Návrh nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, pokiaľ ide o režim podpory pre bavlnu {SEK(2007) 1481} {SEK(2007) 1482} /* KOM/2007/0701 v konečnom znení - CNS 2007/0242 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 9.11.2007 KOM(2007) 701 v konečnom znení 2007/0242 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, pokiaľ ide o režim podpory pre bavlnu (predložená Komisiou) {SEK(2007) 1481}{SEK(2007) 1482} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1 ) KONTEXT NÁVRHU - Dôvody a ciele návrhu Európsky súdny dvor zrušil 7. septembra 2006 reformu v sektore bavlny z roku 2004 usudzujúc, že došlo k porušeniu zásady proporcionality, pretože: - ES nevykonalo štúdiu vplyvu; - ES nezohľadnilo v procese hodnotenia a rozhodovacom procese priame mzdové náklady; - ES nezohľadnilo vplyv nového režimu na sektor odzrňovania bavlny, ktorý je priamo spojený s produkciou bavlny, hoci nie je zahrnutý v protokole. V dôsledku toho sa vo viacerých krokoch analýzy vplyvu vykonanej útvarmi Komisie týmto prvkom venovala zvláštna pozornosť. V tomto návrhu sa zavádza nový režim bavlny zameraný na podporu konkurencieschopného, udržateľného a trhovo orientovaného sektora bavlny, a to pri zabezpečení záväzkov vyplývajúcich z protokolu. - Všeobecný kontext Aj napriek obmedzenému významu pre EÚ ako celok, kde do konečnej poľnohospodárskej produkcie prispieva len 0,15 %, má sektor bavlny významný regionálny význam v dvoch členských štátoch, ktoré sú hlavnými producentmi bavlny. Približne 76 % celkovej produkcie EÚ (okolo 1,45 milióna ton surovej bavlny) sa pestuje v Grécku. V roku 2005 bavlna predstavovala 9,0 % celkovej poľnohospodárskej produkcie Grécka, kým v Španielsku, ktoré je ďalším producentom EÚ, prispievala bavlna 1,3 %. Malé množstvo bavlny sa pestuje aj v Bulharsku. V Portugalsku sa bavlna už nepestuje. V Grécku je najväčšia časť z 380 000 hektárov, na ktorých sa pestuje bavlna, umiestnená v troch regiónoch: Tesália, Macedónia-Trácia a Sterea Ellada. V Španielsku je produkcia sústredená v Andalúzii, hlavne v provinciách Sevilly a Cordoby. Celková plocha, na ktorej sa pestuje bavlna, predstavovala v Španielsku v roku 2007 okolo 65 000 hektárov. Väčšina poľnohospodárskych podnikov v EÚ, ktoré pestujú bavlnu, sa vyznačuje malou veľkosťou (Grécko 4,5 ha a Španielsko 11,0 ha) a vysokým počtom (79 700 v Grécku a 9 500 v Španielsku). V Grécku sa bavlnárske podniky vyznačujú vysokou úrovňou špecializácie, Tesália sa takmer výlučne zaoberá produkciou bavlny. Vplyv bavlny na životné prostredie v posledných rokoch vzbudzuje pozornosť. Bavlna, ktorá je závislá na zavlažovaní a priemyselných hnojivách, sa v širokej miere spája s nízkou biodiverzitou a vyčerpaním pôdy. Okrem toho intenzívne používanie rastlinolekárskych produktov, najmä insekticídov a defoliantov na pomoc pri zbere vzbudzuje obavy. Na úrovni spracovania zmes súkromných podnikov a družstiev pretvára surovú bavlnu do jej použiteľného stavu prostredníctvom procesu odzrňovania, v ktorom sa bavlnené vlákna oddeľujú od semien. Kapacita 29 odzrňovacích podnikov v Španielsku, z ktorých je takmer polovica družstiev, zďaleka prevyšuje produkciu tejto krajiny. V Grécku je kapacita odzrňovania viac v rovnováhe s produkciou a družstvá prevádzkujú nižší podiel závodov (20 zo 73). V medzinárodnom meradle je EÚ malým hráčom, ktorý prispieva do celkovej svetovej produkcie bavlny len dvoma percentami. Hlavní producenti sú Čína (24 %), USA (20 %) a India (14 %). EÚ je jedným so svetových čistých dovozcov bavlny. Svetový vývoz bavlny dominuje USA, ktoré v súčasnosti vyvážajú približne 2,75 milióna ton, čo predstavuje 36,5 % svetového obchodu. Najväčšími spotrebiteľmi bavlny sú krajiny s vybudovaným výrobným priemyslom. Čína využíva 32 % svetovej bavlny, za ňou nasledujú USA (14 %) a India (7 %). Spotreba EÚ dosahujúca približne 0,6 milióna ton odzrnenej bavlny (2,7 % celosvetovej spotreby) je najviac sústredená v Taliansku, Portugalsku a Nemecku. Skutočnosť, že EÚ nie je významným producentom bavlny naznačuje, že vplyv produkcie EÚ na vývoj cien na svetových trhoch je zanedbateľný. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že EÚ na tento sektor nevyužíva vývozné subvencie a poskytuje bezcolný prístup. Hoci politiky ďalších rozvinutých a rozvojových krajín majú významný vplyv na svetové ceny bavlny, hlavným faktorom prispievajúcim na pokles cien je zvýšená konkurencia zo strany umelých vlákien. V Európe sa prvý režim podpory pre bavlnu zaviedol s pristúpením Grécka k ES v roku 1980, potom sa v roku 1986 rozšíril na Španielsko a Portugalsko. V protokole pripojenom k Zmluve o pristúpení sa uvádza, že Spoločenstvo zabezpečí podporu produkcie bavlny v regiónoch, v ktorých je to dôležité pre poľnohospodárske hospodárstvo. Systém podpory by mal príslušným producentom umožniť prijateľné príjmy a zahŕňať finančnú pomoc pre produkciu. Počiatočný režim bol založený na „deficitných platbách“ poskytovaných spracovateľom, ktorí platili minimálnu cenu poľnohospodárom dodávajúcim neodzrnenú bavlnu. Pomoc a minimálna cena boli založené na rozdiele medzi internou cieľovou cenou a svetovou trhovou cenou. Tento režim viedol k veľkej expanzii sektora bavlny v celej EÚ. V posledných rokoch prešla spoločná poľnohospodárska politika (SPP) hĺbkovou reformou zameranou na zvýšenie konkurencieschopnosti, bezpečnosť a kvalitu potravín, stabilizovanie príjmov poľnohospodárov, začlenenie environmentálnych otázok do poľnohospodárskej politiky, rozvoj životaschopnosti vidieckych oblastí, zjednodušenie a posilnenie decentralizácie. Hlavnou smerodajnou zásadou procesu reformy SPP z roku 2003 je odchýliť sa od podpory cien a produkcie smerom k oddelenej podpore príjmov. S cieľom viac zosúladiť sektor bavlny s inými sektormi prijala Rada v apríli 2004 nový režim pre bavlnu založený na oddelenej podpore príjmov a zvláštnej platbe na plodiny (na plochu), pričom obidve sa vyplácajú priamo pestovateľom bavlny. Režim nadobudol účinnosť v januári 2006. - Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V Kapitole 10a hlavy IV nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, sa ustanovujú pravidlá zvláštnej podpory pre bavlnu. Ustanovenia tejto kapitoly sa zrušili na základe rozhodnutia Súdneho dvora zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04. Účinky zrušenia sa pozastavili do prijatia nového nariadenia v primeranom čase. - Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2 ) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU - Konzultácie so zainteresovanými stranami Metódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov S cieľom podporiť prípravu tohto návrhu a jeho hodnotenia vplyvu sa dve nezávislé štúdie venovali analýze sociálno-ekonomických aspektov bavlny a hodnoteniu vplyvu režimu na životné prostredie. V rámci týchto dvoch štúdií sa zber údajov a hodnotenie vplyvu zakladali na osobitných dotazníkoch určených pre zainteresované strany a rozhovormi uskutočnenými odborníkmi. Útvary Komisie organizovali aj pracovné stretnutia a semináre, do ktorých boli zapojené zainteresované strany. Tieto konzultácie sa uskutočnili okrem pravidelných stretnutí s odborníkmi zo sektora organizovanými v rámci Poradného výboru pre bavlnu a Riadiaci výbor pre prírodné vlákna. Stretnutia sa organizovali so zástupcami z radov pracovníkov a mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v oblasti rozvojovej politiky a ochrany životného prostredia, ako aj s akademikmi s odbornými znalosťami v sektore bavlny a orgánmi v regiónoch, v ktorých pestovanie bavlny zohráva významnú úlohu. Otvorená konzultácia prebiehala prostredníctvom internetu v období od 8. mája 2007 do 22. júna 2007. Komisia dostala 320 odpovedí. Konzultácia poskytla ďalšiu spätnú väzbu zo strany širšej verejnosti. - Získavanie a využívanie odborných poznatkov Príslušné vedecké/odborné oblasti Poľnohospodárske hospodárstvo a štatistika Použitá metodika Nezávislé štúdie a konzultácie so zainteresovanými stranami Hlavné organizácie/hlavní experti, ktorí poskytli konzultácie Pozri vyššie Prostriedky použité na verejné sprístupnenie odborných stanovísk Výsledky konzultácie sú k dispozícii na adrese:http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm. - Hodnotenie vplyvu Komisia vypracovala hodnotenie vplyvu uvedené v legislatíve Komisie a v pracovnom programe 2007, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke Europa. 3 ) PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU - Zhrnutie navrhovaných opatrení Nový režim bavlny by sa mal zamerať na tieto ciele: o pokračovanie v poľnohospodárskej činnosti ako zložke trvalo udržateľného rozvoja regiónov, ktoré sú producentmi bavlny; o súlad možností podpory pre producentov bavlny so zásadami reformovanej SPP; o súlad možností podpory pre producentov bavlny so záväzkami EÚ voči WTO a obmedzenie negatívneho vplyvu na rozvojové krajiny; o stabilita a kontrola rozpočtu EÚ; o konkurencieschopnosť a trhová orientácia sektora bavlny v EÚ; o zníženie vplyvu produkcie bavlny na prostredie; o zjednodušenie riadenia režimu podpory pre producentov bavlny. V záujme dosiahnutia týchto cieľov sa v návrhu odporúča, aby bolo 65 % zdrojov vyčlenených na podporu sektora bavlny pred reformou z roku 2004 naďalej zahrnutých do režimu jednotnej platby. Tak ako ostatní poľnohospodári využívajúci oddelenú podporu, budú mať pestovatelia bavlny zaručenú určitú stabilitu príjmov, pričom sa môžu slobode rozhodnúť, pokiaľ ide o prispôsobenie sa vývoju trhu. Zostávajúcich 35 % bude naďalej spojených s produkciou bavlny ako platba na plochu. Tieto spojené platby sú určené na zabezpečenie nepretržitého pestovania bavlny na úrovni postačujúcej na zaistenie fungovania sektora odzrňovania bavlny v tých regiónoch, v ktorých predstavuje dôležitú hospodársku činnosť. Európsky súdny dvor vzniesol otázku, najmä pokiaľ ide o oprávnenie vybratej miery oddelenia. Otázkou je, ako začleniť režim bavlny do reformy SPP tak, aby sa zároveň plnili ciele protokolu o bavlne v Zmluve o pristúpení Grécka, Španielska a Portugalska. Analýzy a doplňujúce dotazníky vypracované v súvislosti s hodnotením vplyvu poukazujú na rozdielne štruktúry produkcie a faktory ovplyvňujúce rozhodovací proces poľnohospodárov. Množstevné modelové nástroje nedokážu presne určiť vzťah medzi dodávkou a spojenými platbami. Napriek tomu sa výsledky uskutočnených simulácií zhodujú v tom, že v strednodobom období by miera spojenia podpory vo výške približne 35 % viedla k podporovaniu nepretržitej produkcie bavlny, čo by bolo v súlade s protokolom a zároveň by sa dodržali zásady reformy SPP. Rada sa v roku 2004 rozhodla stanoviť mieru spojenia vo výške 35 %, hoci Komisia navrhla 40 %. Návrat k vyššej miere spojenia by v súčasnosti pre členské štáty znamenal veľkú administratívnu záťaž, ako aj zníženie jednotnej platby na poľnohospodársky podnik vyplatenej pre pestovateľov bavlny. Z administratívneho hľadiska by akékoľvek zvýšenie miery spojenia znamenalo zníženie miery oddelenia a v dôsledku toho prepočítanie všetkých nárokov na platby pridelených v roku 2006 pôvodným producentom bavlny v príslušných členských štátoch. Zachovanie miery spojenia vo výške 35 % by naopak viedlo k ďalšej administratívnej záťaži. Ak by sa stanovila miera oddelenia vyššia ako 65 %, viedlo by to k riziku vážneho narušenia fungovania sektora bavlny. Z toho dôvodu po analýze možných scenárov uvedených v hodnotení vplyvu dospela Komisia k záveru, že so zámerom dosiahnuť stanovené ciele by sa súčasná vyváženosť medzi spojenou podporou a oddelenou podporou mala naďalej dodržiavať s dodatočnými malými zmenami režimu. Navrhuje sa, aby maximálna plocha zostala nezmenená, a to 450 597 ha (370 000 ha v Grécku, 70 000 ha v Španielsku, 360 ha v Portugalsku a 10 237 ha v Bulharsku). Úroveň platby na plochu by tiež zostala nezmenená a bude sa proporcionálne znižovať v prípade žiadostí o platbu, ktoré prevyšujú maximálnu plochu členského štátu. Oddelená platba a zvláštna platba na plodiny na plochu bude naďalej podliehať kritériám krížového plnenia, ktoré povedú k produkcii bavlny zohľadňujúcej životné prostredie, pričom príjmy zostanú neovplyvnené. Zvláštna platba na plodiny by sa poskytla na nárokovateľný hektár bavlny za podmienky, že plocha sa udržiava aspoň do zberu, bez povinnosti dodávky alebo predaja bavlny. Bolo by potrebné, aby bavlna spĺňala minimálne požiadavky primeranej a náležitej trhovej kvality. Navrhuje sa podporovanie medziodvetvových organizácií, aby sa dosiahla lepšia koordinácia v predaji bavlny, podporilo uzavretie zmlúv medzi pestovateľmi a spracovateľmi a zvýšila kvalita. Finančný prevod na reštrukturalizáciu v regiónoch zaoberajúcich sa pestovaním bavlny, ustanovený v článku 143d nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 (22 miliónov EUR na rok z rozpočtového roka 2007) už bol sprístupnený pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a zahrnutý do ročného rozdelenia podľa členských štátov podpory Spoločenstva určenej na rozvoj vidieka na základe rozhodnutia Komisie 2006/410/ES a 2006/636/ES. V období rokov 2007 – 2013 sa týmto poskytne ďalšia suma vo výške 154 miliónov EUR ako dodatočná podpora Spoločenstva na opatrenia v regiónoch pestujúcich bavlnu. Členským štátom sa tým umožní zvýšená podpora napríklad pri procese reštrukturalizácie podnikov pestujúcich bavlnu a sektora odzrňovania bavlny. S cieľom podporiť predaj bavlny pochádzajúcej z EÚ sa odporúča zavedenie „značky pôvodu“. Na túto skutočnosť sa jasne pýtali zúčastnené strany počas procesu konzultácií. V marci 2006 sa Komisia zaviazala uskutočniť politické preskúmanie uplatňovania nariadenia (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín. V rámci toho Komisia preskúma možnosť zahrnúť bavlnu do rozsahu uvedeného nariadenia. Aby sa vybudoval imidž bavlny pochádzajúcej zo Spoločenstva a podporilo jej používanie, bude Komisia analyzovať dôležitosť, účinnosť a efektivitu zaradenia určitých produktov z bavlny vyprodukovaných a zhotovených výlučne v EÚ do zoznamu produktov spôsobilých na činnosti spojené s poskytovaním informácií a podpory predaja. - Právny základ Článok 37 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a protokol č. 4 o bavlne (priložený k Akte o pristúpení z roku 1979). - Zásada subsidiarity V návrhu sa ponechávajú dôležité prvky v rámci zodpovednosti členských štátov: - schválenie oblastí produkcie bavlny, - schválenie odrôd, - schválenie medziodvetvových organizácií, - prideľovanie platobných práv, - vymedzenie environmentálnych pravidiel. - Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože zodpovedá všeobecným cieľom Spoločnej poľnohospodárskej politiky a zároveň dodržiava povinnosti uložené v protokole č. 4. - Výber nástrojov Navrhované nástroje: v nariadení Rady sa zavádza nový režim podpory pre bavlnu, ktorým sa nahrádza režim zrušený Súdnym dvorom na základe rozhodnutia Súdneho dvora zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04. 4) VPLYV NA ROZPOčET Vnútroštátna základná plocha a výška pomoci na nárokovateľný hektár zostáva v porovnaní so súčasnou situáciou nezmenená. So znížením spojenej platby pre poľnohospodárov, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, z 10 EUR/ha na 3 EUR/ha sa výška pridelená týmto poľnohospodárom znížila zo 4,4 milióna EUR na 1,4 milióna EUR, čím by sa kompenzovali dodatočné výdavky spojené s informáciami a podporou predaja. 2007/0242 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, pokiaľ ide o režim podpory pre bavlnu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37 ods. 2 tretí pododsek, so zreteľom na Akt o pristúpení Grécka, a najmä na jeho protokol č. 4 o bavlne, odsek 6[1], so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], keďže: (1) V kapitole 10a hlavy IV nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003[4] vloženej článkom 1 ods. 20 nariadenia Rady (ES) č. 864/2004[5] sa ustanovujú pravidlá zvláštnej podpory pre bavlnu. (2) Na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskych spoločenstiev zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04[6] sa zrušila kapitola 10a hlavy IV nariadenia (ES) č. 1782/2003 z dôvodu porušenia zásady proporcionality, najmä pokiaľ ide o situáciu, v ktorej „Rada, ktorá vypracovala nariadenie (ES) č. 864/2004, predtým Súdnemu dvoru nepreukázala, že sa nový režim podpory pre bavlnu ustanovený v uvedenom nariadení prijal na základe vykonávania svojej právomoci pri zohľadnení všetkých mzdových nákladov spojených s pestovaním bavlny a realizovateľnosťou odzrňovacích podnikov, čo bolo potrebné zohľadniť pri zhodnotení ziskovosti tejto plodiny“ a že sa Súdnemu dvoru neumožnilo „zistiť, či legislatíva Spoločenstva bez prekročenia hraníc rozsiahlej právomoci, ktorú v tejto veci má, umožňovala dospieť k záveru, že stanovenie zvláštnej pomoci pre bavlnu vo výške 35 % z celkovej existujúcej pomoci podľa predchádzajúceho režimu podpory by postačovalo na zaručenie cieľa ustanoveného v zdôvodnení 5 preambuly nariadenia (ES) č. 864/2004, konkrétne zabezpečenie ziskovosti a tým ďalšieho vykonávania činností spojených s touto plodinou, cieľa, ktorý odráža cieľ ustanovený v odseku 2 protokolu č. 4“. Súd tiež nariadil, aby sa účinky zrušenia pozastavili do prijatia nového nariadenia v primeranom čase. (3) Nový režim zvláštnej podpory pre bavlnu je potrebné prijať v súlade s rozhodnutím Súdu vo veci C 310/04. (4) V novom režime by sa mali splniť ciele ustanovené v odseku 2 protokolu č. 4 o bavlne pripojenému k Aktu o pristúpení Grécka („Protokol 4“), aby sa podporila produkcia bavlny v regiónoch Spoločenstva, v ktorých je pre poľnohospodárske hospodárstvo dôležité, príslušným producentom umožniť prijateľné príjmy a stabilizovať trh prostredníctvom štrukturálnych zlepšení na úrovni dodávky a predaja. (5) Mali by sa zohľadniť všetky príslušné faktory a okolnosti viažuce sa na zvláštnu situáciu v sektore bavlny vrátane všetkých prvkov potrebných na zhodnotenie ziskovosti tejto plodiny. Na tento účel sa začalo hodnotenie a konzultačný proces: vykonali sa dve štúdie zamerané na sociálno-ekonomický a environmentálny vplyv budúceho režimu podpory pre bavlnu na sektor bavlny v Spoločenstve a so zúčastnenými stranami sa organizovali špecifické semináre a konzultácie prostredníctvom internetu. (6) Rozdeľovanie podpory pre priamych výrobcov a zavádzanie režimu jednotnej platby predstavujú základné prvky v procese reformovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorého cieľom je vývoj od politiky cien a podpory produkcie k politike podpory príjmov poľnohospodárov. V nariadení Rady (ES) č. 1782/2003 sa zaviedli tieto prvky pre určité poľnohospodárske produkty. (7) S cieľom realizovať zámery reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky by sa podpora pre bavlnu mala vo veľkej miere rozdeliť a zahrnúť do režimu jednotnej platby. (8) Úplné začlenenie režimu podpory v sektore bavlny do režimu jednotnej platby bude s veľkou pravdepodobnosťou predstavovať výrazné riziko narušenia produkcie v regiónoch Spoločenstva produkujúcich bavlnu. Časť podpory by z toho dôvodu aj naďalej mala byť prepojená na pestovanie bavlny prostredníctvom zvláštnej platby na plodiny na nárokovateľný hektár. Jej výška by sa mala vypočítať tak, aby sa dosiahli ciele ustanovené v odseku 2 protokolu 4 pri súčasnom začlenení režimu podpory pre bavlnu do hlavného prúdu procesu a zjednodušovania reformy SPP. Na tento účel a v závislosti od uskutočneného hodnotenia je odôvodnené, že celková dostupná pomoc na hektár je na členský štát stanovená vo výške 35 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená producentom. Touto mierou sa sektoru bavlny umožňuje vyvíjať smerom k trvalo udržateľnej životaschopnosti, podporuje sa ňou rozvoj regiónov, v ktorých sa produkuje bavlna a zabezpečujú sa ňou prijateľné príjmy pre poľnohospodárov. (9) Zostávajúcich 65 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená producentom, by mala byť k dispozícii pre systém jednotnej platby. (10) Z dôvodov ochrany životného prostredia by sa mala stanoviť základná plocha na členský štát, aby sa obmedzili plochy osiate bavlnou. Okrem toho by nárokovateľné plochy mali byť obmedzené na plochy oprávnené členskými štátmi. (11) S cieľom uspokojiť potreby nárokovateľnosti odzrňovacích podnikov na pomoc by sa pomoc mala vzťahovať na minimálne množstvo bavlny skutočne zozbieranej. (12) Malo by sa podporovať zriaďovanie medziodvetvových organizácií oprávnených členskými štátmi, aby sa producentom a čističom bavlny umožnilo zvýšenie kvality bavlny. Spoločenstvo by malo nepriamo prispievať k činnosti týchto organizácií zvýšením pomoci tým poľnohospodárom, ktorí sú členmi týchto organizácií. (13) Toto nariadenie by sa malo uplatňovať od 1. januára 2008, aby sa nový režim pomoci pre bavlnu uplatňoval od začiatku kalendárneho roku. (14) Nariadenie (ES) č. 1782/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1782/2003 sa mení a dopĺňa takto: (1) Kapitola 10a hlavy IV sa nahrádza takto: „KAPITOLA 10A ZVLÁšTNA PODPORA PRE BAVLNU Článok 110a – Pôsobnosť Pomoc sa poskytuje poľnohospodárom produkujúcim bavlnu, ktorá patrí pod číselný znak KN 5201 00, za podmienok ustanovených v tejto kapitole. Článok 110b – Nárokovateľnosť 1. Pomoc sa poskytuje na hektár nárokovateľnej plochy, na ktorej sa pestuje bavlna. Na túto plochu vzniká nárok, ak sa nachádza na poľnohospodárskej pôde, na ktorej členský štát povolil pestovanie bavlny, ak je osiata schválenými odrodami a skutočne zozbieraná za bežných rastových podmienok. Pomoc uvedená v článku 110a sa vypláca pre bavlnu náležitej a primeranej predajnej kvality. 2. Členské štáty schvaľujú pôdu a odrody, ktoré sa uvádzajú v odseku 1, v súlade s presnými pravidlami a podmienkami prijatými v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2. Článok 110c – Základné plochy a výška pomoci 1. Vnútroštátne základné plochy sa ustanovujú takto: - Bulharsko: 10 237 ha - Grécko: 370 000 ha - Španielsko: 70 000 ha - Portugalsko: 360 ha. 2. Výška pomoci na nárokovateľný hektár je pre: - Bulharsko: 263 EUR - Grécko: 594 EUR na 300 000 hektárov a 342,85 EUR na zvyšných 70 000 hektárov - Španielsko: 1 039 EUR - Portugalsko: 556 EUR. 3. V prípade, že nárokovateľná plocha, na ktorej sa v danom členskom štáte a v danom roku pestuje bavlna, prevyšuje základnú plochu ustanovenú v odseku 1, pomoc, ktorá sa pre tento členský štát uvádza v odseku 2, sa zníži úmerne výmere, o ktorú sa prekročí základná plocha. Jednako v prípade Grécka sa úmerné zníženie uplatní v závislosti od výšky pomoci určenej na časť vnútroštátnej základnej plochy, ktorá pozostáva zo 70 000 hektárov, aby sa zachovala celková čiastka 202,2 milióna eur. 4. Presné pravidlá vykonávania tohto článku sa prijmú v súlade s postupom, ktorý sa uvádza v článku 144 ods. 2. Článok 110d – Schválené medziodvetvové organizácie 1. Na účel tejto kapitoly „schválená medziodvetvová organizácia“ značí právnická osoba, ktorú tvoria poľnohospodári produkujúci bavlnu a aspoň jeden čistič bavlny a ktorá vykonáva tieto činnosti: - napomáha lepšie koordinovať spôsob umiestňovania bavlny na trh, najmä prostredníctvom výskumných štúdií a prieskumov trhu; - vypracúva štandardné foriem zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Spoločenstva; - produkciu zameriava na produkty, ktoré sú lepšie prispôsobené potrebám trhu a požiadavkám spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu a ochranu spotrebiteľa; - aktualizuje metódy a prostriedky na zlepšenie kvality produktu; - vyvíja marketingové stratégie na podporu bavlny prostredníctvom schém osvedčovania kvality. 2. Členský štát, na ktorého území sídlia čističi bavlny, schváli medziodvetvové organizácie, ktoré dodržiavajú kritériá schválené v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2. Článok 110e – Vyplácanie pomoci 1. Poľnohospodárom sa pomoc na nárokovateľný hektár poskytuje podľa článku 110c. 2. Poľnohospodárom, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, sa poskytne pomoc na nárokovateľný hektár v rámci základnej plochy ustanovenej v článku 110c ods. 1, zvýšená o výšku 3 eur.“ (2) V článku 156 ods. 2 sa písm. g) sa nahrádza takto: „g) hlava IV kapitola 10a sa od 1. januára 2008 uplatňuje na bavlnu zasiatu od uvedeného dňa.“ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2008. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda FINANČNÝ VÝKAZ | 1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: (nomenklatúra 2007) 05 03 01 02 05 03 02 40 | ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY: Rozpočet 2007 2 111 mil. EUR 261 mil. EUR | 2. | NÁZOV: Nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, pokiaľ ide o režim podpory pre bavlnu. | 3. | PRÁVNY ZÁKLAD: Článok 37 ods. 2 zmluvy | 4. | CIELE: V nadväznosti na reformu sektora bavlny ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 864/2004 a na rozhodnutie Európskeho súdneho dvora zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04 zrušujúce kapitolu 10a hlavy IV nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa tento návrh zameriava na zavedenie nových ustanovení o zvláštnej podpore pre bavlnu. | 5. | FINANČNÉ DÔSLEDKY | 12-MESAČNÉ OBDOBIE (mil. EUR) | ROZPOČTOVÝ ROK 2007 (mil. EUR) | ROZPOČTOVÝ ROK 2008 (mil. EUR) | 5.0 | VÝDAVKY – ÚČTOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCIE) – VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV – - INÉ | – | – | 277,1 | 5.1 | PRÍJMY – VLASTNÉ ZDROJE ES (POPLATKY/CLÁ) – - NÁRODNÉ | – | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PRÍJMY | – | – | – | – | – | 2014 | 2015 | 2016 | od roku 2017 | 5.0.2 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 | 5.1.2 | ODHADOVANÉ PRÍJMY | – | – | – | – | 5.2 | SPÔSOB VÝPOČTU: Pozri prílohu. | 6.0 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNÝCH KAPITOL BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE | 6.1 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE | 6.2 | BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET? | ÁNO NIE | 6.3 | BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV? | ÁNO NIE | POZNÁMKY: Týmto návrhom sa nemení súčasný pomer medzi spojenou pomocou a oddelenou pomocou a neupravujú sa ním ustanovenia pre oddelenú pomoc. Pokiaľ ide o spojenú pomoc, tento návrh nevedie k žiadnym dodatočným výdavkom v porovnaní so súčasným režimom, pretože základné plochy a úroveň pomoci zostávajú nezmenené. Zníženie spojenej platby pre poľnohospodárov, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie však bude viesť k úsporám vo výške 3 miliónov eur. | PRÍLOHA 1 – Zvláštna podpora pre bavlnu (Grécko, Portugalsko a Španielsko) – rozpočtová položka 05 03 02 40 | Grécko | Španielsko | Portugalsko | Základná plocha | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha | Úroveň pomoci | 594 EUR/ha | 1 039 EUR/ha | 556 EUR/ha | a | Základná plocha | 70 000 ha | Úroveň pomoci | 342,85 EUR/ha | Medzisúčet 1 | 202 199 500 EUR | 72 730 000 EUR | 200 160 EUR | Zvýšenie úrovne pomoci pre producentov, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie | Základná plocha | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha | Úroveň pomoci | 3 EUR/ha | 3 EUR/ha | 3 EUR/ha | Medzisúčet 2 | 1 110 000 EUR | 210 000 EUR | 1 080 EUR | Spolu | 203 309 500 EUR | 72 940 000 EUR | 201 240 EUR | Spolu EÚ 15 na každý rozpočtový rok | 276 450 740 EUR | 2 – Bulharsko: začlenenie do SAPS – rozpočtová položka 05 03 01 02 | Základná plocha | 10 237 ha | Úroveň pomoci | 263 EUR/ha | Spolu | 2 692 331 EUR | Rozpočtový rok | Miera postupného začleňovania pre Bulharsko | 2008 | 673 083 EUR | 25% | 2009 | 807 699 EUR | 30% | 2010 | 942 316 EUR | 35% | 2011 | 1 076 932 EUR | 40% | 2012 | 1 346 166 EUR | 50% | 2013 | 1 615 399 EUR | 60% | 2014 | 1 884 632 EUR | 70% | 2015 | 2 153 865 EUR | 80% | 2016 | 2 423 098 EUR | 90% | od roku 2017 | 2 692 331 EUR | 100% | Celkové výdavky: 1 + 2 | Rozpočtový rok | Spolu | 2008 | 277 123 823 EUR | 2009 | 277 258 439 EUR | 2010 | 277 393 056 EUR | 2011 | 277 527 672 EUR | 2012 | 277 796 906 EUR | 2013 | 278 066 139 EUR | 2014 | 278 335 372 EUR | 2015 | 278 604 605 EUR | 2016 | 278 873 838 EUR | od roku 2017 | 279 143 071 EUR | [1] Ú. v. ES L 291, 19.11.1979, s. 174. Protokol naposledy zmenený a doplnený nariadením Rady (ES) č. 1050/2001 (Ú. v. ES L 148, 1.6.2001, s. 1). [2] Ú. v. EÚ C ..., ..., s. … [3] Ú. v. EÚ C ..., ..., s. … [4] Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 552/2007 (Ú. v. ES L 131, 23.5.2007, s. 10). [5] Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 48. [6] 2006 ECR I-7285.