Odporúčanie

ODPORÚČANIE RADY

ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na roky 2012 – 2017

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3],

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

keďže:

(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

(2) Rada 13. júla 2010 prijala na základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov[5], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

(3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

(4) Rada 6. júla 2012 prijala odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Francúzska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2011 – 2016.

(5) Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu[6], čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík v roku 2013. V ten istý deň, t. j. 28. novembra 2012, Komisia prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], pričom Francúzsko bolo uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

(6) Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu podporujúcu rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, znížiť nezamestnanosť a vyriešiť sociálne dôsledky krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

(7) Komisia 10. apríla 2013 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania[8] pre Francúzsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a rozhodné politické opatrenia. Neustálu pozornosť treba venovať najmä vývoju v súvislosti so zhoršovaním obchodnej bilancie a konkurencieschopnosti spôsobeným nákladovými aj nenákladovými faktormi, a to aj vzhľadom na zhoršujúcu sa externú pozíciu a vysoký verejný dlh, aby sa obmedzilo riziko nepriaznivého vplyvu na fungovanie francúzskeho hospodárstva a hospodárskej a menovej únie, najmä vzhľadom na veľkosť francúzskeho hospodárstva.

(8) Francúzsko 30. apríla 2013 predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov 2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito dvoma programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

(9) Na základe posúdenia programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že napriek výraznému konsolidačnému úsiliu, vďaka ktorému sa celkový deficit znížil zo 7,5 % HDP v roku 2009 na 4,8 % v roku 2012, sa neočakáva, že by Francúzsko odstránilo svoj nadmerný deficit do roku 2013, ako odporúčala Rada koncom roku 2009. Súvisí to najmä s tým, že hospodárske podmienky sú horšie, než sa očakávalo v čase prípravy odporúčania, a iba čiastočne sa vykompenzovali neočakávanými príjmami, zatiaľ čo úsilie sa do istej miery oneskorilo. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe, je realistický na rok 2013, no príliš optimistický na rok 2014. Orgány očakávajú, že HDP po stagnácii v roku 2012 (0 %) a v roku 2013 (+0,1 %) zaznamená v roku 2014 rast o 1,2 %, pričom predpokladajú, že budú prijaté fiškálne opatrenia na zníženie deficitu verejných financií na úroveň 2,9 % HDP. Na porovnanie, Komisia predpovedá, že HDP bude rásť o 1,1 % v roku 2014 za predpokladu nezmenenej politiky, čo je scenár, v ktorom sa zohľadňujú iba opatrenia, ktoré boli prijaté alebo dostatočne vymedzené, a preto predpovedá deficit vo výške 4,2 % HDP. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, rovnako ako v minuloročnom programe. V porovnaní s požiadavkami Paktu stability a rastu je tento cieľ ambicióznejší. Cieľovým rokom na dosiahnutie strednodobého cieľa je rok 2016, zatiaľ čo v predchádzajúcom programe stability to bol rok 2015. Plánovaný celkový deficit stanovený v programe stability je v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2014, teda rok po novej lehote stanovenej Radou v rámci postupu pri nadmernom deficite koncom roka 2009. Vzhľadom na príliš optimistickú prognózu rastu v programe na rok 2014 sa Rada domnieva, že fiškálne úsilie plánované orgánmi nie je zlučiteľné so skutočným odstránením nadmerného deficitu do roku 2014, ak sa neprijmú dodatočné opatrenia, ktorými by sa výrazne posilnilo úsilie v danom roku. Plánované úspory a dodatočné príjmy takisto nie sú presne vymedzené. Za daných okolností je nutné vymedziť opatrenia na rok 2014 aj na rok 2015, aby sa zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu dôveryhodným spôsobom najneskôr do roku 2015 (v zmysle odporúčania Rady). Očakáva sa, že štrukturálne saldo prepočítané Komisiou by sa malo v roku 2016 nachádzať na úrovni –0.4 % HDP (–0.3 % v roku 2017), takže strednodobý cieľ sa do konca programového obdobia nedosiahne. Očakáva sa, že pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v danom roku bude predstavovať 0,3 % HDP, čo je pod referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. Verejný dlh sa od začiatku krízy výrazne zvýšil. Pomer dlhu k HDP sa začal na úrovni 64,2 % v roku 2007, v roku 2012 dosiahol 90,2 % a podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2013 by sa mal ďalej zvyšovať až na 96,2 % v roku 2014. Orgány očakávajú, že pomer dlhu dosiahne vrchol 94,3 % HDP v roku 2014 a následne klesne na 88,2 % v roku 2017. Francúzsko bude od roku 2016 v prechodnom období, pokiaľ ide o súlad s kritériom pre dlh.

(10) Vzhľadom na to, že úroveň dlhu je vysoká a ešte stále rastie, a vzhľadom na skutočnosť, že lehota na odstránenie nadmerného deficitu sa opäť predĺžila [na rok 2015], je o to dôležitejšie, aby sa rozpočet na rok 2013 prísne plnil a aby sa v nasledujúcich rokoch striktne pokračovalo vo vyvíjaní značného konsolidačného úsilia. Predovšetkým je dôležité, aby verejné výdavky Francúzska rástli oveľa pomalšie ako potenciálny HDP, keďže zlepšovanie štrukturálneho deficitu bolo doteraz založené najmä na príjmoch. Prebiehajúce preskúmavanie verejných výdavkov („Modernisation de l’action publique“), ktoré sa okrem ústrednej štátnej správy vzťahuje aj na miestne samosprávy a správy sociálneho zabezpečenia, by malo v tejto súvislosti poskytnúť ukazovatele na účely ďalšieho zlepšenia efektívnosti verejných výdavkov. Okrem toho existuje priestor aj na ďalšie zjednodušovanie jednotlivých administratívnych úrovní a právomocí s cieľom dosiahnuť lepšiu súčinnosť, zvýšenie efektívnosti a úspory. Táto otázka by sa mala vyriešiť novým plánovaným zákonom o decentralizácii. Vzhľadom na očakávaný strednodobý a dlhodobý rast výdavkov na verejnú zdravotnú starostlivosť si budúce verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť vyžadujú väčšiu kontrolu a lepšiu efektívnosť, najmä pokiaľ ide o farmaceutické výdavky. Najnovšie prognózy poradného orgánu pre dôchodky („Conseil d'orientation des retraites“) poukazujú na pretrvávajúce deficity dôchodkového systému do roku 2018, čo je v rozpore s cieľom reformy z roku 2010, podľa ktorého mala byť v tom čase už dosiahnutá vyváženosť systému. Navyše čiastočné zrušenie reformy z roku 2010 je v rozpore s odporúčaním Rady. Dôchodkový systém tak bude v roku 2020 ešte stále čeliť veľkým deficitom, a preto je nutné urýchlene prijať nové politické opatrenia, aby sa táto situácia vyriešila a aby sa súčasne zachovala primeranosť systému. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať ďalšie zvyšovanie minimálneho veku odchodu do dôchodku a veku na získanie starobného dôchodku v plnej výške, ako aj predĺženie obdobia platby príspevku na získanie starobného dôchodku v plnej výške, úpravu pravidiel indexácie a preskúmanie súčasných početných výnimiek zo všeobecnej schémy pre osobitné kategórie pracovníkov. Zvyšovaniu úrovne príspevkov na sociálne zabezpečenie by sa malo vyhnúť, pretože má negatívny vplyv na náklady práce. Vzhľadom na problémy v oblasti verejných financií, ktorým čelí Francúzsko, je mimoriadne dôležité, aby sa popri fiškálnych opatreniach vyvinulo intenzívnejšie úsilie na vykonávanie štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť a zvýšiť dlhodobý potenciál rastu francúzskeho hospodárstva.

(11) Z hĺbkového preskúmania z roku 2013 vyplynulo, že konkurencieschopnosť Francúzska je aj naďalej veľkým problémom. Vyplýva to z výrazného poklesu podielu Francúzska na vývozných trhoch v posledných rokoch. Francúzska vláda navrhla v novembri 2012 v rámci Paktu pre konkurencieschopnosť viacero politických opatrení. Zavedenie úľav pri zdaňovaní príjmov právnických osôb (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi — CICE) s plánovaným celoročným vplyvom predstavujúcim 20 miliárd EUR predstavuje dôležitý krok, ktorý by mal prispieť k zníženiu nákladov práce. Existuje priestor aj na prijatie ďalších opatrení, keďže nová daňová úľava iba o polovicu znížila rozdiel medzi francúzskym daňovým klinom a priemerom OECD na úrovni strednej hodnoty mzdy. Navyše fiškálne opatrenia s vplyvom na spoločnosti, ktoré boli prijaté od roku 2010, viedli k celkovému zvýšeniu v zdaňovaní podnikov, a to aj po zohľadnení CICE. Hoci je zvýšenie minimálnej mzdy, o ktorom sa rozhodlo v júli 2012, obmedzené, mohlo by mať negatívny vplyv na zamestnanosť a konkurencieschopnosť, ako sa uvádza v odporúčaní Rady z roku 2012. Hodinová minimálna mzda narástla v rokoch 2002 až 2012 o 38 % (16 % v reálnom vyjadrení). Vysoká úroveň minimálnej mzdy, ktorá predstavuje dve tretiny strednej hodnoty mzdy, je u zamestnávateľov čiastočne vykompenzovaná viacerými výnimkami z platby príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných zamestnávateľmi. Náklady, ktoré z toho vyplynuli pre verejné financie, sa za posledné roky rýchlo zvyšovali čiastočne aj preto, aby vykompenzovali rýchli nárast minimálnej mzdy, a predstavujú viac ako 1 % HDP. Alternatívne nástroje ako režimy na podporu príjmov („Prime pour l'emploi“ a „Revenu de solidarité active“) sú navyše účinnejšími nástrojmi na riešenie problému chudoby zamestnaných osôb ako minimálna mzda.

(12) Pokiaľ ide o necenovú konkurencieschopnosť, vláda nedávno obnovila svoju stratégiu vývozu, pričom podporovanie rozvoja sietí a partnerstiev orientovaných na vývoz by malo prispieť k internacionalizácii MSP[9]. Celkovo by sa mohli prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby podnikateľské prostredie prispievalo k rastu MSP. Napriek veľkému úsiliu, ktoré vyvinuli podniky v sektoroch s intenzívnym výskumom a vývojom, a veľkej podpory zo strany vlády (napr. úľavy pri zdaňovaní výskumu) sektory so špičkovou a stredne vyspelou technológiou predstavujú iba nepatrný a klesajúci podiel na francúzskom hospodárstve. Preto je potrebné podporovať vytváranie a rast MSP a podnikov strednej triedy v týchto sektoroch prostredníctvom zlepšovania rámcových podmienok, ktoré podporujú inováciu a podnikanie. Politika klastrov, ktorá sa vyvinula v snahe prepojiť verejný výskum a súkromné podniky, by mohla takisto ešte viac podporovať pozitívne externality medzi súkromnými podnikmi, ktoré sa nachádzajú vo vzájomnej blízkosti. Doktorandské štúdium a výskum by mali byť navyše dostatočne atraktívne na to, aby sa ešte viac prehĺbilo vzájomné prepojenie medzi súkromnými spoločnosťami a výskumnými inštitúciami.

(13) Pokiaľ ide o služby, v priebehu roka 2012 sa zaznamenal iba obmedzený pokrok. Nezačali sa žiadne horizontálne reformy na odstránenie neopodstatnených obmedzení v regulovaných sektoroch a povolaniach. Mnohí poskytovatelia odborných služieb ešte stále čelia obmedzeniam, pokiaľ ide o ich právnu formu a štruktúru podielového vlastníctva (napr. obmedzenia vlastníctva kapitálu pre veterinárov a právnikov). V mnohých sektoroch (ako taxikári, niektoré zdravotnícke povolania, notári a iné právnické profesie) pretrvávajú ďalšie veľké prekážky vstupu alebo vykonávania činnosti (ako obchodné oznámenia, kvóty alebo územné obmedzenia). Maloobchodný sektor ešte stále podlieha mnohým predpisom, ako napríklad ťažkopádnym a zdĺhavým schvaľovacím postupom pri zakladaní maloobchodných predajní. Existujúci zákaz predaja pod úrovňou nákladov vedie navyše k mnohým narušeniam hospodárskej súťaže, hoci cieľ spočívajúci v podporovaní výrobcov a malých distribučných predajní by sa dal účinne dosiahnuť pomocou menej narúšajúcich opatrení. Tieto neprimerané obmedzenia v regulovaných sektoroch a povolaniach zaťažujú hospodársku súťaž a majú tendenciu zvyšovať ceny. Z hĺbkového preskúmania vyplýva, že vyššie ceny za sprostredkovateľské služby, ktoré predstavujú takmer štvrtinu výrobných nákladov vo výrobnom sektore, v konečnom dôsledku ovplyvňujú vonkajšiu konkurencieschopnosť francúzskych firiem. V sieťových odvetviach sa v roku 2012 dosiahol obmedzený pokrok. Francúzsky trh s elektrinou zostáva naďalej jedným z najkoncentrovanejších v EÚ. Regulované ceny elektriny a plynu narúšajú hospodársku súťaž a naďalej pôsobia ako prekážky pre vstup nových subjektov na trh. Regulované sadzby pre iných zákazníkov než domácnosti by sa mali odstrániť podľa časového harmonogramu schváleného francúzskymi orgánmi. Väčšia kapacita prepojenia so susednými krajinami a verejné súťaže na udelenie koncesií na prevádzku vodných elektrární by takisto prispeli k prehĺbeniu hospodárskej súťaže na trhu s elektrinou. V sektore železničnej dopravy je trh s nákladnou železničnou dopravou menej dynamický ako v iných členských štátoch, zatiaľ čo osobná železničná doprava nie je otvorená hospodárskej súťaži s výnimkou medzinárodných služieb. Nadchádzajúca reforma by mala zabezpečiť, aby akýkoľvek nový „jednotný správca infraštruktúry“ zostal nezávislý od etablovaného prevádzkovateľa, aby sa zaručil spravodlivý a nediskriminačný prístup pre nové subjekty na trh.

(14) Francúzsky daňový systém je naďalej zložitý a neefektívny vzhľadom na veľký počet výnimiek a osobitných úľav, ale aj na časté zmeny v legislatíve. Napriek úsiliu o obmedzenie a zjednodušenie daňových výdavkov zostáva výška straty príjmov v tejto spojitosti naďalej vysoká. Pokiaľ ide o zdaňovanie príjmov právnických a fyzických osôb, voľba prístupu založeného na širokej základni s nízkou sadzbou daní by bola z hľadiska rastu a sociálnych podmienok prospešnejšia. Stredná sadzba DPH sa má od januára 2014 zvýšiť zo 7 % na 10 %. Je to vývoj správnym smerom, no je nutné vyvinúť dodatočné úsilie. Náklady na daňové výnimky a výnimky z platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie sú celkovo stále veľmi vysoké, až do 10 % HDP. Napriek tomu, že sa preukázala neefektívnosť niektorých znížených sadzieb DPH, ako napríklad sadzieb za reštauračné služby, neprijali sa žiadne dostatočne diferencované politické opatrenia. Zavedením daňovej úľavy CICE, ktorá je čiastočne financovaná prostredníctvom spomínaného zvýšenia stredných, ale takisto aj štandardných sadzieb DPH, dôjde k daňovému odbremeneniu práce. Treba však prijať ďalšie opatrenia, aby sa predovšetkým vyrovnal podiel environmentálnych daní. Francúzsko prijalo minulý rok niekoľko opatrení na riešenie problému daňových stimulov podporujúcich zadlženosť v oblasti zdaňovania podnikov. Existuje však priestor na ďalšie zlepšenie (odpočet úrokov je obmedzený iba nad 3 miliónmi EUR a iba 15 % úrokov nad touto hranicou nebude odpočítateľných z dane v roku 2013 a 25 % v roku 2014).

(15) Miera nezamestnanosti narástla z 9,7 % v roku 2010 na 10,2 % v roku 2012. Komisia očakáva, že vzhľadom na pretrvávajúci slabý hospodársky rast miera nezamestnanosti narastie na úroveň 10,6 % v roku 2013 a 10,9 % v roku 2014. Vzhľadom na tieto skutočnosti je segmentácia francúzskeho trhu práce aj naďalej znepokojujúca. Pravdepodobnosť prechodu z dočasného na trvalé zamestnanie predstavovala iba 10,6 % v roku 2010, zatiaľ čo priemer v EÚ je 25,9 %. Na akýkoľvek proces úprav na trhu práce preto doplácajú najmä nízkokvalifikovaní pracovníci, ktorí majú neisté formy zamestnania. V máji 2013 bol prijatý zákon vychádzajúci z medziodborovej dohody (ANI) o zaistení pracovných miest, ktorá bola uzavretá medzi sociálnymi partnermi v januári 2013. Posilňuje práva pracovníkov, pričom rieši problém právnej neistoty pri prepúšťaní zo zamestnania a poskytuje väčšiu flexibilitu zamestnávateľom. Zákon je pozitívnym krokom smerom k pružnejšiemu trhu práce. Vykonávanie tejto reformy, ako aj jej vplyv sú v tomto štádiu neisté, pretože po prijatí zákona transponujúceho ANI budú nutné ďalšie odvetvové/podnikové dohody, kým dohoda ANI bude môcť plne vstúpiť do platnosti.

(16) Vo Francúzsku jedna šestina mladých ľudí opúšťa proces vzdelávania a odbornej prípravy bez kvalifikácie. Je to obzvlášť znepokojujúce vzhľadom na skutočnosť, že miera nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi predstavovala 25,4 % koncom roka 2012 a že riziko nezamestnanosti bolo takmer dvakrát vyššie v prípade najmenej kvalifikovaných mladých ľudí. Schémy na podporu učňovskej prípravy by sa mali vzťahovať najmä na najmenej kvalifikovaných mladých ľudí. Pri riešení týchto problémov by malo zohrávať rozhodujúcu úlohu zosúladenie národných schém s odporúčaním Rady, ktoré sa týka záruk pre mladých. Napriek reformám začatým v roku 2009 bola miera účasti dospelých osôb na celoživotnom vzdelávaní vo Francúzsku pod priemerom EÚ (5,7 % v roku 2012, nízkokvalifikované dospelé osoby: 2,5 %). Plánovaný prevod právomocí na regionálne rady by mohol byť príležitosťou na riešenie slabých stránok súčasného systému. Miera zamestnanosti medzi pracovníkmi vo veku 55 až 64 rokov je jednou z najnižších v EÚ (45,7 % vo 4. štvrťroku 2012) a nezamestnanosť medzi staršími osobami rastie. Hoci sa prijali kroky správnym smerom, nie je jasné, do akej miery „generačné zmluvy“ prispejú k zamestnaniu starších pracovníkov a uľahčia starším uchádzačom o prácu návrat do zamestnania. Francúzske verejné výdavky na dávky v nezamestnanosti narástli o 5,3 % v roku 2012 a podľa programu stability sa očakáva ich ďalší rast o 6,1 % v roku 2013. Kumulovaný deficit systému nezamestnanosti, ktorý by sa mal blížiť k 1 % HDP v roku 2013, si vyžaduje reformu systému dávok v nezamestnanosti. Niektoré prvky ako kritériá prijateľnosti, postupné znižovanie dávok v čase alebo sadzby náhrad pre pracovníkov s najvyššími mzdami by sa mali upraviť tak, aby sa zabezpečila primeraná motivácia pracovať. V novej tripartitnej dohode verejných služieb zamestnanosti (Pôle emploi) sa plánuje diferencovaný prístup k uchádzačom o zamestnanie. Priemerná veľkosť portfólia kariérnych poradcov však stále rastie vzhľadom na rastúcu mieru nezamestnanosti a nová orientácia stratégie „Pôle emploi“ je brzdená slabou hospodárskou situáciou. Celkovo existuje potreba prijať ďalšie opatrenia vzhľadom na nepriaznivé hospodárske vyhliadky a ďalší očakávaný rast nezamestnanosti vo Francúzsku.

(17) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska. Posúdila program stability i národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tak, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

(18) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Francúzska a jej stanovisko[10] je premietnuté najmä do odporúčania 1.

(19) Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem Francúzska a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh sú premietnuté do odporúčaní 1, 2, 3, 4, 5 a 6.

(20) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky v eurozóne ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Francúzsko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

1. Posilňovať a plniť rozpočtovú stratégiu v roku 2013. Posilniť dôveryhodnosť úpravy tak, že sa do jesene 2013 vymedzia a následne vykonajú nevyhnutné opatrenia na rok 2014 a ďalšie roky, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2015 a dosiahnutie štrukturálnej úpravy vymedzenej v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Použiť všetky neočakávané príjmy na zníženie deficitu. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje spoľahlivé vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by mali zvýšiť schopnosť prispôsobovania sa a podporiť rast a zamestnanosť. Udržať fiškálnu konsolidáciu podporujúcu rast a ešte viac zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov, najmä vykonaním plánovaného preskúmania kategórií výdavkov vo všetkých podsektoroch verejnej správy. Prijať opatrenia prostredníctvom chystaného zákona o decentralizácii, aby sa dosiahla lepšia súčinnosť medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi úrovňami verejnej správy a úspory. Po odstránení nadmerného deficitu pokračovať vo vyvíjaní úsilia o štrukturálne úpravy primeraným tempom, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do roku 2016. Prijať opatrenia do konca roka 2013, aby sa dôchodkový systém dostal do rovnováhy udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2020, a to napríklad aj prispôsobením pravidiel indexácie, ďalším zvyšovaním zákonného veku odchodu do dôchodku a predĺžením obdobia platby príspevku na získanie starobného dôchodku v plnej výške, ako aj preskúmaním osobitných režimov tak, aby sa zároveň predišlo zvyšovaniu príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných zamestnávateľmi, a zvyšovať nákladovú účinnosť výdavkov na zdravotnú starostlivosť, a to aj v oblasti farmaceutických výdavkov.

2. Zabezpečiť, aby daňová úľava „crédit d’impôt compétitivité et emploi“ skutočne prispela k zníženiu nákladov práce o plánovanú sumu a aby žiadne iné opatrenia nerušili tento účinok. Prijať ďalšie opatrenia na zníženie nákladov práce, najmä prostredníctvom ďalších opatrení na zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných zamestnávateľmi. Zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy prispieval ku konkurencieschopnosti a tvorbe pracovných miest s prihliadnutím na existenciu režimov na podporu miezd a výnimiek z platby príspevkov na sociálne zabezpečenie.

3. Prijať opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia a rozvíjať inovačnú a vývoznú kapacitu firiem, najmä MSP a stredne veľkých podnikov. Predovšetkým začať plánovanú iniciatívu na zjednodušenie regulačného rámca a zlepšiť rámcové podmienky pre inováciu posilnením prenosu technológií a obchodného využívania výsledkov výskumu, a to aj prostredníctvom novej orientácie pólov konkurencieschopnosti.

4. Prijať opatrenia na posilnenie hospodárskej súťaže v sektore služieb. Odstrániť neopodstatnené obmedzenia v prístupe k odborným službám a vo výkone odborných služieb, najmä pokiaľ ide o právnu formu, štruktúru podielového vlastníctva, kvóty a územné obmedzenia. Prijať opatrenia na zjednodušenie schvaľovacieho postupu pri otváraní obchodných predajní a odstrániť zákaz predaja so stratou. Odstrániť regulované sadzby plynu a elektriny pre iných zákazníkov ako domácnosti a posilniť kapacitu prepojenia so susednými krajinami. V sektore železničnej dopravy otvoriť domácu osobnú prepravu hospodárskej súťaži.

5. Pokračovať v úsilí o zjednodušenie daňového systému a zlepšiť jeho efektívnosť za súčasného zaistenia kontinuity daňových pravidiel v čase. Prijať opatrenia na odstránenie daňového zvýhodňovania zadlženosti v oblasti zdaňovania podnikov. Zintenzívniť úsilie s cieľom znížiť a zjednodušiť daňové výdavky spojené s príjmami právnických a fyzických osôb, pričom sa znížia zákonné sadzby. Priblížiť znížené sadzby DPH k štandardným sadzbám a odstrániť neefektívne znížené sadzby. Prijať ďalšie opatrenia, ktorými sa daňová záťaž prenesie z práce na environmentálne zdaňovanie alebo spotrebu.

6. Úplne a bezodkladne vykonať medziodborovú dohodu z januára 2013 v konzultácii so sociálnymi partnermi. Prijať ďalšie opatrenia na boj proti segmentácii pracovného trhu najmä s cieľom vyriešiť situáciu dočasných agentúrnych pracovníkov. Urýchlene začať reformu systému dávok v nezamestnanosti v spolupráci so sociálnymi partnermi, aby sa zabezpečila udržateľnosť systému za súčasného zabezpečenia primeraných stimulov podporujúcich návrat do práce. Zlepšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a stimulovať ich účasť na pracovnom trhu. Prijať osobitné opatrenia na zlepšenie pracovných vyhliadok starších nezamestnaných ľudí, najmä pomocou osobitného poradenstva a odbornej prípravy. Zvýšiť účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní, a to najmä v prípade najmenej kvalifikovaných osôb a nezamestnaných osôb. Zabezpečiť, aby verejné služby zamestnanosti účinným spôsobom poskytovali individualizovanú pomoc nezamestnaným a aby aktívne politiky na trhu práce boli účinne zacielené na najviac znevýhodnených ľudí. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie prechodu zo škôl do práce, napríklad aj pomocou záruk pre mladých a podporovaním učňovskej prípravy.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2013) 360 final.

[4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.

[5] Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 26. apríla 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 117 final.

[9] Európska komisia (2011), „Malý podnik, veľký svet – nové partnerstvo na pomoc MSP pri využívaní globálnych príležitostí“, KOM (2011) 702.

[10] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.