Správa Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Druhá monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku {SEC(2005) 1039 } /* KOM/2005/0359 v konečnom znení */





Brusel, 3.8.2005 KOM(2005) 359 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Druhá monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku {SEC(2005) 1039 } SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Druhá monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku 1. ÚVOD Ukončenie reštrukturalizácie oceliarskeho odvetvia v nových členských štátoch a úplná integrácia príslušných spoločností do vnútorného trhu zostáva aj naďalej dôležitou úlohou. Mnohé spoločnosti v obidvoch krajinách nedosiahli pred pristúpením 1. mája 2004 životaschopnosť a vlády príslušných krajín poskytovali finančnú podporu na základe toho, že príjemcovia pomoci sa stanú životaschopnými v dlhodobom meradle. Z tohto dôvodu sa medzi Európskou úniou a Českou republikou a Poľskom dojednali prechodné obdobia, aby sa konkrétnym spoločnostiam mohla poskytnúť štátna pomoc. Táto výnimka z pravidiel o štátnej pomoci je podmienená plnením určitých povinností tak zo strany príslušných vlád, ako aj jednotlivých spoločností, ktoré sú uvedené v protokoloch tvoriacich súčasť Zmluvy o pristúpení. Protokol 2[1] sa vťahuje na reštrukturalizáciu českého oceliarskeho priemyslu a protokol 8[2] na reštrukturalizáciu poľského oceliarskeho priemyslu. V protokoloch sa tiež nachádzajú podrobné ustanovenia o monitoringu týchto povinností a podávaní správ o nich, vrátane predkladania správ Komisie Rade. Komisia prijala 7. júla 2004 prvú monitorovaciu správu o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku na rok 2003[3]. V tejto správe Komisia poukázala na oneskorenie procesu reštrukturalizácie, a to predovšetkým v súvislosti s investíciami. Odporučila obidvom krajinám využiť priaznivé trhové podmienky a urýchliť v nadchádzajúcich rokoch proces reštrukturalizácie, aby príslušné spoločnosti boli schopné dosiahnuť životaschopnosť do konca obdobia reštrukturalizácie. Táto druhá správa o pokroku, ktorá sa zakladá na vnútroštátnych monitorovacích správach predkladaných orgánmi členských štátov, ako aj na nezávislom zhodnotení a diskusiách so zainteresovanými stranami, zdôrazňuje skutočnosť, že oceliarske spoločnosti pôsobia na trhu s výnimočne priaznivými podmienkami, ktorý vykazuje dopyt po oceli a ceny ocele na takých úrovniach, aké neboli zaznamenané už niekoľko rokov. Táto skutočnosť pomohla spoločnostiam výrazne zlepšiť ich predaj a prevádzkové výsledky a predpokladalo sa, že mala uľahčiť implementáciu reštrukturalizačných programov. Na základe zhodnotenia výsledkov sa však ukázalo, že niektoré spoločnosti ešte stále nie sú dostatočne výkonné a je možné, že do konca reštrukturalizačného obdobia 31. decembra 2006 nedosiahnu životaschopnosť. Keďže do tohto cieľového dátumu zostáva len 18 mesiacov, Komisia vyzýva spoločnosti prijímajúce pomoc i orgány, aby starostlivo zvážili jej odporúčania. Komisia zdôrazňuje, že ak spoločnosti neobnovia svoju životaschopnosť do konca reštrukturalizačného obdobia, bude analyzovať príčiny takého stavu. Ak by dôvodom neschopnosti obnoviť životaschopnosť bola skutočnosť, že reštrukturalizačné opatrenia stanovené v národnom reštrukturalizačnom programe a individuálnych podnikateľských plánoch neboli uskutočnené podľa plánu, je možné, že sa podniknú kroky zamerané na navrátenie poskytnutej pomoci. Táto správa opisuje pokrok dosiahnutý v roku 2004 a obsahuje tieto prvky: - opis vývoja na celosvetovom trhu s oceľou, teda súvislostí, za ktorých sa uskutočňuje proces reštrukturalizácie, - správu o hlavných výsledkoch monitoringu štátnej pomoci a kľúčových reštrukturalizačných kritérií podľa príloh k protokolom (zníženie kapacity, investície, produktivita, náklady a životaschopnosť) v každej konkrétnej krajine, - závery a odporúčania týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a potrebných následných opatrení na dosiahnutie životaschopnosti spoločností prijímajúcich pomoc do konca reštrukturalizačného obdobia. Správy o pokroku predkladané Rade sa budú vypracúvať každoročne. Posledná správa týkajúca sa pokroku v roku 2006 sa predloží v roku 2007. Táto posledná správa bude tiež zahŕňať celkové zhodnotenie výsledkov dosiahnutých v priebehu reštrukturalizačného procesu (2003-2006). 2. VÝVOJ NA CELOSVETOVOM TRHU S OCEĽOU [4] NA REšTRUKTURALIZAčNÝ PROCES VPLÝVA MNOHO FAKTOROV VRÁTANE OPATRENÍ USKUTOčňOVANÝCH SPOLOčNOSťAMI A ORGÁNMI VEREJNEJ MOCI, VšEOBECNÉHO HOSPODÁRSKEHO ROZVOJA A SITUÁCIE NA TRHU. PRETO JE NA POSÚDENIE VÝKONNOSTI OCELIARSKYCH SPOLOčNOSTÍ V ČESKEJ REPUBLIKE A POľSKU NEVYHNUTNÁ DOBRÁ ZNALOSť TÝCHTO PRVKOV. ZÁKLADNÉ PREDPOKLADY VÝVOJA NA CELOSVETOVOM TRHU S OCEľOU SÚ ZHRNUTÉ ďALEJ. Celosvetové trhové podmienky, za ktorých spoločnosti v roku 2004 pôsobili, boli výnimočne priaznivé. Od druhej polovice roku 2003 sa svetové hospodárstvo začalo zotavovať a v roku 2004 zaznamenalo silný nárast predovšetkým v Ázii a severnej Amerike, keď na medziročnom základe vykázalo ročnú mieru rastu 5,5 % v porovnaní s ročnou mierou rastu na úrovni 2,8 % v roku 2003. Táto skutočnosť mala po dvojročnom cykle depresie veľmi priaznivý vplyv na dopyt po oceli a obchodovanie. Došlo k neočakávanej akcelerácii výkonnosti hospodárstva, ktorú podporil rast na čínskom trhu, v dôsledku ktorej dosiahla svetová spotreba ocele v roku 2004 nový rekord na úrovni 967 miliónov ton hotových výrobkov, čo v porovnaní s rokom 2003 predstavuje nárast o 9 %. Očakáva sa, že táto stúpajúca tendencia bude v priebehu roka 2005 pokračovať, avšak v oveľa pomalšom tempe, pričom sa predpovedá nárast asi o 3,8 %. V Európskej únii sa hospodárstvo zotavovalo v pomalšom tempe a v roku 2004 vzrástol HDP o 2,4 % v porovnaní s 0,9 % rastom v roku 2003. Zároveň sa v roku 2004 v EÚ zaznamenal výrazný nárast v dopyte po hotových výrobkoch z ocele o 7 % v porovnaní s 1,5 % nárastom v roku 2003. České i poľské oceliarske podniky v plnej miere ťažili z rastu na ich hlavných vývozných trhoch. Tiež zvýšili svoj odbyt na stále silnejúcich domácich trhoch. Na základe súčasných predpovedí sa však v roku 2005 predpokladá oveľa menší nárast dopytu v dôsledku očakávaného nižšieho rastu európskeho hospodárstva, ktorý sa predpokladá asi na úrovni 2 %. Ceny ocele v roku 2004 prudko stúpli a na svetovej úrovni sa zaznamenal nárast asi o 60 %, pokiaľ ide o ploché a dlhé výrobky z ocele. V rámci Európskej únie stúpali ceny pod vplyvom silného eura v pomalšom tempe, a to asi o 30 %. Zároveň sa nárast príjmov výrobcov ocele čiastočne kompenzoval výraznými nárastom nákladov na suroviny, dopravu a energie. V rámci výhľadu na rok 2005 sa predpovedá stabilizácia cien. 3. VÝSLEDKY MONITOROVACÍCH PROGRAMOV V ČESKEJ REPUBLIKE AV POĽSKU 3.1. Česká republika Napriek celkovému priaznivému rozvoju trhu, vďaka ktorému mohli výrobcovia významne zlepšiť svoju finančnú výkonnosť, nie sú všetky české spoločnosti schopné dosiahnuť udržateľnú životaschopnosť. Je tomu tak predovšetkým v dôsledku oneskoreného procesu privatizácie, ktorého dovŕšenie sa však predpokladá v polovici roku 2005. Na základe dostupných informácií získaných z rôznych zdrojov dospela Komisia k záveru, že si Česká republika, pokiaľ ide o spoločnosti uvedené v prílohe 1 k protokolu 2, plní svoje záväzky týkajúce sa poskytnutej štátnej pomoci. Ako sa uviedlo v prvej monitorovacej správe Komisie, celková poskytnutá suma je v medziach limitu. Podľa protokolu sa českému oceliarskemu odvetviu po 31. decembri 2003 nemohlo udeliť väčšie množstvo reštrukturalizačnej pomoci. Na základe protokolu sa vyžadovalo trvalé uzatvorenie valcovní za tepla č. 1 a č. 2 vo Valcovniach plechu Frýdek-Místek do 31. decembra 2005. Komisia však podľa bodu 12 protokolu 2 súhlasila so zmenou reštrukturalizačného programu, na základe ktorej sa trvalé uzatvorenie odložilo o šesť mesiacov do 30. júna 2006 (výroba sa zastaví 31. decembra 2005). Komisia súhlasila s touto zmenou na základe riadne predloženého odôvodnenia[5]. Iné zníženia kapacít sa na rok 2004 neplánovali a české orgány potvrdili záväzky spoločností týkajúce sa zmien kapacít naplánovaných do konca reštrukturalizačného obdobia. Na základe nezávislého ohodnotenia pokroku dosiahnutého počas reštrukturalizácie českého oceliarskeho odvetvia sa potvrdilo, že je veľký dôvod na obavy vo vzťahu ku dvom spoločnostiam prijímajúcim pomoc, ktoré sú uvedené v prílohe 1 k protokolu 2, keďže ich investičné programy zaostávajú za časovým plánom. Obidve spoločnosti neboli až doteraz schopné zabezpečiť úvery na investičné účely, predovšetkým na zvyšovanie kvality. V dôsledku toho neboli spoločnosti schopné v plnej miere ťažiť z vynikajúcich domácich a celosvetových trhových podmienok. Ďalšie príležitosti na zvýšenie zisku ako napríklad zníženie nákladov a zvýšenie predaja na domácom trhu len sčasti vykompenzovali stratu na príjmoch a v obidvoch prípadoch zostali prevádzkové rozpätia pod stanovenou prahovou hodnotou. To znamená, že za normálnych trhových podmienok by obidve spoločnosti na konci reštrukturalizačného obdobia neuspeli v teste životaschopnosti požadovanom Komisiou. Predpokladá sa však, že uvedenú analýzu v nadchádzajúcich mesiacoch priaznivým spôsobom ovplyvní ohlásené ukončenie privatizačného procesu v českom oceliarskom odvetví. Zatiaľ Komisia na základe predchádzajúcich skúseností dospela k záveru, že úplná akvizícia zo strany strategického investora má významný vplyv na prevádzkové výsledky spoločnosti, čo je dôsledkom kombinácie kľúčových determinantov, ako sú zlepšenie riadiacich štruktúr s jeho následkami v podobe zníženia nákladov, zvýšenia výnosov a presmerovania odbytu a zlepšenie možnosti na zabezpečenie investičných úverov. Je preto rozhodujúce, aby české oceliarske odvetvie v nadchádzajúcich mesiacoch dosiahlo udržateľnú životaschopnosť. S cieľom umožniť očakávaný vývoj je nesmierne dôležité, aby české orgány úspešne dovŕšili proces privatizácie v čo najkratšom možnom čase. Zároveň musia všetky spoločnosti pokračovať vo svojich reštrukturalizačných snahách, predovšetkým v tých, ktoré sa zameriavajú na znižovanie nákladov a výrobu kvalitnejších výrobkov. 3.2. Poľsko Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, si Poľsko, pokiaľ ide o spoločnosti uvedené v prílohe 1 k protokolu 8, plní svoje záväzky vymedzené v protokole týkajúce sa poskytovania štátnej pomoci, ktorá nepresahuje stanovené limity. V období rokov 1997-2003 Poľsko poskytlo celkovú sumu vo výške 2 750 miliónov PLN (590 miliónov eur[6]), čo predstavuje približne 80 % celkovej sumy prípustnej podľa protokolu. Spoločnosti, ktorým sa mohla poskytnúť štátna pomoc v súlade s protokolom, sú: Polskie Huty Stali (PHS), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy and Huta Pokόj. Podľa protokolu sa poľskému oceliarskemu odvetviu po 31. decembri 2003 nemohlo udeliť väčšie množstvo reštrukturalizačnej pomoci. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, bola táto podmienka k dnešnému dňu splnená. V súčasnosti sa však vyjasňujú niektoré pretrvávajúce nezrovnalosti týkajúce sa prevádzky spoločnosti Huta Buczek Poland. Podľa dostupných informácií záväzky týkajúce sa znižovania kapacít v roku 2004 boli splnené. Z informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, vyplýva, že k fyzickej likvidácii valcovne za studena v spoločnosti Huta Lucchini-Warszawa (30 000 ton) došlo podľa plánu v decembri 2004. Huta Bankowa ukončila výrobu vo svojej valcovni stredných profilov (60 000 ton) v decembri 2004. Európska komisia tiež poznamenáva, že priaznivé trhové podmienky priniesli väčšine spoločností významný nárast predaja, zlepšenie prevádzkových výsledkov a vysokú úroveň ziskov. Táto skutočnosť pozitívne ovplyvnila perspektívu životaschopnosti spoločností, avšak v niektorých prípadoch sa nezdá dostačujúcou na dosiahnutie ich životaschopnosti do konca roka 2006. V druhom roku monitorovania reštrukturalizácie poľského oceliarskeho priemyslu je naďalej možné badať znaky oneskorenia, ktoré je v niektorých prípadoch, predovšetkým v oblasti investícií, značné, a táto skutočnosť by v prípade, že by došlo k významnému trhovému poklesu, mohla mať vplyv na budúcu životaschopnosť niektorých spoločností. V ostatných prípadoch vzbudzuje obavy aj napriek výnimočne priaznivým trhovým podmienkam finančná situácia spoločností. Komisia dospela k záveru, že zlepšenie prevádzkových výsledkov spoločností je pozitívnym činiteľom, avšak došlo k nemu predovšetkým v dôsledku výnimočne priaznivej situácie na trhu, ktorá sa má tohto roku stabilizovať. Privatizácia hlavnej poľskej oceliarskej spoločnosti, ktorá bola ukončená v marci roku 2004, prispieva k zlepšovaniu výkonnosti spoločnosti. Je však potrebné vytrvať v úsilí. Komisia preto navrhuje, aby v dvoch zostávajúcich rokoch všetky spoločnosti zintenzívnili svoje úsilie o reštrukturalizáciu, ťažili zo zvýšeného obratu a dostupnosti hotovosti, predovšetkým pokiaľ ide o investície, znižovanie zamestnanosti a pokles nákladov, aby tak boli pripravené čeliť možnému poklesu a podľa plánu dosiahnuť životaschopnosť do konca roku 2006. 4. NÁSLEDNÉ OPATRENIA Komisia na základe zistení monitorovania reštrukturalizačného procesu v oceliarskych odvetviach Českej republiky a Poľska v priebehu roka 2004 zistila, že u väčšiny spoločností došlo k zlepšeniu prevádzkových výsledkov. Je to predovšetkým výsledkom výrazného zlepšenia situácie na trhu, na domácej aj na celosvetovej úrovni. Komisia zároveň zdôrazňuje, že monitorovanie v niektorých prípadoch poukázalo na významné oneskorenie implementácie povinností a požiadaviek v rámci procesu reštrukturalizácie stanovených v príslušných protokoloch. Komisia zastáva názor, že je nesmierne dôležité, aby spoločnosti prijímajúce pomoc, ktoré podliehajú reštrukturalizačnému programu, zintenzívnili v rokoch 2005 a 2006 reštrukturalizačný proces a mohli tak dobehnúť oneskorenie pri implementácii svojich podnikateľských plánov, ktoré vzniklo v poslednom roku. Hlavný dôraz by sa mal klásť na investície, ktoré sú nevyhnutné na rozvoj predaja výrobkov s vyššou pridanou hodnotou, čím by sa zároveň zvýšili príjmy. Úsilie o znižovanie nákladov a zvyšovanie výnosov musí naďalej pokračovať. Taktiež orgány sa vyzývajú, aby úspešne ukončili prebiehajúcu privatizáciu. Komisia bude naďalej pozorne sledovať proces reštrukturalizácie, predovšetkým v tých oblastiach, v ktorých sa zistilo oneskorenie, a vo svojich budúcich správach o pokroku o tom bude zodpovedajúcim spôsobom informovať. Komisia rovnako ako v predchádzajúcej správe opätovne uvádza, že ustanovenia protokolov jasne stanovujú, že okrem pomoci stanovenej protokolom nemôžu Česká republika a Poľsko poskytovať svojim národným oceliarskym výrobným odvetviam žiadnu inú reštrukturalizačnú pomoc. Akákoľvek dodatočná reštrukturalizačná pomoc, ktorá by sa poskytla prijímajúcim spoločnostiam uvedeným v protokole alebo akýmkoľvek iným spoločnostiam, na ktoré sa reštrukturalizačný program nevzťahuje, by bola v rozpore so Zmluvou o pristúpení. Komisia už v dvoch prípadoch pristúpila k nevyhnutným opatreniam s cieľom overiť, či nedošlo k protiprávnemu poskytnutiu štátnej pomoci, ktorá by mala byť vrátená[7]. [1] Ú. v. EÚ L 236 z 23.9.2003, s. 934. [2] Ú. v. EÚ L 236 z 23.9.2003, s. 948. [3] KOM(2004)443 konečná verzia. [4] Zdroj: Medzinárodný ústav pre železo a oceľ (IISI) a Eurostat. [5] Bližšie informácie sa nachádzajú v rozhodnutí, ktoré je verejne prístupné na: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/n600_2004/en.pdf. [6] Výmenný kurz PLN/euro 4,6595 (priemerná hodnota v mesiaci december 2003). [7] Komisia začala 19. mája 2004 formálne konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s reštrukturalizačnou pomocou poskytnutou spoločnosti Huta Czestochova, poľskému výrobcovi ocele, ktorý nie je uvedený v prílohe 1 k protokolu 8 (prípad C20/04 ex NN 25/2004 Ú. v. EÚ C 204 z 12.8.2004, s. 6). Okrem toho Komisia začala 14. decembra 2004 ďalšie formálne konanie týkajúce sa reštrukturalizačnej pomoci poskytnutej spoločnosti Třinecké Železárny, českému výrobcovi ocele, ktorý nie je uvedený v prílohe 1 k protokolu 2 (prípad C45/04, Ú. v. EÚ C 22 z 27.1.2005).