SK Úradný vestník Európskej únie C 75/6

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Podpora inovačných a rýchlo rastúcich podnikov

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2017/C 075/02)

Spravodajca: Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 21.1.2016 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 29.11.2016 Prijaté v pléne 14.12.2016 Plenárne zasadnutie č. 521 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržali sa) 220/1/8

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV povzbudzuje Komisiu, aby vytrvala v úsilí prinášať politické návrhy, ktorých cieľom je podpora vytvárania inovačných a rýchlo rastúcich podnikov a odporúča, aby tieto iniciatívy riadilo, viedlo a koordinovalo jedno oddelenie zodpovedné za hodnotenie, monitorovanie a hľadanie synergií medzi inovačnými politikami, ktoré uplatňujú rozličné GR. Tieto politické návrhy by mali posilniť jednotný trh, klastre a ekosystémy, v ktorých sa vytvárajú inovačné začínajúce podniky, rozvíjať prvok vlastného imania európskych kapitálových trhov, podnietiť zameranie akademickej agendy na pracovné miesta budúcnosti a minimalizovať náklady a byrokratickú záťaž pri štarte nového podnikania.

1.1.1. Komisia by mala pokračovať v úsilí dodržiavať existujúce pravidlá jednotného trhu: projekty dlhodobej harmonizácie, ako sú štandardy účtovníctva a nesolventnosti, automatické uznávanie profesionálnych a akademických kvalifikácií, rýchlejšie vykonávanie stratégie digitálneho jednotného trhu a plné rozvinutie iniciatívy Únia kapitálových trhov (1) by EÚ výrazne pomohlo naplno využiť potenciál skutočného jednotného trhu. Jednoduché a efektívne pravidlá pre cezhraničné kontrakty by mali zintenzívniť cezhraničné elektronické obchodovanie, znížiť právne rozdiely v spotrebiteľskom práve a náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky.

1.1.2. Kapitálové financovanie treba viac rozšíriť na podporu začínajúcich podnikov v ich rozvojovej fáze. Okrem iných faktorov to znamená neutrálnejší daňový systém, ktorý sa týka rovnako dlhového a kapitálového financovania tým, že umožní odpočet úrokov, ako aj vyplatenie dividend (2). Začínajúce podniky by mali mať možnosť využiť na prilákanie a udržanie talentov balíčky opcií na akcie.

1.1.3. Mala by sa vytvoriť a podporovať kultúra kapitálu vrátane vzdelávacích a nelegislatívnych iniciatív. Európsky finančný systém potrebuje rozvíjať likvidné investičné produkty vhodné pre retailových investorov s cieľom podnietiť ich investovať do inovačných malých podnikov.

1.1.4. Kľúčovým je aj odstraňovanie nepotrebnej administratívnej záťaže a zbytočných predpisov, aby sa minimalizovala administratívna záťaž a zabránilo zbytočným nákladom a časovej neefektívnosti pre podnikateľov.

1.1.5. Rozvoj nových druhov spolupráce medzi univerzitami a podnikmi vrátane veľkého priemyslu a malých firiem treba v členských štátoch zintenzívniť a urýchliť, pričom je nutné prijať nové politické opatrenia, ktorých cieľom bude dosiahnuť, aby EÚ priťahovala talenty.

1.1.5.1. EHSV nabáda Komisiu, aby odstránila všetky právne prekážky pre výmenu študentov a mladých podnikateľov (3), napríklad vytvorením programu Erasmus pre mladých podnikateľov.

1.1.5.2. EHSV sa zasadzuje za vytvorenie informačnej databázy na základe platformy, ktorá by bola integrovaná do Európskeho centra investičného poradenstva (EIA) a Európskeho portálu investičných projektov (EIPP) (4) s cieľom zlepšiť informovanosť o sľubných spoločnostiach. Do tejto databázy by boli zaradené rýchlo rastúce podniky v EÚ v rozličných odvetviach na základe objektívnych a transparentných kritérií, ktoré umožnia porovnanie medzi jednotlivými spoločnosťami a stanovenie referenčných hodnôt.

1.1.6. EHSV sa domnieva, že výmena a hodnotenie osvedčených postupov ponúkajú cenné poznatky pre experimentovanie s novými politikami (5).

1.2. Požaduje sa, aby Európsky investičný fond (EIF) a Európska investičná banka (EIB) podporovali inovačné podniky so špecifickým rizikovým a zárodkovým kapitálom na uľahčenie transferu technológií z univerzít a výskumných centier. Mohlo by sa tak konať štruktúrovane vo forme záruk prvého úveru, ktoré by pomohli prekonať počiatočnú neochotu súkromného financovania.

1.3. Európsky fond pre strategické investície (EFSI) s objemom 21 miliárd EUR tvorený zárukami Európskej únie a kapitálom Európskej investičnej banky by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri pomoci inovačným projektom rozvinúť sa a vstúpiť na trh. Navyše EFSI by mohol byť vzorom pre budúce rozpočty EÚ, pričom by sa tradičné financovanie projektov založené na grantoch zmenilo na efektívnejší model vedený investíciami, ktorý by „tlačil“ na prostriedky pre projekty. EFSI úspešne financuje relatívne rizikové oblasti, ktoré by sa mohli ľahko prehliadnuť (6).

1.4. EHSV vyzýva na budovanie rozsiahlejšieho súboru nástrojov na stimulovanie investícií vo fáze rastu vrátane „asymetrických fondov“, ktoré prinášajú rozličnú návratnosť rozličným triedam investorov aktív, ako aj na alternatívne finančné nástroje, akým je crowdfunding (7). Treba tiež uvažovať o vytvorení čiastkových trhov (sub-markets) s cieľom uľahčiť prístup na trhy pre európske MSP.

1.5. Komisia by mala riešiť odlišnosti v regulácii medzi Európou a USA v súvislosti so zaobchádzaním s investíciami do softvéru a odstrániť regulačné prekážky, ktoré bránia európskemu finančnému sektoru pri investovaní do digitálneho rozvoja.

2. Analýza aktuálnej situácie

2.1. Malé a stredné podniky (MSP) sú dôležitým prvkom európskeho hospodárstva, pričom výraznou mierou prispievajú k vytváraniu pracovných miest a hospodárskemu rastu (8).

2.1.1. V roku 2015 viac ako 22,3 miliónov MSP v Európskej únii tvorilo 99,8 % všetkých nefinančných podnikov, zamestnávalo 90 miliónov ľudí (66,9 % celkovej zamestnanosti), vytváralo 57,8 % celkovej pridanej hodnoty (9) a 85 % nových pracovných miest. Európa musí zaistiť, aby sa vytvoril nový typ MSP s cieľom kompenzovať 200 000 podnikov, ktoré každoročne skrachujú (10), pričom to ovplyvní 1,7 milióna pracovníkov. Viac však z hľadiska budúceho hospodárskeho rastu záleží na podnikoch, ktoré chcú inovovať, rásť a exportovať.

2.2. Zakladanie začínajúcich podnikov s vysokou mierou rastu má zásadný význam, pretože sa zameriavajú na inovácie v rýchlo rastúcich sektoroch s vysokou pridanou hodnotou. Sú to podniky, ktoré v budúcnosti vytvoria pracovné miesta a budú hnacou silou rastu produktivity, ktorá je kľúčom k zlepšeniu životnej úrovne. Hoci Európa vykazuje pokrok v niektorých oblastiach, zaostáva v prechode od počiatočnej fázy k fáze rozvíjania, ktorá by mala v konečnom dôsledku viesť k rastu a vytváraniu pracovných miest, ktoré Európa potrebuje (11).

2.3. Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sa zameriava na rozvíjajúce sa podniky: podniky s rýchlym rastom s priemerným ročným nárastom zamestnancov (alebo obratu) viac ako 20 % počas trojročného pozorovaného obdobia a s viac ako desiatimi zamestnancami na začiatku pozorovaného obdobia (12). Kľúčovou vlastnosťou rozvíjajúcich sa podnikov, že uplatňujú obchodné modely, ktoré sa môžu výrazne rozširovať. Šíriteľnosť je schopnosť rásť z hľadiska prístupu na trh, príjmov a štruktúry, ktorú spúšťa napr. rýchle zopakovanie podnikateľského modelu na odlišných trhoch alebo v nových riadiacich postupoch.

2.3.1. Štúdia OECD z 11 krajín (13) preukázala, že rozvíjajúce sa podniky predstavujú menej než 10 % podnikov v 11 krajinách, ale vytvárajú až dve tretiny všetkých nových pracovných miest (14).

2.4. Začínajúce podniky zvyknú byť menej ziskové v krátkodobom horizonte a sú závislé od vonkajšieho financovania. Ak tieto inovačné podniky nie sú schopné financovať svoje plány na rozširovanie, nedokážu sa rozvíjať a potenciál pre rast produktivity a vytváranie pracovných miest sa pravdepodobne spomalí.

2.4.1. Podľa analýzy Svetovej banky (15) sa odhaduje, že priemerná miera nesplácaných úverov poskytnutých malým a stredným podnikom na rozvinutých trhoch v roku 2007 bola 6,93 %, čo je viac než dvojnásobok v porovnaní s úvermi pre veľké podniky vo výške 2,54 %. Podiel nesplácaných úverov prudko vzrástol počas krízy v Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Írsku na úroveň od 10 % do 25 %.

2.4.1.1. Politiky, ktoré stimulujú banky na rozšírenie úverov pre rizikovejšie podniky, najmä spoločnosti v počiatočnej fáze rozvoja s obmedzenými zárukami, by mohli vytvoriť súbor rizikových bánk, obmedzenie úverov a zvýšili by finančnú nestabilitu (16).

2.5. Európa sa musí sústrediť na bezproblémové fungovanie „financovania prechodu“, ktoré je v súčasnosti narušené.

2.5.1. Financovanie prechodu pozostáva zo štyroch kapitol: počiatočná fáza (financované prostredníctvom grantov, zárodkového kapitálu, rodiny a priateľov); fáza rastu kapitálu (crowdfunding, mikrofinancovanie, podnikateľskí anjeli); trvalý rast (sekuritizácia, súkromný kapitál, rizikový kapitál, inštitucionálni investori, súkromné umiestňovanie) a zánik (akvizícia, trhy verejného kapitálu).

3. Základ pre rozvoj inovačného ekosystému priaznivého pre rozvíjanie

3.1. Úspešné inovačné ekosystémy, ktoré podporujú rozvíjajúce sa podniky charakterizujú silne prepojené siete výskumných a vzdelávacích inštitúcií, veľkých priemyselných podnikov, investorov rizikového kapitálu a prítomnosť kreatívneho a podnikateľského talentu (17).

3.1.1. Začínajúce podniky zvyčajne vznikajú v technologických centrách založených na špičkových univerzitách, ktoré vystupujú ako kľúčoví aktéri v oblasti rozvoja dynamického podnikateľského prostredia, pretože sú zdrojom talentov, a to z hľadiska študentov, ako aj akademických pracovníkov. Účinné a dobre prepojené klastre zlepšujú produktivitu podnikov, udávajú smer a tempo inovácií a stimulujú vznik nových podnikov. USA a Čína, ako aj niektoré centrá v Európe vedú dlhodobý boj s cieľom prilákať talenty a kapitál a podporiť inovácie.

3.1.2. Fragmentácia európskeho trhu však brzdí prechod od začínajúcich na rozvíjajúce sa podniky. Z tohto hľadiska je nesmierne dôležité uľahčiť mobilitu pracovnej sily v rámci EÚ, ako aj prilákať talenty z tretích krajín, čo slúži ako magnet, a tým by sa vytvoril účinný cyklus.

3.1.3. Mohol by sa podporiť program Erasmus pre mladých podnikateľov. Je to v súlade s hlavnou zásadou rastu a zamestnanosti, pričom ide o iniciatívu, ktorá by uľahčila mobilitu a mala by priaznivý ohlas zo strany podnikov.

3.1.3.1. Nedávno boli prijaté niektoré opatrenia na pritiahnutie talentov spoza hraníc EÚ. Modrá karta zavedená v roku 2009 urýchlila vstup pre kvalifikovaných pracovníkov, ktorí majú zamestnávateľa v EÚ (18). Na vnútroštátnej úrovni niektoré európske krajiny už zaviedli osobitné postupy vydávania víz pre podnikateľov a ďalšie krajiny ich začínajú zavádzať (19).

3.1.4. Mimoriadne úspešným príkladom technologického centra je „Oxbridge“, ktorý predstavuje oblasť vplyvu zahŕňajúcu univerzity Oxford a Cambridge v Spojenom kráľovstve. Špičková komunita v Spojenom kráľovstve naďalej rástla a prinášala inovácie aj počas dlhého obdobia hospodárskej stagnácie a recesie v rokoch 2008 a 2012 (20).

3.1.4.1. Mnohé európske univerzity však nemajú postavenie, štruktúru alebo tendenciu vytvárať predpoklady na rast podnikov na akademickej pôde alebo na presadzovanie tohto programu u vlád (21). Vedúci predstavitelia a vláda by mali vytvoriť prepojenia s priemyslom, a to pomocou investícií do subjektov uskutočňujúcich prenos technológií v kampusoch a pomocou vzdelávania v oblasti podnikania (22).

3.1.5. Vedľajšie produkty vytvorené v dôsledku prenosu technológií z univerzít majú ťažkosti pri rozširovaní z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov a špecializovaného manažmentu. Preto je dôležité, aby sa mohli spoliehať na inštitucionálnu verejnú podporu na prekonanie počiatočnej zdržanlivosti súkromných poskytovateľov finančných prostriedkov investovať do vedľajších produktov, pretože sú vnímané ako príliš technické a rizikové a často nie sú správne pochopené.

3.2. Napriek podobnej úrovni vzdelania Európania zakladajú nové podniky výrazne menej často než Američania. Dôvodmi sú neochota riskovať, vysoká úroveň administratívnej záťaže, nedostatočne rozvinutá kultúra druhej šance, nedostatočný rozvoj vzdelávacích programov súvisiacich s podnikaním a chýbajúca kultúra súkromného kapitálu. Pozornosť by sa mala tiež venovať včasnému rozvoju podnikateľskej kultúry na úrovni základných a stredných škôl.

3.2.1. Európania sa pri zakladaní nového podniku skutočne najviac obávajú bankrotu: 43 % v Európe v porovnaní s 19 % v USA. V USA (23) pomerne účinný a nerepresívny systémy podnikových konkurzov, ako aj všeobecne väčšie akceptovanie úpadku podnikov prispievajú k ochote riskovať. Rozvoj podnikateľskej kultúry by mal byť prioritou pre tvorcov politík, ako aj pre vzdelávacie inštitúcie.

3.2.1.1. Nedávna štúdia ukazuje, že podniky, ktoré založili podnikatelia začínajúci odznovu, majú vyšší obrat a rast zamestnanosť, ako aj väčšie šance prilákať externé financovanie (24). V Španielsku uspeje len približne 20 % podnikateľov, ktorí vytvárajú svoj prvý začínajúci podnik. Avšak, v prípade, že sa o to pokúsia druhýkrát, je to až prekvapivých 80 %.

3.3. Rýchlo rastúcim a inovačným podnikom banky častejšie zamietnu úver, pretože im chýba kapitál, ktorý je zásadným prvkom, podľa ktorého banky posudzujú úverovú bonitu (25). Kapitálové financovanie je preto zásadné pre začínajúce podniky a podniky s plánom výrazného rozvoja, ale neistými peňažnými tokmi alebo s ich negatívnou vyhliadkou. Bankové úvery by preto mali byť doplnené o väčšiu rozmanitosť a flexibilitu finančných zdrojov s osobitným dôrazom na úlohu kapitálového financovania.

3.4. V Európe by sa mala vytvárať a propagovať kultúra kapitálu a európske finančné systémy by mali rozvíjať investičné produkty, ktoré sú vhodné pre retailových investorov a poskytujú potrebnú likviditu na to, aby investovali do inovačných malých podnikov.

3.4.1. Vzhľadom na chýbajúce financovanie neskorších fáz európske začínajúce podniky nedokážu držať krok s narastajúcim tempom súperov v USA a buď musia vytvárať príjmy skôr, aby ostali fungovať, alebo sa predčasne predávajú za zníženú cenu. Do roku 2009 bolo len 5 % európskych spoločností vytvorených od úplného začiatku od roku 1980 medzi prvými 1 000 z hľadiska trhovej kapitalizácie. V USA predstavoval tento podiel 22 % (26).

3.4.1.1. Je pozoruhodné, že viac než polovica celosvetového rizikového kapitálu je poskytnutá v USA, v Európe je to len 15 %. V roku 2013 sa v USA poskytlo 26 miliárd EUR rizikového kapitálu a v Európe 5 miliárd EUR, pričom tzv. podnikateľskí anjeli v úlohe investorov poskytli 6 miliárd EUR pre európske začínajúce podniky a 20 miliárd EUR pre podniky v USA.

3.4.1.2. EÚ preto trpí veľkým deficitom podnikateľských anjelov a financovania rizikového kapitálu, ktoré je trojnásobne až päťnásobne vyššie v USA. Toto je zásadný rozdiel, pretože tento druh kapitálu je nevyhnutný na to, aby sa firmy premenili na väčšie a úspešnejšie podniky.

3.4.1.3. Hlavným dôvodom je vysoká fragmentácia odvetvia rizikového kapitálu v EÚ pozdĺž vnútroštátnych hraníc. So zhruba 60 miliónmi EUR dosahuje priemerný európsky fond rizikového kapitálu len polovicu veľkosti priemerného fondu v USA a 90 % investícií rizikového kapitálu v EÚ sa sústreďuje len v ôsmich členských štátov EÚ (Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo) (27). Firmy poskytujúce rizikový kapitál majú pri získavaní finančných prostriedkov rámci Európy vysoké náklady vzhľadom na rozmanitosť predpisov v členských štátoch. V dôsledku toho sú malé a majú menej kapitálu na podporu rastúcich podnikov. Ak by boli európske trhy s rizikovým kapitálom také rozvinuté ako trhy v USA, v rokoch 2008 až 2013 by bolo k dispozícii ďalších 90 miliárd EUR na financovanie podnikov (28).

3.4.1.4. Problematické je tiež nedostatočné zapojenie súkromných investorov. Za posledné desaťročie sa európsky sektor rizikového kapitálu stáva čoraz viac závislým od verejných inštitúcií, ktoré prispeli 31 % (29) celkových investícií v roku 2015 a iba 15 % (30) v roku 2007. Cieľom by nemalo byť menej verejných finančných prostriedkov, ale viac súkromných zdrojov. Investorská základňa sa musí rozšíriť a diverzifikovať, ak má byť toto odvetvie samostatne udržateľné v dlhodobom horizonte.

3.4.1.5. Mala by sa zvážiť stimulácia verejno-súkromných partnerstiev a asymetrických fondov. Ide o fondy rizikového kapitálu, kde majú investori odlišné podmienky a návratnosť na základe svojich investičných cieľov so zreteľom na rôzne záujmy partnerov pri rozličnej spolupráci. Existujú už vo Fínsku, v Grécku Spojenom kráľovstve a Holandsku.

3.4.2. Treba tiež uvažovať o vytvorení čiastkových trhov (sub-markets) s cieľom uľahčiť prístup na trhy pre európske MSP. Mali by umožniť nízke náklady kótovania a flexibilný prístup prispôsobený potrebám menších dynamických podnikov. Dobrými príkladmi sú londýnsky Alternative Investment Market (AIM), parížsky Nouveau Marché alebo madridský Mercado Alternativo Bursatil (MAB). Tento flexibilný regulačný systém môže byť dvojsečnou zbraňou. Malé podniky môžu mať ľahší prístup k uvedeniu akcií na burze, ale na druhej strane neskúsení investori môžu mať ťažkosti pri posudzovaní presného rizikového profilu spoločnosti.

3.4.3. Osobitná odvetvová regulácia niekedy brzdí schopnosť európskych podnikov investovať do rozvoja technológie v porovnaní s ich americkými konkurentmi. Existuje napríklad regulačná asymetria medzi európskymi, americkými a švajčiarskymi finančnými subjektmi týkajúca sa potrebných investícií do softvéru a iných nehmotných aktív, ktoré sú nevyhnutné pre digitálny rozvoj.

3.4.3.1. Bankový sektor je jednoznačne najväčším odvetvím informačných technológií vo svete: 700 miliárd dolárov sa vynakladá na inovácie informačných technológií – každé piate euro vynakladá finančný sektor a zároveň 5 až 10 % investícií (31). Banky sú teda hlavným aktérom v rámci digitálnej transformácie a zároveň hlavným finančníkom digitálneho hospodárstva.

3.4.3.2. Napriek tomu regulačný rámec trestá ich veľmi potrebné investície do informačných technológií. Finančná regulácia by mala pristupovať k softvéru ako bežnému aktívu a nemala by nútiť európske banky, aby odpočítali túto investíciu na účely kapitálových požiadaviek.

3.5. Rozdielne daňové zaobchádzanie medzi členskými štátmi a medzi rôznymi druhmi financovania predstavuje prekážku pre rozvoj celoeurópskych kapitálových trhov a má vplyv na investorov a emitentov.

3.5.1. Väčšina systémov dane z príjmov právnických osôb v Európe uprednostňuje financovanie dlhom, a nie kapitálom tým, že umožňuje odpočet úrokových nákladov. V prípade kapitálu sa neuplatňuje odpočet pre vyplatenie dividend. Takéto zvýhodňovanie dlhu by sa mohlo riešiť daňovým odpočtom pri kapitálovom, ako aj dlhovom financovaní (32).

3.5.1.1. Daňové stimuly zohrávajú významnú úlohu pri poskytovaní financií rýchlo rastúcim podnikom v počiatočnej fáze a niektoré vlády vo svete umožňujú daňové odpočty pre jednotlivcov a podniky, ktoré investujú do začínajúcich podnikov s vyspelými technológiami alebo kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu (33).

3.5.1.2. Tradične atraktívnym benefitom pre zamestnancov a začínajúcich podnikateľov je zaviesť programy akciových opcií, pretože mnoho z nich by sa vzdalo mzdového odmeňovania. Vo väčšine členských štátov má daňové zaobchádzanie s akciovými opciami veľmi sankčný charakter, pretože sa považujú za bežný príjem a zdaňujú sa hraničnou sadzbou. Podporovať by sa malo zvýhodnené daňové zaobchádzanie s akciovými opciami podobne v prípade Incentive Stock Options (ISOs) (34) v USA.

3.5.2. Pre podniky je nákladné dodržiavať povinnosti súvisiace s DPH, najmä ak spoločnosť predáva tovar alebo služby cezhranične. EHSV víta, že Komisia v rámci svojej stratégii digitálneho jednotného trhu oznámila, že predloží do konca roku 2016 legislatívne návrhy s cieľom znížiť administratívnu záťaž podnikov spôsobenú rôznymi režimami DPH. Jedným z týchto opatrení je, že Komisia navrhuje zaviesť prah oslobodený od DPH s cieľom pomôcť začínajúcim podnikom a mikropodnikom (35).

3.6. Uvoľnenie plného potenciálu jednotného trhu je nevyhnutné na to, aby začínajúce podniky mohli ponúkať svoje služby a produkty v celej EÚ v počiatočnej fáze a urýchlene sa rozvíjať a konkurovať na svetových trhoch.

3.6.1. Jednoduché a účinné cezhraničné zmluvné pravidlá pre spotrebiteľov a podniky sú prioritou v rámci stratégie pre digitálny jednotný trh. Podporili by cezhraničný elektronický obchod v EÚ odstránením právnej roztrieštenosti v oblasti spotrebiteľského zmluvného práva. Odstránenie prekážok spôsobených rozdielmi v zmluvnom práve by zvýšilo spotrebu EÚ o 18 miliárd EÚ a hrubý domáci produkt by sa zvýšil o 4 miliardy EUR v porovnaní so súčasnou úrovňou (36).

3.7. Zbytočná administratívna záťaž tiež podnikateľom prináša dodatočné náklady a časovú neefektivitu.

3.7.1. Počas rokov 2013 – 2015 boli priemerné náklady na začatie podnikania v EÚ 4,1 % HDP na osobu, zatiaľ čo v USA to bolo 1,17 % (37).

3.7.2. Pokiaľ ide o čas potrebný na založenie podniku v EÚ, v priemere bola registrácia ukončená do 11,6 dní. V USA trvá založenie podniku len 6 dní.

3.8. Informačná asymetria je ďalším z dôvodov, prečo v Európe nevzniká dostatok rýchlo rastúcich firiem. Investori nemajú dostatočný prehľad o všetkých investičných príležitostiach. Okrem toho mimoeurópski investori sa musia vyrovnať s ďalšími obmedzeniami v úsilí pochopiť osobitosti na rôznych vnútroštátnych trhoch. Osobitný portál spojený s Európskym centrom investičného poradenstva (EIAH) a Európskym portálom investičných projektov (EIPP) (38) by pomohol zabezpečiť zviditeľnenie projektov s vysokým rastom a zmenšil by informačnú asymetriu.

4. Príklad osvedčených postupov spomedzi mnohých, ktoré v súčasnosti existujú

4.1. Niektoré krajiny vypracovali osvedčené postupy s cieľom podporiť začínajúce a rozvíjajúce sa podniky. EHSV odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosti na ich vykonávanie na európskej úrovni.

4.1.1. Nemecko požaduje od firiem, aby vstúpili do nemeckej obchodnej komory (IHK), ktorá zasa poskytuje podporu a poradenstvo (39).

4.1.2. Preskúmať by sa mali vládne programy záruk za úvery, ako sú v Taliansku, Spojenom kráľovstve, Poľsku a Francúzsku, podobne aj štátne spolufinancovanie napríklad v Nemecku a vo Švédsku (40).

4.1.3. Spojené kráľovstvo poskytuje daňové stimuly na zvýšenie toku finančných prostriedkov do rizikovejších aktív pomocou systémov EIS, SEIS a VCT (41).

4.1.4. Regiónu Piemont v Taliansku vyvinul siete v 12 priemyselných klastroch, čím sa prepojili firmy, univerzity a miestne samosprávy (42).

4.1.5. V Baskicku v Španielsku družstvo Elkar-Lan podporuje vytváranie iných družstiev prostredníctvom dôkladného preskúmania životaschopnosti projektu, odbornej prípravy a prístupu k dotáciám a finančnej pomoci (43).

4.1.6. Digitalizácia verejných služieb, ako to dokazuje prípad Estónska, by mohla byť významným prelomom pri podpore rastu inovačných podnikov v oblasti špičkových technológií. V celoeurópskom meradle by mal rozvoj elektronickej verejnej správy rozsiahly vplyv.

4.1.7. V ére hospodárstva založeného na údajoch môžu konkurenčnú výhodu predstavovať nehmotné aktíva, ktorých hodnotu je ťažké posúdiť a vyhodnotiť pomocou tradičných mechanizmov financovania. Úrad duševného vlastníctva Spojeného kráľovstva vypracoval spôsoby ako identifikovať a merať tieto aktíva z hľadiska peňažných tokov (44).

4.1.8. V Spojenom kráľovstve špecializovaný tím v rámci Tech City UK s názvom Future Fifty podporuje 50 špičkových digitálnych spoločností vo fáze rastu v Spojenom kráľovstve. Program poskytuje prístup k odborným poznatkom v rámci verejného a súkromného sektora, buduje väzby s inštitucionálnou základňou investorov v Spojenom kráľovstve a poskytuje cielenú podporu s cieľom pomáhať firmám rýchlo rásť rýchlo a vytvoriť základ pre IPO (45) pripravenosť, fúzie a akvizície a globálnu expanziu (46).

4.1.9. V roku 2015 americká vláda zaviedla systém STEM, ktorého cieľom je podnietiť deti k štúdiu vedy, techniky, inžinierstva a matematiky. Ústredným pilierom je príprava študentov pre budúce potreby trhu práce (47). Čoraz väčší dôraz sa kladie na prenosné zručnosti a na STEAM, pričom „A“ je skratkou pre umenie (arts).

5. Iniciatívy Európskej komisie zamerané na podporu vytvárania a rastu začínajúcich podnikov

5.1. Európska komisia vyvinula pozoruhodné úsilie na podporu podnikateľov, spustila viaceré iniciatívy v posledných rokoch niekoľko, pričom na čele stoja rôzne generálne riaditeľstvá, konkrétne GR CONNECT (48), GR EAC (49), GR GROW (50), GR RTD (51) a GR FISMA (52).

5.2. Mnohé z týchto iniciatív sú nové a ešte je priskoro na posúdenie ich vplyvu. EHSV sa však nazdáva, že Komisia je na správnej ceste, a nabáda ju, aby naďalej podnikala kroky v tomto smere, a to vždy po konzultácii s príslušnými európskymi a národnými zainteresovanými stranami.

V Bruseli 14. decembra 2016 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) EHSV vyjadril podporu iniciatívam Únia kapitálových trhov v stanovisku na tému Akčný plán pre úniu kapitálových trhov (Ú. v. EÚ C 133, 14.4.2016, s. 17), v stanovisku o sekuritizácii (Ú. v. EÚ C 82, 3.3.2016, s. 1) a v stanovisku o prospekte (Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 9).

(2) EHSV viackrát vyzval na opatrenia, ktoré by eliminovali zvýhodňovanie dlhu v daňových systémoch napr. v stanovisku Financovanie podnikov/alternatívne mechanizmy ponuky financovania (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 20).

(3) Pozri stanovisko EHSV Angažované vysoké školy formujú Európu (Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 11).

(4) Európske centrum investičného poradenstva: http://www.eib.org/eiah/index.htm.

Informácie o Európskom portáli investičných projektov: https://ec.europa.eu/eipp/desktop/en/index.html.

(5) Pozri bod 4.

(6) Európske digitálne fórum From Start-up to Scale-up: Growing Europe’s Digital Economy, Sergey Filippov a Paul Hofheinz, 2016, s. 3 – 5.

(7) Tamže, s. 5.

(8) Európska definícia MSP: (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s 36).

(9) http://www.eif.org/news_centre/publications/eif_annual_report_2015.pdf.

(10) Konkurz a druhá šanca pre poctivých neúspešných podnikateľov – politika Európskej komisie. Deň podnikateľov 12. novembra 2015.

(11) Začínajúci podnik sa zvyčajne definuje ako podnikateľský podnik zameraný na hľadanie opakovateľného podnikateľského modelu s možnosťou rozvíjania. Tieto novovytvorené spoločnosti sú zvyčajne veľmi inovačné, tradične založené na nápadoch, technológiách alebo podnikateľských modeloch, ktoré predtým neexistovali. Naopak, „rozvíjajúca sa“ spoločnosť, je tá, ktorá rýchlo rastie a rozširuje, pokiaľ ide o prístup na trh, príjmy alebo počet zamestnancov. Pozri správu Octopus High Growth Small Business 2015 (Londýn: Octopus, 2015).

(12) https://www.linkedin.com/pulse/20141201163113-4330901-understanding-scale-up-companies.

(13) Spojené kráľovstvo, Fínsko, Španielsko, Taliansko, USA, Kanada, Nórsko, Holandsko, Dánsko, Nový Zéland, Rakúsko.

(14) Supporting investors and growth firms – T. Aubrey, R. Thillaye, a A. Reed, 2015, s. 11.

(15) http://siteresources.worldbank.org/INTFR/Resources/BeckDemirgucKuntMartinezPeria.pdf.

(16) Supporting investors and growth firms – T. Aubrey, R. Thillaye, a A. Reed, 2015, s. 21.

(17) Tataj, D., Innovation and Entrepreneurship. A Growth Model for Europe beyond the Crisis, Tataj Innovation Library, New York, 2015.

(18) https://www.apply.eu/directives/.

(19) http://tech.eu/features/6500/European-start-up-visa.

(20) www.cambridge.gov.uk/sites/default/files/documents/cnfe-aap-io-employment-sector-profile.pdf.

(21) Clustering for Growth, How to build dynamic innovation clusters in Europe, s. 11.

(22) Pozri stanovisko EHSV Angažované vysoké školy formujú Európu (Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 11).

(23) Konkurz a druhá šanca pre poctivých neúspešných podnikateľov – politika Európskej komisie.

(24) Výskum profesorky Kathryn Shaw výskumu na Stanfordskej univerzite Graduate School of Business.

(25) Supporting investors and growth firms – T. Aubrey, R. Thillaye, a A. Reed, 2015, s. 40.

(26) http://eref.knowledge-economy.net/uploads/documents/Born%20to%20Grow.pdf.

(27) Európska komisia, Vytváranie únie kapitálových trhov, zelená kniha, už citované.

(28) Tamže.

(29) http://www.investeurope.eu/media/476271/2015-european-private-equity-activity.pdf.

(30) http://www.investeurope.eu/media/340371/141109_EVCA_FOF_scheme.pdf.

(31) Európska banková federácia, 16. septembra 2016.

(32) Serena Fatica, Thomas Hemmelgarn a Gaëtan Nicodème, The Debt-Equity Tax Bias: Consequences and Solutions, dokumenty Európskej komisie o zdaňovaní/pracovný dokument 33-2012: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_33_en.pdf.

(33) Napr. bod 4.3.

(34) https://www.law.cornell.edu/cfr/text/26/1.422-2.

(35) http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1024_en.htm.

(36) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6264_sk.htm.

(37) www.theglobaleconomy.com/USA/Cost_of_starting_business.

(38) Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

(39) http://www.dihk.de/en.

(40) Supporting investors and growth firms – T. Aubrey, R. Thillaye, a A. Reed, 2015, s. 36.

(41) Systém podnikových investícií (Enterprise Investment Scheme – EIS), Investičný systém pre zárodkové podniky – SEIS) a Investičný fond pre rizikový kapitál (Venture Capital Trust – VCT).

(42) cordis.europa.eu/piedmont/infra-science_technology_en.html.

(43) www.elkarlan.coop.

(44) https://www.gov.uk/government/publications/banking-on-ip.

(45) Verejná ponuka akcií alebo uvedenie na akciový trh.

(46) http://futurefifty.com/.

(47) https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/03/23/fact-sheet-president-obama-announces-over-240-million-new-stem-commitmen.

(48) Akčný plán pre podnikanie 2020.

(49) Program Erasmus.

(50) Stratégia jednotného trhu.

(51) Horizont 2020 – program pre výskum a inovácie.

(52) Únia kapitálových trhov.