I. ÚVOD

Toto je dvanásta mesačná správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie a venuje sa vývoju v rámci dvoch hlavných pilierov, ktorými sú: boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj prostriedkom, ktorými sa podporujú, a posilňovanie našej obranyschopnosti a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám.

Prešiel takmer rok od 19. decembra 2016, kedy sa na vianočnom trhu v Berlíne odohral útok, po ktorom zostalo dvanásť mŕtvych a päťdesiatšesť zranených, pričom sa ho dopustila osoba, ktorá používala viacero totožností s cieľom vyhnúť sa pohraničným orgánom a orgánom presadzovania práva. Tento incident a iné teroristické útoky spáchané páchateľmi používajúcimi viacero totožností, ako bodný útok v Marseille v októbri 2017, nielen zdôraznili dôležitosť účinnej výmeny informácií medzi orgánmi členských štátov, ale aj zásadný význam práce, ktorú Komisia začala na jar 2016 s cieľom prekonať súčasné nedostatky v oblasti riadenia informácií EÚ, ktoré jednotlivcovi umožňujú, aby figuroval v rôznych databázach EÚ pri použití rôznych totožností. Legislatívne návrhy nariadení o interoperabilite informačných systémov, ktoré boli predložené ako súčasť balíka spolu s touto správou, sú navrhnuté s cieľom zamedziť teroristom a zločincom využívať súčasné nedostatky na páchanie podvodov s osobnými údajmi, a to v záujme lepšej ochrany vonkajších hraníc EÚ, posilnenia vnútornej bezpečnosti a zlepšenia riadenia migrácie. Tieto návrhy predstavujú zásadnú zmenu nielen spôsobu, akým EÚ riadi informácie v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie, ale taktiež pokiaľ ide o sprístupňovanie týchto údajov vnútroštátnym orgánom s cieľom zabezpečiť, aby mali prístup k potrebným informáciám, keď ich potrebujú a kdekoľvek ich potrebujú. Vzhľadom na kľúčový význam týchto návrhov na zvýšenie účinnosti ochrany hraníc a presadzovania práva Komisia teraz vyzýva spoluzákonodarcov k práci na legislatívnych návrhoch týkajúcich sa interoperability ako najvyššej priority, a tiež k rýchlemu dosiahnutiu dohody o zostávajúcich legislatívnych návrhoch, ktoré sa týkajú jednotlivých informačných systémov s cieľom poskytovať informácie subjektom nachádzajúcim sa v prvej línii, ktoré sú potrebné na to, aby mohli vykonávať svoju prácu, pokiaľ ide o zabezpečenie bezpečnosti našich občanov.

Táto správa sa preto zameriava na ďalšie kroky smerom k silnejším a inteligentnejším informačným systémom pre oblasť bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie, s cieľom vytvoriť účinnejšiu a efektívnejšiu dátovú architektúru informačných systémov EÚ pri súčasnom zabezpečení úplného dodržiavania požiadaviek na ochranu údajov.

V tejto správe sa takisto hodnotí celý rad opatrení navrhnutých na účely maximalizácie prínosov existujúcich informačných systémov, pokiaľ ide o legislatívnu činnosť, ako aj prebiehajúcu prácu, s cieľom zabezpečiť ich plné vykonávanie a lepšie uplatňovanie informačných systémov EÚ. Európska rada sa v októbri 2017 zamerala na vykonávanie bratislavského plánu a zaznamenala významný pokrok, ktorý EÚ uskutočnila, najmä v oblasti vnútornej bezpečnosti, v štyroch oblastiach: intenzívnejšia spolupráca a výmena informácií, posilnené kontroly a prepojenie databáz, rozvoj európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a systematické úsilie zamerané proti radikalizácii. Z tejto správy je zrejmé, že sa počas uplynulých dvoch mesiacov vo všetkých týchto oblastiach dosiahol ďalší pokrok.

II. SILNEJŠIE A INTELIGENTNEJŠIE INFORMAČNÉ SYSTÉMY V OBLASTI BEZPEČNOSTI, RIADENIA HRANÍC A RIADENIA MIGRÁCIE

Z nedávnych prieskumov je zrejmé, že občania EÚ výrazne podporujú zvýšenú cezhraničnú výmenu informácií v rámci EÚ v oblasti boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. Informácie poskytované systémami EÚ zohrávajú zásadnú úlohu pri poskytovaní pomoci vnútroštátnym orgánom pri riadení vonkajších hraníc, boji proti trestnej činnosti a terorizmu a na potláčanie neregulárnej migrácie. S cieľom maximalizovať túto pridanú hodnotu EÚ musia byť informácie, ktoré poskytujú systémy EÚ, úplné, presné a spoľahlivé. V súčasnosti sú informácie roztrieštené, zložité a ťažko využiteľné.

S cieľom riešiť tieto nedostatky, v súlade s oznámením Komisie z apríla 2016, sa úsilie zameralo na tri oblasti: maximalizácia prínosov už existujúcich informačných systémov, vývoj nových a doplnkových systémov na odstránenie nedostatkov a zlepšenie interoperability informačných systémov.

1.Smerom k interoperabilite informačných systémov

Po prvé, navrhované opatrenia pomôžu úradníkom v teréne, aby čo najlepšie využívali existujúce údaje. Európsky vyhľadávací portál, bude predstavovať „jednotné kontaktné miesto“, ktoré umožní simultánne vyhľadávanie vo viacerých informačných systémoch EÚ, ako aj v príslušných dátových systémoch Europolu a Interpolu, v súlade s prístupovými právami užívateľov. To poskytne úradníkom v teréne účinný, rýchly a bezproblémový prístup k údajom, ktoré potrebujú, aby mohli vykonávať svoju prácu a odstrániť súčasnú problematiku rozhodovania o tom, ktorá databáza by sa mala konzultovať v danej situácii.

Po druhé, navrhované opatrenia vnútroštátnym orgánom umožnia s použitím biometrických údajov odhaliť prípady viacnásobných totožností a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Spoločná služba porovnávania biometrických údajov umožní vyhľadávanie a porovnávanie biometrických údajov z viacerých centrálnych systémov, pričom spoločná databáza údajov o totožnosti bude obsahovať spoločné biografické a biometrické údaje o totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín uvedené v informačných systémoch EÚ. Na základe týchto dvoch zložiek interoperability detektor viacnásobných totožností skontroluje, či údaje o otázke totožnosti existujú vo viac ako v jednom zo systémov, ktoré sú naňho napojené. Kedykoľvek imigrační a azyloví úradníci zaznamenávajú osobu v informačných systémoch EÚ, alebo keď príslušníci polície a pohraničnej stráže kontrolujú osobu v týchto systémoch, budú informovaní, či je už táto osoba známa pod inou totožnosťou alebo či používa viacero totožností. Tým sa odstránia súčasné nedostatky a „mŕtve uhly“, ktoré sa teroristi a iní páchatelia trestných činov snažia zneužiť tým, že sa ukrývajú za falošnými alebo viacerými totožnosťami.

Po tretie, navrhované opatrenia umožnia príslušníkom polície vykonávať rýchle a účinné kontroly totožnosti na svojom území. Počas týchto kontrol budú mať príslušníci polície prístup k údajom o totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých údaje sú zaznamenané v informačných systémoch EÚ, čo umožní správnu identifikáciu a odhalenie viacnásobných totožností. Tým sa podstatne zvýši účinnosť kontrol na území členských štátov, tiež v súlade s odporúčaním Komisie o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore.

Na doplnenie týchto zložiek interoperability Komisia takisto navrhuje uľahčiť a zefektívniť prístup orgánov presadzovania práva k systémom neurčeným na presadzovanie práva, a to zavedením nového dvojstupňového konzultačného prístupu k údajom. Už podľa súčasných pravidiel môžu orgány presadzovania práva konzultovať informačné systémy neurčené na presadzovanie práva na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania terorizmu a iných závažných trestných činov. Jednotlivé systémy sa však riadia rôznymi podmienkami prístupu a záruk, a niektoré súčasné pravidlá bránia efektívnosti legitímneho využívania systémov týmito orgánmi. V rámci nového dvojstupňového konzultačného prístupu by príslušník orgánu presadzovania práva najskôr paralelne skontroloval všetky systémy, ktoré uchovávajú svoje údaje v spoločnej databáze údajov o totožnosti, s cieľom zistiť, či informácie o hľadaných osobách existujú v niektorom z týchto systémov. S cieľom zabezpečiť ochranu údajov bude poskytnutá len odpoveď „pozitívna/negatívna lustrácia“. Tento úradník by nemal prístup k údajom v žiadnom systéme, ale rozhodne by vedel, či takéto údaje existujú. Ako druhý krok by potom tento úradník mohol požiadať o úplný prístup do informačného systému(-ov), ktorého(-ých) výsledkom bola pozitívna lustrácia, a to prostredníctvom jednotlivých žiadostí o prístup do každého dotknutého systému a v súlade s príslušnými pravidlami stanovenými v jednotlivých dotknutých systémoch. Podobne ako v súčasnosti by tento úradník musel odôvodniť potrebu prístupu do systému, a to v súlade s prístupovými právami daného informačného systému a zásadami obmedzenia účelu, pričom následný plný prístup by zostal podmienený predchádzajúcim povolením príslušným orgánom a naďalej by si vyžadoval zadanie osobitného užívateľského mena a prihlásenie. Keď sa začne uplatňovať takýto dvojstupňový konzultačný prístup k údajom, nebude už potrebné predchádzajúce vyhľadávanie vo vnútroštátnych databázach a spustenie predchádzajúceho vyhľadávania v automatizovanom systéme identifikácie odtlačkov prstov iných členských štátov podľa rozhodnutia Rady 2008/615/JHA („prümské rozhodnutie“).

Návrhy interoperability rešpektujú a presadzujú základné práva, a najmä právo na ochranu osobných údajov. Vďaka zavedeniu nového komplexného rámca na ochranu osobných údajov v EÚ a významnému vývoju v oblasti technológií a bezpečnosti informačných technológií sa dá ľahšie vykonávať zásada obmedzenia účelu na úrovni prístupu k uchovávaným údajom a ich použitia v úplnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie a s najnovšou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. Navrhované opatrenia nebudú viesť k vzájomnému prepojeniu jednotlivých systémov. Každý systém si zachová svoje špecifické obmedzenie účelu, prístupové pravidlá a pravidlá uchovávania údajov. Navrhované opatrenia takisto nebudú viesť k nárastu zhromažďovania nových údajov. Poskytujú cielený a inteligentný spôsob čo najefektívnejšieho využívania existujúcich informácií uchovávaných v systémoch EÚ.

Legislatívne návrhy sú výsledkom inkluzívneho a transparentného procesu, ktorý sa začal oznámením Komisie s názvom Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy pre hranice a bezpečnosť z apríla 2016, na ktoré nadviazala expertná skupina na vysokej úrovni s cieľom riešiť právne, technické a operačné výzvy rôznych možností na dosiahnutie interoperability.

Legislatívne návrhy obsahujú podrobné ustanovenia o nevyhnutných zmenách právnych nástrojov, ktoré sú v súčasnosti stabilné texty ako boli prijaté spoluzákonodarcami, najmä Kódex schengenských hraníc, nariadenie o systéme vstup/výstup a právne nástroje riadiace vízový informačný systém. Ostatné nástroje, na ktoré sa vzťahujú, sú v súčasnosti predmetom rokovaní v Európskom parlamente a Rade. Preto v prípade týchto nástrojov nie je možné v tomto štádiu stanoviť potrebné zmeny. Komisia predloží takéto zmeny pre každý z týchto nástrojov v lehote dvoch týždňov po dosiahnutí politickej dohody o príslušnom návrhu nariadenia. Vyzýva spoluzákonodarcov, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní o týchto nástrojoch urýchlene dosiahli dohodu.

2.Vývoj nových a doplnkových opatrení na riešenie nedostatkov

Okrem uvedených nových návrhov súvisiacich s interoperabilitou je mimoriadne dôležité, aby sa dosiahol ďalší pokrok pri odstraňovaní súčasných informačných nedostatkov, ktoré Komisia identifikovala vo svojom oznámení z apríla 2016, pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín navštevujúcich schengenský priestor. Konečné znenia nariadenia o systéme EÚ vstup/výstup (EES) a nariadenia, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc s cieľom prispôsobiť ho systému EES, boli prijaté spoluzákonodarcami na konci novembra a účinnosť nadobudnú do konca roku 2017. V nadväznosti na uvedené začne v roku 2018 vývoj systému, aby sa do roku 2020 zabezpečila jeho plná funkčnosť.

Ďalším informačným nedostatkom – týkajúcim sa štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí víza nepotrebujú – sa Komisia zaoberala v novembri 2016 vo svojom legislatívnom návrhu na vytvorenie nového rozsiahleho informačného systému, európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS). Rada schválila svoje všeobecné smerovanie v júni 2017 a mandát Európskeho parlamentu na rokovanie bol potvrdený 25. októbra 2017. Trojstranné rokovania sa začali v rovnaký deň a pokračovali 16. novembra 2017 a 29. novembra 2017. Ďalší politický trialóg je naplánovaný na 12. december 2017. Komisia vyzýva všetkých spoluzákonodarcov k dosiahnutiu politickej dohody v tejto veci do konca roku 2017 v súlade so závermi Európskej rady z decembra 2016 a so spoločným vyhlásením.