OBSAH 1. Úvod 2 2. Rozpočet ISPA 2 3. Nové projekty ISPA 3 4. Nové záväzky 3 5. Projekty financované v rokoch 2005 – 2010 3 6. Platby 3 7. Súhrnné tabuľky 4 8. Formy a spôsoby poskytovania technickej pomoci 5 9. Technická pomoc Z INICIATÍVY krajiny prijímajúcej pomoc 5 10. Technická pomoc z iniciatívy Komisie 6 11. Vykonávanie 6 12. Monitorovanie projektov 6 13. Finančné hospodárenie a kontrola, vrátane EDIS 7 14. Posúdenie rizika 7 15. Zistenia Európskeho dvora audítorov 8 16. Spolufinancujúci partneri – EIB a EBRD 8 17. Verejné obstarávanie 9 18. Politika hospodárskej súťaže 9 19. Politika v oblasti životného prostredia 9 20. Dopravná politika 9 21. Koordinácia s nástrojom IPA 10 22. Propagačné aktivity 10 ÚVOD Po zasadnutí Európskej rady v Bruseli v júni 2004, na ktorom bol Chorvátsku udelený status kandidátskej krajiny , táto krajina od 1. januára 2005 využívala prostriedky z ISPA. Chorvátsko teda nasledovalo predchádzajúce krajiny prijímajúce pomoc z ISPA, ktoré dostávali pomoc z tohto nástroja od jeho zavedenia v roku 2000. Bulharsko a Rumunsko sa 1. januára 2007 stali členmi Európskej únie a prestali byť príjemcami predvstupovej pomoci vrátane pomoci z ISPA. Pristúpenie týchto dvoch krajín spôsobilo, že Chorvátsko zostalo jediným príjemcom pomoci z ISPA. Táto správa sa preto týka iba činností v rámci ISPA, ktoré uskutočnilo Chorvátsko. V roku 2010 bola úspešne dokončená fyzická realizácia prvých dvoch projektov ISPA. Kvôli oneskoreniam, ktoré sa nahromadili v prípade štyroch opatrení ISPA bolo nutné predĺžiť konečný termín oprávnenosti pre tieto opatrenia o jeden rok, teda do konca roka 2011. Keďže zmluvné ceny boli nižšie, než sa očakávalo, štyri opatrenia sa zmenili tak, aby bolo možné zväčšiť rozsah prác financovaných z finančných prostriedkov ISPA a/alebo zvýšiť mieru spolufinancovania. Vnútroštátne orgány sa v roku 2010 sústredili na samotné fyzické vykonávanie, riadenie projektov, monitorovanie a platby. Vykonávanie nástroja ISPA prebiehalo súbežne s vykonávaním operačných programov financovaných z nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a rozsiahlymi prípravami na budúcu politiku súdržnosti (prístupové rokovania podľa kapitoly 22: Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov ). Tieto tri súbežné procesy si žiadali značný vklad zo strany vnútroštátnych orgánov. ROZPOčET ISPA V súlade s účtovným systémom Komisie založeným na činnostiach bol rozpočet pre nástroj ISPA zabezpečený z dvoch rozpočtových riadkov: administratívneho rozpočtového riadku B13.01.04.02 a prevádzkového rozpočtového riadku 13.05.01.01. Prvý riadok zahŕňa prostriedky na pokrytie administratívnych výdavkov na technickú pomoc (TP), najmä na posilnenie Delegácie Európskej únie v Chorvátskej republike. Tá sa skončila v roku 2006. Druhý rozpočtový riadok zahŕňa platobné rozpočtové prostriedky sprístupnené na účinné vykonávanie a fungovanie nástroja ISPA pre Chorvátsko. Rozpočtový riadok B13.05.01.01 pokrýva všetky výdavky na spolufinancovanie projektov (opatrení) v oblasti infraštruktúry. V roku 2010 bolo v rámci tohto riadka celkovo vyplatených 14 659 692,82 EUR. Tabuľka 1 : Rozpočet ISPA v roku 2010 – v EUR Rozpočtový riadok | Uskutočnené platby | Administratívny rozpočtový riadok B13.01.04.02 (uzatvorený v roku 2006) | 0 | Prevádzkový rozpočtový riadok 13.05.01.01 | 14 659 692,82 | Spolu | 14 659 692,82 | Financovanie projektov NOVÉ PROJEKTY ISPA V roku 2010 neboli schválené žiadne nové projekty ISPA. NOVÉ ZÁVÄZKY V roku 2010 neboli prijaté žiadne nové záväzky týkajúce sa projektov v sektoroch životného prostredia a dopravy, pretože nástroj ISPA sa skončil v roku 2006. PROJEKTY FINANCOVANÉ V ROKOCH 2005 – 2010 V rokoch 2005 a 2006 Komisia schválila spolu šesť projektov na základe návrhov predložených Chorvátskom. Tri z týchto projektov sa týkajú sektora životného prostredia, dva projekty sektora dopravy a jeden projekt horizontálneho opatrenia technickej pomoci (na organizáciu povinných monitorovacích výborov a na podporu implementačných agentúr ISPA). Celkové oprávnené investičné náklady na tieto projekty predstavujú 107 474 736 EUR, pričom celkove 59 miliónov EUR alebo 54,8 % sa poskytlo vo forme grantov z ISPA. Do konca roka 2006 Komisia pridelila 100 % finančných prostriedkov z ISPA vyčlenených pre Chorvátsko na obdobie rokov 2005 až 2006, pričom záväzky sa rovnomerne rozdelili medzi sektor životného prostredia a sektor dopravy. Tabuľka 2 : Projekty schválené v Chorvátsku v rokoch 2005 – 2006[1] – v EUR Doprava | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 48 | 29 271 310 | Horizontálna TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Životné prostredie | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 | Doprava | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 | Spolu | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 | SÚHRNNÉ TABUľKY Tabuľka 4 poskytuje prehľad zásahov z ISPA za rok 2010 aj za obdobie rokov 2005 – 2010. Tabuľka 4 : Projekty, o ktorých sa rozhodlo v Chorvátsku v rokoch 2005 – 2010 – v EUR Pododvetvie | Počet projektov | Oprávnené náklady | Príspevok ISPA | 2010 | 2005 – 2010 | Voda | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Voda a odpadová voda vodawastewater incl. treatment | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 | Odpadová voda treatment plant | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Pevný odpad | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 | Kvalita ovzdušia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontálna TP | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Sektor spolu | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 | Doprava | Cestná | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Železničná | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 | Cestná a železničná | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vnútrozemské vodné cesty | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Letiská | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontálna TP | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 | Sektor spolu | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 | Horizontálna TP | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 | Odvetvie spolu | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Doprava | Odvetvie spolu | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 | Horizontálna TP | Odvetvie spolu | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 | SPOLU | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |406 250,86 |1 710 771 |1 368 616,80 | | TECHNICKÁ POMOC Z INICIATÍVY KOMISIE Od začiatku fungovania ISPA sa činnosti technickej pomoci vykonávané z iniciatívy alebo v mene Komisie sústredili na to, aby delegácia EÚ mohla vykonávať svoje postupy kontroly ex-ante (vrátane hodnotenia projektov) v súlade so štandardmi, ktoré sa vyžadujú pri správe finančných prostriedkov EÚ. Od roku 2006 sa z ISPA nefinancovali žiadne takéto opatrenia technickej pomoci. Všetky takéto opatrenia sa odvtedy financujú z IPA. Riadenie a vykonávanie VYKONÁVANIE Prvé dva projekty v Chorvátsku boli schválené v decembri 2005, pričom ďalšie štyri projekty sa schválili v júli a septembri 2006. V závere roka 2010 prebiehalo fyzické vykonávanie všetkých šiestich projektov ISPA. Dve opatrenia ISPA boli dokončené a v prípade štyroch zostávajúcich opatrení bol konečný termín oprávnenosti predĺžený do 31. decembra 2011[2]. Zmluvná suma predstavovala na konci roka 2010 95,8 % pridelených finančných prostriedkov. Do konca roku 2010 boli dve zmluvy vo fáze hodnotenia (stavebné práce a dodávky). Stále bolo ešte potrebné uzavrieť zmluvy v prípade troch zákaziek. Boli to: jedna zmluva o dodávkach, jedna rámcová zmluva a jedna zmluva o vykonaní stavebných prác. V prípade poslednej uvedenej zmluvy existuje riziko, že jej vykonávanie prekročí konečný termín oprávnenosti. Väčšina projektov ISPA sa v súčasnosti dostáva do záverečných fáz vykonávania. To vedie k tomu, že sa pozornosť stále viac sústreďuje na dokončenie opatrení v stanovených lehotách a zabezpečenie úplnej funkčnosti a súladu opatrenia ISPA so svojimi cieľmi. MONITOROVANIE PROJEKTOV Celkové monitorovanie a hodnotenie pokroku a účinnosti vykonávania ISPA sa zabezpečuje prostredníctvom pravidelných stretnutí v kanceláriách delegácie EÚ, monitorovacích správ predkladaných implementačnými orgánmi, návštev pracovníkov Komisie na mieste a formálneho monitorovania prostredníctvom zasadnutí monitorovacieho výboru ISPA, ktoré sa konajú dvakrát ročne v Chorvátsku, ako aj prostredníctvom predkladania výročných správ za každý projekt ISPA zo strany implementačného orgánu. V Chorvátsku sa v roku 2010 konali dve zasadnutia monitorovacieho výboru ISPA, v júni a novembri. Značná pozornosť sa venovala oneskoreniam v prípade projektov v oblasti životného prostredia. Monitorovací výbor tiež dôkladne diskutoval o predĺžení termínov oprávnenosti pre štyri opatrenia ISPA. FINANčNÉ HOSPODÁRENIE A KONTROLA, VRÁTANE EDIS Základné požiadavky na finančné hospodárenie a kontrolu a na riešenie nezrovnalostí sa riadia ustanoveniami nariadenia o ISPA[3] a prílohy III k memorandu o financovaní, ktoré sa uplatňujú v rámci režimu kontroly ex-ante vykonávanej Komisiou. Kľúčové prvky sa týkajú zavedenia systémov a postupov vnútornej finančnej kontroly, ktoré môžu zabezpečiť transparentné a nediskriminačné postupy obstarávania, presnosť vykázaných výdavkov, primeranú schopnosť vnútorného auditu, dostatočnú auditnú dokumentáciu a primerané riešenie nezrovnalostí. Hlavným mechanizmom na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia a kontroly tak naďalej bola delegácia EÚ v Záhrebe. Miera odmietnutia dokumentov ISPA bola stále vysoká, čo jasne ukazuje, že chorvátske orgány musia vyvinúť ešte väčšie úsilie, aby existovala dôvera v ich schopnosť samostatne, a pritom správne hospodáriť s finančnými prostriedkami ISPA. DIS Požiadavka na akreditáciu decentralizovaného implementačného systému (DIS) implementačnej agentúry v Chorvátsku, CFCA, sa riadi ustanoveniami článku 164 nariadenia o rozpočtových pravidlách[4]. Komisia udelila akreditáciu DIS 13. februára 2006. EDIS Keďže nástroj ISPA skončil v roku 2006 so zavedením nástroja predvstupovej pomoci (IPA), prechod ISPA na EDIS (rozšírený decentralizovaný systém riadenia vykonávania s iba kontrolou ex-post vykonávanou Komisiou) je zbytočný. Chorvátske orgány sa preto v poslednom čase zameriavali na prípravu štruktúr IPA na prechod na decentralizované riadenie bez kontrol ex-ante , pretože tieto štruktúry budú fungovať aj po pristúpení. Delegácia EÚ v Chorvátsku medzičasom pokračuje vo vykonávaní svojej dôležitej úlohy – dohliadať nad každodenným riadením, vykonávaním a monitorovaním opatrení ISPA. POSÚDENIE RIZIKA Stratégia auditu plánovaná na rok 2010 bola založená na výsledkoch analýzy stavu vykonávania ISPA a súvisiacich cieľov riaditeľstva pre audit GR pre regionálnu politiku. V stratégii auditu sú stanovené ciele, ktoré vymedzuje vedenie GR pre regionálnu politiku. Tieto ciele sú vymedzené na základe podrobných diskusií so zodpovednými riaditeľstvami, počas ktorých sa vymieňajú informácie o potenciálnych rizikách. V stratégii auditu sú potom stanovené opatrenia na dosiahnutie cieľov, pričom sa zohľadňujú zistené riziká. Riziko sa vo všeobecnosti minimalizuje vykonávaním tejto stratégie. Audit ISPA sa v Chorvátsku uskutočnil v roku 2010. Útvar pre audit GR pre regionálnu politiku uskutočnil v marci 2010 audit opatrenia ISPA Rekonštrukcia železničnej trate Vinkovci – Tovarnik – štátna hranica . Audit sa týkal implementačnej agentúry (CFCA), konečného príjemcu (chorvátske železnice) a vnútroštátneho schvaľujúceho úradníka pre vybrané opatrenie. Zistenia tohto auditu sa vzťahujú na 1) oneskorenia pri vykonávaní zmluvy o signalizačnom zariadení, 2) oneskorenia medzi stretnutiami na účely hodnotenia ponúk a podpisom zmluvy v prípade troch zákazok, 3) stále vysokú mieru odmietnutia delegáciou EÚ v rámci kontrol ex-ante . V rámci systému schvaľovania ex-ante je prioritou zabezpečiť, aby sa zaviedli dostatočné postupy kontroly realizácie projektov a platieb. Hospodárenie s predvstupovými finančnými prostriedkami však so sebou prináša riziko, keďže finančné prostriedky sa poskytujú prostredníctvom rôznych organizácií a systémov. Oprávnenosť výdavkov závisí od súladu s pravidlami a podmienkami stanovenými na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni, čo môže viesť k zložitosti a riziku nesprávneho výkladu. ZISTENIA EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV Európsky dvor audítorov začal na jar 2010 „Audit výkonnosti predvstupovej pomoci Chorvátsku“. Audit sa týkal všetkých druhov nástrojov predvstupovej pomoci vrátane ISPA. Dvojtýždňová auditná misia v Chorvátku sa uskutočnila v októbri 2010. Audítorská správa ešte nebola dokončená[5]. SPOLUFINANCUJÚCI PARTNERI – EIB A EBRD Vzhľadom na odborné skúsenosti týchto úverových inštitúcií s prípravou a realizáciou projektov Komisia s nimi udržiava pravidelné kontakty, a to tak na horizontálnej úrovni v záujme koordinácie politických a metodických otázok súvisiacich s plánovaním projektov a ich realizáciou, ako aj na úrovni krajín. Európska investičná banka však nie je zapojená do žiadneho projektu ISPA v Chorvátsku. Európska banka pre obnovu a rozvoj je jedinou medzinárodnou finančnou inštitúciou, ktorá je aktívne zapojená do projektu ISPA v Chorvátsku a poskytla pôžičku vo výške 10 miliónov EUR na projekt v oblasti životného prostredia schválený v roku 2005 – program úpravy vody a čistenia odpadových vôd v Karlovaci. Zástupcovia EBRD sa preto zúčastnili oboch zasadnutí monitorovacieho výboru ISPA, ktoré sa v roku 2010 v Chorvátsku konali. Prínos pre politiky Európskej únie VEREJNÉ OBSTARÁVANIE Veľkú výzvu pri realizácii projektov ISPA predstavuje splnenie právnych požiadaviek správneho, spravodlivého a transparentného verejného obstarávania, ktoré sú zakotvené v Praktickej príručke o postupoch výberu dodávateľov pre Phare, Ispa a Sapard (PRAG). Ťažkosti pri uplatňovaní pravidiel PRAG viedli k oneskoreniam pri realizácii projektov ISPA. Delegácia EÚ v Záhrebe naďalej zasahovala v záujme zabezpečenia správneho uplatňovania postupov a nápravy chýb. Ex-ante schvaľovanie Komisiou, ktorým sa riadi verejné obstarávanie a uzatváranie zmlúv na projekty ISPA, je preto naďalej úplne odôvodnené, keďže od plánov na prechod na EDIS sa upustilo (pozri bod 15). V rámci súčasného systému schvaľovania ex-ante a v súlade s rozhodnutím DIS o odovzdaní zodpovednosti za riadenie zohráva úlohu verejného obstarávateľa, ktorý je zodpovedný za realizáciu projektov, iba CFCA, zatiaľ čo Komisia schvaľuje každý krok procesu obstarávania. Z toho vyplýva, že hoci Komisia nie je zmluvným partnerom, je spoluzodpovedná za procedurálnu správnosť procesu obstarávania (bez schválenia Komisie nie sú zmluvy uzatvorené medzi príjemcami a dodávateľmi platné). POLITIKA HOSPODÁRSKEJ SÚťAžE Keďže pomoc z ISPA je určená najmä na pokrytie verejných výdavkov alebo podobných výdavkov týkajúcich sa projektov verejných služieb, vo všeobecnosti nevznikajú problémy z dôvodu nezlučiteľnosti s pravidlami EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Pokiaľ sa neporušia pravidlá verejného obstarávania a za predpokladu, že je pre všetky hospodárske subjekty, ktoré spĺňajú nevyhnutné technické a právne podmienky, zaručený voľný prístup k takejto infraštruktúre, takáto pomoc nepredstavuje žiadnu osobitnú výhodu pre určité podniky. POLITIKA V OBLASTI žIVOTNÉHO PROSTREDIA Poskytnutím priamej pomoci prioritným projektom v oblasti životného prostredia ISPA prispieva k vykonávaniu environmentálnej politiky a k plneniu noriem EÚ v Chorvátsku. Skúsenosti získané pri príprave a realizácii projektov posilňujú administratívnu kapacitu v sektore životného prostredia. Environmentálne projekty ISPA a s nimi spojené skúsenosti vytvorili priestor pre väčší počet environmentálnych projektov, ktoré sú v súčasnosti financované z IPA. DOPRAVNÁ POLITIKA Dopravné siete v Chorvátsku, schválené v súlade s hodnotením potrieb dopravnej infraštruktúry (TINA – Transport Infrastructure Needs Assessment) a regionálnou štúdiou dopravnej infraštruktúry pre krajiny Balkánu (REBIS – Regional Balkans Infrastructure Study), boli vybudované podľa rámca paneurópskych koridorov. Niekoľko z nich vedie cez územie Chorvátska, vrátane koridorov VII (Dunaj), X (Salzburg – Ľubľana – Záhreb – Belehrad – Niš – Skopje – Veleš – Solún, vrátane vetvy Xa), ako aj koridoru V, ktorý má v Chorvátsku dve vetvy (Vb – Budapešť, Záhreb, Rijeka a Vc – Budapešť, Sarajevo, Ploče). Tieto siete sa použili ako základ pre plánovanie vnútroštátnej stratégie dopravy na účely ISPA. V dôsledku toho tvorí jediný projekt ISPA v oblasti (železničnej) dopravy súčasť sietí TINA a REBIS, t. j. tento projekt sa týka výstavby alebo obnovy úseku, uzlového bodu alebo prístupu týkajúcich sa týchto sietí. Siete TEN-T pre Chorvátsko vychádzajú z odporúčaní pozorovateľského výboru pre dopravu v juhovýchodnej Európe (SEETO – South East Europe Transport Observatory). Koordinácia predvstupových nástrojov KOORDINÁCIA S NÁSTROJOM IPA Riadenie opatrení ISPA a programov IPA v rámci zložky regionálneho rozvoja tými istými útvarmi Komisie zabezpečuje úzku koordináciu činností, doplňujúci charakter podporovaných opatrení a kontinuitu politík. Zverejňovanie PROPAGAčNÉ AKTIVITY Monitorovací výbor ISPA zasadal v júni 2010 v Karlovaci, kde ISPA podporuje investície do sektora vody a odpadových vôd. Na záver zasadnutia výboru bola zorganizovaná tlačová konferencia, po ktorej sa uskutočnila návšteva miesta projektu. Pomoc EÚ sa okrem toho propaguje v rámci všetkých investičných projektov prostredníctvom veľkoplošných reklamných tabúľ a propagačných aktivít v médiách. [1] Vzhľadom na to, že program ISPA skončil v roku 2006, od tohto roku sa neschválili žiadne projekty. [2] Po zmene Usmernení týkajúcich sa ukončenia projektov financovaných z Kohézneho fondu a bývalých projektov ISPA 2002 – 2006, ktorá bola prijatá s cieľom predĺžiť konečný termín oprávnenosti výdavkov do 31. decembra 2011, boli vypracované podobné ustanovenia pre v súčasnosti v Chorvátsku vykonávané projekty ISPA. V Chorvátsku bolo jednoročné predĺženie udelené štyrom opatreniam ISPA. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 z 21. júna 1999 o vytvorení nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 73). [4] Ustanovenie však bolo od 1. mája 2007 vypustené na základe nariadenia (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1) [5] V čase prípravy tejto správy bolo útvarom Komisie oznámené vyhlásenie o predbežných zisteniach.