PRÍLOHA I

STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE A ČINNOSTI PROGRAMU

Pri implementácii programu sa uplatňujú tieto zásady.

STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE

Ako sa uvádza v článku 4a, vykonávanie osobitného programu umožňuje viacročné strategické plánovanie výskumných a inovačných činností. Postup strategického plánovania sa ▌zameria najmä na pilier Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu vrátane príslušných činností v rámci iných pilierov a časť Rozšírenie účasti a posilnenie Európskeho výskumného priestoru, a to v úzkej koordinácii a súčinnosti s plánovaním znalostných a inovačných spoločenstiev EIT ustanovených nariadením 294/2008/ES.

Výsledok postupu strategického plánovania sa popíše v strategickom pláne realizácie obsahu v pracovnom programe.

▌

▌

Cieľom postupu strategického plánovania je:

— dosahovať ciele Horizontu Európa na úrovni programu integrovaným spôsobom a klásť dôraz na celkový dosah programu a súdržnosť medzi jeho jednotlivými piliermi,

— ▌podporovať synergiu medzi programom Horizont Európa a ďalšími programami Únie vrátane [kohéznych fondov] a programu Euratomu, čím sa stane referenčným bodom pre výskum a inováciu vo všetkých súvisiacich programoch financovaných z rozpočtu EÚ a nástrojov, ktoré neslúžia na financovanie, ▌

— pomáhať pri vypracovaní a realizácii politiky EÚ pre príslušné oblasti a dopĺňať vypracovanie a vykonávanie politík v členských štátoch,

— znížiť fragmentáciu úsilia a zamedziť duplicite a prekrývaniu možností financovania,

— vytvoriť rámec na prepojenie priamych výskumných akcií Spoločného výskumného centra a ďalších akcií podporovaných v rámci programu vrátane využívania výsledkov a údajov na podporu politiky,

— zabezpečiť uplatňovanie vyváženého všeobecného prístupu k výskumu a inovácii vo všetkých štádiách vývoja, ktorý sa neobmedzí iba na posilnenie výskumu na hraniciach poznania a vývoj nových výrobných postupov a služieb na základe prelomových poznatkov a objavov v oblasti vedy a techniky, ale zahŕňa aj využívanie súčasných technológií v nových aplikáciách, neustále zlepšovanie a inováciu mimo technologickej oblasti a sociálnu inováciu;

— zabezpečiť uplatňovanie systematického interdisciplinárneho, medziodvetvového a prierezového prístupu k výskumu a inovácii s cieľom riešiť výzvy a zároveň umožniť vznik nových konkurencieschopných podnikov a odvetví, posilniť hospodársku súťaž, stimulovať súkromné investície a zachovať rovnaké podmienky na vnútornom trhu.

▌

▌

ĎALŠIE ČINNOSTI PROGRAMU

V pilieroch Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a Inovatívna Európa sa výskum a inovácia doplnia o činnosti zamerané na koncového používateľa a trh, ako sú napríklad demonštrácie, pilotné projekty alebo overovanie koncepcií, ale s výnimkou komerčných činností nad rámec fázy výskumu a inovácie. Patrí sem aj podpora činností na strane dopytu s cieľom pomôcť urýchliť zavedenie a šírenie veľkého počtu inovácií. Dôraz sa kladie na nenormatívne výzvy na predkladanie návrhov.

V rámci piliera Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu sa na základe skúseností z programu Horizont 2020 spoločenské a humanitné vedy plne integrujú do všetkých klastrov vrátane osobitných a cielených činností. Podobne aj činnosti zahŕňajúce morský a námorný výskum a inováciu sa vykonávajú strategicky a integrovane v súlade s integrovanou námornou politikou EÚ, spoločnou rybárskou politikou ▌a medzinárodnými záväzkami.

Činnosti vykonávané v rámci ▌hlavných iniciatív FET týkajúcich sa grafénu, ľudského mozgu a kvantovej technológie, ktoré sa podporujú v rámci programu Horizont 2020, sa budú naďalej podporovať aj v rámci programu Horizont Európa prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov zahrnutých do pracovného programu ▌ . Prípravné akcie podporované v rámci časti hlavné iniciatívy FET programu Horizont 2020 budú podkladom pre postup strategického plánovania v rámci programu Horizont Európa, ako aj zdrojom informácií pri práci na misiách, spolufinancovaných/spoločne programovaných partnerstvách a pri pravidelných výzvach na predkladanie návrhov.

Dialóg o spolupráci v oblasti vedy a techniky s medzinárodnými partnermi EÚ a politický dialóg s hlavnými svetovými regiónmi významne prispejú k systematickej identifikácii príležitostí na spoluprácu, ktoré v spojení s rozlišovaním podľa krajiny/regiónu podporia stanovenie priorít. Naďalej sa bude využívať aj včasné poradenstvo poradných štruktúr súvisiacich s EVP.

▌

ŠÍRENIE POZNATKOV A KOMUNIKÁCIA

Z programu Horizont Európa sa bude cielene podporovať otvorený prístup k vedeckým publikáciám, archívom poznatkov a iným zdrojom údajov. Budú sa podporovať akcie na šírenie poznatkov, aj v spolupráci s ďalšími programami EÚ, vrátane zoskupovania a prezentácie výsledkov a údajov v jazykoch a formátoch pre cieľové skupiny a siete pre občanov, priemysel, verejnú správu, akademickú obec, organizácie občianskej spoločnosti a tvorcov politík. Program Horizont Európa môže na tento účel využívať pokročilé technológie a spravodajské nástroje.

Zabezpečí sa primeraná podpora mechanizmov na zviditeľnenie programu u potenciálnych žiadateľov (napr. národné kontaktné miesta).

Komisia bude vykonávať aj informačné a komunikačné činnosti týkajúce sa Európskeho horizontu na propagáciu toho, že výsledky boli získané s finančnou podporou EÚ. Bude sa takisto usilovať zvýšiť povedomie verejnosti, pokiaľ ide o význam výskumu a inovácií a o širší dosah a väčšiu relevantnosť výskumu a inovácií financovaných z prostriedkov EÚ (napr. prostredníctvom publikácií, vzťahov s médiami, podujatí, zdrojov poznatkov, databáz, viackanálových platforiem, webových stránok alebo cieleného využívania sociálnych médií). Európsky horizont poskytne podporu aj príjemcom, aby mohli informovať o svojej práci a jej vplyve na spoločnosť ako takú.

VYUŽÍVANIE A UPLATNENIE NA TRHU

Komisia vypracuje komplexné opatrenia na využívanie výsledkov a poznatkov získaných v rámci programu Európsky horizont. Zintenzívni sa tak ich využívanie, ktoré povedie k širokému uplatneniu na trhu a posilní účinok programu.

Komisia bude systematicky zisťovať a zaznamenávať výsledky výskumno-inovačných činností v rámci programu a tieto nediskriminačným spôsobom získané výsledky a poznatky odovzdá alebo poskytne priemyslu a podnikom všetkých veľkostí, verejnej správe, akademickej obci, organizáciám občianskej spoločnosti a tvorcom politík s cieľom zvýšiť európsku pridanú hodnotu programu na maximum.

MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA

Väčší vplyv sa dosiahne zosúladením akcií s inými krajinami a regiónmi sveta v rámci posilneného úsilia ▌ o medzinárodnú spoluprácu. Na základe vzájomnej prospešnosti budú partneri z celého sveta vyzvaní, aby sa zapojili do úsilia EÚ ako neoddeliteľnej súčasti iniciatív na podporu opatrení EÚ v oblasti udržateľnosti, posilnenia excelentnosti výskumu a inovácie a konkurencieschopnosti.

Spoločným úsilím na medzinárodnej úrovni sa zabezpečí účinné riešenie globálnych výziev spoločnosti a dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, prístup k najlepším talentom, odborným znalostiam a zdrojom na svete, ako aj lepšia ponuka inovačných riešení a dopyt po nich.

PRACOVNÉ METODIKY HODNOTENIA

Využívanie nezávislých odborných poznatkov vysokej kvality v postupe hodnotenia podporuje zapojenie všetkých zainteresovaných strán, komunít a záujmov a je predpokladom zachovania excelentnosti a relevantnosti financovaných činností.

Komisia alebo financujúci orgán zabezpečí nestrannosť postupu a predchádza konfliktu záujmov v súlade s článkom 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V rámci zloženia hodnotiacich komisií, expertných a poradných skupín zároveň usiluje o zemepisnú rozmanitosť.

Vo výnimočných prípadoch odôvodnených požiadavkou vymenovať najlepších dostupných expertov a/alebo obmedzenou veľkosťou skupiny kvalifikovaných expertov môžu nezávislí experti, ktorí pomáhajú hodnotiacej komisii alebo sú jej členmi, vyhodnotiť konkrétne návrhy, o ktoré vyjadrili potenciálny záujem. Komisia alebo financujúci orgán v tom prípade prijme všetky potrebné nápravné opatrenia na zabezpečenie integrity postupu hodnotenia. Postup hodnotenia bude náležite riadený vrátane fázy, ktorá obsahuje interakciu medzi rôznymi expertmi. Pri výbere návrhov, ktoré sa majú financovať, hodnotiaca komisia zohľadní osobitné okolnosti.

PILIER I

EXCELENTNÁ VEDA

Vedecký, hospodársky, sociálny a kultúrny pokrok vo všetkých podobách závisí od primeranej ponuky excelentných výskumných pracovníkov, hľadania prevratných koncepcií v chápaní a získavaní vedomostí na všetkých úrovniach , prvotriedne zariadenia potrebné na dosiahnutie tohto cieľa vrátane fyzickej a znalostnej infraštruktúry na výskum a inováciu, ako aj prostriedky na otvorené šírenie a výmenu poznatkov (otvorená veda), metodík a zručností ▌.

Dosiahnutie inovácie na najvyššej svetovej úrovni je spojené s pokrokom v oblasti otvorenej a excelentnej vedy ▌. Vedecké a technologické zmeny paradigmy môžu byť hnacou silou rastu produktivity, konkurencieschopnosti, bohatstva, udržateľného rozvoja a sociálneho pokroku. K takejto zmene paradigmy v minulosti prevažne dochádzalo vo vedeckej základni verejného sektora a až následne viedla k vzniku úplne nových odvetví a sektorov a ku komplexnému pokroku spoločnosti .

Verejné investície do výskumu, najmä prostredníctvom univerzít a verejných výskumných ústavov a výskumných zariadení, sú často zamerané na dlhodobejší výskum s vyšším rizikom a činnosť súkromného sektora dopĺňajú. Okrem toho vytvárajú ľudské zdroje s vysokou kvalifikáciou , know-how a skúsenosti, nové vedecké nástroje a metodiky, ako aj siete na prenos najnovších poznatkov.

Európska veda a výskumní pracovníci pôsobiaci v Európe vždy patrili a naďalej patria k špičke v mnohých oblastiach. Túto situáciu však nesmieme považovať za samozrejmosť. ▌K tradičným výzvam krajín ako Spojené štáty sa teraz pridávajú ekonomické veľmoci ako Čína a India, najmä v nových častiach sveta s rozvojom priemyslu, ako aj vo všetkých krajinách, kde vláda uznáva rozmanitosť prínosov a vysoké výnosy z investícií do výskumu.

1. EURÓPSKA RADA PRE VÝSKUM (ERC)

1.1. Odôvodnenie

Hoci EÚ vydáva najviac vedeckých publikácií na svete, má ▌vzhľadom na svoju rozlohu relatívne malý počet centier excelentnosti, ktoré by vynikali na svetovej úrovni, a v mnohých oblastiach zaznamenáva priemernú až slabú výkonnosť. V porovnaní so Spojenými štátmi a teraz do určitej miery aj s Čínou sa v EÚ uplatňuje model rozloženia excelentnosti, v ktorom sa zdroje rozdeľujú medzi vysoký počet výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií. Vytvorením atraktívnych podmienok pre najlepších výskumných pracovníkov▌ sa prispeje k zvýšeniu príťažlivosti Európy v rámci svetovej súťaže o vedecké talenty.

Globálna výskumná sféra sa dramaticky vyvíja a v dôsledku rastúceho počtu rýchlo sa rozvíjajúcich krajín (najmä Číny), ktoré rozširujú svoju vedeckú produkciu, je čoraz viac multipolárna. Zatiaľ čo podiel EÚ a Spojených štátov na svetových výdavkoch na výskum a vývoj dosahoval v roku 2000 takmer dve tretiny, do roku 2013 klesol na menej ako polovicu.

ERC podporuje najlepších výskumných pracovníkov vrátane talentovaných výskumných pracovníkov-začiatočníkov , a to prostredníctvom flexibilného dlhodobého financovania prelomového, vysoko ziskového/vysoko rizikového výskumu predovšetkým v Európe . Funguje samostatne pod vedením nezávislej vedeckej rady zloženej z vedcov, inžinierov a bádateľov s najlepšou povesťou, primeranými odbornými znalosťami a pri zachovaní rozmanitosti. ERC môže čerpať zo širšej ponuky talentov a nápadov, než by bolo možné v rámci akéhokoľvek vnútroštátneho systému, pričom posilňuje excelentnosť formou súťaže najlepších výskumných pracovníkov a najlepších nápadov.

Výskum na hraniciach poznania financovaný z prostriedkov ERC preukázateľne má významný priamy vplyv vo forme dosiahnutého pokroku na hraniciach poznania a otvára cestu k novým a často neočakávaným vedeckým a technologickým výsledkom a novým oblastiam výskumu. Vznikajú tak radikálne nové nápady, ktoré stimulujú inováciu a vynaliezavosť podnikov a riešia spoločenské výzvy. ERC má aj výrazný štrukturálny vplyv na pozdvihnutie kvality európskeho výskumného systému vysoko nad rámec výskumných pracovníkov a činností, ktoré priamo financuje. Projekty a činnosti financované z prostriedkov ERC stanovujú inšpiratívny cieľ hraničného výskumu v Európe, zlepšujú jej profil a zvyšujú jej príťažlivosť ako pracoviska pre najlepších výskumných pracovníkov na svetovej úrovni. Prestíž spojená s možnosťou prijať na svojej pôde držiteľov grantov ERC vytvára medzi európskymi univerzitami a výskumnými organizáciami konkurenciu, pretože chcú popredným výskumným pracovníkom ponúknuť čo najpríťažlivejšie podmienky, a zároveň im to môže nepriamo pomôcť pri posudzovaní vlastných silných a slabých stránok a zavádzaní reforiem.

▌ERC financuje len pomerne malé percento z celkového európskeho výskumu, ale dosahuje ním vysoký vplyv ▌v oblasti vedy. Priemerný citačný ohlas na výskum podporovaný z prostriedkov ERC je porovnateľný s ohlasom špičkových svetových univerzít. Charakteristiky ERC v oblasti výskumu sú v porovnaní s najväčšími svetovými investormi do výskumu mimoriadne významné. Z prostriedkov ERC sa financuje veľká časť výskumu na hranici poznania v mnohých oblastiach s najvyšším počtom citácií vrátane tých, ktoré sa rýchlo rozvíjajú. Hoci sú finančné prostriedky ERC určené na výskum na hranici poznania, ich výsledkom je značný počet patentov.

Sú teda jasné dôkazy, že ERC púta záujem a financuje excelentných výskumných pracovníkov vďaka svojim výzvam a že z akcií ERC vzniká značný počet tých najvýznamnejších výsledkov výskumu značného svetového vplyvu vo vznikajúcich oblastiach, ktoré vedú k prelomovým objavom a významnému pokroku. Príjemcovia grantov ERC vykonávajú vysoko interdisciplinárnu činnosť, spolupracujú na medzinárodnej úrovni a svoje výsledky otvorene zverejňujú vo všetkých oblastiach výskumu vrátane spoločenských vied , umenia a humanitných vied.

Sú už aj dôkazy o dlhodobejšom vplyve grantov ERC na kariéru, odbornú prípravu uznávaných výskumných pracovníkov a doktorov ▌s vysokou kvalifikáciou, zvyšovanie globálnej viditeľnosti a prestíže európskeho výskumu a národné výskumné systémy vďaka silnému účinku referenčného porovnávania. Tento účinok má mimoriadny význam pre decentralizovaný model excelentnosti EÚ, pretože štatút financovania ERC môže byť náhradou za uznanie založené na postavení inštitúcie a slúžiť ako presnejší ukazovateľ kvality výskumu. Ambiciózni jednotlivci, inštitúcie, regióny a krajiny môžu prevziať iniciatívu a rozvíjať výskumné profily, v ktorých obzvlášť vynikajú.

1.2. Oblasti intervencie

1.2.1. Veda na hraniciach poznania

Predpokladá sa, že výskum financovaný z prostriedkov ERC umožní pokrok na hraniciach poznania, vydávanie vedeckých publikácií najvyššej kvality▌, aby výskum dosiahol výsledky s potenciálne vysokým spoločenským a hospodárskym vplyvom, a že ERC stanoví jasný invenčný cieľ výskumu na hraniciach poznania v celej EÚ, Európe a na medzinárodnej úrovni. S cieľom vytvoriť v EÚ atraktívnejšie prostredie pre najlepších svetových vedcov sa ERC zameria na merateľné zvýšenie podielu EÚ v 1 % najčastejšie citovaných publikácií vo svete a na zvýšenie počtu excelentných výskumných pracovníkov, a to aj z krajín mimo Európy, ktorých financuje.

Finančné prostriedky ERC sa prideľujú na základe týchto zavedených zásad. Granty ERC sa udeľujú na základe jediného kritéria, a tým je vedecká excelentnosť. ERC funguje na základe prístupu zdola nahor a priority sa vopred neurčujú.

Základné línie

— dlhodobé financovanie na podporu excelentných nápadov bádateľov každého veku a pohlavia z ktorejkoľvek krajiny sveta a ich výskumných tímov pri vykonávaní prelomového, vysoko ziskového/vysoko rizikového výskumu,

— podpora začínajúcich výskumných pracovníkov s excelentnými nápadmi, aby sa mohli stať nezávislými lídrami vo výskume, poskytovaním primeranej podpory v rozhodujúcej fáze, keď zostavujú alebo ▌ konsolidujú svoj výskumný tím alebo program,

— nové spôsoby práce vo vedeckom svete vrátane prístupu na základe z otvorenej vedy s potenciálom dosiahnuť prelomové výsledky a uvoľniť komerčný a sociálny inovačný potenciál financovaného výskumu,

— výmena skúseností a odporúčaných postupov s regionálnymi a národnými agentúrami na financovanie a budovanie prepojení s ostatnými časťami rámcového programu, konkrétne MSCA, s cieľom propagovať podporu excelentných výskumných pracovníkov,

— zviditeľňovanie výskumu na hraniciach poznania v Európe a programov ERC pre výskumných pracovníkov v celej Európe aj na medzinárodnej úrovni .

1.3. Vykonávanie

1.3.1. Vedecká rada

Za kvalitu činnosti z vedeckého hľadiska ručí vedecká rada, ktorá je plne oprávnená rozhodovať o tom, aký výskum sa má financovať.

V súvislosti s vykonávaním rámcového programu a s cieľom vykonávať svoje úlohy v zmysle článku 7 vedecká rada:

(1) Pokiaľ ide o stratégiu vedy: — na základe vedeckých príležitostí a potrieb európskej vedy stanovuje celkovú stratégiu vedy ERC, — v súlade so svojou stratégiou vedy stanovuje pracovný program a súbor podporných opatrení ERC, — v súlade so svojou stratégiou vedy zavádza potrebné iniciatívy medzinárodnej spolupráce vrátane informačných činností s cieľom zviditeľniť ERC so zameraním na najlepších výskumných pracovníkov z ostatných častí sveta.

(2) Pokiaľ ide o riadenie vedy, monitorovanie a kontrolu kvality: — zabezpečuje prvotriedny systém partnerského preskúmania založený na vedeckej excelentnosti a na úplne transparentnom, spravodlivom a nestrannom nakladaní s návrhmi, a to formou stanovísk k vykonávaniu a správe výziev na predkladanie návrhov, hodnotiacim kritériám, postupom partnerského preskúmania (vrátane výberu expertov, metód partnerského preskúmania a hodnotenia návrhov) a potrebným vykonávacím pravidlám a usmerneniam, na základe ktorých sa pod dohľadom vedeckej rady vyberú návrhy, ktoré sa budú financovať, — v prípade činnosti výskumu ERC na hranici poznania sa experti menujú na základe návrhu vedeckej rady ERC, — zabezpečuje, aby sa granty ERC vykonávali v súlade s jednoduchými, transparentnými postupmi zameranými na excelentnosť, podporu iniciatívnosti a kombinovanie flexibility a zodpovednosti, a to neustálym monitorovaním kvality operácií a vykonávania, — skúma a posudzuje výsledky ERC, ako aj kvalitu a vplyv výskumu financovaného z prostriedkov ERC a na ich základe vydáva odporúčania a usmernenia na nápravné alebo budúce opatrenia, — zaujíma stanoviská ku všetkým otázkam, ktoré sa týkajú výsledkov a dosahu činností ERC a kvality vykonávaného výskumu.

(3) Pokiaľ ide o komunikáciu a šírenie informácií: — zviditeľňuje ERC vo svetovom meradle prostredníctvom komunikačnej a informačnej činnosti vrátane vedeckých konferencií na propagáciu činnosti a úspechov ERC a výsledkov projektov financovaných ERC v spolupráci s vedeckou obcou, kľúčovými zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou, — v prípade potreby uskutočňuje konzultácie s vedeckou, inžinierskou a akademickou obcou, regionálnymi a národnými agentúrami na financovanie výskumu a ďalšími zainteresovanými stranami, — pravidelne podáva Komisii správy o svojej činnosti.

Členovia vedeckej rady poberajú za uskutočňované úlohy honorár a v prípade potreby sa im hradia cestovné výdavky a diéty.

Predseda ERC bude počas svojho funkčného obdobia sídliť v Bruseli a väčšinu svojho pracovného času (1) bude venovať záležitostiam ERC. Odmeňuje sa na úrovni, ktorá zodpovedá vrcholovému manažmentu Komisie, a bude mať k dispozícii špecializovanú implementačnú štruktúru s potrebnou podporou na vykonávanie svojich funkcií.

Vedecká rada zvolí spomedzi svojich členov troch podpredsedov, ktorí predsedovi pomáhajú jeho zastupovaním a pri organizácii práce vedeckej rady. Môžu zastávať aj funkciu podpredsedu ERC.

Trom podpredsedom sa bude poskytovať podpora, aby bola zabezpečená primeraná pomoc v ich domovských ústavoch na miestnej úrovni.

1.3.2. Špecializovaná implementačná štruktúra

Špecializovaná implementačná štruktúra zodpovedá za všetky aspekty administratívneho vykonávania a realizácie programu podľa pracovného programu ERC. Konkrétne bude vykonávať postupy hodnotenia, partnerské preskúmanie a výberový postup v súlade so stratégiou stanovenou vedeckou radou a bude zabezpečovať finančné a vedecké riadenie grantov. Špecializovaná implementačná štruktúra bude podporovať vedeckú radu pri vykonávaní všetkých jej úloh uvedených vyššie vrátane vypracovania jej vedeckej stratégie, monitorovania operácií, skúmania a posudzovania výsledkov ERC, ako aj jej informačných a komunikačných činností, poskytne prístup k potrebným dokumentom a údajom vo svojom vlastníctve a bude priebežne informovať vedeckú radu o svojej činnosti.

Na zabezpečenie účinného spojenia so špecializovanou implementačnou štruktúrou v strategických a prevádzkových záležitostiach budú vedúci pracovníci vedeckej rady a riaditeľ špecializovanej implementačnej štruktúry zvolávať pravidelné koordinačné zasadnutia.

Riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci prijatí na tento účel a v prípade potreby aj úradníci z inštitúcií EÚ, pričom toto riadenie sa bude vzťahovať výlučne na skutočné administratívne potreby na zabezpečenie stability a kontinuity potrebnej pre účinnú správu.

1.3.3. Úloha Komisie

S cieľom plniť povinnosti stanovené v článkoch 6, 7 a 8 a v kontexte vlastnej zodpovednosti za plnenie rozpočtu Komisia:

— zaisťuje kontinuitu a obmenu vedeckej rady a poskytuje podporu stálej výberovej komisii pri výbere budúcich členov vedeckej rady,

— zaisťuje kontinuitu a delegovanie úloh a povinností v rámci špecializovanej implementačnej štruktúry, pričom prihliada na názor vedeckej rady,

— zaisťuje, aby špecializovaná implementačná štruktúra vykonávala celý rozsah svojich úloh a povinností,

— menuje riaditeľa a vedúcich pracovníkov špecializovanej implementačnej štruktúry, pričom prihliada na názor vedeckej rady,

— zaisťuje včasné prijatie pracovného programu, stanovísk k vykonávacej metodike a potrebným vykonávacím pravidlám vrátane pravidiel ERC na predkladanie návrhov a vzorovej dohody o grante ERC, pričom zohľadní stanoviská vedeckej rady,

— pravidelne a včas informuje programový výbor o vykonávaní činností ERC a vedie s ním konzultácie,

— ako zodpovedný subjekt za celkové vykonávanie rámcového programu pre výskum monitoruje špecializovanú vykonávaciu štruktúru a hodnotí jej výkon .

2. AKCIE MARIE CURIE-SKŁODOWSKEJ (MSCA)

2.1. Odôvodnenie

Európa potrebuje kvalifikovanú a odolnú základňu ľudského kapitálu v oblasti výskumu a inovácie, ktorá sa dokáže ľahko prispôsobiť a nájsť udržateľné riešenia pre súčasné aj budúce výzvy, ako sú významné demografické zmeny v Európe. Na zabezpečenie excelentnosti treba zaistiť, aby boli výskumní pracovníci mobilní, spolupracovali a šírili poznatky medzi jednotlivými krajinami, sektormi a disciplínami, a mali správnu kombináciu vedomostí a zručností na riešenie spoločenských výziev a podporu inovácie.

Európa je vedecká veľmoc s približne 1,8 milióna výskumných pracovníkov, ktorí pôsobia na tisíckach univerzít, vo výskumných centrách a ▌spoločnostiach. Odhaduje sa však, že EÚ bude musieť do roku 2027 vyškoliť a zamestnať aspoň milión nových výskumných pracovníkov, aby dosiahla ciele stanovené na zvýšenie investícií do výskumu a inovácie. Táto potreba je mimoriadne naliehavá aj mimo akademického sektora (ako napríklad v priemysle a podnikoch vrátane MSP, verejnej správe, organizáciách občianskej spoločnosti, kultúrnych inštitúciách, nemocniciach atď.) a vyžaduje si spoluprácu medzi jednotlivými odvetviami s cieľom ponúknuť primerane vyškolených nových výskumných pracovníkov. EÚ musí zvýšiť úsilie s cieľom zatraktívniť výskumnú profesiu pre viac mladých žien a mužov, dosiahnuť vyššiu inkluzívnosť a podporiť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, prilákať výskumných pracovníkov z tretích krajín, udržať si vlastných výskumných pracovníkov a opätovne začleniť európskych výskumných pracovníkov, ktorí pracujú mimo Európy. V záujme rovnomernejšieho rozšírenia excelentnosti treba navyše v celom európskom výskumnom priestore zlepšovať podmienky pre výskumných pracovníkov. V tejto súvislosti sú potrebné silnejšie prepojenia s európskym vzdelávacím priestorom, Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskym sociálnym fondom (ESF+).

Tieto výzvy možno najlepšie riešiť na úrovni EÚ vzhľadom na ich systémový charakter a cezhraničné úsilie potrebné na ich riešenie.

Akcie Marie Curie-Skłodowskej MSCA sa zameriavajú na excelentný výskum, ktorý prebieha úplne zdola nahor, je otvorený pre akúkoľvek oblasť výskumu a inovácie od základného výskumu až po prijatie na trhu a inovačné služby. Zahŕňajú oblasti výskumu, na ktoré sa vzťahujú Zmluva o fungovaní Európskej únie a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom). V prípade osobitných potrieb a v závislosti od dostupnosti dodatočných zdrojov financovania sa môže program MSCA usilovať o prepojenie na určité činnosti, pokiaľ ide o konkrétne výzvy (vrátane identifikovaných misií), typy výskumných a inovačných inštitúcií alebo zemepisné lokality, s cieľom reagovať na vývoj európskych požiadaviek so zreteľom na zručnosti, odbornú prípravu v oblasti výskumu, kariérny rast a spoločné využívanie vedomostí.

Program MSCA je hlavným nástrojom na úrovni EÚ na prilákanie výskumných pracovníkov z tretích krajín do Európy, čím významne prispieva ku globálnej spolupráci v oblasti výskumu a inovácie. Preukázalo sa, že program MSCA má nielen pozitívny vplyv na jednotlivcov, organizácie a na úrovni systému, ale prináša aj prelomové výsledky výskumu s veľkým vplyvom a zároveň značne prispieva k riešeniu spoločenských a strategických výziev. Dlhodobé investície do ľudí sa vyplácajú, o čom svedčí počet nositeľov Nobelovej ceny, ktorí boli štipendistami alebo supervízormi programu MSCA.

Prostredníctvom globálnej súťaže v oblasti výskumu medzi vedcami a hostiteľskými organizáciami z akademickej obce aj mimo nej a prostredníctvom vytvárania a výmeny poznatkov vysokej kvality naprieč krajinami, sektormi a disciplínami program MSCA významne prispieva k dosahovaniu cieľov programu pre zamestnanosť, rast a investície, globálnej stratégie EÚ a cieľom trvalo udržateľného rozvoja OSN.

Program MSCA prispieva k zvýšeniu účinnosti, konkurencieschopnosti a príťažlivosti Európskeho výskumného priestoru (EVP) v celosvetovom meradle. Dosahuje sa to zameraním sa na novú generáciu výskumných pracovníkov vysokej kvality a poskytovaním podpory nádejným talentom z celej EÚ a mimo nej vrátane ich podpory pri prechode na iné prvky programu, ako napríklad ERC a EIT ; intenzívnym šírením a uplatňovaním nových poznatkov a nápadov v európskych politikách, hospodárstve a spoločnosti, okrem iného lepšou vedeckou komunikáciou a opatreniami na informovanie verejnosti; uľahčením spolupráce medzi výskumnými organizáciami a publikovaním na základe zásad otvorenej vedy a údajov FAIR; a štruktúrovaným vplyvom na EVP, podporou otvoreného trhu práce a stanovením noriem pre kvalitnú odbornú prípravu, atraktívnymi podmienkami zamestnávania a otvoreným, transparentným náborom založeným na zásluhách pre všetkých výskumných pracovníkov v súlade s Európskou chartou výskumných pracovníkov a kódexom správania pre nábor výskumných pracovníkov .

2.2. Oblasti intervencie

2.2.1. Pestovanie excelentnosti prostredníctvom cezhraničnej, medziodvetvovej a interdisciplinárnej mobility výskumných pracovníkov

EÚ musí ostať referenčným bodom pre excelentný výskum, ktorý je príťažlivý pre najsľubnejších výskumných pracovníkov z Európy a mimo nej vo všetkých fázach ich kariéry. Možno to dosiahnuť tak, že sa výskumným pracovníkom a zamestnancom zaoberajúcim sa výskumom umožní pohyb a spolupráca medzi krajinami, odvetviami a odbormi, aby mohli profitovať z kvalitnej odbornej prípravy a kariérnych príležitostí. Uľahčí sa tak kariérny prechod medzi akademickým a neakademickým sektorom a podnieti sa podnikateľská činnosť.

Základné línie

— mobilita pre najlepších alebo najsľubnejších výskumných pracovníkov v rámci Európy alebo mimo nej, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, s cieľom realizovať excelentný výskum a rozvíjať ich zručnosti a kariéru a rozšíriť ich sieť kontaktov v akademickom a neakademickom sektore (vrátane infraštruktúry výskumu) .

2.2.2. Podpora nových zručností prostredníctvom excelentnej odbornej prípravy výskumných pracovníkov

EÚ potrebuje silnú, odolnú a tvorivú základňu ľudských zdrojov so správnou kombináciou inovačných zručností zodpovedajúcich budúcim potrebám trhu práce v záujme inovácie a premeny vedomostí a nápadov na výrobky a služby s hospodárskym a spoločenským prínosom. Dá sa to dosiahnuť odbornou prípravou výskumných pracovníkov s cieľom prehĺbiť ich základné výskumné kompetencie a posilniť ich prierezové zručnosti ako tvorivé, zodpovedné a podnikateľské zmýšľanie otvorené spoločnosti a povedomie udržateľného rozvoja . Vďaka tomu budú môcť čeliť súčasným a budúcim svetovým výzvam a zlepšiť si kariérne vyhliadky a inovačný potenciál.

Základné línie

— programy odbornej prípravy zamerané na to, aby výskumní pracovníci získali rôzne zručnosti relevantné pre súčasné a budúce globálne výzvy.

2.2.3. Posilnenie ľudských zdrojov a rozvoja zručností v celom Európskom výskumnom priestore

S cieľom posilniť excelentnosť, podporiť spoluprácu medzi organizáciami vykonávajúcimi výskum a dosiahnuť pozitívny štrukturálny účinok treba v rámci EVP zavádzať kvalitné normy v oblasti odbornej prípravy a mentorstva , dobré pracovné podmienky a účinný kariérny rast výskumných pracovníkov. Ak je to vhodné a podložené štúdiou, v rámci súčasných základných línií sa bude poskytovať podpora pre výskumných pracovníkov na návrat do krajiny ich pôvodu v rámci Únie a do nej. Prispeje to k modernizácii a zlepšovaniu programov a systémov odbornej prípravy v oblasti výskumu, ako aj k zvýšeniu príťažlivosti inštitúcií ▌ na celom svete .

Základné línie

— programy odbornej prípravy na podporu excelentnosti a šírenie najlepších postupov vo všetkých inštitúciách , infraštruktúre výskumu a výskumno-inovačných systémoch,

— spolupráca v rámci disciplín a naprieč nimi , tvorba a šírenie poznatkov v rámci EÚ a s tretími krajinami.

2.2.4. Zlepšenie a uľahčenie synergie

Treba ďalej rozvíjať synergiu medzi výskumno-inovačných systémov a programov na úrovni EÚ, regiónov a členských štátov. Možno to dosiahnuť najmä synergiou ▌, komplementárnosťou s inými časťami programu Horizont Európa, ako napríklad Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), a inými programami EÚ, konkrétne Erasmus a ESF+, ako aj prostredníctvom známky excelentnosti.

Základné línie

— programy odbornej prípravy a podobné iniciatívy na rozvoj kariérneho rastu podporované z doplnkových verejných alebo súkromných zdrojov na úrovni regiónov, členských štátov alebo EÚ.

2.2.5. Podpora informovania verejnosti

Treba zlepšiť povedomie o činnostiach programu a verejné uznanie výskumných pracovníkov v celej EÚ a mimo nej s cieľom zviditeľniť MSCA vo svetovom meradle a lepšie porozumieť vplyvu práce výskumných pracovníkov na každodenný život občanov a motivovať mladých ľudí ku kariére vo výskume. Možno to dosiahnuť prácou na základe zásady otvorenej vedy, ktorá vedie k lepšiemu aktívnemu šíreniu, využívaniu a pasívnemu šíreniu poznatkov a postupov. Významnú úlohu by mohla zohrávať aj občianska veda.

Základné línie

— iniciatívy informovania verejnosti zamerané na vzbudenie záujmu o kariéru vo výskume, najmä medzi mladými ľuďmi zo všetkých prostredí,

— podporné činnosti na zvýšenie celosvetového významu, viditeľnosti programu MSCA a povedomia o ňom,

— šírenie a zoskupovanie poznatkov prostredníctvom spolupráce medzi projektmi, projektmi národných kontaktných miest NCP a iného nadväzovania kontaktov, ako napríklad služba pre absolventov.

3. INFRAŠTRUKTÚRA VÝSKUMU

3.1. Odôvodnenie

Moderná infraštruktúra výskumu poskytuje kľúčové služby pre výskumno-inovačné komunity, zohráva dôležitú úlohu pri rozširovaní hraníc poznania a je základom prínosu výskumu a inovácie k riešeniu globálnych výziev a konkurencieschopnosti priemyslu . Podpora infraštruktúry výskumu na úrovni EÚ pomáha zmierniť to, čo je v mnohých prípadoch realitou roztrúsenej vnútroštátnej a regionálnej infraštruktúry výskumu a oblastí vedeckej excelentnosti, čím sa posilňuje EVP a zvyšuje ▌obeh vedomostí v dátových silách. Vedecký pokrok je stále viac závislý od spolupráce infraštruktúry výskumu a priemyslu, ktorá vytvára potrebné nástroje na základe nových kľúčových podporných technológií a iných nových technológií.

Všeobecným cieľom je vybaviť Európu udržateľnou infraštruktúrou výskumu svetovej triedy, ktorá bude otvorená pre všetkých výskumných pracovníkov v Európe a mimo nej, a plne využiť ich potenciál v oblasti vedeckého pokroku a inovácií. Medzi hlavné ciele patrí znížiť fragmentáciu výskumno-inovačného ekosystému, predchádzať duplicitnému úsiliu a lepšie koordinovať navrhovanie , vývoj, prístupnosť a využívanie infraštruktúry výskumu vrátane infraštruktúry financovanej z EFRR . Je nevyhnutné podporovať otvorený prístup k infraštruktúre výskumu pre všetkých európskych výskumných pracovníkov, ale aj rozšírený prístup, okrem iného prostredníctvom európskeho cloudu pre otvorenú vedu EOSC, k digitálnym výskumným zdrojom, a to najmä stimulovaním využívania postupov otvorenej vedy a otvorených údajov.

Je tiež dôležité zlepšiť dlhodobú udržateľnosť infraštruktúry výskumu, pretože sa zvyčajne prevádzkujú niekoľko desaťročí, a teda by sa mali vytvoriť plány na zabezpečenie stálej a stabilnej podpory.

EÚ si musí poradiť aj s rýchlym zvyšovaním globálnej súťaže o talenty tak, že priláka výskumných pracovníkov z tretích krajín, aby pracovali v prvotriednej európskej infraštruktúre výskumu. Rovnako dôležitým cieľom je zvyšovanie konkurencieschopnosti a inovačnej spôsobilosti európskeho priemyslu, podpora kľúčových technológií a služieb relevantných pre infraštruktúru výskumu a jej používateľov, čím sa zlepšujú podmienky na poskytovanie inovačných riešení.

Minulé rámcové programy významne prispeli k efektívnejšiemu a účinnejšiemu využívaniu vnútroštátnej infraštruktúry výskumu a spolu s Európskym strategickým fórom o infraštruktúre výskumu vypracovali súdržný a strategicky orientovaný prístup k tvorbe politík týkajúcich sa celoeurópskej infraštruktúry výskumu. Tento strategický prístup priniesol jasné výhody vrátane zníženia duplicity úsilia s efektívnejším celkovým využívaním zdrojov, ako aj štandardizácie procesov a postupov. Mobilita vo výskume zohráva dôležitú úlohu pri uľahčovaní využívania infraštruktúry výskumu, preto treba zvážiť synergiu s vnútroštátnymi a európskymi mechanizmami mobility.

Činnosť s podporou EÚ prinesie pridanú hodnotu vďaka: konsolidácii a optimalizácii súčasnej infraštruktúry výskumu v Európe popri úsilí o rozvoj novej infraštruktúry výskumu celoeurópskeho významu a vplyvu ; zabezpečením toho, aby podobné súbory infraštruktúry výskumu spolupracovali na riešení strategických otázok, ktoré majú vplyv na komunity používateľov ; zriadeniu európskeho cloudu pre otvorenú vedu ako účinného rozšíriteľného a udržateľného prostredia pre výskum založený na údajoch; prepojeniu národných a regionálnych výskumno-vzdelávacích sietí, rozšíreniu a zabezpečeniu vysokokapacitnej sieťovej infraštruktúry pre obrovské množstvo údajov a prístupu k digitálnym zdrojom naprieč hranicami a doménami; podporou celoeurópskeho pokrytia decentralizovanej infraštruktúry výskumu, čím sa zároveň umožní porovnanie výskumných údajov naprieč krajinami, napr. v oblasti spoločenských a humanitných vied a životného prostredia; zlepšením interoperability infraštruktúry výskumu; posilnením a zlepšením prenosu poznatkov a odbornej prípravy ľudských zdrojov vysokej kvality; posilnením využívania a prípadnej modernizácie súčasnej celoeurópskej infraštruktúry výskumu svetovej úrovne v rámci celého programu Horizont Európa; odstránením prekážok, ktoré najlepším výskumným tímom bránia v prístupe k najlepším službám infraštruktúry výskumu v Európe ; podpore inovačného potenciálu infraštruktúry výskumu so zameraním na technologický vývoj a spoločnú inováciu, ako aj vďaka intenzívnejšiemu využívaniu infraštruktúry výskumu v priemysle.

Musí sa posilniť aj medzinárodný rozmer infraštruktúry výskumu EÚ, užšia spolupráca s medzinárodnými partnermi a medzinárodná účasť v európskej infraštruktúry výskumu pri dosahovaní vzájomných výhod.

K týmto rôznym cieľom trvalo udržateľného rozvoja prispejú činnosti ako: Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a blahobyt ľudí, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 7 – Cenovo dostupná a čistá energia, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 9 – Priemysel, inovácia a infraštruktúra, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 13 – Opatrenia v oblasti klímy.

3.2. Oblasti intervencie

3.2.1. Konsolidácia a rozvoj prostredia európskej infraštruktúry výskumu

Zriadenie, prevádzka a dlhodobá udržateľnosť infraštruktúry výskumu určenej fórom ESFRI a ostatných druhov prvotriednej infraštruktúry výskumu celoeurópskeho významu je pre EÚ nevyhnutná na zaistenie si vedúceho postavenia v oblasti výskumu na hraniciach poznania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností výskumných pracovníkov, tvorby a využívania vedomostí a konkurencieschopnosti jej odvetví.

Európsky cloud pre otvorenú vedu by mal plniť funkciu účinného a komplexného distribučného kanálu pre služby infraštruktúry výskumu a mal by európskym výskumným komunitám poskytnúť dátové služby novej generácie na zber, uchovávanie, spracovanie (napr. služby analýzy, simulácie a vizualizácie) a výmenu veľkých vedeckých dát (big data) v súlade so zásadami FAIR . Okrem toho by mal výskumným pracovníkom v Európe poskytnúť prístup k väčšine údajov vygenerovaných a zozbieraných infraštruktúrou výskumu, ako aj k vysokovýkonnej výpočtovej technike a exaflopovým zdrojom , a to aj zavedeným v rámci európskej dátovej infraštruktúry (2).

Celoeurópska výskumno-vzdelávacia sieť prepojí infraštruktúru výskumu a jeho zdroje a umožní k nim diaľkový prístup zabezpečením vzájomného prepojenia medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a výskumno-inovačnými komunitami na úrovni EÚ, ako aj medzinárodného prepojenia s ostatnými partnerskými sieťami na celom svete.

Základné línie

— životný cyklus celoeurópskej infraštruktúry výskumu navrhovaním nových druhov infraštruktúry výskumu, ich prípravná a vykonávacia fáza, počiatočná fáza prevádzky v kombinácii s inými zdrojmi financovania, v prípade infraštruktúry výskumu s podporou štrukturálnych fondov, ako aj konsolidácia a optimalizácia ekosystému infraštruktúry výskumu zjednodušením postupov monitorovania medzníkov ESFRI a ostatných druhov celoeurópskej infraštruktúry výskumu a uľahčením uzatvárania servisných zmlúv, rozvoja, zlučovania, celoeurópskeho pokrytia alebo vyraďovania celoeurópskej infraštruktúry výskumu,

— európsky cloud pre otvorenú vedu vrátane: škálovateľnosti a udržateľnosti prístupového kanála; účinného združovania európskych, národných, regionálnych a inštitucionálnych zdrojov v spolupráci s členskými štátmi a pridruženými krajinami ; jeho technického a politického vývoja, pokiaľ ide o plnenie nových potrieb a požiadaviek výskumu (napr. používanie citlivých údajov, začlenenie zásad ochrany súkromia už v štádiu návrhu); interoperability údajov a ich súladu so zásadami FAIR a širokej používateľskej základne,

— celoeurópska výskumno-vzdelávacia sieť, ktorá podporuje európsky cloud pre otvorenú vedu a európsku dátovú infraštruktúru, a umožňuje poskytovanie HPC/dátových služieb v prostredí založenom na cloudových technológiách schopných spracovať extrémne veľké súbory údajov a zvládať rozsiahle výpočtové procesy.

3.2.2. Otvorenie, integrácia a vzájomné prepojenie infraštruktúry výskumu

Výskumné prostredie sa zlepší vďaka zabezpečeniu otvorenosti hlavných druhov medzinárodnej, národnej a regionálnej infraštruktúry výskumu pre všetkých európskych výskumných pracovníkov a podľa potreby integráciou ich služieb v záujme harmonizácie podmienok prístupu, zlepšenia a rozšírenia poskytovaných služieb a podpory spoločnej stratégie rozvoja špičkových technologických komponentov a pokročilých služieb prostredníctvom inovačných akcií.

Základné línie

— siete, ktoré spájajú národných a regionálnych financovateľov infraštruktúry výskumu, na spolufinancovanie nadnárodného prístupu výskumných pracovníkov,

— siete celo európskej , národnej a regionálnej infraštruktúry výskumu na riešenie globálnych výziev určené na zabezpečenie prístupu pre výskumných pracovníkov, ako aj na harmonizáciu a zlepšenie služieb infraštruktúry výskumu .

3.2.2a Inovačný potenciál európskej infraštruktúry výskumu a činnosti v záujme inovácie a odbornej prípravy

S cieľom stimulovať inovácie v rámci ▌samotnej infraštruktúry výskumu a v priemyselných odvetviach sa posilní spolupráca s priemyslom v oblasti výskumu a vývoja, aby sa rozvíjali kapacity Únie a dopyt po priemyselných dodávkach v oblasti ▌špičkových technológií, ako je vedecké prístrojové vybavenie ▌. Okrem toho sa bude podporovať využívanie infraštruktúry výskumu v priemysle, napríklad experimentálnych skúšobných zariadení alebo vedomostných centier . Rozvoj a využívanie infraštruktúry výskumu si vyžiada primerané zručnosti na úrovni manažérov, výskumných pracovníkov, inžinierov a technikov, ako aj používateľov. Na tento účel sa z finančných prostriedkov Únie podporí odborná príprava pracovníkov, ktorí riadia a prevádzkujú infraštruktúru výskumu v celoeurópskom záujme, výmena personálu a odporúčaných postupov medzi jednotlivými zariadeniami, ako aj primerané zabezpečenie ľudských zdrojov v kľúčových odboroch vrátane prípravy osobitných plánov vzdelávania. Bude sa podporovať synergia s akciami Marie Curie-Skłodowskej MSCA.

Základné línie

— integrované siete infraštruktúry výskumu na vypracovanie a vykonávanie spoločnej stratégie/plánu technického rozvoja a prístrojového vybavenia,

— odborná príprava personálu na riadenie a prevádzku infraštruktúry výskumu celoeurópskeho záujmu.

3.2.2b Posilňovanie európskej politiky v oblasti infraštruktúry výskumu a medzinárodnej spolupráce

Tvorcovia politík, financujúce subjekty, resp. poradné skupiny ako ESFRI potrebujú podporu na riadne zosúladenie pri vypracovaní a vykonávaní súdržnej a udržateľnej dlhodobej európskej stratégie v oblasti infraštruktúry výskumu.

Podobne sa podporou strategickej medzinárodnej spolupráce posilní pozícia európskej infraštruktúry výskumu na medzinárodnej úrovni a zabezpečí sa ich globálne prepojenie, ▌interoperabilita a dosah.

Základné línie

— prieskumy, monitorovanie a posudzovanie infraštruktúry výskumu na úrovni EÚ, ako aj politické štúdie, komunikačné činnosti a odborná príprava, činnosti strategickej medzinárodnej spolupráce v otázkach infraštruktúry výskumu a osobitné činnosti príslušných politických a poradných orgánov.

PILIER II

GLOBÁLNE VÝZVY A KONKURENCIESCHOPNOSŤ EURÓPSKEHO PRIEMYSLU

▌EÚ stojí pred mnohými výzvami, z ktorých niektoré ▌majú globálny charakter. Týmto mimoriadne zložitým a rozsiahlym problémom ▌treba čeliť spoločne, a hľadanie ich riešení si bude vyžadovať zodpovedajúce náležite vyškolené a zručnosťami vybavené ľudské zdroje, zodpovedajúci objem finančných zdrojov, ako aj primerané úsilie. Ide práve o tie oblasti, kde EÚ musí spolupracovať: inteligentne, flexibilne a spoločne v prospech všetkých našich občanov.

Posilnenie vplyvu možno dosiahnuť zosúladením akcií s inými krajinami a regiónmi sveta v rámci ▌medzinárodnej spolupráce v súlade so smerovaním, ktoré vyplýva z Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj OSN, cieľov trvalo udržateľného rozvoja a Parížskej dohody o zmene klímy. Partneri z celého sveta sa vyzvú, aby sa na základe vzájomnej prospešnosti pridali k spoločnému úsiliu EÚ v rámci výskumu a inovácie zameraných na udržateľný rozvoj .

Výskum a inovácia sú hlavnými hnacími silami udržateľného a inkluzívneho rastu a technologickej a priemyselnej konkurencieschopnosti ▌. Prispejú k nachádzaniu riešení súčasných a budúcich problémov, aby sa čo najskôr zvrátil negatívny a nebezpečný trend, ktorý momentálne spája hospodársky rozvoj ▌s rastúcim využívaním prírodných zdrojov, ako aj rastúcimi spoločenskými výzvami . Výzvy sa tak premenia na nové podnikateľské príležitosti a rýchly prínos pre spoločnosť .

EÚ bude profitovať ako používateľ a tvorca vedomostí, technológií a odvetví, pričom preukáže, ako môže moderná, industrializovaná, udržateľná, inkluzívna, kreatívna, odolná, otvorená a demokratická spoločnosť fungovať a rozvíjať sa. Podporia a posilnia sa čoraz dôležitejšie hospodársko-environmentálno-sociálne príklady udržateľnej ▌ekonomiky, či už ide o zdravie a kvalitu života pre všetkých, odolnú , kreatívnu a inkluzívnu ▌spoločnosť, spoločnosť posilnenú civilnou bezpečnosťou, dostupnú čistú energiu a mobilitu, digitalizované hospodárstvo a spoločnosť, transdisciplinárny a kreatívny priemysel, riešenia založené na kozmických, námorných alebo pozemných technológiách, alebo fungujúce biohospodárstvo vrátane riešení v oblasti potravinárstva a výživy, či udržateľné využívanie prírodných zdrojov▌, ochranu životného prostredia a zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, pričom všetky tieto aspekty vytvárajú v Európe bohatstvo a kvalitnejšie pracovné miesta. Transformácia priemyslu bude mať zásadný význam , rovnako ako rozvoj inovačných priemyselných hodnotových reťazcov v EÚ.

Nové technológie ovplyvňujú takmer všetky oblasti politiky. Každá jedna technológia často prináša kombináciu spoločenských a hospodárskych príležitostí, možnosti zvýšiť efektívnosť, kvalitu a zlepšiť verejnú správu, dôsledky pre oblasť zamestnanosti a vzdelávania, ako aj možné riziká v oblasti bezpečnosti, súkromia a etiky. Nevyhnutnou súčasťou politiky v oblasti technológie preto musí byť zvažovanie záujmov, spolupráca jednotlivých odvetví navzájom a formulovanie stratégií.

Výskum a inovácia v rámci tohto piliera programu Horizont Európa sú zoskupené do integrovaných neuzavretých širokých skupín činností. Investície nie sú zamerané na odvetvia, ale skôr na systémové zmeny našej spoločnosti a hospodárstva v smere vektora udržateľnosti. Možno ich dosiahnuť iba vtedy, ak sa do spoločného navrhovania a tvorby výskumu a inovácie zapoja všetci aktéri, vedci, technológovia, výrobcovia, inovátori, podniky, pedagógovia, tvorcovia politiky, občania a organizácie občianskej spoločnosti. Žiaden z ▌klastrov teda nie je určený iba pre jeden okruh aktérov a všetky činnosti sa budú vykonávať hlavne prostredníctvom výskumných a inovačných projektov zameraných na spoluprácu, ktoré sa budú vyberať na základe súťažných výziev na predkladanie návrhov .

Okrem riešenia globálnych výziev sa prostredníctvom činností v klastroch budú rozvíjať a uplatňovať kľúčové podporné a nastupujúce technológie (či už digitálne alebo nie) ako súčasť spoločnej stratégie na podporu vedúceho postavenia EÚ v priemyselnej a sociálnej oblasti. Podľa potreby sa na to použijú vesmírne údaje a služby EÚ. Tento pilier programu Horizont Európa bude pokrývať všetky úrovne technologickej pripravenosti až do 8. úrovne bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže.

Prostredníctvom akcií sa vygenerujú nové vedomosti a technologické a netechnologické riešenia, technológie sa prenesú z laboratórií na trh a vyvinú sa aplikácie vrátane pilotných a demonštračných projektov , ktorých súčasťou budú opatrenia na podporu uplatnenia na trhu, posilnenie zapojenia súkromného sektora a stimuly pre normalizačnú činnosť v rámci Únie. Technológia vyžaduje, aby kritická masa európskych výskumných pracovníkov a podnikov vytvorila hlavné svetové ekosystémy, ktorých súčasťou bude špičková technologická infraštruktúra napríklad na skúšanie. Na maximum sa zvýši synergia s ďalšími časťami programu Horizont Európa, najmä EIT, ako aj s ďalšími programami.

Klastre urýchlia zavedenie jedinečných inovácií v EÚ cez širokú škálu vnorených činností vrátane komunikácie, šírenia, využívania, normalizácie a podpory netechnologických inovácií a inovačných mechanizmov plnenia úloh, čím prispejú k vytváraniu spoločenských, regulačných a trhových podmienok priaznivých pre inováciu, ako sú napríklad dohody o inováciách. Vytvorí sa sústava inovačných riešení vychádzajúcich z výskumno-inovačných akcií, ktorá bude zameraná na verejných a súkromných investorov, ako aj iné relevantné programy EÚ, členských štátov alebo regionálne programy. V tejto súvislosti sa vytvorí synergia s tretím pilierom programu Horizont Európa.

Pri dosahovaní udržateľného hospodárskeho rastu je zásadným faktorom rodová rovnosť. Preto je dôležité zapracovať rodové hľadisko do všetkých globálnych výziev.

1. KLASTER ZDRAVIE

1.1. Odôvodnenie

V pilieri sociálnych práv EÚ sa uvádza, že každý má právo na včasný prístup k bezpečnej, cenovo dostupnej a kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti. Zdôrazňuje sa tým záväzok EÚ, pokiaľ ide o plnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, v ktorých sa vyžaduje, aby sa do roku 2030 zabezpečila všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť pre všetkých občanov všetkých vekových kategórií, aby nikto neostal opomenutý a zabránilo sa zbytočným úmrtiam.

Zdravé obyvateľstvo má zásadný význam pre stabilnú, udržateľnú a inkluzívnu spoločnosť a zlepšenia v zdravotníctve sú kľúčové pre znižovanie chudoby, riešenie problematiky starnúcej európskej spoločnosti, podporu sociálneho pokroku a prosperity a zvyšovanie hospodárskeho rastu. Podľa prieskumu OECD zvýšenie strednej dĺžky života o 10 % súvisí ▌so zvýšením hospodárskeho rastu o 0,3 až 0,4 % ročne. Stredná dĺžka života v EÚ sa od jej vzniku zvýšila o 12 rokov v dôsledku obrovských zlepšení dosiahnutých v kvalite života, životného prostredia, vzdelávania, zdravotníctva a starostlivosti o jej obyvateľov. V roku 2015 bola celková stredná dĺžka života v EÚ pri narodení 80,6 rokov oproti celosvetovej úrovni 71,4 roka. V posledných rokoch sa v EÚ každý rok zvyšovala v priemere o 3 mesiace. Okrem týchto zlepšení však v osobitných skupinách a v jednotlivých európskych krajinách možno pozorovať sociálne a rodové rozdiely v strednej dĺžke života.

Výskum a inovácia v oblasti zdravia ▌sa významnou mierou podieľali na tomto úspechu, ale aj na zvyšovaní produktivity a kvality v odvetví zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti. EÚ však naďalej čelí novým, novo vznikajúcim alebo pretrvávajúcim výzvam, ktoré ohrozujú jej občanov a verejné zdravie, udržateľnosť jej zdravotnej starostlivosti a systémov sociálnej ochrany, ako aj konkurencieschopnosť jej odvetvia zdravia a zdravotnej starostlivosti. Medzi hlavné problémy v oblasti zdravia v EÚ patria: prístupnosť a cenová dostupnosť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti; nedostatok účinnej podpory zdravia a prevencie chorôb; nárast neprenosných ochorení; narastajúci počet onkologických ochorení; nárast duševných ochorení; čoraz vyššia odolnosť proti antimikrobiálnym látkam a vznik infekčných epidémií; zvýšené znečistenie životného prostredia; pretrvávanie nerovností v oblasti zdravia medzi krajinami a v rámci nich ▌s neúmerným vplyvom na ľudí, ktorí sú znevýhodnení alebo v zraniteľnej životnej situácii; odhaľovanie, chápanie, kontrola, prevencia a zmiernenie zdravotných rizík vrátane aspektov súvisiacich s chudobou v rýchlo sa meniacom sociálnom, mestskom, vidieckom a prírodnom prostredí; Demografické zmeny vrátane problémov spojených s vekom a rastúce náklady na európske systémy zdravotnej starostlivosti▌ a rastúci tlak na európske odvetvie zdravia a zdravotnej starostlivosti, aby zostalo konkurencieschopné, pokiaľ ide o rozvoj inovácie zdravotníctva v porovnaní ▌s novými globálnymi subjektmi. Okrem toho môže nedôvera voči očkovaniu znížiť imunizáciu istých skupín obyvateľstva.

Tieto problémy v oblasti zdravia sú zložité, prepojené, globálne svojou povahou a vyžadujú si multidisciplinárnu, technickú i netechnickú medziodvetvovú a nadnárodnú spoluprácu. Výskumno-inovačné činnosti vytvoria úzke väzby medzi objavovaním, klinickým, translačným , epidemiologickým, etickým, environmentálnym a sociálno-ekonomickým výskumom, ako aj regulačnými vedami. Ich prostredníctvom sa budú riešiť oblasti nepokrytých klinických potrieb, napríklad vzácne alebo ťažko liečiteľné choroby (onkologické ochorenia, napríklad u detí, alebo rakovina pľúc). Využijú kombinované zručnosti akademickej obce, odborníkov z praxe, regulačných orgánov a priemyslu a posilnia ich spoluprácu so zdravotníckymi a sociálnymi službami , pacientmi, tvorcami politík a občanmi s cieľom zvýšiť účinok verejných finančných prostriedkov prostredníctvom pákového efektu a zabezpečiť využívanie výsledkov v klinickej praxi, ako aj v systémoch zdravotnej starostlivosti zohľadňujúc právomoci členských štátov, pokiaľ ide o organizáciu a financovanie ich systémov zdravotnej starostlivosti. Plne sa využije genomický a iný multiomický výskum na hraniciach poznania, ako aj postupné zavádzanie prístupov personalizovanej medicíny, ktoré sú relevantné pre riešenie celého spektra neprenosných ochorení, ako aj digitalizácia v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti.

Prostredníctvom výskumu a inovácie sa podporí strategická spolupráca na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni s cieľom zhromaždiť odborné znalosti, kapacity a zdroje potrebné na dosiahnutie pokrytia, rýchlosti a úspor z rozsahu▌, ako aj využívať synergiu, zabrániť duplicite a deliť sa o očakávané prínosy a finančné riziká. V programe Horizont Európa sa podporí synergia v zdravotníckom výskume a inovácii, najmä pokiaľ ide o zložku Zdravie v rámci Európskeho sociálneho fondu plus.

Digitálne riešenia v oblasti zdravotníctva vytvorili mnohé príležitosti na vyriešenie problémov služieb starostlivosti a ďalších novovznikajúcich problémov starnúcej spoločnosti. Mali by sa naplno využiť príležitosti, ktoré v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti môže poskytnúť digitalizácia, bez toho, aby bolo ohrozené právo na súkromie a ochranu osobných údajov. Vyvinuli sa digitálne zariadenia a softvér na diagnostiku a liečbu ochorení vrátane chronických, ako aj na uľahčenie samostatného zvládania ochorení zo strany pacientov. Pri lekárskej odbornej príprave a vzdelávaní, ako aj u pacientov a iných prijímateľov zdravotnej starostlivosti sa čoraz častejšie využívajú digitálne technológie s cieľom zabezpečiť prístup k zdravotníckym informáciám, ich výmenu a vytváranie.

Výskumno-inovačné činnosti tejto globálnej výzvy budú rozvíjať vedomostnú základňu, využívať súčasné vedomosti a technológie, upevnia a vytvoria výskumno-inovačnú kapacitu a poskytnú riešenia potrebné na účinnejšiu podporu zdravia a integrovanú prevenciu, diagnostiku, monitorovanie, liečbu, rehabilitáciu a vyliečenie chorôb a (dlhodobú a paliatívnu) starostlivosť . Výsledky výskumu sa premietnu do odporúčaní pre akcie a oznámia sa príslušným zainteresovaným stranám. Lepšie výsledky v oblasti zdravia budú mať za následok zvýšenie blaha a predĺženie strednej dĺžky života, zdravé aktívne životy, zvýšenú kvalitu života a produktivitu▌, viac rokov prežitých v zdraví , ako aj udržateľnosť systémov zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti. V súlade s článkom 14 a 15 nariadenia a Charty základných práv sa bude osobitná pozornosť venovať etike, ochrane ľudskej dôstojnosti, rodovým a etnickým otázkam, ako aj potrebám znevýhodnených a zraniteľných osôb.

Riešenie hlavných zdravotných výziev podporí záväzok EÚ v rámci Agendy OSN pre udržateľný rozvoj do roku 2030 a ďalšie záväzky v kontexte iných organizácií a medzinárodných iniciatív OSN vrátane globálnych stratégií a akčných plánov Svetovej zdravotníckej organizácie WHO . Prispeje tiež k plneniu cieľov a stratégií EÚ, najmä k pilieru sociálnych práv EÚ, digitálnemu jednotnému trhu EÚ, smernici EÚ o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, Európskemu akčnému plánu „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii (AMR) a k vykonávaniu príslušných regulačných rámcov EÚ▌.

Činnosti priamo prispejú najmä k týmto cieľom trvalo udržateľného rozvoja: Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a blahobyt ľudí, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 13 – Opatrenia v oblasti klímy.

1.2. Oblasti intervencie

1.2.1. Zdravie počas celého života

Ľudia v zraniteľných fázach života ( plod , pôrod, útle detstvo, detstvo, dospievanie, tehotenstvo, dospelosť a neskorá dospelosť) vrátane osôb so zdravotným postihnutím alebo zranením majú osobitné zdravotné potreby, ktoré si vyžadujú lepšie chápanie a prispôsobené riešenia zohľadňujúce rodové a etické aspekty . Umožní to znížiť súvisiace nerovnosti v oblasti zdravia a zlepšiť zdravotné výsledky v prospech aktívneho a zdravého starnutia počas celého života, a to aj prostredníctvom zdravého štartu do života a stravy , ktoré znižujú riziko duševných aj telesných chorôb neskôr v živote. V rámci preventívnych a komunikačných činností sa vezmú do úvahy osobitné vlastnosti konkrétnej cieľovej skupiny:

Základné línie

— porozumieť vývoj v ranom detstve a proces starnutia počas celého života;

— zdravie dieťaťa v prenatálnom a neonatálnom období , zdravie matiek , otcov, dojčiat a detí, ako aj úloha rodičov , rodiny a výchovno-vzdelávacích pracovníkov ;

— potreby dospievajúcich v oblasti zdravia vrátane faktorov ovplyvňujúcich duševné zdravie ,

— dôsledky zdravotných postihnutí a zranení,

— výskum opatrení zameraných na plánovanie, uskutočňovanie a monitorovanie rehabilitácie počas celého života, a najmä program ranej individuálnej rehabilitácie EIRP pre deti so zdravotným postihnutím,

— zdravé starnutie, nezávislý aktívny život vrátane účasti starších osôb a/alebo osôb so zdravotným postihnutím na spoločenskom živote ,

— vzdelávanie v oblasti zdravia a ▌zdravotná gramotnosť vrátane digitálnej gramotnosti .

1.2.2. Environmentálne a sociálne determinanty zdravia

Lepšie chápanie zdravotných činiteľov a rizikových faktorov, ktoré určuje sociálne, kultúrne, hospodárske a fyzické prostredie v každodennom živote ľudí a na pracovisku, vrátane vplyvu digitalizácie, mobility ľudí (ako migrácia a cestovanie), znečistenia, výživy, zmeny klímy a ďalších environmentálnych faktorov na zdravie prispeje k identifikácii a zmierneniu zdravotných rizík a hrozieb a k ich prevencii , k zníženiu počtu úmrtí a ochorení v dôsledku vystavenia chemikáliám a znečistenia životného prostredia, k podpore bezpečných, ekologických, zdravých, odolných a udržateľných životných a pracovných prostredí, k propagovaniu zdravého životného štýlu a spotrebiteľského správania a k rozvoju spravodlivej, inkluzívnej a dôveryhodnej spoločnosti. Bude sa zakladať na kohortách obyvateľstva, biomonitoringu človeka a epidemiologických štúdiách.

Základné línie

— technológie a metodika na posúdenie rizík, vystavenia a vplyvu na zdravie, pokiaľ ide o chemické látky, vonkajšie a vnútorné znečisťujúce látky a iné stresory spojené so zmenou klímy, pracovným prostredím, životným štýlom alebo životným prostredím a kombinované účinky viacerých stresorov,

— environmentálne, pracovné, sociálno-ekonomické, kultúrne, genetické a behaviorálne faktory ovplyvňujúce telesné a duševné zdravie a blaho ľudí a ich interakcia s osobitnou pozornosťou venovanou zraniteľným a znevýhodneným osobám a prípadne záležitostiam špecifickým pre určitý vek a rod, a to vrátane vplyvu navrhovania budov, výrobkov a služieb na zdravie,

— posudzovanie, riadenie a oznamovanie rizík, prípadne aj s podporou transdisciplinárnych prístupov, ako aj vyspelých nástrojov pre rozhodovanie založené na dôkazoch vrátane nahrádzania skúšok na zvieratách a alternatív k nemu,

— kapacita a infraštruktúry na bezpečné zhromažďovanie, výmenu, využívanie a opätovné použitie a kombinovanie údajov o všetkých determinantoch zdravia vrátane vystavenia ľudí a zabezpečenie prepojenia s databázami o environmentálnych parametroch, životnom štýle, zdravotnom stave a chorobách v EÚ a na medzinárodnej úrovni,

— podpora zdravia a opatrenia primárnej prevencie vrátane pracovných aspektov .

1.2.3. Neprenosné a zriedkavé ochorenia

Neprenosné ochorenia vrátane onkologických a zriedkavých chorôb predstavujú významnú zdravotnú a spoločenskú výzvu a vyvolávajú potrebu lepšieho chápania a taxonómie, ako aj účinnejších prístupov ▌vrátane prístupov personalizovanej medicíny (nazývanej tiež „presná medicína“) , v rámci prevencie, diagnostiky, monitorovania, lekárskej starostlivosti, rehabilitácie a liečby, ako aj chápanie multimorbidity.

Základné línie

— chápanie mechanizmov vedúcich k rozvinutiu neprenosných ochorení vrátane srdcovo-cievnych ochorení,

— pozdĺžne štúdie obyvateľstva s cieľom podporiť chápanie ukazovateľov zdravia a chorobnosti a pomôcť rozčleniť obyvateľstvo v záujme podpory rozvoja preventívnej medicíny,

— diagnostické nástroje a techniky pre včasnejšiu a presnejšiu diagnostiku a včasnú starostlivosť prispôsobenú pacientovi , umožňujúce oddialenie a/alebo zvrátenie vývoja choroby,

— prevencia a skríningové programy v súlade s odporúčaniami WHO, OSN a EÚ a vychádzajúc z týchto odporúčaní,

— integrované riešenia pre sebamonitorovanie, podporu zdravia, prevenciu chorôb a zvládanie chronických ochorení a multimorbiditu vrátane neurodegeneratívnych a srdcovo-cievnych ochorení,

— liečba, ▌ vyliečenie alebo iná terapia, a to vrátane farmakologickej aj nefarmakologickej liečby,

— paliatívna starostlivosť,

— oblasti vysoko nenaplnenej klinickej potreby, ako sú zriedkavé ochorenia vrátane onkologických chorôb u detí,

— posudzovanie porovnateľnej účinnosti intervencií a riešení , a to aj na základe údajov z praxe RWD ,

— implementačný výskum s cieľom rozšíriť zdravotnícke intervencie a podporiť ich zohľadnenie v politikách a systémoch v oblasti zdravia,

— prehlbovanie výskumu a zlepšenie informácií, starostlivosti a liečby zriedkavých chorôb vrátane personalizovanej medicíny.

1.2.4. Infekčné choroby vrátane chorôb spojených s chudobou a zanedbávaných ochorení

Ochrana ľudí pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia je veľkou výzvou pre verejné a svetové zdravotníctvo a vyžaduje si účinnú medzinárodnú spoluprácu na úrovni EÚ aj na svetovej úrovni. To bude zahŕňať chápanie a prevenciu, pripravenosť, včasné odhaľovanie a reakciu výskumnej sféry na ohniská chorôb, liečbu a vyliečenie infekčných chorôb vrátane chorôb spojených s chudobou a zanedbávaných ochorení, ako aj riešenie problému antimikrobiálnej rezistencie (AMR) na základe prístupu jedného zdravia.

Základné línie

— chápanie mechanizmov súvisiacich s infekciami,

— faktory vzniku a opätovného výskytu infekčných chorôb a ich šírenia vrátane prenosu zo zvierat na ľudí (zoonóza) alebo z iných častí životného prostredia (voda, pôda, rastliny, potraviny) na ľudí, ako aj vplyv zmeny klímy a vývoja ekosystémov na dynamiku infekčných chorôb ,

— predpovedanie, včasné a rýchle odhaľovanie, kontrola a dohľad nad infekčnými chorobami, ▌ infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a faktormi súvisiacimi so životným prostredím,

— boj proti antimikrobiálnej rezistencii vrátane epidemiológie, prevencie, diagnostiky, ako aj vývoja nových antimikrobiálnych a očkovacích látok,

— očkovacie látky vrátane platformových technológií pre očkovacie látky, diagnostika, liečba a vyliečenie v prípade infekčných chorôb vrátane komorbidity a koinfekcií,

— riešenie nízkej zaočkovanosti, chápanie nedôvery voči očkovaniu a budovanie dôvery,

— účinná pripravenosť na mimoriadne situácie v oblasti zdravia, opatrenia a stratégie zamerané na reakciu a obnovu vrátane účasti komunít a ich koordinácia na regionálnej a národnej úrovni a na úrovni EÚ ,

— prekážky brániace realizácii a prijímaniu lekárskych intervencií do klinickej praxe, ako aj do systému zdravotnej starostlivosti ,

— cezhraničné aspekty infekčných chorôb a osobitné výzvy v krajinách s nízkymi a strednými príjmami, ako sú napríklad AIDS, tuberkulóza a tropické choroby vrátane malárie, aj pokiaľ ide o migračné toky a vo všeobecnosti zvýšenú mobilitu ľudí .

1.2.5. Nástroje, technológie a digitálne riešenia pre zdravotníctvo a zdravotnú starostlivosť vrátane personalizovanej medicíny

Zdravotnícke technológie a nástroje majú zásadný význam pre verejné zdravie a do veľkej miery prispeli k dôležitým zlepšeniam kvality života a zdravia ľudí v EÚ a ich zdravotnej starostlivosti. Hlavnou strategickou výzvou je preto navrhnutie, vývoj, dodanie ▌, implementácia a vyhodnotenie vhodných, dôveryhodných, bezpečných, používateľsky ústretových a nákladovo efektívnych nástrojov a technológií v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti pri zohľadnení potrieb ľudí so zdravotným postihnutím a starnúcej spoločnosti. Patria medzi ne kľúčové podporné technológie od biomateriálov až po biotechnológie, ako aj metódy na úrovni bunky, multiomika a postupy systémovej medicíny, umelá inteligencia a iné digitálne technológie, ktoré ponúkajú výrazné zlepšenia oproti existujúcim riešeniam a navyše stimulujú konkurencieschopný a udržateľný zdravotnícky priemysel, ktorý vytvára vysokohodnotné pracovné miesta. Európsky zdravotnícky priemysel je jedným z najdôležitejších odvetví hospodárstva EÚ, ktorého podiel na HDP je 3 % a zamestnáva 1,5 milióna ľudí. Na zaistenie prijateľnosti nových technológií, metodík a nástrojov treba čím skôr zapojiť relevantné zainteresované strany a zohľadniť netechnologický rozmer. To zahŕňa občanov, poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a zdravotníckych pracovníkov.

Základné línie

— nástroje a technológie určené na uplatňovanie v celom spektre zdravotníctva a pri každej zdravotnej indikácii vrátane funkčnej poruchy,

— integrované nástroje, technológie, zdravotnícke pomôcky, lekárske snímkovanie, biotechnológie, nanomedicína a pokročilé liečebné postupy (vrátane bunkovej a génovej terapie) a digitálne riešenia pre zdravie ľudí a zdravotnú starostlivosť vrátane umelej inteligencie, mobilných riešení a telezdravia a zároveň v relevantných prípadoch riešenie aspektov nákladovo efektívnej výroby v ranej fáze (s cieľom optimalizovať výrobnú fázu a inovačný potenciál, aby boli lieky a pomôcky cenovo dostupné),

— pilotné projekty, rozsiahle zavádzanie, optimalizácia a inovačné obstarávanie technológií a nástrojov v oblasti zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti v skutočných podmienkach vrátane klinického skúšania a implementačného výskumu vrátane diagnostiky založenej na personalizovanej medicíne,

— inovačné procesy a služby na vývoj, výrobu a rýchle dodanie nástrojov a technológií pre oblasť zdravia a zdravotnej starostlivosti,

— bezpečnosť, účinnosť, nákladová efektívnosť, interoperabilita a kvalita nástrojov a technológií pre oblasť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti, ako aj ich etický, právny a spoločenský vplyv vrátane faktorov spoločenskej prijateľnosti ,

— regulačná veda a normy pre technológie a nástroje pre oblasť zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti ,

— správa údajov týkajúcich sa zdravia vrátane ich interoperability, integrácie, analytických a vizualizačných metód, procesov rozhodovania, ktorá sa zakladá na umelej inteligencii, hĺbková analýza údajov, technológie veľkých dát, bioinformatika a vysokovýkonné počítačové technológie na podporu personalizovanej medicíny vrátane prevencie a na optimalizáciu cesty k zdraviu.

1.2.6. Systémy zdravotnej starostlivosti

Zdravotnícke systémy sú kľúčovým prvkom sociálnych systémov EÚ a v roku 2017 zamestnávali 24 miliónov ľudí v sektore zdravotníctva a sociálnej práce. Hlavnou prioritou členských štátov je zaistiť bezpečnosť systémov zdravotnej starostlivosti, jej dostupnosť pre všetkých, integrovanosť, nákladovú efektívnosť, odolnosť, udržateľnosť a dôveryhodnosť, poskytovanie včasných a relevantných služieb, a tiež znížiť nerovnosti aj prostredníctvom rozvoja potenciálu inovácie založenej na údajoch a digitálnej inovácie v záujme lepšej zdravotnej a individualizovanej starostlivosti na základe otvorenej a bezpečnej európskej dátovej infraštruktúry. Nové príležitosti, ako je zavedenie 5G, koncepcia digitálnych dvojčiat a internet vecí posunú digitálnu transformáciu v oblasti zdravotníctva a starostlivosti ďalej vpred.

Základné línie

— podpora vedomostnej základne pre reformy zdravotníckych systémov a politík v Európe a za jej hranicami,

— nové modely a prístupy pre zdravotníctvo a zdravotnú starostlivosť vrátane prístupov personalizovanej medicíny, riadiace a organizačné aspekty a ich prevoditeľnosť alebo prispôsobenie z jednej krajiny/oblasti na inú,

— zlepšenie hodnotenia zdravotníckych technológií,

— vývoj nerovností v oblasti zdravia a účinná politická reakcia,

— budúci zdravotnícky personál a jeho potreby vrátane digitálnych zručností ,

— zlepšovanie včasných , spoľahlivých, bezpečných a dôveryhodných zdravotných informácií a využívanie/ opätovné využívanie údajov týkajúcich sa zdravia vrátane elektronických zdravotných záznamov s náležitou pozornosťou ochrane údajov vrátane zneužívania informácií o osobnom životnom štýle a zdraví, bezpečnosť, prístupnosť, interoperabilita, normy, porovnateľnosť a integrita,

— odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti pri absorbovaní účinkov kríz a prispôsobení sa disruptívnym inováciám,

— riešenia pre posilnenie postavenia občanov a pacientov, sebamonitorovanie a interakcia s odborníkmi v oblasti zdravotníctva a sociálnej práce v záujme integrovanejšej starostlivosti a prístupu zameraného na používateľa a zohľadňujúc právo na rovnaký prístup ,

— údaje, informácie, vedomosti a osvedčené postupy z výskumu systémov zdravotnej starostlivosti na úrovni EÚ aj na celosvetovej úrovni vychádzajúc zo súčasných vedomostí a databáz .

2. KLASTER KULTÚRA, KREATIVITA A ▌INKLUZÍVNA SPOLOČNOSŤ

2.1. Odôvodnenie

EÚ jedinečným spôsobom kombinuje hospodársky rast s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a sociálnymi politikami s vysokou mierou sociálneho začlenenia, spoločnými hodnotami zahŕňajúcimi demokraciu, ľudské práva, rodovú rovnosť a bohatú rozmanitosť. Tento model sa neustále vyvíja a musí sa zaoberať výzvami, ako sú okrem iného globalizácia a technologická zmena a rastúce nerovnosti. ▌

EÚ musí podporovať model inkluzívneho a udržateľného rastu a zároveň využívať výhody technologického pokroku, zvyšovať dôveru v demokratickú správu a podporovať jej inováciu, posilňovať vzdelávanie, bojovať proti nerovnostiam, nezamestnanosti, marginalizácii, diskriminácii a radikalizácii, zaručiť dodržiavanie ľudských práv, posilňovať kultúrnu rozmanitosť a európske kultúrne dedičstvo a posilňovať postavenie občanov prostredníctvom sociálnej inovácie. Riadenie migrácie a začlenenie migrantov budú aj naďalej prioritnými otázkami. Úloha výskumu a inovácie v ▌spoločenských a ▌humanitných vedách, v umení a v kultúrnom a kreatívnom priemysle zohráva významnú úlohu pri riešení týchto výziev a dosahovaní cieľov EÚ. Vo všetkých oblastiach intervencie v rámci tohto klastra sú zahrnuté najmä aspekty spoločenských a humanitných vied.

▌

Rozsah, zložitosť, medzigeneračný a nadnárodný charakter výziev si vyžaduje viacúrovňové opatrenia EÚ. Riešenie takýchto závažných sociálnych, politických, kultúrnych a hospodárskych otázok ▌len na národnej úrovni by mohlo byť ohrozené neefektívnym využívaním zdrojov, fragmentáciou prístupov a rozdielnymi normami týkajúcimi sa vedomostí a kapacity.

▌

Výskumno-inovačné činnosti v rámci uvedenej globálnej výzvy budú celkovo zosúladené s prioritami EÚ v týchto oblastiach: demokratická zmena, pracovné miesta, rast a investície, spravodlivosť a základné práva, migrácia, prehĺbená a spravodlivejšia európska menová únia, jednotný digitálny trh. Budú reakciou na záväzok Rímskeho programu usilovať sa o: „sociálnu Európu“ a „Úniu, ktorá chráni naše kultúrne dedičstvo a podporuje kultúrnu rozmanitosť“. Podporí aj Európsky pilier sociálnych práv a globálny pakt o migrácii. ▌Využije sa synergia s programom Spravodlivosť a s programom Práva a hodnoty, ktoré podporujú činnosti v oblasti prístupu k spravodlivosti, práv obetí, rodovej rovnosti, nediskriminácie, ochrany údajov a podpory európskeho občianstva , ako aj s programami Kreatívna Európa a Digitálna Európa, Erasmus, Erasmus+ a Európsky sociálny fond Plus.

Činnosťami sa priamo prispeje najmä k týmto cieľom trvalo udržateľného rozvoja: Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 1 – Žiadna chudoba, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 3 – Dobré zdravie a blahobyt ľudí, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 4 – Kvalitné vzdelávanie, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 5 – Rodová rovnosť, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 8 – Dôstojná práca a hospodársky rast, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 9 – Priemysel, inovácia a infraštruktúra, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 10 – Odstraňovanie nerovností, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 11 – Udržateľné mestá a komunity, Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 16 – Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie.

2.2. Oblasti intervencie

2.2.1. Demokracia a správa

Zdá sa, že dôvera v demokraciu a tradičné politické inštitúcie klesá. Rozčarovanie z politiky sa čoraz intenzívnejšie prejavuje vo forme protisystémových a populistických strán a rastúceho nacionalizmu. Situáciu navyše okrem iného zhoršujú sociálno-ekonomické nerovnosti, silné migračné toky a obavy o bezpečnosť. Reakcia na súčasné a budúce výzvy si vyžaduje nový pohľad na to, ako sa demokratické inštitúcie na všetkých úrovniach musia prispôsobiť v kontexte väčšej rozmanitosti, globálnej hospodárskej súťaže, rýchleho technologického pokroku a digitalizácie, pričom kľúčovú úlohu zohrávajú skúsenosti občanov s demokratickými diskusiami , praxou a inštitúciami.

Základné línie

— história, vývoj a účinnosť demokracií na rôznych úrovniach a v rôznych formách, ▌úloha vzdelávania, kultúrna politika a politika v oblasti mládeže ako základných oporných prvkov demokratického občianstva,

— úloha sociálneho kapitálu a prístup ku kultúre pri posilňovaní demokratického dialógu a občianskej účasti, otvorenosti a dôvery spoločností,

— inovačné a zodpovedné prístupy k podpore transparentnosti, prístupnosti, reaktívnosti, zodpovednosti, dôveryhodnosti, odolnosti, účinnosti a legitímnosti demokratickej správy pri plnom dodržiavaní právnych zásad vzťahujúcich sa na základné a ľudské práva a právny štát,

— stratégie na riešenie problému populizmu, rasizmu, polarizácie, korupcie, extrémizmu, radikalizácie, terorizmu, a to vrátane posilnenia postavenia a angažovanosti ▌občanov,

— analýza a rozvoj sociálneho, hospodárskeho a politického začleňovania a medzikultúrnej dynamiky v Európe i mimo nej,

— lepšie pochopenie úlohy novinárskych štandardov a obsahu vytvoreného používateľmi v čoraz prepojenejšej spoločnosti a vývoj nástrojov na boj proti dezinformáciám,

— úloha multikultúrnej identity vrátane identity duchovnej vo vzťahu k demokracii, občianstvu a politickej angažovanosti, ako aj základné hodnoty EÚ, ako sú úcta, tolerancia, rodová rovnosť, spolupráca a dialóg ,

— podpora výskumu v záujme pochopenia identity a pocitu príslušnosti vo vzťahu ku komunitám, regiónom a národom;

— vplyv technologického a vedeckého pokroku vrátane veľkých dát (big data), online sociálnych sietí a umelej inteligencie na demokraciu , súkromie a slobodu prejavu ,

— poradná , ▌ participatívna a priama demokracia a správa a aktívne a inkluzívne občianstvo vrátane digitálneho rozmeru,

— vplyv hospodárskych a sociálnych nerovností na politickú účasť a demokratickú správu, a výskum toho, do akej miery môže prispieť k zvráteniu nerovností a boju proti všetkým formám diskriminácie vrátane rodovej a k odolnejšej demokracii,

— ľudský, sociálny a politický rozmer trestnej činnosti, dogmatizmu a radikalizácie vo vzťahu k osobám, ktoré si osvojili alebo by si mohli osvojiť takéto správanie, ako aj k osobám, ktoré sú alebo by mohli byť dotknuté,

— boj proti dezinformáciám, falošným správam a nenávistným prejavom a ich vplyv na formovanie verejnej sféry,

— EÚ ako medzinárodný a regionálny aktér v oblasti multilaterálnej správy vrátane nových prístupov k vedeckej diplomacii,

— efektívnosť systémov súdnictva a lepší prístup k spravodlivosti na základe nezávislosti súdnictva a jeho zásad, ako aj ľudských práv a spravodlivé, účinné a transparentné procesné metódy v občianskych aj trestných veciach.

2.2.2. Kultúrne dedičstvo

Európske kultúrne a kreatívne sektory budujú mosty medzi umením, kultúrou, duchovným presvedčením a skúsenosťami a kultúrnym dedičstvom, podnikaním a technológiami. Kultúrny a kreatívny priemysel navyše zohráva kľúčovú úlohu v reindustrializácii Európy, je hnacou silou rastu a jeho strategická pozícia mu umožňuje šírenie inovácie do ďalších odvetví, ako sú cestovný ruch, maloobchod, médiá a digitálne technológie a inžinierstvo. Kultúrne dedičstvo je integrálnou súčasťou kultúrnych a kreatívnych odvetví, predstavuje osnovu nášho života, má svoj význam pre komunity, skupiny a spoločnosti a dáva pocit spolupatričnosti. Prepája minulosť s budúcnosťou našej spoločnosti. Lepšie chápanie nášho kultúrneho dedičstva a toho, ako sa toto dedičstvo vníma a interpretuje, má mimoriadny význam pre formovanie inkluzívnej spoločnosti v Európe a v celom svete. Je to tiež hnacia sila európskeho, národného, regionálneho a miestneho hospodárstva a bohatý zdroj inšpirácie pre kultúrny a kreatívny priemysel. Sprístupnenie, ochrana, zabezpečenie a obnova, výklad a využívanie plného potenciálu nášho kultúrneho dedičstva sú kľúčovými výzvami pre súčasné aj budúce generácie. Hmotné aj nehmotné kultúrne dedičstvo je hlavnou predlohou a inšpiráciou pre umenie, tradičné remeslá, kultúrne, kreatívne a podnikateľské ▌ odvetvia, ktoré sú motorom udržateľného hospodárskeho rastu, vytvárajú nové pracovné miesta a podporujú zahraničný obchod. V tomto zmysle treba inováciu aj odolnosť kultúrneho dedičstva posúdiť v spolupráci s miestnymi komunitami a príslušnými zainteresovanými stranami. Môže slúžiť aj ako faktor kultúrnej diplomacie a ako faktor formovania identity a kultúrnej a sociálnej súdržnosti.

Základné línie

— štúdie a vedy zaoberajúce sa kultúrnym dedičstvom s využitím špičkových technológií a inovačných metodík vrátane digitálnych,

— prístup ku kultúrnemu dedičstvu a jeho zdieľanie vďaka inovačným štruktúram a využitiam a modelom participatívneho riadenia,

— výskum prístupnosti kultúrneho dedičstva prostredníctvom nových technológií, ako sú cloudové služby, okrem iného aj prostredníctvom priestoru spolupráce zameraného na európske kultúrne dedičstvo, ako aj podpora a uľahčovanie prenosu know-how a zručností. Tomu bude predchádzať posúdenie vplyvu,

— udržateľné modely podnikania s cieľom posilniť finančné základy sektora kultúrneho dedičstva,

— prepojenie kultúrneho dedičstva s rozvíjajúcim sa kreatívnym sektorom vrátane interaktívnych médií a sociálnej inovácie ,

— prínos kultúrneho dedičstva k udržateľnému rozvoju ochranou, zabezpečením , rozvíjaním a obnovou kultúrneho prostredia, pričom EÚ má plniť funkciu laboratória pre inováciu založenú na kultúrnom dedičstve a udržateľný kultúrny cestovný ruch,

— ochrana, zabezpečenie, zhodnocovanie, ▌ obnova a udržateľná správa kultúrneho dedičstva a jazykov vrátane využívania tradičných zručností a remesiel alebo špičkových technológií vrátane digitálnych,

— vplyv kultúrnej pamäte, tradícií, vzorcov správania, vnímania, presvedčenia, hodnôt, pocitu spolupatričnosti a identity . Úloha kultúry a kultúrneho dedičstva v multikultúrnych spoločnostiach a vzorce kultúrneho začleňovania a vylúčenia.

2.2.3. Spoločenská a hospodárska transformácia

Európske spoločnosti prechádzajú zásadnými spoločensko-ekonomickými a kultúrnymi zmenami, najmä v dôsledku globalizácie a technologických inovácií. Vo väčšine európskych krajín sa zároveň prehĺbila príjmová nerovnosť (3). Potrebné sú progresívne politiky na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, rodovej rovnosti, životnej úrovne a na zvrátenie nerovnosti, zvýšenie produktivity (vrátane pokroku v jej meraní), zníženie spoločensko-geografickej nerovnosti a posilnenie ľudského kapitálu, na chápanie výziev spojených s migráciou a integráciou a reakciu na ne a na podporu medzigeneračnej solidarity , medzikultúrneho dialógu a sociálnej mobility. Prístupné a inkluzívne systémy vzdelávania a odbornej prípravy vysokej kvality sú potrebné na dosiahnutie spravodlivejšej a prosperujúcejšej budúcnosti.

Základné línie

— vedomostná základňa pre poradenstvo v oblasti investícií a politík (najmä vzdelávanie a odborná príprava) pre zručnosti s vysokou pridanou hodnotou, produktivitu, sociálnu mobilitu, rast, sociálnu inováciu a tvorbu pracovných miest, Úloha vzdelávania a odbornej prípravy pri boji s nerovnosťou a ako základ pre začleňovanie vrátane predchádzania študijnému neúspechu ,

— sociálna udržateľnosť nad rámec ukazovateľov založených na HDP, najmä pokiaľ ide o nové hospodárske a podnikateľské modely a nové finančné technológie,

— štatistické a iné hospodárske nástroje na lepšie chápanie rastu a inovácie v kontexte stagnujúcej produktivity a/alebo štrukturálnych zmien v hospodárstve ,

— nové modely správy v novovznikajúcich hospodárskych oblastiach a inštitúciách na trhu,

— nové formy práce, úloha práce, zvyšovanie úrovne zručností, trendy a zmeny na trhoch práce a v otázke príjmov v súčasných spoločnostiach, ako aj ich vplyv na rozdelenie príjmov, rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, pracovné prostredie, nediskrimináciu vrátane rodovej rovnosti a sociálneho začlenenia,

— lepšie pochopenie spoločenských zmien v Európe a ich vplyvu,

— účinky sociálnej, technologickej a hospodárskej transformácie na prístup k bezpečnému, zdravému, cenovo dostupnému a udržateľnému bývaniu,

— daňovo-dávkové systémy spolu s politikami v oblasti sociálneho zabezpečenia a sociálnych investícií s cieľom zvrátiť nerovnosti spravodlivo a udržateľne a riešiť ▌ vplyv technológií, demografie a rozmanitosti,

— inkluzívne a udržateľné modely rozvoja a rastu pre mestské, polomestské a vidiecke prostredia,

— chápanie mobility ľudí a jej vplyvov v kontexte spoločenskej a hospodárskej transformácie, vnímané v globálnom aj miestnom rozsahu v záujme lepšieho riadenia migrácie, rešpektovanie odlišností, dlhodobá integrácia migrantov vrátane utečencov a vplyv súvisiacich politických opatrení , rešpektovanie medzinárodných záväzkov a ľudských práv a otázok rozvojovej pomoci a spolupráce , širší a lepší prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, odbornej príprave, trhu práce, kultúre, podporným službám, aktívnemu a inkluzívnemu občianstvu, najmä pre zraniteľné osoby vrátane migrantov ,

— riešenie hlavných výziev, ktoré sa týkajú európskych modelov sociálnej súdržnosti, prisťahovalectva, integrácie, demografických zmien, starnutia, zdravotného postihnutia, vzdelávania, chudoby a sociálneho vylúčenia,

— pokročilé stratégie a inovačné metódy v záujme rodovej rovnosti vo všetkých hospodárskych a kultúrnych oblastiach a s cieľom riešiť otázku rodových predsudkov a rodovo motivovaného násilia,

— systémy vzdelávania a odbornej prípravy na podporu a čo najlepšie využívanie digitálnej transformácie EÚ, ako aj na riadenie rizík vyplývajúcich z globálnej prepojenosti a technologických inovácií, najmä vznikajúcich online rizík, etických otázok, spoločensko-ekonomickej nerovnosti a radikálnych zmien na trhoch,

— modernizácia orgánov verejnej správy a systémov riadenia s cieľom zapojiť občanov a splniť ich očakávania vo vzťahu k poskytovaniu služieb, transparentnosti, prístupnosti, otvorenosti, zodpovednosti a zamerania na používateľa.

▌

3. KLASTER CIVILNÁ BEZPEČNOSŤ PRE SPOLOČNOSŤ

3.1. Odôvodnenie

Európska spolupráca prispela k bezprecedentnému obdobiu mieru, stability a prosperity na európskom kontinente. Európa však musí naďalej reagovať na výzvy vyplývajúce z pretrvávajúcich hrozieb pre bezpečnosť našej stále komplexnejšej a viac digitalizovanej spoločnosti. Teroristické útoky a radikalizácia, ako aj kybernetické útoky a hybridné hrozby vyvolávajú veľké obavy o bezpečnosť a mimoriadny tlak na spoločnosti. Pozornosť si vyžadujú aj nové bezpečnostné hrozby, ktoré v blízkej budúcnosti spôsobia nové technológie. Bezpečnosť a prosperita v budúcnosti závisia od zlepšenia schopnosti ochrániť Európu pred takýmito hrozbami. Nemožno k nim pristupovať čisto technicky, vyžadujú si znalosť ľudí, ich histórie, kultúry a správania a zahŕňajú aj etické úvahy o rovnováhe medzi bezpečnosťou a slobodou. Európa musí okrem toho zabezpečiť vlastnú nezávislosť od technológií, ktoré sú kľúčové z hľadiska bezpečnosti, a podporovať vývoj prelomových bezpečnostných technológií.

Európski občania, štátne inštitúcie, orgány EÚ a hospodárstvo musia byť chránené pred pretrvávajúcimi hrozbami terorizmu a organizovanej trestnej činnosti vrátane obchodovania so strelnými zbraňami, drogami a ľuďmi, ako aj obchodovania s kultúrnymi statkami. Na zlepšenie verejných politík z hľadiska bezpečnosti treba lepšie pochopiť ľudské a spoločenské rozmery trestnej činnosti a násilnej radikalizácie. Zásadný význam má aj posilnenie ochrany a bezpečnosti lepším riadením aj námorných a pozemných hraníc. Počítačová kriminalita je na vzostupe a súvisiace riziká sa spolu s digitalizáciou hospodárstva a spoločnosti diverzifikujú. Európa musí pokračovať vo svojom úsilí o zvýšenie kybernetickej bezpečnosti, súkromia na internete, ochrany osobných údajov a boja proti šíreniu nepravdivých a škodlivých informácií s cieľom chrániť demokratickú, spoločenskú a hospodársku stabilitu. Ďalej treba vyvinúť ďalšie úsilie na obmedzenie účinkov extrémnych výkyvov počasia, ktoré sa zhoršujú pod vplyvom zmeny klímy (povodne, búrky, vlny horúčav alebo suchá vedúce k lesným požiarom, degradácia pôdy a iné prírodné katastrofy ako zemetrasenia), na životy a živobytie ľudí. Prírodné alebo ľudskou činnosťou spôsobené katastrofy môžu ohroziť dôležité spoločenské funkcie a kritickú infraštruktúru, ako je napríklad komunikácia, zdravotníctvo, potraviny, pitná voda, dodávky energie, doprava, bezpečnosť a verejná správa.

Vyžaduje si to tak technický výskum, ako aj výskum súvisiacich ľudských faktorov s cieľom zvýšiť odolnosť voči katastrofám, a to prípadne aj skúšaním aplikácií, odbornou prípravou a kybernetickou hygienou a vzdelávaním. Treba ďalšie úsilie na vyhodnotenie výsledkov výskumu v oblasti bezpečnosti a podporu ich uplatnenia.

Cieľom tohto klastra je hľadanie synergie najmä s týmito programami: Fond pre vnútornú bezpečnosť, Fond pre integrované riadenie hraníc a program Digitálna Európa, ako aj zlepšenie spolupráce v oblasti výskumu a inovácie medzivládnych agentúr a organizácií, a to aj prostredníctvom mechanizmov výmeny a konzultácií, napríklad v oblasti intervencie Ochrana a bezpečnosť.

Výskum v oblasti bezpečnosti je súčasťou širšej komplexnej reakcie EÚ na bezpečnostné hrozby. Prispieva k procesu rozvoja spôsobilostí tým, že v budúcnosti umožní dostupnosť technológií, techník a aplikácií s cieľom odstrániť príslušné nedostatky v spôsobilostiach, ktoré odhalili tvorcovia politík, odborníci a organizácie občianskej spoločnosti. Financovanie výskumu z rámcového programu EÚ už predstavuje približne 50 % z celkových verejných finančných prostriedkov na výskum bezpečnosti v EÚ. Dostupné nástroje vrátane európskych vesmírnych programov (Galileo a EGNOS, Copernicus, získavanie informácií o situácii vo vesmírnom priestore a vládna satelitná komunikácia) sa budú využívať v plnej miere. Výskumná a inovačná činnosť v rámci tohto programu sa bude zameriavať výlučne na civilné aplikácie, keďže však ide o oblasti s technológiou s dvojakým použitím, bude snaha o koordináciu s obranným výskumom financovaným z EÚ s cieľom posilniť synergiu. Zamedzí sa duplicite vo financovaní. Cezhraničná spolupráca prispieva k rozvoju jednotného európskeho trhu s cennými papiermi a zlepšeniu výkonnosti priemyslu, čo podporuje nezávislosť EÚ. Primeraná pozornosť sa bude venovať tomu, ako bezpečnosť vnímajú a chápu ľudia.

Bezpečnostný výskum je reakciou na záväzok Rímskeho programu usilovať o „bezpečnú a chránenú Európu“, čím prispieva ku skutočnej a účinnej bezpečnostnej únii.

Činnosťami sa priamo prispeje najmä k týmto cieľom trvalo udržateľného rozvoja: Cieľ trvalo udržateľného rozvoja 16 – Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie.

3.1.1. Spoločnosť odolná proti katastrofám

Katastrofy môžu pochádzať z rôznych zdrojov (prírodných či spôsobených ľudskou činnosťou) vrátane teroristických útokov, súvisieť so zmenou klímy a iných extrémnymi udalosťami (vrátane vzostupu hladiny morí), ale aj z lesných požiarov, vlny horúčav, povodní, sucha, dezertifikácie, zemetrasení, cunami a sopečnej činnosti, z kríz spôsobených nedostatkom vody, z prejavov počasia vo vesmíre, priemyselných a dopravných katastrof, udalostí súvisiacich s chemickými, biologickými, rádiologickými a jadrovými udalosťami, ako aj z následných kaskádových rizík. Cieľom je predchádzať stratám na životoch, poškodeniu zdravia a životného prostredia, traumám aj hospodárskym a materiálnym škodám spôsobeným katastrofami a znižovať ich počet, zaistiť potravinovú bezpečnosť, bezpečnosť dodávok liekov a lekárskych služieb a bezpečnosť dodávok vody , ako aj zlepšiť pochopenie rizika katastrof a znižovať ho a zlepšiť obnovu po katastrofe. Z toho vyplýva celé spektrum otázok krízového riadenia: od prevencie a prípravy, cez krízové riadenie a riadenie po kríze až po odolnosť.

Základné línie

— technológie, spôsobilosti a správa týkajúce sa prvých záchranárov pri núdzových operáciách v krízových a katastrofických situáciách a situáciách po kríze a v počiatočnej fáze obnovy ,

— schopnosť spoločnosti lepšie riadiť a znižovať riziko katastrof a predchádzať im, a to aj riešeniami inšpirovanými prírodou, zdokonaľovaním spôsobilostí predpovedania, prevencie, pripravenosti a reakcie na súčasné a nové riziká a reťazové reakcie, posudzovaním vplyvov a lepším pochopením ľudského faktora pri riadení rizík a stratégií oznamovania rizík,

— účinnejšia podpora filozofie sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof, aby opätovná výstavba bola lepšia, než predošlá, lepším pochopením obnovy po katastrofe a preskúmanie účinnejšieho vyhodnocovania rizika po katastrofe,

— interoperabilita vybavenia a postupov na uľahčenie cezhraničnej operačnej spolupráce a integrovaného trhu EÚ.

3.1.2. Ochrana a bezpečnosť

Občanov treba chrániť pred bezpečnostnými hrozbami z trestnej činnosti vrátane teroristických útokov a hybridných hrozieb, chrániť ľudí, verejné priestory a kritické infraštruktúry pred fyzickými (vrátane CBRN-E) a kybernetickými útokmi, bojovať proti terorizmu a násilnej radikalizácii vrátane pochopenia teroristických myšlienok a presvedčení a boja proti nim, predchádzať závažnej trestnej činnosti vrátane počítačovej kriminality a organizovanej trestnej činnosti a boja proti nim (ako napríklad pirátstvo a falšovanie produktov), podporovať obete, sledovať finančné toky z trestnej činnosti, vyvíjať nové forenzné spôsobilosti, podporiť využívanie údajov na presadzovanie práva a zabezpečenie ochrany osobných údajov pri činnosti v oblasti presadzovania práva, posilniť spôsobilosti v oblasti ochrany hraníc, podporovať riadenie vzdušných, pozemných a námorných hraníc EÚ, pokiaľ ide o pohyb osôb a tovarov, a pochopiť ľudský faktor vo všetkých týchto bezpečnostných hrozbách a v rámci ich predchádzania a zmierňovania . Je nevyhnutné zachovať flexibilitu v záujme rýchleho riešenia nových a nepredvídaných bezpečnostných problémov, ktoré môžu vzniknúť.

Základné línie

— inovačné prístupy a technológie pre bezpečnostných odborníkov (ako policajné sily, hasičské zbory, zdravotnícke služby, hraničná a pobrežná stráž, colné úrady), najmä v kontexte digitálnej transformácie a interoperability bezpečnostných síl, prevádzkovateľov infraštruktúry, organizácií občianskej spoločnosti a správcov otvorených priestorov,

— analýza javu cezhraničnej trestnej činnosti, pokročilé metódy rýchlej, spoľahlivej, normalizovanej a výmeny a zberu údajov aj najlepších postupov na posilnenie súkromia,

— ľudský a spoločensko-ekonomický rozmer trestnej činnosti a násilnej radikalizácie vo vzťahu k osobám, ktoré vykazujú alebo by mohli vykazovať takéto správanie, ako aj k osobám, ktoré sú alebo by mohli byť ovplyvnené , vrátane pochopenia teroristických motívov a presvedčení a trestných činov na základe pohlavia, sexuálnej orientácie alebo rasovej diskriminácie a boj proti nim,

— analýza bezpečnostných aspektov nových technológií, akými sú sekvencovanie DNA, modifikácia genómu, nanomateriály a funkčné materiály, umelá inteligencia, autonómne systémy, drony, robotika, kvantová výpočtová technika, kryptomeny, 3D tlač a nositeľné zariadenia, blockchain, ako aj zlepšenie informovanosti verejnosti, orgánov verejnej správy a priemyslu s cieľom predchádzať vzniku nových bezpečnostných rizík aj dôsledkom uvedených nových technológií a znižovať existujúce riziká ▌ ,

— lepšie spôsobilosti v oblasti prognózovania a analýz na účely tvorby politík a v súvislosti bezpečnostnými hrozbami na strategickej úrovni,

— ochrana kritickej infraštruktúry a otvorených a verejných priestranstiev pred fyzickými, digitálnymi a hybridnými hrozbami vrátane účinkov zmeny klímy,

— monitorovanie dezinformácií a nepravdivých správ s dôsledkami pre bezpečnosť a boj proti nim, a to aj vyvinutím spôsobilostí na odhaľovanie zdrojov manipulácie ,

— rozvoj technológií pre civilné aplikácie s cieľom prípadného posilnenia interoperability medzi civilnou ochranou a vojenskými silami,

— interoperabilita vybavenia a postupov na uľahčenie cezhraničnej, medzivládnej a medziagentúrnej operačnej spolupráce a rozvoj integrovaného trhu EÚ,

— vývoj nástrojov a metód na účinnú a efektívnu integrovanú správu hraníc, najmä s cieľom zvýšiť reakcieschopnosť a zlepšiť schopnosť monitorovať pohyb na vonkajších hraniciach, a tak posilniť odhaľovanie rizík, reakcie na incidenty a prevenciu trestnej činnosti,

— odhaľovanie podvodných činností na hraničných priechodoch a naprieč dodávateľským reťazcom vrátane identifikácie pozmenených alebo inak manipulovaných dokladov a odhaľovania obchodovania s ľuďmi a nezákonným tovarom,

— zabezpečenie ochrany osobných údajov pri činnosti v oblasti presadzovania práva, najmä vzhľadom na rýchly technologický pokrok , vrátane dôvernosti a integrity informácií a vysledovateľnosti všetkých transakcií a ich spracovania ,

— vyvíjanie techník na identifikáciu falšovaných produktov, zlepšenie ochrany originálnych súčiastok a tovaru a na kontrolu prepravovaných produktov.

3.1.3. Kybernetická bezpečnosť

Škodlivá kybernetická činnosť ohrozuje nielen našu ekonomiku, ale aj samotné fungovanie našej demokracie, naše slobody a naše hodnoty. Kybernetické hrozby sú často kriminálnej povahy, sú motivované ziskom, ale môžu mať aj politický a strategický charakter. Naša budúca bezpečnosť, sloboda, demokracia a prosperita závisia od zvýšenia našej schopnosti chrániť EÚ pred kybernetickými hrozbami. Digitálna transformácia si vyžaduje podstatné zlepšenie kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabezpečiť ochranu veľkého počtu zariadení internetu vecí, ktoré majú byť pripojené k internetu, a bezpečnú prevádzku sietí a informačných systémov vrátane tých, ktoré sa týkajú rozvodných sietí, dodávok a distribúcie pitnej vody, vozidiel a dopravných systémov , nemocníc, financií, verejných inštitúcií, tovární a domácností. Európa musí budovať odolnosť proti kybernetickým útokom a účinne odrádzať páchateľov a zároveň zabezpečiť posilnenie ochrany údajov a slobôd občanov. Je v záujme Únie zabezpečiť, aby rozvíjala a udržiavala základné strategické kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti na zabezpečenie jednotného digitálneho trhu, a najmä na zabezpečenie ochrany kritických sietí a informačných systémov a na poskytovanie kľúčových služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Únia musí byť schopná autonómne zabezpečovať svoje digitálne aktíva a konkurovať na globálnom trhu kybernetickej bezpečnosti.

Základné línie

— technológie v celom digitálnom hodnotovom reťazci (od bezpečných komponentov a postkvantovú kryptografiu až po samoopravný softvér a siete),

— technológie, metódy, normy a odporúčané postupy na riešenie ▌ hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti, predvídanie budúcich potrieb a udržanie konkurencieschopného európskeho priemyslu vrátane nástrojov na elektronickú identifikáciu, odhaľovanie hrozieb, kybernetickú hygienu, ako aj zdrojov na odbornú prípravu a vzdelávanie,

— otvorená spolupráca pre Európsku sieť a centrum kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť.

4. KLASTER DIGITALIZÁCIA, PRIEMYSEL A KOZMICKÝ PRIESTOR

4.1. Odôvodnenie

Na zabezpečenie konkurencieschopnosti priemyslu a schopnosti riešiť budúce globálne výzvy musí EÚ zvýšiť svoju technologickú nezávislosť a svoje vedecké, technické a priemyselné kapacity v kľúčových oblastiach, ktoré sú základom transformácie nášho hospodárstva, pracovných miest a spoločnosti.

Na priemysel EÚ pripadá pätina pracovných miest, dve tretiny investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja a 80 % vývozu. Nová vlna inovácií, do ktorej patrí zlučovanie fyzických a digitálnych technológií, prinesie priemyslu EÚ úžasné príležitosti a zlepší kvalitu života občanov Únie.

Hlavným hnacím motorom je digitalizácia. Keďže sa naďalej rýchlo šíri všetkými odvetviami, investície do prioritných oblastí od dôveryhodnej umelej inteligencie po internet novej generácie, vysokovýkonnú výpočtovú techniku, fotoniku, kvantové technológie, robotiku a mikro- a nanoelektroniku sú nevyhnutné pre silu nášho hospodárstva a udržateľnosť našej spoločnosti. Investície do digitálnych technológií, ich výroba a využívanie výrazne prispievajú k hospodárskemu rastu EÚ, ktorý sa len v rokoch 2001 až 2011 dosiahol 30 %. V tejto súvislosti sú v EÚ z hľadiska rastu aj zamestnanosti naďalej rozhodujúce MSP. Uplatnenie digitálnych technológií v MSP podporuje konkurencieschopnosť a udržateľnosť.

Kľúčové podporné technológie (4) sú základom splývania digitálneho a fyzického sveta a ústredným prvkom tejto novej globálnej vlny inovácií. Investovanie do výskumu , rozvoja, demonštrácií a zavádzania kľúčových podporných technológií a zaistenie bezpečných, udržateľných a cenovo dostupných dodávok surovín a progresívnych materiálov zabezpečí strategickú autonómiu EÚ a pomôže jej priemyslu výrazne znížiť emisnú a environmentálnu stopu.

Podľa potreby sa budú rozvíjať aj špecifické budúce a vznikajúce technológie.

Vesmír má strategický význam, keďže zhruba 10 % HDP EÚ závisí od využívania vesmírnych služieb. EÚ má prvotriedny vesmírny priemysel so silnou výrobou satelitov a dynamickým sektorom nadväzujúcich služieb. Kozmický priestor poskytuje významné nástroje na monitorovanie, komunikáciu, navigáciu a sledovanie a prináša mnoho podnikateľských príležitostí, najmä v spojení s digitálnymi technológiami a inými zdrojmi údajov. EÚ musí čo najlepšie využiť tieto príležitosti tak, že vyťaží maximum z potenciálu svojich vesmírnych programov Copernicus, EGNOS a Galileo, ako aj ochranou vesmírnej a pozemnej infraštruktúry proti hrozbám z vesmíru.

EÚ má jedinečnú šancu stať sa svetovým lídrom a zvýšiť svoj podiel na svetových trhoch, keď poukáže na to, ako sa digitálna transformácia, vedúce postavenie v oblasti kľúčových podporných a vesmírnych technológií, prechod na nízkouhlíkové obehové hospodárstvo a konkurencieschopnosť môžu navzájom posilňovať prostredníctvom vedeckej a technickej excelentnosti.

Na dosiahnutie digitalizovaného, obehového, nízkouhlíkového a nízkoemisného hospodárstva treba prijať opatrenia na úrovni EÚ vzhľadom na zložitosť hodnotových reťazcov, systémovú a multidisciplinárnu povahu technológií a vysoké náklady na ich vývoj, ako aj medziodvetvovú povahu problémov, ktoré sa majú riešiť. EÚ musí zabezpečiť, aby všetci priemyselní aktéri a spoločnosť ako celok mohli profitovať z vyspelých a ekologických technológií a digitalizácie . Samotný vývoj technológií stačiť nebude. Kľúčové je pochopenie týchto technológií a vývoja zo strany spoločnosti , pričom j e rozhodujúce zapojenie koncových používateľov a zmena ich správania .

Priemyselne orientovaná infraštruktúra (vrátane pilotných liniek) pomôžu podnikom EÚ, a najmä malým a stredným podnikom, zaviesť tieto technológie a zlepšiť ich inovačnú výkonnosť, pričom ich možno podporovať aj prostred