[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.12.2008 KOM(2008) 823 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Východné partnerstvo {SEK(2008) 2974} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Východné partnerstvo 1. VÝVOJ SITUÁCIE Európska únia má zásadný záujem na tom, aby krajiny na jej východných hraniciach boli stabilné, aby mali lepšiu správa vecí verejných a dosahovali hospodársky rozvoj. Naši partneri vo východnej Európe a na južnom Kaukaze sa pritom snažia zintenzívniť svoje vzťahy s EÚ. Politika Únie voči nim musí byť proaktívna a jednoznačná: EÚ poskytne týmto partnerom výraznú podporu v ich úsilí priblížiť sa k EÚ a poskytne im nevyhnutnú pomoc pri uskutočňovaní reforiem, ktoré s tým súvisia, a to prostredníctvom osobitnej východnej dimenzie v rámci európskej susedskej politiky (ESP)[1]. Za posledných 15 rokov došlo v krajinách, ktoré sa nachádzajú v susedstve EÚ na východe, k ďalekosiahlym zmenám. V období od uzatvorenia dohôd o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej partnermi na východe[2] sa v dôsledku postupného rozširovania EÚ títo partneri nachádzajú geograficky bližšie k EÚ, pričom reformy, ktoré európska susedská politika podporuje, viedli k tomu, že tieto krajiny sa priblížili k EÚ aj politicky a hospodársky. EÚ má čoraz väčšiu zodpovednosť voči svojim partnerom. Cieľom je pomôcť im vyriešiť politické a hospodárske problémy, ktorým čelia, a podporiť ich úsilie o vytvorenie užších väzieb. Nadišiel čas na zásadnú zmenu vo vzťahoch s týmito partnermi, a to bez toho, aby to malo vplyv na ašpirácie jednotlivých krajín týkajúce sa ich budúceho vzťahu s EÚ. Európska rada na zasadnutí v dňoch 19. a 20. júna 2008 vyzvala Komisiu, aby pripravila návrh na “východné partnerstvo”, pričom zdôraznila potrebu diferencovaného prístupu, pri ktorom sa bude rešpektovať povaha európskej susedskej politiky ako jednotného a súdržného politického rámca. Európska rada na svojom mimoriadnom zasadnutí dňa 1. septembra 2008 požiadala o urýchlenie týchto príprav, čím reagovala na potrebu vyslať jasnejší signál o záväzku EÚ po konflikte v Gruzínsku a jeho širších odozvách. 2. AMBICIÓZNEJšIE PARTNERSTVO V tomto oznámení sú uvedené návrhy na východné partnerstvo. Toto partnerstvo by malo priniesť trvalé politické posolstvo o solidarite EÚ a zároveň poskytnúť ďalšiu reálnu podporu demokraticky a trhovo orientovaným reformám v týchto krajinách a upevnenie ich štátnej suverenity a územnej celistvosti. Prispeje to k stabilite, bezpečnosti a prosperite EÚ, partnerských krajín a vlastne aj celého kontinentu. Východné partnerstvo sa bude realizovať súbežne so strategickým partnerstvom EÚ s Ruskom. Európska susedská politika už zaznamenala úspechy pri vytváraní užších väzieb medzi EÚ a krajinami v jej susedstve. Východné partnerstvo by malo ísť ešte ďalej. Hlavnou zásadou by malo byť ponúknutie maximálnej možnej podpory, pričom treba zohľadniť politickú a hospodársku realitu a stav reforiem príslušných partnerov, aby to prinieslo konkrétne výsledky občanom každej krajiny. Základnou zložkou východného partnerstva bude záväzok zo strany EÚ intenzívnejšie prispievať k reformnému úsiliu jednotlivých partnerov. Dôležité je, že toto partnerstvo by sa malo realizovať na základe plného politického zapojenia členských štátov EÚ. Dôležitú úlohu tu budú zohrávať aktívne kontakty a výmeny medzi parlamentmi. Východné partnerstvo bude vychádzať zo vzájomných záväzkov týkajúcich sa právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv, rešpektovania a ochrany menšín a zo zásad trhového hospodárstva a udržateľného rozvoja. Úroveň ambícií vzťahu EÚ s krajinami východného partnerstva bude závisieť od toho, do akej miery sa tieto hodnoty premietnu do vnútroštátnych postupov a realizácie politiky. Zásadný význam tu má spoločný záujem na dosiahnutí výsledkov. Obe strany východného partnerstva musia mať svoje zodpovednosti. Cieľ východného partnerstva, ktorým je politické združenie a hospodárska integrácia, sa podarí dosiahnuť len vtedy, ak obe strany preukážu značnú politickú vôľu. Opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali realizovať na dvojstrannej aj viacstrannej úrovni: - Dvojstranná úroveň bude slúžiť na vytvorenie užších väzieb medzi EÚ a každou partnerskou krajinou, ktorých cieľom bude v spoločnom záujme podporiť stabilitu a prosperitu danej krajiny. V rámci toho pôjde o zdokonalenie zmluvných vzťahov na účel dosiahnutia dohôd o pridružení; o rokovacie možnosti na vytvorenie rozsiahlych a komplexných oblastí voľného obchodu s každou krajinou a o poskytnutie väčšej podpory na splnenie požiadaviek s tým súvisiacich, čo by malo prispieť k vytvoreniu siete dohôd o voľnom obchode (DVO), ktorá by v dlhšom časovom horizonte mohla viesť k vzniku susedského hospodárskeho spoločenstva; o postupnú liberalizáciu vízového režimu v bezpečnom prostredí; ďalej pôjde o prehĺbenie spolupráce na zlepšenie energetickej bezpečnosti partnerov aj EÚ; a v konečnom dôsledku o podporu hospodárskych a sociálnych politík zameraných na znižovanie rozdielov v rámci jednotlivých partnerských krajín aj v širšom medzinárodnom rozsahu. Na zlepšenie schopnosti jednotlivých partnerov uskutočňovať potrebné reformy bude potrebné vytvoriť nový komplexný program budovania inštitúcií. - Viacstranná úroveň poskytne nový rámec na riešenie spoločných výziev. V tomto oznámení sú ďalej uvedené návrhy štyroch politických platforiem orientovaných na demokraciu, dobrú správu vecí verejných a stabilitu; na hospodársku integráciu a zbližovanie s politikami EÚ; na energetickú bezpečnosť; ako aj na kontakty medzi ľuďmi. Na tejto viacstrannej úrovni sa bude pokrok dosahovať prostredníctvom viacerých modelových iniciatív na podporu cieľov východného partnerstva, ktoré majú financovať viacerí darcovia, medzinárodné finančné inštitúcie a súkromný sektor. 3. VÄčšIE DVOJSTRANNÉ ZAPOJENIE Partneri nemajú identické ciele v rámci svojich vzťahov s EÚ, všetci však majú spoločné želanie prehĺbiť vzájomné vzťahy. EÚ by mala mať toto na pamäti a mala by ponúknuť vyššiu úroveň politického združenia a postupné posilňovanie väzieb v kľúčových oblastiach. Východné partnerstvo v nadväznosti na predchádzajúce návrhy Komisie na posilnenie európskej susedskej politiky prehĺbi kontakty so všetkými šiestimi partnermi, ktoré budú vždy prispôsobené špecifickej situácii a cieľom jednotlivých partnerov. Miera účasti Bieloruska na východnom partnerstva bude závisieť od celkového vývoju vzťahov medzi EÚ a Bieloruskom. 3.1. Nové zmluvné vzťahy Snahám partnerských krajín o nadviazanie užších vzťahov možno vyjsť v ústrety prostredníctvom dohôd o pridružení . Tento zmluvný rámec pre intenzívnejšie zapojenie, ktorý nahrádza súčasné zmluvy o partnerstve a spolupráci, možno dohodnúť s partnermi, ktorí sú ochotní a schopní prevziať na seba výsledné ďalekosiahle záväzky s EÚ. Na základe týchto nových zmlúv vznikne pevné politické puto a vytvorí sa užšie prepojenie s právnymi predpismi a normami EÚ, čím sa podporí ďalšie zbližovanie. Zároveň by sa tým mala podporiť spolupráca v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Obsah týchto dohôd sa bude líšiť a bude diferencovaný podľa cieľov a kapacít jednotlivých partnerov. Vykonávanie dohôd o pridružení uľahčia následné dokumenty vypracované k súčasným akčným plánom ESP, v ktorých budú podľa potreby začlenené jednotlivé etapy a referenčné kritériá a ktoré budú podporovať vnútroštátne plány reforiem. Predpokladom na začatie rokovaní a na následné prehĺbenie vzťahov bude dosiahnutie dostatočného pokroku v oblasti demokracie, právneho štátu a ľudských práv, a predovšetkým skutočnosť, že volebný právny rámec a volebná prax sú v súlade s medzinárodnými normami, ako aj plná spolupráca s Radou Európy, s Úradom pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ODIHR/OBSE) a s orgánmi OSN pre ľudské práva. S cieľom pomôcť partnerom pri plnení týchto podmienok a záväzkov vyplývajúcich z dohôd o pridružení bude s každým partnerom vytvorený komplexný program budovania inštitúcií , ktorý bude spolufinancovaný prostredníctvom nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI)[3]. Uvedený program bude zameraný na zlepšenie administratívnych kapacít vo všetkých príslušných oblastiach spolupráce. 3.2. Postupná integrácia do hospodárstva EÚ Pre rozvoj partnerov a ich dôvery k rozvíjajúcemu sa partnerstvu s EÚ majú zásadný význam otvorené trhy a hospodárska integrácia. Dohody o pridružení preto umožnia prístup na trh druhej strany, čím sa vytvoria nové príležitosti pre obe strany a podporí sa politická stabilizácia. V dohodách o pridružení bude zahrnutý cieľ vytvoriť rozsiahlu a komplexnú oblasť voľného obchodu s každou partnerskou krajinou[4]. Tieto dohody o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu budú uzavreté až po vstupe týchto krajín do Svetovej obchodnej organizácie (WTO)[5]. Budú pokrývať v podstate celý obchod, vrátane obchodu s energiou, a ich cieľom bude čo najväčší stupeň liberalizácie[6] (pričom tempo liberalizácie sa bude odlišovať úmerne stavu ekonomík jednotlivých partnerov). Dohody budú obsahovať právne záväzné záväzky o aproximácii regulačných predpisov v oblastiach súvisiacich s obchodom, a budú tak prispievať k modernizácii hospodárstiev partnerských krajín a ukotvia potrebné hospodárske reformy. Vytvoria sa tým skutočné perspektívy na to, aby sa v dlhodobom horizonte dosiahol väčší pohyb tovaru (to by mohlo zahŕňať dohody o posudzovaní zhody a uznávaní priemyselných výrobkov, ako aj uznávanie rovnocennosti dosiahnutej partnermi v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych noriem pre poľnohospodárske a potravinové výrobky), ale aj kapitálu a poskytovania služieb (okrem iného prostredníctvom ustanovení o vzájomnom uznávaní právnych a inštitucionálnych rámcov v určitých odvetviach, lepších podmienok na zriaďovanie spoločností a väčších príležitostí pre osoby, ktoré sa budú dočasne zdržiavať na území zmluvných strán na účel obchodu). Je možné, že v čase uzavretia dohody o pridružení niektorí partneri ešte nebudú pripravení na rokovanie a uzavretie záväzkov, ktoré takýto cieľ obsahuje. Cieľ vytvoriť dohody o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu však bude neoddeliteľnou súčasťou dohôd o pridružení a bude obsahovať záväzok začať rokovania o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu, ktorá by bola zlučiteľná so zásadami WTO, len čo partnerská krajina dostatočne pokročí v prípravách na rokovanie, uskutočňovanie a zachovanie účinkov ďalekosiahlej liberalizácie. K posúdeniu tejto pripravenosti prispejú správy Komisie o pokroku v oblasti európskej susedskej politiky a osobitné štúdie uskutočniteľnosti. Komplexný program budovania inštitúcií pomôže partnerom v príprave na rokovania o záväzkoch týkajúcich sa dohody o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu a na následné plnenie týchto záväzkov. Dlhodobejším cieľom by bolo vytvorenie siete bilaterálnych dohôd medzi partnermi, ktoré by mohli viesť k vytvoreniu susedského hospodárskeho spoločenstva. O tom sú ďalšie informácie v časti 4. Zároveň by sa mali realizovať odvetvové opatrenia na uľahčenie prístupu partnerov na trh. V odvetví poľnohospodárstva sa s partnermi prerokujú dohody o zemepisných označeniach [7] a v prípade potreby by sa mohol zvážiť dialóg o poľnohospodárstve v záujme zlepšenia vzájomného porozumenia o poľnohospodárskych politikách EÚ a partnerských krajín a prijatia opatrení na ich harmonizáciu. Ochrana duševného vlastníctva by sa mala posilniť prostredníctvom intenzívnejšieho dialógu a ratifikácie dohôd medzi partnermi a Európskym patentovým úradom. S cieľom rozvíjať hospodárske činnosti v primeranom regulačnom rámci sa bude podporovať dobrá správa vecí verejných v daňovej oblasti. 3.3. Mobilita a bezpečnosť Partneri zdôrazňujú, že mobilita je preverovacou skúškou záväzkov voči EÚ a že podporovanie mobility v bezpečnom prostredí[8] by malo byť prioritou východného partnerstva. EÚ by mala podporovať mobilitu občanov s tými partnermi, ktorí sú ochotní zaviazať sa, že zabezpečia, aby sa vytvorili podmienky na dobre organizovanú a bezpečnú mobilitu. EÚ by mala ponúknuť partnerom pakty o „mobilite a bezpečnosti“ , ktoré by zahŕňali tak aspekt mobility, ako aj podmienky potrebné na zabezpečenie bezpečného prostredia. Medzi kľúčové politické oblasti, na ktoré by sa vzťahovali takéto zmluvy, by patril boj proti nelegálnej migrácii, zlepšovanie azylových systémov, aby dosiahli normy EÚ, vytvorenie štruktúr integrovaného riadenia hraníc v súlade s acquis EÚ, ako aj rozšírenie schopností polície a justície predovšetkým v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Tieto pakty by zlepšili mobilitu ľudí a zároveň by prispeli k stabilite a bezpečnosti samotných partnerov, ako aj k bezpečnosti hraníc EÚ. Boli by prispôsobené situácii jednotlivých krajín. V časti týchto paktov týkajúcich sa mobility by sa zohľadnilo nedávne oznámenie Komisie o posilňovaní globálneho prístupu k migrácii a Európsky pakt o prisťahovalectve a azyle, ktorý Európska rada schválila v októbri 2008. Hlavným nástrojom by bolo partnerstvo v oblasti mobility, ako je stanovené v rámci globálneho prístupu k migrácii a v súčasnosti testované s niektorými krajinami vrátane Moldavskej republiky (ďalej ako „Moldava“). Neoddeliteľnou súčasťou tohto širšieho konceptu bude vývoj v oblasti politiky udeľovania víz. Vízová politika sa bude uplatňovať na základe postupného prístupu, ktorý bude viesť k liberalizácii vízového režimu na základe osobitných podmienok a so sprievodnými opatreniami vrátane finančnej pomoci našim partnerom. Okrem predtým predložených návrhov by EU v rámci týchto paktov mala: - Ako prvý krok začať rokovania o zjednodušení vízového režimu s partnermi bez týchto dohôd. Dohody o zjednodušení vízového režimu by mali byť doplnené readmisnými dohodami a v prípade potreby technickou pomocou poskytnutou v rámci celkového rozpočtu pre pomoc, ktorá by pomohla partnerom splniť si povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd. - Druhým krokom by mala byť revízia týchto dohôd na účel zavedenia ďalších zjednodušení, napríklad upustenia od poplatku za víza pre všetkých občanov[9]. - Vypracovať koordinovaný plán na zlepšenie konzulárneho zastúpenia členských štátov v tomto regióne, a to odporúčaním členským štátom, aby viac využívali zastúpenie, a prostredníctvom finančnej podpory na zriaďovanie spoločných stredísk na podávanie žiadostí o víza na základe úspešných skúseností z Kišiňova. - Keď sa budú dohody o zjednodušení vízového režimu a readmisné dohody úspešne vykonávať, začať rokovania o bezvízovom cestovnom styku so všetkými spolupracujúcimi partnermi[10]. Na základe týchto dialógov by sa mali vytvoriť plány vedúce k bezvízovému styku, ktoré sa budú zaoberať štyrmi hlavnými okruhmi otázok: bezpečnosťou dokumentov; bojom proti nelegálnej migrácii vrátane readmisie; problematikou verejného poriadku; otázkami vonkajších vzťahov vrátane ľudských práv migrantov a ostatných zraniteľných skupín. - Komisia začne vypracovávať štúdiu na vyčíslenie nákladov a výhod pre EÚ a pre partnerov v súvislosti s pracovnou mobilitou a možnými opatreniami týkajúcimi sa pracovného trhu[11]. EÚ by v závislosti od výsledkov tejto štúdie pristúpila k cielenému otvoreniu pracovného trhu EÚ pre občanov partnerských krajín, ako aj k prijatiu opatrení na uľahčenie kyvadlovej migrácie v rámci partnerstva v oblasti mobility. - Na účel zabezpečenia toho, aby sa mobilita mohla uskutočňovať v bezpečnom prostredí , by EÚ mala pomôcť svojim partnerom plniť politické a legislatívne záväzky, ktoré tieto krajiny prijali v rámci ESP v oblasti justície a presadzovania práva. To by sa mohlo uskutočniť prostredníctvom posilnenej technickej spolupráce a finančnej pomoci, kde by sa úloha twinningových projektov a TAIEX mala podstatne zväčšiť. V rámci uvedených paktov by EÚ mala predovšetkým: - Pomôcť partnerom vytvoriť postupy riadenia vonkajších hraníc zodpovedajúce vysokým štandardom . - Pomôcť im vytvoriť účinný systém ochrany údajov , ktorý by im umožnil vymieňať si prevádzkové informácie s Europolom a Eurojustom v súvislosti s dvojstrannými dohodami. - Udeliť partnerom osobitný štatút v príslušných agentúrach EÚ , ak je to možné. - Podporovať ich pri prijatí a účinnej realizácii národných stratégií v súlade s normami EÚ na účel energického boja proti organizovanej trestnej činnosti, nezákonnému obchodovaniu a korupcii na najvyšších miestach , ako aj na účel predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, s ktorými sa treba účinne vysporiadať už v ranom štádiu. 3.4. Energetická bezpečnosť Východné partnerstvo sa zameria na posilnenie energetickej bezpečnosti EÚ a partnerov vo vzťahu k dlhodobým dodávkam a preprave energie[12]. Komisia okrem viacstranných iniciatív (pozri časť 4.3.) navrhuje, berúc do úvahy strategický prieskum situácie v oblasti energetiky[13], aj niekoľko dvojstranných opatrení. - Začlenenie ustanovení o „ energetickej závislosti “ do dohôd o pridružení, okrem iného v súlade s politikami EÚ v oblasti obchodu, hospodárskej súťaže a energetiky. Tieto ustanovenia sa musia prerokovať s partnermi, pričom sa, ak je to vhodné, zohľadnia existujúce memorandá o porozumení[14]. - Rýchle zavŕšenie rokovaní o členstve Ukrajiny a Moldavska v energetickom spoločenstve . V prípade potreby by sa malo zvážiť rozšírenie štatútu pozorovateľa na ďalších partnerov. - V prípade potreby uzavretie memoranda o porozumení o energetických otázkach s Moldavskom, Gruzínskom a Arménskom , ktoré by sa stalo ďalším flexibilným nástrojom. Tieto memorandá o porozumení by mali obsahovať opatrenia na podporu a monitorovanie bezpečnosti dodávok a prepravy energie, vrátane hlavných energetických infraštruktúr. V prípade Arménska by sa v memorande o porozumení mala riešiť aj otázka zatvorenia jadrovej elektrárne v Medzamori. - Väčšia podpora úplnej integrácie trhu s energiou na Ukrajine do trhu s energiou v EÚ a uznanie dôležitosti uspokojivého hodnotenia úrovne jadrovej bezpečnosti vo všetkých jadrových elektrárňach, ktoré sú v prevádzke na Ukrajine. Prioritou je obnovenie ukrajinskej tranzitnej siete na prepravu plynu a ropy, a to aj prostredníctvom zlepšenia monitorovania dodávok plynu a ropy na Ukrajinu. V roku 2009 sa usporiada konferencia darcov a investorov, ktorej cieľom bude pomôcť Ukrajine pri obnove a rozvoji plynárenskej tranzitnej siete. - Väčšia politická angažovanosť vo vzťahu k Azerbajdžanu ako k jedinému partnerovi v rámci východného partnerstva vyvážajúcemu uhľovodík do EÚ, a to na základe postupnej konvergencie Azerbajdžanu s trhom s energiou v EÚ a integrácie infraštruktúry. - Dokončenie vyhlásenia Európskej komisie a Bieloruska o energetike, ktoré bude základom pre ďalší rozvoj spolupráce v tejto oblasti. Táto spolupráca by sa mala okrem iného vzťahovať aj na prepravu uhľovodíka a na reformu odvetvia energetiky. - Nabádanie všetkých partnerov, aby sa zapojili do programu Inteligentná energia pre Európu . 3.5. Podporovanie hospodárskeho a sociálneho rozvoja Niektoré partnerské krajiny majú štrukturálne problémy vyplývajúce z veľkých hospodárskych a sociálnych rozdielov medzi jednotlivými regiónmi a skupinami obyvateľstva. Tieto skupiny často rozdeľujú historické, kultúrne, etnické a náboženské odlišnosti. Všetci však majú jedno spoločné – snažia sa o hospodársku konvergenciu s EÚ. Krajiny východného partnerstva by v záujme riešenia týchto výziev mali byť schopné nadviazať na skúsenosti a mechanizmy hospodárskej a sociálnej politiky EÚ. Komisia navrhuje: - Memorandum o porozumení o regionálnej politike s partnermi ako základ dialógu. Odborné znalosti a príslušné siete EÚ môžu pomôcť pri budovaní administratívnych kapacít na národnej aj miestnej úrovni a podporiť národné plány rozvoja. - Za pomoci dodatočných finančných prostriedkov (pozri časť 5) spoluprácu s partnermi na pilotných programoch regionálneho rozvoja , ktoré sa budú zaoberať otázkami miestnej potreby infraštruktúry, ľudského kapitálu a malých a stredných podnikov a ktoré budú vypracované na základe politiky súdržnosti EÚ. - Priamu spoluprácu medzi regiónmi EÚ a regiónmi partnerských krajín, vrátane účasti príslušných partnerov na existujúcich nadnárodných programoch v juhovýchodnej, strednej a severnej Európe . - Rozšírenie cezhraničnej spolupráce financovanej prostredníctvom nástroja európskeho susedstva a partnerstva, ktorá sa v súčasnosti uskutočňuje na vonkajších hraniciach EÚ, aj na hranice medzi partnerskými krajinami. 4. NOVÝ RÁMEC VIACSTRANNEJ SPOLUPRÁCE Východné partnerstvo dodá vzťahom medzi EÚ a jej partnermi novú viacstrannú dimenziu. Podporí napredovanie dvojstranných vzťahov týchto partnerov s EÚ, ktoré sa budú aj naďalej riadiť zásadou diferenciácie, rozvoja v závislosti od ambícií a kapacít každej strany. Východné partnerstvo bude fórom na vymieňanie si informácií a skúseností o opatreniach, ktoré jednotliví partneri prijali v záujme transformácie, reformy a modernizácie[15]. Poskytne EÚ ďalší nástroj na doplnenie týchto procesov. Uľahčí prípravu spoločných pozícií a spoločných akcií. Tento viacstranný rámec posilní väzby medzi samotnými partnermi a bude prirodzeným fórom na diskusiu o ďalšom rozvoji východného partnerstva. Pre napredovanie partnerských krajín na ceste k EÚ má zásadný význam konvergencia v legislatívnej a regulačnej oblasti. Navrhovaný viacstranný rámec poskytne základ pre systematické usporadúvanie schôdzok, na ktorých sa budú zúčastňovať útvary Európskej komisie a prípadne aj odborníci z členských štátov. Tieto schôdzky budú venované predstaveniu a objasneniu právnych predpisov a noriem EÚ, ako aj ich porovnaniu s vnútroštátnymi politikami a právnymi predpismi. Východné partnerstvo takto začne štruktúrovaný proces aproximácie , ktorý bude podporený komplexným programom budovania inštitúcií[16]. Východné partnerstvo a čiernomorská synergia, ako aj ďalšie regionálne a medzinárodné iniciatívy, sa do značnej miery dopĺňajú. Touto otázkou sa zaoberá pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tomuto oznámeniu. 4.1. Organizačná štruktúra Komisia navrhuje, aby bol viacstranný rámec východného partnerstva organizovaný na štyroch úrovniach: - Schôdzky hláv štátov a vlád krajín východného partnerstva by sa mali konať každé dva roky. - Východné partnerstvo by sa malo ďalej rozvíjať prostredníctvom ročných jarných zasadaní ministrov zahraničných vecí EÚ a krajín východného partnerstva, na ktorých by bolo prípadne zastúpené aj Bielorusko. Tieto zasadnutia budú pridružené k Rade pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy. Ministri zahraničných vecí zhodnotia dosiahnutý pokrok a budú poskytovať strategické usmerňovanie. Činnosť v jednotlivých odvetviach možno posilňovať prostredníctvom konferencií ministrov z jednotlivých odvetví. - Na tretej úrovni by sa mali vytvoriť tematické platformy na základe hlavných oblastí spolupráce (pozri časť 4.2). V rámci každej platformy sa prijme súbor realistických, periodicky aktualizovaných hlavných cieľov – s príslušným pracovným programom – a bude sa hodnotiť dosiahnutý pokrok. Schôdzky sa budú usporadúvať aspoň dva razy do roka na úrovni riadiacich pracovníkov, ktorí sa podieľajú na reforme príslušnej oblasti politiky. K tomuto procesu môžu obzvlášť prispieť členské štáty, ktoré majú skúsenosti v oblasti transformácie. Správy týkajúce sa platforiem sa budú predkladať na ročných zasadaniach ministrov zahraničných vecí. Komisia pripraví program týchto zasadaní v úzkej spolupráci s predsedníctvom EÚ a s partnermi a bude zasadnutiam predsedať. Činnosť platforiem môže byť príležitostne podporená prostredníctvom schôdzok ministrov z jednotlivých odvetví. - Na štvrtej úrovni by sa mali vytvoriť pracovné skupiny na podporu činnosti tematických platforiem v jednotlivých oblastiach. Formát a zloženie týchto pracovných skupín sa stanoví podľa potreby. Komisia uskutoční prieskum svojich vnútorných štruktúr, aby sa zabezpečila potrebná koordinácia na účel úspešnej realizácie východného partnerstva. 4.2. Tematické platformy Demokracia, dobrá správa vecí verejných a stabilita Partnerské krajiny síce dosiahli rôzny stupeň pokroku pri uskutočňovaní reforiem, čelia však podobným problémom pri budovaní stabilných demokratických inštitúcií a účinných štátnych štruktúr potrebných pre službu občanom, ako aj pri plnení záväzkov vyplývajúcich z ich členstva v Rade Európy a v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe. Reformy prebiehajúce v týchto krajinách si vyžadujú aj výraznejšiu účasť občianskej spoločnosti, aby sa zlepšil dohľad nad verejnými službami a posilnila sa dôvera verejnosti v tomto ohľade. Viacstranné činnosti by preto mohli zahŕňať aj vzájomné hodnotenie správy vecí verejných a výmenu najlepšej praxe na účel riešenia otázok, akými sú napríklad volebné štandardy, regulácia médií alebo boj proti korupcii. Východné partnerstvo by okrem toho malo podporiť stabilitu a viacstranné budovanie dôvery s cieľom upevniť suverenitu a územnú integritu partnerských krajín. Malo by podporiť politický dialóg v oblastiach spoločného záujmu a venovať sa osobitným otázkam spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP), vrátane účasti partnerských krajín na misiách a cvičeniach v rámci EBOP. Mali by sa posilniť systémy včasného varovania s osobitným zreteľom na oblasti konfliktov. Hospodárska integrácia a konvergencia s politikami EÚ Partnerské krajiny môžu mať prospech z koordinácie svojho úsilia o dosiahnutie hospodárskej integrácie a konvergencie právnych predpisov s EÚ. EÚ by si mala stanoviť dlhodobý cieľ, v rámci ktorého by mala podnecovať tieto krajiny, aby si medzi sebou vytvorili sieť dohôd o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu alebo regionálnych dohôd o voľnom obchode vychádzajúcich z dvojstranných záväzkov prijatých v dohodách o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu uzavretých s EÚ. Tým by sa výrazne posilnil obchod v rámci regiónu a hospodárska integrácia a podporili by sa tak snahy týchto krajín o dosiahnutie lepšej integrácie do hospodárstva EÚ. Dôležitým prvkom, ktorý by mohol prispieť k ďalšej hospodárskej integrácii, je systém diagonálnej kumulácie pôvodu. Ďalším významným opatrením je podpora reforiem partnerských krajín v colnej oblasti s cieľom zlepšiť kapacitu v súlade s medzinárodnými normami a s normami EÚ. Tento proces by mal byť osobitne prispôsobený ich štatútu krajín nachádzajúcich sa v procese transformácie a mali by ho sprevádzať príslušné sprievodné politiky. Ako ďalší krok by EÚ a jej partneri mohli zvážiť širší koncept regionálneho obchodu, na základe ktorého by sa ustanovilo susedské hospodárske spoločenstvo[17] ; tu by sa prípadne mohli inšpirovať Európskym hospodárskym priestorom[18]. Takéto spoločenstvo by dlhodobejšie umožnilo neobmedzený prístup na jednotný trh. To by si vyžadovalo, aby partneri rozvinuli kapacity svojich hospodárstiev, aby mohli plne odolávať konkurenčnému tlaku jednotného trhu a preukázať tak nielen ochotu prijať všetky príslušné prvky acquis EÚ, ale aj schopnosť uplatňovať ich, rešpektujúc porovnateľné normy a postupy. Na dosiahnutie tohto cieľa bude potrebné výrazne zvýšiť technickú pomoc a finančné prostriedky. Bude potrebné snažiť sa o zapojenie súkromného sektoru na účel zlepšenia podnikateľského prostredia v partnerských krajinách. Úsilie sa zameria aj na zvýšenie zamestnanosti, dôstojnú prácu, sociálnu súdržnosť a rovnaké príležitosti, aby sa podporil pozitívny účinok hospodárskej integrácie. Viacstranná spolupráca by sa mala rozšíriť na politiku v oblasti životného prostredia a na problematiku zmeny klímy , kde by sa mali riešiť otázky viacstranných dohovorov, strategického plánovania, environmentálne orientovaného riadenia, presadzovania práva, osobitných tém týkajúcich sa životného prostredia, financovania investícií na ochranu životného prostredia v regionálnom kontexte, klimatických zmien a prispôsobovania sa týmto zmenám, zapojenia partnerských krajín do medzinárodných diskusií o budúcich opatreniach proti zmene klímy a výmeny skúseností so systémom obchodovania s emisiami. Viacstranný proces východného partnerstva by mal zároveň uľahčiť prepojenie dopravných a telekomunikačných sietí partnerských krajín – medzi nimi navzájom, ako aj s EÚ – a harmonizáciu regulačného rámca. Už existuje výrazná a rôznorodá regionálna spolupráca v oblasti dopravy[19]. Východné partnerstvo by mohlo podporiť ďalšie technické rokovania o vybraných témach, ako je napríklad bezpečnosť letectva, vnútrozemská plavba a projekty infraštruktúry, pričom by sa mali náležite zohľadniť rozhovory prebiehajúce v iných regiónoch. Presadzovať by sa malo aj vytvorenie pokročilých výskumných a komunikačných sietí. Energetická bezpečnosť Energetická bezpečnosť EÚ a partnerských krajín je úzko prepojená. Platforma energetickej bezpečnosti východného partnerstva by sa preto mala zameriavať na opatrenia obojstranného záujmu: Východné partnerstvo sa bude zameriavať na vytvorenie a uplatňovanie mechanizmov vzájomnej energetickej podpory a bezpečnosti , a to vrátane mechanizmov včasného varovania a spoločných bezpečnostných opatrení. Jedným z cieľov bude posilnenie kontaktov v oblasti energetickej bezpečnosti a zlepšenie pripravenosti na energetickú krízu. Na podporu tohto úsilia bude vytvorená pracovná skupina zaoberajúca sa energetickou bezpečnosťou. Táto pracovná skupina môže zvážiť formalizáciu – na báze ad hoc – interakcií medzi partnermi a sieťou NESCO (sieť kontaktných subjektov pre energetickú bezpečnosť), ktorú vytvorila EÚ. Mala by pritom vychádzať z existujúcich dohôd s koordinačnou skupinou pre otázky plynu a so skupinou pre dodávky ropy a prípadne by mala zohľadniť činnosti, ktoré sa vyvíjajú na iných fórach, vrátane energetického spoločenstva. Východné partnerstvo ďalej urýchli harmonizáciu politík a právnych predpisov partnerských krajín v oblasti energetiky s praxou v EÚ a s acquis , okrem iného v oblasti elektrickej energie, plynu, ropy, obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti. Tento proces sa podporí zintenzívnením spolupráce s hlavnými aktérmi (vnútroštátne správy, regulačné orgány, agentúry). V strednodobom horizonte sa vytvorí vzájomne výhodný prepojený a diverzifikovaný trh s energiou medzi EÚ a partnerskými krajinami. To predpokladá vytvorenie akčného plánu pre energetickú infraštruktúru v rámci východného partnerstva, pričom je potrebné zohľadniť druhý prieskum energetickej stratégie a Prioritný plán EÚ pre vzájomné prepojenie[20]. Zlepšiť treba aj skladovacie kapacity pre ropu a plyn v partnerských krajinách, a to aj podporovaním spoločného systému skladovania. Pokiaľ ide o hlavné infraštruktúry, ktoré sú vystavené vysokému riziku nekomerčnej povahy, čoraz väčší význam tu môže mať vytváranie partnerstiev medzi verejnými a súkromnými subjektmi , v rámci ktorých bude EÚ spolupracovať s krajinami východného partnerstva. Energetická bezpečnosť EÚ a partnerských krajín si vyžaduje značnú diverzifikáciu dodávok a tranzitných ciest . To by sa dalo lepšie dosiahnuť užším zapojením tretích krajín, vrátane krajín strednej Ázie. Východné partnerstvo by preto malo prispieť k ďalšiemu posilneniu Bakuského procesu ako skutočného partnerstva v oblasti energetiky, a to za plnej účasti krajín strednej Ázie, ktorá je hlavným regiónom produkcie energie, a prostredníctvom rozvoja južného koridoru vrátane transkaspického koridoru. Kontakty medzi ľuďmi Kontakty medzi občanmi EÚ a partnerských krajín a obzvlášť medzi mladými ľuďmi treba uznať za prostriedok podpory a sledovania zmien. Tieto kontakty sa budú podporovať. EÚ osobitne uznáva hodnotu spolupráce v oblasti kultúry a medzikultúrneho dialógu ako neoddeliteľnej súčasti všetkých vonkajších politík a zdôrazňuje význam tejto spolupráce v rámci politických procesov a pri riešení politických výziev[21]. Spoluprácu možno rozvíjať na základe viacerých všeobecných programov Spoločenstva a vonkajšej pomoci predovšetkým v oblasti vzdelávania , vrátane výuky jazykov, ďalej v oblasti mládeže a výskumu . Podporovať treba aj rozvoj informačnej spoločnosti a úlohu médií pri uľahčovaní kontaktov medzi ľuďmi. 4.3. Modelové iniciatívy Ciele východného partnerstva sa môžu podporovať aj prostredníctvom vybraných modelových iniciatív, ktoré budú zviditeľňovať viacstrannú spoluprácu a urobia ju stredobodom záujmu. Tieto iniciatívy by sa mali zameriavať na mobilizáciu podpory od množstva darcov, finančných prostriedkov z rôznych medzinárodných finančných inštitúcií a investícií zo súkromného sektoru. Komisia sa domnieva, že medzi tieto iniciatívy by mal patriť program integrovaného riadenia hraníc, nástroj pre malé a stredné podniky, podpora regionálnych trhov s elektrickou energiou, energetickú účinnosť a zdroje obnoviteľnej energie[22] , rozvoj južného energetického koridoru a spolupráca pri predchádzaní prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným človekom, ako aj spolupráca v oblasti pripravenosti a reakcie na tieto katastrofy . Možné námety na činnosť tematických platforiem a pracovných skupín a opis navrhovaných modelových iniciatív sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie. 4.4. Účasť Okrem zástupcov vlád a Európskej komisie sa budú na práci podieľať aj ďalšie inštitúcie EÚ, medzinárodné organizácie (napríklad Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Rada Európy), ďalej medzinárodné finančné inštitúcie, parlamenty, zástupcovia podnikateľskej sféry, miestne orgány a široká škála účastníkov z oblastí, na ktoré sa budú zameriavať tematické platformy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zapojeniu občianskej spoločnosti. Komisia navrhuje podporiť ďalší rozvoj organizácií občianskej spoločnosti a v rámci východného partnerstva vytvoriť Fórum občianskej spoločnosti na podporu kontaktov medzi jednotlivými organizáciami občianskej spoločnosti a na uľahčenie ich dialógu s verejnými orgánmi. Do činnosti tematických platforiem, pracovných skupín alebo iniciatív by sa mohli v jednotlivých prípadoch zapojiť aj tretie krajiny , ak by sa zainteresované strany dohodli, že by to mohlo byť užitočné v dôsledku spoločného záujmu o danú problematiku, geografickej blízkosti alebo existujúcich hospodárskych väzieb. Komisia privíta každú iniciatívu Európskeho parlamentu, na základe ktorej by sa ním vytvorená parlamentná spolupráca „ EuroNest” stala neoddeliteľnou súčasťou východného partnerstva. Viacstranné aspekty východného partnerstva by okrem toho mohla podporiť parlamentná trojka, ktorú by tvoril Európsky parlament a parlamentné zhromaždenia Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Rady Európy. Komisia vyzýva Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor , aby sa zapojili najmä do práce v rámci tematických platforiem Demokracia, dobrá správa vecí verejných a stabilita a Kontakty medzi ľuďmi . Komisia okrem toho vyzýva Výbor regiónov, aby vytvoril miestne a regionálne zhromaždenia krajín východnej Európy a južného Kaukazu, a ďalej vyzýva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby sa podieľal na činnosti Fóra občianskej spoločnosti. 5. FINANčNÉ PROSTRIEDKY Jeden z najjasnejších signálov o konkrétnom záväzku môže EÚ poskytnúť partnerským krajinám tým, že poskytne finančné prostriedky, ktoré budú zodpovedať úrovni politickej ambície partnerstva. Na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto návrhu je potrebné podstatne zvýšiť prídel finančných prostriedkov. Tieto prostriedky sa použijú na podporenie reformného plánu východného partnerstva prostredníctvom realizácie komplexných programov budovania inštitúcií, v rámci ktorých sa verejným správam poskytne poradenstvo a odborná príprava (napr. prostredníctvom twinningových projektov a TAIEX), ako aj vybavenie a špecializovaná infraštruktúra (napr. laboratóriá) potrebné na ich činnosť. Zo zvýšeného prídelu finančných prostriedkov sa budú financovať aj činnosti platforiem a podpora viacerých modelových iniciatív. A napokon, tieto prostriedky budú použité na financovanie vytvorenia regionálnych politík partnerských krajín posilňujúcich stabilitu prostredníctvom vnútornej súdržnosti a zmenšovania sociálnych a ekonomických rozdielov. Terajšie financovanie z prostriedkov nástroja európskeho susedstva a partnerstva pre týchto partnerov dosahuje výšku približne 450 miliónov EUR v roku 2008. Komisia má v úmysle navrhnúť postupné zvyšovanie tejto sumy, ktorá by mala v roku 2013 dosiahnuť výšku približne 785 miliónov EUR. To si vyžiada, aby sa terajšie finančné prostriedky v rámci ENPI plánované na obdobie rokov 2010 – 13 doplnili o dodatočnú sumu 350 miliónov EUR . V rámci preskúmania rozpočtu sa okrem toho zváži ďalšie zvýšenie úrovne pomoci, aby sa zohľadnili ciele politiky voči týmto partnerom. S cieľom riešiť najnaliehavejšie potreby bude program pre východný región v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva upravený v záujme zachovania viacstranného rozmeru východného partnerstva. Finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii na rok 2009, možno použiť na začatie urgentných iniciatív. Približne 250 miliónov EUR z finančných prostriedkov v rámci ENPI možno prerozdeliť v období rokov 2010 – 13 na iné programy. Táto kombinácia nových a prerozdelených finančných prostriedkov znamená, že zdroje určené na nové iniciatívy uvedené v tomto oznámení budú v celkovej výške 600 miliónov EUR. Dynamické východné partnerstvo si okrem zvýšenia finančnej pomoci zo strany Spoločenstva vyžiada aj praktické opatrenia na zabezpečenie účinného poskytovania prostriedkov a lepšej koordinácie darcov a na mobilizáciu ďalších investícií predovšetkým prostredníctvom Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj. Strednodobý prieskum mandátu EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám poskytne príležitosť na zváženie zvýšenia orientačného stropu pre krajiny východného partnerstva a rozšírenia rozsahu jeho použitia. Pokiaľ ide o hlavné projekty zamerané na infraštruktúru, by sa mala zvážiť podpora verejných/súkromných investícií prostredníctvom pokrytia nekomerčných rizík. Na zabezpečenie finančných prostriedkov EÚ na takéto projekty by sa mohol použiť investičný nástroj európskej susedskej politiky. Komisia vyzýva členské štáty, aby finančne prispeli na východné partnerstvo, a to aj prostredníctvom zvýšených príspevkov na investičný nástroj európskej susedskej politiky. Ďalšie informácie týkajúce sa týchto otázok sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tomuto oznámeniu. Realizácia východného partnerstva si vyžaduje aj vybavenie príslušných útvarov Komisie potrebnými ľudskými zdrojmi. Posilniť treba predovšetkým delegácie Európskej komisie v partnerských krajinách. 6. ZÁVERY Základná myšlienka európskej susedskej politiky: mimoriadny záujem Únie na presadzovaní lepšej správy vecí verejných a podporovaní hospodárskeho rozvoja prostredníctvom odhodlaného angažovania sa v susedných krajinách, v súčasnosti platí viac ako kedykoľvek predtým. Prehlbovanie našich vzťahov s partnerskými krajinami prostredníctvom východného partnerstva je tak nielen strategickou nevyhnutnosťou, ale aj politickou investíciou pre EÚ, ktorá sa zúročí v prospech občanov Európy. Východné partnerstvo prispeje k dynamizácii reforiem, k integrácii trhov a spoločenstiev a k podpore stability. Je to opatrenie na zníženie rizika vzniku nových hraníc na našom kontinente. Komisia vyzýva Radu a Európsky parlament, aby poskytli výraznú politickú aj finančnú podporu východnému partnerstvu. Komisia navrhuje, aby sa východné partnerstvo začalo na jar 2009 na samite, na ktorom sa zúčastnia hlavy štátov alebo vlád všetkých členských štátov EÚ aj partnerských krajín. Na tomto „ samite východného partnerstva “ sa prijme politická deklarácia ustanovujúca toto partnerstvo, v ktorej budú formulované hlavné ciele a zásady a stanovené všeobecné charakteristiky následného procesu spolupráce. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Východné partnerstvo (EaP) 2. RÁMEC ABM/ABB Kapitola 19.08 – Európska susedská politika a vzťahy s Ruskom 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1 Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov: Výdavková kapitola 4 – Vonkajšie vzťahy RP 19.01.04.02 Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) – Výdavky na administratívne riadenie RP 19.08.01.03 Finančná spolupráca s východnou Európou v rámci európskeho susedstva a partnerstva 3.2 Trvanie akcie a finančného vplyvu: Východné partnerstvo dopĺňa európsku susedskú politiku. Finančný vplyv uvedený v tomto výkaze zahŕňa obdobie rokov 2009 – 2013, okrem už plánovaných rozpočtových prostriedkov na obdobie rokov 2007 – 2013. 3.3 Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 19.01.04.02 | Nepovinné | Nedif. | NIE | NIE | NIE | č. 4 | 19.08.01.03 | Nepovinné | Dif. | NIE | NIE | NIE | č. 4 | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1 Finančné zdroje 4.1.1 Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP), v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Spolu | Prevádzkové výdavky (Rozpočtová položka 19.08.01.03) | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a (97 %) | 0 | 24,25 | 51,41 | 109,61 | 154,23 | 339,5 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b[23] | 0 | 4,25 | 14,41 | 46,61 | 85,23 | 150,5 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (Rozpočtová položka 19.01.04.02) | Technická a administratívna pomoc (NRP)[24] | 8.2.4 | c (3 %) | 0 | 0,75 | 1,59 | 3,9 | 4,77 | 10,5 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 0 | 25 | 53 | 113 | 159 | 350 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0 | 5 | 16 | 50 | 90 | 161 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 0 | 2,35 | 2,838 | 2,838 | 2,838 | 10,864 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6 | e | 0 | 0,193 | 0,229 | 0,229 | 0,229 | 0,880 | Celkové orientačné finančné náklady na akciu VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 0 | 27,543 | 56,067 | 116,067 | 162,067 | 361,744 | PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje SPOLU | b+c+d+e | 0 | 7,543 | 19,067 | 56,067 | 93,067 | 172,744 | 4.1.2 Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. X Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade (využitie rezervy). ( Návrh si môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[25] (t. j. nástroj flexibility). Dodatočná suma vo výške 350 mil. EUR sa vyčlení z rezervy výdavkovej kapitoly 4, v ktorej je podľa posledného finančného plánovania k dispozícii približne 998 mil. EUR (PNR na rok 2009). 4.1.3 Finančný vplyv na príjmy X Návrh nemá finančný vplyv na príjmy. ( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom: 4.2 Ľudské zdroje – pracovníci zamestnaní na plný pracovný čas (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobné informácie v bode 8.2.1 a 8.2.2. Ročné požiadavky | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a nasl. | Počet ľudských zdrojov požadovaných na rok[26] spolu | 0 | 18 | 27 | 40 | 50 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1 Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Toto oznámenie predstavuje návrhy Komisie na prehĺbenie spolupráce EÚ so susedmi vo východnej Európe[27], čo si bude vyžadovať mobilizáciu dodatočných finančných zdrojov Spoločenstva. Komisia plánuje postupne zvyšovať finančné prostriedky v rámci ENPI pre východných partnerov zo 450 mil. EUR v roku 2008 na približne 785 mil. EUR v roku 2013. Bude si to vyžadovať zvýšenie súčasného finančného krytia ENPI o 350 mil. EUR okrem už plánovaných rozpočtových prostriedkov[28] na obdobie rokov 2010 – 2013. Táto suma bude získaná z rezervy v rámci stropu výdavkovej kapitoly 4, v rámci ktorej je na toto obdobie k dispozícii 998 mil. EUR. Okrem toho bude v rámci preskúmania rozpočtu zvažované ďalšie zvyšovanie úrovne pomoci, aby odrážala úroveň cieľov politiky smerom k partnerom. 5.2 Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Návrh spočíva v zdieľaní skúseností z európskej integrácie s našimi východoeurópskymi susedmi a v ich postupnom zapájaní do politík EÚ. Právny rámec ENPI má všetky predpoklady na to, aby podporoval opatrenia týkajúce sa spolupráce, ktoré budú súčasťou Východného partnerstva. Realizácia si však bude vyžadovať zvýšenie finančných zdrojov nástroja využívajúceho rezervu výdavkovej kapitoly 4, aby bolo zároveň možné udržať plánovanú úroveň pomoci pre ostatné (stredozemské) krajiny ESP. Navrhované zvyšovanie by malo byť uskutočniteľné bez potreby formálneho prepracovania nariadenia o ENPI, keďže zvyšovanie sa nachádza v rámci 5 % flexibility povolenej v bode 37 medziinštitucionálnej dohody o finančnom výhľade[29]. Ostatné finančné nástroje takisto prispejú k realizácii Východného partnerstva osobitnými akciami, ktoré spadajú do ich rozsahu činností. 5.3 Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Ciele Celkovým cieľom Východného partnerstva je nadviazať bližšie vzťahy medzi EÚ a jej susedmi a urobiť pokroky v ich reformných programoch prostredníctvom uskutočňovania týchto operatívnych cieľov : 1. podpora reforiem partnerských krajín prostredníctvom komplexného programu budovania inštitúcií , ktorý sa bude venovať všetkým relevantným odvetviam spolupráce; 2. multilaterálny rozmer Východného partnerstva, vrátane podpory pre určitý obmedzený počet prioritných iniciatív; 3. riešenie hospodárskych a sociálnych rozdielov medzi regiónmi v rámci partnerskej krajiny a zvyšovanie jej vnútornej súdržnosti prostredníctvom podporovania hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Výsledky - pokrok v uplatňovaní dohodnutých reforiem, - právne predpisy viac v súlade s acquis EÚ, - zníženie vnútorných hospodárskych rozdielov, - vyššia vnútorná stabilita, - fungujúci multilaterálny rámec, - realizované prioritné iniciatívy, Ukazovatele - splnenie niekoľkých podmienok uzatvorenia dohôd o pridružení, - nižšia úroveň korupcie, - tempo realizácie prioritných iniciatív, - niekoľko stretnutí a výsledky práce platforiem, - nižšia úroveň hospodárskych a sociálnych rozdielov, - nižšia úroveň vnútorných konfliktov. 5.4 Spôsob implementácie (orientačný) Dodatočné finančné prostriedky budú prideľované prostredníctvom národných a regionálnych programov ENPI v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1 Systém monitorovania Komisia bude monitorovať pokrok jej vonkajšej spolupráce na všetkých úrovniach: - vstup (najmä finančné toky: záväzky, zmluvy a platby), - činnosti / výstupy (realizácia projektov a programov, vnútorné monitorovanie vykonávané na mieste delegáciami Komisie), ako aj - pokrok / výsledok (vonkajšie monitorovanie na základe výsledkov – ROM[30]) a vplyv . Indikatívne programy obsahujú osobitné ciele a očakávané výsledky pre každú oblasť spolupráce. Plánovanie dlhodobej vonkajšej pomoci pre partnerské krajiny a regióny sa vykonáva v rámci príprav strategických dokumentov (do 7 rokov) a indikatívnych programov (3 − 4 roky). S cieľom zabezpečiť flexibilitu potrebnú na prispôsobenie plánovaných priorít podliehajú tieto programovacie dokumenty v polovici trvania hodnoteniu. 6.2 Hodnotenie V súlade so súčasnými pravidlami a vzhľadom na veľký rozsah plánovaných činností bol vytvorený systém hodnotenia zahŕňajúci rôzne úrovne intervencie. Pravidelné hodnotenie všetkých (rozsiahlych) činností[31] je stanovené predovšetkým v nariadení o rozpočtových pravidlách. Vykonávajú sa aj hodnotenia širších právnych záväzkov, akými sú napríklad 3 „K“[32], ktoré sú takisto dôležité. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Ochrana finančných záujmov Spoločenstva a boj proti podvodom a nezrovnalostiam predstavujú neoddeliteľnú súčasť nariadenia o ENPI. Za administratívne monitorovanie zmlúv a platieb budú zodpovedné delegácie ES v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci. Delegácie budú dohliadať na každú činnosť financovanú na základe nariadenia o ENPI vo všetkých fázach projektového cyklu[33]. Osobitná pozornosť sa bude venovať povahe výdavkov (oprávnenosti výdavkov), dodržiavaniu rozpočtov (skutočným výdavkom) a overeniu sprievodných informácií a príslušnej dokumentácie (preukázanie výdavkov). 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1 Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov okrem súčasných pridelených rozpočtových prostriedkov: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) (Uveďte názvy cieľov, akcií a výstupov) | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | SPOLU | Odhadované náklady spolu | Odhadované náklady spolu | Odhadované náklady spolu | Odhadované náklady spolu | Odhadované náklady spolu | 8.2 Administratívne výdavky 8.2.1 Počet a druh ľudských zdrojov Zamestnanci poverení riadením akcie za využitia dodatočných zdrojov (počet pracovných miest/plných pracovných úväzkov) | Druhy pracovných miest | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[34] (XX0101) | A*/AD | Ústredie[35] | 0 | 2+3 | 3+5 | 3+5 | 3+5 | Del | 0 | 6 | 6 | 6 | 6 | B*, C*/AST | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | Zamestnanci financovaní[36] podľa článku XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iní zamestnanci[37] financovaní podľa položky, ktorá bola predtým položka BA 19.01.04.02 | 0 | 6 | 12 | 25 | 35 | Počet dodatočných zamestnancov požadovaných na rok spolu | 0 | 18 | 27 | 40 | 50 | 8.2.2 Opis úloh vyplývajúcich z akcie V ústredí Komisie bude vytvorený malý tím (3 AD a 1 AST), ktorý bude dohliadať na vytváranie a koordinovať prácu štyroch multilaterálnych tematických platforiem v súlade s pracovným dokumentom útvarov Komisie. Tím bude pomáhať koordinátorom platforiem pri plánovaní, organizovaní a vedení stretnutí. Zároveň bude zabezpečovať primerané podávanie správ a šírenie informácií. Dodatočných päť pracovných miest (AD) bude vyčlenených pre kľúčové útvary s cieľom zvládať dodatočnú pracovnú záťaž, ktorá bude pre ústredie vyplývať z bilaterálnych a multilaterálnych akcií. Každá zo šiestich delegácií EK v partnerských krajinách dostane posilu v podobe jedného úradníka AD (spolu 6 úradníkov). Dodatoční zmluvní (a/alebo miestni) zamestnanci a ďalší dočasní zamestnanci (predpokladaný počet 61) budú potrební najmä[38] v delegáciách na zvládnutie pracovne náročných aktivít súvisiacich so spoluprácou, ktoré budú realizované z dodatočných finančných prostriedkov pre Východné partnerstvo. 8.2.3 Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť. ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n. X Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR. ( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare. ( (Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku (na rok 2009). Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného procesu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia. 8.2.4 Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | - extra muros | Technická a administratívna pomoc spolu | Výška administratívnych výdavkov potrebných na realizáciu týchto iniciatív bola stanovená na úrovni 3 % celkových viazaných rozpočtových prostriedkov. Okrem toho bola vyvinutá snaha o stanovenie počtu zamestnancov potrebných na spravovanie dodatočných finančných zdrojov, ktorí budú financovaní z tejto sumy. It is difficult at this stage to go further: this is why the above table has not been completed. V prípade potreby realizácie iniciatív je možné požiadať o administratívnu a technickú pomoc, ktorá sa však musí nachádzať v rámci stropu na administratívne výdavky stanoveného v tomto výkaze. 8.2.5 Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0 | 2,350 | 2,838 | 2,838 | 2,838 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02, vrátane pomocných zamestnancov, vyslaných národných expertov, zmluvných zamestnancov atď. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) spolu | 0 | 2,350 | 2,838 | 2,838 | 2,838 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci (V prípade potreby pozri bod 8.2.1) Na rok 2010: 5 (úradníkov v ústredí) x 122 000 EUR (štandardné náklady podľa GR pre rozpočet) = 610 000 EUR 6 (úradníkov v delegáciách) x 290 000 EUR (odhadované náklady) = 1 740 000 EUR ( 610 000+ 1 740 000= 2 350 000 EUR Na roky 2011 – 13: 9 (úradníkov v ústredí) x 122 000 EUR (štandardné náklady podľa GR pre rozpočet) = 1 098 000 EUR 6 (úradníkov v delegáciách) x 290 000 EUR (odhadované náklady) = 1 740 000 EUR ( 1 098 000 + 1 740 000= 2 838 000 EUR Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného procesu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia. 8.2.6 Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,93 | 0,129 | 0,129 | 0,129 | 0,48 | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,4 | XX 01 02 11 03 – Výbory | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | Celkové administratívne náklady, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (nezahrnuté v referenčnej sume) | 0 | 0,193 | 0,229 | 0,229 | 0,229 | 0,88 | Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume Služobné cesty Na rok 2010: 6 úradníkov v delegáciách x 8 000 EUR (štandardné náklady na rok) = 48 000 EUR 5 úradníkov v ústredí x 6 služobných ciest x 1 500 EUR na služobnú cestu = 45 000 EUR Na roky 2010 – 13: 9 úradníkov v ústredí x 6 služobných ciest x 1 500 EUR na služobnú cestu = 81 000 EUR 12 úradníkov v delegáciách x 8 000 EUR (štandardné náklady na rok) = 96 000 EUR ( 81 000 + 96 000 = 177 000 EUR Konferencie Od roku 2010: 1 medzinárodná konferencia v Bruseli za rok – náklady 100 000 EUR Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného procesu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia. [1] http://ec.europa.eu/world/enp/index_en.htm [2] Východní partneri (alebo „partneri“) sú na účely tohto oznámenia krajiny vo východnej Európe a na južnom Kaukaze, na ktoré sa zameriava európska susedská politika: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavská republika a Ukrajina. [3] nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 z 24. októbra 2006. [4] Komisia zdôraznila povahu dohody o rozsiahlej a komplexnej oblasti voľného obchodu a východy z nej vyplývajúce v oznámeniach o „posilňovaní európskej susedskej politiky“ zo 4. decembra 2006 – KOM(2006)726 – a o „intenzívnej európskej susedskej politike“ z 5. decembra 2007 – KOM(2007) 774 – a predovšetkým vo svojom neoficiálnom dokumente „Európska susedská politika — cesta k ďalšej hospodárskej integrácii“, pozri http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_economic-integration_en.pdf. [5] V súčasnosti už iba Azerbajdžan a Bielorusko neuzavreli prístupové okovania s WTO. [6] To zahŕňa obmedzenie počtu poľnohospodárskych produktov vylúčených z úplnej liberalizácie, pozri „Intenzívna európska susedská politika“, 5. december 2007 – KOM(2007)774. [7] Prebiehajú rokovania s Ukrajinou a s Gruzínskom a návrh na tento účel bol predložený Moldavsku. Výsledné dohody sa následne začlenia do dohôd o rozsiahlych a komplexných oblastiach voľného obchodu. [8] KOM(2007) 774. [9] Na základe štatistických údajov za rok 2007 a za predpokladu, že počet žiadostí sa nezmení, možno vyvodiť, že ročné náklady na upustenie od poplatku za víza pre všetkých šiestich partnerov by predstavovali celkovú sumu približne 75 miliónov EUR pre všetky členské štáty patriace do schengenského priestoru. Členské štáty, ktoré nepatria do schengenského priestoru, by boli takisto vyzvané, aby upustili od poplatkov za víza. [10] Na samite predstaviteľov EÚ a Ukrajiny v septembri 2008 sa rozhodlo o začatí dialógu o dlhodobom vzájomnom bezvízovom cestovnom styku. [11] Táto štúdia bude vychádzať z pripravovaného oznámenia Komisie „Nové zručnosti pre nové pracovné miesta” a doplní ho. [12] Obavy naďalej vzbudzuje skutočnosť, že hlavné tranzitné potrubia na prepravu uhľovodíka sa nachádzajú v blízkosti oblastí konfliktov. Aj samotná nestabilita na južnom Kaukaze môže byť hrozbou pre energetickú bezpečnosť tohto regiónu. Veľmi veľká gruzínska hydroelektráreň leží na okraji Abcházska. Gruzínsko obchoduje s elektrickou energiou s Arménskom a Azerbajdžanom. Dodávky plynu z Ruska sa do Arménska dostávajú cez Gruzínsko. Hlavný plynovod z Ruskej federácie vedúci na Balkán prechádza cez moldavský región Podnestersko. Všetky tieto faktory majú vplyv na dôveru investorov, na vyhliadky na udržateľnú prepravu energie z Kaukazu a na stratégiu EÚ na zabezpečenie nových dodávateľov v strednej Ázii. [13] Akčný plán EÚ pre energetickú bezpečnosť a solidaritu – KOM(2008) 744. [14] Memorandá o porozumení uvedené v tomto oznámení nie sú právne záväznými nástrojmi. [15] Pozri neoficiálny dokument Komisie „Európska susedská politika – tematický rozmer“ z jari 2007, http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_thematic-dimension_en.pdf . [16] Právne predpisy a normy EÚ sa budú aj naďalej predkladať a prerokúvať aj v rámci dvojstranných tematických podvýborov. [17] Rozsah úsilia, ktoré by bolo potrebné na to vynaložiť, opísali útvary Komisie na jar 2007 v neoficiálnom dokumente nazvanom „Európska susedská politika – cesta k ďalšej hospodárskej integrácii“, http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_economic-integration_en.pdf . [18] Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a členské štáty EÚ. [19] Predovšetkým v rámci TRACECA. [20] KOM (2006) 846 v konečnom znení, 23.2.2007. [21] Závery predsedníctva EÚ na zasadnutí Európskej rady v júni 2008, odsek 78. [22] Práca v tejto oblasti sa už začala v rámci programu INOGATE. [23] Založené na výpočtoch platobných rozpočtových prostriedkov nástroja ENPI v roku 2006. [24] Výdavky na administratívne riadenie (položka BA) zahŕňajú okrem iného výdavky na zmluvných zamestnancov v delegáciách, ako aj štúdie, stretnutia odborníkov a informácie a publikácie priamo spojené s dosiahnutím cieľu programu. [25] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [26] Toto zahŕňa úradníkov pracujúcich v ústredí, ako aj zmluvných zamestnancov poverených riadením finančnej pomoci v 6 delegáciách. Podrobný rozpis sa nachádza v časti 8.2.1 „Počet a druh ľudských zdrojov“. [27] Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina. [28] Dodatočných 75 mil. EUR, ktoré by mohli byť v rámci záväzku Komisie vyžiadané pre Gruzínsko v roku 2010, nie je zahrnutých do sumy 600 mil. EUR. Tieto údaje nezahŕňajú nedávny záväzok Komisie týkajúci sa pomoci Gruzínsku. [29] Predpokladá sa, že dodatočné finančné zdroje, ktoré boli doteraz uvoľnené na riešenie krízových situácií (napríklad na okupovanom palestínskom území a v Gruzínsku) nie sú započítané do uvedenej flexibility vo výške 5 %, keďže predstavujú „reakciu na objektívne dlhodobé okolnosti, ktorých presné dôvody sú uvedené...“ a Komisia, Rada a Parlament ich schválili v rámci ročného rozpočtového postupu. [30] Systém monitorovania na základe výsledkov (ROM) umožňuje rýchle zhodnotenie výsledkov projektu alebo programu, ako aj jeho širších dôsledkov a poskytuje Komisii nezávislé rady týkajúce sa jej portfólia projektov. Jednotný prístup zabezpečí Komisii získanie porovnateľných údajov pre všetky regióny, v ktorých poskytuje vonkajšiu pomoc. [31] Toto sa premieta do hodnotenia jednotlivých činností (napr. rozvojových projektov), programov (napr. stratégií krajín) a politických oblastí a tém (napr. doprava, rodové otázky). [32] Koherencia, komplementarita, koordinácia. [33] Delegácie poveria Komisiu (OLAF) vykonávaním kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996. [34] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [35] Zahŕňa úradníkov a dočasných zamestnancov pre GR RELEX a 5 úradníkov pre kľúčové útvary. [36] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [37] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. Toto sa týka zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov (predtým položka BA 19.01.04.02). [38] Na riadenie tých regionálnych činností týkajúcich sa spolupráce, ktoré budú realizované centrálne, bude potrebné prijať dodatočných zmluvných zamestnancov aj pre ústredie. [39] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry.