(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložkou sa podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické zásoby základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Cyprus sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využil na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia po celej krajine nerovnomerne a zasiahnu najmä oblasti, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí riziko, že na Cypre dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Cyprus 7. mája 2020 predložil svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

(12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 4,3 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 116,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. Rozpočtové prognózy okrem toho vychádzajú z rizík špecifických pre Cyprus, ktoré v tomto prípade predstavujú explicitné podmienené záväzky a potenciálne potreby financovania verejných nemocníc počas prvých rokov zavádzania národného systému zdravotného poistenia.

(13)Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti s dodatočným rozpočtom až do výšky 0,5 % HDP, dotované mzdy na udržanie zamestnancov na výplatnej listine v prípade pozastavenia obchodných činností (2,7 % HDP) a podpora príjmu pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby (0,3 % HDP). Cyprus okrem toho oznámil opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ako napríklad odklad platieb DPH počas dvoch mesiacov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Cyprus prijal, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude saldo verejných financií Cypru v roku 2020 na úrovni -7 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 105 % HDP.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Cyprus v roku 2019 nedodržal dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

(16)Cyprus reagoval na vypuknutie nákazy COVID-19 zavedením niekoľkých opatrení na zmiernenie vplyvu krízy na hospodárstvo. Vláda 15. marca 2020 predložila program finančnej podpory na ochranu verejného zdravia a zabezpečenie hospodárskeho prežitia podnikov a zamestnávateľov. V programe sa na finančnú podporu zdravotníctva v boji proti pandémii, vrátane náboru ďalších zdravotníckych, ošetrovateľských a podporných pracovníkov, ako aj získania vybavenia a vybudovania infraštruktúry, vyčleňuje 100 miliónov EUR. Stanovuje sa v ňom súbor opatrení na podporu podnikov, ktoré zahŕňajú zvýšenie likvidity, napr. systémy podpory pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj dočasné pozastavenie platieb DPH pre spoločnosti. Súčasťou balíka je aj osobitná podpora vo výške 11 miliónov EUR na oživenie odvetvia cestovného ruchu.

(17)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na potrebu nasmerovať investície na zlepšenie a modernizáciu verejnej zdravotnej starostlivosti, obnovu kapacít a realizáciu reformy zdravotníctva. Nový systém zdravotnej starostlivosti ponúka lepší prístup k službám primárnej zdravotnej starostlivosti, vhodné usmernenia a liečbu na základe klinických protokolov. Stanovuje sa v ňom aj všeobecný nárok na cenovo dostupné zdravotné služby v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19. Cyprus vypracoval núdzový pandemický plán a vyčlenil dodatočné zdroje na prevenciu a zvládanie účinkov infekcie a nákazy. V strednodobom horizonte musí Cyprus zamerať investície na zvýšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. Dodatočné zdroje, ktoré sa vyčlenia pre systém zdravotnej starostlivosti, zabránia budúcemu nedostatku zdravotníckeho personálu, dôležitých zdravotníckych potrieb a infraštruktúry. Plynulé vykonávanie naplánovanej reformy zdravotníctva má základný význam pre zabezpečenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých. K rýchlejšiemu zavádzaniu služieb elektronického zdravotníctva a k vylepšeniu konzultácií na diaľku a mechanizmov varovania by prispeli riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej starostlivosti a nové aplikácie. Veľmi dôležité je zavádzanie politík, ktoré zvýšia kapacitu nemocníc, zlepšia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov a zabezpečia používanie osobných ochranných prostriedkov, testovanie, lieky a zdravotnícke pomôcky. Vzhľadom na demografické zmeny a s cieľom podporiť najzraniteľnejšie osoby vrátane ľudí so zdravotným postihnutím je rozhodujúce skĺbiť dlhodobú starostlivosť s primárnou a komunitnou starostlivosťou.

(18)V posledných rokoch sa situácia na trhu práce vyvíjala na Cypre pozitívne, teraz však bude musieť krajina čeliť výzvam spojeným s úrovňou zamestnanosti v dôsledku zdravotnej krízy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na minimalizáciu sociálno-ekonomických vplyvov krízy. Cyprus už prijal núdzové opatrenia vrátane režimov skráteného pracovného času a rozšírenia vyplácania dávok v nezamestnanosti na samostatne zárobkovo činné osoby. Bude dôležité, aby krajina v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi udržala úroveň zamestnanosti a zabezpečila vykonávanie oznámených opatrení. Kľúčový význam bude mať posilnenie kapacity verejných služieb zamestnanosti prijatím stálych zamestnancov, ktoré bude spočívať najmä v zabezpečení ďalšieho poskytovania služieb poradcov v oblasti zamestnanosti na základe dočasných zmlúv, ktorých platnosť sa skončí v druhej polovici roku 2020. Tým sa predíde tomu, aby sa tieto služby dostali pod ďalší tlak, a zaistí sa poskytovanie účinnej podpory osobám, ktoré o svoje zamestnanie nedávno prišli, ako aj iným zraniteľným skupinám, ako sú mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím. Ďalšia pozornosť by sa mala venovať podpore prechodu zo školy do zamestnania a najmä pomoci mladým ľuďom, keďže čerství absolventi môžu pri hľadaní zamestnania čeliť ďalším ťažkostiam.

(19)Situácia v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 si vyžaduje prijatie vhodných opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov a na podporu príjmov domácností, ako aj rýchleho oživenia hospodárstva. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,5 %. Zahraničný dopyt po službách je predurčený na výrazný pokles, keďže sa očakáva, že kríza veľmi silno zasiahne práve odvetvie cestovného ruchu. Pre všetkých pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých sa kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 dotýka, ako aj pre osoby, ktoré sa musia vysporiadať s nedostatkami v prístupe k sociálnej ochrane, by sa mala zabezpečiť primeraná náhrada príjmu. Systémy sociálnej ochrany musia chrániť zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj nezamestnané osoby. Existuje aj priestor na posilnenie celkového systému sociálnej ochrany s cieľom zabrániť rastu chudoby a nerovnosti, a to najmä zameraním sa na najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí, neaktívnych osôb, nelegálnych pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom.

(20)Je veľmi dôležité, aby krajina za účasti sociálnych partnerov podporovala pružné formy organizácie práce, najmä vo forme práce na diaľku. Z krátkodobého hľadiska pomôžu pracovníkom s nepredvídanými povinnosťami týkajúcimi sa starostlivosti o deti a iné závislé osoby, zatiaľ čo z dlhodobého hľadiska uľahčia návrat na trh práce vysokému podielu žien, ktoré nepracujú z dôvodu opatrovateľských povinností. Keďže v prípade starších ľudí a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, veľmi dôležité je investovať do kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, aby sa zaistilo ich nepretržité poskytovanie a efektívnosť v krátkodobom aj strednodobom horizonte.

(21)V tomto kontexte krízy a s cieľom rýchlo oživiť trh práce je mimoriadne dôležité zlepšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosť pre trh práce. Zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, je ešte dôležitejšie v časoch, keď mnohí z nich môžu prísť o svoje pracovné miesta a musia byť pripravení na následnú zmenu zamestnania. Obmedzenie mobility poukázalo na problémy súvisiace s nízkou úrovňou digitálnych zručností na Cypre. Tá má negatívny vplyv na online činnosti, akými sú napríklad práca na diaľku, diaľkové vzdelávanie a využívanie služieb elektronického zdravotníctva. Kľúčový význam pre kvalitné digitálne vzdelávanie a diaľkové vzdelávanie má rovnaký prístup k IT infraštruktúre a internetu, a to aj pre znevýhodnených žiakov a študentov, spolu s dobre vyškolenými učiteľmi. S cieľom riešiť celkové slabé výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť zručnosti vo všeobecnosti je nevyhnutné pokračovať v reforme vzdelávania a zároveň investovať do riešení v oblasti digitálneho vzdelávania, odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy, ako aj do rozvoja kompetencií učiteľov a školiteľov zameraných na efektívne používanie IT nástrojov. Mali by sa riešiť nedostatočné výsledky v oblasti základných zručností a zároveň by sa mala zvýšiť účasť dospelých na vzdelávaní. S cieľom urýchliť vykonávanie by sa programy preškoľovania mohli v čo najväčšej možnej miere navrhnúť tak, aby sa konali online, a po zvládnutí pandémie by sa v prípade potreby rozšírili o fyzickú prítomnosť.

(22)Počas trvania krízy a v období po kríze sú a budú potrebné značné finančné prostriedky na podporu podnikov. Aby sa udržal chod podnikov a ľudia nestratili prácu, bude nevyhnutné zabezpečiť primeraný prístup k finančným prostriedkom a likvidite najmä pre malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Cyprus zaviedol osobitný program na podporu malých podnikov, v rámci ktorého sa poskytujú dotácie na vyplácanie miezd pre podniky s maximálne piatimi zamestnancami. Takisto pozastavil platby zvýšených príspevkov do vnútroštátneho systému zdravotníctva a odložil platbu daní (napr. DPH), čo zmierni okamžitý tlak. Zásadný význam má rýchla administratívna koordinácia, praktická podpora a účinná komunikácia o podpore, ktorá je k dispozícii pre MSP, v spolupráci so štruktúrami na podporu MSP a s podnikateľskými organizáciami. Urýchlenie zmluvných platieb zo strany verejných orgánov môže takisto prispieť k zlepšeniu peňažného toku malých a stredných podnikov. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Je takisto dôležité naďalej vykonávať opatrenia na podporu vlastného kapitálu pripravené pred krízou (cyperský energetický fond, kapitálový fond spoločného investovania).