DÔVODOVÁ SPRÁVA

Komisia 2. mája 2018 predložila svoj návrh nasledujúceho viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) [COM(2018) 321 final]. Na základe toho Komisia navrhuje niekoľko horizontálnych a odvetvových programov financovania EÚ, ktorými sa reaguje na nové výzvy a zároveň pokračuje v realizovaní úspešných existujúcich činností.

Cieľom tohto návrhu na zmenu splnomocňujúceho nariadenia EÚ o štátnej pomoci [nariadenie Rady (EÚ) 2015/1588] je zlepšiť súčinnosť týchto programov financovania EÚ a pravidiel štátnej pomoci. Umožní Komisii uskutočniť cielené zmeny súčasných pravidiel štátnej pomoci tak, aby sa vnútroštátne finančné prostriedky vrátane prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov riadených na vnútroštátnej úrovni a fondov EÚ riadených centrálne Komisiou mohli čo najplynulejšie kombinovať bez toho, aby dochádzalo k narušeniu hospodárskej súťaže na jednotnom trhu EÚ.

Účelom pravidiel štátnej pomoci EÚ je zabezpečiť, aby verejné výdavky nenarúšali hospodársku súťaž medzi podnikmi na jednotnom trhu EÚ, a to na základe troch základných zásad:

–spoločný záujem: verejné výdavky by mali slúžiť všeobecným cieľom politiky, akými sú podpora investícií, vzdelávania a odbornej prípravy, regionálna súdržnosť, výskum a vývoj, zlepšovanie digitálnych, dopravných a energetických sietí a boj proti znečisťovaniu životného prostredia a zmene klímy,

–doplnkovosť: verejné výdavky by mali vypĺňať medzeru, a nie vytláčať či jednoducho nahrádzať súkromné investície,

–nákladová účinnosť: verejné výdavky by nemali prekračovať rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa politiky.

Finančné prostriedky EÚ riadené centrálne Komisiou, ktoré nespadajú do rozhodovacej právomoci členských štátov (ako napríklad COSME, Európsky horizont alebo program Digitálna Európa), nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

Ak však členské štáty poskytujú dodatočné vnútroštátne finančné prostriedky na projekt alebo finančný nástroj, ktorý je podporovaný z centrálne riadeného fondu EÚ, či prispievajú zdrojmi, nad ktorými majú určitú mieru rozhodovacej právomoci, do centrálne riadeného fondu, uplatňujú sa pravidlá štátnej pomoci na tú časť finančných prostriedkov, ktorá spadá do rozhodovacej právomoci členského štátu.

Podobne majú členské štáty väčšiu kontrolu nad finančnými prostriedkami EÚ v rámci zdieľaného riadenia, ako je to v prípade európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Tento druh financovania preto predstavuje štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a podlieha kontrole štátnej pomoci.

V tejto súvislosti je teda dôležité správne prepojenie pravidiel fondov EÚ a pravidiel štátnej pomoci, aby sa zaručil najlepší možný vplyv VFR a zamedzilo sa zbytočnej komplikovanosti. Osobitne dôležité je to v situáciách, v ktorých sa projekt financuje zároveň z fondov EÚ riadených centrálne Komisiou aj z fondov, ktoré riadia členské štáty. Aby sa pre členské štáty, finančných sprostredkovateľov a navrhovateľov projektov zjednodušilo riešenie takýchto situácií, mali by sa pravidlá fondov EÚ zosúladiť s pravidlami štátnej pomoci. Preto návrhy Komisie týkajúce sa fondov EÚ obsahujú niektoré kľúčové zásady kontroly štátnej pomoci, napríklad aby štátne intervencie súkromné financovanie dopĺňali a nie vytláčali, pričom by sa tieto zásady mali ďalej rozvíjať a malo by sa podľa nich riadiť vykonávanie. Aj preto Komisia navrhuje, aby sa ešte viac zjednodušili príslušné pravidlá štátnej pomoci.

V tejto súvislosti zohráva kľúčovú úlohu nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1084 zo 14. júna 2017 (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách – GBER). Určité kategórie pomoci vyhlasuje za zlučiteľné s vnútorným trhom a umožňuje členským štátom priamo vykonávať opatrenia pomoci bez predchádzajúceho schválenia Európskou komisiou.

Zmeny nariadenia GBER by mohli zlepšiť súčinnosť programov financovania EÚ a pravidiel štátnej pomoci v troch oblastiach.

Vnútroštátne financovanie v kombinácii s nástrojmi fondu InvestEU

Komisia dnes predstavila návrh nového fondu InvestEU, jednotného súboru pravidiel pre všetky finančné nástroje a rozpočtové záruky v budúcom rozpočte EÚ. Návrhom sa zabezpečuje, že Komisia bude zohrávať dôležitú úlohu pri výbere podporovaných projektov a programov v súlade so spoločným záujmom EÚ a že súkromné investície budú doplnené verejnými prostriedkami, ktoré budú transparentné, a ich účinky sa budú vyhodnocovať. V koncepcii fondu InvestEU sú už zohľadnené kľúčové zásady štátnej pomoci. Až sa tieto zásady prevedú do dostatočne jasných pravidiel fungovania fondu, budú na ochranu hospodárskej súťaže na jednotnom trhu v prípade skombinovania finančných prostriedkov členských štátov s finančnými prostriedkami EÚ z fondu InvestEU potrebné len obmedzené dodatočné požiadavky na štátnu pomoc. Na tomto základe by sa príslušné požiadavky na štátnu pomoc mohli stanoviť v nariadení GBER, ktoré by mohlo dopĺňať nariadenie o fonde InvestEU a investičné usmernenia fondu InvestEU obsahujúce potrebné záruky. Takouto zmenou nariadenia GBER by sa mohla zaviesť výnimka, na základe ktorej by nebola potrebná predchádzajúca notifikácia Komisii podľa pravidiel štátnej pomoci v prípade finančných prostriedkov členských štátov poskytovaných alebo podporovaných z fondu InvestEU, čím by sa zabezpečila zjednodušená a efektívna implementácia fondu InvestEU.

Výskum, vývoj a inovácie

Komisia dnes predstavila aj návrh programu Európsky horizont. Podľa tohto návrhu môže byť niektorým výskumným projektom malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) udelená „známka excelentnosti“. Nato je potrebné, aby ich Komisia vyhodnotila ako „excelentné“ a aby boli na základe prísnych požiadaviek pravidiel EÚ oprávnené na financovanie EÚ, pričom jediným dôvodom nato, aby nemohli byť financované, budú rozpočtové obmedzenia fondov EÚ. V prípade takýchto projektov by sa mohlo umožňovať, aby sa celé financovanie zabezpečovalo zo zdrojov členských štátov (a to aj zo štrukturálnych fondov) bez predchádzajúceho súhlasu Komisie. Projekty so známkou excelentnosti a relatívne obmedzený objem finančnej podpory tak, ako ich Komisia v návrhu programu Európsky horizont koncipovala, odstraňujú všetky obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže.

Podobne by sa aj v prípade projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, na ktorých sa zúčastňujú aspoň tri členské štáty a ktoré sa hodnotia a vyberajú v súlade s pravidlami platnými pre program Európsky horizont a spoločne financujú zo zdrojov programu Európsky horizont a členských štátov (a to aj zo štrukturálnych fondov), mohla umožňovať ich realizácia bez ďalšieho posúdenia štátnej pomoci týkajúceho sa podielu financovania zo strany členských štátov. Bolo by to skutočne možné, pretože pravidlami, ktoré sa týkajú oprávnenosti projektov na podporu z programu Európsky horizont – v podobe, v akej sú koncipované v návrhu Komisie –, sa odstraňujú všetky obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže, a to najmä tým, že sa vyžaduje, aby projekty spĺňali ciele spoločného záujmu EÚ a riešili jasne vymedzené zlyhania trhu.

Európska územná spolupráca