/* KOM/2011/0450 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (2007 – 2013)





OBSAH 1. Východiská a prehľad 3 2. Vykonávanie priorít Spoločenstva 7 3. Horizontálne otázky 12 4. Výhľad 15 Táto správa z roku 2011 je prvou správou Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní národných strategických plánov[1] a strategických usmernení Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (2007 – 2013)[2]. Správa Komisie[3] vychádza z analýzy a hodnotenia súhrnných správ predložených členskými štátmi v roku 2010[4], ako aj z ďalších dostupných informácií, predovšetkým spoločných ukazovateľov finančného a materiálneho monitorovania, ako aj niektorých materiálov Európskej siete pre rozvoj vidieka. Uvádza sa v nej prehľad hlavných bodov súčasného vývoja, trendov a výziev týkajúcich sa vykonávania národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva (SUS). Treba poznamenať, že údaje použité v súhrnných správach členských štátov z roku 2010 predstavujú súhrn údajov od začiatku programovacieho obdobia v roku 2007 do konca roka 2009. Táto správa nezohľadňuje úpravy národných strategických plánov ani príslušných programov rozvoja vidieka po kontrole stavu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky a po prijatí európskeho plánu na oživenie hospodárstva[5]. Úpravy sa však dokončili až začiatkom roku 2010. 1. Východiská a prehľad 1.1 Priority Spoločenstva pre rozvoj vidieka na obdobie 2007 – 2013 Rada Európskej únie prijala vo februári 2006 strategické usmernenia Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 20132 obsahujúce tri základné tematické priority ustanovené v nariadení Rady na podporu rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV[6]): Zlepšenie konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva EPFRV by mal prispieť k vzniku silného a dynamického európskeho agropotravinárskeho odvetvia tým, že sa sústredí na priority odovzdávania vedomostí, modernizácie, inovácie a kvality v potravinovom reťazci a na hlavné odvetvia pre investície do materiálneho a ľudského kapitálu. Opatrenia zoskupené v osi 1 prispejú predovšetkým k dosiahnutiu cieľa konkurencieschopnosti stanoveného v programoch rozvoja vidieka. Zlepšenie životného prostredia a vidieka V záujme ochrany a zlepšenia prírodných zdrojov a typov krajiny vo vidieckych oblastiach EÚ by mali prostriedky určené na túto prioritu prispieť k trom prioritným oblastiam na úrovni EÚ: biodiverzita, ochrana a rozvoj poľnohospodárskych a lesníckych systémov s vysokou prírodnou hodnotou a tradičných poľnohospodárskych krajín; voda; a zmena klímy. Opatrenia zoskupené v osi 2 programov rozvoja vidieka prispejú predovšetkým k cieľu ochrany životného prostredia. Zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva Prostriedky určené na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva a zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach by mali prispieť k zastrešujúcej priorite, ktorou je tvorba pracovných príležitostí a podmienok pre rast. Zásahy by sa mali využiť najmä na podporu budovania kapacít, získavanie zručností a organizáciu miestneho strategického rozvoja a mali by pomôcť pri udržiavaní príťažlivosti vidieckych oblastí pre budúce generácie. Pri podpore odbornej prípravy, informovanosti a podnikania by sa mali zohľadniť osobitné potreby žien, mladých ľudí a starších pracovníkov. Opatrenia zoskupené v osi 3 programov rozvoja vidieka prispejú spolu s osou 4 (pozri ďalej) k širším cieľom rozvoja vidieka. Strategické usmernenia zdôrazňujú okrem tematických priorít taktiež potrebu: - budovať miestne kapacity pre zamestnanosť a diverzifikáciu a zároveň prispievať k tematickým prioritám. Táto horizontálna os, ktorá sa nazýva taktiež „os Leader“ (os 4), by mala zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní verejnej správy a mobilizácii vnútorného rozvojového potenciálu vidieckych oblastí prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja. - zaručiť konzistentnosť v programovaní. Mala by sa maximalizovať synergia medzi osami a v rámci osi. Podľa potreby by sa mali zohľadniť ostatné stratégie na úrovni EÚ. Mali by sa mobilizovať prostriedky na zlepšenie verejnej správy a realizácie politík. Konkrétne by sa mali zriadiť európske a vnútroštátne siete pre rozvoj vidieka ako fóra na výmenu najlepších postupov a odborných poznatkov týkajúcich sa všetkých aspektov tvorby politík, riadenia a vykonávania medzi zúčastnenými stranami. - dosiahnuť komplementárnosť nástrojov Spoločenstva. V záujme posilnenia synergie medzi štrukturálnymi politikami, politikami zamestnanosti a rozvoja vidieka by členské štáty mali zabezpečiť komplementárnosť a súdržnosť opatrení, ktoré sa budú financovať z rôznych fondov EÚ. Tieto strategické usmernenia tvoria rámec, na základe ktorého členské štáty pripravili svoje národné strategické plány transformujúce priority EÚ do priorít jednotlivých členských štátov a slúžiace ako referencia pre programy rozvoja vidieka. Vykonávajú priority prostredníctvom súboru vybraných opatrení zoskupených podľa osí (pozri tabuľku 1[7] so zoznamom opatrení pre jednotlivé osi). Môže ísť o štátne aj regionálne programy, ktoré schvaľovala Komisia v rokoch 2007 a 2008. Ich vykonávanie sa monitoruje a hodnotí na základe spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF). [pic] 1.2 Prehľad počiatočného rozpočtu a operačných cieľov Celkový rozpočet EPFRV predstavoval 90,98 miliardy EUR (pred úpravami v súvislosti s kontrolou stavu SPP a prijatím európskeho plánu na oživenie hospodárstva)[8] na celé programovacie obdobie 2007 – 2013. V záujme dosiahnutia vyváženej stratégie má EPFRV minimálnu úroveň výdavkov pre každú tematickú os na uplatnenie v jednotlivých programoch rozvoja vidieka (10 %, 25 % a 10 % pre osi 1, 2 a 3). Pre os Leader sa vyhradilo minimálne 5 % (2,5 % pre nové členské štáty) financií EÚ pre každý program. Príspevky EPFRV do PRV sa dopĺňajú verejnými finančnými prostriedkami členských štátov (spolufinancovanie[9]). Tieto príspevky EPFRV financuje v kontexte spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Európskou úniou[10]. Po príprave programu na úrovni členských štátov sa rozdelili financie medzi jednotlivé osi a vymedzili hlavné ciele na rok 2013 s týmito výsledkami (jún 2008)[11]: - Os 1 Zlepšenie konkurencieschopnosti sektora poľnohospodárstva a lesného hospodárstva tvorí 36 % celkového objemu financií EPFRV. Predpokladá sa, že do roku 2013 táto os prispeje na 590 000 investičných projektov modernizácie poľnohospodárskych podnikov, podporí 68 000 podnikov, ktoré pridávajú hodnotu do poľnohospodárskych produktov a produktov lesného hospodárstva, a umožní 2,2 milióna účastníkom dokončiť odbornú prípravu v oblasti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. - Os 2 Zlepšenie životného prostredia a vidieka dosahuje v rámci celého EPFRV najvyšší podiel 46 %. Plánovaným výsledkom je uplatnenie agroenvironmentálneho riadenia na 45 miliónoch hektárov poľnohospodárskej pôdy, nové zalesnenie 600 000 hektárov pôdy a pomoc pri plnení požiadaviek sústavy NATURA 2000 na 1,1 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy a zvýšenie produkcie energie z obnoviteľných zdrojov o 20 500 ktoe[12]. - Os 3 Kvalita života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácia vidieckeho hospodárstva má na celkovom EPFRV menší podiel 18 % . Očakáva sa, že do roku 2013 prispeje ku skvalitneniu poskytovaných služieb pre 71 miliónov obyvateľov vidieckych oblastí a podporí 32 400 projektov obnovy dedín. Podiel osi Leader je 6 % celkových financií EPFRV. Podpora vykonávania stratégií miestneho rozvoja sa počíta pomerne podľa troch hlavných osí, ku ktorým táto podpora prispieva. Na úrovni opatrení zostávajú hlavným opatrením agroenvironmentálne platby (214), ktoré predstavujú sumu 20,3 miliardy EUR na celé obdobie. Druhým najdôležitejším opatrením z hľadiska rozpočtu je podpora znevýhodnených oblastí (211 + 212) vo výške 12,6 miliardy EUR a modernizácia poľnohospodárskych podnikov (121) vo výške 9,7 miliardy EUR. Graf 1 : Celkový rozpočet fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) pred kontrolou stavu SPP a prijatím európskeho plánu na oživenie hospodárstva rozčlenený podľa jednotlivých opatrení (v miliardách EUR)[13] [pic] 2. VYKONÁVANIE PRIORÍT SPOLOčENSTVA 2.1 Prehľad výsledkov, problémov a riešení Celková suma platieb z EPFRV, ktoré 27 členských štátov EÚ uskutočnilo v programovacom období 2007 – 2009, predstavuje 19,4 miliardy EUR[14], teda 21,3 % celého rozpočtu na obdobie 2007 – 2013 vo výške 90,98 miliardy EUR. Vzhľadom na to, že zohľadňovaný časový rámec predstavuje 33 % platobného obdobia (3 roky z 9[15]), uvedené číslo ukazuje na mierne oneskorené čerpanie. Vykonávanie programov si však v prvých rokoch zvyčajne vyžaduje viac času, kým nedosiahne normálnu rýchlosť, najmä vzhľadom na to, že väčšina programov rozvoja vidieka bola schválená koncom roku 2007 a 41 programov (z 94) dokonca až v roku 2008. Situácia v jednotlivých členských štátoch zďaleka nie je jednotná (graf 2): len 2 členské štáty dosahujú úroveň výdavkov viac ako 40 %, oproti tomu 3 členské štáty vydali menej ako 10 %. Treba poznamenať, že v určitých prípadoch sa uskutočnili platby týkajúce sa záväzkov z predchádzajúceho programovacieho obdobia 2000 – 2006 v súlade s ustanoveniami prechodných pravidiel. To by mohlo nepatrne skresliť obraz, pokiaľ ide o úroveň čerpania pre určité členské štáty a opatrenia. Graf 2 : Celková realizácia rozpočtu EPFRV do konca roku 2009 v porovnaní s celkovými vyčlenenými prostriedkami na obdobie 2007 – 2013 [pic] Niektoré opatrenia v rámci osi 2 rástli rýchlejšie ako iné z dôvodu uvedených prechodných opatrení. Na druhej strane, osi 1 a 3 sa výrazne spomalili v dôsledku finančnej krízy, ktorá obmedzila dostupnosť vnútroštátnych financií na strane členských štátov. Kríza skomplikovala príjemcom možnosť získať potrebnú súkromnú finančnú podporu. Pokiaľ ide o os 4, prejavuje sa typický pomalý začiatok, ktorý sa vysvetľuje stanovením miestnych stratégií a výberom miestnych akčných skupín pred vykonávaním každého projektu (pozri tabuľku 3). Graf 3 : Celkový rozpočet fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) pred kontrolou stavu podľa osí (v miliardách EUR) a podiel čerpania do konca roku 2009[16] [pic] Realizácia výstupných ukazovateľov v porovnaní s celkovými cieľmi do roku 2013 stanovenými v programoch členských štátov je vo všeobecnosti v súlade s finančnou úrovňou vykonávania. Úplná realizácia výstupných ukazovateľov je znázornená v tabuľke 2. Všeobecné problémy pri vykonávaní, nájdené riešenia Okrem časovej medzery potrebnej na schválenie programov vidieka členské štáty ako problém najčastejšie uvádzajú hospodársku krízu. Hospodárska kríza spôsobila problémy pri realizácii investičných opatrení z dôvodu nedostatku vlastných prostriedkov na strane príjemcov, problémov pri získavaní pôžičiek zo strany žiadateľov a rozpočtových obmedzení, ktoré obmedzili verejné iniciatívy. Súkromný sektor je všeobecne menej ochotný riskovať a niektoré investície sa presunuli do menej ambicióznych projektov, prípadne odložili. Na realizáciu programov rozvoja vidieka mala negatívny vplyv aj komplikovaná situácia v mliekarenskom odvetví v roku 2009. Niektoré členské štáty uvádzajú ako prekážku bezproblémového vykonávania vysoké administratívne náklady a zložitosť administratívnych postupov. Navyše v niektorých programoch rozvoja vidieka chýbajú dostatočné kapacity orgánov riadenia a kontroly a vyskytujú sa problémy pri zriaďovaní systému monitorovania a právna neistota. Napríklad niektoré členské štáty poukázali na nedostatky pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov na úrovni členských štátov (napríklad rámcovej smernice o vode, sústavy NATURA 2000…) týkajúcich sa určitých opatrení (napr. 213), ako aj na potrebu vysvetliť pravidlá poskytovania štátnej pomoci (predovšetkým pri projektoch výroby energie z obnoviteľných zdrojov). Príčinou spomalenia čerpania, konkrétne v niektorých členských štátoch EÚ-12, môže byť aj nedostatok informácií a skúseností potenciálnych príjemcov (napríklad pomalý pokrok v otázkach opatrení na rozvoj ľudského kapitálu; neprimerané žiadosti), prípadne v celej EÚ-27 pri zavádzaní nových opatrení. Niektoré členské štáty uvažujú o prekonaní týchto problémov prostredníctvom ponuky dostatočného počtu školení a poradenských služieb pre poľnohospodárov. Riešenia sa našli alebo sa hľadajú a v širokom rozsahu sa zavádzajú do programov formou úprav. Vzhľadom na finančnú krízu členské štáty používajú rôzne spôsoby úpravy programov, napríklad: zmeny pokrytia štátnej pomoci, úroveň dotácií, referenčné sadzby pre menej príťažlivé opatrenia, úpravy výberových kritérií, zvýšenie miery spolufinancovania zo strany EÚ či opätovné vyčlenenie financií. Pokiaľ ide o počiatočné administratívne a právne problémy, väčšina z nich sa už vyriešila. 2.2. Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Celkové výdavky osi 1 EPFRV zaznamenané v období 2007 – 2009 dosahujú 16,3 % z celkového objemu vyčlenených prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 (priemer EÚ-27). Hlavné výsledky pre tento cieľ na konci roku 2009 sú: - počet účastníkov, ktorí úspešne absolvovali odbornú prípravu súvisiacu s poľnohospodárstvom alebo lesným hospodárstvom: 696 000 (32 % odhadovaného cieľa do roku 2013); - počet podnikov zavádzajúcich nové výrobky alebo techniky: 33 400 (10 % odhadovaného cieľa do roku 2013). Vykonávanie opatrení[17] Opatrenie 121 (Modernizácia poľnohospodárskych podnikov) predstavuje najväčšie opatrenie osi 1 z hľadiska vyčlenených financií (9,7 miliardy EUR). Čerpanie platieb v rámci tohto opatrenia predstavuje 23 % celkového rozpočtu, pričom doteraz sa podporilo 106 000 projektov modernizácie (18 % cieľa do roku 2013). Kladný výsledok čerpania dokazuje veľký záujem poľnohospodárov o investície. Prípady, v ktorých miera vykonávania nedosiahla odhadované hodnoty, členské štáty najčastejšie zdôvodňujú hospodárskou krízou, ktorá negatívne ovplyvnila investičné schopnosti podnikov. V niektorých členských štátoch presahuje rýchlosť vykonávania očakávané hodnoty a vyžaduje zvýšenie odhadovaných financií pre opatrenie M121 (pozri tabuľku 3). Opatrenie 123 (Pridávanie hodnoty do poľnohospodárskych produktov a produktov lesného hospodárstva), ktoré predstavuje druhé najväčšie opatrenie osi 1 z hľadiska vyčlenených financií, dosiahlo úroveň čerpania 9,6 % a podporilo 7 060 podnikov (z cieľového počtu 68 000 podnikov do roku 2013). Pokiaľ ide o ostatné opatrenia osi 1, dosiahla sa takáto úroveň čerpania: 141 (Polosamozásobiteľské poľnohospodárstvo, 29 % a podpora pre 8 885 polosamozásobiteľských poľnohospodárskych podnikov), 113 (Predčasný odchod do dôchodku, 28 % a 17 385 príjemcov) a 112 (Začatie činnosti mladých poľnohospodárov, 20 % s podporou pre 36 660 mladých poľnohospodárov. 2.3. Zlepšovanie životného prostredia a vidieka Celkové výdavky osi 2 EPFRV na obdobie 2007 – 2009 predstavujú 32,6 % z celkového objemu vyčlenených prostriedkov. Niekoľko členských štátov dosiahlo úroveň vykonávania výrazne nad priemerom EÚ-27 (pozri tabuľku 3). Iné členské štáty dosahujú mieru nižšiu ako 20 %, najmä tam, kde sú opatrenia osi 2 pre príjemcov a verejnú správu v daných krajinách relatívne nové. Medzi hlavné výsledky dosiahnuté v rámci tohto cieľa na konci roku 2009 patrí predovšetkým: - úspešný manažment krajiny na rozlohe 43 miliónov hektárov prispievajúci k biodiverzite; - zlepšenie kvality vody na ploche 27 miliónov hektárov; - zmena v prospech zlepšenia klímy na 25 miliónoch hektároch; - zlepšenie kvality pôdy na ploche 30 miliónov hektárov[18]. Vykonávanie opatrení Tri najväčšie opatrenia z hľadiska vyčlenenia rozpočtových prostriedkov sú taktiež opatrenia s najvyššou mierou čerpania medzi opatreniami osi 2: 211 (Platby za znevýhodnené prírodné podmienky pre poľnohospodárov v horských oblastiach, s úrovňou čerpania 42 %), 212 (Platby pre poľnohospodárov v oblastiach so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, okrem horských oblastí, s mierou čerpania 40 %) a 214 (Agroenvironmentálne platby, s mierou čerpania 33 %). Opatrenia 211 a 212 spoločne podporujú 50,9 milióna hektárov a agroenvironmentálne opatrenie podporuje 21,5[19] milióna hektárov. Tento veľký záujem podporujú v štátoch EÚ-15 dlhoročné skúsenosti získané v priebehu jednotlivých nadväzujúcich programovacích období. Vysokú mieru čerpania vysvetľuje aj platba záväzkov z predchádzajúceho programovacieho obdobia, ktorá bola v mnohých členských štátoch veľmi významná. Z hľadiska čerpania nasledujú po troch uvedených opatreniach opatrenia 215 (Životné podmienky zvierat, s doterajším čerpaním finančných prostriedkov na úrovni 33 % a podporou pre 126 700 zmlúv) a 221 (Prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy na úrovni 20 %, doteraz zalesnených 72 500 hektárov). 2.4. Zlepšovanie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora diverzifikácie vidieckeho hospodárstva Celkové výdavky osi 3 EPFRV na obdobie 2007 – 2009 predstavujú 6 % z celkového objemu vyčlenených prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 s významnými rozdielmi medzi členskými štátmi (pozri tabuľku 3). Podľa členských štátov možno pomalé čerpanie vysvetliť predovšetkým finančnou krízou (nedostatok súkromných a vnútroštátnych/miestnych finančných prostriedkov) a niektorými administratívnymi problémami (oneskorené vymedzenie vnútroštátnych pravidiel vykonávania, kontrolné povinnosti, zložitosť žiadostí…). Navyše v niektorých členských štátoch sa realizácia osi 3 uskutočňuje výlučne prostredníctvom programu Leader, a preto oneskorenie pri realizácii programu Leader ovplyvnilo aj čerpanie prostriedkov na osi 3. Hlavné výsledky dosiahnuté v rámci tohto cieľa na konci roku 2009 sú: - Os 3 prispela v situácii rastúcej nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach k vytvoreniu pracovných miest (viac ako 4 000)[20]. - Obyvateľstvo vidieckych oblastí využíva kvalitnejšie služby podporované z fondu EPFRV: 23 miliónov[21]. - Okrem toho získalo 1 milión domácností vo vidieckych oblastiach prístup k internetu. Vykonávanie opatrení[22] Najväčšie opatrenia osi 3 z hľadiska celkových vyčlenených prostriedkov sú: 322 (Obnova a rozvoj dedín, čerpanie prostriedkov na úrovni 5 % a 12 800 dedín, v ktorých sa uskutočnila obnova) a 321 (Základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo, čerpanie finančných prostriedkov vo výške 7 % a podpora 8 700 projektov). Najvyššie čerpanie medzi opatreniami osi 3 zaznamenali opatrenia 341 (Získavanie zručností, oživovanie a vykonávanie stratégií miestneho rozvoja) s čerpaním na úrovni 14 % a podporou pre 5 500 projektov a opatrenie 323 (Zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho dedičstva), ktoré zaznamenalo druhé najvyššie čerpanie prostriedkov vo výške 10 %, 23 500 doteraz podporených projektov. 2.5. Budovanie miestnych kapacít pre zamestnanosť a diverzifikáciu Členské štáty si museli najneskôr dva roky po schválení programu rozvoja vidieka vybrať miestne akčné skupiny[23]. Na konci roku 2009 výber dokončilo 20 členských štátov s počtom približne 2 000 miestnych akčných skupín. Počet miestnych akčných skupín sa v porovnaní s programom Leader+ zdvojnásobil a polovica území uplatňuje prístup podľa programu Leader prvýkrát. Keďže výber miestnych akčných skupín sa v členských štátoch skončil nedávno, veľa vybraných miestnych akčných skupín ešte nezačalo realizovať projekty súvisiace s ich stratégiou miestneho rozvoja. To vysvetľuje nízke čerpanie financií na osi 4 EPFRV vo výške len 2,9 % zo všetkých vyčlenených prostriedkov v rámci tejto osi na dané programovacie obdobie, veľký počet projektov sa však schválil nedávno. Niektoré členské štáty poukázali na osobitné problémy. Presadzovanie programu Leader významne ovplyvnilo flexibilitu prístupu, keďže veľa členských štátov obmedzilo výber projektov podľa vopred vymedzených opatrení, zatiaľ čo projekty programu Leader často nespĺňajú kritériá oprávnenosti takýchto opatrení. To viedlo k zásadným administratívnym úpravám (administratívna reorganizácia, školenie personálu). 3. Horizontálne otázky 3.1. Zaručenie konzistentnosti v programovaní V priebehu programovacieho postupu sa dosiahla synergia medzi osami a v rámci nich , a to vďaka: - zastrešujúcej požiadavke konzistentnosti so SUS pre rozvoj vidieka; - dôvere programov rozvoja vidieka voči analýze situácie z hľadiska silných a slabých stránok; - poskytovaniu konkrétnych informácií v rámci programov rozvoja vidieka týkajúcich sa osí a opatrení navrhnutých pre jednotlivé osi a ich opisu vrátane osobitných overiteľných cieľov a ukazovateľov, ktoré umožňujú určovať pokrok, efektívnosť a účinnosť programov rozvoja vidieka; - ex-ante hodnoteniu programov rozvoja vidieka. Monitorovanie realizácie programov rozvoja vidieka umožňuje kontroly v záujme zaistenia dodržiavania uvedených ustanovení. Vzájomné ovplyvňovanie a nepriamy prínos opatrenia patriaceho do jednej osi pre inú os sa však prostredníctvom súčasného systému (t.j. prispievanie k zmene klímy a prispôsobovanie každej osi) monitorovania nevyhodnocujú. Hlbšie určenie dodatočnej synergie a vzájomného prepojenia môžu poskytnúť len hodnotenia. V národných strategických plánoch a programoch rozvoja vidieka sa zohľadnili ďalšie stratégie na úrovni EÚ , napríklad stratégia lesného hospodárstva EÚ a šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva. Stratégie a programy sa zreteľne zaoberajú širším využitím obnoviteľných zdrojov energie a prispôsobením sa a zmiernením dôsledkov zmeny klímy, konkrétne formou stanovenia kvantifikovaných cieľov[24]. Príspevok programov rozvoja vidieka k ekologickému poľnohospodárstvu sa skúma v osobitnej štúdii Európskej komisie o verejnej podpore ekologického poľnohospodárstva. Treba poznamenať, že hlbší dôraz na obnoviteľné zdroje energie a zmenu klímy, ako aj na biodiverzitu, nakladanie s vodou a reštrukturalizáciu mliekarenstva kládla kontrola stavu SPP, zatiaľ čo programy rozvoja vidieka prispeli v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva k širokopásmovej stratégii EÚ. Nové ciele boli definované v roku 2010[25]. Národné siete rozvoja vidieka a Európska sieť pre rozvoj vidieka významne prispeli ku konzistentnosti programovania, a to najmä tým, že zabezpečili výmenu informácií a praktických postupov medzi vedúcimi orgánmi a zúčastnenými stranami programov rozvoja vidieka, ako aj vypracovaním spoločných analýz[26]. Koordinované opatrenia národných sietí rozvoja vidieka a Európskej siete pre rozvoj vidieka spoločne zlepšujú správu vecí verejných a realizáciu politík. Pokračovalo sa v realizácii programu Leader a tematická pracovná skupina skúma rôzne mechanizmy realizácie v prípadových štúdiách. Uvedené siete posilňujú dialóg medzi orgánmi správy a zúčastnenými stranami. Budovanie sietí je však relatívne dlhý postup. Siete vznikajú pomaly a časové rámce sa v jednotlivých štátoch líšia. Väčšina národných sietí rozvoja vidieka a Európska sieť pre rozvoj vidieka naplno rozvinuli svoju činnosť len nedávno. Činnosť týkajúca sa poskytovania informácií a publicity zo strany členských štátov sa vo všeobecnosti uskutočňuje nezávisle od činnosti národných sietí rozvoja vidieka, pričom sa využíva technická pomoc. Zameriava sa na vidiecke zúčastnené strany ako na potenciálnych príjemcov, na skutočných príjemcov, ako aj všeobecne na verejnosť a informuje ich o úlohe, ktorú Spoločenstvo zohráva v oblasti programov a ich výsledkov. 3.2. Komplementárnosť nástrojov Spoločenstva Vo vidieckych oblastiach môžu zohrávať dôležitú úlohu iné štrukturálne fondy EÚ ako EPFRV, napríklad Európsky fond regionálneho rozvoja so zameraním na regionálny rozvoj, hospodársku konkurencieschopnosť a infraštruktúru, Európsky sociálny fond so zameraním na rozvoj ľudských zdrojov a Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Vo väčšine prípadov sa zabezpečenie komplementárnosti medzi uvedenými fondmi uskutočňuje vymedzením hraníc a prostredníctvom koordinačných mechanizmov. Len v niektorých prípadoch si členské štáty vybrali strategickejšiu víziu koordinovaného využitia fondov EÚ. Riadiace zásady sú určené v národných strategických plánoch a podrobnejší opis sa uvádza v programoch rozvoja vidieka. Vymedzenie Členské štáty používajú kritériá vymedzenia v záujme splnenia prísnej požiadavky EÚ predchádzať dvojitému financovaniu a zabrániť tomu, aby jeden projekt čerpal prostriedky z viac ako jedného fondu EÚ. Druhy kritérií vymedzenia sa líšia podľa konkrétnej osi a príslušných opatrení: druh príjemcu; druh projektov (veľkosť, územný rozsah); druh operácie alebo druh hospodárskeho odvetvia. Vymedzenie úspešne pomáha predchádzať duplicitnému využívaniu fondov. Vyskytlo sa len niekoľko problémov, ktoré spôsobila odlišná interpretácia kritérií v určitých krajinách. Kritériá vymedzenia možno prispôsobiť priebehu programovacieho obdobia s cieľom vyriešiť prípadné nedostatky či problémy. Koordinačné mechanizmy Efektívna koordinácia je potrebná v záujme dodržiavania vymedzených hraníc a optimálneho využitia financií prostredníctvom mechanizmov, ako sú napríklad výbory ministrov či vzájomné zastúpenie v monitorovacích výboroch, v niektorých prípadoch spoločný IT nástroj. Niektoré štáty poverujú časťou riadenia orgány (alebo dokonca miestne akčné skupiny) na miestnej úrovni. Tento postup umožňuje miestnym politikom zaistiť vhodnosť vymedzení a komplementárnosti pre konkrétnu situáciu a pre potreby daného územia. Existencia osobitného koordinačného orgánu (napr. orgánu ministrov) všeobecne koordináciu zjednodušuje. Príčinou problémov je rozdiel v úrovni programovania, napríklad ak je potrebná koordinácia medzi štátnymi a niekoľkými regionálnymi programami. Komplementárnosť a synergia Niektoré členské štáty pokročili pri dosahovaní efektívnej komplementárnosti, všeobecne však chýba celkový strategický prístup k dosiahnutiu úplnej komplementárnosti a synergie medzi štrukturálnymi fondmi. Viac príkladov synergického prístupu sa dá nájsť na miestnej úrovni. Napríklad v niektorých krajinách presahuje stratégia miestneho rozvoja miestnej akčnej skupiny ciele programu rozvoja vidieka a časť plánov by bolo možné realizovať prostredníctvom štrukturálnych fondov; v niektorých prípadoch vznikla samostatná spoločná miestna akčná skupina pre programy EPFRV a Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo; v niektorých členských štátoch vznikli skupiny programu Leader ako miestne rozvojové spoločnosti, ktoré uplatňujú nielen opatrenia v rámci programu rozvoja vidieka, ale aj prvky ďalších národných programov, ktoré môžu byť prínosom pre vidiecke obyvateľstvo. Podľa niektorých správ členských štátov patria medzi prvky, ktoré pomáhajú podporovať synergiu fondov: - harmonizácia pravidiel medzi rôznymi fondmi EÚ, pokiaľ ide o oprávnené náklady (DPH atď.); - konzistentnosť medzi rôznymi systémami monitorovania a hodnotenia s cieľom umožniť celkové posúdenie fondov EÚ na regionálnej a tematickej úrovni. Osvedčili by sa aj podrobnejšie informácie riadiacich orgánov poskytované (potenciálnym) príjemcom o kritériách vymedzenia, ktoré by príjemcov nasmerovali na príslušný fond EÚ. 4. Výhľad Realizácia mnohých programov sa v podstate začala až v roku 2008. Údaje za rok 2009 však naznačujú zrýchlenie, a to aj napriek istým nepriaznivým okolnostiam (napr. napriek hospodárskej kríze). Európska komisia a členské štáty pravidelne diskutujú o problémoch týkajúcich sa vykonávania jednotlivých programov. Výmena informácií o problémoch súvisiacich s vykonávaním sa uskutočnila vo Výbore pre rozvoj vidieka a prostredníctvom Európskej siete pre rozvoj vidieka. Uskutočnilo sa niekoľko úprav programu rozvoja vidieka s cieľom napraviť počiatočné problémy. Účelom týchto úprav bolo začlenenie dodatočných finančných prostriedkov na riešenie nových problémov (kontrola stavu) a hospodárskej krízy (európsky balík pre obnovu hospodárstva). Zdrojom cenných informácií pre prípravu správ a priebežné sledovanie pokroku pri realizácii programu i dosiahnutých úspechov sa stal spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie. Predbežné údaje za rok 2010 ukazujú, že realizácia väčšiny programov sa naplno rozprúdila. Podrobnejšie informácie o počte programov, ktoré zrejme dosiahnu stanovené ciele a zareagujú na priority Spoločenstva, prinesie syntéza strednodobého hodnotenia programov rozvoja vidieka, ktorá bude k dispozícii v roku 2012. [1] Pozri hlavu II kapitolu II nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). [2] Rozhodnutie Rady z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) (2006/144/ES). [3] Pozri článok 14 „Správa Komisie“ v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005. [4] Pozri článok 13 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005. Tieto súhrnné správy informujú o pokroku dosiahnutom pri realizácii národných strategických plánov a cieľov, ako aj o podiele na plnení strategických usmernení Spoločenstva. [5] Informácie o kontrole stavu SPP a európskom pláne na oživenie hospodárstva, ako aj zoznam príslušných právnych ustanovení prijatých v roku 2009 sa nachádza na internetovej adrese http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). [7] Všetky tabuľky sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [8] Odvtedy sa rozpočet EPFRV na programovacie obdobie 2007 – 2013 zvýšil (konkrétne po kontrole stavu SPP a prijatí európskeho plánu na oživenie hospodárstva) na 96,2 mld. EUR. [9] Všetky finančné údaje uvedené v správe sa týkajú len EPFRV. [10] Článok 4 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky. [11] Časť finančných prostriedkov vyčlenená na program LEADER, technickú pomoc a priame platby je na nasledujúcich grafoch a v nasledujúcej tabuľke pomerne priradená k trom hlavným osiam. [12] Ciele pre poľnohospodárstvo a lesníctvo, ktoré si stanovili ČS vo svojich programoch, [13] Pozri legendu týkajúcu sa opatrení v tabuľke 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [14] Platby členských štátov týkajúce sa kalendárnych rokov 2007, 2008 a 2009. [15] Platby možno uskutočniť 2 roky od posledného záväzku (koniec roku 2013), teda do konca roku 2015. [16] Časť finančných prostriedkov vyčlenených na program LEADER, technickú pomoc a priame platby je na nasledujúcich obrázkoch a v nasledujúcej tabuľke pomerne priradená k trom hlavným osiam. [17] Pozri tabuľku 4: rozčlenenie podľa pohlavia a veku v súlade s ustanovením článku 81 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005. [18] Ukazovateľ výsledkov zo spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF), pričom rovnaká oblasť by mohla prispieť k riešeniu niekoľkých problémov. [19] Len záväzky od roku 2007. [20] Nezamestnanosť sa na globálne zvýšila zo 7,1 % v roku 2007 na 8,9 % v roku 2009 v prevažne vidieckych oblastiach a zo 7 % v roku 2007 na 9 % v roku 2009 v zmiešaných vidieckych oblastiach (zdroj: Eurostat). [21] Zahŕňa obyvateľov, ktorí majú zo služieb nepriamy prospech. [22] Pozri tabuľku 4: rozčlenenie podľa pohlavia a veku v súlade s ustanovením článku 81 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005. [23] S výnimkou RO a BG, ktoré mali na výber skupín 3 roky. [24] Pozri zoznam cieľov v prílohe VIII nariadenia Komisie (ES) č. 1974/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005. [25] Informačný hárok: Prehľad preskúmania stavu SPP a Európskeho plánu na oživenie hospodárstva: http://enrd.ec.europa.eu/app_templates/filedownload.cfm?id=5ACE6F64-F5FA-701C-70FD-E059E8462395 [26] Ďalšie informácie sa nachádzajú na webovej adrese enrd.ec.europa.eu