Uznesenie Európskeho parlamentu o situácii rómskych žien v Európskej únii (2005/2164(INI))



Úradný vestník 298 E , 08/12/2006 S. 0283 - 0287



P6_TA(2006)0244 Situácia rómskych žien v Európskej únii Uznesenie Európskeho parlamentu o situácii rómskych žien v Európskej únii (2005/2164(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na skutočnosť, že Európska únia a jej inštitúcie vyjadrili pri mnohých príležitostiach obavu alebo dokonca znepokojenie nad situáciou Rómov vo všeobecnosti a rómskych žien zvlášť, a to v nasledujúcich dokumentoch a činnostiach: - uznesenie Európskeho parlamentu z 28. apríla 2005 o situácii Rómov v Európskej únii [1], - správa Európskeho strediska pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie s názvom "Romani Women and Access to Public Health Care: Breaking the Barriers" (Rómske ženy a prístup k verejnej zdravotnej starostlivosti: prekonávanie bariér), - dôležitá a znepokojujúca správa Komisie o situácii Rómov v rozšírenej EÚ, v ktorej bola zvláštna pozornosť venovaná rodovým aspektom situácie Rómov v Európe [2], - činnosti podporované Komisiou, ako napríklad štúdia programu Daphne o situácii rómskych žien v španielskych väzeniach, - so zreteľom na skutočnosť, že niektoré orgány Rady Európy tiež vyjadrili nespokojnosť so situáciou Rómov a rómskych žien v Európe a vyzvali tvorcov politík a zákonodarcov, aby napravili neprijateľnú situáciu Rómov, vrátane rómskych žien, v Európe, a to v nasledujúcich dokumentoch: - odporúčanie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy 1203(1993) týkajúce sa Rómov v Európe, ktoré si okrem iného všíma význam vzdelávania rómskych žien, - všeobecno-politické odporúčanie Európskej komisie Rady Európy proti rasizmu a netolerancii č. 3 (1998) o boji proti rasizmu a netolerancii voči Rómom/Cigánom, ktoré zdôrazňuje dvojitú diskrimináciu, ktorej sú vystavené rómske ženy, - nedávno zverejnená správa, ktorej autorom je pán Alvaro Gil-Robles, komisár Rady Európy pre ľudské práva o situácii týkajúcej sa ľudských práv Rómov, Sintiov a kočovníkov v Európe (2006), - so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (KOM(2005)0081), - so zreteľom na akčný plán OBSE na zlepšenie situácie Rómov a Sintiov v regióne OBSE [3], ktorý zdôrazňuje princíp úplného zohľadňovania záujmov rómskych žien vo všetkých záležitostiach a zaistenia účasti rómskych žien vo všetkých aspektoch života a princíp spolupráce "Rómovia Rómom", - so zreteľom na Pekinskú deklaráciu o právach žien, ktorej článok 32 uvádza, že štáty majú "zintenzívniť úsilie o zabezpečenie rovnakého uplatňovania všetkých ľudských práv a základných slobôd pre všetky ženy a dievčatá, ktoré musia čeliť viacerým prekážkam v ich úsilí o zlepšenie svojho postavenia a napredovanie" [4], - so zreteľom na všeobecné odporúčanie č. 27 o diskriminácii Rómov, ktoré prijal Výbor OSN na odstránenie rasovej diskriminácie na 57. zasadnutí v roku 2000, - so zreteľom na dokumentáciu zostavenú Európskym centrom pre práva Rómov spolu s partnerskými organizáciami a predloženú Výboru OSN na odstránenie diskriminácie žien (UN CEDAW), ktorá sa týka členských štátov a prístupových a kandidátskych krajín, a so zreteľom na odporúčania vydané výborom UN CEDAW, týkajúce sa situácie rómskych žien a potreby prijatia neodkladných opatrení na riešenie početných problémov, ktorým čelia rómske ženy v Európe, - so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod [5], - so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní [6], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A6-0148/2006), A. keďže v EÚ sa ochrane ľudských práv pripisuje osobintý význam, a keďže rómske ženy v súčasnosti patria medzi najohrozenejšie skupiny a jednotlivcov v členských štátoch, a v prístupových a kandidátskych krajinách, B. keďže existujú náznaky, že sa v dôsledku patriarchálnych tradícií mnohé ženy vrátane rómskych žien a dievčat nemôžu slobodne rozhodovať o záležitostiach týkajúcich sa najzákladnejších rozhodnutí o ich živote, a preto nemajú možnosť uplatňovať svoje základné ľudské práva, C. keďže tvorcovia politík a zákonodarcovia EÚ prijali rozsiahly súhrn právnych noriem a navrhli rad politík určených na boj proti dvojnásobnej nevýhode rasovej a rodovej diskriminácie a s tým spojených dôsledkov, D. keďže európskym tvorcom politík a zákonodarcom sa ešte nepodarilo zabezpečiť úplnú a účinnú rovnosť rómskych žien a ich rovnaké začlenenie do európskych spoločností pri úplnom zachovaní ich dôstojnosti, E. keďže rómske ženy čelia extrémnym stupňom diskriminácie, vrátane viacnásobnej alebo spojenej diskriminácie, ktorú spôsobujú veľmi rozšírené stereotypy známe ako anticigánizmus, F. keďže prieskumy ukazujú, že očakávaná dĺžka života rómskych žien je v niektorých zemepisných oblastiach kratšia ako u iných žien, G. keďže existuje rozsiahla dokumentácia naznačujúca, že predovšetkým rómske ženy sú vylúčené zo zdravotnej starostlivosti a často k nej majú prístup iba vo veľmi naliehavých prípadoch a/alebo pri pôrode, H. keďže rómske ženy sa v posledných rokoch v Európe stali obeťami mimoriadneho porušovania ľudských práv, predovšetkým útokov na vlastnú fyzickú integritu, vrátane nedobrovoľnej sterilizácie; keďže niektoré členské štáty musia ešte vykonať nápravu takéhoto porušovania, hoci iné štáty tak už urobili, I. keďže priepasť v úrovni vzdelania medzi nerómskymi a rómskymi ženami je neprijateľne veľká [7]; keďže veľmi veľa rómskych dievčat nedokončí ani základné vzdelanie [8], J. keďže rasová segregácia na školách a zaujatosť medzi učiteľmi a správcami prispieva k nízkej úrovni očakávaní, ktoré majú rómski rodičia najmä voči svojim dcéram, K. keďže miera nezamestnanosti medzi dospelými rómskymi ženami je na mnohých miestach mnohonásobne vyššia ako v prípade zvyšku dospelého ženského obyvateľstva, L. keďže značný počet rómskych žien po celej Európe v súčasnosti žije v obydliach, ktoré ohrozuje ich zdravie, a keďže na mnohých miestach žijú rómske ženy pod stálou hrozbou núteného vysťahovania, M. keďže rómske ženy často patria medzi obete obchodovania so ženami v Európe, N. keďže pred Európskym súdom pre ľudské práva bolo nedávno začaté súdne konanie proti Misii OSN pre dočasnú správu v Kosove (UNMIK) obvinenej z mimoriadneho ublíženia veľkému množstvu ľudí, vrátane rómskych žien a dievčat [9], 1. víta návrh na zriadenie Inštitútu EÚ pre rodovú rovnosť a naliehavo žiada, aby sa tento inštitút intenzívne zameral na situáciu žien trpiacich v dôsledku viacnásobnej diskriminácie, vrátane rómskych žien; 2. vyzýva verejné orgány v celej EÚ, aby okamžite vyšetrili obvinenia z mimoriadneho porušovania ľudských práv voči rómskym ženám, aby urýchlene potrestali páchateľov a aby obetiam poskytli primerané odškodnenie, a vyzýva členské štáty, aby za jednu zo svojich najvyšších priorít považovali opatrenia, ktoré ženám poskytnú lepšiu ochranu reprodukčného a sexuálneho zdravia, zabránia nezákonnej nedobrovoľnej sterilizácii a podporia plánované rodičovstvo, alternatívne možnosti k predčasným sobášom a sexuálnu výchovu, a aby prijali proaktívne opatrenia na odstránenie rasovo segregovaných pôrodníckych oddelení, aby zabezpečili vypracovanie programov, ktoré poskytnú pomoc rómskym obetiam domáceho násilia a aby venovali zvláštnu pozornosť obchodovaniu s rómskymi ženami, a žiada Komisiu, aby podporovala iniciatívy vlád a občianskej spoločnosti zamerané na riešenie týchto problémov a zabezpečenie základných ľudských práv obetí; 3. vyzýva členské štáty, aby preskúmali vykonávanie všetkých politík, s cieľom zabezpečiť rómskym ženám účasť na príprave, plánovaní a realizácii týchto procesov; 4. vyzýva členské štáty, aby prijali minimálne štandardy v rámci otvorenej metódy koordinácie zamerané na prijatie opatrení na zabezpečenie toho, aby mali ženy a dievčatá rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu pre všetkých vrátane prijatia pozitívnych právnych predpisov vyžadujúcich odstránenie segregácie na školách a vytýčenia konkrétnych plánov na skončenie osobitného, menej kvalitného vzdelávania rómskych detí; 5. nalieha, aby sa rómske deti povinne učili čítať a písať a to musí byť prioritou školy, v ktorých sa tieto deti vzdelávajú; 6. vyzýva členské štáty, aby v rámci domácich právnych predpisov zlepšili bývanie Rómov priznaním práva na primerané bývanie, napravili súčasný nedostatok ochrany, ktorá sa priznáva jednotlivcom podľa domácich pracovných predpisov voči nútenému vysťahovaniu, aby po konzultácii so zástupcami príslušných komunít prijali podrobné plány na financovanie zlepšenia podmienok života a bývania v oblastiach s početným rómskym obyvateľstvom, nariadili miestnym úradom, aby okamžite zabezpečili dostatočné množstvo pitnej vody, elektrickú energiu, odvoz odpadu, verejnú dopravu a cesty; 7. vyzýva členské štáty, aby podporovali sociálne zmiešané bývanie; 8. vyzýva členské štáty, aby neusadeným rómskym občanom umožnili prístup k priestorom, ktoré im poskytnú uspokojivý štandard pohodlia a hygieny; 9. požaduje primerané presídlenie k bezpečnejšiemu bývaniu, predovšetkým pre utečencov, ktorými sú rómske ženy na územiach vysoko znečistených olovom v regióne Mitrovica v Kosove; zameriava pozornosť na dočasné a novo obnovené miesto francúzskeho tábora KFOR Osterode, ktoré je prechodným riešením; vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby poskytli dostatočné finančné zdroje na presídlenie na miesto pôvodu; zdôrazňuje potrebu posilnenia ľudských práv počas procesu stabilizácie a asociácie; 10. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prístup všetkých rómskych žien k primárnej, núdzovej a preventívnej zdravotnej starostlivosti, aby vypracovali a vykonali politiky zabezpečujúce prístup k systému zdravotnej starostlivosti aj pre najvylúčenejšie komunity a zavedenie školenia proti zaujatosti pre pracovníkov v zdravotníctve; 11. vyzýva vlády, aby zabezpečili, aby rovnaké zaobchádzanie a rovnosť príležitostí boli integrálnou súčasťou politík zamestnávania a sociálneho začleňovania, aby riešili veľmi vysokú mieru nezamestnanosti rómskych žien a aby najmä riešili vážne prekážky spôsobené priamou diskrimináciou pri prijímaní zamestnancov; 12. vyzýva na prijatie konceptu "pozitívnych povinností", podľa ktorých by sa zo zákona od štátnych a neštátnych subjektov vyžadovalo, aby zaistili pomerné zastúpenie rómskych žien podľa ich zastúpenia v miestnej populácii; 13. vyzýva vlády, aby preskúmali prekážky samostatnej zárobkovej činnosti rómskych žien a aby vytvorili programy umožňujúce dostupnú, rýchlu a lacnú registráciu rómskych žien - podnikateliek a samostatne zárobkovo činných osôb, aby zriadili prístup k dostupným úverom - vrátane mikroúverov - na financovanie podnikania rómskych žien, a žiada Komisiu, aby podporovala tieto činnosti príslušnými mechanizmami financovania; 14. odporúča členským štátom a Komisii, aby podporili modely sociálneho podnikania, zamerané výslovne na rómske ženy; 15. vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby v rámci rôznych spôsobov financovania pristupovali k budovaniu kapacít a zlepšeniu postavenia jednotlivcov a organizácií rómskych žien v oblasti vzdelávania, zamestnania, vedúceho postavenia a politickej účasti ako k horizontálnym cieľom; 16. vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom svojich mnohých súvisiacich finančných mechanizmov podporovala činnosti zamerané na rómske ženy a najmä aby preskúmala pravidlá prideľovania všetkých finančných prostriedkov a zaistila prijatie zvláštnych opatrení na začlenenie rómskych žien, a vyzýva členské štáty, aby presadzovali podobné postupy na úrovni národných, regionálnych a miestnych inštitúcií; 17. odporúča, aby Komisia začala súdne konania a ukladala pokuty s odrádzajúcim účinkom tým členským štátom, ktoré ešte netransponovali antidiskriminačné smernice [10] do vnútroštátneho práva a/alebo ich úplne v praxi nevykonávajú vzhľadom na rómske ženy, a aby monitorovala presadzovanie všetkých rozhodnutí, ktoré vydal Súdny dvor Európskych spoločenstiev v prípadoch nedostatočného dodržiavania právnych predpisov; 18. nalieha na inštitúcie EÚ, aby ich kľúčovým kritériom hodnotenia pripravenosti štátov na pristúpenie k EÚ bola situácia rómskych žien v kandidátskych krajinách, vrátane situácie rómskych žien v tých kandidátskych krajinách, ktoré nie sú tradične alebo aktuálne spojené s rómskou otázkou; 19. odporúča, aby členské štáty naplno využili výhody politických postupov, ako je otvorená metóda koordinácie, na vytvorenie a vykonávanie politík zabezpečujúcich úplnú rovnosť rómskych žien v praxi; 20. vyzýva inštitúcie EÚ, aby sa ujali vedenia a podporili vlády pri zhromažďovaní a uverejňovaní údajov o situácii rómskych mužov a žien rozdelených podľa pohlavia a etnického pôvodu s cieľom zmerať pokrok vo vzdelávaní, bývaní, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a ďalších oblastiach; domnieva sa, že EÚ by mala vyzvať vlády, aby zvyšovali povedomie v štátnej správe a medzi širokou verejnosťou o tom, že údaje o etnickom pôvode je možné získať bez ohrozenia identity jednotlivcov, a mala by podporovať vlády, aby používali existujúce, bezpečné a inovačné metodiky; 21. pripomína, že horizontálny prístup úspešne umožňuje podporu uskutočnenia každoročného fóra rómskych žien žijúcich v EÚ; 22. nalieha, aby Európske stredisko pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie iniciovalo sériu štúdií o úlohe médií pri rozvíjaní anticigánstva, predovšetkým pri podpore škodlivých stereotypov o rómskych ženách; 23. naliehavo vyzýva, aby sa pri príprave všetkých programov a projektov realizovaných inštitúciami EÚ a/alebo členskými štátmi uskutočnili konzultácie s rómskymi ženami, na ktoré by tieto programy a projekty mohli mať vplyv, a aby sa prijali pozitívne opatrenia v ich prospech; 24. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a prístupových a kandidátskych krajín. [1] Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2006, s. 129. [2] Generálne riaditeľstvo Komisie pre zamestnanosť a sociálne veci, útvar D3, 2004. [3] PC.DEC/566, 2003. [4] Štvrtá svetová konferencia o ženách, Pekinská deklarácia a Akčná platforma, 1995. [5] Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22. [6] Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16. [7] 3 % rómskych žien v Rumunsku údajne dokončilo strednú školu, na rozdiel od 63 % žien vo všeobecnosti (Inštitút otvorenej spoločnosti, Research on Selected Roma Education Programs in Central and Eastern Europe (Výskum vybraných rómskych vzdelávacích programov v strednej a východnej Európe), 2002). [8] Správa "Rómovia v strednej a východnej Európe - únik z pasce závislosti", Rozvojový program OSN (UNDP), Bratislava 2002. [9] Viď. tlačová správa Európskeho centra pre práva Rómov "Victims of Kosovo Poisoning Bring Lawsuit at European Court of Human Rights" (Obete otravy v Kosove podali žalobu na Európsky súd pre ľudské práva), 20. február 2006, na stránke: www.errc.org. [10] Vrátane smerníc prijatých v súlade so zmenou a doplnením článku 13 Zmluvy o ES na základe Amsterdamskej zmluvy, ako aj súvisiacich smerníc stanovujúcich rozsah a rozmer zákazu diskriminácie žien v rámci práva EÚ. --------------------------------------------------