OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu /* COM/2013/0561 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu (Text s významom pre EHP) 1. Úvod Európskym cieľom je vytvárať rast a pracovné miesta inteligentným, udržateľným a inkluzívnym spôsobom prostredníctvom stratégie Európa 2020[1] a jej hlavných iniciatív. Význam normalizácie pre pracovné miesta, rast a oživenie hospodárstva bol opätovne pripomenutý naposledy v aktualizácii oznámenia Komisie o priemyselnej politike s názvom „Silnejší európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva“ prijatej v októbri 2012[2]. Od výskumu k výrobe, od výrobcu k spotrebiteľovi, z Európy do zvyšku sveta európske normy odstraňujú prekážky, chránia používateľov, ochraňujú životné prostredie, zabezpečujú interoperabilitu, znižujú náklady a podnecujú hospodársku súťaž. Zo štúdií vyplýva, že normalizácia prispieva 0,3 % až 1 % k HDP[3], čím pomáha priemyslu dosiahnuť cieľ zvýšenia HDP EÚ o 20 % do roku 2020[4]. S cieľom zabezpečiť, aby európsky systém normalizácie spĺňal súčasné výzvy v oblasti rýchlej inovácie, udržateľnosti, konvergencie technológií a neľútostnej celosvetovej hospodárskej súťaže Komisia navrhla v roku 2011[5] balík reforiem vrátane nového nariadenia, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2013[6]. Cieľom tejto reformy bolo zvýšenie inkluzívnosti, reakčnosti, transparentnosti, flexibility a rozsahu systému. Jednou inováciou reformy je povinnosť, aby Komisia prijala ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu. V pracovnom programe identifikuje strategické priority európskej normalizácie pri zohľadnení dlhodobých stratégií rastu Únie a vymedzí ciele súvisiace s medzinárodným rozmerom európskej normalizácie, ktoré podporujú legislatívu a politiky Únie. Uvedú sa v ňom európske normy a európske normalizačné produkty, ktoré má Komisia v úmysle vyžadovať od európskych normalizačných organizácií (ďalej len „ESO“, z angl. European standardisation organisations) – CEN, CENELEC a ETSI – v nadchádzajúcom roku, a špecifické ciele a politiky, ktoré podporujú. Týka sa to hlavne noriem pri predpoklade zhody výrobkov s požiadavkami harmonizačných právnych predpisov Únie. Komisia takisto podporuje európske normalizačné činnosti, ktorými sa pomáha dosiahnuť iné ciele politiky EÚ a týmto programom sa ESO vyzývajú, aby začali činnosti vo všetkých prioritných oblastiach vrátane tých, ktoré si nevyžadujú právne ustanovenia na podloženie formálnej normalizačnej žiadosti Komisie (poverenia). Európske normy vypracované ESO z iniciatívy podnikov, vnútroštátnych normalizačných orgánov alebo iných zúčastnených strán, ktoré nie sú prepojené s politikami EÚ, nie sú zahrnuté v tomto pracovnom programe. V tomto ročnom pracovnom programe sa čo najpresnejšie predpokladajú budúce orientácie a opatrenia. Tieto orientácie nemajú žiadny vplyv na rozpočet okrem už plánovaného a podpora pracovných položiek závisí od dostupnosti financovania, predkladania kvalitných návrhov a dohody s príslušnými ESO, orgánmi pre vnútroštátne normy alebo inými orgánmi stanovenými v nariadení. V naliehavých prípadoch, napr. po formálnych námietkach voči harmonizovaným normám, môže Komisia vydať poverenia, ktoré nie sú stanovené v tomto pracovnom programe. Očakáva sa, že transparentnosť, ktorú prinieslo uverejnenie tohto pracovného programu Únie, zvýši účinnosť a lepšie plánovanie budúcej práce. Zároveň bude Komisia: – vyvíjať úsilie na zlepšenie rámcových dohôd o partnerstve s ESO, ktorých platnosť uplynie tento rok, s cieľom udržať čo najvyššiu kvalitu a zároveň takisto pokračovať v znižovaní priemerného času potrebného na vypracovanie normalizačných produktov; – organizovať výzvy na predkladanie návrhov v súvislosti s európskym zastúpením MSP, spotrebiteľov a organizácií zainteresovaných v environmentálnej a sociálnej oblasti na normalizačnej práci. Zatiaľ čo sa týmto zjednoduší účasť MSP poskytovaním financovania, Komisia bude takisto naďalej podporovať osobitné projekty, ktoré zjednodušia prístup MSP k normalizácii a ich účasť na nej; – pokračovať vo svojej práci na normalizácii v oblasti IKT prostredníctvom multilaterálnej platformy[7], ďalšej z inovácií v normalizačnom balíku z roku 2011. Preukázalo sa, že stály dialóg medzi verejnými orgánmi, zúčastnenými stranami a organizáciami vypracúvajúcimi normy vrátane celosvetových fór a konzorcií v krátkom čase, odkedy bol vytvorený, dokázal reagovať na rýchlu povahu vývoja v tejto oblasti. Bol vypracovaný podrobný akčný plán normalizácie IKT, ktorý je aktualizovaný, čo umožňuje Únii reagovať na rýchlo sa rozvíjajúci elektronický svet. Pred koncom roka 2013 Komisia začne nezávislé preskúmanie riadenia systému normalizácie s cieľom posúdiť, či boli dosiahnuté strategické ciele reformy. Posúdi, či je z dlhodobejšej perspektívy európsky systém normalizácie schopný prispôsobovať sa rýchlo sa vyvíjajúcemu prostrediu a prispievať k strategickým interným a externým cieľom Európy, najmä v oblasti priemyselnej politiky, inovácie a technologického rozvoja. Takisto preskúma, či je európsky systém normalizácie primeraný z hľadiska potrieb trhu, inkluzívnosti a reprezentatívnosti. Výsledky nezávislého preskúmania posúdi Komisia, aby určila možnosti, ktoré by mohli ešte zlepšiť európsky systém normalizácie a jeho kapacitu na podporu európskych strategických politických cieľov. 2. Strategické priority európskej normalizácie 2.1. Silnejší európsky priemysel pre rast a oživenie hospodárstva V nedávnej aktualizácii oznámenia Komisie o priemyselnej politike sa uviedla potreba vypracovať normy týkajúce sa nových technológií ešte pred ich prvým uvedením na trh. V tejto aktualizácii sa uviedlo šesť rýchlo rastúcich oblastí pre prioritné opatrenia: pokročilé výrobné technológie, kľúčové podporné technológie, biovýrobky, udržateľná priemyselná politika, udržateľná politika stavebníctva a suroviny, ekologické vozidlá a inteligentné siete. 2.1.1. Pokročilé výrobné technológie Osobitná skupina zameraná na pokročilé výrobné technológie v prospech ekologicky čistej výroby vedená Komisiou určí, v ktorých oblastiach by mohla ďalšia normalizácia prispieť k akceptácii na trhu. Očakáva sa, že Komisia neskôr spustí štúdiu realizovateľnosti európskych a medzinárodných normalizačných činností v tejto oblasti. 2.1.2. Kľúčové podporné technológie Počas nasledujúceho roka Komisia preskúma, kde by ďalšia normalizácia v oblasti kľúčových podporných technológií mohla pomôcť zabezpečiť včasný rozvoj vnútorného trhu pre produkty na základe kľúčových podporných technológií, pričom ide o jeden z aspektov, na ktoré sa vzťahuje iniciatíva Komisie zameraná na revíziu právnych predpisov vnútorného trhu s priemyselnými výrobkami[8]. Prostredníctvom svojich výskumných zariadení a programov financovania Komisia podporí vypracovanie európskych noriem metodík charakterizovania nanomateriálov vo vyrobenej forme potrebných na testovanie toxicity a ekologickej toxicity, odber vzoriek a metód merania expozície a metód na simulovanie expozícií voči nanomateriálom. Je potrebný koherentný prístup s činnosťami v OECD; ESO by mali úzko spolupracovať s medzinárodnými normalizačnými orgánmi. 2.1.3. Biovýrobky Vytvorenie vnútorného trhu pre biovýrobky si vyžaduje vypracovanie noriem a aktualizované nariadenia. Komisia očakáva, že ESO budú pokračovať v práci na základe poverení týkajúcich sa biopalív a biovýrobkov vrátane biopalív všeobecne, ako aj na základe osobitných poverení týkajúcich sa biopolymérov, mazív, riedidiel a povrchovo aktívnych látok. Treba zvážiť aj prednormatívny prístup na vypracovanie metód testovania uplatniteľný na meranie bioobsahu, funkcionalít a kritérií udržateľnosti inovatívnych biovýrobkov, napr. biopolymérov, mazív, riedidiel a povrchovo aktívnych látok. Oleje z pyrolýzy a riasy by takisto mohli byť oblasťami pre normalizáciu súvisiacu s biopalivovými výrobkami. 2.1.4. Udržateľná priemyselná politika, stavebníctvo a suroviny 2.1.4.1. Stavebné výrobky Európske normy by sa mali prispôsobiť novým požiadavkám a zároveň zohľadniť aspekty udržateľnosti stavebných výrobkov, procesov a prác, ako aj inovatívnych výrobkov s cieľom posilniť vnútorný trh. Komisia poskytla odborné poznatky k vypracovaniu návrhu horizontálnej normy na určovanie emisií regulovaných nebezpečných látok v stavebných výrobkoch. Na zlepšenie konkurencieschopnosti stavebných služieb EÚ bude Komisia podporovať medzinárodné akceptovanie eurokódov noriem stavebných návrhov v rámci Akčného plánu pre udržateľnú konkurencieschopnosť sektora stavebníctva[9]. V prieskume Komisie TOP-10[10] koncom roka 2012 niektorí respondenti uviedli, že pre nich úplný prospech zjednodušenia vyplývajúceho z poslednej revízie nariadenia o stavebných výrobkoch závisí od aktualizácie európskej normy o zhotovovaní oceľových a hliníkových konštrukcií. Komisia bude viesť konzultácie so zúčastnenými stranami a môže požiadať o rýchlu aktualizáciu normy. 2.1.4.2. Oceľ Trvalo udržateľnú výrobu oceľových stavebných výrobkov by mohli podnietiť európske normy. Oceliarsky priemysel už vyvíja značku pre oceľové stavebné výrobky – SustSteel. Komisia preskúma potenciál značky SustSteel na zvýšenie podielu európskych trvalo udržateľných oceľových stavebných výrobkov na trhu a môže požiadať o osobitné činnosti v oblasti normalizácie. 2.1.4.3. Ekodizajn/energeticky významné výrobky Smernica o ekodizajne[11] sa vzťahuje na rôzne výrobky vrátane motorov, čerpadiel, ventilátorov, svietidiel a tovaru do domácnosti. Zatiaľ sa pozornosť sústredila na používanie energie, ale v smernici sa riešia všetky environmentálne aspekty vrátane materiálovej efektívnosti a efektívnosti zdrojov. V tomto smere sa vypracujú normy súvisiace s efektívnosťou zdrojov, ako sú indexy recyklovateľnosti alebo trvanlivosti zložiek alebo iné environmentálne parametre (napr. emisie znečisťujúcich látok do ovzdušia), aby sa zjednodušilo charakterizovanie možných požiadaviek na ekodizajn v ďalších oblastiach. Komisia vypracuje technické zmeny existujúceho poverenia týkajúceho sa harmonizovaných noriem v oblasti ekodizajnu[12] na podporu nasledujúcich nariadení týkajúcich sa produktov ekodizajnu: · malé, stredné a veľké výkonové transformátory; · profesionálne konzervátory, tryskacie boxy, procesné chladiace zariadenia, kondenzačné jednotky a chladiarenské komory; · vetracie systémy; · výrobky osvetľovacej techniky; · ohrievače vzduchu a vody. V závislosti od vývoja ďalších vykonávacích opatrení sa môžu vypracovať ďalšie technické aktualizácie pre výrobky, na ktoré sa vzťahuje existujúce poverenie. V rámci pracovného plánu v oblasti ekodizajnu na roky 2012 – 2014[13] sa zvážia možné požiadavky týkajúce sa ekodizajnu a/alebo požiadavky na označovanie výrobkov využívajúcich energiu. Zoznam priorít zahŕňa okenné výrobky, inteligentné zariadenia/merače, zariadenia na skladovanie vína, parné kotly, servery triedy enterprise, silnoprúdové káble a výrobky súvisiace s vodou. Komisia bude aktualizovať poverenie týkajúce sa ekodizajnu, aby mohli byť technické zmeny pre konkrétne výrobky vydávané podľa potreby. 2.1.4.4. Recyklácia odpadu Nové európske normy odstupňovania kvality recyklovaných materiálov (napr. kovy, drevo a textil) by takisto podporovali rozvoj trhu. Komisia očakáva, že sa v rámci novej normalizačnej práce vypracujú a overia (medzilaboratórne porovnávacie) metódy pre: · charakterizovanie odpadu pre škodlivú vlastnosť H 12 – uvoľňovanie akútne toxického plynu kategórie 1, 2 alebo 3; · určenie prvkov a látok v odpade, ktoré sú relevantné z hľadiska nebezpečnosti pre zdravie a nebezpečnosti pre životné prostredie (škodlivé vlastnosti H 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 14); · normy udržateľnosti a toxicity recyklovaného bioodpadu alebo poľnohospodárskych vedľajších produktov (iných ako hnojív). 2.1.4.5. Neenergetické nepoľnohospodárske suroviny V Európskom partnerstve pre inovácie v oblasti surovín[14] sa spájajú všetky relevantné zúčastnené strany s cieľom urýchliť akceptovanie technologických a iných riešení na trhu. Komisia vypracúva strategický plán implementácie so vstupom zúčastnených strán, v ktorom by sa mohla predvídať práca v oblasti normalizácie. 2.1.5. Ekologické vozidlá a plavidlá V oznámení s názvom CARS 2020[15] sa plánujú koordinované politické opatrenia na podporu zavedenia ekologických vozidiel na trh vrátane využívania vozidiel s možnosťou napojenia na sieť (plug-in) a hybridných vozidiel, čo si vyžaduje včasné normy alebo požiadavky v oblasti nabíjacích infraštruktúr. Balík s názvom Ekologická energia pre dopravu[16] si bude vyžadovať, aby Komisia požiadala o vypracovanie nových európskych noriem. Medzinárodné dohody o spoločných normách a predpisoch, najmä v rámci EHK OSN, usporia náklady a urýchlia rast trhu. Komisia takisto spustila spoločnú iniciatívu s USA, Čínou a Japonskom na využívanie ďalších spoločných regulačných prístupov k elektrickým vozidlám v oblasti otázok bezpečnosti a životného prostredia. Komisia uskutoční prednormatívny výskum o bezpečnosti batérií a skladovaní vodíka na uplatnenie v automobilovom priemysle. Tento výskum poskytne vedecký a technologický základ pre otázky elektrických komponentov nabíjateľných systémov skladovania energie súvisiacich s bezpečnosťou. Komisia takisto – v rámci medzinárodnej spolupráce, najmä s USA – uskutoční prednormatívny výskum metodík merania a testovania s cieľom charakterizovať výkonnosť vodíkových technológií a technológií palivových článkov. Poskytne aj technický vstup k vývoju celosvetových cyklov štandardizovaných/harmonizovaných testov pre všetky ľahké vozidlá a elektrifikované vozidlá. 2.1.6. Inteligentné siete Na účely integrácie energie z obnoviteľných zdrojov do elektrizačnej sústavy, v prospech energetickej efektívnosti a na uspokojenie nových požiadaviek je potrebná primeraná infraštruktúra vrátane riešení týkajúcich sa skladovacích a vyrovnávacích kapacít. Sú potrebné normy na zabezpečenie cezhraničnej interoperability inteligentných sietí a spoločný minimálny súbor noriem. V decembri 2012 riadiaci výbor osobitnej skupiny pre inteligentné siete, ktorú zriadila Komisia v roku 2009[17], schválil iteráciu poverenia[18] na podporu využívania európskych inteligentných sietí na obdobie rokov 2013 – 2014 s cieľom riešiť dve hlavné témy: · metódy testovania systémovej interoperability a plán skúšania konformity, · vykonávanie vypracovaných metodík a druhý súbor noriem. Komisia k tejto práci prispeje v súvislosti s európskymi politikami a pracovným programom Transatlantickej hospodárskej rady v oblasti interoperability inteligentných sietí/elektrických vozidiel. 2.2. Posilnenie vnútorného trhu s tovarmi a službami Vnútorný trh je rozhodujúcim motorom rastu a pracovných miest. Európske normy posilňujú konkurencieschopnosť znižovaním výrobných nákladov, zabezpečovaním kvality a výkonnosti a zabezpečením toho, aby sa inovatívne technológie mohli dostať na trh. Harmonizované normy idú ďalej: dodržiavanie predpisov takisto garantuje požadovanú úroveň bezpečnosti výrobkov. 2.2.1. Bezpečnosť detí Komisia požiada o vypracovanie nových európskych noriem pre detské popruhy, mäkké nosiče a nosiče s kostrou, detské kolísky, hojdačky a podobné položky na podporu smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov[19]. Môže požiadať aj o normy týkajúce sa detských ihrísk a zariadení detských ihrísk. 2.2.2. Bezpečnosť ostatného spotrebného tovaru Zatiaľ čo systémom RAPEX na rýchlu výmenu informácií o nebezpečných nepotravinárskych výrobkoch sa zabezpečuje, že sa nebezpečné výrobky rýchlejšie zistia a odstránia z trhu EÚ, centrom pozornosti je aj naďalej bezpečnosť pri zdroji. Komisia plánuje, že podľa smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov vydá žiadosti o európske normy vzťahujúce sa na alkoholové kozuby bez dymovodov, sviečky, grily a exteriérový nábytok. Význam týchto otázok bol znovu zdôraznený v balíku Komisie o dohľade nad trhom a bezpečnosti výrobkov[20] z februára 2013, ktorý obsahuje návrh nového nariadenia o bezpečnosti spotrebného tovaru. 2.2.3. Kvalita a bezpečnosť krmiva a potravín Sú potrebné nové alebo zlepšené celosvetovo akceptované normy v oblasti bezpečnosti a kvality potravín na riešenie účinkov globalizácie na výrobu potravín, obchod s nimi a ich spotrebu vrátane ekologických potravinových výrobkov, ktoré sú čoraz viac zastúpené v medzinárodnej obchodnej výmene. Vyžaduje si to výskum na vysokej úrovni v oblasti noriem bezpečnosti potravín a nové metodiky a/alebo referenčné materiály, ktoré bude potrebné overiť a certifikovať, aby sa mohli používať pri úradných kontrolách potravín a krmiva. Zlepšenie existujúcich metód, rozvoj ďalších štandardizovaných metód analýzy a overovania existujúcich noriem pre nové potravinové matice sú nevyhnutné na zaručenie jednotného a účinného presadzovania právnych predpisov EÚ[21] vo všetkých členských štátoch a na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti. Komisia prispeje k poskytovaniu technickej expertízy a predloženiu metód overených v rámci spolupráce na účel zisťovania a určovania neželaných látok v potravinách a krmive. 2.2.4. Kozmetika V rámci nariadenia o kozmetike[22] môže Komisia požiadať o normalizačné činnosti, pokiaľ ide o osvedčené postupy výroby potravín a odber vzoriek a analyzovanie kozmetických výrobkov. 2.2.5. Vláknové zloženie textilných výrobkov Komisia plánuje, že podľa nariadenia o textile[23] vydá normalizačné poverenie týkajúce sa množstvovej analýzy zmesí textilných vláken, keďže sa súčasné metódy kvantifikácie noriem EN ISO odlišujú od metód opísaných v nariadení. 2.2.6. Hnojivá Hlavným cieľom budúceho návrhu je revízia nariadenia o hnojivách[24], aby sa rozšírilo jeho pôsobenie len z neorganických hnojív na ostatné kategórie výrobkov, na ktoré sa v súčasnosti vzťahujú vnútroštátne pravidlá. Komisia pravdepodobne požiada, aby nové normy zahŕňali terminológiu, zoznam druhov v konkrétnych kategóriách výrobkov, ďalšie objasnenie požiadaviek na označovanie, požiadavky na chemické zloženie a poľnohospodársku účinnosť, ako aj testovacie metódy. ESO budú požiadané, aby overili, či sú horizontálne analytické normy vypracované pre kal, biologicky rozložiteľný odpad a pôdu uplatniteľné aj na organické hnojivá a organické prostriedky na skvalitnenie pôdy. Je potrebné vypracovať a overiť osobitné metódy pre biostimulátory rastlín a osobitné prídavné látky hnojív. 2.2.7. Bezpečnosť príbrežných strojov Je potrebná normalizácia na zlepšenie bezpečnosti zariadení pre príbrežný ropný a plynárenský priemysel. Po odmietnutí poverenia[25] v oblasti zariadení používaných v príbrežnom ropnom a plynárenskom priemysle zo strany ESO Komisia požiada o normalizáciu pre určité konkrétne položky zariadení kritických pre bezpečnosť. 2.2.8. Letecká doprava Nariadením o interoperabilite[26] sa rieši modernizácia európskej siete riadenia leteckej dopravy. V marci 2013 bolo vydané poverenie[27], v ktorom sa žiadalo, aby ESO vypracovali v spolupráci s Európskou organizáciou pre zariadenia civilného letectva (EUROCAE) a v úzkej koordinácii s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA) zoznam európskych noriem identifikovaných v pláne riadiaceho plánu ATM a ktoré sa už vypracúvajú v EUROCAE. Podrobný zoznam noriem je uvedený ako príloha k povereniu, ale zmení sa podľa pravidelnej aktualizácie riadiaceho plánu ATM. Normy GNSS (súvisiace s EGNOS a GALILEO) riadiaceho plánu ATM pre letectvo pre krok 2 a 3 dôležitých prevádzkových zmien sú zahrnuté v oddiele 2.2.13.2 a niektoré osobitné bezpečnostné normy pre letectvo sú zahrnuté v oddiele 2.2.14 tohto pracovného programu. Európske normy by sa mali propagovať aj celosvetovo, najmä pomocou Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), aby sa zabezpečila celosvetová interoperabilita. Vzniká svetový trh s leteckými systémami ovládanými na diaľku (RPAS) a má podstatný potenciál v oblasti rastu a zamestnanosti. Na pomoc vo využití tohto potenciálu sú potrebné normy na postupné začlenenie RPAS do európskeho systému riadenia leteckej dopravy. Budú zohľadnené v revidovanom pláne normalizácie riadiaceho plánu ATM. 2.2.9. Železničná doprava S cieľom plne využiť vytvorenie oblasti bez vnútorných hraníc sa musí zlepšiť prepojenie a interoperabilita vnútroštátnych železničných sietí a prístup k nim. Nevyhnutné sú nové európske normy na podporu: · preventívnych opatrení proti šíreniu požiaru; · európskeho cestovania bez lístkov a s predplatenými lístkami vyzdvihnutými pri odchode na vlak (tzv. Ticket on Departure); Komisia predloží návrh na revíziu technickej špecifikácie interoperability týkajúcej sa osôb so zníženou mobilitou s cieľom zjednodušiť jej obsah a uľahčiť jej uplatňovanie. Komisia v súčasnosti takisto pripravuje iniciatívu na zrýchlenie penetrácie inovačných riešení s cieľom dosiahnuť plne integrovaný a interoperabilný systém európskych železníc. Bude zahŕňať to, ako sa môžu lepšie koordinovať činnosti v oblasti európskeho výskumu a inovácií, ktoré zahŕňajú celý inovačný cyklus, a ako môžu byť zamerané na podporu Jednotného európskeho železničného priestoru (SERA) a konkurencieschopnosť európskeho železničného odvetvia. 2.2.10. Alternatívne palivá Bude potrebná normalizácia na realizáciu balíka s názvom Ekologická energia pre dopravu vrátane európskej stratégie pre alternatívne palivá a návrhu smernice o využívaní infraštruktúry alternatívnych palív[28]. Technické špecifikácie interoperability nabíjacích a plniacich staníc elektriny, vodíka, LNG a CNG, ako sa podrobne uvádza v navrhovanej smernici, by mali byť spresnené v európskych normách, ktoré sú plne kompatibilné s príslušnými medzinárodnými normami. Zatiaľ čo ESO už pracujú na poverení pre privádzanie biometánu do plynovodnej siete a na vyššie zmesi metylesterov mastných kyselín (fatty-acid methyl esters, FAME) do naftového paliva pre ťažké úžitkové vozidlá, do biopalív, mali by sa vypracovať aj normy pre vyššie etanolové zmesi do benzínového paliva. Komisia bude podporovať normalizačnú prácu, ktorou sa rieši potrubné privádzanie biometánu do potrubia zemného plynu, používanie biometánu ako paliva pre vozidlá a metódy na meranie obsahu biometánu v sieti zemného plynu. Bude takisto podporovať rýchlejšie zavedenie pokročilých koncepcií na trhu harmonizáciou a vypracovaním noriem pre fotovoltickú technológiu. 2.2.11. Bezpečnosť infraštruktúry[29] Komisia bude prevádzkovať sieť zúčastnených strán z ochrany kritickej infraštruktúry v deviatich tematických oblastiach (letecká bezpečnosť, výbušniny, odolnosť konštrukcií, chemické, biologické hrozby vo vode, rádiologické a jadrové hrozby, zemetrasenia, monitorovanie videokamerami a biometrika). Práca na testovacích usmerneniach, protokoloch spoločného testovania, normách testovania a odporúčaniach týkajúcich sa certifikácie a požiadaviek na politiku takisto podporí existujúce a budúce poverenia. Komisia môže takisto konzultovať so zúčastnenými stranami o smernici o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry[30], a to by mohlo viesť k povereniu týkajúcemu sa spoločného systému certifikácie bezpečnosti ciest. V druhom kroku sa môžu stanoviť požiadavky na zaručenie minimálnej úrovne bezpečnosti v rámci celej transeurópskej cestnej siete bez toho, aby boli dotknuté požiadavky nariadenia o stavebných výrobkoch[31]. 2.2.12. Bezdrôtové komunikácie Je nevyhnutné vypracovať a aktualizovať harmonizované normy v rámci existujúcich poverení. Komisia môže vypracovať nové poverenia týkajúce sa: (1) vypracovania a udržiavania noriem o mobilných komunikáciách (UMTS, LTE, LTE pokročilé…) v rámci projektu partnerstva 3. generácie, (2) efektívneho využívania rádiového spektra na spoločnú existenciu služieb mobilnej komunikácie a prevádzku rádiových zariadení a širokopásmových prijímačov v priľahlých frekvenčných pásmach. 2.2.13. Vesmír k dispozícii občanom[32] 2.2.13.1. Normy pre dodávateľský a nadväzujúci vesmírny priemysel Normalizácia v oblasti vesmíru sa týka priorít stanovených vo vesmírnej stratégii EÚ a v európskej vesmírnej priemyselnej politike. Potreby sú vymedzené v poverení na vypracovanie normalizácie týkajúcej sa vesmírneho priemyslu[33], ktoré sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2013, ale v prípade potreby by ho Komisia mohla predĺžiť na obdobie rokov 2014 – 2015. Na základe tohto poverenia by ESO mali riešiť škálu tém vrátane navigačných a pozičných prijímačov, integrácie navigácie a určovania polohy s telekomunikáciami, výmeny informácií, formátov údajov, integrácie mobilných, pevných a celosvetových navigačných satelitných systémov, planetárnej ochrany, vesmírneho monitorovania informovanosti o situácii, pozemného segmentového rozhrania s dvojakým použitím a rozhrania užitočného zaťaženia. 2.2.13.2. Normy pre európske programy GNSS Normalizácia je nevyhnutná na podporu využívania a uplatňovania európskych satelitných navigačných systémov (EGNOS a Galileo). Napriek tomu, že je zložité predpovedať ich presnú úroveň vyzretosti v danom roku, je potrebné, aby normalizácia zahŕňala masové prijímače na terestriálne uplatnenia, satelitné pozemné systémy rozširujúcich služieb ďalšej generácie, používateľské zariadenia civilného letectva s EUROCAE, signály a služby Galileo v kontexte ICAO, zavedenie systému Galileo na určovanie polohy mobilných zariadení a plán značky „umožňuje EGNOS“ („EGNOS Enabled“). 2.2.14. Bezpečnosť Opatrenia normalizácie boli spustené tak, ako sa stanovuje v „Priemyselnej politike v oblasti bezpečnosti – Akčnom pláne pre inovatívny a konkurencieschopný bezpečnostný priemysel“[34]. Na základe výsledku prebiehajúceho poverenia Komisia predpokladá: · minimálne normy pre detekciu a normy pre odber vzoriek pre chemické, biologické, rádioaktívne, jadrové látky a výbušniny (CBRNE), okrem iného aj v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva, · spoločné technické normy a normy interoperability pre automatizované systémy hraničnej kontroly (ABC) a pre biometrické identifikátory, · normy pre interoperabilitu komunikácií, velenia a riadenia a tiež organizačnú interoperabilitu v oblasti krízového riadenia/civilnej ochrany vrátane noriem pre hromadné informovanie obyvateľstva. Okrem toho sa očakáva, že do ďalšej normalizácie vyústia iné opatrenia, konkrétne: · „hybridné“ normy vzťahujúce sa na technológie z oblasti civilnej bezpečnosti aj oblasti obrany, napr. týkajúce sa CBRNE a technológií pre detekciu a vyhnutie sa inému vzdušnému objektu, · normy pre ochranu súkromia už v štádiu návrhu/štandardnú ochranu súkromia na implementáciu otázok riadenia počas vývoja a produkcie bezpečnostných technológií a produktov. 2.2.15. Jadrová bezpečnosť a fyzická ochrana Cieľom EÚ je zabezpečiť, aby sa jadrová energia využívala na mierové účely s najvyššími normami jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany a nešírenia. Medzinárodná iniciatíva o holistickej koncepcii bezpečnosti, fyzickej ochrany a zárukách (Safety, Security and Safeguards – „3S“) pre jadrovú energiu bola spustená v rámci pracovnej skupiny pre jadrovú bezpečnosť a ochranu na samite G8 v roku 2008 a smeruje k myšlienke medzinárodne záväzných noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany. Komisia prispieva k hlavným normalizačným činnostiam v oblasti jadrovej bezpečnosti a fyzickej ochrany, ktoré zahŕňajú: · interoperabilitu údajov o technických materiáloch (ELSSI-EMD), · program hodnotenia radiácie z nedovoleného obchodovania s jadrovými materiálmi (Illicit Trafficking Radiation Assessment Programme) na hodnotenie a vykonanie porovnania zariadení na zisťovanie radiácie, · štandardizáciu formátov údajov, referenčných materiálov pre jadrové záruky, forenzné vedy, · výmenu rádiologických/jadrových informácií v Európe, · prístrojové a kontrolné systémy jadrových elektrární, ktoré sú dôležité pre bezpečnosť a ochranu. Komisia takisto prispeje k vypracovaniu štandardných formátov údajov technických materiálov a bude používať tieto formáty údajov na efektívne skladovanie a prenos informácií o jadrových materiáloch. 2.2.16. Chemické látky Normy prispievajú k harmonizovanému prístupu v záujme posilnenia nariadenia o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH)[35] v členských štátoch. V súčasnosti je potrebné, aby sa ESO zaoberali rozvojom (ďalších) analytických metód: · zameraných na určenie prítomnosti/koncentrácie olova (vyjadreného ako kov) v spotrebnom tovare v rôznych hmotách, · pre migráciu zlúčenín olova zo spotrebného tovaru so zohľadnením rôznych hmôt, · na určenie prítomnosti/koncentrácie ôsmich polycyklických aromatických uhľovodíkov (BaP, BeP, BaA, CHR, BbFA, BjFA, BkFA, DBAhA) v spotrebnom tovare, · na určenie koncentrácie zlúčenín šesťmocného chrómu v kožených výrobkoch, · na migráciu uvedených látok (ôsmich polycyklických aromatických uhľovodíkov a zlúčenín šesťmocného chrómu) zo spotrebného tovaru za primerane predvídateľných podmienok používania. Generovanie štandardných údajov o chemických látkach takisto zlepší ich akceptovanie všetkými zúčastnenými stranami a znížia sa tak náklady na posudzovanie chemických látok pre priemysel. 2.2.17. Normy pre horizontálne služby[36] S cieľom zjednodušiť dokončenie vnútorného trhu pre služby Komisia v roku 2013 vydala poverenie[37] na naplánovanie a vypracovanie noriem pre horizontálne služby. 2.2.18. Bezpečnosť osobitných služieb Táto pracovná položka je predmetom výsledku širokých konzultácií zúčastnených strán predbežne naplánovaných na druhý polrok 2013. Ak povedie vstup od zúčastnených strán k záveru, že by normalizácia bezpečnosti v oblasti služieb, napr. požiarna bezpečnosť hotelov, získala širokú podporu, táto možnosť by sa mala nechať otvorená. 2.2.19. Služby zdravotnej starostlivosti[38] Dôležitou funkciou noriem pre služby je vytvoriť spoločnú referenčnú hodnotu pre základné služby. Platí to pre rastúci sektor služieb zdravotnej starostlivosti najmä pre chronické, neprenosné ochorenia. Pokiaľ ide o normalizáciu, môžu sa naplánovať osobitné oblasti pre poverenia ESO týkajúce sa horizontálnych aspektov, ako je bezpečnosť a registrácia pacientov, systémov akreditácie chorôb, ako sú služby starostlivosti o osoby s rakovinou prsníka a služieb podľa etapy, ako napríklad rehabilitačné služby. Komisia spustí štúdiu realizovateľnosti s cieľom určiť existujúce medzinárodné a vnútroštátne normy a preskúmať rozsah, v ktorom sa používajú a spĺňajú potreby systému zdravotníctva. Vymedzia sa aj podmienky, za ktorých by sa mohli vypracovať normy služieb zdravotnej starostlivosti, okrem iného v súvislosti s klinickými normami a účasťou príslušných zúčastnených strán na vypracúvaní noriem. 2.2.20. Bezbariérovosť Komisia pripravuje európsky akt bezbariérovosti a zvažuje, že požiada, aby normalizačná práca zahŕňala určité tovary a služby, pre ktoré neexistujú normy o prístupnosti na úrovni EÚ. Komisia zváži aj potrebu ďalšej práce v príslušných oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Okrem toho Komisia nedávno prijala návrh smernice o dostupnosti webových stránok orgánov verejného sektora. Komisia zvažuje, či je potrebná ďalšia normalizačná práca na podporu právnych aktov v súvislosti s prebiehajúcou prácou na základe poverení na podporu európskych požiadaviek na dostupnosť verejného obstarávania v oblasti IKT[39] a vo vstavanom prostredí[40] a poverenia na zahrnutie „Dizajnu pre všetkých“ v príslušných iniciatívach týkajúcich sa normalizácie[41]. Okrem toho sa popri oznámení Komisie s názvom „Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu“[42] zvažuje používanie normalizačných produktov s cieľom určiť spoločne dohodnuté špecifikácie pre jednotný návrh služieb cestovného ruchu a riešiť požiadavky na odbornú prípravu, aby sa zabezpečila vyššia dostupnosť služieb cestovného ruchu. 2.3. Inovácie Zjednotením informácií o najnovšom vývine konkrétnej technológie sa normami umožňuje šírenie znalostí, interoperabilita medzi novými výrobkami, službami a digitálnym obsahom a poskytuje sa platforma pre inováciu. Vo vysoko technologických oblastiach normy prispievajú k rastu prostredníctvom medzinárodne dohodnutej terminológie, metód merania a charakterizovania. Protokoly na hodnotenie zdravia a ochrany môžu odstrániť aj prekážku inovácie v oblastiach, ako je nanotechnológia, preto môžu byť predmetom budúcich poverení. Vedecké činnosti zásadne prispievajú k procesu normalizácie. Metodiky, procesy a materiály, ktoré vedú k normám, sú vymedzené čiastočne alebo úplne na základe dostupných vedeckých poznatkov. Napríklad Komisia môže pomôcť vymedziť budúci technologický vývoj v prípadoch, keď by včasná normalizácia mohla pomôcť európskemu priemyslu. V kontexte ekoinovácie by Komisia mohla uprednostniť aj systém, v ktorom by bola vopred známa ďalšia referenčná hodnota z hľadiska efektívnosti zdrojov, čím by sa umožnilo priekopníckym podnikom zvyšovať ich svetovú konkurencieschopnosť. 2.3.1. Partnerstvá v oblasti inovácií Európske partnerstvá v oblasti inovácií (EIP) fungujú v rámci celého výskumného a inovačného reťazca, spájajú všetkých relevantných činiteľov na úrovni EÚ, vnútroštátnej a regionálnej úrovni s cieľom predpokladať a čo najrýchlejšie vypracovať akékoľvek potrebné predpisy a normy. Cieľom EIP pre aktívne a zdravé starnutie[43] je zabezpečiť interoperabilitu a bojovať proti možným prekážkam prístupu na trh pomocou noriem a referenčných špecifikácií nových zariadení a služieb integrovanej starostlivosti a nezávislého žitia. Normy by mali plniť dôležitú úlohu aj v rámci iných EIP, napr. o udržateľnosti a produktivite poľnohospodárstva[44], o inteligentných mestách a spoločenstvách[45] a o vode[46]. 2.3.2. Veda v normách Pracovná skupina CEN/CENELEC na riešenie normalizácie, inovácií a výskumu (STAIR) je príkladom toho, ako ESO udržiavajú pravidelnú komunikáciu s vedeckým spoločenstvom, ale tieto prepojenia je potrebné rozšíriť. Komisia preto vytvorí fórum na zlepšenie komunikácie medzi vedou a normami, na ktorom sa spoločne zúčastnia Európske združenie výskumných a technologických organizácií (EARTO), ESO a Komisia. 2.3.3. Systém systémov Výhľadovo by sa rastúca technická vzájomná penetrácia potrebná na riešenie spoločenských výziev mala prejaviť v systémovom prístupe k určitým normalizačným činnostiam. V prípadoch, na ktoré sa odkazuje na iných miestach (inteligentné mestá, inteligentná sieť, elektrické vozidlá atď.) ESO zriadili špecializované koordinačné skupiny, ktoré spájajú a riadia činnosti zapojených technických orgánov. V nasledujúcich rokoch sa očakáva viac takýchto skupín, najmä na podporu horizontálnych poverení. Mohli by predznamenať vytvorenie osobitných systémových skupín, napr. hodnotiacich skupín na určovanie ohraničení, skupín pracujúcich na systémovej úrovni alebo skupín pre zdroje, ktoré by poskytovali špecializované nástroje a softvér. 2.4. Digitálna agenda pre Európu[47] Normy sú nevyhnutné pre interoperabilitu medzi produktmi, službami, aplikáciami IKT a digitálnym obsahom, ktorý je rozhodujúci pre vytváranie účinnej digitálnej spoločnosti. Vzhľadom na celosvetovú povahu trhu s IKT je potrebná spolupráca medzi ESO a relevantnými fórami a konzorciami na riešenie stále rastúceho dopytu po normách na podporu interoperability v tejto rýchlo sa rozvíjajúcej oblasti. V pláne zavádzania normalizácie IKT[48] sa podrobnejšie vymedzujú oblasti, v ktorých by normy mohli prispieť k dosiahnutiu politických cieľov súvisiacich s IKT, a to aj opatreniami doplnkového testovania interoperability a informovanosti, aby sa zabezpečilo účinné akceptovanie noriem. 2.4.1. Elektronické zdravotníctvo Interoperabilita, najmä cezhraničná, je veľmi dôležitá pre všeobecne rozšírené využívanie IKT v sektore zdravotníctva, ako sa stanovuje v smernici o právach pacientov v cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[49]. Zároveň sa musia riešiť otázky ochrany údajov, ak sa majú plne využívať nové produkty a služby. Cieľom je lepšie využívať dostupné normy a v prípade potreby vypracovať nové. Zo štúdií vyplýva, že európske a medzinárodné normy často nie sú dosť špecifické, aby zaistili interoperabilitu riešení IKT v elektronickom zdravotníctve[50]. S poradenstvom zo siete elektronického zdravotníctva budú identifikované podrobnejšie špecifikácie, napr. pre verejné obstarávanie, ktoré prispejú k rámcu interoperability elektronického zdravotníctva. Komisia navrhuje posilniť interoperabilitu ďalším vypracúvaním a overovaním platnosti špecifikácií a zložiek a v prípade potreby aj normalizačnými povereniami. 2.4.2. Vysokofrekvenčná identifikácia (RFID) Ochrana údajov, súkromia a aspekty informačnej bezpečnosti sa riešia v reakcii na poverenie v oblasti IKT využívaných na RIFD[51]. Cieľom prvej fázy bolo vypracovanie úplného rámca pre rozvoj noriem RFID v budúcnosti a prácou v druhej fáze, ktorá prebieha, sa dospeje k súboru európskych noriem, technických špecifikácií a správ začiatkom roka 2014. 2.4.3. Elektronické zručnosti a elektronické vzdelávanie Ako sa uvádza v oznámení Komisie o „elektronických zručnostiach pre 21. storočie“[52], paneurópskymi rámcami znalostí, nástrojmi, efektívnymi a interoperabilnými riešeniami elektronického vzdelávania sa posilňuje rozvoj zručností spojených s IKT a podporuje sa celoživotné vzdelávanie. V týchto oblastiach sa plánujú nové opatrenia normalizácie: · rámce elektronických znalostí pre používateľov IKT, odborníkov v oblasti IKT a vedúcich pracovníkov v oblasti IKT, · odporúčania a usmernenia týkajúce sa nového vypracovania študijných plánov pre používateľov IKT a vedúcich pracovníkov v oblasti IKT, · európske normy kvality v oblasti elektronického vzdelávania na zabezpečenie harmonizácie, využívania a vykonávania, · kurzy elektronického vzdelávania, archívy obsahu a mechanizmy výmeny, · normy interoperability pre interaktívne elektronické knihy a iné elektronické vzdelávacie materiály. 2.4.4. Elektronické obstarávanie/elektronické katalógy Cieľom Komisie je zjednodušiť elektronické obstarávanie tak, že sa umožní vznik interoperabilného európskeho rámca a stavať sa bude na európskych normách, pokiaľ to bude možné. Možno bude potrebné posilniť alebo dokončiť prácu v oblasti normalizácie, ktorá sa už začala. Normami by sa malo dopomôcť k tomu, aby sa zvýšila účinnosť elektronického obstarávania tým, že sa zohľadnia výsledky projektov EÚ, ako napríklad projekt celoeurópskeho elektronického verejného obstarávania online (PEPPOL) a práca uskutočnená výborom CEN. Neexistencia spoločného vymedzenia elektronického katalógu v rámci EÚ a početné klasifikačné schémy výrobkov a služieb patria medzi prekážky, ktorým čelia podniky, najmä MSP, keď sa snažia uskutočňovať transakcie v rámci elektronického obstarávania. CEN by mal ďalej riešiť prvky fázy predchádzajúcej zadaniu zákazky, ako aj fázy nasledujúcej po zadaní zákazky vrátane ich styčných plôch s riešeniami v oblasti elektronickej fakturácie a platieb, aby sa zabezpečili jednotné a holistické riešenia. 2.4.5. Elektronická fakturácia (e-fakturácia) Cieľom Komisie je zjednodušiť on-line transakcie tak, že sa zabezpečí dokončenie jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) a umožní sa vznik interoperabilného európskeho rámca pre elektronické fakturovanie. Európske multilaterálne fórum o elektronickej fakturácii poskytuje poradenstvo tykajúce sa špecifických potrieb normalizácie. Komisia a CEN posúdia vstupy, aby sa zabezpečilo, že budú k dispozícii primerané európske normy. Normami v oblasti elektronickej fakturácie sa musí zabezpečiť spojenie s príslušnými normami v oblasti elektronického obstarávania a SEPA. Okrem toho by európske a medzinárodné normalizačné orgány mali presadzovať rýchly rozvoj doplňujúcich správ v elektronickom podnikaní na zlepšenie schopnosti účinného vymieňania výrobkov a služieb. Komisia môže vydať poverenie vzťahujúce sa na vymedzenie modelu sémantickej interoperability a európsky dátový model elektronickej fakturácie. 2.4.6. Riešenie sporov online (RSO) v oblasti elektronického obchodu Nariadením o riešení spotrebiteľských sporov online sa zakladá európska platforma RSO[53]. Exituje potreba preskúmať a vymedziť rolu medzinárodnej a európskej normalizácie v oblasti interoperability medzi platformou RSO a schémami RSO fungujúcimi na vnútroštátnej úrovni. Cieľom Komisie je najmä podporiť rozvoj interoperabilnej schémy RSO na výmenu údajov, pričom stavia na medzinárodných normách a postupoch Centra OSN pre uľahčovanie obchodu a elektronické podnikanie (UN/CEFACT). 2.4.7. Internet vecí Internet vecí je neviditeľné pripojenie miliárd objektov k internetu na získavanie alebo odosielanie informácií do vzdialeného systému, často bez zásahu človeka. Nie je obmedzený na konkrétnu komunikačnú technológiu a zahŕňa niekoľko technických riešení (RFID, TCP/IP, snímače, ovládače, rozhrania atď.) súvisiacich s identifikáciou objektov a zachytávaním, ukladaním a prenosom údajov v rámci fyzických prostredí a medzi fyzickým a virtuálnym kontextom. V poverení na normalizáciu internetu vecí sa v prvej fáze (1 až 2 roky) preskúma, či sa normami dá zabezpečiť splnenie požiadaviek na (právnu) ochranu údajov a bezpečnostných požiadaviek a v druhej fáze sa uvedené normy vypracujú. 2.4.8. Elektronická identifikácia a dôveryhodné služby vrátane elektronických podpisov V súvislosti so smernicou o elektronických podpisoch[54] Komisia vydala začiatkom roka 2010 poverenie[55] na racionalizáciu noriem súvisiacich s elektronickými podpismi a súvisiacimi dôveryhodnými službami do koherentného aktualizovaného rámca. Racionalizovaný rámec sa delí na šesť prvkov: tvorba a potvrdenie platnosti elektronických podpisov; zariadenia súvisiace s ich tvorbou; kryptografické zostavy; dôveryhodné služby poskytujúce podporu, ako je vydávanie certifikátov; služby s pridanou hodnotu, ako je uchovávanie doporučených zásielok alebo údajov; a poskytovanie zoznamov so štatútom dôveryhodných služieb. Väčšina výsledkov sa očakáva počnúc rokom 2014. Komisia v júni 2012 navrhla nariadenie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu[56], ktorým sa má nahradiť smernica o elektronických podpisoch a rozšíriť rozsah jej pôsobnosti tak, aby zahrňoval elektronickú identifikáciu, podpisy, pečate, časové pečiatky, doručovanie, dokumenty alebo certifikáty autentifikácie webových lokalít. Ďalšie normalizačné poverenia budú potrebné na podporu jeho vykonávania. 2.4.9. Kartové, internetové a mobilné platby Chýbajúce normy a interoperabilita medzi rôznymi činiteľmi a riešeniami zapojenými v oblasti kartových, internetových a mobilných platieb sú zdrojom fragmentácie trhu a oneskorení vo všeobecne rozšírenom prijímaní inovačných celoeurópskych platobných metód. Komisia v spolupráci s Európskou centrálnou bankou zamýšľa zjednodušiť konvergenciu prebiehajúcich činností v oblasti normalizácie, pokiaľ ide o kartové platby, a urýchliť vznik celoeurópskych noriem pre mobilné platby a internetové platby. Komisia najprv vyzve ESO a ostatné príslušné orgány, ako je Rada SEPA, aby zmapovali požiadavky podnikov a používateľov a posúdili existujúce nedostatky v normalizácii. 2.4.10. Inteligentné dopravné systémy (IDS)[57] Spoločné európske normy a technické špecifikácie sú prvoradé na zabezpečenie interoperability služieb a aplikácií IDS, urýchlenie ich zavádzania a maximalizáciu ich vplyvu. Nové opatrenia normalizácie budú zahŕňať: · spolupracujúce systémy pre inteligentnú dopravu, · multimodálne plánovanie ciest, · architektúru otvorenej palubnej platformy, · digitálne mapy, · interoperabilitu verejnej dopravy a prostredie mestských IDS, · usmernenia a technické špecifikácie na zabezpečenie bezpečnej palubnej interakcie človek-stroj, · elektronický výber poplatkov, · medzinárodnú spoluprácu zameranú na svetovú harmonizáciu noriem (dohody s USA a Japonskom, pokiaľ ide o aplikácie IDS pre cestnú dopravu). 2.5. Zmena klímy a Európa efektívne využívajúca zdroje[58] 2.5.1. Prispôsobenie sa zmene klímy V príprave nadchádzajúcej stratégie EÚ pre prispôsobenie sa určili normy, ktoré sú potenciálne dôležité na zaručenie odolnosti infraštruktúry v určitých sektoroch: dopravná infraštruktúra, energetická infraštruktúra a stavby/budovy. Mohlo by byť relevantné určiť, ktoré normy je potrebné propagovať a/alebo zmeniť tak, aby sa lepšie zohľadnil súčasný a budúci vplyv zmeny klímy v rozhodnutiach o investíciách do infraštruktúry. Jedným zo spôsobov na podporu politiky EÚ v oblasti klímy a na dosiahnutie cieľov Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy je vypracovanie európskych noriem na posúdenie emisií skleníkových plynov v energeticky náročných odvetviach. V rámci súčasného poverenia na vypracovanie technických predpisov EÚ v oblasti emisií skleníkových plynov[59] pre oceľ, cement, hliník, CaO a zlúčeniny železa budú v roku 2013 vydané správy s výsledkami overovacích skúšok. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa týmito skúškami zaručila presnosť a opakovateľnosť navrhovaných metód štandardizovaného merania. 2.5.2. Nariadenie o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu Nariadením o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu[60], sa obmedzuje používanie mnohých nebezpečných látok vrátane tetrachlórmetánu a trichlórtrifluóretánov a bude potrebné skontrolovať súlad niektorých existujúcich noriem s navrhovanými zákazmi používania. 2.5.3. Kvalita ovzdušia V smernici o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe[61] sa stanovujú požiadavky na monitorovanie prekurzorov ozónu. Komisia očakáva, že zašle nové poverenie ESO na vypracovanie harmonizovaných noriem pre meranie. 2.5.4. Odpad Od ESO sa očakáva, že v rámci rozsahu pôsobnosti smernice o odpade z elektrických a elektronických zariadení[62] (OEEZ) vypracujú jednu alebo viac európskych noriem, v ktorých sa zohľadní najnovší vývin v oblasti spracovania odpadu zo zariadení (vrátane zhodnocovania, recyklácie a prípravy na opätovné použitie). Na podporu smernice o odpade[63] Komisia pripraví nové poverenia na vypracovanie metód pre určenie produkcie toxických plynov a prvkov a látok v odpade, ktoré sú relevantné pre nebezpečnosť pre zdravie a nebezpečnosť pre životné prostredie. 2.5.5. Udržateľné potraviny V rámci Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje Komisia príjme v roku 2013 oznámenie o udržateľných potravinách, ktoré môže viesť k žiadostiam o normalizačné činnosti. 3. Medzinárodný rozmer európskej normalizácie Celkovým cieľom je posilniť celosvetový dosah a konkurencieschopnosť európskeho výrobného odvetvia znižovaním technických prekážok obchodu. Používanie spoločných alebo technicky prepojených noriem podporuje výmenu tovarov a služieb zvyšovaním interoperability na svetovej úrovni. Cieľ sa má dosiahnuť takto: · zameraním sa na čo najširšiu súdržnosť medzi medzinárodnými a európskymi normami (prvoradosť medzinárodnej normalizácie so silným európskym vedením v mnohých sektoroch) a rozšírením/zjednodušením používania európskych a/alebo medzinárodných noriem mimo EÚ alebo technickým zosúladením s nimi, · zvyšovaním informovanosti a propagovaním výhod európskej normalizácie v súdržnom regionálnom systéme zakotvenom a plne podporujúcom medzinárodnú normalizáciu a viacstrannú reguláciu, · prispením k dvojstranným regulačným/politickým dialógom medzi EÚ a tretími krajinami, ako aj k príslušným kapitolám rokovaní o dohodách o voľnom obchode. Súčasné priority sú zamerané na USA (práca na dohode „Stavanie mostov“ medzi systémami noriem USA a EÚ[64] a v nadchádzajúcich rokovaniach o transatlantickom partnerstve v oblasti obchodu a investícií), Čínu (regulačný dialóg a dialóg o priemyselnej politike, strategické partnerstvá), Rusko (partnerstvo pre modernizáciu), Indiu, Japonsko, Kóreu, ASEAN a Latinskú Ameriku, · rozšírením jednotného trhu najmä procesom rozširovania Európskej únie, európskej susedskej politiky a rokovaním o dohodách o posúdení zhody a akceptovaní priemyselných výrobkov s tretími krajinami, ktoré prijímajú európske právne predpisy o bezpečnosti výrobkov podporené európskymi normami. · Strategickými opatreniami v prioritných krajinách, ktoré zahŕňajú: · vyslaných európskych normalizačných expertov v súčasnosti v Číne a Indii (a možno v budúcnosti v Brazílii), ktorí zabezpečujú miestnu prítomnosť európskej normalizácie a tok informácií o prístupe na kľúčové trhy, · webové normalizačné informačné platformy (s Čínou[65], v prípade ktorej sa kladie dôraz na rozšírenie pokrytia nad rámec súčasných sektorov a možno v budúcnosti s USA), ktoré mapujú príslušné oblasti normalizácie vrátane aspektov prístupu na trh, ktoré priamo súvisia s normalizáciou, · podporovanie posilnenia afrických kapacít v oblasti noriem v súlade so spoločným akčným plánom EÚ – Afrika, najmä pomocou technického a politického dialógu s príslušnými africkými normalizačnými a regionálnymi organizáciami. 4. Záver Prvý ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu schválený v súlade s nariadením o normalizácii je kľúčovým prvkom úsilia Komisie v zrýchľovaní procesov normalizácie. Umožňuje efektívnejšie predvídať a plánovať normalizačné činnosti a toto úsilie sa ešte posilní kratšími termínmi na prijímanie navrhnutých poverení. Jeho načasovanie umožňuje synchronizáciu s prípravnou prácou v ESO a Komisia vyzýva ESO, aby zohľadnili tento pracovný program pri vypracúvaní vlastných ročných pracovných programov neskôr počas roka. Program bol stanovený po porade so všetkými zainteresovanými stranami a poskytuje platformu na získavanie širokej škály vstupov o budúcich prioritách normalizačných činností. Informácie o normalizačných činnostiach iniciovaných na základe tohto pracovného programu budú zahrnuté v ďalšom pracovnom programe Únie pre európsku normalizáciu, aby sa zabezpečila spätná väzba pre všetky zúčastnené strany. [1] KOM(2010) 2020 v konečnom znení. [2] COM(2012) 582 final. [3] Swann G.M.P., „The Economics of Standardisation: An Update“, správa pre UK Department of Business, Innovation and Skills, 2010. [4] Cieľ stanovený v oznámení o priemyselnej politike z októbra 2012. [5] KOM(2011) 311 v konečnom znení. [6] Nariadenie (EÚ) č. 1025/2012. [7] Rozhodnutie Komisie z 28.11.2011, Ú. v. EÚ C 349 z 30.11.2011. Prvé zasadnutie 26. 3. 2012. [8] http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2013_entr_003_industrial_products_en.pdf. [9] COM(2012) 433 final. [10] COM(2013) 122 final a SWD(2013) 60 final. [11] Smernica 2009/125/ES. [12] M/495. [13] SWD(2012) 434 final. [14] COM(2012) 082 final. [15] COM(2012) 636 final. [16] COM(2013) 17 final. [17] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm. [18] M/490. [19] Smernica 2001/95/ES. [20] COM(2013) 78 final. [21] Nariadenie (ES) č. 882/2004. [22] Nariadenie (ES) č. 1223/2009. [23] Nariadenie (EÚ) č. 1007/2011. [24] Nariadenie (ES) č. 2003/2003. [25] M/501. [26] Nariadenie (ES) č. 552/2004. [27] M/524. [28] COM(2013) 18. [29] KOM(2010) 560. [30] Smernica 2008/96/ES. [31] Nariadenie (EÚ) č. 305/2011. [32] Nariadenie (ES) č. 683/2008. [33] M/496. [34] COM(2012) 417. [35] Nariadenie (ES) č. 1907/2006. [36] Smernica 2006/123/ES. [37] M/517. [38] Smernica 2011/24/EÚ, odporúčanie Rady 2009/C 151/01. [39] M/376. [40] M/420. [41] M/473. [42] KOM(2010) 352 v konečnom znení. [43] COM(2012) 083 final. [44] COM(2012) 79 final. [45] COM(2012) 4701 final. [46] COM(2012) 216 final. [47] KOM(2010) 245. [48] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/ict-policies/2010-2013_ict_standardisation_work_programme_2nd_update_en.pdf. [49] Smernica 2011/24/EÚ. [50] http://www.ehealth-strategies.eu/. [51] M/436. [52] KOM(2007) 496. [53] Odkaz sa doplní na jar 2013 po prijatí. [54] Smernica 1999/93/ES. [55] M/460r. [56] COM(2012) 238. [57] Smernica 2010/40/EÚ, KOM(2008) 886. [58] KOM (2011) 21. [59] M/478. [60] Nariadenie (ES) č. 1005/2009. [61] Smernica 2008/50/ES. [62] Smernica 2012/19/EÚ. [63] Smernica 2008/98/ES. [64] http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/december/tradoc_148393.pdf. [65] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=6271&lang=en.