Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o implementácii rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES /* KOM/2007/0801 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 14.12.2007 KOM(2007) 801 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o implementácii rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ZHRNUTIE Štatistiky vedy, techniky a inovácií (štatistiky VTI) vychádzajú z rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES. Toto rozhodnutie implementuje Eurostat v úzkej spolupráci s členskými štátmi vo forme legislatívnych opatrení na jednej strane, a ako dodatočnú prácu nad uvedený rámec na strane druhej. V roku 2004 boli prijaté dve nariadenia Komisie o štatistikách VTI (č. 753/2004 a č. 1450/2004). Prvé nariadenie sa týka štatistiky o vede a technike a druhé štatistiky o inovácii. Tieto dve legislatívne opatrenia viedli k podstatnému zlepšeniu štatistiky výskumu a vývoja a štatistiky Spoločenstva o inovácii. Ďalší pokrok sa dosiahol v štatistike o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním (štatistika CDH), v štatistike špičkových technológií a štatistike patentov. Zostavené štatistiky a ukazovatele sa použili vo viacerých publikáciách a dokumentoch o politikách [napr. v prehľade výsledkov inovácie v Európe (European Innovation Scoreboard)]. Opatrenia Spoločenstva viedli aj k prispôsobeniam vnútroštátnych štatistických systémov týkajúcich sa štatistiky VTI. Dvoma nariadeniami Komisie sa podstatne zlepšila aj kvalita údajov štatistík VTI. Platí to najmä pre štatistiku výskumu a vývoja a štatistiku Spoločenstva o inovácii. Kvalitu údajov však treba ďalej zlepšovať. Uskutočnil sa prvý pokus zmerať náklady a zaťaženie respondentov a vnútroštátnych orgánov súvisiace so štatistikami VTI. Krajiny hlásili nejednotné výsledky. Preto ešte nemožno vyvodiť žiadne jasné závery. V tejto práci treba pokračovať. Na jednej strane je potrebný ďalší vývoj štatistík VTI so zreteľom na zlepšenia, ktoré sa majú urobiť v súčasných oblastiach štatistiky. Pokrok by sa mal dosiahnuť napríklad vo zvýšení relevantnosti štatistiky výskumu a vývoja, v revízii koncepcií a definícií štatistiky HRST, v stabilizácii štatistiky CDH, v lepšom využívaní databázy štatistických nespracovaných údajov o patentoch PATSTAT alebo v zrevidovaní definícií štatistiky špičkových technológií. Ďalšie opatrenia, ako zlepšenie merania internacionalizácie VTI, lepší prístup k mikroúdajom o VTI alebo zlepšenie ukazovateľov merania toku poznatkov, prepojení, výstupu a dosahu VTI sa zdajú byť potrebné skôr v strednodobom a dlhšom horizonte. Malo by k tomu dôjsť súčasne s prepracovaním uvedených dvoch nariadení Komisie, ako aj s prijatím ďalšieho nariadenia Komisie o štatistike CDH. SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o implementácii rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES 1. Úvod Táto správa Komisie sa zaoberá implementáciou rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES z 22. júla 2003 o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o vede a technike[1], ako sa vyžaduje v článku 5 uvedeného rozhodnutia. V ročnej stratégii politiky Komisie na rok 2008 sú štatistiky vedy, techniky a inovácií („štatistiky VTI“) úzko prepojené s lisabonskou stratégiou rastu a zamestnanosti a s prosperitou, a v tejto súvislosti zohrávajú vzdelanie, výskum a inovácie významné miesto. Prvá časť tejto správy sa sústreďuje na implementáciu od prijatia rozhodnutia. Po nej nasledujú kapitoly o kvalite údajov, nákladoch a štatistickom zaťažení. Posledná kapitola správy sa zaoberá strategickými opatreniami, ktoré by sa mali prijať v nadchádzajúcich rokoch. 2. Implementácia rozhodnutia č. 1608/2003/ES 2.1. Implementovanie Komisiou Rozhodnutie č. 1608/2003/ES implementuje Eurostat vo forme legislatívnych opatrení na jednej strane a dodatočnej práce nad uvedený rámec na strane druhej. V roku 2004 boli prijaté dve nariadenia Komisie týkajúce sa štatistík VTI: - nariadenie Komisie (ES) č. 753/2004 z 22. apríla 2004, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES vo vzťahu k štatistike o vede a technike[2]; a - nariadenie Komisie (ES) č. 1450/2004 z 13. augusta 2004, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č 1608/2003/ES o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o inovácii[3]. Nariadenie č. 753/2004 sa vzťahuje na štatistiku výskumu a vývoja, štatistiku ľudských zdrojov vo vede a technike („štatistika HRST“), štatistiku odvetví špičkovej technológie a znalostných služieb, štatistiku patentov a ďalšie štatistiky VTI. Požadované presné údaje sú uvedené len v prípade štatistiky výskumu a vývoja. Nariadenie č. 1450/2004 sa vzťahuje iba na štatistiku Spoločenstva o inovácií. V rámci týchto dvoch nariadení sa v rôznych oblastiach štatistík VTI dosiahli tieto hlavné výsledky: 2.1.1 Štatistika výskumu a vývoja (vrátane štatistiky viazaných rozpočtových prostriedkov alebo výdavkov na výskum a vývoj zo štátneho rozpočtu, štatistika Gbaord) Štatistikou výskumu a vývoja sa meria výkonnosť výskumu a vývoja v Európe. Výdavky na výskum a vývoj a na výskumných a vývojových pracovníkov z hľadiska podniku alebo inštitúcie zaoberajúcich sa výskumom a vývojom sú zhrnuté v rôznych dimenziách a členeniach. Táto štatistika je založená na tzv. Frascatiho manuáli a používa sa na kompiláciu trojpercentného ukazovateľa intenzity výskumu a vývoja známeho zo zasadnutí Rady v Lisabone a Barcelone. Obrázok 1: Intenzita výskumu a vývoja (výdavky na výskum a vývoj v % HDP), EÚ-25, 10 nových členských štátov (NMS 10), Čína, Japonsko, Rusko a Spojené štáty v rokoch 1994 až 2005 [pic] Hlavné dosiahnuté výsledky: - zreorganizovanie a zvýšenie tvorby údajov a kvality údajov; - zharmonizovanie dotazníka na zber údajov a časových radov s OECD; - zavedenie a implementácia správ o kvalite štatistiky výskumu a vývoja pre rôzne inštitucionálne sektory. 2.1.2. Štatistika Spoločenstva o inovácii Zisťovaniami o inováciách v Spoločenstve sa meria inovačná výkonnosť podnikov v Európe. Poskytujú ukazovatele o inovačných činnostiach, rôznych druhoch inovácií, výdavkoch na inovácie, účinkoch alebo spolupráci pri inováciách. Tieto zisťovania sú jediným harmonizovaným zdrojom merania inovácií v Európe a za jej hranicami. Vychádzajú z tzv. Oslo manuálu. [pic] Zdroj: Eurostat: Štatistika Spoločenstva o inovácii, 2004 Hlavné dosiahnuté výsledky: - Príprava štvrtého zisťovania o inováciách v Spoločenstve s harmonizovaným dotazníkom a metodikou zisťovania, ktoré sa v rozsiahlej miere implementovali v príslušných krajinách. - Zber a šírenie údajov a ukazovateľov CIS 4 vo forme tabuľky koncom roka 2006 spolu so správami o kvalite CIS 4. - Vydanie Oslo manuálu Eurostatu/OECD na rok 2005, ktorý zahŕňa aj organizačnú a marketingovú inováciu. - Príprava CIS 2006 na základe referenčného roka 2006, ktorá v mnohých členských štátoch opakuje CIS 4, a príprava a implementácia pilotných modulov o organizačnej a marketingovej inovácii so zreteľom na CIS 2008. - Otvorenie prístupu k mikroúdajom CIS doteraz viac ako 50 výskumným inštitúciám. 2.1.3 Štatistika ľudských zdrojov vo vede a technike („štatistika HRST“) Štatistika HRST meria časť pracovných síl, ktoré majú vzdelanie tretieho stupňa v oblasti vedy a techniky alebo ktoré pracujú v oblasti vedy a techniky. Monitoruje sa mnoho rôznych dimenzií tejto časti pracovných síl (ako napríklad sektor zamestnania, vek alebo vnútroštátna a medzinárodná mobilita). Tieto štatistiky vychádzajú z tzv. Canberra manuálu. Obrázok 3: Veková pyramída osôb zamestnaných v oblasti vedy a techniky (VaT) s vedecko-technickým vzdelaním a všetkých zamestnancov v EÚ-25, 2004 [pic]Zdroj: Eurostat: Štatistika HRSTC Hlavné dosiahnuté výsledky: - Pokračovanie pravidelného zostavovania štatistiky HRST na základe mikroúdajov zo zisťovania pracovných síl v Spoločenstve (CLFS) a jej rozšírenie, aby sa umožnilo lepšie meranie aspektov mobility. - Spolu s OECD a so Štatistickým úradom pri UNESCO (UIS) a na základe silného dopytu používateľov, príprava a rozsiahla implementácia „štatistiky o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním“ („štatistika CDH“), ktorou sa monitorujú domáci držitelia doktorátov vrátane ich osobných charakteristík, vzdelania a praxe, medzinárodnej mobility atď. 2.1.4 Štatistika odvetví špičkových technológií a znalostných služieb („štatistika špičkových technológií“) Štatistikou špičkových technológií sa monitorujú sektory hospodárstva, ktoré charakterizuje vysoká intenzita znalostí (napr. lieky, počítače, telekomunikácie, letecký priemysel, výskum a vývoj). Pre tieto odvetvia sa zostavujú ukazovatele hospodárske, zamestnanosti alebo obchodovania so špičkovými technológiami. Obrázok 4: Členenie dovozu a vývozu špičkových technológií podľa skupín výrobkov, EÚ-25, Japonsko a Spojené štáty – 2004 [pic] Hlavné dosiahnuté výsledky: - Pokračovanie a zintenzívnenie pravidelného zostavovania štatistiky špičkových technológií na základe oficiálnych aj neoficiálnych zdrojov. - Hodnotenie základných klasifikácií (vrátane obchodovania so špičkovými technológiami) s cieľom následnej revízie súvisiacej s revíziou klasifikácie ekonomických činností Nace. 2.1.5 Štatistika patentov Štatistiky patentov sa všeobecne používajú ako vstupné ukazovatele súvisiace s vedou, technikou a inováciou. Ukazovatele sa zostavujú na základe administratívnych údajov pochádzajúcich z Európskeho patentového úradu alebo z iných patentových úradov. Celosvetové porovnania patentových činností umožňujú hodnotiť inovačnú kapacitu jednotlivých ekonomík. Tabuľka 1: Prihlášky patentov špičkovej technológie podané na EPÚ podľa skupín špičkových technológií, EÚ-27, Japonsko a Spojené štáty — 2003 EÚ-27 | Japonsko | USA | Letectvo | 256 | 18 | 153 | Počítačové a automatizované vybavenie podnikov | 3 242 | 2 088 | 5 479 | Komunikačná technológia | 4 932 | 2 583 | 4 475 | Lasery | 118 | 90 | 158 | Mikroorganizmy a genetické inžinierstvo | 1 349 | 704 | 2 060 | Polovodiče | 943 | 1 351 | 1 520 | Prihlášky patentov špičkovej technológie spolu | 10 840 | 6 834 | 13 845 | Zdroj: Eurostat: Štatistika patentov Hlavné dosiahnuté výsledky: - Spolu s ďalšími medzinárodnými inštitúciami [ako je Európsky patentový úrad (EPÚ), Úrad pre registráciu patentov a obchodných značiek USA (USPTO) alebo OECD] zriadenie a ďalšie zlepšenie PATSTAT-u, harmonizovanej databázy nespracovaných údajov obsahujúcej okrem iného prihlášky patentov podané na EPÚ a patenty udelené USPTO. - Vývoj automatizovanej metódy na rozsiahlu harmonizáciu mien prihlasovateľov patentov. Uplatňovanie tejto metódy umožňuje zostavovať dodatočnú štatistiku patentov, napr. pomery koncentrácie patentov. - Zvýšené využívanie PATSTAT na zostavovanie relevantnejších štatistík a ukazovateľov patentov pre používateľa. 2.1.6 Zostavovanie a šírenie Na ďalšie zlepšovanie kvality údajov štatistík VTI a na zriadenie dlhších časových radov vybudoval Eurostat internú produkčnú databázu (VTI DB) a začal vyvíjať generickú IT aplikáciu na spracovanie mikroúdajov. Boli vytvorené viaceré publikácie s použitím štatistík VTI, ktoré sa zdarma šíria prostredníctvom internetu. Príklady zahŕňajú sériu Panorám Eurostatu o vede, technike a inovácii, ktoré vychádzajú raz do roka, alebo okolo 15 vydaní Štatistiky v kocke (Statistics in Focus), ktoré vychádzajú pravidelne. Štatistiky VTI sa použili aj vo viacerých dokumentoch a oznámeniach o politike. Najvýznamnejšími príkladmi sú každoročný prehľad výsledkov inovácie v Európe (European Innovation Scoreboard), ktorú zostavuje GR pre priemysel a podnikanie (GR ENTR), alebo Kľúčové údaje („Key figures“), ktoré vydáva GR pre výskum (GR RTD). 2.1.7 Doteraz neimplementovaná štatistika VTI V dôsledku prekážok, ktoré predstavuje nedostatok ľudských zdrojov, sa však doteraz intenzívne nesledovali ďalšie oblasti uvedené v oddiele 3 prílohy k nariadeniu č. 753/2004, napr. štatistiky o biotechnológiách, nanotechnológiách a technologickej platobnej bilancii. Tieto chýbajúce aktivity však vyvažuje viacero aktivít, ktoré vyplynuli z potrieb politiky. Niektoré z nich, ako napríklad štatistiky CDH, sú uvedené v predchádzajúcich odsekoch. Ďalšie treba ďalej sledovať, a preto sú súčasťou kapitoly 5 (napr. lepšie meranie internacionalizácie výskumu a vývoja). 2.2. Implementácia štatistiky VTI v členských štátoch Tento oddiel stručne opisuje opatrenia prijaté v členských štátoch so zreteľom na štatistiky VTI, ktoré priamo získavajú: štatistiky výskumu a vývoja/Gbaord, štatistiky Spoločenstva o inovácii a štatistiky CDH. Pokiaľ ide o ostatné oblasti, používajú sa iné oficiálne alebo neoficiálne zdroje údajov nezahrnuté v zisťovaniach, ktoré majú vykonávať členské štáty. Štatistika výskumu a vývoja/Gbaord Mnohé krajiny od roku 2002/2003 prispôsobili svoje vnútroštátne dotazníky a zber údajov, aby splnili požiadavky nariadenia č. 753/2004. Zrevidované vnútroštátne dotazníky už často obsahovali dobrovoľne predkladané údaje o výskume a vývoji. Všeobecne zostali vnútroštátne metódy kompilácie údajov nezmenené, lebo často vychádzali práve zo zisťovania o známych vykonávateľoch výskumu a vývoja. Namiesto toho bolo treba upraviť veľkosť dotazníkov zisťovania o výskume a vývoji alebo používanie vnútroštátnych zdrojov údajov. Viacero krajín malo problémy so zasielaním údajov o výskume a vývoji a Gbaord za prvé dva povinné referenčné roky (2003 a 2004), najmä s úplnosťou údajov a so splnením termínov, ktoré ukladá nariadenie Komisie. Menej ťažkostí by však mali mať so štatistikou výskumu a vývoja za referenčný rok 2005, ako aj s ďalším zlepšovaním včasnosti týchto štatistík. Zasielanie premenných výskumu a vývoja, ktoré sa vyžaduje na báze dobrovoľnosti, je však stále neúplné. Štatistika Spoločenstva o inovácii Štvrté zisťovanie o inováciách Spoločenstva (CIS 4) sa vnímalo ako menej zaťažujúce a ľahšie vykonateľné na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty väčšinou použili zharmonizovaný dotazník zisťovania CIS 4 a zharmonizovanú metodiku zisťovania. Viedlo to k zlepšeniu kvality údajov, najmä z hľadiska porovnateľnosti a včasnosti. Údaje (regionálne a vnútroštátne) v tabuľkách sa väčšinou odosielali načas. Eurostat však nedostane všetky súbory vnútroštátnych mikroúdajov CIS 4, lebo niektoré krajiny tieto údaje nezasielajú dobrovoľne. Okrem toho, viaceré krajiny nezasielajú regionálne údaje. Štatistika o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním („štatistika CDH“) Na základe silného dopytu zo strany používateľov sa vo viac ako 20 členských štátoch začala v roku 2006 a 2007 rozsiahlejšie zostavovať štatistika CDH. V tomto kontexte začali krajiny pracovať na využívaní vnútroštátnych zdrojov a registrov administratívnych údajov a budovať vnútroštátne rámce vzoriek, ktoré zahŕňajú všetky rezidentné osoby s ukončeným doktorandským vzdelaním, vypočítavať veľkosť vzorky, zostavovať dotazníky vnútroštátneho zisťovania a vyvíjať techniky zberu údajov. Rozsiahlejšie hodnotenie zostavovania štatistiky CDH na vnútroštátnej úrovni sa vykoná v roku 2008. Európska komisia (Eurostat) sa domnieva, že: bol dosiahnutý značný pokrok v implementácii rozhodnutia č. 1608/2003/ES nariadeniami č. 753/2004 a 1450/2004, ktoré pokrývajú všetky oblasti štatistiky VTI; začatie doplnkových projektov, ako je napríklad štatistika CDH, bolo opodstatnené ich relevantnosťou vzhľadom na silu základných potrieb politiky; tieto opatrenia na medzinárodnej úrovni všeobecne dodržiavajú jednotlivé krajiny, ktoré zvyšujú svoje úsilie uskutočniť potrebné vnútroštátne prispôsobenia alebo investície. Viedlo to k zvýšeniu dostupnosti štatistiky VTI napr. v oblasti štatistiky výskumu a vývoja a Gbaord približne o jednu tretinu od roku 2001. | - 3. Štatistika VTI: kvalita údajov Rámcom na kvalitu údajov štatistiky VTI je Kódex postupov pri európskej štatistike[4], ktorý obsahuje 15 hlavných zásad. Hlavné zásady relevantné pre kvalitu údajov v štatistike VTI sú: - zásada 3: primeranosť zdrojov, ktoré majú národné štatistické úrady k dispozícii; - zásada 4: záväzok kvalitného spracovania pre všetkých členov EŠS; - zásada 7: správna metodika, o ktorú sa kvalitná štatistika musí opierať; - zásada 9: zamedzovanie nadmernému zaťažovaniu respondentov; - a zásady 11 až 15, ktoré sa týkajú relevantnosti, presnosti, spoľahlivosti, včasnosti, časovej presnosti, koherencie a porovnateľnosti zostavovanej štatistiky. Súčasťou „Oznámenia Komisie o znížení administratívneho zaťaženia, zjednodušení a stanovení priorít v oblasti štatistiky Spoločenstva“[5] je aj kvalita údajov a náklady a zaťaženie respondentov. Toto oznámenie sa okrem iného zaoberá prestavbou podnikateľskej štatistiky, ktorá v strednodobom horizonte ovplyvní aj štatistiku VTI. V ďalšom texte sú vyzdvihnuté niektoré z otázok kvality štatistiky, ktoré vznikli v rôznych oblastiach. Mnohé z týchto zistení pochádzajú zo správ o kvalite jednotlivých zisťovaní: - Štatistika výskumu a vývoja : Kvalita štatistiky európskeho výskumu a vývoja sa zlepšila implementáciou nariadenia č. 753/2004. Od referenčného roku 2003 sa pozoruje vyššia dostupnosť údajov. Dobrá je aj presnosť údajov a porovnateľnosť medzi krajinami. Všeobecne sa dodržiavajú odporúčania o kompilácii údajov uvedené vo Frascatiho manuáli OECD. - Štatistika Spoločenstva o inovácii : V porovnaní s predchádzajúcimi CIS sa podstatne zlepšila aj kvalita údajov CIS 4. Často je to vďaka kratšiemu, prehľadnejšiemu dotazníku, silnejšiemu procesu zostavovania a implementácie na vnútroštátnej úrovni a väčšej znalosti CIS zo strany respondentov. Zlepšila sa aj včasnosť, úplnosť a porovnateľnosť vnútroštátnych súborov údajov CIS 4. Presnosť údajov je vo väčšine krajín uspokojivá. - Ostatné štatistiky VTI : V ostatných oblastiach závisia zlepšenia kvality údajov často od pokroku, ktorý sa dosiahol pri zdroji údajov. Z tohto hľadiska sa dosiahol značný pokrok pri údajoch zo zisťovania pracovných síl v Spoločenstve alebo z PATSTAT-u. Pokiaľ ide o nariadenia č. 753/2004 a č. 1450/2004, Eurostat začal v rokoch 2006/2007 monitorovať dodržiavanie právnych predpisov o štatistike výskumu a vývoja a štatistike Spoločenstva o inovácii. Toto monitorovanie sa bude opakovať v pravidelných intervaloch podľa vopred stanoveného poradia akčných priorít vo vzťahu k členským štátom. Európska komisia (Eurostat): sa domnieva, že kvalita štatistiky výskumu a vývoja a štatistiky Spoločenstva o inovácii sa v posledných rokoch podstatne zlepšila, medziiným vďaka nariadeniam č. 753/2004 a 1450/2004; je však presvedčená, že v nasledujúcich rokoch sú potrebné ďalšie zlepšenia kvality údajov; plánuje monitorovať kvalitu štatistických údajov v rôznych oblastiach aj v budúcnosti. | - 4. Štatistika VTI: náklady a zaťaženie Eurostat meria náklady a zaťaženie, ktoré ukladá podniková štatistika vo viacerých štatistických oblastiach. V prípade štatistiky VTI sa merajú náklady a zaťaženie len pri štatistike výskumu a vývoja a pri štatistike Spoločenstva o inovácii, lebo doteraz prebehli samostatné zisťovania o podnikoch len v týchto dvoch sférach. Skutočnosť, že nie každá krajina odpovedala a že prijaté údaje sú nejednotné a nie úplne porovnateľné, bráni možnosti vyvodiť nejaké pevné celkové závery o nákladoch a zaťažení, ktoré ukladá štatistika výskumu a vývoja a CIS. Uvádza sa však príklad dvoch krajín: - V Estónsku strávi podnik, v ktorom sa skúmala štatistka výskumu a vývoja, kompiláciou všetkých potrebných údajov o výskume a vývoji priemerne 4 hodiny. Keďže vzorka je malá, tento čas sa znižuje iba na 8 minút, ak sa vezmú do úvahy všetky podniky v krajine. Pri štatistike Spoločenstva o inovácii predstavuje toto zaťaženie na skúmaný podnik 95 minút a pri všetkých podnikoch 55 minút. - Na druhej strane v Taliansku spôsobila kompilácia požadovanej štatistiky výskumu a vývoja skúmaným podnikom priemerné zaťaženie 95 minút a keď sa vezmú do úvahy všetky podniky v štáte, tak 40 minút. V porovnaní s Estónskom sú príslušné údaje týkajúce sa štatistiky Spoločenstva o inovácii omnoho vyššie – asi 7 hodín na podnik vybraný do vzorky a menej ako 2 hodiny pri všetkých podnikoch v štáte. Tieto dva príklady ukazujú, že náklady a zaťaženie, ktoré predstavuje štatistika výskumu a vývoja a štatistika Spoločenstva o inovácii pre podniky, sú veľmi nejednotné. To sa týka aj merania nákladov/zaťaženia v iných oblastiach, akou je napríklad štrukturálna podniková štatistika, kde sú v tejto etape k dispozícii pomerne nejednotné informácie len zo 16 krajín. Okrem ďalších snáh podstatne zlepšiť meranie nákladov a zaťaženia, ktoré spôsobujú dané uvedené dve zisťovania štatistiky VTI, sa Eurostat snaží urobiť transparentnejšími aj vnútroštátne metódy kompilácie údajov používané pri týchto dvoch zisťovaniach. Malo by to viesť k stimulom zlepšovať vnútroštátne metódy a následne znížiť zaťaženie podnikov (napr. zmenšením veľkosti vzorky, ktorá sa v niektorých krajinách zdá byť príliš veľká). Podobne je rozdielne aj zaťaženie členských štátov štatistikou CDH a závisí od ich súčasných rámcov zisťovania alebo súčasných zisťovaní CDH alebo iných vnútroštátnych zisťovaní. Tieto štatistiky však nie sú zacielené na podniky ako respondentov, ale na osoby. Európska komisia (Eurostat) vykonala počiatočné meranie nákladov a štatistického zaťaženia, ktoré ukladá štatistika výskumu a vývoja a štatistika Spoločenstva o inovácii; pozoruje, že náklady a zaťaženie, ktoré tieto štatistiky kladú na respondentov a národné úrady, sú dosť rozdielne; sa domnieva, že náklady a zaťaženie možno v mnohých krajinách znížiť jednoducho premyslenejším uplatňovaním štatistických metód bez ohrozenia kvality údajov. | - 5. ĎALšÍ VÝVOJ šTATISTIKY VTI Ďalší vývoj štatistiky VTI by sa mal týkať celého systému VTI, t. j. vedeckého vstupu, prepojení, výstupu a dosahu. Táto kapitola sa zaoberá nasledujúcimi piatimi rokmi. Na jednej strane je možné zlepšením súčasnej štatistiky v krátkodobom až strednodobom horizonte veľa dosiahnuť. Na druhej strane treba v strednodobom až dlhodobom prístupe uvažovať o nových ukazovateľoch, nových zdrojoch údajov a nových oblastiach štatistiky VTI. 5.1 Zlepšovanie súčasnej štatistiky VTI 5.1.1 Zlepšovanie kvality štatistiky VTI V úzkej spolupráci s členskými štátmi potrebuje Eurostat zabezpečiť úplnú implementáciu legislatívneho rámca na vnútroštátnej úrovni, aby sa dosiahli ďalšie zlepšenia v kvalite údajov. To zahŕňa dodatočné zbery údajov a ďalšie činnosti, ktoré treba uskutočňovať a ďalej zlepšovať. Osobitnými prípadmi sú opätovné vyváženie štatistiky výskumu a vývoja uvedené v nariadení č. 753/2004 (na základe hodnotenia kvality údajov a dopytu používateľov), zavedenie povinnosti rozčleňovať „výskum a vývoj financovaný zo zahraničia“, zlepšovanie kvality štatistiky výskumu a vývoja so zreteľom na očakávanú kapitalizáciu výskumu a vývoja v európskom systéme účtov a s cieľom lepšie reagovať na dopyt používateľov v súvislosti so ženami vo vede, zvýšená harmonizácia metód kompilácie údajov štatistiky výskumu a vývoja alebo ďalšie zlepšovanie ich včasnosti aktuálnymi predpoveďami (now-casts). Potrebné je zlepšiť kvalitu (konzistenciu a relevantnosť) štatistiky výskumných pracovníkov VTI. Nakoniec treba od roku 2008 plne zahrnúť do štatistiky VTI zrevidovanú klasifikáciu ekonomických činností (Nace rev. 2). Takto by mala byť relevantnejšia. 5.1.2 Štatistika ľudských zdrojov vo vede a technike („štatistika HRST“) Treba zrevidovať Canberra manuál OECD, základnú metodiku štatistiky HRST, ktorá existuje od roku 1992. Táto revízia by sa mala zaoberať predovšetkým relevantnosťou koncepcií a definícií HRST, v ktorých sa našli nedostatky. Štatistiku CDH treba zahrnúť aj do koncepcií a definícií HRST. Táto práca sa už začala. V tomto kontexte treba uvažovať o úzkej spolupráci na medzinárodnej úrovni (najmä s OECD). Novú štatistiku o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním („štatistika CDH“), ktorú zaviedli OECD, UIS a Eurostat, treba vyhodnotiť a stabilizovať pravidelným zostavovaním. Malo by to nasledovať po prvom komplexnom národnom programe implementácie štatistiky CDH v európskych krajinách v roku 2007. V druhej etape by sa mala predpokladať úplná integrácia do Európskeho štatistického systému. 5.1.3 Štatistika patentov PATSTAT, nový zdroj nespracovaných údajov o patentoch, otvára mnoho príležitostí na generovanie patentových ukazovateľov nad rámec tých, ktoré sú spracúvané v súčasnosti. Dodatočné ukazovatele možno kompilovať v súvislosti s národnými prihláškami patentov, očistenými menami žiadateľov, internacionalizáciou patentov alebo vynálezcov. Príklady zahŕňajú pomery koncentrácie patentov alebo ukazovatele, ktoré lepšie merajú prepojenia priemyslu s vedou. Silný dopyt po dodatočných ukazovateľoch zo strany používateľov môže viesť dokonca k prispôsobeniu PATSTAT-u. Súbor nespracovaných údajov PATSTAT by sa mohol ďalej použiť na výstavbu prepojení s inými súbormi mikroúdajov [ako napríklad s prehľadom investícií priemyslu do výskumu a vývoja v EÚ (EU industrial R&D investment scoreboard)]. Okrem toho treba zlepšiť včasnosť štatistiky patentov a stabilizovať zostavovanie regionálnych štatistík patentov. 5.1.4 Štatistika odvetví špičkových technológií a znalostných služieb („štatistika špičkových technológií“) Agregovanú štatistiku špičkových technológií (vrátane agregátov obchodovania so špičkovými technológiami) treba zrevidovať, lebo klasifikácia ekonomických činností NACE sa mení na Nace rev. 2, resp. pretože treba zaktualizovať zoskupenia výrobkov. Aj zlepšenia v štruktúre ekonomických činností v Nace rev. 2 otvárajú nové možnosti premyslenejších, relevantnejších agregátov. V tejto oblasti je potrebná spolupráca s ďalšími medzinárodnými partnermi. Európska komisia (Eurostat) plánuje: ďalej zlepšovať kvalitu štatistiky VTI spoločne s členskými štátmi; začať s revíziou koncepcií a definícií štatistiky ľudských zdrojov vo vede a technike; vyhodnotiť a stabilizovať štatistiku o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním; lepšie využívať PATSTAT na medzinárodne porovnateľnú štatistiku patentov aj vytváraním nových ukazovateľov; zrevidovať koncepcie a definície odvetví špičkových technológií a znalostných služieb posilnením ich relevantnosti. | - 5.2 Nové ukazovatele, nové zdroje údajov a nové oblasti Je potrebné vyvinúť aj nové ukazovatele, otvoriť nové zdroje údajov, iné prípadne zatvoriť a pridať nové oblasti v strednodobom až dlhodobom horizonte. V ďalšom texte je rozobraných viacero hlavných oblastí pre strednodobé a dlhodobé plánovanie. 5.2.1 Lepšie meranie internacionalizácie VTI Meranie internacionalizácie VTI sa zdá byť nedostatočné, ak vezmeme do úvahy skutočnosť, že VTI sa stáva čoraz viac medzinárodnou. Medzery sú napríklad v údajoch o výdavkoch na výskum a vývoj vynaložených spoločnosťami EÚ mimo ich územia, o výskume a vývoji vo vlastníctve zahraničných filiálok, o mobilite vysoko kvalifikovaných ľudských zdrojov alebo o medzinárodnej spolupráci pri inováciách. Zlepšenia možno postupne zaviesť do rôznych oblastí (napr. do štatistiky výskumu a vývoja a štatistiky zahraničných filiálok). Treba uvažovať aj o úzkej spolupráci s OECD. 5.2.2 Lepšie zisťovania Spoločenstva o inováciách pre viacerých používateľov V CIS 2008 treba plne implementovať Oslo manuál Eurostatu/OECD z roku 2005, ktorý obsahuje dva druhy inovácie (v organizácii a marketingu). Okrem toho sa nasledujúce zisťovania Spoločenstva o inováciách, t. j. CIS 2008 a ďalšie, budú zaoberať novými potrebami používateľov. Zahŕňajú najmä lepšie meranie ekoinovácie a dizajnu, zaznamenávanie používateľmi riadenej inovácie alebo verejného obstarávania a inovácie. V ďalších vlnách zisťovaní Spoločenstva o inováciách by sa mali pridať ďalšie sektory hospodárstva a dosiahnuť úplne pokrytie európskych regiónov. Na druhej strane treba dávať pozor, aby dotazník CIS 2008 nebol nadmerne zaťažujúci a nemal negatívny vplyv na kvalitu údajov. 5.2.3 Lepší prístup k mikroúdajom Výskumní pracovníci musia intenzívnejšie využívať mikroúdaje nad rámec štandardných tabuliek a šírených ukazovateľov. Keď vezmeme ako príklad CIS, zasielanie mikroúdajov do Eurostatu a ich centralizované využívanie výskumnými pracovníkmi podstatne zlepšuje pomer nákladov a prínosov. Mikroúdaje možno používať buď ako anonymné mikroúdaje alebo ako dôverné mikroúdaje v zabezpečenom stredisku Eurostatu. Prístup k obom súborom údajov je upravený nariadením Komisie č. 831/2002. Centrálnu dostupnosť mikroúdajov CIS v Eurostate treba zabezpečiť povinným zasielaním údajov z krajín. Postup na prístup výskumných pracovníkov k mikroúdajom CIS treba zjednodušiť. V strednodobom horizonte by sa mala prešetriť možnosť zasielania ďalších mikroúdajov VTI. Prvými kandidátmi budú štatistiky výskumu a vývoja a CDH. Vyžaduje si to však väčšiu harmonizáciu tvorby údajov na vnútroštátnej úrovni a dostatočný používateľský dopyt po týchto mikroúdajoch zo strany výskumných pracovníkov. Nakoniec by súčasťou dlhodobého pracovného plánu malo byť prepojenie rôznych súborov mikroúdajov o VTI s inými súbormi mikroúdajov. 5.2.4 Viac ukazovateľov o tokoch znalostí, prepojeniach, výstupe a dosahu VTI Súčasné ukazovatele prenosu znalostí medzi univerzitami a priemyslom treba preskúmať, aby sa zistil ich rozsah (napr. udeľovanie licencií a patentov, vytváranie spin-off podnikov, spolupráca vo výskume, publikácie, mobilita ľudských zdrojov) a stanovilo sa ich prepojenie s hospodárskym dosahom s cieľom propagovať koherentnejšie údaje relevantné pre analýzu prenosu znalostí v Európe a definovať súbor zharmonizovaných ukazovateľov. Mala by sa zistiť najmä potreba vytvoriť nové ukazovatele, ktoré ilustrujú proces vytvárania a šírenia znalostí v rámci systémov výskumu a vývoja a inovácie. Takéto ukazovatele prepojení by sa mali zameriavať napríklad na siete výskumných pracovníkov/vynálezcov alebo na rozsah, do akého využíva priemyselná základňa výsledky výskumnej práce na svoje inovačné činnosti. Do Oslo manuálu z roku 2005 bola vložená špecifická kapitola o prepojeniach v oblasti inovácií. Podobne ako ukazovatele prepojení, ani ukazovatele výstupu a dosahu VTI neboli ešte komplexne prešetrené. Robia sa mnohé zlepšenia (napr. pri patentovej alebo bibliometrickej štatistike), ale doteraz neboli celkovo zmapované potreby používateľov v porovnaní s údajmi vytvorenými v týchto oblastiach. To sa týka najmä ukazovateľov VTI, ktoré merajú hospodársky dosah, pre ktorý neexistuje zharmonizovaný súbor ukazovateľov. Tieto požiadavky sa týkajú všetkých oblastí štatistiky VTI (štatistiky výskumu a vývoja, štatistiky inovácií, štatistiky HRST, štatistiky špičkových technológií a štatistiky patentov). V prvom rade treba vyjasniť a skonsolidovať potreby používateľov vo vzťahu k možnostiam zostavovania štatistík. Potom treba zlepšiť existujúcu tvorbu údajov, najmä zadefinovaním a vytvorením nových ukazovateľov. Tu je jedným z bezprostredných kandidátov lepšie využívanie mikroúdajov v CIS. Na druhej strane, okamžité zahrnutie oblastí, ktoré ešte nie sú súčasťou Európskeho štatistického systému, ako napríklad bibliometrická štatistika, sa zdá byť ťažké, ak nie nemožné. Dôvodom je najmä nedostatok zdrojov v Eurostate alebo súvisiace práva duševného vlastníctva. Pri tejto činnosti by sa mali zaviesť ďalšie výskumné a konsolidačné opatrenia. 5.2.5 Skúmanie a prehodnotenie vstupných ukazovateľov VTI Tradičná štatistika výskumu a vývoja a rôzne členenia, podrozdelenia a rozvrhnutia na výkonné sektory [sektor podnikov (BES), vládny sektor (GOV), sektor vysokoškolského vzdelávania (HES) a súkromný neziskový sektor (PNP)] existujú už viac ako 40 rokov. Sú založené na Frascatiho manuáli (najnovšia verzia je z roku 2002). V priebehu rokov sa prispôsobovali bez zásadných zmien koncepcií a definícií. Navyše bola v priebehu rokov štatistika výskumu a vývoja a Gbaord zaťažovaná žiadosťami o ďalšie údaje, ktoré neboli pôvodne plánované. Už sa objavujú nové požiadavky napr. vo forme kapitalizácie výskumu a vývoja v rámci zrevidovaného systému národných účtov alebo lepšieho merania internacionalizácie výskumu a vývoja. Môže byť ohrozená aj relevantnosť niektorých údajov výskumu a vývoja a Gboard vytváraných už mnoho rokov. Jedným z príkladov je štatistika Gbaord, ktorá neobsahuje údaje o daňových úľavách. Strednodobo sa preto zdá potrebné preskúmať a vyhodnotiť tradičnú štatistiku výskumu a vývoja a Gbaord, najmä jej relevantnosť. To by sa malo urobiť nielen v rámci štatistickej komunity, ale aj spoločne s používateľmi a výskumnými pracovníkmi. 5.2.6 Údaje o jednotlivých podnikoch, skupinách podnikov a inštitúciách výskumu alebo vy sokoškolského vzdelávania Na európskej úrovni sa vyvíja úsilie o tvorbu a sprístupnenie údajov o jednotlivých podnikoch, skupinách podnikov a výskumných alebo vzdelávacích inštitúciách, akými sú univerzity. Vytvorené informácie zvyčajne vychádzajú z verejne dostupných informácií, napr. z informácií uvedených v účtoch príslušných subjektov alebo dostupných ako administratívne údaje na vnútroštátnej úrovni. Najznámejším príkladom týchto snáh je prehľad investícií priemyslu do výskumu a vývoja v EÚ, ktorý zostavila Európska komisia (IPTS pre GR RTD). Informácie o jednotlivých podnikoch alebo inštitúciách sa pridávajú do agregovanej štatistiky zostavovanej ako štandardný výstup. Na základe súčasných činností možno v nasledujúcich rokoch predpokladať viacero opatrení: - V krátkodobom až strednodobom horizonte možno predpokladať ďalší vývoj prehľadu investícií priemyslu do výskumu a vývoja v EÚ pridaním viac individuálnych údajových záznamov (napr. o patentoch) alebo hľadaním synergií s obchodným registrom európskych skupín Eurostatu, v ktorom sú uvedené záznamy o skupinách podnikov a ich štruktúrach. Jedným z cieľov je poskytnúť údaje o prístupe k financovaniu pre inovačné podniky. Dlhodobo by však nemalo dochádzať k zdvojenej produkcii údajov o jednej skupine podnikov. - Eurostat môže v primeranom čase zbierať podobné informácie aj o jednotlivých inštitúciách (ktoré nie sú podnikmi). Prvými kandidátmi sú európske univerzity so zdvojenou funkciou výskumu a vzdelávania. Ukazovatele o jednotlivých univerzitách možno zostaviť zo zdrojov štatistických alebo administratívnych údajov na vnútroštátnej úrovni a potom ich zasielať Eurostatu. V tejto oblasti už prebieha niekoľko výskumných činností. Keďže potreby používateľov súvisiace s touto oblasťou rýchlo rastú, Eurostat prešetrí uskutočniteľnosť takejto tvorby údajov a nadviaže na túto prácu v primeranom čase. 5.2.7 Integrovanie štatistík o biotechnológiách a nanotechnológiách a ďalších vznikajúcich oblastí V posledných rokoch presadzuje vývoj štatistiky o biotechnológiách a nanotechnológiách predovšetkým OECD. Najmä práca na štatistike o biotechnológiách pokročila smerom k väčšej harmonizácii základných koncepcií a definícií a zberu pilotných údajov. Práca na meraní nanotechnológií nepokračuje tak ako práca na biotechnológiách. Používatelia (GR RTD) však opakovane vyjadrujú potrebu informácií v tejto oblasti. Štatistiky o biotechnológiách a nanotechnológiách by mali byť v strednodobom horizonte nejakým spôsobom začlenené do štatistiky VTI. To znamená napríklad zlepšiť štatistiku výskumu a vývoja, štatistiku patentov alebo štatistiku HRST. Na druhej strane, štatistiky o biotechnológiách a nanotechnológiách treba vnímať širšie než len ako súčasť štatistiky VTI. Preto by sa v primeranom čase mali na poskytovanie potrebných dodatočných informácií o biotechnológiách a nanotechnológiách používať aj iné oficiálne alebo neoficiálne údaje. Štatistika a údaje o nanotechnológiách by však v každom možnom prípade mali poskytovať aj osobitné údaje a štatistiku o vplyvoch nanotechnológií na životné prostredie, bezpečnosť a zdravie a o súvisiacich výdavkoch na výskum. Potreby údajov o vede, technike a inováciách pre politiku sa vyvíjajú niekedy veľmi rýchlo. Aj keď štatistické infraštruktúry nemožno v krátkom čase prispôsobiť, aj tak by sa mali zaoberať novými otázkami. Z tohto hľadiska treba pravidelne hodnotiť relevantnosť používaných klasifikácií a metód so zreteľom na zlepšovanie. Silné obavy politiky o životné prostredie, verejné zdravie, zmenu klímy a výrobu energie sú napríklad spojené aj s ďalším výskumom a vývojom v týchto oblastiach. Aj keď sú súčasné klasifikácie pomerne dobre prispôsobené zostavovaniu štatistík na tieto témy, ich relevantnosť pre obavy politiky by sa mala napriek tomu naďalej zlepšovať. Európska komisia (Eurostat) má v úmysle: zlepšiť meranie internacionalizácie VTI; zlepšiť zisťovania Spoločenstva o inováciách tak, aby boli relevantnejšie; zlepšiť prístup k mikroúdajom o VTI tým, že bude povinný aj prenos mikroúdajov CIS do Eurostatu; zlepšiť ukazovatele VTI o tokoch znalostí, prepojeniach, výstupe a dosahu VTI; skúmať vstupné ukazovatele VTI a kontrolovať ich relevantnosť; ďalej prešetrovať zaobchádzanie s údajmi VTI súvisiacimi s jednotlivými inštitúciami vysokoškolského vzdelávania alebo skupinami podnikov a v primeranom čase prijať vhodné opatrenia; pokiaľ je to možné a potrebné, integrovať štatistiku o biotechnológiách, nanotechnológiách a iných vznikajúcich oblastiach do štatistiky VTI. | - 5.3 Aktualizácia právneho rámca štatistiky VTI Právny rámec štatistiky VTI treba v strednodobom horizonte zaktualizovať. Cieľom Eurostatu je prijať v tomto zmysle tieto opatrenia: - nariadenie č. 753/2004 treba znova vyvážiť a pritom zohľadniť potreby dodatočných údajov, integrovať niektoré údaje zbierané na dobrovoľnej báze, eliminovať iné, menej relevantné údaje alebo prehodnotiť frekvenciu predkladania údajov; - zrevidovať treba aj nariadenie č. 1450/2004 a založiť ho na zharmonizovanom dotazníku zisťovania a metodike zisťovania pre CIS 2008, pričom sa zavedie povinnosť zasielania mikroúdajov CIS; - vo vhodnom čase treba prijať tretie nariadenie Komisie o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním („štatistika CDH“). Tvorbu údajov možno predpokladať každé dva roky. Potrebné môžu byť aj ďalšie právne predpisy napr. o prístupe k mikroúdajom a prepojení mikroúdajov. Eurostat má v úmysle prijať v tomto zmysle vhodné opatrenia. Európska komisia (Eurostat) má v úmysle: zrevidovať nariadenia č. 753/2004 a 1450/2004, aby sa zabezpečila väčšia relevantnosť; v primeranom čase prijať tretie nariadenie Komisie o štatistike o kariérnom postupe osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním. | - [1] Ú. v. EÚ L 230, 16.9.2003, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 118, 23.4.2004, s. 23. [3] Ú. v. EÚ L 267, 14.8.2004, s. 32. [4] KOM (2005) 217. [5] KOM (2006) 693. Obrázok 2: Podniky s inovačnou činnosťou ako % všetkých podnikov, 2002 – 2004