ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
51.

plánuje spustiť projekt Pakt „CoR4Climate“, aby ďalej podporil túto dôležitú iniciatívu. Súčasťou tohto projektu by bolo určiť vyslancov zelenej dohody, ktorí by fungovali ako ústredné kontaktné body pre poskytovanie informácií a šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa zelenej dohody, vrátane úlohy, ktorú predstavuje zelená dohoda ako urýchľovač sociálnej a hospodárskej obnovy po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19. Zámerom projektu je tiež podporiť komunikáciu o zelenej dohode, a to tak s verejnosťou prostredníctvom webového sídla VR, ako aj vo vnútri výboru s členmi VR: táto komunikácia by mala zahŕňať najrelevantnejšie informácie určené miestnym a regionálnym samosprávam potrebné na spustenie ich miestnych zelených dohôd vrátane informácií o možnostiach financovania. V neposlednom rade bude projekt Pakt „CoR4Climate“ príležitosťou zhodnotiť záväzky členov VR týkajúce sa zelenej dohody a propagovať možnosti partnerského učenia sa;
(6) S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala naďalej presadzovať investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi a kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti . Pri stanovovaní celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi.

(6) S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala naďalej presadzovať investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi a kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z diferencovaných potrieb členských štátov EÚ a ich regiónov, aby sa posilnili ich kapacity a zlepšila celková odolnosť a pripravenosť EÚ . Pri stanovovaní celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami .
Vzhľadom na závažnú povahu cezhraničných ohrození zdravia by sa v rámci programu mali podporovať koordinované opatrenia v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie zamerané na riešenie rôznych aspektov takýchto hrozieb. S cieľom posilniť spôsobilosť Únie pripraviť sa na zdravotnú krízu, reagovať na ňu a zvládať ju by mal program podporovať akcie prijaté v rámci mechanizmov a štruktúr zriadených podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ a ďalších relevantných mechanizmov a štruktúr zriadených na úrovni Únie. Mohlo by to zahŕňať strategické hromadenie základných zdravotníckych potrieb alebo budovanie kapacít v rámci reakcie na krízu, preventívne opatrenia v súvislosti s očkovaním a imunizáciou, posilnené programy dohľadu. V tejto súvislosti by mal program podporovať celoúnijnú a medziodvetvovú kapacitu aktérov na predchádzanie krízam, pripravenosť, dohľad, riadenie a reakcie na úrovni Únie a na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí a cvičení pripravenosti v súlade s prístupom „jedno zdravie“. Mal by uľahčiť vytvorenie integrovaného prierezového rámca na komunikáciu o rizikách, ktorý by fungoval vo všetkých fázach zdravotnej krízy – prevencie, pripravenosti a reakcie.

Vzhľadom na závažnú povahu cezhraničných ohrození zdravia by sa v rámci programu mali podporovať koordinované opatrenia v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie zamerané na riešenie rôznych aspektov takýchto hrozieb. S cieľom posilniť spôsobilosť Únie pripraviť sa na zdravotnú krízu, reagovať na ňu a zvládať ju by mal program podporovať akcie prijaté v rámci mechanizmov a štruktúr zriadených podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ a ďalších relevantných mechanizmov a štruktúr zriadených na úrovni Únie. Mohlo by to zahŕňať strategické hromadenie základných zdravotníckych potrieb , podporu investícií do výroby farmaceutických pomôcok a produktov na boj proti pandémii a ďalším hrozbám pre verejné zdravie s cieľom zabezpečiť európsku sebestačnosť, budovanie kapacít v rámci reakcie na krízu alebo pomoc pri vypracovaní štatistického protokolu členskými štátmi, ktorý by umožňoval porovnávanie údajov o vplyve pandémií na úrovni NUTS 2 , preventívne opatrenia v súvislosti s očkovaním a imunizáciou, posilnené programy dohľadu. V tejto súvislosti by mal program podporovať celoúnijnú a medziodvetvovú kapacitu aktérov na predchádzanie krízam, pripravenosť, dohľad, riadenie a reakcie na úrovni Únie a na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí a cvičení pripravenosti v súlade s prístupom „jedno zdravie“. Mal by uľahčiť vytvorenie integrovaného prierezového rámca na komunikáciu o rizikách, ktorý by fungoval vo všetkých fázach zdravotnej krízy – prevencie, pripravenosti a reakcie.
Na to, aby plán podpory obnovy a odolnosti prispieval k cieľom mechanizmu, mal by obsahovať opatrenia na implementáciu reforiem a verejných investičných projektov prostredníctvom uceleného plánu podpory obnovy a odolnosti. Plán podpory obnovy a odolnosti by mal byť takisto v súlade s príslušnými výzvami a prioritami pre danú krajinu identifikovanými v kontexte európskeho semestra, s národnými programami reforiem, národnými energetickými a klimatickými plánmi, plánmi spravodlivej transformácie a partnerskými dohodami a operačnými programami v rámci fondov Únie. Na podporu akcií, ktoré spadajú pod priority európskej zelenej dohody a digitálnej agendy, by sa v pláne mali stanoviť aj opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú a digitálnu transformáciu. Tieto opatrenia by mali umožniť rýchle dosiahnutie zámerov, cieľových hodnôt a príspevkov stanovených v národných energetických a klimatických plánoch a ich aktualizáciách. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade s prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia.

Na to, aby plán podpory obnovy a odolnosti prispieval k cieľom mechanizmu, mal by obsahovať opatrenia na implementáciu reforiem a verejných investičných projektov prostredníctvom uceleného , relevantného, efektívneho a účinného plánu podpory obnovy a odolnosti. Plán podpory obnovy a odolnosti by mal byť takisto v súlade s príslušnými výzvami a prioritami pre danú krajinu identifikovanými v kontexte európskeho semestra, s národnými programami reforiem, národnými energetickými a klimatickými plánmi, plánmi spravodlivej transformácie a partnerskými dohodami a operačnými programami v rámci fondov Únie. Okrem toho by plány podpory obnovy a odolnosti mali byť v súlade so zásadou európskej pridanej hodnoty. Na podporu akcií, ktoré spadajú pod priority európskej zelenej dohody, digitálnej agendy , priemyselnej stratégie a stratégie pre MSP, programu v oblasti zručností pre Európu, záruky pre deti a záruky pre mladých ľudí by sa v pláne mali stanoviť aj opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú a digitálnu transformáciu. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade s prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia. Aspoň 40 % plánov podpory obnovy a odolnosti by sa malo zameriavať na zohľadňovanie opatrení v oblasti klímy a biodiverzity a cieľov environmentálnej udržateľnosti.
5.

sa domnieva, že by sa mal preskúmať decentralizovanejší prístup k vykonávaniu jednotného trhu, ktorý by zahŕňal decentralizáciu zodpovednosti za monitorovanie a kontrolu správneho uplatňovania právnych predpisov EÚ na agentúry na úrovni členských štátov, a to podľa vzoru decentralizovaného prístupu k uplatňovaniu pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Nazdáva sa tiež, že takýto decentralizovaný prístup by pomohol znížiť administratívnu záťaž na všetkých úrovniach a podporiť pocit zodpovednosti členských štátov za jednotný trh, čo je nevyhnutné pre jeho riadne fungovanie;
S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST mali posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia.

S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST mohli posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia.
(17) Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“ oznámila svoj úmysel posúdiť sprísnenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov Únie do roku 2030 a predložiť v súvislosti s ním príslušné návrhy, aby sa zaručil jeho súlad so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Ďalej v uvedenom oznámení zdôraznila, že všetky politiky Únie by mali prispievať k plneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, kde by mali svoju úlohu zohrávať všetky sektory. Do septembra 2020 by Komisia na základe komplexného posúdenia vplyvu a pri zohľadnení analýzy integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jej členské štáty prekladajú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (1), mala preskúmať cieľ Únie v oblasti klímy vytýčený na obdobie do roku 2030, ako aj možnosti vytýčiť nový cieľ na obdobie do roku 2030, konkrétne sprísniť ho z 50 % na 55 % zníženie emisií v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Ak Komisia bude považovať za potrebné cieľ Únie do roku 2030 zmeniť, mala by Európskemu parlamentu a prípadne Rade predložiť zodpovedajúce návrhy na zmenu tohto nariadenia. Navyše by Komisia mala do 30. júna 2021 posúdiť, ako by sa v záujme dosiahnutia cieľa spočívajúceho v 50 až 55 % znížení emisií v porovnaní s rokom 1990 mali zmeniť právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva uvedený cieľ.

(17) Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“ oznámila svoj úmysel posúdiť sprísnenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov Únie do roku 2030 a predložiť v súvislosti s ním príslušné návrhy, aby sa zaručil jeho súlad so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Ďalej v uvedenom oznámení zdôraznila, že všetky politiky Únie by mali prispievať k plneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, kde by mali svoju úlohu zohrávať všetky sektory. Čím skôr, najneskôr však do začiatku septembra 2020 by Komisia na základe komplexného posúdenia vplyvu a pri zohľadnení analýzy integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jej členské štáty prekladajú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (1), mala preskúmať cieľ Únie v oblasti klímy vytýčený na obdobie do roku 2030, ako aj možnosti vytýčiť nový cieľ na obdobie do roku 2030, konkrétne sprísniť ho na minimálne 55 % zníženie emisií v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Ak Komisia bude považovať za potrebné cieľ Únie do roku 2030 zmeniť, mala by Európskemu parlamentu a prípadne Rade predložiť zodpovedajúce návrhy na zmenu tohto nariadenia. Navyše by Komisia mala do 30. júna 2021 posúdiť, ako by sa v záujme dosiahnutia cieľa spočívajúceho v minimálne 55 % znížení emisií v porovnaní s rokom 1990 mali zmeniť právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva uvedený cieľ.
22.

zdôrazňuje potrebu medzisektorovej spolupráce a súdržnosti príslušných oblastí politiky. Opatrenia by sa mali integrovaným spôsobom zamerať na všetky zdroje znečistenia ovzdušia: dopravu (cestnú aj inú než cestnú dopravu), energetiku (vrátane vykurovania v domácnosti), poľnohospodárske sektory a priemysel, pričom sa zohľadnia ďalšie relevantné oblasti, ako je zmena klímy alebo zdravie. Tieto politiky by mohli byť recipročne prospešné (napr. opatrenia na úsporu energie), v niektorých prípadoch však politiky (napr. podpora spaľovania biomasy alebo podpora automobilov s dieselovým motorom) by mohli mať negatívny vplyv na kvalitu ovzdušia. Mali by sa využiť synergie a malo by sa zabrániť kontraproduktívnym ustanoveniam. Všetky príslušné opatrenia v rámci európskej zelenej dohody by sa mali využiť na pomoc pri dosahovaní súčasných cieľov v oblasti kvality ovzdušia: nielen akčný plán na dosiahnutie nulového znečistenia, ale aj stratégia biodiverzity do roku 2030, stratégia „Z farmy na stôl“, akčný plán pre obehové hospodárstvo, udržateľná a inteligentná mobilita a európsky právny predpis v oblasti klímy;
Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie znižovania závislosti od fosílnych palív a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.

Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by obsahovať identifikáciu a prehľad domácností zasiahnutých energetickou a dopravnou chudobou alebo ohrozených tým, že sa ocitnú v stave energetickej chudoby, zraniteľných mikropodnikov a malých podnikov, ako aj podrobnú analýzu hlavných príčin týchto druhov chudoby na územiach spravovaných miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktorá sa vypracuje v spolupráci s týmito samosprávami, rôznymi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. V plánoch by sa mali stanoviť aj ciele postupného efektívneho odstránenia týchto druhov chudoby . Po druhé, mali by domácnostiam žijúcim v energetickej chudobe a osobám čeliacim dopravnej chudobe, ako aj mikropodnikom a malým podnikom poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a investovanie do dôkladnej renovácie budov, najmä budov s najhoršími vlastnosťami a do sociálneho bývania, uspokojenia akéhokoľvek zostávajúceho dopytu po vykurovaní a chladení využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a do mobility s nulovými emisiami. Plány by mali obsahovať najmä investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenia postupného ukončenia závislosti od fosílnych palív. Možno uvažovať aj o iných opatreniach, ako je priama podpora, ktoré by však mali byť časovo obmedzené a podmienené dlhodobými investíciami s dlhotrvajúcim vplyvom.
V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne určiť množstvo energie z obnoviteľných zdrojov na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi na roky 2030 a 2040. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia, adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.

V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty alebo ich príslušné regionálne a miestne samosprávy musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne v rámci svojho námorného priestorového plánovania určiť a vyčleniť adekvátny priestor pre množstvo energie z obnoviteľných zdrojov a súvisiacej infraštruktúry na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2030, 2040 a 2050 v súlade s cieľmi na roky 2030 a 2050. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia a biodiverzitu , adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie so systémami uskladňovania a s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.
[…] Komisia by preto mala toto nariadenie do konca roka 2026 preskúmať, najmä z hľadiska cieľových hodnôt elektrických nabíjacích bodov pre ťažké úžitkové vozidlá, ako aj cieľových hodnôt v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá do plavidiel a lietadiel s nulovými emisiami vo vodnej a leteckej doprave.

[…] Komisia by mala posúdiť vplyv tohto nariadenia najneskôr dva roky po nadobudnutí jeho účinnosti na základe konkrétnych stanovených cieľov, pričom by mala zohľadniť celý životný cyklus emisií vozidiel pre každú technológiu a jeho vplyv na emisie CO2 z cestnej dopravy, ako aj vplyv každej technológie na spotrebiteľa (celkové náklady na vlastníctvo). Komisia by zároveň mala toto nariadenie do konca roka 2026 preskúmať, najmä z hľadiska cieľových hodnôt elektrických nabíjacích bodov pre ťažké úžitkové vozidlá, ako aj cieľových hodnôt v oblasti infraštruktúry pre alternatívne palivá do plavidiel a lietadiel s nulovými emisiami vo vodnej a leteckej doprave.
Určité systémy umelej inteligencie určené na interakciu s fyzickými osobami alebo generovanie obsahu môžu predstavovať osobitné riziko podvodu predstieraním identity alebo podvodného konania bez ohľadu na to, či sú klasifikované ako vysokorizikové alebo nie. Preto by používanie týchto systémov malo za určitých okolností podliehať osobitným povinnostiam transparentnosti bez toho, aby boli dotknuté požiadavky a povinnosti týkajúce sa vysokorizikových systémov umelej inteligencie. Predovšetkým by fyzické osoby mali byť informované o tom, že komunikujú so systémom umelej inteligencie , pokiaľ to nie je zrejmé z okolností a kontextu používania . Okrem toho by fyzické osoby mali byť informované, keď sú vystavené systému na rozpoznávanie emócií alebo systému biometrickej kategorizácie. Takéto informácie a oznámenia by sa mali poskytovať vo formátoch prístupných pre osoby so zdravotným postihnutím. Používatelia, ktorí používajú systém umelej inteligencie na vytváranie obrazového, zvukového alebo video obsahu alebo na manipuláciu s ním a tento obsah sa očividne podobá existujúcim osobám, miestam alebo udalostiam a nepravdivo na človeka pôsobí ako autentický obsah, by mali zverejniť, že tento obsah bol umelo vytvorený alebo zmanipulovaný, tak, že výstup umelej inteligencie zodpovedajúcim spôsobom označia a zverejnia jeho umelý pôvod.

Určité systémy umelej inteligencie určené na interakciu s fyzickými osobami alebo generovanie obsahu môžu predstavovať osobitné riziko podvodu predstieraním identity alebo podvodného konania bez ohľadu na to, či sú klasifikované ako vysokorizikové alebo nie. Pred použitím týchto systémov musia byť splnené osobitné povinnosti transparentnosti bez toho, aby boli dotknuté požiadavky a povinnosti týkajúce sa vysokorizikových systémov umelej inteligencie. Predovšetkým by fyzické osoby mali byť systematicky informované o tom, že komunikujú so systémom umelej inteligencie. Okrem toho by fyzické osoby mali byť informované, keď sú vystavené systému na rozpoznávanie emócií alebo systému biometrickej kategorizácie. Takéto informácie a oznámenia by sa mali poskytovať vo formátoch prístupných pre osoby so zdravotným postihnutím. Používatelia, ktorí používajú systém umelej inteligencie na vytváranie obrazového, zvukového alebo video obsahu alebo na manipuláciu s ním a tento obsah sa očividne podobá existujúcim osobám, miestam alebo udalostiam a nepravdivo na človeka pôsobí ako autentický obsah, by mali zverejniť, že tento obsah bol umelo vytvorený alebo zmanipulovaný, tak, že výstup umelej inteligencie zodpovedajúcim spôsobom označia a zverejnia jeho umelý pôvod.
c) vplyv, ktorý by mohli mať incidenty z hľadiska rozsahu a trvania na hospodárske a spoločenské činnosti, životné prostredie a verejnú bezpečnosť;

c) vplyv, ktorý by mohli mať incidenty z hľadiska rozsahu a trvania na hospodárske a spoločenské činnosti, životné prostredie a verejnú bezpečnosť , v konzultácii s miestnymi a regionálnymi samosprávami, pokiaľ je to relevantné ;
1.

víta návrh nariadenia na revíziu usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (TEN-E). Uznáva, že hoci ciele súčasného nariadenia zostávajú do veľkej miery platné, súčasný rámec TEN-E zatiaľ naplno nezohľadňuje očakávané zmeny energetického systému, ktoré vyplynú z nového politického kontextu a rýchleho technologického vývoja, so zámerom stanoviť ambicióznejšie ciele do roku 2030 a dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 v rámci Európskej zelenej dohody. Zdôrazňuje, že zmena klímy, ktorej sa teraz nedá zabrániť, bude mať v Európe významný vplyv napriek úsiliu o jej zmiernenie a adaptáciu na ňu, a preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje snahy o aktualizáciu energetickej infraštruktúry ako kľúčového faktora energetickej transformácie, pričom treba zaručiť ochranu klímy a prírody a dodržať kritériá udržateľnosti v zmysle cieľov udržateľného rozvoja;