáciách a rozhraniach, sa stala rozhodujúcou, prierezovou úlohou. V akčnom pláne eEurope[4], bola výslovne uznaná ako predpoklad implementácie európskych služieb elektronickej verejnej správy a členské štáty opäť uviedli jej dôležitosť na potrebu na ministerskej konferencii v Como v júli 2003: „Spolupráca vyžadovaná na vyvinutie celoeurópskych služieb závisí sčasti od interoperability informačných a komunikačných systémov používaných na všetkých úrovniach správy“. Toto znamená, že aj keď sú členské štáty zodpovedné za interoperabilitu svojich vlastných systémov, interoperabilita na európskej úrovni, ktorá je potrebná na implementáciu spoločných politík EÚ a priorít, si vyžaduje spoluprácu a koordináciu na európskej úrovni. Otázka takejto interoperability by preto mala naďalej zaujímať dôležité miesto v programe EÚ o elektronických službách slúžiacich verejnému záujmu (v oblasti elektronickej verejnej správy, ale aj v iných oblastiach ako je zdravie alebo vzdelávanie), najmä ako súčasť nového strategického rámca „i2010[5] – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť” a rozličných súvisiacich iniciatív a programov. V i2010 sa interoperabilita výslovne označuje za jednu zo štyroch hlavných výziev na vytvorenie jednotného európskeho informačného priestoru a za podstatnú pre verejné služby umožnené prostredníctvom IKT. Výzvy: Celoeurópske služby pre občanov a podniky Dosiahnutie interoperability služieb elektronickej verejnej správy je nepretržitý proces, do ktorého sa musia neustále zapájať noví partneri a nové technológie: - Služby elektronickej verejnej správy sa poskytujú na všetkých úrovniach správy. Aby interoperabilita poskytovala plynulú službu, musí byť zabezpečená medzi miestnymi, regionálnymi, národnými a európskymi správami. - Integrácia nových členských štátov je hlavnou úlohou, na ktorej sa už pracuje. - Čoraz viac občanov používajúcich internet bude očakávať a vyžadovať účinný a zjednodušený elektronický prístup k informáciám a službám. - Technológie a výrobky na trhu sa vyvíjajú. Pokiaľ sa zjavujú nové spôsoby zabezpečenia interoperability, zvýšený potenciál s cieľom obohatiť služby elektronickej verejnej správy znamená, že interoperabilita sa stáva otázkou tam, kde predtým nebola. - Pokroky, ktoré členské štáty urobili pri vytváraní svojich vlastných programov a politík elektronickej verejnej správy znamenajú, že mnoho rozhodnutí sa urobilo s ohľadom na implementáciu. Integrácia heterogénnych prvkov a procesov sa stáva hlavnou úlohou. - Celoeurópske špecifikácie sú zriedkavé a neexistuje ešte žiadna systematická výmena know-how a osvedčených postupov. Stúpajúci počet účastníkov, rastúca zložitosť vzťahov a príslušné systémy IT si vyžadujú konzistentnú výstavbu, spoločné politiky a normy, rovnako ako stále a extenzívne koordinačné snahy medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. S predstavením celoeurópskych služieb táto zložitosť vzrastie. Rozsah oznámenia Vypracoval sa základný prístup k európskej interoperabilite a jeho základmi sú: - V prvej verzii európskeho rámca na dosiahnutie interoperability (EIF) celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy[6] a s ňou súvisiacich usmerneniach výstavby sa navrhujú politiky, normy a špecifikácie na podporu partnerov európskej elektronickej verejnej správy pri vzájomnom podnikaní. - Výskum týkajúci sa elektronickej verejnej správy a programy rozvoja ukončili súvisiace štúdie a iniciovali pilotné projekty. - Prístupy k interoperabilite[7] sa odporučili v kontexte poradných konzultácií o národných iniciatívach súvisiacich s elektronickou verejnou správou pre eEurope 2005. - Program pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti v oblasti technológií informačnej spoločnosti (IST RTD), program pre transeurópske siete elektronických služieb (eTEN) a program pre vzájomnú súčinnosť pri poskytovaní celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC) spoločne prispievajú k identifikácii, overovaniu a implementácii celoeurópskych služieb[8]. IDABC ukončil prieskum o celoeurópskych službách u príslušných zúčastnených strán[9]. Avšak vzhľadom na obmedzené prostriedky sa v rámci snáh o rozvoj cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy musia určiť priority. V druhom rade sa musí zabezpečiť dlhodobá udržateľnosť opatrení na podporu interoperability požadovanej týmito službami. Toto oznámenie preto: - stanovuje základné požiadavky implementácie celoeurópskej interoperability služieb elektronickej verejnej správy, - zdôrazňuje priority v štrukturovanom súbore politík a opatrení na dosiahnutie interoperability služieb elektronickej verejnej správy v celoeurópskom kontexte, - navrhuje ďalšiu činnosť ako prvé kroky na vyplnenie tohto rámca. Implementácia CELOEURÓPSKEJ INTEROPERABILITY SLUžIEB ELEKTRONICKEJ VEREJNEJ SPRÁVY PRÍNOSY INTEROPERABILITY elektronickej verejnej správy Interoperabilita je nevyhnutným predpokladom poskytovania služieb elektronickej verejnej správy v rámci národných a organizačných hraníc. Interoperabilita uľahčuje komunikáciu, interakciu a prenos medzi rozličnými subjektami alebo partnermi. Organizáciám umožňuje udržať si svoju nezávislosť, zatiaľ čo umožňuje, aby informácie a transakcie prechádzali cez ich hranice. Dimenzie a požiadavky interoperability elektronickej verejnej správy Pri zavádzaní služieb elektronickej verejnej správy sa bude musieť uvažovať o troch kľúčových oblastiach interoperability - organizačnej, významovej a technickej: - Organizačná interoperabilita sa týka schopnosti identifikovať účastníkov a organizačné procesy zapojené do poskytovania osobitných služieb elektronickej verejnej správy a dosiahnutia dohody medzi nimi o tom, ako štrukturovať ich vzájomné pôsobenie, t. j. definovať ich „rozhrania podnikania“[10]. - Technická interoperabilita sa týka spájania systémov IT a softvérov, určujúc a používajúc otvorené rozhrania, normy a protokoly s cieľom vybudovať spoľahlivé, efektívne a účinné informačné systémy. - Významová interoperabilita sa týka zabezpečenia toho, že zmysel vymieňaných informácií sa v priebehu procesu nestratí, zachová sa a zúčastnené osoby, aplikácie a inštitúcie ho pochopia. Snahy o koordináciu sú potrebné vo všetkých troch oblastiach. Riadenie interoperability elektronickej verejnej správy Prístupy k interoperabilite a jej riešenia sa budú odlišovať, v závislosti na príslušných službách elektronickej verejnej správy a na prostredí, v ktorom sa tieto služby zavádzajú. Na dosiahnutie interoperability v daných oblastiach na európskej úrovni sa musí nazerať ako na postupný proces a ako taký sa musí podporovať. Súvisiace snahy o spoluprácu sa budú musieť podporovať správami na všetkých úrovniach. Politické a technologické úvahy určujú, kde spočíva zodpovednosť. Zásada subsidiarity vyžaduje verejný zásah na najúčinnejšej úrovni vzhľadom na sledované ciele: bude to často na úrovni členského štátu. Avšak vzhľadom na mieru a rozsah služieb a koordináciu opatrení podporujúcich celoeurópsku interoperabilitu treba prijať na úrovni EÚ viaceré opatrenia. V tomto ohľade koordinácia dohôd v oblasti interoperability elektronickej verejnej správy v rámci osobitnej oblasti politiky spadá pod zodpovednosť danej oblasti, zatiaľ čo všeobecne uplatňované pravidlá a prvky sa musia definovať v oblastiach politiky. V dôsledku toho budú musieť významové schémy, pokiaľ ide výmenu údajov o zdanení alebo zdravotné štatistiky, určiť daňové a zdravotnícke orgány. Všeobecne používané prvky, ako je opis tovaru, inštitúcií alebo fyzických osôb vo všeobecnosti, alebo technických pravidiel, ako je používanie bezpečných dopravných protokolov a prepojení, sa však budú musieť organizovať horizontálne vo všetkých oblastiach a tam, kde je to vhodné, synchronizovať s činnosťou určujúcou podobné výzvy na interoperabilitu v podnikaní. Právne predpisy Národné programy v oblasti elektronickej verejnej správy sa pri snahe o reštrukturalizáciu a zjednodušenie postupu účinnejšej interakciu so svojimi zákazníkmi stretli s právnymi prekážkami. Tieto problémy sa na celoeurópskej úrovni pravdepodobne znásobia. Zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa môžu vyžadovať za účelom dosiahnutia organizačnej interoperability celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy. Hodnotenia dopadu legislatívnych návrhov – vrátane z EÚ – by mohli spôsobiť nátlak na elektronické služby. Komisia začala štúdiu (ako súčasť programu Modinis v rámci eEurope 2005) právnych a organizačných prekážok elektronickej verejnej správy. Určenie požiadaviek interoperability Dosiahnuté výsledky Politiky a normy celoeurópskej interoperability V novembri 2004 bola uverejnená prvá verzia Európskeho rámca pre dosiahnutie interoperability celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy v podobe pracovného dokumentu IDA (Interchange of Data between Administrations - Výmena údajov medzi správnymi orgánmi), v ktorej sa navrhli všeobecné usmernenia pre poskytovanie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy. Vzhľadom na predpoklad, že každý členský štát má vlastný národný rámec interoperability správy (GIF) alebo je v procese jeho rozvoja, EIF sa zameriava skôr na doplnenie ako nahradenie národných rámcov interoperability elektronickej verejnej správy tým, že pridáva celoeurópsku dimenziu. EIF poskytuje odporúčania, definuje všeobecné normalizačné požiadavky s ohľadom na organizačné, významové a technické aspekty takejto interoperability a poskytuje zrozumiteľný súbor princípov európskej spolupráce v oblasti elektronickej verejnej správy. Projekty a štúdie Programy výskumu a rozvoja v oblasti elektronickej verejnej správy, IDA, eTEN, rovnako ako individuálne oblasti politiky zaviedli podstatný počet projektov na využívanie a podporu interoperability elektronickej verejnej správy. Okrem iných, program IDA vydal Európske špecifikácie pre elektronické verejné obstarávanie a eLink, middleware pre bezpečnú výmenu údajov medzi správami a ich komunikačnými partnermi. eTEN ustanovil celoeurópsky pilotný systém pre spracovanie štandardizovaných registračných údajov na použitie podnikmi. Správa daní, clá, zdravotníctvo, sociálne zabezpečenie a štatistika už prešli dlhú cestu smerom k interoperabilite a štandardizácii vo svojich odvetviach – čiastočne s podporou Komisie. Program výskumu a rozvoja skúma interoperabilitu v nových oblastiach ako sú mobilné služby a služby elektronickej verejnej správy. Vyžadovaná činnosť Stanovenie priorít Snahy o prednesenie požiadaviek interoperability služieb elektronickej verejnej správy sa musia koncentrovať na prioritné oblasti politiky. Vzhľadom na súvislosti hospodárskej situácie v EÚ a dôležitosť priniesť občanom skutočné prínosy, medzi kritériami výberu musia byť očakávané účinky na konkurencieschopnosť a zamestnanosť, inovácia a príspevok európskemu občianstvu. Príkladmi oblastí s vysokou prioritou sú cezhraničná registrácia firiem a interoperabilita európskeho elektronického verejného obstarávania. Potreba znížiť administratívnu záťaž podnikov v EÚ tiež nadobúda novú naliehavosť. Krokom do budúcnosti je nepretržité zhromažďovanie celoeurópskych štatistík. V oblasti sociálneho zabezpečenia a ponuky pracovných príležitostí mobilitu občanov zabezpečia cezhraničné služby. Politické dokumenty a usmernenia Z reakcií získaných po uverejnení prvej verzie Európskeho rámca na dosiahnutie interoperability celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy (EIF) vyplýva, že je potrebné hlbšie porozumenie interoperability elektronickej verejnej správy a jej dosahu. EIF sa bude musieť vyvíjať v súlade s požiadavkami politík a technologickými zmenami. Je potrebné ho doplniť odporúčaniami v oblasti špecifických noriem a aplikácií, ktoré môžu poskytnúť Usmernenia tvorby a rovnocenné dokumenty, ktoré sa majú vypracovať v rámci programu IDABC. Budúce prepracované verzie EIF budú formalizované vzhľadom na politické usmernenie získané z porád a štúdií rozličných dotknutých programov EÚ, vrátane iniciatívy i2010. V dlhšej lehote sa môže vyskytnúť potreba zriadiť stabilnú riadiacu organizáciu. EIF je potrebné doplniť zrevidovaným vydaním osvedčených Usmernení tvorby IDA, ktoré pristupujú k interoperabilite elektronickej verejnej správy z viac technickej a pragmatickej stránky. Obidva dokumenty, ktoré sú založené na koncepcii dobre vybudovanej architektúry, poskytnú spolu usmernenia na zavádzanie a integráciu dostupných všeobecných zložiek elektronickej verejnej správy a sieťovej infrastruštruktúry. Podpora spolupráce medzi správami V niektorých oblastiach politiky, ako sú clá a dane sa transeurópske informačné výmeny stali všeobecne rozšírenými a viedli k výskytu sektorovo špecifikovaných dohôd o interoperabilite. Avšak na dosiahnutie interoperability je potrebné úsilie vo všetkých vrstvách riadenia. Komisia navrhuje zoskupiť zúčastnené strany a vypracovať projekty na overenie a rozmiestnenie s cieľom implementácie riešení interoperabilných služieb s podporou programu eTEN. Očakáva sa, že projekty v oblasti výskumu a rozvoja a štúdie Modinis poskytnú vstupné prvky. Okrem toho bude IDABC naďalej podporovať a uľahčovať spoluprácu Európskych verejných správ na podporu politík EÚ. Zúčastnené strany pre určené oblasti sa musia zísť na európskej úrovni – v členských štátoch a na rozličných administratívnych úrovniach – s cieľom: - oboznámiť sa s existujúcimi službami a zložkami služieb v rozličných členských štátoch, - definovať akčné plány služieb alebo sektorovo špecifické akčné plány zamerané na dosiahnutie a zhodnotenie interoperability, - identifikovať vrstvu horizontálnej interoperability, ktorá sa má určiť na európskej úrovni, - dohodnúť sa na úrovni interoperability elektronickej verejnej správy, ktorá sa má dosiahnuť a na prístupe, ktorý sa má zaujať, - dohodnúť sa na znovu použiteľných alebo postupných modelových riešeniach, ktoré sa majú spoločne zaviesť. Na podporu implementácie tejto koordinačnej politiky sa počiatočné usmernenie poskytnuté Európskym rámcom na dosiahnutie interoperability (EIF) musí doplniť príslušnými fórami a inštitucionalizovanými koordinačnými procesmi na európskej úrovni. Riadenie všeobecných prvkov Skúsenosti v oblasti národných programov interoperability a štandardizačných procesov ukazuje, že identifikácia a definícia spoločných prvkov a základných zložiek je rozhodujúca pre účinnosť informácií a transakcií. Celosvetovo uznaná norma poštovej adresy je jedným zo zjavných príkladov: vďaka tejto norme listy určite dosiahnu svoje miesto určenia bez ohľadu na to, v ktorej krajine žije adresát. Zatiaľ čo správy zapojené do informačných výmen špecifických pre svoj sektor by sa mali dohodnúť na aspektoch, ktoré sa týkajú výlučne ich, o opakujúcich sa aspektoch a otázkach cezhraničnej interoperability by sa malo rozhodnúť na úrovni EÚ. Medzi členskými štátmi sa musia zaviesť primerané koordinačné procesy a možno bude potrebné zastrešiť ich zodpovedným riadiacim subjektom. Touto úlohou sa môže poveriť jeden alebo viac členských štátov, ale tiež by sa mohla dať zvládnuť inštitucionalizovaným procesom na európskej úrovni. Normalizácia Keďže normalizácia v oblasti IKT je otvoreným a komplexným procesom, môže poskytnúť hlavnú podporu pri dosahovaní interoperability na úrovni sietí, služieb a aplikácií. Presadenie normalizačných požiadaviek elektronickej verejnej správy v európskych (CEN, CENELEC a ETSI) a medzinárodných normalizačných orgánoch[11] si preto vyžaduje väčšie úsilie. V rámci akčného plánu eEurope pre normalizáciu začali európske normalizačné organizácie, najmä CEN a ETSI, v spolupráci s príslušnými zúčastnenými stranami a orgánmi verejnej správy normalizačný program, ktorého cieľom je identifikovať a implementovať normalizačné priority elektronickej verejnej správy v záujme zvýšenia interoperability. Európske normalizačné organizácie sa vyzývajú, aby v tomto úsilí pokračovali a rozvíjali ho v rámci iniciatívy i2010. Výstavba cezhraničného poskytovania služieb elektronickej verejnej správy Aby bola hospodárna a efektívna, implementácia infraštruktúry potrebnej na poskytnutie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy sa bude musieť riadiť celkovou konceptuálnou výstavbou, založenou na normách. V rámci takejto výstavby sa ponechá priestor zodpovedným účastníkom, aby individuálne určili zložky, ktoré chcú zaviesť a v rovnakom čase sa zabezpečí súdržnosť celej schémy. Komisia stanoví spoločné koncepty, princípy a usmernenia na poskytnutie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy prostredníctvom programu IDABC, v spolupráci s programami RTD a eTEN. Spoločná infraštruktúra na podporu interoperability elektronickej verejnej správy On-line informačné platformy, zoznamy a archívy uľahčia organizačnú a významovú interoperabilitu služieb elektronickej verejnej správy, poskytujúc tipy o tom, kde a za akých podmienok je možné informácie nájsť a ako ich interpretovať. Cieľom tejto infraštruktúry bude preklenúť rozdiely medzi národnými prístupmi. Komisia podporí výskum prostredníctvom programu RTD a potvrdenie a implementáciu tejto infraštruktúry prostredníctvom programov eTEN a IDABC. Organizácia a financovanie dlhodobej prevádzky tejto infraštruktúry sa bude musieť zhodnotiť. Spoločné prvky Musia sa určiť spoločné prvky a základné zložky, ktoré môžu a mali by byť používané partnermi v oblasti interoperability na európskej úrovni. Dohody o ich špecifikáciách by sa mali koordinovať, uverejniť a zachovať medzi príslušnými orgánmi a, prípadne, so zahrnutím uznaných normalizačných orgánov. Očakáva sa prínos v podobe poučenia sa z osvedčených postupov v EÚ a medzinárodných postupov. Zavedenie koordinácie a jej dodržiavanie Dosahy koordinácie a dodržiavania úloh vyžadovaných na implementáciu celoeurópskej interoperability sa musia zhodnotiť[12]. Tieto úlohy by zahŕňali toto: - koordinovať celoeurópske dohody o spoločných špecifikáciách, normách a pravidlách v rámci politických oblastí, - podporiť koordináciu dohôd v rámci oblastí politiky, - chrániť udržateľnosť týchto dohôd poskytnutím technickej a organizačnej podpory dosiahnuteľnosti, udržania a ďalšieho vývoja týchto špecifikácií a pravidiel. IDABC zhodnotí možné organizačné modely a predvedie implementačné možnosti do polovice roka 2006[13]. Poznatky, osvedčené postupy a zhoda Dodržiavanie spoločných usmernení a odporúčaní bude pre dosiahnutie interoperability elektronickej verejnej správy rozhodujúce. Zhoda sa úzko viaže s poznatkami a vyžaduje sa úsilie na pozdvihnutie uvedomenia si usmernení a noriem, na ktorých sa dohodlo. Činnosti týkajúce sa eTEN, IDABC a činnosti spojené s elektronickou verejnou správou v rámci programu IST a programu eEurope Modinis už propagujú rozšírenie poznatkov a osvedčených postupov. V týchto snahách sa pokročí. Podpora rozvoja a rozšírenia interoperabilných riešení elektronickej verejnej správy Verejný sektor sa vo veľkom rozsahu spolieha na rozvoj riešení elektronickej verejnej správy v súkromnom sektore. Programy eTEN a IST poskytujú príležitosti na podporu rozvoja takýchto riešení. Je dostupný dostatok zložiek softvéru s dostupným zdrojovým kódom a zdieľanie týchto riešení medzi správami sa bude podporovať prostredníctvom programov IST, eTEN a IDABC. Výskum V programe IST RTD sa interoperabilita elektronickej verejnej správy skúma v inovatívnych nastaveniach poskytovania služieb (ako sú mobilné alebo multikanálové služby), ktoré sú uplatniteľné na akejkoľvek úrovni (miestnej, regionálnej, národnej, európskej), rovnako ako pre vznik budúcich celoeurópskych služieb. Osobitná pozornosť sa venuje otázkam spojeným s vnútornou integráciou, významom, základnými zariadeniami ako je cezhraničná elektronická správa a overovanie identity, rovnako ako bezpečné prostredie elektronickej verejnej správy. Výmena pohľadov získaných z týchto RTD projektov sa umožní prostredníctvom observatória interoperability[14]. Sprievodné štúdie a činnosti sa zaviedli a naplánovali na prednesenie otázok ako je elektronická identifikácia a overenie v rámci elektronickej verejnej správy, miestnej a regionálnej interoperability a prepojenia s výmenou osvedčených postupov. Závery Toto oznámenie sa zakladá na pochopení toho, že Európa potrebuje cezhraničné služby riadenia za účelom zvýšenia konkurencieschopnosti svojho hospodárstva a mobility svojich občanov a podnikov. V oznámení sa uvádza, že: - interoperabilita, ktorá znamená schopnosť spojiť systémy spracovania informácií a postupnosti práce a pochopiť a opätovne použiť informácie z iných organizácií, je nevyhnutná pre zlepšenie podmienok pre konkurencieschopnú a inovatívnu Európu, - zavedenie interoperability služieb elektronickej verejnej správy na celoeurópskej úrovni si vyžaduje spoločné stratégie a podstatné investície do spolupráce a funkčnej infraštruktúry zo strany všetkých zúčastnených strán založené na dlhodobej vízii udržateľných celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy, - interoperabilita elektronickej verejnej správy je preto európskou výzvou, ktorou sa musia zaoberať európske inštitúcie v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Otázka riadenia sa musí položiť nielen v celoeurópskom kontexte, ale aj v politických oblastiach a v rámci sektorov, - priority implementácie interoperability elektronickej verejnej správy sa musia určiť na základe predpokladaných prínosov pre hospodárstvo Únie a pre sociálnu súdržnosť v Európe, - zdroje pre počiatočné investície a dlhodobú udržateľnosť opatrení vyžadovaných na poskytovanie cezhraničných služieb sa musia prehodnotiť a zabezpečiť. Komisia na základe tohto oznámenia vypracuje návrhy na vytvorenie priaznivých podmienok na zavedenie interoperabilných celoeurópskych služieb. Dosiahne sa to v kontexte iniciatívy i2010, v rámci ktorej sa pripravuje „akčný plán pre elektronickú verejnú správu“, a v kontexte programu IDABC, v ktorom je potrebné vymedziť do 31. decembra 2006 mechanizmy na zabezpečenie finančnej a prevádzkovej udržateľnosti infraštruktúrnych služieb IDABC[15]. [1] Okrem iného pozri KOM(2003) 567, konečné znenie z 26. septembra 2003 „Úloha elektronickej verejnej správy v budúcnosti Európy“ a SEC(2004) 346 z 18. marca 2004 „Pracovný dokument útvarov Komisie o interoperabilite digitálnych interaktívnych televíznych služieb“. [2] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu (KOM(2004) 2, predložený Komisiou). [3] Na účely tohto oznámenia sa interoperabilita vymedzuje ako „schopnosť výmeny údajov a možnosť zdieľať informácie a poznatky medzi systémami informačnej a komunikačnej technológie (IKT) a postupmi podnikania, ktoré podporujú“, pozri „Európsky rámec na dosiahnutie interoperability celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy“, verzia 1.0, uverejnená v novembri 2004,http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. [4] „eEurope 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých. Akčný plán sa má predložiť vzhľadom na zasadnutie Európskej rady v Seville 21/22 júna 2002“, KOM(2002) 263 v konečnom znení z z 28. mája 2002, http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/action_plan/index_en.htm. [5] 2005 „i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť”, KOM(2005) 229, konečné znenie z 1. júna, http://europa.eu.int/i2010. [6] „Európsky rámec na dosiahnutie interoperability celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy“ je pracovným dokumentom programu IDA, http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. Bol predmetom diskusií v rámci zúčastnených strán, ktoré ho podrobili rozsiahlej revízii, nepredstavuje však oficiálnu politiku Európskej komisie. [7] Pozri odporúčania CoBrA z 25. októbra 2004:http://europa.eu.int/information_society/activities/egovernment_research/doc/cobra_recommendations_for_eGovernment_beyond2005.pdf. [8] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC). [9] V budúcnosti: Prieskum požiadaviek zúčastnených strán o celoeurópskych službách elektronickej verejnej správy. [10] Ako sú definované v EIF. [11] Toto na politickej úrovni podporujú odporúčania COBRA, rezolúcie 43. stretnutia Generálneho riaditeľstva pre verejnú správu Európskej únie 22. a 23. novembra 2004 (http://www.eipa.nl/) a strategický dokument „Prehodnotenie európskej agendy IKT: Desať prelomových krokov v oblasti informačných a komunikačných technológií k dosiahnutiu lisabonských cieľov“, Hague 2004, iniciovaný holandským predsedníctvom, http://www.pwc.com/Extweb/pwcpublications.nsf/docid/EC6DE73A846581CE80256EFD002E41FB/$file/pwc_rethinking_european_ict_agenda.pdf. [12] Pozri tiež EPAN, „Kľúčové princípy budovania interoperability“, pripravené počas írskeho predsedníctva v roku 2004, http://www.reach.ie/publications/downloads/PrinciplesofInteroperability.pdf. [13] Pozri článok 10.8 rozhodnotia 2004/387/CE, ktorým sa prijíma program IDABC, Ú.v. EÚ L 144, 30.4.2004 (oprava v Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004, s. 25). [14] http://www.egovinterop.net/ [15] Pozri článok 10 ods. 8 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC).