Zaznamenal sa jednotný trend aktérov s nekalými úmyslami, ktorí používajú dezinformácie na podporu extrémistických názorov a na vyhrocovanie diskusií na miestnej úrovni, a to aj prostredníctvom nepodložených útokov na EÚ. Domáci politickí aktéri si často osvojili taktiku a argumenty, ktoré používajú ruské zdroje na útočenie proti EÚ a jej hodnotám. Do tohto diskurzu sa zapojili aj iní vonkajší aktéri.

V tejto chvíli dostupné dôkazy neumožňujú identifikovať konkrétnu cezhraničnú dezinformačnú kampaň pochádzajúcu z vonkajších zdrojov, ktorá by bola osobitne zameraná na európske voľby. Zo zhromaždených dôkazov však vyplynulo, že ruské zdroje vyvíjajú stálu a nepretržitú dezinformačnú činnosť, ktorej cieľom je potlačiť volebnú účasť a ovplyvňovať preferencie voličov. Pokrývala širokú škálu tém – od spochybňovania demokratickej legitimity Únie až po využívanie kontroverzných verejných diskusií o otázkach, ako sú migrácia a suverenita. To potvrdzuje, že dezinformačné kampane vedené štátnymi aj neštátnymi aktérmi predstavujú pre EÚ hybridnú hrozbu.

Komisia a vysoká predstaviteľka posilnili spôsobilosti Únie v oblasti detekcie, analyzovania a odhaľovania dezinformácií, ako aj zabezpečovania koordinovanej reakcie, najmä prostredníctvom systému včasného varovania. To sa dosiahlo najmä posilnením súvisiacich pracovných línií v rámci Generálneho riaditeľstva pre komunikáciu a posilnením finančných a ľudských zdrojov v rámci osobitných skupín pre strategickú komunikáciu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Zvýšený rozpočet napríklad pomohol pracovnej skupine East StratCom, aby rozšírila rozsah svojich činností a ďalej rozvíjala profesionálne monitorovanie.

4.Komisia podporila úsilie členských štátov o zabezpečenie integrity volieb a posilnenie odolnosti demokratických systémov Únie uľahčením spolupráce, a to poskytovaním usmernení a podpory a prostredníctvom legislatívnych opatrení.

2.EÚ spolupracovala s online platformami a priemyslom prostredníctvom dobrovoľného Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií s cieľom zvýšiť transparentnosť politickej komunikácie a predchádzať manipulatívnemu využívaniu ich služieb. Používateľom to umožňuje vedieť, prečo vidia konkrétny politický obsah a reklamy, a vidia, odkiaľ pochádzajú a kto stojí v ich pozadí.

Dnešná správa Komisie a vysokej predstaviteľky predstavuje prvé posúdenie doteraz dosiahnutého pokroku a stanovuje hlavné ponaučenia pre budúcnosť. Podrobnejšie sa v nej vysvetľuje, ako akčný plán a balík volebných opatrení pomohli v boji proti dezinformáciám v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu. Je to aj príspevok Komisie a vysokej predstaviteľky na zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutoční 20. – 21. júna 2019.

Sila európskej demokracie závisí od aktívnej účasti jej občanov. Z rekordne vysokej účasti v nedávnych voľbách do Európskeho parlamentu vyplýva, že angažovaní Európania sa chcú podieľať na formovaní budúcnosti ich Únie.

Aktéri s nekalými úmyslami využili požiar v katedrále Notre Dame na ilustráciu údajného úpadku západných a kresťanských hodnôt v EÚ. Rovnako rýchlo pripísali politickú krízu a následný pád vlády v Rakúsku „európskemu štátu v štáte“, „nemeckým a španielskym bezpečnostným službám“ a jednotlivcom. Šírenie príbehov o bezvýznamnosti legislatívnych právomocí Európskeho parlamentu a o jeho kontrole lobistami malo za cieľ obmedziť volebnú účasť.

Taktika, ktorú títo aktéri používajú, sa vyvíja rýchlo a spolu s opatreniami prijatými štátmi a online platformami. Zdá sa, že uvedení aktéri, ktorí sú prepojení s ruskými zdrojmi, sa namiesto uskutočňovania rozsiahlych operácií na digitálnych platformách rozhodli pre lokalizované operácie menšieho rozsahu, ktoré sa ťažšie identifikujú a odhaľujú.

Vzhľadom na čoraz sofistikovanejšiu povahu dezinformačných činností a na ťažkosti nezávislých výskumných pracovníkov pri získavaní prístupu k relevantným údajom z platforiem bude konečné posúdenie rozsahu a vplyvu dezinformačných kampaní chvíľu trvať a bude si vyžadovať spoločné úsilie občianskej spoločnosti, akademickej obce, verejných aktérov a online platforiem.

Hodnota systému včasného varovania sa prejavila v podpore užšej koordinácie medzi inštitúciami EÚ a vnútroštátnymi orgánmi. Počet interakcií medzi jednotlivými orgánmi neustále rastie a tento nástroj sa stal referenčným bodom v boji proti dezinformáciám. Takisto sa posilnila spolupráca s online platformami, hoci tieto platformy by mali ešte citlivejšie reagovať na externé hlásenia o nedôveryhodnom správaní a so škodlivým obsahom. Systém včasného varovania takisto uľahčil spoluprácu s medzinárodnými partnermi, ako sú G7 a Organizácia Severoatlantickej zmluvy, pričom táto spolupráca sa v budúcnosti ešte posilní.

2.Uplatňovanie Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií

Online platformy sa stali vplyvnými bránami k informáciám pre mnohých občanov EÚ. Môžu teda zohrávať kľúčovú úlohu pri šírení dezinformácií. Komisia preto nabádala platformy, aby zintenzívnili svoje úsilie v boji proti dezinformáciám. V dôsledku toho hlavné platformy vrátane Facebooku, Googlu, Twitteru spolu so softvérovými spoločnosťami a subjektmi zastupujúcimi reklamný priemysel prijali v októbri 2018 samoregulačný Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií. Dobrovoľne sa zaviazali zvýšiť transparentnosť, zodpovednosť a dôveryhodnosť svojich služieb.

Komisia a skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA) vykonali so zreteľom na európske voľby v roku 2019 cielené monitorovanie opatrení, ktoré prijali spoločnosti Facebook, Google a Twitter, na základe mesačných správ, ktoré tieto platformy predkladali od januára do mája 2019. V rámci tohto monitorovania sa určili tieto výsledky:

·Online platformy zlepšili svoju kontrolu umiestňovania reklám s cieľom obmedziť nekalé praktiky navádzania na klikanie a znížiť príjmy z reklamy pre tých, ktorí uverejňujú dezinformácie. Vo svojich mesačných správach poskytli podrobné údaje o počte pozastavených inzerátov a o uzavretí reklamných účtov pre klamlivé alebo zavádzajúce správaniepodľa členských štátov.

·Všetky tri online platformy zintenzívnili svoje úsilie o zlepšenie transparentnosti politickej reklamy, a to najmä prostredníctvom jej označovania a uverejňovania knižníc reklamy, v ktorých je možné vyhľadávať.

·Platformy informovali o prijatých opatreniach na podporu integrity svojich služieb. Uviedli, že sa zameriavajú na manipulatívne správanie s cieľom zviditeľniť obsah pomocou koordinovaných operácií, ako aj zneužívanie botov a falošných účtov.

Od januára do mája podnikli online platformy v záujme celosvetového obmedzenia rozsahu spamovania a dezinformácií konkrétne kroky voči nedôveryhodnému správaniu. Spoločnosť Google oznámila, že v celosvetovom meradle odstránila viac než 3,39 milióna kanálov Youtube a 8 600 kanálov z dôvodu porušovania jej politík v oblasti spamovania a zosobnenia. V prvom štvrťroku 2019 zablokoval Facebook 2,19 miliardy falošných účtov a uskutočnil konkrétne kroky voči 1 574 EÚ stránkam, skupinám a účtom zapojeným do nedôveryhodného správania zameraným na členské štáty EÚ a voči 168 takýmto stránkam, skupinám a účtom mimo EÚ. Twitter spochybnil takmer 77 miliónov účtov s podozrením na spamovanie alebo falošných účtov na celom svete.

Online platformy v dňoch pred voľbami na základe upozornení od nezávislých vyšetrovateľov a novinárov identifikovali a zrušili ďalšie účty šíriace dezinformácie a nenávistné prejavy. Viac než 600 skupín a stránok na Facebooku, ktoré pôsobia vo Francúzsku, v Nemecku, Taliansku, Spojenom kráľovstve, Poľsku a Španielsku, bolo označených za také, ktoré šíria dezinformácie a nenávistné prejavy alebo použili falošné profily na umelé zväčšovanie obsahu strán alebo stránok, ktoré podporovali. Na týchto stránkach sa vygenerovalo 763 miliónov používateľských zobrazení. V správach od výskumných pracovníkov, overovateľov faktov a občianskej spoločnosti sa tiež identifikovali ďalšie prípady rozsiahlych pokusov o manipuláciu volebného správania aspoň v deviatich členských štátoch .

Napriek tomuto úsiliu musia platformy v záujme účinného boja proti dezinformáciám robiť viac. Hoci Facebook rozšíril svoju transparentnosť na tematickú reklamu a Google a Twitter to neurobili, účinnosť opatrení v oblasti transparentnosti, ktoré prijali všetci signatári, je naďalej otázna. Platformy navyše nezaznamenali dostatočný pokrok pri zvyšovaní transparentnosti webových sídiel, na ktorých sa umiestňuje reklama, a to čiastočne z dôvodu nedostatočnej angažovanosti reklamného priemyslu.

Všetky platformy by takisto mali zaistiť aktívnu a funkčnú spoluprácu s overovateľmi faktov vo všetkých členských štátoch a mali by umožniť používateľom lepšie zistiť, kedy ide o dezinformácie. To možno dosiahnuť napríklad vypracovaním ukazovateľov dôveryhodnosti informačných zdrojov v spolupráci s mediálnymi organizáciami.

Rovnako by mali poskytovať vedeckej obci zmysluplný prístup k údajom, a to v súlade s pravidlami ochrany osobných údajov. Spolupráca s výskumníkmi umožní lepšiu identifikáciu a analýzu dezinformačných kampaní, dôkladné monitorovanie uplatňovania kódexu a nezávislý dohľad nad fungovaním algoritmov. Komisia bude naďalej propagovať široké uplatňovanie kódexu medzi všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.

Do konca roka posúdi účinnosť kódexu po prvých 12 mesiacoch jeho uplatňovania. Ak by výsledky tohto posúdenia neboli uspokojivé, môže navrhnúť ďalšie iniciatívy vrátane iniciatív regulačnej povahy.

3.Zvyšovanie informovanosti a zlepšovanie odolnosti spoločnosti

Na boj proti dezinformáciám a posilnenie odolnosti spoločnosti je potrebné spojiť sily. To možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov a občianskej spoločnosti a zabezpečením komunikácie o EÚ založenej na faktoch. Inštitúcie EÚ pred voľbami do Európskeho parlamentu úzko spolupracovali v týchto oblastiach:

·Zvyšovanie informovanosti o dezinformáciách: inštitúcie EÚ spustili niekoľko iniciatív na zvýšenie informovanosti verejnosti o dezinformáciách vo všetkých členských štátoch EÚ vrátane seminárov, konferencií a tlačových brífingov. Celkovo sa na nich zúčastnili stovky novinárov, čo viedlo k lepšiemu pochopeniu a šíreniu informácií v oblasti dezinformačných hrozieb. Na informačných stretnutiach pre skupiny návštevníkov sa zúčastnilo približne 200 zástupcov občianskej spoločnosti, univerzít a mládežníckych organizácií, a to aj počas Európskeho týždňa mládeže v Bruseli.