SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 26. 5. 2004 
KOM(2004) 223 kone čná verzia 
  
SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU 
o sadzbách spotrebnej dane uplat ňovaných na alkohol a alkoholické nápoje 
  
(predložená pod ľa článku 8 smernice Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej 
dane na alkohol a alkoholické nápoje) 
 
SK 2   SK OBSAH 
ZHRNUTIE ............................................................................................................................... .. 4 
A. Sadzby spotrebnej dane z al koholu a alkoholických nápojov ...................................... 4 
B. Štruktúra spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov .................................. 5 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 6 
1.1. Systém spotrebných daní Spolo čenstva ....................................................................... 6 
1.2. Spotrebná da ň z alkoholických nápojov ...................................................................... 6 
2. Skúmanie štruktúry a sadzieb spotrebnej dane ............................................................ 8 2.1. Všeobecné poznámky................................................................................................... 8 2.2. Prvá správa Komisie .................................................................................................... 9 3. Rozsah pôsobnosti tejto (druhej) správy...................................................................... 9 3.1. Všeobecne ................................................................................................................. ... 9 
3.2. Fungovanie vnútorného trhu ...................................................................................... 10 3.3. Hospodárska sú ťaž v oblasti alkoholických nápojov................................................. 15 
3.4. Reálna hodnota sadzieb.............................................................................................. 17 3.5. Širšie ciele Zmluvy .................................................................................................... 19 3.5.1. Zdravotná a sociálna politika ..................................................................................... 19 3.5.2. Po ľnohospodárska politika......................................................................................... 20 
3.5.3. Rozšírenie Európskej únie.......................................................................................... 22 3.6. Obdobie skúmania...................................................................................................... 22 4. Štruktúra spotrebnej dane uplat ňovanej na alkoholické nápoje................................. 22 
4.1. Rozdielne zaobchádzanie s vínom a šumivým vínom ............................................... 23 4.2. Úprava kódov KN (kombinovaná nomenkl atúra) používaných na definovanie 
kategórií výrobkov ..................................................................................................... 23 
4.3. Zaradenie výrobkov na ú čely spotrebnej dane........................................................... 24 
ZÁVERY ............................................................................................................................... ..... 27 
 
SK 3   SK PRÍLOHA A...................................................................................................................... ........ 28 
PRÍLOHA B1..................................................................................................................... ....... 29 
PRÍLOHA B2..................................................................................................................... ....... 31 
PRÍLOHA B3..................................................................................................................... ....... 33 
PRÍLOHA B4..................................................................................................................... ....... 35 
PRÍLOHA C...................................................................................................................... ........ 37 
 
SK 4   SK ZHRNUTIE 
A. SADZBY SPOTREBNEJ DANE Z ALKOHOLU A ALKOHOLICKÝCH NÁPOJOV  
Predložená správa skúma stav legislatívy Spolo čenstva v oblasti spotrebných daní z alkoholu 
a alkoholických nápojov. Príslušná legislatíva nadobudla ú činnosť 1. januára 1993 a odvtedy 
nebola zmenená a doplnená. Táto správa sa vyžaduje na základe článku 8 smernice Rady 
92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sa dzieb spotrebnej dane na alkohol a 
alkoholické nápoje, ktorý stanovuje pravidelné  preverovanie sadzieb spotrebnej dane 
uplatňovaných na alkoholické výrobky. 
Správa sa zameriava najmä na tieto body: sp rávne fungovanie vnútornéh o trhu, hospodárska 
súťaž medzi rôznymi kategóriami alkoholických nápojov, skuto čná hodnota sadzieb dane a 
širšie ciele Zmluvy. 
So zreteľom na fungovanie vnútorného trhu  si správa všíma, že zrušenie da ňových hraníc v 
roku 1993 spolo čne s pokra čujúcim uplat ňovaním ve ľmi rozdielnych sadzieb dane na 
alkoholické nápoje zo strany členských štátov spôsobilo m nohé problémy, ktoré narúšajú 
správne fungovanie vnútorného tr hu. Tieto problémy vyplývajú z da ňového za ťaženia 
výrobkov, ktoré je niekedy vysoké v pomere k ich vlastnej hodnote a zo skuto čnosti, že medzi 
niektorými členskými štátmi sú zna čné rozdiely v sadzb ách spotrebnej dane. Tieto rozdiely sú 
príležitosťou na legálne cezhrani čné nákupy, ale aj podnetom na podvodné transakcie 
zamerané na trhy členských štátov s vysokými sadzbami dane, čo má často za následok 
deformácie hospodárskej sú ťaže spôsobené da ňami, odklonenie obchodu a obmedzenia 
slobody pohybu ob čanov. Posilnená aproximácia by výrazn e prispela k dlhodobému riešeniu 
týchto problémov vnútorného trhu. 
Čo sa týka hospodárskej sú ťaže medzi rôznymi kategóri ami alkoholických nápojov , vo 
všeobecnosti sa zdá, že rozsah, v ktorom medzi sebou sú ťažia rôzne druhy alkoholických 
nápojov, nie je rozhodujúcim faktorom pri stanovovaní ich výšky sadzieb a že dopyt po 
určitom druhu nápoja je pomerne necitlivý na  zmeny v cenách tohto nápoja alebo iných 
konkurujúcich druhov alkoholických nápojov. 
Zo správy tiež vyplýva záver, že ak sa má zachova ť reálna hodnota minimálnych sadzieb 
spotrebnej dane , mohli by členské štáty uvažova ť o ich zvýšení o približne 24 %, ktoré by 
odrážalo infláciu v období medzi 1. januárom 1993 a 31. decembrom 2002. Takéto zvýšenie 
je potrebné, aby sa predišlo situácii, že minimálne sadzby časom stratia význam. 
Nakoniec, čo sa týka širších cie ľov Zmluvy , osobitná pozornos ť sa venuje spojeniu medzi 
zdanením alkoholických nápojov na je dnej strane a zdravotnou politikou a 
poľnohospodárskou politikou na strane druhej. Čo sa týka zdravotnej politiky, správa 
zaznamenáva, že vä čšina členských štátov pri stanovovaní  svojich sadzieb nezoh ľadňuje 
zdravotnú politiku. Pokia ľ ide o po ľnohospodársku politiku, zdanenie vína zostáva ve ľmi 
sporným problémom. Zatia ľ čo členské štáty, ktoré vyrábaj ú víno, považujú za potrebné 
zachovať možnosť uplatňovania nulovej sadzby na víno, ak si to želajú, niektoré z ostatných 
členských štátov namietajú, že zme ny minimálnych sadzieb by mali by ť podmienené 
zavedením kladnej minimálnej sadzby spotrebnej dane v prípade vína. Členské štáty, ktoré 
vyrábajú víno, považujú nulovú minimálnu sadzbu uplat ňovanú na víno aj za potrebné 
pomocné opatrenie na presaden ie jedného zo základných cie ľov politiky Spolo čnej 
 
SK 5   SK organizácie trhu s vínom, t. j. vyv ážená situáciau na trhu. So zrete ľom na rozšírenie Únie  
bolo zaznamenané, že sa všetky nové členské štáty od 1. mája 2004 zaviazali uplat ňovať 
sadzby na úrovni minimálnych sadzieb alebo vyššie. 
B. ŠTRUKTÚRA SPOTREBNEJ DANE Z ALKOHOLU A ALKOHOLICKÝCH NÁPOJOV  
Článok 8 smernice 92/84/EHS vyžaduje, aby Komi sia len predkladala správy o sadzbách dane 
ustanovených v tejto smernici. Komisia vš ak zastáva názor, že by sa mali vzia ť do úvahy aj 
zmeny v štruktúre daní, pretože je to probl ém, ktorý úzko súvisí s problémom samotných 
sadzieb. Platí to hlavne pre záležitosti týka júce sa zaradenia alkoholických nápojov do každej 
z kategórií definovaných v smernici o zladen í štruktúry spotrebných daní (smernica 
92/83/EHS“). Správa vymedzuje tieto tri otázky, ktoré vyplynuli z konzulta čného procesu a 
vyžadujú osobitnú pozornos ť: 
1. Otázka, či by sa mala, alebo nemala zachova ť možnosť voľby, ktorá umož ňuje 
členským štátom, aby rozdielne zda ňovali nešumivé a šu mivé alkoholické 
nápoje.  
2. Potreba aktualizova ť odkazy na kódy kombinovanej  nomenklatúry, na ktoré sa 
odkazuje v smernici 92/83/EHS, s cieľom definova ť kategórie alkoholických 
nápojov na ú čely zdanenia, aby odrážali možné zmeny kódov KN od roku 1992, a 
zjednoduši ť situáciu hospodárskym subjektom aj orgánom správy. Okrem toho by sa 
aktualizácia tohto odkazu na uplatnite ľné kódy KN v budúcnosti mala vykonáva ť v 
súlade s postupom ustanoveným v článku 24 smernice 92/12/EHS. 
3. Obchodníci aj vnútroštátne orgány správy upoz ornili útvary Komi sie na problémy so 
zaradením alkoholických nápojov do kategórií, ktoré st anovuje smernica 
92/83/EHS , pričom sa sťažujú na odlišné zara denie, a tým aj na odlišné zdanenie 
toho istého výrobku v rôznych členských štátoch. Správa opisuje problém a 
predkladá najdôležitejšie otázky, ktoré sa vynorili v súvislosti s touto záležitos ťou. 
S prihliadnutím na zložitos ť a mnohé politicky citlivé aspekty problému a v dôsledku toho, že 
Komisia v septembri 2002 rozhodla, že nenavrhn e minimálnu sadzbu spotrebnej dane z vína, 
nie je k tejto správe pr ipojený návrh smernice. V tejto etape je správa ur čená na otvorenie 
širokej diskusie v Rade, Európskom parlam ente a Európskom hospodárskom a sociálnom 
výbore. Na základe výsledku tejto diskusie Komisia rozhodne, či predloží alebo nepredloží 
návrhy ku všetkým alebo len k niektorým problémom nastoleným v tejto správe. 
 
SK 6   SK 1. ÚVOD  
1.1. Systém spotrebných daní Spolo čenstva  
1. Spotrebné dane sú dane zo spotreby t ovarov, ako sú napríklad alkoholické nápoje, 
tabakové výrobky a mineráln e oleje. Spotrebná da ň z týchto výrobkov je pre členské 
štáty dôležitým zdrojom príjmov, ktorý celkovo predstavuje 1,8 až 4,5 % HDP 
(pozri prílohu A ). Pretože si členské štáty môžu vo ľne stanovova ť úroveň svojich 
spotrebných daní, za predpokladu, že dodržia minimálne sadzby Spolo čenstva, 
sadzby spotrebných daní sa medzi jednotlivými členskými štátmi odlišujú. Členské 
štáty môžu pri rozhodovaní o výške svojich sadzieb zoh ľadňovať nielen rozpo čtové 
dôvody ale aj také faktory a ko zdravotná politika, po ľnohospodárska politika, riziko 
podvodov a da ňových únikov, zamestnanos ť, úrovne sadzieb stanovené inými 
členskými štátmi, fungovanie vnútorného trhu at ď. 
2. Súčasné dojednania boli zavedené 1. januára  1993. Sú výsledkom diskusií, ktoré 
začali v roku 1985 Bielou knihou o vytvorení vnútorného trhu1 a následným 
návrhom o aproximácii spotrebnej da ne z alkoholu a alkoholických nápojov2, v 
ktorom Komisia navrhla úplnú harmonizáci u spotrebných daní z troch kategórií 
vyššie uvedených spotrebných výrobkov, vrátan e alkoholických nápojov. Rada však 
rozhodla, že neuplatní tento prístup a ani upravený prístup pozostávajúci z 
kombinácie minimálnych a cie ľových sadzieb, ktorý navr hla Komisia v roku 19893 a 
rozšírila harmonizáciu iba na štruktúry daní. Čo sa týka sadzieb, boli stanovené iba 
minimálne sadzby. 
3. Tovary podliehajúce spotre bnej dani sa pohybujú medzi členskými štátmi hlavne na 
základe dojednaní o pozastave ní platieb spotrebnej dane4. Podniky, ktoré chcú 
presúvať tovar na zákla de takých dojednaní, musia ma ť oprávnenie v tom členskom 
štáte, v ktorom majú sídlo. Zásielky musia by ť sprevádzané administratívnym alebo 
rovnocenným komer čným dokladom a tovar podlieha zdaneniu v členskom štáte 
určenia. Súkromné osoby môžu nakupova ť tovar so zaplatenou da ňou v členskom 
štáte podľa vlastného výberu a prepravova ť ho do iného členského štátu bez formalít 
a bez toho, že by znovu museli plati ť daň, pod podmienkou, že tovar je ur čený pre 
ich vlastné použitie a že ho dopravujú do členského štátu ur čenia. 
1.2. Spotrebná da ň z alkoholických nápojov 
4. Rámec Spolo čenstva, ktorý sa týka spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických 
nápojov, je ustanovený v dvoch smer niciach. Smernica Rady 92/83/EHS5 o 
zosúladení štruktúr  spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje ustanovuje 
                                                 
1 KOM(85) 310, 14.6.1985. 
2 KOM(87) 328 kone čná verzia/3, 10.11.1987 (Ú. v. ES C 250, 18.9.1987, s. 4). 
3 KOM(89) 527, 7.12.1989 (Ú. v. ES C 12, 18.1.1990, s. 12). 
4 Smernica Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecných systémoch pre výrobky podliehajúce 
spotrebnej dani a o vlastníctve, pohybe a monitorovaní takýchto výrobkov (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s.1), naposledy zmenená a doplnená nariadením Rady (ES) č. 807/2003 zo 14. apríla 2003 (Ú. v. EÚ L 
122, 16.5.2003, s. 36). 
5 Smernica Rady 92/83/EHS z 19 októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a 
alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 21). 
 
SK 7   SK spoločné definície výrobkov podliehajúcich dani, ktoré zabezpe čujú, že členské štáty 
nakladajú s rovnakým výrobkom rovnakým  spôsobom. Smernica o štruktúrach 
určuje aj spôsob výpo čtu dane a kritériá, na základe ktorých môžu ur čité výrobky 
spĺňať podmienky na oslobodenie od dane  alebo na zníženie sadzby. 
5. Smernica Rady 92/84/EHS6 o aproximácii sadzieb  spotrebnej dane na alkohol a 
alkoholické nápoje stanovuje minimálne sadzby dane pre každú kategóriu výrobkov. 
Tieto minimálne sadzby, nad úrov ňou ktorých môžu členské štáty vo ľne stanovova ť 
svoje vnútroštátne sadzby, sú uvedené v tabu ľke: 
Kategória výrobku (presná 
definícia každej kategórie je uvedená v smernici 92/83/EHS)   Minimálna sadzba stanovená v smernici 
Víno a kvasené nápoje okrem 
vína a piva 0 eur na hl výrobku 
Pivo  0,748  eur na hl na stupe ň Plató 
alebo 1,87 eur na hl na stupe ň alkoholu 
Medziprodukty  (napr. vína 
obohatené alkoholom; likérové vína)  45 eur  na hl výrobku 
Etylalkohol a liehové nápoje  550 eur na hl čistého alkoholu 
Poznámka: Členské štáty, ktoré uplat ňujú 
sadzbu nepresahujúcu 1 000  eur, nesmú zníži ť 
svoju vnútroštátnu sadzbu. Členské štáty, ktoré 
uplatňujú sadzbu prevyšujúcu 1 000  eur, nesmú 
znížiť svoju vnútroštátnu sadzbu pod túto sumu. 
6. Zavedenie týchto minimálnych sadzieb v roku 1993 si vyžiadalo zvýšenie sadzieb v 
vtedy uplat ňovaných v 7 z 12 členských štátov7. Členské štáty môžu vo ľne 
stanovova ť vyššie vnútroštátne sadzby dane ako tie to minimálne sadzby. To malo za 
následok rôzne úrovne daní uplat ňovaných v rámci Spolo čenstva, čo bolo odrazom 
rôznych dôvodov vnútroštátnej politiky. Prílohy B1 až B4  uvádzajú podrobný 
prehľad sadzieb uplat ňovaných členskými štátmi k 1. máju 2004, vrátane členských 
štátov, ktoré týmto d ňom vstúpili do EÚ, na každú kategóriu výrobkov. 
7. Stojí sa zmienku, že vo vyhlásení, ktoré bolo zapísané do zápisnice, ke ď sa prijímala 
smernica Rady 92/84/EHS, sa členské štáty zaviazali, že cie ľové sadzby, ktoré 
Komisia navrhla v KOM(89)527, budú bra ť ako referen čné sadzby, o ktoré by sa 
                                                 
6 Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a 
alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 29). 
7 Z piva: v Nemecku, Grécku, Francúzsku a Luxembursku. 
Z liehovín: v Grécku, Španielsku, Taliansku a Portugalsku. 
 
SK 8   SK mali usilova ť pri úprave svojich vnútro štátnych sadzieb. Tieto cie ľové sadzby sú 
stanovené takto: 
Etylalkohol a liehoviny 1398,1 eur na hl čistého alkoholu 
Nešumivé víno 18,7 eur na hl výrobku 
Šumivé víno 33 eur na hl výrobku 
Pivo  1,496 eur na hl na stupe ň Plató hotového výrobku 
Medziprodukty 93,5 eur na hl výrobku 
V praxi členské štáty neberú vždy do úvahy tieto cie ľové sadzby, ke ď menia svoje 
vnútroštátne sadzby, ale namiesto toho zo  špecifických dôvodov, najmä aby splnili 
rozpočtové požiadavky, využívajú pružnos ť, ktorú im poskytuje vyhlásenie, aby 
upravili svoje sadzby daní odlišným s pôsobom, ako to pr edpokladajú referen čné 
sadzby. 
8. Tabuľka uvádza minimálne sadzby pre každú kategóriu výrobku vyjadrené v eurách 
na hektoliter na stupe ň alkoholu, ako aj minimálnu sadzbu vyjadrenú na liter výrobku 
so stupňom alkoholu, s akým sa obvykle predáva. 
Kategória výrobku  Minimálna 
sadzba vyjadrená na hektoliter a stupeň alkoholu Minimálna sadzba 
vyjadrená na 1 l výrobku so stupňom alkoholu, s 
akým sa obvykle predáva 
Víno a kvasené nápoje okrem vína a piva 0 eur Víno (12°) 0 eur 
Pivo  1,87 eur Pivo (5°) 0,1 eur 
Medziprodukty   2,5 eur  Medziprod. (18°) 0,45 eur 
Etylalkohol a liehové nápoje  5,5 eur  Liehoviny (40°) 2,2 eur 
9. Celkové príjmy zo spotrebných daní z alkohol ických nápojov v priemere predstavujú 
10,5% celkových príjmov zo spotrebných daní  alebo 0,29 % celkového HDP 
členských štátov  (pozri preh ľad podľa členských štátov v prílohe A ). 
2. SKÚMANIE ŠTRUKTÚRY A SADZIEB SPOTREBNÝCH DANÍ  
2.1. Všeobecné poznámky 
10. Článok 8 smernice 92/84/EHS stanovuje, že Rada každé dva roky na základe správy, 
a v prípade potreby na návrh Komisie, pr eskúma sadzby dane stanovené v tejto 
smernici a konajúc jednomyse ľne, po porade s Európskym parlamentom, prijíma 
potrebné opatrenia. V správe Komisie a pri jej posudzovaní zo strany Rady by sa 
malo prihliada ť na riadne fungovanie vnút orného trhu, hospodársku sú ťaž medzi 
rôznymi kategóriami alkoholických nápojov, reálnu hodnotu sadzieb dane a širšie ciele Zmluvy. 
 
SK 9   SK 2.2. Prvá správa Komisie 
11. V septembri roku 1995 predložila Komisia svoju prvú správu, ktorá sa okrem 
alkoholických nápojov zaoberala tabakom a minerálnymi olejmi8. Nebola 
sprevádzaná návrhom . Zaznamenala, že došlo k výraznej stagnácii v sadzbách daní 
uplatňovaných na alkoholické nápoje . Poukázala na to, že v danom čase to 
naznačovalo, že nulová sadzba pri víne by mohla obmedzi ť priestor pre zmenu 
sadzby uplat ňovanej na iné alkoholické  výrobky v tom istom členskom štáte a v 
susedných členských štátoch. Dospela k záveru, že problém zdanenia alkoholu 
vyžaduje ďalšie skúmanie a že pred prijatím kone čného rozhodnutia sú potrebné 
ďalšie konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami. Zatia ľ by si členské štáty, 
ktoré majú minimálne sadzby alebo sa im približujú, mohli zachova ť existujúce 
sadzby a vyhnú ť sa tak deformáciám obchodu, ktoré by mohli spôsobi ť predčasné 
úpravy sadzieb. 
12. Ako súčasť procesu konzultácií zainteresovaných strán sa Komisia rozhodla v 
novembri roku 1995 uskuto čniť konferenciu o spotrebných daniach v Lisabone. Bola 
to prvá etapa prebiehajúceho konzulta čného procesu. Cie ľom konferencie bolo 
vyhodnoti ť pôsobenie dojednaní o s potrebných daniach v Spolo čenstve, ktoré boli v 
účinnosti od januára 1993, a najmä pomôc ť Komisii s jej úlohou plánovania budúcej 
politiky spotrebných daní. Na konferencii sa potvrdili ťažkosti, na ktoré upozornila 
správa a názory obchodných a zdravotníckych združení i členských štátov, ale 
neobjavilo sa žiadne možné riešenie. 
13. Európsky parlament 19. septembra 1996 prijal stanovisko9 k hodnoteniu Komisie a 
vyzval Komisiu, aby preskúmala a navrhl a vhodné zmeny a doplnky existujúcich 
smerníc spolu s celým radom navrhovaných us mernení a aby sa postupne priblížila k 
spravodlivému systému daní, v ktorom nebude dochádza ť k deformácii hospodárskej 
súťaže medzi alkoholickými nápojmi. 
3. ROZSAH PÔSOBNOSTI TEJTO (DRUHEJ ) SPRÁVY  
3.1. Všeobecné 
14. Ako už bolo uvedené, táto správa je potrebná na to, aby preskúmala sadzby 
spotrebnej dane uplat ňované na alkohol a alkoholické nápoje s prihliadnutím na 
riadne fungovanie vnútorného trhu, hospodársku sú ťaž medzi rôznymi kategóriami 
alkoholických nápojov, reálnu hodnotu sadzie b daní a širšie ciele Zmluvy, ako sú 
zdravotná a po ľnohospodárska politika. 
15. Tejto správe predchádzal konzulta čný proces. Útvary Komisie požiadali členské 
štáty, aby prostredníctvom dotazníka vyjadri li svoje názory na každý z prvkov, ktoré 
sa majú skúma ť. Keďže tento proces za čal v roku 2001, nezah ŕňal členské štáty, 
ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004. V dôsledku toho táto správa ich názory neodráža.  
Obchodné združenia, ako aj zdravotnícke združenia boli takisto vyzvané, aby 
predložili svoje stanovis ká a dostali príležitos ť prerokova ť záležitos ť počas 
dvojstranných stretnutí s Komisiou. 
                                                 
8 KOM(95)285, 13.9.1995. 
9 Ú. v. ES C 320, 28.10.1996, s. 205. 
 
SK 10   SK 16. V prípade jedného z aspekt ov, ktoré sa majú vzia ť do úvahy – hospodárskej sú ťaže 
medzi alkoholickými nápojmi – Komisia poverila nezávislého konzultanta posúdením rozsahu takej hospodárskej sú ťaže (ďalej len „štúdia o hospodárskej 
súťaži“). Štúdia okrem toho skúmala tre ndy v spotrebe alkoholických nápojov a 
dôvody týchto trendov (napr. zmeny v zdan ení). Navyše preskúmala v celom rade 
členských štátov problém cezhrani čných nákupov jednotlivcov a nezákonných 
komerčných pohybov tovaru so zaplatenou da ňou cez hranice
10. (Pozri odkazy na 
výsledky štúdie v odsekoch 41, 42, 58.) 
3.2. Fungovanie vnútorného trhu 
17. Táto kapitola skúma vplyv sadzieb uplat ňovaných členskými štátmi na riadne 
fungovanie vnútorného trhu s alkoholickými nápojmi. 
18. Prvá správa pri poh ľade na tento problém rozlišovala tri široké kategórie pohybov 
tovarov podliehajúcich spot rebnej dani vnútri Spolo čenstva: komer čné pohyby v 
režime pozastavenia spotrebnej dane, komer čné transakcie s tovarom so zaplatenou 
daňou a pohyb výrobkov uskuto čnený súkromnými osobami. Toto rozlíšenie sa 
používa aj tu. 
Komerčný pohyb tovarov na základe dojednaní o pozastavení platieb spotrebnej dane 
19. Prvá správa dospela k záveru, že celkovo, čo sa týka zákonného obchodu , systém 
spotrebných daní Spolo čenstva fungoval celkom dobre, napriek ve ľkým rozdielom v 
sadzbách spotrebných daní medzi členskými štátmi. Ke ďže pohyb tovarov sa 
uskutočňuje v režime pozastavenia dane, pri čom daň je splatná v členskom štáte 
určenia a pri sadzbách uplatnite ľných v tomto členskom štáte, je nepravdepodobné, 
že by rozdiely v sadzbách viedli k akejko ľvek významnej deformácii výberu alebo 
hospodárskej sú ťaže zo strany spolo čností zapojených do obchodu na tejto úrovni 
distribučnej reťaze. Potvrdili to aj členské štáty. 
20. Prvá správa dospela aj k záveru, že bolo ťažšie hodnoti ť účinok, aký mala 
pokračujúca rozdielnos ť sadzieb spojená s odstránením hrani čných kontrol na 
podvodnú činnosť v tejto oblasti a že bolo príliš skoro hodnoti ť, či sú také podvody 
na vzostupe. Členské štáty však krátko po predložení tejto správy vyjadrili svoje 
obavy z nárastu podvodov v sektore spotrebných daní. To viedlo na za čiatku roku 
1997 k vytvoreniu Pracovnej skupi ny na vysokej úrovni pre podvody  v oblasti 
spotrebných daní, ktorá poz ostávala zo zástupcov členských štátov a Komisie. 
Skupina mala zis ťovať charakter a rozsah podvodov, ako aj nedostatky a slabé 
miesta v regula čnom a kontrolnom systéme a odporú čať riešenia a (alebo) zlepšenia 
týchto systémov. Vo svojej  správe z 24. apríla 199811 skupina dospela k záveru, že 
podvody v sektoroch tabaku a al koholu dosiahli alarmujúce rozmery. Za Európsku 
úniu ako celok odhadli členské štáty v roku 1996 stratu  približne 1,5 miliárd eur v 
sektore alkoholu (asi 8 % celkových príjm ov zo spotrebných daní z alkoholických 
                                                 
10 „Study on the competition between alcoholic beverages“ („Štúdia o hospodárskej sú ťaži v oblasti 
alkoholických nápojov“), Customs Associates Ltd., február 2001. Súhrn tejto štúdie je dostupný na tejto internetovej stránke:  
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/p ublications/reports_studies/report.htm 
11 Správa Pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre podvody v sektore alkoholu a tabaku schválená Radou 
v zložení Ecofin d ňa 19. mája 1998. 
 
SK 11   SK nápojov). Na porovnanie, v prípade tabakových výrobkov členské štáty odhadli 
stratu v roku 1996 na približne 3,3 m iliardy eur (alebo 7,5 % celkových príjmov zo 
spotrebných daní z tabakových výrobkov). Sp ráva takisto zistila, že podvody s 
alkoholom mali tendenciu sústre ďovať sa na zneužívanie systému vlastníctva a 
pohybu vnútri Spolo čenstva. Sú to podvody ve ľkého rozsahu, ktoré sa zameriavajú 
na trhy tých členských štátov, v ktorých sú sa dzby spotrebných daní vysoké. Je 
zrejmé, že dôsledkom tejto ve ľkej straty da ňových príjmov sú obrovské zisky, ktoré 
môžu podvodníci zarobi ť veľmi rýchlo. V správe sa uvádza, že tieto zisky vyplývajú 
z veľmi vysokého da ňového za ťaženia výrobkov v pomere k skuto čnej hodnote 
tovarov a v niektorých prípadoch aj zo skuto čnosti, že medzi členskými štátmi sú 
významné rozdiely v sadzbách spotrebnej dane a DPH. 
21. Mnohé členské štáty  vo svojich odpovediach na do tazník potvrd ili zistené 
skutočnosti zo správy Pracovnej skupiny na  vysokej úrovni pre podvody. Niektoré z 
nich (Írsko, Spojené krá ľovstvo, Francúzsko) oznámili zvýšený po čet podvodov 
spojených s odklonením tovar u, pri ktorých sú tovary v režime pozastavenia 
spotrebnej dane, ktoré sa pohybujú z jedného členského štátu do druhého, v priebehu 
cesty odklonené, a to často do členských štátov s pomerne vysokými spotrebnými 
daňami. Iné členské štáty oznámili nárast pašovania alkoholu z tretích krajín (v 
prípade Fínska) alebo zvýšený po čet prípadov domáceho pálenia a zabavenia 
alkoholických nápojov privezenýc h do krajiny nezákonne z iných členských štátov 
(v prípade Švédska). Ale aj členské štáty, ktoré uplat ňujú pomerne nízkymi 
daňovými sadzbami (ako napríklad Portugalsko), oznámili nárast podvodov v sektore 
alkoholu a alkoholických nápojov, vä čšinou v podobe da ňových únikov. Komisia 
bola jednotlivými spolo čnosťami v sektore alkoholu t upozornená aj na narastajúci 
počet prípadov nepreclievania pohybov vnútri ES  alebo smerom do tretích krajín, 
pričom sú tieto spolo čnosti zodpovedné za zaplatenie dane z tovaru, ktorý sa nedostal 
na miesto svojho ur čenia. 
22. Komisia a členské štáty na základe odporú čaní Pracovnej skupiny na vysokej úrovni 
pre podvody uskuto čnili celý rad iniciatív s cie ľom bojova ť proti podvodom. 
Príkladom je prijatie odporú čania Komisie o vlastníkoch skladov12 a informatizácia 
systému prepravy a kontroly výr obkov podliehajúcich spotrebnej dani13. Tieto 
iniciatívy zlepšia efektívnos ť súčasných regula čných a kontrolných systémov a 
uľahčia boj proti podvodom a da ňovým únikom. 
Komerčné aktivity týkajúce sa zdaneného tovaru 
23. Prvá správa zaznamenala, že iba malé percento komer čných aktivít vnútri 
Spoločenstva sa uskuto čňuje mimo režimu pozastavenia dane. Bezpochyby to stále 
platí pre komer čné transakcie medzi obchodníkmi , na ktoré sa uplat ňuje postup 
článku 7 smernice 92/12/EHS. V takých prípadoch sa pohyby medzi členskými 
štátmi uskuto čňujú na základe zjednodušeného administratívneho dokumentu a 
spotrebná da ň zaplatená v členskom štáte odoslania sa refunduje po predložení 
dôkazu o zaplatení dane v členskom štáte ur čenia. Členské štáty nenastolili žiadne 
                                                 
12 Odporú čanie Komisie 2000/789/ES z 29. novembra 2000, ktorým sa stanovujú usmernenia pre 
udeľovanie povolenia vlastníkom skladov pod ľa smernice Rady 92/12/EHS vzh ľadom na výrobky 
podliehajúce spotrebnej dani (Ú. v. ES L 314, 14.12.2000 s. 29). 
13 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1152/2003/ES zo 16. júna 2003 o informatizácii 
prepravy a kontroly výrobkov podliehajúcich spotrebnej dani (Ú. v. EÚ L 162, 1.7.2003, s. 5). 
 
SK 12   SK závažné problémy, i ke ď jeden členský štát (Spojené krá ľovstvo) uviedol, že sa 
stretol s vážnymi problémami týkajúcimi sa uplat ňovania podvodných nárokov na 
úhradu spotrebnej dane v súvisl osti s tovarom, ktorý v skuto čnosti nikdy neopustil 
Spojené krá ľovstvo a (alebo) na ň v Spojenom krá ľovstve nikdy nebola uložená da ň. 
Spojené krá ľovstvo však sprísnilo postupy uplat ňované pri refundáciách, ktoré 
účinne odstránili priestor pre tento typ podvodov. Táto skúsenos ť ilustruje, že 
podvodníci pôsobia v ktoromko ľvek danom čase v rámci akéhoko ľvek systému, 
ktorý sa považuje za najslabší, sú ve ľmi pružní a hne ď ako je jeden systém 
posilnený, jednoducho presunú svoje činnosti, aby mohli využíva ť iný systém. 
Žiaden z týchto systémov sa preto pri úvahách, čo by sa dalo urobi ť na ich 
posilnenie, nedá posudzova ť izolovane. 
24. Najväčší vývoj, o ktorom má táto časť informova ť, sa týka predaja na dia ľku 
(predaja tovaru odosiela ného alebo prepravovaného priamo alebo nepriamo 
predajcom alebo v jeho zastúpení kone čným spotrebite ľom). Veľký počet členských 
štátov oznámil v dôsledku rozvoja elektr onického obchodu nárast predaja na dia ľku 
konečným spotrebite ľom, najmä v sektore vína  a liehovín. Postupy uplatnite ľné na 
taký predaj sú ustanovené v článku 10 smernice 92/12/EHS a zah ŕňajú zaplatenie 
spotrebnej dane obchodníkom alebo v jeho zastúpení v členskom štáte ur čenia. 
Nárast tohto typu obchodu dokazuje zvýšený po čet registrácií hospodárskych 
subjektov z iných členských štátov na zaplatenie s potrebnej dane z predaja na dia ľku, 
ktorý vykazuje celý rad členských štátov. 
25. Mnohé členské štáty (hlavne tie, ktoré uplat ňujú vysoké sadzby daní) však uviedlo, 
že spoločnosti, ktoré sa zaoberajú predajom cez Internet a ktoré boli založené v 
krajinách s nízkymi sadzbami spotrebných daní, čoraz viac predávajú výrobky so 
zaplatenou da ňou zákazníkom na území s vyššími da ňami bez zaplatenia príslušnej 
dane v krajine príjemcu. Do ur čitej miery sa to pripis uje zložitosti postupov pri 
platení dane v členskom štáte ur čenia, ako aj nákladom spojeným s dodržaním tohto 
postupu, ktoré sú najmä pre malé a stredne ve ľké spoločnosti neúmerné hodnote 
vykonávaných operácií. Táto situácia neumož ňuje obchodníkom ani ob čanom, aby v 
plnom rozsahu využívali výhody vnútorného trhu. V iných prípadoch však boli 
internetové adresy, ktoré ponúkajú alkoholic ké nápoje, vytvorené zjavne s cie ľom 
využívať rozdiely v sadzbách medzi členskými štátmi. Predávané výrobky sa poštou 
zasielajú zákazníkom v iných členských štátoch a je jasné, že také zásielky sa ťažko 
kontrolujú v rámci vnútorného trhu, kde je vo ľný pohyb tovarov pravidlom. 
26. Uvedené problémy predaja na dia ľku Komisia podrobnejšie posúdila v správe o 
fungovaní ustanovení článkov 7 až 10 smernice 92/12/EHS. Správa a sprievodný 
návrh smernice navrhujú zjednodušeni a postupov pri predaji na dia ľku, ako aj ur čitý 
stupeň liberalizácie pre nákup al koholických nápojov na dia ľku14. S podrobnos ťami 
sa možno oboznámi ť v správe a návrhu k článkom 7 až 10 smernice 92/12/EHS15, 
ktoré Komisia prija la 2. apríla 2004. 
                                                 
14 V tomto kontexte znamená predaj na dia ľku transakciu, pri ktorej tovar podliehajúci spotrebnej dani 
odosiela alebo prepravuje kupujúcemu predajca alebo k tomu dochádza v jeho zastúpení. Nákup na 
diaľku znamená transakciu, pri ktorej odoslanie alebo prepravu vykonáva kupujúci alebo k tomu 
dochádza v jeho zastúpení. 
15 KOM(2004)227, 2.4.2004. 
 
SK 13   SK Cezhraničné nákupy 
27. V súlade so zásadami vnútorného trhu môžu súkromné osoby nakupova ť tovar so 
zaplatenou da ňou v členskom štáte pod ľa vlastného výberu a prepravova ť ho do 
iného členského štátu bez toho, že by znovu museli zaplati ť daň. Podlieha to 
podmienke, že tovar je ur čený pre ich vlastné použitie a pre použitie ich rodinami,  a 
prepravujú ho  do členského štátu ur čenia (článok 8 smernice 92/12/EHS). Aby 
členské štáty stanovili, či sú výrobky podliehajú ce spotrebnej dani ur čené pre osobné 
použitie cestujúceho a jeho rodiny, musia bra ť do úvahy nieko ľko kritérií, z ktorých 
jedným je množstvo prepravovaných výrobkov (pozri článok 9 smernice 
92/12/EHS). Na ú čely uplatňovania tohto kritéria mô žu takisto stanovi ť orientačné 
úrovne, len ako formu evidencie. Okrem toho treba poznamena ť, že tri členské štáty 
(Švédsko, Dánsko a Fínsko) boli až do konca roku 2003 oprávnené uplat ňovať 
obmedzenia na množstvo tovarov podlie hajúcich spotrebnej dani (vrátane 
alkoholických nápojov), ktoré môžu na ich územie priviez ť cestujúci prichádzajúci z 
iných členských štátov bez ďalšieho zaplatenia spotrebnej dane (pozri článok 26 
smernice 92/12/EHS). 
28. Čo sa týka rozsahu cezhrani čných nákupov, prvá správa uvádzala, že tento jav je 
všeobecne rozšírený a od roku 1992 dochádz alo k jeho nárastu,  najmä smerom k 
členským štátom, ktoré uplat ňovali oveľa vyššie sadzby ako susedné členské štáty. V 
správe sa tiež uvádzalo, že sa všeobecne akceptovala skuto čnosť, že rozdiely v 
sadzbách spotrebnej dane sú významným fa ktorom. K tomuto problému sa v správe 
Pracovnej skupiny na vysokej úrovni  pre podvody uvádza, že okrem podvodov vo 
veľkom rozsahu, spáchaných skupinami organizovaného zlo činu, tu tiež bolo zna čné 
množstvo podvodov spáchaných pomocou zneužívania sú časných pravidiel v 
menšom rozsahu, ktoré sa týkajú zdan ených/preclených tovarov a sú dôsledkom 
veľkých rozdielov v sadzbách daní a ciel medzi členskými štátmi. 
29. Členské štáty, ktoré uplat ňujú pomerne nízke da ňové sadzby na alkoholické nápoje, 
vo svojich odpovediach na dotazník nevyjadrili ve ľké obavy k problému 
cezhraničných nákupov a vo všeob ecnosti nemajú žiadne údaje o ich rozsahu. 
Členské štáty s vysokými da ňami monitorujú tento pr oblém podrobnejšie. Spojené 
kráľovstvo  napríklad vykonáva ro čný prieskum medzinárodných cestujúcich v 
rôznych prístavoch a na letiskách po celej  krajine. Na základe tohto prieskumu 
odhadlo, že celkové da ňové úniky a straty (clo a DP H) vyplývajúce z pašovania cez 
Kanál, zah ŕňajúce zdanené/preclené alkoholické nápoje každého druhu, sa zvýšili zo 
70 miliónov libier šterlingov v roku 1992 na približne 285 miliónov libier šterlingov v roku 1999. Pivo predstavovalo prevažnú časť celkových strát. Ve ľmi dôležitú 
úlohu v tom zohrávali rozdiely v sadzbách spotrebnej dane, i ke ď ďalšie faktory, ako 
napríklad ceny pred zdanením, výmenné kurzy a ceny dopravného, tiež hrali svoju 
úlohu. Dánsko
 odhadovalo cezhrani čné nákupy ako percen tuálny podiel celkovej 
spotreby Dánov v roku 2000 v prípade piva na 18 %, v prípade vína 13,5 % a v prípade liehovín na 27%. Švédsko
 zažilo nárast cezhrani čných nákupov v druhej 
polovici 90. rokov, ktorého prí činou pravdepodobne boli da ňové rozdiely. V roku 
2000 to predstavovalo celkove 1,26 litrov čistého alkoholu na osobu vo veku 15 
rokov a viac. Rovnalo sa to 17 % celkove j spotreby. V prípade liehovín tento 
percentuálny podiel predstavoval 27 0 %,  piva 12 % a vína 14 %. Vo Fínsku  sa 
pohraničný obchod s alkoholickými nápojmi uskuto čňuje hlavne s tretími krajinami, 
pretože cenový rozdiel medzi Fínsko m a Ruskom a Estónskom je ve ľmi výrazný. 
Pohraničný obchod s inými členskými štátmi zatia ľ nepredstavoval ve ľký problém, 
 
SK 14   SK Fínsko však o čakáva, že po rozšírení EÚ sa to zmení. Aj obchodné organizácie v 
členských štátoch ako Belgicko  a Holandsko , ktoré uplat ňujú „miernejšie“ da ňové 
sadzby, sa s ťažovali, že cezhrani čné nákupy ob čanov v členských štátoch 
uplatňujúcich nulovú sadzbu alebo sadzbu b lízku nule na víno a šumivé víno 
negatívne vplývajú na ich členov. 
30. V prípade Dánska, Švédska a Fínska bude alebo bol budúci vývoj ich príjmov z 
alkoholu a alkoholických nápojov ovplyvnený tým, že k 31. decembru 2003 skon čí 
oprávnenie uplat ňovať obmedzenia na množstvo výrobkov podliehajúcich spotrebnej 
dani, ktoré na ich územie môžu priviez ť cestujúci prichádzajúci z iných členských 
štátov bez ďalšieho platenia spotrebnej dane, ako aj rozšírením EÚ. V týchto 
členských štátoch prebieha diskusia o dosahu, ktorý by tieto udalosti mohli ma ť na 
výšku ich sadzieb spotrebných daní. Dánsko s ú činnosťou od októbra 2003 znížilo 
sadzbu spotrebnej dane z liehovín o 45 % a Fínsko uskuto čnilo všeobecné zníženie 
sadzieb (pivo o 32 %, víno o 10 % a liehoviny o 44 %) s ú činnosťou od 1. marca 
2004. Vplyv tohto zníženia sadzieb na da ňový príjem týchto členských štátov bude 
závisieť od jeho ú činku na celkovú spotrebu a predovšetkým od toho, v akom 
rozsahu obvyklý predaj v týchto členských štátoch nahradí cezhrani čné nákupy a 
cezhraničné pašovanie. 
31. Uvedená situácia sved čí o tom, že ob čania značne využívajú možnos ť nákupu 
tovarov so zaplatenou da ňou v členskom štáte pod ľa vlastného výberu  a prepravujú 
ich do iného členského štátu bez toho, že by znovu museli plati ť spotrebnú da ň. Je to 
úplne legitímna a základná sloboda ob čanov na vnútornom trhu. Je tiež zjavné, že 
také cezhrani čné nákupy sú vo ve ľkej miere spôsobené da ňovými rozdielmi medzi 
členskými štátmi. Overovanie, či tovar prepravovaný súkromnými osobami má by ť 
skôr na komer čné ako na súkromné použitie, vyža duje fyzické kontroly cestujúcich. 
Pretože však systematické kontroly  vnútorných hraníc nie sú zlu čiteľné so 
základnými zásadami vnútorného trhu zakotvenými v článku 14 Zmluvy, mali by 
mať také kontroly len príležitostný charakter (náhodné kontroly) a tvori ť súčasť 
vnútorných dojednaní o monitorovaní, vz ťahujúcich sa na celé územie členského 
štátu. Také kontroly by okrem toho mali by ť v súlade so všeobecnými zásadami 
práva Spolo čenstva, a najmä by sa nemali vykonáva ť ľubovoľným alebo zbyto čne 
obmedzujúcim spôsobom16. Kontroly cestujúcich  a spôsob, akým ich ur čité členské 
štáty vykonávajú, často iritujú cestujúcich a vedú k po četným sťažnostiam na tieto 
členské štáty, predkladaným Komisii. Samotnú skuto čnosť, že také da ňové kontroly 
sa ešte vždy vykonávajú, cestujúci často vidia ako prekážku ich právu na vo ľný 
pohyb v rámci vnútorného trhu. Táto správa sa nezaoberá otázkou týkajúcou sa 
rozsahu, do akého členské štáty ešte vždy môžu vykonáva ť kontroly cestujúcich. Je 
však jasné, že samotný dôvod, pre čo mnohé členské štáty ešte vždy vykonávajú také 
kontroly cestujúcich s cie ľom rozlíši ť skutočné cezhrani čné nákupy od pašovania 
tovarov so zaplatenou da ňou, vo ve ľkej miere spo číva v uplat ňovaní ich sadzieb 
spotrebnej dane, ktoré ďaleko prevyšujú sadzby uplat ňované susednými členskými 
štátmi. 
                                                 
16 V tejto súvislosti pozri rozsudok ESD z 27.4.1991 vo veci C-321/87. 
 
SK 15   SK Fungovanie vnútorného trhu - závery 
32. Z uvedenej analýzy je zrejmé, že zrušenie da ňových hraníc v roku 1993 spolo čne s 
pokračujúcim uplat ňovaním ve ľmi rozdielnych da ňových sadzieb na alkoholické 
nápoje zo strany členských štátov, i ke ď niekedy výhodné pre spotrebite ľov, 
spôsobuje celý rad problémov vnútorného trhu. 
33. Okrem toho, jednotlivé hospodárske subjek ty, ako aj organizácie zastupujúce 
výrobcov alkoholických nápojov v niektorých členských štátoch sa opakovane 
sťažovali na deformácie hospodárskej sú ťaže a odklonenie obchodu vyplývajúce z 
veľkých rozdielov v sadzbách. Výrobc ovia aj obchodníci so sídlom v členských 
štátoch alebo v ur čitých regiónoch členských štátov uplat ňujúcich vysoké da ňové 
sadzby poukazujú na vysokú úrove ň uplatňovaných daní a na negatívny vplyv 
podvodov a pašovania na ich podnikanie, ale aj na vplyv cezhrani čných nákupov 
motivovaných da ňami (i ke ď uznávajú, že z h ľadiska spotrebite ľa je to úplne 
legitímne). 
34. Väčšina členských štátov súhlasí s tým, že riadne fungovanie vnútorného trhu 
vyžaduje ďalšiu aproximáciu sadzieb. Neexistuje však dohoda o tom, ako by sa to 
malo dosiahnu ť. Členské štáty s vysokými da ňami, ktoré vykazujú nárast 
cezhraničných nákupov, pašovania a komer čných podvodov v dôsledku rozdielnych 
sadzieb, zdôraz ňujú potrebu zvýši ť všetky minimálne sadzby. Mnohé ďalšie však 
zdôrazňujú, že úsilie sa vyžaduje aj od členských štátov uplat ňujúcich ve ľmi vysoké 
sadzby. Čo sa týka druhého bodu, treba poznamena ť, že Dánsko a Fínsko nedávno 
uskutočnili značné zníženia sadzieb uplat ňovaných na niektoré alkoholické nápoje v 
dôsledku ukon čenia platnosti výnimiek povo ľujúcich uplat ňovanie obmedzení na 
množstvo alkoholu, ktoré so sebou môžu priviez ť cestujúci vnútri Spolo čenstva, 
dňom 31. decembra 2003 a v o čakávaní rozšírenia EÚ od 1. mája 2004. 
3.3. Hospodárska sú ťaž medzi alkoholickými nápojmi 
35. Tento oddiel skúma rozsah hospodárskej sú ťaže medzi rôznymi druhmi 
alkoholických nápojov a to, či by bola možná harmonizácia spotrebných daní 
uplatňovaných na kategórie, ktoré medzi sebou sú ťažia. 
36. Minimálne sadzby uplat ňované na rôzne kategóri e výrobkov, ako ich ustanovuje 
smernica 92/84/EHS, sú výsledkom politického kompromisu a odrážajú problém hospodárskej sú ťaže iba v obmedzenej miere. Minimálne sadzby z piva boli 
stanovené na pomerne nízkej úrovni, čo by sa mohlo považova ť za odraz skuto čnosti, 
že pivo sú ťaží s vínom, pre ktoré bola stanovená  minimálna sadzba na úrovni nuly. 
Sadzby uplat ňované na liehoviny a v obmedzenejšom rozsahu na medziprodukty 
(obsahujúce destilovaný alkohol) boli stanovené na ove ľa vyššej úrovni na stupe ň 
alkoholu, čo by sa mohlo vyklada ť tak, že medzi týmito výrobkami na jednej strane a 
pivom a vínom na strane druhe j nie je žiadna hospodárska sú ťaž alebo je len 
obmedzená. 
37. Smernica 92/84/EHS ako taká nevyžaduje, aby členské štáty stanovili svoje 
vnútroštátne sadzby uplat ňované na rôzne kategór ie výrobkov na porovnate ľných 
úrovniach na stupe ň alkoholu. Pri stanovovaní svojic h sadzieb musia však takisto 
rešpektova ť všeobecné ustanovenie Zmluvy o ES, a najmä jej článok 90, ktorý 
stanovuje, že vnútorné dane by nemali diskriminova ť výrobky iných členských 
 
SK 16   SK štátov alebo nepriamo chráni ť iné vnútroštátne výrobky. Súdny dvor ES na základe 
tohto ustanovenia rozhodol (vo veci C-170/78), že ak sa členský štát nemôže 
považova ť za výrobcu daného nápoja (vína), nemôže tento nápoj zda ňovať tak, aby 
chránil jeho najbližšieho domáceho konkur enta (pivo). Z toho vyplýva, že všetky 
členské štáty, ktoré nevyrábajú víno, musia zda ňovať víno a pivo na porovnate ľných 
úrovniach, pri čom musia bra ť do úvahy obsah alkoholu v nich a ich sloboda 
stanovova ť sadzby spotrebných daní je obmedzená. V novšom prípade (vo veci C-
166/98) bola Súdnemu dvoru postúpená pred bežná otázka týkajúca sa platnosti 
smerníc 92/83/EHS a 92/84/EHS na základe článku 234 Zmluvy o ES. Otázka znela, 
či sú tieto smernice neplatné z h ľadiska Zmluvy o ES, a najmä článku 90 ods. 2 , 
keďže vyžadujú, aby členské štáty zvýšili da ň z piva na minimálnu sadzbu a tak 
mohli spôsobi ť diskriminujúce da ňové rozdiely medzi vínom a pivom. Súd rozhodol, 
že posúdenie otázky, ktorá mu bola postúpe ná, neodhalilo žiadny faktor, ktorý by 
mohol ovplyvni ť platnosť týchto smerníc, ke ďže si členské štáty zachovávajú 
dostatočne široký priestor na  rozhodovanie s cie ľom zabezpe čiť, aby vzťah medzi 
daňami z vína a piva vylú čil akúkoľvek ochranu domácej výroby v zmysle článku 90 
Zmluvy. 
38. Členské štáty vo všeobecnosti uviedli,  že rozsah, v ktorom jeden výrobok sú ťaží s 
iným, nie je rozhodujúcim faktorom pri stanovovaní da ňových sadzieb 
uplatniteľných na rôzne kategórie výrobkov. Domnievajú sa, že cena nie je 
najdôležitejším fakt orom, ktorý ovplyv ňuje výber spotrebite ľa a že iné faktory 
(zvyky, príležitos ť, kultúra, podnebie) môžu by ť viac alebo prinajmenšom rovnako 
dôležité. V dôsledku toho, odhliadnuc od požiadaviek, ktoré vyplývajú z uvedeného ustanovenia Zmluvy o ES, ich sadzby vo vše obecnosti neberú tento problém do 
úvahy. Znázor ňuje to tabu ľka v prílohe C , v ktorej sú uvedené sadzby spotrebnej 
dane vyjadrené na hl na stupe ň alkoholu uplat ňované na rôzne kategórie 
alkoholických nápojov. Členské štáty s vysokými da ňami (najmä DK, SE, UK a IE) 
však vo svojich odpovediach na dot azník zdôraznili, že na rozdiel od členských 
štátov vyrábajúcich víno musia pod ľa právnej teórie Súdneho dvora ES zda ňovať 
súťažiace výrobky rovnako, zatia ľ čo členské štáty, ktoré vyr ábajú víno aj pivo, 
môžu stanovova ť svoje sadzby bez toho, aby prihli adali na problém hospodárskej 
súťaže. 
39. Výrobcovia piva a vína nepripisujú hospodárskej sú ťaži medzi rôznymi typmi 
alkoholických nápojov ve ľký význam. Pod ľa výrobcov vína, najmä nulová sadzba 
uplatňovaná na víno nepredstavuje žiadny problém, pokia ľ ide o sú ťaž s inými 
druhmi alkoholických nápojov z dvoch dôvodov. Po prvé, spotreba stolových vín ale 
i kvalitných vín klesá v tých členských štátoch, ktoré uplat ňujú nulovú sadzbu alebo 
sadzbu blízku nule. Po druhé, pod ľa týchto výrobcov nezávisí hospodárska sú ťaž 
medzi rôznymi druhmi nápojov od ceny, ale skôr od iných faktorov ako tradície, 
kultúra, miesto a čas spotreby, móda, vek, sociál ne prostredie a marketing. 
40. Na druhej strane považujú výrobcovia li ehovín terajšie úrovne, na akých sa 
stanovujú minimálne sadzby, za zavedenie diskriminácie liehovín, ktorú steles ňujú 
vnútroštátne politiky spotrebných daní. Pod ľa ich názoru všetky výrobky medzi 
sebou do ur čitej miery sú ťažia, a preto by sa diskriminácia liehovín v porovnaní s 
vínom a pivom mala obmedzi ť znížením minimálnej sadzby uplat ňovanej na 
liehoviny. Domnievajú sa, že spotrebné dane môžu ovplyvni ť aj podiely rôznych 
kategórií alkoholických ná pojov na trhu vzh ľadom na hospodársku sú ťaž 
 
SK 17   SK prostredníctvom cien. Najmä v členských štátoch s vyššími da ňami sú liehoviny 
cenovo citlivejšie a ko iné kategórie. 
41. Štúdia o hospodárskej sú ťaži medzi alkoholickými nápojmi skúmala cenovú 
elasticitu dopytu po rôznych kategóriách nápojov (vz ťah medzi dopytom po ur čitom 
type výrobku a jeho vlastnou cenou), a ko aj krížovú cenovú elasticitu dopytu po 
týchto kategóriách (vz ťah medzi dopytom po ur čitom type výrobku a cenami iných 
kategórií výrobkov)17. Krížová cenová elasticita dáva predstavu o stupni 
hospodárskej sú ťaže medzi nápojmi. Pred nahliadnutím do výsledkov treba venova ť 
pozornosť ťažkostiam tohto prístupu, na ktoré poukázal konzultant. Predovšetkým 
zistil, že bu ď sú údaje o cenách alkoholických nápojov vo vä čšine členských štátov 
veľmi zriedkavé a (alebo) nemajú takú kvalitu, ktorá môže poskytnú ť spoľahlivé 
odhady krížovej cenovej elasticity alkohol u. Okrem toho zistil, že spotrebu 
alkoholických nápojov a mieru, v akej spot rebitelia prechádzajú z jednej kategórie 
nápojov na druhú, ovplyv ňuje celý rad faktoro v. Postoje spotrebite ľov k spotrebe 
vína sa môžu napríklad v priebehu nieko ľkých rokov zmeni ť, čo povedie k zvýšenej 
spotrebe vína na úkor i ných kategórií nápojov, i ke ď je to v rozpore so sú časným 
trendom. Za viacerých okolností sa tak prechod na víno uskuto ční nezávisle od ceny 
vína v pomere k iným nápojom, to znamená, k prechodu by došlo aj vtedy, keby boli relatívne ceny dlhodobo stab ilné. Konzultant uviedol , že tým sa odhadovanie 
cenových vplyvov na spotrebu stalo mimoriadne ťažkým, pretože meniaci sa vkus 
spotrebite ľov je pravdepodobne kritickým faktorom, ktorý ovplyv ňuje prechod z 
jedného nápoja na druhý. Je však skuto čnosťou, že spotreba kvalit ných aj stolových 
vín za posledné roky klesla
18. 
42. V prípade krajín/výrobkov, pre kt oré boli k dispozícii dostato čné údaje o cenách, 
konzultant vypracoval odhady cenovej elas ticity aj krížovej elasticity. Vä čšina jeho 
odhadov cenovej elasticity každej kategórie výrobkov bola záporná, avšak významne 
sa neodlišovala od nuly, čo by mohlo nazna čovať, že dopyt po akomko ľvek type 
alkoholického nápoja je relatívne ne pružný (dopyt po výrobku nie je ve ľmi citlivý na 
zmeny ceny daného výrobku). Čo sa týka jeho odhadov krížov ej cenovej el asticity, aj 
výsledky ako celok oznámili relatívne nepružné reakcie, čo naznačuje, že dopyt po 
jednom type alkoholického nápoja zjavne  nezávisí od cien iných alkoholických 
nápojov. 
Hospodárska sú ťaž medzi alkoholickými nápojmi - závery 
43. Na základe odlišných n ázorov, ktoré boli vyjad rené a výsledkov štúdie o 
hospodárskej sú ťaži, je ťažké vyvodi ť akékoľvek pevné závery o tomto probléme. 
Rozhodnutie spotrebite ľa pre určitú kategóriu výrobkov závisí od rôznych faktorov, 
jedným z nich je cena, ktorá zasa súvisí s uplat ňovanou úrov ňou spotrebnej dane. 
Miera, do akej úrovne daní ovplyv ňujú voľbu spotrebite ľa, sa bude v jednotlivých 
členských štátoch líši ť a obvykle je dôležitejšia v členských štátoch, v ktorých je da ň 
vysoká a tvorí vyšší podiel ceny. 
                                                 
17 K záverom tejto štúdie sa dospelo bez toho, aby bola dotknutá analýza Komisie v prípadoch týkajúcich 
hospodárskej sú ťaže. 
18 Na úrovni EÚ 15 sa odhaduje, že celková spotreba na hlavu klesla z približne 37 l v roku 1990 na 
približne 33 l v roku 2002. Spotreba stolového vína klesla z 20,5 l na približne 15 l. Tieto trendy sú v 
niektorých južných krajinách, ktoré vyrábajú víno, silnejšie. Napríklad, celková spotreba na hlavu v Taliansku klesla z približne 63 l na 47 l a vo Francúzsku z približne 67 l na asi 58 l. 
 
SK 18   SK 3.4. Reálna hodnota sadzieb 
44. Ďalším prvkom, ktorý by sa pod ľa článku 8 smernice 92/84/EHS mal posudzova ť, je 
reálna hodnota sadzieb spotrebnej da ne. Inými slovami, mal by sa bra ť do úvahy 
účinok inflácie od zavedenia minimálnych sadzieb alebo by sa to malo ponecha ť na 
členské štáty? Pod ľa údajov Eurostatu o ro čnej miere zmeny harmonizovaného 
indexu spotrebite ľských cien, ďalej len HISC (Harmonised Index of Consumer 
Prices, HICP) v období medzi rokmi 1993 a 200 2 predstavuje celková miera inflácie 
v EÚ za obdobie medzi 1. januárom 1993 a 31. decembrom 2002 24,04 %19. 
45. Zvýšenie minimálnych sadzieb by uplatnen ím tohto percentuálneho nárastu poskytlo 
tieto výsledky: 
Výrobok Sadzba 
vyjadrená na Súčasná minimálna 
sadzba Indexovaná minimálna sadzba k 
1. 1. 2003 
(súčasná sadzba x 1,24) 
Víno (nešumivé 
a šumivé)  hl 0 eur 0 eur 
Pivo Hl na stupe ň 
Plató  
alebo 
hl na stupe ň 
alkoholu 0,748  eur 
alebo 
1,87 eur  0,93 eur 
alebo  
2,32 eur 
Medziprodukty hl 45 eur 56 eur 
Alkohol hl čistého 
alkoholu 550 eur 682 eur 
46. Takáto zmena k 1. máju 2004 by vyžadovala, aby niektoré členské štáty zvýšili svoje 
sadzby takto: 
a) Zvýšenie sadzby uplat ňovanej na pivo v siedmich členských štátoch (LU, DE, ES, 
CZ, LT, LV, MT); 
b) Zvýšenie sadzby uplat ňovanej na medziprodukty v siedmich členských štátoch 
(EL, ES, IT, PT, HU, MT, CY); 
c) Zvýšenie sadzby uplat ňovanej na liehoviny v troch členských štátoch (IT, CY a 
SK). 
47. Väčšina členských štátoch sa vo svojich odp ovediach na dotazník vyslovila v 
prospech zvýšenia minimálnych sadzieb v súlade s infláciou, aby sa zachovala ich 
reálna hodnota. Pre niektoré z nich je to však podmiene né zavedením kladnej sadzby 
na víno, aby sa nezvä čšovali deformácie medzi vínom a ostatnými alkoholickými 
nápojmi, napriek tomu, že vyrovnanie na zoh ľadnenie inflácie by bez zavedenia 
                                                 
19 Reálna séria HISC za čína indexom pre rok 1997. Údaje do roku 1997 sú založené na predbežnom 
HISC. Použili sa tieto ro čné miery zmeny HISC:  
1993: 3,4 %; 1994: 2,8 %; 1995: 2,8 %; 1996: 2,4 %; 1997: 1,7 %; 1998: 1,3 %; 1999: 1,2 %; 2000: 1,9 %; 2001: 2,2 %; 2002: 2,1 %. 
 
SK 19   SK kladnej sadzby na víno iba obnovilo situác iu, aká bola 1. januára 1993. Prvá správa 
zaznamenala, že dochádza k zna čnej stagnácii v uplat ňovaných sadzbách daní a 
uviedla, že to nazna čuje, že nulová sadzba pre víno by mohla obmedzi ť priestor pre 
zmenu sadzby uplat ňovanej na iné alkoholic ké výrobky v tom istom členskom štáte a 
v susedných členských štátoch. Mnohé členské štáty sú však toho názoru, že v 
jednotlivých členských štátoch je odlišná situácia  a že to závisí od takých faktorov 
ako tradície, kultúra i miesto a čas spotreby. 
Reálna hodnota sadzieb - závery 
48. Zvyšovanie minimálnych sadzieb, aby zoh ľadnili infláciu, neprináša a priori 
zvýšenie reálnej hodnoty. Na druhej strane , nezachovanie špecifických minimálnych 
sadzieb v súlade s infláciou by malo za ná sledok oslabenie ich reálnej hodnoty. Preto 
je také zvyšovanie minimálnych sadzie b nevyhnutné pre zachova nie výšky sadzieb, 
na ktorých sa dohodla Rada v roku 1992, a ko na minimálnej požiadavke na 
zabezpečenie fungovania vnútorného trhu bez da ňových hraníc. V tomto kontexte 
treba poznamena ť, že minimálne sadzby uplat ňované na iné výrobky podliehajúce 
spotrebnej dani (tabakové výrobky a mine rálne oleje) sa zvyšovali v súlade s 
infláciou. Sú časný systém spotrebných daní z alkoholu je však systémom 
minimálnych sadzieb a členské štáty môžu bez akejko ľvek zmeny sú časného 
systému zvyšova ť uplatňované sadzby, aby zoh ľadnili infláciu. 
49. Čo sa týka alkoholických nápojov, nieko ľko členských štátov však spája túto otázku 
s otázkou zavedenia kladnej mi nimálnej sadzby pre víno, čo zostáva ve ľmi sporným 
problémom (pozri oddiel 3.5.2.). 
3.5. Širšie ciele Zmluvy 
50. Článok 8 smernice 92/84/EHS vyžaduje, aby sa  brali do úvahy širšie ciele Zmluvy 
pri príležitosti každého prehodnocovani a sadzieb spotrebnej dane uplat ňovanej na 
alkoholické nápoje. Zd ravotná politika, po ľnohospodárska politika, regionálne ciele, 
rozvoj vidieka a záležitosti kultúry sú ta kisto dôležité v kontexte tejto správy. K 
ďalším otázkam, ktoré treba posúdi ť, patrí rozšírenie a vpl yv navrhovaných opatrení 
na kandidátske krajiny. 
3.5.1.  Zdravotná a sociálna politika 
51. Článok 152 Zmluvy stanovuje, že pri ur čovaní a implementácií všetkých politík a 
činností Spolo čenstva má by ť zabezpečená vysoká úrove ň zdravia človeka. V prvej 
správe  sa k tejto otázke uvádzalo, že zda ňovanie alkoholu je potenciálnym 
prostriedkom odrádzania od nadmerne j spotreby alkoholu, ktorý môže ma ť pozitívne 
dôsledky, pokia ľ ide o menší po čet problémov spojených so spotrebou alkoholu, 
alkoholizmom a nadmernou konzumáciou alkoholu. V nieko ľkých posledných 
rokoch však lekárske správy poukázali aj na pozitívny príspevok niektorých alkoholických nápojov pre zdravi e, ak sa pijú s mierou. 
52. Na vnútroštátnej úrovni vä čšina členských štátov vo svojich odpovediach na 
dotazník uviedla, že zoh ľadnenie zdravotnej politiky neovplyv ňuje výšku sadzieb, i 
keď niektoré z nich dodávajú, že dochádza k tl aku zo strany zdravot ných organizácií. 
Iba pre jeden členský štát (Švédsko) sú zdravotné  ciele rozhodujúce pri stanovovaní 
úrovne daní. V prípade ostatných krajín s vysokými da ňami (napríklad Fínsko, 
 
SK 20   SK Spojené krá ľovstvo a Dánsko) je to dnes menš í problém ako v minulosti. Ako 
zaznamenalo Spojené krá ľovstvo, dôvodom k tomu sú rozporné vedecké dôkazy o 
výhodách a rizikách spotreby alkoholu. 
53. Výrobcovia zdôraz ňujú svoje snahy o podporu zodpove dných prístupov k spotrebe 
alkoholu. Pod ľa názoru výrobcov ve ľká väčšina európskych spotrebite ľov pije 
rozumne, s mierou a s pôžitkom. Sú tiež presved čení, že alkohol, ak sa pije s mierou, 
môže mať kladné zdravotné ú činky, nezávisle od druhu nápoja. Domnievajú sa, že 
politiky zamerané na zníženie cel kovej spotreby alkoholu na obyvate ľa 
prostredníctvom vysokých daní neoslovujú tých, ktorí nadmerne konzumujú výrobok 
a že skúsenosti dokazujú, že taký prístup môže ma ť dokonca neúmyselné nepriaznivé 
účinky (napr. pašovanie a nelegálna výroba).  
54. Zdravotné organizácie, a najmä Euro care (podpora prevencie škôd spojených s 
alkoholom v Európe), sú toho názoru, že dane by mali zabezpe čiť vysokú hladinu 
cien, pretože je jasný vz ťah medzi cenou a spotrebou. Okrem toho sa domnievajú, že 
dane z alkoholu by sa mali využíva ť na financovanie činností na kontrolu spotreby 
alkoholu, vrátane zdravotnej výchovy, výskumu politiky týkajúcej sa alkoholu a podpory zdravotníctva. Čo sa týka posledného aspektu, zdôraz ňujú, že Komisia už 
vo svojej Bielej knihe o raste,  konkurencieschopnosti a zamestnanosti
20 volala po 
internalizácii vonkajších nákladov spoj ených so spotrebou alkoholických nápojov. 
Pokiaľ ide o otázku prospešných ú činkov spotreby alkoholu, Eurocare, zatia ľ čo 
vyzýva k ve ľkej opatrnosti v pripisovaní pozitívnych ú činkov spotrebe alkoholu, je 
toho názoru, že rozdiely medzi nápojmi  sú minimálne: zdá sa, že najvä čší úžitok 
pochádza z alkoholu vo víne, v pive a v liehovinách, a nie z ostatných zložiek 
nápojov. 
Zdravotná a sociálna politika - závery 
55. Väčšina členských štátov pri stanovovaní svojich sadzieb obvykle nezoh ľadňuje 
zdravotnú politiku, i ke ď im súčasná legislatíva ES, ktor á stanovuje iba minimálne 
sadzby, poskytuje dostato čný manévrovací priestor  na integráciu zoh ľadnenia 
zdravia verejnosti do svojich da ňových politík. V každom prípade sa niektoré 
členské štáty domnievajú, že na  to, aby mohla spotrebná da ň hrať dlhodobú úlohu 
ako prostriedok zníženia celkovej spot reby i ako prostriedok internalizácie 
vonkajších alebo spolo čenských nákladov nadmernej spotreby alkoholu, sa zdá by ť 
zvýšenie minimálnych sadzieb v súla de s infláciou minimálnou požiadavkou. 
3.5.2.  Poľnohospodárska politika 
56. Víno je po ľnohospodársky výrobok, ktorý je takto definovaný v Zmluve. V 14 z 25 
členských štátov nie je zave dená žiadna alebo iba ve ľmi nízka spotrebná da ň z vína 
(12 štátov nemá žiadnu, Francúzsko a Ma ďarsko ju majú ve ľmi nízku). Zavedenie 
kladnej spotrebnej dane  z vína by mohlo ma ť dôsledky na spotrebu vína a na 
spoločnú organizáciu trhu s vínom. Členské štáty, ktoré vyrábajú víno, sa vždy 
odvolávali na po ľnohospodársku politiku ako na dôvod obhajujúci uplat ňovanie 
nulovej sadzby na víno. Niektoré z nich poukazujú na ťažkú situáciu vinárov, ktorá 
                                                 
20 „Rast, konkur encieschopnos ť, zamestnanos ť – Výzvy a cesty vpred k 21. storo čiu – Biela kniha“ – 
KOM(93) 700, 5.12.1993. 
 
SK 21   SK by im neponechala žiad ny priestor na uplat ňovanie kladnej sadzby spotrebnej dane 
na víno. 
57. V čase prijatia prve j správy bola spolo čná organizácia trhu s vínom predmetom 
reformy v rámci Spolo čnej poľnohospodárskej politiky. Cie ľom reformy bolo rieši ť 
existujúcu situáciu nadmernej produkc ie v spojení s klesajúcou spotrebou v 
členských štátoch vyrábajúcich víno, a to  najmä v prípade stolových vín. Táto 
reforma spolo čnej organizácie trhu s vínom bola ukon čená v roku 199921. Nová 
Spoločná organizácia trhu ( ďalej len „SOT“) sa zameriava  na lepšie zladenie ponuky 
a dopytu po víne. K niektorým hlavným  aspektom patria obmedzenia nových 
výsadieb a reštrukturalizáci a výrobného potenciálu s cie ľom znížiť objem výroby 
stolových vín a zavies ť odrody, ktoré poskytujú víno le pšej kvality, aby sa zoh ľadnili 
potreby trhu. Boli prijaté náležité trhové interven čné opatrenia (hlavne finan čná 
podpora na destiláciu vína, na skladovanie, využívanie muštu na iné ú čely ako na 
víno). Predovšetkým sa po čet povinných opatrení v súvisl osti s destiláciou obmedzil 
na dve a zaviedla sa krízová destilácia pre prípad výnimo čných výkyvov trhu. Táto 
nová SOT predstavuje posun smerom k ciel enejším opatreniam a preorientovaniu 
vinohradníctva na výrobky vyššej kvality. 
58. V prospech nulovej sadzby uplat ňovanej na víno sa uvádza argument, že je to 
nevyhnutné pomocné opatrenie, ktoré má zamedzi ť rozporom, pokia ľ ide o jeden zo 
základných cie ľov politiky OST pre víno, t. j. vyvážená situácia na trhu. Možný 
pokles spotreby, ku ktorému by mohlo dôjs ť po zavedení kladnej sadzby, by 
skutočne mohol negatívne ovplyvni ť vyváženos ť trhu. Taký pokles spotreby z 
krátkodobého h ľadiska okrem toho vyžaduje kompenzáciu pomocou intenzívnejších 
trhových interven čných opatrení, hlavne vo forme destilácie prebyto čného vína na 
alkohol. Vysoké náklady na túto destiláciu sa uhrádzajú z rozpo čtu Spoločenstva. Na 
druhej strane je nulová sadzba všeobec ným necieleným opatrením, ktoré sa uplat ňuje 
aj na expandujúce segmenty trhu s kvalitnejšími a dovážanými vínami, ktoré majú menej alebo žiadne problémy pri h ľadaní trhu. Navyše sú zá sadné štrukturálne 
problémy hlavne dôsledkom meniacej sa štruktúry spotreby v členských štátoch, 
ktoré vyrábajú víno. Toto je možné doloži ť výsledkami štúdie o hospodárskej sú ťaži, 
ktorá sa zaoberala aj vývojom spotre by rôznych výrobkov pripadajúcej na obyvate ľa. 
Spotreba vína na obyvate ľa v južných členských štátoch (Španielsko, Francúzsko, 
Taliansko a Portugalsko) oznámila zna čný pokles za posledné tri desa ťročia, i keď v 
porovnaní s krajinami, ktoré nevyrábajú ví no, zostáva ešte vždy na vysokej úrovni. 
Čiastočne to vyvážilo zvýšenie dopytu po víne v tých krajinách, ktoré uplat ňujú 
vysoké sadzby spotrebnej dane z vína a tradi čne sú vnímané ako krajiny v ktorých 
prevláda konzumácia piva. Na rozdiel od toho sa spotreba piva na obyvate ľa v 
juhoeurópskych členských štátoch (Grécko, Portugalsko, Taliansko a Španielsko) 
výrazne zvýšila, zatia ľ čo v mnohých severných členských štátoch (Rakúsko, 
Belgicko, Nemecko, Dánsko, Spojené krá ľovstvo, Luxembursko a Holandsko) v 90. 
rokoch mierne klesla. 
59. Krajiny vyrábajúce víno a výrobcovia vo všeobecnosti siln e oponujú zavedeniu 
kladnej minimálnej sadzby uplat ňovanej na víno. Namietajú, že víno vo vä čšine 
členských štátov vyrábajúcic h víno nikdy nepodliehalo spotrebným daniam, že je 
neoddelite ľnou súčasťou ich kultúry a že by bolo ťažké zavies ť povinné zdanenie 
                                                
 
21 Nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 (Ú. v. ES L 179, 14.7.1999). 
 
SK 22   SK vína z politických dôvodov. Dodávajú, že členské štáty, ktoré vyrábajú víno a 
uplatňujú nulovú sadzbu alebo iba ve ľmi nízku kontrolnú da ň, predstavujú približne 
85 % celkovej spotreby vína v EÚ a že v dôsledku toho sa možné problémy vnútorného trhu týkajú iba malého zlomku s potreby vína v EÚ, a to 15 %. Takisto 
tvrdia, že nulová sadzba uplat ňovaná na víno je nevyhnutným  pomocným opatrením, 
ktoré podporuje ciele OST pre víno a že v sú časnej situácii na trhu s vínom by sa 
zavedenie akejko ľvek novej – i ke ď nízkej – povinnej dane v krajinách, ktoré 
vyrábajú víno, považovalo za škodlivé.  Dokonca vznikli obavy, že by mohli 
nasledova ť ďalšie kroky, ktoré by viedli k vyššej úrovni minimálneho zda ňovania 
vína. Navyše sa domnievajú, že kladná spotrebná da ň z vína by vôbec neprispela k 
vyriešeniu problémov vnútor ného trhu, spôsobených ve ľkými rozdielmi v úrovniach 
daní medzi členskými štátmi s vysokými a nízkymi da ňami. 
60. Nakoniec sa uvádza sa aj argument, že zdan enie vína by znamenalo zavedenie alebo 
zvýšenie administratívnej zá ťaže pre státisíce drobných vinohradníkov a orgány 
správy vo vyrábajúcich členských štátoch do takej miery, že by to bolo neúmerné 
príjmom, ktoré by toto opatrenie vytvorilo. Ke ďže však už výroba vína podlieha 
prísnym kontrolám kvality a pohybu tak v rá mci SOT pre víno, ako aj na základe 
smernice 92/12/EHS, môže by ť táto záťaž menšia, ako sa predpokladá, pokia ľ ide o 
pohyby vnútri Spolo čenstva. 
Poľnohospodárska politika - závery 
61. Ako vyplýva z opisu rôznych stanovísk uve dených vyššie, zdanenie vína zostáva 
veľmi diskutabilným a politicky ci tlivým problémom. Niektoré členské štáty, ktoré 
nevyrábajú víno, by vyžadovali, aby boli akéko ľvek zmeny minimálnych sadzieb 
uplatňovaných na ktorýko ľvek druh alkoholického nápoja podmienené zavedením 
kladnej minimálnej sadzby spotrebnej dane  z vína. Na druhej st rane, krajiny, ktoré 
vyrábajú víno, vo všeobecnosti na ďalej vystupujú proti zavedeniu minimálnej sadzby 
spotrebnej dane z vína. 
62. Ak sa zdá, že je ve ľmi ťažké zmeni ť súčasnú výšku minimálnych sadzieb, vynára sa 
ďalšia dôležitá otázka, t. j. či je odôvodnené zachova ť súčasný systém monitorovania 
spotrebných výrobkov (systém pohybov v režime pozastavenia dane, medzi oprávnenými da ňovými skladmi, zloženie záruk, sprievodné dokumenty at ď.) v 
prípade výrobkov ako víno a pivo podliehajúcich  spotrebnej dani, ktorej absolútna 
výška je nižšia ako DPH, ktorá sa na ne uplat ňovala najmenej v 10 z 15 členských 
štátov a teraz sa uplat ňuje v 20 z 25 členských štátov. 
3.5.3.  Rozšírenie Európskej únie 
63. Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, už uplat ňujú na alkoholické nápoje 
sadzby, ktoré sú na úrovni sú časných minimálnych sadzieb alebo vyššie. Ďalšie 
kandidátske krajiny, s ktorými prebie hajú prístupové rokovania (Rumunsko a 
Bulharsko), takisto nepožiadali o prechodné  obdobia po dátume ich pristúpenia na 
dosiahnutie sú časnej výšky minimálnych sadzieb. Prílohy B1 až B4  zahŕňajú sadzby 
spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov uplat ňované členskými štátmi, 
ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, a kandidátskymi krajinami. 
 
SK 23   SK 3.6. Obdobie skúmania 
64. Článok 8 smernice 92/84/EHS stanovuje, že Rada konajúca na základe správy a v 
prípade potreby na návrh Komisie každé dva roky  skúma sadzby spotrebnej dane 
ustanovené v tejto smernici a konajúc jednomyse ľne, po porade s Európskym 
parlamentom, prijíma potrebné opatrenia. 
65. Komisia je toho názoru, že dvojro čné obdobie je príliš krátke na vykonanie 
potrebného h ĺbkového skúmania fungovania vnútorného trhu a ďalších aspektov, 
ktoré treba vzia ť do úvahy v správe Komisie a na poskytnutie správn ej perspektívy 
pre posúdenie zmien v legislatíve členských štátov. Štvorro čné obdobie by bolo 
vhodnejšie pre posúdenie fungovania vnútorného trhu a dôsledkov akýchko ľvek 
možných zmien v legislatíve. Z toht o dôvodu by každý budúci návrh na úpravu 
existujúceho rámca Spolo čenstva pre zdanenie alkoholu mal obsahova ť zmenu a 
doplnenie článku 8 smernice 92/84/EHS tak, aby stanovoval, že prehodnotenie sa má 
uskutočniť namiesto každých dvoch rokov každé štyri roky. 
4. ŠTRUKTÚRA SPOTREBNEJ DANE UPLAT ŇOVANEJ NA ALKOHOLICKÉ NÁPOJE  
66. I keď požiadavka prehodnotenia stanovená v článku 8 smernice 92/84/EHS len 
vyžaduje, aby Komisia podávala správu o sadzbách spotrebnej dane ustanovených v 
tejto smernici, Komisia sa domnieva,  že prehodnotenia by tiež mali zoh ľadniť zmeny 
štruktúry daní, pretože je to  problém, ktorý tesne súvisí s problémom sadzieb. Platí to 
najmä pre záležitosti týka júce sa zaradenia alkoholických nápojov do každej z 
kategórií definovanej v smernici o štrukt úre (smernica 92/83/EHS). Z konzulta čného 
procesu, ktorý predchádzal tejto sp ráve, vyplynuli tieto tri problémy: 
a) Rozdielne zaobchádzanie s vínom a šumivým vínom; b) Úprava kódov KN (kombinovaná nome nklatúra) používaných na definovanie 
kategórií výrobkov; 
c) Zaradenie výrobkov na ú čely spotrebnej dane. 
4.1. Rozdielne zda ňovanie vína a šumivého vína 
67. Smernice 92/83/EHS a 92/84/EHS v sú časnosti stanovujú možnos ť, aby členské štáty 
uplatňovali rozdielne sadzby spot rebnej dane na víno a šumivé víno. Ako vidno z 
tabuľky v Prílohe B1 , v súčasnosti využíva túto možnos ť 8 členských štátov (IE, 
UK, DK, NL, BE, FR, DE, AT).  
68. Nemecko a Rakúsko v sú časnosti uplat ňujú nulovú sadzbu na nešumivé víno, ale 
pomerne vysokú sadzbu na šumivé ví no. V Belgicku, Dánsku, Francúzsku, 
Spojenom krá ľovstve, Írsku a v Holandsku je sadzba uplat ňovaná na šumivé víno 
vyššia ako (kladná) sadzba uplat ňovaná na nešumivé víno ( pozri prílohu B1 ). Štyri 
členské štáty (DE, BE, NL, AT) takisto uplat ňujú odlišnú sadzbu na šumivé 
medziprodukty ako na nešumivé medziprodukty ( pozri prílohu B3 ). 
69. Tento rozdiel v smerniciach vyplýva zo skuto čnosti, že tieto členské štáty tradi čne 
považujú šumivé vína za „l uxusné výrobky“. Vzniká otázka, či je takéto rozlíšenie 
ešte vždy odôvodnené, ke ďže sa oba výrobky čoraz viac konzumujú pri podobných 
 
SK 24   SK príležitostiach. Obe kategór ie navyše obsahujú vína , ktoré sa môžu považova ť za 
„luxusné“ výrobky, ale tiež za ve ľmi lacné (napr. kvalitné vína na rozdiel od 
stolových vín). 
70. Definícia „šumivých vín“ v článku 8 smernice 92/83/EHS môže vies ť k 
nespravodlivým výsledkom, čo sa týka zdanenia. Pod ľa definície stanovenej v 
článku 8 pojem „šumivé víno“ sa vz ťahuje na výrobky, ktoré „sa nachádzajú vo 
fľašiach s „hríbovitými uzávermi“ pridržiava nými svorkami alebo upínadlami alebo  
z dôvodu prítomnosti oxidu uhli čitého v roztoku vyvíjajú nadmerný tlak s hodnotou 
troch barov alebo vyššou“. Obe kritériá by bolo možné považova ť za ľubovoľné. 
Pološumivé vína, ktoré majú pretlak le n o málo nižší ako tri bary, sa vyhnú 
spotrebnej dani uloženej na šumivé ví na a využijú nižšiu (dokonca nulovú) sadzbu 
uplatňovanú na nešumivé víno, ak výrobca použije len odlišný druh zátky na f ľašu. 
Vyvoláva to otázku, či by sa tento rozdie lny prístup mal zachova ť alebo či by sa v 
prípade šumivých vín a medziproduktov nemal uplat ňovať ten istý prístup ako v 
prípade nešumivých vín a medziproduktov. 
4.2. Úprava kódov KN (kombinovaná nomenklatúra) používaných na definovanie 
kategórií výrobkov 
71. Pokiaľ ide o definíciu rôznyc h kategórií alkoholických nápojov, smernica 92/83/EHS 
sa prevažne odvoláva na kódy KN. Článok 26 tejto smernice stanovuje, že odkazy na 
kódy KN uvedené v smernici sa týkajú tej verzie kombinovanej nomenklatúry, ktorá 
je platná v čase prijatia smernice (19. októbra 1992) . V prípade zmien v klasifikácii 
musia obchodníci používa ť rozdielne kódy KN pre tie isté výrobky na pohyby medzi 
členskými štátmi a pohyby medzi EÚ a tret ími krajinami. Aby bolo možné zoh ľadniť 
prípadné možné zmeny kódov KN a zmeny vo výklade (napr. zmeny a doplnenia vysvetliviek k harmonizovanému systému) a zjednoduši ť situáciu hospodárskym 
subjektom i orgánom správy, malo by sa odkazova ť na čo najnovšie uplatnite ľné 
kódy KN.  Okrem toho, s cie ľom zjednoduši ť aktualizáciu týchto odkazov na 
uplatniteľné kódy KN, predkladá Komisia členským štátom na diskusiu, či by sa 
také rozhodnutia mali v budúcnosti uskuto čňovať v súlade s postupom 
ustanoveným v článku 24 smernice 92/12/EHS  (postup, ktorý sa týka Výboru pre 
spotrebné dane, ako bol dohodnutý pre energetické výrobky v článku 2 ods. 5 
smernice Rady 2003/96/ES
22). 
4.3. Zaradenie výrobkov na ú čely spotrebnej dane 
72. Zmeny navrhované v oddieli 4.2. by u ľahčili život hospodárskym subjektom a 
orgánom správy, ale nevyriešili by probl émy zaradenia alkoholických nápojov do 
rôznych kategórií alkoholických nápoj ov, ktoré uvádza smernica 92/83/EHS. 
Definície týchto kategórií vždy zah ŕňajú odkaz na kódy KN. Pr eto je rozhodnutie o 
colnom zaradení výrobku úvodnou otázkou pre rozhodnutie o jeho zdanení 
spotrebnou da ňou. 
73. Obchodníci a vnútroštátne orgány správy nedávno upozornili útvary Komisie na 
problémy zaradenia tým, že sa s ťažovali na rozdielne zarad enie a z toho dôvodu aj 
                                                 
22 Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spolo čenstva pre 
zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51). 
 
SK 25   SK rozdielne zdanenie toho istého výrobku v rôznych členských štátoch. Vä čšina 
nastolených problémov sa týka rozdielu  medzi výrobkami patriacimi pod kódy KN 
2206 (zah ŕňajúci ostatné kvasené nápoje) a 2208 (zah ŕňajúci liehoviny). Vysvetlivky 
k položke 2206 harmonizovaného systému pripúš ťajú pridanie destilovaného 
alkoholu k „ostatným kvaseným nápojom“ bez špecifikácie, do akej miery je také 
pridanie možné. Členské štáty si to vykladajú ve ľmi rozdielne, čo má za následok 
situáciu, ke ď niektoré členské štáty zara ďujú ten istý výrobok medzi „ostatné 
kvasené nápoje“ alebo „medziprodukty“a iné členské štáty medzi „liehoviny“”. 
Možné riešenia 
74. V rámci existujúcej legislatívy EÚ o s potrebných daniach (smernica 92/83/EHS), v 
ktorej sa odkazuje na kódy KN ako na základ pre zaradenie alkoholických nápojov, 
sa riešenie problému rozdielneho za radenia alkoholických nápojov môže dosiahnu ť 
len prostredníctvom jednotnejšieho výkladu a uplat ňovania colných pravidiel pre 
zaradenie týchto výrobkov do KN . 
75. Na colné ú čely môžu hospodárske subjekty od svojich colných orgánov získa ť 
Záväzné informácie o tarifách ( ďalej len „ZIT“) oh ľadne zaradenia výrobkov, ktoré 
sa dovážajú z tretích krajín  alebo sa z nich vyvážajú. ZI T sa zavádzajú do databázy 
právoplatnej vo všetkých členských štátoch, ktorú sp ravuje Komisia. I ke ď sa ZIT 
poskytujú z prípadu na príp ad a nestanovujú všeobecn é pravidlá pre zaradenie 
výrobkov do KN, poskytujú orgánom správy a obchodníkom ur čitý návod a môžu 
viesť k jednotnejšiemu uplat ňovaniu pravidiel KN pre zaradenie do KN. ZIT však 
nie je možné vyžadova ť v prípade výrobkov, u ktorých nie je možné preukáza ť colný 
záujem (napr. nové výrobky vyrobené v EÚ a predávané len v EÚ). S cie ľom zvýšiť 
význam ZIT na ú čely spotrebnej dane by sa malo uvažova ť o rozšírení možnosti pre 
hospodárske subjekty získa ť ZIT od svojich colných orgánov aj pre spotrebné 
výrobky, ktoré nie sú ur čené na dovoz alebo vývoz. To by vyžadovalo zmenu a 
doplnenie príslušných colných ustanovení23. 
76. Ako bolo uvedené vyššie, ZIT vydávajú colné orgány z prípadu na prípad na žiados ť 
hospodárskych subjektov. S cie ľom vyskúša ť a stanovi ť jasnejšie všeobecné pravidlá 
pre zaradenie alkoholických nápojov do KN bola vytvorená pracovná skupina, 
v ktorej sú zastúpené útvary Komisie a colné správy viacerých členských štátov. Táto 
pracovná skupina sa pokúsi predovšetkým ur čiť jasnú deliacu čiaru medzi kódmi KN 
2206 a 2208. Je to však ve ľmi zložitý problém a nemusí vies ť k rýchlym výsledkom. 
Okrem toho by sa nemalo prehliada ť, že akéko ľvek nové colné pravidlá zara ďovania 
alkoholických nápojov do KN nebudú ma ť žiadne dôsledky, čo sa týka ú čelov 
spotrebnej dane, kým nie je odkaz na kódy KN v článku 26 smernice 92/83/EHS 
aktualizovaný, ako sa navrhuje v odseku 71. Zaradenie do KN nakoniec neberie − a 
ani by nemalo bra ť − do úvahy dôsledky tohto zaraden ia na zaradenie výrobku na 
účely spotrebnej dane a mohlo by dokonca vies ť k neželaným výsledkom, čo sa týka 
zaradenia ur čitých výrobkov na ú čely spotrebnej dane. 
                                                 
23 Článok 12 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex 
Spoločenstva a články 5 až 14 vykonávacích ustanovení Colného kódexu Spolo čenstva (nariadenie 
Komisie (EHS) č.. 2454/93 z 2. júla 1993, zavádzajúce ustanovenia pre vykonávanie nariadenia Rady 
(EHS) č. 2913/92). 
 
SK 26   SK 77. Komisia preto zastáva názor, že by sa malo uvažova ť o radikálnejších riešeniach, 
na základe ktorých by sa zarade nie alkoholických nápojov na ú čely spotrebnej 
dane stalo menej závislým od zaradenia do KN . 
78. Prvou možnos ťou by bolo opätovné definovanie kategórií výrobkov podliehajúcich 
spotrebnej dani iba pomocou slovnýc h opisov, bez odkazov na kódy KN, 
porovnate ľné s definíciami použitými pre taba kové výrobky v smernici 95/59/ES. 
Mohlo by sa to však ukáza ť ako mimoriadne zložité vzh ľadom na ve ľkú rozmanitos ť 
výrobkov ponúkaných na trhu s alkoholickými ná pojmi. Na trhu sa okrem toho 
pravidelne objavujú nové výrobky, čo môže ma ť za následok nové problémy so 
zaradením. 
79. Druhou možnos ťou by bola kombinácia colných kódov a dopl ňujúcich prvkov, ktoré 
by stanovila smernica 92/83/EHS. Takéto dopl ňujúce prvky na ú čely spotrebnej dane 
ako maximálne množstvo destilovaného alkoholu, ktoré je možné prida ť ku 
kvaseným nápojom skôr než stratia charakte r „ostatných kvase ných nápojov“ alebo 
„medziproduktov“, by mohli pomôc ť načrtnúť hranicu medzi rôznymi kategóriami 
alkoholických výrobkov v prípad och, v ktorých púhe uplat ňovanie kódov KN 
neposkytuje jasné výsledky alebo vedi e k neuspokojivým výsledkom v oblasti 
zdanenia. Uplat ňovanie takých pravidiel v prax i by sa však mohlo stretnú ť so 
značnými ťažkosťami, keďže môže by ť mimoriadne ťažké a (alebo) nákladné 
stanoviť pôvod etylalkoholu vo výrobku. 
80. Nakoniec by sa mohlo uvažova ť o zavedení novej kategórie alkoholických nápojov 
zahŕňajúcej „ostatné kvasené nápoje“, ku ktorým bol pridaný alkohol. Zatia ľ čo by 
súčasné definície, predstavujúce základ výpo čtu a sadzieb spotrebných daní z piva, 
vína a alkoholu v smernici 92/83/EHS zost ali nezmenené, „ostatné kvasené nápoje“ 
(KN 2206) by sa mohli zda ňovať podľa ich obsahu alkoholu. Na základe príkladu 
článku 3 ods. 2 smernice 92/83/EHS by sa okrem toho členským štátom mohlo 
povoliť, aby rozdelili takéto nápoje do kate górií pozostávajúcich z najviac dvoch 
alebo troch stup ňov alkoholu na kategóriu a uloži ť rovnakú sadzbu dane na hektoliter 
zo všetkých nápojov patriacich do jednej ka tegórie. Minimálne sadzby EÚ pre tieto 
výrobky by sa mohli stanovi ť lineárne alebo by sa mohla zvyšova ť progresívne so 
zvyšujúcim sa obsahom alkoholu vo výrobku. Toto riešenie by umožnilo členským 
štátom zda ňovať porovnate ľné výrobky (kvasené výrobky, ku ktorým bol pridaný 
alkohol) rovnako, na základ e ich obsahu alkoholu, pri čom by sa zmenšila potreba 
jasne rozlišova ť medzi výrobkami zaradenými pod položkami KN 2206 a 2208. 
Treba poznamena ť, že súčasná definícia „ostatných kvasených nápojov“” by zostala 
nezmenená a že výrobky, ktoré v sú časnosti patria do rozsahu pôsobnosti tejto 
definície (napr. jablkový alebo hruškový mušt), by sa na ďalej mali zda ňovať ako 
víno, pri uplat ňovaní článku 15 smernice 92/83/EHS. 
 
SK 27   SK Závery 
81. Legislatíva EÚ o spotrebných daniach z al koholických nápojov, ktorá bola prijatá v 
roku 1992 v snahe u ľahčiť zrušenie kontrol da ňového charakteru na vnútorných 
hraniciach, sa odvtedy nezmenila. Mala stanovi ť minimálne požiadavky, ktoré sa v 
tom čase považovali za potrebné na fungovani e vnútorného trhu. V tomto kontexte 
musí Rada na základe správy Komisie pravidelne prehodnocova ť situáciu. 
82. Táto správa – v poradí druhá od zavedenia  vnútorného trhu, ktor á sa týka tejto 
problematiky, upozornila na celý ra d zostávajúcich problémov fungovania 
vnútorného trhu, ktorým čelia mnohé členské štáty. Problémy, na ktoré poukázala, 
vyplývajú z da ňového zaťaženia výrobkov, ktoré je niekedy vysoké v pomere k ich 
vlastnej hodnote a zo skuto čnosti, že existujú zna čné rozdiely medzi sadzbami dane, 
uplatňovanými členskými štátmi. Posilnená aproximácia by mohla významne 
prispieť k riešeniu týchto problémov. 
83. Vzhľadom na zložitos ť a mnohé politicky citlivé aspekty problému, ktoré zah ŕňajú 
širšie ciele Zmluvy, a ko aj regionálne, po ľnohospodárske a kultúrne faktory, nie je 
k predloženej správe pripojený návrh smernice. V tejto etape je správa ur čená na 
otvorenie širokej diskusie v Rade, Európskom parlamente a v Európskom 
hospodárskom a sociálnom výbore. Na základe  výsledku tejto diskusie sa Komisia 
rozhodne, či predloží alebo nepredloží návrhy ku všetkým problémom nastoleným v 
správe alebo len k niektorým z nich. 
 
SK 28  
 SK PRÍLOHA A  
Príjmy zo spotrebných daní z alkoholických nápojov, taba kových výrobkov a minerálnych ol ejov (rok 2001) v absolútnych číslach,  
ako percentuálny podiel celkových príjmov zo spotrebných daní a ako percentuálny podiel HDP  
. Total Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksMineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksTotal Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinks
B 254.282 5.235 3.387 1.275 573 64,7% 24,4% 10,9% 2,06% 1,33% 0,50% 0,23%
DK 177.840 4.418 2.819 1.019 580 63,8% 23,1% 13,1% 2,48% 1,58% 0,57% 0,33%
D 2.071.200 54.806 39.331 12.025 3.450 71,8% 21,9% 6,3% 2,65% 1,90% 0,58% 0,17%
EL 130.927 4.558 2.283 2.006 269 50,1% 44,0% 5,9% 3,48% 1,74% 1,53% 0,21%
E 651.641 15.340 9.450 4.798 1.091 61,6% 31,3% 7,1% 2,35% 1,45% 0,74% 0,17%
F 1.463.722 33.549 22.780 8.190 2.578 67,9% 24,4% 7,7% 2,29% 1,56% 0,56% 0,18%
IRL 114.479 3.326 1.375 1.142 809 41,3% 34,3% 24,3% 2,91% 1,20% 1,00% 0,71%
I 1.220.147 32.602 24.412 7.444 746 74,9% 22,8% 2,3% 2,67% 2,00% 0,61% 0,06%
L 21.510 974 597 347 30 61,3% 35,6% 3,1% 4,53% 2,78% 1,61% 0,14%
N 429.172 7.746 5.223 1.677 846 67,4% 21,6% 10,9% 1,80% 1,22% 0,39% 0,20%
A 211.857 4.406 2.876 1.234 296 65,3% 28,0% 6,7% 2,08% 1,36% 0,58% 0,14%
P 122.978 3.575 2.228 1.100 247 62,3% 30,8% 6,9% 2,91% 1,81% 0,89% 0,20%
FIN 135.791 4.152 2.264 588 1.300 54,5% 14,2% 31,3% 3,06% 1,67% 0,43% 0,96%
S 244.905 6.577 4.540 807 1.230 69,0% 12,3% 18,7% 2,69% 1,85% 0,33% 0,50%
UK 1.596.986 59.113 35.454 12.489 11.169 60,0% 21,1% 18,9% 3,70% 2,22% 0,78% 0,70%
EU 8.847.436 240.377 159.019 56.141 25.216 66,2% 23,4% 10,5% 2,72% 1,80% 0,63% 0,29%GDP       
in million 
EURExcise duty receipts
In million EUR As a % of total excise receipts As a % of GDP
 
 
SK 29   SK PRÍLOHA B1  
Sadzby spotrebných daní uplat ňované na víno a šumivé víno (1. 5. 2004) 
 
 
 
 
SK 30  
 SK Sadzby spotrebných daní uplat ňované na víno a šumivé víno (1. 5. 2004)  
  
 
 
SK 31   SK PRÍLOHA B2  
Sadzby spotrebných daní uplat ňované na pivo (1. 5. 2004) 
 
 
SK 32  
 SK Sadzby spotrebných daní uplat ňované na pivo (1. 5. 2004)  
 
 
 
 
SK 33   SK PRÍLOHA B3  
Sadzby spotrebných daní uplat ňované na medziprodukty (1. 5. 2004)  
 
 
 
 
SK 34  
 SK Sadzby spotrebných daní uplat ňované na medziprodukty (1. 5. 2004) 
 
 
 
 
SK 35   SK PRÍLOHA B4  
Sadzby spotrebných daní uplat ňované na etylalkohol a liehoviny (1. 5. 2004)  
 
 
 
 
SK 36  
 SK Sadzby spotrebných daní uplat ňované na etylalkohol a liehoviny (1. 5. 2004)  
 
 
 
SK 37   SK PRÍLOHA C  
Sadzby spotrebných daní uplat ňované členskými štátmi a vyjadrené na hl na stupe ň alkoholu (v 
eurách) 
(1. 5. 2004) 
 
 
SK 38  
 SK Sadzby spotrebných daní uplat ňované členskými štátmi a vyjadrené na hl na stupe ň alkoholu (v eurá ch)(1. 5. 2004)