SK Úradný vestník Európskej únie C 120/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k „Oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií“

(COM(2004) 61 final)

(2005/C 120/05)

Dňa 29. marca 2004 sa Európska komisia podľa článku 262 zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií“

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola zodpovedná za prípravu práce Výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko dňa 5. októbra 2004. Spravodajcom bol pán McDONOGH.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 412. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 27. a 28. októbra 2004 (na schôdzi dňa 27. októbra) nasledovné stanovisko 163 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali.

1. Úvod

1.1 Výbor víta analýzy a odporúčania v oznámení Komisie COM(2004) 61 v konečnom znení „Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií“. Ide o šikovne napísanú a aktuálnu správu, ktorá kombinuje strategickú bystrosť s energickou vôľou nasmerovať európsky sektor elektronických komunikácií prostredníctvom ďalšieho štádia rastu.

1.2 Okrem toho, že toto oznámenie poskytuje podporu analýze a významu komunikácie, zdôrazňuje aj oblasti špecifického záujmu Výboru.

2. Východisková situácia

2.1 Dňa 3. februára 2004 Komisia schválila svoje oznámenie „Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií“. Toto oznámenie reaguje na požiadavky zasadnutia Európskej rady na jar 2003 hlásiť pokrok v sektore pred svojím zasadnutím na jar 2004. Ide o súhrnnú správu o sektore elektronických komunikácií, nakoľko má dopad na Lisabonskú stratégiu, vrátane analýzy kľúčových otázok ovplyvňujúcich budúci rast. Tiež ide o politickú podporu opatrení potrebných na podporu ďalšieho rozvoja daného sektora.

2.2 Lisabonská stratégia uznáva, že informačné a komunikačné technológie (IKT) sú kľúčovými ovládačmi rastu, zlepšení v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti. Pomáhajú zlepšiť ekonomickú výkonnosť a sociálnu súdržnosť. Toto Oznámenie podčiarkuje dôležitosť sektora elektronickej komunikácie - ktorý zahŕňa aj segment služieb, aj segment zariadení - pre zdravie európskeho hospodárstva a jeho kľúčovú úlohu pri podporovaní produktivity. Tento sektor hrá takúto úlohu kvôli svojej veľkosti, dynamike a dopadu na takmer všetky hospodárske činnosti. Nedávny dôkaz ukazuje, že tento sektor najviac prispel k rastu európskej produktivity práce.

2.3 Napriek dynamickému rastu na začiatku deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia a ambíciám Lisabonskej stratégie Európa za USA a niektorými ázijskými krajinami zaostáva v tempe produkcie a využívaní informačných a komunikačných technológií (IKT) a tento deficit v investíciách do IKT škodí konkurencieschopnosti Európy (1). Pokrok v tomto sektore elektronickej komunikácie je v ďalších 18 mesiacoch kritický pre úspech akčného plánu eEurópa 2005 a dlhodobé ciele Lisabonskej stratégie. Tento sektor koncom deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia rástol rýchlo, ale v roku 2000 a 2001 prešiel ostrým poklesom, čo viedlo Radu a Komisiu, aby úzko monitorovali situáciu v sektore elektronickej komunikácie a podali správu pred konaním zasadnutia Európskej rady na jar 2003.

2.4 Po dvoch rokoch konsolidácie sa teraz zdajú byť podmienky vhodné pre návrat vyšších mier rastu. Podľa názoru Komisie medzi tieto podmienky patria zlepšené finančné podmienky pre operátorov a nepretržitý rast výnosov zo služieb. Trvalo udržateľný rast sa však v tomto sektore dá dosiahnuť len prostredníctvom oživenia v kapitálových výdavkoch a ďalšieho nasadenia nových inovačných služieb.

2.5 Od prasknutia internetovej bubliny znížili telekomunikační operátori kapitálové výdavky ako súčasť svojich konsolidačných plánov. Návrat k obnovenému rastu pre celý sektor si vyžaduje oživenie kapitálových výdavkov. Miera investícií bude ovplyvnená tým, čo robia zákonodarcovia: implementácia nového regulačného rámca poskytne väčšiu právnu istotu pre investície; implementácia národných širokopásmových stratégií zvýši prístup k službám; podpora nových služieb a dostupnosť inovačného obsahu bude stimulovať dopyt; a odstránenie regulačných a technických bariér umožní rozvinutie sietí 3G. Preto sa v oznámení identifikovali pre konanie štyri oblasti priorít: a) Prijatie regulačných výziev. Neskorá alebo nesprávna transpozícia nového regulačného rámca pre elektronické komunikácie členskými štátmi spomaľuje konkurenciu a vytvára neistotu. Proti celému radu členských štátov, ktoré nedokázali transponovať nové opatrenia, prebiehajú konania vo veci porušenia pravidiel. Zabezpečenie úplnej a účinnej implementácie týchto pravidiel existujúcimi aj novými členskými štátmi zostáva najvyššou prioritou na rok 2004. Okrem toho sa tieto nové pravidlá musia uplatňovať v súlade s národnými regulačnými orgánmi. Spoločné smernice o opravných opatreniach, ktoré by mali vyjsť neskôr v tomto roku, ktoré môžu byť uvalené na operátorov s výraznou trhovou silou, budú mať mimoriadnu dôležitosť. Mali by pomôcť regulátorom zabezpečiť vhodné investičné stimuly a zabezpečiť, aby rozvíjajúce sa trhy nepodliehali nenáležitým povinnostiam. b) Zvýšenie širokopásmového pokrytia v nedostatočne obsluhovaných oblastiach. V súlade s akčným plánom eEurópa členské štáty súhlasili so zverejnením národných širokopásmových stratégií a celá EÚ15, plus celý rad nových pristupujúcich krajín, tak teraz učinili. Zvláštnym zameraním by malo byť identifikovanie oblastí, kde existuje riziko, že sa informačná spoločnosť dostane na vedľajšiu koľaj kvôli nedostatočnému dopytu – podľa kritérií profitability operátora – aby sa obhájilo rozvinutie širokopásmových služieb. Financovanie EÚ môže hrať úlohu spolu s opatreniami na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Existujú smernice, ako sa dajú v takýchto oblastiach využiť štrukturálne fondy. Výmene najlepších praktík a inovačných riešení pomôže ku koncu roka vytvorenie Fóra pre digitálne rozdiely. Komisia podá správu o národných stratégiách toto leto. c) Stimululovanie dopytu. Hoci väčšina domácností v EÚ má prístup k širokému pásmu, len časť z nich si ho zvolila. Využívanie a nie rozvíjanie sa stáva najväčším problémom na širokopásmovom trhu. Skúsenosti krajín s najvyššími úrovňami záujmu o široké pásmo poukazujú na dôležitosť účinnej konkurencie na báze siete pre zníženie cien a podporu inovačných on-line služieb. Okrem toho môžu hrať úlohu aj opatrenia členských štátov pri stimulovaní dopytu. Propagujú využívanie IKT v rámci stále väčšieho počtu kľúčových služieb – miestnej a národnej vlády, zdravia a vzdelávania – a ich presunu do oblasti on-line. Táto propagácia musí byť sprevádzaná ďalšími krokmi na vyriešenie bezpečnosti, riadenia digitálnych práv a vzájomnej prepojiteľnosti rôznych služieb a zariadení. Strednodobý prehľad akčného plánu eEurópa 2005, ktorý by mal byť dokončený do leta, poskytuje príležitosť pre ďalšie podporné kroky. d) Úspešné uvedenie mobilných komunikácií tretej generácie (3G). Správa platformy mobilných komunikácií a technológie (pozostávajúcej z kľúčových aktérov v danom sektore) vytýčila strategickú víziu pre budúcnosť mobilných služieb, pričom zdôraznila celý rad komerčných a regulačných výziev. Tento konvergovaný svet 3G ovládaný údajmi bude zložitejší, než svet GSM založený na hlase. Ak prevládne, môže ponúknuť vzrušujúce nové služby a významne zvýšiť produktivitu v Únii. Komisia načrtla svoj prístup k mobilným komunikáciám v svojom oznámení z 30. júna (2) a bude naďalej pracovať so zainteresovanými skupinami, aby definovala strategické výskumné priority v oblasti mobilnej komunikácie.

2.6 Na zasadnutí Európskej telekomunikačnej rady, ktoré sa konalo v dňoch 8.-9. marca 2004 v Bruseli, rada podčiarkla politický záväzok voči cieľom Lisabonskej stratégie, ktorým je trvalo udržateľný rast, pracovné miesta a sociálna súdržnosť, a to schválením výzvy ku konaniu v oznámení [COM(2004) 61 final], a oznámení Strednodobý prehľad o e-Európe [COM(2004) 108 final].

Pripomienky

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Oznámenie sa zaoberá širokou a zložitou oblasťou kritického významu pre lisabonskú víziu – elektronickou komunikáciou. V priebehu posledných rokov Výbor prijal mnoho stanovísk, ktoré sa zaoberali aspektmi politiky týkajúcimi sa tohto odvetvia (3). Teraz vítame príležitosť môcť sa vyjadriť k všeobecnému vývoju v odvetví elektronických komunikácií, poskytovaniu širokopásmového pripojenia, rozvoju odvetvia mobilných komunikácií a novému regulačnému rámcu pre tento sektor.

3.2 Komisia vykonala vynikajúcu prácu pri podpore vytvárania a vykonávania politiky podpory rastu sektora elektronických komunikácií. S dôraznými snahami komerčného a sociálneho záujmu pri sledovaní ich vlastných cieľov, ktorým pomáhala silná politická podpora Rady ministrov, národných vlád a regionálnych orgánov, ide o veľmi rýchlo sa pohybujúcu a rýchlo sa vyvíjajúcu oblasť.

3.3 Vzhľadom na zložitý dynamický charakter tejto témy a jej dôležitosť pre hospodársky a sociálny rozvoj Únie Výbor verí, že je dôležité pre všetky zainteresované strany pravidelne vyjadrovať svoj názor, aby sa dala implementovať kompletnejšia a integrovanejšia politika. Výbor podporuje zámer Komisie pokračovať v práci so zainteresovanými skupinami, aby sa oznamovala politika v oblastiach ako práva duševného vlastníctva, riadenie digitálnych práv, otázky dôvery a bezpečnosti, interoperabilita a štandardizácia, riadenie spektra a pokrytie vzdialených a vidieckych oblastí. Výbor sa bude naďalej aktívne zaujímať o daný sektor a o všetky tieto otázky.

3.4 Podporujeme najmä dôraz, aký Komisia kladie na interoperabilitu a otvorenosť na rôznych úrovniach technológie a služieb: zariadenie – sieť; zariadenie – zariadenie; sieť – sieť a medzi obsahom a (alebo) aplikáciami. Bez zodpovedajúcej interoperability a otvorenosti platformy by bol vážne zabrzdený masový trh s novými technológiami.

3.5 Ako je uvedené v bode 1.1 vyššie, Výbor podporuje oznámenie a blahoželá Komisii k vynikajúcej práci, ktorú vykonáva v tejto oblasti. Všímame si, že pochopeniu sektora elektronických komunikácií a rozvoju politiky na podporu sily a trvalo udržateľného rozvoja bol venovaný extenzívny výskum a konzultácie: silne podporujeme akčný plán eEurópa 2005 a podporujeme opatrenia odporúčané v oznámení COM(2004) 61 final.

3.6 Chceli by sme zdôrazniť mimoriadny záujem Výboru o niekoľko oblastí:

3.6.1 Regulačný rámec

3.6.1.1 Výbor víta nový regulačný rámec pre elektronické komunikácie, ktorý zabezpečuje väčšiu predvídateľnosť, súdržnosť a harmonizovanejší prístup k spôsobu, akým fungujú trhy v celej Únii. Väčšia istota a transparentnosť zabezpečené týmto rámcom podporia investície do sektora elektronických komunikácií a urýchlia tempo hospodárskej súťaže a zavedenie nových inovačných služieb.

3.6.1.2 Súhlasíme s Komisiou, že technologicky neutrálny, voči normám otvorený koordinovaný prístup k rozvoju hospodárskej súťaže založenej na možnostiach na strane dodávateľov v sektore elektronických komunikácií je kritický pre vytvorenie živého a konkurenčného trhu. Výbor je potešený, že nový rámec podporuje čestnú hospodársku súťaž medzi rôznymi prístupovými technológiami (široké pásmo, 3G, digitálna TV, atď.). Takýto prístup zníži náklady na sieť a ceny služieb a zlepší jednoduchosť používania a mobility pre klientov. Technologicky neutrálny prístup k sektoru na otvorenej platforme tiež veľmi stimuluje dopyt po službách.

3.6.1.3 Preto vítame technologicky neutrálny prístup, ktorý prijal nový regulačný rámec, aby odrážal zbližovanie medzi pevnými a mobilnými službami, on-line a širokopásmový obsah a celý rad rôznych doručovacích platform. Chceme Komisiu uistiť, že vzájomne prepojiteľné platformy sú implementované v súlade s rámcovou smernicou 2002/21/ES.

3.6.1.4 Skutočne konkurenčný trh pre služby závisí od konkurenčnej cenotvorby pre zapojenie domova klienta alebo jeho priestorov (miestna slučka). V súčasnosti bráni zavedeniu nových služieb a nízkym cenám na väčšine trhov kontrola miestnej slučky dominantnými operátormi. Komisia by mala neustále sledovať, či je regulačný rámec dostatočný pre oddelenie miestnej slučky od kontroly dominantnými operátormi na každom trhu.

3.6.1.5 Výbor ľutuje, že Komisia musela na Európskom súdnom dvore zahájiť konanie pre neplnenie povinností proti členským štátom kvôli tomu, že nezaviedli do praxe nový regulačný rámec. Žiadame, aby Komisia naďalej súdne stíhala úplnú implementáciu tohto rámca vo všetkých štátoch, vrátane novo pristupujúcich krajín.

3.6.1.6 Podporujeme nedávnu dohodu v rámci Skupiny európskych regulátorov o spoločnom postoji k tomu, ako aplikujú opravné prostriedky pri riešení problémov s konkurenciou na novo otvorených trhoch pre elektronické komunikácie (4). Uznávajúc, že účelom regulačného rámca je obmedziť reguláciu a podporiť hospodársku súťaž, výbor žiada Komisiu, aby zabezpečila, že rámec sa bude implementovať spôsobom, ktorý stimuluje rozvíjajúce sa trhy a služby, a nebráni ich rozvoju. Žiadame Komisiu, aby podrobne preskúmala primeranosť opravných prostriedkov za porušenie a ich dôsledné uplatňovanie v členských štátoch.

3.6.2. Rozvoj širokopásmového prístupu

3.6.2.1 Rozšírená, bezpečná širokopásmová infraštruktúra je veľmi dôležitá pre rozvoj a poskytovanie služieb a aplikácie ako napríklad eZdravotníctvo, eObchod, eVláda a eUčenie, čím sa široké pásmo stáva dôležitým pre európsky rast a kvalitu života v rokoch, ktoré sú pred nami. Širokopásmový prístup je verejným dobrom, službou, ktorá by mala byť dostupná všetkým občanom EÚ ako ich právo. Odporúčame, aby Komisia zvážila zaradenie širokopásmového prístupu do zoznamu Univerzálnych služieb.

3.6.2.2 Akčný plán eEurópa 2005 žiada širokú dostupnosť širokého pásma a jeho využívanie v Európskej únii do roku 2005, sme však pozadu za našimi ambicióznymi cieľmi. Pokiaľ sa tempo rozvoja širokého pásma nezvýši, hlavne mimo mestských centier, Únia nedosiahne barcelonský cieľ (5).

3.6.2.3 Výbor víta predloženie národných širokopásmových rozvojových stratégií členskými štátmi EÚ15 a konštatuje, že nové členské štáty predložia svoje stratégie pred koncom roka 2004. Všímame si pozitívne prvé hodnotenie plánov Komisiou (6) a tešíme sa na podrobnejšiu júnovú správu o stratégiách.

3.6.2.4 Napriek tomu sa nám nepáči veľmi všeobecná definícia „širokého pásma“ používaná v rôznych štúdiách a správach (napríklad výkonnosť prístupu 144kbs považuje za „široké pásmo“ správa COCOM04-20 FINAL, uvedená nižšie, a tá istá správa zahŕňa pripojenia 3G do celkových prístupových liniek širokého pásma v Taliansku, ale nie u ostatných členských štátov). Tento nedostatok presnej definície veľmi redukuje transparentnosť a užitočnosť termínu „široké pásmo“ vo všetkých debatách. Vyzývame Komisiu, aby ustanovila presnú a prísnu definíciu termínu „široké pásmo“, ktorá sa bude používať v Únii.

3.6.2.5 Tiež sa nám nepáči, že štatistika pokrytia širokého pásma sa nezaoberá kvalitou dostupného prístupu. Vyzývame Komisiu, aby začlenila štandardnú kvalitu pripojenia do svojej presnej definície „širokého pásma“. Len potom bude mať štatistika širokého pásma zmysel.

3.6.2.6 Výbor si je silne vedomý potreby agresívneho premostenia digitálnych rozdielov otvárajúcich sa v celej Európe, ktoré sa dotýkajú menej zvýhodnených, a e-Kompletnosti. Hoci sme skonštatovali, že Rada ministrov prijala posun v dôraze politiky z konektivity na rozvoj a účinné využívanie inovačných služieb, máme obavy o moment a pokrytie rozvoja širokého pásma. Obzvlášť máme obavy o nerovnosť medzi určitými krajinami a regiónmi v štatistikách s najnižším prienikom širokého pásma od Komunikačného výboru Komisie (7). V rámci EÚ15 je v súčasnosti 20 % európskeho obyvateľstva vylúčených zo širokopásmového prístupu, pretože pokrytie siete je nedostatočné. Vítame zameranie sa Komisie v oznámení na potrebu rozvoja širokého pásma na nedostatočne obsluhované oblasti. A v podrobnom prehľade národných širokopásmových stratégií žiadame Komisiu, aby v budúcich správach zdôraznila potrebu rozšírenia širokopásmových sietí tak, aby pokryli celú Úniu v aktuálnej dobe, a aby zdôraznila medzery v sieti.

3.6.2.7 Podporujeme iniciatívy Quick-Start a dostupnosť štrukturálnych fondov, aby sa zabezpečil prístup do vidieckych a komerčne menej atraktívnych oblastí Únie, hoci chceme, aby Komisia viedla podrobný prehľad implementácie národných širokopásmových stratégií členských štátov a zamerala sa na problémy tempa, pokrytia a kvality.

3.6.2.8 Výbor ľutuje, že sa oznámenie Komisie zaoberá iba geografickými digitálnymi rozdielmi (málo obsluhované oblasti) a nie finančnými digitálnymi rozdielmi (neschopnosť dovoliť si prístup k sieti). Argument Komisie, že vysokorýchlostné služby zlepšujú životné podmienky skrátením vzdialeností a uľahčením prístupu k zdravotnej starostlivosti, vzdelaniu a verejným službám, sa vzťahuje nielen na geograficky izolovaných občanov, ale aj na najchudobnejších.

3.6.2.9 Výbor verí, že uistenie Komisie o tom, že akákoľvek vládna intervencia na čelenie digitálnym rozdielom musí byť vykonaná v súlade s princípmi a zákonmi hospodárskej súťaže, je klam: digitálne rozdiely existujú preto, že trh sa nezaujíma o cieľové obyvateľstvo. Preto existuje potreba kompetencie štatutárnej štátnej služby stanovujúcej presnú povahu povinností štátnej služby.

3.6.3 Zavádzanie a vývoj 3G

3.6.3.1 Výbor víta zriadenie mobilnej komunikačnej a technologickej platformy minulý rok v októbri, aby sa spojili vedúci aktéri spomedzi mobilných operátorov, výrobcov zariadení a komponentov a poskytovateľov kapacity. Tiež vítame prvú správu tejto skupiny (8) ktorá ustanovuje 20 odporúčaní pre kroky potrebné na podporu a trvalé udržanie zavádzania mobilných sietí a služieb v celej Európe – vrátane krokov v oblasti výskumu, noriem, obsahu, bezpečnosti, spektra, medzinárodnej spolupráce a regulácie.

3.6.3.2 Sme radi, že v správe mobilnej platformy a vyhláseniach Komisie je dôraz na 3G kladený na zabezpečovanie prostredia zameraného na zákazníka, ktoré je bezpečné, aby mohlo podporovať „kedykoľvek“, „kdekoľvek“ prístup k vysokorýchlostným údajom a službám v oblasti zábavy pri presune cez celý rad širokopásmových zariadení.

3.6.3.3 Výbor plne schvaľuje názory vyjadrené všetkými stranami, že cieľom sú otvorené, vzájomne prepojené siete a vzájomná prepojiteľnosť aplikácií a služieb, a vítame záväzok mobilnej platformy pripraviť agendu strategického výskumu pre budúci bezdrôtový svet v rámci 7. výskumného rámcového programu.

3.6.3.4 Výbor by bol rád, keby Komisia uplatnila akýkoľvek tlak, ktorý je schopná vyvolať, aby sa zavedenie nových 3G sietí zjednodušilo a stalo cenovo efektívnym. Členské štáty musia hlavne pomôcť rýchle vyriešiť problémy plánovania a dopadu na životné prostredie, ktoré zdržiavajú zavedenie tejto dôležitej novej platformy.

3.6.3.5 Sme znepokojení vysokou úrovňou platieb realizovaných operátormi sietí za 3G licencie v niektorých členských štátoch, a negatívnym dopadom, ktorý môže mať na budúcu stratégiu. Boli by sme radi, keby sa Komisia podelila o svoje podrobné názory na danú problematiku a poradila opatrenia na zlepšenie akýchkoľvek nepriaznivých dopadov na stratégiu Únie pre zavedenie a používanie IKT.

3.6.3.6 V záujme spotrebiteľov a účinného používania zdrojov v EÚ by sme chceli, aby Komisia posúdila uzákonenie zdieľania zariadení medzi 3G operátormi tam, kde je to praktické. Takáto politika by urýchlila dostupnosť prístupu, znížila environmentálne obavy a a zredukovala náklady na poskytovanie služieb. Všímame si upozornenia Komisie, že niektorí hlavní operátori sú proti zdieľaniu (spoločnému vlastníctvu) zariadení z konkurenčných dôvodov, ale veríme, že najlepší záujem Únie ako celku by mal prevládnuť nad úzkymi komerčnými motívmi niekoľkých operátorov.

3.6.3.7 Konštatujeme, že mobilná platforma verí, že je potrebný nový celkový rámec politiky, aby logicky vyriešil otázky 3G. Skupina sa stretáva znovu v júni a tešíme sa na oznámenia prisľúbené Komisiou v reakcii na výsledok júnového zasadnutia.

3.6.4 Nové služby a stimulácia dopytu

3.6.4.1 Komisia avizuje, že dokonca v oblastiach, kde je 90 % dostupnosť širokopásmového prístupu, je záujem nízky (v priemere 12 %) a spomaľuje sa. Dôvodmi sú vysoké ceny, nízka kvalita a nedostatok relevantnej kapacity – spotrebitelia nemajú dostatočný záujem o získavanie širokopásmových služieb.

3.6.4.2 Rozvoj obsahu a služieb na stimulovanie záujmu o širokopásmové pripojenia sa považuje za veľmi dôležitý pre záujem o IKT, a tým pádom pre konkurencieschopnosť, rast produktivity a zamestnanosť v celej Európskej únii. V tomto ohľade Výbor víta nedávny návrh Komisie programu eContentplus (zvýšenie elektronickej kapacity) (2005 – 2008) (9), ktorý má za cieľ vytvoriť podmienky pre širší prístup k digitálnemu obsahu a jeho využívaniu.

3.6.4.3 Výbor uznáva, že stimulácia dopytu v zavedených široko pásmových a 3G sieťach, potreba nových, inovačných služieb, hospodárskej súťaže a zavádzania sietí sú vzájomne prepojené. Každý pokrok pomáha inému. Zaoberajúc sa otázkami na strane dodávateľov vítame všetky iniciatívy prijaté Komisiou na podporu rozvoja nových a inovačných služieb, ktoré zosilnia dopyt spotrebiteľov a zvýhodnia silu nových technológií a sietí.

3.6.4.4 Výbor verí, že vzájomná prepojiteľnosť medzi sieťami, platformami a zariadeniami bude predstavovať veľký stimul pre prijatie a rast služieb. Komisiu presviedčame, aby tlačila na vzájomnú prepojiteľnosť v rámci regulačného rámca a na jej styky so všetkými zainteresovanými skupinami v sektore elektrických komunikácií.

3.6.4.5 Podporujeme výzvu Komisie členským štátom, aby udržali hybnú silu zavedenia vládnych e-služieb (vrátane eZdravotníctva, eUčenia, atď.) a uznávame, že verejný sektor bude hlavným pohonom dopytu v prvotných štádiách rozvoja týchto nových informačných služieb.

3.6.4.6 Obzvlášť vítame záväzok Komisie pracovať s priemyslom na riešení identifikovaných otázok, ktoré bránia rozvoju nových služieb – systémy riadenia digitálnych práv (Digital Rights Management – DRM), vzájomná prepojiteľnosť, mikro úhrady, m-úhrady, atď. V tomto ohľade vítame nedávne oznámenie (10) a poradný proces, ktorý sa venuje právam duševného vlastníctva a upozorňujeme Komisiu na Stanovisko výboru k IPR (11) v roku 2003.

3.6.4.7 Výbor zdôrazňuje dôležitosť bezpečnostných otázok pri prijímaní nových služieb spotrebiteľmi. Dôvera spotrebiteľov v nové technológie a služby bude závisieť od záruk vo veci ochrany záujmov spotrebiteľov.

3.6.4.8 Výbor žiada Komisiu, aby pokračovala v pracovných poradách s operátormi, poskytovateľmi internetových služieb, poskytovateľmi kapacity (obsahu), reportérmi a priemyslom zábavy, o tom, ako môžu svoje aktivity adaptovať prostredníctvom nových foriem partnerstva, aby vytvorili nové podnikateľské modely a služby pre zblíženú, mobilnú Úniu.

3.6.4.9 Tiež vítame podporu poskytnutú výskumu a vývoju v rámci 6. výskumného a vývojového rámcového programu. V sektore technológie elektronických komunikácií, ako vo všetkých ostatných oblastiach rozvoja technológie zdôrazňujeme nutnosť, aby Európa investovala do výskumu, vývoja a inovácií, v súlade s cieľmi, ktoré sme si stanovili v rámci Lisabonskej stratégie. Uznávajúc, že tento sektor prešiel obdobím konsolidácie a zníženia výdavkov na investície, Komisia teraz vyzýva všetky strany – EÚ, členské štáty a súkromný sektor – aby demonštrovali obnovený záväzok investovať v budúcnosti do elektronických komunikácií výrazným zvýšením rozsahu a miery vedecko-výskumných činností.

3.7 Záverečné poznámky

Na záver Výbor víta zverejnenie dokumentu Akčný plán eEurópa 2005: strednodobý prehľad [COM(2004) 108 final], a potvrdenie, že ciele eEurópy 2005 zostanú v platnosti v kontexte rozšírenia EÚ na 25 členov. Tešíme sa na preskúmanie upraveného akčného plánu eEurópa 2005 a júnové komentáre Rady k nemu.

Brusel 27. októbra 2004 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Van Ark, B. a Mahony, O. (2003), Produktivita a konkurencieschopnosť EÚ: Perspektíva priemyslu, http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/competitiveness/doc/eu_competitiveness_a_sectoral_perspective.pdf.

(2) COM(2004) 447 final Mobilné širokopásmové služby.

(3) Viď Ú. v. C 169 z 16.6.1999, s. 30; Ú. v. C 368 z 20.12.1999, s. 51; Ú. v. C 14 z 16.1.2001, s. 35; Ú. v. C 123 z 25.4.2001, s. 61; Ú. v. C 123 z 25.4.2001, s. 36; Ú. v. C 139 z 11.5.2001, s. 15; Ú. v. C 311 z 7.2.2001, s. 19; Ú. v. C 48 z 21.2.2002, s. 33; Ú. v. C 48 z 21.2.2002, s. 27; Ú. v. C 221 z 17.9.2002, s. 22; Ú. v. C 241 z 7.10.2002, s. 119; Ú. v. C 61 z 14.3.2003, s. 32; Ú. v. C 61 z 14.3.2003, s. 184; Ú. v. C 220 z 16.9.2003, s. 33; Ú. v. C 220 z 16.9.2003, s. 36; Ú. v. C 80 z 30.3.2004, s. 66 a ďalšie.

(4) http://erg.eu.int/doc/whatsnew/erg_0330rev1_remedies_common_position.pdf.

(5) COM(2002) 263 final: eEurópa 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých.

(6) IP/04/626 Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: Komisia skúma národné širokopásmové stratégie.

(7) COCOM04-20 final: Pracovný dokument Komunikačného výboru Širokopásmový prístup v EÚ: Situácia k 1. januáru 2004.

(8) IP/04/23 3. mobilná vlna pre Európu.

(9) COM(2004) 96 final Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady: vytvorenie viacročného programu Spoločenstva na zabezpečenie lepšej dostupnosti použiteľnosti a využiteľnosti digitálnej kapacity v Európe. Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 117 z 30.4.2004, s. 49.

(10) COM(2004) 261 final Riadenie autorského práva a súvisiacich práv na vnútornom trhu.

(11) COM(2003) 46 final Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach a postupoch na zabezpečenie uplatnenia práv duševného vlastníctva : Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 32 z 5.2.2004, s. 15.