EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 7. 2019 COM(2019) 353 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Devätnásta správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie



I. ÚVOD Táto devätnásta správa o ďalšom pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sleduje vývoj v dvoch hlavných pilieroch: prvým je boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj proti prostriedkom, ktorými sa podporujú, a druhým je posilňovanie našej obrany a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Európania právom očakávajú, že im Únia zaistí bezpečnosť. Junckerova Komisia považuje od prvého dňa bezpečnosť za jednu z hlavných priorít. V dokumente Európskej rady „Nový strategický program na roky 2019 – 2024“ je „ochrana občanov a slobôd“ prvou zo štyroch hlavných priorít Únie. Európska rada okrem toho oznámila, že bude aj naďalej vyvíjať a zintenzívňovať úsilie Únie v oblasti boja proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti, a to aj prostredníctvom zlepšovania spolupráce a výmeny informácií a ďalšieho rozvoja spoločných nástrojov. Vďaka úzkej spolupráci medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou sa Európskej únii podarilo výrazne pokročiť v spoločnom úsilí o vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, zaviesť viacero prioritných legislatívnych iniciatív a uskutočniť množstvo rozličných nelegislatívnych opatrení na podporu členských štátov a zvýšenie bezpečnosti všetkých občanov. Únia prijala rozhodné kroky s cieľom obmedziť pole pôsobnosti teroristov a páchateľov trestnej činnosti. Zakázala získavanie a používanie určitých strelných zbraní a výbušnín a obmedzila prístup k financovaniu, aby teroristi nemohli disponovať nástrojmi umožňujúcimi páchanie útokov. EÚ zintenzívnila aj výmenu informácií medzi členskými štátmi a odstránila informačné medzery a slepé miesta. Zároveň bojovala proti radikalizácii, chránila Európanov na internete, bojovala proti kybernetickým hrozbám a posilňovala riadenie vonkajších hraníc Únie, ako aj medzinárodnú spoluprácu v oblasti bezpečnosti. Viacero prioritných iniciatív v oblasti bezpečnostnej únie však ešte stále čaká na prijatie spoluzákonodarcami. V nadväznosti na vstup Európskeho parlamentu do deviateho funkčného obdobia 2. júla 2019 sa v tejto správe: ·stanovuje, v ktorých oblastiach by mali spoluzákonodarcovia konať, aby sa vyriešili bezprostredné hrozby. Obzvlášť naliehavo treba pritom konať v oblasti boja proti teroristickej propagande a radikalizácii na internete; ·stanovujú zatiaľ prejednávané prioritné iniciatívy v oblasti bezpečnostnej únie, v prípade ktorých sa od spoluzákonodarcov vyžaduje, aby podnikli ďalšie kroky s cieľom posilniť kybernetickú bezpečnosť, uľahčiť prístup k elektronickým dôkazom a dokončiť prácu na silnejších a inteligentnejších informačných systémoch v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie; ·poskytujú aktuálne informácie o naliehavej spoločnej práci začatej v marci 2019 s cieľom posúdiť a posilniť bezpečnosť sietí 5G, a to na základe vnútroštátnych posúdení rizika, ktoré mali členské štáty predložiť do 15. júla 2019; ·venuje pozornosť balíku štyroch správ súvisiacich s bojom proti praniu špinavých peňazí, ktorý Komisia prijala 24. júla 2019. V týchto správach sa analyzujú aktuálne riziká a zraniteľné miesta v oblasti prania špinavých peňazí a posudzuje sa v nich, ako sa v súkromnom a vo verejnom sektore uplatňuje príslušný regulačný rámec EÚ; ·poskytujú aktualizované informácie o pokroku dosiahnutom od marca 2019pri vykonávaní legislatívnych opatrení v oblasti bezpečnostnej únie, pričom interoperabilita informačných systémov je jednou z hlavných priorít, ktorú by mali členské štáty urýchlene a úplne vykonať; ·hodnotia tak prebiehajúce práce, ktorých cieľom je bojovať proti dezinformáciám a chrániť voľby pred kybernetickými hrozbami, ako aj úsilie o zlepšenie pripravenosti a ochrany pred bezpečnostnými hrozbami a spoluprácu s medzinárodnými partnermi v otázkach bezpečnosti. II. PLNENIE LEGISLATÍVNYCH PRIORÍT 1. Predchádzanie radikalizácii na internete a v komunitách Ústredným prvkom opatrení, ktorými EÚ reaguje na terorizmus, je predchádzanie radikalizácii tak na internete, ako aj v našich komunitách. Hrôzostrašný útok v meste Christchurch, ku ktorému došlo 15. marca 2019 na Novom Zélande, nám hrozivo pripomenul, ako sa dá internet zneužiť na účely terorizmu, či už je motivovaný džihádizmom, krajne pravicovým extrémizmom alebo akoukoľvek ďalšou extrémistickou ideológiou. Vzhľadom na to, akou rýchlosťou a v akom rozsahu sa naživo vysielané video z útoku v meste Christchurch šírilo na internetových platformách, sa ukázalo, že je mimoriadne dôležité, aby mali internetové platformy zavedené náležité opatrenia na zastavenie rýchleho šírenia takéhoto obsahu. V reakcii na to hlavy štátov alebo predsedovia vlád niektorých členských štátov a tretích krajín, predseda Juncker a online platformy podporili 15. mája 2019 tzv. Výzvu na činnosť z Christchurch, v ktorej sa vytyčujú spoločné opatrenia s cieľom odstrániť teroristický a násilný extrémistický obsah online. Ďalšie záväzky v tejto súvislosti prijali skupiny G7 a G20. Komisia už zjavné a aktuálne nebezpečenstvo, ktorým je teroristický obsah online, riešila vo svojom legislatívnom návrhu, ktorý predseda Juncker oznámil vo svojom prejave o stave Únie v roku 2018. Navrhuje sa v ňom jasný a harmonizovaný právny rámec na predchádzanie zneužívaniu poskytovateľov hostingových služieb na šírenie teroristického obsahu online. Na základe navrhovaných opatrení by internetové platformy boli povinné odstrániť teroristický obsah do jednej hodiny od prijatia príkazu na jeho odstránenie od príslušných orgánov v ktoromkoľvek členskom štáte. Okrem toho by platforma zneužívaná na šírenie teroristického obsahu bola povinná na základe jasných pravidiel a záruk prijať proaktívne opatrenia s cieľom odhaliť tento obsah a zabrániť jeho ďalšiemu výskytu. Orgány členských štátov by museli na tento účel zabezpečiť osobitné kapacity na presadzovanie práva, ktoré by mali disponovať dostatočnými zdrojmi na účinné odhaľovanie teroristického obsahu a vydávanie príkazov na jeho odstránenie. Tým sa zaistí rýchly a účinný systém v rámci celej Únie a zavedú sa spoľahlivé záruky vrátane účinných mechanizmov na podávanie sťažností a zaisťovanie súdnych prostriedkov nápravy. Navrhované opatrenia pomôžu zaručiť bezproblémové fungovanie digitálneho jednotného trhu, pričom sa zvýši bezpečnosť, zlepší sa dôvera online a posilnia sa záruky slobody prejavu a práva na informácie. V Rade sa ministri spravodlivosti a vnútra v decembri 2018 dohodli na všeobecnom postoji k návrhu. Európsky parlament prijal svoju pozíciu v prvom čítaní v apríli 2019. Komisia vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby čo najrýchlejšie začali medziinštitucionálne rokovania o tejto prioritnej iniciatíve na odstránenie teroristického obsahu online s cieľom urýchlene dosiahnuť dohodu o regulačnom rámci EÚ s jasnými pravidlami a zárukami.

Komisia zároveň pokračuje vo svojej spolupráci s online platformami v rámci internetového fóra EÚ. Ako už oznámil predseda Juncker na stretnutí v Paríži 15. mája 2019, ktoré sa týkalo Výzvy na činnosť z Christchurch, Komisia spolu s Europolom začali pracovať na príprave krízového protokolu EÚ s cieľom umožniť vládam a internetovým platformám, aby dokázali rýchlo a koordinovane reagovať na šírenie teroristického obsahu online, napr. bezprostredne po teroristickom útoku. Táto práca je súčasťou medzinárodného úsilia o vykonávanie Výzvy na činnosť z Christchurch. Okrem ďalších diskusií s členskými štátmi a príslušným odvetvím a simulačného cvičenia naplánovaného na september 2019 s cieľom simulovať núdzovú situáciu Komisia zvolá 7. októbra 2019 zasadnutie internetového fóra EÚ na úrovni ministrov s cieľom schváliť krízový protokol EÚ. Komisia sa navyše aj naďalej snaží podporovať členské štáty a miestnych aktérov pri predchádzaní radikalizácii a v boji proti nej priamo v miestnych komunitách v celej Európe. To si vyžaduje, aby sa vyvíjalo dlhodobé udržateľné úsilie, na ktorom sa budú podieľať všetci príslušní aktéri na miestnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Dňa 17. júna 2019 sa konalo druhé stretnutie riadiacej rady pre opatrenia Únie v oblasti predchádzania radikalizácii a boja proti nej, ktorá bola zriadená v auguste 2018 s cieľom radiť Komisii v tom, ako by sa mohla posilňovať politická reakcia EÚ v tejto oblasti. Na tomto stretnutí sa preskúmali ďalšie opatrenia v prioritných oblastiach, akými sú radikalizácia vo väzniciach a boj proti extrémistickým ideológiám. Keďže odborníci pôsobiaci v prvej línii a na miestnej úrovni majú často najlepšie predpoklady na to, aby identifikovali prvé varovné signály radikalizácie, ako aj spôsoby ich riešenia, sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii , ktorá je financovaná z prostriedkov EÚ, pokračuje v podporovaní aktérov v prvej línii, pričom spája približne 5 000 odborníkov z radov občianskej spoločnosti, zo škôl a z radov polície, ako aj vnútroštátnych koordinátorov a tvorcov politík. Nedávna spolupráca odborníkov v prvej línii v rámci tejto siete viedla k hlbšiemu pochopeniu výziev spojených s krajne pravicovým extrémizmom. Tento rok sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii zverejní informačné listy s cieľom pomôcť tvorcom politík a odborníkom identifikovať hlavné formy a prejavy krajne pravicového a islamistického extrémizmu, ako sú kľúčové argumenty, jazyk, formy, symboly, typológie a stratégie. Napokon, keďže v popredí pri predchádzaní radikalizácii a boji proti nej stoja miestni aktéri a mestá, Komisia podporuje mestské iniciatívy v oblasti boja proti radikalizácii. V nadväznosti na konferenciu „Mestá EÚ proti radikalizácii“, ktorá sa konala 26. februára 2019, sa 8. júla 2019 uskutočnilo prvé stretnutie pilotnej skupiny približne 20 miest, ktoré zorganizoval primátor Štrasburgu a ktorého cieľom bolo zintenzívniť výmenu najlepších postupov a podporiť úsilie miest v tejto oblasti. Súčasne pokračuje práca zameraná na podporu partnerských krajín pri riešení radikalizácie, ktorá môže viesť k terorizmu, vrátane radikalizácie vo väzniciach. V snahe bojovať proti hrozbe, ktorú predstavuje teroristický obsah online, Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·začali rokovania o legislatívnom návrhu na predchádzanie šíreniu teroristického obsahu online s cieľom urýchlene dosiahnuť dohodu o regulačnom rámci EÚ s jasnými pravidlami a zárukami. 2. Posilnenie kybernetickej bezpečnosti Kybernetická bezpečnosť naďalej predstavuje kľúčovú bezpečnostnú výzvu. EÚ dosiahla významný pokrok pri riešení „klasických“ kybernetických hrozieb zacielených na systémy a údaje vďaka tomu, že prijala opatrenia stanovené v spoločnom oznámení zo septembra 2017 s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“. Medzi tieto opatrenia patrí akt EÚ o kybernetickej bezpečnosti, ktorým sa Agentúre Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť udeľuje trvalý mandát, posilňuje sa jej úloha a zriaďuje sa rámec EÚ pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti. Komisia sa zaoberala aj požiadavkami špecifickými pre jednotlivé odvetvia, napr. prostredníctvom svojho odporúčania o kybernetickej bezpečnosti v odvetní energetiky prijatého 3. apríla 2019. Zvyšujúca sa intenzita činností aktérov s nekalými úmyslami, ktorí sa zameriavajú na rôznorodé ciele a obete, však znamená, že boj proti počítačovej kriminalite a posilnenie kybernetickej bezpečnosti aj naďalej zostávajú prioritou činnosti EÚ. Európsky parlament a Rada by ešte mali dospieť k dohode o prioritnej iniciatíve Komisie, ktorá sa týka zriadenia Európskeho centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier. Cieľom návrhu je podporiť technologické a odvetvové kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti a zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti Únie. Obaja spoluzákonodarcovia prijali svoje mandáty na rokovanie v marci 2019. Keďže medziinštitucionálne rokovania nebolo možné uzavrieť pred koncom predchádzajúceho funkčného obdobia Európskeho parlamentu, Európsky parlament formálne prijal svoju pozíciu v prvom čítaní. Medzitým pokračujú diskusie medzi členskými štátmi v Rade, pričom osobitný dôraz sa kladie na vzájomný vzťah medzi navrhovaným nariadením, ktorým sa zriaďuje centrum kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a uvedená sieť, na jednej strane a programami Európsky horizont a Digitálna Európa na druhej strane. Komisia vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby obnovili a urýchlene uzavreli medziinštitucionálne rokovania o tejto prioritnej iniciatíve na posilnenie kybernetickej bezpečnosti. Komisia zatiaľ pokračuje v podporovaní výskumu a inovácie v súvislosti s kybernetickou bezpečnosťou, pričom sprístupnila 135 miliónov EUR v aktuálnom viacročnom finančnom rámci na projekty v oblastiach, ako sú kybernetická bezpečnosť v kritických infraštruktúrach, spravodajská bezpečnosť a riadenie súkromia, ako aj nástroje určené osobitne pre občanov a malé a stredné podniky. Komisia v júli 2019 vydala novú výzvu na predkladanie návrhov v rámci programu Nástroj na prepájanie Európy a sprístupnila 10 miliónov EUR na financovanie z prostriedkov EÚ pre kľúčových aktérov uvedených v smernici o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (smernica NIS), ako sú európske jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov, prevádzkovatelia základných služieb (napr. banky, nemocnice, poskytovatelia verejných služieb, železničné a letecké spoločnosti, poskytovatelia názvov domén) a rôzne verejné orgány. Po prvýkrát sa môžu o podporu v rámci tohto programu uchádzať aj európske orgány pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti, aby sa im umožnilo implementovať akt o kybernetickej bezpečnosti EÚ. Rada 17. mája 2019 prijala sankčný režim, ktorý EÚ umožňuje ukladať cielené reštriktívne opatrenia, ktoré majú odrádzať od kybernetických útokov predstavujúcich vonkajšiu hrozbu pre EÚ a jej členské štáty, a reagovať na ne. Nový sankčný režim je súčasťou súboru nástrojov EÚ pre kybernetickú diplomaciu, čo je rámec pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti, ktorý Európskej únii umožňuje, aby pri odrádzaní od škodlivých kybernetických činností a pri reakcii na ne v plnej miere využívala opatrenia v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Okrem kybernetických hrozieb zacielených na systémy a údaje EÚ takisto prijíma opatrenia na riešenie komplexných a mnohostranných výziev, ktoré predstavujú hybridné hrozby. Európska rada vo svojich záveroch z 21. júna 2019 zdôraznila, že „EÚ musí zaistiť koordinovanú reakciu na hybridné a kybernetické hrozby a posilniť spoluprácu s relevantnými medzinárodnými aktérmi“. Komisia víta skutočnosť, že boj proti hybridným hrozbám je prioritou aj pre fínske predsedníctvo v Rade a že na neformálnom zasadnutí ministrov spravodlivosti a vnútra 18. a 19 júla 2019 v Helsinkách sa viedla politická diskusia o hybridných hrozbách založená na scenároch. Podobné diskusie o hybridných hrozbách založené na scenároch viedli politickí riaditelia EÚ pre oblasť obrany 7. a 8. júla 2019 a politickí riaditelia EÚ 9. a 10. júla 2019, pričom výsledky týchto diskusií sa oznámia ministrom zahraničných vecí a obrany na neformálnom spoločnom stretnutí 29. a 30. augusta 2019. V záujme posilnenia kybernetickej bezpečnosti Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·urýchlene dosiahli dohodu o legislatívnom návrhu na zriadenie Európskeho centra priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier. 3. Zlepšenie prístupu k elektronickým dôkazom pri presadzovaní práva EÚ prijala ďalšie opatrenia, aby teroristom a páchateľom trestnej činnosti odobrala prostriedky, ktoré im umožňujú páchať trestnú alebo teroristickú činnosť, pričom im sťažila možnosť prístupu k prekurzorom výbušnín, možnosť financovania ich činností alebo pohybu bez odhalenia. Rokovania o návrhoch Komisie z apríla 2018 na zlepšenie prístupu k elektronickým dôkazom pri presadzovaní práva by sa mali ukončiť čo najskôr – viac ako polovica všetkých vyšetrovaní trestných činov v súčasnosti zahŕňa cezhraničnú žiadosť o prístup k elektronickým dôkazom. Rada prijala svoju rokovaciu pozíciu k návrhu nariadenia na zlepšenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom pri vyšetrovaní trestných činov a k návrhu smernice, ktorou sa stanovujú harmonizované pravidlá určovania právnych zástupcov na účely zhromažďovania dôkazov v trestnom konaní. Vzhľadom na kľúčový význam efektívneho prístupu k elektronickým dôkazom pre vyšetrovanie a stíhanie cezhraničných trestných činov, ako je terorizmus alebo počítačová kriminalita, Komisia naliehavo vyzýva Európsky parlament, aby v súvislosti s týmto návrhom pokročil, aby spoluzákonodarcovia mohli pracovať na jeho rýchlom prijatí. Komisia súčasne pracuje na zlepšení a zaistení potrebných záruk pri medzinárodnej výmene elektronických dôkazov v kontexte prebiehajúcich rokovaní o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite a v kontexte rokovaní so Spojenými štátni v súlade s mandátmi na rokovanie udelenými Radou na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 6. a 7. júna 2019. Komisia sa zúčastnila na poslednom kole rokovaní o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite 9. – 11. júla 2019. Komisia a orgány Spojených štátov sa aktuálne pripravujú na technickej úrovni na oficiálne začatie rokovaní o dohode medzi EÚ a USA o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. V záujme zlepšenia prístupu k elektronickým dôkazom pri presadzovaní práva Komisia vyzýva Európsky parlament, aby: ·prijal svoj mandát na rokovanie o legislatívnych návrhoch týkajúcich sa elektronických dôkazov a mohol tak bezodkladne začať s Radou rokovania v rámci trialógu. (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia)

4. Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie V nadväznosti na prijatie pravidiel o interoperabilite informačných systémov, ktorou sa odstránia informačné medzery a slepé miesta, keďže pomôže odhaľovať viacnásobné totožnosti a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi, Komisia urýchlene začala sériu iniciatív na podporu členských štátov pri vykonávaní týchto pravidiel vrátane prípadného financovania, ako aj workshopov na uľahčenie výmeny odborných znalostí a najlepších postupov. Úzka spolupráca medzi agentúrami EÚ, všetkými členskými štátmi a krajinami pridruženými k schengenskému priestoru bude mať prvoradý význam z hľadiska splnenia ambiciózneho cieľa dosiahnuť úplnú interoperabilitu informačných systémov EÚ pre oblasť bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie do roku 2020. Tento cieľ si takisto vyžaduje rýchle a úplné vykonávanie nedávno prijatých právnych predpisov, ktorými sa zriaďujú nové informačné systémy (systém vstup/výstup EÚ a Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia), posilňuje Schengenský informačný systém a rozširuje Európsky informačný systém registrov trestov na štátnych príslušníkov tretích krajín. Novou architektúrou pre silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie sa situácia v praxi zmení, len ak sa budú všetky zložky v plnej miere vykonávať na úrovni Únie a v každom členskom štáte podľa dohodnutého harmonogramu. Súčasne je potrebné, aby spoluzákonodarcovia podnikli ďalšie kroky na dokončenie prác na silnejších a inteligentnejších informačných systémov v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie. V rámci technickej realizácie Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia Komisia 7. januára 2019 predložila dva návrhy, ktorými sa stanovujú technické zmeny príslušného nariadenia, ktoré sú potrebné pre úplné zriadenie systému. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby pokročili v práci na týchto technických zmenách s cieľom čo najskôr dospieť k dohode, a umožnili tak rýchle a včasné zavedenie Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia, aby mohol byť uvedený do prevádzky začiatkom roka 2021. V máji 2018 Komisia predložila návrh na posilnenie existujúceho vízového informačného systému, v ktorom sa stanovujú dôkladnejšie previerky žiadateľov o udelenie víza a ktorým sa odstraňujú informačné medzery na základe lepšej výmeny informácií medzi členskými štátmi. Rada prijala svoj mandát na rokovanie 19. decembra 2018 a Európsky parlament 13. marca 2019 odhlasoval na plenárnom zasadnutí svoju správu o návrhu, čím uzavrel svoje prvé čítanie. Komisia vyzýva, aby sa po zložení nového Európskeho parlamentu urýchlene začali rokovania medzi spoluzákonodarcami. V máji 2016 Komisia predložila návrh na rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému Eurodac, a to tak, že by zahŕňal nielen identifikačné údaje žiadateľov o azyl, ale aj neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb, ktoré neoprávnene vstúpili na územie EÚ. V súlade so závermi Európskej rady z decembra 2018 a s oznámením Komisie zo 6. marca 2019 o pokroku pri vykonávaní európskej migračnej agendy Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby tento návrh prijali. Tento legislatívny návrh je dôležité prijať, aby sa systém Eurodac mohol stať súčasťou budúcej architektúry interoperabilných informačných systémov EÚ, čím sa do nej začlenia kľúčové údaje o neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkoch tretích krajín a osôb, ktoré neoprávnene vstúpili na územie EÚ. V záujme posilnenia informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·prijali legislatívny návrh týkajúci sa systému Eurodac (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia), ·pokročili v úsilí o rýchle dosiahnutie dohody o navrhovaných technických zmenách, ktoré sú potrebné na zriadenie Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia. III. POSILNENIE BEZPEČNOSTI DIGITÁLNYCH INFRAŠTRUKTÚR Odolnosť našej digitálnej infraštruktúry má kritický význam pre vlády, podniky, bezpečnosť našich osobných údajov a fungovanie našich demokratických inštitúcií. Siete piatej generácie (5G), ktoré sa zavedú v nasledujúcich rokoch, budú tvoriť digitálnu kostru našich spoločností a ekonomík a budú spájať miliardy občanov, predmetov a systémov, a to aj v kritických sektoroch ako energetika, doprava, bankovníctvo a zdravotníctvo, ako aj priemyselné riadiace systémy, ktoré uchovávajú citlivé informácie a podporujú bezpečnostné systémy. Keďže celosvetové výnosy z technológie 5G v roku 2025 sa odhadujú na 225 miliárd EUR, táto technológia predstavuje pre Európu zásadnú výhodu v globálnej hospodárskej súťaži, a preto je bezpečnosť sietí 5G nevyhnutná pre zaručenie strategickej autonómie Únie. Zaručenie vysokej úrovne kybernetickej bezpečnosti si vyžaduje zosúladené opatrenia na vnútroštátnej aj európskej úrovni, keďže každé zraniteľné miesto v sieťach 5G v jednom členskom štáte by ovplyvnilo Úniu ako celok. V nadväznosti na podporu, ktorú hlavy štátov alebo predsedovia vlád vyjadrili na zasadnutí Európskej rady v marci 2019, Komisia 26. marca 2019 predložila odporúčanie o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, v ktorom sa stanovujú činnosti na posúdenie rizík týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti sietí 5G a na posilnenie preventívnych opatrení. Odporúčania vychádzajú z opatrení EÚ zameraných na koordinované posúdenie rizík a riadenie rizík, z účinného rámca pre spoluprácu a výmenu informácií a zo spoločných poznatkov EÚ o situácii týkajúcej sa kritických komunikačných sietí. V rámci prvej fázy postupu iniciovaného v tomto odporúčaní všetky členské štáty do 15. júla 2019 dokončili vnútroštátne posúdenie rizika a predložili svoje zistenia Komisii a Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť alebo oznámili, že tak urobia v krátkom čase. Vnútroštátne posúdenia rizika sa riadili súborom usmernení a spoločným vzorom pre podávanie správ o zisteniach, na ktorých sa členské štáty a Komisia dohodli s cieľom podporiť konzistentnosť a uľahčiť výmenu informácií o vnútroštátnych výsledkoch na úrovni EÚ. Parametre posudzované vo všetkých členských štátoch zahŕňali: ·hlavné hrozby s vplyvom na siete 5G a príslušných aktérov týchto hrozieb, ·stupeň citlivosti prvkov a funkcií sietí 5G, ako aj ďalších zložiek a ·rôzne typy zraniteľných miest vrátane zraniteľných miest technickej a inej povahy, ako sú napríklad tie, ktoré môžu vyplynúť z dodávateľského reťazca 5G. Navyše sa na vypracovaní vnútroštátnych posúdení rizika podieľal celý rad príslušných aktérov v členských štátoch v závislosti od ich úloh na vnútroštátnej úrovni, ako sú orgány pre kybernetickú bezpečnosť a telekomunikácie, či bezpečnostné a spravodajské služby, vďaka čomu sa posilnila ich spolupráca a koordinácia. Paralelne s tým viacero členských štátov podniklo vzhľadom na svoje harmonogramy zavádzania sietí 5G kroky na posilnenie platných bezpečnostných požiadaviek v tejto oblasti, zatiaľ čo niekoľko ďalších štátov vyjadrilo svoj zámer zvažovať nové opatrenia v blízkej budúcnosti. Na základe výsledkov vnútroštátneho posúdenia rizika orgány členských štátov pre kybernetickú bezpečnosť v skupine pre spoluprácu v oblasti sietí a informačných systémov do 1. októbra 2019 vypracujú spoločné preskúmanie rizík na úrovni EÚ, ktoré bude predstavovať druhú fázu postupu iniciovaného v tomto odporúčaní. Na základe toho skupina pre spoluprácu v tretej fáze vypracuje do 31. decembra 2019 spoločný súbor zmierňujúcich opatrení Únie na riešenie zistených rizík. Komisia a Agentúra EÚ pre kybernetickú bezpečnosť budú pokračovať v podpore vykonávania tohto odporúčania. Prácu v rámci skupiny pre spoluprácu v oblasti sietí a informačných systémov podporujú viaceré ďalšie fóra. Orgán európskych regulačných orgánov pre elektronické komunikácie pripravuje prieskum všetkých existujúcich bezpečnostných opatrení, ktoré sú potenciálne relevantné pre technológiu 5G. Nová špecializovaná skupina odborníkov v Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť začala pracovať na preskúmaní panorámy hrozieb v súvislosti s technológiou 5G. Navyše po nadobudnutí účinnosti aktu o kybernetickej bezpečnosti 27. júna 2019 Komisia a Agentúra EÚ pre kybernetickú bezpečnosť prijmú všetky potrebné kroky na zriadenie rámca certifikácie pre celú EÚ. Členské štáty sa takisto stretli v júni 2019 na zasadnutí výboru pre normalizáciu, aby v reakcii na toto odporúčanie diskutovali o kybernetickej bezpečnosti a normalizácii s cieľom preskúmať budúce výzvy pre normalizáciu v oblasti kybernetickej bezpečnosti vrátane sietí 5G a vhodné politické iniciatívy na úrovni EÚ.

Bezpečnosť sietí 5G má pre Úniu strategický význam. Zahraničné investície do strategických odvetví, akvizícia kritických aktív, technológií a infraštruktúry v Únii a dodávanie kritických zariadení môžu takisto predstavovať riziká pre bezpečnosť Únie. Nový rámec EÚ na preverovanie priamych zahraničných investícií nadobudol účinnosť 10. apríla 2019. V priebehu nasledujúcich 18 mesiacov Komisia a členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby EÚ mohla od 11. októbra 2020 naplno uplatňovať nariadenie o preverovaní investícií.. IV. BOJ PROTI PRANIU ŠPINAVÝCH PEŇAZÍ Schopnosť páchateľov trestných činov a teroristov prevádzať finančné prostriedky medzi bankovými účtami v priebehu niekoľkých hodín im umožňuje ľahšie pripravovať teroristické činy alebo nezákonne prať príjmy z trestnej činnosti v rozličných členských štátoch. S cieľom riešiť tento problém Únia vyvinula pevný regulačný rámec na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý je v súlade s medzinárodnými normami prijatými Finančnou akčnou skupinou. Vzhľadom na potrebu udržať krok s meniacimi sa trendmi, technologickým vývojom a prispôsobivou vynaliezavosťou páchateľov trestnej činnosti pri využívaní akýchkoľvek nedostatkov a medzier v systéme Komisia 24. júla 2019 prijala balík štyroch správ, v ktorých sa analyzujú aktuálne riziká a zraniteľné miesta súvisiace s praním špinavých peňazí a v ktorých sa posudzuje spôsob, akým rámec uplatňujú príslušní aktéri v súkromnom, ako aj vo verejnom sektore. Balík obsahuje posúdenie potenciálneho prepojenia vnútroštátnych centralizovaných registrov bankových účtov a systémov vyhľadávania údajov v EÚ. Na základe takýchto vnútroštátnych centralizovaných systémov je možné identifikovať každú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vlastní alebo kontroluje platobné účty, bankové účty a bezpečnostné schránky – tieto informácie sú často kľúčové pre príslušné orgány v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V piatej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa od členských štátov vyžaduje, aby takéto vnútroštátne centralizované systémy zaviedli a poskytli svojim vnútroštátnym finančným spravodajským jednotkám priamy prístup. Nedávno prijatými pravidlami na uľahčenie používania finančných informácií na boj proti závažnej trestnej činnosti sa určeným orgánom presadzovania práva a úradom pre vyhľadávanie majetku poskytuje priamy prístup k ich príslušným vnútroštátnym centralizovaným registrom bankových účtov. Na základe toho, a ako sa vyžaduje podľa smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, sa v správe posudzujú rôzne IT riešenia na úrovni EÚ, ktoré sú už v prevádzke alebo v súčasnosti prebieha ich vývoj a ktoré môžu slúžiť ako model pre prípadné prepojenie vnútroštátnych centralizovaných systémov. Vzhľadom na to, že v budúcnosti by prepojenie centralizovaných mechanizmov v celej Únii urýchlilo prístup k finančným informáciám a uľahčilo cezhraničnú spoluprácu príslušných orgánov, Komisia plánuje pokračovať v konzultáciách s príslušnými zainteresovanými stranami, vládami, ako aj s finančnými spravodajskými jednotkami, orgánmi presadzovania práva a úradmi pre vyhľadávanie majetku ako s potenciálnymi „koncovými používateľmi“ prípadného prepojeného systému. V rámci úvah Komisie o práci finančných spravodajských jednotiek sa v správe, ktorou sa posudzuje spolupráca medzi finančnými spravodajskými jednotkami, hodnotí spolupráca v rámci Únie aj spolupráca s tretími krajinami. Určujú sa v nej isté nedostatky, ktoré budú pravdepodobne existovať dovtedy, kým úlohy a záväzky finančných spravodajských jednotiek v oblasti cezhraničnej spolupráce nebudú jasnejšie pomenované v právnom rámci EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Z posúdenia rovnako vyplynula aj potreba silnejšieho mechanizmu na koordináciu a podporu cezhraničnej spolupráce a analýzu. Odhliadnuc od už vykonanej práce v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj v reakcii na výzvu Európskeho parlamentu bude Komisia naďalej posudzovať nevyhnutnosť, technickú uskutočniteľnosť a primeranosť dodatočných opatrení na sledovanie financovania terorizmu v EÚ. V. VYKONÁVANIE OSTATNÝCH PRIORÍT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1. Vykonávanie legislatívnych opatrení v rámci bezpečnostnej únie Dosiahnutie dohody o opatreniach v rámci bezpečnostnej únie nepredstavuje koniec postupu – následne je veľmi dôležité zaistiť ich rýchle a úplné vykonávanie členskými štátmi, aby sa mohli v plnej miere využívať ich výhody. Na tento účel Komisia aktívne podporuje členské štáty, okrem iného aj prostredníctvom financovania a uľahčovania výmeny najlepších postupov. V prípade potreby je však Komisia pripravená v plnej miere využívať aj svoje právomoci vyplývajúce zo zmlúv, pokiaľ ide o presadzovanie právnych predpisov EÚ, prípadne aj vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti. Lehota na vykonávanie smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich uplynula 25. mája 2018. 25 členských štátov doteraz Komisii neoznámilo úplnú transpozíciu. Úplná transpozícia sa ešte stále nevykonala v dvoch členských štátoch, a to aj napriek tomu, že sa 19. júla 2018 začali postupy v prípade nesplnenia povinnosti. Komisia zároveň naďalej podporuje všetky členské štáty v ich úsilí o dokončenie vývoja systémov na vedenie osobných záznamov o cestujúcich, okrem iného aj zjednodušením výmeny informácií a najlepších postupov. Lehota na transpozíciu smernice o boji proti terorizmu uplynula 8. septembra 2018. 22 členských štátov doteraz neoznámilo Komisii úplnú transpozíciu. Tri členské štáty ešte stále neinformovali o prijatí vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica úplne transponuje, a to aj napriek postupom v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré Komisia začala 22. novembra 2018. Lehota na transpozíciu smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní uplynula 14. septembra 2018. 8 členských štátov doteraz neoznámilo Komisii úplnú transpozíciu. 20 členských štátov ešte stále neinformovalo o prijatí vnútroštátnych opatrení, ktorými sa smernica úplne transponuje, a to aj napriek postupom v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré Komisia začala 22. novembra 2018. Pokiaľ ide o transpozíciu smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov do vnútroštátneho práva, lehota na transpozíciu uplynula 6. mája 2018. 20 členských štátov doteraz Komisii neoznámilo úplnú transpozíciu. 7 členských štátov ešte stále neinformovalo o prijatí vnútroštátnych opatrení, ktorými sa smernica úplne transponuje, a to aj napriek postupom v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré Komisia začala 19. júla 2018. Členské štáty mali čas do 9. mája 2018 na to, aby transponovali smernicu o bezpečnosti sietí a informačných systémov do vnútroštátneho práva. Komisii doteraz oznámilo úplnú transpozíciu 26 členských štátov a dva členské štáty smernicu transponovali čiastočne. Od členských štátov sa navyše vyžadovalo, aby do 9. novembra 2018 v súlade so smernicou identifikovali prevádzkovateľov základných služieb. Komisia mala do 9. mája 2019 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej sa posudzuje konzistentnosť prístupu pri identifikácii prevádzkovateľov základných služieb identifikovaných na území členských štátov. Keďže viacero členských štátov ešte stále nepredložilo úplné informácie o procese identifikácie, Komisia musela túto správu odložiť. Komisia posudzuje transpozíciu štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a zároveň overuje, či členské štáty uplatňujú dané pravidlá. Komisia vedie postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 24 členským štátom, keďže dospela k záveru, že oznámenia predložené členskými štátmi nesvedčia o úplnej transpozícii tejto smernice. Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na úplnú transpozíciu týchto smerníc do vnútroštátneho práva a oznámili ju Komisii: ·smernica EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich, v súvislosti s ktorou jeden členský štát ešte stále neoznámil transpozíciu do vnútroštátneho práva a jeden členský štát musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o boji proti terorizmu, v súvislosti s ktorou dva členské štáty ešte stále neoznámili transpozíciu do vnútroštátneho práva a jeden členský štát musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o kontrole získavania a vlastnenia zbraní, v súvislosti s ktorou 12 členských štátov ešte stále neoznámilo transpozíciu do vnútroštátneho práva a osem členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov, v súvislosti s ktorou dva členské štáty ešte stále neoznámili transpozíciu do vnútroštátneho práva a päť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov, v súvislosti s ktorou musia oznámenie o transpozícii dokončiť dva členské štáty a ·štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, v súvislosti s ktorou musí oznámenie o transpozícii dokončiť 24 členských štátov. 2. Boj proti dezinformáciám a ochrana volieb pred ďalšími kybernetickými hrozbami

Ochrana demokratických procesov a inštitúcií pred dezinformáciami a súvisiacimi zásahmi je veľkou výzvou pre spoločnosti na celom svete. S cieľom riešiť túto výzvu EÚ zaviedla pevný rámec pre koordinovaný boj proti dezinformáciám pri úplnom zohľadňovaní európskych hodnôt a základných práv. Ako sa uvádza v spoločnom oznámení zo 14. júla 2019 o vykonávaní akčného plánu proti dezinformáciám, opatreniami podniknutými vo viacerých doplňujúcich sa oblastiach sa pomohlo obmedziť priestor pre dezinformácie a zachovať integritu volieb do Európskeho parlamentu. Európska rada vo svojich záveroch z 21. júna 2019 privítala zámer Komisie vykonať hĺbkové hodnotenie plnenia záväzkov prijatých online platformami a ďalšími signatármi Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií a vyzvala Komisiu a vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby neustále posudzovali a primerane reagovali na „meniaci sa charakter hrozieb a rastúce riziko škodlivého zasahovania a online manipulácie, ktoré súvisia s rozvojom umelej inteligencie a techník získavania údajov“.. Komisia a vysoká predstaviteľka budú pokračovať v práci v tejto oblasti v súlade so závermi Európskej rady. V marci 2019 Komisia a vysoká predstaviteľka zriadili systém včasného varovania medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi s cieľom uľahčiť výmenu informácií súvisiacich s dezinformačnými kampaňami a koordinovať reakcie. Prvé stretnutie kontaktných miest členských štátov po voľbách do Európskeho parlamentu sa konalo 3. a 4. júna 2019 v Tallinne. Vysoká predstaviteľka a Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi na jeseň 2019 preskúmajú fungovanie systému včasného varovania s cieľom ešte viac posilniť jeho fungovanie. Takisto vypracujú spoločnú metodiku pre analýzu a odhaľovanie dezinformačných kampaní a vytvoria aj silnejšie partnerstvá s medzinárodnými partnermi, ako sú G7 a NATO. Pokračujú aj práce v rámci európskej siete spolupráce v oblasti volieb, ktorej prvé stretnutie sa konalo 7. júna 2019 s cieľom vyhodnotiť voľby do Európskeho parlamentu. Tieto úvahy a ďalšie vstupné informácie od príslušných vnútroštátnych orgánov, politických strán a online platforiem budú slúžiť ako zdroj pri vypracovaní komplexnej správy Komisie o voľbách do Európskeho parlamentu, ktorá sa má prijať v októbri 2019. Členské štáty využili sieť nielen v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu, ale aj s ďalšími voľbami, čo poukazuje na jej širšiu využiteľnosť pri zaisťovaní integrity demokracie v EÚ. Komisia bude takisto pokračovať v monitorovaní a podporovaní vykonávania záväzkov, ktoré prijali online platformy v Kódexe postupov proti šíreniu dezinformácií. Zo správ poskytnutých platformami Google, Twitter a Facebook na základe kódexu vyplýva, že všetky platformy podnikli pred voľbami do Európskeho parlamentu opatrenia spočívajúce v tom, že politické reklamy označili a sprístupnili ich verejnosti prostredníctvom prehľadávateľných reklamných knižníc. Zároveň tejto oblasti existuje priestor na zlepšenie, ako vyplýva zo záverov skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby. Konkrétne stále neexistuje dostatočný prístup k podrobným nespracovaným údajom, ktoré sú nevyhnutné pre komplexné monitorovanie. V neposlednom rade by platformy mali výskumnej komunite poskytnúť zmysluplný prístup k údajom v súlade s pravidlami ochrany osobných údajov. Komisia v priebehu tohto roka vykoná komplexné posúdenie vykonávania všetkých záväzkov podľa kódexu počas počiatočného obdobia 12 mesiacov. Komisia môže na základe toho zvážiť ďalšie opatrenia vrátane takých, ktoré majú regulačnú povahu, s cieľom zlepšiť dlhodobú reakciu EÚ na šírenie dezinformácií. 3. Pripravenosť a ochrana Posilnenie obrany a budovanie odolnosti proti bezpečnostným hrozbám je dôležitým aspektom úsilia o vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Patrí sem podpora, ktorú Komisia poskytuje členským štátom a ich miestnym orgánom s cieľom posilniť ochranu verejných priestorov, ako aj podpora poskytovaná členským štátom pri posilňovaní pripravenosti na chemické, biologické, rádiologické a jadrové bezpečnostné riziká, pri vykonávaní dvoch akčných plánov v tejto oblasti, ako aj pri analýze potrieb z hľadiska súvisiacich kapacít v oblasti reakcie, ktoré sa majú vytvoriť v rámci rescEU. V súvislosti s meniacimi sa chemickými hrozbami Komisia v spolupráci s členskými štátmi a na základe konzultácií s medzinárodnými partnermi vypracovala zoznam chemikálií vyvolávajúcich najväčšie obavy, pokiaľ ide o ich zneužitie na teroristické účely. Zoznam EÚ slúži ako základ pre ďalšiu prácu s cieľom obmedziť prístup k týmto chemikáliám a spolupracovať s výrobcami na zlepšení schopností ich odhaľovania.. Technológie pre bezpilotné lietadlá umožňujú širokú škálu možných prevádzok. Vzhľadom na rýchlu expanziu trhu s bezpilotnými leteckými systémami na vojenské, civilné komerčné a záujmové účely, ku ktorej došlo za posledné roky, predstavujú drony príležitosť, ale aj zvýšenú bezpečnostnú hrozbu pre kritické infraštruktúry (vrátane leteckej dopravy), verejné priestory a podujatia, citlivé miesta a jednotlivcov. V Európe boli drony použité na narušenie leteckej dopravy a operácií presadzovania práva, na prieskum kritických infraštruktúr a na pašovanie kontrabandu do väzníc a cez hranice. Komisia podporuje členské štáty v boji proti narastajúcej hrozbe, ktorú drony predstavujú pre občanov a kritické spoločenské funkcie, ale zároveň neodmieta ich prospešné využitie napr. pri núdzových operáciách. Komisia nedávno prijala spoločné pravidlá pre celú EÚ o bezpečnej prevádzke dronov s cieľom zmierniť riziko ich škodlivého používania. Pravidlá zahŕňajú ustanovenia vyžadujúce registráciu prevádzkovateľov a umožnenie identifikácie na diaľku. Komisia okrem toho podporuje členské štáty tým, že sleduje trendy vo vývoji hrozieb, ktoré drony predstavujú, financuje príslušné výskumné projekty a opatrenia na budovanie kapacít a uľahčuje výmenu medzi členskými štátmi a ďalšími zainteresovanými stranami. V snahe zintenzívniť túto podporu Komisia zorganizuje 17. októbra 2019 medzinárodnú konferenciu na vysokej úrovni zameranú na boj proti rizikám, ktoré drony predstavujú. V reakcii na potrebu vnímať v širších súvislostiach politiku EÚ v oblasti ochrany kritických infraštruktúr Komisia 23. júla 2019 predložila hodnotenie smernice o európskych kritických infraštruktúrach ako právneho rámca pre identifikáciu a označenie európskych kritických infraštruktúr a pre zhodnotenie potreby zlepšiť ich ochranu. V hodnotení sa zistilo, že od nadobudnutia účinnosti tejto smernice sa kontext, v ktorom sú kritické infraštruktúry v Európe prevádzkované, výrazne zmenil, a to vrátane legislatívneho vývoja v odvetviach, na ktoré je smernica obzvlášť zacielená, napr. v odvetví energetiky, a že v dôsledku zmenenej situácie sú ustanovenia smernice relevantné už len čiastočne. Členské štáty zároveň aj naďalej podporujú politiku EÚ v oblasti ochrany kritických infraštruktúr, ktorá dodržiava zásadu subsidiarity a prináša pridanú hodnotu. 4. Vonkajší rozmer Vzhľadom na cezhraničnú a globálnu povahu väčšiny bezpečnostných hrozieb, ktorým naša Únia čelí, je spolupráca s medzinárodnými organizáciami a partnerskými krajinami mimo EÚ neoddeliteľnou súčasťou práce zameranej na vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Neoddeliteľnou súčasťou tohto úsilia je maximalizovať výhody mnohostrannej spolupráce, čo zahŕňa spoluprácu medzi EÚ a OSN, ktorá bola nedávno, pri príležitosti druhého politického dialógu medzi OSN a EÚ na vysokej úrovni o boji proti terorizmu, posilnená podpísaním rámca pre boj proti terorizmu medzi OSN a EÚ v New Yorku 24. apríla 2019.. Rámcom sa podporuje spolupráca v oblasti budovania kapacít na boj proti terorizmu a predchádzanie násilnému extrémizmu v Afrike, na Blízkom východe a v Ázii a boj proti nemu. V tomto rámci sú identifikované oblasti pre spoluprácu medzi OSN a EÚ do roku 2020. Osobitnú regionálnu prioritu predstavuje bezpečnostná spolupráca so západným Balkánom, ktorou sa vykonáva viacero prioritných bezpečnostných opatrení identifikovaných v stratégii pre západný Balkán z roku 2018. Komisia na tento účel 4. apríla 2019 zorganizovala prvé stretnutie medziagentúrnej pracovnej skupiny pre krajiny západného Balkánu, na ktorom sa zástupcovia siedmich agentúr EÚ podelili o svoje skúsenosti a podporili operačnú spoluprácu s partnermi v tomto regióne vrátane boja proti organizovanej trestnej činnosti, terorizmu, strelným zbraniam, drogám, prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. Vo všetkých šiestich krajinách západného Balkánu boli začaté prieskumy týkajúce sa hybridných rizík. Ďalším hmatateľným príkladom spolupráce s týmto regiónom je dohoda o štatúte európskej pohraničnej a pobrežnej stráže medzi EÚ a Albánskom, ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2019 a po ktorej nasledovalo rýchle nasadenie tímov Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž na hranici s Gréckom. Ide o prvú takúto dohodu s treťou krajinou a prvé vyslanie do tretej krajiny. Podobné dohody by mali byť čoskoro uzavreté s ostatnými krajinami v tomto regióne. Okrem toho bol v júli 2019 do Albánska vyslaný styčný dôstojník Europolu, aby albánskym orgánom poskytoval ďalšiu pomoc v ich úsilí predchádzať organizovanej trestnej činnosti a bojovať proti nej. S cieľom zintenzívniť boj proti obchodovaniu so strelnými zbraňami Komisia 27. júna 2019 predložila hodnotenie akčného plánu na roky 2015 – 2019 na boj proti obchodovaniu so strelnými zbraňami medzi EÚ a regiónom juhovýchodnej Európy. V hodnotení sa preukázalo, že na základe pridanej hodnoty vyplývajúcej zo spolupráce sa len zdôrazňuje skutočnosť, že je naďalej nevyhnutné vyvíjať ďalšie úsilie, napr. zriaďovaním účinných vnútroštátnych koordinačných centier v oblasti strelných zbraní a harmonizáciou získavania informácií a podávania správ o zaistení strelných zbraní. Rovnakú prioritu prisudzuje EÚ aj rozvíjaniu spolupráce v oblasti bezpečnosti s krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky. EÚ začala dialóg o bezpečnosti s Tuniskom a Alžírskom. EÚ a Tunisko viedli tretí dialóg o bezpečnosti a boji proti terorizmu 12. júna v Tunise, zatiaľ čo druhý dialóg medzi EÚ a Alžírskom o bezpečnosti a boji proti terorizmu sa konal 12. novembra 2018 v Alžíre. Rozhovory stále prebiehajú s cieľom začať štruktúrovaný dialóg o bezpečnosti s Marokom v nadväznosti na nedávne zasadnutie Asociačnej rady z 27. júna, na ktorom EÚ a Maroko uznali dôležitosť prehĺbenia spolupráce v oblasti bezpečnosti s cieľom čeliť spoločným výzvam. Súčasne prebiehajú aj diskusie zamerané na rozvíjanie štruktúrovaného dialógu o bezpečnosti s Egyptom, ako sa takisto ďalej potvrdilo aj na poslednom stretnutí vysokých predstaviteľov EÚ a Egypta, ktoré sa konalo 10. júla v Káhire. Na základe mandátu od Rady začala Komisia neformálne rozhovory s väčšinou krajín Blízkeho východu a severnej Afriky s cieľom začať formálne rokovania o medzinárodnej dohode o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a relevantnými príslušnými orgánmi v krajinách Blízkeho východu a severnej Afriky na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. V tomto kontexte Komisia takisto presadzuje uzavretie pracovných dohôd priamo medzi Europolom a partnerskými orgánmi v krajinách Blízkeho východu a severnej Afriky s cieľom zaistiť formálny rámec pre pravidelnú spoluprácu na strategickej úrovni. V rámci riešenia spoločných hrozieb a posilňovania bezpečnosti sú EÚ a Spojené štáty blízkymi a strategickými partnermi. Na stretnutí ministrov spravodlivosti a vnútra 19. júna 2019 EÚ a Spojené štáty opätovne potvrdili, že boj proti terorizmu patrí medzi ich hlavné priority. Pokiaľ ide o dohodu medzi EÚ a Spojenými štátmi o osobných záznamoch o cestujúcich, obe zmluvné strany opätovne potvrdili význam tejto dohody a zaviazali sa začať v septembri 2019 spoločné hodnotenie s cieľom posúdiť vykonávanie dohody v súlade s jej ustanoveniami. Obe zmluvné strany sa takisto zaviazali posilniť spoločné úsilie v boji proti terorizmu vrátane rozsiahlejšej výmeny informácií získaných v bojových zónach na účely ich použitia pri vyšetrovaní trestných činov a pri trestnom stíhaní.