ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

zdôrazňuje, že vzťahy medzi EÚ a Ruskom sa odteraz musia zakladať na dodržiavaní medzinárodného práva a dialógu, pričom EÚ je pripravená obnoviť rokovania a spoluprácu s orgánmi v Moskve v niekoľkých konkrétnych oblastiach spoločného záujmu; zdôrazňuje, že s obnovením spolupráce by sa počítalo pod podmienkou, že by Rusko rešpektovalo územnú celistvosť a zvrchovanosť Ukrajiny vrátane Krymu, v plnej miere vykonávalo dohody z Minska (ktoré zahŕňajú úplnú kontrolu hranice ukrajinskými orgánmi, bezpodmienečné stiahnutie ruských vojsk a zbraní a okamžité zastavenie poskytovania pomoci povstaleckým skupinám) a zastavilo destabilizačné vojenské a bezpečnostné akcie na hraniciach členských štátov EÚ; zdôrazňuje, že OBSE ukázala ako štruktúra schopná prispieť k riešeniu kríz; zdôrazňuje, že takáto potenciálne obnovená spolupráca sa nesmie realizovať na úkor medzinárodných princípov, európskych hodnôt, noriem a medzinárodných záväzkov; zdôrazňuje, že EÚ musí jasne vymedziť tak svoje očakávania voči Rusku, najmä pokiaľ ide o jeho dodržiavanie medzinárodného práva a zmluvných záväzkov a konanie ako predvídateľného partnera, ako aj opatrenia, ktoré prijme po 31. decembri 2015, ak Rusko nebude dodržiavať svoje záväzky (alebo pred týmto dátumom, ak dôjde k závažnému vývoju situácie v danej oblasti), a obnovenie spolupráce, ktoré by bola pripravená ponúknuť v prípade súladu; zdôrazňuje, že takáto spolupráca by mala plne rešpektovať medzinárodné normy v oblasti ľudských práv;
D.

keďže DV vo svojom oznámení o návrhu priorít politiky úradu OLAF v oblasti vyšetrovania na rok 2015 uviedol, že OLAF nezohľadnil tri odporúčania obsiahnuté v stanovisku DV č. 1/2004: i) generálny riaditeľ úradu OLAF nevydal pokyny na uplatňovanie výberových kritérií vyplývajúcich z nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (efektívne využívanie zdrojov, proporcionalita/subsidiarita/pridaná hodnota) a namiesto toho, aby preskúmal finančné ukazovatele a prispôsobil ich novým skutočnostiam vo výdavkových programoch, úplne ich zrušil; ii) návrh priorít politiky v oblasti vyšetrovania na rok 2015 síce zrejme zohľadňoval niektoré dokumenty zainteresovaných strán, nezdá sa však, že by bol uskutočnený dialóg so zúčastnenými stranami, pokiaľ ide o finančné ukazovatele a opatrenia, ktoré by mali byť prijaté v nadväznosti na prípady, v ktorých panuje dostatočné podozrenie z podvodu, ale ktoré boli zamietnuté na základe priorít politiky v oblasti vyšetrovania alebo výberových kritérií; iii) generálny riaditeľ úradu OLAF nepredložil DV hodnotenie predchádzajúcich priorít politiky v oblasti vyšetrovania ani súhrn, ktorý by sa týkal spätnej väzby zúčastnených strán, hoci sa k tomu predtým zaviazal;
1.

víta správu Komisie o pokroku Turecka za rok 2014 a súhlasí s jej záverom, že Turecko je pre EÚ kľúčovým strategickým partnerom a že aktívne a dôveryhodné rokovania by poskytli vhodný rámec pre využívanie plného potenciálu vzťahov medzi EÚ a Tureckom; zdôrazňuje, že reformný proces v súvislosti s rokovaniami s EÚ by mohol pre Turecko predstavovať významnú príležitosť na rozvoj silného pluralistického demokratického systému so stabilnými inštitúciami v prospech všetkých občanov Turecka, ako aj na užšie vzťahy s EÚ; žiada Komisiu, aby opätovne posúdila spôsob, akým sa doteraz viedli rokovania, a to, ako by sa mohli zlepšiť a zintenzívniť vzťahy a spolupráca medzi EÚ a Tureckom;
poukazuje na to, že na posilnenie európskych obranných a technologických inovácií a na dosiahnutie významných úspor musí Európa vytvoriť úspory z rozsahu a mať spoločný trh EÚ pre verejné obstarávanie v oblasti obrany, a to aj s cieľom podporiť moderný, integrovaný a konkurencieschopný európsky obranný priemysel; zdôrazňuje, že pravidlá vnútorného trhu by sa mali uplatňovať v plnej miere, aby sa zmiernila prebiehajúca fragmentácia európskeho obranného a bezpečnostného sektora, ktorá vedie k zdvojovaniu programov pre obranné zariadenia a k nedostatku transparentnosti, pokiaľ ide o vzťahy medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi v oblasti obrany a obranným priemyslom, a to prostredníctvom posilnenej cezhraničnej spolupráce; naliehavo vyzýva členské štáty, aby odstránili vnútroštátne pravidlá, ktoré nie sú v súlade so smernicami 2009/43/ES a 2009/81/ES a bránia vnútornému trhu pre verejné obstarávanie v oblasti obrany, a aby správne vykonávali a presadzovali smernicu 2009/81/ES o verejnom obstarávaní v oblastiach obrany a bezpečnosti a smernicu 2009/43/ES o transferoch výrobkov obranného priemyslu; vyzýva Komisiu, aby podnikla konkrétne kroky na zabezpečenie správneho uplatňovania smerníc a na kontrolu a monitorovanie vnútroštátnych postupov transpozície s cieľom ubezpečiť sa, či nevedú k narušeniam trhu;
—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Report on the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD) by the European Union (SWD(2014)0182) (Správa o vykonávaní Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím zo strany Európskej únie – pozn. prekl.),
22.

uznáva, že vojenské operácie sú financované členskými štátmi mimo rozpočtu EÚ a že ich spoločné náklady sú pokryté z mechanizmu Athena; zdôrazňuje, že mechanizmus Athena má zásadný význam pre realizáciu týchto operácií a predstavuje nástroj solidarity medzi členskými štátmi, pričom ich (najmä tie, ktorým chýbajú finančné a operačné zdroje) nabáda k tomu, aby sa zapojili do operácií SBOP; ľutuje však, že skutočný podiel spoločných nákladov zostáva veľmi nízky (podľa odhadov približne 10 – 15 % všetkých nákladov) a že veľký podiel nákladov a povinností, ktoré nesú jednotlivé štáty, vo vojenských operáciách na základe zásady úhrady nákladov z národných rozpočtov zúčastnených štátov (zásada „costs lie where they fall“) je v rozpore so zásadami solidarity a spoločného znášania bremena, čo ešte viac odrádza členské štáty od aktívnej účasti na operáciách SBOP; vyjadruje obavu z toho, že táto situácia, najmä v súvislosti s neochotou členských štátov zapájať sa do tvorby operačných síl, brzdí rýchle nasadzovanie operácií SBOP a ohrozuje ich celkovú efektívnosť; domnieva sa, že treba zabezpečiť dlhodobé financovanie vojenských misií;
6.

zdôrazňuje, že ODA je aj naďalej kľúčovým nástrojom financovania rozvoja; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby bezodkladne opätovne prijali záväzok venovať 0,7 % HND na oficiálnu rozvojovú pomoc, pričom aspoň 0,2 % HND by sa malo vyhradiť pre najmenej rozvinuté krajiny, a aby pri zohľadnení rozpočtových obmedzení predložili viacročné rozpočtové harmonogramy, v ktorých sa tieto úrovne do roku 2020 zvýšia; víta pevný postoj EÚ, pokiaľ ide o zameranie úsilia na kvantitu a kvalitu rozvojovej pomoci; vyzýva ostatných partnerov z rozvinutých krajín, ako aj rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, aby zvýšili svoju rozvojovú pomoc, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby verejných i súkromných darcov na celom svete presvedčili, aby splnili svoje finančné sľuby a prijali nové záväzky; zdôrazňuje, že všetci darcovia by mali zaistiť, aby oficiálna rozvojová pomoc predstavovala skutočné transfery do rozvojových krajín;
32.

poukazuje na bezprostredné ohrozenie kybernetických domén a zdôrazňuje, že odolnosť a pripravenosť v EÚ by mali byť reakciou na kybernetické krízy, a to aj v rámci SBOP, a preto vyzýva preto všetky členské štáty, aby bez meškania urýchlili rozvoj kapacít kybernetickej obrany; zdôrazňuje, že sú potrebné investície do vysoko kvalifikovaného ľudského kapitálu a do výskumu a vývoja; zdôrazňuje, že medzi civilnými a vojenskými oblasťami kybernetickej bezpečnosti a obrany v EÚ by mala existovať súčinnosť a mali by sa navzájom dopĺňať; zdôrazňuje význam zintenzívnenia spolupráce s NATO v oblasti kybernetickej obrany;
18.

naliehavo žiada Komisiu, aby do roku 2015 navrhla hlavný ukazovateľ a niekoľko čiastkových ukazovateľov efektívneho využívania zdrojov vrátane ekosystémových služieb; poukazuje na to, že použitie týchto harmonizovaných ukazovateľov by malo byť právne záväzné od roku 2018 a ukazovatele by mali merať spotrebu zdrojov vrátane dovozu a vývozu na úrovni EÚ, členských štátov a priemyslu, pričom by sa mal zohľadniť celý životný cyklus výrobkov a služieb, zároveň by mali byť založené na metodike stopy a merať aspoň využívanie pôdy, vody, surovín a emisie skleníkových plynov;
3.

konštatuje, že daňové zdroje sú z hľadiska pomeru k HDP vo väčšine rozvojových krajín aj naďalej nízke, a preto sú osobitne ohrozené daňovými únikmi a vyhýbaním sa daňovým povinnostiam individuálnych daňových poplatníkov a spoločností; zdôrazňuje, že to predstavuje značnú finančnú stratu pre rozvojové krajiny, čo podporuje korupciu a škodí rozvojovej politike EÚ, a že prijímanie vhodných opatrení proti týmto praktikám na vnútroštátnej úrovni, medzinárodnej úrovni a úrovni EÚ by malo byť najvyššou prioritou EÚ a jej členských štátov, pričom by sa mali zohľadniť potreby a obmedzenia, ktorým rozvojové krajiny čelia pri získavaní prístupu k svojim príjmom z daní; domnieva sa, že EÚ by mala prevziať vedúcu úlohu a byť príkladom v riadení medzinárodného úsilia v boji proti daňovým rajom, daňovým podvodom a daňovým únikom, a že by mala spolupracovať s rozvojovými krajinami v boji proti agresívnym praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam zo strany niektorých nadnárodných podnikov, ako aj v hľadaní spôsobov, ktoré im pomôžu odolať tlakom zapojiť sa do daňovej súťaže;
69.

zdôrazňuje, že správy o pokroku by sa mali zamerať na implementáciu priorít stanovených v akčných plánoch a mali by odrážať úroveň zapojenia partnerskej krajiny; opakovane zdôrazňuje svoju výzvu, aby sa údaje obsiahnuté v správach uvádzali v súvislostiach s prihliadnutím na národný kontext a so začlenením trendov z minulých rokov; zastáva názor, že do fázy pred vypracovaním správ by sa mali skutočne zapojiť všetky hlavné zúčastnené subjekty v krajinách ESP vrátane občianskej spoločnosti; žiada, aby kľúčové dokumenty, ako napríklad správy o pokroku, boli okamžite dostupné na webových lokalitách príslušnej delegácie EÚ a aby boli preložené do miestneho jazyka; vyzýva EÚ, aby použila kvalitatívnejšie prostriedky merania rozsahu pokroku v partnerských krajinách a zaviedla účinné podmienené opatrenia v súvislosti s pokrokom dosahovaným partnermi v oblasti ľudských práv, zásad právneho štátu a demokracie;
24.

žiada Komisiu, aby zahrnula rodové hľadisko do rozvoja nového zberu údajov, ich triedenia a analýzy, napríklad do práce vykonávanej pomocou ekonometrického nástroja FIDELIO alebo do spolupráce so zainteresovanými stranami, ako je napríklad Medzinárodná konferencia štatistikov práce;
6.

víta osobitné zameranie programu na základné práva, a najmä záväzok Komisie dôsledne posúdiť každé bezpečnostné opatrenie, ktoré navrhne, a to nielen pokiaľ ide o to, do akej miery opatrenie plní svoje ciele, ale aj pokiaľ ide o jeho súlad so základnými právami; zdôrazňuje, že Komisia musí zapojiť do posudzovacieho procesu všetky príslušné orgány a agentúry, najmä Agentúru Európskej únie pre základné práva, európskeho dozorného úradníka na ochranu údajov, Europol a Eurojust; žiada Komisiu, aby poskytla všetky informácie a dokumentáciu týkajúcu sa tohto posúdenia, aby umožnila Európskemu parlamentu účinne vykonať demokratický dohľad;
17.

zdôrazňuje skutočnosť, že súkromné investície a financie pravdepodobne budú hlavnou hnacou silou udržateľného rastu, ktorý by mal v budúcich rokoch v rozvojových krajinách dosiahnuť približne 5 %; uznáva, že súkromné financie môžu pomôcť s podporou miestnych ekonomík a spoločností a zabezpečiť dôstojné pracovné miesta, a tým viesť k odstráneniu chudoby, a to za predpokladu, že priame zahraničné investície budú riadne regulované a spojené s konkrétnymi zlepšeniami ekonomík partnerských krajín, napr. prostredníctvom transferov technológií a príležitostí odbornej prípravy pre miestnu pracovnú silu; za týchto okolností sa domnieva, že verejno-súkromné partnerstvá môžu byť prínosom pre najmenej rozvinuté krajiny, keďže neprimerané investičné riziko dostatočne nestimuluje súkromné investície; zdôrazňuje, že budúce verejno-súkromné partnerstvá v rámci rozvojového programu na obdobie po roku 2015 by mali klásť dôraz na znižovanie chudoby a iné ciele v oblasti udržateľného rozvoja a mali by byť v súlade s národnými plánmi rozvoja partnerských krajín;
B.

keďže väčšina cestujúcich stále uprednostňuje individuálnu dopravu a samotné vytvorenie služieb plánovania cesty v celej EÚ nebude postačovať na dosiahnutie lepšej integrácie jednotlivých druhov dopravy, každý jednotlivý druh dopravy by mal mať vyššiu efektívnosť a mal by byť viac orientovaný na zákazníka, a k tomu by malo okrem iného významne prispieť prijatie štvrtého železničného balíka spôsobom, ktorý by zabezpečil rovnaký prístup k infraštruktúre aj pre menšie subjekty, MSP a začínajúce podniky, a nariadenia o právach cestujúcich a stratégií pre európske vodné cesty a realizácie jednotného európskeho neba a prioritných projektov TEN-T;
11.

pripomína, že treba vytvoriť podmienky na obnovenie mierových rozhovorov medzi Izraelom a Palestínskou samosprávou v záujme konečného urovnania konfliktu, ktoré by vychádzalo z riešenia, ktoré by umožňovalo obom krajinám, aby spolunažívali v mieri a bezpečnosti, na základe hraníc z roku 1967, pričom Jeruzalem by bol hlavným mestom oboch štátov, a to v súlade s medzinárodným právom; znovu vyjadruje hlboké znepokojenie prudko sa zhoršujúcou humanitárnou situáciou v pásme Gazy; je hlboko znepokojený izraelskou politikou osídľovania v Predjordánsku; je hlboko znepokojený patovou situáciou, do ktorej sa dialóg dostal, a z rastúceho napätia medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi; požaduje od oboch strán, EÚ a medzinárodného spoločenstva, aby sa seriózne a vierohodne usilovali o naplnenie očakávaní; víta a podporuje odhodlanie vysokej predstaviteľky Mogheriniovej, aby EÚ posilnila svoju angažovanosť v blízkovýchodnom mierovom procese a aby sa presadila ako sprostredkovateľ; naliehavo vyzýva všetky strany, aby sa zdržali každého kroku, ktorý by zhoršil situáciu, či už formou podnecovania, provokácie, použitia nadmernej sily, alebo odvetou; pripomína svoju plnú podporu arabskej mierovej iniciatíve z roku 2002 a vyzýva krajiny LAŠ a Izrael, aby ju začali presadzovať v praxi; zdôrazňuje, že ak by sa do diskusie o obnovení mierového procesu a administratívnej a politickej kontrole pásma Gazy Palestínskou samosprávou zapojila LAŠ, táto diskusia by sa výrazne posilnila; zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu, ktorú zohral Egypt pri zastavení bojov v konflikte medzi Hamasom a Izraelom v lete roku 2014; vyzýva medzinárodných darcov, aby plnili svoje záväzky prijaté na konferencii v Káhire v októbri roku 2014;
11.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby aktivovala prvý stupeň rámca EÚ na posilnenie právneho štátu, a aby preto bezodkladne iniciovala hĺbkový monitorovací proces v súvislosti so situáciou v oblasti demokracie, právneho štátu a základných práv v Maďarsku, v ktorom by hodnotila možné závažné systémové porušovanie hodnôt, na základe ktorých Únia vznikla, ktoré sa uvádzajú v článku 2 ZEÚ, vrátane vplyvu niektorých opatrení zhoršujúcich stav demokracie, právneho štátu a základných práv a posúdenia vzniku systémového ohrozenia zásad právneho štátu v členskom štáte, ktoré by sa mohlo rozvinúť do podoby jasného rizika vážneho porušenia v zmysle článku 7 ZEÚ; žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila správu o tejto veci do septembra 2015;
10.

domnieva sa, že všetci aktéri v dodávateľskom reťazci majú hrať úlohu v boji proti porušovaniu práv duševného vlastníctva a mali by byť zapojení do tohto procesu; zdôrazňuje, že prístup zahŕňajúci všetkých aktérov by sa mal vypracovať v online a offline kontexte; domnieva sa, že na to, aby to prinieslo úspech, je potrebné, aby základné práva boli vyvážené, pretože opatrenia, ktoré ovplyvňujú základné práva, nemôžu svojvoľne prijímať obchodné subjekty, keďže v súvislosti s nimi sa vyžaduje právny základ a súdny dohľad;
—

so zreteľom na správu Európskej agentúry pre základné práva (FRA) s názvom Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data (Transsexuáli v EÚ – porovnávacia analýza údajov z prieskumov EÚ venovaných LGBT osobám), ktorá bola uverejnená v decembri 2014,
8.

je hlboko znepokojený vyhlásením prezidenta Putina, že bol počas obsadzovania Krymu Ruskom pripravený uviesť do pohotovosti ruské jadrové sily, ak by Západ zasiahol proti tejto anexii; takisto je hlboko znepokojený hrozivými vyhláseniami vysokopostavených ruských predstaviteľov, že Rusko má právo rozmiestniť a použiť jadrové zbrane na Kryme, čo by malo globálne dôsledky; so znepokojením poznamenáva, že Rusko v marci 2015 rozmiestnilo na Kryme počas vojenského cvičenia bližšie neurčený počet strategických jadrových bombardérov Tu-22M3; je znepokojený novou ruskou vojenskou doktrínou z decembra 2014, ktorá umožňuje použiť jadrové zbrane proti štátu, ktorý nedisponuje takýmito zbraňami;
5.

vyzýva nepálsku vládu a medzinárodné spoločenstvo, aby zabezpečili, aby sa deti, ktoré boli odlúčené od svojich rodín, do nich čo najskôr vrátili, a aby sa pri humanitárnych zásahoch zameriavali práve na ne; ďalej žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala mimoriadne zraniteľnej situácii detí, a to aj mnohým prípadom podvýživy a rizikám zneužívania a obchodovania s ľuďmi; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa deti vrátili do škôl;
E.

keďže diskusia o právach duševného vlastníctva by mala vychádzať z kvalifikovaného posúdenia minulých skúseností, ako aj budúcich technologických trendov, pričom by sa mal zachovať súlad medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi a malo by sa v príslušných prípadoch rozlišovať medzi fyzickým a digitálnym prostredím, mali by sa zohľadňovať záujmy všetkých zainteresovaných strán vrátane MSP a spotrebiteľských organizácií a cieľom by malo byť zabezpečenie plnej transparentnosti záujmov a náležitej legitimity v snahe dosiahnuť spravodlivú rovnováhu všetkých záujmov;
1.

je hlboko znepokojený pretrvávajúcou patovou situáciou v mierovom procese na Blízkom východe a vyzýva na bezodkladné obnovenie dôveryhodného mierového úsilia; vyzýva Izraelčanov a Palestínčanov, aby sa zdržali krokov, ktoré by mohli vyvolať ďalšie vyhrotenie situácie vrátane verbálnych prejavov nenávisti a podnecovania vo verejnej sfére, ako aj jednostranných opatrení, ktoré by mohli ovplyvniť výsledok rokovaní a ohroziť schodnosť riešenia v podobe existencie dvoch štátov; zdôrazňuje, že akékoľvek trvalé riešenie konfliktu je možné dosiahnuť len v regionálnom kontexte so zapojením všetkých príslušných regionálnych zainteresovaných strán a s podporou medzinárodného spoločenstva;
12.

víta, že Rada, Komisia a Európsky parlament dospeli k dohode o znížení úrovne nevybavených platieb, najmä v oblasti politiky súdržnosti, do konca roka na štrukturálnu úroveň v priebehu súčasného VFR, ako je uvedené v spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode o rozpočte na rok 2015, a berie na vedomie dokument Komisie „Elements of a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track“, prijatý 23. marca 2015; pripomína Komisii jej záväzok presadiť plán platieb čo najskôr, v každom prípade ešte pred predložením návrhu rozpočtu na rok 2016; okrem toho pripomína všetkým inštitúciám ich záväzok schváliť takýto plán a realizovať ho s účinnosťou od roku 2015 a do revízie súčasného VFR v polovici trvania;
10.

naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila, že uvedenú vnútornú stratégiu bude sprevádzať jasný a podrobný nový mechanizmus, ktorý sa bude náležite opierať o medzinárodné a európske právo a zahŕňať všetky hodnoty chránené článkom 2 ZEÚ, s cieľom zaistiť súdržnosť so strategickým rámcom EÚ pre ľudské práva a demokraciu, ktorý sa už uplatňuje v rámci vonkajších vzťahov EÚ, a zodpovednosť európskych inštitúcií a členských štátov za ich konanie a zanedbanie v súvislosti so základnými právami; nazdáva sa, že tento mechanizmus by mal umožniť monitorovanie dodržiavania základných práv zo strany všetkých členských štátov EÚ a vedenie systematického a inštitucionalizovaného dialógu v prípade porušenia základných práv jedným alebo viacerými členskými štátmi; domnieva sa, že v záujme plného využívania ustanovení zmlúv by Komisia mala: a) vytvoriť porovnávací prehľad na základe spoločných a objektívnych ukazovateľov, ktorý by slúžil na meranie výsledkov v oblasti demokracie, právneho štátu a základných práv; tieto ukazovatele by mali odrážať kodanské politické kritériá, ktoré rozhodujú o pristúpení, ako aj hodnoty a práva stanovené v článku 2 zmlúv a v Charte základných práv, a mali by sa vypracovať na základe existujúcich noriem; v tejto súvislosti by Komisia mala zvážiť rozšírenie rozsahu pôsobnosti porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície tak, aby zahŕňal aj pravidelné hodnotenie toho, ako jednotlivé štáty dodržiavajú základné práva a zásady právneho štátu; b) zabezpečiť nepretržité monitorovanie dodržiavania zásad právneho štátu a situácie v oblasti základných práv vo všetkých členských štátoch Európskej únie, ktoré bude založené na zavedenom porovnávacom prehľade a na systéme každoročného posudzovania krajín vypracovanom v spolupráci s Radou a Európskym parlamentom a bude vychádzať z údajov agentúry FRA, Rady Európy a jej Benátskej komisie a MVO; c) v tejto súvislosti navrhnúť revíziu nariadenia o FRA s cieľom zabezpečiť tejto agentúre širšie právomoci a viac ľudských a finančných zdrojov, aby mohla monitorovať situáciu v členských štátoch a zverejňovať každoročnú monitorovaciu správu obsahujúcu podrobné hodnotenie výsledkov každého členského štátu; d) vydať formálne varovanie, ak z ukazovateľov na základe zavedeného porovnávacieho prehľadu a spomínanej každoročnej monitorovacej správy vyplynie, že členské štáty porušujú zásady právneho štátu alebo základné práva; toto formálne varovanie by malo byť vždy spojené so začatím inštitucionalizovaného dialógu, do ktorého by okrem Komisie a príslušného členského štátu bola zapojená aj Rada, Európsky parlament a príslušného členského štátu; e) prispieť k zlepšeniu koordinácie medzi inštitúciami a agentúrami EÚ, Radou Európy, Organizáciou Spojených národov a organizáciami občianskej spoločnosti; zintenzívniť spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi, a to aj medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi;
12.

domnieva sa, že vykonávanie smernice o návrate by malo kráčať ruka v ruke s dodržiavaním postupov a noriem, ktoré umožnia Európe, aby zabezpečila humánne a dôstojné zaobchádzanie s navrátilcami v súlade so zásadou nevyhostenia; pripomína, že dobrovoľný návrat by sa mal uprednostňovať pred núteným návratom;
—

so zreteľom na štúdiu: The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis (Vplyv krízy na základné práva v jednotlivých členských štátoch EÚ – porovnávacia analýza) (3),
—

so zreteľom na svoje predchádzajúce správy a uznesenia o Rusku, najmä na svoje odporúčanie Rade z 23. októbra 2012 o stanovení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnického (5), na svoje uznesenia z 13. júna 2013 o právnom štáte v Rusku (6) a z 13. marca 2014 o Rusku: odsúdenie protestujúcich účastníkov udalostí na námestí Bolotnaja (7), z 23. októbra 2014 o zatvorení mimovládnej organizácie Memorial (laureát Sacharovovej ceny za rok 2009) v Rusku (8) a na svoje odporúčanie Rade z 2. apríla 2014 o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnického (9),
15.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci nová politika súdržnosti má právne záväzné aspekty týkajúce sa mestských oblastí, najmä pokiaľ ide o zapojenie miest do fázy programovania, skutočná účasť zástupcov miest a mestských oblastí na tvorbe politiky je nízka, a domnieva sa, že ju možno zlepšiť ich včasným zapájaním do politických procesov, napríklad prostredníctvom konzultácií, hodnotenia a výmeny najlepších postupov a skúseností; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri vykonávaní programov a projektov financovaných s podporou EÚ zabezpečili uplatňovanie zásady partnerstva (aj so zreteľom na európsky kódex správania v oblasti partnerstva – článok 5 ods. 3 nariadenia o spoločných ustanoveniach (nariadenie (EÚ) č. 1303/2013)), pričom osobitnú pozornosť treba venovať zapojeniu miest a funkčných mestských oblastí do prípravy, riadenia a správy programov, a to aj na cezhraničnej úrovni;