SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 2.12.2004 
KOM (2004) 759 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Regulácia a trhy európskych elektr onických komuniká cií v roku 2004 
[SEK(2004)1535] 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Jednotlivé oznámenia Komisie vychádzajú z lisabonskej vízie európskej ekonomiky založenej 
na vedomostiach. Komisia zdôraz ňuje životne dôležitú úlohu, ktorú zohráva sektor 
elektronických komunikáci í pri takmer všetkých ostatných hospodárskych činnostiach a 
definuje úlohu inova čných komunika čných služieb ako silný hnací motor produktivity práce1. 
Jedným z faktorov na dosiahnutie týchto cie ľov, ktoré sa zdôraz ňujú vo viacerých záveroch 
Európskej rady, je zav edenie nového regula čného rámca EÚ pre elektronické komunikácie.2 
Tento ustanovuje technologicky neutrálne regula čné zásady, ktoré ak budú plne funk čné 
v členských štátoch pomôžu trhu, aby spotrebite ľovi poskytol lepší výber a hodnotu. Bolo by 
optimálne zavies ť tento implementa čný rámec čím skôr. Ve ľmi dôležitú úlohu zohráva aj 
efektívne uplat ňovanie pravidiel ES o hospodárskej sú ťaži. 
Komisia dôrazne podporuje zavedenie regula čného rámca EÚ podávaním správ, spoluprácou 
s orgánmi členských štátov a pod ľa potreby za čatím konaní o porušení. Posledná správa 
o regulácii a trhoch3 sa sústredila na hlavné obavy Komisie, ktoré vypl ývajú z procesu 
transpozície. Toto oznámenie sa zameriava na  vývoj trhu a hlavne na pretrvávajúce problémy 
regulácie. Vychádza z podrobnejšej  analýzy a údajov o trhu opí saných v súbežne prijatom 
pracovnom dokumente útvarov Ko misie, ktorý po prvýkrát zah ŕňa všetkých dvadsa ťpäť 
členských štátov. Opísaná regula čná situácia sa vo všeobecnosti zhoduje so stavom 
z 1. októbra 2004. Údaje o trhu, pokia ľ nie je uvedené inak, zah ŕňajú obdobie do 1. augusta 
2004 vrátane.4 
2. HLAVNÝ VÝVOJ NA TRHU 
Sektor elektronických komunika čných služieb je charakterizovaný zlepšujúcim sa 
prespektívami. Na vä čšine trhov sa zintenzív ňuje hospodárska sú ťaž, ktorá prináša 
spotrebite ľom stále výhodnejšie ceny, le pšiu kvalitu a nové služby.  
Odvetvie, najmä sektor pevných komunikácii, opúš ťa obdobie znižovania nákladov a 
vyrovnávania dlhov. Inovácia mobilnýc h a širokopásmovým služieb a do ur čitej miery aj 
tradičných pevných služieb motivuje h ľadanie možností rastu. Celkový rast v sektore, 
odhadovaný na 4,6 %5 v roku 2004, sa stabilizoval a v EÚ 25 prevýši rast HDP. K ľúčovým 
hnacím motorom sú prenos dát v pevných sie ťach s prírastkom 11,5 % a mobilné služby 
so 7 % prírastkom.6 
                                                 
1 Pozri oznámenie Komisie “Spájanie Európy ve ľkou rýchlos ťou: posledný vývoj v sektore 
elektronických komunikácií“  KOM(2004) 61 v kone čnej verzii. Pozri aj oznámenie Komisie: „Mobilné 
širokopásmové služby“, 30. júna 2004, KOM(2004) 447. 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Regulácia európskych elektronických komunikácií a trhy 2003, KOM(2003) 715 
4 Údaje poskytli vnútroštátne regula čné orgány, pokia ľ nie je uvedené inak. 
5 V nominálnych hodnotách. Zdroj: EITO a IDATE. 
6 Zdroj: odhad pod ľa EITO.  
 
SK 3   SK Trhová hodnota elektronických ko munikácií v EÚ 25 (v mld. Eúr)
277
265
254
226240
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004
Zdroj: EITO 2004 a útvary Komisie 
V pozadí týchto všeobecných trendov je celý  rad špecifických procesov. Po prvé, klesá 
hodnota telefonovania z tradi čnej pevnej linky, pretože z vyšujúca sa konkurencia núti 
znižovať ceny. Po druhé, dramaticky sa zvyšuje využívanie širokého pásma, podnecované 
nižšími cenami a silnejúcou konkurenciou opierajúcou sa o infraštruktúru nových 
uchádzačov, ktorí vstupujú na trh po „investi čnom rebríku“7. Po tretie, pokra čuje rozširovanie 
mobilných služieb, a napriek tomu, že hlasové služ by ešte stále prevládajú, preukazuje sa rast 
mobilných dátových služieb. Vo vä čšine členských štátov uviedli do pr evádzky siete a služby 
3G.  
Prehľad trhu elektronických komunikácií v EU25 (v mld. €)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004EMobilné
telefónneslužby 
Pevné hlasovételefónneslužby
Pevné dátovéslužby
Službykáblovej TV
Zdroj: EITO 2004 a útvary Komisie 
                                                 
7 Tento pojem súvisí so situáciou, ke ď nový uchádza č vstupujúci na trh spo čiatku využíva výhody 
prístupových produktov na rôznych úrovniach hodnotového re ťazca s cie ľom vytvori ť si klientelu, 
a potom postupne zavádza pre ú častníkov vlastnú infraštruktúru. Ročný nárast v EÚ 25
11,9%
6,2%6,0%
4,4% 4,6%
2000 2001 2002 2003 2004
 
SK 4   SK 2.1 Mobilné služby 
Príjmy z mobilných služieb prevyšujú pr íjmy z pevných hlasovýc h služieb. V roku 2004 
pokračoval silný nárast o 7 %, ktorý čiastočne spôsobili mobilné dát ové služby. Neustále 
narastá aj priemerná miera rozširovania a v EÚ 25 teraz dosahuje 83 %; v EÚ 15 sa miera 
rozširovania zvýšila o 6 percentuálnych bodov na  87 %. Teraz existuje viac ako 379 miliónov 
mobilných ú častníkov. K ľúčovou podmienkou budúceho rastu v mobilnom sektore EÚ bude 
pravdepodobne rozmiestnenie služ ieb s vyššou pridanou hodnotou.  
Mobilní účastníci a priemerné rozšírenie v EU25 a EU15, v r. 1998 - 2004
6911519426528330632937987%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004v mil. účastníkov  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
 Priemerné rozšíreniev EÚ
Účastníci v EU15 Účastníci v EU25 Rozšírenie v EÚ15 Rozšírenie v EÚ25
Zdroj: Útvary Komisie pod ľa údajov NRA a odhadov EMC 
Niekoľko všeobecných trendov nazna čuje, že z h ľadiska mobilného sektora sa hospodárska 
súťaž zvyšuje. Priemerný podiel na trhu popred ných operátorov klesol zo 46,6 % v minulom 
roku na 43,2 % v tomto roku, čo je väčší pokles než za posledné  tri roky. V niektorých 
krajinách sa po čas roku podstatne zvýšila prenosite ľnosť mobilných čísel, ktorá umož ňuje 
účastníkom ponecha ť si svoje číslo, keď prejdú od jedného operátora k inému. Táto služba 
bola najúspešnejšou tam, kde sta novili nízky poplatok za prenos čísla. 
Ako sa uvádza ďalej v časti o prepojení, v mnohýc h krajinách EÚ nastalo po čas roku žiadúce 
zníženie sadzieb za mobilné spojenie, aj ke ď ďalšie zníženia budú nepochybne dôsledkom 
zásahu národných regula čných orgánov (NRO). Problémom je stále vysoká úrove ň poplatkov 
za medzinárodný roaming. Pod ľa pravidiel hospodárskej sú ťaže Komisia pokra čuje 
v preverovaní ve ľkoobchodných taríf za medzinárodný roaming, ú čtovaných medzi 
operátormi mobilných sietí a v júli tohto r oku vydala predbežné stanovisko k porušovaniu 
článku 82 zmluvy na trhu ve ľkoobchodného medzinárodného roamingu v Spojenom 
kráľovstve.8. Medzinárodný roaming v sú časnosti prešetruje aj Eu ropean Regulators Group 
(ERG) Skupina európskych regulátorov (SER).  Komisia nalieha na regulátorov, aby čo 
najskôr dokon čili analýzy trhov spojenia volaní v jednotlivých mobilných sie ťach a 
veľkoobchodného medzinárodného roamingu. 
                                                 
8 Tla čová správa Komisie IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
SK 5   SK Uvádzanie  služieb 3G na trh 
V roku 2004 sa zrýchlilo uvádzanie služ ieb 3G na trh; zo 75 prevádzkovate ľov s licenciou 3G 
už 30 ponúka komer čné služby a 21 je vo fáze skúšobnej pr evádzky. Odhaduje sa, že v EÚ je 
okolo 2,6 milióna ú častníkov 3G a do konca roku 2004 bude v rámci EÚ pokrytých 
v priemere aspo ň 43 % obyvate ľstva 9. Komerčné rozmiestnenie sa v plnom rozsahu zvýši 
v priebehu roku 2005 a na rovna kom stupni je možné odhadova ť aj rozsah záberu masového 
trhu služieb 3G. 
2.2 Širokopásmový sektor 
Širokopásmový sektor v tomto roku ďalej rástol, takže sa celkový po čet liniek 
so širokopásmovým prístupom zvýšil o viac  ako 72 %. Teraz je v rámci EÚ 25 
rozmiestnených 29,6 miliónov liniek, čo predstavuje 6,5 % obyvate ľstva, pre EÚ 15 to 
predstavuje 7,6 % v porovnaní so 4,5 % v mi nulom roku. Nárast rozmiestnenia v rámci 
širokopásmového sektoru je motivovaný hlavne zosil ňujúcim sa konkuren čným tlakom 
a snahou prevádzkovate ľov pevných liniek vyrovna ť klesajúce príjmy hlasového 
telefonovania. Podiel nových uchádza čov vstupujúcich na trh širokopásmového sektoru ďalej 
rástol a teraz dosahuje 43,7 %, čo predstavuje zvýšenie o 2,2 percentuálne body 
oproti minulému roku. Zvýšil sa  aj podiel nových uchádza čov vstupujúcich na trh DSL, 
technológie, ktorá tvorí 78 % celého širokopásmového sektor a a teraz dosahuje 30,2 %, čo 
predstavuje zvýšenie o 8 percentuálnych bodov oproti minulému roku. V niektorých krajinách 
je však konkurencia v poskytovaní širokopásm ového prístupu stále slabá a Komisia bude 
aktívne sledova ť jej rozvoj a pod ľa potreby zasiahne. 
Na základe preskúmania sú ťaže podľa článku 82 zmluvy sa spolo čnosť Deutsche Telekom 
voči Komisii zaviazala s ú činnosťou od 1. apríla 2004 zníži ť svoje tarify za spolo čný prístup 
(spoločnú linku), a tým odstráni ť predpokladaný neprimeraný rozdiel medzi nákladmi a cenou 
za širokopásmový prístup.10 
236%
164%
95%
46%23 298 450
8 836 62412 914 65417 220 00529 660 970
0%50%100%150%200%250%
Júl 2002 Január 2003 Júl 2003 Január 2004 Júl 200405000000100000001500000020000000250000003000000035000000
% zmeny od júla 2002 Celkový po čet širokopásmových pevných liniek Celkový po čet pevných liniek so širokopásmovým prístupom 
v EÚ25
Zdroj: Služby Komisie pod ľa údajov COCOM. Údaje od júla 2002 do júla 2003 sa týkajú len EU15.  
                                                 
9 Pod ľa údajov VRO  
10 Tla čová správa Komisie IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
SK 6   SK Využívanie širokopásmového prístupu je v členských štátoch zna čne odlišné a celkovo je 
najrozšírenejšie v tých krajinách, kd e existuje životaschopná hospodárska sú ťaž založená na 
infraštruktúre káblových a iných alternat ívnych sietí a neviazanom prístupe k ú častníckej 
prípojke.  
Rozšírenie pevného širokopásmového pripojenia v EU25 k 1. júlu 2004
0,2 0,4 0,50,71,51,72,0 2,22,53,53,85,76,16,4 6,5 6,6 6,77,4 7,6 7,68,28,711,012,115,6
14,014,7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT EU25 DE ES UK EU15 EE FR AT FI SE BE NL DKŠirokopásmové linky na 100 obyvate ľov
Zdroj: Útvary Komisie pod ľa údajov COCOM.  
2.3 Neviazané ú častnícke prípojky 
Pozoruhodným trendom je nárast neviazaných ú častníckych prípojok o 110 % (úplne 
uvoľnené a spolo čné linky) v EÚ 15 z 1,8 mil. v jú li 2003 na viac ako 3,8 mil. v júli 2004. 
Základom týchto výsledkov sú dva faktory: poz itívne výsledky v tvorbe cien priniesli 
rozhodné regula čné opatrenia a v niek torých krajinách za čínajú noví uchádza či vstupujúci na 
trh zvyšova ť investície do infraštruktúry.  
 
SK 7   SK 2.4 Pevné hlasové služby 
Napriek pokra čujúcemu miernemu poklesu príjmov v se ktore pevných služieb, po prvýkrát po 
rokoch dochádza k zvýšeniu odhadovaného po čtu nových uchádza čov, ktorí vstupujú na tento 
trh.  
Odhadované po čty pevných operátorov v EÚ 25 a EU15
13521239
6351231 1202
90012371583
12379451484
52615611738
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Verejné hlasové telefónne služby v EU15 Verejná sie ť v EU15 
Verejné hlasové telefónne služby v EU25 Verejná sie ť v EU25 
Zdroj: Útvary Komisie pod ľa údajov NRO. 
Táto skuto čnosť spolu s neustálym všeobecným zmenšovaním trhového podielu ú častníkov 
naznačuje, že vo viacerých krajinách sa zvyš uje konkurencía na trhu pevných služieb. Po čas 
roka klesli ceny v niektorý ch segmentoch a tradi ční operátori ponúkajú rozmanitejšie a na 
mieru šité cenové balíky zamerané na udržanie spotrebite ľov. Podstatne sa zvýšil po čet 
požiadaviek na prenosite ľnosť čísel pevných liniek v členských štátoch.  
Priemerný podiel na trhu hlasových telefónnych služieb pripadajúci na 
dominantného operátora v EÚ 15 (pod ľa tržieb)
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
dec. 2000 dec. 2001 dec. 2002 dec. 2003miestne medzimestské na mobil medzinárodné
Zdro j: Služb y Komisie pod ľa úda jov NRO. Volanie:
 
Z grafu je zrejmé pokra čujúce zmenšovanie podielov dominantného telekomunika čného 
operátora na trhu vo všetkých segmentoch pevného telefonovania. V niektorých členských 
 
SK 8   SK štátoch však ostáva podiel tradi čného držite ľa stále vysoký najmä v segmente miestnych 
hovorov. Silná korelácia existuje aj medzi na časovaním liberalizácie trhu a trhovým podielom 
dominantného telekomunika čného operátora. Obzvláš ť výrazné je to v nových členských 
štátoch, kde v mnohých prípadoch podiel dominantného telekomunika čného operátora opä ť 
najmä v segmente miestnych hovorov prevyšuje 90 % . 
31 % spotrebite ľov v súčasnosti využíva na medzimests ké alebo medzinárodné volanie 
alternatívneho operátora. Pri miestnyc h volaniach je to takmer 20 %. Vä čšina takéhoto 
prístupu sa zabezpe čuje nepriamo s využitím napríklad vo ľby alebo predvo ľby 
prevádzkovate ľa siete. Iba 6,47 % využíva priamy prístup11 k inému operátorovi.  
Za predpokladu zvyšovania príjmov v mobilnom  sektore by pokles príjmov v pevnom sektore 
mohol by ť čiastočne spôsobený prechodom z pevných lin iek za mobilné. V mnohých nových 
členských štátoch, kde je hustota pevne j infraštruktúry pomerne nízka, sa ú častníci môžu 
priamo rozhodnú ť pre mobilné telefonovanie. Existujú však náznaky, že inovácie, vrátane 
príchodu nových technológií, ako napr. prenos hlasu internetovým protokolom 
a konvergované produkty pre pevnú i mobilnú komunikáciu, môžu časom zastavi ť pokles 
príjmov z pevných hlasových služieb. 
2.5 Prepojenie 
Prepojenie je jedným zo základov fungovania hospodárskej sú ťaže na trhu. V pevnom sektore 
naďalej klesal trend tarí f za prepojenie, aj ke ď pomalším tempom, a sadzby vykazujú náznaky 
stabilizácie. V mobilnom sektore, sa na druhej strane vyskytli obavy, že už nejaký časv 
mnohých prípadoch sadzby za mobilné spojenie vôbec nezodpovedajú nákladom. Ako reakcia 
na regulačný zásah bol za posledný rok zaznamen aný klesajúci trend týchto sadzieb. 
Priemerná sadzba za spojenie z pevnej li nky na mobilnú u operát orov s významným vplyvom 
na relevantnom trhu ( ďalej „významný podnik “) klesla v EÚ 15 v období  od júla 2003 do júla 
2004 o 14 %. 
2.6 Spotrebitelia 
Model rastu spotrebite ľských výhod, v podobe nižších cien, vä čšieho výberu a inovatívnejších 
služieb, ktorý je zjavný už od prvej liberalizácie trhov elek tronických komunikácií pokra čuje 
ako dôsledok konkuren čnejšieho prostredia a flexibil nosti, ktorú poskytuje nový regula čný 
rámec. Tento rok bolo možné vidie ť zvýšený výber v dôsledku vstupu nových operátorov 
na trh a viacerých možností širokého pásma12. Rastúci konkuren čný tlak spôsobil pokles cien 
v niektorých segmentoch 13.  
V pevnom aj mobilnom se ktore sa prejavujú inova čné konvergované ponuky, realitou sa 
stávajú služby tretej generácie (3G) a ro zširujú sa zdokonalené dátové služby s vysokou 
hodnotou v ďaka rastúcim investíciám do infraštruktúry. Zostáva však ešte ve ľa problémov. V 
niektorých krajinách je stál e relatívne slabá hospodárska sú ťaž v oblasti ú častníckych 
prípojok a v širokopásmovom pripojení a celková situácia v hospodárskej sú ťaži v členských 
štátoch je rôzna. Ďalší pokrok bude záleža ť na rozsahu úspešnej realizácie a uplat ňovaní 
                                                 
11 Služby poskytované prostredníctvom vlastnej infraštruktúry alebo prostredníctvom sprístupnených 
liniek účastníkov . 
12 Rastúca rozmanitos ť ponúk, pokia ľ ide o cenu a kapacitu. 
13 Medzimestské a medzinárodné hovory. 
 
SK 9   SK nového regula čného rámca vo všetkých členských štátoch ako aj na ú činnom uplat ňovaní 
pravidiel hospodárskej sú ťaže ES.  
3. TRANSPOZÍCIA V 25 ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH 
Povinnosťou členských štátov bolo transponova ť regulačný rámec základnej smernice EÚ do 
24. júla 2003 (EÚ 15), 14 a do 30. októbra 2003, pokia ľ ide o Smernicu o súkromí a 
elektronických komunikáciách; od 1. mája 2004 sa v celom rozsahu uplat ňuje v desiatich 
nových členských štátoch. 
Rýchla a správna transpozícia je pre sektor životne dôležitá. Spoma ľovanie transpozície 
spomalí proces, v ktorom vnútroštátne regula čné orgány (VRO) analyzujú trhy a rušia, 
zmenia a doplnia, alebo uložia nové regulatívne opatrenie pod ľa zistenej úrov ňe hospodárskej 
súťaže. Oveľa znepokojúcejším však je negatívny signál,  ktorý spôsobí zdržanie transpozície 
spotrebite ľom a trhu. Za posledných pä ť rokov do roku 2003 preinv estovali len v EÚ 15 
nedominantní operátori pevných sietí 70 miliárd eur15. V nasledujúcich rokoch dominantní 
a nedominantní operátori plánujú uskuto čniť ďalšie dôležité investície. Nedostato čný právny 
rámec by mohol tento cie ľ ohroziť.  
Dvadsať členských štátov ukon čilo prijímanie primárnej legislatívy a oznámilo to Komisii. 
Toto je významný úspech, ktorý v každom prípade znamenal bu ď úplné prepracovanie 
súčasných právnych predpisov, alebo zavedenie  nových rozsiahlych právnych predpisov 
legislatívy. Pä ť členských štátov však, naprie k vykonaným významným krokom v 
legislatívnom procese, ešte musí prija ť primárne právne predpisy, ktorými transponujú do 
svojej legislatívy právne pre dpisy EÚ., ide o tieto štáty:  
Belgicko, Česká republika, Estónsko, Grécko, Luxembursko. 
Komisia za čala konania za porušenie oznamovacej povinnosti a pred Európskym súdnym 
dvorom za čalo súdne konanie proti Belgicku, Grécku a Luxembursku. 
V ôsmych členských štátoch sa musia ešte prija ť právne predpisy (v niektorých prípadoch 
podstatná), aby primárne právne predpisy mohli nadobudnú ť plnú účinnosť. 
Španielsko, Francúzsko, Cy prus, Litva, Lotyšsko, Po ľsko, Slovinsko, Slovensko. 
Komisia v sú časnosti posudzuje zhodu transpoz ícií vykonaných vo všetkých členských 
štátoch s acquis  EÚ a vykoná primerané opatrenia v súlade so zmluvou. 
4. POSTUPY POD ĽA ČLÁNKU 7 
Podľa článku 7 rámcovej smernice  musia vnútroštátne regula čné orgány predloži ť návrhy 
opatrení pred ich prijatím Komisii na posúdenie, aby sa zabezpe čilo, že definícia trhu a 
analýza trhu sa vykonali v súla de s pravidlami hospodárskej sú ťaže EÚ a aby sa umožnila 
harmonizácia s jednotným trhom. Komisia môže ma ť pripomienky k návrhom opatrení a 
                                                 
14 Rámcová smernica, prístupová smernica, smernica o opráv ňovaní, smernica o univerzálnej službe 
a smernica o hospodárskej sú ťaži. 
15 Investícia nových subjektov vstupujúcich na trh v Európe, 2004, sie ť konzultantov stratégie a politiky. 
 
SK 10   SK môže požadova ť ich stiahnutie, ak usúdi, že defi nícia relevantného trhu alebo ur čenie 
významného operátora sa nezlu čuje s právom Spolo čenstva alebo vytvárajú prekážku na 
jednotnom trhu.  
Od 1. októbra 2004 Komisia dostala 101 oznámení od deviatich členských štátov, ktoré 
väčšinou podali Rakúsko, Fínsko, Portugalsko a Spojené krá ľovstvo. Odvtedy Komisia 
uzatvorila 92 prípadov, pri čom národným regula čným orgánom poskytla usmernenia pri ich 
kontrole trhu, pritom poukázala na záležitosti politiky a realizácie s cie ľom zabezpe čiť 
dôsledný, ale primerane difere ncovaný postup vo všetkých členských štátoch. Okrem toho 
útvary Komisie usporiadali 58 prednotifika čných porád s národnými regula čnými orgánmi 
z 15 členských štátov, na ktorých sa prerokova li otázky vyplývajúce z na vrhovaných opatrení. 
Do dnešného d ňa bolo podané najmenej jedno oznáme nie o každom z trhov identifikovaných 
v Odporú čaní o relevantných trhoch okrem jedného, a to ve ľkoobchodného vnútroštátneho 
trhu s medzinárodným roamingom na verejných mobilných sie ťach. Do 1. novembra 2004 
využila Komisia svoje právo veta iba v troch prípadoch.16 
Celkový obraz vyplývajúci z posudkov oznámení hovor í o cielenejšej orientácii regulácie na 
nedostatky trhu. Národné regula čné orgány sa snažili neodchy ľovať od trhov definovaných 
v odporúčaní. Odlišné prístupy sa  použili na dvoch trhoch, ve ľkoobchodnom trhu 
širokopásmového prístupu (zaradenie širok opásmového prístupu prostredníctvom kábla, čo je 
podľa názoru Komisie možné, iba vtedy, ke ď sa produkt rovnocenný s bitstreamom 
prostredníctvom kábla) a na trhu služieb vysielania ( členený pod ľa platformy, t.j. pozemného, 
káblového, satelitného).  
Všeobecným prístupom k ur čeniu významného podniku bolo sledovanie zásad stanovených 
v usmerneniach o významnej trhovej sile. Kým p odiel na trhu zostáva dôležitým faktorom, pri 
celkovej analýze sa ukázalo, že aj iné faktory sú dôležité (vrátane dynamiky trhu, prekážok 
prístupu na trh a možnej konkurencie) .  
V rámci nápravných opatrení sa národné regula čné orgány vo všeobecnosti snažia uklada ť 
podnikom, ozna čeným za významné podniky, povinnosti pod ľa problémov s hospodárskou 
súťažou, zistenými na relevant ných trhoch. Národné regula čné orgány prijali v niektorých 
prípadoch asymetrický prístup, t.j. proti významným podnikom na  podobných relevantných 
trhoch v tom istom členskom štáte zaviedli odlišné nápravné opatrenia. To je pod ľa 
regulačného rámca možné len za predpokladu, že takéto opatrenie sú opodstatnené.  
Nakoniec, skúsenosti ukazujú, že  pri prijímaní svojich kone čných opatrení vnútroštátne 
regulačné orgány maximálne zoh ľadnili pripomienky uvedené v rozhodnutiach Komisie. 
5. ZAVEDENIE NOVÉHO REGULA ČNÉHO RÁMCA V EÚ 25  
Kým situácia na trhu je všeobecne pozitívna, Komisia zistila viacero k ľúčových oblastí, kde 
sa musí zlepši ť regulácia v členských štátoch . V nasledujúcej časti sa uvád zajú niektoré 
z hlavných problémov regulácie. 
                                                 
16 Tieto prípady sa týkali trhu medzinárodných hovorov (vec FI/2003/0024 a FI/2003/0027) a trhu pre 
prístup a volania z verejných mobilných telefónnych sietí (vec FI/2004/0082) vo Fínsku a trhu pre 
tranzitné služby v pevnej verejnej telefónnej sieti (vec AT/2004/0090) v Rakúsku.  
 
SK 11   SK 5.1 Vnútroštátne regula čné orgány (VRO) 
Schopnos ť dobrého fungovania vnútroštát nych trhov je priamo úm erná kvalite právneho 
rámca týkajúceho sa vnútroštátnych regula čných orgánov, ktorý je zavedený v členských 
štátoch. 
VRO musia by ť nezávislé od všetkých komer čných alebo iných neod ňateľných záujmov. 
Musia dosta ť všetky právomoci ustanovené v regula čnom rámci a musia by ť schopné 
vykonáva ť ich bez narušovania zvonku.  
Komisia ve ľmi podporuje prácu, ktorú VRO doteraz vykonali pri príprave alebo oznamovaní 
analýz trhu, a najmä ich spoluprácu v rámci Skupiny eu rópskych regulátorov pri h ľadaní 
spoločných prístupov k regulácii v súlade s rámcom. 
Komisia sa však ve ľmi obáva, že zásady nezávislosti a nestrannosti sa stále dôsledne 
nedodržujú vo všetkých dvadsiatich piatich členských štátoch. Niektoré z týchto obáv 
vyplývajú zo skuto čnosti, že na všetkých stup ňoch nie je ešte zabezpe čené úplné oddelenie 
účasti štátu od prijímania regula čných rozhodnutí. Existujú tiež obavy, že v niektorých 
krajinách možno vnútroštátnym regula čným orgánom zabráni ť, aby uplat ňovali vhodné 
regulačné nápravné opatrenia vyplývajúce z ich trhových analýz. Môže k tomu dôjs ť 
napríklad vtedy, ke ď ministerstvá, ktoré neboli in formované tak, ako národné regula čné 
orgány zodpovedné za trhovú analýzu, zasiah nu vydaním nariadení alebo pokynov, ktoré 
ovplyvňujú regula čné rozhodnutia VRO. V niektorých prípadoch je to skôr chybná 
vnútroštátna legislatíva,  ktorá obmedzuje pôsobnos ť regulátora pri regulácii trhu. Môže ma ť 
formu obmedzenia regula čných nápravných opatrení, ktoré majú VRO k dispozícii, alebo 
stanovenia neúmerných legisl atívnych kritérií na ur čenie regula čných požiadaviek. Aj ke ď 
vnútroštátne právo ude ľuje VRO plnú moc, existujú prípady, ke ď efektívnu hospodársku 
súťaž znemožní nedostato čné presadzovanie rozhodnutí VRO. 
Ďalšou veľmi problémovou záležitos ťou pre Komisiu je d ĺžka konaní pri odvolaní sa proti 
rozhodnutiam VRO. Komisia preš etruje situáciu z tohto h ľadiska vo viacerých členských 
štátoch. V niektorých prípadoch je to s ťažené systematickým pozastavovaním rozhodnutí až 
do podania odvolania. 
A nakoniec, potreba národných regula čných orgánov uskuto čňovať kontrolu relevantných 
trhov popri svojej práci na doh ľade nad trhom, riešení s porov a vykonávaní rozhodnutí, 
spôsobila v niektorých prípadoch významnému po čtu regulátorov závažné problémy 
so zdrojmi. 
5.2 Poplatky za povolenie poskytova ť siete a služby  
Poplatky súvisiace so správou autoriza čných systémov a s ude ľovaním práv na používanie by 
mali byť transparentné, úmerné a obje ktívne odôvodnené a mali by pokrýva ť iba skuto čne 
vynaložené administratívne náklady.  Iné poplatky sa nesmú stanovi ť. 
Komisia prešetruje situáciu vo viacerých členských štátoch, kde sú  pomerne vysoké poplatky 
a kde sa musí preveri ť dodržanie týchto zásad. Prešetruje  aj súlad so smernicami, pokia ľ ide 
o rôzne poplatky pre trhové subjekty a príspe vky na projekty rozširovania širokopásmového 
sektora. 
 
SK 12   SK 5.3 Individuálne práva na používanie rádiových frekvencií 
Pri udeľovaní individuálnych práv na používanie rádiových frekvencií by členské štáty mali 
využívať otvorené, transparentné a nediskrimina čné postupy. Hoci táto požiadavka bola 
značne transponovaná do vnútroštátnych predpisov, Komisia vo viacerých štátoch prešetruje, 
či je v praxi možné dodržiava ť praktické uplat ňovanie týchto kritérií vzh ľadom na chýbajúcu 
tabuľku pridelených vnútroštátnych fre kvencií alebo kvôli postupom na ude ľovanie licencií. 
5.4 Práva vstupu na cudzie nehnute ľnosti, spolo čné umiestenie a zariadenia 
Komisia zaznamenáva neustále problémy, kt oré vznikajú v rámci Únie najmä pri ude ľovaní 
práv na inštaláciu stožiarov a antén na pos kytovanie mobilných služieb a s tým súvisiacimi 
poplatkami. Toto v mnohých prípad och zdržalo rozšírenie infraštr uktúry tretej ge nerácie (3G), 
niekedy kvôli prísnym požiadavkám na uve denie na trh stanoveným vo vnútroštátnych 
licenciách. Jedným z najlepších postupov vnútroštátneho regula čného orgánu v tomto oh ľade 
je vytvorenie verejne dostupnej databázy sú časného a budúceho umiestnenia stožiarov.  
5.5 Poskytovanie univerzálnej služby 
Kľúčovou zásadou regula čného rámca je poskytovanie mi nimálneho súboru služieb 
za prijateľnú cenu a v špecifikovanej kvalite všetkým koncovým užívate ľom; členské štáty sú 
povinné zabezpe čiť, aby žiadny podnik alebo kate gória podnikov nebola bezdôvodne 
vylúčená z poskytovania univerzálnej služby. Ko misia dôkladne preš etruje prípady, ke ď 
vo viacerých členských štátoch mohli poskytovate ľa univerzálnej služby ur čiť bez ohľadu 
na túto zásadu alebo netransparentné.  
5.6 Povinnosti prenosu  
Členské štáty môžu uloži ť povinnos ť poskytnú ť prístup alebo pripojenie iba vtedy, ak je to 
nevyhnutné na splnenie zrozumite ľne definovaných cie ľov všeobecného záujmu. Komisia 
prešetruje spôsob, akým sa v ni ektorých krajinách tieto povinnosti ukladaj ú, najmä aby zistila, 
či sa potvrdila jasná súvislos ť medzi povinnos ťami a cie ľmi tak, aby práva orgánov 
rozhodova ť o uložení povinnosti pri ude ľovaní štatútu povinného výkonu nemali sa následok 
svojvoľné rozhodnutia. 
5.7 Nevyžiadané obchodné správy 
Komisia konštatuje, že ký m pravidlá možnosti vo ľby v smernici o elektronickom súkromí 
boli vo všeobecnosti transponované, existuje tendencia prejs ť aj k dobrovo ľným kódom 
na ochranu užívate ľov. Tento vývoj je vítaný. 
5.8 Prevádzkové údaje 
Komisia bude preverova ť rastúcu snahu orgánov vo viacerých členských štátoch pred ĺžiť 
zákonnú lehotu, po čas ktorej je možné uloži ť povinnos ť uchováva ť prevádzkové údaje na 
účely presadzovania práva.  
5.9 Vykonanie prechodných ustanovení v EÚ 15 
Podľa prechodných ustanovení sú členské štáty EÚ 15 povinné zabezpe čiť, aby jestvujúce 
regulačné povinnosti významných podnikov ostali v platnosti, dokia ľ regulátori nerozhodnú 
podľa nového regula čného rámca. 
 
SK 13   SK Komisia preveruje podozrenia, že stále existujú prípady, ke ď takéto povinnosti, ktoré sa 
týkajú napríklad ú čtovania nákladov a oddelenia ú čtovníctva, nie sú uspokojivo vykonané, 
pričom vedú k stla čeniu obchodného rozpätia nových uchádza čov vstupujúcich na trh. 
Odlišnosti v spôsobe a podrobnostiach regula čného preskúmania, ktorému boli podrobené 
veľkoobchodné, prístupové a maloobchodné tarif y, majú v niektorých prípadoch podobné 
účinky. 
Komisia sa tiež obáva, že pozití vny vývoj investícií  nových subjektov vstupujúcich na trh 
a prechod spotrebite ľov k produktom vyššej triedy, od maloobchodných produktov k toku 
bitov a neviazanému prístupu k ú častníckej prípojke môžu v niektorých prípadoch zmari ť 
problémy súvisiace s procesom. Dôsledkom toho je napríklad v členských štátoch nejednotný 
vývoj v oblasti neviazaného prístupu k ú častníckej prípojke. Kaž dopádne sa kontrola trhu 
musí zrýchli ť a uplatňovanie prechodného režimu obmedzi ť na minimum, aby sa vyriešili 
zvyšné problémy.  
5.10 Zavedenie “vstupných podmienok” v nových členských štátoch 
Nové členské štáty boli povinné do dátumu pridruženia zabezpe čiť uloženie regula čných 
povinností podnikom s významnou trhovou silou. Ni ektoré z nevyriešených problémov v EÚ 
10 sú analógiou problémov, ktoré pretrvávali pod ľa starého rámca v EÚ 15, ako napr. 
účtovanie nákladov a transparentnos ť tarify. V niektorých nových členských štátoch je otázna 
aj ponuka vhodného referen čného prepojenia. Ďalším problémom v niektorých z nich je 
nedostato čné zavedenie vo ľby prevádzkovate ľa siete predvo ľby prevádzkovate ľa siete 
a prenosite ľnosti čísla. 
6. ZÁVER 
Európa je v rozhodujúcom štádiu ro zvoja nového a dynamického hospodárstva 
podnecovaného konvergenciou technológi í a inováciou služieb. Zatia ľ čo trhy e-komunikácií 
vykazujú znaky oživenia, je potrebné upravi ť základ, ak má rás ť prospech zo širšieho 
európskeho hospodárstva.  
Základným predpokladom toho je pl né a správne zavedenie regula čného rámca e-komunikácií 
a efektívne uplat ňovanie pravidiel hospodárskej sú ťaže ES. Možnosti hospodárskej sú ťaže, 
inovácie a investícií sa pl ne realizujú iba vtedy, ak členské štáty vysoko uprednostnia 
transpozíciu a plné uplat ňovanie zásad EÚ, o ktorých sa  už rozhodlo. Komisia bude 
pokračovať v podávaní správ o pokroku a sústre dí sa najmä na praktické uplat ňovanie 
transponovaných vnútroštátnych predpisov.