SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 21.9.2005 
KOM(2004)173 v kone čnom znení/4 
2004/0055(COD) 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres  
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o konaní o európskom platobnom rozkaze 
(predložený Komisiou) 
 
SK 2   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA  
1. ÚVOD  A KONTEXT 
1.1. Úvod 
V súvislosti s nadobudnutím ú činnosti Amsterdamskej zmluvy si Európska únia stanovila za 
cieľ postupné vybudovanie priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti,  okrem iného aj 
prijatím opatrení pre oblas ť justičnej spolupráce v ob čianskoprávnych veciach. V súlade 
s článkom 65 c) Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva takéto opatrenia zah ŕňajú 
odstránenie prekážok riadneho fungovania ob čianskoprávnych konaní, pokia ľ je to potrebné 
podporou zlu čiteľnosti pravidiel ob čianskeho súdneho konania uplatnite ľných v členských 
štátoch.  
Viedenský ak čný plán Rady a Komisie, prijatý Radou v roku 19981, vyzval na ur čenie tých 
pravidiel ob čianskoprávneho konania, pri ktorých je  naliehavo potrebná aproximácia za 
účelom uľahčenia prístupu k spravodlivosti pre ob čanov Európy a preskúmania možnosti 
vypracovania doplnkových pravid iel na zlepšenie zlu čiteľnosti občianskoprávneho konania.  
Rada a Komisia boli v záveroch Európskej rady v Tampere v roku 19922 vyzvané na prípravu 
nových právnych predpisov, ktoré upravujú nástroje ob čianskoprávneho konania umož ňujúce 
plynulú justi čnú spoluprácu a zlepšenie prístupu k právu. Platobné rozkazy boli osobitne 
zahrnuté na zoznam oblastí, ktoré odôvod ňujú takéto legislat ívne iniciatívy.  
Spoločný program opatrení Komisie a Rady pr e implementáciu princípu vzájomného 
uznávania rozhodnutí v ob čianskoprávnych a obchodných veciach, prijatý Radou d ňa 30. 
novembra 20003, vyčlenil ako jednu z priorít Spolo čenstva zrušenie doložky vykonate ľnosti 
pri nesporných nárokoch. Program sa priamo zameriava na u ľahčenie uznávania a výkonu 
rozsudkov a odvoláva sa aj na aproximáciu pr ocesného práva ako sprievodného opatrenia, 
ktoré môže by ť v niektorých oblastiach podmienkou pr e žiaduci postup v snahe o postupné 
odstránenie každého kona nia o doložke vykonate ľnosti. Práve na tomto pozadí tento 
dokument zdôraz ňuje, že v niektorých oblastiach, najmä v prípadoch vymáhania pri 
nesporných nárokoch, môže zrušenie doložky vykonate ľnosti nadobudnú ť formu skuto čného 
európskeho exeku čného titulu, získaného v osobitnom, jednotnom a harmonizovanom konaní, 
upravenom v rámci Spolo čenstva4. Je však potrebné zdôrazni ť, že zrušenie doložky 
vykonateľnosti a harmonizácia procesného práva sú dva rozli čné problémy, aj napriek tomu, 
že v uvedenej časti programu sú spojené. Prvý z nich predpokladá doru čenie rozhodnutia 
a týka sa prístupu k vykonate ľnosti v inom členskom štáte, zatia ľ čo druhý sa týka prístupu 
k spravodlivosti s cie ľom získa ť rozhodnutie bez oh ľadu na to, či má by ť vykonané 
v zahraničí. Tieto problémy sú svojím char akterom odlišné a možno ich rieši ť oddelene na ich 
vlastnom základe ako dokazujú aj závery z Tampere, ktoré sa zaoberajú oboma oblas ťami bez 
vytvárania spojitostí medzi nimi.  
                                                 
1  Ú. v. ES C 19, 23.1.1999, s. 1, bod 41 d).  
2 Bod 38 záverov predsedníctva. 
3 Ú. v. ES C 12, 15.1.2001, s. 1. 
4  Oddiel II A 2 b) programu. Hoci v tomto oddiele nie je uvedená zmienka o konaní o platobnom rozkaze 
(ani o inom osobitnom konaní), odkaz na návrh na európsky exeku čný titul pre nesporné nároky v prvej 
fáze implementácie v oddiele III A ukázal, že sa v tomto texte po čítalo s harmonizáciou najmä pokia ľ 
ide o vymáhanie pri nesporných nárokoch.  
 
SK 3   SK Komisia sa rozhodla sledova ť oba ciele – vzájomné uzná vanie rozhodnutí o nesporných 
nárokoch na jednej strane a vytvorenie osobitného konania pr e získanie rozhodnutí 
o nesporných nárokoch na dr uhej strane – v dvoch rozli čných legislatívnych nástrojoch. Táto 
dvojúrovňová stratégia nepredstavuje riziko pr esahov alebo nezrovnalostí medzi oboma 
projektmi, ke ďže sú oba jasne oddelené striktným obme dzením na štádium pred (vytvorenie 
konania o platobnom rozkaze) a po (uznanie a výkon) doru čení vykonate ľného rozhodnutia. 
Tento prístup naopak prináša celý rad podstat ných výhod na rozdie l od legislatívnej 
iniciatívy, ktorá oba aspekty spája. Dovo ľuje napríklad širší rozsah aplikácie zrušenia doložky 
vykonateľnosti tým, že ho rozširuje na všetky  rozhodnutia vynesené v prípadoch, ak 
neexistuje žiadna pochybnos ť o povahe a rozsahu dlhu, a ni elen na rozhodnutia v jednom 
konkrétnom konaní.  
V apríli 2002 Komisia predložila návr h nariadenia Rady o európskom exeku čnom titule pri 
nesporných nárokoch5, ktoré stanovuje odstránenie prechodných opatrení pre všetky 
vykonateľné tituly týkajúce sa nesporných nárokov pod podmienkou, že dôjde k súladu 
s množstvom minimálnych pr ocesných noriem pre doru čovanie písomností. Terajší návrh 
predstavuje druhú časť uvedenej stratégie.  
1.2. Zelená kniha o konaní o európskom platobnom rozkaze a o opatreniach na 
zjednodušenie a urýchlenie konaní s nízkou hodnotou sporu 
Prijatiu tohto návrhu predchádzali rozsiahle konzultácie členských štátov a všetkých 
dotknutých strán ob čianskej spolo čnosti. Zelená kniha o kona ní o európskom platobnom 
rozkaze a o pravidlách na zjednodušenie a urýchlenie konaní s nízkou hodnotou sporu predložená Komisiou d ňa 20. decembra 2002
6 poskytla preh ľad existujúcich vzorov konaní 
o platobnom rozkaze v právnych poriadkoch členských štátov. Na základe porovnávacej 
štúdie o tom, ako členské štáty riešia relevantné proces né záležitosti, formulovala množstvo 
otázok týkajúcich sa žiaduceho rozsahu a prvkov európskeho nástroja. Najzákladnejšie otázky 
obsiahnuté v zelenej knihe možno zhrnú ť takto: 
– Mal by by ť európsky nástroj pre konanie o platobnom rozkaze platný len pre 
cezhraničné prípady alebo tiež pre vnútroštátne konania? 
– Pre aké druhy nárokov by malo by ť konanie o európskom platobnom rozkaze 
dostupné? Mal by by ť rozsah aplikácie obmedzený len na pe ňažné pohľádavky a ak 
áno, mali by by ť niektoré ďalšie podkategórie pe ňažných poh ľadávok vylú čené? 
– Existuje potreba konkrétnyc h pravidiel medzinárodnej súdnej príslušnosti alebo 
dokonca ur čenie súdnej príslušnosti v rámci členského štátu? 
– Malo by si konanie o európskom platobnom rozkaze vyžadova ť predloženie 
listinných dôkazov na podporu sp orného nároku a malo by zah ŕňať aj súhrnné 
preskúmanie podstaty nároku súdom alebo by mal pre vydanie vykonate ľného 
rozhodnutia sta čiť len jednoduchý opis nároku a neexistencia námietok? 
– Mal by ma ť odporca možnos ť namietať proti uplatnenému nároku a da ť podnet na 
riadne konanie raz alebo dvakrát? 
                                                 
5 KOM (2002) 159 kone čná verzia, Ú. v. ES C 203 E, 27.8.2002, s.86. 
6 KOM (2002) 746 kone čná verzia 
 
SK 4   SK Komisia obdržala zhruba 60 odpovedí od členských štátov a ostatnýc h dotknutých strán, ktoré 
zastupujú záujmy právnických osôb, spotrebite ľov a právnických profesií. Tieto reakcie na 
zelenú knihu, o ktorých sa ďalej diskutovalo na verejnom prerokovaní návrhu organizovanom 
Komisiou 26. júna 2003 odhalili, že vytvorenie  konania o európskom platobnom rozkaze je 
takmer jednomyse ľne považované za krok vpred pr i budovaní priestoru slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti.  
Európsky parlament vo svojej  rezolúcii o zelenej knihe7 iniciatívu Komisie vrelo privítal. 
Pripomenul politický cie ľ, stanovený na zasa dnutí Európskej rady v Tampere, zavies ť 
spoločné európske pravidlá pre urýchlené a ú činné vymáhanie nespor ných dlhov a zdôraznil 
obrovský význam tohto projektu pre všetky zú častnené hospodárske subjekty, ktoré majú 
záujem na riadnom fungovaní vnútorného tr hu. Stanovisko Parlamentu sa do zna čnej miery 
zhoduje s charakteristikami tohto návrhu, napríklad pokia ľ ide o vo ľbu nariadenia ako 
vhodného nástroja a skuto čnosť, že konanie o európskom platobnom rozkaze by malo 
predstavova ť alternatívu vo vz ťahu ku konaniam existujúci m vo vnútroštátnom práve 
členských štátov.  
Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom stanovisku k zelenej knihe8 rozhodne 
privítal iniciatívu Komisie zaháji ť konzultácie k týmto záležitost iam. Zavedenie rýchleho, 
účinného a spravodlivého konania o platobnom rozkaze považoval za k ľúčový prvok 
základného práva na prístup k spravodlivosti  a podporil a vyzval Komisiu na predloženie 
legislatívneho návrhu na zavedenie  štandardného európskeho konania.  
V nasledujúcich častiach tejto dôvodovej správy, na jmä v komentári k jednotlivým článkom, 
budú uvedené odkazy na reakcie na podrobné otázky v zelenej knihe a spôsob, akým boli zohľadnené pri príprave  tohto návrhu.  
2. CIELE
 A ROZSAH 
2.1. Celkový cie ľ 
2.1.1. Význam ú činného mechanizmu pre vymáhanie nesporných poh ľadávok 
V praxi je overenou skuto čnosťou, že hlavným ú čelom významného percenta konaní pred 
súdom v členských štátoch nie je získanie právop latného nestranného rozhodnutia o sporných 
skutkových alebo právnych otázkach. Stále častejšie prestáva by ť výnimkou a stáva sa 
pravidlom to, že pri overite ľnej neprítomnosti akohoko ľvek sporu sa musí verite ľ obrátiť na 
súd, aby získal vykonate ľný titul, ktorý mu umožní vymôc ť pohľadávku prostredníctvom 
núteného výkonu, pretože dlžník jednoducho nie je ochotný alebo schopný ju splati ť. V roku 
2000 Komisia za čala štúdiu o osobitných konaniach s nízkou hodnotou sporu v členských 
štátoch. Dotazník, ktorý bol v tejto súvislosti rozoslaný členským štátom, obsahoval tiež 
niektoré otázky týkajúce sa nesporných poh ľadávok. Odpovede členských štátov dokazujú, že 
tam, kde sú k dispozícii rozsiahle štat istické údaje, sa percento nesporných poh ľadávok 
                                                 
7 Zatia ľ neuverejnené. 
8 CESE 742/2003, prijaté 19. júna 2003.  
 
SK 5   SK pohybuje okolo 50 % a viac než 80 % všetkých príp adov sa zaoberajú ri adne civilné súdy 
nižšieho stup ňa9. 
Rýchle vymáhanie nesporných poh ľadávok, ktorých oprávnenos ť sa nespochyb ňuje, je 
mimoriadne dôležité pre hospodá rske subjekty v Európskej únii a pre riadne fungovanie 
vnútorného trhu. Právny rámec, ktorý verite ľom nezaru čuje rýchle vysporiadanie nesporných 
pohľadávok môže pre dlžníkov, ktor í nesplácajú svoje poh ľadávky znamena ť beztrestnos ť 
a stimulova ť ich k úmyselnému zadržiavaniu platieb v ich vlastný prospech10. Oneskorené 
platby sú hlavnou prí činou platobnej neschopnosti, ktor á ohrozuje podniky, najmä malé 
a stredné a vedie k ve ľkému znižovaniu pracovných miest. Potreba zapoji ť sa do zd ĺhavého, 
ťažkopádneho a nákladného súdneho konania kvôli vymáhaniu nesporných poh ľadávok 
nevyhnutne posilní tieto škod livé hospodárske vplyvy.  
Táto situácia predstavuje viacnásobnú výzvu pre justi čné systémy členských štátov. Je 
zásadné v čo najskoršom štád iu konania rozlíši ť skutočne sporné prípady od takých, v ktorých 
neexistuje žiadny právny spor. Takéto rozlíšenie je nevyhnutnou, avšak nie dostato čnou 
podmienkou pre ú činné využitie obmedzených zdro jov pridelených súdom. Umož ňuje im, 
aby sa zamerali na sporné konania a roz hodli v primeranej lehote. Tento želate ľný výsledok je 
možné dosiahnu ť len v tom prípade, ak je  k dispozícii rýchly a ú činný postup pre nesporné 
pohľadávky a ak vedie k menšiemu za ťaženiu súdov, ktoré je nevyhnutné ako prevencia pred 
značným nahromadením prípadov. Ak teda vezmeme do úvahy len po čet prípadov uvedený 
vyššie, existencia proces ných predpisov, ktoré zais ťujú účinné rozhodovanie, je ur čujúcim 
faktorom pre fungovanie justi čného systému ako celku.  
2.1.2. Definícia konania o platobnom rozkaze 
Všetky členské štáty sa snažia rieši ť otázku hromadného vymáhania nesporných poh ľadávok 
prostredníctvom súdov v rámci svojich pro cesných systémov a tradícií a zo svojej 
vnútroštátnej perspektívy. Nie je preto prekvapením, že sa riešen ia líšia vo svojej technickej 
podstate aj v miere úspešnosti. V niektorých členských štátoch sú hlavnými procesnými 
nástrojmi na vymáhanie nesporných poh ľadávok rozsudky pre zmeškanie, osobitné skrátené 
konania v rámci riadneho ob čianskoprávneho konania alebo dokonca predbežné opatrenia, 
ktoré sú kvázi kone čné, keďže v praxi zriedka vedú k hlavnému pojednávaniu.  
Vo väčšine členských štátov sa však osobitné konanie o platobnom rozkaze osved čilo ako 
cenný nástroj na zabezpe čenie rýchleho a pokia ľ ide o náklady ú činného vymáhania 
pohľadávok, ktoré nie sú právne sporné . Takýto postup je k dnešnému d ňu integrálnou 
súčasťou právnych predpisov upravujúcich ob čianske súdne konanie v jedenástich členských 
štátoch (Rakúsko, Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Taliansko, Luxembursko, Portugalsko, Španielsko, Šv édsko). Najznámejšími príkladmi sú 
pravdepodobne injonction de payer  vo Francúzsku a mahnverfahren  v Nemecku. 
V posledných dvoch rokoch došlo k zavedeniu platobných rozkazov v dvoch členských 
štátoch (Španielsko, Portugalsko), ktoré dovtedy neponúkli svojím verite ľom vykonate ľný 
                                                
 
9 Evelyne Serverin (Directeur de  recherche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, p. 30 
10 Na základe štúdie vykonanej na žiados ť Komisie v roku 1994 („Prieskum oneskorených európskych 
platieb – Intrum Justitia“) Komisia vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu „K vä čšej 
účinnosti pri získavaní a výkone rozsudkov v Európskej únii“ odhadla podiel úmyselne oneskorených 
platieb v Európskej únii na 35 %. Ú. v. ES C 33, 31.1.1998, s. 3, ods. 38.  
 
SK 6   SK titul tohto charakteru. Tento vývoj sved čí o narastajúcom prijímaní tohto typu konania v celej 
Európskej únii.  
Konanie o platobnom rozkaze sa v jednotlivých členských štátoch zna čne líši pokia ľ ide 
o také zásadné aspekty ako je rozs ah pôsobnosti, priznanie právomoci vyda ť rozkaz alebo 
formálne a hmotnoprávne požiadavky pre vydani e priaznivého rozhodnutia. Napriek týmto 
rozporom medzi existujúcimi vzormi prá vnych úprav každá z nich má nasledujúce 
charakteristické črty, ktoré môžu slúži ť ako definícia konania o platobnom rozkaze.  
Po podaní návrhu zo strany navrhovate ľa súd alebo iný prísluš ný orgán rozhoduje o nároku ex 
parte , t. j. bez možnosti ú časti odporcu. Toto rozhodnutie sa doru čuje odporcovi s pokynom, 
aby mu vyhovel alebo aby v stanovenej leho te podal proti nemu odpor. Ak odporca nekoná 
ani jedným z uvedených spôsobov, platobný rozkaz sa stáva vykonate ľným. Len v prípade, že 
podá odpor, súd nariadi riadne pojednávanie.  To znamená, že na rozdiel od riadnych 
procesných pravidiel, bremeno za čatia sporového konania spo číva na adresátovi platobného 
rozkazu. Tento presun zodpovednosti, vo francúzštine známy ako „ inversion du contentieux “, 
spolu s ochranou práva na obhajobu  obsiahnutých v možnosti zabráni ť vzniku vykonate ľného 
titulu, tvorí základnú charakteristiku konania o platobnom rozkaze.  
2.2. Rozsah pôsobnosti 
2.2.1. Potreba opatrenia na úrovni Spolo čenstva 
Zdá sa, že je úplne zrejmé, že trvanie a náklady riadneho ob čianskeho súdneho konania, ktoré 
sú neprimerané v prípadoch nesporných poh ľadávok, sa ešte zvyšujú v cezhrani čných 
prípadoch. Neznalos ť právnych systémov v iných členských štátoch a z toho vyplývajúca 
potreba radi ť sa s právnikom, zd ĺhavé doru čovanie písomností stranám v inom členskom 
štáte, ako v tom, v ktorom sa konanie vedi e a výdavky súvisiace s prekladmi sú len tými 
najviac vidite ľnými faktormi, ktoré komplikujú život verite ľom pri cezhrani čných 
pohľadávkach. Tieto problémy v sebe nesie každý cezhrani čný spor bez oh ľadu na to, či ide 
o spornú alebo nespornú poh ľadávku. Napriek tomu je však rozdiel medzi rýchlym 
vymožením, ktoré je k dispozícii výhradne  pre vnútroštátne spory, a medzi prie ťahmi 
a výdavkami, v prípadoch, ke ď majú strany bydlisko v rôznych členských štátoch 
neprijateľný, ak odporca ani nenamieta oprávnenos ť pohľadávky. Táto situácia zvýhod ňuje 
dlžníkov, ktorí nesplácajú svoje poh ľadávky, v cezhrani čných vzťahoch a môže odrádza ť 
hospodárske subjekty od rozširov ania ich aktivít za hranice členského štátu pôvodu 
a obmedzova ť tak obchodné operácie medzi členskými štátmi. Dokonca aj existencia 
účinného vnútroštátneho konania pre vymáhanie nesporných poh ľadávok v každom členskom 
štáte – situácia úpl ne odlišná od sú časného stavu, pretože aj ke ď niektoré členské štáty 
poznajú konanie o platobnom rozkaze, je pre nich často neprijate ľné alebo nerealizovate ľné, 
ak má odporca bydlisko v zahrani čí – by nebola nevyhnutne rozhoduj úcim zlepšením, pretože 
zásadné rozdiely medzi týmito konaniami a ich neznalos ť predstavujú samé osebe významné 
prekážky pri riešení cezhrani čných prípadov. Jednotný  platobný rozkaz bude ve ľkým 
zlepšením pri poskytovaní jednoduchšieho prístupu k ú činnej spravodlivosti.  
2.2.2. Rozsah návrhu 
Z vyššie uvedených dôvodov je potreba jedn otného európskeho konania pre vymáhanie 
nesporných poh ľadávok najvýraznejšia vzh ľadom na cezhrani čné spory. Obmedzenie rozsahu 
aplikácie tohto konania len na cezhrani čné prípady by však Komisi a považovala nielen za 
nevhodné, ale dokonca za kontraproduktívne.  
 
SK 7   SK Článok 65 Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva priznáva Spolo čenstvu legislatívne 
právomoci pokia ľ ide o justi čnú spoluprácu v ob čianskoprávnych veciach s cezhrani čným 
dosahom v rozsahu nevyhnutnom pre riad ne fungovanie vnútorného trhu. Zatia ľ čo existencia 
cezhraničného dopadu je nevyhnutným predpokladom právomoci Spolo čenstva neznamená 
to, že pravidlá, ktoré možno prija ť na tomto základe, by mohli plati ť len pre cezhrani čné 
spory, t. j. pre prípady s osobitnou cezhrani čnou povahou. Išlo by o ve ľmi úzky výklad týchto 
ustanovení, ktorý ich znenie nevyžaduje. Úmysel né používanie otvorenejšej terminológie vecí 
s cezhrani čným dopadom v konkrétnom kontexte článku 65 umož ňuje určitú pružnos ť pri 
prijímaní právnych predpisov, ktoré upravujú viac než cezhrani čné spory, najmä ak spolo čný 
nástroj pre cezhrani čné a domáce prípady zohráva pom ocnú úlohu pri fungovaní vnútorného 
trhu. Druhá požiadavka je splnená vo svetle  základného ekonomického významu existencie 
účinného konania pre vymá hanie nesporných poh ľadávok a dopadov obrovských rozdielov 
medzi vnútroštátnymi systémami na vnútorný trh, ako je ďalej uvedené vyššie (2.1.1)  
a v tomto oddiele. Za týchto okolností  je predpokladaná zákonná úprava dostato čne 
charakterizovaná cezhrani čným prvkom a článok 65 umož ňuje, aby nebola obmedzená len na 
cezhraničné spory in concreto , ale aby ju bolo možné použi ť aj na výhradne vnútroštátne 
situácie; v tomto kontexte  by sa tiež malo zoh ľadnit to, že tento nástroj sa bude uplat ňovať len 
dobrovoľne. Dobrovo ľný charakter konania o európskom platobnom rozkaze a jeho dosahy v 
členských štátoch sú podrobne uvedené ďalej v texte (2.2.3).  
Okrem toho, rozdiel medzi „cezhrani čným“ a „vnútroštátnym“ scenárom je ove ľa zložitejší, 
ako by sa mohlo zda ť na prvý poh ľad a nevyhnutne by obsahoval prvok ľubovôle. Ak by 
napríklad dve osoby s bydliskom vo Francúzsku mali dopravnú nehodu v Nemecku a viedli by súdny spor o náhradu škody pred francúzskym súdom, išlo by o výhradne vnútroštátnu 
situáciu, ke ďže obe strany a súd sa nachádzajú v tom istom členskom štáte alebo táto situácia 
už presahuje domácu sféru kvôli väzbe na iný členský štát, ktorého sú dy by boli príslušné o 
prípade rozhodova ť, pokiaľ by navrhovate ľ uprednostnil poda ť žalobu v tomto členskom 
štáte? Možnos ť prvej alternatívy by znamenala ur čenie cezhrani čnej povahy prípadu na 
základe subjektívnej vo ľby navrhovate ľa; na základe rozhodnutia navrhovate ľa o tom, na 
ktorý súd sa obráti ť, muselo by sa o tej istej situácii uvažova ť buď ako o situácii 
s medzinárodným prvkom alebo o výhradne vnútroštátn ej situácii, napriek existencii aspektov 
spájajúcich ju s dvoma členskými štátmi. Je pochopite ľné, že každý prípad, ktorý sa 
vyznačuje faktormi spájajúcimi viac než jeden členský štát, by sa mal považova ť za prípad 
s cezhrani čným dosahom. Ale definovanie toho, čo je dostato čným spájajúcim faktorom, by 
bolo určite zložité. Mala by by ť aplikácia hmotného práva členského štátu iného ako štátu 
súdu dostato čná na vytvorenie takejto väzby? Ok rem toho, európsky platobný rozkaz so 
svojím výslovným cie ľom urýchli ť a zjednoduši ť vymáhanie nesporných poh ľadávok, sa 
nezdá by ť práve najvhodnejším konaním pre skúmanie takých zložitých vecí, akými sú 
súvisiace otázky týkajúce sa  prípustnosti aplikácie.  
Tieto nejasnosti spolu s možnos ťou každého rozsudku nadobudnú ť cezhrani čný charakter, 
pokiaľ by mal by ť vykonaný v inom členskom štáte, spochyb ňujú podstatu rozdielov medzi 
„vnútroštátnymi“ a „cezhrani čnými“ vecami.  
V osobitnom kontexte konania pre vymáhanie nesporných poh ľadávok by obmedzenie na 
cezhraničné situácie viedlo k n ežiaducim politickým a ekon omickým dôsledkom. Po prvé 
prístup hospodárskych subjektov k mechan izmom podstatne odlišnej úrovne výkonu 
predstavuje narušenie hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu bez oh ľadu na to, či majú 
subjekty sídlo v rôznych členských štátoch alebo v jednom členskom štáte. Dve spolo čnosti, 
ktoré si konkurujú v jednom členskom štáte, a z ktorých len jedna má sídlo v tomto členskom 
štáte, nemajú rovnaké podmienky, pokia ľ len spolo čnosť so sídlom v zahrani čí môže využi ť 
 
SK 8   SK konanie o európskom platobnom rozkaze. Podobne aj podnik, ktorý má vä čšinu klientov 
v zahraničí, môže ma ť vďaka dostupnosti takéhoto k onania významnú výhodu pred 
konkurentom so sídlom v tom istom štáte, ktorý vä čšinu podnikate ľskej činnosti uskuto čňuje 
doma. Okrem toho, najmä pre tie členské štáty, ktoré v sú časnosti neposkytujú ú činný nástroj 
pre vymáhanie nesporných poh ľadávok, bude politicky ve ľmi zložité vysvetli ť veriteľom 
a dlžníkom, pre čo majú prístup k ú činnejšiemu mechanizmu alebo pre čo mu podliehajú 
v cezhrani čnej situácii a nie doma. Ve ľká väčšina pripomienok k zelen ej knihe predložených 
hospodárskymi subjektami alebo organizáciam i, ktoré ich zastupu jú, a tiež stanovisko 
Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, potvrdzujú pož iadavku na konanie 
o európskom platobnom rozkaze, ktorý by bol všeobecne aplikovate ľný bez rozlišovania 
medzi vnútroštátnymi a cezhrani čnými prípadmi.  
2.2.3. Subsidiarita a proporcionalita 
Nie je potrebné sa zmie ňovať o tom, že vlastný cie ľ tohto návrhu – vyt vorenie jednotného 
európskeho konania pre ur ýchlené vydanie vykonate ľného rozhodnutia o poh ľadávke, ktorej 
oprávnenos ť nie je spochybnená – samotné členské štáty nemožu dostato čne splniť, keďže 
nemôžu zaru čiť rovnosť pravidiel platných v celom Spolo čenstve. Preto možno tento cie ľ 
dosiahnuť len na úrovni Spolo čenstva.  
Súčasný návrh je v plnom rozsahu v súlade s prin cípom proporcionality v tom, že je striktne 
obmedzený na to, čo je potrebné na dosiahnutie uvedeného cie ľa. V tomto kontexte je 
obzvlášť dôležité zdôrazni ť vplyv kombinácie zvoleného prá vneho nástroja (nariadenia) 
s dobrovo ľným charakterom konania o európskom platobnom rozkaze vo vz ťahu 
k porovnate ľným mechanizmom pod ľa vnútroštátneho práva členských štátov. Pri zaistení 
jednotnosti a priamej aplikácii tohto kona nia by nariadenie len zaväzovalo členské štáty, aby 
sprístupnili mechanizmus vymáhania ako dodato čný nástroj. Neboli by nútené vzda ť sa 
svojich predchádzajúcich úprav platobného rozkazu alebo akéhoko ľvek iného konania pre 
vymáhanie nesporných poh ľadávok, ani by takéto úpravy nemuseli zmeni ť s cieľom 
prispôsobi ť ich právu Spolo čenstva. Návrh nariadenia, ktoré nezasahuje do práva členských 
štátov pokra čovať v aplikácii domácich pravidiel popr i európskom platobnom rozkaze teda 
oveľa menej zasahuje do ich procesných systém ov ako smernica, ktorá by vyžadovala 
prispôsobenie vnútroštátnych právnych predpisov normám v nej uvedeným. Táto legislatívna 
technika zais ťuje vlastne minimálnu úrove ň účinnosti vymáhania nesporných poh ľadávok, ale 
zároveň členským štátom umož ňuje, aby si zachovali svoj vlastný, lepšie fungujúci 
vnútroštátny systém. Zostáva na verite ľoch, aby posúdili, ktorý postup považujú za ú činnejší 
alebo vhodnejší z h ľadiska dostupnosti, pri čom druhé kritérium je významné najmä pre 
veriteľov pôsobiacich vo viacerých členských štátoch, ktorí budú  ušetrení od potreby 
zoznamova ť sa s procesným právom toho ktorého štátu, ke ďže budú ma ť k dispozícii 
jednotný platobný rozkaz. Nakoniec  je potrebné si uvedomi ť, že konanie o platobnom rozkaze 
je z definície obzvláš ť vhodné pre rešpektovanie zásady subsidiarity a proporcionality, 
pretože tento typ konania nie je zložitým  spôsobom naviazaný na pravidlá upravujúce 
občianske súdne konanie, ale skôr ide o sa mostatnú kapitolu. Až odpor podaný odporcom na 
konci konania o platobnom rozkaze spôsobí za čatie riadneho ob čianskeho súdneho konania. 
Zavedenie európskeho plat obného rozkazu teda nezah ŕňa potrebu ďalšej aproximácie 
vnútroštátnych procesných právnych predpis ov, a tak udržiava zasahovanie do vnútroštátneho 
práva na minimálnej úrovni.  
 
SK 9   SK 3. KOMENTÁR  K JEDNOTLIVÝM  ČLÁNKOM 
Článok 1 – Rozsah pôsobnosti 
Všeobecný rozsah pôsobnosti obmedzený na ob čianskoprávne a obchodné veci tak, ako je 
uvedený v odseku 1, zodpovedá rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. 
decembra 2000 o príslušnosti a uznávaní rozhodnutí v ob čianskoprávnych a obchodných 
veciach.  
Odsek 2 vylu čuje z pôsobnosti niektoré typy ob čianskych a obchodných nárokov. Majetkové 
práva vzniknuté na základe ma nželských alebo obdobných (napr. registrovaného partnerstva) 
vzťahov boli vylú čené, pretože v týchto rodinn ých prípadoch sú samotné súdy často viazané 
povinnosťou zistiť skutkový stav, a preto sa nemôžu uspokoji ť s nepodaním odporu zo strany 
odporcu proti návrhu druhej stra ny. Rovnako ako v nariadení č. 44/2001 záležito sti týkajúce 
sa platobnej neschopnosti a sociálneho zabezpe čenia nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto 
návrhu. Okrem týchto dvoch oblastí Komisia nenašla dôvod na vylú čenie iných nárokov 
z pôsobnosti návrhu. Pôsobnos ť špecializovaných súdov alebo tribunálov (napr. pracovných 
tribunálov pre nároky vyplývajú ce zo zamestnania) namiesto všeobecných civilných súdov 
nepredstavuje dostato čný dôvod pre nepripustenie konani a o platobnom rozkaze. Akéko ľvek 
iné obmedzenie rozsahu pôsobnosti konania t ýkajúce sa povahy alebo právneho základu 
nároku sa nezdá by ť presvedčivo odôvodnené. Spôsobilo by naopak zložité problémy pri 
vymedzení oprávnených a neprípustných požiadaviek. Nakoni ec v súlade s ve ľkou väčšinou 
pripomienok k zelenej knihe tento návrh neuvádza strop čiastky, ktorá môže by ť predmetom 
nároku uplatneného v konaní o platobnom rozkaze,  pretože sporná ale bo nesporná podstata 
pohľadávky sa nezdá by ť viazaná na jej hodnotu žiadnym spôsobom, ktorý by si vyžadoval 
obmedzenie prípustnosti konania o vymáhaní čiastok pod ur čitú hranicu. Pod ľa niektorých 
názorov, ak by sa pravdepodobnos ť pokračujúceho konania zvyšovala so vzrastajúcou 
hodnotou nároku, strop čiastok by to neodôvod ňovalo, ke ďže zostáva na verite ľovi, aby 
posúdil, či pravdepodobnos ť nepodania odporu je dostato čne vysoká na to, aby stála za 
využitie konania o platobnom rozkaze. Ak nejde o takýto prípad, navrhovate ľ podá návrh na 
začatie riadneho ob čianskoprávneho konania.  
Rozpor medzi zoznamom výnimiek z rozs ahu pôsobnosti tohto návrhu a paralelnými 
ustanoveniami nariadenia č. 44/2001 sa vysvet ľuje skuto čnosťou, že upravujú odlišné veci, 
ktoré si vyžadujú podstatn e odlišný prístup a poh ľad. Tento návrh sa zameriava na procesné 
pravidlá a požiadavky pre vydanie vykonate ľného rozhodnutia a nezaoberá sa žiadnou 
z otázok upravených v nariadení č. 44/2001. V rámci konania o platobnom rozkaze sa 
nezaoberá medzinárodnou súdnou pr ávomocou, pretože nariadenie č. 44/2001 predstavuje tak 
dobrú rovnováhu záujmov navrhovate ľa a odporcu, že nie je dôvod na odklon od týchto 
pravidiel a vytvorenie osobitného režimu s údnej právomoci pre euró psky platobný rozkaz. 
Otázky uznávania a výkonu v iných členských štátoch ako týc h, v ktorých súdy platobný 
rozkaz vydali, sú upravené výlu čne v nariadení č. 44/2001 a v budúcom nariadení 
o európskom platobnom rozkaze pre nesporné poh ľadávky po nadobudnutí jeho ú činnosti. 
Z toho jasne vyplýva, že úvahy, ktorých základom je vylú čenie niektorých typov nárokov 
alebo konaní, z ktorých niektoré ani nemôžu zah ŕňať peňažné poh ľadávky, z rozsahu 
pôsobnosti nariadenia č. 44/2001 sú v kontexte tohto ná vrhu irelevantné alebo dokonca 
nezmyselné.  
 
SK 10   SK Článok 2 – Konanie o európskom platobnom rozkaze 
Odsek 1 obmedzuje rozsah pôsobnosti konania o európskom platobnom rozkaze na 
vymáhanie zistených a splatných pe ňažných poh ľadávok. Nie je k dispozícii pre pe ňažné 
pohľadávky, ktorých konkrétnu výšku nemožno ur čiť (ako napríklad v prípade 
nemateriálnych škôd) alebo nárok ov, ktoré sa týkajú povinnosti kona ť alebo zdrža ť sa 
konania, napríklad pri postúpení, reštitúcii majetku alebo vys ťahovaní. Teoreticky by mohla 
byť zásada, z ktorej vychádza ur čenie nesporných poh ľadávok, rozšírená na iné druhy 
pohľadávok ako len pe ňažné pohľadávky a systémy niektorých členských štátov aj skuto čne 
zahŕňajú niektoré nepe ňažné nároky. Napriek tomu je zrejmé  a potvrdila to aj odozva na 
zelenú knihu, že tieto ostatné poh ľadávky, ktoré by tvorili len ve ľmi malú časť prípadov, 
ktoré by sa riešili v tomto konaní, rovnako v menš ej miere podliehajú štandardnému riešeniu. 
Ako príklad môžeme uvies ť to, že len samotná formulácia nároku tak, aby splnila požiadavky 
určitosti vykonate ľného titulu, bude ve ľmi často predstavova ť, najmä pre neprávnika, 
neprekonate ľnú prekážku a povedie z tohto dôvodu k odmietnutiu zna čného podielu návrhov 
alebo spôsobí neúmerné množstvo práce pre súdy.  
Odsek 2 vymedzuje dobrovo ľnú povahu konania o európskom platobnom rozkaze. Zostáva na 
voľnej úvahe verite ľa, či uprednostní uplatnenie svojho nároku v rozsahu tohto návrhu 
prostredníctvom európskeho platobného rozkaz u alebo využitím skráteného alebo riadneho 
konania pod ľa práva, ktorým sa riadi súd členského štátu.  
Článok 3 – Návrh na za čatie konania o európskom platobnom rozkaze 
Toto ustanovenie uvádza zoznam  náležitostí, ktoré musí návr h na európsky platobný rozkaz 
obsahova ť vo vzťahu k určeniu strán v konaní, vymedzen ia nároku a jeho odôvodnenia. 
Väčšina položiek uvedených v tomto článku obsahuje aj vysvetlenie.  
Je potrebné zdôrazni ť, že tento návrh upúš ťa od potreby predkladania listinných dôkazov ako 
predpokladu pre vydanie európskeho platobného rozkazu. Na základe re akcií na zelenú knihu 
týkajúcich sa tohto základného rozdielu  medzi dvoma existujúcimi vzormi konaní 
o platobnom rozkaze (v zelenej knihe ozna čovaných ako „škola dôkazu“ a „škola bez 
dôkazu“) Komisia došla k záveru, že takáto pož iadavka by znamenala významné riziko pre 
jednotnú aplikáciu nariadenia pokia ľ ide o druhy písomností považované za dostato čný dôkaz 
o nároku. Ešte dôležitejšie je to, že je potrebné vzia ť do úvahy, že jediným ú čelom listinného 
dôkazu priloženého k návrhu je doru čenie ako základ skrátené ho posúdenia podstaty nároku 
tak, ako je to uvedené v právnej úprave členských štátov, ktoré používajú model 
„s dôkazom“. Tento návrh nepredpokladá systematické a vy čerpávajúce alebo skrátené 
preskúmavanie existencie nároku.  
Komisia sa skôr pokúsila nájs ť riešenie, ktoré spája výhody pl atobného rozkazu „bez dôkazu“ 
pokiaľ ide o jednoduchos ť a účinnosť konania s primeranou ochranou práv odporcu. Jedným 
z prvkov druhého cie ľa je požiadavka pre navrhovate ľa podľa ods. 2 e), aby priamo 
nepredkladal, ale popísal niektoré  dôkazy, o ktoré sa môže opiera ť v prípade podania odporu 
a následného pojednávania. Táto požiadavka, ktorá umož ňuje navrhovate ľovi odvoláva ť sa 
nielen na listinné dôkazy, ale aj na všetky iné prípustné dôkazné prostriedky, a ktorá mu 
zároveň neukladá povinnos ť predloži ť vyčerpávajúci zoznam dôkazov, v prvom rade 
predstavuje formálnu podmie nku pre vydanie európskeho pl atobného rozkazu, ktorý sa 
jednoducho kontroluje.  
 
SK 11   SK Navrhovate ľ musi v súlade s odsekom 2 d) súdu poskytnú ť opis dôvodov, ktoré viedli 
k žalobe. Toto vyhlásenie môže a malo by by ť stručné a výstižné, napriek tomu však musí 
objasniť právny vz ťah medzi stranami, existenciu konkrétnej poh ľadávky a súvislos ť medzi 
pohľadávkou a predloženým dôkazom.  
Odsek 3 pripúš ťa ako alternatívu vlastnoru čného podpisu elektronický podpis pokia ľ v súlade 
s článkom 2 ods. 2 smernice Európskeho parlam entu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 
o rámci Spolo čenstva pre elektronické podpisy  je elektronický podpis jednozna čne spojený 
s podpisujúcou sa osobou a umož ňuje zistiť jej totožnos ť, ak je vytvorený s použitím 
prostriedkov, ktoré má táto osoba plne pod sv ojou kontrolou a ak je spojený s údajmi, ku 
ktorým sa vz ťahuje tak, že je možné zisti ť akúkoľvek následnú zmenu týchto údajov. Toto 
ustanovenie reprodukované aj v ostatných častiach návrhu odráža všeobecný zámer umožni ť 
používanie automatického spracovávania údajov a elektronickej komunikácie pod 
podmienkou primeranej ochra ny práv jednotlivých strán.  
Článok 4 – Náležitosti pre vydanie európskeho platobného rozkazu 
Tento článok má vo svojom odseku 1 obsahova ť úplný a vy čerpávajúci zoznam náležitostí pre 
vydanie európskeho platobného rozkazu, kt orých splnenie musí súd skúma ť pri podaní 
návrhu. Toto skúmanie musí zah ŕňať, ale zárove ň nesmie ís ť nad rámec: 
– rozsahu pôsobnosti konania uvedeného v článkoch 1 a 2; a  
– formálnych náležitostí návrhu stanovených v článku 3.  
Okrem týchto podmienok, ktoré musia by ť skúmané ex officio , odporca má zodpovednos ť za 
posúdenie toho, či na základe informácií poskytnut ých v návrhu, ktoré mu umožnia 
jednoznačne vymedzi ť nárok vznesený proti nemu a posúdi ť jeho podstatu, chce tento nárok 
namietať alebo s ním súhlasí. Ak s ním súhlasí,  neexistuje žiadny právoplatný dôvod pre 
nevydanie priaznivého rozhodnutia pre navrhovate ľa.  
Bez toho, aby ukladal akúko ľvek povinnos ť, odsek 2 priznáva súdu ur čitú pružnos ť vrátiť 
návrh navrhovate ľovi, aby mu umožnil opravi ť jeho nedostatky, pokia ľ nedodržal formálne 
náležitosti uvedené v článku 3 a pokia ľ je chyba ľahko napravite ľná, napríklad ak nevyplnil 
povinné polí čko vo formulári návrhu. Zámerom tohto ustanovenia v žiadnom prípade nie je 
zdržiavať rýchly a ú činný priebeh konania. V prípade zamietnutia návrhu si navrhovate ľ 
zachováva právo uplatni ť svoj nárok v riadnom konaní v súlade s článkom 5.  
Článok 5 – Zamietnutie návrhu 
V záujme zachovania jednoduchosti a jednotnosti konania a s cie ľom vyhnú ť sa možnému 
rozdeleniu konania na dve časti, je hlavným ú čelom odseku 1 objasni ť, že pokia ľ ide o súlad 
s požiadavkami článku 4, súd môže bu ď vydať platobný rozkaz alebo ho v plnom rozsahu 
zamietnuť. Preto v prípadoch, ak návrh sp ĺňa náležitosti len čiastočne, musí by ť v plnom 
rozsahu zamietnutý. S cie ľom vyhnú ť sa zamietnutiu tam, kde sa to nezdá by ť primerané, súd 
môže využi ť možnosť uvedenú v článku 4 ods. 2.  
V súlade s pripomienkami k zelenej knihe a existujúcimi postupmi pri vnútroštátnych 
platobných rozkazoch odsek 3 stanovuje,  že zamietnutie žiadosti nemá ú činok res iudicata . 
Toto konanie predstavuje len dobrovo ľný nástroj pre verite ľov, ktorý prepdokladá, že 
 
SK 12   SK dotknutá poh ľadávka zostane nesporná. Ak sa te nto predpoklad ukáže ako chybný a odporca 
nárok namieta, automaticky nasleduje riadne pojednávanie. Zárove ň však musí existova ť 
možnosť ďalej sa usilova ť o priznanie nároku v ob čianskom súdnom konaní, pokia ľ je návrh 
zamietnutý pod ľa odseku 1 z dôvodov, ktoré všeobecn e nesúvisia s existenciou poh ľadávky, 
ale s formálnymi alebo procesnými okolnos ťami, akými je napríklad rozsah pôsobnosti tohto 
konania. Logickým dôsledkom tejto príležitosti pokra čovať v konaní je to, že neexistuje 
potreba prípustnosti odvolania proti rozhodn utiu o zamietnutí návrhu, ktoré by konanie 
nevyhnutne za ťažilo.  
Článok 6 – Európske platobné oznámenie  
Tento návrh predstavuje „dvojstup ňové“ konanie o platobnom rozkaze. To znamená, že 
dokument vydaný súdom v prípade priaznivého ro zhodnutia o návrhu nie je ešte samotným 
platobným rozkazom, ktorého vykonate ľnosť závisí len od uplynutia lehoty na podanie 
odporu, ale platobným oznámením, ktoré informuje odporcu o poh ľadávke, ako aj o jeho 
procesných právach a povinnostiach vrátane prípadného vydania vykonate ľného platobného 
rozkazu, ak by odporca odpor nepodal. Je potrebné si pamäta ť, že v členských štátoch, ktoré 
aplikujú len „jednostup ňový“ model, je druhý zásah súdu všeobecne nevyhnutný na overenie 
toho, či neboli vznesené žiadne námietky vo či uplatnenému nároku a na  pripojenie doložky 
vykonateľnosti (formule exécutoire ). Tam, kde rovnako ako v tomto návrhu, druhý „krok“ 
neznamená žiadne skúmanie nároku a ak ni e je podaný odpor plato bný rozkaz je vydaný 
automaticky, sú rozdiely z h ľadiska účinnosti konania zanedbate ľné. Hlavnou výhodou je 
existencia samostatného rozhodnutia, proti ktorému je možnos ť odvolania, ale ktoré zvy čajne 
neexistuje v členských štátoch, ktoré zvolili „jednostup ňové“ konanie. Komisia ho však 
považuje za nutné v kontexte eu rópskeho platobného rozkazu ako je ďalej vysvetlené 
v komentári k článku 11.  
Európske platobné oznámenie je svojím obsahom  totožné s formulárom návrhu, ale v súlade 
s odsekmi 3 a 4 je na nápadnom mieste doplne né informáciami o dôlež itosti tohto dokumentu, 
a to formuláciami, ktoré sú ľahko pochopite ľné aj pre príjemcov, kt orí nie sú odborníkmi v 
právnych záležitostiach. Je potrebné prija ť nevyhnutné praktické opa trenia pre automatické 
kopírovanie informácií obsiahnutých v návr hu do platobného oznámenia a nakoniec do 
platobného rozkazu. Dodato čné informácie pre odporcu by mali by ť nedeliteľnou súčasťou 
vlastného oznámenia a nemali by by ť len pripojené, aby sa zame dzilo možnej chybe, ktorá by 
mohla spôsobi ť procesné problémy.  
Návrh neobsahuje žiadne konkr étne pravidlá pre doru čovanie platobného oznámenia 
odporcovi, ktoré podlieha vnútroštát nemu právu a, ak je to vhodné, nariadeniu Rady (ES) č. 
1348/2000 z 29. mája 2000 o doru čovaní súdnych a mimosúdnych písomností 
v občianskoprávnych a obchodných veciach. Odsek 2 však stanovuje podmienku, že spôsoby 
doručovania, ktoré neposkytujú dôkaz o doru čení písomnosti do vlastných rúk dlžníkovi, nie 
sú prípustné na ú čely tohto návrhu pokia ľ nie je známa jeho adresa.  
Lehota troch týžd ňov pre podanie opravného prostriedku zoh ľadňuje to, čo sa považuje za 
nevyhnutné pre ur čenie, či si osoba želá v prípade namieta ť podľa práva členských štátov. 
Pokiaľ vezmeme do úvahy jednoduchos ť podania žalobnej odpovede pod ľa článku 7, táto 
lehota by mala by ť dostatočne dlhá v cezhrani čných aj vo vnútroštátnych situáciách.  
Účelom odseku 5 je zisti ť, či žiaden z verite ľov nebude odradený od využitia konania 
o platobnom rozkaze, hoci sa v zásade  pokladá za vhodný, z dôvodu obáv, že dôjde 
 
SK 13   SK k premlčaniu nároku uplynutím preml čacej lehoty pokia ľ ju nepreruší podaním riadnej 
občianskoprávnej žaloby. V tomto konkrétno m prípade má platobné oznámenie ú činky 
predvolania v riadnom ob čianskoprávnom konaní.  
Článok 7 – Žalobná odpove ď 
V súlade s filozofiou konania o európskom platobnom rozkaze, ktorá sa zameriava na 
vymedzenie nesporných poh ľadávok a vydávanie vykonate ľných rozhodnutí, pri čom 
nedochádza k skúmaniu oprávnenosti poh ľadávky, tento článok stanovuje minimálnu úrove ň 
náležitostí pre prípustnos ť podania žalobnej odpovede. Sta čí, ak odporca jednozna čne oznámi 
súdu v stanovenej lehote a v písomnej forme, alebo za ur čitých okolností v elektronickej 
forme, že si želá nárok čiastočne alebo v plnom rozsahu napadnú ť. Nie je potrebné uvádza ť 
žiadne ďalšie vysvetlenia. Predloženie skutkových aj  právnych argumentov, ako aj dôkazov, 
je možné ponecha ť na riadne pojednávanie. Odporca môže použi ť štandardný formulár na 
odpoveď, ktorý je mu doru čený spolu s platobným oznámením, ale nie je to jeho povinnos ť.  
Článok 8 – Ú činky podania žalobnej odpovede 
Toto ustanovenie stanovuje, že podanie žalobnej odpovede automaticky ukon čuje konanie 
o platobnom rozkaze a má za násle dok prejednanie veci v riadnom ob čianskom súdnom 
konaní bez ďalších osobitných požiadaviek. Je zalo žené na predpoklade, že veritelia, ktorí 
podajú návrh na vydanie platobného rozkazu, volia tento postup sp ravidla preto, lebo 
neočakavajú, že ich nárok bude spochybnený, ale zárove ň sú ochotní, ak je to potrebné, 
pokračovať v jeho vymáhaní v ďalšom konaní. Odsek 1 však predpokladá možnos ť, aby 
navrhovate ľ v žiadosti uviedol, že  si praje konanie ukon čiť, ak odporca podá žalobnú 
odpoveď. Túto požiadavku by bolo možné vznies ť vždy, ke ď podľa názoru navrhovate ľa je 
hodnota sporu príliš nízka na to, aby odôvod ňovala úsilie a náklady na pokra čovanie 
v konaní.  
Účelom odseku 2 je vysvetli ť, že formálne náležitosti týka júce sa prejednávania veci v 
riadnom konaní, sa riadia právom členského štátu, v ktorom súd rozhoduje.  
Článok 9 – Európsky platobný rozkaz 
Ak odporca súhlasí s uplatneným nárokom alebo nepodá žalobnú odpove ď čiastočne alebo 
v plnom rozsahu v stanovenej lehote, súd vydá platobný rozkaz z vlastnej iniciatívy, t. j. aj 
bez návrhu navrhovate ľa.  
Toto ustanovenie svojou štruktúrou zodpovedá článku 6 o platobnom oznámení pokia ľ ide 
o pravidlá doru čovania a informovania odporcu, avšak v tomto prípade s oh ľadom na odpor 
namiesto žalobnej odpovede.  
Článok 10 – Vykonate ľnosť európskeho platobného rozkazu 
Tento článok stanovuje, že európsky pl atobný rozkaz je po jeho doru čení vykonate ľný bez 
poskytnutia zabezpe čenia bez oh ľadu na to, že odporca má možnos ť podať odpor, ktorým sa 
platobný rozkaz zrušuje. Skuto čnosť, že odporca sa rozhodne odpor nepoda ť pri plnom 
 
SK 14   SK vedomí následkov tohto konania, poskytuje dostato čný dôvod pre posúdenie prima facie , že 
pohľadávka je a zostane nesporná a pl atobný rozkaz bude bez obmedzenia vykonate ľný.  
Odsek 2 zoh ľadňuje, že ú čelom tohto návrhu nie je zasahova ť do úpravy vykonate ľnosti 
v členských štátoch, ani zavádza ť osobitné pravidlá konkrét ne pre konanie o platobnom 
rozkaze. Úprava podrobností formálnych predpokladov vykonate ľnosti a podmienky pre 
pozastavenie alebo obmedzenie výkonu sa p onecháva na vnútroštátne právo. To zah ŕňa 
napríklad ú činky podania odporu vo vz ťahu k vykonate ľnosti.  
Článok 11 – Odpor vo či európskemu platobnému rozkazu 
Náležitosti podania odporu vo či platobnému rozkazu sú zhodné s náležitos ťami pre podanie 
žalobnej odpovede. Preto mož no na tomto mieste odkáza ť na komentár k článku 7.  
Komisia je presved čená, že v konkrétnom kontexte tohto návrhu musí by ť odporcovi 
poskytnutá druhá možnos ť nárok namieta ť a dať podnet k za čatiu riadneho konania, napriek 
tomu, že nevyjadril svoj úmysel namieta ť po poučení o svojich právach a povinnostiach 
uvedenom v platobnom oznámení súdu. Pr ávoplatné rozhodnutie sa zdá by ť príliš tvrdým 
postihom, najmä v porovnaní s rozsudkami pre zmeškanie, ktoré sa vydávajú v podobnej 
situácii, t. j. po tom, ke ď bol odporca predvolaný na súd a pou čený o následkoch nedostavenia 
sa, a vo všeobecnosti je ešte stále možné sa proti nim odvola ť alebo poda ť iný opravný 
prostriedok. Táto úvaha je  naviac podporená skuto čnosťou, že na rozdiel od systémov vä čšiny 
členských štátov, ktoré poznajú „jednostup ňový“ model konania o platobnom rozkaze 
a nepripúš ťajú ďalší opravný prostriedok, konanie o európskom platobnom rozkaze 
nepredpokladá všeobecné skrátené posúde nie odôvodneného nároku. Toto zjednodušenie 
konania v záujme jeho ú činnosti, a teda v záujme navrhovate ľa, zaručuje rovnováhu vo forme 
práva na podanie opravného prostriedku.  
Odsek 4 obsahuje ďalšiu poistku pre odporc u, ktorú Komisia považuje za podstatnú z dôvodu 
neexistencie akýchko ľvek konkrétnych pravidiel pre doru čovanie v tomto návrhu. Pri 
rokovaniach o nariadení o európskom platobnom rozkaze pre nesporné poh ľadávky sa 
považovalo za nevyhnutné poskytnú ť odporcovi možnos ť namietať proti rozsudku bez oh ľadu 
na lehotu pre podanie opravného prostriedku, ke ď 
– bol použitý spôsob doru čenia, ktorý neposkytuje dôkaz o doru čení písomnosti odporcovi 
do vlastných rúk a písomnos ť ho nezastihla takým spôsobom, aby mu to umož ňovalo 
pripraviť sa na jeho obhajobu; alebo 
– strana nemohla vo či nároku namieta ť z dôvodu vyššej moci alebo z dôvodu mimoriadnych 
okolností.  
Pravidlo uvedeného nariadenia bolo prenes ené a prispôsobené kontex tu tohto návrhu.  
Článok 12 – Ú činky podania odporu 
Pokiaľ ide o pokra čovanie v riadnom konaní tento článok opakuje ustanovenia článku 8 
o účinkoch podania žalobnej odpovede. Ak sa odporca rozhodne skôr alebo neskôr v priebehu 
konania nárok namieta ť, nemá to vplyv na pokra čovanie v riadnom konaní. Rozdiel medzi 
platobným oznámením a platobným rozkazom spo číva vo vykonate ľnosti platobného rozkazu. 
Otázky vykonate ľnosti sú upravené v článku 10.  
 
SK 15   SK Odsek 3 stanovuje, že žalobná odpove ď, ktorá je súdu doru čená oneskorene po tom, čo súd už 
vydal platobný rozkaz, ale pred uplynutím lehoty na podanie odporu, sa považuje za odpor, keďže jednozna čne dokazuje úmysel namieta ť voči nároku.  
Článok 13 – Právne zastúpenie 
Keďže cieľom tohto návrhu, ktorým je poskytnú ť veriteľom jednoduchý a nie nákladný 
mechanizmus pre vymáhanie nesporných poh ľadávok, bolo by rozporuplné podmieni ť 
využitie tohto konania povinnos ťou právneho zastúpenia. Po pr vé, náležitosti návrhu na 
vydanie platobného rozkazu a ešte viac pož iadavky pre podanie žalobnej odpovede alebo 
odporu sú dostato čne jednozna čné, a teda si nevyžadujú pr ávnu radu odborníka. Po druhé, 
právne zastúpenie nevyhnutne zvýši náklady konania. Odborné právne zastúpenie je 
samozrejme možné pre tých, ktorí to považujú za užito čné, nemalo by však by ť povinné. Ako 
je uvedené pre ú čely upresnenia v odseku 2, toto ustanovenie zah ŕňa len samotné konanie 
o platobnom rozkaze, ale nie riadne ob čianske súdne konanie, kt oré nasleduje po podaní 
žalobnej odpovede alebo odporu.  
Článok 14 - Náklady 
Veritelia by boli od tohto konania odradení, pokia ľ by v prípade podania odporu museli čeliť 
riziku vyšších trov konania ako tých, ktoré by vznikli, ak by sa na za čiatku rozhodli pre riadne 
občianske súdne konanie. Rovnako sa nezdá by ť odôvodnené, aby odporca platil vyššie trovy 
konania len z toho dôvodu, že sa navrhovate ľ rozhodol, možno neúspešne, získa ť rozhodnutie 
najskôr v skrátenom konaní. 
Tento článok ustanovuje zásadu neutrality uvedeného konania o platobnom rozkaze pokia ľ 
ide o celkovú čiastku trov riadneho ob čianskeho súdneho konania, ale na členských štátoch 
ponecháva vo ľbu metód, ktorými sa má zabezpe čiť súlad s touto zásadou. Je možné si 
predstaviť riešenie, pod ľa ktorého by trovy konania o platob nom rozkaze, ak nejaké vzniknú, 
boli súčasťou trov následného riadneho ob čianskeho súdneho konania.  
Článok 15 – Vz ťah k vnútroštátnemu procesnému právu 
V niektorých článkoch tohto návrhu sa objavujú odkazy na vnútroštátne právo pokia ľ ide 
o konkrétne apekty konania. S cie ľom vyhnú ť sa možnému nedorozumeniu toto ustanovenie 
jednoznačne stanoví, že všetky proces né otázky, ktoré sa v návrhu ne riešia a pri ktorých nie je 
výslovne stanovená aplikácia vnútroštátneho práva, sa riadia vnútroštátnym právom 
členského štátu, v ktorom sa uskuto čňuje konanie o platobnom rozkaze.  
Článok 16 – Informácie o príslušnosti súdov 
Toto ustanovenie má za cie ľ uľahčiť prístup k informáciám o súdoch, na ktoré musia ob čania 
predklada ť návrhy na za čatie konania o európskom platobnom rozkaze. Členské štáty by mali 
vo svojom oznámení oznámi ť Komisii, ktoré kategórie súdov sú príslušné pre toto konanie, 
napr. súdy nižšieho alebo vyššieho stup ňa, ak v členských štátoch takéto rozdelenie existuje. 
V niektorých členských štátoch môže by ť potrebné uvies ť viac než jednu kategóriu súdov, 
pokiaľ sú pre niektoré nároky príslušné špecial izované súdy (napr. súdy s pracovnoprávnou 
agendou pre nároky vyplývajúce z pracovných zmlúv). To by bola tiež príležitos ť uviesť, či 
 
SK 16   SK pre toto konanie platia všeobecn é pravidlá pre miestnu príslušnos ť (bez ich podrobného 
vysvetľovania) alebo či bolo stanovené osobitné pravidlo , napríklad výhradná príslušnos ť 
súdu, v obvode ktorého má odporca bydlisko alebo sústredenie príslušnosti len na jednom 
súde alebo len na niektorých súdoch.  
Komisia najvhodnejšou formou sp rístupní tieto informácie, vr átane ich uverejnenia na 
internete, pravdepodobne v rámci pokra čujúceho projektu vytvárania Európskeho justi čného 
atlasu pre ob čianskoprávne veci, v data báze, ktorá má poskytnú ť jednoduchý prístup vo 
všetkých úradných jazykoch Európskej únie.  
Článok 17 a 18 – Vykonávacie pravidlá a výbor 
Článok 18 odkazuje na poradný výbor uvedený v nariadení č. 44/2001, ktorý bude pomáha ť 
Komisii pri vykonávaní v potrebnom rozsahu pod ľa článku 17, konkrétne pri aktualizácii 
štandardných formulárov v prílohách alebo pr i prijímaní ich technických zmien. Výbor bude 
zvolaný len v prípade potreby prijatia týchto zmien.  
 
SK 17   SK 2004/0055(COD) 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o konaní o európskom platobnom rozkaze 
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,  
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, najmä na jej článok 61 c),  
so zreteľom na návrh Komisie11, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru12, 
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy13, 
keďže: 
(1) Spolo čenstvo si stanovilo za cie ľ udržiava ť a rozvíja ť priestor slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti, v ktorom je zaru čený slobodný pohyb osôb. Za týmto ú čelom má 
Spoločenstvo prija ť, okrem iného, opatren ia v oblasti justi čnej spolupráce 
v občianskoprávnych veciach, ktoré sú potre bné pre riadne fungovanie vnútorného 
trhu.  
(2) Európska rada na svojom zasadnutí v Tampere v d ňoch 15. a 16. októbra 1999 vyzvala 
Radu a Komisiu pripravi ť nový právny predpis o nástrojoch, ktoré napomáhajú 
plynulej justi čnej spolupráci a zlepšujú prístup k právu, pri čom v tomto kontexte 
osobitne poukázala na platobné rozkazy.  
(3) Dňa 30. novembra 2000 Rada prijala spolo čný program Komisie a Rady o pravidlách 
pre vykonávanie princípu vzájomné ho uznávania rozhodnutí v ob čianskoprávnych 
a obchodných veciach14. Program predpokladá možnos ť osobitného, jednotného 
a harmonizovaného konania s cie ľom získať súdne rozhodnutie, stanoveného v rámci 
Spoločenstva v osobitných oblastiach vrátane nesporných poh ľadávok.  
(4) Dňa 20. decembra 2002 Komisia prijala Ze lenú knihu o konaní o európskom 
platobnom rozkaze a o pravidlách pre zjednod ušenie a urýchlenie konaní s nízkou 
hodnotou sporu. Zelená kniha znamenala za čiatok konzultácií o možných cie ľoch 
a prvkoch jednotného alebo harmonizovaného  európskeho konania pre vymáhanie 
nesporných poh ľadávok.  
                                                 
11 Ú. v. EÚ C, , s. . 
12 Ú. v. EÚ C, , s. . 
13 Ú. v. EÚ C, , s. . 
14 Ú. v. ES C 12, 15.1.2001, s. 1. 
 
SK 18   SK (5) Rýchle a ú činné vymáhanie nesporných poh ľadávok, o oprávnenosti ktorých 
neexistuje žiadna pochybnos ť, má obrovskú dôležitos ť pre hospodárske subjekty 
v Európskej únii, pretože onesk orené platby sú hlavnou prí činou platobnej 
neschopnosti, ktorá ohrozuje ďalšiu existenciu podnikov, na jmä malých a stredných a 
vedie k zna čnému znižovaniu pracovných miest.  
(6) Hoci sa všetky členské štáty pokúšajú rieši ť problém hromadného vymáhania 
nesporných poh ľadávok, vä čšina z nich prostrední ctvom konania o platobnom 
rozkaze, obsah vnútroštátnej právne j úpravy a priebeh konania sa zna čne líšia. Okrem 
toho sú tieto konania často neprípustné alebo nerealizovate ľné v cezhrani čných 
situáciách.  
(7) Výsledné prekážky v prístupe k ú činnej spravodlivosti, najmä u cezhrani čných 
prípadov, a narušenie hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu z dôvodu nerovnováhy 
vzhľadom na fungovanie proces ných prostriedkov verite ľov v rôznych členských 
štátoch, vedú k potrebe právnej úpravy Spolo čenstva, ktorá zaru čí rovné podmienky 
pre verite ľov a dlžníkov v celej Európskej únii.  
(8) Konanie o európskom platobnom rozkaze by nemalo nahrádza ť alebo harmonizova ť 
existujúce mechanizmy pre vymáhanie nesporných poh ľadávok pod ľa vnútroštátneho 
práva, ale malo by pre verite ľov predstavova ť ďalšiu možnos ť, pri ktorej sa môže 
rozhodnú ť aj pre konanie pod ľa vnútroštátneho práva.  
(9) Európsky platobný rozkaz by mal by ť k dispozícii pre všetky ob čianskoprávne 
zmluvné aj mimozmluvné pe ňažné nároky s výnimkou vlastníckych práv 
vyplývajúcich z manželského alebo obdobného vz ťahu, pri ktorých aj pri neexistencii 
námietok sa súd často nemôže spo ľahnúť na tvrdenia navrhovate ľa, ale musí posúdi ť 
skutočnosti z vlastnej iniciatí vy. Konanie by nemalo by ť obmedzené len na 
pohľadávky do ur čitej výšky. Nemalo by sa však uplat ňovať pri pohľadávkach, ktoré 
ešte nie sú splatné v dobe podania ná vrhu, najmä pri opakovaných platbách 
v budúcnosti.  
(10) Konanie by malo by ť v čo najväčšej miere založené na používaní štandardných 
formulárov v komunikácii medzi súdmi a stranami s cie ľom uľahčiť jeho priebeh 
a umožniť využívanie automatického spracovávania údajov.  
(11) V návrhu na európsky platobný rozkaz je navrhovate ľ povinný poskytnú ť informácie, 
ktoré sú dostato čne určité pre určenie jeho nároku a jeho odôvodnenie, aby sa odporca 
na základe dostato čných informácií mohol rozhodnú ť, či bude nárok namieta ť alebo 
nie. V tomto kontexte by malo by ť povinnos ťou navrhovate ľa uviesť niektoré dôkazy, 
o ktoré sa môže oprie ť, na preukázanie ním tvrdených skuto čností, bez toho, aby 
musel súdu predklada ť listinné dôkazy.  
(12) Po posúdení splnenia formálnych nále žitostí stanovených v tomto nariadení by mal 
súd vyda ť európske platobné oznámenie. Mal by sa zdrža ť posudzovania podstaty 
uplatneného nároku.  
(13) Európske platobné ozná menie by malo odporcu informova ť o jeho možnostiach bu ď 
zaplatiť dlžnú poh ľadávku navrhovate ľovi alebo predloži ť žalobnú odpove ď v lehote 
troch týžd ňov pokiaľ si želá nárok namieta ť. Okrem úplných informácií o nároku 
 
SK 19   SK poskytnutých navrhovate ľom by mal by ť odporca informovaný o právnom význame 
oznámenia, najmä o dôsledkoch ponechania nároku bez námietok.  
(14) Žalobná odpove ď podaná v stanovenej lehote by mala ukon čiť konanie o platobnom 
rozkaze a mala by vies ť k automatickému pokra čovaniu v riadnom súdnom konaní, 
pokiaľ by navrhovate ľ výslovne nepožiadal v tomto prípade konanie ukon čiť.  
(15) Európsky platobný rozkaz, ktorý sa má vyda ť pri nepodaní žalobnej odpovede, by mal 
byť ihneď vykonate ľný. Mala by existova ť možnosť podania odporu, ktorý by mal 
v zásade rovnaké dôsle dky ako žalobná odpove ď. Pri nepodaní odporu by mal 
platobný rozkaz ú činky právoplatného rozs udku vydaného v riadnom ob čianskom 
súdnom konaní.  
(16) Toto nariadenie nemá vplyv na aplikáciu nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. 
decembra 2000 o súdnej príslušnosti, uznávaní a výkone rozhodnutí v občianskoprávnych a obchodných veciach
15 alebo nariadenia Rady (ES) č. 
1348/2000 z 29. mája 2000 o doru čovaní súdnych a mimosúdnych písomností 
v občianskoprávnych a obchodných veciach v členských štátoch16.  
(17) Ke ďže ciele tohto nariadenia, konkrétne vytvorenie jednotného, rýchleho a ú činného 
mechanizmu pre vymáhanie nesporných poh ľadávok v Európskej únii, nie je možné 
dostatočne dosiahnu ť členskými štátmi a z dôvodov rozs ahu a dosahu nariadenia je 
možné ich lepšie dosiahnu ť na úrovni Spolo čenstva, Spolo čenstvo môže v súlade so 
zásadou subsidiarity stanovenej v článku 5 Zmluvy o založení Európskeho 
spoločenstva prija ť opatrenia. V súlade so zásadou pr oporcionality toto nariadenie 
nejde nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cie ľov. Toto nariadenie 
v čo najväčšej miere obmedzuje zasahovanie do vnútroštátneho procesného práva, 
pretože nenahrádza vnútroš tátne zjednodušené konani a, ale pridáva k nim ďalšie.  
(18) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané v Charte 
základných práv Európskej únie ako všeobecné princípy práva Spolo čenstva. Osobitne 
sa usiluje zabezpe čiť rešpektovanie práva na spravodli vý proces v plnom rozsahu tak, 
ako je uvedené v článku 47 charty.  
(19) Opatrenia potrebné na vykonáva nie tohto nariadenia by mali by ť prijaté v súlade 
s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre 
výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu17. 
(20) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného krá ľovstva a Írska, ktorý 
tvorí prílohu k Zmluve o založení Európske j únie a k Zmluve o založení Európskeho 
spoločenstva, sa Spojené krá ľovstvo a Írsko nezú častňujú prijatia tohto nariadenia 
a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplat ňovaniu. [V súlade s článkom 3 
Protokolu o postavení Spojeného krá ľovstva a Írska, ktorý tvorí prílohu k Zmluve 
o založení Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spolo čenstva, Spojené 
kráľovstvo a Írsko oznámili, že si želajú zú častniť sa prijatia a uplat ňovania tohto 
nariadenia.] 
                                                 
15 Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1. 
16 Ú. v. ES L 160, 30.6.2000, s. 37. 
17 Ú. v. ES L 184, 17.7. 1999, s. 23. 
 
SK 20   SK (21) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dá nska, ktorý tvorí prílohu k Zmluve 
o založení Európskej únie a k Zm luve o založení Európskeho spolo čenstva, sa Dánsko 
nezúčastňuje prijatia tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho 
uplatňovaniu. 
PRIJALI TOTO NARIADENIE: 
Článok 1 
Rozsah pôsobnosti 
1. Toto nariadenie sa vz ťahuje na ob čianskoprávne a obchodné veci bez oh ľadu na 
povahu súdu alebo tribunálu. Jeho pôsobnos ť sa nevzťahuje na veci týkajúce sa 
najmä príjmov, colné a administratívne veci.  
2. Konanie o platobnom rozkaze sa nepoužije v prípade: 
a) majetkových práv vyplývajúcic h z manželského alebo obdobného vz ťahu; 
b) konkurzu, konania týkajúceho sa likvidácie insolventných spolo čností alebo 
ostatných právnických osôb, súdn ych dohôd, vyrovnaní alebo obdobných 
konaní; 
c) sociálneho zabezpe čenia.  
3. Pre ú čely tohto nariadenia výraz „súd“ zah ŕňa „švédsky útvar uplat ňovania práva“ 
(kronofogdemyndighet ). 
4. Výraz „ členský štát“ v tomto nariadení znamená členské štáty okrem Dánska. 
[Spojené krá ľovstvo, Írsko] 
Článok 2 
Konanie o európskom platobnom rozkaze 
1. Týmto sa zavádza konanie o európs kom platobnom rozkaze pre vymáhanie 
nesporných pe ňažných poh ľadávok v ur čitej výške, ktoré sa stali splatnými v čase 
podania návrhu na za čatie konania o európskom platobnom rozkaze.  
2. Ni č v tomto nariadení nebráni verite ľovi v uplatnení jeho nároku v zmysle odseku 1 
využitím iného konania dostupného pod ľa práva členského štátu, napríklad 
v riadnom alebo skrátenom konaní.  
 
SK 21   SK Článok 3 
Návrh na za čatie konania o európskom platobnom rozkaze 
1. Návrh na za čatie konania o európskom platobnom rozkaze sa podáva 
prostredníctvom štandardného form ulára uvedeného v prílohe 1.  
2. Návrh musí obsahova ť: 
a) mená a adresy strán a ozna čenie súdu, ktorému sa návrh podáva, 
b) výšku poh ľadávky, 
c) úrokovú sadzbu a obdobie, za ktoré sa úrok požaduje, ak poh ľadávka zah ŕňa aj 
úrok, pokia ľ k istine nie je uvedený zákonný úrok bez požiadaviek pod ľa práva 
členského štátu, na ktorého súd je návrh podaný, 
d) dôvod návrhu, vrátane stru čného opisu okolností, na kt oré sa strana odvoláva 
ako na základ poh ľadávky, prípadne úroku,  
e) stru čný opis aspo ň jedného dôkazného prostriedku, ktorý môže by ť predložený 
v riadnom ob čianskom súdnom konaní na podporu nároku.  
3. Návrh musí by ť podpísaný vlastnoru čne navrhovate ľom alebo jeho zástupcom alebo 
formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spolo čenstva pre 
elektronické podpisy.  
Článok 4 
Náležitosti pre vydanie európskeho platobného rozkazu 
1. Súd, ktorému je návrh doru čený, preskúma, či sú splnené náležitosti stanovené 
v článkoch 1, 2 a 3.  
2. Ak súd zvažuje zamietnutie návrhu z dôvodu nedodržania náležitostí uvedených 
v článku 3, môže da ť navrhovate ľovi príležitos ť návrh opravi ť alebo doplni ť.  
Článok 5 
Zamietnutie návrhu 
1. Súd zamietne návrh v plnom rozsahu, ak nie sú splnené náležitosti pre uplatnený 
nárok alebo jeho časť stanovené v článku 4.  
2. Proti rozhodnutiu o zamietnutí návrhu na za čatie konania o európskom platobnom 
rozkaze nie je možné sa odvola ť.  
 
SK 22   SK 3. Zamietnutie nebráni navrhovate ľovi, aby podal návrh na za čatie riadneho súdneho 
konania oh ľadne toho istého nároku.  
Článok 6 
Európske plátobné oznámenie 
1. Ak sú splnené náležitosti stanovené v článku 4, súd vydá európske platobné 
oznámenie prostredníctvom štandardné ho formulára uvedeného v prílohe 2.  
2. Európske platobné oznámenie sa doru čuje odporcovi. Spôsob doru čenia, ktorý 
neposkytuje dôkaz o doru čení písomnosti odporcovi do vlastných rúk, je 
neprípustný, pokia ľ nie je s ur čitosťou známa jeho adresa.  
3. Oznámenie informuje odporcu o jeho možnostiach  
a) zaplati ť navrhovate ľovi uplatnenú poh ľadávku vrátane úroku a nákladov 
a predloži ť vyhlásenie obsahujúce in formácie o platbe; alebo 
b) poda ť žalobnú odpove ď voči nároku alebo jeho časti,  
ktorá musí by ť súdu doru čená do troch týžd ňov odo d ňa doručenia európskeho 
platobného oznámenia odporcovi  v súlade s právom členského štátu, v ktorom sa 
doručovanie uskuto čňuje.  
4. Oznámenie informuje odporcu o tom, že 
a) súd neskúmal oprávnenos ť pohľadávky pre vydaním oznámenia 
b) súd vydá vykonate ľné rozhodnutie, pokia ľ mu nebude doru čená žalobná 
odpoveď alebo vyhlásenie, v ktorom odporca informuje súd o zaplatení 
pohľadávky v lehote stanovenej v odseku 3.  
5. Pre ú čely prerušenia preml čacej lehoty sa európske platobné oznámenie považuje za 
rovnocenné so súdnym predvolaním v riadnom ob čianskom súdnom konaní.  
Článok 7 
Žalobná odpove ď 
1. Odporca môže poda ť žalobnú odpove ď buď prostredníctvom štandardného formulára 
uvedeného v prílohe 2, ktorý mu bude poskyt nutý spolu s oznámením, alebo inak.  
2. Odporca v žalobnej odpovedi jednozna čne uvedie, či nárok namieta v celku alebo 
sčasti. Odôvodnenie nemusí uvádza ť.  
3. Žalobná odpove ď musí byť podpísaná vlastnoru čne odporcom alebo jeho zástupcom 
alebo formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho 
 
SK 23   SK parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spolo čenstva pre 
elektronické podpisy.  
Článok 8 
Účinky podania žalobnej odpovede 
1. Ak je žalobná odpove ď podaná v lehote stanovenej v článku 6 ods. 3, konanie 
pokračuje v súlade s pravidlami riadneho ob čianskeho súdneho konania, pokia ľ 
navrhovate ľ v návrhu výslovne neuviedol, že v takom prípade žiada konanie ukon čiť.  
2. Ob čianske súdne konanie v zmysle odseku 1 sa riadi právom členského štátu, 
v ktorom bolo vydané európs ke platobné oznámenie.  
Článok 9 
Európsky platobný rozkaz 
1. Ak odporca nepodá žalobnú odpove ď alebo vyhlásenie, v ktorom informuje súd 
o zaplatení poh ľadávky v lehote stanovenej v článku 6 odseku 3, súd vydá európsky 
platobný rozkaz aj bez návrhu prostredníct vom štandardného formulára uvedeného v 
prílohe 3.  
2. Európsky platobný rozkaz sa doru čuje odporcovi. Spôsob doru čenia, ktorý 
neposkytuje dôkaz o doru čení písomnosti odporcovi do vlastných rúk, je 
neprípustný, pokia ľ nie je s ur čitosťou známa jeho adresa.  
3. Európsky platobný rozkaz informuje odpor cu o tom, že môže proti nemu poda ť 
odpor, ktorý musí by ť súdu doru čený do troch týžd ňov odo d ňa doručenia 
európskeho platobného rozkazu odporcovi v súlade s právom členského štátu, 
v ktorom sa doru čovanie uskuto čňuje.  
Článok 10 
Vykonateľnosť európskeho platobného rozkazu 
1. Európsky platobný rozkaz je vykonate ľný bez podmienky poskytnutia zabezpe čenia.  
2. Bez toho, aby bol dotknut ý odsek 1, podmienky vykonate ľnosti a jej pozastavenie 
alebo obmedzenie, najmä v prípade podania odporu pod ľa článku 11, sa riadia 
právom členského štátu, v ktorom bol rozkaz vydaný.  
 
SK 24   SK Článok 11 
Odpor vo či európskemu platobnému rozkazu 
1. Odporca môže poda ť odpor bu ď prostredníctvom štandard ného formulára uvedeného 
v prílohe 3, ktorý mu bude poskytnutý spolu s európskym platobným rozkazom, 
alebo inak.  
2. Odporca v odpore jednozna čne uvedie, či nárok namieta v celku alebo s časti, pričom 
určí, voči ktorej časti nároku namieta. Odôvodnenie nemusí uvádza ť.  
3. Odpor musí by ť podpísaný vlastnoru čne odporcom alebo jeho zástupcom alebo 
formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spolo čenstva pre 
elektronické podpisy. 
4. V súlade s podmienkami stanovenými v práve členského štátu, v ktorom bol 
platobný rozkaz vydaný a ozná mený Komisii v súlade s článkom 19 A nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady - - -/ - -/ ES z - - - o európskom platobnom rozkaze 
pre nesporné poh ľadávky, je dlžník po uplynutí lehoty uvedenej v článku 9 ods. 3 
oprávnený požiada ť o preskúmanie platobného rozkazu, ak 
a) i) bol platobný rozkaz doru čený spôsobom, ktorý neposkytuje dôkaz 
o doručení písomnosti odporcovi do vlastných rúk; a 
ii) doru čenie sa neuskuto čnilo v stanovenom čase alebo tak, aby sa 
odporcovi umožnilo pripravi ť sa na obhajobu bez jeho zavinenia, 
alebo b) dlžník nemohol nárok namieta ť z dôvodu vyššej moci alebo z dôvodu 
mimoriadnych okolností bez jeho zavinenia,  
 za predpokladu, že koná bezodkladne.  
Článok 12 
Účinky podania odporu 
1. Ak je odpor podaný v lehote stanovenej v článku 9 ods. 3 konanie pokra čuje v súlade 
s pravidlami ob čianskeho súdneho konania, pokia ľ navrhovate ľ výslovne nepožiadal, 
aby sa v takom prípade skon čilo.  
2. Ob čianske súdne konanie v zmysle odseku 1 sa riadi právom členského štátu, 
v ktorom bol vydaný európsky platobný rozkaz. 
3. Žalobná odpove ď podaná po uplynutí le hoty stanovenej v článku 6 ods. 3, ale 
v rámci lehoty stanovenej v článku 9 ods. 3, má rovnaké ú činky ako podanie odporu.  
 
SK 25   SK Článok 13 
Právne zastúpenie 
1. Zastúpenie právnikom alebo iným odborní kom v oblasti práva nie je povinné 
a) pre navrhovate ľa pokiaľ ide o podanie návrhu na európsky platobný rozkaz 
b) pre odporcu pokia ľ ide o podanie žalobnej odpovede alebo odporu vo či 
európskemu platobnému rozkazu.  
2. Požiadavka právneho zastúpenia v ob čianskom súdnom konaní, ktoré nasleduje po 
podaní žalobnej odpovede alebo odporu vo či európskemu platobnému rozkazu sa 
riadi právom členského štátu, v ktorom sa konanie vedie.  
Článok 14 
Náklady 
Spoločné trovy konania o európskom platobnom rozkaze a ob čianskeho konania, ktoré 
nasleduje po podaní žal obnej odpovede alebo odporu vo či európskemu platobnému rozkazu 
nepresiahnu trovy ob čianskeho súdneho konania bez pred chádzajúceho konania o európskom 
platobnom rozkaze.  
Článok 15 
Vzťah k vnútroštátnemu precesnému právu 
Všetky procesné otázky, ktoré ni e sú upravené osobitne v tomto na riadení, sa riadia právom 
členského štátu, v ktorom sa konanie o európskom platobnom rozkaze vedie.  
Článok 16 
Informácie o príslušnosti súdov 
1. Každý členský štát oznámi Komisii do 1. jú la 2005 súdy príslušné pre vydávanie 
európskeho platobného rozkazu. Členské štáty oznámia Komisii všetky dodato čné 
zmeny týchto informácií.  
2. Komisia zverejní a v prípade potreby aktualizuje informácie poskytnuté členskými 
štátmi v súlade s odsekom 1.  
 
SK 26   SK Článok 17 
Vykonávacie pravidlá 
Štandardné formuláre stanovené v prílohách sa aktualizujú a menia v súlade s poradným 
postupom, na ktorý odkazuje článok 18.  
Článok 18 
Výbor 
1. Komisii pomáha výbor stanovený v článku 75 nariadenia Rady (ES) č. 44/2001.  
2. Ak sa odkazuje na tento článok, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so 
zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. 
Článok 19 
Nadobudnutie ú činnosti 
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť 1. januára 2006. 
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo všetkých členských 
štátoch v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spolo čenstva. 
V Bruseli 
za Európsky parlament Za Radu 
predseda predseda 
 
SK 27   SK PRÍLOHA 1  
NÁVRH NA ZA ČATIE KONANIA O EURÓPSKOM PLATOBNOM ROZKAZE 
1. Súd 
1.1 Označenie: 
1.2 Adresa: 
2. Navrhovate ľ 
2.1 Meno: 
2.2 Adresa: 
3. Zástupca navrhovate ľa 
3.1 Meno: 
3.2 Adresa: 4. Odporca 
4.1 Meno: 
4.2 Adresa: 5. Pohľadávka 
5.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov): 
5.2 Mena: □ Euro
 
□ Švédska koruna 
□ Libra šterling] Interest 
6.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokia ľ nie je uskuto čnená platba) 
6.1.1 % □ 
6.1.2 % nad základnou mierou ECB □ 
6.1.3 Zákonná úroková miera □ 
6.2 Úrok sa po číta od: 
7. Náklady ( čiastka v tej istej mene ako v 5.2) 
7.1 Náklady na konanie 
7.1.1 Poplatok za návrh: 7.1.2 Odmena pre zástupcu navrhovate ľa: 
7.1.3 Iné (uve ďte): 
 
SK 28   SK 7.2 Náklady pre za čatím konania (uve ďte): 
7.3 Celkové požadované náklady: 
8. Pohľadávka sa týka: 
8.1 Kúpnej zmluvy □ 8.6 Zmluvy o poskytovaní služieb - iné □ 
8.2 Nájomnej zmluvy – nehnute ľné veci □ 8.7 Pôži čky/garancie □ 
8.3 Nájomnej zmluvy – hnute ľné veci □ 8.8 Odškodnenia – dopravná nehoda □ 
8.4 Zmluvy o poistení □8.9 Odškodnenia - iné □ 
8.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,  
plyn, voda, telefón □ 8.10 Iné □ 
9. Stručný opis podstaty požadovanej istiny: 
10. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery. 
10.1 Zákonná úroková miera □ 
10.2 Úroková miera dohodnutá medzi stranami □ 
10.3 Úroková miera pri pôži čke, ktorú si vzal navrhovate ľ, aspoň vo výške istiny □ 
10.4 Iné (uve ďte): 
11. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnos ť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom 
štáte, ktorého súdy sú príslušné: 
12. Dôkazy Skratky: LD: Listinné dôkazy SV: Svedecké výpovede ZD: Znalecké dôkazy
 
OH: Ohliadka veci alebo miesta IN: Iné  
 Druh dôkazu Opis predložených dôkazov 12.1 
12.2 
12.3 13. Ak navrhovate ľ podá žalobnú odpove ď alebo odpor konanie sa zastaví. □ 
(UPOZORNENIE: POKIA Ľ UVEDENÝ ŠTVOREC NIE JE ZAŠKRTNUTÝ, PO PODANÍ 
ŽALOBNEJ ODPOVEDE ALEBO ODPORU POKRA ČUJE OB ČIANSKE SÚDNE 
KONANIE) 
14. Podpis navrhovate ľa/jeho zástupcu 
 
SK 29   SK  PRÍLOHA 2  
EURÓPSKE PLATOBNÉ OZNÁMENIE 
Referencia: 
1. Vydávajúci súd:  Adresa :  Tel./fax/e-mail: 
2. UPOZORNENIE PRE ODPORCU: 
Prostredníctvom tohto ozná menia od vás navrhovate ľ požaduje zaplatenie čiastky 
uvedenej nižšie. Máte možnos ť 
– zaplatiť čiastku navrhovate ľovi v plnom rozsahu vrát ane úroku a nákladov a 
predložiť súdu vyhlásenie obsahujúce informácie o platbe 
– alebo poda ť žalobnú odpove ď, ak máte v úmysle namieta ť voči uplatnenému 
nároku. 
– do troch týžd ňov odo dňa doručenia tohto oznámenia.  
– Žalobná odpove ď alebo vyhlásenie o platbe musí by ť súdu doru čené pred 
uplynutím stanovenej lehoty. Môžete použi ť štandardný formulár, ktorý tvorí 
prílohu k tomuto oznámeniu, ale nie je to vaša povinnos ť. Vydávajúci súd neskúmal 
oprávnenos ť pohľadávky pred podaním tohto oznámenia.  
Ak v rámci lehoty nepodáte vyhlá senie o platbe ani žalobnú odpove ď, súd vydá 
európsky platobný rozkaz, ktorý môže by ť vykonate ľný bez ďalšieho skúmania alebo 
oznámenia. Vydaniu platobného rozkazu je možné predís ť len podaním žalobnej 
odpovede alebo vyhlásenia o platbe.  
3. Navrhovate ľ 
3.1 Meno: 
3.2 Adresa: 4. Zástupca navrhovate ľa 
4.1 Meno: 
4.2 Adresa: 
5. Odporca 
5.1 Meno: 5.2 Adresa: 
 
SK 30   SK 6. Pohľadávka 
6.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov): 
6.2 Mena: □ Euro  
□ Švédska koruna 
□ [Libra šterling] 
7. Úrok 
7.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokia ľ nie je uskuto čnená platba) 
7.1.1 %    □ 
7.1.2 % nad základnou mierou ECB □ 
7.1.3 Zákonná úroková miera  □ 
7.2 Úrok sa po číta od: 
8. Náklady ( čiastka v tej istej mene ako v 6,2) 
8.1 Náklady na konanie 
8.1.1 Poplatok za návrh: 
8.1.2. Odmena pre zástupcu navrhovate ľa: 
8.1.3 Iné (uve ďte): 
8.2 Náklady pre za čatím konania (uve ďte): 
8.3 Celkové požadované náklady: 9. Pohľadávka sa týka: 
9.1 Kúpnej zmluvy   □  9.6 Zmluvy o poskytovaní služieb- iné □
 
9.2 Nájomnej zmluvy – nehnute ľné veci □  9.7 Pôži čky/garancie   □ 
9.3 Nájomnej zmluvy – hnute ľné veci □  9.8 Odškodnenia – dopravná nehoda □ 
9.4 Zmluvy o poistení   □  9.9 Odškodnenia - iné   □ 
9.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,  
plyn, voda, telefón   □  9.10 Iné □ 
10. Stručný opis podstaty požadovanej istiny: 
11. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery. 
11.1 Zákonná úroková miera       □ 
11.2 Úroková miera dohodnutá medzi stranami     □ 
11.3 Úroková miera pri pôži čke, ktorú si vzal navrhovate ľ, aspoň vo výške istiny □ 
 
SK 31   SK 11.4 Iné (uve ďte): 
12. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnos ť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom 
štáte, ktorého súdy sú príslušné: 
13. Dôkazy Skratky: LD: Listinné dôkazy SV: Svedecké výpovede ZD: Znalecké dôkazy
 
OH: Ohliadka veci alebo miesta IN: Iné  
 Druh dôkazu Opis predložených dôkazov 13.1 
13.2 
13.3 
V Dátum 
Podpis a/alebo pe čiatka 
 
SK 32   SK FORMULÁR NA ODPOVE Ď – EURÓPSKE PLATOBNÉ OZNÁMENIE  
Referencia: 
1. Nárok uvedený v európskom platobnom oznámení je odôvodnený. Medzitým som 
platbu uskuto čn i l .        □ 
2. Týmto podávam žalobnú odpove ď voči nároku ako celku.  □ 
3. Týmto podávam žalobnú odpove ď voči 
 3.1 istine:       □ 
 3.2 úroku:       □ 
 3.3 nákladom:      □ 
4. Podpis odporcu/jeho zástupcu: 
 
SK 33   SK PRÍLOHA 3  
EURÓPSKY PLATOBNÝ ROZKAZ 
Referencia: 
1. Vydávajúci súd:  Adresa :  Tel./fax/e-mail: 
2. UPOZORNENIE PRE ODPORCU: 
Prostredníctvom tohto rozhodnutia vám súd naria ďuje zaplati ť nižšie uvedenú 
pohľadávku navrhovate ľovi v plnom rozsahu vrátane úrokov a nákladov. Navrhovate ľ 
je oprávnený na výkon tejto povinnosti bez ďalšieho oznámenia.  
Súdu môžete predloži ť vyhlásenie o platbe, ktorú ste medzitým uskuto čnili alebo 
namietať proti tejto platbe podaní m odporu na súd, ktorý ho vydal, v lehote troch 
týždňov odo dňa, kedy vám bude doru čený.  
Odpor alebo vyhlásenie o platbe musí by ť súdu doru čené pred uplynutím stanovenej 
lehoty.  
Môžete použi ť štandardný formulár, ktorý tvorí pr ílohu k platobnému rozkazu, ale nie 
je to vaša povinnos ť.  
Ak v stanovenej lehote nepodáte vyhláseni e o platbe ani odpor, európsky platobný 
rozkaz nadobudne ú činky právoplatného rozhodnutia a už nebude možné proti nemu 
namietať.  
3. Navrhovate ľ 
3.1 Meno: 
3.2 Adresa: 4. Zástupca navrhovate ľa 
4.1 Meno: 
4.2 Adresa: 
5. Odporca 
5.1 Meno: 5.2 Adresa: 
6. Pohľadávka 
6.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov): 
 
SK 34   SK 6.2 Mena: □ Euro  
□ Švédska koruna 
□ [Libra šterling] 
7. Úrok 7.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokia ľ nie je uskuto čnená platba) 
7.1.1 %    □ 
7.1.2 % nad základnou mierou ECB □ 
7.1.3 Zákonná úroková miera  □ 
7.2 Úrok sa po číta od: 
8. Náklady ( čiastka v tej istej mene ako v 6.2) 
8.1 Náklady na konanie 
8.1.1 Poplatok za návrh: 8.1.2. Odmena pre zástupcu navrhovate ľa: 
8.1.3 Iné (uve ďte): 
8.2 Náklady pred za čatím konania (uve ďte): 
8.3 Celkové požadované náklady: 
9. Pohľadávka sa týka: 
9.1 Kúpnej zmluvy   □ 9.6 Zmluvy o poskytovaní služieb- iné □
 
9.2 Nájomnej zmluvy – nehnute ľné veci □ 9.7 Pôži čky/garancie   □ 
9.3 Nájomnej zmluvy – hnute ľné veci □ 9.8 Odškodnenia – dopravná nehoda □ 
9.4 Zmluvy o poistení   □ 9.9 Odškodnenia - iné   □ 
9.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,  
plyn, voda, telefón □ 9.10 Iné □ 
10. Stručný opis podstaty požadovanej istiny: 
11. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery. 
11.1 Zákonná úroková miera       □ 
11.2 Úroková miera dohodnutá medzi       □ 
11.3 Úroková miera pri pôži čke, ktorú si vzal navrhovate ľ, aspoň vo výške istiny □ 
11.4 Iné (uve ďte): 
 
SK 35   SK 12. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnos ť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom 
štáte, ktorého súdy sú príslušné: 
13. Dôkazy 
Skratky: LD: Listinné dôkazy SV: Svedecké výpovede ZD: Znalecké dôkazy  
OH: Ohliadka veci alebo miesta IN: Iné  
 Druh dôkazu Opis predložených dôkazov 13.1 13.2 
13.3 
V Dátum 
Podpis a/alebo pe čiatka 
 
SK 36   SK FORMULÁR NA ODPOVE Ď – EURÓPSKY PLATOBNÝ ROZKAZ  
Referencia: 
1. Nárok uvedený v európskom platobnom rozkaze je odôvodnený. Medzitým som 
platbu uskuto čn i l .        □ 
2. Týmto podávam odpor vo či nároku ako celku. □ 
3. Týmto podávam odpor vo či  
 3.1 istine:      □ 
 3.2 úroku:      □ 
 3.3 nákladom:     □ 
4. Podpis odporcu/jeho zástupcu: