Táto správa vychádza z podpornej štúdie, ktorú koncom roka 2017 a začiatkom roka 2018 vypracoval externý konzultant. Jej rozsah zahŕňal obdobie rokov 2014 – 2017 a zameraná bola na európsky príspevok k projektu ITER prostredníctvom spoločného podniku F4E. Správa vychádza aj z ďalších dvoch štúdií vypracovaných externými konzultantmi: jedna bola venovaná príprave posúdenia vplyvu/hodnotenia ex ante týkajúceho sa financovania projektu ITER a účasti na ňom zo strany EÚ a činností vyplývajúcich zo širšej stratégie (BA) v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci, pričom sa zvažovali rôzne možnosti budúceho príspevku EÚ k projektu, pokiaľ ide o financovanie a riadenie, a v štúdii „Hodnota za vynaložené peniaze“ sa analyzoval vplyv investícií EÚ do projektu ITER na priemysel EÚ v období rokov 2008 – 2017 a modeloval sa budúci vplyv ďalších investícií. Na druhej strane, tieto tri štúdie vychádzali z iných preskúmaní spoločného podniku F4E a organizácie ITER (IO), ktoré boli vykonané počas niekoľkých uplynulých rokov. V prílohe 1 je uvedený úplný zoznam podporných dokumentov, ktoré sú zmienené v tomto hodnotení.

Nový základný scenár v apríli 2016 preskúmal nezávislý výbor a potvrdil, že čiastkový cieľ prvej plazmy v roku 2025 je najskorším technicky realizovateľným termínom. Uviedol, že pri stanovení tohto cieľového termínu dosiahnutia prvej plazmy sa nepočíta so žiadnymi nepredvídanými udalosťami, keďže sa predpokladá, že všetky riziká je možné zmierniť. Vynechanie nepredvídaných udalostí v základnom scenári je nezvyčajné pri takom veľkom a komplikovanom projekte, akým je projekt ITER, a to zvyšuje úroveň neistoty celkového riadenia. Posudzovatelia tiež odporúčali „etapovitý prístup“. Rada ITER zohľadnila pozitívne odporúčania uvedeného prieskumu a v novembri 2016 schválila ad referendum nový základný scenár projektu ITER.

Fyzický vývoj projektu je možné monitorovať pomocou čiastkových cieľov. Rada ITER každoročne na jednom zo svojich polročných zasadnutí schvaľuje súbor čiastkových cieľov na účely sledovania výkonnosti a podávania správ rade ITER. Čiastkové ciele vzťahujúce sa na európske príspevky monitoruje aj správna rada spoločného podniku F4E. Čiastkové ciele sa týkajú všetkých oblastí projektu, od obstarávania po výstavbu. V tabuľke 2 je uvedený stav všetkých čiastkových cieľov ku koncu roka 2017, ktoré mali byť do toho času splnené. Všetky čiastkové ciele s termínmi do konca roku 2017 boli dosiahnuté.

Prospech zo zmlúv so spoločným podnikom F4E o poskytnutí nepeňažných príspevkov pre projekt ITER a z grantov na podporu výskumných a vývojových činností mali doposiaľ subjekty v najmenej 20 členských štátoch. Keďže Francúzsko je hostiteľskou krajinou projektu, francúzski dodávatelia a subdodávatelia získavajú najväčší počet zmlúv a subdodávateľských zmlúv. Táto výhoda je však vyvážená skutočnosťou, že počas fázy výstavby 80 % európskeho príspevku k projektu financuje Euratom a 20 % Francúzsko, čo je výrazne vyšší podiel, než majú ostatné členské štáty. V súlade s požiadavkou Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu spoločný podnik F4E vyvíja úsilie na vyrovnávanie rozdielov v úrovni účasti priemyslu v jednotlivých členských štátoch, a to aj zvyšovaním informovanosti o obstarávaní a možnostiach získavania grantov.

Hoci podpísané zmluvy predstavujú hodnotu takmer 4 miliardy EUR, nie je to suma peňazí, ktorú vyplatil spoločný podnik F4E. Peniaze viazané na začiatku dohody o obstarávaní sa často budú vyplácať vo forme splátok, pričom väčšina peňazí bude vyplatená až na konci. Do mája 2017 bolo na nepeňažné príspevky pre projekt ITER vyplatených približne 2,25 miliardy EUR. Tieto peniaze dostali stovky rôznych dodávateľov a oveľa viac subdodávateľov v EÚ aj mimo EÚ, čo prispelo k rastu a zamestnanosti v rámci hospodárstva EÚ. Tieto prínosy budú vyčíslené v oddiele 5.

V rámci strednodobého hodnotenia sa spravidla posudzujú účinky vyvolané intervenciou v rozpore so základným scenárom. V základnom scenári sa často opisuje, ako by sa momentálna situácia vyvíjala bez takejto intervencie. Projekt ITER je osobitným prípadom vzhľadom na jeho dlhé trvanie a jeho charakter vedeckého experimentu spojeného s medzinárodnou dohodou. Navyše je ťažké kvantifikovať celkový vplyv projektu ITER. Jeho existencia neprináša len hospodársky úžitok, ale aj nové duševné vlastníctvo a vedľajšie produkty. Štúdia hodnoty za vynaložené peniaze zahŕňa desať prípadových štúdií spoločností, ktoré pracovali na zariadení ITER a vyvinuli „vedľajšie“ produkty na využitie mimo jadrovej syntézy (napríklad v širšom odvetví energetiky, letectve a špičkových technológiách). Základný scenár by vylučoval tieto nové inovácie, ale je ťažké predpokladať, aký bude ich vplyv.

Všetky tri projekty by mali byť dokončené počas súčasného viacročného finančného rámca (do konca roku 2020). Ku koncu júna 2016 poskytla EÚ zo svojho celkového záväzku 73 % na zariadenie JT-60SA, 82 % na zariadenie IFMIF/EVEDA a 97 % na stredisko IFERC.

XVI)Vykonávaním riadenia na úrovni EÚ sa predchádza ešte zložitejšej štruktúre riadenia, ktorá by vznikla, ak by sa účasť na projekte realizovala na úrovni členského štátu. Podobne sa potenciálnej zložitosti predchádza zabezpečovaním európskeho príspevku prostredníctvom spoločného podniku F4E, keďže každý členský štát má svoje vlastné pravidlá a postupy obstarávania.

XIII)V rámci štúdie hodnoty za vynaložené peniaze sa zistilo, že v období rokov 2008 – 2017, v porovnaní so scenárom bez výdavkov, vytvorili výdavky spoločného podniku F4E na projekt ITER 34 000 pracovných rokov a takmer 4,8 miliardy EUR hrubej pridanej hodnoty. Existuje aj vysoký potenciál pre technológiu vedľajších produktov, keďže projekt ITER predstavuje špičku výskumu v oblasti jadrovej syntézy a mnohé z jeho komponentov sú prvými svojho druhu. V tej istej štúdii boli uvedené viaceré prípadové štúdie venované spoločnostiam, ktorým účasť na projekte ITER umožnila vývoj vedľajších produktov a inovácií, často prenosných do iných odvetví.

XII)Plánovanie, projektovanie a výstavba zariadenia ITER podporuje nový špičkový výskum a inovácie, a to v oblasti jadrovej syntézy, aj mimo nej. Zmluva so spoločným podnikom F4E sa považuje za odrazový mostík k uplatňovaniu dlhodobejšieho prospechu. Firmy sa domnievajú, že práca na projekte ITER posilní ich dobré meno ako spoločnosti pôsobiacej v oblasti špičkových technológií. Viac ako tretina firiem vyvinula nové špičkové technológie ako výsledok práce na projekte ITER. Potenciál vzniku vedľajších produktov sa už čiastočne realizoval, je veľmi významný a mohol by priniesť mnoho výhod pre EÚ a ďalšie strany projektu ITER. Vedľajšie produkty môžu v rokoch 2018 až 2030 vytvoriť 10 900 pracovných miest navyše a zvýšiť hrubú pridanú hodnotu počas tohto obdobia o 2,248 milióna EUR.

XI)Jedným z najzávažnejších problémov výstavby zariadenia ITER je v súčasnosti riadne vykonanie montáže a inštalácie, vzhľadom na skutočnosť, že do projektu ITER, prvého svojho druhu, je zapojených mnoho organizácií a dôsledkom je zložitý riadiaci proces vymedzenia a zmien konfigurácie. Pri riešení toho problému sa považovalo za vhodné preskúmať stratégiu montáže a inštalácie zariadenia ITER, so zameraním na viaceré zmeny a zlepšenia, ktoré sa vykonali v uplynulých rokoch, ako napríklad prijatie etapovitého prístupu finalizácie montáže základných komponentov, zabezpečenie zmluvy so stavbyvedúcim ako sprostredkovateľom a zavedenie nového plánu riadenia konfigurácie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rada ITER na svojom 21. zasadnutí konanom v novembri 2017 rozhodla vykonať v roku 2018 hĺbkové nezávislé preskúmanie stratégie konfigurácie, montáže a inštalácie zariadenia ITER pre rozhodujúcu fázu prvej plazmy.

IX)Pokiaľ ide o zlepšenie projektovej kultúry a riadenia projektu, od zmeny riadenia v roku 2015, hoci tri roky sú veľmi krátky čas na pozorovanie rozsiahlych zlepšení v projekte tejto veľkosti, určité náznaky pokroku sú zrejmé. V poslednom ročnom hodnotení spoločného podniku F4E sa uvádza, že spoločný podnik F4E sa zdá byť na dobrej ceste a je v pozícii prechodu do nie núdzového stabilného stavu. V tomto hodnotení, ako aj v rozhovoroch, ktoré boli vykonané na podporu hodnotenia, sa zdôrazňovalo, že zásadný pokrok je potrebné ešte dosiahnuť, predovšetkým pokiaľ ide o riadenie zmlúv a postupy obstarávania. Regulácie obstarávania v rámci spoločného podniku F4E neboli určené pre medzinárodný experimentálny vedecký projekt. S cieľom zmeniť to je spoločný podnik F4E v aktívnom kontakte s priemyslom a výskumnými komunitami, aby podporoval ich účasť na vyhláseniach verejných súťaží a výzvach na predkladanie návrhov. Zahŕňa to spoluprácu so sieťou styčných úradníkov pre oblasť priemyslu a sieťou styčných úradníkov pre európske laboratóriá jadrovej syntézy. Zahŕňa to aj komunikačné a informačné iniciatívy na zvýšenie informovanosti a spôsobilosti.

VIII)Dátum etapy prvej plazmy neobsahuje žiadne ustanovenie o nepredvídaných udalostiach týkajúce sa neplánovaného vývoja a rizikových udalostí, ktoré sa však nedajú odôvodnene vylúčiť, najmä pokiaľ ide o projekty s porovnateľnou úrovňou zložitosti. Na zabezpečenie spoľahlivosti harmonogramu by sa mali brať do úvahy aj odôvodnene nepredvídané udalosti. Ako sa uvádza v nedávnom oznámení Komisie o projekte ITER, v súlade s existujúcimi skúsenosťami s veľkými medzinárodnými projektmi s podobnou mierou zložitosti a zrelosti Komisia odhaduje, že by bolo primerané počítať s neplánovanými zdržaniami v harmonograme v trvaní až 24 mesiacov a prekročením rozpočtu vo výške 10 až 20 %.

VII)Ako je vysvetlené v súvislosti s intervenčnou logikou (obrázok 4), tri úlohy spoločného podniku F4E sa môžu považovať za konkrétne ciele spoločného podniku. Rozsah, v akom boli doposiaľ tieto ciele splnené, bol do istej miery zhodnotený v oddieloch 2 a 3. Projekty širšej stratégie zväčša postupujú podľa plánu, prípravu projektov demonštračnej elektrárne DEMO (s výnimkou časti týkajúcej sa zariadenia IFMIF na základe dohody o širšej stratégii) spoločný podnik F4E neplní, pokiaľ sa nedosiahne prvá plazma, a hoci projekt ITER v minulosti zaznamenal závažné meškanie a prekročenie nákladov, v súčasnosti plynulo pokračuje v súlade s harmonogramom a rozpočtom na základe nového základného scenára z roku 2016. Na obrázku 9 a obrázku 10 je znázornené, do akej miery projekt ITER postupuje podľa plánu z hľadiska získaných a uvoľnených kreditov.

V)Z hľadiska medzinárodných záväzkov EÚ týkajúcich sa energetiky projekt ITER zodpovedá záväzkom EÚ podľa Parížskej dohody a podľa cieľov udržateľného rozvoja (zvyčajne sa uvádzajú ako Agenda 2030). Oba tieto dokumenty boli prijaté v roku 2015 v rámci Organizácie Spojených národov. Ciele Parížskej dohody, ktoré by sa mali dosiahnuť do konca storočia, sa týkajú obmedzenia globálneho otepľovania, zvyšovania schopnosti prispôsobiť sa zmene klímy a prechodu k nízkym emisiám skleníkových plynov. Na dosiahnutie týchto cieľov je nepochybne potrebné postupne znižovať používanie fosílnych palív v prospech alternatív šetrnejších ku klíme. Hoci energia jadrovej syntézy ako použiteľný komerčný zdroj energie je dlhodobým cieľom a výroba elektrickej energie z tohto zdroja sa neočakáva skôr ako v roku 2050, časový rámec uvedených cieľov je tiež dlhodobý. Preto je výskum energie jadrovej syntézy ako nízkouhlíkovej alternatívy k fosílnym palivám a doplnku k energii z obnoviteľných zdrojov, a teda aj projekt ITER, úplne v súlade s povinnosťami a záväzkami EÚ podľa Parížskej dohody.

IV)V projekte, akým je ITER, kde jednotlivé komponenty vyrábané rôznymi dodávateľmi v rôznych krajinách musia fungovať spoločne v perfektnej harmónii, sú zmeny konštrukcie nevyhnutne veľmi ťažké a nákladné. Na základe posúdenia z roku 2013 sa zmeny konštrukcie organizáciou ITER neodporúčali a podporovalo sa skoré stabilizovanie konštrukcie. Tieto opatrenia boli veľmi prospešné z pohľadu riadenia projektu, vytvorili však situáciu, keď do konštrukcie nebolo možné jednoducho zahrnúť nové vyspelejšie technológie, ani zlepšenia jej špecifikácie. V rámci týchto obmedzení je však určitý priestor na zmenu konštrukcie, napríklad konštrukcie menších komponentov. Väčšina pracovníkov a zainteresovaných strán organizácie ITER a spoločného podniku F4E, členov správnej rady a styčných úradníkov pre oblasť priemyslu súhlasila s tým, že spoločný podnik F4E sa primerane prispôsobuje technologickému a vedeckému pokroku, a nik nepoukázal na nejaký veľký technologický alebo vedecký úspech, ktorý mal spoločný podnik F4E zohľadniť, ale neurobil to.

III)Keďže sedem spolupracujúcich strán spoločne predstavuje 80 % svetového HDP, projekt ITER vyniká ako zďaleka najväčší a najambicióznejší experiment s jadrovou syntézou, na ktorom sa v súčasnosti pracuje. Kľúčovou úlohou projektu je preukázať uskutočniteľnosť jadrovej syntézy, preto by sa mali výsledky experimentov v rámci projektu ITER považovať za vysoko relevantné z hľadiska budúcich energetických potrieb EÚ. S týmto cieľom súvisia aj druhá a tretia úloha spoločného podniku F4E týkajúce sa príspevku k projektom širšej stratégie a demonštračnej elektrárne DEMO. Aj keď jadrová syntéza ako technológia nie je zatiaľ dostatočne rozvinutá na to, aby mohla teraz slúžiť energetickým potrebám EÚ, jej vývoj je veľmi dôležitý pre oblasť energetiky po roku 2050.

I)Európska komisia prijala 28. novembra 2018 dlhodobú strategickú víziu pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 s názvom Čistá planéta pre všetkých. Stratégia ukazuje, ako Európa môže viesť úsilie o klimatickú neutralitu investíciami do realistických technologických riešení, posilňovaním postavenia občanov a zosúlaďovaním činností v kľúčových oblastiach, ako je priemyselná politika, financie či výskum, a zároveň sa postarať o prechod spravodlivý zo sociálneho hľadiska. V analýze sprevádzajúcej tento dokument sa potvrdzuje, že jadrová syntéza je potenciálne nová technológia výroby energie, ktorá neprodukuje skleníkové plyny a využíva palivá dostupné vo veľkých množstvách, a projekt ITER sa uznáva ako jedna z veľkých globálnych iniciatív, ktorá je hlavným príspevkom Európskej únie k výskumu jadrovej syntézy. Energia jadrovej syntézy by mohla priniesť dôležité výhody. Palivá jadrovej syntézy (deutérium a trícium) sú široko dostupné a takmer nevyčerpateľné. Elektráreň jadrovej syntézy nepredstavuje sama osebe žiadne osobitné bezpečnostné riziko: menej než gram paliva vytvorí plazmu, ktorá v prípade akejkoľvek neplánovanej udalosti sama vyhasne. Reakcie deutéria a trícia uvoľňujú neutróny, ktoré aktivujú materiály stien. Vznikajúce rádioaktívne vedľajšie produkty majú krátku životnosť. Výhody energie jadrovej syntézy ako bezuhlíkového, udržateľného zdroja energie, dopĺňajúceho obnoviteľné zdroje, je presvedčivým argumentom v prospech jadrovej syntézy.

XVII)Príspevok EÚ k výstavbe zariadenia ITER dosiahne do roku 2020 celkovú hodnotu približne 6,6 miliardy EUR (hodnoty z roku 2008), v súlade s limitom, ktorý stanovila Rada Európskej únie v roku 2010. Väčšina rozpočtu spoločného podniku F4E sa vynaloží na obstarávanie, pričom administratívne výdavky predstavujú 6 % (v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov) a 9 % (v prípade platobných rozpočtových prostriedkov) celkových výdavkov spoločného podniku F4E počas obdobia rokov 2014 – 2017. Tento podiel administratívnych výdavkov je podobný ako pri iných veľkých projektoch. Preto sa hlavný vplyv na nákladovú efektívnosť spoločného podniku F4E týka jeho postupov obstarávania. Stratégia obstarávania spoločného podniku F4E sa v priebehu času vyvinula od zadávania veľkých zákaziek na základe pevných cien k zadávaniu menších zákaziek s premennými charakteristikami. Pre každú zákazku sa výzva na predkladanie ponúk uverejňuje na priemyselnom portáli spoločného podniku F4E. Ako spoločný podnik EÚ je F4E povinný uplatňovať postupy verejného obstarávania, ako sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách spoločného podniku F4E. Podľa tohto nariadenia by mala byť účasť na postupe verejného obstarávania otvorená za rovnakých podmienok všetkým uchádzačom z členských štátov EÚ a z tretích krajín, ktorí majú uzavretú osobitnú dohodu s EÚ týkajúcu sa verejného obstarávania. V prípade rozpočtových pravidiel spoločného podniku F4E sa účasť obmedzuje na členov spoločného podniku (členské štáty EÚ a Švajčiarsko), s určitými výnimkami. Účelom tohto systému je zabrániť vzniku monopolov a podporiť konkurenčné verejné obstarávanie, ktoré znižuje ceny zákaziek transparentným a otvoreným spôsobom, pri zohľadnení požiadaviek správneho riadenia verejných finančných prostriedkov.

GR pre energetiku (ENER)

2.Organizácia a načasovanie

Toto hodnotenie viedlo GR pre energetiku od apríla 2018 pod dohľadom medziútvarovej skupiny pozostávajúcej zo zástupcov Generálneho sekretariátu, GR pre rozpočet a GR pre výskum a inováciu.

Počas roku 2018 sa zasadnutia medziútvarovej skupiny konali 10. januára, 22. februára, 19. marca, 2. mája, 18. júna a 6. novembra.

Konzultácia s medziútvarovou skupinou o návrhu správy sa konala 25. októbra.

Výnimky z usmernení pre lepšiu právnu reguláciu

Žiadne

3.Zdroje dôkazov

Nasleduje zoznam všetkých dokumentov, z ktorých sa vychádzalo pri analýze v rámci tejto štúdie:

·rozhodnutie Rady, ktorým sa vytvoril spoločný podnik F4E a stanovili sa jeho ciele: „ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody“, 27. marca 2007,

·výročné správy spoločného podniku F4E,

·pre základné informácie týkajúce sa predpisov o súkromnom obstarávaní: David Metzger, „The Rules of Engagement: Private Sector Procurement and the Common Law (Pravidlá účasti: Obstarávanie v súkromnom sektore a všeobecné právo“, apríl 2012,

·„Plán postupu v energetike do roku 2050“, uverejnený v roku 2012,

·Ernst and Young, zverejnené Európskym parlamentom, „Potential for Reorganisation within the ITER Project to Improve Cost-effectiveness (Potenciál reorganizácie v rámci projektu ITER na zlepšenie nákladovej účinnosti)“, 15. mája 2013,

·William Madia and Associates, „Final report of the 2013 ITER Management Assessment (Záverečná správa z hodnotenia riadenia projektu ITER v roku 2013)“, 18. októbra 2013,

·„Strategický plán pre energetické technológie“, uverejnený 12. decembra 2017,

·6. ročné hodnotenie spoločného podniku F4E, správa pre správnu radu,

·Trinomics, „Study on the impact of the ITER activities in the EU (Štúdia vplyvu činností v rámci projektu ITER v EÚ)”, máj 2018 (bežne sa označuje ako štúdia „hodnoty za vynaložené peniaze“),

·Ramboll, „The European Contribution to ITER: Achievements and Challenges (Európsky príspevok k projektu ITER: úspechy a výzvy)“, máj 2018,

·Trinomics, „Supporting Analysis for an Impact Assessment on the Future Funding of EU Participation in ITER Project and Broader Approach (BA) Activities under the next MFF (Podporná analýza pre posúdenie vplyvu budúceho financovania účasti EÚ na projekte ITER a na činnostiach vyplývajúcich zo širšej stratégie (BA) v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci)“, máj 2018.