So zreteľom na tieto výhrady poskytuje v tabuľke nižšie súhrnná nominálna expozícia voči riziku k 31. decembru 2016 aspoň základné informácie o rozsahu najväčších systémov vývozných úverov typu „čisté krytie“.

V uplynulých rokoch sa dosiahol vyšší stupeň súladu, keďže dohoda OECD o štátom podporovaných vývozných úveroch sa vzťahuje na široký rad otázok. V každom prípade však treba mať na pamäti tieto rozdiely, lebo sťažujú plnohodnotné porovnanie, ktoré by poskytlo úplný obraz. Po prvé, členské štáty majú – v rámci všeobecných typov vývozných úverov uvedených v predchádzajúcom odseku – veľmi rôznorodé programy pre vývozné úvery. Navyše, zatiaľ čo viaceré agentúry pre vývozné úvery môžu mať rovnaký konkrétny produkt, podmienky s ním spojené nemusia byť rovnaké. Po druhé, vplyv programu pre vývozné úvery závisí, samozrejme, aj od charakteristík národného hospodárstva a od kapacity súkromného finančného sektora.

Na posilnenie transparentnosti na úrovni EÚ členské štáty predložia Komisii výročnú správu o činnosti, v ktorej v súlade s vnútroštátnym legislatívnym rámcom oznámia určité finančné a prevádzkové informácie o svojich činnostiach v oblasti vývozných úverov, a to vrátane informácií o spôsobe riešenia environmentálnych rizík.

Je teda jasné, že spoločné prístupy OECD sú plne začlenené do politík členských štátov pre vývozné úvery. Navyše, ako dokazujú rôzne uvedené faktory, spoločné prístupy sa čoraz častejšie stávajú minimálnou normou. Členské štáty v mnohých oblastiach uplatňujú vlastné doplňujúce opatrenia na zabezpečenie toho, aby bola podpora vývozných úverov dostupná len pre transakcie, ktoré spĺňajú striktný súbor noriem siahajúcich od environmentálnych noriem po sociálne.

Mnohé členské štáty okrem dodržiavania spoločných prístupov vyvinuli vlastné špecifické nástroje na boj proti úplatkárstvu a korupcii, napríklad chartu etiky alebo opatrenia v oblasti oznamovania protispoločenskej činnosti. Opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí sa okrem toho čoraz častejšie uvádzajú ako priorita, a to spoločne so zabránením financovaniu terorizmu.

Pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, medzi nové trendy patrí dôraz na udržateľnosť a znižovanie emisií. Podobne ako pri predchádzajúcom podávaní správ, mnohé členské štáty zdôrazňujú osobitný význam ľudských práv. Prakticky do všetkých správ o činnosti sa naďalej premieta podpora pre rozvoj rozmeru ľudských práv v rámci nových spoločných prístupov. V niektorých prípadoch sa táto téma priamo spája so zamestnaneckými právami.

Okrem informácií už uvedených v oddieloch 3 písm. a) a b) z 21 výročných správ o činnosti vyplýva aj to, že členské štáty uplatňujú politiky v oblasti vývozných úverov, ktoré sa všeobecnejšie týkajú životného prostredia, boja proti úplatkárstvu a udržateľných postupov poskytovania úverov pre krajiny s nízkymi príjmami. Tri príslušné odporúčania OECD zohrávajú v tejto súvislosti významnú, ale nie výlučnú úlohu. Aj členské štáty, ktoré nie sú členmi OECD, uplatňujú tieto nástroje alebo ich v zásade hodlajú uplatňovať. Viaceré členské štáty uvádzajú najmä, že „spoločné prístupy“ uplatňujú nad rámec ich rozsahu pôsobnosti vymedzenej zo strany OECD. Politiky členských štátov ďalej vychádzajú z medzinárodných noriem, ako sú hlavné zásady Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv a širšie acquis Únie, napríklad vrátane nariadenia o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti. Časté odkazy na „ciele“, „normy“ a „usmernenia“ EÚ preukazujú, že sa zohľadňujú právne záväzné aj nezáväzné nástroje (soft law a hard law) a že duch práva je rovnako dôležitý ako litera práva.

Pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku EÚ, zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie sú uvedené v článku 206 a v článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Európska komisia na základe poskytnutých informácií berie na vedomie, že členské štáty s činnosťami v oblasti vývozných úverov v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1233/2011 majú zavedené politiky umožňujúce riadenie ich programov v oblasti vývozných úverov, ktoré sú v súlade s cieľmi EÚ. Konkrétne politické odporúčania pre oblasť vývozných úverov vypracované v OECD – jedinej medzinárodnej organizácii, ktorá doposiaľ vypracovala špecializované pravidlá pre túto oblasť politiky – sa bežne využívajú, činnosti členských štátov však presahujú ich rámec.

Ako bolo uvedené v predchádzajúcich výročných správach, v reakcii na odporúčanie obsiahnuté v uvedenom uznesení Európskeho parlamentu z júla 2013 týkajúce sa usmernení pre budúce podávanie správ Komisia vydala odporúčanie, aby sa pri ďalšom vývoji politík využívala najmä práca medzinárodných monitorovacích inštitúcií (vrátane OSN). V správach členských štátov sa už takéto medzinárodné nástroje v rôznej miere využívajú ako odkazy a Komisia podnecuje k vyvíjaniu ďalšieho úsilia v tomto smere. Zásadný význam bude mať aj ďalší dialóg s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, pokiaľ ide o politiky v oblasti ľudských práv.

Európsky parlament vyzval Komisiu, aby vypracovala stanovisko k tomu, či členské štáty plnia ciele a záväzky Únie; Európska komisia v súlade s prílohou I pripravila svoju výročnú správu na základe výročných správ o činnosti predložených členskými štátmi a so zreteľom na informácie uvedené v týchto správach sa domnieva, že agentúry pre vývozné úvery sú v súlade s článkami 3 a 21 ZEÚ. Samozrejme, európske inštitúcie si môžu spoločne stanoviť ambicióznejšie politické ciele. Komisia je pripravená sprostredkovať a podporovať medziinštitucionálny dialóg v tejto oblasti, ale medzitým musí vykonať svoje hodnotenie v súlade s bodom 3 prílohy I.

Pokiaľ ide o dodržiavanie medzinárodných záväzkov a záväzkov podľa práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, počas vykazovaného obdobia nedošlo k sporom na úrovni WTO, ktoré by sa týkali európskych programov pre vývozné úvery. Európskej komisii neboli v roku 2016 doručené žiadne sťažnosti týkajúce sa možných porušení právnych predpisov EÚ, do ktorých by boli zapojené agentúry pre vývozné úvery.