Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o povinnosti oznamovať Komisii investičné projekty v oblasti energetickej infraštruktúry v rámci Európskej únie, ktorým sa nahrádza nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 /* COM/2013/0153 final - 2013/0082 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade tento návrh nového nariadenia na základe rozsudku Európskeho súdneho dvora o zrušení nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 o oznamovaní investičných projektov v oblasti energetickej infraštruktúry v rámci Európskej únie Komisii a o zachovaní účinkov daného nariadenia až do prijatia nového nariadenia založeného na náležitom právnom základe, ktorým je článok 194 ods. 2 ZFEÚ. Rozsah pôsobnosti navrhovaného nariadenia je totožný s rozsahom pôsobnosti zrušeného nariadenia. Členské štáty sú povinné každé dva roky oznamovať Komisii údaje a informácie o investičných projektoch, ktoré sa týkajú výroby, skladovania a prepravy ropy, zemného plynu, elektrickej energie (vrátane elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov), biopalív a zachytávania a ukladania oxidu uhličitého. Investície, ktoré sa majú oznamovať Komisii, zahŕňajú plánované a prebiehajúce projekty, premeny existujúcej infraštruktúry, ako aj projekty určitej veľkosti, ktoré sa týkajú vyradenia z prevádzky, a to v horizonte piatich rokov na území členských štátov vrátane prepojenia s tretími krajinami. Dotknuté podniky by mali mať povinnosť oznamovať príslušné údaje a informácie členskému štátu. Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2012 bol prijatý po tom, ako Európsky parlament podal v októbri 2010 žalobu proti Rade, ktorou napadol právny základ, v súlade s ktorým bolo prijaté nariadenie č. 617/2010, a žiadal, aby Súdny dvor zrušil uvedené nariadenie (vec C – 490/10). Rada použila ako právny základ článok 337 ZFEÚ a článok 187 Zmluvy o Euratome s tým, že nariadenie sa týka všeobecnej činnosti zhromažďovania informácií. Súdny dvor na žiadosť Parlamentu zrušil nariadenie č. 617/2010, zachoval však jeho účinky do obdobia, kým nebude v primeranom čase prijaté nové nariadenie založené na vhodnom právnom základe. S cieľom vyhovieť sa rozsudku Súdneho dvora a v záujme zabezpečenia kontinuity vo vykonávaní dohľadu nad investičnými projektmi v oblasti energetickej infraštruktúry predkladá Komisia návrh nariadenia, ktorého obsah sa zhoduje s obsahom zrušeného nariadenia, a navrhuje niekoľko nevyhnutných úprav, ktoré zodpovedajú novému legislatívnemu procesu. Tieto zmeny sa týkajú nového legislatívneho postupu (riadneho legislatívneho postupu), dátumu revízie daného právneho aktu (31. december 2016 namiesto 23. júla 2015) a dátumu na predkladanie správ. Na základe rozsudku Súdneho dvora sa účinky zrušeného nariadenia zachovávajú až do prijatia nového nariadenia. Hoci predpokladáme, že nové nariadenie bude prijaté rýchlo, ešte v priebehu roka 2013, je nepravdepodobné, že by sa tak stalo skôr ako v júli 2013, kedy členským štátom uplynie ďalšia lehota na oznámenie investícií podľa zrušeného nariadenia. Ďalšie podávanie správ v roku 2013 by preto ešte malo vychádzať zo zrušeného nariadenia. Podľa navrhovaného nového nariadenia by sa mali oznamovať údaje za obdobie od 1. januára 2015 a následne každé dva roky. Formulár a technické podrobnosti týkajúce sa oznamovania údajov a informácií o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry Komisii sú stanovené v prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 z 21. septembra 2010, ktorým sa vykonáva zrušené nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010. Nariadenie Komisie č. 833/2010 zostáva v platnosti až do jeho revízie, ktorá bude nasledovať po prijatí tohto navrhovaného nariadenia. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Vzhľadom na to, že i) riadne posúdenie vplyvu a konzultácie so zainteresovanými stranami prebehli v čase, keď bolo navrhnuté nariadenie č. 617/2010, ii) obsah navrhovaného nariadenia je rovnaký ako obsah nariadenia č. 617/2010 a Komisia nevykonala nové posúdenie vplyvu ani neuskutočnila nové konzultácie so zainteresovanými stranami. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Navrhovaným nariadením sa stanovuje spoločný rámec pre oznamovanie údajov a informácií o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry v odvetviach ropy, zemného plynu, elektrickej energie a biopalív Komisii a týkajúcich sa oxidu uhličitého, ktorý tieto odvetvia produkujú. Každé dva roky by sa od členských štátov alebo nimi poverených subjektov požadovalo, aby zozbierali údaje a informácie o investičných projektoch, ktoré sa týkajú výroby, prepravy a skladovania, a oznámili ich. S cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie sa zavádzajú dva prvky flexibility a zjednodušenia: – pokiaľ členské štáty nerozhodnú inak, podniky by mali mať povinnosť poskytovať členským štátom, alebo príslušnému subjektu, informácie o svojich investičných projektoch vrátane projektov vyraďovania z prevádzky, – členské štáty by boli oslobodené od predkladania správ, ak už Komisii poskytli rovnocenné informácie v zmysle osobitných právnych predpisov pre odvetvie energetiky EÚ. To by bol aj prípad, keď príslušné údaje zbierajú orgány zodpovedné za plány rozvoja elektrickej a plynovej siete. V tomto prípade by sa od nich požadovalo, aby relevantné údaje oznámili Komisii prípadne aj s príslušnými pripomienkami od členských štátov. Zozbierané údaje a informácie (druh investície, plánované kapacity, hlavné prekážky a pod.) by ukázali hlavné investičné trendy v oblasti energetickej infraštruktúry EÚ. V návrhu je ustanovenie, ktoré zabezpečuje, aby údaje a informácie oznámené Komisii vyhovovali všeobecne prijatým normám, aby sa prijímali, uchovávali a spracúvali pomocou vhodných nástrojov informačných technológií a plne v súlade s právnym rámcom o ochrane údajov fyzických osôb a aby boli s výnimkou informácií citlivých z obchodného hľadiska sprístupnené verejnosti. Na základe získaných údajov a informácií bude Komisia zabezpečovať pravidelné a medziodvetvové analýzy štrukturálneho vývoja a perspektív energetického systému EÚ a akékoľvek iné potrebné osobitné analýzy. To by umožnilo zistiť prípadné budúce medzery v dopyte a ponuke a prekážky v oblasti investícií. S týmito analýzami bude môcť Komisia aktívnejšie podporovať osvedčené postupy a zabezpečiť pre účastníkov trhu väčšiu transparentnosť. S cieľom dosiahnuť spoločný pohľad na tieto otázky by sa výsledky týchto analýz prerokúvali so zainteresovanými stranami a uverejňovali. Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity Cieľom tohto pripravovaného návrhu je posilniť rámec zberu údajov a informácií pre úlohy Komisie. S príslušnými údajmi bude môcť Komisia, a najmä jej útvar na sledovanie trhu energetiky, lepšie monitorovať vývoj energetického systému EÚ v medziodvetvovej perspektíve a na úrovni EÚ, ako aj prípadné problémy, ktoré by mohli byť príčinou zdržania investičných projektov alebo prekážkou ich realizácie. Vzhľadom na vzájomné vzťahy jednotlivých pododvetví energetiky (napríklad elektrickej energie a zemného plynu) a existenciu vnútorného trhu je rozmer EÚ stále dôležitejší, čím sa zdôvodňuje úloha inštitúcií EÚ a predovšetkým Komisie. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Tento návrh neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie sledovaných cieľov. Členské štáty budú mať aj naďalej značnú flexibilitu pri výbere metód zberu údajov. Výber nástrojov Navrhovaným nástrojom je nariadenie, pretože nahrádza existujúce nariadenie. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh bude mať obmedzený vplyv na rozpočet Spoločenstva. Pôjde najmä o krytie výdavkov na informačné technológie a, ak o tom rozhodne Komisia, aj výdavkov na obstaranie údajov a odmeňovanie expertov. Návrh by nemal mať žiadny podstatný priamy vplyv na rozpočet členských štátov. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Zjednodušenie Zohľadnením existujúcich povinností týkajúcich sa predkladania správ a mechanizmov monitorovania nevytvára tento návrh zbytočné administratívne zaťaženie, mal by sa však použiť na predkladanie správ iba vtedy, ak sa rovnocenné údaje a informácie neposkytli v zmysle osobitných právnych predpisov pre dané odvetvie. Doložka o revízii Komisia do 31. decembra 2016 preskúma predkladanie správ a mechanizmus monitorovania stanovený v novom nariadení. 2013/0082 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o povinnosti oznamovať Komisii investičné projekty v oblasti energetickej infraštruktúry v rámci Európskej únie, ktorým sa nahrádza nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194, so zreteľom na návrh Európskej komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Získanie celkového prehľadu o vývoji investícií do energetickej infraštruktúry v Únii má pre Komisiu zásadný význam z hľadiska plnenia jej úloh v oblasti energetiky. Dostupnosť aktuálnych údajov a informácií, ktoré sú pravidelne poskytované, by mala Komisii umožniť vykonávať potrebné porovnania a hodnotenia alebo navrhovať príslušné opatrenia na základe vhodných číselných údajov a analýz, najmä pokiaľ ide o budúcu rovnováhu ponuky a dopytu v odvetví energetiky. (2) Situácia v energetike sa v rámci Únie i mimo nej za posledné roky výrazne zmenila, v dôsledku čoho majú investície do energetickej infraštruktúry zásadný význam z hľadiska zabezpečenia energetických zásob Únie a fungovania vnútorného trhu, ako aj z hľadiska prechodu na nízkouhlíkový energetický systém, ktorý sa v Únii začal. (3) Nová situácia v energetike si vyžaduje významné investície do všetkých druhov infraštruktúr vo všetkých odvetviach energetiky, ako aj vývoj nových druhov infraštruktúry a zavádzanie nových technológií na trhu. Liberalizácia odvetvia energetiky a ďalšia integrácia vnútorného trhu poskytuje hospodárskym subjektom väčší priestor na investovanie. Nové politické požiadavky, ako sú ciele týkajúce sa palivového mixu, zároveň menia politiku členských štátov smerom k novej a/alebo modernizovanej energetickej infraštruktúre. (4) V tejto súvislosti by sa investíciám do energetickej infraštruktúry v Únii mala venovať väčšia pozornosť, najmä s cieľom predvídať problémy, podporovať najlepšie postupy a zaviesť do budúceho vývoja energetického systému Únie väčšiu transparentnosť. (5) Komisia, a najmä jej útvar na sledovanie trhu energetiky by preto mali mať k dispozícii presné údaje a informácie o investičných projektoch vrátane projektov vyraďovania z prevádzky, ktoré sa týkajú najdôležitejších súčastí energetického systému Únie. (6) Údaje a informácie o predvídateľnom vývoji výrobných, prenosových, prepravných a skladovacích kapacít a o projektoch v rôznych odvetviach energetiky sú v záujme Únie a sú dôležité pre budúce investície. Preto je potrebné zabezpečiť, aby Komisia bola informovaná o investičných projektoch, na ktorých už začali stavebné alebo vyraďovacie práce, alebo o ktorých sa už prijalo konečné investičné rozhodnutie. (7) Na základe článkov 41 a 42 Zmluvy o Euratome majú podniky povinnosť oznamovať svoje investičné projekty. Takéto informácie je potrebné doplniť najmä o pravidelné správy o realizácii investičných projektov. Týmito ďalšími správami nie sú dotknuté články 41 až 44 Zmluvy o Euratome. (8) Aby Komisia mala jednotný pohľad na budúci vývoj energetického systému Únie ako celku, je potrebný harmonizovaný rámec predkladania správ o investičných projektoch založený na aktualizovaných kategóriách oficiálnych údajov a informácií, ktoré by mali poskytovať členské štáty. (9) Členské štáty by na tento účel mali oznamovať Komisii údaje a informácie o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry týkajúcich sa výroby, skladovania a prepravy ropy, zemného plynu, elektrickej energie vrátane elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, biopalív a zachytávania a ukladania oxidu uhličitého, ktoré sa plánujú alebo realizujú na ich území, vrátane prepojení s tretími krajinami. Dotknuté podniky by mali mať povinnosť oznamovať príslušné údaje a informácie členskému štátu. (10) Vzhľadom na časový horizont investičných projektov v odvetví energetiky by malo byť postačujúce predkladanie správ raz za dva roky. (11) S cieľom vyhnúť sa neprimeranému administratívnemu zaťaženiu a minimalizovať náklady pre členské štáty a podniky, predovšetkým pre malé a stredné podniky, by malo toto nariadenie umožňovať oslobodenie členských štátov a podnikov od povinnosti predkladať správy za predpokladu, že sa rovnocenné informácie poskytujú Komisii v zmysle osobitných právnych aktov pre odvetvie energetiky, ktoré prijali inštitúcie Únie, zameriavajúc sa na dosiahnutie cieľov konkurencieschopných energetických trhov v Únii, udržateľnosti energetického systému Únie a bezpečnosti dodávok energie do Únie. Malo by sa teda predchádzať každému zdvojovaniu požiadaviek na podávanie správ uvedených v treťom balíku o vnútornom trhu s elektrickou energiou a zemným plynom. (12) Na spracovanie údajov, ako aj na zjednodušenie a zabezpečenie oznamovania údajov by Komisia, a najmä jej útvar na sledovanie trhu energetiky, mala mať možnosť prijímať všetky vhodné opatrenia, pokiaľ ide o prevádzkovanie integrovaných nástrojov a postupov informačných technológií. (13) Ochrana jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov členskými štátmi sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES[1], zatiaľ čo ochrana jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov Komisiou sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[2]. Ich ustanovenia nie sú týmto nariadením dotknuté. (14) Členské štáty alebo nimi poverené subjekty a Komisia by mali zachovávať dôvernosť údajov a informácií citlivých z obchodného hľadiska. Preto by členské štáty alebo nimi poverené subjekty mali, s výnimkou údajov a informácií týkajúcich sa projektov cezhraničného prenosu alebo prepravy, tieto údaje a informácie zhrnúť a spracovať na vnútroštátnej úrovni predtým, ako ich predložia Komisii. Komisia by v prípade potreby mala tieto údaje ďalej spracovať takým spôsobom, aby sa nezverejnili žiadne podrobnosti týkajúce sa jednotlivých podnikov a zariadení ani aby nebolo možné z nich tieto údaje vyvodiť. (15) Komisia a predovšetkým jej útvar na sledovanie trhu energetiky by mali zabezpečovať pravidelnú a medziodvetvovú analýzu štrukturálneho vývoja a perspektív energetického systému Únie a podľa potreby aj cielenejšiu analýzu určitých aspektov tohto energetického systému. Táto analýza by mala prispievať najmä k identifikovaniu možných medzier v infraštruktúre a investíciách z hľadiska rovnováhy ponuky a dopytu v odvetví energetiky. Analýza by mala byť aj príspevkom do diskusie o energetických infraštruktúrach na úrovni Únie a mala by sa preto zasielať Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a sprístupňovať zainteresovaným stranám. (16) Experti z členských štátov alebo iní kvalifikovaní experti môžu pomáhať Komisii s cieľom dosiahnuť spoločné porozumenie možných medzier v infraštruktúre a súvisiacich rizík a posilniť transparentnosť v oblasti budúceho vývoja. (17) Týmto nariadením sa nahrádza nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 z 24. júna 2010, ktoré bolo 6. septembra 2012 zrušené Európskym súdnym dvorom a ktorého účinky zostali zachované až do prijatia nového nariadenia[3]. (18) Formulár a technické podrobnosti týkajúce sa oznamovania údajov a informácií o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry Komisii sú stanovené v nariadení Komisie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 z 21. septembra 2010, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010. Nariadenie Komisie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 zostáva v platnosti až do jeho revízie, ktorá bude nasledovať po prijatí tohto nariadenia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa stanovuje spoločný rámec, na základe ktorého sa Komisii oznamujú údaje a informácie o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry v odvetviach ropy, zemného plynu, elektrickej energie vrátane elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, a biopalív a o investičných projektoch týkajúcich sa zachytávania a ukladania oxidu uhličitého, ktorý sa vyprodukoval v týchto odvetviach. 2. Toto nariadenie sa uplatňuje na investičné projekty typov uvedených v prílohe, na ktorých sa už začali stavebné alebo vyraďovacie práce, alebo o ktorých sa už prijalo konečné investičné rozhodnutie. Členské štáty môžu okrem toho odosielať odhadované údaje alebo predbežné informácie o investičných projektoch typov uvedených v prílohe, na ktorých sa začnú stavebné práce do piatich rokov alebo vyraďovacie práce do troch rokov, o ktorých sa však konečné investičné rozhodnutie zatiaľ neprijalo. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1. „infraštruktúra“ znamená všetky druhy zariadení alebo časti zariadení, ktoré súvisia s výrobou, prenosom/prepravou a skladovaním; 2. „investičné projekty“ sú projekty zamerané na: i) výstavbu novej infraštruktúry, ii) premenu, modernizáciu, zvýšenie alebo zníženie kapacity existujúcej infraštruktúry, iii) čiastočné alebo úplné vyradenie existujúcej infraštruktúry z prevádzky; 3. „konečné investičné rozhodnutie“ je rozhodnutie prijaté na úrovni podniku o definitívnom vyčlenení finančných prostriedkov na investičnú fázu projektu, pričom investičná fáza je fáza, v priebehu ktorej sa uskutočňuje výstavba alebo vyradenie z prevádzky a dochádza k vzniku kapitálových nákladov. Investičná fáza nezahŕňa fázu plánovania, v priebehu ktorej sa pripravuje vykonávanie projektu vrátane prípadného posúdenia uskutočniteľnosti, prípravných a technických štúdií, získavania licencií a povolení a vynaloženia kapitálových nákladov; 4. „investičné projekty vo výstavbe“ sú investičné projekty, ktorých výstavba sa začala a na ktoré boli vynaložené kapitálové náklady; 5. „vyraďovanie z prevádzky“ je fáza, v priebehu ktorej sa infraštruktúra natrvalo vyraďuje z prevádzky; 6. „výroba“ je výroba elektrickej energie a spracovanie palív vrátane biopalív; 7. „prenos/preprava“ (v konkrétnom kontexte aj len „prenos“ alebo „preprava“) znamená prenos alebo prepravu zdrojov energie alebo produktov, alebo oxidu uhličitého prostredníctvom siete, najmä: i) prepravu prostredníctvom plynovodov s výnimkou ťažobnej siete a časti plynovodov využívaných predovšetkým v rámci miestnej distribúcie, alebo ii) prenos prostredníctvom prepojených sústav veľmi vysokého a vysokého napätia a sústav, ktoré nie sú využívané predovšetkým v rámci miestnej distribúcie; 8. „skladovanie“ je trvalé alebo dočasné skladovanie energie alebo zdrojov energie v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre, alebo v geologických úložiskách, alebo ukladanie oxidu uhličitého v podzemných geologických formáciách; 9. „podnik“ je každá fyzická osoba alebo právnická osoba zriadená podľa súkromného alebo verejného práva, ktorá rozhoduje o investičných projektoch alebo ich realizuje; 10. „zdroje energie“ sú: i) primárne zdroje energie, ako je ropa, zemný plyn alebo uhlie, ii) transformované zdroje energie, ako je elektrická energia, iii) obnoviteľné zdroje energie vrátane elektrickej energie z vodných zdrojov, biomasy, bioplynu, veternej a slnečnej energie, energie z vĺn a prílivu a geotermálnej energie, a iv) energetické produkty, ako sú rafinované ropné produkty a biopalivá; 11. „osobitný orgán“ je orgán, ktorý je na základe osobitného právneho aktu Únie pre odvetvie energetiky poverený vypracúvaním a prijímaním viacročných plánov rozvoja sietí a investičných plánov pre energetickú infraštruktúru v celej Únii, ako je Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu („ENTSO-E“) stanovená v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny[4] a Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn („ENTSO-G“) stanovená v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn[5]. Článok 3 Oznamovanie údajov 1. Členské štáty alebo nimi poverené subjekty, ktoré majú úlohu zhromažďovať všetky údaje a informácie uvedené v tomto nariadení, túto úlohu plnia od 1. januára 2015 a potom každé dva roky, pričom zabezpečujú primeranosť záťaže spojenej so zberom údajov a predkladaním správ. Údaje a príslušné informácie o projektoch uvedené v tomto nariadení oznámia Komisii v roku 2015, ktorý bude prvým rokom predkladania správ, a potom ich oznamujú každé dva roky. Toto oznámenie sa predloží v súhrnnej forme, okrem údajov a príslušných informácií týkajúcich sa projektov cezhraničného prenosu. Členské štáty alebo nimi poverené subjekty oznamujú súhrnné údaje a príslušné informácie o projektoch do 31. júla príslušného roku predkladania správ. 2. Členské štáty alebo nimi poverené subjekty sú oslobodené od povinností stanovených v odseku 1 v rozsahu, v ktorom podľa osobitných právnych predpisov Únie pre odvetvie energetiky alebo v súlade so Zmluvou o Euratome: a) dotknutý členský štát alebo ním poverený subjekt už údaje alebo informácie spĺňajúce požiadavky tohto nariadenia Komisii oznámil a uviedol dátum oznámenia a príslušný osobitný právny akt; alebo b) osobitný orgán bol poverený vypracovaním viacročného investičného plánu v oblasti energetickej infraštruktúry na úrovni Únie a na tento účel zhromažďuje údaje a informácie spĺňajúce požiadavky tohto nariadenia. V tomto prípade a na účely tohto nariadenia oznamuje všetky príslušné údaje a informácie Komisii osobitný orgán. Článok 4 Zdroje údajov Dotknuté podniky oznamujú údaje alebo informácie uvedené v článku 3 členským štátom alebo nimi povereným subjektom, na ktorých území plánujú realizovať investičné projekty do 1. júna každého roku predkladania správ. Oznamované údaje alebo informácie odrážajú stav investičných projektov k 31. marcu príslušného roku predkladania správ. Prvý odsek sa neuplatňuje na podniky, v prípade ktorých sa dotknuté členské štáty rozhodli použiť iné prostriedky na to, aby Komisii poskytli údaje alebo informácie uvedené v článku 3. Článok 5 Obsah oznámenia 1. Pri investičných projektoch typov uvedených v prílohe obsahuje oznámenie uvedené v článku 3 v príslušných prípadoch: a) objem plánovaných kapacít alebo kapacít vo výstavbe; b) druh a hlavné charakteristiky plánovanej infraštruktúry alebo kapacít, alebo infraštruktúry alebo kapacít vo výstavbe, prípadne vrátane umiestnenia projektov cezhraničného prenosu; c) pravdepodobný rok uvedenia do prevádzky; d) druh použitých zdrojov energie; e) zariadenia, ktoré dokážu reagovať na krízu v oblasti bezpečnosti dodávok, ako je vybavenie umožňujúce spätný tok alebo prechod na iné palivo; a f) vybavenie systémami na zachytávanie uhlíka alebo mechanizmy na dodatočné vybavenie systémami na zachytávanie a ukladanie uhlíka. 2. Vzhľadom na navrhované vyradenie kapacity z prevádzky sa v oznámení uvedenom v článku 3 stanovuje: a) charakter a kapacita príslušnej infraštruktúry; a b) pravdepodobný rok vyradenia z prevádzky. 3. V každom oznámení podľa článku 3 sa v príslušných prípadoch uvádza celkový objem inštalovaných výrobných, prenosových a skladovacích kapacít, ktoré existujú na začiatku príslušného roku predkladania správ alebo ktorých prevádzka je prerušená na obdobie dlhšie ako tri roky. Členské štáty, nimi poverené subjekty alebo osobitný orgán uvedený v článku 3 ods. 2 písm. b) môžu k oznámeniam pripojiť relevantné pripomienky, ako napríklad pripomienky týkajúce sa zdržania alebo prekážok pri realizácii investičných projektov. Článok 6 Kvalita a sprístupnenie údajov 1. Členské štáty, nimi poverené subjekty alebo prípadne osobitné orgány sa zameriavajú na zabezpečenie kvality, relevantnosti, presnosti, jednoznačnosti, včasnosti a koherentnosti údajov a informácií, ktoré oznamujú Komisii. V prípade osobitných orgánov sa oznámené údaje a informácie môžu doplniť o príslušné pripomienky členských štátov. 2. Komisia môže údaje a informácie zaslané na základe tohto nariadenia uverejniť najmä v analýzach uvedených v článku 10 ods. 3 pod podmienkou, že sa tieto údaje a informácie uverejnia v súhrnnej forme, pričom sa neuverejnia údaje o jednotlivých podnikoch a zariadeniach a ani sa z nich tieto údaje nemôžu dať vyvodiť. 3. Každý členský štát, Komisia alebo nimi poverený subjekt zachováva dôvernosť údajov a informácií citlivých z obchodného hľadiska, ktorými disponuje. Článok 7 Vykonávacie ustanovenia Komisia v rozsahu stanovenom v tomto nariadení prijme do dvoch mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia ustanovenia potrebné na jeho vykonávanie, ktoré sa týkajú formulára a iných technických podrobností oznamovania údajov a informácií uvedených v článkoch 3 a 5. Do toho obdobia zostáva v platnosti nariadenie Komisie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 z 21. septembra 2010, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010. Článok 8 Spracovanie údajov Komisia je zodpovedná za vývoj, prevádzku, riadenie a údržbu zdrojov informačných technológií potrebných na prijímanie, uchovávanie a spracovanie údajov alebo informácií o energetickej infraštruktúre oznámených Komisii na základe tohto nariadenia. Článok 9 Ochrana jednotlivcov v súvislosti so spracovaním údajov Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Únie, a nemenia sa ním najmä povinnosti členských štátov týkajúce sa spracovania osobných údajov stanovené v smernici 95/46/EHS ani povinnosti, ktoré pre inštitúcie a orgány Únie vyplývajú z nariadenia (ES) č. 45/2001, pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov pri plnení ich povinností. Článok 10 Monitorovanie a podávanie správ 1. Na základe zaslaných údajov a informácií a prípadne aj iných zdrojov údajov vrátane údajov obstaraných Komisiou a vzhľadom na primerané analýzy, ako sú viacročné plány rozvoja sietí plynu a elektrickej energie, Komisia každé dva roky zverejní a predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru medziodvetvovú analýzu štrukturálneho vývoja a perspektív energetického systému Únie. Táto analýza sa zameriava najmä na: a) zistenie možnej budúcej nerovnováhy medzi ponukou energie a dopytom po nej, ktorá je významná z hľadiska energetickej politiky Únie; b) zistenie prekážok pri investíciách a podporu najlepších postupov na ich odstraňovanie; a c) zvýšenie transparentnosti pre súčasných a potenciálnych účastníkov trhu. Komisia môže takisto na základe týchto údajov a informácií vypracovať osobitnú analýzu, ktorá bude považovaná za potrebnú alebo vhodnú. 2. Pri vypracúvaní analýz uvedených v odseku 1 môžu Komisii pomáhať experti z členských štátov a/alebo iní experti a profesijné združenia s osobitnou odbornou spôsobilosťou v príslušnej oblasti. Komisia poskytne všetkým členským štátom príležitosť vyjadriť pripomienky k návrhu analýzy. 3. Komisia prerokuje analýzy so zainteresovanými stranami, ako sú siete ENTSO-E, ENTSO-G, koordinačná skupina pre plyn a skupina pre dodávky ropy. Článok 11 Preskúmanie Do 31. decembra 2016 Komisia preskúma vykonávanie tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o výsledkoch tohto preskúmania. Komisia v tomto preskúmaní okrem iného posúdi prípadné rozšírenie rozsahu pôsobnosti tak, aby zahŕňal ťažbu plynu, ropy a uhlia. Článok 12 Zrušenie Odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa zrušuje nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010. Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA INVESTIČNÉ PROJEKTY 1. ROPA 1.1. Rafinácia – zariadenia na destiláciu s kapacitou najmenej 1 milión ton ročne, – rozšírenie destilačnej kapacity nad 1 milión ton ročne, – zariadenia na reformovanie/krakovanie s minimálnou kapacitou 500 ton denne, – odsírovacie zariadenia na zvyškový vykurovací olej/plynový olej/východiskovú surovinu/iné ropné produkty, – chemické závody, v ktorých sa vykurovací olej a/alebo motorové palivá nevyrábajú alebo v ktorých sa vyrábajú iba ako vedľajšie produkty, sú vylúčené. 1.2. Doprava – ropovody na surovú ropu s kapacitou najmenej 3 milióny metrických ton ročne a rozšírenie alebo predĺženie týchto ropovodov, ktoré majú dĺžku najmenej 30 kilometrov, – ropovody na ropné produkty s kapacitou najmenej 1,5 milióna ton ročne a rozšírenie alebo predĺženie takýchto ropovodov, ktoré majú dĺžku najmenej 30 kilometrov, – ropovody, ktoré predstavujú základné spojenia vo vnútroštátnych alebo medzinárodných prepojovacích sieťach a ropovody a projekty spoločného záujmu uvedené v usmerneniach stanovených na základe článku 171 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Ropovody na vojenské účely a ropovody, ktoré zásobujú zariadenia mimo rozsahu pôsobnosti bodu 1.1, sú vylúčené. 1.3. Skladovanie – zásobníky na surovú ropu a ropné produkty (zariadenia s kapacitou 150 000 m3 alebo vyššou kapacitou, alebo v prípade nádrží s kapacitou najmenej 100 000 m3). Nádrže na vojenské účely a nádrže, ktoré zásobujú zariadenia mimo rozsahu pôsobnosti bodu 1.1, sú vylúčené. 2. ZEMNÝ PLYN 2.1. Preprava – prepravné plynovody vrátane plynovodov na zemný plyn a bioplyn, ktoré sú súčasťou siete pozostávajúcej hlavne z vysokotlakových plynovodov, s výnimkou plynovodov, ktoré sú súčasťou ťažobnej siete, a s výnimkou tej časti vysokotlakových plynovodov, ktorá sa primárne využíva na lokálnu distribúciu zemného plynu, – plynovody a projekty spoločného záujmu uvedené v usmerneniach stanovených na základe článku 171 ZFEÚ. 2.2. Terminály LNG – terminály na dovoz skvapalneného zemného plynu s kapacitou spätného splyňovania 1 miliardy m3 ročne alebo vyššou kapacitou. 2.3. Skladovanie – zásobníky spojené s prepravnými plynovodmi uvedenými v bode 2.1. Plynovody, terminály a zariadenia na vojenské účely a plynovody, terminály a zariadenia zásobujúce chemické závody, ktoré nevyrábajú energetické produkty alebo ktoré ich vyrábajú iba ako vedľajšie produkty, sú vylúčené. 3. ELEKTRICKÁ ENERGIA 3.1. Výroba – tepelné a jadrové elektrárne (generátory s kapacitou 100 MWe alebo vyššou kapacitou), – zariadenia na výrobu elektrickej energie z biomasy/biokvapalín/odpadu (s kapacitou 20 MW alebo vyššou kapacitou), – elektrárne s kombinovanou výrobou elektrickej energie a využiteľného tepla (zariadenia s elektrickým výkonom 20 MW alebo vyšším výkonom), – vodné elektrárne (zariadenia s kapacitou 30 MW alebo vyššou kapacitou), – veterné elektrárne (veterné farmy) s kapacitou 20 MW alebo vyššou kapacitou, – koncentrované solárne tepelné a geotermálne zariadenia (s kapacitou 20 MW alebo vyššou kapacitou), – fotovoltické zariadenia (s kapacitou 10 MW alebo vyššou kapacitou). 3.2. Prenos – nadzemné prenosové vedenia, pokiaľ sú určené pre napätie, ktoré sa bežne používa v prepojovacom vedení na vnútroštátnej úrovni, a za predpokladu, že sú určené pre napätie 220 kV alebo vyššie napätie, – podzemné a podmorské prenosové káble, pokiaľ sú určené pre napätie 150 kV alebo vyššie napätie, – projekty spoločného záujmu uvedené v usmerneniach stanovených na základe článku 171 ZFEÚ. 4. BIOPALIVO 4.1. Výroba – zariadenia, ktoré dokážu vyrobiť alebo rafinovať biopalivá (zariadenia s kapacitou 50 000 ton ročne alebo vyššou kapacitou). 5. OXID UHLIČITÝ 5.1. Doprava – potrubné systémy na prepravu CO2 súvisiace s výrobnými zariadeniami uvedenými v bodoch 1.1 a 3.1. 5.2. Skladovanie – zásobníky (úložiská alebo úložné komplexy s kapacitou 100 kt alebo vyššou kapacitou). Zásobníky určené na výskum a technologický vývoj sú vylúčené. [1] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [2] Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1. [3] Vec C – 490/10, Európsky parlament/Rada Európskej únie [Ú. v. EÚ C 331/2, 27.10.2012.] [4] Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 15. [5] Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36.