Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY, ktorým sa ukladá vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike /* COM/2013/084 final - 2013/0052 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadením Komisie (EÚ) č. 845/2012 (Ú. v. EÚ L 252, 19.9.2010, s. 33) boli na rovnakú skupinu výrobkov uložené dočasné antidumpingové opatrenia. Súčasne s týmto návrhom sa predkladá návrh na uloženie konečných antidumpingových opatrení. Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. 3. Právne prvky návrhu Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 9. januára 2012 Komisia začala antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Prešetrovaním sa zistilo subvencovanie príslušného výrobku, ktoré výrobnému odvetviu Únie spôsobilo ujmu. Prešetrovaním sa tiež zistilo, že uloženie antisubvenčných opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia s cieľom uložiť konečné antisubvenčné opatrenia na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“). Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie spôsobu, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. 2013/0052 (NLE) Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY, ktorým sa ukladá vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1], najmä na jeho článok 17, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: 1. POSTUP 1.1. Začatie konania (1) Európska komisia informovala oznámením uverejneným 22. februára 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie[2] (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie. (2) Antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý predložila 9. januára 2012 Európska federácia výrobcov železa a ocele (EUROFER) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich v tomto prípade viac ako 70 % celkovej výroby určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o subvencovaní uvedeného výrobku a o ním spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na to, aby opodstatnili začatie konania. (3) Komisia pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila vláde ČĽR (ďalej len „čínskej vláde“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Čínska vláda bola prizvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky orgánov čínskej vlády k tvrdeniam uvedeným v podnete, ktoré sa týkajú nedostatočnej kompenzovateľnosti súčasných subvenčných schém. Po skončení konzultácií zaslala čínska vláda svoje pripomienky. 1.2. Antidumpingové konanie (4) Oznámením uverejneným 21. decembra 2011 v Úradnom vestníku Európskej únie[3] Európska komisia informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR do Únie. (5) Komisia nariadením (ES) č. 845/2012[4] uložila 20. septembra 2012 dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR. (6) Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidumpingového prešetrovania sú rovnaké, keďže vymedzenia výrobného odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania sú v oboch prípadoch prešetrovania rovnaké. Z tohto dôvodu boli pripomienky k hľadisku ujmy predložené v jednom z konaní zohľadnené v oboch konaniach. 1.3. Strany, ktorých sa konanie týka (7) Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. (8) Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom za obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vybrať vzorky. Uskutočnili sa aj konzultácie s orgánmi v ČĽR. (9) Najprv poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky devätnásť čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín výrobcov. Komisia na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia navrhla pôvodne vzorku troch vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov. Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky však odstúpil od spolupráce. Preto bol nahradený ďalším vyvážajúcim výrobcom s najvyšším objemom vývozného predaja do EÚ. Po oznámení odstúpil od spolupráce aj tento vyvážajúci výrobca. (10) Aby nedošlo k ďalšiemu omeškaniu konania, Komisia sa rozhodla obmedziť vzorku na dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí mali najväčší objem vývozu do Únie, t. j. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti. Vzorka týchto dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov slúži ako základ na stanovenie úrovne subvencovania pre tieto skupiny, ako aj úrovne subvencovania pre všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, ako sa požaduje v článku 15 ods. 2 a 3 základného nariadenia. (11) Pokiaľ ide o výrobcov z Únie, Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo šesť výrobcov z Únie, o ktorých bolo Komisii známe, že vyrábajú podobný výrobok, a ktorí boli vybraní na základe predaja, objemu výroby, veľkosti a geografickej polohy v Únii. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 46 % výroby Únie a 38 % predaja v Únii. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Jeden z výrobcov z Únie uviedol, že si nepraje byť zaradený do vzorky, a bol vo vzorke nahradený ďalším najväčším výrobcom. (12) Päť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky už nepovažoval za potrebný. (13) Komisia zaslala dotazníky zástupcom ČĽR, dvom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky, štrnástim ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorí o ne požiadali, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim spolupracujúcim dovozcom do Únie a známym používateľom. (14) Vyplnené dotazníky zaslali zástupcovia ČĽR, deviati vyvážajúci výrobcovia a prepojené spoločnosti v ČĽR, šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia a desiati používatelia. (15) Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch týchto štátnych orgánov a spoločností: a) Vláda Čínskej ľudovej republiky: - Čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína. b) Výrobcovia z Únie: - ArcelorMittal Belgium, Belgicko a prepojená obchodná spoločnosť ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembursko, - ArcelorMittal Poland, Poľsko, - ThyssenKrupp Steel Europe AG, Nemecko, - voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakúsko, - Tata Steel Maubeuge SA (predtým známa ako Myriad SA), Francúzsko, - Tata Steel UK Ltd, Spojené kráľovstvo. c) Skupiny vyvážajúcich výrobcov (a prepojené spoločnosti) v ČĽR: - Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd, - Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a jej prepojená spoločnosť Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd. d) Dovozcovia v Únii: - ThyssenKrupp Mannex, Nemecko, - Macrometal, Hamburg, Nemecko. (16) Následne boli všetky strany informované o hlavných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. (17) Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili. 1.4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie (18) Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú dôležité z hľadiska posúdenia ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). 2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 2.1. Príslušný výrobok (19) Výrobkom uvedeným v oznámení o začatí konania, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, sú určité výrobky z ocele s organickým povlakom (ďalej len „VOOP“), t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred a okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru). 2.2. Žiadosti o vylúčenia výrobku (20) Čínske združenie železa a ocele (ďalej len „CISA“), dvaja dovozcovia a dvaja používatelia navrhli vylúčenie piatich druhov výrobkov. Tieto žiadosti boli prijaté a analyzovali sa takto: 2.2.1. VOOP s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom (21) Jeden používateľ VOOP predložil žiadosť o vylúčenie VOOP so substrátom pokrytým kovovou vrstvou chrómu alebo cínu z vymedzenia výrobku. Prešetrovaním sa zistilo, že v dôsledku pochrómovania alebo pocínovania sa tento typ výrobku fyzikálne a technicky odlišuje od VOOP, ktoré sú predmetom prešetrovania. VOOP s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom sa okrem toho takmer výlučne používajú na balenie potravín a na výrobu káblov. Zástupcovia výrobného odvetvia Únie napokon vysvetlili, že nemajú v úmysle, aby sa do prešetrovania zahrnul uvedený typ výrobku. Vzhľadom na uvedené dôvody nie sú do vymedzenia výrobku zahrnuté VOOP s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom. 2.2.2. Plechy valcované za tepla s organickým alebo anorganickým základným náterom (22) Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože tieto výrobky nie sú zaradené pod číselné znaky KN, ktoré sú predmetom prešetrovania. Náter alebo krycia vrstva slúžia len na ochranu proti korózii, a preto nepatria do položky 7208 KN ani do položky 7210 KN. Plechy valcované za tepla s organickým alebo anorganickým základným náterom nie sú zahrnuté do vymedzenia výrobku, a preto nemôžu byť z neho vylúčené. 2.2.3. VOOP s hrúbkou substrátu od 0,6 mm do 2,0 mm (23) CISA a dvaja dovozcovia žiadali vylúčenie VOOP s hrúbkou substrátu od 0,6 mm do 2,0 mm, ktoré predstavujú 5 % – 10 % dovozu z Číny, pričom tvrdili, že priama hospodárska súťaž medzi čínskym dovozom a priemyselnou výrobou Únie existuje len v prípade substrátov s hrúbkou od 0,25 mm do 0,6 mm. (24) Táto žiadosť bola zamietnutá vzhľadom na to, že VOOP s hrúbkou substrátu od 0,6 mm do 2,0 mm vyrábajú a vyvážajú čínski vývozcovia aj odvetvie Únie, a preto si tieto výrobky evidentne navzájom konkurujú. Nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by ukazoval, že VOOP s hrúbkou substrátu nad 0,6 mm nekonkurujú VOOP s hrúbkou substrátu menšou ako 0,6 mm a že z tohto dôvodu by predstavovali odlišný druh výrobku. VOOP s hrúbkou substrátu menšou ako 0,6 mm alebo väčšou ako 0,6 mm majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké konečné použitie, a preto predstavujú ten istý výrobok. 2.2.4. VOOP so substrátom s povlakom zliatiny zinku a hliníka (25) Dvaja dovozcovia tvrdili, že licenciu na výrobu tohto druhu výrobku majú v Únii len štyria výrobcovia a že v skutočnosti ho vyrába len jedna spoločnosť. Taktiež tvrdili, že tento výrobok sa z hľadiska vlastností odlišuje od VOOP so zinkovým povlakom. (26) Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože oba druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, ich využitie sa prekrýva a počas prešetrovania vyrábali tento výrobok aspoň dvaja spolupracujúci výrobcovia z Únie. Je potrebné poznamenať, že počas prešetrovania vyvážal do Únie tento druh výrobku len jeden čínsky spolupracujúci vyvážajúci vývozca. 2.2.5. VOOP so substrátom s povlakom zliatiny zinku (27) Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože na rozdiel od tvrdenia jedného používateľa tento výrobok vyrábajú a predávajú v značných množstvách niekoľkí výrobcovia z Únie a výrobok má rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie ako iné druhy VOOP. 2.3. Žiadosť o zahrnutie výrobku (28) Jedno združenie žiadalo, aby VOOP s kovovým povlakom chrómu alebo cínu, klasifikované podľa kódov TARIC 7210 12 20 10 a 7210 50 00 10 boli zahrnuté do vymedzenia výrobku. Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože uvedené kódy pôvodný podnet neobsahoval a výrobky, na ktoré sa tieto kódy vzťahujú, majú odlišné fyzikálne a technické vlastnosti od výrobkov uvedených v podnete. 2.4. Príslušný výrobok (29) Vzhľadom na prijatie vylúčenia VOOP s kovovou vrstvou chrómu alebo cínu, ako je uvedené v odôvodnení 21, príslušný výrobok je zmenený a doplnený podľa tohto vylúčenia. (30) Príslušným výrobkom sú preto určité výrobky z ocele s organickým povlakom (VOOP), t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru) a okrem tých výrobkov s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“). 2.5. Podobný výrobok (31) Z prešetrovania vyplynulo, že VOOP, ktoré boli vyrobené a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie, VOOP vyrobené a predávané na domácom trhu ČĽR a VOOP dovážané do Únie z ČĽR majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a sú určené na rovnaké základné konečné použitie. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. 3. SUBVENCOVANIE 3.1. Úvodné poznámky (32) Čínska vláda a čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predložili vyplnené dotazníky a súhlasili s návštevami na mieste, ktoré mali overiť pravdivosť ich odpovedí. (33) Pokiaľ ide o čínsku vládu, Komisia po analýze vyplneného dotazníka zaslala písomné upozornenie o nedostatkoch a dva listy predchádzajúce overovaniu. Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na prípravu a predloženie námietok vždy, keď o to bola požiadaná a keď to uznala za opodstatnené. Čínskej vláde boli skutočne poskytnuté značné predĺženia konečných termínov, t. j. dvadsaťdňové predĺženie lehoty na vyplnenie dotazníka, čím sa predĺžila konečná lehota na predloženie vyplneného dotazníka na 57 dní a na odpoveď na písomné upozornenie o nedostatkoch na 25 dní. (34) Čínska vláda vo vyplnenom dotazníku, v odpovediach na písomné upozornenia o nedostatkoch a iných pripomienkach poskytla odpoveď len v súvislosti so schémami, ktoré používajú vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, a argumentovala, že by sa od nej nemali požadovať odpovede na otázky týkajúce údajných subvenčných schém dostupných aj výrobcom nezaradeným do vzorky alebo výrobcom, ktorí sa neprihlásili. (35) Komisia tento prístup zdvorilo odmietla a vysvetlila čínskej vláde, že účelom dotazníka zaslaného čínskej vláde je to, aby Komisia získala informácie o subvencovaní priemyselného odvetvia vyrábajúceho v Číne výrobky z ocele s organickým povlakom a určila, do akej miery sú dovozy príslušného výrobku do Únie subvencované. Komisia oznámila čínskej vláde, že sú potrebné rozsiahlejšie informácie o rozsahu subvencovania, aby sa mohli riešiť akékoľvek závažné odmietnutia spolupráce zo strany vývozcov, ktorí údajne získavali výhody v rámci konkrétnych subvenčných schém nevyužívaných spoločnosťami zaradenými do vzorky a spolupracujúcimi spoločnosťami, a možné žiadosti o individuálne preskúmanie predložené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Čínska vláda však svoj postoj nezmenila a neposkytla informácie o väčšine ostatných subvenčných schém uvedených v podnete, ktoré však spoločnosti zaradené do vzorky nevyužívali. (36) Pred overovacou návštevou na mieste požiadala čínska vláda Komisiu o písomné zaslanie dodatočných informácií, konkrétne zoznamu všetkých otázok, ktoré mieni položiť v priebehu overovacej návštevy, ako aj zoznamu vládnych ministerstiev, ktoré sa mali zúčastniť návštevy na mieste. Čínska vláda tvrdila, že keď tieto informácie nebude mať k dispozícii, „nebude vedieť, na čo sa má pripraviť alebo čo môže počas overovania očakávať“, a že list predchádzajúci overovaniu „určite neposkytuje žiadne údaje o tom, čo chce Komisia vlastne overovať...“. (37) Komisia nemohla žiadosti čínskej vlády vyhovieť. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že Komisia splnila všetky príslušné podmienky vyplývajúce z článku 26 základného nariadenia. Čínskej vláde bol zaslaný podrobný list predchádzajúci overovaniu s potvrdením programu (s každodenným rozpisom podľa dní a skupín subvenčných schém, ktoré sa majú počas overovania prediskutovať) a požiadavkami na prítomnosť orgánov zodpovedných za príslušné schémy a úradníkov zapojených do prípravy pripomienok čínskej vlády. Komisia pred overovacou návštevou na mieste zároveň vysvetlila, že len čínska vláda vie, ktoré orgány sú zodpovedné za prešetrované schémy, ako aj to, ktorí úradníci majú najlepšie predpoklady na to, aby sa mohli zúčastniť na overovaní a odpovedať na otázky. Pokiaľ ide o zoznam konkrétnych otázok, Komisia vysvetlila, že v právnych predpisoch EÚ (ani v požiadavkách WTO) sa takýto zoznam nepožaduje a že cieľom tohto prešetrovania je overiť odpovede čínskej vlády uvedené v dotazníku a príslušné dodatočné pripomienky, a preto sa overovanie bude riadiť štruktúrou týchto dokumentov. Komisia sa bude snažiť získať a objasniť aj ďalšie informácie potrebné pre prebiehajúce konanie, ale konkrétne otázky v tomto kontexte budú závisieť od odpovedí čínskej vlády na počiatočné overovanie jej odpovedí. Čínska vláda bola pred overovacou návštevou na mieste takisto informovaná, že odmietnutie poskytnúť potrebné informácie alebo odmietnutie pomoci prešetrujúcemu orgánu pri overovaní informácií a údajov považovaných za potrebné na účely konania by mohli vážne narušiť proces prešetrovania. Čínskej vláde boli tiež pripomenuté dôsledky vyplývajúce z ustanovenia článku 28 základného nariadenia. (38) Počas overovacej návštevy na mieste, ktorá sa uskutočnila na čínskom ministerstve obchodu v Pekingu, sa Komisia snažila podľa ustanovení článkov 11 a 26 základného nariadenia overiť informácie poskytnuté na základe podkladov použitých na prípravu odpovede čínskej vlády. Počas tohto overovania Komisia dospela k predbežnému záveru, že vzhľadom na nedostatok dostupných informácií a podkladov nie je možné náležité overiť odpovede uvedené v dotazníku. Okrem toho niektoré informácie neboli vôbec predložené, aj keď boli konkrétne vyžiadané, a niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. Preto bola čínska vláda oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a 6 základného nariadenia. (39) Čínska vláda taktiež tvrdila, že Komisia jej spôsobila neprimeranú záťaž a v dotazníku a následnom písomnom upozornení o nedostatkoch požadovala nepodstatné a zbytočné informácie. (40) V súvislosti s požadovanými informáciami treba zdôrazniť, že Komisia požadovala len informácie týkajúce sa tvrdení uvedených v podnete, ktoré považovala za potrebné na to, aby dospela k reprezentatívnemu zisteniu, a aj v priebehu prešetrovania požadovala rovnaké údaje a informácie a žiadala od čínskej vlády vysvetlenia predložených informácií a ich vplyvu na prešetrované subvenčné schémy. Inými slovami, Komisia požadovala len informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie existencie a úrovne subvencovania dostupného pre príslušný produkt podľa iných údajných subvenčných schém uvedených v podnete. Tieto informácie by umožnili primerane určiť výšku subvencovania udeľovaného v rámci iných prešetrovaných subvenčných schém dostupných nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Pretože zástupcovia ČĽR ani nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia neposkytli informácie potrebné na stanovenie, či nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia mali k dispozícii iné subvenčné schémy, Komisia na základe najlepších dostupných faktov dospela k záveru, že ostatné údajné subvenčné schémy boli skutočne dostupné, a pristúpila k výpočtu výšky zvýhodnenia poskytnutého prostredníctvom týchto schém na základe najlepších dostupných faktov. 3.2. Individuálne preskúmanie (ďalej len „IP“) (41) Žiadosti o IP podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia predložili dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, t. j. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Tieto IP nebolo možné udeliť obidvom spoločnostiam, pretože v dôsledku veľkého počtu údajných subvenčných schém a časovo náročného charakteru antisubvenčného prešetrovania by boli príliš náročné a mohli by zabrániť ukončeniu prešetrovania v primeranej lehote. (42) Individuálne preskúmanie spoločnosti Union Steel sa však uskutočnilo v rámci paralelného antidumpingového prešetrovania a následne sa pre túto spoločnosť vypočítalo individuálne rozpätie ujmy. (43) Analyzovať niektoré subvenčné schémy, ktoré mohla spoločnosť Union Stell využívať, bolo prakticky nemožné, pretože čínska vláda, ako je vysvetlené v odôvodnení 34, poskytla odpoveď týkajúcu sa len tých schém, ktoré využívali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Na základe dostupných informácií bola preto tejto spoločnosti podľa článku 28 základného nariadenia pridelená priemerná sadzba subvencie, ktorá sa uplatňuje aj na ďalšie spolupracujúce spoločnosti. 3.3. Špecifické schémy (44) Komisia na základe informácií uvedených v podnete požadovala informácie týkajúce sa týchto schém, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády: I. vládou poskytovaný tovar a služby za nižšiu než primeranú odplatu“ – poskytovanie vstupov za nižšiu než primeranú odplatu: oceľ valcovaná za tepla a oceľ valcovaná za studena, – poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu, – programy, v rámci ktorých sa poskytuje voda za nižšiu než primeranú odplatu, – program, v rámci ktorého sa poskytuje elektrina za nižšiu než primeranú odplatu, – program, v rámci ktorého sa v provincii Ťiang-su poskytuje elektrina a voda za nižšiu než primeranú odplatu, – poskytovanie rôznych vstupov za nižšiu než primeranú odplatu; II. preferenčné pôžičky a úrokové sadzby poskytované výrobnému odvetviu VOOP; III. programy týkajúce sa akcií a iných majetkových účastí: – výmena dlhu za kmeňové akcie, – kapitálové injekcie, – nevyplatené dividendy; IV. daň z príjmov a iné priame dane: – daňové politiky pre odpočet výdavkov na výskum a vývoj, – daňové úľavy pre stredný a západný región, – dobropis na daň z príjmov na účely nákupu výrobných zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, – preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sú podporované ako spoločnosti s vyspelými alebo novými technológiami, – úľavy na dani z príjmov pre podniky pôsobiace v oblasti komplexného využívania zdrojov („špeciálnych surovín“), – daňové úľavy týkajúce sa nákupu špeciálnych zariadení, – preferenčná politika dane z príjmov pre podniky v severovýchodnom regióne, – oslobodenie od dane z príjmov pri investíciách do domácej technologickej obnovy, – rôzne miestne daňové úľavy (provincia Šan-tung, mesto Čchung-čching, Čuangská autonómna oblasť Kuang-si, daňové zvýhodnenia na rozvoj stredného a západného regiónu), – daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky, – program, v rámci ktorého sú produktívne podniky so zahraničnou majetkovou účasťou prvé dva roky oslobodené od platenia dane z príjmov a ďalšie tri roky platia polovičnú daň z príjmov, – miestne programy na oslobodenie produktívnych podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou od dane z príjmov alebo na jej zníženie, – dobropis na daň z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrábané domácimi výrobcami, – zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe geografickej polohy; V. programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla: – oslobodenie od dovozného cla a DPH v prípade podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a určitých domácich podnikov, ktoré používajú dovážané zariadenia v podporovaných výrobných odvetviach, – vrátenie DPH podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, – odpočet DPH na dlhodobý majetok v strednom regióne, – ďalšie daňové zvýhodnenia v meste Ma-an-šan; VI. grantové programy: – program China World Top Brand, – program Famous Brands, – fond na financovanie štátnych kľúčových technologických projektov, – programy na náhradu poplatkov za právne služby v súvislosti s antidumpingovými opatreniami; VII. nákup tovaru vládou za vyššiu než primeranú odplatu; VIII. ďalšie regionálne programy: – subvencie poskytované v novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj a oblasti hospodárskeho a technologického rozvoja Tchien-ťin, – programy týkajúce sa severovýchodného regiónu, – granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Ťiang‑su, – granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Che-pei; IX. subvencie ad hoc uvedené v podnete; 3.3.1. Vládou poskytovaný tovar a služby za nižšiu než primeranú odplatu 3.3.1.1. Poskytovanie ocele valcovanej za tepla a ocele valcovanej za studenia (ďalej len „OVT a OVS“) za nižšiu než primeranú odplatu (45) Tvrdenie v podnete sa týkalo skutočnosti, že čínska vláda kontroluje niektoré dodávateľské odvetvia a výrobky, aby mohla výrobcom VOOP poskytovať vstupy za priaznivé ceny. Na základe uvedeného možno konštatovať, že výrobcovia VOOP dostávajú subvencie podliehajúce vyrovnávacím opatreniam, pretože nakupujú vládou vyrábanú OVT a OVS od štátnych podnikov za cenu, ktorá je nižšia než trhová cena, a teda za nižšiu než primeranú odplatu poskytovanú štátnym podnikom. Odmietnutie spolupráce (46) Komisia si vyžiadala od čínskej vlády podrobné informácie o štátnych podnikoch, ktoré poskytujú OVT a OVS čínskym vyvážajúcim výrobcom VOOP s cieľom overiť tvrdenia uvedené v podnete a stanoviť, či tieto štátne podniky sú verejnými subjektmi. Komisia konkrétne k dotazníku pre čínsku vládu vytvorila prílohu B, ktorá bola určená pre štátne podniky, a vyzvala čínsku vládu, aby poskytla informácie požadované v tejto prílohe. V písomnom upozornení o nedostatkoch Komisia znovu požiadala čínsku vládu o poskytnutie informácií požadovaných v prílohe B a nabádala čínsku vládu, aby odpovede koordinovala s príslušnými štátnymi podnikmi. (47) Čínska vláda však neodpovedala na žiadnu z otázok uvedených v prílohe B a neposkytla ani príslušné informácie požadované v hlavnom dotazníku (napríklad o vlastníctve a kontrole štátnych podnikov v oceliarskom odvetví čínskou vládou a o jej zapojení do reorganizácie čínskeho oceliarskeho priemyslu). Namiesto poskytnutia požadovaných informácií čínska vláda vo svojej odpovedi na dotazník uviedla, že navrhovatelia nepreukázali, že výrobcovia OVT a OVS sú verejnými subjektmi. (48) Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády musela Komisia vyhľadať iné najlepšie dostupné informácie. Komisia o tomto postupe informovala čínsku vládu. Pri hodnotení, či štátne podniky, ktoré poskytujú OVT a OVS čínskym vyvážajúcim výrobcom VOOP, sú verejnými subjektmi, Komisia vzala do úvahy obmedzené informácie, ktoré poskytla čínska vláda, informácie uvedené v podnete, verejne dostupné vecné informácie z podobných konaní vykonaných inými prešetrujúcimi orgánmi, ako aj iné verejne dostupné informácie a svoje zistenia založila na všetkých informáciách uvedených v dokumentácii. · Štátne podniky poskytujúce výrobcom VOOP oceľ valcovanú za tepla a oceľ valcovanú za studena sú verejnými subjektmi Úvodné poznámky (49) Navrhovateľ tvrdí, že štátne podniky v Číne sú verejnými subjektmi v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia, ktoré výrobcom VOOP poskytujú tovar (OVT a OVS) za ceny, ktoré sú pod úrovňou trhových cien, a preto im poskytujú výhodu. (50) Odvolací orgán WTO vo svojej správe vo veci Spojené štáty – Konečné antidumpingové a vyrovnávacie clá na určité výrobky z Číny[5] (ďalej len „správa odvolacieho orgánu“) definoval verejný subjekt ako subjekt, ktorý „má vládnu právomoc, vykonáva vládne príkazy alebo je mu udelená vládna právomoc“[6]. Odvolací orgán vzal do úvahy aj to, že verejné subjekty sú charakterizované aj „vykonávaním vládnych funkcií“[7], ktoré by sa „v právnom poriadku príslušného člena spravidla považovali za súčasť vládnej praxe“[8]. (51) Zo záverov odvolacieho orgánu WTO vyplývajú dve otázky, ktoré treba preskúmať, t. j. a) či príslušné štátne podniky vykonávajú funkcie, ktoré sa v Číne spravidla považujú za súčasť vládnej praxe, a b) ak áno, či pritom vykonávajú vládne príkazy. Vykonávanie vládnych funkcií (52) V súvislosti s čínskou vládou existujú dostatočné dôkazy, že vláda sa intenzívne zapája do riadenia hospodárstva. Primárna úloha čínskej vlády v hospodárstve je zaručená Ústavou Čínskej ľudovej republiky. V článku 7 ústavy sa uvádza: „Štátne hospodárstvo je sektor socialistického hospodárstva vo vlastníctve celého ľudu; je vedúcou silou národného hospodárstva. Štát zabezpečuje konsolidáciu a rast štátneho hospodárstva“. Podobne v článku 15 ústavy sa uvádza: „Štát uskutočňuje hospodárske plánovanie na základe socialistického verejného vlastníctva“. Aj v Stanovách Komunistickej strany Číny sa ustanovuje hlavná úloha verejného vlastníctva, napríklad v úvodnej časti Stanov Komunistickej strany Číny sa uvádza: „strana musí podporovať a zlepšovať základný hospodársky systém, pričom dominantnú úlohu zohráva verejné vlastníctvo...“. Aj rôzne päťročné plány uverejnené Štátnou komisiou rozvoja a reforiem (ďalej len „ŠKRR“) a prijaté najvyšším čínskym zákonodarným orgánom, Štátnou radou, poukazujú na veľmi silné zapojenie čínskej vlády do hospodárstva. (53) Pokiaľ ide o oceliarske odvetvie, z informácií uvedených v dokumentácii vyplýva, že štátne podniky vyrábajúce OVT a OVS v Číne často vykonávajú vládne funkcie, ktoré sú opísané okrem iného v sektorových plánoch pre železiarsky a oceliarsky priemysel. Tieto plány potvrdzujú, že čínska vláda sa rozhodla, že sa bude úzko zapájať do riadenia a rozvoja oceliarskeho priemyslu v Číne, a preto možno vykonávanie riadenia a rozvoja prostredníctvom štátnych podnikov považovať za činnosti patriace do vládnej praxe. V plánoch sa stanovujú zámery a ciele pre všetky subjekty v železiarskom a oceliarskom priemysle a nariaďuje sa v nich celému sektoru, aby prinášal konkrétne výsledky. Čínska vláda skutočne využíva železiarske a oceliarske štátne podniky ako predĺženú ruku štátu s cieľom dosiahnuť ciele a zámery stanovené v plánoch. (54) V nariadení ŠKRR č. 35 – Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu sa načrtáva okrem iného politika na zníženie počtu železiarskych a oceliarskych hút a stanovujú sa v ňom ciele pre celkový objem výroby týchto skupín oceliarskych podnikov, ktoré patria medzi prvých desať na domácom trhu (článok 3), z dôvodu výrobnej kapacity sa ním zakazuje vytváranie nových železiarskych a oceliarskych pridružených podnikov (článok 10), stanovujú sa v ňom podmienky prístupu do železiarskeho a oceliarskeho priemyslu na úrovni zariadení, ako aj technické a hospodárske ukazovatele, podľa ktorých sa majú riadiť oceliarske a železiarske podniky (článok 12), stanovujú sa v ňom pravidlá pre zmeny organizačnej štruktúry oceliarskych podnikov (článok 20), riadia sa ním investície (články 22, 23), stanovujú sa v ňom podmienky prístupu k finančným prostriedkom (články 25, 26) a štátu sa na jeho základe poskytuje právo zasahovať pri nákupe surovín (článok 30). (55) V Dvanástom päťročnom rozvojovom pláne pre oceliarsky priemysel sa sumarizuje dosiahnutie cieľov stanovených v predchádzajúcom pláne, rieši sa v ňom stratégia rozvoja a stanovujú sa v ňom ciele pre celý oceliarsky priemysel. V tomto päťročnom pláne, podobne ako v nariadení č. 35, sa stanovujú veľmi konkrétne ciele na úrovni priemyselných zoskupení [oddiel III.(III).6], podporujú sa v ňom určité projekty a od iných sa v ňom odrádza [oddiel IV(IV)] a nespravodlivo sa v ňom podporuje železiarsky a oceliarsky priemysel v rôznych provinciách [oddiel IV(V)], zaisťuje sa v ňom podpora veľkým oceliarskym podnikom a udeľuje sa vedúca úloha najväčším čínskym výrobcom ocele, ktorých vlastníkom je štát, ako sú napríklad Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atď.[9] Plánom sa ustanovuje aj posilnenie regulácie a riadenia výrobnej činnosti súčasných oceliarskych podnikov [oddiel V(IV)]. (56) Zákon Čínskej ľudovej republiky o aktívach podnikov vo vlastníctve štátu tiež zaväzuje štátne podniky (v tomto zákone sa spomínajú ako podniky s majetkovou účasťou štátu), aby dodržiavali národné priemyselné politiky[10]. Podobne Predbežné opatrenia na kontrolu a spravovanie investícií centrálnych podnikov zaväzujú štátne podniky (podniky s majetkovou účasťou štátu), aby uplatňovali rozvojové plány a priemyselné politiky štátu[11]. Podľa Opatrení na spravovanie rozvojových stratégií a plánov centrálnych podnikov musia všetky podniky s majetkovou účasťou štátu vypracovať rozvojový a strategický plán, ktorý musí preskúmať a schváliť Komisia pre kontrolu a správu štátnych aktív (ďalej len „KKSŠA“), ktorá podlieha Štátnej rade. KKSŠA musí pri tomto preskúmaní a pred schválením okrem iného posúdiť, či tento plán je, alebo nie je v súlade s národným rozvojovým plánovaním a priemyselnými politikami a so strategickou úpravou rozmiestnenia a štruktúry štátneho hospodárstva[12]. (57) Konkrétne príklady vykonávania opatrení opísaných v plánoch, ako je presťahovanie spoločnosti Capital Steel Corporation[13] alebo početné fúzie oceliarskych podnikov[14], ukazujú, že tieto plány nie sú len orientačné dokumenty, ktoré slúžia ako usmernenia, ale že vyúsťujú do konkrétnych opatrení štátnych oceliarskych podnikov riadených vládou (zastúpenou ŠKRR a Štátnou radou). (58) Podniky, na ktoré sa vzťahujú tieto plány, musia uplatňovať a vykonávať všetky konkrétne opatrenia opísané v predchádzajúcich odôvodneniach. Dospelo sa k záveru, že prostredníctvom tohto priameho zapojenia vlády do obchodného správania oceliarskych podnikov konajú štátne oceliarske podniky ako predĺžená ruka vlády pri vykonávaní vládnych funkcií, ktoré následne vedú k splneniu cieľov a zámerov stanovených v plánoch. Vládna kontrola nad štátnymi podnikmi (59) Po zistení, že štátne podniky vykonávajú vládne funkcie, zostáva otázkou, či pri tom vykonávajú vládne príkazy. Kľúčovou otázkou v tejto súvislosti je, či sú podniky zámerne riadené vládou.[15] Ak áno, na základe všetkých príslušných dôkazov možno odôvodnene povedať, že štátne podniky konajú ako predĺžená ruka vlády a účinne vykonávajú politiku stanovenú v uvedených plánoch. (60) Ďalej opísaná vládna kontrola svedčí o tom, že štátne podniky majú vládnu právomoc, vykonávajú vládne príkazy alebo im je udelená vládna právomoc. Kontrola sa môže vykonávať okrem iného prostredníctvom štátneho vlastníctva, administratívnej regulácie a zapojenia sa KKSŠA, správnych rád alebo vládnych plánov. Štátne vlastníctvo (61) Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, ktorá sa týkala odmietnutia spolupráce (odôvodnenia 46 až 48), čínska vláda neposkytla požadované informácie o vlastníckej štruktúre výrobcov OVT a OVS v Číne. Čínska vláda odovzdala spolu s vyplneným dotazníkom zoznam 54 spoločností, v ktorých je čínska vláda najväčším akcionárom, ale počas overovacej návštevy tvrdila, že zoznam nie je správny a obsahuje aj súkromné spoločnosti. Čínska vláda zoznam neopravila ani nešpecifikovala, ktoré spoločnosti sú súkromné a ktoré sú vo vlastníctve čínskej vlády. Komisia musela z dôvodu odmietnutia spolupráce preskúmať iné dôkazy v dokumentácii a verejne dostupné informácie. (62) Navrhovateľ predložil dôkazy, že významní výrobcovia OVT a OVS sú vo vlastníctve štátu, a v tejto súvislosti predložil podrobné informácie v prílohe 10 k podnetu[16]. Skutočnosť, že čínska vláda má vlastnícky podiel v mnohých podnikoch, ktoré vyrábajú OVT a OVS, potvrdzujú aj iné verejne dostupné informácie[17]. (63) Po zohľadnení všetkých informácií uvedených v dokumentácii možno odôvodnene skonštatovať, že čínska vláda má významný vlastnícky podiel v mnohých čínskych podnikoch, ktoré vyrábajú OVT a OVS. Administratívna regulácia a zapojenie KKSŠA (64) KKSŠA vykonáva úlohy štátu ako investora a spravuje a kontroluje štátne aktíva. Treba poznamenať, že hoci čínska vláda vo vyplnenom dotazníku a následných písomných podaniach tvrdila, že KKSŠA sa nezúčastňuje na obchodných operáciách štátnych podnikov, a toto tvrdenie podporila odvolaním sa na článok 7 Dočasných opatrení na kontrolu a správu štátnych aktív[18], ďalšie články v tom istom zákone a aj iné dôkazy v dokumentácii[19] svedčia o opaku. (65) Antisubvenčný dotazník vyplnený čínskou vládou skutočne svedčí o tom, že KKSŠA splnomocnená Štátnou radou menuje a odvoláva vedenie podnikov, ktoré kontroluje, a hodnotí výkonnosť vedenia podnikov prostredníctvom právnych postupov. Zodpovedá aj za nabádanie kontrolovaných podnikov, aby uskutočňovali hlavné zásady a politiky, zodpovedá za základnú správu štátnych aktív podnikov a usmerňuje a kontroluje spravovanie miestnych štátnych aktív v súlade so zákonom. (66) KKSŠA zodpovedá aj za odmeňovanie a hodnotenie riaditeľov štátnych podnikov; okrem toho menuje a rozhoduje o odmenách a trestoch udeľovaných riaditeľom štátnych podnikov[20]. Všetky dôkazy skutočne svedčia o tom, že kariéra riaditeľov štátnych podnikov závisí od KKSŠA. Tieto okolnosti jasne dokazujú, že komisii KKSŠA bola udelená vládna právomoc. Správna rada (67) Zloženie správnych rád štátnych podnikov tiež názorne dokazuje vysokú úroveň kontroly štátnych podnikov zo strany čínskej vlády. Dôkazy uvedené v dokumentácii[21] svedčia o tom, že mnohí členovia správnych rád a dozorných rád zastávajú alebo v minulosti zastávali vládne a/alebo stranícke funkcie a ich výber je silne ovplyvnený vládnymi orgánmi, ako sú KKSŠA alebo Komunistická strana Číny. Vládne plány (68) Politiky, záujmy a ciele čínskej vlády týkajúce sa oceliarskeho priemyslu sú stanovené v rôznych vládnych plánoch na úrovni ústrednej štátnej správy, ako aj na nižších úrovniach. Štátne podniky sú nabádané k tomu, aby tieto politiky uplatňovali (spoločnosti, ktoré ich neuplatňujú, podliehajú dokonca sankciám), a z posledných opatrení niektorých väčších oceliarskych štátnych podnikov v Číne je zrejmé, že tieto politiky dodržiavajú a že oceliarske štátne podniky pracujú na dosiahnutí zámerov a cieľov stanovených v týchto plánoch. (69) Podľa dvanásteho päťročného rozvojového plánu pre oceliarsky priemysel „zohrávajú hlavnú úlohu pri fúziách a reorganizácii len podniky, ktoré dodržiavajú národné politiky pre železiarsky a oceliarsky priemysel a normy a výrobné a prevádzkové podmienky železiarskeho a oceliarskeho priemyslu“.[22] (70) Konkrétne štátne podniky sa spomínajú aj vo viacerých plánoch na provinčnej a miestnej úrovni a stanovujú sa pre ne ciele a zámery. Navrhovateľ poskytol výňatky z týchto plánov[23]. V dotazníku a v písomnom upozornení o nedostatkoch boli od čínskej vlády vyžiadané všetky tieto plány na účely overenia a vysvetlenia, ale čínska vláda sa rozhodla, že ich neposkytne. Treba však poznamenať, že čínska vláda počas konania presnosť týchto citácií nespochybňovala. Spoločnosti uvádzané v provinčných a miestnych plánoch okrem toho pripúšťajú svoju spoluprácu s orgánmi a opisujú, ako konajú alebo konali v minulosti v súlade s týmito plánmi[24]. (71) Aj keď čínska vláda tvrdí, že niektoré z uvedených plánov sú len orientačné, nezáväzné a predpokladá sa, že budú slúžiť len ako usmernenie, ďalšie dôkazy uvedené v dokumentácii toto tvrdenie nepodporujú. Práve naopak, mnohé zákony a nariadenia, ktoré sú určite právne záväzné[25], zaisťujú, že štátne rozvojové plány a priemyselné politiky sú pre štátne podniky povinné. Záver (72) Čínska vláda formuluje ciele a zámery pre železiarsky a oceliarsky priemysel prostredníctvom päťročných plánov a iných dôležitých úradných dokumentov a tieto ciele dosahuje prostredníctvom funkcií a činností opísaných v týchto plánoch a dokumentoch. Keďže tieto plány a dokumenty vypracovali sekcie čínskej vlády ako napríklad Národná rada alebo ŠKRR, funkcie a činnosti, na ktoré odkazujú, by sa mali považovať za vládne. Keďže, ako už bolo uvedené, oceliarske štátne podniky sú povinné uplatňovať plány a politiky, konajú ako predĺžená ruka vlády, a keďže vláda nad nimi vykonáva zámernú kontrolu, v skutočnosti vykonávajú vládne príkazy. (73) Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády nebol rozsah pôsobnosti tých subjektov, ktoré sú považované za „verejné subjekty“, vymedzený v plnom rozsahu. V každom prípade akýkoľvek štátny podnik, v ktorom je vláda väčšinovým alebo najväčším akcionárom, je verejným subjektom. Subjekty, v ktorých vláda nevlastní žiadne akcie, sú súkromné subjekty. Na základe uvedeného nie je potrebné vymedziť jasnú hranicu medzi verenými a súkromnými subjektmi, pretože v odôvodneniach 85 až 98 je názorne ukázané, že všetky súkromné subjekty pôsobiace v oceliarskom sektore sú poverené a riadené štátom, a preto sa v podstate správajú ako verejné subjekty. · Výhoda (verejné subjekty) Všeobecné úvahy (74) Na posúdenie toho, či existuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, treba porovnať ceny OVT a OVS, ktoré zaplatili príslušní vyvážajúci výrobcovia, s príslušnou referenčnou hodnotou. V správe odvolacieho orgánu sa potvrdilo, že v prípade, ak je trh v krajine poskytnutia narušený úlohou, ktorú zohráva vláda, pripúšťa sa použitie externých referenčných hodnôt. V správe sa tiež upozorňuje na to, že „v prípade, keď je vláda dominantným dodávateľom, je pravdepodobné, že súkromné ceny budú skreslené, ale i tak je potrebná individuálna analýza“[26]. V správe odvolacieho orgánu sa tiež konštatuje: „... netvrdíme, že existuje nejaká prahová hodnota, nad ktorou samotná skutočnosť, že vláda je dominantným dodávateľom, postačuje na preukázanie cenovej deformácie, ale je jasné, že čím dominantnejšiu úlohu vláda na trhu zohráva, tým je pravdepodobnejšie, že táto úloha vyústi do deformácie súkromných cien“[27]. V správe odvolacieho orgánu sa ďalej uvádza, že: „keď je vláda významným dodávateľom, budú potrebné dôkazy týkajúce sa iných faktorov, než je podiel vlády na trhu, pretože úloha vlády ako významného dodávateľa nemôže sama osebe dokazovať deformáciu súkromných cien“. Prvá otázka, ktorú treba zodpovedať, preto znie, či je vládny podiel na výrobe OVT a OVS v Číne dominantný, alebo len významný. (75) Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií o trhu s OVT a OVS týkajúcich sa pomernej časti objemu výroby OVT a OVS vyrábaných štátnymi podnikmi a súkromnými spoločnosťami, ale čínska vláda nepredložila v tejto súvislosti žiadne náležité informácie[28]. (76) Komisia využila iné dostupné informácie[29] týkajúce sa tejto záležitosti, na základe ktorých stanovila, že v Číne vyrábajú štátne oceliarske podniky minimálne 63 % OVT. Je dôležité poznamenať, že tento podiel štátnych podnikov vo výške 63 % bol získaný po veľmi konzervatívnej analýze a predstavuje absolútne minimálnu hodnotu. Skutočnosť, že mnohí, údajne súkromní, dodávatelia, ktorých uvádzali vývozcovia, sú podľa všetkého obchodné spoločnosti (ktoré vlastne mohli nakupovať výrobok od štátnych podnikov), nedostatočná spolupráca zo strany čínskej vlády (pozri odôvodnenia 46 až 48) a zistenia iných prešetrujúcich orgánov (pozri poznámku pod čiarou č. 32) viedli k záveru, že skutočný podiel štátnych podnikov na trhu s OVT je omnoho vyšší. Manévrovacie možnosti súkromných prevádzkovateľov obmedzuje aj intenzívne zapojenie čínskej vlády do tohto sektora trhu s OVT (pozri odôvodnenia 85 až 94). (77) Na základe uvedených informácií sa stanovilo, že štátne podniky majú na trhu s OVT v Číne dominantné postavenie. Ako je ukázané ďalej, táto prevaha štátnych podnikov na trhu s OVT je taká veľká, že súkromní výrobcovia nemajú inú možnosť, len prispôsobiť svoje ceny cenám štátnych podnikov. (78) Pokiaľ ide o OVS, podiel štátnych podnikov uvádzaný čínskymi vyvážajúcimi výrobcami (18 %) bol omnoho nižší než v prípade OVT. Tento údaj však bol v rozpore s inými informáciami (pozri odôvodnenie 79). Vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády skutočnosť, že mnohí, údajne súkromní, dodávatelia, ktorých uvádzali vývozcovia, sú podľa všetkého obchodné spoločnosti (ktoré vlastne mohli nakupovať výrobok od štátnych podnikov), a obmedzenia v oblasti obchodnej činnosti súkromných prevádzkovateľov spôsobené intenzívnym zapojením čínskej vlády do tohto sektora (pozri odôvodnenia 85 až 94), sa dospelo k záveru (čiastočne na základe dostupných informácií (pozri odôvodnenie 79) v zmysle článku 28 základného nariadenia), že štátne podniky majú v Číne prevahu aj na trhu s OVS. (79) Tento záver potvrdzujú údaje World Steel Capacity Book, ktoré sú v rozpore s 18 % podielom uvádzaným čínskymi vývozcami a ukazujú, že viac ako 70 % celkovej výrobnej kapacity OVS v Číne je vo vlastníctve štátu[30]. (80) Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií o cenách OVT a OVS predávaných na čínskom trhu štátnymi a súkromnými spoločnosťami. Čínska vláda v odpovedi na dotazník žiadne takéto informácie neposkytla. Prešetrovaním vývozcov VOOP sa zistilo, že ceny platené štyrmi vyvážajúcim vývozcami/skupinami počas obdobia prešetrovania za OVT a OVS, ktoré nakúpili od súkromných výrobcov OVT a OVS alebo od obchodníkov, boli trvale veľmi blízke cenám štátnych podnikov[31]. Pozorované údaje spolu s prevahou štátnych podnikov v tomto sektore teda dokazujú, že cena súkromných dodávateľov v skutočnosti kopíruje ceny platené štátnym podnikom. Navyše v zmluve o poskytovaní OVT súkromným dodávateľom, ktorú predložil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, je dokonca uvedená podmienka, aby cena bola prepojená s cenou dodávateľského štátneho podniku. (81) Na základe súhrnných informácií uvedených v dokumentácii sa zistilo, že ceny OVT a OVS, ktoré v Číne predávajú štátne podniky, sú narušené v dôsledku veľkej prevahy štátnych podnikov na trhu s OVT a OVS v Číne. Ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sú prispôsobené cenám štátnych podnikov Vzhľadom na túto skutočnosť sa dospelo k záveru, že v Číne neexistujú spoľahlivé trhové ceny OVT a OVS. Keďže v Číne na trhu s OVT a OVS neexistujú „prevládajúce trhové podmienky“, Komisia musela v súlade s článkom 6 písm. d) základného nariadenia hľadať alternatívnu referenčnú hodnotu. Akákoľvek zámerná úprava nákladov a cien v Číne sa považuje za nereálnu, pretože deformovaný je celý čínsky trh a podľa všetkého sú v dôsledku prevahy štátnych podnikov podobne narušené aj dovozné ceny. Preto bolo v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia potrebné stanoviť externú referenčnú hodnotu. (82) Najvhodnejšou referenčnou hodnotou sa zdá byť referenčná hodnota vytvorená na základe cien OVT a OVS na svetovom trhu. Tieto ceny sa pravidelne uverejňujú v rôznych špecializovaných časopisoch zameraných na výrobu a spracovanie ocele, ako sú napríklad Steel Business Briefing, MEPS a CRU. (83) Na základe porovnania cien štátnych podnikov s externou referenčnou hodnotou (spôsob vytvorenia referenčnej hodnoty je vysvetlený v odôvodnení 103) sa ukázalo, že tieto ceny boli podstatne nižšie ako referenčné ceny a následne vyústili do výhody pre čínskych vyvážajúcich výrobcov VOOP v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. · Špecifickosť (84) Vzhľadom na to, že OVT a OVS používa vo výrobe len obmedzený počet odvetví a podnikov v Číne, program subvencií je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia. · Poverenie a nariadenie súkromným dodávateľom (85) Ďalšia otázka, ktorú treba riešiť, znie, či súkromní výrobcovia OVT a OVS, ktorí nie sú verejnými subjektmi, sú napriek tomu čínskou vládou poverení, resp. je im nariadené v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby výrobcom VOOP poskytovali OVT a OVS. Vládna politika (86) Už na začiatku sa zistilo, že čínska vláda má politiku na poskytovanie OVT a OVS sektoru VOOP, pretože verejné subjekty, ktoré sú súčasťou vlády, sa zapájajú do tohto poskytovania a udržiavajú si na trhu dominantné postavenie, ktoré im umožňuje ponúkať tovar za ceny, ktoré sú nižšie ako trhové ceny. V každom prípade, bez ohľadu na to, či sa tieto orgány opisujú ako „verejné“, alebo nie, tie isté dôkazy poukazujú na existenciu vládnej politiky, ktorá do tohto sektora výrazne zasahuje. Teraz treba zistiť, či sa táto politika vzťahuje aj na súkromných dodávateľov. Rozšírenie politiky na súkromných dodávateľov OVT a OVS Vládne plány poskytujú usmernenie a podporu (87) Viaceré vládne plány a politické dokumenty nasvedčujú tomu, že čínska vláda pomáha výrobcom ocele v Číne (štátnym aj súkromným podnikom) a podporuje ich. Určité časti týchto dokumentov svedčia o tom, že existuje priame prepojenie medzí vládou a vedením súkromných oceliarskych spoločností, a v mnohých prípadoch možno pozorovať, že toto „usmernenie“ vyústilo do opatrení oceliarskych spoločností podľa odporúčaní uvedených v plánoch. (88) Napríklad v nariadení ŠKRR č. 35 – Politiky pre rozvoj železiarskeho a oceliarskeho priemyslu sa oceliarske spoločnosti nabádajú k tomu, aby konali určitým spôsobom[32], stanovujú sa v ňom podmienky v oblasti investícií a uvádza sa v ňom, že investície podliehajú schváleniu orgánmi[33]. Týmto nariadením sa zároveň ovplyvňuje hospodárska súťaž v oblasti zdrojov[34] a dokonca sa v ňom stanovujú sankcie pre spoločnosti, ktoré tieto podmienky nedodržiavajú[35]. Aj dvanásty päťročný rozvojový plán pre oceliarsky priemysel má vplyv na obchodné rozhodnutia oceliarskych spoločností, ktoré následne môžu ovplyvniť štruktúru nákladov a ceny[36]. (89) Navrhovateľ okrem toho poskytol v prílohe 24 k podnetu súbor výňatkov z rôznych politických dokumentov rôznych vládnych organizácií, v ktorých sa poukazuje na podporu čínskej vlády poskytovanú oceliarskemu priemyslu vo všeobecnosti alebo osobitne podnikaniu v oblasti výrobkov z ocele s organickým povlakom[37]. (90) Navyše existujú verejne dostupné informácie, ktoré ukazujú, že súkromné spoločnosti konajú v súlade s rôznymi vládnymi plánmi a politickými dokumentmi[38]. Vývozné obmedzenia na oceľ valcovanú za tepla a oceľ valcovanú za studena (91) Čínska vláda prijala kroky brániace vývozu OVT a OVS pomocou vývozných obmedzení uvalených prostredníctvom komplexného systému vrátenia DPH. Konkrétnejšie OVT a OVS podliehajú platbe DPH vo výške 17 %. DPH na VOOP vyrábané z OVS (ktoré sa vyrábajú z OVT) a predávané na domácom trhu je refundovateľná vo výške 13 %, ale keď sa spoločnosť rozhodne OVT alebo OVS vyvážať, DPH sa vôbec nevracia. Tento systém spôsobuje, že súkromní výrobcovia OVT a OVS nemôžu konať s normálnou obchodnou slobodou, a má vplyv na zvýšenie domácej ponuky OVT a OVS, a tak nutne znižuje cenu na čínskom trhu. Súkromní výrobcovia OVT a OVS (rovnako ako štátne podniky) preto nemôžu konať nezávisle od politiky čínskej vlády. Ceny súkromných dodávateľov (92) V predchádzajúcej časti, ktorá sa týkala výhody poskytovanej verejným subjektom, bolo stanovené, že v dôsledku prevahy oceliarskych štátnych podnikov na trhu s OVT a OVS súkromní výrobcovia OVT a OVS nemajú inú možnosť, len zosúladiť svoje ceny s cenami štátnych podnikov. Inými slovami, súkromní výrobcovia ceny nestanovujú, ale skôr ich preberajú. Je to ďalší znak toho, že súkromní výrobcovia OVT a OVS nemôžu konať nezávisle od opatrení čínskej vlády a iných verejných subjektov. (93) Túto skutočnosť potvrdzujú aj informácie poskytnuté čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorí predložili vyplnené antisubvenčné dotazníky, ktoré ukazujú, že ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sú takmer výlučne zosúladené s cenami štátnych podnikov. Navyše v zmluve o poskytovaní OVT súkromným dodávateľom, ktorú predložil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, je dokonca uvedená podmienka, aby cena bola prepojená s cenou dodávateľského štátneho podniku. (94) Vzhľadom na predchádzajúce zistenia, že ceny štátnych podnikov sú pod úrovňou trhových cien, je jasné, že ceny súkromných dodávateľov, ktoré sa prispôsobujú cenám štátnych podnikov, sú tiež pod trhovými úrovňami. · Finančná pomoc (95) Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia o existenciu finančnej pomoci ide v prípade, ak vláda: „poverí, resp. nariadi súkromnému subjektu, aby vykonával jednu alebo viacero funkcií uvedených v bodoch i), ii) a iii), ktoré by za normálnych okolností plnila vláda, a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe“. Odvolací orgán WTO interpretoval „nariadenie“ ako vzťahujúce sa na situácie, v ktorých vláda vykonáva svoju právomoc vrátane istého stupňa nátlaku nad súkromným subjektom, a „poverenie“ ako vzťahujúce sa na situácie, v ktorých vláda dáva niektorému súkromnému subjektu zodpovednosť[39]. Skupina odborníkov WTO navyše vo veci vývozných obmedzení USA[40] stanovila na zistenie existencie poverenia a nariadenia trojitú skúšku, pri ktorej sa musí potvrdiť, že existuje a) vládne opatrenie, ktoré je b) adresované konkrétnej strane a c) ktorého cieľom je konkrétna úloha alebo povinnosť[41]. (96) Na uvedenom základe zahrnutie súkromných dodávateľov do politiky čínskej vlády v oblasti dodávania OVT a OVS predstavuje vládne „poverenie“ a „nariadenie“ adresované súkromným dodávateľom z týchto dôvodov: Vládne „opatrenie“: – „Politika“ čínskej vlády (pozri odôvodnenie 86) predstavuje „opatrenie“ alebo „opatrenia“. Politiku vykonávajú verejné subjekty (štátne podniky), ktoré sú na trhu dominantné a predávajú za ceny, ktoré sú nižšie ako trhové, a čínska vláda prostredníctvom plánov a manipulácie s vývoznými obmedzeniami. Celkový výsledok je taký, že súkromní dodávatelia sú v skutočnosti nútení riadiť sa cenami verejných subjektov, ktoré sú nižšie ako trhové ceny. „Adresované konkrétnej strane“: – Vládna politika (najmä plány a vývozné obmedzenia) sa týka všetkých výrobcov OVT a OVS, štátnych aj súkromných. V tomto zmysle je politika „adresovaná“ všetkým výrobcom. Svedčí o tom skutočnosť, že ceny štátnych a súkromných podnikov sú zosúladené a že súkromní dodávatelia predávajú za ceny, ktoré sú obchodne neprimerané. „Ktorého cieľom je konkrétna úloha alebo povinnosť“: – Ako dokazujú cenové úrovne v Číne, cieľom vládnej politiky je poskytovanie OVT a OVS za nižšie ako trhové ceny. Opatrenia čínskej vlády a štátnych podnikov neponechávajú súkromným dodávateľom žiadnu inú možnosť než uplatňovať postupy verejných subjektov a to im v skutočnosti ukladá konkrétnu úlohu alebo povinnosť. Politika čínskej vlády vykonávaná najmä prostredníctvom plánov a manipuláciou s DPH v dôsledku tejto úlohy alebo povinnosti vážne obmedzuje slobodu súkromných dodávateľov. Záver (97) Po zohľadnení všetkých uvedených faktorov možno usúdiť, že vývozné obmedzenia čínskej vlády, vládne plánovanie a dominantné postavenie štátnych podnikov obmedzujú slobodu súkromných dodávateľov OVT a OVS, nútia ich konať neobchodným spôsobom a akceptovať ekonomicky iracionálne (nižšie ako trhové) ceny, čo by na slobodnom a otvorenom trhu nerobili. To potvrdzuje, že vládna politika v oblasti dodávania OVT a OVS (vrátane sektora ocele s organickým povlakom) sa vzťahuje aj na súkromných dodávateľov. (98) Navyše s ohľadom na uvedenú analýzu dôkazy poskytnuté v dokumentácii a iné verejne dostupné informácie viedli Komisiu k záveru, že čínska vláda poveruje súkromných výrobcov OVT a OVS v Číne a nariaďuje im, aby poskytovali tovar v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia a konali rovnakým spôsobom ako oceliarske štátne podniky. · Výhoda (súkromní dodávatelia) (99) Komisia stanovila, že súkromní dodávatelia OVT a OVS konajú podľa nariadenia alebo poverenia čínskej vlády, a prešetrovaním sa ukázalo, že ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sa prispôsobujú cenám štátnych podnikov (pozri predchádzajúcu časť). (100) Po zvážení tejto skutočnosti sa dospelo k záveru, že zistenia týkajúce sa výhody a špecifickosti z poskytovania OVT a OVS štátnymi podnikmi za nižšie než trhovo ceny sa vzťahujú aj na poskytovanie OVT a OVS súkromnými dodávateľmi. · Zistenia z prešetrovania (101) Výhody z tohto programu mali dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Jeden vyvážajúci výrobca (Panhua Steel Group) mal výhodu z poskytovania OVT za nižšiu než primeranú odplatu a ďalší vyvážajúci výrobca (Huadong Steel Group) mal výhodu z poskytovania OVS za nižšiu než primeranú odplatu. · Výpočet výšky subvencie (102) Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorá bola zistená počas OP. Táto výhoda sa vypočíta ako súčet rozdielov medzi skutočnými nákupnými hodnotami a príslušnými referenčnými hodnotami nákupov OVT a OVS. Výsledná suma sa potom rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (103) Za primeraný základ na vytvorenie referenčných cien pre OVT a OVS sa považovali ceny OVT a OVS na svetovom trhu, pretože čínsky trh s OVT a OVS je deformovaný. Na základe rôznych časopisov, ktoré sa zaoberajú výrobou a spracovaním ocele (SBB a MEPS), boli vybrané domáce ceny, bez daní, piatich krajín alebo regiónov (t. j. Európy, USA, Turecka, Japonska a Brazílie). S cieľom získať reprezentatívnu referenčnú hodnotu Komisia vybrala najväčší trh pre každý príslušný geografický región, t. j. Európu (EÚ), Severnú Ameriku (Spojené štáty), Latinskú Ameriku (Brazília), Áziu (Japonsko) a Stredný východ/severnú Afriku (Turecko). Mesačné referenčné ceny sa získali vypočítaním aritmetického priemeru mesačných priemerných cien v každej z piatich krajín/regiónov počas OP. Päť vybraných krajín/regiónov sa nachádza na rôznych kontinentoch, všetky sú členmi WTO, patria medzi desiatich najväčších svetových výrobcov ocele a počas OP nemali najvyššie ceny. Takto stanovené referenčné ceny sa preto považujú za primerané a vhodné. (104) Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas OP stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je v prípade Huadong Group 23,02 % a v prípade Panhua Group predstavuje 27,63 %. (105) Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 25,37 %. (106) Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 32,44 %. 3.3.1.2. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu · Úvod (107) Navrhovateľ tvrdil, že v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a že suma, ktorú platia spoločnosti za užívanie pozemkov, je pod normálnou trhovou hodnotou. Čínska vláda vo vyplnenom antisubvenčnom dotazníku uviedla, že „podľa zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov vlastní pôdu v mestských oblastiach štát a pôda vo vidieckych oblastiach a predmestských oblastiach, pokiaľ štát neustanoví inak, je v spoločnom vlastníctve roľníkov“. Čínska vláda tvrdila, že existuje štandardizovaný a organizovaný konkurenčný trh s pozemkami a že s právami na užívanie pozemkov sa musí obchodovať verejne a v súlade so zákonom o trhu s pozemkami. Čínska vláda tiež uviedla, že pozemky na priemyselné a obchodné účely sa majú získavať na otvorenom trhu na základe verejnej dražby, aukcie a hospodárskej súťaže prostredníctvom finančnej náhrady za užívanie. Čínska vláda neposkytla žiadne údaje týkajúce sa skutočných cien práv na užívanie pozemkov a minimálnych cien pozemkov stanovených vládou, ktoré boli uvedené vo vyplnenom antisubvenčnom dotazníku a počas overovacej návštevy. (108) Komisia požadovala počas overovania od čínskej vlády dôkazy na podporu jej tvrdenia, že všetky priemyselné pozemky v Číne sa prideľujú prostredníctvom dražby, cenových ponúk alebo aukcie. Čínska vláda nebola schopná počas overovacej návštevy takéto dôkazy predložiť, ale isté informácie v tejto súvislosti predložila po overovacej návšteve. Zo všetkých týchto dôkazov však vyplýva, že z trinástich transakcií v súvislosti s právami na užívanie pozemkov, ktoré sa týkali vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, bolo len šesť predmetom dražby alebo aukcie. O účastníkoch aukcie/dražby neboli poskytnuté žiadne informácie, ktoré požadovala Komisia, a konečná cena zaplatená spoločnosťou bola vo všetkých prípadoch v skutočnosti rovnaká ako cena, ktorú podľa vlastného uváženia stanovili miestne orgány. (109) Komisia tiež čínsku vládu požiadala, aby vyjadrila svoje názory na možné referenčné hodnoty za predpokladu, že v ČĽR neexistuje trhová cena pozemkov. Aj keď to bol len predpoklad a v žiadnom prípade nešlo o zistenie alebo záver, v čase, keď bol čínskej vláde odoslaný dotazník, čínska vláda vyjadrila názor, že tento predpoklad je nesprávny, a neposkytla žiadne potenciálne referenčné hodnoty. Čínska vláda poukázala aj na údajný nedostatok v podnete, a to, že navrhovateľ na jednej strane tvrdí, že v Číne neexistuje trh s pozemkami a že by sa mala použiť „externá referenčná hodnota“, ale na druhej strane tvrdí, že štátne podniky dostávajú na rozdiel od súkromného odvetvia od vlády pozemky za priaznivých podmienok, a navrhla, že ak by sa mala použiť nejaká referenčná hodnota, mali by to byť ceny, ktoré platia „nezvýhodňované“ čínske priemyselné odvetvia, ale žiadne informácie o týchto cenách neposkytla. V tento súvislosti treba poznamenať, že navrhovateľ tvrdil, že trh s právami na užívanie pozemkov v Číne je celkovo deformovaný a že štátni aj súkromní výrobcovia VOOP získali práva na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu. · Právny základ (110) Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami. · Vykonávanie v praxi (111) Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Žiadna pôda nemôže byť predaná, ale práva na užívanie pôdy môžu byť podľa zákona udelené. Štátne orgány ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie. · Zistenia z prešetrovania (112) Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj väčšinu príslušných zmlúv/osvedčení týkajúcich sa práv na užívanie pozemkov, ale čínska vláda poskytla len veľmi obmedzené informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov. (113) Ako už bolo uvedené, čínska vláda tvrdila, že práva na užívanie pozemkov v Číne sa udeľujú prostredníctvom dražby, aukcie a hospodárskej súťaže. Stanovuje sa to aj v článku 137 zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami[42]. Panhua Group Co. Ltd. (114) Počas overovania spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa však zistilo, že tento systém, ako ho opisuje čínska vláda, nie vždy náležite funguje aj v praxi. Napríklad, ako potvrdili vedúci pracovníci Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (časť spoločnosti Panhua Group Co. Ltd.), zo šiestich práv na užívanie pozemkov, ktoré zakúpila táto spoločnosť, sa v prípade štyroch z nich neuskutočnila žiadna dražba. Chongqing Wanda bola jediným účastníkom a cena finančnej transakcie, ktorú spoločnosť zaplatila, bola v skutočnosti úplne rovnaká ako cena, ktorú stanovil úrad pôdneho fondu podľa vlastného uváženia. Pokiaľ ide o zvyšné dve práva na užívanie pozemkov, uskutočnila sa dražba, ale spoločnosť ani čínska vláda o tom nepredložili žiadne dôkazy. Na základe dokumentov, ktoré predložila čínska vláda po overovacej návšteve, sa skutočne zdá, že aj tieto dve práva na užívanie pozemkov boli odkúpené za rovnakú cenu, ako stanovil miestny úrad pre pozemky a prírodné zdroje. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (tiež súčasť spoločnosti Panhua Group Co. Ltd) získala tri práva na užívanie pozemkov prostredníctvom prevodu od súkromných spoločností výmenou za akcie Panhua Group Co. Ltd. Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd. (115) Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd. získala dve zo svojich práv na užívanie pozemkov od miestneho úradu pre pozemky a prírodné zdroje v okrese Siao-šan a jedno od súkromnej spoločnosti. Nemohli byť poskytnuté žiadne dôkazy o dražbe alebo aukcii, pretože podľa čínskej vlády v súvislosti s právami na užívanie pozemkov, ktoré boli zakúpené pred 1. septembrom 2006, neexistovalo v prípade prevodu práv na užívanie pôdy žiadne potvrdenie o predaji a čínska vláda nepotvrdila ani nepoprela, že tieto transakcie boli skutočne predmetom dražby alebo aukcie. (116) Zistenia z konania potvrdzujú, že situácia týkajúca sa poskytovania a nadobúdania pozemkov v Číne je nejasná a netransparentná a že orgány stanovujú ceny často podľa vlastného uváženia. Orgány stanovili ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý im okrem iných kritérií nariaďuje, aby pri stanovovaní ceny priemyselných pozemkov zohľadňovali aj priemyselnú politiku. Prístup k priemyselnej pôde, prinajmenšom v oceliarskom sektore, sa tiež zo zákona obmedzuje len na spoločnosti, ktoré rešpektujú štátom stanovené priemyselné politiky[43]. (117) Z nezávislých informácií predložených navrhovateľom takisto vyplýva, že pozemky v Číne sa poskytujú za nižšie sadzby, než sú bežné trhové sadzby[44]. · Záver (118) Poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa preto malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti. Ako je uvedené v odôvodneniach 114 a 115, v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a použitie externej referenčnej hodnoty dokazuje, že suma, ktorú zaplatili spolupracujúci vývozcovia za práva na užívanie pozemkov, je výrazne pod normálnou trhovou hodnotou. Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a c) základného nariadenia, pretože prístup k priemyselnej pôde je obmedzený zákonom len na spoločnosti, ktoré rešpektujú štátom stanovené priemyselné politiky, predmetom dražby boli len určité transakcie, ceny často stanovujú orgány a vládna prax v tejto oblasti je nejasná a netransparentná (119) Preto sa táto subvencia považuje za subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam. · Výpočet výšky subvencie (120) Keďže sa dospelo k záveru, že situácia v Číne v oblasti práv na užívanie pozemkov nie je riadená trhom, v Číne podľa všetkého vôbec nie sú dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto nie je možné použiť úpravu nákladov alebo cien v Číne. Za týchto podmienok sa dospelo k záveru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia bolo oprávnené použiť na určenie výšky zvýhodnenia externú referenčnú hodnotu. Keďže čínska vláda nespolupracovala a nepredložila žiadny návrh na externú referenčnú hodnotu, Komisia sa pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela uchýliť k dostupným informáciám. Z tohto hľadiska sa považuje za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan. (121) Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v Číne, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP, v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva. (122) Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a sumou, ktorá by sa mala normálne zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty. (123) Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane a upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webovej lokality Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil MMF vo Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k OP použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (124) Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,34 % pre Huadong Group a 1,12 % pre Panhua Group. (125) Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,73 %. (126) Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 1,36 %. 3.3.1.3. Program, v rámci ktorého sa poskytuje voda za nižšiu než primeranú odplatu · Úvod (127) V podnete sa tvrdí, že ceny vody v Číne stanovujú výlučne verejné orgány a že štruktúra stanovenia ceny je určená v súlade s priemyselnými makropolitikami. Uvádza sa v ňom tiež, že ceny vody boli odlišné v rôznych miestnych oblastiach a že aj jednotlivé spoločnosti mali rozdielne sadzby. V podnete sa konštatuje, že výrobcovia VOOP pravdepodobne využívali zvýhodnené ceny vody za nižšiu než primeranú odplatu v súlade s politikou na podporenie výrobkov z ocele s vysokou pridanou hodnotu. (128) Zásobovanie vodou a trh s vodou v Číne spravujú ŠKRR, ministerstvo vodných zdrojov a ministerstvo životného prostredia. Na trhu v oblasti zásobovania vodou stále z veľkej časti prevažujú miestne štátne spoločnosti, i keď monopol štátnych dodávateľov bol prelomený vstupom zahraničných investičných spoločností do niektorých projektov zásobovania vodou určitých miest. Čínska vláda však nebola schopná poskytnúť podrobný zoznam dodávateľov vody spolu s oblasťami, v ktorých poskytujú služby, a dodávanými objemami (pozri odôvodnenie 129), ale svoju odpoveď obmedzila na zoznam dodávateľov vody v oblastiach, v ktorých pôsobia vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. (129) Pokiaľ ide o stanovenie ceny, hlavnú politiku tvorby cien formuluje ŠKRR a miestne orgány stanovujú miestnu cenu vody po verejnom vypočutí s cieľom realizovať trvalo udržateľné využívanie vodných zdrojov. Ceny odrážajú náklady spolu s primeraným ziskom miestnych dodávateľov vody. Čínska vláda predložila príslušné cenníky platné v správnych oblastiach, v ktorých sídlia vyvážajúci výrobcovia VOOP zaradení do vzorky. Objasnilo sa, že rôzne miestne ceny sa vzťahujú na všetkých priemyselných používateľov jednotne a nemenia sa podľa spoločnosti alebo používateľov. · Zistenia z prešetrovania (130) Prešetrovaním sa potvrdilo, že ŠKRR stanovuje základnú cenu vody a správne orgány stanovujú miestnu cenu pre každú samosprávnu oblasť na základe niekoľkých parametrov (ako sú napríklad náklady na distribúciu, zisk a primeraný prebytok). Súčasťou ceny vody je poplatok za čistenie odpadových vôd, ktorý sa taktiež stanovuje na úrovni samosprávy. (131) Základná cena vody, poplatok za čistenie odpadových vôd a ďalšie možné miestne príplatky sa uplatňujú rovnako na všetkých používateľov patriacich do rovnakých kategórií. Zistilo sa však, že jeden z dvoch vývozcov zaradených do vzorky, Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatok za čistenie odpadových vôd. (132) Vývozca tvrdil že tento poplatok platil ako paušálnu sumu úradu na ochranu životného prostredia. Nedospelo sa však k záveru, že táto platba bola uhradená namiesto poplatku za čistenie odpadových vôd, a to z týchto troch dôvodov: 1. v úradnom dokumente sa uvádza poplatok za „vypúšťanie odpadových vôd“ a nie poplatok za „čistenie odpadových vôd“; 2. táto platba nie je úmerná skutočnej spotrebe vody; 3. celková zaplatená suma je pomerne nízka v porovnaní so skutočnou sumou, ktorá by bola splatná, ak by sa platil poplatok za čistenie odpadových vôd za skutočnú spotrebu vody. · Finančná pomoc (133) Spoločnosti Zhejiang Huadong Group bola poskytnutá finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iii) základného nariadenia tým, že vláda poskytovala vodu prostredníctvom miestnej vodárenskej spoločnosti (t. j. Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.). To predstavuje finančnú pomoc vlády vo forme poskytovania tovarov iných, než je všeobecná infraštruktúra v zmysle základného nariadenia. Možno sa na to pozerať aj ako na ušlý príjem vlády, pretože verejný orgán nevybral príjmy, ktoré sú inak splatné, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii). · Výhoda (134) Spoločnosti Huadong Steel Group bola poskytnutá výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia v rozsahu, v ktorom vláda poskytovala vodu za nižšiu než primeranú odplatu. Zistilo sa, že tento vývozca neplatil za dodávku vody plnú cenu, ktorá sa bežne uplatňuje na kategóriu používateľov, do ktorej patrí, pretože neplatil poplatok za „čistenie odpadových vôd“, ktorý je súčasťou ceny vody. · Špecifickosť (135) Subvencia vo forme poskytovania vody jednému zo spolupracujúcich vývozcov je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože od poplatku za čistenie odpadových vôd nie sú oslobodené všetky podniky. Bez ohľadu na to, že neexistujú právne predpisy, ktoré by obmedzovali túto subvenciu na isté podniky, možnosť, aby určitý podnik, ktorý vyrába príslušný výrobok, dostával dodávku vody za nižšiu než primeranú odplatu spolu so zrejmou právomocou miestnych orgánov rozhodovať podľa vlastného uváženia o oslobodení od časti sadzby, ktorá sa normálne platí za vodu, spôsobuje, že táto subvencia je skutočne špecifická. V súvislosti s tým, na akom základe bol vyvážajúci výrobca oslobodený od tohto poplatku, Komisia nemohla zhromaždiť žiadne ďalšie dôkazy, pretože výrobca ich nebol schopný poskytnúť. · Výpočet výšky subvencie (136) Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu sa považuje výška nezaplateného poplatku za čistenie odpadových vôd za vodu spotrebovanú počas OP. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (137) Spoločnosť Zhejiang Huadong Group čerpala výhodu z neplatenia poplatku za čistenie odpadových vôd. Sadzba subvencie stanovená pre túto spoločnosť je 0,01 %. (138) Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,01 %. (139) Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre spolupracujúce spoločnosti zaradené do vzorky, t. j. 0,01 %. 3.3.1.4. Program, v rámci ktorého sa poskytuje elektrina za nižšiu než primeranú odplatu · Úvod (140) V podnete sa tvrdí, že čínska vláda prostredníctvom preferenčných sadzieb poskytuje elektrinu za nižšiu než primeranú odplatu. V podnete sa trvá najmä na tom, že sadzby za elektrinu boli stanovené odlišne v rôznych provinciách a tiež že preferenčné sadzby sa používali ako nástroj priemyselnej politiky na podporenie výrobkov z ocele s vysokou pridanou hodnotou a na odrádzanie od využívania zastaraných výrobných kapacít. (141) ŠKRR je zodpovedná za reguláciu trhu s elektrinou a stanovovanie cien v Číne. Trans-provinčné a provinčné siete prevádzkujú dvaja štátni dodávatelia: State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodávatelia elektriny na miestnej úrovni sú dcérskymi spoločnosťami týchto spoločností. Prostredníctvom niekoľkých pilotných projektov sa v súčasnosti v Číne zavádza mechanizmus konkurencie, ale v tejto etape je jeho vplyv ešte zanedbateľný. (142) Ceny elektriny stanovuje ŠKRR na základe postupu, ktorý obsahuje prešetrenie nákladov, znalecký posudok, verejné vypočutia a stanovenie a uverejnenie konečnej ceny. ŠKRR uverejňuje ceny platné pre každú provinciu vo vyhláške a miestne cenové úrady potom na miestnej úrovni uverejnia príslušnú vyhlášku, ktorou sa zavádzajú ceny, o ktorých rozhodla ústredná ŠKRR. Konečná cena odráža obstarávacie náklady, náklady na prenos, prenosové straty a vládne prirážky. Ceny sú diferencované podľa provincie v závislosti od miestnej situácie a politických cieľov uskutočňovaných v rôznych provinciách. Stanovujú sa pre rôzne kategórie koncových spotrebiteľov (napríklad domáci spotrebitelia, priemyselní spotrebitelia). Ďalší cenový rozdiel existuje pre rôznych priemyselných používateľov s cieľom uskutočňovať priemyselné politiky stanovené čínskou vládou a uvedené v katalógu, ktorý obsahuje rozhodnutie ŠKRR č. 40 z roku 2005 (pozri ďalšie vysvetlenie uvedené v odôvodnení 182). Spotrebitelia, ktorí patria podľa katalógu ŠKRR medzi „podporované“ podniky, platia základnú sadzbu za elektrinu, kým spotrebitelia, ktorí patria medzi „zastarané“ alebo „zakázané“ podniky platia okrem základnej sadzby prirážku. Spotrebitelia, ktorí nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v katalógu patria do štandardnej kategórie „povolených“ podnikov a tiež platia základnú sadzbu bez prirážok. Výrobcovia VOOP by podľa rozhodnutia ŠKRR č. 40 patrili obvykle do kategórie „podporovaných“ podnikov. · Odmietnutie spolupráce (143) Komisia požadovala od čínskej vlády regulačný rámec trhu s elektrinou a informácie o tvorbe cien a úlohe, ktorú zohrávajú všetky príslušné orgány alebo subjekty. Čínska vláda nepredložila úplný súbor príslušných rozhodnutí o cenách, ktoré vydali ŠKRR a miestne cenové úrady, nielen pokiaľ ide o vyrábajúcich vývozcov nezaradených do vzorky, ale ani čo sa týka vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Navyše čínska vláda presne neopísala úlohu ŠKRR a miestnych cenových úradov pri stanovovaní cien. Komisia vo svojom liste z 12. augusta 2012 informovala čínsku vládu o týchto nedostatkoch v súvislosti s vyrábajúcimi vývozcami zaradenými do vzorky. Po overovacích návštevách sa tiež zistilo, že čínska vláda uviedla nesprávne sadzby za elektrinu uplatňované na jedného zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky. · Zistenia z prešetrovania (144) Prešetrovaním sa potvrdilo, že ceny elektriny uplatňované v rôznych provinciách stanovuje ŠKRR. Overilo sa, že miestne cenové úrady konajú len ako výkonná moc realizujúca rozhodnutie, ktoré na ústrednej úrovni prijala ŠKRR. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že ŠKRR vydáva vyhlášky, v ktorých stanovuje pre každú provinciu súbor aktuálnych cien a potom sa tieto ceny formálne transponujú do miestnych vyhlášok, ktoré prijímajú miestne cenové úrady a ktoré sa zavádzajú na miestnej úrovni. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že diferencované sadzby za elektrinu uplatňované pre niektoré sektory a/alebo na provinčnej a miestnej úrovni sa stanovujú podľa určitých faktorov, medzi ktoré patrí najmä plnenie cieľov priemyselnej politiky stanovených ústrednou a miestnou vládou v päťročných plánoch a sektorových plánoch. (145) Z prešetrovania spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky vyplynulo, že jeden z nich, t. j. Chongqing Wanda Steel Strip (ďalej len „CWSS“) bol zvýhodnený prostredníctvom nižšej sadzby za elektrinu, než sa všeobecne uplatňuje v prípade veľkých priemyselných spotrebiteľov. Zistilo sa, že v konkrétnej oblasti, v ktorej mal sídlo tento výrobca, mala nárok na túto nižšiu sadzbu podkategória určitých priemyselných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí vyrábajú príslušný výrobok. · Finančná pomoc (146) Jednému zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky bola poskytnutá finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) základného nariadenia tým, že vláda poskytovala elektrinu prostredníctvom miestneho verejného dodávateľa elektrickej energie. To predstavuje pomoc vlády vo forme poskytovania tovarov iných, než je všeobecná infraštruktúra v zmysle základného nariadenia. · Výhoda (147) Spolupracujúcim vývozcom zaradeným do vzorky bola poskytnutá výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia v rozsahu, v ktorom vláda poskytovala elektrinu za nižšiu než primeranú odplatu. Zistilo sa, že tento vývozca mal nárok na nižšiu sadzbu, než sa všeobecne uplatňuje na iných veľkých priemyselných spotrebiteľov. · Špecifickosť (148) Subvencia vo forme poskytnutia elektriny jednému zo spolupracujúcich vývozcov je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia. Nižšia sadzba za elektrinu je stanovená v príslušnej vyhláške ŠKRR a zahrnutá do vyhlášky vydanej miestnym cenovým úradom, t. j. je nariadená ústredným orgánom a uplatňovaná na miestnej úrovni. Táto nižšia sadzba je vyhradená len určitým podnikom v istých špecifikovaných sektoroch (najmä výrobcom ferozliatin v elektrických peciach a spoločnostiam vyrábajúcim priemyselné hnojivá), ktoré sú zaradené do podkategórie veľkých priemyselných spotrebiteľov. Preto je prístup k tejto nižšej sadzbe de jure obmedzený v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia len na spoločnosti, ktoré patria do týchto kategórií. (149) Okrem toho sa subvencia obmedzuje na určitý región, pretože sa uplatňuje len vo vymedzenej geografickej oblasti, v ktorej sídli vyvážajúci výrobca. Táto oblasť je podporovaná podľa právneho predpisu vydaného ústrednou vládou, t. j. podľa Obežníka Štátnej rady o niektorých politikách rozvoja rozsiahlych západných regiónov Číny (ďalšie podrobnosti sú uvedené v odôvodnení 233). V tomto obežníku sa výslovne spomína cenový mechanizmus pri prenose a poskytovaní elektrickej energie ako jeden z nástrojov na dosiahnutie rozvoja určitých sektorov. Keďže sadzby za elektrinu uplatňované v tejto oblasti stanovuje ústredný orgán, táto subvencia je aj regionálne špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia. · Výpočet výšky subvencie (150) Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na základe rozdielu skutočnej sadzby za elektrinu zaplatenej za kWh a sadzby, ktorú mali zaplatiť za kWh veľkí priemyselní spotrebitelia, vynásobeného množstvom elektrickej energie spotrebovanej počas OP. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma (v čitateli) rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (151) Túto nižšiu sadzbu za elektrinu využíval jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov patriaci do skupiny spoločností Panhua (t. j. CWSS). Sadzba subvencie stanovená pre Panhua Group je 0,14 %. (152) Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,07 %. (153) Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 0,17 %. 3.3.1.5. Poskytovanie rôznych tovarov za nižšiu než primeranú odplatu (154) V podnete sa uvádza viacero ďalších tovarov, ktoré čínska vláda prostredníctvom svojich štátnych podnikov poskytovala výrobcom VOOP. Konkrétne sa v podnete uvádza viacero špecifických transakcií týkajúcich sa poskytovania niekoľkých produktov súvisiacich s výrobou ocele vyrábaných štátnymi podnikmi vrátane koncentrátu železnej rudy, peliet, sintrovanej rudy, šrotu, ingotov, zliatin a mnohých ďalších. Z podnetu vyplynulo, že cena za poskytovanie týchto tovarov bola stanovená podľa rôznych prvkov a/alebo referenčných hodnôt a že existovali cenové stropy alebo úpravy v závislosti od rôznych tovarov a od toho, či sa transakcia týkala prepojených strán. (155) Čínska vláda odpovedala, že počas OP tento program pre výrobcov ocele nemala. Vzhľadom na to, že čínska vláda neposkytla o tomto programe ďalšie informácie, Komisia podľa článku 28 základného nariadenia založila svoje zistenia na informáciách dostupných v dokumentácii. (156) Tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 6 písm. d) základného nariadenia v rozsahu, v ktorom ceny rôznych uvedených tovarov neodrážajú primeranú odplatu. Zložitosť rôznych transakcií na poskytovanie týchto tovarov a príslušných zmlúv, ktoré neboli k dispozícii v zázname z konania, neumožnila Komisii dospieť k definitívnemu záveru o tomto programe. Komisia sa preto rozhodla, že tento program nebude ďalej hodnotiť. 3.3.2. Preferenčné pôžičky a úrokové sadzby poskytované výrobnému odvetviu VOOP · Úvod (157) Navrhovateľ tvrdí, že štátom vlastnené komerčné banky a vládne banky zvýhodňujú výrobcov VOOP poskytovaním nízkych (subvencovaných) úrokových sadzieb v súlade s politikou čínskej vlády na podporu a rozvoj expanzie čínskeho oceliarskeho priemyslu v rámci päťročných plánov. · Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných informácií (158) Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií týkajúcich sa podielu pôžičiek poskytnutých bankami, v ktorých je čínska vláda najväčším alebo jediným akcionárom, bankami, v ktorých má čínska vláda akcionársky podiel, ale nie je najväčším akcionárom, bankami, v ktorých čínska vláda nie je akcionárom, a bankami, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, priemyslu ako celku aj priemyselnému odvetviu, ktorého sa týka toto konanie. Čínska vláda odpovedala, že neuchováva záznamy o sumách/percentuálnych podieloch pôžičiek udelených štátnymi bankami a že čínska vláda takisto neuchováva záznamy o pôžičkách poskytnutých oceliarskemu priemyslu. Žiadny alternatívny zdroj týchto informácií čínska vláda neodporučila. (159) Komisia požadovala aj informácie o štátnom vlastníctve bánk a finančných inštitúcií, ale čínska vláda informácie neposkytla s tvrdením, že takéto záznamy neuchováva. Hoci je nepravdepodobné, že čínska vláda nemá informácie o aktívach, ktoré vlastní, treba poznamenať, že podľa verejne dostupných informácií[45][46] je čínska vláda hlavným akcionárom v mnohých významnejších bankách zriadených v Číne, a preto, podobne ako v prípade štátnych podnikov vyrábajúcich OVT a OVS, má prístup k stanovám bánk, v ktorých by mali byť podrobne opísané informácie o akcionároch. V tejto súvislosti je tiež potrebné zdôrazniť, že podľa článku 61 zákona o komerčných bankách z roku 2003 banky „podávajú správy o súvahe, výkazy ziskov a iné finančné výkazy a štatistické správy a dokumenty bankovému regulačnému orgánu Štátnej rady a Čínskej národnej banke“. (160) Komisia požadovala aj informácie (prostredníctvom osobitného dotazníka – príloha A) týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v príslušných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s oceliarskym priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa správnej rady a valného zhromaždenia akcionárov, zápisníc z porád akcionárov/riaditeľov, národnosti akcionárov/riaditeľov, úverových politík a posudzovania rizík vzhľadom na pôžičky poskytované spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Čínska vláda však v odpovedi na dotazník predložila len jednu prílohu A, ktorá obsahovala niektoré všeobecné informácie (získané väčšinou z internetových stránok bánk). Väčšinu konkrétnych informácií požadovaných v prílohe A čínska vláda neposkytla. Na niektoré otázky odpovedala v tom zmysle, že také informácie v tomto čase nemá, a v súvislosti s niektorými poskytla len informácie o vybraných bankách (napríklad predložila stanovy len ôsmich bánk). Komisia v písomnom upozornení o nedostatkoch svoju požiadavku zopakovala a vyzvala čínsku vládu, aby poskytla všetky informácie, ktoré boli pôvodne požadované v dotazníku. Čínska vláda vo svojej odpovedi na písomné upozornenie o nedostatkoch predložila niektoré ďalšie informácie. Odpoveď však bola stále veľmi neúplná a väčšina požadovaných informácií nebola poskytnutá (napríklad informácie o percentuálnom podiele, ktorý vláda vlastní v štátnych bankách, stanovy niektorých bánk uvedených v dotazníku, úplné odpovede na otázky v prílohe A). (161) Komisia požadovala v dotazníku, písomnom upozornení o nedostatkoch a znovu počas overovacej návštevy na mieste obežníky Čínskej národnej banky týkajúce sa rozšírenia politiky finančných inštitúcií v oblasti úrokových sadzieb pôžičiek (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). Komisia sa dozvedela o existencii týchto obežníkov počas predchádzajúceho prešetrovania[47]. Čínska vláda však namiesto poskytnutia týchto obežníkov Komisii odkázala, aby si informácie o politike finančných inštitúcií v oblasti úrokových sadzieb uplatňovanej pri poskytovaní pôžičiek vyhľadala na webovej lokalite Čínskej národnej banky. Počas overovania boli v tejto súvislosti predložené dva doklady, ale boli to len výtlačky z webovej lokality. Treba poznamenať, že úplný obsah týchto obežníkov sa na webovej lokalite Čínskej národnej banky nenachádza. (162) Komisia takisto požadovala, aby jej bol počas overovacej návštevy na mieste predložený obežník Čínskej národnej banky týkajúci sa zmien z 8. júna 2012. Čínska vláda tento obežník neposkytla a namiesto neho poskytla len všeobecné informácie vytlačené z webovej lokality Čínskej národnej banky týkajúce sa úpravy referenčných úrokových sadzieb. (163) Komisia požiadala čínsku vládu aj o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami s cieľom overiť informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu VOOP. Čínska vláda však tieto stretnutia nezorganizovala a tvrdila, že z jej pozície nebolo možné takýmto spôsobom zasiahnuť do chodu štátom vlastnených bánk a tieto stretnutia sprostredkovať. Treba tiež poznamenať, že Komisia v liste predchádzajúcom overovaniu zo 7. júna 2012 vysvetlila, že je pripravená začať overovanie o jeden deň skôr a poskytnúť viac času na overovanie a že čínska vláda by mala vziať do úvahy, že najlepšie možnosti na poskytnutie objasnení a vysvetlení týkajúcich sa prednostného udeľovania pôžičiek majú banky. Komisia preto čínsku vládu požiadala, aby pred overovaním potvrdila účasť bánk, aby sa overovací tím mohol náležite pripraviť. Čínska vláda vo svojom liste z 15. júna 2012 uviedla, že bude naďalej požadovať od bánk, aby spolupracovali, ale že ich nemôže na spoluprácu prinútiť. Tím Komisie bol napokon informovaný až počas prvého dňa overovania, že zástupca Čínskej stavebnej banky je k dispozícii a odpovie na otázky a poskytne vysvetlenia. Keďže Komisia o tom nebola informovaná (aj keď to konkrétne požadovala v liste predchádzajúcom overovaniu), nebolo možno riešiť konkrétne otázky o zmluvných podmienkach a podmienkach poskytovania pôžičiek, ale len otázky všeobecného charakteru. V každom prípade v súvislosti s vyhláseniami zástupcu Čínskej stavebnej banky nebola poskytnutá žiadna podporná dokumentácia s vysvetlením, že všetky dokumenty, ktoré Komisia požadovala, by mali byť dôverné a majú interný charakter. (164) Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a ods. 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu bolo nevyhnutné, popri zohľadnení príslušných dokumentov čínskej vlády predložených inými stranami, využiť informácie zo sekundárnych zdrojov vrátane podnetu a verejne dostupných informácií z internetu. · Zistenia z prešetrovania Zapojenie štátu do bankového sektora (165) Prešetrovaním sa preukázalo, že pre čínsky finančný trh sú vládne intervencie charakteristické, pretože väčšinu hlavných bánk vlastní štát. Čínske orgány poskytli len veľmi obmedzené informácie týkajúce sa akciových podielov v bankách alebo vlastníctva bánk v Číne. Ako je uvedené ďalej, Komisia však napriek tomu zozbierala dostupné informácie s cieľom dospieť k reprezentatívnemu zisteniu. Komisia pri analýze skutočnosti, či sú banky subjektmi, ktorým je udelená vládna právomoc, alebo vykonávajú vládne príkazy (verejné subjekty), požadovala tiež informácie týkajúce sa nielen štátneho vlastníctva bánk, ale aj iných charakteristík, ako napríklad prítomnosti zástupcov vlády v správnej rade, vládnej kontroly nad ich činnosťami, plnenia vládnych politík alebo záujmov, ako aj toho, či boli tieto subjekty vytvorené štatutárne. (166) Na základe dostupných informácií dospela Komisia k záveru, že štátne banky v Číne majú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi aktérmi na čínskom finančnom trhu. Podľa výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore[48] podiel štátnych bánk môže predstavovať viac ako dve tretiny čínskeho trhu. V preskúmaní obchodnej politiky Číny v rámci WTO sa v tej istej veci konštatovalo, že „vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora“[49] a „štruktúra trhu čínskeho bankového sektora, v ktorom prevažujú štátne banky, sa zmenila len málo“[50]. Je dôležité poznamenať, že päť najväčších štátom vlastnených komerčných bánk (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Čínska stavebná banka, Banka komunikácií a Priemyselná a obchodná banka) predstavujú podľa všetkého viac ako polovicu čínskeho bankového sektora[51]. (167) Komisia požadovala aj informácie týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v spomínaných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s oceliarskym priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa správnej rady a valného zhromaždenia akcionárov, zápisníc z porád akcionárov/riaditeľov, národnosti akcionárov/riaditeľov, úverových politík a posudzovanie rizík v súvislosti s pôžičkami poskytovanými spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Ako však bolo uvedené v odôvodnení 160, čínska vláda poskytla v tejto súvislosti len veľmi obmedzené informácie. Komisia preto musela použiť informácie, ktoré boli k dispozícii. Na základe dostupných údajov sa dospelo k záveru, že spomínané banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne. Príslušné údaje použité s cieľom dopracovať sa k uvedeným zisteniam sú získané z informácií predložených čínskou vládou, výročných správ čínskych bánk, ktoré buď predložila čínska vláda, alebo sú verejne dostupné, z informácií získaných z výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, preskúmania obchodnej politiky Číny v rámci WTO (z rokov 2010 a 2012), správy Svetovej banky Čína 2030, z informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami a z informácií v podnete. Pokiaľ ide o zahraničné banky, nezávislé zdroje odhadujú, že predstavujú malú časť čínskeho bankového sektora, a preto v úverových politikách zohrávajú zanedbateľnú úlohu, pričom z príslušných informácií vyplýva, že pravdepodobne tvoria len 1 % čínskeho trhu[52]. Príslušné verejne dostupné informácie tiež potvrdzujú, že čínske banky, najmä veľké komerčné banky, sa stále spoliehajú na štátnych akcionárov a vládu, pokiaľ ide o obnovu kapitálu v prípade, keď nárast úverov spôsobí nedostatočnú kapitálovú primeranosť[53]. (168) Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sú to väčšinou štátne banky. Na základe dostupných informácií sa skutočne zistilo, že minimálne 14 zo 17 oznámených bánk sú štátne banky vrátane veľkých komerčných bánk v Číne, ako sú Čínska banka, Čínska stavebná banka a Čínska priemyselná a obchodná banka.