SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 15.10.2008 
SEK(2008) 2631 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
SÚHRN HODNOTENIA VPLYVU 
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 
2002/15/ES o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej 
doprave 
{COM(2008)650} 
{SEC(2008)2632} 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
V tomto súhrne správy o hodnotení vplyvu sa opisu jú problémy, ku ktorým došlo v súvislosti 
s rozsahom pôsobnosti a uplat ňovaním právnych predpisov týkajúcich sa osôb 
vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, a analyzujú sa v ňom rôzne možnosti 
politiky na riešenie týchto problémov. 
Smernicou 2002/15/ES1 sa ustanovujú minimálne požiadavky na pracovný čas mobilných 
pracovníkov v cestnej doprave s cie ľom zlepši ť ochranu zdravia a bezpe čnosti, zvýši ť 
bezpečnosť na cestách a zosúladi ť podmienky hospodárskej sú ťaže. Touto smernicou sa 
dopĺňa nariadenie (ES) č. 561/20062, ktorým sa ustanovujú predpisy o časoch jazdy a dobách 
odpočinku vodi čov. 
Ako súčasť zmierovacej dohody by sa us tanovenia smernice uplat ňovali od 23. marca 2009 
na samostatne zárobkovo činných vodi čov po tom, ako Komisia pr edloží správu Komisiou 
a následne na nej založený návrh právneho predpisu ( článok 2 ods. 1 smernice). 
Správa Komisie3, ktorá sa týka možných následkov vylú čenia samostatne zárobkovo činných 
vodičov a v ktorej sa hodnotí us tanovenia týkajúce sa no čného času, bola predložená 23. mája 
2007. 
V správe sa potvrdzuje, že pomer medzi celkovými nevýhodami a výhodami za členenia alebo 
nezačlenenia samostatne zárobkových činných vodi čov do rozsahu pôsobnos ti tejto smernice 
je zmiešaný a nazna čuje, že je potrebné dôkladné hodnotenie  vplyvu tejto otázky. V správe sa 
okrem toho odha ľuje problém týkajúci sa ú činného a nestranného presadzovania predpisov. 
2. P ROCESNÉ OTÁZKY  
Hodnotenie vplyvu je založené na rôz nych štúdiách a výskumoch uskuto čnených v rokoch 
2003 – 2008 vrátane dvoch konzultácií so zú častnenými stranami, ako aj na pravidelných 
kontaktoch s členskými štátmi a sociálnymi partnermi. Odzrkad ľujú sa v ňom poznámky 
zúčastnených strán, ako aj príspevky riadiace j skupiny zloženej so zástupcov jednotlivých 
útvarov, ktorá vznikla na ú čely tohto hodnotenia vplyvu. 
Väčšina zúčastnených strán vidí negatívne a pozitívne vplyvy. Na jednej strane sú predpisy 
týkajúce sa pracovných hodín považované  za pozitívne v oblasti ochrany zdravia 
a bezpečnosti, pracovných podmienok a podmienok hospodárskej sú ťaže, na strane druhej 
však prinášajú so sebou ve ľké množstvo negatívnych ved ľajších vplyvov, ako napr. stratu 
príjmu, nedostatok vodi čov a zvýšenie nákladov. 
Zúčastnené strany poukázali na problémy pri presadzovaní predpisov týkajúcich sa 
pracovného času a nazna čili, že súčasný slabý systém kontrol nezabezpe čuje plný súlad a že 
podporujú jasné stanovenie ro zsahu pôsobnosti smernice, ú činné presadzovanie, lepšiu 
spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi a zabránenie javu „falošných“ samostatne 
zárobkovo činných vodi čov. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 35. 
2 Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1. 
3 KOM(2007) 266 v kone čnom znení. 
 
SK 3   SK Rada pre hodnotenie vplyvu sa na svojom zasadnutí d ňa 16. apríla 2008 zaoberala návrhom 
hodnotenia vplyvu a po opätovnom predložen í hodnotenia vplyvu vyjadrila svoje 
pripomienky na zlepšenie textu v stanovisk ách z 22. apríla 2008 a 26. júna 2008. Hlavné 
pripomienky sa týkali nedostato čného vysvetlenia vz ťahu osobitnej smernice o pracovnom 
čase k ďalším použite ľným nástrojom, potreby posilnenia  definície problému, skuto čnosti, že 
pôvodne nebola vybratá ani jedna z preskúmanýc h možností, a následne potreby ich 
presnejšieho definovania, ako aj ne úplnosti analýzy sociálnych vplyvov. Po zoh ľadnení týchto 
pripomienok sa vysvetlil vz ťah medzi rôznymi aktmi, došlo k spresneniu definície problému, 
možnosti politiky boli revidované a sociál ne dopady boli v prípade každej možnosti 
kvalitatívnym spôsobom vyhodnotené. 
3. Z ISTENÉ PROBLÉMY  
Hlavným problémom je rozsah pôsobnosti smernice, ako sa uvádza v jej článku 2 ods. 1, 
konkrétne to, či by do nej mali by ť zahrnutí aj samostatne zárobkovo činní vodiči, a ak áno, 
za akých podmienok. V prípade samostatne zárobkovo činných osôb nie je zvy čajne pracovný 
čas obmedzený, pretože by tak došlo k obme dzeniu ich vlastnej slobody podnikania. 
V súvislosti s týmto hlavným problémom sa hodnotenie vplyvu zaoberá hospodárskymi, 
sociálnymi, environmentálnymi a sp rávnymi vplyvmi rôznych scenárov vylú čenia 
a začlenenia samostatne zárobkovo činných vodi čov do rozsahu pôsobnosti smernice.  
Sprievodným problémom je nízka úrove ň dodržiavania smer nice skupinou mobilných 
pracovníkov, tzv. „falošných“ samostatne zárobkovo činných vodi čov, ktorá má nieko ľko 
hlavných prí čin: meškanie v oblasti transpozície , neochota niektorých prepravných 
spoločností, zlý výklad ur čitých ustanovení a slabé presadzovanie. 
Táto smernica neobsahuje žiadne osobitné ustanovenia o kontrole jej uplat ňovania. V prípade 
kontroly časov jazdy a dôb odpo činku je situácia iná, preto že v smernici 2006/22/ES sa 
kvalitatívne a kvantitatívne predpisujú kontroly, ktoré členské štáty musia vykonáva ť na 
cestách, ako aj v priestoroch spolo čností. Komisia pôvodne navrhla, aby predpisy týkajúce sa 
pracovného času boli kontrolované pod ľa smernice 2006/22/ES, zákonodarca však takýto 
prístup neprijal. 
Nesúlad a slabé presadzovanie sa týkajú pr edovšetkým „falošných“  samostatne zárobkovo 
činných vodi čov. Túto kategóriu tvoria vodi či, ktorí sú formálne samostatne zárobkovo činní, 
ktorí však majú pravidelný pracovný čas a pracujú pre rovnakú spolo čnosť bez toho, aby 
mohli slobodne poskytova ť služby iným stranám. V smerni ci sa to výslovne nestanovuje, 
avšak vzh ľadom na to, že títo vodi či nespĺňajú kritériá „samostatne zárobkovo činných 
vodičov“, mali by sa na nich vz ťahovať rovnaké povinnosti a výhod y ako na mobilných 
pracovníkov. Ve ľa vodičov a spolo čností však túto odlišnos ť neuplatňuje správne. 
Obavám o bezpe čnosť na cestách v dôsledku únavy vodi čov sa predchádza prísnym 
presadzovaním predpisov o čase jazdy a dobe odpo činku, ktoré platia pre všetkých vodi čov 
bez ohľadu na ich zamestnanecké postavenie. Dodato čný účinok smernice o pracovnom čase 
nie je preto z h ľadiska bezpe čnosti na cestách významný. 
Všetky uvedené problémy podkopávajú predpisy Spolo čenstva a ohrozujú plnenie k ľúčových 
politických cie ľov smernice. 
 
SK 4   SK 4. CIELE   
Všeobecným cie ľom opráv ňujúcim opatrenie EÚ je preskúmanie rozsahu pôsobnosti 
smernice a dodržiavanie predpi sov. Na dosiahnutie tohto cie ľa sa uplatnia tieto spôsoby:  
• objasnenie rozsahu pôsobnosti smernice vo vz ťahu k samostatne zárobkovo činným 
vodičom, 
• jasné rozlíšenie medzi samostatne zárobkovo činnými vodi čmi a tými vodi čmi, ktorí by sa 
na účely smernice mali považova ť za zamestnaných mobilných pracovníkov, 
• účinnejšie presadzovanie, 
• posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi na zabezpe čenie jednotného uplat ňovania 
predpisov. 
5. M OŽNOSTI POLITIKY  
Boli určené štyri možnosti politiky: tri z nich sa zaoberajú rozsahom pôsobnosti smernice 
a jeden presadzovaním. 
Možnosť A: „zachova ť súčasný stav“. Táto možnos ť nepredpokladá žiadnu činnosť 
zo strany Európskeho parlamentu ani Rady, neznamená však zachovanie status quo . Len 
uplatnenie podmienok špecifikovaných v článku 2 ods. 1 smernice, konkrétne prijatie správy 
a následného legislatívneho návrhu Komisiou, by znamenalo automatické za členenie 
samostatne zárobkovo činných vodi čov do rozsahu pôsobnosti smernice od 23. marca 2009. 
Možnosť B: rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice za členením všetkých samostatne 
zárobkovo činných vodi čov okrem samostatne zárobkovo činných vodi čov, ktorý 
vykonávajú iba vnútroštátnu prepravu.  Táto možnos ť stanovuje za členenie do rozsahu 
pôsobnosti smernice len tých samostatne zárobkovo činných vodi čov, ktorí vykonávajú 
medzinárodnú prepravu. Táto možnos ť by si vyžadovala revízi u rozsahu pôsobnosti tejto 
smernice. Všetky ostatné opatr enia by zostali nezmenené. 
Možnosť C: lepšie presadzovanie smernice s podmienkami na zabezpe čenie začlenenia 
„falošných samostatne zárobkovo činných“ do rozsahu pôsobnosti pri sú časnom 
vyčlenení skuto čne samostatne zárobkovo činných pracovníkov z rozsahu pôsobnosti 
smernice. Táto možnos ť zabezpe čuje začlenenie takzvaných „falošných samostatne 
zárobkovo činných“ do rozsahu pôsobnosti sm ernice na základe objasnenia ur čitých 
ustanovení a pridania požiadaviek na kontrolu. 
V rámci tejto možnosti sa zvážili tri čiastkové možnosti: 
C.1: právne objasnenie v rámci smernice. V rámci tejto čiastkovej možnosti sa 
predpokladá objasnenie definície mobilného pracovníka, ktorá zah ŕňa „falošných“ samostatne 
zárobkovo činných vodi čov, tak, aby sa zabránilo akémuko ľvek ďalšiemu výkladu. Sú časťou 
tejto možnosti by taktiež mohlo by ť uverejnenie usmer ňujúcich pokynov na zabezpe čenie 
jednotného výkladu definícií. 
C.2: správne opatrenia stanovujúce úplné presadzovanie spolo čne s objasnením 
kategórií „samostatne zárobkovo činný vodi č“ a „mobilný pracovník“.  Pri tejto 
 
SK 5   SK čiastkovej možnosti sa po číta so zavedením správnych opatrení na zvýšenie ú činnosti 
a efektivity presadzovania. V takomto príp ade by bola nevyhnutná revízia smernice s cie ľom 
upraviť definíciu „mobilného pracovníka“ podobne ako v možnosti C.1 a zavies ť požiadavky 
týkajúce sa spolupráce na zabezpe čenie spravodlivého uplat ňovania predpisov a plného 
súladu v rámci celého Spolo čenstva.  
C.3: „postupné za členenie“ „falošných“ samostatne zárobkovo činných. Pri tejto 
čiastkovej možnosti sa predpokladajú spôsoby za členenia „falošných“ samostatne zárobkovo 
činných pracovníkov na základe objasnenia defi nície mobilného pracovníka v prvej etape 
(roky 2009 – 2011) a od roku 2011 zavedenia požia daviek na kontrolu. To by znamenalo 
revíziu smernice ako pri možnosti C.2 s časovým harmonogramom realizácie. 
Možnosť D: úplné vylú čenie samostatne zárobkovo činných vodi čov. Táto možnos ť 
politiky predstavuje úplné vylú čenie samostatne zárobkovo činných z rozsahu pôsobnosti 
smernice. Odzrkad ľuje súčasnú situáciu, ke ď sú samostatne zárobkovo činní vodi či 
minimálne do časne vylú čení, a neprináša žiadne zmeny, pokia ľ ide o vplyvy v súvislosti 
so súčasnou situáciou. Preto sa táto možnos ť označuje za základnú možnos ť, s ktorou sa 
porovnávajú iné možnosti. 
Je nevyhnutné poznamena ť, že bez oh ľadu na to, či samostatne zárobkovo činní vodiči budú 
alebo nebudú za členení do rozsahu smernice, samostatne zárobkovo činní vodiči podliehajú 
predpisom o čase jazdy, pres távke a dobe odpo činku ustanoveným nariadením (ES) 
č. 561/2006. 
Dopady možností politiky A, B, C sa an alyzovali na základ e porovnania so sú časnou 
situáciou v možnosti D. Hospodárske, sociálne , environmentálne a správne dopady štyroch 
hlavných možností politi ky sa analyzovali vzh ľadom na ciele politiky týkajúce sa 
hospodárskej sú ťaže, sociálnych podmienok a dodržiavania predpisov. 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ A ZÁVERY  
Možnosť D 
Táto možnos ť nebola vybratá vzh ľadom na nedostato čné dodržiavanie predpisov zo strany 
„falošných“ samostatne zárobkovo činných vodi čov. Tento problém by sa neodstránil, 
dokonca by sa zhoršoval, vzh ľadom na slabé presadzovanie, rozdiely v rámci uplat ňovania 
predpisov a pretrvávajúcu absenciu  jasného rozlíšenia medzi skuto čným samostatne 
zárobkovo činnými vylú čenými z predpisov a „falošnými“ samostatne zárobkovo činnými, 
ktorí spadajú do rozsahu pôsobnosti smernice. To by viedlo k ďalšiemu ohrozeniu cie ľov 
politiky. 
Možnosť A 
Táto možnos ť by zabezpe čila rovnaké podmienky vzh ľadom na sociálne pravidlá pre všetky 
zúčastnené osoby v oblasti mobilných činností v cestnej doprave. To však neznamená 
zlepšenie spravodlivej hospodárskej sú ťaže, pretože v dôsledku skrátenia pracovného času 
a následného zníženia príjmu by ve ľká väčšina samostatne zárobkovo činných vodi čov nebola 
schopná na ďalej vykonáva ť svoju podnikate ľskú činnosť. To by narušilo rozvoj podnikania 
a nepriaznivo vplývalo na postavenie toht o sektora v krajinách s vysokým podielom 
samostatne zárobkovo činných. Ve ľké spoločnosti by získali konkuren čnú výhodu a prevzali 
 
SK 6   SK podiel na trhu, pretože vedia lepšie čeliť skráteniu pracovného času prostredníctvom úspor z 
rozsahu, pri čom malé a stredné podniky by ne obstáli. Tí samostatne zárobkovo činní, ktorí by 
naďalej podnikali, by mohli pod ľahnúť pokušeniu nájs ť si ďalšie zamestnanie, aby tak 
nahradili ušlé príjmy, alebo pracova ť intenzívnejšie, aby si zachovali aspo ň väčšinu 
súčasného obratu. To by následne spôsobilo vy šší pracovný stres a únavu. Jav „falošných“ 
samostatne zárobkovo činných by sa stal bezpredmetným, miera dodržiavania predpisov by sa 
však nezlepšila a pravdepodobne by došlo k jej zníženiu vzh ľadom na po četnejšiu skupinu, na 
ktorú by sa vz ťahovali predpisy, v spojení so slabým  presadzovaním a všeobecne nízkou 
disciplínou dodržiavania predpisov zo strany „falošných“ samostatne zárobkovo činných 
vodičov. Spolo čnosti by takisto zvýšili svoje prevád zkové a správne náklady tým, že by 
museli naja ť ďalších vodi čov, aby tak zachovali rovnaký objem služieb nákladnej dopravy. 
Zvýšený dopyt po ďalších vodi čoch môže tiež vies ť k nedostatku profesionálnych vodi čov 
a následne k neuspokojenému dopytu na trhu po službách nákladnej dopravy. Presadzovanie 
by sa stalo zložitejším, pokia ľ ide o kontrolu pracovného času samostatne zárobkovo činných 
vodičov, pretože nezaznamenávajú pracovný čas na mzdové ú čely. 
Možnosť B 
Začlenením samostatne zárobkovo činných vodi čov do medzinárodnej dopravy by sa 
zabezpečili rovnaké podmienky medzi medzin árodnými dopravcami, nedošlo by však 
k výraznému zlepšeniu miery dodržiavania alebo k zníženiu po čtu „falošných“ samostatne 
zárobkovo činných a nezlepšila by sa ani ú činnosť plnenia cie ľov politiky bez výrazných 
vplyvov. 
Možnosť C.1 
Zabezpečením lepšieho rozlíšenia medzi vodi čmi v rozsahu pôsobnosti (zamestnaní mobilní 
pracovníci a „falošní“ samostatne zárobkovo činní) a tými mimo rozsahu pôsobnosti 
(skutočne samostatne zárobkovo činní) by možnos ť C.1 prispela k obmedzeniu javu 
„falošných“ samostatne zárobkovo činných. Toto obmedzenie by sa však týkalo len po čtu 
tých vodi čov, ktorí nekonajú v súlade s predpismi v dôsledku zlej interpretácie, a neodstránilo 
by tých „falošných“ samostatne zárobkovo činných, ktorí zámerne porušujú predpisy 
spoliehajúc sa na nízku ú činnosť kontrol. Dopad na zvýšenie miery dodržiavania, ako aj na 
mieru plnenia cie ľov politiky je minimálny. 
Možnosť C.2 
Táto možnos ť spája lepšie rozlíšenie medzi vodi čmi, ako sa uvádza v možnosti C.1, 
s požiadavkami na zosúladené pres adzovanie predpisov. Týka sa ur čitých správnych 
nákladov, ktoré majú znáša ť členské štáty a ktoré súvisia s ú činným presadzovaním. Tieto 
náklady by boli kompenzované ziskami pochád zajúcimi zo zvýšenej  miery dodržiavania 
predpisov a lepšie ho dosahovania cie ľov politiky. V dôsledku náboru ďalších vodi čov 
súvisiaceho s odstránením „fal ošných“ samostatne zárobkovo činných vodi čov by spolo čnosti 
museli čeliť mierne zvýšeným správnym nákla dom. Výsledkom zadávania zákaziek 
subdodávate ľom by bolo zvýšenie obratu skuto čných samostatne zárobkovo činných vodi čov. 
Takto by sa zvýšila atraktívnos ť tejto profesie a stimul ovalo vytváranie nových podnikov. 
Predišlo by sa narušeniu hospodárskej sú ťaže medzi tými zamestnanými vodi čmi, ktorí 
dodržiavajú predpisy, a neodme ňovanými vodi čmi („falošnými“ samostatne zárobkovo 
činnými), ktorí porušujú zákon. Konkuren čné postavenie skuto čne samostatne zárobkovo 
činných by nebolo ohrozené „faloš nými“ samostatne zárobkovo činnými, ktorí v sú časnosti 
profitujú z neobmedzeného pracovného času (so všetkými jeho následkami), avšak nenesú 
 
SK 7   SK zodpovednos ť ani riziko súvisiace s vlastným podnikaním. Ú činnosť v rámci obmedzovania 
fenoménu „falošných“ samostatne zárobkovo činných a následne ú činnosť riešenia problému 
dodržiavania predpisov je najv yššia zo všetkých možností. 
Možnosť C.3 
Táto možnos ť kombinuje opatrenia navrhované v pr edchádzajúcich možnostiach C1 a C2 
s časovým harmonogramom a jej vplyvy (pozitívne aj negatívne) sa ve ľmi podobajú vplyvom 
možnosti C2, pri čom sa len málo líšia v niektorých ukazovate ľoch. V porovnaní s možnos ťou 
C2 sa očakáva, že výsledky sa dostavia neskôr a problémy vyriešia v neskoršom štádiu. 
Porovnanie nákladov na zabezpe čovanie zhody 
Výsledky analýzy nákladov a výnosov ukazujú, že možnos ť A je pre členské štáty v súvislosti 
s presadzovaním najnákladnejšia. To isté  platí aj pre súkromný sektor, pokia ľ ide 
o zaznamenávanie a informovanie o pracovnom čase. Možnos ť A sa taktiež naj ťažšie 
presadzuje, pretože je takmer nemožné, aby sa overila dôveryhodnos ť záznamov o pracovnom 
čase, ktoré vypracovali  samostatne zárobkovo činní vodi či, pretože pracovný čas sa na 
mzdové ú čely nezaznamenáva. Z tohto dôvodu nemusia by ť náklady na zvýšenie miery 
dodržiavania primerané dosiahnutým výs ledkom. Najmenej nákladnou je možnos ť D, pretože 
nezahŕňa žiadnu novú činnosť. Jej výsledkom sú však vysoké náklady súvisiace 
s nedodržiavaním predpisov, pretože nerieši problém dodržiavania predpisov zo strany 
„falošných“ samostatne zárobkovo činných vodi čov. Možnos ť B predstavuje najnižšie 
správne náklady pre podniky a je takmer rovnako nákladná ako možnosti C, pokia ľ ide 
o náklady na presadzovanie. Nepomáha však výrazne zlepši ť situáciu, pokia ľ ide o fenomén 
„falošných“ samostatne zárobkovo činných. Možnos ť C.2 je menej finan čne náročná ako 
možnosť A a o nie čo nákladnejšia ako možnos ť B. Jej účinnosť pri obmedzovaní fenoménu 
„falošných“ samostatne zárobkovo činných a zvyšovaní miery dodrži avania v tejto oblasti je 
však najvyššia. 
Závery  
Pri hodnotení vplyvov rôznych možností politiky, a ko aj nákladov na ich dodržiavanie, je 
možné dospie ť k záveru, že možnos ť C.2 je optimálna. Možnosti A, B a C1, ktoré sa 
zaoberajú rozsahom, pôsobnosti smernice, nerieš ia problém dodržiavania predpisov a nevedú 
k lepšiemu dosahovaniu cie ľov politiky, pri čom možnos ť C3 vedie v neskoršom štádiu 
k výsledkom možnosti C.2. Možnos ť C.2, ktorá sa zameriava na definovanie a opatrenia 
v rámci presadzovania, je najú činnejšia pri riešení problémov a dosahovaní cie ľov politiky. 
Návrh priamo rieši hlavné prí činy problému slabého dodržiavania  predpisov prostredníctvom 
začlenenia „falošných samostatne zárobkovo činných“, ako aj ú činnejšieho presadzovania. Na 
záver je preto možné skonštatova ť, že súčasné predpisy v oblasti pracovného času 
skombinované s jasnejším definovaním rozsahu pôsobnosti smernice a spolo čne s jasnými 
predpismi v oblasti presadzovania zn ížia mieru narušenia hospodárskej sú ťaže a umožnia 
lepšiu sociálnu ochranu prac ovníkov a pridružených skupín.