EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 6.10.2011 
SEK(2011) 1139 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrhu 
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
o osobitných ustanoveniach o Európskom fonde  regionálneho rozvoja a cieli Investície 
pre rast a zamestnanos ť, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 
 
a 
 
Návrhu 
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 
 
a 
 
Návrhu 
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o osobitných ustanoveniach na podporu cie ľa Európska územná spolupráca z 
Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
{KOM(2011) 614 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1138 v kone čnom znení}  
 
         {COM(2011) 611 final}          {COM(2011) 612 final} 
 
 2ZHRNUTIE  
Tento dokument je posúdením vplyvu (IA) legisl atívneho návrhu nariadení o ustanoveniach 
týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) a cie ľa 
Európskej územnej spolupráce (EÚS).  
Je súčasťou balíka posúdení vplyvu, ktorý zah ŕňa aj posúdenie vplyvu nariadenia 
o spoločných ustanoveniach týkajúcich sa Eur ópskeho fondu regionálneho rozvoja, 
Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho po ľnohospodárskeho fondu pre 
rozvoj vidieka a Európskeho fondu námorného a rybného hos podárstva, na ktoré sa vz ťahuje 
spoločný strategický rámec, a ktorým sa st anovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa 
Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Eu rópskeho sociálneho f ondu a Kohézneho fondu 
a zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006, ako aj posúdenie vplyvu nariadenia o ESF.  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Európska regionálna politika plní dôležitú úloh u v mobilizácii miestnych aktív a zameraní sa 
na rozvoj vnútorného potenciálu. Ako sa  však zdôraznilo v preskúmaní rozpo čtu EÚ, 
„rozpočet EÚ by sa mal využi ť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré 
členské štáty a regióny nemôžu financova ť samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto 
spôsobom môžu zabezpe čiť lepšie výsledky“.  
Posúdenie vplyvu sa zameriava výlu čne na 3 oblasti, v ktorýc h skúsenosti ukazujú potrebu 
prispôsobenia. 
1.1. Podpora podnikov 
Podpora podnikov v rámci politiky súdržnosti priniesla významné výsledky. Existujú dôkazy 
o tom, že v rokoch 2000 – 2006 prispela politika s údržnosti k vytvoreniu najmenej 1 milióna 
pracovných miest (z h ľadiska hrubej tvorby pracovnýc h miest) v rámci podporených 
projektov. Politika vš ak nie je dostato čne zacielená na MSP a inováciu.  
V prípade malých a stredných podnikov je osobitným problémom prístup k finan čným 
prostriedkom na trhu investícií. Pri podpore ve ľkých firiem je to iné, pretože nedostatok 
prístupu k finan čným prostriedkom sa obvykle netýka ve ľkých podnikov. Empirické dôkazy 
ukazujú, že priama pomoc pre MSP je ú činnejšia, kým „v prípade vä čších spolo čností môže 
vytláčanie súkromných investícií preváži ť nad pozitívnymi ú činkami.“ Financovanie 
produktívnych investícií ve ľkých podnikov, pri ktorom nie je nutná verejná intervencia, 
zdvihlo vlnu kritiky, že finan čné prostriedky sa poskytujú firmám, ktoré ich v skuto čnosti 
nepotrebujú, a preto je takéto financovanie vytlá čaním súkromných investícií namiesto 
prínosu v podobe pridanej hodnoty.  
Zameranie podpory pre podniky sa v jednotlivých členských štátoch líši, pri čom v niektorých 
prevláda silné zameranie na podporu investícií  a v iných silný dôraz na „mäkšie“ opatrenia, 
ako je napríklad inovácia. V iných členských štátoch však podpora,  ktorá nie je spojená s 
inováciou, stále zohráva ve ľmi významnú úlohu. Sú časný rozsah EFRR je definovaný príliš 
široko a umož ňuje všeobecnú podporu podnikov na st imuláciu podnikania vo všetkých 
sektoroch, bez oh ľadu na to, či existuje v tomto sektore zlyhanie trhu a nezávisle od príspevku 
sektora k rastu a zamestnanosti.  
 
 3Preto je hlavným problémom sú časného rozsahu EFRR príliš široko definovaný rozsah 
pomoci pre podniky a z t ohto dôvodu treba efektívnos ť a pridanú hodnotu pomoci pre firmy 
maximalizova ť.  
1.2. Podpora investícií do infraštruktúry 
Hlavným problémom zisteným v súvislosti s ro zsahom financovania do pravnej infraštruktúry 
v rámci sú časnej politiky súdrž nosti je neschopnos ť zabezpečiť dostatočnú koncentráciu na 
priority EÚ. Aj ke ď financovanie v rámci politiky súdr žnosti sa zameriava na priority 
definované v usmerneniach TEN -T, ale nie nevyhnutne na tie časti, ktoré sa pri ich 
vymedzení identifikovali ako časti s najvyššou európskou pridanou hodnotou. Výzvou pre 
politiku súdržnosti bude ú činne prispieva ť k identifikovaným potrebám investícií do 
základnej infraštruktúry TEN-T vo výške 30 mi liárd EUR v krajinách, na ktoré sa vz ťahuje 
Kohézny fond do roku 2020.  
Okrem toho, tak ako zlepšenie, aj koordinácia rôznych nástrojov EÚ v rámci financovania 
TEN-T je dôležitá. Dodnes sa program TEN-T  zameriava na mäkké opatrenia, ako je 
financovanie štúdií uskuto čniteľnosti a Kohézny fond sa zam eriava na investície do 
infraštruktúry. Mimoriadne sa zvä čšil význam otázky koordinácie, ke ďže rozsah Kohézneho 
fondu sa pod ľa definície uvedenej v Zmluve vz ťahuje na fyzické investície do TEN-T, ktoré 
sa budú financova ť aj najnovšie navrhnutým nástrojom „Spájame Európu“. 
1.3. Územná spolupráca 
Pokiaľ ide o územnú spoluprácu, pridaná hodnota európskej územnej spolupráce  spočíva vo 
fakte, že ponúka možnosti pre jedno tnú akciu, ktoré sú potrebné na  riešenie výziev, ktoré stále 
viac presahujú štátne/regionálne hranice: 
• cezhraničné problémy, 
• zdieľanie osved čených postupov, 
• spolupráca pri výskyte úspor z ro zsahu a kritického množstva, 
• spolupráca zameraná na zlepšenie správy vecí verejných, 
• spolupráca na vonkajších hraniciach EÚ  v otázkach týkajúcich sa bezpe čnosti a 
stability a vzájomne prospešné vz ťahy. 
Cieľ Európska územná spolupráca je financovaný z EFRR s celkovým rozpo čtom 8,7 miliárd 
EUR, čo zodpovedá 2,5 % celkových prostriedkov vy členených na politiku súdržnosti na 
obdobie rokov 2007 až 2013. 
Napriek jeho schopnosti rieši ť uvedenú škálu problémov, v sú časnom období existuje priestor 
na zlepšenie programov Európskej územnej spolupráce: 
• nedostatok strategického zamerania , ktorý vedie k širokým interven čným stratégiám, 
ktoré sťažili dosiahnutie jasne identifikovate ľného vplyvu, 
• nedostatok efektívnej koordinácie pri h ľadaní kompromisov medzi požiadavkami 
predpisov EÚ a právnych rámcov zú častnených členských štátov. 
 
 41.4. Opodstatnenie opatrení na úrovni EÚ 
Opatrenia na úrovni EÚ sú oprávnené na základe cie ľov stanovených v článku 174 Zmluvy, aj 
podľa zásady subsidiarity. Právo kona ť je stanovené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii, 
v ktorom sa uvádza, že „[Únia] podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnos ť 
a solidaritu medzi členskými štátmi“, rovnako ako v článku 175 ZFEÚ, v ktorom sa výslovne 
požaduje, aby Únia vykonávala  túto politiku prostrední ctvom štrukturálnych fondov 
a v článku 177, v ktorom sa definuje úloha Kohézneho fondu.  
2. CIELE  
Všeobecný cie ľ je definovaný v článku 176 ZFEÚ – cie ľom EFRR je „pomáha ť odstraňovať 
najväčšie regionálne rozdiely v Únii ú časťou na rozvoji a štrukturálnom prispôsobení 
regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, a konverziou upadajúcich priemyselných regiónov“. Ako 
sa stanovuje v článku 177 Zmluvy, cie ľom Kohézneho fondu je financova ť „projekty na poli 
životného prostredia a transe urópskych sietí v oblasti dopravnej infraštruktúry“. 
Vzhľadom na rozsah tohto posúdenia vplyvu konkrétne ciele  spočívajú v tom, aby sa 
zabezpečilo, že sa prostriedky EFRR a Kohézneho fondu využijú: 
• účinne, 
• efektívne, 
• spôsobom poskytujúcim vysokú európsku pridanú hodnotu. 
Operačné ciele  sa vzťahujú na jednotlivé analyzované otázky a sú to tieto ciele: 
• Podpora podnikov s cie ľom zabezpe čiť, aby investi čná podpora pre podniky prispela 
k trvalo udržate ľnému rastu a zamestnanosti a aby podpora inovácií prispela k rozvoju 
miestneho a regionálneho potenciálu. 
• Investície do infraštruktúry: s cie ľom zabezpe čiť dostatočnú koncentráciu na európske 
priority. 
• Územná spolupráca: s cie ľom zabezpe čiť dostatočné zameranie na európske priority 
a súčasne poskytova ť členským štátom a regiónom vo ľnosť pri výbere tematických 
cieľov.  
3. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Do posúdenia vplyvu sa zahr nuli rôzne možnosti s cie ľom riešiť problém rozsahu v súlade 
s definovanými cie ľmi, pričom sa uvažovalo o altern atívach, od miernych úprav sú časných 
ustanovení po zásadné zmeny.  
3.1.1.  Možnosť 1 – Bez zmeny politiky 
• Oblasť pôsobnosti EFRR je i na ďalej široko zameraná na  produktívne investície 
a rozvoj vnútorného potenciálu. 
• Priama pomoc sa poskytuje v prvom rade MSP, nie však výlu čne. 
 
 53.1.2.  Možnosť 2 –Cielenejšia podpora ve ľkých podnikov so zameraním 
na výskum a vývoj, inovácie a základné podporné technológie  
• Pomoc ur čená všeobecným produktívnym investíciám na vytváranie a zaru čenie 
pracovných miest sa obmedzí na MSP. 
• Podpora rozvoja vnútorného potenciálu pre ve ľké aj malé firmy prostredníctvom 
podpory regionálneho a miestneho ro zvoja a výskumu a inovácií. 
3.1.3.  Možnosť 3 –Žiadne granty pre ve ľké firmy, iba úvery 
a financovanie MSP prostredníctvom akcií 
• Všetky produktívne investície sa podporuj ú prostredníctvom negrantovej pomoci 
v podobe inova čných finan čných nástrojov. 
3.2. Rozsah podpory infraštruktúry pr ostredníctvom EFRR a Kohézneho 
fondu 
3.2.1.  Možnosť 1 – Zachovanie sú časného stavu  
• Z EFRR a Kohézneho fondu sa na ďalej financuje významná infraštruktúra 
vo všetkých regiónoch EÚ, s koncentráciou finan čných prostriedkov v menej 
rozvinutých regiónoch. Prístup k finan čným prostriedkom z Kohézneho fondu majú 
iba chudobné členské štáty. 
• V menej rozvinutých regiónoc h financujú hlavne prior itné projekty európskeho 
záujmu, identifikované v novom rámci TEN-T,  ako aj na sekundárnu infraštruktúru. 
• Okrem toho programom TEN-T sa ďalej financujú projekty v oblasti infraštruktúry 
s vysokou pridanou hodnotou pre EÚ vo vyspelý ch regiónoch, so zameraním najmä na 
mäkké intervencie (napr. štúdie uskuto čniteľnosti atď.) 
• Národné opera čné programy zah ŕňajú investície do infraštruktúry, pri čom priority sú 
stanovené na národnej úrovni. 
3.2.2.  Možnosť 2 – Vä čšie zameranie na európske priority v oblasti 
investícií do významnej infraštruktú ry v menej rozvinutých regiónoch 
a nástroj „Spájame Európu“ v rozvinutejších regiónoch 
• Kohéznym fondom sa financujú investície do infraštruktúry v oblasti strategických 
európskych priorít. Fond je dostupný len v chudobných ČŠ. 
• EFRR by bol zacielený na projekty v ná rodnom a/alebo regionálnom záujme.  
• Investície do významnej infraštrukt úry sú zahrnuté do národných programov 
a zosúladenie investícií s prioritami EÚ sa zabezpe čuje prostredníctvom záväzného 
zoznamu strategických investi čných projektov, ktoré sa majú realizova ť do roku 2020, 
vybraných a prerokovaných s členskými štátmi a zahrnutýc h do zmlúv o partnerstve. 
Finančné prostriedky na tieto projekty budú ú čelovo viazané.  
 
 6• Podmienky ex ante v oblasti strate gického plánovania budú sprevádza ť zameranie 
na strategické investíc ie do trvalo udržate ľnej dopravy.  
• Priority investícií národného a regionálneho významu by sa ur čili podľa ich prínosu 
k trvalej udržate ľnosti a fungovaniu sietí.  
• Vyhradený nástroj „Spájame Európu“ by dop ĺňal investície do fyzickej infraštruktúry 
v rámci politiky súdržnosti, nielen mäkké in vestície. Nástrojom „S pájame Európu“ sa 
budú financova ť projekty v oblasti infraštruk túry s vysokou pridanou hodnotou pre 
EÚ. V rámci vy členených finan čných prostriedkov Kohézneho fondu by sa 10 miliárd 
EUR viazalo na nástroj „Spájame Európu“. 
3.2.3.  Možnosť 3 – Vä čšie zameranie na národnú infraštruktúru 
prostredníctvom Kohézneho fondu  
• Z Kohézneho fondu sa financujú investície  do infraštruktúry v oblasti strategických 
európskych priorít v oblasti zák ladných a komplexných TEN-T.  
• EFRR by bol zacielený na projekty v ná rodnom a/alebo regionálnom záujme. 
• Ako v možnosti 2, investície do význam nej infraštruktúry sú zahrnuté do národných 
programov.  
• Investície nástroja „Spájame Európu “ by sa zamerali iba na rozvinutejšie členské štáty 
a financovali by sa nimi projekty v oblas ti infraštruktúry s vysokou pridanou hodnotou 
pre EÚ.  
• Kohéznym fondom by sa financovali  projekty v menej rozvinutých členských štátoch, 
a preto by bol geograficky doplnkový k ná stroju „Spájame Európu“. Presun 
10 miliárd EUR z Kohézneho fondu do nástroja „Spájame Európu“ by sa neuskutočnil.  
3.3. Územná spolupráca 
3.3.1.  Možnosť 1 –Žiadna zmena politiky 
• Priority programov spolupráce by boli ďalej široko definované.  
• Nevytvorilo by sa žiadne formálne sp ojenie medzi programami spolupráce 
a programami konvergencie/konkurencieschopnosti. 
3.3.2.  Možnosť 2 – Tematická koncentrácia  a posilnené prepojenie 
s inými programami 
• Počet tematických cie ľov, ktoré by sa dali vybra ť pri cezhrani čnej a nadnárodnej 
spolupráci, by bol obmedzený.  
• Aspekty spolupráce by boli neoddelite ľnou súčasťou celkového strategického rámca.  
 
 73.3.3.  Možnosť 3 – Integrácia spolupráce do regionálnych programov 
• Nepoužívali by sa už samostatné programy územnej spolupráce. 
• Činnosti v oblasti spolupráce by sa vykonávali  v rámci existujúcich regionálnych 
programov, pri ktorých by sa otvorila možnos ť zabezpečiť opatrenia týkajúce sa 
spolupráce. 
4. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Rozsah podpory podnik ov financovanej z EFRR 
V rámci možnosti spo čívajúcej v žiadnej zmene politiky pomerne široký rozsah intervencie 
umožňuje členským štátom dostato čnú voľnosť pri výbere oblastí interv encie, ktoré najlepšie 
vyhovujú ich výzvam, pri čom väčšina podpory sa poskytuje MSP a na infraštruktúru VTRI. 
Zostáva však investi čná podpora ve ľkých firiem, čo môže vies ť k vytlačeniu súkromných 
investícií verejným financovaním.  
V rámci možnosti 2 by podpora pre ve ľké spoločnosti bola obmedzená na osobitné investície 
určené na podporu rozvoja vnútorného potenciál u regiónu, najmä v oblasti inovácie, nových 
technológií a výskumu, spolupráce a spolo čných iniciatív medzi ve ľkými firmami, MSP 
a ďalšími inštitúciami. Ďalej v rámci tejto možnosti existu je priestor na posilnenie úlohy 
negrantových nástrojov, najmä pokia ľ ide o investi čnú podporu, ktorá sa všeobecne spája 
s nižším rizikom a zah ŕňa zvýšenú čistú stratu v porovnaní s inve stíciami do inovácií a vysoko 
rizikovými činnosťami. Tieto opatrenia by zníž ili stratu blahobytu, ale zárove ň by znížili aj 
pružnosť pre členské štáty. 
V rámci možnosti 3 zakázanie grantovej podpory ve ľkých firiem zvyšuje ú činnosť 
financovania a ponúka vä čší pákový efekt. Táto možnos ť však môže odrádza ť od inova čných 
a výskumných činností potrebných na dos iahnutie hlavných cie ľov EÚ, pretože nenávratná 
podpora je efektívnejšia pre inova čné projekty s intenz ívnym výskumom a vývojom ďaleko 
od trhu. Prechod z nevratných na vratné formy pomoci pre ve ľké podniky by tiež mohol 
znamenať výrazný nárast administratívnyc h nákladov pre riadiace orgány.  
Na základe zlepšenia efektívnosti podpory ako aj jej prínosu pre miestny a regionálny 
potenciál a rast a zamestnanos ť sa uprednost ňuje možnos ť 2.  
Rozsah podpory infraštruktúry pr ostredníctvom EFRR a Kohézneho fondu 
V rámci scenára spo čívajúceho v žiadnej zmene politiky by na ďalej existovali výhody, ktoré 
vytvorili finan čné prostriedky. EÚ ur čené na financovanie infraštruktúry. Zameranie na 
priority európskej siete by však zostalo pod optimálnou úrov ňou a investície do infraštruktúry 
v bohatších regiónoch by viedlo k stratám ú činnosti. Bez koordinácie medzi politikou 
súdržnosti a nástrojom „Spájame Európu“ by finan čné prostriedky EÚ ur čené na 
infraštruktúru boli na ďalej roztrieštené.  
V rámci možnosti 2, vä čšie zameranie na európske priority, CEF a vy členenie 10 miliárd 
EUR z Kohézneho fondu by umožnilo koncentrác iu na prioritné pr ojekty EÚ. Touto 
možnosťou sa však znižuje pružnos ť pre členské štáty a regióny. 
 
 8Možnosť 3 by umožnila zachova ť zameranie na investície do infraštruktúry 
v konvergen čných regiónoch, v ktorých sú potre by základnej infraštruktúry najvä čšie. 
Hlavnou výhodou tejto možnosti je skuto čnosť, že krajinám, na ktoré sa vz ťahuje Kohézny 
fond, poskytuje úplnú pružnos ť, pokiaľ ide o riešenie regionálnych a národných priorít v 
týchto regiónoch. Hlavnou nevýhodou tejto možnosti je nedostato čná koncentrácia 
Kohézneho fondu na základné projekty TEN-T. 
Na základe pridanej hodnoty pre EÚ a koordiná cie nástroja „Spájame Európu“ s Kohéznym 
fondom sa uprednost ňuje možnos ť 2. 
 
Územná spolupráca 
V rámci možnosti spo čívajúcej v žiadnej zmene politiky majú programy Európskej územnej 
spolupráce vä čšiu pružnos ť pri výbere oblastí politiky, ktorými by sa chceli zaobera ť. 
Výsledkom je však celkový ne dostatok strategického zamera nia a neexistencia jasnej 
definície o čakávaných výstupov programov. Navyše, táto možnos ť sťažuje zabezpe čenie 
komplementárnosti s ostatnými programami EÚ.  
Možnosťou 2 by sa lepšie zosúladili programy spol upráce so stratégiou Európa 2020. Táto 
možnosť by viedla k lepšej interven čnej logike v rámci programov, vyplývajúcej z nastavenia 
cieľov programov pod ľa vymedzenia o čakávaných výstupov a výsledkov. Okrem toho by sa 
zvýšila sú činnosť s regionálnymi opera čnými programami. Napriek tomu by táto možnos ť 
mohla vies ť k nižšej pružnosti pri koncipovaní programov.  
Možnosť 3 by viedla k zvýšenej sú činnosti a bola by prínosom  pre regionálny program, 
ktorému by pridala rozmer EÚ. Umožnila by vš ak iba spoluprácu na konkrétnych projektoch 
a nepodporila by dlhodobý vývoj integrovanej stratégie pre cezhrani čné alebo nadnárodné 
územie. Zárove ň by existovalo riziko, že by sa pri plánovaní programov zanedbal európsky 
rozmer. Bolo by ťažšie vyvíja ť spoločné projekty bez podpornej štruktúry.  
Na základe lepšieho zamerania na eur ópske priority, vývoja jasnej interven čnej logiky 
programov a vyššej pridanej hodnoty sa uprednost ňuje možnos ť 2.  
5. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Systémy monitorovania a hodnotenia politiky sú držnosti sa posilnia v porovnaní so sú časnou 
situáciou, pri čom sa bude venova ť väčšia pozornos ť výsledkom a zosúladeniu so stratégiou 
Európa 2020. Konkrétne by sa to prejavilo v týchto skuto čnostiach:  
• Programy by obsahovali jasné vyjadrenie potrebných zmien, opis, ako by prispeli 
k cieľom stratégie Európa 2020 a ako použitie  zdrojov na jednotlivé intervencie 
(výstupy) prispeje k zmene (výs ledky). Vyjadrí sa to ukazovate ľmi výstupov 
a výsledkov. V prípade potreby sa použije súbor spolo čných ukazovate ľov, 
zosúladených s cie ľmi EÚ 2020.  
• Každý program by obsahoval výkonnostný rámec, v ktorom sa stanovia 
kvantifikované mí ľniky pre každú prioritnú os, na základe obmedzeného po čtu 
programových ukazovate ľov s cieľom poskytnú ť jasné znázornenie pokroku smerom 
k dosiahnutiu priorít spojených so stratégiou Európa 2020.  
 
 9• Tieto míľniky výkonnostného rámca by navrhol členský štát a dohodla by sa na nich 
Komisia s členskými štátmi.  
• Zmluva o partnerstve by obsahovala zhrnutie mí ľnikov, metodiky a základných 
zásad.  
Výkonnos ť operačných programov by sa pravidelne monitorovala na základe súboru 
programových ukazovate ľov. Výro čné správy o vykonávaní by obsahovali správy 
o dosiahnutých výstupoch v porovnaní s cie ľmi, spolu s analýzou dôvodov nedostato čného 
alebo nadmerného plnenia cie ľov. Monitorovacie výbory by uvažovali o potrebe 
akýchkoľvek zmien alebo iných iniciatív s cie ľom zabezpe čiť správny smer realizácie 
programu. Výsledky sa budú monitorova ť tiež a ke ď budú dostupné údaje, budú sa o nich 
podávať správy, o ktorých sa bude diskutova ť na zasadnutiach monitorovacieho výboru a na 
zasadnutiach v rámci ro čného preskúmania.  
Plánujú sa dva body formálneho hodnotenia s cie ľom posúdi ť pokrok v porovnaní s mí ľnikmi 
definovanými vo výkonnostnom rámci. Komisi a by prvé hodnotenie pokroku pri dosahovaní 
dohodnutých mí ľnikov vykonala v roku 201 7 na základe výro čných správ o vykonávaní 
s ohľadom na čerpanie prostriedkov a na výstupy. Druhé hodnotenie pokroku sa uskuto ční 
v roku 2019.