SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
  
návrh 
 
ROZHODNUTIE RADY 
 
o podpísaní Dohovoru o dohodách o vo ľbe súdu Európskym spolo čenstvom  
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
{KOM(2008) 538 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2389} 
 
SK 2   SK 1. P ROCESNÉ OTÁZKY A KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Posúdenie vplyvu bolo vypracované na základe „Štúdie na ú čely informovania o posúdení 
vplyvu ratifikácie Haagskeho dohovoru o dohodách o vo ľbe súdu Európskym 
spoločenstvom”, ktorú pre Komisi u vypracoval externý dodávate ľ1 a ku ktorej prispela 
medziútvarová riadiaca skupina, ktorú zvolalo Generálne riadite ľstvo pre spravodlivos ť, 
slobodu a bezpe čnosť. Na práci medziútvarovej  riadiacej skupiny sa zú častnili zástupcovia 
právneho servisu, generálneho sekretariátu, GR  pre podnikanie a priemy sel, GR pre vnútorný 
trh a služby, GR pre zdravie a spotrebite ľov a GR pre informa čnú spoločnosť a médiá. 
Posúdenie vplyvu preskúmal Výbor pre posúdenie vplyvu ( ďalej len „VPV”). Odporú čania na 
zlepšenie boli zoh ľadnené v revidovanej verzii správy. 
Hodnotenie vplyvu vychádzalo z uvedenej štúdie, preh ľadu literatúry, analýzy odpovedí na 
konzultačný dokument Komisie z roku 2004 pripravený na závere čné kolo rokovaní v Haagu, 
z preskúmaní výsledkov prieskumov, ktoré uskuto čnila Medzinárodná obchodná komora 
(ďalej len „MOK”)2 a Americké advokátske združenie ( ďalej len „AAZ”)3 a z analýzy 
štatistiky obchodu (od Eurostatu). 
2. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Záležitosti v oblasti me dzinárodnej právomoci súdov a uznávania a výkonu rozsudkov v 
občianskych a obchodných veciach v rámci Európskeho spolo čenstva upravuje nariadenie 
Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra o právomoc i a o uznávaní a výkone rozsudkov 
v občianskych a obchodných veciach ( ďalej len „nariadenie Brusel I”)4. 
Podľa judikatúry Európskeho súdneho dvora5 otázky medzinárodnej právomoci súdov 
a uznávania a výkonu rozsudkov v súvislosti s tretími krajinami patria do výlu čnej vonkajšej 
právomoci Spolo čenstva. Znamená to, že členské štáty nemôžu jednotlivo ani kolektívne 
uzatvárať medzinárodné záväzky v súvislosti s tretími krajinami, pokia ľ ide o záležitosti, 
ktoré podliehajú vonkajšej právomoci Spolo čenstva. 
Uzavretie Dohovoru o dohodách o vo ľbe súdu v rámci Haagskej konferencie medzinárodného 
práva súkromného v roku 2005 predstavovalo príležitos ť pre vytvorenie celosvetovej súdnej 
alternatívy pre riešenie sporov medzi podnikmi vo veciach, v ktorých strany uzavreli dohodu 
o voľbe súdu. 
                                                 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham; štúdia je dostupná na adrese 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 Prieskum MOK o obchodných postupoch v súvislosti s otázkami súdnej právomoci (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 Prieskum uskuto čnila sekcia medzinárodného práva AAZ (pracovná skupina AAZ pre Haagsky 
Dohovor o dohodách o vo ľbe súdu) v mesiacoch október a november 2003. 
4 Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s.1. 
5 Rozsudok Súdneho dvora z 31. marca 1971, vec 22-70, Komisia/Rada — Európska dohoda o cestnej 
doprave, stanovisko 1/03 zo 7. februára 2006 k právomoci spolo čenstva uzavrie ť nový Lugánsky 
dohovor o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v ob čianskych a obchodných veciach. 
 
SK 3   SK Vnútri Spolo čenstva sa uplat ňuje predvídate ľný systém pravidiel týkajúcich sa súdnej 
právomoci založený na výbere strán (dohody o vo ľbe súdu) a uznávaní a výkone výsledných 
rozsudkov. Mimo priestoru EÚ sa však táto predvídate ľnosť pre podniky EÚ kon čí v 
dôsledku obmedzeného po čtu mnohostranných alebo dvojstranných dohôd s tretími krajinami 
a chýbajúceho celosvetového systému uplatnite ľných pravidiel. 
Táto právna neistota môže pôsobi ť ako „prekážka obchodu”. Pries kum preukázal, že globálny 
obchod je brzdený neistotou podnikov, pokia ľ ide o to, ktoré vnútroš tátne súdy by mohli 
prejednáva ť vec týkajúcu sa napadnutej zmluvy. Zo spolo čností, ktoré sa zú častnili v 
prieskume, 41 % uviedlo, že význa mné obchodné rozhodnutie ich spolo čnosti bolo v ur čitom 
bode podmienené neistotou o tom, ktorý súd by mal rozhodnú ť spor alebo ktoré právo by sa 
malo uplat ňovať na zmluvu. Tento jav sa častejšie vyskytoval medzi ve ľkými podnikmi (47 
%) ako malými (26 %). 
Každý krok, ktorý Spolo čenstvo uskuto ční v súvislosti s tretími krajinami, by zárove ň chránil 
hodnoty vytvorené v Spolo čenstve, ktoré majú taký význam, že musia by ť chránené aj mimo 
Európskej únie. 
2.1. Zhrnutie problémov 
V tejto oblasti politiky sa st anovili štyri hlavné problémy: 
Problém 1  
Hodnota právnej neistoty pre hospodárske subjekty EÚ, či: 
• sa ich dohody o vo ľbe súdu v prospech súdu mimo EÚ dodržiavajú v EÚ a 
• sa ich dohody o vo ľbe súdu v prospech súdu v EÚ dodržiavajú v tretích krajinách. 
Problém 2  
Hodnota nedostato čnej predvídate ľnosti pre hospodárske subjekty, či: 
• je možné rozsudok vydaný súdom z voleným mimo EÚ možné uzna ť a vykona ť v rámci 
EÚ, 
• je možné rozsudok vydaný súdom zvoleným v rámci EÚ uzna ť a vykona ť mimo EÚ. 
Problém 3  
Náklady a ujma spôsobená slabšiemu ú častníkovi z EÚ v prípade nedostato čnej ochrany v 
dôsledku dohody o vo ľbe súdu v prospech súdu mimo EÚ (napr. vo ľbe zahrani čného súdu by 
mohla vies ť k strate ochrany, ktorú právne predpisy Spolo čenstva poskytujú slabšiemu 
účastníkovi). 
Problém 4  
Nedostato čná ochrana právnych vz ťahov osobitne chránených v rámci EÚ prostredníctvom 
pravidiel o výlu čnej súdnej právomoci taktiež v širšom , globálnom kontexte (napr. právnych 
vzťahov týkajúcich sa nehnute ľného majetku, práv duše vného vlastníctva, at ď.). 
2.2. Rozsah problémov 
Posúdiť rozsah problémov je ťažké, pretože nie sú k dispozícii príslušné štatistiky a empirické 
údaje sú obmedzené. Informácie získané prostredníctvom konzultácií však nasved čujú tomu, 
že právna neistota v súvislosti s dodržiavaním dohody o vo ľbe súdu a výkonom rozsudkov by 
mohla nepriamo ovplyv ňovať obchodné rozhodnutia. 
Pokiaľ ide o problém 1, dva prieskumy danej témy, ktoré sú k dispozícii, preukázali, že pre 
veľký počet podnikov (približne 40 %) bolo výz namné obchodné rozhodnutie v ur čitom bode 
 
SK 4   SK podmienené neistotou o tom ktorý súd by rozhodoval spory alebo ktoré právo by sa 
uplatňovalo na zmluvu. 
Pokiaľ ide o problém 2, odhaduje sa, že v s úvislosti s uznávaním a výkonom súdnych 
rozhodnutí sa približne 40 % podnikov stretáva s ťažkosťami, ktoré sú niekedy 
neprekonate ľné. 
Výsledky konzultácii nepotvrdili existenciu pr oblémov 3 a 4, to však neznamená, že tieto 
problémy neexistujú. 
3. C IELE  
3.1. Všeobecný cie ľ 
Celkovým všeobecným cie ľom je rieši ť potenciálne „prekážky obchodu” prostredníctvom 
zníženia právnej neistoty, t. j. presadzova ť medzinárodný obchod (zahrani čný vo vz ťahu 
k EÚ) a investície cestou  zníženia právnej neistoty v obchodných zmluvách. 
3.2. Konkrétne ciele 
Všeobecný cie ľ sa premieta do štyroch konkrétnych cie ľov, z ktorých každý úzko súvisí so 
základnými problémami stanovenými v oddiele 2. Tieto konkrétne ciele sú základom pre 
najdôležitejšie kritériá pos udzovanie, ktoré sa uplat ňujú na jednotlivé možnosti politiky. 
(1) Zvýšiť právnu istotu hospodárskych subj ektov v EÚ, že sa bude dodržiava ť tá voľba 
súdu, ktorej pri riešení medzinár odných obchodných sporov dávajú prednos ť; 
(2) Zvýšiť predvídate ľnosť voľby súdu s cie ľom riešiť medzinárodné obchodné spory, 
ktoré sa týkajú hospodá rskych subjektov v EÚ; 
(3) Zabezpečiť práva hospodárskych subjekt ov v EÚ pri stanovovaní vo ľby súdu, ak sú 
slabšími ú častníkmi; 
(4) Presadzova ť zákonné práva hospodárskych subjektov EÚ chránených pod ľa právnych 
predpisov EÚ na súdoch rozhodujúcich v medzinárodných obchodných sporoch mimo 
priestoru EÚ, ktoré sa týkajú hospodárskych subjektov z EÚ . 
Výber konkrétnych cie ľov politiky možno zdôvodni ť takto: 
Konkrétny cie ľ 1. Bolo by výhodné, ak by sa zmluvné strany medzinárodnej zmluvy, ktoré 
uzavreli dohodu o vo ľbe súdu, mohli spolieha ť na skuto čnosť, že zvolený súd, resp. iný 
konajúci súd, ktorý nebo l zvolený, takú dohodu potvrdí. 
Konkrétny cie ľ 2. Bolo by výhodné, ak by sa zmluvné strany medzinárodnej zmluvy, ktoré 
uzavreli dohodu o vo ľbe súdu, mohli spolieha ť na skuto čnosť, že rozsudok vybraného súdu 
(oprávneného na uznanie a výkon) sa v krajinách oboch ú častníkov a/alebo v krajine výkonu 
bude rešpektova ť. 
Konkrétny cie ľ 3. Bolo by výhodné pre Spolo čenstvo, ak by prijaté riešenia zaru čovali práva 
slabších ú častníkov z EÚ, ktorí uzatvárajú dohodu o vo ľbe súdu. Dosiahnutie tohto cie ľa by 
chránilo slabšieho ú častníka a zabezpe čilo by tiež hospodársku sú ťaž prostredníctvom 
zvýšenia sebadôvery menších podnikov, aby uzatvárali medzinárodné zmluvy. 
Konkrétny cie ľ 4. Bolo by výhodné, ak by súdy mimo EÚ chránili zákonné práva podobne 
ako súdy v rámci EÚ. Také ú činky by sa dostavili prostredníctvom procesu „obrusovania”, v 
rámci ktorého by sa prípady, ktoré sa týkajú  podnikov z EÚ prejednávané súdmi v tretích 
krajinách a argumenty predložené v ich mene za členili do zákonov a postupov v tretích 
krajinách pod ľa hesla „dôkladná znalos ť vedie k opakovaniu”. Pote nciálnym dôsledkom by 
 
SK 5   SK bola vyššia pravdepodobnos ť, že podniky v EÚ sa rozhodnú uzatvára ť medzinárodné dohody 
a mohlo by z toho dôvodu dôjs ť aj k možnému nárastu obchodu. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Možnosť politiky Opis možnosti politiky 
Možnosti zachovania sú časného stavu 
Možnosť 
politiky 1 „pasívny” sú časný stav Spolo čenstvo neuzavrie dohovor a neuskuto čnia sa 
žiadne nové iniciatívy so zámerom rieši ť ciele 
politiky. 
Možnosť 
politiky 2 „aktívny” sú časný stav Spolo čenstvo neuzavrie dohovor, ale medzi 
Spoločenstvom a vybranými tretími krajinami sa 
uskutočnia rokovania o dvojstranných dohodách, 
ktoré riešia ciele politiky. 
Možnosti bez právneho predpisu 
Možnosť 
politiky 3 poskytnutie „verejného 
poistenia” Podpora poskytnutia poistenia a poistných 
nákladov na pokrytie dodato čných trov súdnych 
sporov (ako sú napríklad mimoriadne trovy na súdne konania vedené v tretích krajinách a finančné straty hospodárskych subjektov z EÚ 
vyplývajúce z rozhodnutí, ktoré oslabujú práva subjektov z EÚ, ktoré by mali, ak by pôsobili v EÚ) v dôsledku neistoty pri vo ľbe súdu. 
Možnosť 
politiky 4 Poskytovanie informácií 
s cieľom informova ť 
podniky o sú časných 
rizikách vyplývajúcich z neistoty pri vo ľbe 
súdov. Podpora nákladov vynaložených na poskytovanie 
informácií hospodárskym subjektom z EÚ o rizikách vyplývajúcich zo sú časnej neistoty pri 
voľbe súdu v prípade,  že by chceli obchodova ť s 
tretími krajinami a o praktických prostriedkoch, ktoré by mali k dispozíc ii a prostredníctvom 
ktorých by sa tieto riziká mohli obmedzi ť. 
Možnosti s právnym predpisom6 
Možnosť Uzavretie dohovoru zo Spolo čenstvo uzatvorí dohovor bez toho, že by 
                                                 
6 Dohovor povo ľuje vyhlásenia obmedzujúce súdnu právomoc ( článok 19), vyhlásenia obmedzujúce 
uznávanie a výkon ( článok 20), vyhlásenia v súvislosti s osobitnými otázkami ( článok 21) a recipro čné 
vyhlásenia o dohodách o nevýlu čnej právomoci súdu ( článok 22). Vzh ľadom na skuto čnosť, že 
konzultácie, ktoré predchádzali prijatiu dohovoru, nepo dporili myšlienku, aby Spolo čenstvo využívalo 
vyhlásenia, ktoré povo ľujú články 19 a 20 a vzh ľadom na to, že nieko ľko členských štátov vyjadrilo 
odmietavý postoj k zahrnutiu dohôd o nevýlu čnej právomoci súdu, v možnostiach politiky uvedených v 
posúdení vplyvu sa neberie do úvahy možnos ť robiť vyhlásenia pod ľa článkov 19, 20 a 22. 
 
SK 6   SK Možnosť politiky Opis možnosti politiky 
politiky 5 strany Spolo čenstva bez 
toho, že by Spoločenstvo urobilo 
akékoľvek vyhlásenia 
podľa článku 21 
dohovoru. prostredníctvom vyhlásenia pod ľa článku 21 
vylúčilo z rozsahu jeho pôsobnosti ďalšie otázky. 
Možnosť 
politiky 6a Uzavretie dohovoru s 
vyhlásením pod ľa 
článku 21, ktorým sa 
vylúčia autorské práva a 
s nimi súvisiace práva. Spoločenstvo uzavrie dohovor a urobí vyhlásenie 
podľa článku 21 dohovoru, v ktorom vylú či 
autorské práva a s nimi súvisiace práva z rozsahu pôsobnosti tohto dohovoru. 
Možnosť 
politiky 6b Uzavretie dohovoru zo 
strany Spolo čenstva s 
vyhlásením pod ľa 
článku 21 dohovoru, 
ktorým sa vylú čia 
záležitosti poistenia. Európske spolo čenstvo uzavrie dohovor a urobí 
vyhlásenie pod ľa jeho článku 21, ktorým sa z 
rozsahu pôsobnosti daného dohovoru vylú čia 
otázky poistenia. 
Možnosť 
politiky 7 Kombinácia možností 
politiky 6a a 6b. Spoločenstvo uzavrie dohovor a urobí vyhlásenie 
podľa článku 21 dohovoru, v ktorom vylú či 
autorské práva, s nimi súvisiace práva a otázky poistenia z rozsahu pôsobnosti dohovoru. 
4.1. Porovnanie možností 
Kritériá 
posúdenia È 
Možnosti politiky Æ 1. 
„Pasívny” súčasný 
stav 2. 
„Aktívny” súčasný 
stav 3. 
Poskytnutie „verejného 
poistenia” 4. Zvyšovanie 
informovanosti 5. Uzavretie 
žiadne závery 6a. 
Uzavretie vylúčenie 
autorských 
práv 6b. 
Uzavretie vylúčenie 
poistenia 7. 
6a 
+6b 
Zvýšiť právnu 
istotu 
hospodárskych subjektov v EÚ, že sa bude 
dodržiava ť tá 
voľba súdu, 
ktorej pri riešení 
medzinárodných 
obchodných sporov dávajú prednosť  0 
√ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Zvýšiť 
predvídate ľnosť 
voľby súdu s 
cieľom rieši ť 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
 
SK 7   SK medzinárodné 
obchodné spory, 
ktoré sa týkajú 
hospodárskych subjektov v EÚ. 
Zabezpečiť práva 
hospodárskych 
subjektov v EÚ 
pri stanovovaní voľby súdu, ak 
sú slabšími 
účastníkmi. 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Presadzova ť 
prijatie zákonných práv 
chránených 
podľa právnych 
predpisov EÚ na súdoch 
rozhodujúcich v 
medzinárodných obchodných sporoch mimo 
priestoru EÚ, 
ktoré sa týkajú hospodárskych subjektov z EÚ. 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Ekonomické a 
sociálne výhody 0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
Ekonomické a 
sociálne náklady 0 0 Potenciálne 
konkuren čné 
účinky 0 Rozpory s 
politikami Spoločenstva Rozpory s 
politikami Spoločenstva  Rozpory s 
politikami Spoločenstva 0 
Náklady na 
implementáciu 0 Ve ľmi 
nízke Vysoké Nízke až 
stredné Veľmi nízke Ve ľmi nízke Ve ľmi nízke  
Veľmi 
nízke 
Rozpory s 
politikami 
spoločenstva Žiadne Žiadne Žiadne Žiadne Pote nciálne Potenciálne Potenciálne 0 
Uprednost ňovaná 
možnosť Nie Nie Nie Nie Nie Nie Nie Áno 
4.2. Uprednost ňovaná možnos ť 
Vzhľadom na posúdenie v tabu ľke 4.1 je uprednost ňovanou možnos ťou možnos ť politiky 7, 
ktorou je uzavretie doh ovoru zo strany Spolo čenstva s vyhláseniami o autorskom práve a 
s ním súvisiacich právach a otázkach poistenia pod ľa článku 21. Napriek tomu, že možnosti 
politiky 5, 6 a 6b získali o nie čo lepšie celkové výsledky pri dosahovaní cie ľov politiky 
(s výnimkou cie ľa politiky zameraného na zaru čenie práv hospodárskych subjektov z EÚ), 
všetky tieto možnosti vytvárajú poten ciálne rozpory s politikami Spolo čenstva. Možnos ť 
politiky 7 také rozpory nevyt vára, a preto je uprednost ňovanou možnos ťou. Predpokladá sa, 
že táto možnos ť tiež prinesie viac ekonomických a sociálnych výhod. 
 
SK 8   SK 4.3. Potenciálny rozsah a charakter vplyvov uprednost ňovanej možnosti 
Všeobecným cie ľom uprednost ňovanej možnosti politiky je zníži ť právnu neistotu 
hospodárskych subjektov EÚ. Uzavre tie dohovoru by pri tom mohlo pôsobi ť ako podnet pre 
medzinárodný obchod, a tak prispie ť k zníženiu cien tovarov a služieb v EÚ. 
Právna neistota je len jedným z nieko ľkých faktorov, ktoré obme dzujú medzinárodný obchod. 
Uprednost ňovaná možnos ť by znížila právnu neistot u, ale neodstránila by ju. 
Uprednost ňovaná možnos ť by najmä zvýšila pravdepodobnos ť, že dohody o vo ľbe súdu 
a súdne rozsudky vydané na dohodnutých s údoch by sa dodržiavali a vykonávali. 
4.4. Náklady na uprednost ňovanú možnos ť 
Uprednost ňovaná možnos ť bude zahr ňovať len malé náklady na implementáciu spojené 
s vypracovaním právnych nástrojov súvisiacic h s podpísaním a uzavretím dohovoru zo strany 
Spoločenstva. Ur čité administratívne a diplomatické  zdroje na podporu potenciálnych 
zmluvných strán a rokovania s nimi, budú potrebné vzh ľadom na to, že dohovor pre EÚ 
nevytvára výhody, pokia ľ ho neratifikujú aj obchodní partneri EÚ. 
Po uzavretí dohovoru Spolo čenstvom vzniknú dodato čné náklady na mon itorovanie plnenia 
(fungovania) dohovoru. 
Uprednost ňovaná možnos ť nemá za následok tvorbu nákladov na dosiahnutie zhody alebo 
administratívnych nákladov pre podniky EÚ, ktor é sa zaoberajú medzinárodným obchodom. 
Podnikom by zostala možnos ť rozhodnú ť sa, či zahrnú do svojich zmlúv dohody o vo ľbe súdu 
alebo budú na ďalej používa ť alternatívne metódy riešenia sporov. 
4.5. Pridaná hodnota EÚ 
Uprednost ňovaná možnos ť by vytvorila zna čnú pridanú hodnotu pre EÚ. Po prvé, zaviedol by 
sa jeden súbor pravidiel pre hospodárs ke subjekty EÚ v rámci každého členského štátu, 
a preto by sa rovnaké podmienky uplat ňované v rámci EÚ ustanovená  nariadením Brusel I 
v skutočnosti rozšírili na zmluvné štáty dohov oru. Do druhé, súbor bilaterálnych dohôd 
s rôznymi výnimkami by mohol v snah e o zníženie právnej neistoty vies ť k opačnému účinku, 
ak najdôležitejší obchodní pa rtneri EÚ by pravdepodobne uprednos tnili, aby sa s ich tovarom 
a službami mohlo obchodova ť v rámci EÚ a s ostatnými obchodnými partnermi pod ľa tých 
istých režimov o dohodách o vo ľbe súdu. 
Náklady na uzavretie dohovoru sú ve ľmi nízke, zatia ľ čo potenciálne ekonomické výhody sú 
veľké. Uzavretie dohovoru má len nieko ľko potenciálnych „nevýhod”. Tieto nevýhody by 
napríklad mohli zahrnova ť povinnos ť, ktorá vypláva z dohovoru, a to rešpektova ť v EÚ 
„kontroverzné” rozsudky vydané sú dmi v tretích krajinách. Možnos ť zamietnu ť uznanie 
takých rozsudkov na základ e verejného záujmu (pod ľa článku 9 písm. e) dohovoru) je však 
vždy k dispozícii a možno tiež predpoklada ť, že počet takých rozsudkov by postupne klesal 
v dôsledku „konvergencie” v judikatúre. 
5. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Praxou Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného, pod záštitou ktorej bol 
dohovor vypracovaný, je organizova ť pravidelné stretnutia os obitných výborov na hodnotenie 
praktického uplat ňovania dohovorov s cie ľom monitorova ť a hodnoti ť ich úspech. 
Okrem tohto inštitucionálneho monitorovania by Spolo čenstvo ako zmluvná strana vytvorilo 
svoj vlastný mechanizmus monitorovania a hodnotenia. 
 
SK 9   SK K dispozícii nie sú žiadne vhodné „hotové” zdroje informácií, ktoré sa dajú použi ť na presné 
posúdenie rozsahu a charakteru existujúcich pr oblémov, a teda ani na monitorovanie rozsahu, 
do akého sa tieto problémy v budúcnosti znížia. 
Najlepším spôsobom, ako pokra čovať ďalej by za týchto okolnos tí bolo prijatie rovnakého 
postupu ako v prípade iných legislatívnych nástrojov v danej oblasti, t. j. uskuto čňovať 
v pravidelných intervaloch preskúmania uplat ňovania dohovoru (napríklad každé štyri roky) 
podporené štúdiami externých dodávate ľov.