SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 18.9.2008 
SEK(2008) 2454 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprievodný dokument k: 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
 
o Protidrogovom ak čnom pláne EÚ (2009 - 2012) 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
{KOM(2008) 567} 
{SEK(2008) 2455} {SEK(2008) 2456} 
SK 2   SK Zhrnutie  
1.1. Úvod 
Účelom tohto posúdenia vplyvu je ur čiť najvhodnejšiu alternatívu politiky na vykonávanie 
Protidrogovej stratégie EÚ (2005 – 2012)1. Cieľom stratégie je chráni ť verejné zdravie 
a chrániť a zvyšova ť blaho spolo čnosti i jednotlivca, ako aj zabezpe čovať vysoký stupe ň 
bezpečnosti pre širokú verejnos ť zaujímaním vyváženého a integrovaného prístupu 
k problému s drogami. Stratégia sta novuje rámec, ciele a priority pre činnosti súvisiace 
s drogami v EÚ, ktoré sa majú vykonáva ť a vykonávajú na základe dvoch po sebe 
nasledujúcich protidrogových ak čných plánov EÚ. Prvý Protidrogový ak čný plán EÚ (2005 - 
2008)2 bol prijatý v roku 2005. V prvom polroku 2008 Komisia zorganizovala ex-post 
hodnotenie na posúdenie vplyvu s cie ľom navrhnú ť nový Protidrogový ak čný plán EÚ (2009 
– 2012). Toto posúdenie vplyvu vychádza vo ve ľkej miere z výsledkov uvedeného 
hodnotenia.  
Na účely hodnotenia a tohto posúdenia vpl yvu Komisia konzultovala s rozli čnými skupinami 
kľúčových zainteresovaných strán.  Okrem nepretržitých konzultácií a výmeny informácií 
s horizontálnou skupinou Rady pre drogy sa  k tomuto posúdeniu vplyvu zabezpe čil značný 
príspevok zo stany útvarov Komisie prostred níctvom zriadenia medziútvarovej riadiacej 
skupiny (ISSG). Riadiaca skupina sa zriadila na ú čely odborných konzultácií pred a po čas 
procesu hodnotenia Protidrogového ak čného plánu EÚ (2005 - 2008). Po čas dvoch 
samostatných zasadaní Komisia konz ultovala so svojím Fórom ob čianskej spolo čnosti pre boj 
proti drogám. Na ú čely tohto posúdenia vplyvu neprebehli ži adne otvorené konzultácie, najmä 
z dôvodu časovej tiesne.  
1.2. Vymedzenie problému 
Protidrogová stratégia EÚ (2005 - 2012) a Protidrogový ak čný plán EÚ (2005 - 2008) boli 
vypracované okolo dvoch hlavných dime nzií protidrogovej politiky, zníženia dopytu po 
drogách a zníženia ponuky drog , a boli doplnené o tri prierezové témy, koordináciu , 
medzinárodnú spoluprácu a informovanos ť, výskum a hodnotenie.   
Akčný plán je nezáväzný koordina čný nástroj u čený najmä pre členské štáty, ktoré sú pri 
plnení svojich cie ľov a úloh nezávislé. Na úrovni EÚ, t. j. prostredníctvom činnosti Komisie, 
sa implementuje len obmedzený po čet cieľov a činností. Ak čný plán poskytuje usmernenie 
k protidrogovým politikám na vnútroštátnej úrovni, ale s ťažuje posudzovanie priameho 
vplyvu plánu, pretože vä čšina cieľov a činností, ktoré sú uvedené v ak čnom pláne, sa 
vykonáva nepriamo: cie ľom akčného plánu je ovplyv ňovať činnosť iných.  
Hodnotenie Protidrogového ak čného plánu EÚ (2005 - 2008) ukazu je, že ciele sa už premietli 
do vnútroštátnej politiky a/alebo už boli zoh ľadnené v existujúcich politických dokumentoch. 
Hodnotenie nazna čuje, že ak čný plán inicioval širokú škálu činností a spolupráce. Prakticky 
pri všetkých konkrétnych cie ľoch a činnostiach sa dosiahol pokrok, hoci s rozli čnou mierou 
úspešnosti. V rámci hodnotenia sa zistilo aj nieko ľko významných problémov. Ak čný plán 
obsahuje nieko ľko vnútorných nezrovnalostí, ako aj ve ľký počet cieľov a činností, ale chýba 
stanovenie ich priorít.  
                                                 
1 CORDROGUE 77, 22.11.2004. 
2 Ú. v. EÚ C 168, 8.7.2005. 
SK 3   SK Koordinácia v rámci Komisie pri implementácii ak čného plánu by sa mohla zlepši ť okrem 
iného stanovením jasných priorí t a zlepšením komunikácie o cie ľoch protidrogovej politiky 
medzi jednotlivými oblas ťami politík.  
V oblasti zníženia dopytu po drogách  len nieko ľko členských štátov zaviedlo všeobecné 
usmernenie ku kvalite preven cie, znižovania škôd a lie čby. Okrem toho sa dôraz musí klás ť 
na zvyšovanie efektívnosti, prístupnosti, dostupnosti a pokr ytia služieb v oblasti lie čby 
a znižovania škôd. Členské štáty musia investova ť aj do úpravy/pris pôsobenia sa novým 
trendom v dopyte po lie čbe. Pre znižovanie po čtu infekčných ochorení súvisiacich s drogami 
a úmrtnosti v dôsledku užívania drog, ktorých stupe ň rozšírenia je omnoho vyšší v rámci 
väzenského systému, ako mimo neho, je ve ľmi dôležité zabezpe čovanie prevencie, znižovania 
škôd a lie čby pre väz ňov porovnate ľné so službami poskytovanými mimo väzenia. 
V oblasti znižovania ponuky drog vykazuje spolupráca medzi členskými štátmi pri 
presadzovaní práva v oblasti boja proti drogám ra stúci trend, ale existujúce nástroje, ako sú 
spoločné vyšetrovacie tímy a spolo čné colné organizácie, sa nevyužívajú v plnom rozsahu. 
Existuje tiež zna čný priestor na zl epšenie príspevku členských štátov k činnostiam Europolu, 
napr. pri výmene informácií a zhromaž ďovaní spravodajských inform ácií, prostredníctvom 
užšej koordinácie orgánov činných v trestnom konaní na vnútroštátnej úrovni. Kladné 
výsledky nedávnych cezhrani čných projektov zameraných na presadzovanie práva (napr. 
MAOC-N) poukazujú na význam podpory získavan ia a výmeny spravodajských informácií 
ako základu na zlepšovanie presadzovania práva za pomoci spravodajských informácií. 
Plnenie cie ľa protidrogovej stratégie, kt orým je zlepšenie merate ľnosti a zvýšenie 
zodpovednosti za znižovanie ponuky drog a zlepše nie výsledkov presadzovania práva, je 
sťažené nedostatkom dostupnosti štandardizovaných k ľúčových ukazovate ľov v tejto oblasti.  
V oblasti medzinárodnej spolupráce  zohral ak čný plán pod ľa členských štátov významnú 
úlohu pri dosahovaní súladu a konsenzu EÚ  na medzinárodnej úrovni. EÚ stále častejšie 
konala jednotne, najmä v rámci Komisie OSN pr e narkotické látky (CND), ale je potrené 
vynaložiť ďalšie úsilie na zabezpe čenie, aby EÚ vystupovala na plenárnych zasadaniach CND 
jednotne. Integrovaný a vyvážený prístup EÚ k drogám slúžil ako vzor pre kandidátske 
krajiny, ako aj pre mnoho krajín v rámci susedskej politiky pri vypracovávaní ich 
vnútroštátnych protidro gových stratégií a ak čných plánov.  
V posledných rokoch získal podporu ve ľký počet projektov pomoci kandidátskym krajinám, 
ako aj krajinám, ktoré podpísali dohodu o stabil izácii a pridružení. Programy a projekty 
financovania z vonkajších zdrojov ES, ako aj členských štátov by sa mali zárove ň zreteľnejšie 
spojiť s prioritami protidrogovej politiky EÚ. Vznik nových trás  obchodovania s drogami si 
vyžaduje flexibilnú a rozsiahlu spolupr ácu s krajinami v postihnutých regiónoch.  
Pokiaľ ide o informovanos ť, výskum a hodnotenie , v rámci hodnotenia sa dospelo k záveru, že 
kvalita dostupných informácií o drogovej situácii v Európe sa v posledných rokoch zlepšila, 
ale mohli by sa zváži ť ďalšie kroky, ktoré by viedli k lepš ej koordinácii a komplementarite 
medzi výskumom a štruktúrami, ktoré výskum fi nancujú na vnútroštátne j úrovni, ako aj na 
úrovni EÚ. Prípadné znižovanie podpory vnútro štátnych kontaktných miest zo strany 
národných vlád je stále častejšou prí činou obáv, pretože tieto kontaktné miesta sú oporou pre 
informačnú infraštruktúru EMCDDA. Potreba hodnot enia protidrogových politík má aj 
naďalej veľký význam.  
SK 4   SK 1.3. Sú časný stav 
V EÚ je kanabis aj na ďalej najčastejšie užívanou nezákonnou drogou, pri čom túto látku 
užívalo minulý rok 17,5 mil. Európanov. Kokaín užívalo minulý rok 4,5 mil. Európanov a ich 
počet v niektorých členských štátoch prudko vzrástol, pri čom sa zdá, že užívanie extázy 
celkovo mierne pokleslo. Vyzerá to tak, že užívanie  heroínu a intravenóz ne užívaných drog je 
vo všeobecnosti stabilné. Hla vné výzvy pre prevenciu a lie čbu predstavuje klesajúci vek 
prvého užitia drog mladými ľuďmi, ako aj nárast užívania povolených drog. 
V EÚ medzi problémových užívate ľov drog patrí jeden až osem obyvate ľov z každej tisícky 
obyvateľov. Na následky užívania drog zomrie každý rok 7 500 až 8 000 osôb. Odhaduje sa, 
že 100 000 až 200 000 Európanov, ktorí si niekedy po čas svojho života vpichovali drogy, má 
HIV a asi jeden milión Európanov má hepatitídu typu C. Za ur čitých okolností je riziko 
infekcie obzvláš ť vysoké, ak jednu ihlu používa viacero užívate ľov drog, napr. vo väzeniach. 
V roku 2005 nahlásilo 21 krajín EÚ 326 000 novýc h pacientov, ktorí nastúpili na lie čbu 
drogovej závislosti. Približne 525 000 užívate ľov drog v EÚ absolvuje substitu čnú liečbu. 
Produkcia, výroba a obchodovanie s drogami sú aj na ďalej hlavnými činnosťami sietí 
organizovanej trestnej činnosti, ktoré pôsobia smerom k Európskej únii a v rámci nej. 
Diverzifikácia trás obchodovania s drogami sm erom do EÚ a do miest na výrobu drog v EÚ 
i do vstupných miest narastá, pri čom v rámci EÚ dochádza k rozsiahlemu obchodovaniu. 
Kľúčové koridory, ktoré sa využívajú na prepravu opiátov do EÚ, sa za čínajú v Afganistane 
a prechádzajú cez štáty strednej Ázie. Vä čšina heroínu sa dostáva  do západnej Európy po 
balkánskych trasách , ktoré sa za čínajú v Turecku, ale stále častejšie sa využíva trasa cez 
stredný Balkán , ktorá vedie z Turecka cez balkánske štáty do Talianska alebo Slovinska. 
Čoraz väčší význam nadobúda aj trasa cez Ukrajinu a Rumunsko . Kokaín sa prepravuje po 
troch hlavných námorných trasách. Severná trasa vedie z Karibského mora cez Azory do 
Portugalska a Španielska. Centrálna trasa sa začína v Južnej Amerike a prechádza cez 
Kapverdy alebo Madeiru a Kanárske os trovy do Európy. Nedávno sa objavila africká trasa , 
ktorá vedie z Južnej Amer iky do západnej Afriky a odtia ľ do Portugalska a Španielska. 
Európska únia je hlavným výrobným regiónom pre syntetické drogy, najmä amfetamíny 
a MDMA (extázu).  
Zabavovanie drog sa v posledných rokoch stabili zovalo s výnimkou kokaínu, u ktorého sa 
zaznamenal výrazný nárast. Napriek tomu ceny, za ktoré sa drogy predávajú na ulici, upravené o infláciu, poklesli  v období 2000 – 2006 pri všet kých vyššie uvedených drogách, 
pričom úrovne ú činnosti zostali stabilné alebo poklesli v prípade kanabisu, amfetamínov 
a kokaínu.  
Užívanie nezákonných drog je spojené so zna čnými sociálnymi nákladmi pre členské štáty 
EÚ. Nedávny prieskum EMCDDA na  základe informácií zo šiestich členských štátov EÚ 
ukázal, že verejné výdavky súvisiace s drogami  predstavovali 0,05 % až 0,46 % HDP týchto 
krajín. Na základe týchto správ EMCDDA odhaduje, že celkové verejné výdavky súvisiace 
s drogami sa v 27 členských štátoch EÚ a Nórs ku pohybujú od 13 do 36 mld. EUR ro čne, čo 
predstavuje až do 0,33 % HDP členských štátov EÚ.  
1.4. Subsidiarita a pridaná hodnota 
Členské štáty EÚ sú hlavnými aktérmi v oblasti  boja proti drogám a právne predpisy na boj 
proti drogám patria v prvom rade do vnútroštát nej pôsobnosti. V zmluvách sa však výslovne 
SK 5   SK uznáva potreba rieši ť problémy s drogami na úrovni EÚ, najmä v oblasti spravodlivosti 
a vnútorných vecí3 a v oblasti verejného zdravia4. Protidrogová stratégia EÚ (2005 - 2012) 
bola navrhnutá na základe sú časného právneho rámca, ktorý tvoria zmluvy o EÚ a ES, 
a vychádzala z príslušných právomocí Únie, Spolo čenstva a jednotlivých členských štátov 
s náležitým zoh ľadnením subsidiarity a proporcionality. 
Hodnotenie Protidrogového ak čného plánu EÚ (2005 - 2008) ukazuje, že prakticky všetky 
členské štáty sú toho názoru, že Protidrogový ak čný plán na úrovni EÚ predstavuje pridanú 
hodnotu. Členské štáty uvádzajú, že ak čný plán stanovuje jasné ci ele na európskej úrovni 
a poskytuje usmernenie k stanovovaniu vnútroštátnych priorít, čo má za následok vä čší súlad 
a konvergenciu protidrogovýc h politík jednotlivých kr ajín na báze dobrovo ľnosti. Poskytuje 
tiež usmernenie k zdie ľaniu skúseností s najlepšou praxou a vypracovaniu spolo čných noriem 
pre mnohé k ľúčové oblasti tak na ú čely zníženia dopytu po dr ogách, ako aj na ú čely zníženia 
ponuky drog. Ak čný plán vytvára komplexný rámec pr e protidrogovú politiku a nabáda 
k vypracovaniu rozsiahlych vys okokvalitných stratégií a ak čných plánov v rámci EÚ.  
Veľa členských štátov uviedlo, že ak čný plán EÚ bol dôležitý pre medzinárodnú spoluprácu 
a že EÚ získala vplyv na medzináro dnej scéne v protidrogovej oblasti v ďaka skuto čnosti, že 
môže pracova ť na základe konsenzu, ktorý je premietnutý aj v stratégii a ak čnom pláne. 
Akčný plán EÚ zohráva významnú úlohu pri pr ezentácii európskeho modelu protidrogovej 
politiky, ktorej základnými prvkami sú vyvážený prístup a základné práva. Zameranie sa na 
dôkazmi podloženú tvorbu politiky, monito rovanie, hodnotenie a informovanos ť sú 
významnou pridanou hodnotou vnútroštátnyc h protidrogových politík, následkom čoho sa 
väčšia pozornos ť venuje efektívnosti a ú činnosti na vnútroštátne j úrovni a identifikujú 
a porovnávajú sa trendy.  
1.5. Ciele 
Keďže Protidrogová stratégia EÚ  (2005 – 2012) zostáva spolo čnou politikou pre 
vypracovanie nového Protidrogového ak čného plánu EÚ, ciele a pr iority vymedzené v tejto 
stratégii sú stále pl atné. Protidrogový ak čný plán EÚ (2005 - 2008) obsahoval 46 cie ľov a 86 
operatívnych opatrení. Zváženie všetkých prípadných nových cie ľov a opatrení nového 
akčného plánu alebo preskúmanie každého z 30 alebo viacerých záverov uvedených vo 
vymedzení problému by presahovalo hranice a obmedzenia tohto posudzovania vplyvov.  
Namiesto toho sa toto posudzovanie  vplyvov zameriava na obmedzený po čet záverov 
hodnotenia z h ľadiska prípadných nových operatívnych cie ľov. Pri každej alte rnatíve politiky 
sa analyzuje vnímaný vplyv ak čného plánu ako celku, ako aj  vplyv každého z vybraných 
prípadov. V časti 3 správy sú potom uvedené  celkové ciele stratégie pre k ľúčové dimenzie, 
ktorými sú zníženie dopytu po drogách a zníženie ponuky drog, a ko aj pre prierezové témy, 
koordináciu, medzinárodnú spoluprácu a informovanos ť, výskum a hodnotenie. Pre každý 
všeobecný cie ľ stratégie boli vypracované dva príklady operatívnych cie ľov.  
1.6. Identifikácia a hodnote nie alternatív politiky 
Z dôvodu existencie spolo čnej a platnej Protidrogovej st ratégie EÚ (2005 – 2012) nebude 
žiadna z uvedených alternatív vies ť k významným posunom politiky. Na ú čely tohto 
posudzovania vplyvov sa posúdilo šes ť alternatív protidrogov ej politiky. Za uskuto čniteľné sa 
považujú tieto tri:  
                                                 
3 Hlava VI článok 29 a článok 31 ods. 1 písm. e) Zmluvy o EÚ. 
4 Článok 152 Zmluvy o ES. 
SK 6   SK Alternatíva 1 – Ni čnerobenie (základný scenár): V rámci tejto alternatívy sa nenavrhuje 
akčný plán na implementáciu druhej polovice Protidrogovej stratégie EÚ (2005 – 2012). 
Stratégia bude na ďalej tvori ť všeobecný rámec pre činnosti v EÚ súvisiace s drogami, ale 
nebudú identifikované žiadne operatívne ci ele ani opatrenia, nebudú vyvinuté žiadne 
ukazovatele pre implementáciu a nebudú st anovené žiadne termíny na vykonanie opatrení.  
Alternatíva 2 - Protidrogový ak čný plán EÚ (2005 - 2008) sa obnoví na ďalšie štvorro čné 
obdobie: Táto alternatíva znamená obnovenie Protidrogového ak čného plánu EÚ (2005 – 
2008). Prebiehajúce opatrenia budú pokra čovať. Ukončené opatrenia sa vypustia. Nedoplnia 
sa žiadne nové opatrenia.  
Alternatíva 3.2 – Predloží sa podrobný Protidrogový ak čný plán EÚ (2009 – 2012) 
obsahujúci operatívne ciele a opatrenia na úrovni EÚ a členských štátov.  Táto alternatíva 
vychádza z hlavných zistení závere čného hodnotenia Protidrogového ak čného plánu EÚ 
(2005 – 2008). Návrh nového podrobného ak čného plánu tak na úrovni EÚ, ako aj na úrovni 
členských štátov zoh ľadní zistenia hodnotenia a môže sa prispôsobi ť najnovším zmenám 
a najnovším preh ľadom situácie v oblasti drog v EÚ. 
1.7. Analýza a porovnanie vplyvov 
Základ protidrogovej  stratégie a jej ak čného plánu tvorí pre dpoklad, že integrovaný 
a multidisciplinárny prístup politiky spájajúci rozli čné oblasti drogovej politiky a zárove ň 
spĺňajúci viacnásobné ciele bude ma ť za následok synergiu a vä čší vplyv.  
Porovnanie možností ukazuje, že výber alternatívy 1 , t. j. základného scenára, by viedol 
k protidrogovej politike na úrovni EÚ, ktorej by chýbal im pulz a dynamika. Protidrogová 
stratégia EÚ (2005 - 2012) by zostala v platnosti, ale bez ak čného plánu na pokra čovanie jej 
vykonávania, činnosti v rámci politiky by boli prevažne ad hoc činnosťami, ktorým by 
chýbala spojitos ť a nezohľadňovali by sa nové trendy a vývoj situácie v oblasti drog. 
Neexistujúci rámec politiky EÚ môže zvýši ť rozdiely medzi vnútroštátnymi politikami, zatia ľ 
čo na úrovni EÚ by sa činnosti obmedzili na existujúce právomoci a programy.  
Alternatíva 2  by znamenala, že chyby a nedostatky v existujúcom Protidrogovom ak čnom 
pláne (2005 - 2008) by sa neriešili a nezoh ľadňoval by sa najmä nový vývoj a nové trendy. 
Chýbajúci aktuálny spolo čný rámec opatrení by mohol vies ť k zníženiu vidite ľnosti a priority 
drogovej problematiky na úrovni EÚ a členských štátov. Táto alternatíva sa môže považova ť 
za bezpečnú, ak už boli dohodnuté ciele a opatrenia.  
Výber alternatívy  3.2 by viedol k tomu, že by sa pozornos ť venovala problémom 
identifikovaným po čas hodnotenia Protidrogového ak čného plánu EÚ (2005 - 2008). Nový 
akčný plán by mohol zoh ľadniť značné zmeny, ku ktorým došlo v posledných rokoch, 
a zmeniť zameranie cie ľov v akčnom pláne tak, aby boli opatrenia efektívne a merate ľné. 
Táto alternatíva by bola viac v súlade s protidrogovou stratégiou  EÚ, ktorá výslovne 
predpokladá dva po sebe nasledujúce protidrogové ak čné plány EÚ s cie ľom premietnu ť 
a splniť jej ciele.  
Stručne povedané, alternatíva 1  by predstavovala krok spä ť. Hodnotenie jasne ukazuje, že je 
potrebný výstižnejší ak čný plán obsahujúci priority, ktorý by zoh ľadňoval nové pochopenie 
podstaty veci a nové výzvy. Preto sa neodporú ča ani alternatíva 2 . Nový Protidrogový ak čný 
plán EÚ (2009 - 2012),  ktorý je uvedený v alternatíve  3.2, takéto možnosti ponúka, a preto je 
preferovanou možnos ťou.  
SK 7   SK 1.8. Monitorovanie a hodnotenie 
Nový akčný plán, ktorý je opísaný v alternatíve 3.2 , stanovuje ukazovatele a časový rámec 
pre každé opatrenie a ur čuje strany zodpovedné za ich vykonanie. Komisia bude aj na ďalej 
pripravova ť ročné správy o dosiahnutom pokroku. Celkové hodnotenie Protidrogového 
akčného plánu EÚ (2009 – 2012) a Protidrogovej  stratégie EÚ (2005 – 2012) sa uskuto ční 
v roku 2012. 
EMCDDA a Europol budú aj na ďalej pripravova ť správy o stave drogovej problematiky za 
oblasti ich pôsobnosti. Navrhovaný nový ak čný plán bude klás ť osobitný dôraz na 
zlepšovanie merate ľnosti vplyvov politiky na situáciu v oblasti drog a navrhne ukazovatele 
pre znižovanie ponuky drog a presadzovanie práva.