Zvyšujúca sa dostupnosť nových digitálnych technológií a údajov však so sebou prináša aj nežiaduce riziká, ktoré môžu mať pre občanov, naše demokratické hodnoty, našu bezpečnosť či princípy našich spoločností ďalekosiahle následky. Tieto riziká podstatne vzrástli, a to tak z hľadiska porušovania ochrany súkromia a osobných údajov, šírenia nezákonného a škodlivého obsahu a nebezpečných produktov, ako aj dezinformácií, počítačovej kriminality a kybernetických útokov, vykorisťovania a zneužívania ľudí vrátane detí, hromadného sledovania či skresľujúcich algoritmov, ktoré bránia spravodlivému a nediskriminačnému prístupu k informáciám a demokratickej diskusii či dokonca vedú k priamej cenzúre. Tieto problémy sa dotýkajú základných práv a oslabujú ťažko vybojovaný pokrok v tejto oblasti tak v Európskej únii, ako aj na medzinárodnej úrovni.

Pandémia COVID-19 síce tempo tejto transformácie urýchlila, no zároveň zväčšila digitálnu priepasť naprieč Európskou úniou, a to nielen medzi mestskými oblasťami s dobrým pripojením a vidieckymi a odľahlými územiami, ale aj medzi ľuďmi, ktorí môžu v plnej miere využívať zdokonalené, prístupné, interoperabilné a bezpečné digitálne prostredie, a tými, ktorí nemôžu. Zlý prístup k pripojeniu a internetovým službám, ale aj obmedzené možnosti získania digitálnych zručností a pochopenia digitálnych technológií predstavujú viac ako kedykoľvek predtým veľké riziká pre súdržnosť dnešnej spoločnosti. Pandémia COVID-19 ukázala, aké dôležité je, aby všetky subjekty, vrátane inštitúcií, ako sú správne orgány, inštitúcie výskumu, vzdelávania a odbornej prípravy a zdravotnícke zariadenia, boli pripravené na digitálnu spoločnosť, najmä pokiaľ ide o záruku inkluzívnosti a podpory zraniteľných osôb, seniorov, detí a osôb so zdravotným postihnutím pri plnom využívaní výhod digitálnej transformácie.

Stále nové prelomové technologické objavy v oblastiach, ako sú umelá inteligencia, analýza údajov, robotika, internet vecí, a ich integrácia do obchodných modelov a každodenných služieb a produktov pomohli zmeniť spôsob organizácie hospodárstva a spoločnosti. Rastúce tempo digitálnej transformácie so sebou prináša zásadné inovácie, ktoré ponúkajú nové nástroje na riešenie globálnych spoločenských výziev a na zefektívnenie súkromných i verejných služieb. Zároveň sa uľahčuje prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, ako aj k informačným zdrojom a otvárajú nové priestory na verejnú diskusiu. Plošné zavádzanie digitálnych technológií rozširuje našu slobodu tým, že spája aj tie najodľahlejšie miesta a vytvára nové príležitosti pre občanov, pracovníkov a spotrebiteľov, na zakladanie a prosperovanie podnikov, na skvalitňovanie života komunít, na inklúziu znevýhodnených skupín a napredovanie našej spoločnosti ako celku.

V Berlínskom vyhlásení o Digitálnej spoločnosti a digitálnej verejnej správe založenej na hodnotách z roku 2020 Rada uviedla, že možnosť využiť príležitosti, ktoré ponúka digitálna transformácia, by mal dostať každý. V Lisabonskej deklarácii (Lisabonská deklarácia – zmysluplná digitálna demokracia) predstavenej na Digitálnom zhromaždení v júni 2021, zároveň vyzvala na vytvorenie modelu digitálnej transformácie vyzdvihujúceho ľudský rozmer digitálneho ekosystému, ktorého jadrom je digitálny jednotný trh. Rada zároveň zdôraznila potrebu digitálnej transformácie, ktorá by bola mostom k zelenej transformácii na ceste ku klimaticky neutrálnej a udržateľnej budúcnosti.

Vyhlásenie je reakciou na výzvy Európskeho parlamentu na zaručenie úplného súladu v prístupe EÚ k digitálnej transformácii so základnými právami vrátane pravidiel ochrany údajov a rovnakého zaobchádzania, so zásadami ako technologická neutralita a neutralita siete, s inkluzívnosťou a zároveň na zvýšenie digitálnych zručností a kompetencií a podporu vysokovýkonného ekosystému digitálneho vzdelávania . Je v ňom zohľadnená aj výzva Parlamentu na ochranu práv používateľov v digitálnom prostredí , na zaručenie slobody médií a boj proti dezinformáciám .

Kľúčovou prioritou Európskej komisie je dostať ľudí do centra digitálnej transformácie. Digitálna transformácia by mala prebiehať podľa našich európskych hodnôt a právnych predpisov.

Ľudia a podniky nemajú pri pobyte v digitálnym prostredí menej práv a ani nie sú menej chránení v porovnaní s offline svetom. Digitálna transformácia neoprávňuje k výnimkám z práv a slobôd, ktoré majú občania Únie podľa práva EÚ. Naopak, mala by sa skôr zamerať na ich posilnenie. Únia sa zaviazala umožniť všetkým Európanom v plnej miere využívať príležitosti, ktoré so sebou prináša digitálna transformácia, a to bez ohľadu na vek, pohlavie, schopnosti, stav alebo geografickú polohu a v posledných rokoch prijala vo všetkých týchto oblastiach nápravné a preventívne opatrenia schválením potrebných nariadení a politických opatrení. Technologické riešenia ovplyvňujúce náš život sú však stále viac prepojené, rozšírené a zložité, preto vzniká čoraz naliehavejšia potreba zintenzívniť úsilie o dosiahnutie otvoreného, spravodlivého a rovnakého prístupu k digitálnym nástrojom, službám, infraštruktúram a zručnostiam, ktoré môžu v konečnom dôsledku posilniť naše demokracie.

Ako sa vysvetľuje v dokumente „Digitálny kompas do roku 2030“, Únia má svoju víziu digitálne transformovanej Európy do roku 2030, ktorá je v súlade s európskymi hodnotami. Ráta s uvedomelými občanmi a inovatívnymi podnikmi v inkluzívnej, prosperujúcej a udržateľnej digitálnej spoločnosti zameranej na človeka. Nedávno prijatá „Cesta k digitálnemu desaťročiu“ je zameraná na výraznejšie posilnenie jednak našej vedúcej pozície v digitálnej oblasti, ako aj postavenia občanov a podnikov tak, aby sa digitálna transformácia stala hnacou silou udržateľného hospodárskeho rastu a sociálneho blahobytu v Európe. To sa dosiahne zavedením vysokovýkonného širokopásmového prístupu pre všetkých občanov, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch, budovaním digitálnych zručností a kompetencií pracovných síl, ktoré im umožnia plne sa zapojiť do digitálnej ekonomiky vďaka digitalizácii podnikov a vyššej efektívnosti a jednoduchšieho využívania digitalizovaných verejných služieb v prospech každého člena našej spoločnosti. Dôveru ľudí v digitálne nástroje a služby zvyšuje aj vedomie zabezpečeného kybernetického priestoru. Pomáha zachovávať slobodu prejavu a právo na informácie vrátane slobody a plurality médií. V neposlednom rade sa digitálna transformácia popri súbežnej zelenej a digitálnej transformácii zameria aj na využitie technológií na prijímanie opatrení v oblasti klímy, na ochranu biodiverzity a obnovu prírody v súlade s Európskou zelenou dohodou, cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja a Parížskou dohodou.

Práve za týchto okolností navrhuje Európska komisia v reakcii na výzvy Európskeho parlamentu a Rady vymedziť súbor zásad, ktoré by slúžili ako usmernenia k digitálnej transformácii, ktorá je udržateľná, zameraná na človeka a založená na hodnotách.

Preto sa vo vyhlásení uvádzajú digitálne zásady, ktoré majú slúžiť všetkým Európanom, a to najmä z týchto hľadísk: ľudia ako stredobod digitálnej transformácie, solidarita a inklúzia, slobodná voľba, angažovanosť v digitálnom verejnom priestore, bezpečnosť, zabezpečenie, posilnenie postavenia a udržateľnosť.

Na druhej strane by malo vyhlásenie slúžiť verejným i súkromným subjektom ako východisko pri vývoji a zavádzaní nových technológií. Tvorcov politík by zasa malo usmerňovať v spoločnom úsilí o vymedzenie európskej cesty k udržateľnému a inkluzívnemu digitálnemu svetu so zameraním na človeka, ako aj k jasnému ukotveniu politických intervencií EÚ slúžiacich na tento účel. Vyhlásenie má potenciál stať sa globálnym referenčným kritériom pre mnohé objavujúce sa spoločenské a etické otázky, ktoré so sebou prináša digitálna transformácia. Rovnaké zásady budú základom opatrení, ktoré bude EÚ prijímať vo vzťahu k svojim partnerom a v rámci medzinárodných organizácií.

Navrhované vyhlásenie vychádza z predchádzajúcich iniciatív členských štátov a Európskeho parlamentu a využíva pri tom množstvo podnetov získaných z verejnej konzultácie. Po jej skončení bolo v porovnaní s pôvodným súborom zásad prezentovaným vo verejnej konzultácii spresnených viacero z nich.

Verejná konzultácia o súbore európskych digitálnych zásad V období od 12. mája do 6. septembra 2021 uskutočnila Komisia verejnú konzultáciu, ktorej cieľom bolo zhromaždiť názory na podobu európskych digitálnych zásad, ktoré by podporovali a presadzovali hodnoty EÚ v digitálnom priestore. Verejná konzultácia bola avizovaná na podujatí „V popredí digitálneho desaťročia“, ktoré sa konalo 1. – 2. júna, na digitálnej platforme Konferencie o budúcnosti Európy, ako aj na sociálnych sieťach. Hlavným zámerom konzultácie bolo zhromaždiť názory všetkých zainteresovaných strán vrátane členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti, podnikateľských združení a podnikov, iných zainteresovaných strán a samozrejme aj občanov. Bol to začiatok rozsiahlych konzultácií, ktorých súčasťou boli aj participatívne semináre a cielené rozhovory, prieskum Eurobarometra na získanie názorov od jednotlivých členských štátov a od rôznych vekových skupín s osobitným dôrazom na deti a mladých ľudí a rôznorodosť sociálneho zázemia. Výsledkom konzultácií bolo vyjadrenie širokej podpory európskemu vyhláseniu o digitálnych právach a zásadách, ako aj prvotnému súboru zásad načrtnutých v otvorenej verejnej konzultácii, pričom sa zdôrazňoval význam niektorých zásad pred inými a niektorí respondenti podčiarkli potrebu sformulovania ďalších zásad. Odpovede na rôzne konzultačné činnosti slúžili ako podklad k vypracovaniu dnes predloženého vyhlásenia. Podrobnejšie zhrnutie konzultácie sa nachádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom súbežne s týmto oznámením.

3.Politická povaha vyhlásenia o digitálnych právach a zásadách

Súbor digitálnych zásad, ktoré by mali formovať európsku digitálnu spoločnosť, je navrhnutý v podobe spoločného čestného vyhlásenia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie. Návrh vyhlásenia uvedený v prílohe sa chápe ako návrh, o ktorom sa bude rokovať s Európskym parlamentom a Radou v snahe získať podpisy všetkých troch inštitúcií.

Vyhlásenie vychádza predovšetkým z primárneho práva EÚ, najmä zo Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), z Charty základných práv EÚ, judikatúry Súdneho dvora Európskej únie, ako aj zo sekundárneho práva EÚ.

Tieto zásady nemajú vplyv na uplatniteľné práva, ktoré už v Európskej únii chránia ľudí online a v prípade ktorých musia existovať účinné nápravné prostriedky kdekoľvek v Únii. Neovplyvňujú ani zákonné obmedzenia výkonu týchto uplatniteľných práv, aby sa dali zosúladiť s výkonom iných práv, ani žiadne z nevyhnutných a primeraných obmedzení vo verejnom záujme. Ak sa tieto zásady budú realizovať formou politických iniciatív, budú sa uplatňovať spolu s existujúcimi právami a zásadami a vo všeobecnom verejnom záujme.

4.Následné opatrenia na úrovni EÚ a na celosvetovej úrovni

Schválenie Európskeho vyhlásenia o digitálnych právach a zásadách

Komisia navrhuje, aby Európske vyhlásenie o digitálnych právach a zásadách spoločne podpísali tri spomínané inštitúcie EÚ. Komisia spolu s Európskym parlamentom a Radou umožní diskusiu o dnes predloženom návrhu vyhlásenia.

Súčasné a budúce právne predpisy a opatrenia EÚ

Vzhľadom na politickú povahu vyhlásenia nie všetky zásady zodpovedajú právam, ktoré sú priamo uplatniteľné: niektoré sú už stanovené v právnych predpisoch, iné si môžu vyžadovať ďalšie opatrenia príslušnej úrovne. Vyhlásenie sa musí vykladať v spojení s právnymi aktmi a nástrojmi EÚ, ktoré ním nie sú dotknuté.