SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Hodnotenie ex post Európskych hlavných miest kultúry na rok 2012 (Guimarães a Maribor) /* COM/2014/010 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Hodnotenie ex post Európskych hlavných miest kultúry na rok 2012 (Guimarães a Maribor) 1. Úvod Táto správa sa predkladá podľa článku 12 rozhodnutia č. 1622/2006/ES[1], podľa ktorého sa vyžaduje, aby Komisia každý rok zabezpečila vonkajšie a nezávislé hodnotenie výsledkov projektu Európske hlavné mesto kultúry za uplynulý rok a podala o tomto hodnotení správu ostatným inštitúciám EÚ do konca nasledujúceho roka. V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam vonkajšieho hodnotenia projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2012[2]. Celé znenie hodnotenia, ktoré prináša kvantitatívne a kvalitatívne dôkazy k rôznym tvrdeniam obsiahnutým v tejto správe, je dostupné na: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm V rámci vonkajšieho hodnotenia sa najprv jednotlivo hodnotili dve Európske hlavné mestá kultúry na rok 2012 (ďalej len „EHMK“): Guimarães a Maribor. Následne sa porovnali zistenia a závery vzťahujúce sa na obe mestá a projekt EHMK. 2. Kontext projektu 2.1. Činnosť EÚ v súvislosti s projektom Európske hlavné mesto kultúry Pôvodný projekt „Európske mesto kultúry“ sa začal realizovať na medzivládnej úrovni v roku 1985[3]. Na základe tejto skúsenosti sa rozhodnutím č. 1419/1999/ES zaviedla činnosť Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2005 až 2019[4]. Členské štáty boli zoradené do chronologického poradia podľa jednotlivých rokov, počas ktorých budú toto podujatie usporadúvať. Krajiny, ktorým sa umožnilo podujatie usporiadať, mali navrhnúť mestá a podať svoje žiadosti vrátane kultúrnych programov na príslušný rok európskej výberovej komisii, ktorá odporučila ich vymenovanie Komisii. Rada ministrov potom formálne vymenovala EHMK. Rozhodnutie č. 1419/1999/ES bolo 1. januára 2007 nahradené rozhodnutím č. 1622/2006/ES, ktorým sa spresnili ciele, zaviedla sa dvojstupňová vnútroštátna súťaž a proces monitorovania projektu, a to počnúc udelením titulu v roku 2013. Týmto novým rozhodnutím sa zaviedli takisto monitorovacie stretnutia v období po vymenovaní miest, po ktorých ukončení monitorovacia komisia odporučí udeliť „hlavným mestám“ cenu na počesť Meliny Mercouriovej za predpokladu, že vymenované mestá spĺňajú kritériá stanovené v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a že vykonali odporúčania výberovej komisie a monitorovacej a poradnej komisie. Finančná podpora EÚ sa poskytuje z programu EÚ Kultúra. Na roky 2007 – 2013 sa vyčlenilo najviac 1,5 milióna EUR ročne na jedno EHMK. Všetky vymenované mestá boli počnúc udelením titulu na rok 2010 podrobené monitorovaniu, ako sa vymedzuje v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. 2.2. Európske hlavné mestá kultúry na rok 2012 Na základe rozhodnutia z roku 2006 mali Portugalsko a Slovinsko vzhľadom na prechodné ustanovenia stanovené v jeho článku 14, ktoré sa týkajú výberu a vymenovania miest, možnosť usporiadať podujatie v roku 2012. V rozhodnutí z roku 2006 sa okrem toho výslovne stanovuje, že pre EHMK na roky 2010, 2011 a 2012 sa použije rozhodnutie z roku 1999, pokiaľ ide o kritériá týkajúce sa kultúrnych programov okrem prípadu, že by sa dané mestá rozhodli založiť svoje programy na rozhodnutí z roku 2006. Pokiaľ ide o spolufinancovanie a monitorovanie, nové postupy uvedené v rozhodnutí z roku 2006 sa budú uplatňovať počnúc titulmi EHMK na rok 2010. Rozhodnutím z roku 2006 sa zaviedol najmä nový mechanizmus financovania EÚ pre projekt EHMK v podobe „ceny Meliny Mercouriovej“, ktorá sa vymenovaným mestám udeľuje pred začiatkom daného roka na základe správ podaných monitorovacou a poradnou komisiou, ktorej úlohou je podporovať a usmerňovať mestá odo dňa ich vymenovania až do okamihu udelenia titulu na konkrétny rok, sledovať a posudzovať ich prípravy a kontrolovať, či si plnia svoje záväzky. Táto cena sa prvý raz udelila mestám vymenovaným na rok 2010 a následne na roky 2011 a 2012. V súlade s prechodnými ustanoveniami rozhodnutia č. 1622/2006/ES sa portugalská vláda v roku 2007 rozhodla odporučiť, aby bol titul EHMK v roku 2012 udelený mestu Guimarães, a to bez vyhlásenia vnútroštátnej súťaže. Slovinská vláda sa rozhodla vyhlásiť vnútroštátnu súťaž na výber usporiadateľského mesta prostredníctvom otvorenej výzvy na predkladanie žiadostí, ktorá sa konala v roku 2006 a na ktorej sa zúčastnili 4 mestá, a na základe tejto výzvy odporučila vláda mesto Maribor spolu s piatimi partnerskými mestami. Podľa vonkajšieho hodnotenia však zúčastnené strany nedosiahli dostatočný súhlas o tom, či bol spôsob realizácie vnútroštátneho výberového konania vykonaný najvhodnejším alebo najtransparentnejším spôsobom. Vo svojej správe z novembra 2008 výberová komisia odporúčala, aby tieto dve mestá zorganizovali projekt EHMK v roku 2012 a zároveň odporučila, aby sa týmto mestám poskytla pomoc pri dosahovaní ich cieľov. V máji 2009 Rada Európskej únie formálne udelila titul EHMK na rok 2012 mestám Guimarães a Maribor. Vo svojej správe z mája 2011 monitorovacia a poradná komisia odporučila, aby cenu Meliny Mercouriovej udelili mestám Guimarães a Maribor[5]. 3. Vonkajšie hodnotenie 3.1. Podmienky hodnotenia V hodnotení sa mal posúdiť význam, efektívnosť, účinnosť a pravdepodobnosť udržateľnosti a odkazu týchto EHMK vzhľadom na ciele projektu a ciele, ktoré si stanovili samotné EHMK vo svojich žiadostiach a počas realizačnej fázy. V hodnotení sa tiež posudzoval význam, efektívnosť, účinnosť a udržateľnosť projektu EHMK ako celku. 3.2. Metodika Podmienkou bolo, aby sa pri hodnotení použil ten istý model ako v prípade hodnotení na obdobie 2007-11, aby sa v priebehu času získali porovnateľné údaje. Všade, kde to bolo možné, sa pozorovalo a meralo niekoľko kľúčových kritérií a ukazovateľov súvisiacich s hierarchiou vysokých celkových cieľov projektu a jeho špecifických a operačných cieľov. Tieto dve mestá sa najprv hodnotili individuálne na základe primárnych údajov, ktoré sa zhromaždili počas práce v teréne, alebo ktoré poskytli jednotlivé EHMK, ako aj na základe analýzy celého spektra sekundárnych zdrojov údajov. Medzi primárne zdroje údajov patria kvalitatívne pohovory, ktoré sa uskutočnili počas dvoch návštev v každom z miest, a tiež telefonické rozhovory. Cieľom týchto pohovorov bola snaha získať rôzne perspektívy na každé EHMK vrátane perspektív riadiacich tímov, osôb s rozhodovacou právomocou na miestnej a celoštátnej úrovni a kľúčových kultúrnych aktérov a mnohých partnerov zapojených do realizácie projektu EHMK. Okrem toho boli osoby zodpovedné za projekty EHMK vyzvané, aby sa zapojili do hodnotenia prostredníctvom on-line prieskumu. Medzi sekundárne zdroje údajov patria informácie uvedené v pôvodných žiadostiach o titul EHMK; štúdie a správy zadané EHMK; programy podujatí, propagačné materiály a webové lokality; štatistické údaje o kultúre a turistickom ruchu; a kvantitatívne údaje o finančných prostriedkoch, činnostiach, výkonoch a výsledkoch, ktoré predložili EHMK. V rámci porovnávacieho prieskumu sa zohľadnili závery vyplývajúce pre mestá Guimarães a Maribor, porovnali sa prístupy, resp. posúdili sa rozdiely medzi nimi a určili sa aj spoločné témy a zistenia týkajúce sa projektu EHMK ako celku. 4. Zistenia hodnotiteľa 4.1. Význam projektu EHMK V hodnotení sa usudzuje, že projekt EHMK je pre Zmluvu o fungovaní európskej únie, najmä pre článok 167, kľúčový a má pre ňu zásadný význam, pretože prispieva k rozkvetu kultúr členských štátov, podčiarkuje spoločné kultúrne dedičstvo, ako aj kultúrnu rozmanitosť a posilňuje kultúrnu spoluprácu medzi členskými štátmi a tiež na medzinárodnej úrovni. Projekt EHMK je doplnkovou iniciatívou k ostatným kultúrnym iniciatívam EÚ, predovšetkým k programu Kultúra na roky 2007-2013 a programu MEDIA (a ich nástupcovi podľa navrhovaného programu Tvorivá Európa). Čo je dôležité, podporuje kultúrnu rozmanitosť, rozvíja medzinárodné kultúrne väzby a zvyšuje význam úlohy, ktorú zohráva kultúra v dlhodobom rozvoji európskych miest, a aj týmto spôsobom prispieva k dosiahnutiu cieľov vytýčených pre európsku stratégiu pre kultúru. Okrem toho, projekt EHMK dopĺňa iné európske programy týkajúce sa najmä mládeže, občianstva, vzdelávania a odbornej prípravy a regionálneho rozvoja. 4.2. Význam EHMK na rok 2012 V rámci hodnotenia sa posudzuje motivácia miest získať titul EHMK a relevantnosť ich cieľov vo vzťahu k cieľom projektu a k článku 167. Zároveň sa podrobne preskúmal proces premeny motivácie EHMK na rok 2012 na súbor cieľov, ako aj premeny týchto cieľov počas prípravnej fázy. Podľa hodnotenia obidve EHMK na rok 2012 sa stotožnili s cieľmi projektu a prispôsobili ich svojmu osobitnému kontextu a prioritám. Ciele a činnosti, ktoré realizovali obidve EHMK, boli dôležité pre hlavné ciele na úrovni EÚ. Obidve EHMK naplánovali rôznorodé kultúrne programy a súvisiace činnosti (napr. komunikačné, dobrovoľnícke činnosti atď.), ktoré majú význam pre ciele EÚ, ako napríklad rozvoj spolupráce medzi kultúrnymi aktérmi, podpora rozmanitosti európskych kultúr a zdôrazňovanie spoločných znakov, zvyšovanie podielu kultúry na dlhodobom rozvoji miest, podpora spoločenského a hospodárskeho rozvoja miest, posilňovanie účasti obyvateľov, zväčšovanie rozsahu, rozmanitosti a európskeho rozmeru kultúrnej ponuky v mestách, rozširovanie prístupu ku kultúre a účasť na nej, posilňovanie kapacity kultúrneho odvetvia a zlepšovanie medzinárodného profilu miest. 4.3. Efektívnosť správy a riadenia a schopnosť zrealizovať projekt V hodnotení sa preskúmala schopnosť miest zrealizovať projekt EHMK a efektívnosť jeho správy a riadenia vrátane ich organizačných modelov, postupov výberu a realizácie kultúrnych činností a podujatí, komunikačných a propagačných činností, ako aj spôsobov získavania finančných prostriedkov. Podobne ako pri hodnotení EHMK na roky 2007 až 2011, sa aj v hodnotení EHMK na rok 2012 sa zdôrazňuje skutočnosť, že na vykonávanie kultúrneho programu je zásadné (hoci niekedy problematické) vytvoriť vhodnú organizačnú štruktúru a zostaviť tím s príslušnými zručnosťami. To si vyžaduje rozsiahlejší súbor zručností, a teda inú štruktúru než v prípade tímu, ktorý pripravil pôvodnú žiadosť. Takisto je potrebné vyvážiť umelecké a politické záujmy a zabezpečiť, aby súčasné zúčastnené strany a spolupracujúci partneri prijali prípadné nové mechanizmy vykonávania. Obvykle sa odporúča vytvoriť novú a nezávislú štruktúru, ktorá je prispôsobená politickému a kultúrnemu kontextu mesta. Nadáciu mesta Guimarães založilo v roku 2009 ministerstvo kultúry spolu s mestskou radou Guimarães ako novú organizáciu. Na správe a riadení projektu EHMK sa spoločne podieľali dve inštitúcie; nadácia bola zodpovedná za rozvoj celkovej vízie, komunikáciu a riadenie a A Oficina, ako existujúca organizácia, mala na starosti realizáciu samotného kultúrneho programu. Okrem toho, jednu časť programu – Prelínajúce sa časy – samostatne riadilo a vytvorilo spoločenstvo miestnych združení. Hodnotitelia si všimli, že aj keď sa počas prípravnej fázy vyskytli určité problémy, štruktúry riadenia a správy fungovali v priebehu roka, na ktorý bol udelený titul, pomerne dobre. Zdá sa, že celková vízia, ciele a programové zásady projektu Guimarães 2012 sa v období medzi fázou žiadosti a realizáciou projektu zásadne nezmenili. Aj silná politická podpora projektu Guimarães 2012 zo strany mestského úradu prispela významnou mierou k úspechu tohto projektu. Premietlo sa to do záväzku týkajúcom sa projektov kultúrnej infraštruktúry, podpory a úzkej spolupráce v prípade riadiaceho tímu a značnej podpory v prípade realizácie kultúrnych projektov. Mestská správa chápala EHMK ako strategický projekt a vynaložila veľké úsilie, aby zabezpečila jeho úspešnú realizáciu. Počas prípravnej fázy a realizačnej fázy spôsobovala v meste Maribor problémy neexistencia formálneho partnerstva a silného politického vedenia (v súvislosti s niekoľkonásobnou zmenou vlády). Prípravnú fázu mal na starosti dočasný sekretariát, ktorý zriadil mestský úrad. Hneď ako sa zaviedla konečná infraštruktúra vykonávania, bol pomerne rýchlo zostavený tím, ktorý sa podľa hodnotiteľov musel okamžite pustiť do práce. V hodnotení sa vyzdvihlo niekoľko faktorov úspechu, ktorý zaznamenal prístup k realizácii zo strany organizačnej agentúry zodpovednej za zabezpečenie vrátane rozvoja novej a súvislej koncepcie programu, obšírnych konzultácii s partnermi, subjektmi a umelcami, ale aj spôsob, akým rada a všeobecné vedenie podporilo pracovníkov a dokázalo ochrániť svoju autonómiu pred vonkajšími zásahmi. Projekt EHMK si postupne získaval podporu obyvateľov, mediálnych partnerov a ostatných zúčastnených strán. Väčšina naplánovaných zlepšení infraštruktúry sa však neuskutočnila, čo vážne obmedzilo počet miest, kde sa mali konať podujatia, a niekedy to znamenalo, že sa naplánované činnosti vôbec nemohli uskutočniť. V určitých momentoch naozaj hrozilo, že celý projekt ohrozia spory o inštitucionálne štruktúry, finančné záväzky a problémy s infraštruktúrou. Tak ako to vyplynulo už z predchádzajúcich hodnotení, aj v roku 2012 poukázala prax na značné výzvy, ktoré predstavuje správa a riadenie projektu EHMK, ako aj na úlohu politických vplyvov, organizačnej neistoty a fluktuácie personálu. Možno sa tomu pre povahu a dĺžku trvania projektu EHMK nedá vyhnúť; ale rok 2012 tiež poukázal nato, aká dôležitá je nepretržitá pomoc, prejavovanie výraznej podpory a odhodlanie zo strany miest a iných orgánov, aby bolo možné rýchlo určiť a vyriešiť akékoľvek problémy. Na európskej úrovni je projekt EHMK v porovnaní s inými nástrojmi politík a mechanizmami EÚ vzhľadom na veľmi skromné financovanie EÚ, ktoré je dostupné formou ceny Meliny Mercouriovej, naďalej veľmi nákladovo efektívny. Aj keď cena predstavovala pomerne skromný percentuálny podiel z celkových rozpočtov projektu EHMK v prípade obidvoch miest obe mestá, vzhľadom na finančné problémy, s ktorými obe mestá zápasili, boli veľmi vďačné aj za ňu. Cena má, okrem toho, veľkú symbolickú hodnotu a je uznaním pokroku, aký mestá dosiahli počas prípravnej fázy. 4.4. Účinnosť pri rozvoji kultúrnych činností a kultúrneho a umeleckého obsahu V hodnotení sa uvádza, že obom EHMK na rok 2012 sa úspešne podarilo zrealizovať kultúrne programy, ktoré boli obsiahlejšie, inovatívnejšie a mali významnejší medzinárodný rozmer (napr. pokiaľ išlo o témy, umelcov/účinkujúcich a publika) než obvyklá kultúrna ponuka v každom z miest. Skúmali nové témy, poukázali na bohatstvo a rozmanitosť kultúrnej ponuky oboch miest, využívali nové a neobvyklé miesta a snažili sa priblížiť obyvateľom. Mesto Maribor realizovalo v rámci titulu na rok 2012 rozsiahly a inovatívny kultúrny program, ktorého súčasťou boli mnohé úplne nové kultúrne činnosti so silným dôrazom na nové formy tvorivého vyjadrenia a interdisciplinárnu prácu, ako aj vysoko spoločný, angažovaný prístup, ktorý zblížil medzinárodné subjekty s miestnymi organizáciami, umelcami a obyvateľmi. Mnohé aktivity sa zakladali na koprodukcii a spolupráci. Úspešné využitie koprodukcie zo strany mesta Maribor v rámci titulu na rok 2012 súviselo do určitej miery s nedostatkom zdrojov a času, ktoré malo mesto k dispozícii na vypracovanie obsiahleho domáceho kultúrneho programu. Podarilo sa im však využiť zdroje a odborné znalosti externých partnerov (napríklad kultúrne veľvyslanectvá, ktoré zahŕňajú 80 organizácií z 31 krajín) a zároveň zabezpečiť, aby sa činnosti zrealizovali v súlade s ich vlastnými cieľmi, ako aj s cieľmi pre projekt EHMK na úrovni EÚ. Výsledný program bol súvislejšou a štruktúrovanejšou reorganizáciou pôvodného konceptu. Zahŕňal v krátkosti stovky projektov, ktoré v roku 2012 navštívilo odhadom spolu 3,1 milióna obyvateľov (a 4,5 milióna celkovo). Zásadným spôsobom sa tak zväčšil rozsah, ako aj počet činností bežne dostupných pre obyvateľov mesta Maribor. Podľa hodnotenia mnohé zúčastnené strany tvrdili, že v programe bola dostatočná rovnováha medzi vysokou a populárnou kultúrou a aj dostatočný počet prestížnych podujatí, ale tiež silná orientácia na participatívne prístupy a inovačný obsah, ako aj činnosti kombinujúce umelecké odbory s experimentálnymi prístupmi vrátane využitia nových médií. Mesto Guimarães zabezpečilo kultúrny program zahŕňajúci množstvo nových a inovatívnych kultúrnych činností. V hodnotení sa usudzuje, že mestu sa podarilo zapojiť do programu obyvateľov mesta, prilákať domácich i zahraničných návštevníkov a rozšíriť ponuku kultúrnych zážitkov, ktoré sú vytvárané v meste. Kultúrny program sa sústredil na umeleckú tvorbu v meste Guimarães. Od samého začiatku nešlo kľúčovým zúčastneným stranám len o to, aby vytvorili program slávností, ktorý priláka najlepšie projekty vytvorené inde, ale rozhodli sa zamerať na podporu umeleckej tvorby v samotnom meste Guimarães a prispieť tak k rozvoju umeleckých a tvorivých schopností a potenciálu mesta. Súčasťou programu mesta Guimarães boli v skratke stovky podujatí, na ktorých sa zúčastnilo 25 000 umelcov a odborníkov. Do kultúrnych podujatí sa zapojilo 15 000 obyvateľov a 300 organizácii. V programe sa objavilo 1 000 nových kreácií a 700 umeleckých sídiel. Natočilo sa 40 filmov, napísalo sa 60 nových publikácií a uviedlo sa 100 medzinárodných premiér. Program sa zameral na objavovanie mesta prostredníctvom umeleckých interpretácií rôznych aspektov z minulosti a súčasnosti mesta. Napríklad, kinematografický program bol navrhnutý tak, aby znovu objavil audiovizuálne dedičstvo mesta, a program umenia a architektúry skúmal miestnu identitu a históriu, a to najmä v súvislosti s priemyselným dedičstvom so spoločenskými, hospodárskymi a kultúrnymi rozmermi. 4.5. Účinnosť pri podpore európskeho rozmeru Podľa hodnotenia sa európsky rozmer kultúrneho programu oboch EHMK na rok 2012 väčšinou týkal snáh o podporu medzinárodnej kultúrnej spolupráce a podporu internacionalizácie kultúrnych odvetví oboch miest. Hoci sa v oboch EMHK vyskytli európske témy, týkali sa skôr osobitných prvkov alebo individuálnych projektov a necharakterizovali celý kultúrny program. Hoci očakávať od titulu EHMK, že urobí z miest Guimarães a Maribor dôležité európske kultúrne destinácie, by bolo nanajvýš nerealistické (aspoň nie po roku, na ktorý bol udelený titul), nedostatok intenzívnej propagácie na medzinárodnej úrovni je do istej miery premeškanou príležitosťou oboch miest, a to aj napriek tomu, že rok, v ktorom získali titul EHMK, mal priaznivý vplyv na širšie vnímanie týchto miest a podporu turistického ruchu. Zdá sa, že mesto Maribor a jeho partnerské mestá vďačia 39 % návštev v roku 2012 výlučne titulu EHMK. V meste Guimarães došlo k 120 % nárastu návštevníkov turistických informačných kancelárií a vyše 25 % návštevníkov sa vraj vyjadrilo, že titul EHMK bol jedným z dôvodov, prečo mesto navštívili. V konečnom dôsledku nebola spolupráca medzi oboma EHMK taká intenzívna, ako sa dúfalo, hoci potenciál na rozširovanie väzieb je v prípadoch ako tento, keď je vzdialenosť medzi mestami veľká resp. medzi mestami nie sú žiadne historické alebo kultúrne väzby, obmedzený. 4.6. Účinnosť zapájania obyvateľov a dosahu projektu Podľa hodnotenia bolo jedným z kľúčových faktorov úspechu oboch miest zapojenie obyvateľov. Projekt Guimarães 2012 ťažil z významnej podpory, energie a aktívnej účasti obyvateľov mesta, ktorí považovali titul udelený ich mestu za jeden z kľúčových míľnikov, ktorý opätovne oživil ich mesto, posilnil jeho postavenie na celoštátnej úrovni a zviditeľnil ho aj na medzinárodnej úrovni. Spôsob komunikácie a logo boli v tomto prípade kľúčovými faktormi úspechu. Aj mesto Maribor nakoniec dosiahlo vysoké úrovne povedomia, účasti a postupne získalo podporu občanov, mediálnych partnerov a ostatných zúčastnených strán, a preklenulo tak počiatočnú negatívnu publicitu a celkovú skepsu. Jeho program okrem toho obsahoval množstvo činností, ktoré sa zaoberali prepojením kultúry, tvorivosti a ostatných oblastí, napríklad v práci Mariborskej univerzity, ktorá orientovala výskum na rôznych fakultách na umenie a kultúru. 4.7. Účinnosť dosahovania hospodárskeho a mestského rozvoja a vplyv turistického ruchu Pre mesto Guimarães mali zásadný význam investície do kapacity mesta uskutočnené s cieľom podporiť hospodársky a spoločenský rozvoj. Po prvé, investície do infraštruktúry boli zamerané na zvýšenie kapacity mesta. Po druhé, program bol orientovaný na zvýšenie kapacity miestneho kultúrneho sektora. Po tretie, dôležitá časť kultúrneho programu bola venovaná rozširovaniu publika, zapájaniu spoločenstva a sprostredkovaniu iných kultúrnych zážitkov obyvateľom. Podľa dôkazov, ktoré prinieslo hodnotenie, ovplyvnil projekt EHMK rozvoj podnikania v meste, predovšetkým v odvetví služieb v centre mesta. Silná politická podpora projektu Guimarães 2012 prijatá zo strany správy mesta, ktorá považovala EHMK za strategický projekt, bola v tomto ohľade jednoznačným prínosom. Najmä zo skúsenosti s projektom Guimarães 2012 vyplynulo, že potenciál EHMK sa dá posilniť investíciami EFRR, ktoré jeho zásluhou získavajú pridanú hodnotu. Veľa predchádzajúcich EHMK využilo financovanie EFRR na rozvoj infraštruktúry, ale v prípade projektu Guimarães 2012 pochádzalo z EFRR približne 70 % celkového financovania. V prípade mesta Maribor sa v pôvodnej žiadosti kládol veľký dôraz na to, aby sa projekt EHMK využil na mestský, spoločenský a hospodársky rozvoj a aby mesto zásluhou kultúry dostalo nový stimul, ale aj na vybudovanie nového sebavedomia jeho obyvateľov a vytvorenie nových väzieb na podnietenie širšieho spoločenského a hospodárskeho rozvoja. Hoci sa väčšina infraštruktúrnych projektov neuskutočnila, mesto stále túžilo využiť rok, na ktorý získalo titul EHMK, ako prostriedok na podporu mestského a regionálneho rozvoja. Výsledkom bolo rozvinutie množstva rozmanitých činností zameraných na opätovné oživenie centier mesta prostredníctvom kultúry. Niekoľko partnerských miest bolo v súvislosti s ich účasťou na projekte rok EHMK plných optimizmu. Projekt mal bezpochyby zásadný pozitívny vplyv na menšie mestá, z ktorých niektoré prilákali veľký počet návštevníkov a posilnili svoju sebadôveru, pokiaľ ide o kultúrny prínos, a rozvinuli nápady na nové spôsoby rozvoja kultúry a turistického ruchu. Podľa hodnotenia dokázali obidve mestá zaznamenať nárast počtu návštevníkov, čo významnou mierou prispelo k činnosti miestneho hospodárstva. 4.8. Udržateľnosť Podľa rozhodnutia z roku 2006 má byť projekt EHMK „trvalo udržateľný a je neoddeliteľnou súčasťou dlhodobého kultúrneho a sociálneho rozvoja mesta“. Z hodnotenia vyplýva, že v oboch EHMK na rok 2012 budú pokračovať nové kultúrne činnosti aj po uplynutí roka, v ktorom boli mestá nositeľmi titulu, a že vďaka rekonštrukcii vznikli nové kultúrne zariadenia. Pokiaľ ide o udržateľné kultúrne kapacity, vďaka projektu EHMK získali mestá väčšie skúsenosti a viac odborných znalostí a došlo tiež k lepšiemu prepojeniu subjektov a k posilneniu spolupráce v iných kultúrnych odvetviach. Kultúrne subjekty v oboch mestách získali hodnotné zručnosti a skúsenosti a je pravdepodobné, že ich kultúrna ponuka bude o čosi bohatšia. Pretrvávajúce vplyvy na koordináciu kultúrnych činností sú nepravdepodobné, ale vo výberových konaniach a procesoch monitorovania je treba zohľadniť silnejúcu potrebu dlhodobej stratégie. Zdá sa, že ani v jednom z prípadov sa udržateľnosť ani zďaleka nedá považovať za zaistenú, a to nielen pre neistú hospodársku situáciu. Politická situácia v meste Maribor zostáva nestabilná, hospodárske vyhliadky sú naďalej pesimistické a chýbajúce dlhodobé plánovanie alebo neexistencia orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo (po júni 2013) v kombinácii s obmedzenými rozpočtami na kultúru znamenajú, že zachovanie nedávneho nárastu kultúrnych aktivít alebo zvýšených úrovní zapojenia verejnosti do kultúry bude zložité. Mesto Guimarães nemá k dispozícii dlhodobú stratégiu pre kultúru a mestská nadácia, ktorá riadila projekt EHMK, bude rozpustená koncom roka 2013. Konajú sa však rokovania medzi miestnym orgánom, vládou a univerzitou o vytvorení rámca spolupráce na zabezpečenie udržateľnosti riadiacich štruktúr. Tiež je pravdepodobné, že miestny orgán bude schopný zabezpečiť pokračovanie určitých kľúčových činností. 5. Hlavné odporúčania vonkajšieho hodnotenia a závery Komisie Odporúčania sa zakladajú na zisteniach hodnotiteľa týkajúcich sa projektu EHMK na rok 2012, konkrétne realizácie projektu EHMK ako celku. Hodnotitelia upozorňujú aj na to, že niekoľko odporúčaní, ktoré vyplynuli z hodnotení predchádzajúceho projektu EHMK, je stále platných a relevantných. Odporúčania sa týkajú pokračovania projektu EHMK ako symbolickej iniciatívy EÚ, ktorá priťahuje pozornosť, potreby transparentných výberových konaní na vnútroštátnej úrovni, posilnenia monitorovacích opatrení zameraných na podporu a usmernenie miest od počiatočného štádia ako spôsobu lepšieho zabezpečenia pravidelného pokroku v prípravnej fáze, dôraznej požiadavky kladenej na každé EHMK s cieľom posilniť väzby s ostatnými EHMK, ktorým bol titul udelený na rovnaký rok, zvýšeného dôrazu na potrebu včasného vytvorenia vlastných inštitucionálnych opatrení, ako aj konkrétnejších štruktúr dedičstva pre EHMK a zavedenia dôslednejších hodnotiacich postupov zo strany samotných miest. V záveroch hodnotenia sa potvrdzuje, že titul EHMK je aj naďalej veľmi cenený, vytvára priestor pre rozsiahle kultúrne programy a dosahuje významný vplyv. Titul a finančný príspevok EÚ majú významný pákový efekt, vďaka ktorému sa z projektu stáva nákladovo efektívna a účinná iniciatíva. Komisia súhlasí s celkovými hodnoteniami a závermi hodnotenia a prijíma jeho odporúčania. Odporúčania tohto hodnotenia sú do značnej miery v súlade s návrhom rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení činnosti Únie na podporu iniciatívy Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033[6], ktorý predložila Komisia. Na základe pozitív súčasného režimu, ktorý ako celok funguje dobre, boli v návrhu zachované hlavné rysy a všeobecná štruktúra. Napriek tomu sa navrhuje niekoľko zlepšení, pričom sa berú do úvahy odporúčania externých hodnotení z roku 2012 a predchádzajúcich projektov EHMK, ako aj iné úvahy: – posilnenie podmienenosti vyplatenia ceny Meliny Mercouriovej, ktoré sa odporúčali aj v hodnotení EHMK na rok 2011, týkajúce sa ceny za pokrok miest v plnení záväzkov prijatých vo fáze podávania žiadosti – s jednoznačnejšími a prísnejšími kritériami podmienenosti, na základe ktorých môže Komisia odmietnuť vyplatenie – a odložiť vyplatenie do roku, na ktorý sa udeľuje titul, aby mohla prijať rozhodnutie na pevnejšom a informovanejšom základe; – zavedenie jasnejšieho a komplexnejšieho súboru kritérií výberu s ohľadom na zvýšenie transparentnosti a regulárnosti konania aj vo vzťahu k príspevku projektu EHMK k dlhodobej stratégii mesta, potrebe širšej politickej podpory, riadenia alebo uskutočniteľnosti stratégie financovania; – povzbudenie oboch EHMK vymenovaných na ten istý rok, aby sa snažili rozvinúť väzby a spoločné projekty ako súčasť svojich kultúrnych programov, pretože pridanie nových pracovných vzťahov k existujúcim môže byť pre ne veľmi prospešné, aj keď – ako sa to v správe výstižne uvádza – to môže byť niekedy zložité, pokiaľ sú mestá od seba geograficky vzdialené alebo je medzi nimi málo kultúrnych a historických väzieb; – povzbudenie EHMK, aby v súvislosti s rokom, na ktorý im bol udelený titul, uskutočnili vlastné výskumy a štúdie výsledkov a vplyvov, ktoré sa premietnu do povinnosti miest uskutočňovať hodnotenie, aby mohli lepšie vyhodnotiť dosiahnutie svojich cieľov. Ďalej, cieľom návrhu Komisie je zlepšenie režimu tým, že sa prostredníctvom neho zavedie všeobecný cieľ týkajúci sa príspevku kultúry k dlhodobému rozvoju miest, pridá sa tretie formálne monitorovacie stretnutie, ktoré sa uskutoční tri roky pred rokom, na ktorý bol udelený titul, a zdôrazní sa potreba existencie kultúrnej stratégie pre kandidátske mestá pri podávaní žiadosti. [1] Ú. v. EÚ L 304, 3. november 2006. [2] Hodnotenie ex post Európskych hlavných miest kultúry 2012, záverečná správa pre Európsku komisiu, ktorej vypracovaním poverila Komisia v roku 2012 spoločnosť ECORYS UK Ltd podľa rámcovej zmluvy o poskytovaní služieb č. EAC/50/2009 o hodnotení, službách súvisiacich s hodnotením a podpore posudzovania vplyvu. [3] Uznesenie ministrov zodpovedných za kultúrne záležitosti týkajúce sa každoročného organizovania podujatí „Európske hlavné mesto kultúry“ z 13.6.1985; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] Ú. v. ES L 166, 1. júl 1999. Rozhodnutie zmenené rozhodnutím 649/2005/ES (Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005). [5] Pozri správy výberovej komisie a monitorovacej a poradnej komisie na webovej stránke http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm [6] COM(2012) 407 final