Dôsledky zmeny klímy už pociťujeme tu a teraz Zmena klímy už má všadeprítomné účinky na ľudí, planétu i našu prosperitu. Teploty v uplynulých rokoch opakovane lámali dlhodobé rekordy. Posledných päť rokov bolo najhorúcejších od začiatku vedenia záznamov a celá Európa bola vystavená vlnám horúčav, suchám a prírodným požiarom. Júl 2019 so sériou rekordných vĺn horúčav bol najhorúcejším mesiacom, aký sme kedy zaznamenali, a júl 2020 v tomto rebríčku nasleduje v tesnom závese.

Z nedávnych odhadov vyplýva, že globálne otepľovanie sa pri zachovaní súčasných politík v oblasti klímy bude pohybovať na úrovni až 4 °C. Ak všetky krajiny dosiahnu svoje cieľové hodnoty vnútroštátne stanoveného príspevku (NDC), ktoré predložili koncom roka 2020 v rámci Parížskej dohody, odhaduje sa úroveň 3 °C. Emisie skleníkových plynov nie sú v celosvetovom meradle na úrovni, ktorá by nám umožnila dosiahnuť cieľové teploty vytýčené v dohode. Aj keby sme emisie úplne prestali vypúšťať, nevieme zabrániť klimatickým vplyvom, ktoré už pozorujeme a ktoré sú pravdepodobné počas celých nasledujúcich desaťročí. Toto narastajúce tempo dôsledkov zmeny klímy je jednou z príčin, prečo potrebujeme novú adaptačnú stratégiu EÚ.

Európska komisia v rámci Európskej zelenej dohody ako kľúčovú prioritu oznámila novú adaptačnú stratégiu, a adaptáciu na zmenu klímy tak uznala ako zásadný prvok dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy. Je to jednoznačná výzva konať, pretože Európa nie je dostatočne pripravená na intenzitu a frekvenciu prejavujúcich sa dôsledkov zmeny klímy. Komisia adaptáciu na zmenu klímy ukotvila aj v európskom klimatickom predpise v snahe vytvoriť rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, ako aj v zásadách správy energetickej únie a opatrení v oblasti klímy. Hoci z nedávneho hodnotenia adaptačnej stratégie EÚ z roku 2013 preukázateľne vyplynulo, že stabilný pokrok sa dosiahol na všetkých frontoch, takisto sa pri ňom zistili nové a vyvíjajúce sa príčiny problémov, ktoré výrazne ohrozujú náš spôsob života a majú závažné vplyvy na ľudské zdravie a životné podmienky, ako aj na živobytie a aktíva. Vývoj na medzinárodnej úrovni potvrdzuje naliehavú potrebu zintenzívniť kroky zamerané na adaptáciu na zmenu klímy zachytené v Parížskej dohode, cieľoch udržateľného rozvoja do roku 2030 a sendaiskom rámci pre znižovanie rizika katastrof.

Cieľom tejto novej stratégie je vytvoriť rámec na zintenzívnenie činností so zameraním na štyri zistené kľúčové problémy:

1.z dôvodu nedostatočných poznatkov a informovanosti o adaptácii na zmenu klímy, rizikách, zraniteľnosti a odolnosti existujú medzery v údajoch a metodikách, na ktorých sú založené rozhodovacie procesy;

2.nedostatky v plánovaní, monitorovaní, nahlasovaní a hodnotení adaptácie na zmenu klímy vrátane skutočnosti, že niektoré regióny adaptáciu nevytýčili ako prioritu a neurobili v tejto oblasti dostatočné záväzky, dôsledkom čoho je celkovo pomalé tempo adaptácie a vykonávania miestnych adaptačných stratégií;

3.pomalé podnikanie krokov v dôsledku neprimeraných investícií verejného i súkromného sektora a nedostatočná informovanosť o nákladovo efektívnych riešeniach či ich nedostatočné vykonávanie, čo všetky kroky brzdí, a napokon

4.vplyvy na klímu s pôvodom mimo EÚ, ktoré adaptačná stratégia EÚ z roku 2013 nezohľadňovala ani neriešila, spolu s vývojom politiky na medzinárodnej scéne a narastajúcimi účinkami presahovania.

Nová stratégia zameraná na zintenzívnenie opatrení v záujme zvyšovania odolnosti proti zmene klímy a prispôsobenia sa na nevyhnutné dôsledky zmeny klímy bude sledovať tieto ciele: 1. prehlbovať vedomosti o vplyvoch na klímu a riešeniach; 2. zintenzívniť plánovanie a posudzovanie klimatických rizík; 3. zrýchliť adaptačné opatrenia a 4. budovať odolnosť proti zmene klímy na celom svete. Len ak EÚ dosiahne pokrok pri všetkých štyroch cieľoch, podarí sa jej priblížiť k celkovému zámeru vybudovať spoločnosť odolnú proti zmene klímy.

Dve politické možnosti (pozostávajúce z reprezentatívneho výberu najúčinnejších opatrení skoncipovaných na účely novej stratégie) sa posúdili z hľadiska ich potenciálneho účinku a dosiahnutia daných cieľov, a to v porovnaní so základným scenárom, ktorým by bolo pokračovať podľa stratégie z roku 2013:

·Možnosť 1 (väčšie ambície) spočíva v ambicióznych zmenách formy aj podstaty všetkých ôsmich opatrení stanovených v stratégii z roku 2013. Takisto zahŕňa širokú škálu nových opatrení na prehĺbenie ich účinku. Znamená to jednoznačné zvýšenie ambícií spolu s úmerným zvýšením viditeľnosti a účinnosti opatrení na úrovni EÚ, pričom rozsah pôsobnosti stratégie z roku 2013 by bez všetkého zostal zachovaný.

·Možnosť 2 (väčšie ambície a zmena) zahŕňa zmeny navrhované v rámci možnosti 1, ako aj 6 nových opatrení v rámci stratégie, z ktorých každé pozostáva z viacerých nových opatrení. Znamenala by vyššiu mieru politickej ambície v adaptačnej politike EÚ vrátane jej medzinárodných záväzkov. Rozširuje záber aj na mimoriadne dôležité tematické oblasti (napr. inovácia, ekosystémové služby, odstránenie rozdielov v ochrane pred dôsledkami zmeny klímy) a je prejavom snahy o väčšiu politickú koherentnosť adaptačných opatrení EÚ, a to aj v medzinárodnom meradle, a predstavuje tak jednoznačné zvýšenie úsilia oproti základnému scenáru.

Možnosť 2 vykazuje lepšie výsledky pri takmer všetkých opatreniach, a preto je možnosťou, ktorá sa uprednostňuje. Posúdenie sa vykonalo v kontexte rôznych klimatických (teplotných) scenárov a v tejto kontrole citlivosti vykazuje spoľahlivé výsledky. Na základe hospodárskeho modelovania a kvalitatívnych analýz možno odhadovať, že by v porovnaní zo základným scenárom priniesla najväčšie výhody z hľadiska ekonomického blahobytu, znížila by jeho straty i straty v oblasti zamestnania. Oproti možnosti 1 by celkovo mala aj pozitívnejší účinok na hospodárske vplyvy v oblasti konkurencieschopnosti, obchodu a investícií i inovácie a výskumu. Možnosť 2 je spojená s pozitívnymi sociálnymi vplyvmi z hľadiska rozdelenia príjmov, blahobytu a sociálnej inklúzie, ako aj s nezanedbateľnými pozitívnymi vplyvmi na verejné zdravie a bezpečnosť. Z posúdenia možnosti 2 vyplynuli aj pozitívne environmentálne vplyvy, konkrétne vplyvy na odolnosť proti zmene klímy, kvalitu a dostupnosť prírodných zdrojov, zmierňovanie znečisťovania, ako aj biodiverzitu a ekosystémové služby. V neposlednom rade by podľa posúdenia priniesla aj citeľne viac pozitívnych vplyvov v krajinách mimo EÚ a v prospech medzinárodných vzťahov. Výhody oboch možností sa črtajú väčšie pri vyšších teplotách (a súvisiacich väčších škodách v dôsledku zmeny klímy), pričom možnosť 2 vykazuje najlepšie výsledky.

V stratégii sa navrhujú ukazovatele monitorovania a hodnotenia (samotnej stratégie i adaptácie vo všeobecnosti), čo znamená, že sa uznáva miera komplexnosti a neistoty pri sledovaní adaptácie a odolnosti proti zmene klímy. Odporúčania k monitorovaniu a hodnoteniu takisto zdôrazňujú niektoré ďalšie kroky potrebné na napredovanie a vybrúsenie tejto koncepcie ako súčasti procesu vykonávania stratégie.