SK Úradný vestník Európskej únie C 68/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zapojiť občiansku spoločnosť do vytvorenia budúceho európskeho energetického spoločenstva“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 68/03

Spravodajca: Pierre-Jean COULON

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. júna rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Zapojiť občiansku spoločnosť do vytvorenia budúceho európskeho energetického spoločenstva“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 20. decembra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 477. plenárnom zasadnutí 18. a 19. januára 2012 (schôdza z 18. januára 2012) prijal 183 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV schvaľuje nedávne iniciatívy Európskej komisie zamerané na prehĺbenie vzájomného prepojenia a dobudovanie vnútorného trhu s energiou. Rovnako podporuje úsilie, hlavne úsilie Rady, o posilnenie postavenia EÚ a jej členských štátov na medzinárodnej scéne. EHSV berie na vedomie najmä plán postupu v energetike do roku 2050, ktorý Európska komisia zverejnila 15. decembra 2011, a to najmä perspektívu „dosiahnuť európsky prístup, v ktorom všetky členské štáty dospejú k spoločnej dohode (…)“.

1.2 EHSV podporuje zásadu vytvorenia európskeho energetického spoločenstva (EES) a súhlasí s nutnými prechodnými etapami, hlavne s regionálnymi európskymi energetickými sieťami, fondom na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a zoskupením pre nákup plynu.

1.3 EHSV odporúča ísť ešte ďalej a integrovať európske trhy v záujme konvergencie a zníženia cien energie. Pokiaľ ide o energetický mix, odporúča tiež prijímať koherentnejšie a účinnejšie rozhodnutia na úrovni EÚ. Skupiny štátov by mohli dať formálnu podobu väčšej spolupráci na základe prioritných projektov v oblasti infraštruktúry, vzájomného prepojenia a komplementárnosti pri výrobe a dodávkach energie.

1.4 EHSV navrhuje sústrediť investície, vrátane národných investícií, do výskumu v oblasti energetických technológií s nízkymi emisiami CO2. Dôraz by sa mal klásť na energiu z obnoviteľných zdrojov a na rozsiahle projekty schopné prispieť k novej industrializácii Európy a vytváraniu nových pracovných miest.

1.5 EHSV sa zasadzuje za to, aby sa všeobecný prístup k energii dostal medzi ciele spoločnej energetickej politiky EÚ. Odporúča, aby príslušné orgány alebo distribútori energie systematicky informovali konečných spotrebiteľov o ich právach a aby sa v prípade potreby zvýšila ochrana spotrebiteľov. EHSV odporúča bezodkladne reagovať na problém energetickej chudoby, najmä „európskym dohovorom o energetickej solidarite“.

1.6 EHSV sa zasadzuje za vytvorenie spoločnej štruktúry zásobovania fosílnou energiou. Vyzýva, aby sa posilnili právomoci EÚ v oblasti dojednávania a kontroly medzinárodných dohôd o dodávkach energie.

1.7 EHSV odporúča zintenzívniť spoluprácu v oblasti energetiky s rozvojovými krajinami a krajinami susediacimi s EÚ v duchu rozvoja a partnerstva.

1.8 Vzhľadom na význam environmentálnych problémov, výšku potrebných investícií, sociálny dosah politických rozhodnutí, dôsledky pre spôsob života a potrebnú podporu verejnej mienky je nevyhnutné, aby občania boli informovaní o energetických otázkach a zapájaní do diskusií na túto tému. EHSV vyzýva, aby bolo vytvorené európske fórum občianskej spoločnosti, ktoré by sa venovalo otázkam energetiky a umožňovalo by členským organizáciám presadiť svoje názory medzi subjektmi prijímajúcimi rozhodnutia.

1.9 EHSV musí byť miestom pravidelných štruktúrovaných diskusií s európskou občianskou spoločnosťou o vývoji situácie v súvislosti s týmto európskym energetickým spoločenstvom.

1.10 EHSV odporúča do roku 2014 vyhodnotiť dosiahnutý pokrok pomocou článku 194 ZFEÚ a preskúmať, či sú potrebné zmeny na základe návrhov obsiahnutých v tomto stanovisku.

2. Energetická politika EÚ: výzvy, pokrok a obmedzenia

2.1 Pre situáciu EÚ v oblasti energetiky je príznačná zvyšujúca sa nerovnováha medzi domácou výrobou a spotrebou, ako aj silná a pretrvávajúca energetická závislosť od zdrojov produkujúcich emisie CO2. Európska únia teda stojí súčasne pred troma veľkými výzvami, ktoré sa dajú a priori ťažko zosúladiť:

— boj proti klimatickým zmenám a prechod na spoločnosť prechod na spoločnosť produkujúcu nízke emisie CO2,

— integrácia a účinný vnútorný trh s energiou a prijateľné ceny energie,

— bezpečnosť dodávok.

2.2 Cieľ vytvoriť vnútorný trh s elektrinou a plynom existuje už od roku 1996 (prvý balík týkajúci sa liberalizácie trhu), ale po 15 rokoch je vnútorný trh s energiou v podstate stále len prázdnym pojmom: len 10 % elektrickej energie prechádzajú z jednej krajiny do druhej, spotrebitelia si stále nemôžu zvoliť dodávateľa so sídlom v inom členskom štáte, rozvoj obnoviteľných zdrojov (ktoré by sa mali stať hlavným zdrojom výroby elektrickej energie) je stále založený na národných podporných mechanizmoch, plánovanie sieti zostáva z veľkej časti v právomoci národných vlád (pretože Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, ACER, má na starosti len cezhraničné kapacity, zatiaľ čo skutočný integrovaný trh potrebuje pôsobiť aj spoločne na národné siete), EÚ stále nevystupuje jednotne vo vzťahu k dodávateľským krajinám atď. O hlavných opatreniach týkajúcich sa oblasti plynu a elektriny sa stále rozhoduje hlavne na úrovni členských štátov.

2.3 Rozsah týchto problémov a vysoký stupeň vzájomnej závislosti členských štátov EÚ v politickej, hospodárskej a technickej oblasti spôsobujú, že je nutné zaujať spoločný postup, v rámci ktorého sa kolektívny záujem EÚ bude uprednostňovať pred záujmami považovanými za národné.

2.4 Cieľom je teraz dobudovať vnútorný trh s energiou do roku 2014. Vytvorenie európskeho energetického systému je v súlade s požiadavkami európskych občanov. Z nedávnych prieskumov Eurobarometra Európskeho parlamentu (EB Standard „Energia“ 74.3 z 31. januára 2011 a EB Spécial 75.1 z 19. apríla 2011) vyplýva, (i) že občania Európy veria v európsku pridanú hodnotu a uprednostňujú prístup Spoločenstva a (ii) že ich obavy zodpovedajú spomínaným veľkým výzvam, ktorými sú stabilita cien, obnoviteľné zdroje energie a záruka dodávok energie, v uvedenom poradí. Šesťdesiat percent Európanov sa domnieva, že pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, lepšie by ich chránili opatrenia koordinované s inými krajinami EÚ. Sedemdesiatosem percent Európanov vyjadrilo súhlas s návrhom vytvoriť európske energetické spoločenstvo.

2.5 EHSV sa nazdáva, že keby EÚ dokázala účinne reagovať na tieto veľké obavy občanov, jej konanie by mohlo opäť získať legitimitu. Vytvorenie európskeho energetického spoločenstva po etapách je najlepším prostriedkom, ako zmierniť hospodárske a sociálne dôsledky energetických výziev pre občanov Európy. Reálna vzájomná energetická závislosť členských štátov vážne ohrozí súdržnosť EÚ, pokiaľ nebudú k dispozícií demokratické nástroje riadenia umožňujúce prijímať spoločné rozhodnutia v prospech všeobecného blaha.

3. Cesta k európskemu energetickému spoločenstvu (EES)

3.1 V tomto kontexte Jacques Delors vyjadril myšlienku vytvoriť skutočné „európske energetické spoločenstvo“ (EES). Jerzy Buzek tento projekt podporil. EHSV sa nazdáva, že tento politický projekt, o ktorom podrobne informuje správa skupiny expertov Notre Europe (pozri: http://www.notre-europe.eu/uploads/tx_publication/Etud76-Energy-en.pdf), by mohol poskytnúť odpoveď na tieto výzvy a zároveň vrátiť legitimitu a dať nový elán európskej integrácii.

3.2 Bolo navrhnutých niekoľko riešení, od status quo (článok 194 ZFEÚ) až po uzatvorenie novej európskej zmluvy o energii.

3.3 Okrem toho boli navrhnuté prechodné etapy, a to:

— posilnená spolupráca v oblasti regionálnych európskych energetických sietí,

— spoločný energetický fond na vývoj nových technológií,

— vytvorenie európskeho zoskupenia pre nákup plynu.

3.4 EHSV, ktorý už prijal stanoviská, v ktorých navrhol vytvoriť európske energetické spoločenstvo, (1) sa domnieva, že je potrebné využiť dynamiku, ktorú uviedla do chodu správa skupiny expertov Notre Europe, a a ísť ešte ďalej vďaka tomu, že sa do diskusie zapojí občianska spoločnosť a budú zavedené opatrenia na dosiahnutie cieľov integrácie a spolupráce.

4. Európska únia napreduje smerom k integrovanejšej energetickej politike

4.1 EHSV berie s uspokojením na vedomie iniciatívy Európskej komisie zamerané na zvládnutie energetických výziev, najmä jej posledné návrhy týkajúce sa predchádzania krízam, sietí a infraštruktúry a zabezpečenia dodávok z tretích krajín. Tieto návrhy prispievajú k väčšej solidarite, spolupráci a účinnosti a smerujú k spoločnej vízii.

4.2 EHSV víta nedávny návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (KOM(2011) 658 v konečnom znení), ktorý vychádza z hlavnej koncepcie integrovanej európskej energetickej siete navrhnutej v roku 2010 (KOM(2010) 677 v konečnom znení). K tejto otázke sa vyjadrí v samostatnom stanovisku (stanovisko TEN/470).

4.3 EHSV podporuje iniciatívy Komisie zamerané na to, aby energetická politika EÚ dostala integrovaný a koherentný vonkajší rozmer, ktorý by mohol pomôcť zabezpečiť dodávky energie z tretích krajín (KOM(2011) 539 v konečnom znení). EHSV podporuje akékoľvek zlepšenie pozície EÚ vo vzťahu k jej vonkajším partnerom. Toto otázkou sa zaoberá vo svojom stanovisku TEN/464.

4.4 EHSV podporuje mechanizmus výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami (KOM(2011) 540 v konečnom znení). Tento návrh Európskej komisie je dôležitý, pretože zdôrazňuje, že kolektívny európsky záujem má prednosť pred národnými záujmami (stanovisko TEN/464).

5. Výzvy zajtrajška si budú vyžadovať väčšiu ambicióznosť a zapojenie

5.1 EHSV sa nazdáva, že aj napriek tomuto výraznému pokroku treba posilniť spoločné riadenie energetických otázok, najmä v súvislosti s cieľom vytvoriť do roku 2050 energetický systém s nízkymi emisiami CO2.

Ako vytvoriť integrovaný trh s energiou na európskej úrovni

5.2 Je potrebné, aby európska legislatíva v oblasti energetiky viacej podporila spoločný prístup, pokiaľ ide o výrobu energie. Platí to najmä pre obnoviteľné zdroje energie, v spojitosti s ktorými sa stanovujú národné ciele. Je potrebné uprednostňovať investície, ktoré sú najrentabilnejšie vzhľadom na náklady a výhody výroby na území EÚ. Väčšia solidarita je potrebná aj v prípadoch zníženej produkcie na úrovni EÚ. Tu by mohlo byť potrebné prispôsobiť európsku legislatívu.

5.3 EHSV preto pripomína, že je dôležité spoločne plánovať siete a vzájomne ich prepájať tak, aby sa predišlo preťaženiu, najmä na hraniciach. Európska komisia by v tomto smere mala byť hnacou silou. Rovnako treba súkromným dodávateľom ponúknuť dlhodobú perspektívu návratnosti investícií. V tejto súvislosti by sa mohlo uvažovať o partnerstvách verejného a súkromného sektora.

5.4 Aj keď je výber energetického mixu v právomoci národných vlád, členské štáty by mali prijímať zodpovedné rozhodnutia v oblasti výroby energie. Rozhodnutia, ktoré jednostranne prijímajú niektoré členské štáty, ako sa to stalo napríklad po nehode v atómovej elektrárni Fukushima, a ktoré spôsobujú, že je ťažšie dosiahnuť rovnováhu medzi dopytom a výrobou energie na regionálnej úrovni, bude vzhľadom na vysokú mieru vzájomnej závislosti odteraz potrebné odsúhlasiť na úrovni EÚ. So zvyšujúcou sa ponukou energie z obnoviteľných zdrojov bude potrebné včas spoločne zabezpečiť rezervnú výrobu dostatočného množstva energie pre prípad nízkej produkcie z obnoviteľných zdrojov.

5.5 V dôsledku chýbajúcej koordinácie sa znižuje spoľahlivosť zásobovania členských štátov energiou a paralelne vyvíjané úsilie posilniť vzájomné prepojenia a solidaritu v EÚ vychádza navnivoč. Zároveň by však snaha čo najskôr upustiť od využívania atómovej energie (energetického zdroja s nízkou produkciou CO2) nemala viesť k hromadnému návratu k znečisťujúcim zdrojom energie, čo by bolo v protiklade s cieľmi EÚ. Musí sa to uskutočniť v čo najväčšej transparentnosti a v spolupráci so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti.

5.6 EHSV sa domnieva, že vzhľadom na vzájomnú energetickú závislosť členských štátov možno energetickú nezávislosť dosiahnuť len na európskej úrovni, nie na národnej úrovni.

5.7 EHSV navrhuje zvážiť možnosť uplatňovať spoločné postupy v rámci podskupín členských štátov alebo dodávateľov na základe ich energetického mixu a ich postupov v oblasti cezhraničného obchodovania s energiou. Táto regionálna koordinácia by zaistila väčšiu koherentnosť rozhodnutí príslušných členských štátov v oblasti energetiky a vyššiu bezpečnosť ich dodávok energie. Tieto skupiny by okrem toho mohli navzájom lepšie využiť svoje energetické zdroje, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov aj výrobu elektriny z iných zdrojov energie.

5.8 EHSV navrhuje, aby tieto skupiny boli zodpovedné za voľbu svojho energetického mixu aj za svoje siete infraštruktúry. Takto by sa mohli vytvoriť aj koherentné a navzájom prepojené regionálne energetické spoločenstvá. Ich výhodou by bolo, že by medzi týmito členskými štátmi nastolili podobné trhové podmienky (ceny energie, dotácie pre obnoviteľné energetické zdroje, vzťahy s odberateľmi atď.).

5.9 Jedna z politík, ktoré boli úspešne harmonizované v niektorých regiónoch EÚ, dokazuje, že harmonizácia politík jednoznačne vplýva na integráciu trhov: ide o spájanie trhov s cieľom poskytnúť prenosové kapacity. Spájanie trhov rôznych krajín na základe cien (price coupling) umožňuje vytvoriť jednotnú zónu obchodovania s energiou (a teda zóny jednotných cien), kde kapacity vzájomného prepojenia neobmedzujú cezhraničný obchod. Bude sa podieľať na vytvorení jednotného európskeho trhu s elektrickou energiou. Nord Pool Spot zaviedla v roku 1993 „price splitting“ a v roku 2006 bol po prvý raz uplatnený „price coupling“ medzi Francúzskom, Belgickom a Holandskom. Tieto trhové podmienky by postupne mali spotrebiteľom ponúknuť širokú škálu transeurópskych možností.

5.10 EHSV upozorňuje na hospodárske príležitosti, ktoré môžu tieto makroregionálne skupiny priniesť členským štátom, najmä z dôvodu úspor z rozsahu a priemyselného rozvoja súvisiaceho s obnoviteľnými zdrojmi energie.

5.11 EHSV pripomína, že podporuje rôznorodý a udržateľný energetický mix. Rozhodnutia členských štátov by mali byť v súlade s právnymi predpismi a cieľmi EÚ. EHSV upozorňuje, že tieto rozhodnutia by nemali mať neprimerané negatívne dôsledky pre hospodárstvo, životné prostredie a spoločnosť. V tomto zmysle by sa EÚ mala po rozsiahlej transparentnej konzultácii so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti chopiť možnosti využívať nové zdroje energie, napríklad bridlicový plyn, aby sa predišlo rozdielnym prístupom jednotlivých členských štátov.

Podpora konkurencieschopnosti EÚ: spojiť a zvýšiť finančné zdroje

5.12 Mal by sa podporovať spoločný výskum členských štátov a dodávateľov a mali by sa vytvoriť vhodné výskumné siete a spoločenstvá, najmä v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a technológií s nízkymi emisiami CO2, napríklad prostredníctvom technologických výskumných platforiem.

5.13 Vzhľadom na rozsah potrebných investícií a súčasné rozpočtové obmedzenia by sa dostupné prostriedky mali sústrediť na veľké výzvy. Je dôležité posilniť väzby medzi národným a európskym financovaním. To môže znamenať, že členské štáty budú musieť svoju vnútroštátnu podporu výskumu zamerať na projekty súvisiace s európskymi cieľmi.

5.14 Bolo by dobré posúdiť, či by sa konsolidáciou finančných zdrojov dostupných pre infraštruktúru a výskum mohla zvýšiť účinnosť financovania. To by mohlo znamenať, že by sa na energetické projekty vyčlenili pevné sumy v rámci rôznych európskych a národných programov financovania.

5.15 Ak sa posúdenie v tomto smere ukáže pozitívne, používanie dlhopisov na financovanie projektov by mohlo byť účinným spôsobom, ako zvýšiť prostriedky na podporu výskumu a využívania obnoviteľných zdrojov energie a infraštruktúry.

5.16 Je dôležité viac uprednostňovať pôžičky poskytované Európskou investičnou bankou na prioritné projekty EÚ zamerané na infraštruktúru. Na investície makroregionálnych skupín členských štátov by malo byť možné získať pôžičku od Európskej investičnej banky.

5.17 Všeobecné a koordinované úsilie zamerané na podporu energie z obnoviteľných zdrojov by mohlo pomôcť EÚ dostať sa zo súčasnej hospodárskej krízy. Dostupnosť cenovo prijateľnej energie je základným prvkom hospodárskej konkurencieschopnosti. Pozitívnych dôsledkov by bolo mnoho: vytváranie pracovných miest, know-how, nová industrializácia EÚ atď. Projekty ako Supergrid alebo vývoj a rozmiestňovanie inteligentných sietí by mohli posilniť priemyselnú spoluprácu a inováciu na úrovni EÚ.

Energetická politika pre všetkých

5.18 Medzi cieľmi spoločnej energetickej politiky EÚ by mal byť aj všeobecný prístup k energii, nielen integrácia trhu.

5.19 Spravodlivé a transparentné ceny energie umožňujú podnikom rásť a investovať. Prijateľné ceny energie závisia od účinného rozhodovania, integrovaného a transparentného trhu s energiou a väčších kontrolných právomocí udelených národným a európskym regulačným orgánom.

5.20 Európska legislatíva priznáva spotrebiteľom určité práva, títo ich však slabo poznajú a málo využívajú. EHSV odporúča, aby príslušné orgány alebo distribútori energie systematicky informovali konečných spotrebiteľov o ich právach. Požaduje, aby na národnej úrovni boli pravidelne zverejňované správy o dodržiavaní práv spotrebiteľov. Prípadne by sa mohli prijať doplňujúce opatrenia, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv spotrebiteľov.

5.21 V zime 2010/2011 sa energetická chudoba týkala 50 až 125 miliónov Európanov (podľa použitej definície). Táto chudoba postihuje najchudobnejších obyvateľov s najhoršími podmienkami na bývanie, ktorí často bývajú v zle izolovaných bytoch a nemôžu platiť ani sociálne tarify stanovené v členských štátoch. EHSV navrhuje, aby sa okrem potrebného európskeho úsilia v oblasti energetickej účinnosti a znižovania dopytu rozbehla nová reflexia o posilnení mechanizmov solidarity na úrovni 27 členských štátov v záujme boja proti energetickej chudobe. Začať by sa mohlo spoločnou definíciou (2).

5.22 „Európsky pakt o energetickej solidarite“ by mohol potvrdiť strategický a životne dôležitý rozmer energie (dostupnosť, prijateľné tarify a ceny, pravidelnosť, spoľahlivosť, pôvod). Tento európsky sociálny energetický štít by bol dôkazom, že Európa reaguje na obavy svojich občanov. Bol by súčasťou úsilia o silnejšiu sociálnu harmonizáciu, ktorá je potrebná pre posilnenie projektu spoločnej Európy a pomôže navrátiť tomuto projektu zmysel. Toto úsilie sa musí pretaviť do konkrétnych opatrení na príslušnej úrovni.

Posilniť vonkajší rozmer energetickej politiky Európskej únie

5.23 EHSV schvaľuje návrh skupiny expertov Notre Europe týkajúci sa vytvorenia európskeho zoskupenia pre nákup plynu, ak členské štáty a zúčastnené podniky budú mať väčšiu právomoc vyjednávať, budú môcť lepšie zabezpečiť svoje dodávky a znížiť nestálosť cien, a to v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže. Ďalšou etapou by mohlo byť vytvorenie spoločnej štruktúry zásobovania plynom a prípadne inými fosílnymi energiami.

5.24 V prípadoch, ktoré majú dosah na niekoľko členských štátov, by Rada mala udeliť Európskej komisii mandát, ktorý by ju oprávňoval rokovať v mene EÚ s tretími krajinami o dohodách o energetických dodávkach. EHSV berie s uspokojením na vedomie rozhodnutie Rady poveriť Európsku komisiu úlohou rokovať v mene členských štátov s Azerbajdžanom a Turkménskom o dohodách týkajúcich sa dodávok plynu cez transkaspický plynovod. EHSV vyzýva Radu a Komisiu, aby takto postupovali aj v iných podobných prípadoch.

5.25 EHSV odporúča, aby Európska komisia prísnejšie monitorovala všetky medzinárodné dohody o dodávkach energie uzatvorené s tretími štátmi. Európska komisia by mala mať možnosť tieto dohody schváliť v závislosti od ich negatívnych alebo pozitívnych dôsledkov pre celú Európsku úniu (stanovisko TEN/464).

5.26 EHSV odporúča zaujať voči krajinám Euromedu a východným susedom Európskej únie prístup založený na rozvoji a partnerstve, ktorý umožní EÚ diverzifikovať a zabezpečiť svoje dodávky energie (najmä energie z obnoviteľných zdrojov v rámci projektov Desertec, Mediterranean Ring, Mediterranean Solar Plan, Medgird) a pomôže jej partnerom využiť svoj potenciál. EÚ by mohla poskytnúť technickú pomoc, ako aj odborné znalosti a know-how v oblasti odborného vzdelávania a realizácie projektov (stanovisko REX/329).

5.27 EHSV sa domnieva, že Európske energetické spoločenstvo a prechodné opatrenia musia mať výrazný vonkajší rozmer, ktorý by umožnil prístup k energii rozvojovým krajinám. Týmto krajinám sa musí pomôcť, aby mohli vyrábať energiu, ktorú potrebujú, ale mali by tiež byť schopné vyvážať ju do Európy, aby mohli financovať svoje investície.

5.28 EHSV berie na vedomie závery Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku z 24. novembra 2011 v prospech posilnenia vonkajšieho rozmeru energetickej politiky. Takisto berie na vedomie aj priority Rady a zotrváva na svojej požiadavke lepšej integrácie energetických politík, teda aby sa vykonávali aspoň systematické konzultácie pred prijímaním rozhodnutí. Pokiaľ ide o metódu, odporúča, aby bol vo všetkých prípadoch, kde by to prinieslo pridanú hodnotu, uplatnený prístup EÚ v úzkej súčinnosti s členskými štátmi.

Zapojenie občianskej spoločnosti

5.29 Vzhľadom na význam environmentálnych problémov, výšku potrebných investícií, sociálny dosah politických rozhodnutí, dôsledky pre spôsob života a potrebnú podporu verejnej mienky je nevyhnutné, aby občania boli zapájaní do diskusií o energetických otázkach. Občania EÚ majú právo na jasné a transparentné informácie o energetických rozhodnutiach prijatých na európskej, národnej a regionálnej úrovni. (3) Národné HSR musia v tejto súvislosti zohrávať kľúčovú úlohu. Informačné a konzultačné kampane o veľkých energetických výzvach pre Európu sú nevyhnutnosťou. V centre pozornosti musí byť aj energetická účinnosť.

5.30 Občania by tiež mali mať možnosť pravidelne vyjadrovať svoj názor na dôležité politické rozhodnutia. Mohli by sa organizovať konzultácie na príslušnej úrovni. EHSV už niekoľko rokov uskutočňuje tieto konzultácie na úrovni EÚ (najmä o jadrovej energii, zachytávaní a skladovaní CO2). Aj národné, regionálne a miestne orgány sa vyzývajú, aby zorganizovali širokú diskusiu s občianskou spoločnosťou.

5.31 EHSV navrhuje vytvoriť európske fórum občianskej spoločnosti, ktoré by sa venovalo otázkam energetiky. Toto fórum by úzko spolupracovalo s inštitúciami EÚ a pravidelne by sa schádzalo s cieľom prispieť k viacročnému programu integrácie trhu s energiou. Mohlo by združovať európske a národne organizácie, ktoré pôsobia v oblasti energetiky. S týmto fórom by bolo možné konzultovať koncepciu energetickej siete EÚ, prechod na energetický systém s nízkymi emisiami CO2 do roku 2050, ako aj ekonomické a sociálne otázky, ktoré z toho vyplývajú. Jeho členovia by tiež mali mať k dispozícii užitočné informácie, ktoré by mohli odovzdať podobným organizáciám v členských štátoch.

5.32 Ďalšou výzvou je dosiahnuť, aby energetické rozhodnutia mali podporu verejnej mienky (jadrová energia, CSC, veterné elektrárne, vedenia vysokého napätia atď.). Bez účasti niet zodpovednosti. EHSV, ktorý predsedá pracovnej skupine „Transparentnosť“ Európskeho fóra pre jadrovú energiu (ENEF), by mohol prispieť k transparentnému informovaniu občanov a diskusii s nimi prostredníctvom svojej internetovej stránky (šírenie osvedčených postupov, monitorovanie iniciatív a projektov spolupráce, vývoj odvetvia, zhromažďovanie názorov občianskej spoločnosti so zreteľom na diskusie na fóre občianskej spoločnosti o energetike a ich sprostredkovanie tvorcom politík). EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby občanom poskytovali relevantné informácie prostredníctvom neutrálnych a objektívnych informačných kanálov. V tomto ohľade je dôležitá úloha organizácií občianskej spoločnosti a konzultačných fór.

Možný dlhodobý inštitucionálny vývoj

5.33 Vytvorenie európskeho energetického spoločenstva zostáva konečným cieľom. Keďže by mohlo byť ťažké, aby sa 27 členských štátov uberalo súčasne rovnakým smerom, užšia spolupráca medzi členskými štátmi, najmä na regionálnej úrovni, by umožnila dosiahnuť v tejto súvislosti rýchlejší pokrok. Táto činnosť by však nemala byť v rozpore s legislatívou alebo opatreniami EÚ, a to vďaka stálym konzultáciám a zapojeniu inštitúcií EÚ. V prípade potreby by sa mohli zaviesť formálnejšie mechanizmy.

5.34 EHSV odporúča do roku 2014 vyhodnotiť dosiahnutý pokrok pomocou článku 194 ZFEÚ a preskúmať, či sú potrebné zmeny na základe najambicióznejších návrhov obsiahnutých v tomto dokumente. Prípadný nový inštitucionálny rámec by mohol vychádzať zo Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele. Malo by byť možné integrovať do štruktúry EÚ akýkoľvek nový inštitucionálny mechanizmus, ako aj jeho aquis, pokiaľ sa tak členské štáty rozhodnú.

V Bruseli 18. januára 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 43 – 49.

Ú. v. EÚ C 306, 16.12.2009, s. 51 – 55.

(2) Stanovisko EHSV na tému „Energetická chudoba v kontexte liberalizácie a hospodárskej krízy“, Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 53 – 56.

(3) Napríklad vo Francúzsku v oblasti jadrovej energie: Národné združenie miestnych informačných výborov a komisií (ANCCLI – Association nationale des comités et des commissions locales d'information), ktoré bolo vytvorené na základe dekrétu Štátnej rady.