[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.5.2007 KOM(2007) 231 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE – Výročné vyhlásenie o eurozóne za rok 2007 –[SEK(2007) 550] I. ÚVOD 1. Začiatkom tohto roka schválili európski vedúci predstavitelia slávnostné vyhlásenie v Berlíne s cieľom pripomenúť si 50. výročie rímskej zmluvy a znovu potvrdiť svoj záväzok voči projektu, ktorý vydláždil cestu mieru a prosperite v Európe. Hospodárska integrácia je ústredným motívom tohto príbehu európskeho úspechu. Postupné odstraňovanie hospodárskych prekážok v ostatnom polstoročí pomohlo zvýšiť životnú úroveň, zabezpečiť väčšiu spravodlivosť pre spotrebiteľov, vytvoriť nové možnosti pre investorov a podporiť užšie hospodárske a politické zväzky medzi členskými štátmi. Ako sa uvádza v berlínskom vyhlásení, „spoločný trh a euro nás posilňujú“. 2. Hospodárska a menová únia (HMÚ) je doteraz najpokrokovejším stupňom európskej hospodárskej integrácie a v nasledujúcich rokoch aj naďalej bude dôležitým hnacím mechanizmom pre čoraz užšiu úniu. Pre 318 miliónov ľudí, ktorí používajú denne euro, je jednotná mena hmatateľným symbolom spoločných úspechov a výziev, ktorým čelia Európania. Od zavedenia eura v roku 1999 prináša HMÚ vysoký stupeň makroekonomickej stability a podporuje užšie obchodné a investičné zväzky a hlbšiu integráciu finančných trhov v eurozóne. V tomto čase sa euro ukázalo ako významná svetová mena a teraz sa široko používa ako kotvová alebo referenčná mena pri medzinárodných transakciách a ako oficiálna menová rezerva. Tieto a ďalšie výhody plynúce z HMÚ by mali predstavovať silné stimuly pre krajiny, aby sa uchádzali o euro. 3. Ostatné členské štáty povzbudené tým, že Slovinsko prijalo euro 1. januára 2007, postupujú vo svojich prípravách na vstup do eurozóny. Začiatkom tohto roka Cyprus a Malta predložili európskej Komisii a ECB žiadosti o prípravu konvergenčných správ, na základe ktorých Rada ministrov rozhodne, či môžu tieto členské štáty vstúpiť do eurozóny 1. januára 2008. 4. Stále viac si uvedomujeme, že byť členom eurozóny znamená stretávať sa so spoločnými výzvami a zodpovednosťami. Počas tohtoročného jarného zasadnutia Rady vedúci predstavitelia EÚ vo svojom ročnom hodnotení obnovenej lisabonskej stratégie schválili nový súbor odporúčaní špecifických pre eurozónu v súvislosti s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť. V odporúčaniach sa zdôrazňuje potreba obozretných fiškálnych politík, zlepšení v kvalite verejných financií a vyššia prispôsobivosť trhov tovarov a služieb. Takisto vyzývajú na lepšie prepojenie vývoja miezd a produktivity a na zrýchlenie tempa integrácie finančných trhov. 5. Výročné vyhlásenie o eurozóne a jeho sprievodný dokument, výročná správa o eurozóne, predstavujú názory Komisie na to, ako môžu krajiny eurozóny naplniť zdieľané zodpovednosti a výzvy. Sú určené aj na informovanie rokovaní o hospodárskej výkonnosti eurozóny a fungovaní HMÚ. Výročné vyhlásenie o eurozóne takisto slúži ako príspevok k dialógu Európskej komisie s Európskym parlamentom o hospodárskej politike eurozóny. II. OBNOVENÁ HOSPODÁRSKA SILA EUROZÓNY 6. Od minuloročného výročného vyhlásenia o eurozóne sa hospodárske oživenie eurozóny stále zlepšuje. Eurozóna minulý rok narástla o 2,7 %, čo je jej najrýchlejší rast od roku 2000 a je výrazne nad dlhodobým priemerom. Rast zamestnanosti v eurozóne v roku 2006 sa zrýchlil na približne 1,5 %, čo znamenalo nárast o takmer 2 milióny nových pracovných miest. Inflácia v roku 2006 zostala na úrovni približne 2 %, ale koncom roka sa znižovala z dôvodu poklesu cien energií. 7. Pozitívny rast eurozóny čiastočne odráža súčasný cyklický vzostup, môže však takisto naznačovať, že štrukturálne reformy začínajú účinkovať. Sú náznaky zvýšenej odolnosti voči globálnym narušeniam. Účinok súčasného rastu na zamestnanosť je mimoriadne intenzívny. V decembri 2006 miera nezamestnanosti klesla na 7,5 %, čo je najnižšia úroveň za 15 rokov. Rast produktivity práce v eurozóne dosiahol priemerne v roku 2006 1 % v porovnaní s priemernou ročnou mierou vo výške 0,7 % počas minulého desaťročia a niektoré faktory naznačujú, že by nemuselo ísť len o posun cyklickej povahy. Celkovo tento vývoj naznačuje, že členské štáty sa dočkávajú odmeny za svoje snahy o, inter alia , zvýšenie miery pracovného zapojenia, podporu výskumu, vývoja a inovácií, rozvoj ľudského kapitálu a vytváranie atraktívnejšieho a konkurencieschopnejšieho podnikateľského prostredia. Prejavuje sa aj úžitok z makroekonomického rámca, ktorý je navrhnutý s cieľom zlepšiť stabilitu a podporiť vyššiu istotu, pokiaľ ide o strednodobé hospodárske vyhliadky. 8. Domáci dopyt je dôležitým hnacím motorom hospodárskeho rastu v eurozóne . Toto sa odráža v pretrvávajúcom rozmachu investičných výdavkov a v oživení spotreby domácností, čiastočne vďaka väčšej dôvere spotrebiteľov a silnému rastu zamestnanosti v eurozóne. Vývozy z eurozóny takisto pozitívne prispeli k rastu napriek menej priaznivým hospodárskym podmienkam niektorých z jej kľúčových obchodných partnerov a zhodnocovaniu eura. 9. Vyhliadky pretrvávajúceho hospodárskeho rastu eurozóny sú v roku 2007 priaznivejšie ako počas mnohých predchádzajúcich rokov . Očakáva sa, že domáci dopyt si udrží relatívne silný rozmach, keďže na investície budú pozitívne vplývať pretrvávajúce priaznivé finančné podmienky, zlepšené súvahy firiem, potreba obnovovacích investícií, zvyšovanie produktivity a pozitívne vyhliadky v oblasti ziskov. Globálny hospodársky rast sa pravdepodobne o niečo zmierni, ale vývozy eurozóny majú dobrú pozíciu a môžu naďalej vykazovať silnú výkonnosť. 10. Ako vždy, budúcnosť môže priniesť hospodárske prekvapenia. Nesystematická úprava globálnej nerovnováhy, napätie vo výmenných kurzoch a geopolitický vývoj patria k faktorom, ktoré by mohli viesť k nižšiemu než očakávanému rastu eurozóny. Naopak výkonnejší trh práce a priaznivejší vplyv prebiehajúcich snáh o fiškálnu konsolidáciu oproti súčasným predpokladom by mohol viesť k vyššiemu než očakávanému rastu. III USPORIADANIE MAKROEKONOMIKY 11. Makroekonomická politika musí stáť na zdravých základoch, aby mohlo hospodárske oživenie eurozóny pokračovať . Od decembra 2005 Európska centrálna banka ustupuje od stimulu poskytovaného v posledných rokoch v súvislosti so strednodobými rizikami pre cenovú stabilitu. S tým sa spája fakt, že postup určovania miezd v členských štátoch eurozóny musí brať dostatočný ohľad na cenovú stabilitu, strednodobé trendy v produktivite a rozdiely medzi kvalifikáciou a miestnymi podmienkami na trhoch práce. Mzdy v eurozóne v roku 2006 pokračovali v miernom raste napriek cenovému vývoju, silnej produkcii a rastu zamestnanosti. Hoci podstatné cezhraničné rozdiely pretrvávajú, zdá sa, že celkový rast miezd v eurozóne sa od deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia stlmil a tým sa znížil potenciál druhotných vplyvov vyvolaných predchádzajúcimi nárastmi ceny ropy. V oblasti rozpočtu je nevyhnutné, aby členské štáty využili možnosť, ktorú poskytuje hospodársky vzostup, na dokončenie konsolidácie svojich rozpočtových pozícií pred koncom desaťročia. Táto fiškálna konsolidácia by takisto zlepšila celkový mix fiškálno-menových politík eurozóny. 12. Členovia eurozóny vynakladajú intenzívne úsilie na úpravu nadmerných rozpočtových deficitov . Rada 30. januára 2007 rozhodla, že procedúra pri nadmernom deficite proti Francúzsku sa uzavrie, keďže jeho rozpočtový deficit zostal aj v roku 2006 pod hranicou 3 %. V Nemecku hospodárske ozdravenie pomohlo dostať deficit pod 3 % HDP v ročnom predstihu oproti harmonogramu. V Grécku nastala v roku 2006 výrazná úprava, ktorá viedla k tomu, že deficit zostal na úrovni 2,6 % HDP. Portugalsko a Taliansko takisto zaznamenali v roku 2006 výrazné štrukturálne zlepšenie, v prípade Talianska čiastočne zakryté účinkom jednorazových opatrení. V oblasti eurozóny ako celku sa zvýšila kvalita konsolidácie, s menším spoliehaním sa na jednorazové opatrenia a znížením verejných výdavkov. Celkovo znížila kombinácia konsolidačných snáh, najmä v krajinách s nadmerným deficitom, a zlepšeného hospodárskeho vývoja, ktorý viedol k podstatne vyšším výnosom, ako sa očakávalo, deficit rozpočtu eurozóny v roku 2006 na 1,6 % HDP oproti 2,5 % HDP v roku 2005. 13. Členské štáty, najmä tie, v ktorých prebieha proces úpravy nadmerných deficitov, musia vytrvať v úsilí o rozpočtovú konsolidáciu, aby splnili svoje strednodobé rozpočtové ciele . Niektoré členské štáty vo svojich programoch stability na rok 2006 plánovali malé alebo žiadne zlepšenie štrukturálnych sáld napriek tomu, že Pakt stability a rastu vyzýva na rozpočtovú konsolidáciu prekračujúcu v priaznivých obdobiach hranicu 0,5 % HDP. Napríklad Francúzsko vo svojom programe plánuje zlepšiť svoje štrukturálne saldo v roku 2007 len o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Nemecko vo svojom programe stability v roku 2008 neplánuje zlepšenie svojho štrukturálneho salda, hoci sa predpovedá priaznivé obdobie. Niektoré členské štáty eurozóny, ktoré dosiahli svoje strednodobé ciele, ohrozuje v roku 2007 procyklická fiškálna pozícia, najmä Holandsko, kde sa predpokladá podstatné zhoršenie v tomto roku napriek tomu, že sa predpovedá priaznivé obdobie. Táto situácia si vyžaduje obnovené snahy: Členské štáty, ktoré dostatočne nenapredujú napriek priaznivému rastu, možno nedosiahnu dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hranice deficitu vo výške 3 % HDP, ak a až sa tempo hospodárskeho rastu spomalí, a tak zopakujú politické chyby z konca deväťdesiatych rokov. Zároveň by sa malo takisto zabrániť výskytu štrukturálnych deficitov v krajinách, ktoré už majú rozpočty vyvážené alebo v prebytku. 14. Euroskupina 20. apríla 2007 prijala usmernenia fiškálnych politík členských štátov eurozóny a pripomenula záväzok aktívne konsolidovať verejné financie v priaznivých obdobiach a použiť neočakávané dodatočné výnosy na zníženie deficitu a dlhu . S cieľom zlepšiť koordináciu fiškálnych politík ministri financií eurozóny rokovali o vývoji vnútroštátnych rozpočtov v roku 2007 a o predbežných vyhliadkach politiky na rok 2008 a o ich dosahoch na eurozónu. Po prvé, zaviazali sa stavať na rozpočtových výsledkoch roku 2006, lepších ako sa očakávalo, a uskutočňovať ambicióznejšie rozpočtové ciele než tie, ktoré sa stanovili v programoch stability na rok 2006. Po druhé, dohodli sa, že implementujú rozpočty na rok 2007 podľa plánu, vyhýbajúc sa prekročeniu výdavkov a použijúc neočakávané dodatočné výnosy na zníženie štátneho deficitu a dlhu. Po tretie, dohodlo sa, že plány fiškálnej politiky na rok 2008 by mali byť starostlivo navrhnuté tak, aby podporili úpravu smerom k splneniu strednodobých rozpočtových cieľov tých členských štátov, ktoré ich nedosiahli, a aby zabránili tvorbe makroekonomických nerovnováh v tých, ktoré ich dosiahli. 15. Silný rast eurozóny predstavuje jedinečnú šancu pre všetky členské štáty eurozóny, aby usporiadali svoje fiškálne rozpočty . Na strane výnosov existuje silný hospodársky argument na použitie neočakávaných výnosov – napríklad z neočakávane vysokého hospodárskeho rastu – na zníženie výpožičiek vlády. Na strane výdavkov skúsenosti niektorých členských štátov ukazujú, že zníženia vo vládnej spotrebe spravidla poskytujú trvalejší prístup k zníženiu deficitu. Po tom, ako Pakt stability a rastu úspešne podporil členské štáty v znižovaní nadmerných deficitov, fungovanie jeho preventívnej časti by malo podporovať členské štáty v úplnom odstraňovaní deficitov s cieľom zaoberať sa vynárajúcimi sa výzvami. Podľa usmernení euroskupiny v oblasti fiškálnej politiky by to znamenalo, že väčšina členských štátov eurozóny by dosiahla svoje strednodobé rozpočtové ciele v roku 2008 alebo 2009 a všetky najneskôr v roku 2010. 16. Zaistenie zdravých verejných financií pomôže členským štátom eurozóny riešiť hospodárske dosahy starnutia obyvateľstva . Dramatické zmeny demografickej štruktúry európskeho obyvateľstva znamenajú, že sa do roku 2050 vo väčšine členských štátov očakáva zvýšenie podielu obyvateľov v dôchodkovom veku zo súčasných 25 % na viac ako 50 %. Niektoré z nich už podnikli významné opatrenia na riešenie tejto výzvy. Ak sa čoskoro neuskutočnia potrebné opatrenia, starnutie bude mať v niektorých krajinách eurozóny výrazný vplyv na rozpočet. Verejné výdavky súvisiace so starnutím v eurozóne, ktoré zahŕňajú výdavky na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, za predpokladu nezmenenej politiky podľa predpovede vzrastú do roku 2050 priemerne na 4 % HDP. Toto len zdôrazňuje potrebu, aby si všetky členské štáty dlhodobo udržali zdravé rozpočtové pozície s cieľom podstatne znížiť pomer dlhu a udržať v prijateľných medziach následné predpokladané nárasty výdavkov. Táto potreba je mimoriadne naliehavá v členských štátoch, akými sú napríklad Grécko a Portugalsko, v ktorých hrozí dvojciferný nárast verejných výdavkov na obyvateľstvo v dôchodkovom veku v nasledujúcich desaťročiach. 17. Dohliadanie na dlhodobú udržateľnosť verejných financií v eurozóne si vyžaduje trojaký politický prístup . Po prvé, členské štáty by mali, ako už bolo povedané, zvýšiť úsilie o konsolidáciu svojich fiškálnych pozícií a plniť svoje strednodobé rozpočtové ciele podľa Paktu stability a rastu. Po druhé, implementácia ďalších štrukturálnych reforiem podľa lisabonskej stratégie pomôže podporiť rýchlejší rast produktivity a vytvárania pracovných miest a tým čeliť ekonomickému vplyvu starnúceho obyvateľstva. Po tretie, reformy dôchodkových systémov a systémov zdravotnej starostlivosti a investovanie do zlepšujúcich sa rokov života stráveného v dobrom zdravotnom stave majú potenciál dlhodobo zlepšiť vládne financie. 18. Zaistenie kvality verejných financií je takisto dôležité, ako sa uznáva v národných programoch reforiem členských štátov a v Integrovaných usmerneniach EÚ pre rast a zamestnanosť . Kľúčovou výzvou pre členské štáty je splnenie rozpočtových cieľov a súčasné zaistenie, aby daňové a výdavkové systémy podporovali účinné prideľovanie zdrojov. Prispôsobenie daňových štruktúr a smerovanie vládnych výdavkov k položkám, ako sú vzdelávanie a výskum a vývoj, zvýši rast produktivity a potenciál rastu a prinesie významný sociálny a hospodársky úžitok v oblasti inovácie a akumulácie ľudského kapitálu. Takéto politiky navyše pomôžu dostať verejné financie členských štátov na udržateľnejšie základy a zlepšiť fungovanie sociálnych modelov v rámci eurozóny. 19. Politické záväzky voči zdravým verejným financiám by sa mali odrážať v národných rozpočtových pravidlách a inštitúciách . Výskum ukazuje, že členské štáty s dobre navrhnutými numerickými pravidlami výdavkov a výnosov sú zvyčajne schopné účinnejšie kontrolovať vládne výpožičky. Ako sa uvádza v tohtoročnej výročnej správe o eurozóne, členské štáty by mali pri navrhovaní týchto pravidiel venovať veľkú pozornosť ich rozsahu a stabilizačnej funkcii fiškálnej politiky. Efektívne fiškálne inštitúcie na vnútroštátnej úrovni takisto hrajú úlohu. Napríklad parlamentné rozpočtové výbory môžu podporovať súlad so zdravými fiškálnymi politikami a tak uplatňovať preventívne opatrenia Paktu stability a rastu. IV. ZAISTENIE UDRŽATEĽNÉHO HOSPODÁRSKEHO RASTU 20. Keď eurozóna zbiera ovocie lisabonskej stratégie, musí takisto siať semienka ďalšej štrukturálnej reformy . Ako zdôraznili vedúci predstavitelia EÚ na zasadnutí Európskej rady túto jar pri prijatí špecifických odporúčaní pre eurozónu, téma lisabonskej hospodárskej reformy je rozhodujúca pre zvýšenie rastu a zamestnanosti vo všetkých 27 členských štátoch, má však ďalší rozmer pre krajiny, ktoré zdieľajú jednotnú menu. Po prvé, hospodárske reformy znížia inflačné problémy v eurozóne a pomôžu udržať hospodárske ozdravenie. Okrem toho dobre fungujúce trhy výrobkov, práce a kapitálu sú dôležité na zaistenie hladkého vyrovnania špecifických hospodárskych výkyvov konkrétnej krajiny v rámci HMÚ. 21. Pomalé prispôsobovanie sa niektorých členských štátov eurozóny ťažkostiam špecifickým pre svoju vlastnú krajinu je dôkazom, že je potrebné, aby reformy napredovali . Komplexnou štúdiou o prispôsobovaní sa, ktorú realizovala Európska komisia, sa zistilo, že hoci proces prispôsobenia sa konkurencieschopnosti je v eurozóne dynamicky stabilný, niektoré členské štáty sa veľmi pomaly vyrovnávajú s vývojom špecifickým pre tú-ktorú krajinu. Toto pomalé prispôsobovanie konkurencieschopnosti prispieva k stagnovaniu cezhraničného rastu a k rozdielom v inflácii v eurozóne, čím sa zvyšujú náklady neuskutočňovania politiky na vnútroštátnej úrovni. 22. Vnútorný trh je nevyhnutný nielen pre hospodársku prosperitu EÚ, ale aj pre hladké fungovanie HMÚ . Dynamický a zrelý vnútorný trh môže potenciálne povzbudiť užšie prepojenie vnútroštátnych obchodných cyklov a zrýchliť prispôsobovanie cien a miezd hospodárskym šokom. Kľúčovou prioritou eurozóny, ako aj členských štátov EÚ je zaistiť, aby bol vnútorný trh schopný využívať možnosti a čeliť výzvam 21. storočia. Keď pred 20 rokmi nadobudol účinnosť Jednotný európsky akt, dosť homogénne európske hospodárstvo sa výrazne spoliehalo na masovú produkciu štandardizovaných výrobkov. V dnešnom svete globalizácie, nových technológií a rozširovania EÚ sa čoraz heterogénnejšie európske hospodárstvo čoraz väčšmi spolieha na oblasti, ktoré sa zakladajú na vedomostiach a službách a na vyššom stupni produktovej diferenciácie. 23. Na žiadosť vedúcich predstaviteľov EÚ pripravila Európska komisia výhľadový dokument, v ktorom vyzýva, aby sa jednotný trh prispôsobil novým skutočnostiam [1] . Jadrom argumentácie Komisie je, že ak chce jednotný trh poskytnúť hmatateľnejší úžitok európskym občanom, podnikateľom, pracovníkom a spotrebiteľom, musí ísť za hranice opatrení na riešenie cezhraničných právnych ťažkostí podnikania. Dnešné politiky na prehĺbenie jednotného trhu musia byť viac zamerané na výsledky, účinnejšie a globálnejšie orientované. Komisia predloží úplný rozbor jednotného trhu s konkrétnymi návrhmi politických opatrení na jeseň. 24. V oblasti finančného trhu by mala eurozóna zaistiť vedenie pri zvyšovaní tempa integrácie na úrovni EÚ prispievajúce k stimulu, ktorý už poskytlo euro. Pre členské štáty eurozóny je mimoriadne dôležitá finančná integrácia ako prostriedok zvýšenia potenciálu rastu a zjednodušenia prispôsobovania sa hospodárskym šokom. Členské štáty, ktoré zdieľajú jednotnú menu, už majú úžitok z vysoko integrovaných trhov derivátov, podnikových dlhopisov a peňazí. Projekt vytvorenia jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) takisto umožní spotrebiteľom, spoločnostiam a iným hospodárskym subjektom uskutočňovať a prijímať platby v eurách, medzinárodné alebo vnútroštátne, podľa rovnakých základných podmienok, práv a povinností, bez ohľadu na to, kde sídlia. Ďalšia integrácia by poskytla viac príležitostí na cezhraničné zdieľanie rizika a zvýhodnila by efektívnejšie prideľovanie zdrojov v eurozóne. Oblasti, v ktorých sa vyžaduje napredovanie, zahŕňajú napríklad cezhraničné vyrovnávacie a platobné transakcie, vládne dlhopisy denominované v eurách, zmenkové trhy, ktoré sú stále na strane ponuky segmentované, a hypotekárne trhy na veľkoobchodnej (t.j. financovanie) a maloobchodnej úrovni. 25. V bielej knihe Komisie o politike finančných služieb v rokoch 2005-2010 sa uvádza podrobný plán ďalšej integrácie finančného trhu v EÚ a v eurozóne . Veľký význam má včasná a koordinovaná implementácia a prísne uplatňovanie rôznych legislatívnych opatrení akčného plánu finančných služieb EÚ na úrovni členského štátu. Takisto existuje potreba stálych konzultácií, ex-post hodnotenia existujúcich politík a pravidiel EÚ a hodnotení vplyvu nového návrhu. Popri týchto opatreniach sa budú vyžadovať ďalšie snahy s cieľom, inter alia , zaistiť, aby sa dozorné opatrenia EÚ riadne prispôsobili integrovanému európskemu finančnému trhu, pokiaľ ide o účinnosť a stabilitu. 26. Reformy na trhoch práce prinášajú ovocie v podobe zamestnanosti a participácie, dá sa však urobiť viac pre uľahčenie prispôsobenia relatívnych miezd v rámci sektorov, podporu pracovného zapojenia a uľahčenie odvetvovej a geografickej mobility . Reformy trhov práce zlepšujúce flexibilitu zvýšili globálnu hospodársku súťaž a zníženie závislosti na rope vo výrobe a silný výmenný kurz eura patria k faktorom, ktoré mohli ovplyvniť postup formovania miezd v eurozóne. Bez ohľadu na tento vývoj zostáva spomalenie rastu miezd nevyhnutným na, inter alia , predĺženie hospodárskeho zotavenia, ukotvenia očakávaní inflácie a uľahčenie prispôsobenia konkurencieschopnosti. 27. V oblasti reformy trhu výrobkov členské štáty takisto napredujú, stále však existuje potreba ďalej posilňovať hospodársku súťaž, inováciu a dynamickosť . Prijatie smernice o službách v decembri 2006 je zásadným výdobytkom. Zaistenie jej rýchlej implementácie je kľúčovou prioritou a eurozóna by mala úžitok z koordinovaných snáh na dosiahnutie tohto cieľa. Komisia vo svojom hodnotení národných programov reforiem členských štátov pre rast a zamestnanosť poznamenala, že všetky členské štáty eurozóny podnikli opatrenia na podporu lepšej regulácie a povzbudenie výskumu a vývoja a šírenia inovácií, ale zároveň volá po ambicióznejších opatreniach v boji proti nízkej produktivite v sektore služieb. Ďalšie kroky na zlepšenie hospodárskej súťaže, vrátane lepšieho využívania potenciálu verejného obstarávania a zlepšenia podnikateľského prostredia (napríklad prístup k financiám, reštriktívne právne predpisy na ochranu zamestnanosti) by spotrebiteľom priniesli väčší úžitok z prírastkov produktivity a firmám s najlepším výkonom v eurozóne rýchly rast. Inovácie sú ďalšou oblasťou, v ktorej musíme skoncentrovať úsilie. Výzvy v odvetviach pokrokových technológií a neustály deficit inovácií si vyžadujú vytvorenie naozaj konkurencieschopného vnútorného trhu služieb a vnútorného trhu inovácií. Jasnejší a účinnejší systém práv duševného vlastníctva momentálne chýba a oblasť európskeho výskumu je stále príliš roztrúsená. 28. Po návrhu Komisie zriadiť novú energetickú politiku pre Európu sa vedúci predstavitelia EÚ dohodli na tohtoročnom jarnom zasadnutí Európskej rady na plánoch boja proti zmene klímy a na zvýšení energetickej bezpečnosti a konkurencieschopnosti . Tieto ciele budú podporované, inter alia , ďalšími snahami o vytvorenie skutočného vnútorného trhu pre energie a plyn a vývojom spoločného prístupu externej politiky na podporu energetickej politiky. Nová energetická politika EÚ, dôležitá pre všetky členské štáty EÚ, je významná pre eurozónu v zmysle možných vplyvov na, inter alia , vývoj bežného účtu a cien. V. ZVÝŠENIE GLOBÁLNEJ VZÁJOMNEJ ZÁVISLOSTI 29. Eurozóna je súčasťou globálneho hospodárstva s rastúcou vzájomnou závislosťou . V roku 2006 bola výrazným vývojom rastúca hodnota eura voči kľúčovým obchodným partnerom. Za rok sa euro zhodnotilo o približne 11 % voči americkému doláru a o 12,5 % voči japonskému jenu. Táto silná výkonnosť pokračovala aj v prvých mesiacoch roka 2007 a doviedla efektívny výmenný kurz eurozóny tesne nad jeho dlhodobú úroveň. Výmenné kurzy by mali odzrkadľovať hospodárske základy, nadmerná volatilita a nepravidelné výkyvy výmenných kurzov sú nežiaduce pre hospodársky rast. V rozvojových hospodárstvach s veľkými a rastúcimi prebytkami bežného účtu, najmä v čínskom, je žiaduce, aby sa ich efektívne výmenné kurzy pohybovali spôsobom umožňujúcim uskutočnenie potrebných úprav. 30. Prehlbovanie globálnych nerovnováh je varovným signálom pre globálne hospodárstvo . Za rok ako celok vzrástol deficit bežného účtu Spojených štátov na 857 miliárd USD a je najvyšší v svojej histórii. V Japonsku, v rozvíjajúcich sa ázijských hospodárstvach a v krajinách Stredného východu vyvážajúcich ropu nadbytky bežných účtov naďalej rástli. Globálny nadbytok bežného účtu Číny vzrástol na 238,5 miliardy USD, čím prekročil rekord z roku 2005. Bežný účet eurozóny je takmer vyvážený, ale Európa nemusí byť imúnna voči vplyvom nepriaznivého odvíjania sa globálnej nerovnováhy. Globálna nerovnováha je naďalej dôležitou výzvou a hoci sa ukazujú náznaky jej stabilizácie, podporovanej znovuvyvážením rastu domáceho dopytu, prioritou zostáva zaistenie jej usporiadaného odstránenia. To bude dôležité, ak sa chceme vyhnúť potenciálnym rizikám v oblasti finančnej stability a minimalizovať riziko protekcionistických reakcií. 31. V súčasnosti existuje široká zhoda medzi politikmi v tom, ako riešiť problém globálnych nerovnováh . Objavila sa ako výsledok multilaterálneho konzultačného procesu, ktorý v apríli 2006 otvoril MMF, a na ktorom sa aktívne zúčastňuje eurozóna spolu s ďalšími štyrmi hlavnými globálnymi hráčmi. Tento proces konzultácií týkajúcich sa globálnej nerovnováhy priniesol pozitívny výsledok a MMF by mal naďalej monitorovať jeho pokrok. Kroky, na ktorých implementácii sa dohodli účastníci, sú (i) zvýšené národné úspory v USA s opatreniami na zníženie deficitu rozpočtu a podporu súkromných úspor, (ii) ďalšie štrukturálne reformy v Japonsku vrátane fiškálnej konsolidácie; (iii) väčšia flexibilita výmenných kurzov v niektorých krajinách s prebytkom v rozvíjajúcej sa Ázii, najmä v Číne, (iv) účinné využitie vyšších výnosov v krajinách vyvážajúcich ropu a (v) implementovanie štrukturálnych reforiem na udržanie rastového potenciálu a zvýšenie domáceho dopytu v eurozóne. Eurozóna dokazuje svoj záväzok napredovať v štrukturálnych reformách. Teraz je prioritou ostatných relevantných subjektov, aby implementovali dohodnutú agendu politiky včas a v súlade s multilaterálnymi a bilaterálnymi konzultáciami MMF. VI. PREDPOVEDANIE DÔLEŽITÉHO HLASU NA GLOBÁLNEJ SCÉNE 32. Od vlaňajšieho ročného vyhlásenia o eurozóne sa podniklo niekoľko krokov na zlepšenie vonkajšej reprezentácie eurozóny . Ministri financií EÚ požiadali zástupcov vo výkonnej rade MMF z členských štátov EÚ, aby si zvolili dlhodobého predsedu. Podrobnosti týchto odporúčaní sa schválili, ale zatiaľ neboli implementované. Takisto sa rozhodlo o vymenovaní úradníka Komisie do úradu výkonného riaditeľa MMF pre eurozónu, ale ani tu sa ešte nedosiahla implementácia. Okrem toho sa EÚ dohodla s členskými štátmi na podpore účasti Komisie v G7 vo všetkých záležitostiach v rámci jej právomoci. Zástupcovia eurozóny vrátane Komisie sa zúčastnili na všetkých etapách multilaterálnych rokovaní MMF počas minulého roka a spoločné pozície a referenčné podmienky eurozóny sa vyvinuli pred stretnutiami G7 a IMFC. 33. Sú potrebné ďalšie kroky predtým, ako sa vonkajšie zastúpenie eurozóny stane primeraným jej rastúcej váhe v globálnom hospodárstve . Silnejšie vonkajšie zastúpenie by takisto umožnilo eurozóne prejaviť vedúcu pozíciu v otázkach spadajúcich do jej zodpovednosti, napríklad v otázke globálnej nerovnováhy. Hoci najlepšou možnosťou reprezentácie eurozóny na kľúčových medzinárodných finančných fórach a v kľúčových medzinárodných inštitúciách zostáva naďalej vytvorenie jednotného predsedníctva eurozóny, existujú prekážky brániace dosiahnutiu tohto cieľa v krátkodobom horizonte, čiastočne z dôvodu rozporov medzi členskými štátmi. Vychádzajúc z oznámenia „Európa vo svete“ Komisia bude naďalej aktívne prispievať k vytváraniu spoločných pozícií v dôležitých otázkach vonkajšieho zastúpenia. 34. Globálna správa musí takisto viac rešpektovať rozvíjajúce sa trhové hospodárstva a najmenej rozvinuté krajiny . Toto sa odrazilo v balíku reforiem kvót a hlasov schválenom na výročných stretnutiach MMF v Singapure v septembri 2006, čo viedlo k zvýšeniu kvót pre Čínu a ďalšie rozvíjajúce sa trhové hospodárstva. V MMF a v Svetovej banke teraz pokračujú rokovania o ďalších reformách a reprezentácii. Ambícia eurozóny vyjadrovať sa jediným hlasom a hospodársky rast kľúčových krajín z rozvíjajúcich sa trhov pravdepodobne zapôsobia ako mocný závan čerstvého vetra prinášajúceho zmeny do medzinárodného finančného systému. 35. Eurozóna podporuje užšiu makroekonomickú a regulačnú spoluprácu s novými ako aj s existujúcimi partnermi . Minulý rok bol výročný makroekonomický a regulačný dialóg Európskej komisie s čínskym ministerstvom financií doplnený novým dialógom s čínskou národnou komisiou pre rozvoj a reformy. Pokračovali pravidelné rozhovory s Japonskom a nový makroekonomický a finančno-regulačný dialóg s ruskou vládou, ktorý sa uskutočnil v roku 2006, odrážal rastúci význam Ruska ako strategického partnera EÚ. Tento rok sa takisto plánuje začať nový pravidelný makroekonomický dialóg Indie a EÚ. Skúmajú sa nové makroekonomické dialógy s Brazíliou a Južnou Afrikou s cieľom zohľadniť úlohu, ktorú tieto krajiny zohrávajú vo svojom regióne, a ich strategické partnerstvo s Úniou a eurozónou. VII. PODPOROVANIE EFEKTÍVNEJ A LEGITÍMNEJ POLITIKY 36. Členské štáty eurozóny potrebujú efektívny systém kolektívneho riadenia, aby obstáli pri konfrontácii so spoločnými ekonomickými výzvami . V tomto ohľade hrá euroskupina úlohu s rastúcim významom v podporovaní jednotného chápania medzi členskými štátmi eurozóny spoločných politických výziev. Počas ostatných dvanástich mesiacov sa euroskupina s prispením Komisie snažila o hlbšie zosúladenie v otázkach výziev štrukturálnych reforiem a iných záležitostí relevantných pre eurozónu, ako sa zdôraznilo v odporúčaniach pre eurozónu v súvislosti s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť. Došlo k istému pokroku pri zlepšovaní koordinácie hospodárskych politík, čoho dôkazom je prijatie verejných usmernení pre rozpočtové politiky a zvýšenie pozornosti venovanej súdržnosti makroekonomických politík a štrukturálnych reforiem. Cieľom by teraz malo byť pretaviť toto spoločné porozumenie do koordinovaných politík so snahou reagovať na tieto výzvy a maximalizovať prínos jednotnej meny. Politickým rokovaniam by mohla pomôcť jasnejšia tendencia členských štátov angažovať sa v spoločných riešeniach. 37. Efektivita tvorby politiky v eurozóne je dôležitá, ale rovnako dôležitá jej aj jej oprávnenosť . Majúc na pamäti tento cieľ, Európska komisia je pripravená zúčastniť sa svojím príspevkom na dialógu navrhovanom Európskym parlamentom o kľúčových problémoch hospodárstva eurozóny. Výročná správa o eurozóne prispieva k tomuto porozumeniu predložením analýzy hospodárskej situácie eurozóny, vývoja makroekonomickej politiky, výziev štrukturálnych reforiem a vonkajšieho rozmeru HMÚ. 38. Keďže sa blíži 10. výročie založenia HMÚ, Európska komisia bude venovať zvýšenú pozornosť hodnoteniu jej fungovania a určeniu spôsobov maximalizácie potenciálu hospodárstva eurozóny . Tu je relevantná celá škála otázok, vrátane tej, ako má dobre vybavené hospodárske riadenie eurozóny najlepšie riešiť súčasné a budúce výzvy a či tvorcovia politík na európskej a vnútroštátnej úrovni môžu urobiť viac pre dosiahnutie mixu politík vedúceho k zvýšeniu rastu a zamestnanosti. VIII. ZÁVER 39. Tvorcovia politík by mali využiť možnosť vytvorenú obnovenou hospodárskou vitalitou eurozóny na zabezpečenie zdravých verejných financií a presadenie ďalších štrukturálnych reforiem . V tomto výročnom vyhlásení o eurozóne sa zdôrazňujú najdôležitejšie úlohy eurozóny v tomto okamihu. Vo fiškálnej oblasti musia členské štáty odolávať pokušeniu fiškálneho poľavenia zintenzívnením snáh o splnenie a udržanie svojich strednodobých rozpočtových cieľov a zlepšením štruktúry a kvality verejných financií. Prenesenie hlavných smerov fiškálnej politiky nedávno vytýčených euroskupinou do praxe bude veľmi dôležité pre splnenie konsolidácie na úrovni eurozóny ako celku, ďalšie posilňovanie kredibility orgánov zodpovedných za rozpočty a vylepšenie fiškálno-menového mixu politík. V štrukturálnej oblasti členské využívajú výhody minulých politík, ale zlepšenie hladkého fungovania EMÚ a dlhodobé zvýšenie životnej úrovne je nemysliteľné bez ďalších reforiem. Na globálnej úrovni podnikla eurozóna počas minulého roka kroky vedúce k posilneniu svojho vonkajšieho zastúpenia v medzinárodných inštitúciách a na medzinárodných fórach a k podpore makroekonomických dialógov so strategickými hospodárskymi partnermi, okrem iného aj s cieľom riešenia globálnej nerovnováhy. Bude však potrebné podniknúť ďalšie kroky, kým bude eurozóna skutočne schopná začať sa vyjadrovať k medzinárodným hospodárskym záležitostiam jediným hlasom. [1] Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Jednotný trh pre občanov“, predbežná správa na jarné zasadnutie Európskej rady v roku 2007 v Bruseli, 21.2.2007, KOM(2007) 60 v konečnom znení.