EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 24.5.2011 
SEK(2011) 613 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o poverení Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) 
určitými úlohami súvisiacimi s ochranou  práv duševného vlastníctva vrátane 
zhromažďovania zástupcov verejného a súkromného sektora ako  
európskeho strediska pre sled ovanie falšovania a pirátstva 
{KOM(2011) 288 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 612 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK ZHRNUTIE  POSÚDENIA  VPLYVU 
Posúdenie vplyvu je sprievodným  dokumentom návrhu nariaden ia Európskeho parlamentu 
a Rady, ktorým sa zveruje európske stredisko pr e sledovanie falšovania a pirátstva Úradu pre 
harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory). 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Hospodárska prosperita EÚ spo číva na trvalej kreativite a inov ácii. V súlade s tým stratégia 
Európa 20201 zdôrazňuje potrebu posilni ť výskum EÚ a podpori ť inovácie v členských 
štátoch, aby sa zaistilo, že z inovatívnych myšlienok budú môc ť vznikať nové výrobky 
a služby, ktoré vytvárajú rast a kvalitné prac ovné miesta. Práva duše vného vlastníctva (PDV) 
sú veľmi dôležitými podnikate ľskými aktívami, ktoré pomáhajú zabezpe čiť, že novátori 
a tvorcovia za svoju prácu a inve stície dostanú spravodlivú odmenu. 
Ochrana PDV, ktorú zaru čuje okrem iného Charta zákla dných práv Európskej únie ( článok 17 
ods. 2), slúži nielen záujmom nosite ľov práv, ale aj ostatných subjektov na trhu všeobecne. 
PDV teda u ľahčujú vstup nových subjektov na trhy, umož ňujú im pritiahnu ť rizikový kapitál 
atď. Okrem toho PDV chránia spotrebite ľov pred zavádzaním pri kúpe výrobkov. 
Za ostatných desa ť rokov však po čet porušení PDV podstatne vzrástol. OECD v roku 2009 
odhadla, že medzinárodný obchod s falšovaným a pirátskym tovarom predstavoval v roku 
2007 250 miliárd USD, čo je viac ako národné HDP 150 hospodárstiev2. Číselné údaje 
uverejnené colnými orgánmi EÚ odzrkad ľujú jasný nárast colnej činnosti so zvýšením 
registrovaných prípadov z 26 704 v roku 2005 na  43 572 v roku 2009, t.j. približne o 60 % za 
päť rokov. 
Rôzne iné štúdie z priemyslu, ako aj od medzin árodných organizácií potvrdzujú neustály rast 
obchodu s falšovaným a pirátskym tovaro m a vyplýva z nich, že tento obchod: 
– podstatne znižuje investície do inovácií a ni čí pracovné miesta3, 
– ohrozuje zdravie a bezpe čnosť európskych spotrebite ľov4, 
– spôsobuje vážne problémy európskym MSP5, 
                                                 
1 Oznámenie Komisie: Európa 2020 z 3. marca 2010, KOM(2010) 2020. 
2 OECD, Rozsah falšovania a pirátstva hmotnýc h výrobkov – aktualizácia z novembra 2009, 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343. 
3 TERA Consultants, Budovanie digitálneho hospodárstva:  marec 2010 
 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Európska komisia, Generálne riadite ľstvo pre dane a colnú úniu, Správa o presadzovaní práv duševného 
vlastníctva v EÚ za rok 2009, 
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), Vplyv falšovania na MSP v EÚ, 
 http://ec.europa.eu/enterprise/e nterprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
SK 2   SK – jeho dôsledkom sú straty da ňových príjmov z dôvodu poklesov oznámeného 
predaja6, 
– je atraktívny pre organizovanú trestnú činnosť7. 
Z nedávnej štúdie, ktorú zadala Medzinárodn á obchodná komora a ktorá bola vypracovaná v 
roku 2010, vyplynulo, že z dôvodu pirátstva došlo len v samotnej EÚ v roku 2008 k strate 10 
miliárd EUR a viac ako 185 000 pracovných miest8. 
Z toho vyplýva, že pokia ľ sa neprijmú koordinovanejšie a udržate ľnejšie opatrenia na boj 
proti porušeniam PDV, EÚ bude čeliť škodlivému vývoju, ktorý bude ma ť skutočný vplyv na 
jej hospodárske oživenie, prosperitu  a pracovné miesta. Tento vývoj zah ŕňa rast množstva 
výrobkov, ktoré môžu potenciálne vážne poškodzova ť spotrebite ľov, ako napríklad falšované 
lieky, potraviny, kozmetika a falšované vybavenie domácností. Výsledky prieskumu Eurobarometra, ktorý sa uskuto čnil v roku 2009
9, ukázali, že jeden z piatich ob čanov EÚ si 
najmenej pri jednej príležitos ti neúmyselne kúpil falšovaný výrobok. 
Úspešné presadzovanie PDV si vyžaduj e vhodný právny rámec a opatrenia zais ťujúce 
efektívne uplat ňovanie pravidiel. V sú časnosti prekážajú efektívnemu presadzovaniu práv 
najmä tieto nedostatky: 
– nedostatok spo ľahlivých, objektívnych údajo v z dôvodu chýbajúcej dohodnutej 
metodiky a praktických nástrojov na zber a analýzu údajov s cie ľom stanovi ť trendy 
a hrozby falšovania a pirátstva, 
– nedostato čná koordinácia a výmena najlep ších postupov medzi zodpovednými 
orgánmi v členských štátoch a výmena informácií v reálnom čase medzi 
zainteresovanými stranami o konkrét nych falšovaných výrobkoch, trendoch a 
potenciálnych hrozbách, 
– nedostato čná výmena úspešných stratégií súkromného sektora, 
– nedostato čné vedomosti osôb zapojených do presadzovania práv, 
– nedostato čné využívanie technológií na  zabránenie falšovaniu, 
– nedostato čné povedomie spotrebite ľov o vplyvoch a nebezpe čenstvách falšovania a 
pirátstva a 
– nedostato čné odborné znalosti a štr uktúry v tretích krajinách na boj proti falšovaniu a 
pirátstvu. 
Očakáva sa, že bez opatrení na rieš enie týchto nedostatkov bude po čet porušení PDV rás ť. 
                                                 
6 Frontier Economics, (máj 2009), Vplyv falšovania na vlády a spotrebite ľov: 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, Falšovanie: globálne rozšírenie, 2008 , http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Dostupné na: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
SK 3   SK Na úrovni EÚ je prvotnou iniciatívou európske stredisko pre sledovanie falšovania a pirátstva 
(ďalej len „stredisko pre sl edovanie“), ktoré je spravo vané Generálnym riadite ľstvom 
Európskej komisie pre vnútorný trh a služby (GR MARKT). Funkc ie strediska pre sledovanie 
opísala Komisia v roku 2009 vo svojom  oznámení s názvom Zvyšovanie ú činnosti 
presadzovania práv duševného vl astníctva na vnútornom trhu10, ako napríklad zlepšenie zberu 
údajov, výmena najlepších verejných a súkrom ných postupov a zvyšovanie informovanosti. 
Uznesením Rady z marca 2010 sa doplnila ďalšia úloha, a to preskúma ť potrebu programov 
odbornej prípravy na úrovni EÚ ur čených pre subjekty zapojené do boja proti falšovaniu a 
pirátstvu11. Európsky parlament vo svojom uznesení  v septembri 2010 vyzval stredisko pre 
sledovanie, aby ďalej rozšírilo svoju činnosť12. Nakoniec, v štúdii, ktorú zadalo Generálne 
riaditeľstvo Komisie pre obchod, sa odporú čalo, aby sa stredisko pre sledovanie stalo 
jednotným kontaktným bodom v rámci Európskej komisie a medzinárodným zdrojom najlepších postupov
13. 
Počas minulých dvoch rokov bol stanovený inštituci onálny rámec strediska pre sledovanie. 
Z dôvodu nedostatku finan čných prostriedkov, ľudských zdrojov, IT a ka pacít na zasadnutia 
a potrebných odborných vedomostí však ne má vhodnú infraštruktúru na vykonávanie 
potrebných prevádzkových činností. Cie ľom posúdenia vplyvu je preto nájs ť riešenia na 
vykonávanie činností, ktoré sú potrebné na zlepšenie ú činnosti presadzovania PDV na úrovni 
EÚ. 
2. SUBSIDIARITA  
Mnohé úlohy pridelené stredisk u pre sledovanie sú cezhrani čnej povahy, založené na 
spolupráci a koordinácii. Na úplnú efektívnos ť si vyžadujú angažovanie a ú časť všetkých 27 
členských štátov. Preto by bolo najužito čnejšie vytvori ť nástroje a štruktúry na úrovni EÚ tak, 
aby všetky členské štáty mali z výsledkov úžitok. 
Okrem toho v súvislosti s tre tími krajinami musí existova ť koordinácia medzi útvarmi 
Komisie a inými agentúrami EÚ a medzinár odnými agentúrami, a preto by iniciatíva na 
úrovni EÚ bola vhodnou cestou vpred. 
3. CIELE  
Všeobecným cie ľom je efektívnejšie presadzovanie PDV s cie ľom zabráni ť podstatným 
škodám, ktoré spôsobuje falšovanie a pi rátstvo európskemu hospodárstvu a zdraviu 
a bezpečnosti európskych ob čanov. 
Špecifické ciele sú zvýši ť informovanos ť verejných orgánov a súkromných zainteresovaných 
strán o falšovaní a pirátstve, pokia ľ ide o jeho rozsah, vplyv a tr endy a efektívne postupy na 
boj proti tomuto problému a na zlep šenie každodennej spolupráce; informova ť spotrebite ľov 
o hospodárskom vplyve a nebezpe čenstvách súvisiacich s falš ovaním a pirátstvom a pomôc ť 
                                                 
10 KOM(2009) 467. 
11 Uznesenie Rady z 1. marca 2010 o zvyšovaní ú činnosti presadzovania práv  duševného vlastníctva na 
vnútornom trhu (Ú. v. EÚ C 56, 6.3.2010, s. 1). 
12 Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. septembra 2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, Hodnotenie stratégie presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách, november 
2010, http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm /doclib_section.cfm?sec=180&langId=en. 
 
SK 4   SK im, aby neboli zavádzaní a nekup ovali falšované výrobky, a zlepši ť koordináciu opatrení 
nasmerovaných vo či tretím krajinám. 
Operačné ciele zais ťujú, aby malo stredisko pre sledov anie potrebnú infraštruktúru (z 
hľadiska ľudských zdrojov, financovania, IT a zas adacích kapacít, odborné znalosti 
a nezávislos ť od záujmových skupín) na to, a by plnilo svoje úlohy efektívne, čo najrýchlejšie 
a s minimálnymi nákladmi hradenými z rozpo čtu EÚ. 
Tieto ciele sú v súlade s existujúcimi po litikami a stratégiami EÚ, akou je Európa 202014. 
Zodpovedajú aj hlavným prioritá m a návrhom Komisie týkajúcim sa jej stratégie v oblasti 
PPV pre Európu15. 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI A  ANALÝZA ICH VPLYVOV  
Vychádzajúc zo základného scenára (stredisko  pre sledovanie spravuje GR MARKT bez 
zvýšenia zdrojov ale s krátkodobou podporou prostredníctvom dohodnutého memoranda 
o porozumení s Úradom pre harmonizáciu vn útorného trhu – OHIM) boli preskúmané tri 
hlavné možnosti: 
Možnosť 1: Stredisko pre sledovanie bude na ďalej spravova ť G R  M A R K T ,  a l e  s  
dodatočnými zdrojmi: 
– podmožnos ť 1a – zvýšia sa ľudské a rozpo čtové zdroje GR MARKT, 
– podmožnos ť 1b – riadením strediska pre sledov anie sa poverí externý dodávate ľ. 
Možnosť 2: Úlohy bude vykonáva ť súkromný subjekt alebo sa budú vykonáva ť spoločne 
v rámci verejno-súkromného partnerstva: 
– podmožnos ť 2a – iniciatíva vedená priemysl om, financovaná zainteresovanými 
stranami zo súkromného sektora, 
– podmožnos ť 2b – iniciatíva vedená priemyslom, financovaná grantom/programom 
Komisie, 
– podmožnos ť 2c – verejno-súkromné partnerstvo (PPP). 
Možnosť 3: Stredisko pre sledovanie sa zverí agentúre EÚ: 
– podmožnos ť 3a – úlohy strediska pre sledovanie sa zveria novovytvor enej agentúre 
EÚ, 
– podmožnos ť 3b – úlohy strediska pre sledovanie sa zveria existujúcej agentúre. 
Pri voľbe ktorejko ľvek možnosti si Komisia zachová po litickú kontrolu politík EÚ na 
presadzovanie PDV, ktorá sa pov ažuje za jednu z jej hlavných úloh. 
                                                 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
SK 5   SK 4.1. Základný scenár:  Stredisko pre sledovanie spravuje GR MARKT bez 
akéhokoľvek zvýšenia zdrojov  
Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, stre disko pre sledovanie nebude schopné pokra čovať 
v plnení svojich úloh a ciel e sa preto nedosiahnu. Vzh ľadom na potrebu zachova ť dané tempo 
a v krátkom čase rozšíri ť činnosti strediska pr e sledovanie Komisia uzaviera memorandum 
o porozumení (MoP) s OHIM, európskym úradom pre ochranné známky a vzory. V tomto dokumente sa OHIM zaväzuje poskytova ť podporu formou ur čitých činností, ktoré sa už 
vykonali ako doplnkové činnosti k jeho základným registra čným funkciám a obmedzovali sa 
na záležitosti týkajúce sa oc hranných známok a práv týkajú cich sa dizajnu v súlade 
s poslaním OHIM. MoP platí do časne a pravdepodobne sa jeho platnos ť na obdobie po roku 
2011 nepred ĺži, ak by sa prijal o rozhodnutie rieši ť súčasné problémy strediska pre sledovanie 
inými spôsobmi, ako je trvalejšie pove renie OHIM vykonávaním úloh strediska pre 
sledovanie. 
4.2. Možnosť 1: Zvýšenie zdrojov GR MARKT 
Podľa možnosti 1a  by GR MARKT na ďalej spravovalo stredisko pr e sledovanie, ale poskytli 
by sa mu ďalší zamestnanci a rozpo čet. V prípade tejto možnosti,  že stredisko pre sledovanie 
by zostalo v rámci Komisie, by sa z dlhodobého h ľadiska neo čakávalo, že OHIM by 
pokračoval vo svojej podpore. 
V posúdení vplyvu sa odhaduje, že stredisko pr e sledovanie by si na bežnú prevádzku 
vyžadovalo tím pozostávajú ci z 25 osôb. So zrete ľom na záväzok Komisie nepožadova ť 
v rokoch 2009 až 2013
16 žiadne nové pracovné miesta, takýto nárast po čtu zamestnancov sa 
javí ako nereálny.  
Podľa možnosti 1b  by GR MARKT vykonávalo fu nkciu dohliadajúceho zmluvného 
manažéra pre jedného alebo viacerých externých dodávate ľov a koordinovalo by celkový 
chod strediska pre sledovanie. 
Existuje však preukázané riziko, že súkromné zainteresované strany a verejné orgány nebudú 
pripravené vymie ňať si citlivé údaje s externým dodávate ľom. Táto možnos ť však okrem toho 
bude mať aj podstatný vplyv na rozpo čet EÚ. Odhaduje sa, že na  vykonávanie práce strediska 
pre sledovanie by bolo potrebných sedem až desa ť rôznych dodávate ľov so špecializovanými 
zručnosťami. Zmluvy by musela spravova ť Komisia, čo by viedlo k celkovým nákladom od 
4,83 milióna EUR do 5,97 milióna EUR ro čne počas prvých dvoch rokov a od 5,26 milióna 
EUR do 6,18 milióna EUR ro čne v nasledujúcich rokoch v závislosti od koncepcie IT 
systémov, ktoré sa vytvoria. 
4.3. Možnosť 2: Úlohy vykonáva externý subjek t alebo sa vykonávajú spolo čne 
v rámci verejno-súkromného partnerstva  
Ak by sa úlohy vykonávali prostredníctvom iniciatívy vedenej priemyslom (možnosť 2a), 
vznikli by rovnaké obmedzenia ako v rámci mo žnosti 1b. Okrem toho neexistujú náznaky, že 
súkromný sektor by bol schopný a ochotný dlhodobo zais ťovať financovanie tejto iniciatívy. 
Podľa možnosti 2b  by sa úlohy mohli financova ť pomocou grantu Komisie. Nevýhody 
uvedené v možnosti 1b by však boli zvä čša rovnaké. Okrem toho na základe orienta čných 
                                                 
16 SEK(2007) 530. 
 
SK 6   SK zmluvných nákladov by táto metóda financovania znamenala, že rozpo čet EÚ by bol po čas 
prvých dvoch rokov za ťažený minimálne nákladmi vo výške 4,85 milióna EUR ro čne alebo v 
maximálnej výške 5,99 milióna EUR ro čne v závislosti od návrhu IT  systémov, ktoré sa majú 
vyvinúť, a v rozmedzí od 5,25 milióna  EUR do 6,17 milióna EUR ro čne od tretieho roka. 
Možnosť 2c (verejno-súkromné partnerstvo) zabra ňuje nieko ľkým nevýhodám, ke ďže 
zmluvou PPP by sa ur čila úrove ň vplyvu každého partnera a zaistilo by sa priebežné 
financovanie. Ro čné náklady pre rozpo čet EÚ založené na rovnakom podiele pre Komisiu 
a pre súkromný sektor sa odhadujú od 2,41 milióna EUR do 2,98 milióna EUR ro čne počas 
prvých dvoch rokov a od 2,61 milióna  EUR do 3,07 milióna EUR ro čne od tretieho roka. 
4.4. Možnosť 3: Úlohami strediska pre sledovan ie sa poverí agentúra EÚ  
Podľa možnosti 3a  by sa na vykonávanie úloh stredi ska pre sledovanie zriadila 
špecializovaná agentúra EÚ. 
Agentúry EÚ majú vytvorené administratívne štruktúry a udržate ľné finančné a ľudské zdroje, 
a preto sú všeobecne vhodné na vykonávanie takých úloh, ako sú úlohy strediska pre 
sledovanie. Po čet zamestnancov, ktorých stredisko pre sledovanie potrebuje, by však 
neodôvod ňoval vytvorenie novej agentúry so zrete ľom na podstatné režijné náklady. Preto sa 
odhadované náklady tejto možnosti pohybujú od 4,33 milióna EUR a 5,33 milióna EUR ro čne 
počas prvých dvoch rokov a od 5,5 milióna EUR do 6,28 milióna EUR ro čne od tretieho roka. 
Okrem toho sa Komisia v roku 2008 zaviazala nenavrhova ť v súčasnosti žiadne nové 
agentúry17. 
Okrem toho, trvalo by nieko ľko rokov, kým by nová agentúra za čala plnohodnotne fungova ť. 
To by malo vážne dôsledky na činnosti strediska pre sledovanie. 
Podľa možnosti 3b  by stredisko pre sledovanie mohla spravova ť existujúca agentúra EÚ. To 
by umožnilo jeho rýchle uvedenie do prevádzky a využívanie existujúcich administratívnych 
štruktúr (napr. ľudských zdrojov, IT a financií). 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (OHI M) je agentúrou EÚ, ktorá sa zaoberá 
ochrannými známkami a právami týkajúcimi sa dizajnu a mohla by by ť vhodným hostite ľom 
strediska pre sledovanie. Má už vyt vorený základ odborných poznatkov v oblasti 
presadzovania práv prostredníctvom školiacich seminárov a činností a plánuje ďalej rozvíja ť 
projekty presadzovania práv, ako je IT informa čný systém registrovaných ochranných 
známok a vzorov. 
Súčinnosti úloh strediska pre sledovanie a úl oh, ktoré už vykonal OHIM, by podstatne znížili 
počet ďalších potrebných zamestnancov. Preto sa celkové náklady na túto možnos ť odhadujú 
na 3,3 milióna EUR až 4,3 milióna EUR ro čne počas prvých dvoch rokov a 4,74 milióna EUR 
až 5,52 milióna EUR od tretieho roka. 
Nakoniec, tieto sumy by sa mohli financova ť zo zisku OHIM z výberu poplatkov. Rozpo čet 
EÚ by nemusel pokrýva ť tieto náklady a ešte by bol oslobodený od nákladov na činnosti, 
ktoré sa v sú časnosti vykonávajú v rámci strediska pr e sledovanie. Tieto úspory týkajúce sa 
rozpočtu EÚ predstavujú 40 000 EUR. 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
SK 7   SK 5. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Tabuľka 1: Porovnanie možností  
Efektívnos ť (dosiahnutie cie ľov) Ú činnosť Posúdenie 
 
Možnosti Udržat
eľné 
financo
vanie Stabilná 
štruktúra  Ľudské 
zdroje IT  kapacita Nezávislosť od 
záujmov
ých 
skupín Potrebný čas  Celkové 
náklady  Vplyv na rozpočet EÚ Celkové 
posúdenie 
Možnosť 0 
(základný 
scenár) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnosť 1b + + + + 0 - od 4,83 
milióna 
EUR do 6,18 
milióna 
EUR ročne od 4,83 
milióna 
EUR do 
6,18 
milióna 
EUR 
ročne + 
Možnosť 2b + - + + - -- od 4,89 
milióna 
EUR do 6,21 
milióna 
EUR ročne od 4,85 
milióna 
EUR do 
6,17 
milióna 
EUR 
ročne - 
Možnosť 2c + + + + 0 -- od 4,89 
milióna 
EUR do 6,21 
milióna 
EUR ročne od 2,41 
milióna 
EUR do 
3,07 
milióna 
EUR 
ročne + 
Možnosť 3a ++ ++ ++ + ++ -- od 4,37 
milióna 
EUR do 6,32 
milióna 
EUR ročne od 4,33 
milióna 
EUR do 
6,28 
milióna 
EUR 
ročne + 
Možnosť 3b 
(z pohľadu 
OHIM) ++ ++ ++ ++ ++ - od 3,3 
milióna 
EUR do 5,52 
milióna 
EUR ročne - 0,04 
milióna 
EUR 
ročne ++ 
Miera efektívnosti a ú činnosti: ++ ve ľmi pozitívna, + pozitívna, 0 ne utrálna, - negatívna, -- ve ľmi 
negatívna, N/A neuplat ňuje sa. 
 
SK 8   SK Ako už bolo vysvetlené, možnos ť 1a (viac zamestnancov v GR  MARKT) nie je možné za 
daných okolností zrealizova ť. Možnosti 1b (zadanie  externému dodávate ľovi na komer čnom 
základe), 2a a 2b (úlohy vykonávané inicia tívou vedenou priemyslom) sú realizovate ľné, ale 
nie sú vhodnými riešeniami, pretože najmä zber  citlivých informácií by predstavoval vážne 
problémy. Týmto nevýhodám by sa dalo čiastočne vyhnú ť možnosťou 2c (PPP), ktorá by 
však predstavovala pre rozpo čet EÚ zaťaženie ro čnými nákladmi od 2,41 milióna EUR do 
3,07 milióna EUR. 
Možnosť 3a (nová agentúra EÚ) ponúka riešenia na dosiahnutie cie ľov. Táto možnos ť by 
však priniesla zna čné náklady pre rozpo čet EÚ a podstatné časové oneskorenie. 
Možnosť 3b (zverenie úloh existujúcej agentúre  EÚ, prednostne OHIM) by stredisku pre 
sledovanie umožnilo prístup k odborným poznatkom, zdrojom a financovaniu a jeho rýchle sprevádzkovanie. Z rozpo čtového hľadiska by išlo o nákladovo ef ektívne riešenie a náklady 
by sa mohli hradi ť z finančných zdrojov mimo rozpo čtu EÚ. 
Na základe tohto porovnania je uprednost ňovanou možnos ťou možnos ť 3b. 
6. M
ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Päť rokov po nadobudnutí ú činnosti nariadenia, ktorým sa  OHIM poveruje vykonávaním úloh 
súvisiacich so strediskom pre sledovanie, uverejní Komisia sprá vu, v ktorej posúdi, či sa 
dosiahli sledované ciele a či sú potrebné nové alebo iné opatrenia.