ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Posúdenie vplyvu nových právnych predpisov EÚ na IKT.

14.2.Prístup zdola nahor (čiže sektorový):

Fungovanie prostredníctvom príslušných špecifických tém (napr. sémantika, dôvernosť a súkromie alebo architektúra) poskytujúce príležitosť vysporiadať sa s reálnymi výzvami interoperability. Tento prístup umožní, aby sa existujúce rámce a usmernenia testovali v konfrontácii so skutočnými potrebami a okrem toho zabezpečí, aby sa nové služby a nástroje vyvíjali na základe jasne definovaných potrieb.

Pri vyvíjaní nových služieb a nástrojov v špecifickom odvetví by sa malo pamätať na potenciál opätovného využitia v iných odvetviach.

Po aplikovaní týchto kombinovaných prístupov na ciele v rámci každej skupiny Komisia navrhuje sústrediť sa na tieto činnosti:

14.3.Pre skupinu „Výmena dôveryhodných informácií“:

Pracovať prostredníctvom obmedzeného počtu politicky relevantných projektov spojených s konkrétnym odvetvím na úrovniach EÚ a členského štátu.

Pokračovať v podpore snáh o dosiahnutie interoperability kľúčových predpokladov na úrovni EÚ, ako je elektronická identifikácia (eID), elektronický podpis atď.

Pokračovať v prístupe a metodike SEMIC (Európskeho centra sémantickej interoperability);

Pracovať na otváraní základných registrov, zohľadňovať príslušné najlepšie postupy, možné súvisiace riziká a príležitosti, ako aj rôzne potreby a očakávania hlavných zainteresovaných strán.

Pracovať na vytváraní združeného katalógu služieb ponúkaných orgánmi verejnej správy v EÚ.

Medzi výzvy určené v rámci tejto skupiny patria:

Po prvé, ako zainteresovať priemysel, normalizačné organizácie a iné zainteresované strany do činností?

Po druhé, pred podniknutím akýchkoľvek iniciatív na rozvoj katalógu služieb Komisia navrhuje posúdiť mieru , do akej sú členské štáty pripravené zapojiť sa do tohto procesu, a mieru, do akej by takýto katalóg podporil zvýšenú interoperabilitu medzi členskými štátmi. Okrem toho treba určiť a preštudovať existujúce prípady najlepších postupov v tejto oblasti.

14.4.Pre skupinu „Architektúra interoperability“:

Pripraviť spoločnú víziu architektúry interoperability v prvom rade definovaním jej rozsahu a potrieb spoločných služieb infraštruktúry a spoločných noriem rozhraní.

Poskytnúť usmernenia týkajúce sa oblastí architektúry, v ktorých majú členské štáty spoločné záujmy.

Zabezpečiť systematické opätovné využívanie stavebných prvkov architektúry Komisiou pri vytváraní služieb, ktoré majú využívať členské štáty. Tu by sa dali opätovne využívať a racionalizovať existujúce zložky služieb infraštruktúry (EIIS) spolu so všeobecnými aplikáciami (IMI, systémy včasného varovania, riadenie grantov atď.). Navyše by sa mohol, za prispenia EÚ a členských štátov, zostaviť katalóg stavebných prvkov architektúry dostupných na opätovné využívanie členskými štátmi a Komisiou.
EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 26.5.2011 
KOM(2011) 300 v kone čnom znení 
  
NÁVRH VŠEOBECNÉHO ROZPO ČTU EURÓPSKEJ ÚNIE NA ROZPO ČTOVÝ 
ROK 2012 
- Všeobecný úvod 
- Všeobecný výkaz príjmov 
- Všeobecný výkaz pr íjmov a výdavkov pod ľa oddielov: 
 
- Oddiel 1: Európsky parlament 
- Oddiel 2: Európska rada a Rada 
- Oddiel 3: Komisia 
- Oddiel 4: Súdny dvor Európskej únie 
- Oddiel 5: Dvor audítorov 
- Oddiel 6: Európsky hospodársky a sociálny výbor 
- Oddiel 7: Výbor regiónov 
- Oddiel 8: Európsky ombudsman 
- Oddiel 9: Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov 
- Oddiel 10: Európska služba pre vonkajšiu činnosť  
 
 
  
DOKUMENTY 
   
 
Návrh všeobecného rozpo čtu Európskej 
únie na rozpo čtový rok 2012 
 
⎯ Všeobecný úvod 
⎯ Všeobecný výkaz príjmov 
⎯ Všeobecný výkaz príj mov a výdavkov pod ľa oddielov: 
⎯ Oddiel 1:  Európsky parlament  
⎯ Oddiel 2:  Európska rada a Rada  
⎯ Oddiel 3:  Komisia  
⎯ Oddiel 4:  Súdny dvor Európskej únie  
⎯ Oddiel 5:  Dvor audítorov  
⎯ Oddiel 6:  Európsky ho spodársky a sociálny výbor  
⎯ Oddiel 7:  Výbor regiónov  
⎯ Oddiel 8:  Európsky ombudsman  
⎯ Oddiel 9:  Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov  
⎯ Oddiel 10: Európska sl užba pre vonkajšiu činnosť  
 
http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm
5.

Opatrenia, ktorými sa emisie z námornej dopravy zahrnú do záväzku EÚ znížiť emisie skleníkových plynov

legislatívna
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli19. 12. 2016

COM(2013) 874 final/2

CORRIGENDUM- Correction of the Annexes I and II of the COM(2013)874 final of 10.12.2013

Concerns all language versions.

The Commission Regulations (EC)No1666/1999 and (ECC) No 1516/74 still have legal effects, and they are, therefore, removed from these Annexes.

The text shall read as follows



PRÍLOHY



OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

(Cieľ štyri oznámenia Komisie z 11. februára 2003 o aktualizácii a zjednodušení acquis Únie [KOM(2003) 71 v konečnom znení]),

ktorým sa uznáva skutočnosť, že určitý počet aktov z právnych predpisov Únie v oblasti poľnohospodárstva je zastaraných
OPRAVNÝ LIST K NÁVRHU OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 4/2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia Oddiel IX – Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov /* COM/2014/0641 final */





OPRAVNÝ LIST K NÁVRHU OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 4/2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia Oddiel IX – Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov So zreteľom na: – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[2], a najmä na jeho článok 13, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2014 prijatý 20. novembra 2013[3], – opravný rozpočet č. 1/2014[4] prijatý 16. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2014[5] prijatý 15. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2014[6] prijatý 28. mája 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2014[7] prijatý 9. júla 2014, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu opravný list k návrhu opravného rozpočtu č. 4 k rozpočtu na rok 2014. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH TOC 1. Dôvodová správa Dňa 9. júla 2014 Komisia prijala návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2014. Tento NOR sa v prvom rade týka aktualizácie prognózy príjmov, vrátane zahrnutia do rozpočtu viacerých pokút, ktoré sa stali právoplatnými. V období od prijatia NOR č. 4/2014 sa ďalšie pokuty vo výške 299 mil. EUR stali právoplatnými a dodatočné úroky vo výške 75 mil. EUR môžu byť teraz takisto zahrnuté do rozpočtu, čo predstavuje celkové dodatočné príjmy vo výške 374 mil. EUR. Pri zohľadnení súm, ktoré už boli zahrnuté do NOR č. 3 a č. 4/2014, sú celkové dodatočné príjmy z pokút a úrokov takéto: mil. EUR Príjmové riadky || NOR č. 4/2014 || Dodatočné príjmy od prijatia NOR č. 4/2014 || Nová suma vrátane dodatočných príjmov 7 0 1 – Úroky z omeškania a ostatné úroky z pokút || 239,0 || 75,0 || 314,0 7 1 0 – Pokuty, penále a ostatné sankcie || 3 237,0 || 299,0 || 3 536,0 Spolu || 3 476,0 || 374,0 || 3 850,0 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014.
V prípade Chorvátska bolo možné platby vykonávať do konca júna 2013. V súlade so zmluvou o pristúpení boli platby pozastavené až do vydania priaznivého stanoviska Európskej komisie týkajúceho sa súladu so systémom riadenia a kontroly v prípade týchto troch programov, ku ktoré bolo napokon vydané v apríli 2014.
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli10. 2. 2016

COM(2015) 401 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2015)401 final of 19.8.2015



Concerns all language versions.



Correction of identified clerical errors on page 8, section 6, first paragraph.



The text shall read as follows:

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2014
pološtruktúrované rozhovory,

priame pozorovanie počas návštev na mieste,

prieskumy medzi príjemcami.

Údaje zozbierané prostredníctvom uvedených nástrojov sa analyzovali v 12 prípadových štúdiách (piatich z Bulharska a siedmych z Rumunska), ktoré sa v prípade Bulharska týkali 79 % výdavkov zo Schengenského fondu II a v prípade Rumunska 76 % výdavkov.

Zistenia z týchto prípadových štúdií slúžili ako základ pre odpovede na deväť hodnotiacich otázok stanovených Komisiou.

V septembri 2014 Komisia prijala správu o ex post hodnotení Schengenského fondu II. Komisia považuje zistenia vyplývajúce z hodnotenia a ďalej uvedené závery za hodnoverné, keďže sa v rámci hodnotenia preukázalo, že sa zakladajú na faktoch vyplývajúcich zo spoľahlivých údajov a dôkladnej analýzy.

3.2.Relevantnosť

V rámci hodnotenia Schengenského fondu II na základe kritéria relevantnosti sa posudzovalo, do akej miery ciele nástroja zodpovedali potrebám. Okrem toho sa posudzovala relevantnosť skutočných účinkov Schengenského fondu II (výstupy, výsledky a vplyvy) pre príslušné potreby (užitočnosť).

V hodnotení sa dospelo k záveru, že ciele a skutočné účinky Schengenského fondu II boli pre dané potreby relevantné.

Investície súvisiace so sledovaním námornej hranice Bulharska jednoznačne vyplývali z potrieb, pretože pobrežie Čierneho mora nebolo dostatočne strážené hliadkovacími plavidlami pohraničnej stráže, ktoré od 90. rokov 20. storočia postupne chátrali a stávali sa zastaranými a v nepriaznivých poveternostných podmienkach neboli schopné zabezpečiť ochranu námorných hraníc.

Podobne investície súvisiace so vzdušným dozorom riešili situáciu, kedy bulharské ministerstvo vnútra nemalo kapacity na jeho zabezpečenie.

Investície do námornej a pozemnej mobility rumunskej hraničnej polície riešili situáciu, kedy existujúce plavidlá a vozidlá tejto polície neboli dostatočné na účely hraničného dozoru.

Výstavba a renovácia zariadení na hraničných priechodoch v Rumunsku jednoznačne vyplývala z potreby, keďže pozemné hraničné priechody boli v zanedbanom stave a vzhľadom na ich vek alebo nedostatočnosť nespĺňali požiadavky Kódexu schengenských hraníc.

3.3.Účinnosť

V rámci hodnotenia Schengenského fondu II na základe kritéria účinnosti sa posudzovalo, do akej miery sa dosiahli stanovené ciele nástroja.

Posúdenie bolo zamerané najmä na to, do akej miery Schengenský fond II prispel k pripravenosti Bulharska a Rumunska na pristúpenie k schengenskému priestoru, a to modernizáciou systémov hraničného dozoru a hraničných kontrol na budúcej vonkajšej hranici, zvýšením kapacity poskytovania údajov súvisiacich so Schengenom a prístupu k týmto údajom, ako aj lepším riadením udeľovania víz.

Pri hodnotení sa dospelo k záveru, že celkovo bol Schengenský fond II účinný pri dosahovaní stanovených cieľov.

Dostatočnú pripravenosť Bulharska a Rumunska na pristúpenie k schengenskému priestoru potvrdila Rada vo svojich záveroch z júna 2011.

Schengenský fond II prispel k tejto pripravenosti modernizáciou systémov hraničného dozoru, hraničných kontrol, systémov IT a komunikačných systémov a lepším riadením udeľovania víz.
OBSAH

1.Úvod

2.Nové žiadosti doručené v roku 2014

3.Financovanie

4.Monitorovanie

5.Ukončenia

6.Nariadenie, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie

1.Úvod

V nariadení Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie (ďalej len „nariadenie“), sa stanovuje, že Komisia má Európskemu parlamentu a Rade predkladať správu o činnosti fondu v predchádzajúcom roku. Táto správa informuje o činnostiach Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) v roku 2014, t. j. o spracovaní nových žiadostí a posúdení správ o implementácii s cieľom pripraviť ich na ukončenie. Zameriava sa aj na nariadenie, ktorým sa mení nariadenie o Fonde solidarity Európskej únie a ktoré bolo prijaté v júni 2014 .

Počas roku 2014 bolo Komisii doručených trinásť nových žiadostí o pomoc z FSEÚ, čo sa z hľadiska počtu žiadostí považuje za nadpriemerný rok. Konkrétne sa tieto žiadosti týkali prívalových záplav na Sardínii (Taliansko), cyklónu Bejisa (Francúzsko), zemetrasenia na ostrove Kefalónia (Grécko), ľadovcovej búrky v Slovinsku, poľadovice a záplavy, ako aj jarných záplav v Chorvátsku, extrémnej zimy v Rumunsku, záplav v Srbsku, jarných a letných záplav v Rumunsku, jarných a letných záplav v Bulharsku a jesenných záplav v Taliansku.

Komisia schválila sedem z týchto žiadostí, dve zamietla a posúdenie zostávajúcich štyroch žiadostí sa mohlo dokončiť až v roku 2015.

Z finančného hľadiska v priebehu roka 2014 Komisia schválila pomoc z FSEÚ v celkovej výške 126,725 milióna EUR; podrobné informácie sa uvádzajú v kapitole 3 „Financovanie“.

Celkovo by mohlo byť vyplatených 400,806 milióna EUR určených na pomoc, konkrétne v súvislosti so záplavami v roku 2013 v Nemecku, Rakúsku, Českej republike, so suchom a požiarom v Rumunsku a záplavou v Chorvátsku v roku 2012.

V prílohách 1 až 4 sa uvádzajú uplatniteľné stropy na mobilizáciu fondu na rok 2014, zhrnutie doručených žiadostí a úplný zoznam posudzovaných žiadostí od roku 2002.

2.Nové žiadosti doručené v roku 2014

V roku 2014 bolo Komisii doručených trinásť nových žiadostí. Od nadobudnutia účinnosti revidovaného nariadenia o FSEÚ v júni 2014 bolo šesť žiadostí doručených pred týmto dátumom posúdených podľa predchádzajúceho nariadenia o FSEÚ. Žiadosti doručené po júni 2014 boli posúdené podľa ustanovení revidovaného nariadenia o FSEÚ. Najdôležitejšie informácie o týchto nových žiadostiach sú zhrnuté nižšie.

Žiadosti doručené pred júnom 2014 (pôvodné nariadenie o FSEÚ):

TALIANSKO – záplavy na Sardínii
Súhrn konkrétnych záverov Členské štáty by mali urýchlene predložiť svoje príspevky na uspokojenie posúdení potrieb agentúr EÚ, ktoré potrebujú na realizáciu koncepcie krízových vstupných centier; Taliansko a Grécko by mali zvýšiť svoje prijímacie kapacity; Členské štáty by mali oznámiť svoje prijímacie kapacity pre prijatie premiestnených ľudí; Členské štáty by mali poskytnúť jasné záväzky pokiaľ ide o počet ľudí, ktorých chcú presunúť odteraz do konca roka; Členské štáty by teraz mali Komisii poskytnúť informácie o počte ľudí, ktoré presídlia počas nasledujúcich šiestich mesiacov, a odkiaľ ich presídlia; Členské štáty by mali rýchlo vykonávať akčný plán EÚ pre návrat, ktoré navrhla Komisia, aby sa mohol vytvoriť účinný systém návratu na úrovni EÚ; Európska únia by mala do konca roku 2015 nasadiť európskych migračných styčných dôstojníkov v jedenástich tretích krajinách; Členské štáty by mali podstatnými príspevkami podporovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany; Členské štáty by mali sprístupniť dostatočné prostriedky pre spoločné operácie agentúry Frontex s názvom TRITON a POSEIDON. Členské štáty by mali finančnými príspevkami dorovnať financovanie EÚ na podporu úsilia UNHCR, Svetového potravinového programu a iných medzinárodných organizácií, trustového fondu EÚ pre Sýriu a trustového fondu EÚ pre Afriku: Európsky parlament a Rada by mali prijať návrh opravného rozpočtu na rok 2016, ako ho navrhla Komisia; Komisia bude pokračovať v konaniach o porušení právnych predpisov rýchlo a účinne tam, kde je to potrebné, aby zabezpečila plný súlad s acquis v oblasti azylu a návratu; Komisia posúdi do 30. novembra, či sú splnené všetky podmienky, aby mohla odporučiť Európskej rade v decembri 2015 alebo v marci 2016 obnovenie presunov v rámci dublinského systému do Grécka; Komisia dokončí stanovisko týkajúce sa predĺženia dočasných kontrol na hraniciach Nemeckom, Rakúskom a Slovinskom na základe Kódexu schengenských hraníc; Komisia dokončí akčný plán s Tureckom.
3.1.4.Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektívnosti

2.7.Koordinácia EFRH so štrukturálnymi fondmi a s Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV)

3.2.Os 2. Akvakultúra, vnútrozemský rybolov, spracovanie a uvádzanie produktov rybolovu a akvakultúry na trh.

3.2.1.Vnútrozemský rybolov

3.2.2.Akvakultúra

3.2.3.Spracovanie

3.3.Os 3. Opatrenia spoločného záujmu.

3.3.1.Rybárske prístavy, vykládkové miesta a prístrešky

3.3.2.Rozvoj nových trhov a propagačné kampane

3.3.3.Pilotné operácie.

3.4.Os 4. Udržateľný rozvoj rybolovných oblastí.

4.Prvý súbor operačných záverov o EFRH na obdobie rokov 2007 – 2013

1.ÚVOD

V súlade s článkom 68 nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (EFRH) musí Komisia každoročne do 31. decembra predložiť Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní EFRH. Správa je založená na preskúmaní a posúdení výročných správ členských štátov a akýchkoľvek ďalších dostupných informácií Komisiou. Obsahuje aj analýzu vykonávania niektorých kľúčových opatrení EFRH.

Sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje zhrnutie vykonávania EFRH v každom členskom štáte, ako aj päť tabuliek s podrobnými informáciami o finančnom plnení. Táto posledná správa Komisie predstavuje celkové posúdenie vykonávania EFRH členskými štátmi a Komisiou v roku 2014. Údaje o záväzkoch, ktoré poskytli členské štáty, postačovali na podrobnejšiu analýzu až do 31. mája 2015, čím bol poskytnutý ucelenejší obraz o súčasnom vykonávaní EFRH menej ako jeden rok pred konečným termínom na vykonávanie EFRH v praxi (31. decembra 2015). So zreteľom na skutočnosť, že členské štáty nemusia podľa delegovaného nariadenia 2015/895 v roku 2016 predložiť výročné správy o vykonávaní operačného programu počas roka 2015, Komisia nepredloží výročnú správu o vykonávaní EFRH v uvedenom roku.

V prílohe k súhrnnej správe týkajúcej sa programov EŠIF za rok 2016 podľa článku 53 nariadenia o spoločných ustanoveniach sa však bude uvádzať zhrnutie týkajúce sa auditov systémov riadenia a kontroly zriadených členskými štátmi a pomoci z EFRH podľa článku 68 ods. 3 písm. d) nariadenia o EFRH.

2.CELKOVÉ POSÚDENIE VYKONÁVANIA EFRH

2.1.Finančné plnenie EFRH členskými štátmi

Certifikované priebežné platby zaslané členskými štátmi v roku 2014 dosiahli celkovú výšku 567 miliónov EUR, čo predstavuje nárast o 4 % v porovnaní s rovnakým údajom za rok 2013 (544 miliónov EUR).

Od roku 2007 do 31. mája 2015 dosiahli záväzky EFRH členských štátov výšku 3,91 miliardy EUR. To predstavuje zvýšenie záväzkov EFRH o 14,5 % od 31. mája 2014 (495 miliónov EUR za jeden rok), keď bola úroveň záväzkov ešte pomerne nízka. Do 31. mája 2015 bolo viazaných 90,83 % EFRH.

Záväzky a aj certifikované výdavky na úrovni členských štátov sú stále pod úrovňou očakávanou pred koncom vykonávania EFRH. Do 31. mája 2015 stále nebolo viazaných viac ako 9 % rozpočtových prostriedkov EFRH (približne 394 miliónov EUR), čo poukazuje na naliehavú potrebu urýchliť záväzky, ktoré sú obdobne ako v prípade certifikovaných platieb dôvodom na znepokojenie, keďže konečný dátum oprávnenosti výdavkov je 31. december 2015.
Spotrebitelia budú môcť nakupovať online a získajú prístup k digitálnemu obsahu v iných krajinách EÚ tak ľahko, ako keby išlo o ich krajinu. Spotrebitelia aktívne nakupujúci tovar od obchodníka v inom členskom štáte budú v budúcnosti chránení v rovnakom rozsahu ako podľa svojho vlastného vnútroštátneho práva. Okrem toho spotrebiteľ, ktorý si v súčasnosti nemôže pozrieť zaplatený film online pre to, lebo obraz nemá dostatočnú kvalitu, často môže získať ako náhradu iba zľavu na pozretie si nejakých filmov v budúcnosti, pričom mu hrozí rovnaká nízka úroveň kvality obrazu. V budúcnosti bude mať spotrebiteľ právo na to, aby bol predmetný problém odstránený, na zníženie ceny, resp. na ukončenie zmluvy a na plnú náhradu.

... a dosiahnutie makroekonomických výhod

Ak by sa podarilo odstrániť prekážky súvisiace so zmluvným právom, zapojilo by sa do online predaja cez hranice odhadom približne 122 000 podnikov. Cezhraničný obchod EÚ by mohol vzrásť približne o 1 miliardu EUR. Zvýšená konkurencia v oblasti maloobchodu online povedie k poklesu maloobchodných cien vo všetkých členských štátoch, v priemere o –0,25 % na úrovni celej EÚ, čo priamo zvýši spotrebu domácností v EÚ približne o 18 miliárd . Širší výber výrobkov a služieb sa okrem toho premietne aj do vyššej spokojnosti spotrebiteľov. Nakupovať online cezhraničným spôsobom by mohlo začať niečo medzi 7,8 až 13 miliónmi nových spotrebiteľov. Priemerná ročná suma vynaložená jedným cezhraničným kupujúcim by sa takisto mohla zvýšiť o 40 EUR. Celkový reálny HDP EÚ by podľa očakávaní mal vzrásť približne o 4 miliardy EUR ročne.
Členské štáty by mali odpovedať na otázky v rámci projektu EU Pilot do 10 týždňov (70 dní). Nasledujúci graf zobrazuje priemerný čas odozvy (v dňoch) v roku 2014 podľa jednotlivých členských štátov.

VIII.ZÁVERY

Snaha o účinné uplatňovanie práva EÚ bola aj v roku 2014 spojená s veľkými výzvami.

Vysoký počet možných prípadov porušenia právnych predpisov EÚ si vyžaduje zvýšené úsilie zo strany členských štátov v záujme správneho a včasného vykonávania právnych predpisov v prospech občanov a podnikov. Celkový pokles počtu formálnych konaní o porušení povinnosti za posledných päť rokov (z takmer 2 900 na 1 347) poukazuje na účinnosť štruktúrovaného dialógu prostredníctvom projektu EU Pilot pri rýchlom riešení potenciálnych porušení povinnosti v prospech občanov a podnikov. V nasledujúcom roku sa Komisia zameria na to, aby v plnej miere zohrávala svoju úlohu strážkyne zmlúv a posilnila spoluprácu s členskými štátmi s cieľom predchádzať vzniku prípadov porušenia povinnosti a urýchliť nápravu v prípadoch porušenia právnych predpisov EÚ tam, kde je to potrebné. Zároveň bude Komisia aj naďalej poskytovať občanom a podnikom užitočné informácie o právnych predpisoch EÚ a pomáhať im riešiť problémy tým, že ďalej posilní príslušné nástroje, akým je napríklad SOLVIT, a bude vykonávať iniciatívy zamerané na zlepšenie spôsobu, akým sa prínosy práva EÚ dostávajú k občanom a podnikom. Narastajúci počet prípadov porušenia povinnosti z dôvodu oneskorenej transpozície svedčí o tom, že rýchla transpozícia zostáva pre mnoho členských štátov problémom a vyžaduje účinnú reakciu zo strany Komisie.

V rámci programu lepšej právnej regulácie sa Komisia zameria na zabezpečenie jasnosti, funkčnosti a vymáhateľnosti právnych predpisov EÚ. Tento cieľ nemožno dosiahnuť bez aktívnej účasti všetkých strán zapojených do legislatívneho procesu EÚ. Zvýšená pozornosť sa bude venovať aspektom vykonávania, riadenia a presadzovania, a to tak pri príprave návrhov zo strany Komisie, ako aj v rámci celého legislatívneho procesu.

Len čo budú smernice prijaté, Komisia využije obdobie pred uplynutím lehoty na transpozíciu, aby sa zamerala na poskytovanie pomoci členským štátom pri ich vykonávaní. Po uplynutí lehoty na transpozíciu Komisia posilní presadzovanie práva EÚ na základe štruktúrovanej a systematickej transpozície a kontrol súladu vnútroštátnych právnych predpisov.

Včasná a riadna transpozícia právnych predpisov EÚ do vnútroštátnych právnych predpisov a jasný vnútroštátny legislatívny rámec by mali byť pre členské štáty prioritou. To by malo výrazne znížiť počet prípadov porušenia práva EÚ, a tým aj počet sťažností, z čoho budú mať prospech občania a podniky.
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli29. 6. 2016

COM(2016) 87 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2016) 87 final of 26.02.2016.

Concerns the Slovak language version.

Change of the terminology throughout the document.

The text shall read as follows:

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Akčný plán EÚ na boj proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi živočíchov a rastlín

{SWD(2016) 38 final}