Na podporu členských štátov a regiónov, ktoré náprava dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 najviac zasiahla alebo ktoré pripravujú zelenú, digitálnu a odolnú obnovu hospodárstva, by sa mala poskytnúť dodatočná mimoriadna suma vo výške 58 272 800 000 EUR (v bežných cenách) na rozpočtový záväzok zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti na roky 2020, 2021 a 2022 s cieľom rýchlo nasadiť zdroje do reálneho hospodárstva prostredníctvom existujúcich operačných programov. Zdroje na rok 2020 pochádzajú zo zvýšenia zdrojov na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, zatiaľ čo zdroje na roky 2021 a 2022 pochádzajú z Nástroja Európskej únie na obnovu. Na podnet Komisie by sa mala časť dodatočných zdrojov prideliť na technickú pomoc. Komisia by mala stanoviť, ako sa rozdelia zvyšné dodatočné zdroje medzi jednotlivé členské štáty na základe metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov založenej na najnovších dostupných objektívnych štatistických údajoch o relatívnej prosperite členských štátov a rozsahu vplyvu súčasnej krízy na ich hospodárstvo a spoločnosť. Vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť hospodárstiev a spoločností najvzdialenejších regiónov by mala metóda prideľovania rozpočtových prostriedkov obsahovať vyhradenú dodatočnú sumu pre uvedené regióny. S cieľom zohľadniť vyvíjajúci sa charakter účinkov krízy by sa rozdelenie malo v roku 2021 upraviť na základe tej istej metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov a s použitím najnovších štatistických údajov dostupných k 19. októbru 2021, a to s cieľom rozdeliť podiel dodatočných zdrojov na rok 2022.

Na podporu členských štátov a regiónov, ktoré náprava dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 najviac zasiahla alebo ktoré pripravujú zelenú, digitálnu a odolnú obnovu hospodárstva, by sa mala poskytnúť dodatočná mimoriadna suma vo výške 58 272 800 000 EUR (v bežných cenách) na rozpočtový záväzok zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a cieľa Európska územná spolupráca na roky 2020, 2021 a 2022 a tam, kde o to požiada riadiaci orgán a odôvodní členský štát, aj na roky 2023 a 2024, s cieľom rýchlo nasadiť zdroje do reálneho hospodárstva prostredníctvom existujúcich operačných programov. Zdroje na rok 2020 pochádzajú zo zvýšenia zdrojov na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, zatiaľ čo zdroje na roky 2021 a 2022 , a prípadne na roky 2023 a 2024, pochádzajú z Nástroja Európskej únie na obnovu. Na podnet Komisie by sa mala časť dodatočných zdrojov prideliť na technickú pomoc. Komisia by mala stanoviť, ako sa rozdelia zvyšné dodatočné zdroje medzi jednotlivé členské štáty na základe metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov založenej na najnovších dostupných objektívnych štatistických údajoch o relatívnej prosperite členských štátov a rozsahu vplyvu súčasnej krízy na ich hospodárstvo a spoločnosť. Vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť hospodárstiev a spoločností najvzdialenejších regiónov by mala metóda prideľovania rozpočtových prostriedkov obsahovať vyhradenú dodatočnú sumu pre uvedené regióny. S cieľom zohľadniť vyvíjajúci sa charakter účinkov krízy by sa rozdelenie malo v roku 2021 upraviť na základe tej istej metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov a s použitím najnovších štatistických údajov dostupných k 19. októbru 2021, a to s cieľom rozdeliť podiel dodatočných zdrojov na rok 2022 a v relevantných prípadoch podiely dodatočných zdrojov na roky 2023 a 2024 .