Uznesenie Európskeho parlamentu o vnútornom trhu v nových členských štátoch: situácia, príležitosti a ponaučenia (2004/2155(INI))



Úradný vestník 045 E , 23/02/2006 S. 0104 - 0107



P6_TA(2005)0149 Vnútorný trh v nových členských štátoch Uznesenie Európskeho parlamentu o vnútornom trhu v nových členských štátoch: situácia, príležitosti a ponaučenia (2004/2155(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, - so zreteľom na zmluvu týkajúcu sa pristúpenia Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska [1], - so zreteľom na Vestník vnútorného trhu vydanie č. 13, z 13. júla 2004, - so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe zákonov [2], - so zreteľom na 1 579 smerníc o vnútornom trhu, ktoré majú termín na transpozíciu najneskôr 15. novembra 2004, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. mája 2003 "Stratégia vnútorného trhu - Priority v rokoch 2003 - 2006" (KOM(2003)0238), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 21. januára 2004 "Správa o uplatňovaní stratégie vnútorného trhu (2003 - 2006)" (KOM(2004)0022), - so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok, zverejnenú v novembri 2004 "Tvárou v tvár náročným úlohám: Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť", - so zreteľom na správu, ktorú zverejnili Združenie európskych obchodných a priemyselných komôr (EUROCHAMBRES) a Slovinské združenie pre podnikanie a výskum (SBRA) "Prieskum CAPE 2004: Pripravenosť podnikov na rozšírenie v strednej Európe", - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A6-0068/2005), A. keďže článok 3 ods. 1 písm. c) zmluvy stanovuje, že aktivity Spoločenstva zahŕňajú vytvorenie vnútorného trhu charakterizovaného odstránením prekážok voľného pohybu tovaru, osôb, služieb a kapitálu medzi členskými štátmi, B. keďže článok 3 ods. 1 písm. h) zmluvy stanovuje, že aktivity Spoločenstva zahŕňajú aproximáciu zákonov členských štátov do miery potrebnej na fungovaniu spoločného trhu, C. keďže článok 10 zmluvy vyzýva členské štáty, aby prijali všetky primerané opatrenia na zabezpečenie splnenia ich záväzkov vyplývajúcich zo zmluvy alebo z krokov inštitúcií Spoločenstva, a stanovuje, že štáty sa musia zdržať akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli ohroziť dosiahnutie cieľov zmluvy, D. keďže článok 14 ods. 2 zmluvy stanovuje, že vnútorný trh zahŕňa oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu v súlade s ustanoveniami zmluvy, E. keďže článok 18 ods. 1 zmluvy stanovuje, že za určitých podmienok má každý občan Únie právo pohybovať sa a zdržiavať sa voľne na území členských štátov, F. keďže články 23 a 24 zmluvy požadujú voľný pohyb tovaru vnútri Spoločenstva, G. keďže hlava III tretej časti zmluvy požaduje voľný pohyb osôb, služieb a kapitálu vnútri Spoločenstva, H. keďže vnútorný trh vytvorený Európskym spoločenstvom sa ukázal byť nepopierateľným hospodárskym úspechom a je hnacou silou pri podpore hospodárskej kohézie a postupnom odstraňovaní regionálnych rozdielov, I. keďže vnútorný trh môže byť skutočný iba ak všetky členské štáty transponujú a začnú vykonávať smernice o vnútornom trhu, J. keďže netransponovanie, neimplementácia a nevykonávanie týchto smerníc spôsobuje delenie vnútorného trhu, blokuje ďalší hospodársky rast európskej ekonomiky a prehlbuje regionálne rozdiely, K. keďže oneskorená či nesprávna transpozícia pripravuje podniky a spotrebiteľov o plné hospodárske výhody riadne fungujúceho vnútorného trhu, L. keďže účinná transpozícia a uplatňovanie legislatívy Spoločenstva pomáha rozvíjať vzájomnú dôveru medzi vládami, občanmi a podnikmi, M. keďže ústredným cieľom Lisabonskej stratégie je vybudovanie najdynamickejšej a najviac konkurencieschopnej ekonomiky na svete založenej na vedomostiach s viac a lepšími pracovnými miestami, posilnenou sociálnou kohéziou a vysokou úrovňou ochrany životného prostredia do roku 2010, 1. je presvedčený, že na zúžitkovanie úplného potenciálu nového rozšíreného európskeho trhu sa musia transponovať a uplatňovať všetky smernice o vnútornom trhu, ktorých transpozícia a uplatňovanie už mešká, aby sa čo rýchlo odstránili zostávajúce prekážky pohybu tovaru, osôb, služieb a kapitálu; 2. odporúča, aby nové členské štáty vypracovali implementačné stratégie, ktoré účinne implementujú legislatívu Spoločenstva a zvýšili povedomie o nových zákonoch medzi spotrebiteľmi, výrobcami, obchodníkmi a súdmi; 3. nalieha, že cieľ 1,5 % pre deficit transpozície smerníc navrhovaný Európskymi radami by všetky členské štáty mali brať vážne a mal by sa podporiť ráznym politickým odhodlaním zo strany každého členského štátu transponovať všetky meškajúce smernice k určitému dátumu; 4. navrhuje, aby dodatočne k včasnej a správnej transpozícii a efektívnemu uplatňovaniu smerníc o vnútornom trhu, vykonávali členské štáty aj vyhodnocovanie svojich existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov s ohľadom na ich zlučiteľnosť s právnymi predpismi EÚ a pomohli tak procesu odstraňovania prekážok trhu a otvoreniu súťaže na vnútornom trhu; 5. víta skutočnosť, že nové členské štáty už do svojej legislatívy implementovali zásadu vzájomného uznávania, ako aj to, že niektoré členské štáty taktiež schválili klauzulu horizontálneho vzájomného uznávania, ktorá automaticky uznáva túto zásadu v neharmonizovaných oblastiach, ale opätovne zdôrazňuje potrebu ďalšieho pokroku smerom k harmonizácii ako kľúčovému cieľu vnútorného trhu; 6. osobitne blahoželá viacerým novým členským štátom za ich výkon pri prijímaní európskych noriem výrobkov, v mnohých prípadoch vo väčšom predstihu pred dlhšie zavedenými členskými štátmi; 7. vyzýva vnútroštátne orgány nových členských štátov, aby vypracovali a zlepšili svoje administratívne kapacity, aby sa zmenšil rozdiel medzi formálnym dodržiavaním a skutočným uplatňovaním legislatívy Spoločenstva; 8. navrhuje s cieľom dosiahnuť ciele vytýčené v Lisabonskej stratégii, aby nové členské štáty zvýšili svoje investície do výskumu a vývoja, ktoré sú v súčasnosti ďaleko pod priemerom EÚ, podporovali lepšie kontakty medzi výskumnými inštitúciami a podnikmi a vypracovali účinnejšie školské a vzdelávacie systémy, aby sa zlepšila kvalita pracovného trhu, berúc do úvahy odporúčania obsiahnuté v nedávno zverejnenej správe: Tvárou v tvár náročným úlohám: Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť; 9. pripomína nesmierny význam účinného režimu duševného vlastníctva pri stimulovaní inovácie a komerčnom využívaní nových myšlienok, ako aj rozvoj kreatívneho obsahu v offline a online priestore; povzbudzuje nové členské štáty, aby zabezpečili účinné fungovanie systémov na ochranu patentov a autorských práv a aby zabezpečili primerané zdroje pre opatrenia proti pirátstvu a falšovaniu; 10. vyzýva Radu, vzhľadom na zásadný význam zabezpečenia ochrany duševného vlastníctva pre vynálezy týkajúce sa digitálnej technológie, aby užšie spolupracovala s Európskym parlamentom pri schvaľovaní nového patentového opatrenia, ktoré poskytne bezpečný rámec na patentovateľnosť technických vynálezov v tejto oblasti; 11. vyzýva národné, regionálne a miestne orgány nových členských štátov, aby vytvorili pružný dynamický pracovný trh s cieľom zvýšiť zamestnanosť v súkromnom sektore a vyriešiť problémy štrukturálnej nezamestnanosti a regionálnych rozdielov; 12. pripomína dôležitosť budovania účinného systému profesijných kvalifikácií a podpory definície noriem, ktoré sa vzájomne uznávajú; navrhuje, aby Komisia poskytla dodatočné prostriedky na pomoc pri vytváraní profesijných organizácií v nových členských štátoch s cieľom stimulovať rozvoj vysokokvalifikovanej pracovnej sily; 13. zdôrazňuje dôležitosť dobudovania vnútorného trhu, aby sa zmenšili sociálne a regionálne rozdiely v nových členských štátoch; 14. pripomína dôležitosť dynamického trhu služieb pre vytváranie pracovných miest a zakladanie nových spoločností; zdôrazňuje veľký význam navrhovanej smernice o vnútornom trhu so službami pre ekonomiky nových členských štátov; zastáva však názor, že tento cieľ sa musí dosiahnuť bez toho, aby bola poškodená sociálna súdržnosť v Únii alebo jej vysoká úroveň ochrany pre európskych spotrebiteľov; 15. vyzýva národné, regionálne a miestne orgány v nových členských štátoch, aby zlepšili a rozšírili svoju úlohu pri šírení informácií týkajúcich sa legislatívy a fungovania EÚ a vnútorného trhu; považuje za dôležité, aby verejnosť dostávala informácie a poradenstvo o svojich spotrebiteľských právach a o príležitostiach pracovať a usadiť sa na vnútornom trhu; 16. vyzýva nové členské štáty, aby zabezpečili dostatočnú finančnú podporu na rozvoj a fungovanie nástrojov mimosúdneho vyrovnania a nástrojov na riešenie problémov, ako je SOLVIT [3], s cieľom zabezpečiť, aby európski občania a podniky mali k dispozícii nástroje na riešenie problémov, s ktorými sa môžu stretnúť pri rozvoji vnútorného trhu; 17. víta, že Komisia začala 20. októbra 2004 osobitné konanie o porušení právnych predpisov proti novým členským štátom, ktoré netransponovali dané smernice v termíne do 1. mája 2004; 18. je presvedčený, že aby sa uľahčila transpozícia legislatívy Spoločenstva, mala by byť častejšie k dispozícii aktualizácia stavu transpozície. Tieto aktualizácie by mali dopĺňať Vestník vnútorného trhu a mali by sa používať pri tvorbe menovitého zoznamu hanby všetkých členských štátov, ktoré zaostávajú v procese transpozície; 19. zastáva názor, že Komisia by mala začať s úpravou existujúcej legislatívy Spoločenstva s cieľom zjednodušiť ju. Toto by veľmi pomohlo procesu transpozície a implementácie, viac by to podporilo pohyb a obchod vnútri Spoločenstva, ako aj rast európskej ekonomiky; 20. pripomína význam jednoduchého a účinného regulačného ovzdušia pre znižovanie podnikových nákladov a zvyšovanie súladu s legislatívou; podporuje nové členské štáty, aby acquis pre vnútorný trh transponovali čo najjednoduchším možným spôsobom; navrhuje, aby nové členské štáty aktívne podporovali programy Komisie na lepšiu tvorbu zákonov prenesením ich terajších znalostí o zložitosti existujúceho acquis, kým ich majú v čerstvej pamäti; 21. navrhuje, aby sa Vestník povýšil na úroveň Európskej rady a aby bol uznávaný na politickej úrovni ako hlavný referenčný bod stavu transpozície; 22. zastáva názor, že Európsky parlament, by mal zohrávať proaktívnejšiu úlohu pri monitorovaní výkonu a vyvíjaní tlaku na členské štáty transponovať smernice; 23. pripomína vlastný záväzok aktívne ovplyvňovať, keď je to vhodné a potrebné, preorientovanie lisabonskej agendy pri zachovaní rovnováhy medzi hospodárskym, sociálnym a enviromentálnym rozmerom lisabonského a göteborgského procesu s ohľadom na vypracovanie ambicióznej stratégie trvalo udržateľného rozvoja; 24. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam členských štátov. [1] Ú. v. EÚ L 236, 23.09.2003, s. 17. [2] Ú. v. EÚ C 321, 31. 12. 2003, s. 1. [3] SOLVIT je dobrovoľná sieť na riešenie problémov online, kde členské štáty EÚ spolupracujú pri mimosúdnom riešení problémov spôsobených tým, že verejné orgány nesprávne uplatňovali právo vnútorného trhu. Stredisko SOLVIT existuje v každom členskom štáte EÚ. Strediská SOLVIT môžu pomôcť pri spracovaní sťažnosti občanov aj podnikov. Sú súčasťou štátnej správy a sú zaviazané poskytnúť skutočné riešenie problémov v rámci desiatich týždňov. --------------------------------------------------