[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.1.2008 KOM(2008) 16 v konečnom znení 2008/0013 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (predložená Komisiou) {KOM(2008) 30 v konečnom znení}{SEK(2008) 52}{SEK(2008) 53}{SEK(2008) 85} DÔVODOVÁ SPRÁVA Úvod Európsky systém obchodovania s emisiami (EÚ ETS) nadobudol účinnosť 1. januára 2005. Vzhľadom na to, že sa jeho pomocou dá hospodársky účinným spôsobom docieliť skutočné znižovanie emisií, predstavuje ústredný bod a „jeden z najdôležitejších nástrojov“[1] politiky EÚ v oblasti zmeny klímy. V prvej fáze EÚ ETS (2005 až 2007) sa úspešne zriadil voľný obchod s emisnými kvótami v rámci EÚ, vytvorila sa potrebná infraštruktúra na monitorovanie, podávanie správ a overovanie vrátane registrov a doteraz sa podarilo úspešne uzavrieť dva cykly dodržiavania podmienok systému. Systém sa stal najväčším jednotným trhom s CO2 na svete a predstavuje 67 % z hľadiska objemu a 81 % z hľadiska hodnoty globálneho trhu s CO2[2]. Zároveň pôsobil ako hybná sila na globálnom trhu s emisnými kreditmi a podnietil investície do projektov na znižovanie emisií, ktorými je v súčasnosti prostredníctvom projektov JI a CDM (projekty spoločnej implementácie a projekty mechanizmu čistého rozvoja) so systémom EÚ ETS nepriamo prepojených 147 krajín. Dosah prvej fázy systému EÚ ETS na životné prostredie mohol byť väčší, bol však obmedzený z dôvodu neprimeraného prideľovania kvót v niektorých členských štátoch a v niektorých odvetviach, čo treba pripísať používaniu prognóz a nedostatku overených údajov o emisiách. Keď boli takéto údaje k dispozícii, okamžite to viedlo k úprave trhovej ceny kvót, čo je presvedčivým dôkazom o funkčnosti trhu s CO2. Princípy a mechanizmy, ktoré viedli k problémom počas prvého obdobia obchodovania, sa vo väčšine národných alokačných plánov (NAP) členských krajín znovu vyskytli aj počas druhej fázy. Vďaka overeným údajom o emisiách a získaným skúsenostiam však Komisia mohla oveľa efektívnejším spôsobom zabezpečiť, že sa pomocou národných alokačných plánov dosiahlo skutočné zníženie emisií. Zo schválených rozhodnutí o NAP je zjavné absolútne zníženie emisií o 6,5 % v porovnaní s overenými emisiami z roku 2005, čo je zárukou toho, že EÚ ETS, ktorý je systémom na určovanie stropov a obchodovania s emisiami („ cap-and-trade system “), povedie ku skutočnému znižovaniu emisií. Skúsenosti z prvého obdobia a posúdenie NAP druhého obdobia poskytujú pádne dôvody na predpoklad, že celkové fungovanie systému EÚ ETS je v niektorých ohľadoch možné zlepšiť Vzhľadom na tieto skutočnosti a na základe článku 30 smernice o EÚ ETS[3] Komisia v novembri 2006 vydala oznámenie „Budovanie globálneho trhu s uhlíkom – správa v súlade s článkom 30 smernice 2003/87/ES“[4], v ktorom sa uvádzajú najdôležitejšie body, ktoré by sa mali preskúmať z hľadiska racionalizácie EÚ ETS. V marci 2007 Európska rada podporila cieľ EÚ znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov (GHG) o 30 % za predpokladu, že sa ostatné rozvinuté krajiny zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a rozvojové krajiny s vyspelejším hospodárstvom prispejú mierou, ktorá zodpovedá ich zodpovednostiam a príslušným schopnostiam. Rada schválila aj pevný nezávislý záväzok na minimálne 20 % zníženie emisií plynov GHG do roku 2020 bez ohľadu na akúkoľvek medzinárodnú dohodu. V dlhodobom horizonte Európska rada potvrdila, že rozvinuté krajiny by mali v porovnaní s rokom 1990 svoje emisie spoločne znížiť o 60 % až 80% do roku 2050[5]. Vzhľadom na tieto skutočnosti a v záujme zvýšenia istoty a predvídateľnosti systému obchodovania s emisiami by mala smernica zabezpečovať automatické a predvídateľné úpravy po uzavretí budúcej medzinárodnej dohody. Úpravy by mali zvýšiť príspevok systému EÚ ETS k dosiahnutiu 30 % zníženia emisií a mali by sa týkať mechanizmu prideľovania, úpravy limitu platného v celej EÚ, používania kreditov z projektov JI/CDM a ďalších možných typov kreditov a/alebo mechanizmov vyplývajúcich z danej dohody. Rada vo svojich záveroch z 20. februára 2007 zdôraznila záväzok EÚ premeniť Európu na hospodárstvo, ktoré sa vyznačuje vysokou mierou energetickej účinnosti a nízkou mierou emisií skleníkových plynov. Zároveň vyzvala Komisiu, aby „predložila návrhy, ktoré vytvoria vhodné stimuly pre prezieravé investičné rozhodnutia súvisiace s nízkymi emisiami oxidu uhličitého“[6]. O všetkých týchto otázkach sa diskutovali v rámci pracovnej skupiny pre obchodovanie s emisiami Európskeho programu pre klimatické zmeny (ECCP), ktorá sa od marca do júna 2007 stretla štyrikrát na osem dní. Výsledky týchto stretnutí prispeli významnou mierou k preskúmaniu smernice o EÚ ETS[7]. Navrhovanými zmenami a doplneniami smernice o EÚ ETS sa majú dosiahnuť tri všeobecné ciele: 1. V plnej miere využívať potenciál EÚ ETS tak, aby hospodársky účinným spôsobom prispieval k plneniu záväzkov EÚ v oblasti celkového znižovania emisií skleníkových plynov. 2. Zdokonaliť a zlepšiť EÚ ETS na základe získaných skúseností. 3. Prispieť k transformácii Európy na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov a vytvárať vhodné stimuly pre prezieravé investičné rozhodnutia súvisiace s nízkymi emisiami oxidu uhličitého pomocou vysielania jasných, neskreslených a dlhodobých signálov o cenách emisií CO2. Rozsah pôsobnosti Racionalizácia a zväčšovanie rozsahu pôsobnosti systému EÚ ETS... Vďaka kodifikácii výkladu pojmu „spaľovacie zariadenie“ uvedeného v druhom dokumente Komisie s usmerneniami k NAP by došlo k ukončeniu nekonzistentného uplatňovania rozsahu pôsobnosti smernice a vo všeobecnosti by zohľadnilo koncepciu Komisie pri posudzovaní národných alokačných plánov v druhom období. Nejde len o výslovné vymedzenie pojmu „spaľovacie zariadenie“, ktoré zahŕňa všetky stacionárne spaľovacie jednotky, ktorých prevádzka môže viesť k uvoľňovaniu skleníkových plynov, ale aj o zabezpečenie nevyhnutnej právnej a technickej jednoznačnosti potrebnej na konzistentné uplatňovanie smernice. Túto koncepciu dopĺňa explicitný zoznam činností, ktorý sa nachádza aj v prílohe I k smernici, aby sa ozrejmilo pokrytie emisií pochádzajúcich z emisií z procesov, ktoré pravdepodobne nie je jasne vyriešené kodifikáciou uvedeného výkladu pojmu „spaľovacie zariadenie“. Tento zoznam činností by sa mal vzťahovať aj na nové odvetvia a plyny, na ktoré sa v súčasnosti systém EÚ ETS nevzťahuje (pozri nižšie). Rozšírenie rozsahu pôsobnosti EÚ ETS začlenením nových odvetví a plynov zvýši environmentálnu účinnosť systému a v rámci systému vytvorí nové a ďalšie príležitosti na znižovanie emisií, čím sa zabezpečí vyšší potenciál a eventuálne nižšie náklady na znižovanie emisií[8]. Úroveň potenciálu znižovania alebo nákladov na znižovanie emisií nemusí byť striktným kritériom pre začlenenie určitého odvetvia do EÚ ETS, keďže jeho súčasťou sú aj odvetvia, ktoré majú obmedzený potenciál znižovania emisií, ktoré však zároveň predstavujú významné zdroje emisií GHG. Okrem toho je dôležité zdôrazniť potrebu spájať s emisiami GHG ekonomickú hodnotu. Túto skutočnosť je potrebné vnímať z hľadiska nových cieľov v oblasti znižovania emisií, ktoré stanovila Európska rada. Tieto ciele sa dajú dosiahnuť len pomocou prezieravých investícií súvisiacich s nízkymi hodnotami CO2 vychádzajúcich z hospodárskych signálov odvodených z jasných a neskreslených cien platných pre maximálny možný počet odvetví. Z týchto dôvodov by sa do systému EÚ ETS mali začleniť emisie CO2 z petrochemických výrobkov, amoniaku a hliníka. To platí aj pre emisie N2O z výroby kyseliny dusičnej, kyseliny adipovej a kyseliny glyoxylovej a pre emisie PFC z odvetvia výroby hliníka, pričom všetky tieto emisie je možné merať a overovať s dostatočnou presnosťou. Začlenením týchto odvetví a plynov by sa záber systému EÚ ETS v hrubom odhade zvýšil až o100 MtCO2 alebo 4,6 % kvót fázy II. Spolu s racionalizáciou rozsahu pôsobnosti EÚ ETS prostredníctvom kodifikácie výkladu pojmu „spaľovacie zariadenie“ by sa celkový záber systému EÚ ETS v hrubom odhade zvýšil až o 140 až 150 MtCO2 alebo o 6,6 až 7,1 % v porovnaní s kvótami fázy II[9]. Systém obchodovania s emisiami by sa mal rozšíriť iba o emisie, ktoré je možné monitorovať, podávať o nich správy a overovať ich s rovnakou presnosťou, akú možno dosiahnuť na základe požiadaviek v oblasti monitorovania, podávania správ a overovania, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú podľa smernice. To platí o lodnej doprave, ktorá nie je súčasťou návrhu, ale môže sa doplniť neskôr po komplexnom hodnotení vplyvu. Neplatí to o emisiách z poľnohospodárstva a lesníctva, hoci systém EÚ ETS považuje spaľovanie biomasy z hľadiska emisií za neutrálne. Európsky parlament a Rada schválili používanie výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci EÚ ETS na znižovanie emisií, predovšetkým pomocou predchádzania odlesňovaniu[10]. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti bude navyše zjednodušené tým, že Komisia bude môcť pri schvaľovaní žiadosti o jednostranné začlenenie („ opt-in “) ďalších činností a plynov, ktoré nie sú uvedené v prílohe I smernice, oprávniť členské štáty na začlenenie takýchto ďalších činností a plynov. … a potenciálne znižovanie nákladov pomocou alternatívnych opatrení pre malých znečisťovateľov… Malí a veľkí znečisťovatelia sa na celkovom množstve emisií začlenených do EÚ ETS nepodieľajú rovnakým dielom. Najväčšie zariadenia so 7 % podielom predstavujú 60 % celkových emisií, kým 1 400 najmenších zariadení (približne 14 %) sa podieľa na 0,14 % emisií. Malé zariadenia by teda mohli k znižovaniu emisií prispievať nákladovo efektívnejším spôsobom. Prahová hodnota 20 MW menovitého tepelného príkonu, ktorá v súčasnosti platí pre spaľovacie zariadenia, sa síce zachováva, no mala sa skombinovať s emisným prahom 10 000 t CO2/rok (s výnimkou emisií pochádzajúcich z biomasy), pokiaľ menovitý tepelný príkon zariadenia nepresiahne hodnotu 25 MW. To znamená, že spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW a zároveň nižším ako 25 MW, ktorých ročné emisie nepresahujú 10 000 ton oxidu uhličitého za každý z troch rokov, ktoré predchádzali roku žiadosti, možno zo systému EÚ ETS vylúčiť, ak: 1. v záujme spravodlivosti a s cieľom predchádzať narušeniu vnútorného trhu existujú opatrenia (ako napríklad zdanenie), ktorými sa dosiahne, že zariadenia vylúčené zo systému ekvivalentne prispejú k celkovým cieľom znižovania emisií; 2. členské štáty požiadajú Komisiu o vylúčenie zariadení s tým, že sa budú naďalej uplatňovať tieto opatrenia a príslušné monitorovanie, a Komisia do šiestich mesiacov nevznesie námietky. Prahová hodnota 10 000 ton oxidu uhličitého poskytuje z relatívneho hľadiska maximálny zisk vo vzťahu k znižovaniu správnych nákladov na každú tonu (potenciálne) vylúčenú zo systému. Takto by sa dosiahla úspora správnych nákladov v rámci EÚ ETS vo výške 4,2 EUR za každú vylúčenú tonu (správne náklady na ekvivalentné správne opatrenia nie sú známe). Vylúčených by mohlo byť 4 200 zariadení, ktoré prestavujú približne 0,70 % z celkových emisií EÚ ETS. Zmena agregačného pravidla v súlade s druhým dokumentom Komisie o usmerneniach, ktorá spočíva vo vyčlenení zariadení s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW z rozsahu pôsobnosti klauzuly o agregácii, by pravdepodobne mala za následok (v hrubom odhade) vyčlenenie ďalších 800 veľmi malých zariadení, ktoré v súčasnosti patria do systému. … s novými príležitosťami, ktoré ponúka zachytávanie a ukladanie CO 2 … Vzhľadom na dlhodobý potenciál znižovania emisií pomocou zachytávania a ukladania CO2 a pred nadobudnutím účinnosti smernice XX/2008/ES o geologickom ukladaní oxidu uhličitého by sa do systému Spoločenstva mali začleniť zariadenia na zachytávanie, transport a geologické ukladanie skleníkových plynov. Hoci článok 24 poskytuje príslušný právny rámec na jednostranné začlenenie takýchto zariadení do systému pred nadobudnutím účinnosti uvedenej smernice, činnosti týkajúce sa zachytávania, transportu a geologického ukladania skleníkových plynov by mali byť v prílohe I smernice výslovne uvedené, aby nedochádzalo k nedorozumeniam. V záujme poskytnutia dostatočnej motivácie na geologické ukladanie emisií by nemalo byť potrebné odovzdať kvóty za uložené emisie. Za zachytávanie, transport a ukladanie emisií skleníkových plynov by sa však nemali prideľovať žiadne bezplatné kvóty. … bez toho, aby sa nahrádzali ďalšie opatrenia v oblasti dopravy… Hoci emisie skleníkových plynov z cestnej a lodnej dopravy sa stále zvyšujú, na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o tom, či je obchodovanie s emisiami najvhodnejším prostriedkom na riešenie týchto problémov, je potrebná podrobnejšia analýza vrátane komplexnej analýzy nákladov a výnosov. Emisie z cestnej a lodnej dopravy preto nie sú súčasťou tohto návrhu. Monitorovanie, podávanie správ, overovanie Zdokonalenie pravidiel monitorovania a podávania správ… Doterajšie skúsenosti s monitorovaním a podávaním správ preukázali určitý stupeň rozdiely v postupoch členských štátov. Súčasné pravidlá by mali byť nahradené nariadením prijatým prostredníctvom komitológie s cieľom zlepšiť celkovú výkonnosť systému monitorovania a podávania správ. … spolu s harmonizovanými pravidlami pre overovanie a akreditáciu… Súčasná smernica a jej prílohy upravujú iba niektoré základné požiadavky a aspekty procesu overovania. Následkom toho sa postupy pri overovaní v členských štátoch navzájom líšia a nemusia nevyhnutne zabezpečovať rovnaké podmienky potrebné na zabezpečenie celkovej vierohodnosti overovania. Nariadenie prijaté prostredníctvom komitológie by malo stanoviť spoločné požiadavky na overovanie tak, aby bola zaručená určitá úroveň kvality procesu overovania a zároveň by bolo možné uskutočňovať ďalšie vylepšenia prostredníctvom doplnkov a zmien príloh IV a V smernice. Nariadenie by malo tiež umožňovať akreditácie pre overovateľov platné v rámci celého Spoločenstva, z čoho by profitoval vnútorný trh. … a aktualizované ustanovenia plnenia … Aby sa zabezpečilo, že sankcie za neplnenie zostanú na dostatočne vysokej úrovni tak, aby trh správne fungoval, sankcia za prekročenie emisných limitov by mala byť indexovaná podľa ročnej miery inflácie v eurozóne. Takéto ustanovenie by malo odrádzajúci účinok súčasného ustanovenia bez toho, aby bolo potrebné jeho častá revízia. … zvýši dôveru v systém EÚ ETS a jeho dôveryhodnosť… Monitorovanie, podávanie správ a overovanie zohrávajú zásadnú úlohu pri fungovaní a celkovej dôveryhodnosti systému EÚ ETS, a to v EÚ i mimo nej. Jeho environmentálna efektivita a celistvosť, a teda jeho celková reputácia a prijatie do veľkej miery závisí od stabilného, spoľahlivého a dôveryhodného systému monitorovania, podávania správ a overovania, ktorý zabezpečí dostatočný stupeň presnosti príslušnej úrovne emisií jednotlivých zariadení zahrnutých v systéme. Vzhľadom na tieto východiská sú pre Komisiu ospravedlniteľné potenciálne vyššie administratívne náklady v krátkodobom časovom horizonte vyplývajúce z nariadenia, keďže administratívne náklady budú v dlhodobom časovom horizonte oveľa nižšie. Okrem toho sa zabezpečí vyššia presnosť, transparentnosť a spoľahlivosť s ohľadom na skutočné úrovne emisií, a tak sa zlepší dôvera trhu v systém. V dlhodobom časovom horizonte sa očakáva, že tieto prínosy veľkou mierou vyvážia akékoľvek vyššie krátkodobé administratívne náklady a naozaj povedú k zníženiu celkových nákladov na monitorovanie, podávanie správ a overovanie pre prevádzkovateľov a vnútroštátne orgány hneď po tom, ako budú elektronické nástroje zohrávať významnejšiu úlohu. … s jednoduchým a stabilným registračným systémom Kvóty musí byť možné bez obmedzení prenášať medzi osobami v rámci Spoločenstva. Z tohto dôvodu a s ohľadom na technické, politické a administratívne riziká súvisiace so súčasným registračným systémom záznamov a so zreteľom na neistoty týkajúce sa budúceho vývoja registračného systému OSN, by mali byť kvóty systému EÚ ETS vydané po 1. januári 2013 uchovávané v registri Spoločenstva. Tieto opatrenia sú, rovnako ako zjednodušenie systému, potrebné aj na to, aby systém EÚ ETS bolo možné prepojiť s inými systémami obchodovania s emisiami v tretích krajinách a s administratívnymi subjektami. Ďalšia harmonizácia a lepšia predvídateľnosť budúceho vývoja Limit platný v rámci celej EÚ zabezpečuje dosiahnutie cieľového 20-percentného zníženia a lineárne znižovanie poskytuje možnosť dlhodobých prognóz... Systém vychádzajúci zo stanovenia limitov v jednotlivých štátoch neposkytuje dostatočné záruky, že sa podarí dosiahnuť ciele zníženia emisií schválené Európskou radu v marci 2007. Okrem toho takýto systém pravdepodobne nepovedie k potrebnej minimalizácii celkových nákladov na znižovanie emisií. Aby bolo možné dosiahnuť tieto ciele, mal by byť v tejto smernici stanovený limit platný v rámci celej EÚ. Takýto systém tiež poskytuje dlhodobú perspektívu a vyššiu spoľahlivosť prognóz, ktorá je nevyhnutná pre dlhodobé investície do účinného znižovania emisií. Najlepším spôsobom ako to dosiahnuť, je 8-ročné obdobie obchodovania do roku 2020 a následné lineárne znižovanie limitu po roku 2020, čo vyšle zreteľný signál investorom. Úroveň limitu pre EÚ ETS, ktorý je platný v celej EÚ, musí byť cenovo výhodná a konzistentná so záväzkom EÚ na celkové zníženie emisií o 20 % do roku 2020. Lineárne znižovanie, ktoré je konzistentné s týmto princípom, je 1,74 % za rok a vo výsledku predstavuje zníženie o 21 % v porovnaní s emisiami zaznamenanými v roku 2005. Tento vývoj sa vypočítal so začiatkom v strede obdobia rokov 2008 – 2012, na základe priemerného celkového ročného počtu kvót, ktoré boli vydané členskými štátmi podľa rozhodnutí Komisie o národných alokačných plánoch členských štátov na obdobie 2008 - 2012. … pričom aukcia je základným princípom prideľovania kvót s cieľom zabrániť presunu emisií CO 2 ... Aukcia najvhodnejším spôsobom zabezpečuje účinnosť systému ETS, jeho transparentnosť a jednoduchosť a zabraňuje neželaným efektom z hľadiska distribúcie. Aukcia tiež najvhodnejším spôsobom napĺňa princíp, podľa ktorého platí znečisťovateľ a odmeňuje včasné opatrenia vedúce k znižovaniu emisií. Z týchto dôvodov by mali byť aukcie základným princípom prideľovania kvót. Avšak kroky, ktoré bude musieť uskutočniť európska ekonomika, aby dosiahla ciele znižovania emisií skleníkových plynov určené pre rok 2020, budú podstatnejšie ako kroky, ktoré sa v súčasnosti požadujú do roku 2012 a v prípade, že pre priemysel v tretích krajinách nebudú stanovené porovnateľné obmedzenia, môže vzniknúť riziko presunu emisií CO2, t.j. premiestnenie činností vedúcich k emisiám skleníkových plynov z EÚ do tretích krajín, čím by sa zvýšili globálne emisie. V tejto súvislosti a pri zohľadnení možností, ktoré má sektor energetiky, rafinérie, ako aj sektor zachytávania a skladovania oxidu uhličitého pri premietnutí nákladov ušlej príležitosti do cien, by aukcie mali byť hlavným nástrojom pre tieto sektory od roku 2013. Avšak na účely podpory účinnejšej výroby elektrickej energie by mohli výrobcovia elektrickej energie dostávať bezplatné kvóty na tepelnú energiu dodávanú do diaľkového vykurovania alebo priemyselným zariadeniam. Pre zariadenia v ostatných sektoroch sa hodí postupný prechod, počnúc prideľovaním bezplatných kvót na úrovni 80 % ich podielu na celkovom počte kvót, ktoré sa majú vydať, s každoročným poklesom o rovnaké množstvo, ktorý sa skončí na pridelení nulového množstva bezplatných kvót v roku 2020. V prípade, že sa ostatné rozvinuté krajiny a ďalší hlavní producenti emisií skleníkových plynov nestanú stranami medzinárodnej dohody, ktorou sa dosiahne cieľ obmedzenia zvyšovania globálnej teploty na 2 °C, niektoré energeticky náročné odvetvia v Spoločenstve, ktoré podliehajú medzinárodnej súťaži, by mohli byť vystavené riziku presunu emisií CO2. Takto by sa mohla ohroziť integrita životného prostredia a úžitok postupov Spoločenstva. Európsky priemysel by mal dostať jasné ubezpečenie, že Spoločenstvo podnikne primerané kroky. Komisia najneskôr do júna 2011 prehodnotí situáciu, prekonzultuje ju s príslušnými spoločenskými partnermi a so zreteľom na výsledok medzinárodných rokovaní predložiť správu spolu s vhodnými návrhmi. V tejto súvislosti Komisia do 30. júna určí, v ktorých energeticky náročných priemyselných sektoroch alebo podsektoroch môže dôjsť k presunu emisií CO2. Svoju analýzu založí na posúdení neschopnosti prenášať náklady vyplývajúce z požadovaných kvót do cien produktov bez významnej straty podielu na trhu v prospech zariadení mimo EÚ, ktoré nepodnikajú porovnateľné kroky na znižovanie emisií. Energeticky náročné priemyselné odvetvia, u ktorých hrozí vysoké riziko presunu emisií CO2, by mohli dostať až 100 % kvót bezplatne, resp. by bolo vhodné zaviesť účinný vyrovávací systém, ktorý by vyrovnával postavenie zariadení Spoločenstva s významným rizikom presunu emisií CO2 a zariadení z tretích krajín. Prostredníctvom takéhoto systému by sa mohli uplatňovať vo vzťahu k dovozcom požiadavky, ktoré by neboli o nič priaznivejšie ako tie, ktoré sa vzťahujú na zariadenia v rámci EU, napríklad vyžadovať odovzdávanie kvót. Taký postup však musí byť v súlade s princípmi Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), predovšetkým s princípom spoločných ale diferencovaných zodpovedností a príslušných schopností s ohľadom na špecifickú situáciu v najmenej rozvinutých krajinách. Musí byť tiež v súlade s medzinárodnými povinnosťami Spoločenstva vrátane dohody WTO (Svetová obchodná organizácia). Súhrnne sa odhaduje, že v roku 2013 budú vydražené najmenej dve tretiny celkového počtu kvót. Smernica stanovuje podiely z celkového počtu kvót, ktoré budú členské štáty dražiť. Návrh predpokladá, že 90 % z celkového počtu kvót určených do aukcie bude rozdelených v súlade s relatívnym podielom na emisiách v roku 2005 v systéme EÚ ETS[11]. Aby bola zabezpečená spravodlivosť a solidarita (a po uvážení podmienok v danom štáte) by malo byť 10 % z celkového počtu kvót určených do aukcie opätovne rozdelených od tých členských štátov v ktorých priemerná úroveň príjmu na osobu presahuje o 20 % priemernú úroveň v EÚ. Opätovné rozdelenie sa zvyšuje pri nižších úrovniach príjmu na osobu a lepších vyhliadkach na hospodársky rast. Aukcie kvót by sa mali vykonávať bez toho, aby došlo k narušeniu konkurenčného prostredia na domácom trhu a k deformácii trhu s kvótami. Smernica z tohto dôvodu poskytuje právny základ pre nariadenie o koncepcii a realizácii aukcií. Aukcie prinesú významné zisky. V súlade s preventívnym princípom ustanoveným v článku 174(2) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, by mal byť určitý percentuálny podiel výnosov z aukcií kvót použitý na znižovanie emisií skleníkových plynov, na adaptáciu na následky zmeny klímy, na financovanie výskumu a vývoja znižovania emisií a adaptácie, na vývoj obnoviteľných zdrojov energie s cieľom splniť záväzok EÚ o využívaní 20 % obnoviteľných zdrojov energie do roku 2020, na zachytávanie a geologické skladovanie skleníkových plynov, na prispievanie do Globálneho fondu energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie (GEEREF), na opatrenia vytvorené s cieľom vyhnúť sa odlesňovaniu a uľahčiť adaptáciu v rozvojových krajinách, a na riešenie spoločenských aspektov, ako je napríklad možný nárast cien elektrickej energie v prípade vrstiev obyvateľov s nižšími a strednými príjmami. V decembri 2006 Komisia predložila legislatívny návrh na znižovanie takého vplyvu na klímu, ktorý možno pripisovať leteckej doprave, prostredníctvom zahrnutia emisií oxidu uhličitého z leteckej dopravy do systému Spoločenstva pre obchodovanie s kvótami emisií skleníkových plynov. Hoci Komisia vo svojom hodnotení vplyvu oznámila, že očakáva, že letecká doprava bude schopná do veľkého rozsahu alebo úplne presunúť náklady na účasť v systéme na svojich zákazníkov, Komisia nezaujala stanovisko k vhodnému percentuálnemu podielu kvót určených do aukcie po roku 2012, a namiesto toho vyhlásila, že v budúcich obdobiach by mal percentuálny podiel kvót určených do aukcie zohľadňovať všeobecné preskúmanie tejto smernice. Toto preskúmanie je ukončené. Letecká doprava by mala byť rovnaké postavenie ako ostatné priemyselné odvetvia, ktoré dostávajú bezplatné kvóty, a nie ako výrobcovia elektrickej energie, čo znamená, že od roku 2013 by sa malo 80 % kvót bezplatne prideliť v roku 2013 a následne by sa každý rok mal znižovať počet bezplatných kvót pre leteckú dopravu o rovnaké množstvo až do roku 2020, kedy nebudú udelené žiadne bezplatné kvóty. Spoločenstvo a jeho členské štáty by mali pokračovať v úsilí o dosiahnutie dohody o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy. …akékoľvek prechodné pridelenie bezplatných kvót by malo aj v prípade nových členov vychádzať z pravidiel platných v celom Spoločenstve … Aby sa zabránilo deformáciám hospodárskej súťaže, prechodné pridelenie bezplatných kvót by malo vychádzať z harmonizovaných pravidiel platných v celom Spoločenstve. Tieto pravidlá by mali zohľadňovať najúčinnejšie techniky znižovania skleníkových plynov a zvyšovania energetickej efektivity, alternatívne výrobné procesy, využívania biomasy a zachytávania a skladovania skleníkových plynov. Akékoľvek pravidlá tohto typu nesmú mať za následok negatívne stimulovanie zvyšovania emisií. Zariadenia nesmú po uzavretí ďalej dostávať žiadne bezplatné kvóty. Návrh predpokladá vytvorenie rezervy pre nových členov, ktorá sa bude vzťahovať na celé Spoločenstvo. Prideľovanie kvót z tejto rezervy my malo odrážať pravidlá prideľovania kvót pre existujúce zariadenia. SPOJENIE SO SYSTÉMAMI OBCHODOVANIA S EMISIAMI TRETÍCH KRAJÍN A VOľBA VHODNÝCH PROSTRIEDKOV URčENÝCH NA ZAPOJENIE ROZVOJOVÝCH KRAJÍN A KRAJÍN V EKONOMICKOM PRECHODE Prepojenie systémov obchodovania s emisiami s cieľom vytvoriť globálny trh s emisiami CO 2 Európsky systém obchodovania s emisiami (EÚ ETS) by malo byť možné prepojiť s inými povinnými systémami obchodovania s emisiami tretích krajín, ktoré určujú limity absolútnych emisií v týchto krajinách, resp. s administratívnymi orgánmi prostredníctvom dojednaní a dohôd s cieľom zabezpečiť vzájomné uznávanie kvót medzi EÚ ETS a takým systémom obchodovania s emisiami, ktorý má byť spojený s EÚ ETS. V súlade so závermi Európskej rady z marca 2007 sa EÚ v prípade uzatvorenia medzinárodnej dohody zaväzuje znížiť emisie skleníkových plynov o 30 %. Taká dohoda ovplyvní kombinované množstvo kvót dostupných v EÚ ETS prepojenom s inými systémami obchodovania s emisiami. Z uvedeného dôvodu je potrebné zabezpečiť splnomocňovacie ustanovenia, aby bolo v prípade potreby možné zaviesť vhodné úpravy. ... ktorý už v súvislosti s projektovými kreditmi existuje, je však potrebná harmonizácia ... Projektové kredity umožňujú prevádzkovateľom z EÚ splniť požiadavky definované v rámci ETS prostredníctvom investícií do projektov na zníženie emisií mimo EÚ. Tento aspekt môže pre tretie štáty predstavovať pozitívnu motiváciu pre uzatvorenie medzinárodnej dohody a pre spoločnosti rýchle a úsporné riešenie plnenia záväzkov. Na základe podmienok stanovených pre druhú fázu je pre systém obchodovania EÚ ETS povolený objem približne 1400 miliónov ton kreditov, t. .j. v priemere 280 miliónov ton na rok. V porovnaní s množstvom emisií stanovených v roku 2005 predstavuje limit pre druhú fázu zníženie o približne 130 miliónov ton. Ak prevádzkovatelia využijú všetky kredity, pravdepodobne nedôjde k významnejšiemu zníženiu na domácom trhu a v krajnom prípade by mohlo v rámci trhu EÚ ETS dokonca dôjsť aj k zvýšeniu, čo by skomplikovalo dosiahnutie celkového plánovaného zníženia emisií pre EÚ pre rok 2020. Preto by bolo vhodné v treťom období obchodovania povoliť kredity CDM (mechanizmus čistého rozvoja) až po zostávajúcu časť objemu, ktorý im bol povolený v druhom období obchodovania (2008-12). Je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty umožnili prevádzkovateľom výmenu určitých certifikovaných znížení emisií (CER) vydaných na základe redukcie emisií pred rokom 2012 za kvóty od roku 2013, a tak zabrániť potenciálnej neistote zo strany prevádzkovateľov pokiaľ ide možnosti použitia certifikovaných znížení emisií. Tento prístup by sa mal uplatňovať aj na certifikované zníženia emisií udelených s ohľadom na redukcie emisií po roku 2013 na základe projektov spustených pred rokom 2013. Aby boli zabezpečené rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci Spoločenstva, je potrebné v rámci systému obchodovania s emisiami harmonizovať používanie kreditov za zníženie emisií prevádzkovateľmi. Po tom, čo Spoločenstvo uzatvorí prijateľnú medzinárodnú dohodu, bude potrebné zvýšiť dostupnosť kreditov z projektov v tretích krajinách a zároveň zvýšiť úroveň zníženia emisií, ktorú je potrebné pomocou systému obchodovania s emisiami EÚ dosiahnuť (t.j. z 20 % na 30 %). V prípade, že k uzavretiu takejto dohody nedôjde, malo by ďalšie používanie certifikovaných znížení emisií nepriaznivý vplyv na takýto stimul a skomplikovalo by dosiahnutie cieľa EÚ zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie. Zatiaľ čo znížené emisné jednotky (ERU) nemôžu pre zníženia emisií po roku 2013 vzniknúť predtým, ako vstúpi do platnosti budúca medzinárodná dohoda o zmenách klímy, projekty, ktoré tieto kvóty v minulosti generovali, by mohli byť na základe bilaterálnych alebo multilaterálnych dohôd s tretími krajinami naďalej uznávané. Po uzatvorení medzinárodnej dohody o zmenách klímy budú v EÚ ETS akceptované iba kredity CDM tých tretích krajín, ktoré ratifikujú túto medzinárodnú dohodu. Je potrebné prijať opatrenia, aby sa zabránilo zneužívaniu systému (free riding) spoločnosťami v štátoch, ktoré neprijmú medzinárodnú dohodu, s výnimkou spoločností, ktoré majú sídlo v tretích krajinách alebo administratívnych orgánov, ktoré sú spojené s EÚ ETS. Používanie certifikovaných znížení emisií by malo byť v súlade s cieľom EÚ podporovať energetickú účinnosť, inováciu a technologický rozvoj a dosiahnuť, aby v roku 2020 tvoril podiel energie produkovanej z obnoviteľných zdrojov 20 % celkovej produkcie. Ak to nie je v rozpore s uvedenými cieľmi, je potrebné zabezpečiť možnosť uzatvorenia dohôd s tretími krajinami s cieľom rozbehnúť investície v týchto krajinách, ktoré prinesú skutočné dodatočné zníženia emisií skleníkových plynov a budú stimulovať inováciu v európskych spoločnostiach a technologický rozvoj v tretích krajinách. Takéto dohody môže ratifikovať viac krajín. Za predpokladu, že spĺňajú určité podmienky pre zachovanie správneho fungovania EÚ ETS, by sa pre projekty zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov v Spoločenstve malo umožniť vydávanie kvót. Takéto podmienky zahŕňajú prijatie pravidiel pre projekty, harmonizovaných na úrovni Spoločenstva, vylúčenie dvojitého započítavaniu zníženia emisií a akéhokoľvek iného narušenia rozsahu komunitárneho systému obchodovania s emisnými kvótami, ako aj prijatie iných strategických opatrení na zníženie emisií, než opatrení EÚ ETS. Okrem toho projekty nesmú predstavovať veľkú administratívnu záťaž a mali by byť založené na jasných pravidlách, ktorých správa nie je náročná.. Nadobudnutie účinnosti Nadobudnutím účinnosti tohto návrhu sa odstráni požiadavka predkladať národný alokačný plán. V prípade, že dôjde k posunutiu nadobudnutia účinnosti, sú členské štáty povinné v rámci EÚ ETS v jeho aktuálnej podobe vypracovať a podať národné alokačné plány na obdobie 2013-17 do júna 2011. Súčasná smernica umožňuje aukcie všetkých kvót v období od roku 2013. Pridelenie bezplatnej kvóty by predstavovalo štátnu pomoc, ktorá musí byť opodstatnená v zmysle článku 87 a 88 Zmluvy o ES. S cieľom zvýšenia istoty a zlepšenia predvídateľnosti ďalšieho vývoja sa Komisia v tomto štádiu domnieva, že národné alokačné plány budú prijateľné iba v prípade poklesu celkového množstva aspoň v takom rozmere, ako je uvedené v tomto návrhu, a navrhované bezplatné emisné kvóty by neprekročili množstvo stanovené v tomto návrhu alebo vypočítané na jeho základe. 2008/0013 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EUROPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. l, so zreteľom na návrh Komisie[12], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[13], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[14], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[15], keďže: 3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES[16] vytvorila systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve s cieľom podporiť zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a hospodársky účinným spôsobom. 4. Hlavným cieľom Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, ktorý bol v mene Európskeho spoločenstva schválený rozhodnutím Rady 94/69/ES z 15. decembra 1993 o uzavretí Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) [17], je dosiahnuť stabilizáciu koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá zabráni nebezpečnému antropogénnemu vplyvu na klimatický systém. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné, aby sa celosvetová priemerná ročná teplota zemského povrchu nezvýšila o viac ako 2°C v porovnaní s hodnotami z obdobia pred industrializáciou. Podľa poslednej hodnotiacej správy Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC)[18] je na dosiahnutie stanoveného cieľa nevyhnutné, aby sa celosvetové emisie skleníkových plynov prestali zvyšovať najneskôr v roku 2020. To predpokladá zintenzívnenie úsilia Spoločenstva a rýchle zapojenie vyspelých krajín, ako aj podporu účasti rozvojových krajín na procese znižovania emisií. 5. Európska rada[19] sa zaviazala znížiť do roku 2020 celkové množstvo emisií skleníkových plynov produkovaných v Spoločenstve minimálne na úroveň hodnôt o 20% nižších, než sú hodnoty z roku 1990 a o 30% nižších v prípade, ak sa k podobných zníženiam emisií skleníkových plynov zaviažu aj ďalšie vyspelé krajiny a ekonomicky vyspelejšie rozvojové krajiny prispejú primerane podľa svojich možností a v súlade s ich zodpovednosťou. Do roku 2050 by mala byť úroveň celosvetových emisií skleníkových plynov o 50% nižšia než v roku 1990. Na dosiahnutí uvedeného zníženia emisií sa majú podieľať všetky hospodárske odvetvia. 6. S cieľom prispieť k dosiahnutiu týchto dlhodobých cieľov je vhodné stanoviť predvídateľný postup, podľa ktorého by sa mali znižovať emisie zariadení patriacich do systému Spoločenstva. Aby Spoločenstvo mohlo hospodárne uskutočniť svoj záväzok – znížiť emisie skleníkových plynov aspoň o 20% v porovnaní s úrovňou emisií zaznamenanou v roku 1990, mali by sa týmto zariadeniam do roku 2020 prideľovať emisné kvóty nižšie o 21 % v porovnaní s úrovňou emisií týchto zariadení nameranou v roku 2005. 7. S cieľom posilniť istotu a zlepšiť predvídateľnosť systému Spoločenstva je potrebné konkretizovať ustanovenia na zvýšenie podielu systému Spoločenstva na dosahovaní celkového zníženia o viac než 20%, a to najmä vzhľadom na cieľ Európskej rady dosiahnuť do roku 2020 zníženie o 30%, ktoré je z vedeckého hľadiska považované za nevyhnutné, ak nemá dôjsť k nebezpečným zmenám klímy. 8. Po uzavretí medzinárodnej dohody medzi Spoločenstvom a tretími krajinami, v ktorej sa určia príslušné opatrenia na celosvetovej úrovni po roku 2012, bude potrebné zjednodušiť prístup ku kreditom vyplývajúcim zo zníženia emisií, ku ktorému došlo v týchto krajinách. Do uzavretia takej dohody je však potrebné poskytnúť väčšiu istotu, pokiaľ ide o ďalšie používanie kreditov pochádzajúcich zo štátov mimo Spoločenstva. 9. Zatiaľ čo potenciál systému Spoločenstva potvrdzujú skúsenosti z prvého obdobia obchodovania a dokončenie národných alokačných plánov bude pre druhé obdobie obchodovania znamenať významné zníženie emisií do roku 2012, pri preskúmaní sa potvrdilo, že je nevyhnutné zabezpečiť lepšie harmonizovaný systém obchodovania s emisiami, aby sa lepšie využili výhody, ktoré poskytuje systém obchodovania s emisiami, aby sa zabránilo narušeniam vnútorného trhu a aby sa uľahčilo prepojenie jednotlivých systémov obchodovania s emisiami. Okrem toho je potrebné zabezpečiť lepšiu predvídateľnosť a rozšíriť rozsah pôsobnosti systému začlenením nových odvetví a nových plynov s cieľom posilniť signál ceny oxidu uhličitého tak, aby sa podnietili potrebné investície a ponúknuť nové možnosti zníženia emisií, čo bude viesť k nižším celkovým nákladom na zníženie a zvýšeniu efektívnosti systému. 10. Je potrebné zosúladiť definíciu skleníkových plynov s definíciou UNFCCC a objasniť stanovovanie a aktualizáciu potenciálu globálneho otepľovania pre jednotlivé skleníkové plyny. 11. Systém Spoločenstva je potrebné rozšíriť na ďalšie zariadenia, v ktorých je možné monitorovať emisie, podávať správy o emisiách a overovať emisie s rovnakou úrovňou presnosti, aká sa vzťahuje na požiadavky týkajúce sa monitorovania, podávania správ a overovania, ktoré sú platné v súčasnosti. 12. Keď malé zariadenia, ktorých emisie neprekračujú prah 10 000 ton CO2 ročne, podliehajú rovnocenným opatreniam na zníženie emisií skleníkových plynov, najmä pokiaľ ide o daňové opatrenia, mali by mať členské štáty k dispozícii postup na vylúčenie týchto malých zariadení zo systému obchodovania s emisiami, pokiaľ sa uvedené opatrenia uplatňujú. Uvedený prah emisií zabezpečuje maximálnu efektivitu, čo sa týka zníženia administratívnych nákladov na každú tonu vylúčenú zo systému z dôvodu zjednodušenia administratívy. Ako výsledok odklonu od päťročných alokačných období a s cieľom posilniť istotu a zlepšiť predvídateľnosť systému je potrebné prijať ustanovenia, ktorými sa určí frekvencia revízií povolení na emisie skleníkových plynov. 13. Pri výpočtoch od stredu obdobia 2008 až 2012 by sa mal celkový objem kvót pre Spoločenstvo lineárne znižovať, čím sa v systéme obchodovania s emisiami zabezpečí postupné a predvídateľné znižovanie emisií. Ročný pokles kvót by sa mal rovnať 1,74 % z kvót vydaných členskými štátmi v súlade s rozhodnutiami Komisie o národných alokačných plánoch členských štátov na obdobie rokov 2008 až 2012, aby systém Spoločenstva hospodárne prispieval k dosiahnutiu záväzku Spoločenstva znížiť celkové množstvo emisií do roku 2020 aspoň o 20%. 14. Tento príspevok zodpovedá zníženiu emisií v roku 2020 v systéme Spoločenstva o 21 % v porovnaní s úrovňou z roku 2005, pričom sa zohľadňuje vplyv rozšíreného rozsahu pôsobnosti od obdobia rokov 2005 až 2007 do obdobia rokov 2008 až 2012 a údaje o emisiách z roku 2005 v prípade odvetvia, ktorého sa týka obchodovanie s emisiami, použité pri hodnotení národných alokačných plánov Bulharska a Rumunska na obdobie rokov 2008 až 2012, čo vedie k vydaniu maximálneho možného množstva 1 720 miliónov kvót na rok 2020. Presné množstvá emisií sa vypočítajú po tom, ako členské štáty vydajú kvóty podľa rozhodnutí Komisie o svojich národných alokačných plánoch na obdobie rokov 2008 až 2012, keďže schválenie pridelenia kvót pre niektoré zariadenia bolo podmienené odôvodnením a overením ich emisií. Po vydaní kvót na obdobie rokov 2008 až 2012 Komisia zverejní vydané množstvá pre celé Spoločenstvo. V súvislosti so zariadeniami, ktoré budú začlenené do systému Spoločenstva v období rokov 2008 až 2012 alebo v období od roku 2013, je potrebné množstvá kvót pre celé Spoločenstvo upraviť. 15. Ďalšie úsilie európskeho hospodárstva si okrem iného vyžaduje, aby zrevidovaný systém Spoločenstva fungoval s čo najvyšším stupňom hospodárskej účinnosti a na základe plne harmonizovaných podmienok prideľovania kvót v rámci Spoločenstva. Aukcia by preto mala predstavovať základný princíp prideľovania, keďže ide o najjednoduchší systém, ktorý je vo všeobecnosti považovaný za hospodársky najefektívnejší. Tento princíp by mal eliminovať neočakávané zisky a zaručiť, že noví účastníci na trhu a hospodárstva s nadpriemerným rastom budú mať v rámci hospodárskej súťaže rovnakú pozíciu ako už existujúce zariadenia. 16. Všetky členské štáty budú musieť vynaložiť značné investície, aby do roku 2020 znížili produkciu oxidu uhličitého vo svojich hospodárstvach a členské štáty, v ktorých príjem per capita značne zaostáva za priemerom Spoločenstva a ktorých hospodárstva sa snažia znížiť rozdiel oproti bohatším členským štátom, budú musieť na zlepšenie energetickej účinnosti vynaložiť značné úsilie. Vzhľadom na snahy o elimináciu narušení hospodárskej súťaže v rámci Spoločenstva a zabezpečenie najvyššieho možného stupňa hospodárskej účinnosti pri transformácií ekonomík EÚ na ekonomiky s nízkymi emisiami oxidu uhličitého nie je vhodné zaobchádzať s hospodárskymi odvetviami v jednotlivých členských štátoch v rámci systému Spoločenstva rôzne. Je preto nevyhnutné vyvinúť iné mechanizmy na podporu snáh členských štátov s relatívne nižším príjmom per capita a intenzívnejším očakávaným rastom. Podiel 90 % z celkového množstva kvót, ktoré budú vydražené, by sa mal rozdeliť medzi členské štáty na základe ich relatívneho emisného podielu v systéme Spoločenstva v roku 2005. 10 % z tohto množstva by sa malo prideliť týmto členským štátom na účely solidarity a rastu v Spoločenstve a použiť na zníženie emisií a prispôsobenie sa dôsledkom zmeny klímy. Pri rozdeľovaní týchto 10 % by sa mali zohľadniť úrovne príjmu per capita v roku 2005 a perspektívy rastu členských štátov, pričom podiel má byť vyšší pre členské štáty s nízkym príjmom per capita a vysokou perspektívou rastu. Členské štáty s priemerným príjmom per capita , ktorý je o viac než 20 % vyšší ako priemerný príjem v Spoločenstve, by mali k tomuto rozdeleniu prispieť, s výnimkou prípadov, keď priame náklady na celkový balík odhadnuté v dokumente SEK(2008) 85 prekračujú 0,7 % HDP. 17. Na základe úsilia vynaloženého na boj so zmenou klímy a na prispôsobovanie sa jej nevyhnutným následkom je vhodné využiť minimálne 20 % z výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie na zníženie emisií skleníkových plynov, na prispôsobenie sa dôsledkom zmeny klímy, na financovanie výskumu a vývoja v oblasti znižovania emisií a prispôsobenia sa zmene klímy, na vývoj obnoviteľných zdrojov energie v súlade so záväzkom EÚ, podľa ktorého sa má do roku 2020 zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na 20 %, na splnenie záväzku Spoločenstva zvýšiť do roku 2020 energetickú účinnosť o 20 %, na zachytávanie a geologické ukladanie skleníkových plynov, na podporu Globálneho fondu energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie[20], na opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a uľahčenie prispôsobovania rozvojových krajín zmene klímy a riešenie sociálnych dosahov, ako napríklad prípadné zvýšenie cien elektriny pre domácnosti so stredným a nižším príjmom. Tento podiel je podstatne nižší ako očakávané čisté výnosy verejných orgánov z aukcie kvót, berúc do úvahy potenciálne znížený príjem z daní zo zisku spoločností. Okrem toho výnosy z aukcie kvót by sa mali použiť na pokrytie správnych výdavkov vynaložených na riadenie systému Spoločenstva. Je potrebné zahrnúť aj predpisy týkajúce sa monitorovania využívania fondov z aukcie na tieto účely. Členské štáty však nie sú zbavené povinnosti ustanovenej v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v ktorom sa ukladá povinnosť oznamovať určité vnútroštátne opatrenia. Smernica sa nedotýka výsledku žiadnych budúcich postupov štátnej pomoci, ktoré by sa mohli podniknúť v súlade s článkami 87 a 88 Zmluvy o ES. 18. Od roku 2013 by teda všetky kvóty pre odvetvie elektrickej energie mali podliehať aukcii, pričom toto odvetvie má možnosť premietnuť zvýšenie nákladov na oxid uhličitý do cien, a nemali by sa vydávať žiadne bezplatné kvóty na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého, keďže motivácia pre také postupy vyplýva z faktu, že za uložené emisie nie je potrebné odovzdávať kvóty. S cieľom predísť narušeniam hospodárskej súťaže môžu výrobcovia elektrickej energie dostať bezplatné kvóty na teplo vyrobené prostredníctvom vysokoúčinnej kogenerácie v zmysle vymedzenia tohto pojmu v smernici 2004/8/ES v prípade, že na takéto teplo vyrobené zariadeniami v iných odvetviach je možné prideliť bezplatné kvóty. 19. Pre ostatné odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém Spoločenstva, by sa mal vytvoriť prechodný systém, v ktorom by bezplatné pridelenie kvót v roku 2013 predstavovalo 80 % z množstva, ktoré zodpovedá percentuálnemu podielu celkových emisií Spoločenstva v období od roku 2005 do roku 2007, ktoré dané zariadenia emitovali, ako podiel z celkového ročného množstva emisií v celom Spoločenstve. Množstvo bezplatne pridelených kvót by sa malo preto každý rok znižovať o rovnaké množstvo a to až do roku 2020, keď bezplatné kvóty prestanú prideľovať. 20. Prechodné prideľovanie bezplatných kvót pre zariadenia by sa malo uskutočňovať na základe harmonizovaných pravidiel platných v celom Spoločenstve (referenčné kritériá), aby sa minimalizovali narušenia hospodárskej súťaže v Spoločenstve. V týchto pravidlách by sa mali zohľadniť najúčinnejšie techniky v oblasti skleníkových plynov a energie, alternatívne riešenia a výrobné procesy, používanie biomasy, obnoviteľné zdroje energie, ako aj zachytávanie a ukladanie skleníkových plynov. Takéto pravidlá by nemali podporovať zvyšovanie emisií a mali by zaručiť obchodovanie formou aukcie so stále väčším podielom kvót. Aby bolo zaručené správne fungovanie trhu, je potrebné určiť pridelenia kvót ešte pred začiatkom obdobia obchodovania. Rovnako je potrebné, aby tieto pravidlá zabránili nepatričným narušeniam hospodárskej súťaže na trhoch s elektrickou energiou a dodávkami tepla priemyselným zariadeniam. Tieto pravidlá by sa mali vzťahovať na nových účastníkov na trhu vykonávajúcich rovnaké činnosti ako existujúce zariadenia, ktoré sú príjemcami prechodne prideľovaných bezplatných kvót. Aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu, nemali by sa novým účastníkom na trhu vyrábajúcim elektrickú energiu prideľovať žiadne bezplatné kvóty. Kvóty, ktoré zostali v rezerve pre nových účastníkov na trhu v roku 2020, by sa mali vydražiť. 21. Spoločenstvo bude aj naďalej viesť rokovania o ambicióznej medzinárodnej dohode, ktorej cieľom je obmedziť nárast globálneho otepľovania o maximálne 2°C, pričom výraznou podporou pre Spoločenstvo je pokrok, ktorý sa v tejto súvislosti dosiahol na Bali[21]. V prípade, že by sa iné rozvinuté krajiny a iní významní pôvodcovia emisií skleníkových plynov nepripojili k tejto medzinárodnej dohode, mohlo by to viesť k zvýšeniu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde priemysel nepodlieha porovnateľným obmedzeniam emisií uhlíka („presun“ emisií uhlíka) a zároveň by sa hospodársky znevýhodnili niektoré energeticky náročné priemyselné odvetvia a pododvetvia v Spoločenstve, ktoré sú vystavené hospodárskej súťaži. To by mohlo ohroziť integritu životného prostredia a účinnosť opatrení Spoločenstva. Spoločenstvo na riešenie rizika týkajúceho sa presunu emisií uhlíka pridelí bezplatné kvóty až do výšky 100 % odvetviam alebo pododvetviam, ktoré spĺňajú príslušné kritériá. Vymedzenie týchto odvetví alebo pododvetví a požadovaných opatrení bude predmetom opätovného posúdenia, aby sa zabezpečilo, že sa prijmú potrebné opatrenia a že nedôjde k nadmernej kompenzácii. V prípade tých špecifických odvetví alebo pododvetví, kde je možné náležite odôvodniť, že riziku presunu emisií uhlíka nemožno predísť inak, kde výroba elektrickej energie tvorí vysoký podiel výrobných nákladov a vyrába sa hospodárne, môže sa v prijatom opatrení zohľadniť spotreba elektrickej energie vo výrobnom procese, bez zmeny celkového množstva kvót. 22. Komisia by preto mala najneskôr do júna 2011 preskúmať situáciu, skonzultovať stav so všetkými relevantnými sociálnymi partnermi a na základe výsledku medzinárodných rokovaní predložiť správu spolu s príslušnými návrhmi. V tejto súvislosti by Komisia mala najneskôr do 30. júna 2010 stanoviť, v prípade ktorých energeticky náročných priemyselných odvetví a pododvetví by mohol hroziť presun emisií uhlíka. Základom analýzy by mal byť odhad neschopnosti premietnuť náklady na potrebné kvóty do cien produktov bez toho, aby došlo k výraznej strate trhového podielu v porovnaní so zariadeniami mimo Spoločenstva, ktoré podobné kroky na zníženie emisií nepodnikajú. Energeticky náročným priemyselným odvetviam, v prípade ktorých hrozí vysoké riziko presunu emisií uhlíka, by sa mohlo prideliť viac bezplatných kvót, resp. by bolo vhodné zaviesť účinný systém vyrovnávania oxidu uhličitého, ktorým by sa zariadenia Spoločenstva s významným rizikom presunu emisií uhlíka a zariadenia z tretích krajín dostali na porovnateľnú úroveň. Takýto systém by mohol uvaliť na dovozcov požiadavky, ktoré by neboli o nič priaznivejšie ako požiadavky vzťahujúce sa na zariadenia v rámci EÚ, napríklad vyžadovať odovzdávanie kvót. Taký postup však musí byť v súlade s princípmi Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), predovšetkým s princípom spoločných, no diferencovaných zodpovedností a príslušných schopností, s ohľadom na konkrétnu situáciu v najmenej rozvinutých krajinách. Musí byť tiež v súlade s medzinárodnými záväzkami Spoločenstva vrátane dohody WTO. 23. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci Spoločenstva je potrebné harmonizovať používanie kreditov za zníženie emisií mimo Spoločenstva prevádzkovateľmi v rámci systému Spoločenstva. V Kjótskom protokole a v dohovore UNFCCC sa stanovujú kvantifikované emisné ciele pre rozvinuté krajiny na obdobie od roku 2008 do roku 2012 a ustanovujú sa v nich certifikované zníženia emisií (CER) a jednotky zníženia emisií (ERU) z Mechanizmu čistého rozvoja (CDM) a projektov spoločnej implementácie a ich používanie v rozvinutých krajinách s cieľom splniť časť týchto cieľov. Zatiaľ čo Kjótsky protokol nepovoľuje vydávanie ERU po roku 2013 bez toho, aby boli kvantifikované nové emisné ciele pre hostiteľské krajiny, kredity CDM by potenciálne mohli byť vydávané aj naďalej. Po uzavretí medzinárodnej dohody o zmene klímy sa plánuje ďalšie používanie CER a ERU v krajinách, ktoré budú zmluvnými stranami tejto dohody. V prípade, že k uzavretiu takej dohody nedôjde, malo by plánované ďalšie používanie CER a ERU nepriaznivý vplyv na túto motiváciu a skomplikovalo by sa dosiahnutie cieľa Spoločenstva zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie. CER a ERU majú byť používané v súlade s cieľmi Spoločenstva podporovať energetickú účinnosť, inovácie a technologický rozvoj a dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 tvoril 20 % celkovej produkcie. Ak je to v súlade s dosahovaním uvedených cieľov, je potrebné zabezpečiť možnosť uzatvorenia dohody s tretími krajinami s cieľom poskytnúť motivácie na zníženie emisií v týchto krajinách, ktoré prinesú skutočné ďalšie zníženia emisií skleníkových plynov a budú stimulovať inovácie v podnikoch so sídlom v Spoločenstve a technologický rozvoj v tretích krajinách. Také dohody môže ratifikovať viac krajín. Keď Spoločenstvo uzatvorí prijateľnú medzinárodnú dohodu, mal by sa rozšíriť prístup ku kreditom z projektov uskutočnených v tretích krajinách a zároveň by sa mala zvýšiť úroveň zníženia emisií, ktorá sa má dosiahnuť prostredníctvom systému Spoločenstva. 24. Aby bola zachovaná predvídateľnosť, prevádzkovatelia by mali mať istotu o možnostiach využívania CER a ERU po roku 2012 po úroveň, ktorú mali povolenú na obdobie od roku 2008 do roku 2012, pričom CER a ERU pochádzajú z typov projektov prijatých všetkými členskými štátmi Spoločenstva počas obdobia od roku 2008 do roku 2012. Keďže členské štáty nemôžu do roku 2015 podľa medzinárodných dohôd počas záväzných období realizovať prenos CER a ERU, ktoré sú vo vlastníctve prevádzkovateľov (operácie s CER a ERU), a len ak členský štát povolí operácie s týmito CER a ERU v rámci obmedzených práv na operácie s takýmito kreditmi, je potrebné poskytnúť túto istotu, a to tak, že sa členským štátom uloží povoliť prevádzkovateľom vymieňanie CER a ERU, ktoré boli vydané v súvislosti so znížením emisií pred rokom 2012 za kvóty s platnosťou od roku 2013. Členské štáty by však nemali byť povinné prijímať CER a ERU, ak nie je isté, že ich budú môcť využiť v rámci svojich existujúcich medzinárodných záväzkov, a preto by sa táto požiadavka nemala vzťahovať na obdobie po 31. decembri 2014. Prevádzkovatelia by mali mať rovnakú istotu, pokiaľ ide o CER, ktoré boli vydané v rámci projektov, ktoré sa zriadili pred rokom 2013, v súvislosti so znížením emisií od roku 2013. 25. V prípade, že sa uzavretie medzinárodnej dohody oneskorí, mala by byť k dispozícii možnosť využívania kreditov z projektov vysokej kvality v systéme obchodovania Spoločenstva prostredníctvom dohôd s tretími krajinami. Takéto bilaterálne alebo multilaterálne dohody by umožnili, aby boli projekty, ktoré generovali ERU do roku 2012, no v zmysle Kjótskeho protokolu v tom už nemôžu pokračovať, aj naďalej uznávané v systéme Spoločenstva. 26. Najmenej rozvinuté krajiny sú najcitlivejšie na dopad zmien klímy a sú zodpovedné iba za veľmi nízku úroveň emisií skleníkových plynov. Preto pri prerozdeľovaní ziskov z aukcie, ktoré sú určené na ľahšie prispôsobenie rozvojových krajín dôsledkom zmien klímy, je potrebné prednostne sa zamerať na potreby najmenej rozvinutých krajín. Vzhľadom na to, že v týchto krajinách sa zriadilo veľmi málo projektov CDM, je vhodné zaručiť akceptovanie kreditov z projektov, ktoré sa tam začnú po roku 2012, a to aj v prípade neuzavretia medzinárodnej dohody. Tento postup by si však mali nárokovať najmenej rozvinuté krajiny do roku 2020 za predpokladu, že dovtedy ratifikujú buď celosvetovú dohodu o zmene klímy alebo bilaterálnu či multilaterálnu dohodu so Spoločenstvom. 27. Keď sa v budúcnosti uzavrie medzinárodná dohoda o zmene klímy, kredity CDM z tretích krajín by mali byť akceptované v systéme Spoločenstva iba po tom, čo tieto krajiny ratifikovali medzinárodnú dohodu. 28. Spoločenstvo a jeho členské štáty by mali povoliť projektové aktivity, iba ak majú všetci účastníci projektu sídlo v krajine, ktorá uzatvorila medzinárodnú dohodu týkajúcu sa takýchto projektov; toto opatrenie má za cieľ, aby systém nevyužívali spoločnosti z krajín, ktoré medzinárodnú dohodu neuzatvorili, okrem prípadov, keď majú sídlo v tretích krajinách, subfederálnych alebo regionálnych správnych celkoch, ktoré sú prepojené so systémom EÚ na obchodovanie s emisiami. 29. Na základe nadobudnutých skúseností je potrebné zdokonaliť predpisy Spoločenstva týkajúce sa monitorovania emisií, podávania správ o emisiách a overovania emisií. 30. S cieľom jasne uviesť, že táto smernica sa vzťahuje na všetky druhy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, motorov a zariadení termického alebo katalytického dodatočného spaľovania, je potrebné pridať vymedzenie pojmu spaľovacie zariadenie. 31. S cieľom zabezpečiť, aby bolo možné prenášať kvóty medzi osobami v rámci Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení a aby bolo možné systém Spoločenstva spájať so systémami obchodovania s emisiami v tretích krajinách, subfederálnych a regionálnych správnych celkoch, všetky kvóty by mali byť od januára 2013 evidované v registri Spoločenstva zriadenom na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES z 11. februára 2004[22]. Malo by sa tak stať bez toho, aby bola dotknutá správa národných registrov pre emisie, ktoré nie sú zahrnuté v systéme Spoločenstva. 32. V období od roku 2013 by malo byť zachytávanie, transport a geologické ukladanie skleníkových plynov harmonizovaným spôsobom zahrnuté v systéme Spoločenstva. 33. Je potrebné zabezpečiť vzájomné uznávanie kvót medzi systémom Spoločenstva a inými záväznými systémami obchodovania s emisiami skleníkových plynov, ktoré určujú absolútne limity emisií ktorejkoľvek tretej krajiny alebo subfederálneho alebo regionálneho správneho celku. 34. Na základe skúseností získaných v rámci systému Spoločenstva by malo byť možné vydávať kvóty na projekty, ktorými sa znižujú emisie skleníkových plynov, za predpokladu, že sa tieto projekty uskutočňujú v súlade s harmonizovanými pravidlami prijatými na úrovni Spoločenstva a na základe týchto projektov nedôjde k dvojitému započítaniu zníženia emisií ani k zabráneniu rozšírenia pôsobnosti systému Spoločenstva, ani k prijímaniu iných strategických opatrení na zníženie emisií, ktoré nepatria do systému Spoločenstva. 35. [Pokiaľ ide o postup, ktorý sa má prijať na prideľovanie kvót, je potrebné pristupovať k leteckej doprave ako k ostatným priemyselným odvetviam, ktoré dočasne využívajú bezplatné kvóty, a nie ako k výrobcom elektrickej energie. To znamená, že je potrebné prideliť 80 % bezplatných kvót v roku 2013, no potom sa množstvo bezplatne pridelených kvót pre odvetvie leteckej dopravy bude musieť každoročne znižovať o rovnaké množstvo a v roku 2020 sa už bezplatné kvóty nebudú prideľovať. Spoločenstvo a jeho členské štáty by sa mali naďalej snažiť o dosiahnutie dohody v otázke globálnych opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov v leteckej doprave a preskúmať situáciu v tomto odvetví v rámci ďalšieho preskúmania systému Spoločenstva.] 36. Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[23]. Komisia by mala mať právomoc prijímať opatrenia týkajúce sa aukcie kvót, prechodného prideľovania kvót v rámci celého Spoločenstva, monitorovania emisií, podávania správ o emisiách a overovania emisií, akreditácie overovateľov a implementácie harmonizovaných pravidiel týkajúcich sa projektov. Keďže tieto opatrenia majú všeobecný charakter a ich cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice a doplniť túto smernicu pridaním alebo úpravou nových menej podstatných prvkov, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. 37. Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. 38. Je vhodné zabezpečiť rýchle transponovanie tých ustanovení, ktoré poskytujú prípravu na zrevidované fungovanie systému Spoločenstva v období od roku 2013. 39. V záujme správneho ukončenia obdobia obchodovania 2008 až 2012 by sa ustanovenia smernice 2003/87/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2004/101/ES, mali aj naďalej uplatňovať bez toho, aby bola dotknutá možnosť Komisie prijímať opatrenia potrebné na zrevidované fungovanie systému Spoločenstva v období od roku 2013. 40. Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté články 87 a 88 Zmluvy o ES. 41. Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie. 42. Keďže ciele tejto smernice nemožno dostatočne dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a z dôvodu jej rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o ES. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v tom istom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Zmeny a doplnenia smernice 2003/87/ES Smernica 2003/87/ES sa mení a dopĺňa takto: 43. Do článku 1 sa dopĺňa tento odsek: „Zároveň sa v nej ustanovuje, že je potrebné znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom prispieť k takým úrovniam zníženia, ktoré sa z vedeckého hľadiska považujú za nevyhnutné na zabránenie nebezpečnej zmeny klímy.“ 44. Článok 3 sa mení a dopĺňa takto: a) písmeno c) sa nahrádza takto: „c) „skleníkové plyny“ znamenajú plyny uvedené v prílohe II a iné plynné zložky atmosféry, prírodné aj antropogénne, ktoré absorbujú a znova vyžarujú infračervené žiarenie;“ b) písmeno h) sa nahrádza takto: „h) „nový účastník“ znamená akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I a ktoré po predložení zoznamu uvedeného v článku 11 ods. 1 Komisii získalo povolenie na emisie skleníkových plynov;“ c) Dopĺňajú sa tieto písmená: „[(t)] „spaľovacie zariadenie“ znamená každú stacionárnu technickú jednotku, v ktorej sa palivá okysličujú a vyrábajú teplo a/alebo mechanickú energiu, a v ktorej sa vykonávajú ostatné priamo s tým spojené činnosti vrátane mokrého čistenia odpadového plynu; [(u)] „výrobca elektrickej energie“ znamená zariadenie, ktoré 1. januára 2005 alebo po tomto dátume vyrábalo elektrickú energiu na predaj tretím stranám a na ktoré sa vzťahuje iba kategória „Dodávka elektrickej energie alebo tepla“ v prílohe I.“ 45. Článok 5 písm. d) sa nahrádza takto: „d) opatrení pripravovaných na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách v súlade s nariadením uvedeným v článku 14.“ 46. Do článku 6 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek: „Príslušné orgány najmenej každých päť rokov preskúmajú povolenie na emisie skleníkových plynov a v prípade potreby vykonajú akékoľvek zmeny a doplnenia.“ 47. Článok 9 sa nahrádza takto: „Článok 9 Množstvo kvót pre celé Spoločenstvo Množstvo kvót pre celé Spoločenstvo, ktoré sa od roku 2013 začne vydávať každoročne, sa lineárne zníži od stredu obdobia rokov 2008 až 2012. V porovnaní s priemerným celkovým ročným množstvom kvót, ktoré členské štáty vydali v súlade s rozhodnutiami Komisie o ich národných alokačných plánoch na obdobie rokov 2008 až 2012, sa množstvo zníži o lineárny faktor 1,74 %. Komisia do 30. júna 2010 uverejní absolútne množstvo kvót na rok 2013, založené na celkových množstvách kvót, ktoré vydali členské štáty v súlade s rozhodnutím Komisie o ich národných alokačných plánoch na obdobie rokov 2008 až 2012. Komisia preskúma lineárny faktor najneskôr do roku 2025.“ 48. Vkladá sa tento článok 9a: „Článok 9a Úprava množstva kvót pre celé Spoločenstvo 1. V prípade zariadení, ktoré boli začlenené do systému Spoločenstva v období rokov 2008 až 2012 podľa článku 24 ods. 1, množstvo kvót, ktoré sa majú vydať od 1. januára 2013 sa upraví tak, aby vyjadrovalo priemerné ročné množstvo kvót vydaných pre tieto zariadenia počas obdobia ich začlenenia do systému, upravené o lineárny faktor uvedený v článku 9. 2. V prípade zariadení, ktoré sú do systému Spoločenstva začlenené len na obdobie od roku 2013, členské štáty zabezpečia, že prevádzkovatelia takýchto zariadení môžu nezávisle predkladať príslušným orgánom overené údaje o emisiách, aby mohli zohľadniť množstvo kvót, ktoré sa majú vydať. Všetky takéto údaje sa predložia príslušnému zodpovednému orgánu najneskôr do 30. apríla 2010 v súlade s ustanoveniami prijatými podľa článku 14 ods. 1. Ak sú predložené údaje riadne podložené, príslušný orgán ich oznámi Komisii do 30. júna 2010 a množstvo kvót, ktoré sa majú vydať, sa zodpovedajúcim spôsobom upraví o lineárny faktor uvedený v článku 9. 3. Komisia uverejní upravené množstvá uvedené v odsekoch 1 a 2“. 49. Článok 10 sa nahrádza takto: „Článok 10 Obchodovanie s kvótami formou aukcie 1. So všetkými kvótami, ktoré nie sú pridelené bezplatne v súlade s článkom 10a, budú členské štáty od roku 2013 obchodovať formou aukcie. 2. Celkové množstvo kvót, s ktorým obchoduje každý členský štát formou aukcie, má toto zloženie: a) 90 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, rozdelených medzi členské štáty podielom, ktorý je totožný s podielom overených emisií príslušného členského štátu podľa systému Spoločenstva v roku 2005; b) 10 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať, rozdelených medzi určité členské štáty na účely solidarity a rastu v Spoločenstve, čím sa zvýši množstvo kvót, s ktorými tieto členské štáty obchodujú formou aukcie podľa písm. a) na základe percentuálnych podielov uvedených v prílohe IIa. Na účely písmena a) sa podiel členských štátov, ktoré sa nezúčastnili na systéme Spoločenstva v roku 2005, vypočíta na základe ich overených emisií systému Spoločenstva podľa systému Spoločenstva v roku 2007. V prípade potreby sa percentuálne podiely uvedené v písm. b) prvého pododseku primerane upravia, aby prerozdelenie predstavovalo 10 %. 3. Aspoň 20 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2 vrátane všetkých príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa písm. b) uvedeného odseku by sa malo použiť takto: a) na zníženie emisií skleníkových plynov vrátane príspevku do Globálneho fondu energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie, na prispôsobenie dôsledkom zmeny klímy a financovanie výskumu a vývoja v oblasti znižovania emisií a prispôsobovania sa dôsledkom zmeny klímy vrátane účasti na iniciatívach v rámci európskeho strategického plánu pre energetické technológie; b) na vývoj v oblasti obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok Spoločenstva, podľa ktorého sa má do roku 2020 využívať 20 % obnoviteľných energií a na splnenie záväzku Spoločenstva zvýšiť do roku 2020 energetickú účinnosť o 20 %; c) na zachytávanie a geologické ukladanie skleníkových plynov, najmä z uhoľných elektrární; d) na predchádzanie odlesňovaniu, najmä v najmenej rozvinutých krajinách; e) na pomoc rozvojovým krajinám prispôsobiť sa dôsledkom zmeny klímy; f) na riešenie sociálnych aspektov v domácnostiach s nižším a stredným príjmom, napríklad zvýšením energetickej účinnosti a zlepšením izolácie ich obydlí a g) na pokrytie správnych výdavkov na riadenie systému Spoločenstva. 4. Členské štáty zahrnú informácie o využití príjmov na každý z uvedených účelov do svojich správ predložených podľa rozhodnutia č. 280/2004/ES. 5. Komisia do 31. decembra 2010 prijme nariadenie o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania formou aukcie, aby sa zabezpečila otvorenosť, transparentnosť a nediskriminačný charakter tohto obchodovania. Aukcie sa skoncipujú tak, aby prevádzkovatelia, a najmä malé a stredné podniky, na ktoré sa vzťahuje systém Spoločenstva, mali zabezpečený úplný prístup a aby iní účastníci neohrozovali priebeh aukcie. Toto opatrenie, ktorého cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 50. Vkladajú sa tieto články 10a a 10b: „Článok 10a Prechodné pravidlá harmonizácie bezplatného prideľovania platné v celom Spoločenstve 1. Komisia prijme do 30. júna 2011 plne harmonizované vykonávacie pravidlá pre celé Spoločenstvo, ktoré sa týkajú harmonizovaného prideľovania kvót uvedených v odsekoch 2 až 6 a 8. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3]. Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu zabezpečí, aby sa prideľovanie uskutočňovalo spôsobom, ktorý na jednej strane motivuje k účinným technikám v oblasti skleníkových plynov a energetickej účinnosti a k znižovaniu emisií, pričom sa zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, využívanie biomasy a zachytávanie a ukladanie skleníkových plynov, a na druhej strane nemotivuje k zvyšovaniu emisií. V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezplatné kvóty. Keď Spoločenstvo uzavrie medzinárodnú dohodu o zmene klímy, ktorá povedie k záväznému zníženiu emisií skleníkových plynov porovnateľnému so znížením emisií Spoločenstva, Komisia preskúma tieto opatrenia s cieľom zabezpečiť, že bezplatné prideľovanie sa uskutoční len v prípadoch, keď je plne odôvodnené v zmysle uvedenej dohody. 2. S výhradou odseku 3 sa bezplatné prideľovanie nesmie vzťahovať na výrobcov elektrickej energie, zariadenia na zachytávanie emisií, prepravné potrubia alebo na úložiská emisií skleníkových plynov. 3. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s inými výrobcami tepla môžu výrobcovia elektrickej energie využívať bezplatné pridelenie kvót na teplo vyrobené prostredníctvom vysokoúčinnej kogenerácie v zmysle vymedzenia tohto pojmu v smernici 2004/8/ES s cieľom uspokojiť hospodársky odôvodnený dopyt. Po roku 2013 sa každoročne celkové pridelenie takýmto zariadeniam upraví podľa výroby takéhoto tepla o lineárny faktor uvedený v článku 9. 4. Maximálne množstvo kvót, ktoré je základom na výpočet kvót pre zariadenia, ktoré sú v činnosti v roku 2013 a v období rokov 2008 až 2012 využili bezplatné pridelenie, nesmie vo vzťahu k celkovému ročnému množstvu pre celé Spoločenstvo prekročiť percentuálny podiel zodpovedajúcich emisií v období rokov 2005 až 2007, ktoré tieto zariadenia emitovali. V prípade potreby sa uplatňuje korekčný faktor. 5. Maximálne množstvo kvót, ktoré slúži ako základ na výpočet kvót pre zariadenia, ktoré sú od roku 2013 začlenené výlučne do systému Spoločenstva, nesmie v roku 2013 prekročiť celkové overené emisie týchto zariadení v období rokov 2005 až 2007. V každom nasledujúcom roku sa celkové pridelenie kvót takýmto zariadeniam upraví o lineárny faktor uvedený v článku 9. 6. Päť percent z množstva kvót pre celé Spoločenstvo určeného v súlade s článkami 9 a 9a za obdobie rokov 2013 až 2020 sa vyčlení pre nových účastníkov ako maximálne množstvo, ktoré sa môže prideliť novým účastníkom v súlade s pravidlami prijatými podľa odseku 1 tohto článku. Pridelenie kvót sa upraví o lineárny faktor uvedený v článku 9. V súvislosti s výrobou elektrickej energie novými účastníkmi sa nesmie vykonať žiadne bezplatné pridelenie kvót. 7. S výhradou článku 10b predstavuje suma bezplatne pridelených kvót podľa odsekov 3 až 6 tohto článku [a odseku 2 článku 3c] v roku 2013 80 % množstva určeného v súlade s opatreniami uvedenými v odseku 1 a bezplatné pridelenie sa potom každý rok zníži o úmernú sumu, ktorej výsledkom bude koniec bezplatného prideľovania v roku 2020. 8. V roku 2013 a v každom nasledujúcom roku až do roku 2020 sa zariadeniam v odvetviach, ktoré čelia vysokému riziku presunu emisií CO2, pridelia bezplatné kvóty, ktorých množstvo môže predstavovať až 100 percent množstva určeného v súlade s odsekmi 2 až 6. 9. Komisia najneskôr do 30. júna 2010 a následne každé tri roky určí odvetvia, na ktoré sa odkazuje v odseku 8. Toto opatrenie, ktorého cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3]. Na účely určenia, ktoré sa uvádza v pododseku 1, Komisia zohľadní mieru, do akej má príslušné odvetvie alebo pododvetvie možnosť premietnuť náklady na požadované kvóty do cien výrobkov bez výraznej straty trhového podielu v porovnaní s menej účinnými zariadeniami v oblasti emisií CO2 mimo Spoločenstva, pričom vezme do úvahy tieto skutočnosti: a) mieru, do akej by obchodovanie formou aukcie viedlo k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov; b) mieru, do akej môžu jednotlivé zariadenia v príslušnom odvetví znížiť svoje úrovne emisií, napríklad na základe najúčinnejších technológií; c) štruktúru trhu, príslušný geografický trh a príslušný trh s výrobkami, vystavenie odvetvia medzinárodnej hospodárskej súťaži; d) vplyv zmeny klímy a politík týkajúcich sa energetiky, ktoré sa implementovali alebo sa ich implementácia očakáva, mimo EÚ v príslušných odvetviach. S cieľom zhodnotiť, či zvýšenie nákladov vyplývajúce zo systému Spoločenstva možno premietnuť do cien, je možné vychádzať okrem iného z odhadov neuskutočneného predaja v dôsledku zvýšenia ceny CO2 alebo z dosahu na rentabilnosť dotknutých zariadení. Článok 10b Opatrenia na podporu niektorých energeticky náročných odvetví v prípade presunu emisií CO 2 Komisia najneskôr do júna 2011 na základe výsledku medzinárodných rokovaní a rozsahu zníženia emisií skleníkových plynov, ktorý z týchto rokovaní vyplynie, ako aj po konzultáciách so všetkými významnými sociálnymi partnermi predloží v roku 2011 Európskemu parlamentu a Rade analytickú správu o posúdení situácie, pokiaľ ide o niektoré energeticky náročné odvetvia alebo pododvetvia, o ktorých sa určilo, že sú vystavené vysokému riziku presunu emisií CO2. Túto správu dopĺňajú vhodné návrhy, medzi ktoré môžu patriť tieto opatrenia: - upraviť pomer kvót, ktoré bezplatne prijali odvetvia alebo pododvetvia podľa článku 10a; - do systému Spoločenstva začleniť dovozcov výrobkov, ktoré sa vyrobili v odvetviach alebo pododvetviach určených v súlade s článkom 10a. Pri zvažovaní vhodnosti jednotlivých opatrení sa do úvahy berú všetky záväzné odvetvové dohody, ktoré prinesú globálne zníženie emisií v rozsahu postačujúcom na účinný boj proti zmene klímy, ktoré možno monitorovať, overovať a na ktoré sa vzťahujú záväzné vykonávacie pravidlá.“ 51. Články 11 a 11a sa nahrádzajú takto: „Článok 11 Vnútroštátne vykonávacie opatrenia 1. Každý členský štát do 30. septembra 2011 uverejní a predloží Komisii zoznam zariadení na svojom území, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, ako aj každé bezplatné pridelenie kvót každému zariadeniu na svojom území vypočítané podľa pravidiel uvedených v článku 10a ods. 1. 2. Príslušné orgány každoročne do 28. februára určia množstvo kvót, ktoré sa majú v danom roku rozdeliť, vypočítané podľa článkov 10 a 10a. Zariadenie, ktoré skončí svoju prevádzku, už nedostane žiadne bezplatné kvóty. Článok 11a Používanie CER a ERU z projektových aktivít v systéme Spoločenstva pred nadobudnutím platnosti budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy 1. Do nadobudnutia platnosti budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy a pred začatím uplatňovania odsekov 3 a 4 článku 28 sa uplatňujú odseky 2 až 7 tohto článku. 2. Pokiaľ prevádzkovatelia nevyčerpali CER/ERU, ktoré im členské štáty povolili na obdobie rokov 2008 až 2012, môžu požiadať príslušný orgán, aby im vydal kvóty platné na obdobie od roku 2013 výmenou za CER a ERU vydané v súvislosti so znížením emisií do roku 2012 z typov projektov, ktoré schválili všetky členské štáty v systéme Spoločenstva v období rokov 2008 až 2012. Príslušný orgán vykoná takúto výmenu na požiadanie do 31. decembra 2014. 3. Pokiaľ prevádzkovatelia nevyčerpali CER/ERU, ktoré im členské štáty povolili na obdobie rokov 2008 až 2012, príslušné orgány im umožnia výmenu CER z projektov vypracovaných pred rokom 2013, ktoré boli vydané v súvislosti so znížením emisií od roku 2013 pre kvóty platné od roku 2013. Prvý pododsek sa uplatňuje na všetky typy projektov, ktoré schválili všetky členské štáty v systéme Spoločenstva v období rokov 2008 až 2012. 4. Pokiaľ prevádzkovatelia nevyčerpali CER/ERU, ktoré im členské štáty povolili na obdobie rokov 2008 až 2012, príslušné orgány im umožnia výmenu CER vydaných v súvislosti so znížením emisií od roku 2013 pre kvóty z nových projektov, ktoré sa začali od roku 2013 v najmenej rozvinutých krajinách. Prvý pododsek sa uplatňuje na CER pre všetky typy projektov, ktoré schválili všetky členské štáty v systéme Spoločenstva v období rokov 2008 až 2012, kým tieto krajiny neratifikujú dohodu so Spoločenstvom alebo do roku 2020, podľa toho, ktorá z týchto udalostí nastane skôr. 5. Pokiaľ prevádzkovatelia nevyčerpali CER/ERU, ktoré im členské štáty povolili na obdobie rokov 2008 až 2012, a v prípade, že uzavretie medzinárodnej dohody o zmene klímy sa oneskorí, kredity z projektov alebo iných činností na zníženie emisií sa môžu využiť v systéme Spoločenstva v súlade s dohodami uzavretými s tretími krajinami, s uvedením úrovne čerpania. V súlade s takýmito dohodami prevádzkovatelia majú mať možnosť použiť kredity z projektových aktivít v týchto tretích krajinách, aby splnili svoje záväzky v rámci systému Spoločenstva. 6. V každej dohode, na ktorú sa odkazuje v odseku 5, sa ustanovuje používanie kreditov v systéme Spoločenstva z obnoviteľných energií alebo technológií energetickej účinnosti, ktorými sa podporuje technologický transfer, trvalo udržateľný rozvoj. V každej takejto dohode sa ustanovuje aj používanie kreditov z projektov, v ktorých použitá základná línia je pod úrovňou bezplatného pridelenia podľa opatrení uvedených v článku 10a alebo pod úrovňou, ktorú vyžadujú právne predpisy Spoločenstva. 7. Po dosiahnutí medzinárodnej dohody o zmene klímy sa v systéme Spoločenstva prijmú len CER z tretích krajín, ktoré uvedenú dohodu ratifikovali.“ 52. Do článku 11b ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek: „Spoločenstvo a jeho členské štáty povolia projektové aktivity len vtedy, ak všetci účastníci projektu majú hlavné sídlo buď v krajine, ktorá uzavrela medzinárodnú dohodu týkajúcu sa takýchto projektov, alebo v krajine, subfederálnom alebo regionálnom správnom celku, ktorý má spojitosť so systémom Spoločenstva podľa článku 25.“ 53. Článok 13 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Kvóty vydané od 1. januára 2013 sú platné pre emisie počas osemročných období, ktoré sa začínajú 1. januára 2013.“ b) odsek 2 sa vypúšťa. c) V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:„Štyri mesiace po začiatku každého obdobia uvedeného v odseku 1 zruší príslušný orgán kvóty, ktoré už nie sú platné a ktoré neboli odovzdané a zrušené v súlade s článkom 12 ods. 3.“ 54. Článok 14 sa nahrádza takto: „Článok 14 Monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách 1. Komisia prijme nariadenie o monitorovaní emisií a podávaní správ o emisiách, a v prípade potreby aj o monitorovaní údajov o činnostiach a podávaní správ o údajoch o činnostiach, ktoré súvisia s činnosťami uvedenými v prílohe I; toto nariadenie sa zakladá na zásadách monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV a konkretizuje sa v ňom potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách pre daný plyn. Toto opatrenie, ktorého cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3]. 2. V nariadení sa môže zohľadniť najpresnejší a najaktuálnejší dostupný vedecký dôkaz, najmä z oblasti IPKZ, a takisto sa môže konkretizovať povinnosť prevádzkovateľov podávať správy o emisiách súvisiacich s výrobou tovarov vyrábaných v energeticky náročných priemyselných odvetviach, ktoré môžu podliehať medzinárodnej hospodárskej súťaži, ako aj povinnosť nezávisle overovať tieto informácie. K týmto požiadavkám môže patriť podávanie správ o úrovni emisií z výroby elektrickej energie, na ktoré sa vzťahuje systém Spoločenstva a ktoré súvisia s výrobou takýchto tovarov. 3. Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ zariadenia podával príslušnému orgánu správy o emisiách z daného zariadenia v každom kalendárnom roku po skončení daného roku v súlade s nariadením.“ 55. Článok 15 sa mení a dopĺňa takto: a) názov sa nahrádza takto: „Overovanie a akreditácia“ b) dopĺňajú sa tieto odseky: „Komisia prijme nariadenie o overovaní správ o emisiách a akreditácii overovateľov, v ktorom sa konkretizujú podmienky akreditácie a vzájomného uznávania overovateľov, odnímania akreditácií overovateľom, a v prípade potreby aj dohľadu a vzájomného overovania („peer evaluation“) . Toto opatrenie, ktorého cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijíma v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 56. V článku 16 sa odsek 4 nahrádza takto: "4. Pokuty za prekročenie emisií týkajúce sa kvót vydaných po 1. januári 2013 sa zvýšia v súlade s európskym indexom spotrebiteľských cien.“ 57. Článok 19 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: “1. Kvóty vydané od 1. januára 2013 sa evidujú v registri Spoločenstva.“ b) Dopĺňa sa tento odsek 4: „4. Nariadenie o štandardizovanom a zabezpečenom systéme registrov musí obsahovať vhodné metódy pre register Spoločenstva na uskutočňovanie transakcií a iných operácií na implementáciu opatrení uvedených v článku 25 ods. 1b).“ 58. Článok 21 sa mení a dopĺňa takto: a) v odseku 1 sa druhá veta nahrádza takto:„Táto správa venuje osobitnú pozornosť opatreniam na prideľovanie kvót, prevádzke registrov, uplatňovaniu usmernení pre monitorovanie a podávanie správ, overovaniu a akreditácii a otázkam súvisiacim s dodržiavaním tejto smernice a v prípade potreby fiškálnej úprave pre kvóty.“ b) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Komisia organizuje výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov o vývoji týkajúcom sa otázok prideľovania, používania CER a ERU v systéme Spoločenstva, prevádzkovania registrov, monitorovania, podávania správ, overovania, akreditácie, informačných technológií a dodržiavania tejto smernice.“ 59. Článok 22 sa nahrádza takto: „Článok 22 Zmeny a doplnenia príloh Komisia môže zmeniť a doplniť prílohy k tejto smernici, s výnimkou prílohy I, na základe správ uvedených v článku 21 a skúseností s uplatňovaním tejto smernice. Prílohy IV a V sa môžu zmeniť a doplniť s cieľom zlepšiť monitorovanie, podávanie správ a overovanie emisií. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice, sa prijmú v súlade regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 60. V článku 24 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto: „2. Keď sa začlenenie dodatočných činností a plynov schváli, Komisia môže zároveň oprávniť iné členské štáty, aby začlenili takéto dodatočné činnosti a plyny. 3. Komisia môže z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie členského štátu prijať nariadenie o monitorovaní emisií a podávaní správ o emisiách z činností, zariadení a skleníkových plynov, ktoré nie sú uvedené ako kombinácia v prílohe 1, ak monitorovanie a podávanie správ možno uskutočniť s dostatočnou presnosťou. Toto opatrenie, ktorého cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijíma v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 61. Vkladá sa tento článok 24a „Článok 24a Harmonizácia pravidiel projektov, ktorými sa znižujú emisie 1. Komisia môže okrem začlenenia uvedeného v článku 24 prijať vykonávacie opatrenia na vydávanie kvót v prípade projektov, ktoré spravujú členské štáty a ktorými sa znižujú emisie skleníkových plynov mimo systému Spoločenstva. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3]. Žiadne takéto opatrenie nesmie mať za následok dvojité započítanie zníženia emisií, ani byť prekážkou uskutočnenia iných politických opatrení na zníženie emisií, na ktoré sa nevzťahuje systém Spoločenstva. Opatrenia sa prijmú len vtedy, keď začlenenie nie je možné v súlade s článkom 24 a v ďalšom preskúmaní systému Spoločenstva sa vezme do úvahy harmonizácia pokrytia týchto emisií v celom Spoločenstve. 2. Komisia môže prijať vykonávacie opatrenia, v ktorých sa ustanovia podrobnosti o kreditovaní projektov na úrovni Spoločenstva, uvedených v odseku 1. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 62. Do článku 25 sa vkladajú tieto odseky 1a a 1b: „1a. Je možné uzavrieť dohody s cieľom ustanoviť uznávanie kvót medzi systémom Spoločenstva a záväznými systémami obchodovania s emisiami skleníkových plynov s absolútnymi maximálnymi hodnotami emisií ustanovenými v ktorejkoľvek inej krajine alebo subfederálnom alebo regionálnom správnom celku. 1b. Je možné dohodnúť úpravy s tretími krajinami alebo subfederálnymi alebo regionálnymi správnymi celkami s cieľom ustanoviť správnu a technickú koordináciu, pokiaľ ide o kvóty v systéme Spoločenstva alebo iné systémy obchodovania s emisiami skleníkových plynov s absolútnymi maximálnymi hodnotami emisií.“ 63. Články 27 a 28 sa nahrádzajú takto: „Článok 27 Vylúčenie malých spaľovacích zariadení podliehajúcich rovnocenným opatreniam 1. Členské štáty môžu zo systému Spoločenstva vylúčiť spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom nižším ako 25MW, ktorých emisie oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z predchádzajúcich 3 rokov menej ako 10 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého, s výnimkou emisií z biomasy, a ktoré podliehajú opatreniam, ktorými sa dosiahne rovnocenné zníženie emisií, ak príslušný členský štát spĺňa tieto podmienky: 64. Komisii oznámi každé takéto zariadenie a uvedie konkrétne rovnocenné opatrenia, ktoré sa prijali, 65. potvrdí, že sa prijali úpravy týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje za jeden kalendárny rok 10 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy; 66. potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje za jeden kalendárny rok 10 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, alebo sa rovnocenné opatrenia už neuplatňujú, zariadenie sa opäť začlení do systému; 67. uverejní informácie uvedené v písm. a), b) a c) na verejné pripomienkovanie. 2. Ak po trojmesačnom období odo dňa oznámenia na verejné pripomienkovanie Komisia počas ďalších šiestich mesiacov nevznesie námietky, oznámenie sa považuje za prijaté. Po odovzdaní kvót v súvislosti s obdobím, počas ktorého zariadenie patrí do systému obchodovania s emisiami, zariadenie sa vylúči a členský štát nevydá zariadeniu žiadne ďalšie bezplatné kvóty podľa článku 10a. Článok 28 Uplatniteľné úpravy po uzavretí budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy 1. Keď Spoločenstvo uzavrie medzinárodnú dohodu o zmene klímy, ktorá do roku 2020 povedie k záväznému zníženiu emisií skleníkových plynov prekračujúcemu úrovne minimálneho zníženia, ktoré odsúhlasila Európska rada, uplatňujú sa odseky 2, 3 a 4. 2. Od roku, ktorý nasleduje po uzavretí medzinárodnej dohody uvedenej v odseku 1, sa lineárny faktor zvýši tak, že sa množstvo kvót Spoločenstva v roku 2020 v porovnaní s množstvom stanoveným podľa článku 9 zníži o množstvo kvót, ktoré zodpovedá celkovému zníženiu emisií skleníkových plynov v Spoločenstve o viac ako 20 %, ku ktorému sa Spoločenstvo zaviazalo v medzinárodnej dohode; a vynásobí sa podielom celkového zníženia emisií skleníkových plynov v roku 2020, ku ktorému prispieva systém Spoločenstva podľa článkov 9 a 9a. 3. Prevádzkovatelia môžu využiť CER, ERU alebo iné kredity schválené v súlade s odsekom 4 z tretích krajín, ktoré uzavreli medzinárodnú dohodu, až do polovice zníženia, ktoré sa vykonáva v súlade s odsekom 2. 4. Komisia môže prijať opatrenia, ktorými sa prevádzkovateľom povolí využívať aj iné typy projektov, ako sú uvedené v odsekoch 2 až 5 článku 11a, alebo prípadne využívať iné mechanizmy vytvorené na základe medzinárodnej dohody. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku [23 ods. 3].“ 68. Príloha I sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tejto smernici. 69. Dopĺňa sa príloha IIa uvedená v prílohe II k tejto smernici. 70. Príloha III sa vypúšťa. Článok 2Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2012. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou. Uvedú však do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 9a ods. 2) smernice 2003/87/ES, ktorý sa vkladá článkom 1 ods. 6 tejto smernice a s článkom 11 smernice 2003/87/ES zmenenej a doplnenej článkom 1 ods. 9 tejto smernice najneskôr do [31. decembra 2009]. Členské štáty začnú uplatňovať ustanovenia uvedené v prvom pododseku od 1. januára 2013. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach uvedených v prvom a druhom pododseku alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Komisia o tom informuje ostatné členské štáty. Článok 3Prechodné ustanovenie Ustanovenia smernice 2003/87/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2004/101/ES, sa naďalej uplatňujú do 31. decembra 2012. Článok 4Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Článok 5Adresáti Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Príloha I k smernici 2003/87/ES sa mení a dopĺňa takto: 71. Bod 1 sa nahrádza takto: „1. Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia alebo časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov, a na spaľovacie zariadenia využívajúce výlučne biomasu.“ 72. Do bodu 2 sa pridáva táto veta: „Pri výpočte celkovej kapacity spaľovacích zariadení sa jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW na účely tohto výpočtu nezohľadňujú.“ 73. Tabuľka sa mení a dopĺňa takto: a) Prvý riadok s kategóriami činností sa nahrádza takto: “ Dodávka elektrickej energie alebo tepla Spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na nebezpečný alebo komunálny odpad) Iné činnosti v energetike Rafinérie minerálnych olejov Koksárenské pece | Oxid uhličitý Oxid uhličitý Oxid uhličitý | ” b) Druhý riadok s kategóriami činností sa mení a dopĺňa takto: (i) v názve sa vypúšťa slovo „železných“ ; (ii) pridávajú sa tieto odseky: “ Výroba a spracovanie železných kovov (vrátane ferozliatin), kde sa prevádzkujú spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW vrátane valcovní, medziprehrievačov, žíhacích pecí, kováční, zlievarní, pokovovania a morenia. Výroba hliníka (primárna a sekundárna, kde sa prevádzkujú spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW) Výroba a spracovanie neželezných kovov vrátane výroby zliatin, rafinácie, výroby odliatkov atď., kde sa prevádzkujú spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW. | Oxid uhličitý Oxid uhličitý a plnofluórované uhľovodíky Oxid uhličitý | ” c) tretí riadok s kategóriami činností sa mení a dopĺňa takto: (i) prvý odsek sa nahrádza takto:„Zariadenia na výrobu cementového slinku v rotačných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 500 ton za deň alebo vápna vrátane kalcinácie dolomitu a magnezitu v rotačných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 50 ton za deň alebo v iných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 50 ton za deň“; (ii) v treťom odseku sa vypúšťajú tieto výrazy:„ a s kapacitou pece väčšou ako 4 m³ a s hustotou vsádzky väčšou ako 300 kg/m³“; (iii) dopĺňajú sa tieto odseky: “ Zariadenia na výrobu minerálnej vlny s kapacitou väčšou ako 20 za deň Zariadenia na sušenie alebo kalcináciu sádrovca na výrobu sadrokartónu a iných výrobkov zo sadry, kde sa prevádzkujú spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW. | Oxid uhličitý Oxid uhličitý | ” 74. Dopĺňajú sa tieto riadky s kategóriami činností: “ Chemický priemysel Výroba čierneho uhlíka zahŕňajúca karbonizáciu organických látok ako sú oleje, dechty a zvyšky z krakovania a destilácie, kde sa prevádzkujú spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW. Výroba kyseliny dusičnej Výroba kyseliny adipovej Výroba glyoxalu a kyseliny 2-oxoetánovej Výroba čpavku Výroba základných organických chemikálií krakovaním, reformovaním, čiastočnou alebo celkovou oxidáciou alebo podobnými postupmi, s výrobnou kapacitou väčšou ako 100 ton za deň Výroba vodíka (H2) a syntetického plynu reformovaním alebo čiastočnou oxidáciou s výrobnou kapacitou väčšou ako 25 ton za deň Výroba uhličitanu sodného (Na2CO3) a hydrogénuhličitanu sodného (NaHCO3) …………………………………………………………… Zachytávanie, prenos a geologické ukladanie emisií skleníkových plynov Zariadenia na zachytávanie skleníkových plynov na účely prenosu a geologického ukladania v úložisku dovolené podľa smernice xxxx/xx/ES[24] Potrubia na prepravu skleníkových plynov na geologické ukladanie v úložisku dovolené podľa smernice xxxx/xx/ES Úložiská na geologické ukladanie skleníkových plynov dovolené podľa smernice xxxx/xx/ES | Oxid uhličitý Oxid uhličitý a oxid dusný Oxid uhličitý a oxid dusný Oxid uhličitý a oxid dusný Oxid uhličitý Oxid uhličitý Oxid uhličitý Oxid uhličitý Všetky skleníkové plyny uvedené v prílohe II Všetky skleníkové plyny uvedené v prílohe II Všetky skleníkové plyny uvedené v prílohe II | „ PRÍLOHA II Ako príloha IIa sa do smernice 2003/87/ES dopĺňa toto znenie: „PRÍLOHA IIa Zvýšenie percentuálneho podielu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 písm a), na účely solidarity a rastu Spoločenstva a s cieľom znižovať emisie a prispôsobiť sa účinkom zmeny klímy Podiel členského štátu | Belgicko | 10% | Bulharsko | 53% | Česká republika | 31% | Estónsko | 42% | Grécko | 17% | Španielsko | 13% | Taliansko | 2% | Cyprus | 20% | Lotyšsko | 56% | Litva | 46% | Luxembursko | 10% | Maďarsko | 28% | Malta | 23% | Poľsko | 39% | Portugalsko | 16% | Rumunsko | 53% | Slovinsko | 20% | Slovensko | 41% | Švédsko “ | 10% | LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov. 2. RÁMEC ABM / ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Oblasť politiky: 07 Životné prostredie Činnosť ABB Kód 0703: Implementácia politiky a právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov: Článok 07 03 07 - LIFE+ (Finančný nástroj pre životné prostredie — od 2007 do 2013) 3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu: Požadované rozpočtové prostriedky na roky 2009 – 2013 budú pokryté zo zdrojov, ktoré už boli naplánované pre program LIFE+. Keďže revidované právne predpisy nadobudnú účinnosť až od roku 2013 a nestanovil sa žiadny konečný dátum akcie, návrh bude mať naďalej vplyv na rozpočet EÚ aj po uvedenom roku, aspoň pokiaľ ide o pravidelné monitorovanie fungovania systému. Neistota spočíva najmä v načasovaní medzinárodnej dohody o zmene klímy, ktorá možno bude vyžadovať úpravy v systéme. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky): Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 07 03 07 | Nepovinné | Dif. | NIE | NIE | NIE | Č. 2 | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 a nasl. | Spolu | Prevádzkové výdavky[25] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 0.900 | 1.850 | 0.150 | 0.150 | 0.000 | 0.000 | 3.050 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 0.270 | 1.185 | 0.815 | 0.675 | 0.105 | 0.000 | 3.050 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[26] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 0.900 | 1.850 | 0.150 | 0.150 | 0.000 | 0.000 | 3.050 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0.270 | 1.185 | 0.815 | 0.675 | 0.105 | 0.000 | 3.050 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[27] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 1.170 | 1.813 | 1.287 | 0.819 | 0.819 | 0.819 | 6.727 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | 0.250 | 0.287 | 0.341 | 0.395 | 0.277 | 0.331 | 1.881 | Celkové orientačné finančné náklady na akciu | VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 2.320 | 3.950 | 1.778 | 1.364 | 1.096 | 1.150 | 11.658 | PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | b+c+d+e | 1.690 | 3.285 | 2.443 | 1.889 | 1.201 | 1.150 | 11.658 | Údaje o spolufinancovaní Ak návrh predpokladá spolufinancovanie zo strany členských štátov alebo iných subjektov (uveďte ktorých), odhadovanú výšku spolufinancovania je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke (ak sa predpokladá spolufinancovanie zo strany viacerých subjektov, pridajte ďalšie riadky): v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Subjekt podieľajúci sa na spolufinancovaní | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a nasl. | Spolu | …………………… | f | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | VRP vrátane spolufinancovania spolu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním X Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[28] (t. j. nástroj flexibility alebo revíziu finančného výhľadu). 4.1.3. Finančný vplyv na príjmy X Návrh nemá finančný vplyv na príjmy. ( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom: NB: Všetky podrobnosti a pripomienky týkajúce sa spôsobu výpočtu vplyvu na príjmy je potrebné uviesť v samostatnej prílohe. v mil. EUR (zaokrúhlené na 1 desatinné miesto) Pred akciou [Rok n-1] | Stav po akcii | Počet ľudských zdrojov spolu | 10 A*/AD | 15,5 A*/AD | 11 A*/AD | 7 A*/AD | 7 A*/AD | 7 A*/AD | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Systém EÚ na obchodovanie s emisiami je jedným z najdôležitejších nástrojov, pokiaľ ide o príspevok EÚ k dosiahnutiu výrazného zníženia emisií, ktoré je potrebné na zamedzenie zmeny klímy. Na základe skúseností s prvým obdobím obchodovania a po rozsiahlych konzultáciách so zúčastnenými stranami je jasné, že systém sa musí posilniť a rozšíriť o ďalších veľkých priemyselných znečisťovateľov, aby sa mohol stať pevným stavebným prvkom celosvetového trhu s emisiami oxidu uhličitého a budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy. Na tento účel sú potrebné finančné zdroje na uskutočňovanie úloh, ktoré Komisii prisudzuje smernica, vrátane: - vypracovania nariadení, v ktorých sa ustanovujú podrobné vykonávacie pravidlá monitorovania emisií a podávania správ o emisiách, overovania správ o emisiách a akreditácie overovateľov, ako aj obchodovania formou aukcie, - vypracovania pravidiel prideľovania v rámci celého Spoločenstva, - vypracovania pravidiel v súvislosti s projektmi na znižovanie emisií skleníkových plynov v rámci alebo mimo Spoločenstva, - potenciálneho vypracovania metodík a ustanovení platných do uzavretia medzinárodnej dohody o zmene klímy, - potenciálneho vypracovania metodík a ustanovení platných do uzavretia medzinárodnej dohody o zmene klímy, - vypracovania úprav a dohôd na uznávanie kvót medzi systémom Spoločenstva a zlučiteľným povinným systémom obchodovania s emisiami skleníkových plynov v iných častiach sveta, - obstarania štúdií alebo inej technickej pomoci súvisiacej s implementáciou, - informačné činnosti a činnosti na budovanie kapacít. Ako prví využijú výhody väčšej istoty a predvídateľnosti, ako aj zvýšenej harmonizácie systému prevádzkovatelia zariadení, na ktoré sa systém v súčasnosti vzťahuje, alebo existuje návrh na ich začlenenie do systému v budúcnosti. Väčšiu transparentnosť a predvídateľnosť nepriamo využijú aj obchodní sprostredkovatelia. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Zníženie emisií skleníkových plynov možno najlepšie dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov a koordinácie na úrovni Spoločenstva. Z prvej fázy EÚ ETS od roku 2005 do roku 2007 vyplynulo, že narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu sa dá predchádzať zvýšenou harmonizáciou, napríklad pri uplatňovaní rozsahu pôsobnosti smernice a stanovovaní maximálnych hodnôt a pravidiel prideľovania. Prevádzkové výdavky sú plánované v časti rozpočtu LIFE+ a podliehajú centralizovanému priamemu riadeniu. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Na zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo v dňoch 8. a 9. marca 2007, bol schválený cieľ EÚ týkajúci sa 20 %, a za určitých okolností 30 %, zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990, ako jej pr