Poskytovanie digitálnej identity prechádza zásadnými zmenami. Subjekty, ako sú banky, poskytovatelia elektronických komunikačných služieb alebo podniky verejnoprospešných služieb, z ktorých niektoré sú zo zákona povinné zhromažďovať atribúty identity, využívajú svoje postupy na to, aby konali ako poskytovatelia overenej identity. Sprostredkovatelia internetu vrátane veľkých platforiem sociálnych médií a internetových prehliadačov pôsobia de facto ako strážcovia digitálnej identity a ponúkajú riešenia BYOI (bring your own identity – prines svoju vlastnú identitu), ktoré umožňujú ich používateľom autentifikovať sa na webových sídlach a v službách tretích strán pomocou svojich používateľských profilov. Túto výhodu môžu využívať na úkor straty kontroly nad zverejňovanými osobnými údajmi, keďže tieto prostriedky elektronickej identifikácie nie sú prepojené s overenou fyzickou identitou, čo sťažuje boj s podvodmi a zmierňovanie kybernetickobezpečnostných hrozieb. Veľká väčšina občanov EÚ by chcela mať k dispozícii bezpečnú digitálnu identitu, ktorú by mohli využívať na prístup k online službám . A napokon, hoci existuje mnoho rôznych názorov na budúcnosť digitálnej identity, je potrebné náležite zohľadniť kľúčovú úlohu národných vlád pri rozvoji akéhokoľvek rozsiahleho ekosystému digitálnej identifikácie.

Hlavným zdrojom napätia je schopnosť eIDAS zostať v súlade s najnovším technologickým vývojom v oblasti dôveryhodných služieb. Rozšírením zoznamu dôveryhodných služieb, najmä zavedením dôveryhodnej služby pre elektronickú archiváciu, dôveryhodnej služby na podporu prenosných osvedčení na overovanie totožnosti a dôveryhodnej služby pre elektronické účtovné knihy, by sa vyriešilo množstvo prípadov použitia a občanom a podnikom by sa poskytla možnosť digitálne preukázať svoju totožnosť alebo preukázať svoje atribúty/charakteristiky bez toho, aby potrebovali fyzické dokumenty.

Nariadenie eIDAS motivovalo členské štáty, aby zaviedli vnútroštátne riešenia elektronickej identifikácie, no pridaná hodnota rámca elektronickej identifikácie je výrazne obmedzená z dôvodu nízkej miery jeho rozsahu, zavádzania a používania. Pokiaľ ide o dôveryhodné služby, nariadením sa poskytol spoločný právny rámec na ich využívanie, ktorým sa znížila fragmentácia trhu a posilnilo ich zavádzanie. S pomocou dôveryhodných služieb sú orgány verejnej správy schopné modernizovať a digitalizovať služby a vydávať dôkazy v digitálnej podobe, čím sa znižuje administratívna záťaž.

Pokiaľ ide o elektronickú identifikáciu, pôvodne identifikované potreby na prijatie nariadenia sú naďalej dôležité a zrušenie nariadenia by viedlo k fragmentácii a malo by negatívne dôsledky na iné legislatívne oblasti, ktoré závisia od eIDAS. Niektoré úpravy regulačného rámca by mohli zvýšiť jeho pridanú hodnotu EÚ (napríklad uľahčiť súkromnému sektoru využívanie dôveryhodných elektronických identifikátorov určených na identifikáciu vo verejnej správe a vymedziť rámec na výmenu špecifických atribútov a osvedčení poskytovaných verejným a súkromným sektorom). Pokiaľ ide o dôveryhodné služby, niektoré prekážky vyplývajúce z vnútroštátneho výkladu a/alebo protichodného vnútroštátneho práva pretrvávajú a obmedzujú zavádzanie dôveryhodných služieb.

3.Revízia rámca eIDAS

Nariadenie eIDAS má zásadný význam na uľahčenie jednotného trhu vo viacerých sektoroch (napr. v bankovom sektore poskytuje niektoré požadované údaje o totožnosti na uľahčenie dodržiavania pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí, smernica o platobných službách (PSD2) vychádza z dôveryhodných služieb eIDAS, ako sú elektronické pečate a kvalifikované certifikáty pre autentifikáciu webových sídiel (QWAC) slúžiace na identifikáciu pravosti webových sídiel zo strany poskytovateľov platobných služieb pôsobiacich ako tretia strana, elektronické identifikátory založené na nariadení eIDAS sú podmienkou na cezhraničnú výmenu administratívnych osvedčení, a nariadenie je tiež základom pre úspešné vykonávanie a fungovanie zásady „jedenkrát a dosť“ od roku 2023 ). Rámec dôveryhodných služieb je medzinárodne uznávaný a tvorí základ pre návrh predpisu, od ktorého sa očakáva, že sa v roku 2021 stane vzorovým právnym predpisom OSN o dôveryhodných službách v oblasti elektronického obchodu, ako aj pre prebiehajúce rokovania o elektronickom obchode v rámci WTO.

Od prijatia nariadenia eIDAS v roku 2014 sa však veľa zmenilo. Rámec je založený na vnútroštátnych systémoch elektronickej identifikácie riadiacich sa rôznymi normami a zameriava sa na relatívne malý segment potrieb občanov a podnikov v oblasti elektronickej identifikácie: bezpečný cezhraničný prístup k verejným službám. Služby, na ktoré sa zameriava, sa týkajú najmä 3 % obyvateľstva EÚ s bydliskom v inom členskom štáte, než v ktorom sa narodili.

Odvtedy sa dramaticky zvýšila digitalizácia všetkých funkcií spoločnosti. V neposlednom rade mala na rýchlosť digitalizácie veľmi silný vplyv pandémia COVID-19. V dôsledku toho sú verejné aj súkromné služby stále častejšie poskytované v digitálnej podobe. Občania a podniky očakávajú, že bude zabezpečená vysoká miera bezpečnosti a pohodlia každej online činnosti, ako napr. podávanie daňových priznaní, podávanie prihlášky na zahraničnú univerzitu, založenie bankového účtu alebo žiadosť o úver na diaľku, prenájom vozidla, založenie podniku v inom členskom štáte, autentifikácia platieb cez internet, predkladanie ponúk na online výzvu na predkladanie ponúk a ďalšie.

V dôsledku toho výrazne vzrástol dopyt po prostriedkoch na elektronickú identifikáciu a autentifikáciu, ako aj na bezpečnú digitálnu výmenu informácií týkajúcich sa identity, atribútov alebo kvalifikácií s vysokou úrovňou ochrany údajov . To vyvolalo zmenu paradigmy smerom k pokročilým a pohodlným riešeniam, ktoré sú schopné integrovať rôzne overiteľné údaje a certifikáty používateľa. V súčasnosti túto požiadavku nie je možné uspokojiť prostriedkami elektronickej identifikácie a dôveryhodnými službami regulovanými nariadením eIDAS vzhľadom na jeho súčasné obmedzenia. Pokiaľ ide o prostriedky identifikácie alebo autentifikácie vyvinuté súkromným sektorom mimo rámca eIDAS, tento problém riešia len čiastočne. Hoci ponúkajú používateľsky ústretové autentifikačné služby tretích strán (napr. používanie účtu Facebook alebo Google na prihlásenie sa k rôznym službám), často sú využívané na prístup k neregulovaným súkromným online službám, ktoré si nevyžadujú vysokú úroveň bezpečnosti. Nemôžu ponúknuť rovnakú úroveň právnej istoty, ochrany údajov a súkromia, najmä preto, že sú samostatné a nemôžu ponúknuť prepojenie na dôveryhodnú a bezpečnú elektronickú identifikáciu určenú na identifikáciu vo verejnej správe.

Vo februári 2020 sa Komisia vo svojej stratégii týkajúcej sa formovania digitálnej budúcnosti Európy zaviazala zrevidovať nariadenie eIDAS s cieľom zlepšiť jeho účinnosť, rozšíriť jeho uplatňovanie na súkromný sektor a podporovať dôveryhodné digitálne identity pre všetkých občanov a podniky EÚ. Naliehavosť tejto revízie sa ukázala po vypuknutí pandémie COVID-19. Narušenia verejných a súkromných offline služieb a náhla potreba online prístupu k všetkým druhom verejných a súkromných služieb a ich online využívania odhalili obmedzenia nariadenia eIDAS, ktoré občanom, podnikom a vládam ani šesť rokov od jeho prijatia neprináša očakávané prínosy. Revidované a posilnené nariadenie eIDAS by bolo schopné reagovať na nové požiadavky trhu a spoločnosti tým, že by riešilo potreby dôveryhodných riešení prepojených s elektronickými identifikátormi určenými na identifikáciu vo verejnej správe, ale aj atribútov a osvedčení poskytovaných verejným a súkromným sektorom, pričom všetky by v plnom rozsahu spravoval používateľ a pokiaľ ide o prístup k verejným aj súkromným službám, boli by uznávané v celej EÚ. Tým by sa podporil veľký počet existujúcich alebo navrhovaných regulačných rámcov posilňujúcich jednotný trh EÚ.

4.Závery

Celkovo sa dá povedať, že nariadenie eIDAS prispelo k ďalšiemu rozvoju jednotného trhu. Poskytlo základy pre rozvoj trhu s identitou a dôveryhodnými službami v EÚ, čím podporilo stále rastúcu potrebu bezpečných digitálnych transakcií. Z hľadiska zameraného na budúcnosť, ktoré sa vyvinulo, pokiaľ ide o ciele a očakávania používateľov, je však potrebné zlepšiť účinnosť, efektívnosť, súdržnosť a relevantnosť nariadenia eIDAS, aby mohlo plniť nové politické ciele, očakávania používateľov a uspokojiť dopyt na trhu, a to aj pri zohľadnení najnovšieho vývoja v oblasti digitalizácie.