PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie na programe výskumu a vývoja Aktívny a asistovaný život (AAL) uskutočňovanom spoločne s niekoľkými členskými štátmi /* SWD/2013/0252 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie na programe výskumu a vývoja Aktívny a asistovaný život (AAL) uskutočňovanom spoločne s niekoľkými členskými štátmi 1. Vymedzenie problému Demografické starnutie by malo priniesť bezprostredné a významné zmeny v spoločnosti a hospodárstve, na ktoré Únia ešte nie je dostatočne pripravená. Výšku nákladov pre vlády súvisiacich so starnutím znásobujú zmeškané alebo nedostatočne využité príležitosti na rastúcich trhoch produktov a služieb, ktoré umožňujú IKT, zameraných na aktívne a zdravé starnutie. Tieto trhy majú tri hlavné problémy. Prvým problémom je nízka dostupnosť inovačných produktov a služieb IKT spôsobená fragmentáciou trhu EÚ. Po druhé je to fragmentácia výskumu, vývoja a inovácií na európskej úrovni s vysokými prekážkami pre účasť MSP. Tretí problém pramení z obmedzeného prijímania inovácií súvisiaceho s nedostatočným získavaním a sprístupňovaním údajov. Na riešenie týchto problémov bol v roku 2008 zriadený súčasný spoločný program Pomoc starším a chorým osobám pri samostatnom bývaní (spoločný program AAL). Združuje 20 členských štátov a tri krajiny pridružené k siedmemu rámcovému programu (7RP), prostredníctvom ktorého je financovaný. Je zameraný na vytvorenie kritickej masy aplikovaného výskumu, vývoja a inovácií (s časom 2 – 3 rokov na uvedenie na trh) pre produkty, služby a systémy založené na IKT zamerané na aktívne a zdravé starnutie na úrovni EÚ. Riešenia AAL môžu pomôcť starším ľuďom prispôsobiť ich osobný životný štýl, starostlivosť o zdravie a pracovné miesto v priebehu starnutia tak, aby sa mohli zapájať do hospodárstva a spoločnosti viac rokov a dlhšie bývať doma. Každý projekt AAL zahŕňa najmenej tri krajiny, jeden MSP, jeden výskumný orgán a jednu organizáciu zastupujúcu starších ľudí. Uplatňovanie sa organizuje na vnútroštátnej úrovni, ktorá podstatne znižuje prekážky pre účasť miestnych organizácií a MSP. Súčasný spoločný program AAL je financovaný zúčastnenými krajinami (približne 25 %), EÚ (približne 25 %) a zúčastnenými organizáciami (približne 50 %). Súčasný program (2008 – 2013) má minimálny celkový verejný rozpočet 300 mil. EUR, z čoho 150 mil. EUR pochádza zo 7RP podľa článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V priebežnom hodnotení (2010) sa dospelo k záveru, že spoločný program AAL úspešne plní svoje ciele. Vo februári 2012 sa valné zhromaždenie spoločného programu AAL zhodlo, že pokračovanie v programe má strategický význam, a to aj ako hlavný príspevok pre európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie (EIP AHA). 2. Analýza subsidiarity Program nadväzujúci na spoločný program AAL by si vyžadoval prípravu nového spoločného rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady podľa článku 185 ZFEÚ, a to v záujme zabezpečenia kontinuity medzi financovaním programu 7RP/PKI a financovaním programu Horizont 2020. Nadväzujúci program (spoločný program AAL 2) by dodržiaval zásadu proporcionality, pretože samotné členské štáty by boli zodpovedné za strategický pracovný program a za všetky prevádzkové aspekty. Komisia poskytuje iba podnety na lepšiu koordináciu a zabezpečuje synergiu s ostatnými svojimi činnosťami financovania v tejto oblasti. Vplyv na rozpočet a príspevok EÚ k tejto iniciatíve sú súčasťou návrhu a rozpočtu programu Horizont 2020. Budú podliehať výsledku rozhodnutia o programe H2020 a finančným záväzkom zúčastnených krajín. Prínos EÚ je zrejmý vzhľadom na uvedené problémy: fragmentácia trhu a úsilia v oblasti výskumu, nedostatočné zameranie sa na realizáciu v rámci celej EÚ a nedostatočná spoločná európska vízia týkajúca sa trhov pre IKT na podporu aktívneho a zdravého starnutia. 3. Ciele Všeobecnými cieľmi programu nadväzujúceho na spoločný program AAL je zlepšiť podmienky pre konkurencieschopnosť EÚ v oblasti produktov a služieb, ktoré sú založené na IKT, zameraných na aktívne a zdravé starnutie; prispieť k zdravému stavu verejných financií a inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu; prispieť k vyššej finančnej podpore výskumu a vývoja na úrovni 3 % HDP do roku 2020; a sústrediť budúce programy financovania Únie viac na priority stratégie EÚ 2020, a to riešením spoločenských výziev, najmä v oblasti zdravia a demografického starnutia. Osobitnými cieľmi je zvýšenie kvality života starších ľudí a ich opatrovateľov; zvýšenie udržateľnosti systémov starostlivosti zvýšením dostupnosti produktov a služieb založených na IKT zameraných na aktívne a zdravé starnutie; vytvorenie kritickej masy celoeurópskeho výskumu a inovácií pre produkty a služby založené na IKT, predovšetkým zapojením MSP a používateľov; a udržanie súkromných investícií a zvýšenie potenciálu priemyselného rastu poskytnutím rámca pre európske prístupy a riešenia vhodné pre meniace sa vnútroštátne a regionálne sociálne preferencie v súlade s regulačnými aspektmi. 4. Možnosti politiky Zvažované a podrobne posudzované boli tieto možnosti: · možnosť č. 1 — spoločný program AAL 2 totožný so spoločným programom AAL 1 · možnosť č. 2 — žiadny spoločný program AAL 2 · možnosť č. 3 — spoločný program AAL 2 ako posilnený a vylepšený spoločný program AAL 1. V tomto prípade by sa väčšia pozornosť venovala zapájaniu používateľov a približovaniu výsledkov aplikovaného výskumu k trhu. Rozsah spoločného programu by sa prispôsobil rozsahu európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie, a to zmenou názvu zo spoločného programu AAL na spoločný program Aktívny a asistovaný život. Tieto možnosti sa zvažovali, boli však zamietnuté: · žiadny finančný záväzok EÚ v oblasti IKT a starnutia · žiadny finančný záväzok EÚ: iba mierna koordinácia · spoločný program AAL 2 v kombinácii s iniciatívou spoločného plánovania „Dlhší a lepší život“ · spoločný program AAL 2 v kombinácii s nadväzujúcou iniciatívou EUROSTARS podľa článku 185. Prvé dve možnosti by výrazne obmedzili rozvoj vznikajúceho trhu EÚ v oblasti AAL. Posledné dve možnosti vzhľadom na svoju povahu a rozsah neposkytujú nijakú alternatívu programu aplikovaného výskumu. 5. Posúdenie vplyvov Vplyvy sa posúdili z niekoľkých perspektív. Pri porovnávaní nákladov a prínosov sa hodnotili rôzne scenáre. Možnosť č. 2 by znamenala absenciu koordinácie inovácií v oblasti IKT súvisiacich s aktívnym a zdravým starnutím na európskej úrovni a absenciu príspevkov od členských štátov. V prípade tejto možnosti by ročné investície ES vo výške 23 mil. EUR dosiahli celkovú finančnú silu približne 33 mil. EUR. Na druhej strane v prípade možností č. 1 a 3 by finančná sila tých istých investícií ES bola oveľa vyššia, t. j. na úrovni 91 mil. EUR. Kombinácia účastníkov projektu by bola najvhodnejšia v prípade možnosti č. 3, pretože touto možnosťou sa zabezpečí vyššie ako trojnásobné zapojenie používateľov alebo ich organizácií, ktoré je podľa priebežného hodnotenia a konzultácií potrebné. V prípade možnosti č. 1 by tento proces trval dva až tri roky, pričom v prípade možnosti č. 2 by s najväčšou pravdepodobnosťou trval dlhšie. Možnosť č. 3 znamená najkratší čas uvedenia výsledkov projektu na trh, a to aj vďaka zosúladeniu s partnerstvom EIP AHA. Hlavné ekonomické, sociálne a environmentálne vplyvy spoločného programu AAL 2 by sa najvýraznejšie prejavili v prípade možnosti č. 3. Vlády by profitovali z nákladovo efektívnych riešení založených na IKT, ktoré by prispeli k dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Programom sa vytvára špecializované spoločenstvo výskumníkov a poskytovateľov riešení. Koncoví používatelia by sa zapájali viac, čo by viedlo k väčšiemu výberu produktov. Synergie v oblasti verejného zdravotníctva a bezpečnosti by bolo možné najlepšie zabezpečiť prostredníctvom partnerstva EIP AHA. Počet členských štátov by sa preto mohol zvyšovať a získané finančné prostriedky by boli k dispozícii na širšie účely ako v prípade možnosti č. 1. V prípade možností č. 1 a 3 by pacienti a opatrovatelia vďaka riešeniam v oblasti telemonitorovania museli menej cestovať. 6. Porovnanie možností Na základe porovnaní nákladov a prínosov, kombinácie účastníkov projektu, vzdialenosti výsledkov projektu od trhu, vplyvu na partnerstvo EIP AHA a vplyvov na ciele sa ako najvhodnejšia možnosť odporúča možnosť č. 3. Znamenala by pokračovanie v dobrých výsledkoch súčasného spoločného programu AAL a ich zlepšenie vďaka postupovaniu podľa odporúčaní v priebežnom hodnotení z roku 2010 a v konzultáciách, ako aj vďaka zosúladeniu jeho rozsahu s rozsahom partnerstva EIP AHA. 7. Monitorovanie a hodnotenie V roku 2017 sa vykoná strednodobé hodnotenie s cieľom posúdiť kvalitu a efektívnosť procesu realizácie. Spoločný program AAL 2 bude nepretržite monitorovaný združením AALA a raz ročne základe Európskou komisiou. O výsledkoch monitorovania sa podá správa Komisii a valnému zhromaždeniu spoločného programu AAL. Medzi príklady ukazovateľov, ktoré sa použijú, patria: · príspevok projektov v rámci spoločného programu AAL 2 na realizáciu strategického vykonávacieho plánu partnerstva EIP AHA, · percentuálny podiel projektov, ktoré uvádzajú na trh nové produkty, služby a systémy, · počet zúčastnených členských štátov, počet účastníkov spoločného programu AAL 2 a ročného fóra spoločného programu AAL, · počet členských štátov schopných financovať všetky typy účastníkov vrátane organizácií zastupujúcich koncových používateľov a poskytovateľov služieb, · množstvo dôkazov o opatreniach na úsporu nákladov v dôsledku používania IKT pre aktívne a zdravé starnutie.