(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Litva vo svojom programe stability na rok 2016 požiadala o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu v roku 2017 vo výške 0,6 % HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Kým sa nedosiahne konečná dohoda, pretrváva neistota v súvislosti so súborom reformných opatrení, ako aj s ich vykonávaním. Hoci Litva má dostatočný fiškálny priestor na to, aby mohla využiť dočasnú odchýlku, nezdá sa, že by spĺňala kritérium oprávnenosti týkajúce sa vykonávania reformy, aby mohla využiť doložku o štrukturálnej reforme. Okrem toho v súčasnosti nie je možné posúdiť, či je dosah reformy odhadovaný vládou, vierohodný. Preto dosah týchto reforiem nebol doposiaľ zohľadnený v rámci požadovanej úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017.

(6)Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,8 % HDP v roku 2016 na prebytok vo výške 0,9 % HDP v roku 2019. Štrukturálne saldo sa má v roku 2016 dočasne zhoršiť pred tým, ako dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2017, a následne zostane nad uvedenou úrovňou. Postup úprav zahŕňa systémovú dôchodkovú reformu v roku 2016, ale neodzrkadľuje plánovanú štrukturálnu reformu v roku 2017. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne z 39,9 % HDP v roku 2016 na 35,7 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľov týkajúcich sa deficitu od roku 2018 neboli doposiaľ dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá štrukturálne saldo na úrovni –1,2 % HDP v roku 2016, ktoré možno považovať za blízke strednodobému rozpočtovému cieľu, a na úrovni –0,8 % HDP v roku 2017, čo znamená, že bude nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 možno očakávať, že Litva dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(7)Pokles populácie v produktívnom veku spôsobený starnutím, zlým zdravotným stavom a značnou mierou čistej emigrácie môže poškodiť rastový potenciál Litvy a v konečnom dôsledku jej budúci spôsob konvergencie, pričom zároveň ohrozuje udržateľnosť jej dôchodkového systému a systému dlhodobej starostlivosti. Odhaduje sa, že do roku 2030 dôjde ku kumulatívnej strate populácie v produktívnom veku vo výške 35 %. Ak sa tento vývoj nezvráti, ohrozí to dostupnosť vhodných zdrojov pracovnej sily, udržateľnosť dlhodobého hospodárskeho rastu a systémov sociálneho zabezpečenia, najmä dôchodkového systému.

(8)Súčasné demografické trendy podčiarkujú potrebu komplexnej reformy dôchodkového systému v Litve, ktorou by sa riešili riziká v oblasti strednodobej udržateľnosti a primeranosti súčasného dôchodkového systému. Miera chudoby medzi staršími osobami v Litve patrí k najvyšším v Európe. V súčasnosti však neexistujú žiadne indexačné mechanizmy pre dôchodky vyplácané z verejných zdrojov a výdavky na dôchodky zo systému sociálneho poistenia sú pomerne nízke. Vláda doposiaľ neprijala plány na zavedenie indexačného mechanizmu, naviazanie dôchodkového veku na strednú dĺžku života po roku 2026 a zlepšenie spôsobu, akým sa financuje základná časť dôchodkov zo systému sociálneho poistenia.

(9)V Litve je situácia v oblasti zdravia najhoršia v Európske únii. Najmä miera úmrtnosti obyvateľstva vo vekovej skupine od 20 do 64 rokov je najvyššia v EÚ, čo má významný vplyv na potenciálne dostupnú pracovnú silu a produktivitu práce. K nedostatkom v systéme zdravotníctva patrí prílišná závislosť na nemocničnej starostlivosti a nízke výdavky na prevenciu a verejné zdravie. Je potrebné riešiť negatívny demografický vývoj.

(10)Je dôležité, aby Litva posilnila investície do ľudského kapitálu s cieľom bojovať proti niektorým negatívnym dôsledkom zmenšujúcej sa populácie v produktívnom veku a podporiť prechod Litvy na hospodárstvo s vyššou pridanou hodnotou. Napriek tomu, že úroveň dosiahnutého vzdelania sa zvýšila, podiel žiakov s nedostatočnými základnými zručnosťami je vysoký. Malo by sa vynaložiť úsilie na zabezpečenie vysoko kvalitnej výučby, ktorá má zásadný význam v boji proti neuspokojivým výsledkom a nedostatkom vo vzdelávaní. Okrem toho existujú nedostatky v kvalite výučby vo vysokoškolskom vzdelávaní a v jeho schopnosti podporovať inovácie. Dlhotrvajúca nízka úroveň účasti na vzdelávaní dospelých podkopáva snahy o zlepšenie kvality ľudského kapitálu a zvyšovanie produktivity. V určitých odvetviach hospodárstva existujú príznaky vznikajúceho nedostatku zručností. Očakáva sa, že uvedené nedostatky zručností sa stanú v budúcnosti ešte naliehavejšími. Silný rast miezd a spomalenie rastu produktivity môžu oslabiť nákladovú konkurencieschopnosť. Preto je dôležité zlepšiť relevantnosť vzdelávania pre trh práce, zefektívniť štruktúru a financovanie systému vzdelávania, rozvinúť celoživotné vzdelávanie a zlepšiť zacielenie a účinnosť aktívnych politík trhu práce. Litva podnikla kroky na zlepšenie svojich aktívnych opatrení trhu práce a iných služieb na podporu uchádzačov o zamestnanie, ale stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o zameranie sa na osobitné skupiny, najmä na veľmi dlhodobo nezamestnané osoby a osoby bez potrebných zručností. Výdavky na účinné opatrenia politiky trhu práce zostávajú obmedzené a záchranné sociálne siete v Litve sú veľmi slabé. Približne 27 % obyvateľstva Litvy je ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením a v Litve panuje jedna z najvyšších nerovností príjmov v EÚ. Litovská vláda plánuje zlepšiť dosah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci, ale doposiaľ sa neprijali príslušné právne predpisy.

(11)Parlament prerokúva komplexnú revíziu zákonníka práce a sociálneho modelu. Zámerom je zvýšiť pružnosť vzťahov na trhu práce a zabezpečiť väčšiu istotu, ale príslušné právne predpisy ešte neboli prijaté. Dôležité je zapojenie sociálnych partnerov do vykonávania reformy a širšieho sociálneho dialógu.

(12)Od vypuknutia hospodárskej krízy došlo pomaly k oživeniu investícií, ktoré budú v nadchádzajúcich rokoch podporované zo štrukturálnych a z investičných fondov EÚ. Napriek tomu sa vývoj a využívanie nových technológií nerozšírili do celého hospodárstva a inovácie sú na nízkej úrovni, čo brzdí rast produktivity. Súkromné investície do výskumu a inovácií sú takisto na nízkej úrovni, čo môže byť spôsobené nedostatočnými stimulmi pre podnikový výskum a inovácie a nedostatočnou spoluprácou medzi verejným a súkromným sektorom. Posilnenie súkromných investícií by mohlo zmierniť riziká súvisiace so závislosťou verejných investícií do výskumu a inovácií v Litve na štrukturálnych a investičných fondoch EÚ. Systém terciárneho vzdelávania vykazuje nedostatky, pokiaľ ide o výstupy v oblasti kvality a inovácií, pričom spolupráca so zahraničnými univerzitami a výskumnými strediskami je obmedzená. Systém výskumu a inovácií je roztrieštený a charakterizuje ho prekrývanie a duplikácia. To Litve bráni v dosiahnutí kritického množstva, pokiaľ ide o výskumné a vývojové kapacity, ktoré sú potrebné na zvýšenie inovačných znalostí. Stimuly pre inováciu a spoluprácu medzi akademickou obcou a podnikateľskou sférou je potrebné zvýšiť, a to okrem iného rozvojom ľudského kapitálu a investovaním do neho, čo by mohlo zvýšiť mieru prenosu technológií do reálnej ekonomiky. Zvýšenie obmedzenej kapacity litovských spoločností absorbovať externé poznatky a uplatňovať ich na komerčné účely by zvýšilo úroveň inovácií.

(13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

(14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

1.Zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa obmedzila len na to, čo je povolené v súvislosti so systémovou dôchodkovou reformou v rokoch 2016 a 2017. Znížiť daňové zaťaženie v prípade osôb s nízkymi príjmami presunom daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a zlepšiť daňovú disciplínu, najmä v oblasti DPH.

2.Posilniť investície do ľudského kapitálu a riešiť nedostatky zručností zlepšením relevantnosti vzdelávania pre trh práce, zvýšením kvality výučby a vykonávaním aktívnejších politík trhu práce a vzdelávania dospelých. Posilniť úlohu mechanizmov sociálneho dialógu. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením ambulantnej starostlivosti, prevencie chorôb a podpory zdravia. Zlepšiť dosah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci.

3.Prijať opatrenia na posilnenie produktivity a zlepšiť vývoj a využívanie nových technológií v celom hospodárstve. Zlepšiť koordináciu politík v oblasti inovácie a podnietiť súkromné investície, okrem iného aj rozvojom alternatívnych spôsobov financovania.

V Bruseli