EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 3. 2018 COM(2018) 93 final 2018/0042(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zmene nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o expozície vo forme krytých dlhopisov (Text s významom pre EHP) {SWD(2018) 50 final}

{SWD(2018) 51 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Komisia dnes prijala balík opatrení na prehĺbenie únie kapitálových trhov spolu s oznámením s názvom „Dokončenie únie kapitálových trhov do roku 2019 – čas na urýchlenie“. Súčasťou balíka je aj tento návrh, návrh podporného rámca EÚ týkajúceho sa krytých dlhopisov, návrh na uľahčenie cezhraničnej distribúcie investičných fondov, návrh podporného rámca o európskych poskytovateľoch služieb spoločného financovania (ECSP), ako aj návrh o rozhodnom práve pre účinky postúpenia pohľadávok na tretie strany a oznámenie o rozhodnom práve pre vlastnícke účinky transakcií s cennými papiermi. Kryté dlhopisy sú dlhové záväzky emitované úverovými inštitúciami a zabezpečené oddelene spravovanou skupinou aktív, na ktoré majú držitelia dlhopisov priamy nárok ako prednostní veritelia. Držitelia dlhopisov si zároveň môžu uplatniť pohľadávku voči emitujúcemu subjektu ako bežní veritelia. Tento dvojitý nárok voči krycej skupine a emitentovi sa nazýva mechanizmus „dvojitej ochrany“. Kryté dlhopisy emitujú úverové inštitúcie, a ako také predstavujú pre európske banky významný a efektívny zdroj financovania. Uľahčujú financovanie hypotekárnych úverov a úverov verejného sektora, čím vo všeobecnosti podporujú poskytovanie úverov. Podstatnou výhodou krytých dlhopisov v porovnaní s inými druhmi zdrojov financovania bánk, ako sú cenné papiere zabezpečené aktívami, je skutočnosť, že banky si ponechávajú riziko vo svojich súvahách a investori majú pohľadávky priamo voči banke. Kryté dlhopisy teda bankám umožňujú požičiavať nielen väčší objem prostriedkov, ale aj požičiavať bezpečnejšie. Nielen z tohto dôvodu sa krytým dlhopisom darilo počas finančnej krízy dobre v porovnaní s ostatnými nástrojmi financovania. Ukázali sa ako spoľahlivý a stabilný zdroj financovania pre európske banky v čase, keď iné zdroje financovania vysychali. Podporným rámcom pre kryté dlhopisy na úrovni EÚ by sa posilnilo ich používanie ako stabilného a nákladovo efektívneho zdroja financovania pre úverové inštitúcie, najmä v prípadoch menej rozvinutých trhov, s cieľom pomôcť financovať reálnu ekonomiku v súlade s cieľmi únie kapitálových trhov. Investorom by sa tým takisto poskytol širší a bezpečnejší okruh investičných príležitostí a pomohlo by to ochrániť finančnú stabilitu. Členské štáty budú musieť tieto pravidlá transponovať a zabezpečiť, aby vnútroštátne rámce pre kryté dlhopisy spĺňali požiadavky založené na pravidlách stanovené v tomto návrhu. Všetky kryté dlhopisy v celej Európe budú preto musieť dodržiavať minimálne požiadavky na harmonizáciu, ako sú stanovené v tomto návrhu. Podporný rámec pre kryté dlhopisy je súčasťou pracovného programu Komisie na rok 2018. Vo vyhlásení o zámere, ktorý vydal po prednesení správy o stave Únie, predseda Európskej komisie potvrdil, že podporný rámec pre kryté dlhopisy by sa mal spustiť alebo dokončiť do konca roku 2018, aby sa zabezpečil hlbší a spravodlivejší vnútorný trh. Komisia tento zámer potvrdila v preskúmaní akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania z júna 2017. Rozvoj krytých dlhopisov na jednotnom trhu je nerovnomerný; kryté dlhopisy sú v niektorých členských štátoch veľmi dôležité, v iných menej. Navyše sa nimi právne predpisy Únie zaoberajú iba čiastočne. Hoci so zreteľom na nižšie riziká (napr. banky, ktoré do nich investujú, nemusia vyčleniť toľko prostriedkov z regulatórneho kapitálu, ako keď investujú do iných aktív) majú v rozličných ohľadoch prospech z preferenčného prudenciálneho a regulačného zaobchádzania, právne predpisy Únie sa komplexne nezaoberajú tým, čo vlastne tvorí krytý dlhopis. Preferenčné zaobchádzanie sa však udeľuje krytým dlhopisom vymedzeným v smernici 2009/65/ES. Toto vymedzenie však bolo vypracované s určitým zamýšľaným účelom – obmedziť, do čoho môžu podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) investovať – a nie je vhodné pre širšie ciele únie kapitálových trhov. Legislatívny rámec Únie pre kryté dlhopisy by mal rozšíriť kapacitu úverových inštitúcií poskytovať finančné prostriedky pre reálnu ekonomiku a prispievať k rozvoju krytých dlhopisov v celej Únii, a to najmä v členských štátoch, v ktorých pre ne v súčasnosti neexistuje trh. Tento rámec by zvýšil aj cezhraničné toky kapitálu a investícií. Tým by prispel k únii kapitálových trhov, a najmä k ďalšiemu využitiu pákového efektu kapacity úverovej inštitúcie na podporu širšieho hospodárstva. Konkrétne by sa tým zabezpečilo, aby banky mali k dispozícii široký okruh bezpečných a efektívnych nástrojov financovania. Tento rámec sa skladá zo smernice a nariadenia – obidva nástroje by sa mali chápať ako jeden balík. Týmto navrhovaným nariadením sa predovšetkým zmení článok 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 [nariadenie o kapitálových požiadavkách (CRR)]. Zmeny vychádzajú zo súčasného prudenciálneho zaobchádzania, pridávajú však požiadavky týkajúce sa minimálneho nadmerného zabezpečenia kolaterálom a náhradných aktív. Posilnili by požiadavky na kryté dlhopisy, ktorým sa udeľuje preferenčné kapitálové zaobchádzanie. V návrhu smernice sa stanovia kľúčové prvky krytých dlhopisov a poskytne sa všeobecné vymedzenie ako jednotný a dostatočne podrobný referenčný bod na účely prudenciálnej regulácie platný vo všetkých finančných sektoroch. Stanovia sa v ňom štrukturálne znaky nástroja, verejný dohľad nad krytými dlhopismi, pravidlá umožňujúce používať označenie „európske kryté dlhopisy“ a povinnosti príslušných orgánov týkajúce sa uverejňovania v oblasti krytých dlhopisov. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky Návrh je súčasťou prebiehajúcej práce, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby kryté dlhopisy mali dostatočnú kvalitu na odôvodnenie ďalšieho preferenčného zaobchádzania s nimi. Vychádza z prebiehajúcej práce Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) na určovaní najlepších postupov, pokiaľ ide o emisie krytých dlhopisov. Táto práca je reakciou na odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB), aby sa určili a monitorovali najlepšie postupy s cieľom zabezpečiť spoľahlivé a konzistentné rámce pre kryté dlhopisy v celej Únii. Návrhom sa na základe odporúčania orgánu EBA menia existujúce právne predpisy a plne sa zosúlaďujú s ustanoveniami politiky v oblasti prudenciálnych požiadaviek pre inštitúcie, ktoré investujú do krytých dlhopisov. •Súlad s ostatnými politikami Únie

Jedným z najdôležitejších cieľov Komisie je stimulovať investície a vytvárať pracovné miesta. Komisia spustila niekoľko iniciatív s cieľom zabezpečiť, aby finančný systém k tomuto cieľu prispieval v plnej miere. Prvou z nich je únia kapitálových trhov, ktorá zahŕňa niekoľko iniciatív na odblokovanie finančných prostriedkov pre rast v Európe. Kryté dlhopisy by sa mali vnímať v kontexte únie kapitálových trhov, keďže bankové úvery sú v súčasnosti jednoznačne najdôležitejším zdrojom financovania v Európe a jedným z opatrení únie kapitálových trhov je ďalšie využitie pákového efektu kapacity bánk na podporu širšieho hospodárstva. Kryté dlhopisy predstavujú efektívny a stabilný nástroj financovania pre európske banky. Legislatívny rámec na harmonizáciu krytých dlhopisov by sa mal chápať v tomto širšom kontexte. Ďalším dôležitým cieľom Komisie v oblasti finančných trhov je zabezpečiť, aby sa v kapitálových požiadavkách pre banky odzrkadľovali riziká spojené s aktívami v ich súvahách. V súlade s tým sa požiadavkami nariadenia o kapitálových požiadavkách zabezpečuje, že kryté dlhopisy, ktorým bolo udelené najpreferenčnejšie zaobchádzanie, budú mať rovnako vysokú úroveň ochrany investorov. Keďže sa však právne predpisy Únie komplexne nezaoberajú tým, čo vlastne tvorí krytý dlhopis (pozri vyššie), je potrebná harmonizácia, aby sa zabezpečilo, že kryté dlhopisy budú mať v celej Únii podobné štrukturálne charakteristiky, vďaka ktorým dodržiavajú príslušné prudenciálne požiadavky. Harmonizácia krytých dlhopisov je teda v súlade s cieľom Komisie týkajúcim sa finančnej stability, o ktorý sa usiluje vo svojej regulácii finančných trhov. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Navrhovaná zmena vychádza z článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, t. j. z toho istého právneho základu ako akt, ktorý sa mení. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Keďže v právnych predpisoch Únie sa krytým dlhopisom udeľuje preferenčné kapitálové zaobchádzanie, súvisiace požiadavky sa musia zmeniť na úrovni Únie. Okrem toho sa považuje za nevyhnutné určiť požiadavky na preferenčné zaobchádzanie s kapitálom na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť jednotnú úroveň ochrany investorov a dosiahnuť rovnaké podmienky pre európske úverové inštitúcie. •Proporcionalita Týmto návrhom sa nastoľuje rovnováha medzi zabezpečením dostatočne pevného rámca pre kryté dlhopisy, ktorým je udelené preferenčné zaobchádzanie, a zabráneniu neprimeraného nárastu nákladov na emisie. V snahe nastoliť správnu rovnováhu Komisia brala do úvahy všetky súvisiace náklady a možné prínosy (pozri priložené posúdenie vplyvu). Návrh vychádza z odporúčaní v správe orgánu EBA z roku 2016, ale umožňuje určité obmedzené odchýlky (t. j. niektoré ustanovenia sú menej podrobné, než sa predpokladalo v správe orgánu EBA). Je to preto, že cieľom je ponechať väčší priestor na ochranu existujúcich dobre fungujúcich vnútroštátnych systémov, ako výslovne uviedli zainteresované strany počas konzultácií, pričom sa posilňuje primeranosť návrhu. Odchýlky nezahŕňajú kľúčové štrukturálne znaky krytých dlhopisov ani dohľad nad nimi. Návrh obsahuje ustanovenia o zachovaní predchádzajúceho stavu existujúcich krytých dlhopisov s cieľom urovnať náklady pre ich emitentov a trhy. Ako vyplýva z posúdenia vplyvu, očakávané náklady sa môžu považovať za primerané vzhľadom na očakávané prínosy. •Výber nástroja Nariadenie je vhodným nástrojom, pretože jeho ustanovenia nahrádzajú ustanovenia v nariadení (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o oprávnenosť krytých dlhopisov na preferenčné kapitálové zaobchádzanie. Týmto sa dosiahne rovnaký priamy právny účinok ako súčasným nariadením, pričom sa zabezpečuje konzistentné dosiahnutie cieľov návrhu v celej EÚ a napomáha vytvorenie väčšej istoty a rovnakých podmienok pre emitentov a investorov. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Táto iniciatíva o krytých dlhopisoch sa týka oblasti, ktorá v súčasnosti nie je vo veľkej miere predmetom právnych predpisov Únie. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia uskutočnila konzultácie so zainteresovanými stranami v niekoľkých okamihoch počas prípravy tohto návrhu, a to najmä prostredníctvom: i) otvorených verejných konzultácií o krytých dlhopisoch (september 2015 až 6. január 2016); ii) uverejnenia úvodného posúdenia vplyvu (9. júna 2017); iii) dvoch zasadnutí expertnej skupiny pre bankové, platobné a poisťovacie služby (EGBIP) a jedného zasadnutia Výboru pre finančné služby (FSC).

Účelom verejných konzultácií bolo podľa akčného plánu únie kapitálových trhov vyhodnotiť nedostatky a zraniteľné miesta na vnútroštátnych trhoch s krytými dlhopismi a posúdiť prínos európskeho rámca. Hoci respondentov znepokojovalo, že harmonizácia založená na prístupe „jedného riešenia pre všetkých“ by mohla poškodiť dobre fungujúce trhy a znížiť pružnosť a spektrum ponúkaných produktov, vyjadrili aj opatrnú podporu pre cielené opatrenia EÚ za predpokladu, že harmonizácia bude založená na zásadách, bude vychádzať z existujúcich rámcov a zohľadnia sa v nej osobitosti domácich trhov. O výsledkoch konzultácií sa diskutovalo na verejnom vypočutí 1. februára 2016. Komisia dostala štyri reakcie na úvodné posúdenie vplyvu, pričom vo všetkých bola vyjadrená podpora legislatívnej iniciatíve EÚ. Respondenti sa zaoberali osobitnými aspektmi vnútroštátnych rámcov (napr. likviditou) a potvrdili všeobecný názor v prospech harmonizácie bez ohrozenia riadne fungujúcich národných systémov. Na prvom zasadnutí skupiny EGBIP (9. júna 2017) väčšina členských štátov vyjadrila podporu rámcu krytých dlhopisov Únie na základe poradenstva EBA z roku 2016 za predpokladu, že tento rámec ostane založený na zásadách. Na druhom zasadnutí (28. septembra 2017) bola diskusia podrobnejšia, vo všeobecnosti však členské štáty stále podporili prístup založený na zásadách. Členské štáty vyjadrili podobné názory na zasadnutí výboru FSC v júli 2017. Návrh vychádza aj z ďalších stretnutí so zainteresovanými stranami a inštitúciami EÚ. Vo všeobecnosti sa zainteresované strany (zatiaľ čo sa snažili o zameranie na aspekt, ktorý mal pre ich situáciu najväčší význam) sústredili na vyváženie potreby zmeniť súčasný rámec, aby mohol riešiť prudenciálne obavy, a želania zabrániť narušeniu dobre fungujúcich národných systémov. Vstupy zamerané na prudenciálne obavy týkajúce sa preferenčného zaobchádzania s krytými dlhopismi prichádzali najmä od ESRB, EBA a Európskej centrálnej banky a do určitej miery od príslušných orgánov v členských štátoch s rozvinutými trhmi s krytými dlhopismi a od ratingových agentúr, zatiaľ čo vstupy zamerané na riadne fungujúce domáce trhy pochádzali najmä od členských štátov s dobre fungujúcimi trhmi s krytými dlhopismi, od emitentov a od investorov. Európsky parlament takisto vyjadril podporu pre konanie a požadoval európsky legislatívny rámec pre kryté dlhopisy. •Získavanie a využívanie expertízy Európsky orgán pre bankovníctvo 1. júla 2014 vydal správu, v ktorej určil najlepšie postupy s cieľom zabezpečiť spoľahlivé a konzistentné rámce pre kryté dlhopisy v celej Únii. Správa bola reakciou na odporúčanie ESRB z decembra 2012 o financovaní úverových inštitúcií. Uvádza sa v nej aj stanovisko EBA k vhodnosti súčasného prudenciálneho zaobchádzania s krytými dlhopismi na základe výzvy Komisie na predloženie poradenstva v decembri 2013 na základe článku 503 nariadenia o kapitálových požiadavkách. V nadväznosti na správu výbor ESRB odporučil, aby EBA monitoroval fungovanie trhu s krytými dlhopismi na základe najlepších postupov, ktoré určil EBA, a vyzval EBA, aby v prípade potreby odporučil ďalšie opatrenia. Európsky orgán pre bankovníctvo odpovedal v decembri 2016 vydaním správy o krytých dlhopisoch – odporúčania pre harmonizáciu rámcov krytých dlhopisov v EÚ. Táto správa obsahuje komplexnú analýzu regulačného vývoja v oblasti rámcov krytých dlhopisov v jednotlivých členských štátoch s osobitnou pozornosťou venovanou miere súladu s najlepšími postupmi určenými v predchádzajúcej správe. Na základe výsledkov tejto analýzy EBA vyzval na prijatie legislatívnych krokov s cieľom harmonizovať kryté dlhopisy na úrovni EÚ. Tento návrh vychádza z analýzy a poradenstva EBA. Odchyľuje sa iba v menej významných oblastiach, napr. pokiaľ ide o úroveň podrobností týkajúcich sa derivátov, ktoré patria do krycej skupiny; v tom, že existencia osoby dohliadajúcej na kryciu skupinu sa nevyžaduje; a v úrovni nadmerného zabezpečenia kolaterálom. Komisia v auguste 2016 zadala spoločnosti ICF vypracovanie štúdie na posúdenie výkonnosti súčasných trhov s krytými dlhopismi a nákladov a prínosov možných opatrení EÚ. Štúdia, ktorá bola uverejnená v máji 2017, sa venovala možným prínosom a nákladom odporúčaní EBA. Celkovo z nej vyplynulo, že možné prínosy legislatívnej iniciatívy prevažujú nad možnými nákladmi, a preto existuje dôvod pre legislatívne opatrenia. V decembri 2017 Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS) dokončil prebiehajúce pokrízové regulačné reformy medzinárodného regulačného rámca pre banky Bazilej III. V rámci týchto reforiem Bazilejský výbor pre bankový dohľad preskúmal štandardizovaný prístup ku kreditnému riziku okrem iného zavedením nových noriem pre expozície voči krytým dlhopisom. Po prvýkrát nové normy z veľkej časti na medzinárodnej úrovni reprodukujú prístup EÚ zachytený v nariadení o kapitálových požiadavkách, čo umožňuje, aby expozície vo forme krytých dlhopisov v závislosti od určitých podmienok využívali nižšiu rizikovú váhu. Uznáva sa teda, že zaobchádzanie EÚ s krytými dlhopismi je prudenciálne životaschopné a opodstatnené základnými vlastnosťami nástroja. •Posúdenie vplyvu Tento návrh sprevádza posúdenie vplyvu, ktoré bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie (RSB) 6. októbra 2017 a schválené 17. novembra 2017. Výbor pre kontrolu regulácie pochválil komplexnosť posúdenia vplyvu a to, že je dobre štruktúrované, a uznal, že sa v ňom systematicky uplatňuje intervenčná logika a že obsahuje veľké množstvo kvantifikácie na účely odôvodnenia zistení. Výbor pre kontrolu regulácie odporučil, aby sa správa v určitých obmedzených ohľadoch zlepšila: a) dôvody, pre ktoré sa „29. režim“ nepovažuje za zaujímavý a b) väčšia zrozumiteľnosť hlavných prvkov prístupu „minimálnej harmonizácie“ a to, či (a ako) sa odchyľujú od poradenstva EBA (na tento účel bola doplnená príloha 6). Posúdenie vplyvu sa zodpovedajúcim spôsobom zmenilo, takže sa v ňom riešia aj dodatočné návrhy výboru pre kontrolu regulácie: i) podrobnejšie vysvetlenie týkajúce sa európskych zabezpečených dlhových cenných papierov; ii) podrobnejšie odôvodnenie výhod emisie krytých dlhopisov;

iii) dôslednejšia analýza vplyvu regulačnej harmonizácie na cezhraničný obchod (emisie, investície) s krytými dlhopismi; iv) zamietnutá možnosť obmedzená na úpravu prudenciálneho zaobchádzania s krytými dlhopismi; v) komplexnejšie vysvetlenie „efektu postúpenia“ posudzovaného vo finančnej literatúre; a vi) tabuľka, v ktorej sú znázornené prepojenia medzi monitorovaním a prínosmi referenčnej hodnoty. Komisia zvažovala niekoľko možností politiky na rozvoj trhov s krytými dlhopismi a na riešenie prudenciálnych obáv. Tieto možnosti sa odlišujú z hľadiska miery harmonizácie, a to od možnosti bez regulačných opatrení po možnosti zahŕňajúce úplnú harmonizáciu, ako sa uvádza ďalej: ·základná možnosť: nerobiť nič, ·možnosť 1: možnosť bez regulačných opatrení, ·možnosť 2: minimálna harmonizácia založená na vnútroštátnych režimoch, ·možnosť 3: úplná harmonizácia, ktorá nahrádza vnútroštátne režimy; a ·možnosť 4: „29. režim“, ktorý funguje súbežne s vnútroštátnymi režimami. Možnosť 1 (bez regulačných opatrení) sa považovala za neúčinnú pri dosahovaní cieľov, keďže neexistuje nijaká záruka, že členské štáty budú dodržiavať najlepšie postupy. Možnosťou 3 (úplná harmonizácia) by sa zrejme dosiahli ciele, ale mohlo by dôjsť k narušeniu existujúcich dobre fungujúcich trhov. Účinnosť možnosti 4 („29. režim“ znamená plne integrovaný režim pre emitentov na dobrovoľnom základe ako alternatíva pre vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa krytých dlhopisov, ktorá si nevyžaduje zmenu existujúcich vnútroštátnych predpisov) závisí od využívania v odvetví. Z konzultácií vyplýva, že takéto využívanie nie je pravdepodobné; tým by sa oslabili vyhliadky na dosiahnutie stanovených cieľov. Súbežný režim by takisto prispel k ďalšej fragmentácii a k zdvojovaniu nákladov. Ponechala sa možnosť 2 (minimálna harmonizácia založená na vnútroštátnych režimoch). Ponechaná možnosť dosahuje väčšinu cieľov iniciatívy za primerané náklady. Táto možnosť takisto vytvára rovnováhu medzi pružnosťou potrebnou na to, aby sa vyhovelo osobitostiam členských štátov, a jednotnosťou potrebnou na účely súdržnosti na úrovni EÚ. Táto možnosť bude pravdepodobne najúčinnejšia pri dosahovaní cieľov a zároveň bude efektívna a zníži na minimum narušenia a náklady na prechod. Ide takisto o jednu z ambicióznejších možností z regulačného hľadiska, ktorá má súčasne najväčšiu podporu zainteresovaných strán. Vykonaním tejto možnosti by sa stimuloval rozvoj trhov s krytými dlhopismi v prípadoch, keď neexistujú alebo sú slabo rozvinuté. Znížili by sa aj náklady emitentov na financovanie, pomohlo by sa diverzifikácii základne investorov, uľahčili by sa cezhraničné investície a prilákali by sa investori z krajín mimo EÚ. Celkovo by sa touto možnosťou znížili náklady na prijaté úvery a pôžičky. Touto možnosťou by sa riešili prudenciálne obavy, a to aj v súvislosti s inováciami trhu, a zabezpečili by sa prudenciálne prínosy zosúladenia štrukturálnych charakteristík produktu s preferenčným prudenciálnym zaobchádzaním na úrovni EÚ. Posilnila by sa ochrana investorov a vďaka jej prvkom zvyšujúcim kreditnú kvalitu by sa znížili ich náklady na náležitú starostlivosť. Očakáva sa, že jednorazové a opakujúce sa priame administratívne náklady v rámci uprednostnenej možnosti sa pre emitentov v jurisdikciách s nízkymi nákladmi zvýšia (pozri posúdenie vplyvu). Náklady by sa zvýšili aj orgánom dohľadu. Emitenti by zároveň dosiahli nižšie náklady na financovanie a občania by zase mohli využívať nižšie náklady na prijaté úvery a pôžičky. Vzhľadom na nižšie náklady na náležitú starostlivosť by sa náklady investorom nezvýšili. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Cieľom balíka o krytých dlhopisoch, najmä smernice, ktorá dopĺňa tento návrh, je harmonizácia oblasti, ktorá je v súčasnosti regulovaná prevažne na vnútroštátnej úrovni. Minimálna harmonizácia v tejto smernici prinesie zjednodušenie z hľadiska základného zosúladenia kľúčových prvkov vnútroštátnych režimov. •Základné práva EÚ je odhodlaná dodržiavať vysoké štandardy ochrany základných práv. V tejto súvislosti je nepravdepodobné, že tento návrh bude mať priamy vplyv na práva, ako sa uvádzajú v Charte základných práv Európskej únie. 4.VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ V sprievodnom návrhu novej smernice pre kryté dlhopisy, ktorý zahŕňa všeobecný plán na monitorovanie vývoja trhov s krytými dlhopismi, sa od Komisie požaduje, aby vykonala hodnotenie smernice v úzkej spolupráci s orgánom EBA najmenej päť rokov po uplynutí lehoty na transpozíciu a predložila správu Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o hlavných zisteniach. Hodnotenie sa má vykonať v súlade s usmerneniami Komisie pre lepšiu právnu reguláciu. Správa sa má takisto vzťahovať na emisiu krytých dlhopisov v súlade s článkom 129 nariadenia CRR, ako aj na vývoj, pokiaľ ide o aktíva zabezpečujúce emisie a úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom. Čo sa týka tohto návrhu, nie sú zamýšľané žiadne osobitné vykonávacie plány, hodnotenie a podávanie. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Zmena článku 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 Cieľom zmeny článku 129 je zaviesť nové požiadavky na minimálnu úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom a náhradné aktíva. Predchádzajúce ustanovenia upravujúce transparentnosť sa presúvajú do časti novej smernice, v ktorej sa vymedzujú štrukturálne znaky krytých dlhopisov. Článkom 129 ods. 1 písm. d) bodom ii) a písm. f) bodom ii) sa umožňuje krytým dlhopisom, aby boli zabezpečené kolaterálom vo forme nadriadených podielových listov, ktoré za určitých podmienok emitujú francúzske fondy Fonds Communs de Titrisation alebo rovnocenné subjekty, ktoré sa zaoberajú sekuritizáciou expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na bývanie alebo nehnuteľnému majetku určenému na podnikanie vrátane ustanovenia, že takéto podielové listy nepresahujú 10 % nominálnej hodnoty nesplatenej emisie. Táto možnosť sa zrušuje, keďže len niekoľko vnútroštátnych rámcov krytých dlhopisov umožňuje zahrnutie cenných papierov zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti určené na bývanie alebo cenných papierov zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti určené na podnikanie. Používanie takýchto štruktúr je na ústupe klesá a považuje sa za zbytočné zvyšovanie zložitosti k programu krytých dlhopisov. Ostatné ustanovenia článku 129 zostávajú nezmenené. Nadmerné zabezpečenie kolaterálom Navrhovanými zmenami sa zavádza nová požiadavka na minimálnu úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom (úroveň kolaterálu presahujúca požiadavky na krytie aktív). Táto úroveň je stanovená na 2 a 5 % v závislosti od aktív v krycej skupine, a to na základe nominálnej metódy výpočtu. Táto úroveň je v súlade s odporúčaním orgánu EBA a s výsledkami štúdie spoločnosti ICF. Hoci je nižšia ako nových bazilejských normách, spravila by produkt bezpečnejším a zvýšila by sa pre väčšinu členských štátov, v ktorých je požadovaná minimálna úroveň v súčasnosti nižšia. Zrušenie článku 496 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 Článkom 496 sa umožňuje, aby príslušné orgány upustili od limitu 10 % uvedeného v článku 129 ods. 1 písm. d) bode ii) a písm. f) bode ii) v prípade určitých krytých dlhopisov. Keďže sa článok 129 ods. 1 písm. d) bod ii) a písm. f) bod ii) zrušuje, možnosť odchýliť sa od limitu nie je potrebná. Článok 496 sa preto zrušuje.



2018/0042 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o zmene nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o expozície vo forme krytých dlhopisov (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Na základe článku 129 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 sa za určitých podmienok udeľuje preferenčné zaobchádzanie krytým dlhopisom. V smernici (EÚ) č. 20xx/xx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) 20xx/xx o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/EÚ a smernica 2014/59/EÚ] sa bližšie určujú základné prvky a stanovuje sa spoločné vymedzenie krytých dlhopisov. (2)Komisia vydala 20. decembra 2013 výzvu na predloženie poradenstva adresovanú Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA) týkajúcu sa vhodnosti rizikových váh stanovených v článku 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Podľa názoru orgánu EBA predstavuje zaobchádzanie s preferenčnými rizikovými váhami stanovené v článku 129 nariadenia v zásade vhodné prudenciálne zaobchádzanie. Orgán EBA však odporúča, aby sa ďalej zvážila možnosť doplniť požiadavky prípustnosti stanovené v článku 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 s cieľom pokryť aspoň oblasti zmierňovania rizika likvidity, nadmerného zabezpečenie kolaterálom, úlohu príslušného orgánu a ďalšie rozpracovanie existujúcich požiadaviek na zverejnenie investorom. (3)So zreteľom na stanovisko orgánu EBA je vhodné zmeniť nariadenie (EÚ) č. 575/2013 pridaním dodatočných požiadaviek na kryté dlhopisy, čím sa posilní kvalita krytých dlhopisov oprávnených na priaznivé zaobchádzanie s kapitálom, ako sa stanovuje v článku 129 uvedeného nariadenia. (4)Podľa článku 129 ods. 1 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013 môžu príslušné orgány čiastočne upustiť od uplatňovania požiadavky pre expozície, ktoré sa kvalifikujú do 1. stupňa kreditnej kvality, ako sa stanovuje v článku 129 ods. 1 prvom pododseku písm. c), ako aj povoliť expozíciu, ktorá sa kvalifikuje do 2. stupňa kreditnej kvality, až do výšky maximálne 10 % celkovej expozície nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej inštitúcie. Takéto čiastočné upustenie sa však uplatňuje len po predchádzajúcej porade s orgánom EBA a iba za predpokladu, že významné prípadné problémy s koncentráciou v dotknutých členských štátoch je možné zdokumentovať vzhľadom na uplatňovanie požiadavky 1. stupňa kreditnej kvality. Uplatnenie tejto výnimky sa považovalo za potrebné pre tie členské štáty, v ktorých existujú najväčšie trhy s krytými dlhopismi, keďže dodržiavanie požiadaviek pre expozície, ktoré sa kvalifikujú do 1. stupňa kreditnej kvality, ako sú sprístupnené externými ratingovými agentúrami, sa stalo čoraz zložitejšie vo väčšine členských štátov ako v rámci eurozóny tak aj mimo nej. Treba zmeniť článok 129 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, aby sa zjednodušilo používanie expozícií voči úverovým inštitúciám ako kolaterál pre kryté dlhopisy a aby sa vyriešil tento problém. Namiesto možnosti príslušných orgánov upustiť od požiadaviek je vhodné stanoviť pravidlo, ktoré povoľuje expozície voči úverovým inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 2. stupňa kreditnej kvality, až do výšky maximálne 10 % celkovej expozície nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej inštitúcie, a to bez potreby konzultovať orgán EBA. (5)V súlade s článkom 129 ods. 1 prvým pododsekom písm. d) bodom ii) a článkom 129 ods. 1 prvým pododsekom písm. f) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sú úvery zabezpečené nadriadenými podielovými listami, ktoré emitujú francúzske fondy Fonds Communs de Titrisation alebo rovnocenné subjekty, ktoré sa zaoberajú sekuritizáciou expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na bývanie alebo nehnuteľnému majetku určenému na podnikanie, oprávnenými aktívami, ktoré možno použiť ako kolaterál pre kryté dlhopisy až do výšky maximálne 10 % nominálnej hodnoty nesplatenej emisie krytých dlhopisov („limit 10 %“). Na základe článku 496 uvedeného nariadenia však príslušné orgány môžu udeliť výnimku z uplatňovania limitu 10 %. V článku 503 ods. 4 toho istého nariadenia sa napokon od Komisie vyžaduje preskúmať vhodnosť výnimky umožňujúcej príslušným orgánom udeliť výnimku z uplatňovania od limitu 10 %. Komisia požiadala 22. decembra 2013 v tejto súvislosti orgán EBA o poskytnutie stanoviska. Orgán EBA uviedol 1. júla 2014, že používanie nadriadených podielových listov, ktoré emitujú francúzske fondy Fonds Communs de Titrisation alebo rovnocenné subjekty, ktoré sa zaoberajú sekuritizáciou expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na bývanie alebo nehnuteľnému majetku určenému na podnikanie, by malo za následok vznik prudenciálnych obáv spôsobených dvojvrstvovou štruktúrou programu krytých dlhopisov zabezpečenému sekuritizačnými podielovými listami, čo by viedlo k nedostatočnej transparentnosti, pokiaľ ide o kreditnú kvalitu krycej skupiny. V dôsledku toho orgán EBA odporučil, aby sa výnimka limit 10 % pre nadradené sekuritizačné podielové listy, v súčasnosti stanovená v článku 496 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, po 31. decembri 2017 odstránila. (6)Len obmedzený počet vnútroštátnych rámcov krytých dlhopisov umožňuje zahrnutie cenných papierov zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti určené na bývanie alebo cenných papierov zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti určené na podnikanie. Používanie takýchto štruktúr je na ústupe klesá a považuje sa za zbytočné zvyšovanie zložitosti k programom krytých dlhopisov. Z tohto dôvodu je vhodné úplne odstrániť používanie takýchto štruktúr ako oprávnených aktív. Preto by sa mal vypustiť článok 129 ods. 1 prvý pododsek písm. d) bod ii) a článok 129 ods. 1 prvý pododsek písm. f) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako aj článok 496 uvedeného nariadenia. (7)Štruktúry zoskupených krytých dlhopisov v rámci skupiny, ktoré sú v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013, sa takisto používali ako prípustný kolaterál v súlade s článkom 129 ods. 1 prvým pododsekom písm. d) bodom ii) a článkom 129 ods. 1 prvým pododsekom písm. f) bodom ii) uvedeného nariadenia. Štruktúry zoskupených krytých dlhopisov v rámci skupiny nepredstavujú dodatočné riziká z prudenciálneho hľadiska, pretože nevyvolávajú tie isté otázky týkajúce sa zložitosti, aké vyvoláva používanie úverov zabezpečených nadriadenými podielovými listami, ktoré emitujú francúzske fondy Fonds Communs de Titrisation alebo rovnocenné subjekty, ktoré sa zaoberajú sekuritizáciou expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na bývanie alebo nehnuteľnému majetku určenému na podnikanie. Podľa orgánu EBA zabezpečenie krytých dlhopisov zoskupenými štruktúrami krytých dlhopisov by sa malo povoliť bez obmedzení týkajúcich sa výšky nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej úverovej inštitúcie. Podobne by sa mal zmeniť článok 129 ods. 1 prvý pododsek písm. c), aby sa odstránila požiadavka na uplatňovanie limitu 15 % alebo 10 % vo vzťahu k expozíciám voči úverovým inštitúciám v rámci štruktúr zoskupených krytých dlhopisov v rámci skupiny. Tieto štruktúry zoskupených krytých dlhopisov v rámci skupiny sú upravené v článku 9 smernice (EÚ) 20../.... [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. (8)Na základe článku 129 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa požaduje, aby sa zásady oceňovania pre nehnuteľný majetok zabezpečujúci kryté dlhopisy, ako sa stanovuje v článku 229 ods. 1 uvedeného nariadenia, uplatňovali na kryté dlhopisy, aby tieto dlhopisy spĺňali požiadavky na preferenčné zaobchádzanie. Požiadavky na oprávnenosť aktív slúžiacich ako kolaterál pre kryté dlhopisy odkazujú na všeobecné kvalitatívne vlastnosti, ktoré zabezpečujú solídnosť krycej skupiny, a preto by sa na ne mala vzťahovať smernica (EÚ) 20../... [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. Preto by sa na ustanovenia týkajúce sa metodiky oceňovania mala takisto vzťahovať uvedená smernica. Regulačné technické predpisy stanovené v článku 124 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa preto nemali uplatňovať v súvislosti s kritériami prípustnosti pre kryté dlhopisy, ako sa stanovuje v článku 129 uvedeného nariadenia. Je preto potrebné zmeniť v tomto zmysle článok 129 ods. 3 uvedeného nariadenia. (9)Limity pre pomer výšky úveru k hodnote zabezpečenia („ukazovateľ LTV“) sú nevyhnutnou súčasťou zabezpečenia kreditnej kvality krytých dlhopisov. V článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa stanovujú limity ukazovateľa LTV pre hypotekárne a lodné aktíva, ale sa v ňom bližšie neurčuje, ako sa majú tieto limity uplatňovať, čo môže viesť k neistote. Limity ukazovateľa LTV by sa mali uplatňovať ako mäkké limity krytia, čo znamená, že zatiaľ čo neexistujú žiadne limity pre veľkosť podkladového úveru, takýto úver sa môže používať ako kolaterál len v rámci limitov ukazovateľa LTV uloženého na aktíva. Limity ukazovateľa LTV určujú percentuálnu časť úveru, ktorá sa podieľa na požiadavke na krytie záväzkov. Je preto vhodné bližšie určiť, aby sa limity ukazovateľa LTV uplatňovali na tú časť úveru, ktorá sa podieľa na krytí krytých dlhopisov.

(10)Na zabezpečenie väčšej zrozumiteľnosti by sa takisto malo bližšie určiť, že limity ukazovateľa LTV sú uplatniteľné počas celého obdobia splatnosti úveru. Skutočný ukazovateľ LTV by sa nemal meniť, ale mal by zostať na úrovni limitu 80 % hodnoty nehnuteľnosti v prípade úverov na nehnuteľný majetok určený na bývanie, ako aj na úrovni limitu 60 % hodnoty nehnuteľnosti v prípade úverov určených na podnikanie a lodí. (11)S cieľom ešte viac zlepšovať kvalitu krytých dlhopisov, ktorým sa poskytuje preferenčné zaobchádzanie s kapitálom, ako sa stanovuje v článku 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, na uvedené preferenčné zaobchádzanie by sa mala vzťahovať minimálna úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom, čiže úroveň kolaterálu presahujúca požiadavky na krytie aktív, ako sa uvádza v článku 15 smernice (EÚ) 20../... [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. Táto požiadavka slúži na zmiernenie najvýznamnejších rizík, ktoré vznikajú v prípade platobnej neschopnosti alebo riešenia krízovej situácie emitenta. (12)Jednou z požiadaviek stanovených v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 je, že úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov dostáva určité informácie o krytých dlhopisoch prinajmenej v polročných intervaloch. Požiadavky na transparentnosť tvoria neoddeliteľnú súčasť krytých dlhopisov, pričom zabezpečujú jednotnú úroveň zverejnenia a umožňujú investorom, aby vykonávali potrebné posúdenie rizika, čím sa zlepšuje porovnateľnosť, transparentnosť a stabilitu trhu. Preto je vhodné zabezpečiť, aby sa požiadavky na transparentnosť uplatňovali na všetky kryté dlhopisy, čo možno dosiahnuť stanovením týchto požiadaviek v smernici (EÚ) 20../... [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ] ako spoločného štrukturálneho znaku krytých dlhopisov. Preto by sa článok 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 mal vypustiť. (13)Kryté dlhopisy sú nástroje dlhodobého financovania, a preto sa emitujú s plánovanou splatnosťou v dĺžke niekoľko rokov. Preto treba zabezpečiť, aby nedošlo k prerušeniu krytých dlhopisov emitovaných do 31. decembra 2007 alebo do [OP: vložte dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia]. V záujme dosiahnutia tohto cieľa by kryté dlhopisy emitované pred 31. decembrom 2007 mali zostať oslobodené od požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 575/2013 v súvislosti s oprávnenými aktívami, nadmerným zabezpečením kolaterálom a náhradnými aktívami. Okrem toho, ostatné kryté dlhopisy, ktoré sú v súlade s článkom 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a emitované pred [OP: vložte dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia], by mali byť oslobodené od požiadaviek na nadmerné zabezpečenie kolaterálom a náhradné aktíva a mali by byť naďalej oprávnené na preferenčné zaobchádzanie, ako sa stanovuje v uvedenom nariadení, a to až do ich splatnosti. (14)Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v spojení s [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie nového rámca, ktorým sa stanovujú štrukturálne znaky emisie krytých dlhopisov a zmenené požiadavky na preferenčné zaobchádzanie, by sa uplatňovanie tohto nariadenia malo odložiť tak, aby sa časovo zhodovalo s dátumom, od ktorého musia členské štáty uplatňovať ustanovenia, ktorými sa transponuje uvedená smernica. (15)Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 575/2013 Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 sa mení takto: 1.Článok 129 sa mení takto: a) odsek 1 sa mení takto: i) prvý pododsek sa mení takto: – úvodná veta sa nahrádza takto: „Aby sa mohlo uplatniť preferenčné zaobchádzanie stanovené v odsekoch 4 a 5, kryté dlhopisy uvedené v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20xx/xxxx *[OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ] musia spĺňať požiadavky stanovené v odsekoch 3, 3a a 3b tohto článku a musia byť zabezpečené kolaterálom vo forme niektorých z týchto oprávnených aktív: ______________________________ * * [OP, vložte odkaz na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20xx/xx o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/EÚ a smernica 2014/59/EÚ (Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...])].“, – písmeno c) sa nahrádza takto: „c) expozíciami voči úverovým inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 1. alebo 2. stupňa kreditnej kvality, ako sa stanovuje v tejto kapitole.“, – v písmene d) sa vypúšťa bod ii), – v písmene f) sa vypúšťa bod ii);

ii) druhý pododsek sa nahrádza takto: „Na účely prvého pododseku písmena c) expozície vzniknuté prevodom a riadením platieb dlžníkov alebo výnosov z realizácie, ktoré sa týkajú úverov zabezpečených nehnuteľnosťami, sa držiteľom krytých dlhopisov do limitov uvedených v týchto písmenách nezapočítavajú.“; iii) tretí pododsek sa vypúšťa; b) vkladajú sa tieto odseky 1a, 1b a 1c: „1a. Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. c) sa uplatňujú tieto ustanovenia: a) v prípade expozícií voči úverovým inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 1. stupňa kreditnej kvality, expozícia nesmie presiahnuť 15 % nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej úverovej inštitúcie; b) v prípade expozícií voči úverovým inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 2. stupňa kreditnej kvality, expozícia nesmie presiahnuť 10 % celkovej expozície nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej úverovej inštitúcie; c) celková expozícia voči úverovým inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 1. alebo 2. stupňa kreditnej kvality, nesmie presiahnuť 15 % celkovej expozície nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov emitujúcej úverovej inštitúcie. Tento odsek sa neuplatňuje na používanie krytých dlhopisov ako prípustný kolaterál, ako sa povoľuje podľa článku 9 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. 1b. Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. d) bodu i) sa limit 80 % vzťahuje na časť úveru, ktorá sa podieľa na krytí záväzkov spojených s krytým dlhopisom, a je uplatniteľný počas celého obdobia splatnosti úveru. 1c. Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. f) bodu i) a písm. g) sa limit 60 % vzťahuje na časť úveru, ktorá sa podieľa na krytí záväzkov spojených s krytým dlhopisom a je uplatniteľný počas celého obdobia splatnosti úveru.“; c) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. V prípade nehnuteľného majetku zabezpečujúceho kryté dlhopisy v súlade s týmto nariadením musia byť splnené požiadavky stanovené v článku 208.“; d) vkladajú sa tieto odseky 3a a 3b: „3a. Okrem toho, že kryté dlhopisy sú zabezpečené kolaterálom vo forme oprávnených aktív uvedených v odseku 1, sa na ne vzťahuje minimálna úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom vo výške 5 % v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 12 smernice (EÚ) 20xx/xxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. Na účely prvého pododseku celková nominálna hodnota všetkých aktív v krycej skupine musí mať prinajmenej rovnakú hodnotu ako celková nominálna hodnota nesplatených krytých dlhopisov („nominálny princíp“) a musí pozostávať z oprávnených aktív, ako sa stanovuje v odseku 1. Na aktíva, ktoré sa podieľajú na minimálnej úrovni nadmerného zabezpečenia kolaterálom, sa nevzťahujú limity na veľkosť expozície, ako sa stanovuje v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c), a do týchto limitov sa nezapočítavajú. Príslušné orgány určené podľa článku 18 ods. 2 smernice (EÚ) č. 20xx/xxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ] môžu rozhodnúť o uplatňovaní nižšej minimálnej úrovne nadmerného zabezpečenia kolaterálom na kryté dlhopisy za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: a) výpočet nadmerného zabezpečenia kolaterálom buď vychádza z modelu, ktorý zohľadňuje pripísané rizikové váhy aktív, alebo modelu, v rámci ktorého sa ocenenie aktív vzťahuje na hodnotu poskytnutého hypotekárneho financovania podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 74; b) minimálna úroveň nadmerného zabezpečenia kolaterálom nemôže byť nižšia ako 2 %, pričom sa vychádza z nominálnej zásady.

3b. Oprávnené aktíva uvedené v odseku 1 sa môžu zahrnúť do krycej skupiny ako náhradné aktíva v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 11 smernice (EÚ) 20xx/xxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/E] v prípade primárnych aktív v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 10 uvedenej smernice, s výhradou limitov týkajúcich sa kreditnej kvality a veľkosti expozície, ako sa stanovuje v odseku 1 tohto článku.“; e) odseky 6 a 7 sa nahrádzajú takto: „6. Kryté dlhopisy emitované do 31. decembra 2007 nepodliehajú požiadavkám uvedeným v odsekoch 1, 3, 3a a 3b. Sú oprávnené na preferenčné zaobchádzanie podľa odsekov 4 a 5 až do dátumu svojej splatnosti. 7. Na kryté dlhopisy emitované pred [OP: vložte dátum začatia uplatňovania tohto pozmeňovacieho nariadenia] sa nevzťahujú požiadavky odseku 3a a 3b. Sú oprávnené na preferenčné zaobchádzanie podľa odsekov 4 a 5 až do dátumu svojej splatnosti.“ 2. V článku 416 ods. 2 písm. a) sa bod ii) nahrádza takto: „ii) predstavujú dlhopisy uvedené v článku 2 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ], ktoré nie sú uvedené v tomto písmene bode i);“. 3. V článku 425 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Inštitúcie vykazujú svoje kladné toky likvidity. Obmedzené kladné toky likvidity sú kladné toky likvidity obmedzené na 75 % záporných tokov likvidity. Inštitúcie môžu vyňať z tohto obmedzenia kladné toky likvidity z vkladov umiestnených v iných inštitúciách, ktoré sa kvalifikujú na zaobchádzanie stanovené v článku 113 ods. 6 alebo 7. Inštitúcie môžu vyňať z tohto obmedzenia kladné toky likvidity z peňazí splatných dlžníkmi a investormi do dlhopisov súvisiace s hypotekárnymi úvermi financovanými dlhopismi prípustnými na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4, 5 alebo 6 alebo krytými dlhopismi uvedenými v článku 2 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. Inštitúcie môžu vyňať kladné peňažné toky z podporných úverov, ktoré inštitúcia postúpila. Na základe predchádzajúceho schválenia príslušným orgánom zodpovedným za individuálny dohľad môže inštitúcia úplne alebo čiastočne vyňať kladné peňažné toky, ak je poskytovateľom materská alebo dcérska inštitúcia tejto inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej inštitúcie, alebo je prepojená s touto inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS.“ 4. V článku 427 ods. 1 písm. b) sa bod x) nahrádza takto: „x) záväzky vyplývajúce z emitovaných cenných papierov, ktoré sa kvalifikujú na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5), alebo ktoré sú uvedené v článku 2 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ].“ 5. V článku 428 ods. 1 písm. h) sa bod iii) nahrádza takto: „iii) krytie financované (pass through) prostredníctvom dlhopisov prípustných na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5, alebo prostredníctvom dlhopisov uvedených v článku 2 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ].“. 6. Článok 496 sa vypúšťa; 7. V bode 6 PRÍLOHY III sa písmeno c) nahrádza takto: „c) sú krytými dlhopismi uvedenými v článku 2 smernice (EÚ) 20xx/xxxx [OP: vložte odkaz na smernicu (EÚ) o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ] a inými než sú dlhopisy uvedené v písmene b) tohto bodu.“ Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [dátum odkedy členské štáty majú uplatňovať ustanovenia, ktorými sa transponuje smernica (EÚ) .../... o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa mení smernica 2009/65/ES a smernica 2014/59/EÚ]. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli