SK

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

V Bruseli 24.8.2009

SEK(2009) 980 v konečnom znení/2

CORRINGENDUM

Annule et remplace le document SEC(2009) 980 final du 16.7.2009

Concerne uniquement la version SK

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

Sprievodný dokument



Revízia smernice 2004/67 o opatreniach týkajúcich sa bezpečnosti dodávok plynu



Zhrnutie POSÚDENIA VPLYVU



{KOM(2009) 363 v konečnom znení}

{SEK(2009) 979}

1.Vymedzenie problému

Komisia stanovila v druhom strategickom prieskume energetickej politiky koncepciu EÚ týkajúcu sa zabezpečovania dodávok energie vrátane päťbodového akčného plánu EÚ pre energetickú bezpečnosť a solidárnosť. Túto koncepciu a akčný plán pevne podporili Rada, Parlament a Európska rada, ako aj zúčastnené strany. Toto posúdenie vplyvu sa týka jedného prvku akčného plánu – posilnenia opatrení na zabránenie krízam a reagovanie na ne v oblasti plynárenstva, a najmä revízie smernice 2004/67 o opatreniach týkajúcich sa bezpečnosti dodávok plynu.

Základnou myšlienkou smernice, ako aj predchádzajúcich a nasledujúcich smerníc o vnútornom trhu s plynom je, že vnútorný trh s plynom by mal dobre fungovať a mal by byť dostatočne pružný spolu s dostatočnou infraštruktúrou na to, aby mohol zmierňovať následky väčšiny prerušení dodávok plynu. Smernica z roku 2004 vytvára zároveň pre prerušenia, pri ktorých sa ukáže, že kapacita trhu nedokáže zmierňovať ich následky, rámec pre núdzové opatrenia zlučiteľný s vnútorným trhom. Takýto dôraz, kladený súčasne na fungovanie trhu a v prípade potreby na núdzové opatrenia, tvorí základ politiky zabezpečovania dodávok plynu v Európe.

V posledných rokoch sa v oblasti európskej bezpečnosti dodávok plynu veľa zmenilo. Zvyšuje sa závislosť od dovozu a zároveň pribúdajú riziká v oblasti zásobovania a tranzitu. Rusko-ukrajinská plynová kríza v januári 2009 spôsobila nebývalé prerušenie dodávok plynu do Európy, ktoré bolo oveľa závažnejšie ako ktorékoľvek predchádzajúce prerušenie. Na dva týždne bolo pozastavených 30 % dovozu. Toto predstavuje v súčasnosti reálny scenár prerušenia dodávok plynu. Rovnako sa menila aj situácia v Európe. So zvyšujúcim sa významom prepravy plynu sieťami na dlhú vzdialenosť a rozvojom vnútorného trhu s plynom sa krízy v oblasti zásobovania rýchlo rozšírili v mnohých častiach Európy, zatiaľ čo vnútorný trh s plynom predstavuje čoraz silnejší nástroj zmierňovania následkov prerušenia dodávok plynu. Európsky rozmer, ktorý je čoraz dôležitejší, si vyžaduje primeraný regulačný rámec na zabezpečovanie dodávok na úrovni EÚ.

Treba riešiť dva základné problémy. Jedným je otázka, či sa pružnosť vnútorného trhu s plynom rozvíja dostatočne na to, aby mohla zmierňovať následky prerušení dodávok plynu, akým bolo napr. prerušenie v januári 2009. Je potrebné aktualizovať normy alebo prijať nejaké ďalšie stimulačné opatrenia? Druhým je účinnosť núdzových opatrení, ktoré sa v súčasnosti prijímajú na úrovni jednotlivých členských štátov, regiónov a EÚ, a ich vplyv na kapacitu vnútorného trhu s plynom v oblasti zmierňovania následkov prerušení dodávok a na solidaritu. Je potrebné zlepšiť organizáciu?

Plynová kríza v januári 2009 bola praktickou ukážkou európskeho rozmeru súčasných prerušení dodávok plynu a reakcie na ne. Kým sa ruské dodávky prepravované cez Ukrajinu dostali znovu do Európy, opatrenia prijaté v rámci Európy nahradili z veľkej časti výpadky v zásobovaní. Kríza zároveň ukázala, že na zabránenie prerušeniam dodávok vedúcim ku krízam sú stále potrebné investície do infraštruktúr v celej Európe (napr. do zásobníkov, spätného toku, niektorých nových vzájomných prepojení) a že ďalšou integráciou trhu by sa zvýšila bezpečnosť dodávok. Objavila sa otázka zlučiteľnosti núdzových opatrení členských štátov s vnútorným trhom. Kríza teda dokazuje odôvodnenosť oboch uvedených otázok.

Okrem rizík nedostatočného investovania do infraštruktúry a zásobovania určeného na zmierňovanie následkov prerušení dodávok a na zabraňovanie krízam, sa zdá, že dochádza aj k zlyhaniu v oblasti regulácie a uplatňovania predpisov. Pojmy použité v smernici z roku 2004 na špecifikáciu noriem v oblasti bezpečnosti dodávok a na plánovanie núdzových situácií nie sú v súčasnosti dostatočne presné a účinné. Uplatňovanie v rámci EÚ bolo navyše nejednotné, ako vyplýva zo správy Komisie o uplatňovaní smernice 2004/67.

V dôsledku neúčinných opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu v Európe najviac trpia európski občania (odkázaní na plyn na účely varenia a vykurovania, priamo alebo prostredníctvom diaľkového vykurovania; mnohí sú závislí na výrobe elektriny z plynu) a priemysel (napr. sektor elektrickej energie, chemikálií, hnojív). Zatiaľ čo sa náklady na bezpečnosť dodávok bežne premietnu do cien, prerušenia dodávok môžu mať oveľa väčší vplyv. Výrazné straty pracovných miest by mohli byť výsledkom ďalšieho uplatňovania neadekvátnych opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu v Európe. Mohlo by to mať aj výrazný vplyv na životné prostredie, klímu a udržateľný rozvoj. Vzhľadom na neisté dodávky plynu sa do popredia dostáva otázka používania náhradných palív s vyššími emisiami uhlíka. Obavy o bezpečnosť dodávok by mohli znížiť očakávaný príspevok plynu pri prechode na vysoko účinný nízkouhlíkový energetický systém, najmä v období, než budú môcť konkurovať obnoviteľné zdroje energie.

2.Analýza subsidiarity

Zahrnutie bezpečnosti dodávok energie do článku Lisabonskej zmluvy o energetike a schválenie druhého strategického prieskumu energetickej politiky poukazujú na úlohu, ktorú má EÚ zohrávať v súlade s čoraz reálnejšou existenciou vnútorného trhu s energiou.

Prijatie tretieho balíka pre vnútorný trh s energiou ho posilní. V situácii, keď dochádza k integrácii trhov jednotlivých členských štátov, nebude možné považovať bezpečnosť dodávok prioritne za vnútroštátny záujem. Právny základ súvisiacich právnych predpisov EÚ by už preto nemal byť izolovaný od pravidiel vnútorného trhu uvedených v Zmluve o EÚ. Každý návrh by mal byť založený na článku 95 v súlade s právnym základom vnútorného trhu s energiou a mal by vychádzať z toho, že je rozšírením tohto právneho základu. Ide o právny základ podobného nástroja prijatého v roku 2005 v oblasti elektrickej energie (smernica 2005/89/ES).

Žiaden členský štát nemôže samostatne zaručiť dostatočný regulačný rámec a dostatočné investície na vnútornom trhu na zabezpečenie dodávok plynu. Tento cieľ sa dá dosiahnuť iba opatreniami na úrovni EÚ. Žiaden členský štát nemôže samostatne zabezpečiť, aby všetky členské štáty prijali účinné opatrenia na zvládnutie núdzových situácií v oblasti dodávok plynu. Okrem toho môžu individuálne nekoordinované opatrenia členských štátov brzdiť ďalší rozvoj vnútorného trhu, viesť k diskriminačnému zaobchádzaniu a dokonca ohroziť bezpečnosť dodávok v ostatných členských štátoch.