/* KOM/2011/0428 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2010





Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2010 PODKLADOVÉ INFORMÁCIE PRE VÝROčNÚ SPRÁVU O čINNOSTIACH RTD Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) je vypracovaná podľa článku 190 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Hoci formálne nepatria do pôsobnosti tejto správy, sú do nej zahrnuté niektoré informácie o výskumných aktivitách vykonávaných v rámci Zmluvy o Euratome. ŠIRšÍ KONTEXT V ROKU 2010 V júni 2010 Európska rada[1] podporila stratégiu Európa 2020 ako program EÚ pre rast a zamestnanosť na nasledujúcu dekádu. Hovorí sa v nej o tom, ako sa Európa môže vymaniť z krízy tak, že sa zameria na inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Táto stratégia je podporená siedmimi hlavnými iniciatívami s cieľom urýchliť pokrok v rámci každej prioritnej témy. Vymedzilo sa päť hlavných cieľov, ktoré majú slúžiť ako orientačné body úspechu. Jedným zo základných kameňov tejto stratégie je to, že Európa musí zvýšiť excelentnosť svojho výskumu a svojej schopnosti inovovať. Stanovil sa hlavný cieľ „zlepšovať podmienky výskumu a vývoja, najmä s cieľom zvýšiť intenzitu výskumu a vývoja na 3 %“. Kým EÚ ako celok za posledných desať rokov nezaznamenala významný postup smerom k 3 % cieľu[2], tento cieľ sa v rámci EÚ predsa len zameral na potrebu verejného aj súkromného sektora viac investovať do výskumu a vývoja. Výsledkom je, že investície do výskumu a vývoja sa v reálnych číslach zvýšili vo všetkých 27 členských štátoch EÚ[3]. Celková intenzita výskumu a vývoja v Európe je však len na úrovni 2 % (Eurostat 2009). V októbri 2010 Komisia prijala svoje oznámenie Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií“[4], ktorým sa stanovuje strategický a integrovaný prístup k výskumu a inováciám. V novembri Rada[5] (a následne Európska rada vo februári 2011) túto iniciatívu podporila a zdôraznila najmä potrebu vytvoriť tie správne podmienky na globálne konkurencieschopné inovačné prostredie v Európe. V rámci preskúmania rozpočtu EÚ[6] Komisia predstavila svoje predstavy o architektúre a účeloch budúceho rozpočtu Únie a pripravila pôdu pre budúci návrh ďalšieho viacročného finančného rámca. Cieľom je dosiahnuť budúci rozpočet, ktorý má pomôcť naplniť stratégiu Európa 2020 a ktorý sa má zakladať na kľúčových zásadách, ako sú poskytnutie kľúčových politických priorít, pridaná hodnota EÚ, a zároveň má byť poháňaný výsledkami, pričom sa má zamerať na inteligentnú fiškálnu konsolidáciu. Pretože výskum a inovácie sú v centre hospodárskej politiky a zaisťujú pritom rast a zamestnanosť, boli uznané za jednu z najudržateľnejších hnacích síl dosahovania pokroku. A čo je najdôležitejšie, v rámci preskúmania rozpočtu sa navrhlo vypracovať spoločný strategický rámec pre každé budúce financovanie výskumu a inovácií v EÚ. Ako sa následne uviedlo v zelenej knihe, cieľom by malo byť vytvoriť ucelený súbor nástrojov, ktoré zabezpečujú plynulé financovanie v rámci celého inovačného reťazca, od výskumu k technickému rozvoju, cez predvádzanie až po prijatie trhom. ÚNIA INOVÁCIÍ VRÁTANE ÚSPECHOV POLITIKY EVP Prostredníctvom Únie inovácií Európa prijala strategický a integrovaný prístup k inováciám, na základe ktorého sa ciele zvyšovania konkurencieschopnosti a riešenia spoločenských problémov vzájomne posiľňujú, a pokračovanie v inovácii určuje tvorbu a implementáciu politiky vo všetkých oblastiach. Kľúčovým implementačným rysom sú európske partnerstvá v oblasti inovácií, ktoré združia všetkých účastníkov inovačného cyklu a zabezpečia integráciu európskeho úsilia o riešenie naliehavých spoločenských problémov, čím sa urýchli prijímanie nových technológií a výrobkov na trhu v Európe. Monitorovanie pokroku v oblasti inovácií Na základe žiadosti Európskej rady z júna 2010 o vypracovanie nového ukazovateľa na monitorovanie pokroku v oblasti inovácií preskúmala skupina na vysokej úrovni pozostávajúca z popredných inovátorov a ekonómov z podnikateľskej sféry dostupnosť a kvalitu možných ukazovateľov a ich technickú realizovateľnosť. Skupina vzala do úvahy potrebu vyhnúť sa duplicite s 3 % cieľom intenzity výskumu a vývoja, zamerať sa na výstupy a účinky a zabezpečiť medzinárodnú porovnateľnosť. V nadväznosti na prácu skupiny a po porade s členskými štátmi sa v rámci Únie inovácií navrhol ukazovateľ na základe podielu rýchlo rastúcich inovačných firiem v hospodárstve, ako prostriedok zamerania sa na kritickú medzeru, ktorú EÚ bude musieť preklenúť, ak chce dohnať popredných svetových inovátorov. Zlepšovanie rámcových podmienok Jednou z prioritných oblastí v rámci Únie inovácií je prudké zlepšenie podnikateľského prostredia, ktoré podporuje súkromné investície do výskumu a inovácií. Na to je potrebné zavedenie niekoľkých kľúčových rámcových podmienok a Európska rada v rámci Únie inovácií zdôraznila tieto priority: v oblasti štandardizácie : zreformovať európsky systém štandardizácie tak, aby bol oveľa rýchlejší a efektívnejší pri zabezpečovaní interoperabilných štandardov, najmä v odvetví IKT; v oblasti verejného obstarávania : zlepšiť uplatňovanie existujúcich právnych predpisov a vypracovať program pre inovačný výskumv malých podnikoch (Small Business Innovation Research) na podporu prijímania a využívania inovačných produktov; v oblasti duševného vlastníctva : prijať európsky patent a vytvoriť trh znalostí EÚ s cieľom uľahčiť využívanie znalostí[7]. Zlepšovanie prístupu k finančným zdrojom pre inovačné spoločnosti V priebehu roka 2010 bol prístup k financiám naďalej hlavnou prekážkou pri dosahovaní európskych investičných cieľov v oblasti výskumu a inovácií. Záväzky Únie inovácií pomôcť riešiť tento stav vecí sa zaoberajú vývojom novej generácie finančných nástrojov na úrovni EÚ na prekonanie medzery na trhu a zabezpečenie významného zvýšenia súkromného financovania výskumu a inovácií; zavedením režimu, ktorý by umožnil fondom rizikového kapitálu so sídlom v ktoromkoľvek členskom štáte vykonávať ich činnosť a investovať v ktorejkoľvek krajine EÚ; uľahčením spojenia inovačných firiem s vhodnými investormi v celej EÚ a preskúmaním rámca štátnej pomoci pre výskum, vývoj a inovácie s cieľom objasniť, ktoré formy inovácie je možné riadne podporiť. Nová generácia finančných nástrojov bude vychádzať z výrazného úspechu finančného nástroja na rozdelenie rizík[8] (RSFF) v rámci siedmeho rámcového programu a ďalších programov na úrovni EÚ. Riešenie spoločenských problémov: európske partnerstvá v oblasti inovácií Koncepcia európskych partnerstiev v oblasti inovácií (EIP) bola predstavená ako súčasť Únie inovácií spolu s návrhom, aby sa spustili pilotné EIP týkajúce sa aktívneho a zdravého starnutia. EIP sú zamerané na mobilizáciu a koordináciu všetkých príslušných opatrení na strane ponuky a dopytu. Jeden dôležitý aspekt sa týka riešenia regulačných alebo finančných problematických miest a zefektívnenia existujúcich podporných opatrení, aby sa inovačné produkty a riešenia rýchlo dostali na trh. Po podpore, ktorú Rada prejavila v novembri 2010[9], Komisia začala konzultácie so zainteresovanými stranami o rozsahu a obsahu pilotných EIP a v dokumente FAQ načrtla dojednania o riadení a výberové kritériá pre ďalšie EIP. Európska rada schválila pilotné partnerstvo 4. februára 2011. 3.5. Vytvorenie Európskeho výskumného priestoru (EVP) 3.5.1. Riadenie EVP Ľubľanský proces[10] sa prostredníctvom koordinovaných akcií a piatich partnerstiev EVP medzi členskými štátmi a EÚ zameriava na riešenie nedostatkov a neefektívnosti v európskom systéme výskumu, ktoré vyplývajú z roztrieštenosti, nedostatočnej súdržnosti a koordinácie, a obmedzení, ktoré sa týkajú voľného pohybu znalostí. V Únii inovácií sa uvádza, že Komisia navrhne v roku 2012 nový rámec EVP. Tento rámec určí a bude riešiť kľúčové problematické miesta, ktoré bránia rozvoju výskumného systému, ktorý si zaslúži ašpirácie na znalostnú ekonomiku EÚ. Aby bolo možné zaviesť takýto rámec EVP, Komisia vypracuje analýzu, ako využiť posilnený právny základ pre EVP v Lisabonskej zmluve. Ďalším kľúčovým krokom v celkovom riadení EVP bolo prijatie nového mandátu pre CREST, ktorý zmenil svoj názov na Výbor pre európsky výskumný priestor[11] (ERAC), aby lepšie odzrkadľoval nový dôraz kladený na EVP[12]. 3.5.2. Výskumní pracovníci Riadiaca skupina pre ľudské zdroje a mobilitu zohrávala aj v roku 2010 aktívnu úlohu pri implementácii Európskeho partnerstva pre výskum. Prostredníctvom vnútroštátnych akčných plánov prispelo niekoľko krajín k pokroku smerom k otvorenejšiemu a jednotnejšiemu trhu práce pre výskumných pracovníkov v EÚ. Zákazka na monitorovanie implementácie týchto opatrení bola iniciovaná tak, aby sa mohla vypracovať výročná správa o pokroku na nadchádzajúce tri roky. Medzi ostatné kľúčové opatrenia patrí návrh rámca pre štádiá kariéry výskumných pracovníkov, štúdia s cieľom uľahčiť vytvorenie paneurópskych penzijných fondov pre výskumných pracovníkov, štúdia o modeloch mobility a profesijnej kariéry výskumných pracovníkov EÚ (MORE) a rozšírenie prepojení EURAXESS s európskymi výskumnými pracovníkmi v zahraničí do Indie a Singapuru. Pri pohľade do budúcnosti v roku 2011 sa bude podporovať porovnateľná štruktúra kariéry v oblasti výskumu, bude sa pokračovať v úsilí o zjednodušenie paneurópskeho penzijného fondu a vyskúša sa karta výskumného pracovníka s cieľom vytvoriť celoeurópsky registračný a informačný systém. 3.5.3. Iniciatíva spoločného plánovania (JPI) Závery Rady z decembra 2009 spustili pilotnú JPI o neurodegeneratívnych ochoreniach a vybrali tri ďalšie témy JPI, ku ktorým Komisia prijala odporúčania Komisie: Poľnohospodárstvo, Potravinová bezpečnosť a zmena klímy; Kultúrne dedičstvo a globálna zmena; Zdravým stravovaním za zdravý život. Rada na svojom zasadnutí v októbri 2010 spustila tri JPI. Skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa spoločným plánovaním identifikovala druhú vlnu šiestich JPI, ktoré Rada schválila v máji 2010: 1. Dlhší a lepší život – potenciál a výzvy spojené s demografickými zmenami; 2. Mikrobiologická výzva – vznikajúca hrozba pre ľudské zdravie; 3. Zdravé a produktívne moria a oceány; 4. Výzvy v oblasti vody pre meniaci sa svet; 5. Spájanie poznatkov o klimatických zmenách pre Európu; 6. Mestská Európa – globálne výzvy, lokálne riešenia. Závery Rady z novembra 2010 privítali prvú dvojročnú správu o spoločnom plánovaní vrátane dobrovoľných usmernení o rámcových podmienkach, ktoré hodnotia pokrok a mapujú budúcnosť procesu JPI. 3.5.4. Výskumné infraštruktúry Nariadenie, ktorým sa zriaďuje právny rámec konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC)[13], bolo vyracované tak, aby sa zjednodušilo zriaďovanie a prevádzka veľkých výskumných infraštruktúr, ktoré zahŕňajú niekoľko európskych krajín. Jednotná a včasná implementácia nariadenia ERIC v rôznych členských štátoch však zostáva naďalej výzvou. Prvá žiadosť o zriadenie ERIC bola predložená v októbri 2010; SHARE ERIC (výskum zdravia, starnutia a dôchodku v Európe) bol založený v marci 2011[14]. Implementácia plánu Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) zaznamenala v roku 2010 významný pokrok, a to najmä vďaka projektom prípravnej fázy, ktoré boli financované 7. rámcovým programom pre výskumnú infraštruktúru. V roku 2010 sa dosiahlo desať dohôd a fáza budovania projektov buď prebieha, alebo sa už čoskoro začne. Prostredníctvom svojej úlohy inkubátora bolo ESFRI úspešné pri zakladaní nových infraštruktúr a vytváraní spoločného prístupu EVP, ale teraz je potrebné sa zaoberať dlhodobejšou udržateľnosťou paneurópskych výskumných infraštruktúr. Štandardy excelentnosti sa musia rozšíriť na prevádzkovanie existujúcich infraštruktúr a musia prispievať k hodnoteniu a stanovovaniu priorít všetkých paneurópskych výskumných infraštruktúr. Preto bola zriadená pracovná skupina, ktorá má vypracovať a navrhnúť metodický rámec na hodnotenie a stanovenie priorít do roku 2011. 3.5.5. Vonkajší rozmer EVP Európske partnerstvo pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu zameriavajúce sa na rozvoj širšej súdržnosti medzi EÚ a členskými štátmi bolo aj v roku 2010 kľúčovým prvkom činnosti Únie v tejto oblasti. Strategické fórum pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu (SFIC) zabezpečilo pokrok tohto partnerstva. Zvláštna pozornosť sa venuje implementácii „indickej pilotnej iniciatívy“ týkajúcej sa problémov spojených s vodou a biologickými zdrojmi s cieľom vypracovať v roku 2011 strategický program výskumu a inovácií medzi EÚ/členskými štátmi a Indiou. SFIC takisto určilo ďalšie priority EÚ/členských štátov tým, že začalo koordinované alebo spoločné iniciatívy prostredníctvom ďalších geografických „pilotných iniciatív“ s Čínou a USA. 3.5.6. Prenos znalostí Pracovná skupina ERAC pre prenos vedomostí podporuje a monitoruje uznesenie Rady o odporúčaní Komisie a metodických pokynoch k prenosu vedomostí[15]. Skupina uľahčuje vzájomné vzdelávanie a v roku 2010 predložila prvú správu, ktorá pomenovala iniciatívy realizované a plánované na vnútroštátnej úrovni, s cieľom vykonať toto odporúčanie. Pracovná skupina pokračovala v práci zameranej na vypracovanie usmernení pre zúčastnené strany týkajúcich sa prenosu vedomostí a správy duševného vlastníctva pre medzinárodnú výskumnú spoluprácu a pre ukazovatele. Okrem toho Komisia začala uskutočňovať trojročnú štúdiu monitorovania opatrení, ktoré členské štáty prijali na základe odporúčania, a ich vplyvu. Aby bolo možné zapojiť zainteresované strany, Komisia v novembri 2010 zorganizovala svoje tretie fórum zainteresovaných strán. 3.5.7. Univerzity: Program modernizácie V roku 2010 sa uskutočnila séria aktivít vzájomného učenia sa so zameraním na päť tém, ktoré sú súčasťou programu modernizácie univerzít [16], a o ich celkových výsledkoch sa hovorilo v októbri počas belgického predsedníctva na konferencii Podmienky na dosiahnutie excelentnosti na univerzitách a v iných výskumných organizáciách. Seminár ERAC sa uskutočnil v marci 2011 s cieľom dokončiť závery a diskutovať o tom, ako tieto výsledky zapracovať do politického procesu. Medzitým sa začala uskutočňovať platforma zúčastnených strán s cieľom vypracovať spoločné zásady externého financovania konkurencieschopného výskumu. Jej správa je predmetom politických diskusií, napr. na účely prípravných prác na rámci EVP a následného oznámenia o programe modernizácie vysokoškolského vzdelávania. SIEDMY RÁMCOVÝ PROGRAM Implementácia pracovných programov v roku 2010 V roku 2010 sa uzavrelo 63 výziev na predkladanie ponúk s celkovým predbežným rozpočtom vo výške 3,9 mld. EUR. Celkový počet 12 397 oprávnených návrhov, z ktorých sa 2 582 vybralo na financovanie[17], čo predstavuje úspešnosť 21 % návrhov. Na všetkých oprávnených návrhoch sa zúčastnilo spolu 57 315 uchádzačov s celkovými projektovými nákladmi vo výške 23,3 miliardy EUR a s celkovým požadovaným príspevkom EÚ vo výške 17,8 miliardy EUR. Na všetkých postupujúcich návrhoch sa zúčastnilo spolu 13 710 uchádzačov s celkovými projektovými nákladmi vo výške 5,2 miliardy EUR a s celkovým požadovaným príspevkom EÚ vo výške 3,8 miliardy EUR. Celková miera úspešnosti žiadateľov predstavuje 24 %. Pracovné programy v roku 2011 Pracovné programy na rok 2011 boli prijaté 19. júla 2010 a zaoberali sa výzvami predstavujúcimi investície EÚ do výskumu a inovácií v sume 6,4 miliardy EUR. Boli to prvé pracovné programy 7. RP po zverejnení stratégie Európa 2020. Pracovné programy boli charakterizované takto: - Hlavnou prioritou sú malé a stredné podniky (MSP). Malé a stredné podniky dostanú takmer 800 miliónov EUR a do niekoľkých tém sa po prvýkrát zahrnuli účelovo viazané rozpočty. - V oblasti zdravia sa jedna tretina z celkového rozpočtu na rok 2011 použije na klinické skúšky riadené výskumnými pracovníkmi, aby bolo možné dostať nové lieky na trh rýchlejšie. - Okolo 1,1 miliardy EUR z financovania IKT pomôže podporiť digitálnu agendu pre Európu tak, že sa budú riešiť problémy, ako napríklad starnutie spoločnosti a nízkouhlíkové hospodárstvo, prostredníctvom zamerania sa na siete novej generácie a infraštruktúry služieb, robotické systémy, elektronické a fotonické prvky, technológie digitálneho obsahu a internet budúcnosti. - Výzva týkajúca sa Oceánu budúcnosti: spojenie síl v oblasti výskumu na splnenie úloh v rámci riadenia oceánov prechádza niekoľkými témami. - Po samite EÚ-Latinská Amerika a Karibik (LAC), ktorý sa konal v roku 2010[18], sa osobitná pozornosť venovala účasti výskumných subjektov z regiónu LAC. - Viac než 1,3 mld. EUR sa vyčlenilo pre najlepších tvorivých vedeckých pracovníkov, ktorých vybrala Európska rada pre výskum. - Takmer 750 miliónov EUR sa vyčlenilo na vzdelávanie a zvyšovanie kvalifikácie výskumných pracovníkov vrátane cezhraničnej a medziodvetvovej mobility, a to prostredníctvom akcií v rámci programu Marie Curie. Súvisiace iniciatívy Čo sa týka iniciatív podľa článku 185, na základe výsledkov priebežného hodnotenia spoločného programu Pomoc starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní (AAL JP) sa dospelo k záveru, že boli úspešné, pretože spojili 23 partnerských krajín so spoločným cieľom financovať inovačné projekty na základe technológií IKT v prospech starších ľudí a podporovať toto odvetvie v Európe. V priebehu roka 2010 sa v rámci AAL zrealizovala tretia výzva s celkovým rozpočtom 55 miliónov EUR, z čoho 23 miliónov EUR predstavoval príspevok z EÚ. V roku 2010 pokračoval program Eurostars v úspešnom získavaní európskych MSP v oblasti výskumu a vývoja, keďže pri piatej výzve sa zaznamenal 10 % nárast v počte žiadateľov. Tento rok sa vypracovalo aj priebežné hodnotenie programu Eurostars. Dospelo sa k záveru, že program Eurostars je dobrý program, ktorý pridáva hodnotu európskym MSP v oblasti výskumu a vývoja, ale ešte stále je tu priestor na ďalšie zlepšenie. EÚ investovala 48 miliónov EUR do európskeho programu metrologického výskumu (EMRP), ktorý sa zaoberá európskym výskumom v oblasti metrológie. V treťom roku svojej implementácie iniciatíva EMRP v súčasnosti pokrýva 44 % celého výskumu EVP v tejto oblasti. Európsky parlament a Rada prijali rozhodnutie o spoločnom programe výskumu v oblasti Baltského mora (BONUS)[19]. Finančná podpora na výskum a inovácie sa poskytuje súkromným spoločnostiam prostredníctvom finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF). Ku koncu roka 2010 predstavoval objem úverov RSFF 6,305 miliardy EUR na 67 projektov. V polovici obdobia (do konca roku 2010) a s pozitívnym priebežným hodnotením[20] RSFF predbehol plánovanú implementáciu a úroveň dopytu prekročila pôvodné očakávania. RSFF využil investície v hodnote vyššej ako 32-násobok príspevku z rozpočtu EÚ. V číselnom vyjadrení to znamená, že napriek finančnej a hospodárskej kríze viedlo 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ k 16 miliardám EUR vo forme investícií na obdobie rokov 2007 – 2010. V roku 2010 sa dosiahlo niekoľko kľúčových medzníkov v rámci ITER[21] prostredníctvom spoločného podniku „Energia jadrovej syntézy“[22]. Potom ako sa rada ITER v júli 2010 dohodla na východisku, ktoré sa týka rozsahu projektu, časového harmonogramu a nákladov, spolupracuje Euratom so všetkými ostatnými stranami ITER na ďalších krokoch vedúcich k zlepšeniu riadenia, ku znižovaniu nákladov a k zodpovedajúcim opatreniam na zmiernenie rizika. Tieto práce budú pokračovať aj v roku 2011. Hlavné výsledky Priebežné hodnotenie 7. RP Priebežné hodnotenie 7. RP vykonala skupina desiatich nezávislých odborníkov, ktorá sa zamerala na navrhovanú podobu, realizáciu a skoré úspechy programu. Ich práca sa zakladala na komplexnom súbore štúdií a správ, ale aj na rozhovoroch so zúčastnenými stranami a zamestnancami Komisie. Okrem toho skupina odborníkov zorganizovala v lete roku 2010 široké a otvorené online konzultácie so zainteresovanými stranami. Odborníci predložili svoju záverečnú správu 15. novembra 2010[23] a celkovým hlavným posolstvom je, že 7. RP sa uberá dobrým smerom a jasne významne prispieva k európskej vede a EVP. Správa hovorí o tom, že 7. RP doteraz dosiahol veľmi pozitívne výsledky, ale ešte stále zostávajú aj veľké výzvy. Tie sú podrobne opísané v desiatich odporúčaniach, ktoré sa týkajú otázok, ako napríklad potreba lepšie integrovať výskumnú základňu a zároveň zabezpečiť lepšie oddelenie EÚ od vnútroštátnej úrovne; zachovať úroveň financovania na súčasnej úrovni; zabezpečiť zásadnú zmenu v rámci zjednodušenia programu; zvážiť moratórium na nové výskumné nástroje a zásadne zrevidovať stratégiu spolupráce v oblasti medzinárodného výskumu. Formálna odpoveď Komisie[24] bola prijatá 9. februára 2011. Štruktúra tohto oznámenia zohľadňuje každé z desiatich odporúčaní skupiny odborníkov. Obsahuje podrobné informácie o opatreniach, ktoré sa majú podniknúť alebo navrhnúť, a smery, ktoré sa majú dodržať. V niektorých prípadoch odpoveď obsahuje hranice toho, čo môže dosiahnuť sama Komisia a akú podporu môže žiadať od ostatných inštitúcií a členských štátov pri vypracovávaní spoločných prístupov. Odpoveďou sa takisto schvaľujú závery skupiny odborníkov, ktoré sa týkajú cieľov a implementácie budúcich programov financovania. Zdôrazňuje sa v nej, že bude potrebné podporiť realizáciu stratégie Európa 2020 vrátane cieľov Únie inovácií a súvisiacich hlavných iniciatív. Zjednodušenie Rok 2010 bol zlomovým bodom v hľadaní optimálnej rovnováhy medzi zjednodušením a zabezpečením. Aj napriek doteraz dosiahnutému výraznému pokroku zo spätnej väzby od zainteresovaných strán predsa len vyplynuli určité obavy týkajúce sa zložitosti pravidiel a administratívnej záťaže rámcových programov. Zainteresované strany, ako aj inštitúcie EÚ, uznali, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na ešte väčšie zjednodušenie a zefektívnenie navrhovanej podoby, riadenia, postupov a nástrojov. Komisia vykonala dôkladnú analýzu možností komplexného zjednodušenia výskumných programov. Výsledky boli zverejnené v oznámení o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum 29. apríla 2010[25]. Cieľ zjednodušenia sa takisto náležite zohľadnil v návrhu revidovaného finančného nariadenia[26]. Mnoho opatrení, ktoré Komisia predložila, získalo celkovú podporu a v poslednom štvrťroku roku 2010 sa činnosť zjednodušenia zamerala na vymedzenie krátkodobých opatrení, ktoré by sa už mohli zapracovať do 7. RP. V dôsledku toho Komisia navrhla balík zjednodušení 7. RP, ktorý bol prijatý 24. januára 2011[27]. V súčasnosti prebiehajú intenzívne práce na riešení hlbších zmien v súvislosti s prípravou ďalších výskumných a inovačných programov. Fungovanie spoločných technologických iniciatív Súčasných päť spoločných technologických iniciatív (STI) sa zakladá na článku 187 Zmluvy o fungovaní EÚ (bývalý článok 171 Zmluvy o ES). STI boli predstavené v 7. RP ako nový mechanizmus vykonávania výskumu na úrovni EÚ. Spoločný podnik iniciatívy pre inovačné lieky (spoločný podnik IIL) je partnerstvom medzi Komisiou a zastrešujúcou organizáciou európskeho výskume orientovaného farmaceutického priemyslu – EFPIA (Európska federácia farmaceutického priemyslu a asociácií) so zameraním na zlepšenie zdravia občanov tým, že sa budú riešiť predvýrobné úzke miesta vo vývoji liekov. Predpokladá sa celkový objem 1 mld. EUR vo forme nepeňažných príspevkov zo strany farmaceutického priemyslu spolu s rovnakým objemom finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ. Rok 2010 bol prvým rokom plnej prevádzky výkonného úradu IIL. Prvé priebežné hodnotenie IIL sa vykonalo ku koncu roka 2010. Odborníci predložili celkovo pozitívne hodnotenie IIL ako najväčšieho verejno-skúkromného partnerstva v oblasti výskumu zdravia na svete. Odporúčania sa zameriavajú na ďalšie posilnenie fungovania IIL. V priebehu roku 2010 bol udelením autonómie konsolidovaný spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH). V roku 2010 sa takisto vypracovala zmena a doplnenie nariadenia Rady. Tým sa vzala do úvahy skutočnosť, že výskumné zoskupenie sa stalo tretím členom FCH, a navrhlo sa, aby sa nepeňažné príspevky výskumných organizácií, ktoré sa podieľajú na projektoch, považovali za rovnocenné príspevkom pochádzajúcim z odvetví. V súčasnosti prebieha prvé priebežné hodnotenie FCH. Záverečná správa je plánovaná na jar 2011. Potom ako v roku 2009 dosiahol autonómiu, spoločný podnik Čisté nebo (letectvo a letecká doprava) dosiahol v roku 2010 nepretržitú prevádzku. Počas roku sa realizovalo a vyhodnotilo 5 výziev. Okrem toho spoločný podnik Čisté nebo (Clean Sky) úspešne riadil 7 grantových dohôd pre členov (vymenovaní príjemcovia), ktoré pokrývajú 75 % výskumných činností spoločného podniku Čisté nebo. Priebežné hodnotenie spoločného podniku Čisté nebo sa vykonalo v roku 2010. Toto hodnotenie bolo vo všeobecnosti pozitívne, ale predsa len obsahovalo zoznam viac ako 40 odporúčaní na rôznych úrovniach. Oznámenie Komisie týkajúce sa reakcie na strednodobé hodnotiace správy spoločných podnikov IIL, FCH a Čisté nebo sa má predložiť v priebehu roka 2011. Spoločný podnik ARTEMIS pre vstavané počítačové systémy zverejnil v roku 2010 tretiu výzvu na predkladanie ponúk. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že aktivity v oblasti výskumu a vývoja v roku 2010 vyústili do začatia 10 nových projektov s celkovými nákladmi vo výške 167,5 mil. EUR. Účastníci projektu uhradia 50,5 % projektových nákladov, členské štáty spoločného podniku ARTEMIS uhradia 32,8 % a spoločný podnik uhradí 16,7 %. Finančné prostriedky Únie teda produkujú multiplikačný účinok v pomere 1 : 6. Spoločnému podniku ENIAC pre nanoelektronické technológie 2020 bola udelená autonómia v roku 2010. Tretia výzva na predkladanie ponúk sa zverejnila v roku 2010. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že aktivity v oblasti výskumu a vývoja v roku 2010 vyústili do začatia 10 nových projektov s celkovými nákladmi vo výške 201 mil. EUR. Účastníci projektu uhradia 56,5 % projektových nákladov, členské štáty spoločného podniku ENIAC uhradia 26,8 % a spoločný podnik uhradí 16,7 %. Finančné prostriedky Únie preto produkujú multiplikačný účinok pomere 1 : 6. Správa Komisie o prvom priebežnom hodnotení spoločných podnikov ARTEMIS a ENIAC bola prijatá 16. decembra 2010[28]. PERSPEKTÍVY NA ROK 2011 ZELENOU KNIHOU S NÁZVOM Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ[29] Komisia začína v celej Európe verejnú diskusiu s cieľom nájsť vstupy pre rad kľúčových otázok, ktoré by mali pomôcť vytvoriť spoločný strategický rámec, a stanoviť priority pre budúce programy financovania výskumu a inovácií v EÚ v období po roku 2013. Diskusia zahŕňa napríklad také otázky, ako zamerať finančné prostriedky na riešenie existujúcich výziev a ako efektívnejšie podporiť inovačné aktivity európskych podnikov a zároveň posilniť európsku vedeckú základňu a EVP. Výsledok sa bude prezentovať a prediskutuje sa so zainteresovanými stranami. Ďalšie programy Únie zamerané na financovanie výskumu a inovácií budú súčasťou návrhu Komisie týkajúceho sa nasledujúceho viacročného finančného rámca, ktorý bude predložený v júni 2011. Pokiaľ ide o spoločný strategický rámec, Komisia by mala schváliť legislatívne návrhy do konca roka 2011. ZDROJE ďALšÍCH INFORMÁCIÍ ĎALšIE INFORMÁCIE NÁJDETE V NASLEDUJÚCICH VEREJNE DOSTUPNÝCH PUBLIKÁCIÁCH: - výročné správy o monitorovaní rámcového programu a jeho osobitných programov[30]; - päťročné hodnotiace správy[31]; - pravidelné správy s hlavnými údajmi o vede, technike a konkurencieschopnosti[32]; - štatistické údaje o vede a technike v Európe (Eurostat)[33]; - štúdie a analýzy uverejňované v súvislosti s výskumnými činnosťami a politikami Európskej únie[34]; - výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev pre výskum[35]; - Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ[36]. Väčšinu z týchto dokumentov môžete získať alebo si objednať z týchto webových lokalít - webová stránka CORDIS: http://cordis.europa.eu; - webová stránka Komisie pre výskum: http://ec.europa.eu/research; - webová stránka EVP: http://ec.europa.eu/research/era; - webová stránka Investovanie do európskeho výskumu: http://ec.europa.eu/invest-in-research; - webová stránka ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm [2] Európska rada v roku 2002 stanovila cieľ zvýšiť intenzitu výskumu a vývoja EÚ tak, aby sa do roku 2010 dosiahla úroveň 3 %. [3] Nárast v 27 členských štátoch EÚ o 25 % od roku 2000 do roku 2009. [4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf [6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm [7] Rada 10. marca 2011 schválila spustenie intenzívnejšej spolupráce medzi členskými štátmi EÚ so zameraním sa na vytvorenie jednotného patentového titulu. [8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm [9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf [10] KOM(2008) 9076. [11] ERAC je strategický politický poradný orgán Rady a Komisie v oblasti výskumu a technického rozvoja. [12] Uznesenie Rady z 26. mája 2010 (3016). [13] Nariadenie Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009. [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:EN:PDF [15] KOM(2008) 1329 [16] Sem patrí: inštitucionálna reforma, kalkulácia nákladov na výskumné projekty, excelentnosť na svetovej úrovni, nábor a kariéra mladých výskumných pracovníkov. [17] Prešli všetkými prahmi hodnotenia a vo výberovom konaní boli uvedené ako hlavné. [18] Madrid, 18. – 19. máj 2010. [19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://www.iter.org/ [22] http://fusionforenergy.europa.eu/ [23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [24] KOM(2011) 52 v konečnom znení. [25] KOM(2010) 187. [26] KOM(2010) 815. [27] KOM(2011) 174. [28] KOM(2010) 752. [29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm [30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment [32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [33] http://ec.europa.eu/eurostat [34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html