SK Úradný vestník Európskej únie C 251/7

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha družstevných bánk a sporiteľní v územnej súdržnosti – návrhy na primeraný regulačný rámec v oblasti financovania“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2015/C 251/02)

Spravodajca: Carlos TRIAS PINTÓ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. júla 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha družstevných bánk a sporiteľní v územnej súdržnosti – návrhy na primeraný regulačný rámec v oblasti financovania“

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. februára 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 505. plenárnom zasadnutí 18. a 19. februára 2015 (schôdza z 18. februára 2015) prijal 153 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. V rámci prechodu na nové modely bankového (new banking business models) a nebankového podnikania v oblasti financií považuje EHSV za nevyhnutné zachovať „biodiverzitu“ finančného systému, čo by však nemalo znamenať, že normy sa budú uplatňovať svojvoľne (1).

1.2. Banky typu shareholders-value (SHV) by sa mali efektívne dopĺňať s bankami typu stakeholder-value (STV) prostredníctvom svojich veľkoobchodných, retailových a investičných aktivít. Len týmto spôsobom bude možné dosiahnuť stabilný a účinný finančný ekosystém, ktorý bude v plnej miere prispievať k rozvoju reálneho hospodárstva.

1.3. EHSV rozhodne podporuje úsilie vyvíjané Európskou komisiou, ktorá v novej finančnej regulácii zohľadňuje špecifiká družstevných bánk a sporiteľní a zabráni tak nežiaducim dôsledkom jednotného uplatňovania prudenciálnych noriem a prípadnej nadmernej administratívnej záťaži.

1.4. Hlavným problémom aj naďalej ostáva adekvátne uplatňovanie zásady proporcionality v rámci novej regulácie bankového sektora [najmä pokiaľ ide smernicu o kapitálových požiadavkách (CRD IV) a nariadenie o kapitálových požiadavkách (CRR)], ktorú Bazilejský výbor navrhol, aby sa uplatňovala proporčne v súlade so zmluvami Európskej únie. To znamená, že na celosvetovo pôsobiace banky by sa mali vzťahovať najprísnejšie požiadavky, pre celoeurópske banky by platili prísne požiadavky (systematického charakteru v Európe) a najflexibilnejšie požiadavky by sa vzťahovali na národné a miestne banky (pričom by sa zaručila primeraná úroveň ochrany spotrebiteľov).

1.5. Nejde o bezplatné udeľovanie privilégií určitým finančným skupinám vo finančnom sektore. EHSV vždy presadzoval rovnaké podmienky hospodárskej súťaže, a preto podporuje, aby sa uplatnili objektívne parametre, ktoré odôvodnia špecifickú reguláciu pre jednotlivé obchodné modely. Ide v podstate o tieto parametre: hospodársky a finančný rozvoj, prínos k reálnemu hospodárstvu, riadenie rizík a správa. EHSV navrhuje finančným orgánom, aby motivovali subjekty k lepšiemu plneniu týchto podmienok.

1.6. EHSV chce poukázať na význam bankového modelu, ktorý predstavujú družstevné banky a sporiteľne a zároveň zdôrazniť svoj odmietavý postoj k určitým krokom finančného sektora, vrátane niektorých subjektov v tomto sektore, a podporuje posilnenie etických noriem a kódexov dobrej správy a riadenia v celom finančnom sektore, ktoré sú zásadnou podmienkou pre získanie stratenej dôvery.

1.7. EHSV zdôrazňuje, že stagnácia a zdražovanie úverov pre MSP a rodiny môže mať pre budúcnosť Európskej únie dramatické dôsledky. Zároveň súhlasí s nedávnou kritikou Európskeho parlamentu voči postoju Bazilejského výboru, ktorý spochybnil špecifické európske nástroje na financovanie malých a stredných podnikov.

1.8. Ak chce Európa čeliť budúcim výzvam a byť hnacou silou zmeny (a nielen ju pasívne prijímať), bude musieť bezodkladne prijať rôzne opatrenia vo finančnej oblasti, ktoré prispejú k účinnému plneniu stratégie Európa 2020, uplatňovaniu Aktov o jednotnom trhu I a II, iniciatívy Small Business Act, programu Cosme, Iniciatívy pre sociálne podnikanie atď. Kľúčom k dosiahnutiu týchto cieľov bude posilnenie úlohy družstevných bánk a sporiteľní v európskom finančnom systéme.

2. Družstevné banky a sporiteľne v európskom finančnom prostredí

2.1. Družstevné banky a sporiteľne historicky zohrávali kľúčovú úlohu pri rozvoji hospodárstva, najmä podporou poľnohospodárstva, priemyselnej malovýroby a obchodu. V súčasnosti predstavujú približne 40 % finančného sektora Európskej únie (vo Francúzsku je to až 70 % a v Nemecku 60 %), pričom ich štruktúra je v jednotlivých krajinách rozdielna. Pokiaľ ide o sporiteľne, sektorová koncentrácia v krajinách ako Španielsko a Fínsko kontrastuje s výraznou atomizáciou v Nemecku alebo Rakúsku.

2.2. Banková reštrukturalizácia vo všeobecnosti zredukovala štruktúru bankového sektora a dosiahla zdravšie avšak menej inkluzívne prostredie, keďže v posledných rokoch sa financovanie pre MSP a rodiny obmedzilo, pričom sa zároveň pomaly znižoval počet miestnych pobočiek a zaniklo mnoho pracovných miest. Tento fenomén sa môže ešte zhoršiť, ak budú miestne banky vytlačené z trhu.

2.3. Ako model retailovej banky majú družstevné banky a sporiteľne veľmi významné odlišujúce prvky: prepojenie na miestnu výrobnú štruktúru, územné väzby, hustota obchodných sietí, blízkosť k zákazníkovi, financovanie špecifických sektorov, blízkosť k miestnym záujmom a sociálnym aktérom ako aj solidarita.

2.4. Sporiteľne a družstevné banky majú vďaka svojmu štrukturálnemu usporiadaniu vo všeobecnosti zdravé majetkové štruktúry a rozumný prístup k rizikám, pričom svoje investičné a kapitálové aktivity riadia v súlade s politikami vnútorného územného rozvoja.

2.5. Z konceptuálneho hľadiska treba družstevné banky odlišovať od sporiteľní: — družstevné banky majú súkromný charakter s dvojitou povahou: sú to družstevné spoločnosti a úverové inštitúcie, ktorých cieľom je najmä poskytovanie finančných služieb svojim podielnikom/vlastníkom a zákazníkom. Družstevnými zásadami, ktoré slúžia ako základ ich riadenia, sú demokratické rozhodovanie a participácia (jeden človek, jeden hlas) a významná časť ich výnosov ide do rezervných fondov a sociálnych fondov s povinným prispievaním, — sporiteľne majú vo svojej podstate súkromný charakter s dvojakou základnou funkciou: finančná činnosť a sociálne poslanie. Tento model je jedinečný tým, že nemá vyslovených vlastníkov, hoci existujú aj iné usporiadania ako verejné spoločnosti alebo akciové spoločnosti. V pôvodnej forme tvoria riadiace orgány členovia valného zhromaždenia, v ktorom sú zastúpené miestne a regionálne korporácie a v závislosti od krajiny aj zákazníci, zakladajúce subjekty alebo zamestnanci. Výnosy sú rozdelené do rezerv a na sociálne projekty.

2.6. Údaje družstevných bánk sú v čase krízy veľavravné – v EÚ ani jedna z nich nevyhlásila platobnú neschopnosť. Majú približne 20 % podiel na trhu vkladov, v krajinách ako Taliansko, Francúzsko, Nemecko alebo Holandsko financujú približne 25 % až 45 % pôžičiek malým a stredným podnikom a v posledných rokoch neustále zvyšujú svoj podiel vkladov, čo je dôležitým signálom dôvery v tento typ zriadenia.

2.7. Sporiteľne si zachovali vysoký podiel vo finančnom systéme EÚ. V Nemecku dosahujú na trhu vkladov podiel 43 % a na trhu úverov 39 % a v Španielsku sa na vkladoch podieľajú 41 % a na úveroch 42 %.

2.8. Aj Medzinárodný menový fond (2) zdôrazňuje zásadnú úlohu družstevných bánk. Tieto subjekty, ktoré sú menej závislé od očakávaní akcionárov, uspokojujú dôveryhodným a bezpečným spôsobom úverové potreby MSP a mnohých domácností.

2.9. Aj napriek tomu sa vyskytli určité výnimky: niektoré sporiteľne a družstevné banky, ktoré sa odklonili od pôvodných cieľov a pustili sa do špekulatívnych aktivít a rozhodli sa neúmerne expandovať na iných územiach, čo v niektorých krajinách viedlo k strate dobrého mena a prijatiu regulačných opatrení, ktoré do určitej miery zdeformovali tento model bankovníctva.

2.10. Posilnenie kapitálu, dosiahnutie vhodného rozmeru a zachovanie územného charakteru a udržanie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov musí zároveň dopĺňať zachovanie základných prvkov jedinečného podnikateľského modelu. EHSV v tomto procese žiada o uznanie a podporu inštitúcií Európskej únie.

3. Výzvy rozvoja podnikania v retailovom bankovníctve

3.1. Družstevné banky a sporiteľne majú charakteristické vlastnosti podnikateľského modelu retailovej banky: blízkosť k zákazníkovi, spätosť s určitým územím, spolupráca, sociálne poslanie atď. Rozvoj ich potenciálu však podmieňujú rôzne faktory (3): — rastúca konkurencia spôsobila postupné znižovanie marží za finančné sprostredkovanie, — viackanálová distribúcia si vyžaduje značné investície do technológií, — nedostatočná veľkosť v určitých prípadoch prináša potrebu nadviazať strategické partnerstvá medzi jednotlivými inštitúciami alebo sa zlúčiť, — koncentrácie nie sú odolné voči rizikám a môžu spôsobiť straty z rozsahu a — miestne bankovníctvo sa ťažko zlučuje s geografickou diverzifikáciou na medzinárodných trhoch.

3.2. Družstevné banky a sporiteľne napriek tomu prostredníctvom svojej finančnej, sociálnej a územnej funkcie naďalej zohrávajú významnú úlohu pri plnení stratégie Európa 2020, pričom sa navzájom dopĺňajú s formami nebankového financovania (kolektívne financovanie – crowdfunding, rizikový kapitál, podnikateľskí anjeli – business angels atď.), ktoré vznikli v dôsledku výrazného obmedzenia poskytovania bankových úverov (credit crunch) a vysokých požadovaných záruk.

3.3. EHSV sa nazdáva, že hospodárske a peňažné inštitúcie musia posilniť opatrenia na zjednodušenie prístupu MSP k finančným prostriedkom a stimulovať dlhodobé financovanie, a to prostredníctvom podpory rôznych foriem podnikania (4) a rozdelenia rizika v sektore finančných služieb.

4. Sociálna funkcia v prospech miestnych hospodárstiev

4.1. V družstevných bankách a sporiteľniach sú finančná a sociálna funkcia silne prepojené v záujme územnej súdržnosti. Verejnosť najviac vníma sociálny záväzok a záujem týchto inštitúcií o komunitu (5).

4.2. Získané prebytočné výnosy sa rozdeľujú na kultúru, sociálnu a zdravotnú podporu, vzdelávanie a výskum, umelecké a historické dedičstvo, udržateľnosť životného prostredia atď., pričom sociálna dividenda predstavuje v prípade sporiteľní miliardy eur ročne.

4.3. Vzhľadom na potrebu vytvárať hodnotu pre miestne hospodárstva nadobúda prístup so zameraním na hodnotu akcií (stakeholder value) čoraz väčší význam. Sociálne bankovníctvo vlastne uľahčuje finančné začlenenie a územnú súdržnosť, podporuje podnikanie a realizáciu projektov zameraných na mikrofinancovanie a sociálne zodpovedné investície.

4.4. Družstevné banky a sporiteľne zohrávajú dôležitú úlohu ako sprostredkovatelia nástrojov a programov EÚ. EHSV podporuje, aby sa tým najmenším družstevným bankám zjednodušila sprostredkovateľská úloha pre finančné nástroje Európskej investičnej banky (EIB) a Európskeho investičného fondu (EIF), a to zjednodušením administratívnych požiadaviek, čo je kľúčovou podmienkou pre plnenie Junckerovho plánu. Zároveň je nevyhnutné, aby mohli posilniť svoju úlohu pri uplatňovaní Iniciatívy pre sociálne podnikanie.

5. Dôsledky reštrukturalizácie v sektore sociálneho bankovníctva

5.1. V Európe prebehla v posledných rokoch intenzívna reštrukturalizácia sporiteľní, čo v niektorých krajinách spôsobilo zmenu ich pôvodného charakteru.

5.2. Následne sa v dôsledku celosvetovej finančnej krízy realizovali postupy na záchranu a ozdravenie, zlúčenie a akvizície, znárodnenie a dokonca aj premenu španielskych sporiteľní na banky.

5.3. Problémy v oblasti riadenia spoločností, väčšie požiadavky v rámci novej finančnej regulácie a potreba prispôsobiť rozmer sektora zmenšujúcemu sa trhu spôsobili určitý fenomén koncentrácie bánk. Vzhľadom na problémy súvisiace s internacionalizáciou týchto inštitúcií s cieľom dosiahnuť väčší rozmer EHSV zdôrazňuje, že v mnohonárodných skupinách sa zvyčajne podstupujú väčšie riziká.

5.4. Na druhej strane, Komisia prijala na základe správy skupiny Liikanen z roku 2012 a s cieľom riešiť problémy, ktoré vreckám daňových poplatníkov spôsobili banky „príliš veľké na to, aby skrachovali“ nariadenie o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ, ku ktorému už výbor vypracoval stanovisko (6) schválené veľkou väčšinou.

5.5. V niektorých článkoch tohto návrhu nariadenia sú stanovené výnimky z kapitálových požiadaviek a hlasovacie práva v prípade družstevných bánk alebo sporiteľní, keďže majú veľmi špecifickú ekonomickú a vlastnícku štruktúru.

5.6. EHSV sa nazdáva, že niektoré normy súvisiace s rozdelením komerčného a investičného bankovníctva by mohli oslabiť systém fungovania menších miestnych bánk a ich každodennú prítomnosť na danom území s cieľom pomôcť reálnemu hospodárstvu, a preto by boli neprimerané.

5.7. Dôsledky týchto zmien vplývajú aj na európskych občanov: spôsobujú zmenšovanie vybudovaných kapacít (pobočky a zamestnanci), čo vplýva na zamestnanosť a na financovanie pre súkromné osoby a MSP.

5.8. EHSV sa nazdáva, že bez určitej flexibility pri plnení nových regulačných požiadaviek hrozí riziko, že družstevné banky a sporiteľne sa zmenia na banky a následne stratia svoju charakteristickú povahu, čím by spoločnosť prišla o významné sociálne aktívum, ktoré sa budovalo storočia.

6. Strategické možnosti vzhľadom na budúce výzvy

6.1. Družstevné banky a sporiteľne prispeli k dosiahnutiu stability, solventnosti a kompetentnosti európskeho bankového systému. Nové požiadavky trhu ich však nútia čeliť týmto výzvam: — konsolidovanie modelu miestneho retailového bankovníctva, — prehĺbenie obchodnej spolupráce, — zlepšenie svojich vnútorných systémov riadenia rizík, — prispôsobenie sa novým opatreniam v oblasti regulácie, dohľadu a odolnosti, — zvýšenie profesionality svojich riadiacich pracovníkov, — posilnenie efektívnosti riadenia, — ochrana svojho objemu kapitálu s cieľom predísť nesolventnosti a — podpora transparentnosti a dobrej správy a riadenia.

6.2. Relačný kapitál je v bankovníctve veľmi dôležitým aktívom, a preto musia finančné inštitúcie sociálneho hospodárstva využívať svoje siete kontaktov a vnútornú podporu. Finančné orgány musia uznať hodnotu týchto fondov solidarity medzi družstevnými bankami pri uplatňovaní prudenciálnych noriem.

6.3. Zároveň by mali monitorovať úroveň nesplácaných úverov, neisté situácie spôsobené geopolitickými rizikami a technologické inovácie (Digitálna agenda), ktoré vytvárajú nový ekosystém pre finančný systém, v ktorom bude potrebné sledovať budúce interakcie medzi štyrmi aktérmi, ktorými sú: tradičné banky, noví digitálni aktéri, regulačný orgán a spotrebitelia.

6.4. Musia spojiť svoju silu spočívajúcu v modeli založenom na blízkosti (od spoznávania ľudí až po záväzok voči komunitným projektom) s využitím IKT s cieľom podporiť nové iniciatívy zamerané na obnovu výrobného hospodárstva.

6.5. Musia zlepšiť svoje korporatívne riadenie a vytvoriť vhodné vzdelávacie, riadiace a kontrolné štruktúry. Konkrétne bude treba zaviesť prísne kódexy správania s cieľom zaručiť profesionalitu a čestnosť pri zastupovaní rôznych záujmov v orgánoch štátnej správy.

6.6. EHSV navrhuje vytvorenie nového modelu vnútorného dohľadu pre sporiteľne a družstevné banky, súčasťou ktorého by boli zamestnanci, zástupcovia MSP a iné zainteresované skupiny.

6.7. Musia čeliť novej výzve spočívajúcej v konkurencii nebankových subjektov, ktoré sú reakciou na nové požiadavky verejnosti, aby mohli rásť zároveň s platformami kolektívneho financovania (crowdfunding) a aplikáciami spotreby založenej na spolupráci a nadväzovať s nimi partnerstvá.

7. Zlepšenie odolnosti európskeho bankového sektora a dohľadu nad ním

7.1. EHSV žiada o doplnenie systémov finančnej regulácie a dohľadu a poskytnutie dostatočnej kapacity finančným inštitúciám, aby mohli odolať budúcim krízam.

7.2. Európska komisia v tejto súvislosti uverejnila delegované nariadenie (7), ktoré na základe návrhov technických noriem Európskeho orgánu pre bankovníctvo reguluje aspekty súvisiace s požiadavkami týkajúcimi sa vlastných zdrojov, pričom zohľadňuje, že družstevné banky a sporiteľne sa odlišujú. Osobitný význam majú v prípade družstevných bánk otázky týkajúce sa obmedzenia splácania nástrojov spadajúcich pod základný kapitál (Tier 1).

7.3. Ďalším základným pilierom dokončenia bankovej únie je jednotný mechanizmus dohľadu a správa fondu určeného na prípadnú záchranu bánk. EHSV sa nazdáva, že tento nástroj posilní reakciu bánk v prípade budúcich kríz (8).

7.4. Vzhľadom na potrebu spoločne čeliť rizikám EHSV podporuje požiadavku, aby sa pri určovaní príspevku jednotlivých subjektov do budúceho jednotného fondu na riešenie krízových situácií zohľadnil ich model rizík, a upozorňuje Komisiu, aby vhodne uplatnila ukazovatele stanovené v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií úverových inštitúcií (9). EHSV zároveň víta, že bolo zohľadnené členstvo v inštitucionálnom ochrannom systéme (10).

7.5. V tomto novom finančnom kontexte EHSV žiada, aby sa poskytol skutočný impulz na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov, etiky a transparentnosti vo finančníctve a aby orgány dohľadu vyvinuli pedagogické úsilie na zlepšenie finančnej kultúry (11), najmä pokiaľ ide o formy sociálneho hospodárstva, ktoré zatiaľ nie sú veľmi známe. V tejto súvislosti je nevyhnutné viac zaangažovať a zviditeľniť siete, ktoré ich zastupujú. Sú to: Európska asociácia družstevných bánk (EACB), Európska Federácia etických a alternatívnych bánk (FEBEA) a Európske združenie poisťovní (ESBG).

7.6. EHSV považuje za veľmi pozitívne vytváranie nových finančných nástrojov, ktoré zlepšia súčasné riadenie, ale normy regulujúce tieto nástroje musia zohľadniť rôznorodosť zainteresovaných finančných subjektov a zabezpečiť ich stabilitu a zároveň obmedziť náklady pre finančné inštitúcie s menšími finančnými zdrojmi. Jednoznačne treba zlepšiť legislatívu.

8. Podpora modelu sociálne zodpovedného bankovníctva

8.1. EÚ by sa mala prioritne zamerať na obnovu výrobnej štruktúry, posilnenie miestnych hospodárstiev a riešenie sociálnych problémov. EHSV preto žiada inštitúcie, aby prostredníctvom fór trvalého dialógu podporili modely bankovníctva, vďaka ktorým bude finančný systém spočívať na reálnom hospodárstve, čo jednotlivým územiam prinesie stabilitu a bohatstvo.

8.2. Tendencia neustáleho zväčšovania bánk vyplývajúca z procesov reštrukturalizácie spôsobuje obavy vzhľadom na súvisiace systémové riziká. Výbor preto vyzýva na návrat k tradičnému podnikaniu (back to basics) prostredníctvom väčšej diferenciácie subjektov, ktoré sa špecializujú na komerčné bankovníctvo, a subjektov, ktoré spájajú rozvoj svojho podnikania s investičným bankovníctvom. Skúsenosti preukázali, že rozmanitosť, rozloženie a rozdelenie rizík má na európsky finančný systém pozitívny vplyv.

8.3. Životaschopnosť a rozvoj družstevných bánk a sporiteľní spočíva na demokratickom riadení a slobode zodpovedne rozhodnúť o využití svojich prebytkov. Posilnenie finančného sprostredkovania na podporu reálnej ekonomiky zaručí jej kontinuitu v budúcnosti v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja OSN do roku 2015 a samotnou deklaráciou OSN o družstvách z roku 2012.

8.4. Pri uplatňovaní prudenciálnych noriem by sa preto mali špecificky zohľadniť družstevné banky a sporiteľne, vzhľadom na to, že tieto subjekty tvoria model bankovníctva, aký požadujú európsky občania a ktorý je založený na zodpovednom a solidárnom riadení (12) rešpektujúcom zásady a hodnoty sociálneho hospodárstva.

V Bruseli 18. februára 2015 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 45.

(2) „Redesigning the Contours of the Future Financial System“, IMF staff position note, 16. augusta 2010 (SPN/10/10).

(3) Banco de España: „Cooperative and savings banks in Europe: Nature, challenges and perspectives“, apríl 2011; Európska asociácia družstevných bánk: „EACB answer to the Green Paper on territorial cohesion turning territorial diversity into strength“, február 2009; WSBI-ESBG: „200 years of savings banks: a strong and lasting business model for responsible, regional retail banking“, september 2011; EHSV: Sociálne hospodárstvo v Európskej únii, 2014.

(4) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22.

(5) Castelló, E: „El liderazgo social de las Cajas de Ahorro“ (Vedúce postavenie sporiteľní v sociálnej oblasti), FUNCAS, Madrid 2005.

(6) Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 45.

(7) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 241/2014 zo 7. januára 2014.

(8) Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 58.

(9) Pozri smernicu 2014/59/EÚ.

(10) Pozri delegované nariadenie Európskej komisie (EÚ) 2015/63.

(11) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 24.

(12) Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 84.