Návrh nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania /* KOM/2006/0135 v konečnom znení - COD 2006/0042 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.3.2006 KOM(2006) 135 v konečnom znení 2006/0042 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Prečo nariadenie o paritách kúpnej sily (PPS)? PPP sú menové konverzné koeficienty, ktoré prepočítavajú hospodárske ukazovatele vyjadrené v národných menách na spoločnú menu a zároveň zohľadňujú rozdiely v cenových hladinách a tým umožňujú čisté objemové porovnania hrubého domáceho produktu (HDP) a jeho agregátov medzi krajinami. Cieľom nariadenia o PPP je kodifikovať to, čo už urobili členské štáty Európskej únie (EÚ) a Eurostat na výpočet ročných PPP a teda dať týmto prácam zákonný základ. Samo osebe by to okrem zavedenia nových prvkov kontroly kvality nevyžadovalo ďalšiu prácu; nariadenie by sa nerozšírilo ani na iné témy, napr. na porovnanie cien vo všeobecnosti. Nariadenie o štrukturálnych fondoch, nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 dáva zákonnú zodpovednosť Komisii na výpočet HDP na základe kúpnej sily. Nový právny akt v tejto oblasti poskytuje príležitosť objasniť úlohu a kompetencie národných úradov pri tvorbe tejto štatistiky a odosielania príslušných údajov Eurostatu. Vytvorenie zákonného základu pre PPP by malo zlepšiť transparentnosť, aktuálnosť a kvalitu celého procesu tvorby PPP tak v národných štatistických úradoch, ako aj v Eurostate. Využitie nariadenia ako prostriedku na celkové zlepšenie kvality PPP sa môže považovať za cieľ nielen v Eurostate, ktorý je tvorcom koordinovaných výsledkov, ale aj v samotných krajinách. 2. Hospodárska situácia 2.1 Porovnania HDP HDP, ktorý patrí k hlavným agregátom národných účtov, predstavuje v stručnej forme výsledky všetkých činností hospodárskych subjektov na určitom ekonomickom území a za určité obdobie, zvyčajne rok. HDP sa počíta v súlade so systémom národných účtov, ktorým je pre EÚ Európsky systém integrovaných národných účtov 1995 (ESA-95). HDP a jeho agregáty sú základnými ukazovateľmi pre makroekonomické analýzy a hospodársku politiku. HDP sa dá merať z hľadiska výroby, výdavkov a príjmov. Na účely PPP je obzvlášť dôležité meranie na základe výdavkov. Vyjadruje stupeň, v akom sa služby a tovar vyrobený (alebo dovezený) ekonomikou krajiny použije na osobnú spotrebu, verejnú spotrebu, tvorbu kapitálu alebo vývoz. Medzinárodné porovnania ekonomických agregátov ako napr. HDP vyžadujú po prvé, aby bol základ merania agregátov porovnávaných krajín konzistentný, a po druhé, aby sa použila porovnateľná jednotka merania. Konzistentnosť v základe pre meranie agregátov sa dosiahne súladom s ESA 95. Rozdiely medzi krajinami vo výške výdavkov HDP súvisia nielen s komponentom „objem tovaru a služieb“, ale aj s komponentom „cenová hladina“, ktorý môže niekedy dosiahnuť významnú výšku (hodnota je súčin ceny a objemu). Na reálne porovnanie objemov sa musia použiť konverzné koeficienty (priestorové deflátory), ktoré vyjadrujú rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami. Použitie výmenných kurzov ako konverzných koeficientov neumožňuje takéto reálne porovnanie objemov tovarov a služieb vyprodukovaných a používaných v rôznych krajinách, pretože výmenné kurzy sú určené mnohými faktormi, ktoré ovplyvňujú dopyt po menách a ich ponuku, napr. medzinárodný obchod a rozdiely medzi úrokovými sadzbami v rovnakom čase. Inými slovami, výmenné kurzy zvyčajne vyjadrujú ešte iné prvky než len samotné cenové rozdiely. PPP medzi menami rôznych krajín sa vytvorili špeciálne ako priestorové konverzné koeficienty. 2.2 Čo sú PPP? PPP sú konverzné koeficienty, ktoré prepočítavajú ekonomické ukazovatele, vyjadrené v nominálnych národných menách, na spoločnú umelo vytvorenú menu s názvom štandard kúpnej sily (PPS), ktorá vyrovnáva rozdiely v kúpnej sile rôznych národných mien a tým umožňuje zmysluplné čisté porovnanie objemov HDP a jeho agregátov medzi krajinami. Inými slovami, PPP sú cenovými deflátormi aj menovými konvertormi; v procese konverzie eliminujú rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami. Agregáty ekonomických objemov v PPS sa vypočítajú tak, že sa vydelí ich pôvodná hodnota v jednotkách národnej meny príslušnou PPP. S 1 PPS sa dá kúpiť rovnaký objem tovaru a služieb vo všetkých krajinách, zatiaľ čo v závislosti od národnej cenovej hladiny sú na nákup rovnakého objemu tovaru a služieb v jednotlivých krajinách potrebné rôzne sumy národnej meny. HDP krajín vyjadrený v PPS pomocou PPP ako konverzných koeficientov tak vyjadruje čisté objemové porovnanie, keďže komponent cenovej hladiny bol eliminovaný. So zavedením eura v členských štátoch eurozóny sa po prvýkrát môžu ceny medzi týmito krajinami porovnávať priamo. Euro má však rozdielnu kúpnu silu v jednotlivých krajinách eurozóny v závislosti od národných cenových hladín. Preto je na určenie čistých objemových agregátov v PPS naďalej potrebné počítať PPP. Inými slovami, v krajinách mimo eurozóny sú PPP menové konverzné koeficienty, ktoré eliminujú vplyv rôznych cenových hladín, zatiaľ čo v krajinách eurozóny plní len druhú funkciu, funkciu cenového deflátora. V rámci každoročného multilaterálneho výpočtu sa PPP zisťujú ako priemery cenových indexov medzi rôznymi krajinami pre spotrebný kôš porovnateľných tovarov a služieb. Tovar a služby sa vyberajú tak, aby predstavovali celý súbor vymedzených klasifikácií výdavkov a aby boli reprezentatívne v štruktúre spotreby v rôznych krajinách. 3. Použitie PPP v Komisii 3.1 Štrukturálne fondy a Kohézny fond Reforma štrukturálnych fondov a ich rozšírenie na nové členské štáty sa zapracovala do nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 a do prílohy II k aktu o pristúpení z roku 2003, ktorého časť 15 má názov „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov“. V nariadení sa uvádzajú všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch platné na súčasné obdobie, podľa ktorých tie oblasti (NUTS 2), ktorých HDP na obyvateľa vyjadrený v PPP je nižší než 75 % priemeru Spoločenstva, sú oprávnené čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov. Okrem toho sa má plnenie kritérií posudzovať na základe objektívnych štatistických údajov. Dá sa predpokladať, že podobné ustanovenia budú platiť pre ďalšie obdobie, ktoré sa začína v roku 2007. Druhým uvedeným právnym aktom sa tieto zásady dopĺňajú a menia tak, aby sa vzťahovali aj na nové členské štáty. Tento nový právny stav sa odlišuje od predchádzajúcej situácie, pretože v právnych predpisoch existovala zmienka o PPP vo vzťahu k štrukturálnym fondom len v odôvodnení nariadenia Rady (EHS) č. 2052/88, v ktorom sa uvádza len toto: „Keďže [. . .] tento zoznam má obsahovať oblasti na administratívnej úrovni NUTS II, kde HDP meraný v PPP je nižší ako 75 % priemeru Spoločenstva, . . ”. Text nariadenia neobsahoval žiadne vykonávacie ustanovenie. V súčasnosti sa požiadavky štrukturálnych fondov plnia skombinovaním hodnôt regionálneho HDP a národnej PPP. V nariadení, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (nariadenie Rady (ES) č. 1164/94 z 25. mája 1994), sa uvádza, že úlohou Spoločenstva je presadzovať hospodársku a sociálnu súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi a Kohézny fond je nástroj na jej plnenie. V článku 2 ods. 1 nariadenia sa uvádza, že: „Fond poskytuje finančné príspevky na projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov zakotvených v Zmluve o založení Európskej únie, v oblastiach životného prostredia a transeurópskych sietí dopravnej infraštruktúry v členských štátoch s hrubým domácim produktom (HNP) na obyvateľa meraným v paritách kúpnej sily nižším ako 90 % priemeru Spoločenstva“. Preto aj nariadenie o Kohéznom fonde ukladá Komisii zákonnú povinnosť počítať parity kúpnej sily. 3.2 Korekčné koeficienty Hoci nariadenie sa sústreďuje na konkrétny cieľ získať cenové údaje na realizáciu medzinárodných porovnaní HDP, je aj prostriedkom na vytvorenie právneho základu pre aktivity v oblasti zisťovania cien, ktorá sú potrebné na splnenie veľkej časti právnych požiadaviek Komisie v súvislosti s článkom 64 Služobného poriadku. Vyjadrené inak, ceny zisťované v súvislosti s PPP sa používajú aj na vytvorenie korekčných koeficientov využívaných pri aktualizácii miezd a dôchodkov úradníkov a iných zamestnancov Európskych spoločenstiev v súlade so Služobným poriadkom úradníkov a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev. Článok 1 prílohy XI Služobného poriadku vyžaduje výpočet „ekonomických parít takým spôsobom, aby sa každý základný komponent mohol overiť priamym zisťovaním aspoň raz za päť rokov.“ 3.3 Cenové porovnania Narastá potreba Komisie získať údaje týkajúce sa priestorových cenových porovnaní, najmä spotrebiteľských cien. Túto potrebu vyvoláva množstvo politických požiadaviek, najmä monitorovanie cenovej konvergencie na jednotnom trhu, zdokonalenie cenových ukazovateľov na monitorovanie fungovania trhu pre verejné obstarávanie a monitorovanie cenovej konvergencie v eurozóne od zavedenia eura. Indexy cenových hladín na úrovni celkovej spotreby súkromných domácností vychádzajúce z PPP sú súčasťou štrukturálnych ukazovateľov v oznámení Komisie o štrukturálnych ukazovateľoch a v súhrnnej výročnej správe Komisie Európskej rade. Z hľadiska ochrany spotrebiteľov sa musia monitorovať aj cenové rozdiely v širokej škále spotrebiteľských produktov v celej EÚ. Významná časť týchto požiadaviek, najmä na vyššom stupni agregácie, sa dá splniť ako vedľajší produkt širšieho programu PPP. Cenové porovnania tak majú zvláštny význam pre viaceré politiky Spoločenstva, napr. rozvoj jednotného trhu a monitorovanie EMÚ s ohľadom na konvergenciu cien a ochranu spotrebiteľov v súvislosti so zisťovaním cenových rozdielov. Pracovný program PPP by vo forme stanovenej v tomto navrhovanom nariadení bezpodmienečne neposkytol všetky údaje požadované na tieto iné účely, ale aspoň by vytvoril rámec, ktorý by slúžil ako základ pre ďalšie cenové porovnania. Okrem toho nič v tomto nariadení nebráni Komisii v prešetrovaní a skúmaní nových alternatívnych zdrojov cenových údajov. Komisia v súčasnosti realizuje takýto prieskum, ktorého cieľom je zistiť, či sú údaje snímané z čiarových kódov a údaje z internetu vhodné ako zdroj slúžiaci na medzinárodné cenové porovnania. 4. Záver Ekonomické agregáty prepočítané na spoločnú menu pomocou PPP majú v Komisii širokú škálu použitia. Pre EÚ sú PPP z ekonomického a politického hľadiska základné ukazovatele. Komisia má zákonnú povinnosť vypočítať HDP na základe kúpnej sily; členským štátom však v súčasnosti zo zákona nevyplýva povinnosť spolupracovať. Keďže samotná podstata tejto práce je multilaterálna, hodnotu celej práce môže negatívne ovplyvniť aj to, ak podporu neposkytne len jedna krajina. Preto je dôležité vytvoriť stabilný a spoľahlivý právny rámec, v ktorom sa dá zabezpečiť včasné poskytovanie údajov. 2006/0042 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], konajúc v súlade s postupom určeným v článku 251 Zmluvy[3], keďže: 1. Spoločenstvo potrebuje na porovnanie objemu hrubého domáceho produktu (HDP) členských štátov parity kúpnej sily (Purchasing Power Parities - PPP), ktoré vyjadrujú rozdiely v cenových hladinách medzi členskými štátmi. 2. PPP Spoločenstva sa musia zostaviť podľa harmonizovanej metodiky v súlade s nariadením (ES) č. 2223/1996 z 25. júna 1996 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve[4], (ESA 95), ktorý stanovuje rámec pre zostavovanie národných účtov v členských štátoch. 3. Článok 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch [5], – sa musí čítať v spojitosti s časťou 15 prílohy II Aktu o pristúpení z roku 2003 s názvom „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov”. Podľa článku 3 ods. 1 sa Cieľ 1 vzťahuje na oblasti (úroveň NUTS 2), ktorých HDP na obyvateľa vyjadrený v parite kúpnej sily a vypočítaný na základe údajov Spoločenstva je nižší ako 75 % priemeru Spoločenstva. Ak nie sú k dispozícii regionálne PPP, na vypracovanie zoznamu oblastí, ktoré môžu čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov, sa môžu použiť PPP na celoštátnej úrovni; môžu sa použiť aj na určenie výšky finančných prostriedkov, ktoré sa majú prideliť jednotlivým oblastiam. 4. Článok 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 zo 16. mája 1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond[6], – sa musí čítať v spojitosti s časťou 15 prílohy II Aktu o pristúpení z roku 2003 s názvom „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov”. V článku 2 ods. 1 sa uvádza, že fond poskytuje finančné príspevky na projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov zakotvených v Zmluve o Európskej únii v oblasti životného prostredia a transeurópskej dopravnej siete v členských štátoch s hrubým národným produktom (HNP) na obyvateľa, vyjadreným v parite kúpnej sily, nižším ako 90 % priemeru Spoločenstva, ktoré majú program vedúci k splneniu podmienok hospodárskeho zbližovania uvedeného v článku 104c zmluvy. 5. Článok 1 prílohy XI Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev uvádza, že na účely revízie stanovenej v článku 65 ods. 1 Služobného poriadku, musí Eurostat každý rok do konca októbra vypracovať správu o zmenách v životných nákladoch v Bruseli, o ekonomických paritách medzi Bruselom a určitými oblasťami členských štátov a o zmenách v kúpnej sile miezd zamestnancov v ústrednej štátnej správe. 6. Existujúce metodiky a postupy, ktoré fungujú v rámci Európskej únie, pre ktoré je v súčasnosti v rámci jednotlivých štatistických programov smerodajné nariadenie Rady (ES) č. 322/1997 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva[7], sa v budúcnosti budú musieť zaradiť do právneho rámca. 7. Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[8]. 8. Uskutočnili sa konzultácie s Výborom pre štatistické programy, zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom z 19. januára 1989 o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev[9], v súlade s článkom 3 uvedeného rozhodnutia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Cieľ Cieľom tohto nariadenia je stanoviť spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily (PPP) a jej výpočtu a zverejňovania. PPP vyjadruje len rozdiely v cenovej úrovni a váhe výdavkov. Článok 2 Pôsobnosť 1. Medzi základné informácie, ktoré sa majú poskytnúť, patria údaje, ktoré sú potrebné na výpočet a zabezpečenie kvality PPP. Medzi tieto základné informácie patria ceny, rozčlenenie výdavkov HDP a iné údaje uvedené v prílohe I. 2. PPP sú vypočítané z ročných priemerov cien tovaru a služieb v jednotlivých členských štátoch, s použitím základných informácií týkajúcich sa ekonomického územia členských štátov podľa systému „ESA 95“ ustanoveného nariadením (ES) č. 2223/1996 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (ESA 95). 3. PPP sú vypočítané podľa skupín základného členenia uvedených v prílohe II v súlade so súvisiacimi klasifikáciami HDP definovanými v nariadení (ES) č. 2223/1996. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia platia tieto definície: a) „Parity kúpnej sily“ alebo „PPP“ sú priestorové deflátory a menové konverzné (prepočítavacie) koeficienty, ktoré eliminujú vplyv rozdielov v cenových hladinách medzi krajinami, a tak umožňujú porovnať objem zložiek HDP a porovnať cenové hladiny. b) „PPS“ (štandard kúpnej sily) je umelo vytvorená spoločná referenčná menová jednotka používaná v Európskej únii na vyjadrenie objemu ekonomických agregátov na účely priestorových porovnaní takým spôsobom, aby sa eliminovali rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami. c) „Ceny“ sú kúpne ceny platené konečnými zákazníkmi. d) „Váhy výdavkov“ sú podiely výdavkových zložiek HDP v bežných cenách. e) „Skupina základného členenia“ je najnižšia úroveň agregácie zložiek v členení HDP, za ktoré sa počítajú parity. f) „Položka“ je presne definovaný výrobok alebo služba používaná pri zisťovaní cien. g) „Skutočné a imputované nájomné“ sú definované podľa rozhodnutia Komisie č. 95/309/ES, Euratom[10]. h) „Odmeny zamestnancov“ sú definované podľa nariadenia Rady (ES) č. 2223/1996[11]. i) „Časové korekčné koeficienty“ sú koeficienty používané na prepočítanie cien platných v čase zisťovania na priemerné ročné ceny. j) „Priestorové korekčné koeficienty“ sú koeficienty používané na prepočítanie priemerných cien zistených na jednom mieste alebo viacerých miestach v rámci ekonomického územia členského štátu na priemerné ceny na celoštátnej úrovni. k) „Reprezentanty“ sú položky, ktoré sú alebo sa pokladajú, pokiaľ ide o relatívne celkové výdavky v rámci príslušných skupín základného členenia, za najvýznamnejšie položky nakupované na celoštátnych trhoch. l) „Ukazovatele reprezentatívnosti“ sú znaky alebo iné ukazovatele, ktoré identifikujú tie položky, ktoré si krajiny vybrali za reprezentanty. m) „Ekvireprezentatívnosť“ je vlastnosť, ktorú majú mať položky v skupine základného členenia, pričom každá krajina musí vedieť oceniť dostatočný počet reprezentatívnych výrobkov, ktorý zodpovedá heterogenite výrobkov a cenovým hladinám v skupine základného členenia a jej výdavkom na skupinu základného členenia. n) „Tranzitívny“ označuje vlastnosť, pri ktorej priame porovnanie medzi ľubovoľnými dvomi krajinami prinesie tie isté výsledky ako pri nepriamom porovnaní cez ľubovoľnú inú krajinu. o) „Chyba“ je použitie nesprávnych základných informácií alebo neadekvátneho postupu pri výpočte. p) „Referenčný rok“ je kalendárny rok, na ktorý sa vzťahujú ročné výsledky. q) „Fixita“ znamená, že ak sa výsledky pôvodne vypočítajú pre určitú skupinu krajín a neskôr sa prepočítajú pre väčšiu skupinu krajín, PPP v pôvodnej skupine krajín ostanú nezmenené. Článok 4 Úlohy a kompetencie 1. Komisia je zodpovedná za: a) koordináciu poskytovania základných informácií; b) výpočet a publikovanie PPP; c) zabezpečovanie kvality PPP v súlade s článkom 7; d) vypracovanie metodiky v súčinnosti s členskými štátmi; e) zabezpečovanie toho, aby mali členské štáty možnosť vyjadriť sa k výsledkom PPP pred ich zverejnením a aby Komisia (Eurostat) primerane zohľadnila všetky eventuálne pripomienky. Tieto úlohy plní Eurostat v mene Komisie. 2. Členské štáty budú pri poskytovaní základných informácií dodržiavať postup stanovený v prílohe I. Členské štáty dajú po vyhodnotení údajov písomný súhlas s výsledkami zisťovania, za ktoré sú zodpovedné, ako sa uvádza v prílohe I, v bode 5.2. Členské štáty schvália metodiku zberu údajov a skontrolujú hodnovernosť údajov, vrátane základných informácií, ktoré poskytla Komisia (Eurostat). Článok 5 Poskytovanie základných informácií 1. Členské štáty poskytnú Komisii (Eurostatu) základné informácie uvedené v prílohe I v súlade s existujúcimi ustanoveniami Spoločenstva o poskytovaní údajov. 2. Základné informácie uvedené v prílohe I sa poskytnú v technickom formáte a v lehote stanovenej v tejto prílohe. 3. Ak členským štátom poskytuje základné informácie Komisia (Eurostat), Komisia dá k dispozícii metodický list, ktorý členským štátom uľahčí realizáciu kontroly hodnovernosti. Článok 6 Štatistické jednotky 1. Základné informácie uvedené v prílohe I sa získajú buď od štatistických jednotiek podľa nariadenia Rady (ES) č. 696/1993[12] alebo z iných zdrojov, ktorých údaje spĺňajú požiadavky na kvalitu stanovené v prílohe I, bod 5.1. 2. Štatistické jednotky, ktoré členské štáty vyzvú, aby poskytli údaje alebo aby spolupracovali pri zbere údajov, umožnia monitorovať skutočne účtované ceny a poskytnú pravdivé a úplné informácie vtedy, keď sú o ne požiadané. Článok 7 Kritériá a kontrola kvality 1. Komisia (Eurostat) a členské štáty vybudujú systém na kontrolu kvality založený na správach a hodnoteniach podľa bodu 5.3 prílohy I. 2. Členské štáty poskytnú Komisii (Eurostatu) na jej žiadosť všetky informácie potrebné na hodnotenie kvality základných informácií uvedených v prílohe I. Členské štáty okrem toho poskytnú Komisii (Eurostatu) podrobnosti o všetkých ďalších zmenách v použitých metódach. 3. Každý členský štát predloží Komisii (Eurostatu) správu o kvalite zisťovaní, za ktoré sú zodpovedné, ako je stanovené v časti 5 prílohy I. Článok 8 Periodicita Komisia (Eurostat) vypočíta PPP za každý kalendárny rok. Článok 9 Zverejňovanie 1. Komisia (Eurostat) zverejní definitívne ročné výsledky do 36 mesiacov od skončenia referenčného roka. Zverejňujú sa údaje, ktoré mala k dispozícii Komisia (Eurostat) najmenej tri mesiace pred dňom zverejnenia. Tento odsek neovplyvňuje právo Komisie (Eurostatu) zverejňovať predbežné výsledky pred uplynutím 36 mesiacov od skončenia referenčného roka. 2. Výsledky, ktoré zverejňuje Komisia (Eurostat) na agregovanej úrovni za každý členský štát, obsahujú aspoň: a) PPP na úrovni HDP b) PPP za spotrebné výdavky súkromných domácností a skutočnú individuálnu spotrebu c) indexy cenovej hladiny vo vzťahu k priemeru Spoločenstva d) HDP, spotrebné výdavky súkromných domácností a skutočná individuálna spotreba a príslušné údaje na obyvateľa v PPS 3. Ak sa výsledky počítajú za väčšiu skupinu krajín, PPS členských štátov ostanú podľa zásady fixity nezmenené. 4. Zverejnené definitívne PPP sa vo všeobecnosti nerevidujú. V prípade chýb, ktoré patria do pôsobnosti časti 10 prílohy I, sa však opravené výsledky zverejnia podľa postupu stanovenom v tejto časti. Výnimočné celkové revízie sa môžu vykonať, ak sa v dôsledku zmien v pojmoch tvoriacich základ ESA 95, ktoré ovplyvňujú výsledky PPP, zmení objemový index HDP za ľubovoľný členský štát o viac než jeden percentuálny bod. Článok 10 Korekčné koeficienty Od členských štátov sa nepožaduje, aby vykonali zisťovania len kvôli výpočtu korekčných koeficientov, ktoré sa používajú pri aktualizácii miezd a dôchodkov úradníkov a ostatných zamestnancov Spoločenstva v súlade so Služobným poriadkom úradníkov a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev. Článok 11 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre štatistické programy zriadený článkom 1 rozhodnutia 89/382/EHS, Euratom. 2. Pri odvolávaní sa na tento odsek sa uplatní postup prijímania právnych predpisov ustanovený v článku 5 a v článku 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovená na tri mesiace. 3. Výbor prijme vlastný rokovací poriadok. Článok 12 Vykonávacie opatrenia Opatrenia potrebné na vykonávanie ustanovení tohto nariadenia, vrátane opatrení na zohľadnenie ekonomických a technických zmien, sa ustanovia, pokiaľ nezahŕňajú neúmerný nárast nákladov členských štátov, v súlade s postupom stanoveným v článku 11 ods. 2. Takéto opatrenia sa týkajú najmä: a) prispôsobenia definícií; b) súboru minimálnych noriem na dosiahnutie potrebnej porovnateľnosti a reprezentatívnosti údajov; c) presných požiadaviek na metodiku; d) prispôsobenia zoznamu skupín základného členenia a vytvorenia a prispôsobenia podrobných opisov obsahu skupín základného členenia, ak zostanú kompatibilné s ESA 95 alebo akýmkoľvek ďalším systémom. Článok 13 Revízie a oznamovanie Ustanovenia tohto nariadenia sa revidujú päť rokov od dňa nadobudnutia jeho účinnosti. V prípade potreby sa revidujú na základe správy a návrhu Komisie, ktoré sa predložia Európskemu parlamentu a Rade. Článok 14 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I METODIKA 1. Metodická príručka a pracovný program 1.1 KOMISIA (EUROSTAT) PO KONZULTÁCII S čLENSKÝMI šTÁTMI POSKYTNE METODICKÚ PRÍRUčKU, KTORÁ BUDE OPISOVAť POUžITÉ METÓDY V RÔZNYCH FÁZACH ZOSTAVOVANIA PPP, VRÁTANE METÓD NA DOPOčET CHÝBAJÚCICH ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ A NA DOPOčET CHÝBAJÚCICH PARÍT. METODICKÁ PRÍRUčKA SA ZREVIDUJE VžDY, KEď DÔJDE K VÝZNAMNEJ ZMENE V METODIKE. MÔžU SA V NEJ ZAVIESť NOVÉ METÓDY NA ZLEPšENIE KVALITY ÚDAJOV, ZNÍžENIE NÁKLADOV ALEBO ZAťAžENOSTI POSKYTOVATEľOV ÚDAJOV. 1.2 Komisia (Eurostat) vypracuje každý rok do 31. októbra po konzultácii s členskými štátmi ročný pracovný program na nasledujúci kalendárny rok, v ktorom sa stanoví harmonogram na špecifikáciu a poskytovanie základných informácií požadovaných za príslušný rok. 1.3 V ročnom pracovnom programe sa určí formát na poskytovanie údajov, ktorý majú použiť členské štáty, a všetky ďalšie opatrenia potrebné na výpočet a zverejnenie PPP. 1.4 Základné informácie poskytované v súlade s článkom 1.2. sa môžu revidovať, ale výsledky za referenčný rok sa vypočítajú z dostupných informácii podľa časového harmonogramu stanoveného v článku 9. Ak informácie nie sú úplné alebo nie sú v príslušný deň k dispozícii, Komisia (Eurostat) chýbajúce základné informácie dopočíta. 2. ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 2.1 SÚčASTI ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ Na účely tohto nariadenia sú v súlade s článkami 2 a 4 stanovené tieto základné informácie a minimálna periodicita poskytovania nových údajov: Základné informácie | Minimálna periodicita | hodnoty výdavkov HDP | ročne | skutočné a imputované nájomné | ročne | odmeny zamestnancov | ročne | časové korekčné koeficienty | ročne | spotrebiteľské ceny tovaru a služieb a súvisiace ukazovatele reprezentatívnosti | každé 3 roky | ceny investičných celkov | každé 3 roky | ceny stavebných projektov | každé 3 roky | priestorové korekčné koeficienty | každých 6 rokov | 1) Minimálna periodicita sa vzťahuje na poskytovanie údajov za určitú skupinu výrobkov podľa rotujúceho cyklu zisťovaní. 2.2 POSTUP PRI ZÍSKAVANÍ ZÁKLADNÝCH INFORMÁCII Komisia (Eurostat) po zohľadnení stanovísk členských štátov určí zdroje a poskytovateľov údajov, od ktorých sa zistia jednotlivé základné informácie. Ak Komisia (Eurostat) dostane základné informácie od poskytovateľa údajov, ktorým nie je členský štát, členský štát je oslobodený od povinnosti stanovenej v odsekoch 5.1.4 až 5.1.13. 3. PRIEMERNÉ CENY NA CELOšTÁTNEJ ÚROVNI 3.1 BEZ OHľADU NA USTANOVENIA čLÁNKU 2 ODS. 2 SA ZBER ÚDAJOV MÔžE OBMEDZIť NA JEDNO ALEBO VIAC MIEST V RÁMCI EKONOMICKÉHO ÚZEMIA. TAKÉTO ÚDAJE SA MÔžU POUžIť NA VÝPOčET PPP, AK SA POSKYTNÚ SPOLU S PRÍSLUšNÝMI PRIESTOROVÝMI KOREKčNÝMI KOEFICIENTMI, KTORÉ SA POUžIJÚ NA PREPOčÍTANIE ÚDAJOV ZISTENÝCH V TÝCHTO MIESTACH NA ÚDAJE, KTORÉ PREDSTAVUJÚ CELOšTÁTNY PRIEMER. 3.2 Priestorové korekčné koeficienty sa poskytnú na úrovni skupiny základného členenia. V referenčnom období zisťovania by nemali byť staršie ako šesť rokov. 4. Ročné priemerné ceny BEZ OHľADU NA USTANOVENIA čLÁNKU 2 ODS. 2 SA ZBER ÚDAJOV MÔžE OBMEDZIť NA KONKRÉTNE čASOVÉ OBDOBIE. TAKÉTO ÚDAJE SA MÔžU POUžIť NA VÝPOčET PPP, AK SA POSKYTNÚ SPOLU S PRÍSLUšNÝMI čASOVÝMI KOREKčNÝMI KOEFICIENTMI, KTORÉ SA POUžIJÚ NA PREPOčÍTANIE ÚDAJOV ZISTENÝCH V TOMTO čASE NA ÚDAJE, KTORÉ PREDSTAVUJÚ ROčNÝ PRIEMER. 5. Kvalita 5.1 MINIMÁLNE NORMY PRE ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 5.1.1 Zoznam oceňovaných položiek sa vypracuje tak, aby obsahoval položky, ktorých znaky zabezpečia porovnateľnosť medzi krajinami. 5.1.2 Zoznam oceňovaných položiek sa vypracuje tak, aby členské štáty mohli v každej skupine základného členenia uviesť aspoň jedného reprezentanta, ktorý sa dá oceniť ešte aspoň v jednej krajine. 5.1.3 Zoznam položiek sa má vypracovať tak, aby sa dosiahol čo najvyšší stupeň ekvireprezentatívnosti, t. j. každá krajina musí oceniť aspoň jeden reprezentant v každej skupine základného členenia a tento reprezentant musí oceniť ešte aspoň jedna krajina. 5.1.4 Každý členský štát ocení položky podľa špecifikácií v zozname položiek. 5.1.5 Každý členský štát ocení v každej skupine základného členenia dostatočný počet položiek, ktoré existujú na jeho trhu, aj keď sa nemusia považovať za reprezentanta tejto skupiny základného členenia. 5.1.6 Každý členský štát poskytne v každej skupine základného členenia cenu aspoň jedného reprezentanta. Reprezentanty majú obsahovať ukazovateľ reprezentatívnosti. 5.1.7 Každý členský štát zhromaždí dostatočný počet cenových zistení za každý reprezentant, čo má zabezpečiť spoľahlivú priemernú cenu na reprezentanta pri zohľadnení jeho trhovej štruktúry. 5.1.8 Výber typov predajní má pri jednotlivých položkách adekvátne vyjadrovať štruktúru domácej spotreby v rámci členského štátu. 5.1.9 Výber typov predajní v mieste zisťovania má adekvátne vyjadrovať štruktúru spotreby jeho obyvateľov a dostupnosť položiek. 5.1.10 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) údaje o odmenách zamestnancov za vybrané zamestnania v rezorte verejnej správy (S 13) podľa ESA 95. 5.1.11 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) časové korekčné koeficienty, pomocou ktorých sa PPP vypočítajú z cien zistených v konkrétnom čase, adekvátne vyjadrujúcich priemernú ročnú cenovú úroveň. 5.1.12 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) priestorové korekčné koeficienty, pomocou ktorých sa PPP vypočítajú z cien zistených na konkrétnom mieste, adekvátne vyjadrujúcich priemernú celoštátnu cenovú úroveň. 5.1.13 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) váhy pre každú skupinu základného členenia špecifikovanú v prílohe II, ktoré vyjadrujú štruktúru výdavkov v členských štátoch za referenčný rok. 5.2 MINIMÁLNE NORMY NA VYHODNOTENIE VÝSLEDKOV ZISťOVANIA CIEN 5.2.1 Každý členský štát pred odoslaním údajov Komisii (Eurostatu) preskúma správnosť údajov na základe: - maximálnych a minimálnych cien - priemerných cien a variačných koeficientov - počtu ocenených položiek v každej skupine základného členenia - počtu ocenených reprezentantov v každej skupine základného členenia - počtu cien zistených pri každej položke 5.2.2 Komisia (Eurostat) poskytne členským štátom dohodnutý nástroj v elektronickej forme obsahujúci algoritmy požadované na účely ods. 5.2.1. 5.2.3 Komisia (Eurostat) vykoná pred spracovaním výsledkov zisťovania v súčinnosti s členskými štátmi kontrolu správnosti založenú na ukazovateľoch obsahujúcich: Pri každej skupine základného členenia: - počet položiek, ktoré ocenila každá krajina - počet položiek, ktorým každá krajina priradila ukazovateľ reprezentatívnosti - index cenovej hladiny - výsledky predchádzajúceho zisťovania za tú istú skupinu základného členenia - indexy cenových hladín v PPP za každú krajinu Pri každej položke, - počet cien, ktoré zistila každá krajina; - variačné koeficienty: i) priemerných cien v národných menách ii) indexov cenových hladín v PPP iii) indexov cenových hladín v PPP za každú krajinu 5.2.4 Komisia (Eurostat) vykoná pred spracovaním výsledkov PPP na agregovanej úrovni kontrolu správnosti na základe ukazovateľov, ku ktorým patrí: Na úrovni celkového HDP a jeho hlavných agregátov - zhoda hodnôt výdavkov HDP a demografických údajov so zverejnenými údajmi - porovnanie objemových indexov na obyvateľa v súčasných a predchádzajúcich výpočtoch - porovnanie cenových indexov v súčasných a predchádzajúcich výpočtoch Na úrovni každej skupiny základného členenia - porovnanie váhovej štruktúry HDP v súčasných a predchádzajúcich výpočtoch - v prípade potreby dopočet chýbajúcich údajov 5.3 OZNAMOVANIE A VYHODNOCOVANIE 5.3.1 Každý členský štát vedie dokumentáciu s úplným popisom spôsobu, ktorým sa vykonávalo toto nariadenie. Táto dokumentácia sa sprístupní Komisii (Eurostatu) a iným členským štátom. 5.3.2 Každý členský štát dá posúdiť svoj spôsob výpočtu PPP Komisii (Eurostatu) aspoň raz za šesť rokov. Na základe každoročne plánovaných vyhodnotení, ktoré sú zaradené do ročného pracovného programu, sa preskúma súlad s týmto nariadením. Na základe tohto vyhodnotenia vypracuje Komisia (Eurostat) správu. 5.3.3 V súlade s článkom 7 ods. 3, krátko po každom zisťovaní spotrebiteľských cien, podajú členské štáty Komisii (Eurostatu) správu, v ktorej poskytnú informácie o spôsobe, ktorým sa realizovalo zisťovanie. Komisia (Eurostat) poskytne každému členskému štátu zhrnutie týchto správ. 6. Zisťovanie spotrebiteľských cien 6.1 ČLENSKÉ šTÁTY VYKONAJÚ ZISťOVANIA CIEN PODľA PRACOVNÉHO PROGRAMU. 6.2 Komisia (Eurostat) vypracuje pre každé zisťovanie zoznam položiek, vychádzajúci z návrhov, ktoré všetky členské štáty urobia pri každej skupine základného členenia. 6.3 Komisia (Eurostat) poskytne spolu so zoznamom položiek preklad všetkých špecifikácii každého zoznamu zisťovania vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie. 7. Postup výpočtu 7.1 VÝPOčET BILATERÁLNYCH PARÍT NA ÚROVNI SKUPÍN ZÁKLADNÉHO čLENENIA a) Základom výpočtu multilaterálnych EKS parít (Èltetò-Köves-Szulc) na úrovni skupín základného členenia je matica bilaterálnych parít za každú dvojicu zúčastnených krajín. b) Bilaterálne parity sa vypočítajú pomocou zistených cien jednotlivých položiek a ukazovateľov reprezentatívnosti priradených položkám. c) Priemerná vykázaná cena každej položky je jednoduchým aritmetickým priemerom cien, ktoré sa zistili pri tejto položke. d) Celoštátna ročná priemerná cena sa v prípade potreby dopočítava na základe priemernej vykázanej ceny použitím vhodných priestorových a časových korekčných koeficientov. e) Tam, kde je to možné, sa potom vypočítajú indexy prepočítaných priemerných cien za položky a dvojice zúčastnených krajín s ich prevrátenými hodnotami. f) Tam, kde je to možné, sa potom za skupiny základného členenia vypočíta PPP všetkých dvojíc zúčastnených krajín. Za každú dvojicu zúčastnených sa krajín sa PPP vypočíta ako vážený geometrický priemer - geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v obidvoch krajinách - geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v prvej krajine, ale nie v druhej krajine - geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v druhej krajine, ale nie v prvej krajine s použitím váh vyjadrujúcich reprezentatívnosť všetkých položiek, ktoré ocenili obidve krajiny 7.2 DOPOčET CHÝBAJÚCICH BILATERÁLNYCH PARÍT Ak sa pri niektorej skupine základného členenia nedá vypočítať bilaterálna PPP, chýbajúce bilaterálne PPP sa tam, kde je to možné, dopočítajú cez tretie krajiny štandardným postupom s použitím geometrického priemeru nepriamych parít. Ak v matici bilaterálnych PPP pre skupinu základného členenia aj po dopočte chýbajú hodnoty, multilaterálne EKS parity sa za krajiny, pri ktorých chýbajú bilaterálne PPP, nedajú vypočítať. Takéto chýbajúce „EKS“ parity potom dopočíta Komisia (Eurostat) na základe referenčných PPP z podobných skupín základného členenia alebo pomocou inej vhodnej metódy dopočtu. 7.3 VÝPOčET BILATERÁLNYCH PARÍT NA AGREGOVANEJ ÚROVNI a) Bilaterálne parity sa na určitej úrovni agregácie národných účtov vypočítajú na základe „EKS“ parít (pozri ods. 7.4) a hodnoty výdavkov HDP v skupinách základného členenia. b) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Laspeyresovho typu ako aritmetický priemer parít skupín základného členenia vážený relatívnym podielom (alebo nominálnymi hodnotami) za druhú krajinu každej dvojice zúčastnených krajín. b) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Paascheho typu ako harmonický priemer parít skupín základného členenia vážený relatívnym podielom (alebo nominálnymi hodnotami) za prvú krajinu každej dvojice zúčastnených krajín. d) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Fisherovho typu ako geometrický priemer parít Laspeyresovho typu a Paascheho typu vykázaných za každú dvojicu zúčastnených krajín. 7.4 VÝPOčET TRANZITÍVNYCH MULTILATERÁLNYCH PPP Multilaterálne tranzitívne parity sa počítajú buď na úrovni skupiny základného členenia alebo na ľubovoľnej agregovanej úrovni pomocou postupu „EKS" na základe úplnej matice parít Fisherovho typu medzi všetkými dvojicami zúčastnených krajín takýmto spôsobom: [pic] kde [pic]označuje EKS paritu medzi krajinou s a krajinou t ; [pic] označuje paritu Fisherovho typu medzi krajinou s a krajinou t ; z označuje počet zúčastnených krajín. 8. Odosielanie údajov 8.1 KOMISIA (EUROSTAT) POSKYTNE čLENSKÝM šTÁTOM FORMULÁRE NA ELEKTRONICKÝ PRENOS ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ POTREBNÝCH NA VÝPOčET PPP. 8.2 Členské štáty podľa nich poskytnú Komisii (Eurostatu) základné informácie. 9. Publikovanie OKREM USTANOVENÍ čLÁNKU 9 ODS. 2 MÔžE KOMISIA (EUROSTAT) PO KONZULTÁCII S čLENSKÝMI šTÁTMI PUBLIKOVAť VÝSLEDKY NA PODROBNEJšEJ ÚROVNI. 10. Opravy 10.1 AK čLENSKÝ šTÁT ZISTÍ CHYBU, OKAMžITE A Z VLASTNEJ INICIATÍVY POSKYTNE KOMISII (EUROSTATU) SPRÁVNU ZÁKLADNÚ INFORMÁCIU. OKREM TOHO čLENSKÝ šTÁT INFORMUJE KOMISIU (EUROSTAT) O AKOMKOľVEK PODOZRENÍ NA NENÁLEžITÝ POSTUP VÝPOčTU. 10.2 Po zistení chyby, ktorú urobili buď členské štáty alebo Komisia (Eurostat), Komisia (Eurostat) do jedného mesiaca informuje členské štáty a prepočíta PPP. 10.3 Ak je výsledkom zistenej chyby zmena o aspoň 0,5 percentuálneho bodu na úrovni HDP na obyvateľa v PPS ľubovoľného členského štátu, Komisia (Eurostat) uverejní opravu čo najskôr, ak sa takéto chyby odhalia do troch mesiacov od publikovania výsledkov. 10.4 V prípade zistenia chyby zodpovedný orgán prijme opatrenia na predchádzanie podobným prípadom v budúcnosti. 10.5 Revízie hodnôt výdavkov HDP alebo demografických údajov, ktoré sa realizujú neskôr než 21 mesiacov od skončenia referenčného roka, nevyžadujú opravu výsledkov PPP. PRÍLOHA II Skupiny základného členenia uvedené v článku 3 SZČ | Opis | č. | INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY DOMÁCNOSTÍ NA SPOTREBU | POTRAVINY A NEALKOHOLICKÉ NÁPOJE | Potraviny | Chlieb a obilniny [COICOP 01.1.1] | 1 | Ryža | 2 | Iné obiloviny a výrobky z múky a obilia | 3 | Chlieb | 4 | Iné pekárenské výrobky | 5 | Cestoviny | Mäso [COICOP 01.1.2] | 6 | Hovädzie a teľacie mäso | 7 | Bravčové mäso | 8 | Jahňacie, baranie a kozľacie mäso | 9 | Hydina | 10 | Iné mäso a vnútornosti | 11 | Upravené mäso a iné mäsové polotovary | Ryby [COICOP 01.1.3] | 12 | Ryby čerstvé, chladené, mrazené | 13 | Upravené ryby, rybacie polotovary a výrobky | Mlieko, syry a vajcia [COICOP 01.1.4] | 14 | Mlieko čerstvé | 15 | Mlieko upravené a iné mliečne výrobky | 16 | Syry a tvarohy | 17 | Vajcia a výrobky z vajec | Oleje a tuky [COICOP 01.1.5] | 18 | Maslo | 19 | Margarín | 20 | Iné jedlé oleje a tuky | Ovocie [COICOP 01.1.6] | 21 | Čerstvé alebo chladené ovocie | 22 | Mrazené, konzervované alebo spracované ovocie a výrobky z ovocia | Zelenina[COICOP 01.1.7] | 23 | Čerstvá alebo chladená zelenina okrem zemiakov | 24 | Čerstvé alebo chladené zemiaky | 25 | Mrazená, konzervovaná alebo spracovaná zelenina výrobky zo zeleniny | Cukor, džem, med, sirupy, čokoláda a cukrovinky [COICOP 01.1.8] | 26 | Cukor | 27 | Ovocné džemy, marmelády a med | 28 | Cukrovinky, čokoláda a iné kakaové výrobky | 29 | Zmrzlina | Potravinárske výrobky i. n. [COICOP 01.1.9] | 30 | Potravinárske výrobky i. n. | Nealkoholické nápoje | Káva, čaj a kakao [COICOP 01.2.1] | 31 | Káva, čaj a kakao | Minerálne vody, nealkoholické nápoje, ovocné a zeleninové šťavy [COICOP 01.2.2] | 32 | Minerálne vody | 33 | Nealkoholické nápoje a sirupy | 34 | Ovocné a zeleninové šťavy | ALKOHOLICKÉ NÁPOJE, TABAK A NARKOTIKÁ | Alkoholické nápoje | Destiláty [COICOP 02.1.1] | 35 | Destiláty | Víno [COICOP 02.1.2] | 36 | Víno | Pivo [COICOP 02.1.3] | 37 | Pivo | Tabak | Tabak [COICOP 02.2.0] | 38 | Tabak | Narkotiká | Narkotiká [COICOP 02.3.0] | 39 | Narkotiká | ODEVY A OBUV | Odevy | Materiál na odevy [COICOP 03.1.1] | 40 | Materiál na odevy | Hotové odevy [COICOP 03.1.2] | 41 | Pánske odevy | 42 | Dámske odevy | 43 | Detské a dojčenské odevy | Iné odevné výrobky a doplnky [COICOP 03.1.3] | 44 | Iné odevné výrobky a doplnky | Údržba, oprava a požičiavanie odevov [COICOP 03.1.4] | 45 | Údržba, oprava a požičiavanie odevov | Obuv | Topánky a iné obuvnícke výrobky [COICOP 03.2.1] | 46 | Pánska obuv | 47 | Dámska obuv | 48 | Detská a dojčenská obuv | Oprava a požičiavanie obuvi [COICOP 03.2.2] | 49 | Oprava a požičiavanie obuvi | BÝVANIE, VODA, ELEKTRINA, PLYN A INÉ PALIVÁ | Skutočné nájomné za bývanie | Skutočné nájomné za bývanie [COICOP 04.1.1 a 04.1.2] | 50 | Skutočné nájomné za bývanie | Imputované nájomné za bývanie | Imputované nájomné za bývanie [COICOP 04.2.1 a 04.2.2] | 51 | Imputované nájomné za bývanie | Údržba a opravy bytov | Materiál na pravidelnú údržbu a opravy bytov [COICOP 04.3.1] | 52 | Materiál na pravidelnú údržbu a opravy bytov | Služby používané pri pravidelnej údržbe a opravách bytov[COICOP 04.3.2] | 53 | Služby používané pri pravidelnej údržbe a opravách bytov | Vodné a iné služby vzťahujúce sa na byty | Vodné [COICOP 04.4.1] | 54 | Vodné | Iné služby vzťahujúce sa na byty [COICOP 04.4.2, 04.4.3 a 04.4.4] | 55 | Iné služby vzťahujúce sa na byty | Elektrina, plyn a iné palivá | Elektrina [COICOP 04.5.1] | 56 | Elektrina | Plyn [COICOP 04.5.2] | 57 | Plyn | Tekuté palivá [COICOP 04.5.3] | 58 | Tekuté palivá | Pevné palivá [COICOP 04.5.4] | 59 | Pevné palivá | Teplá voda, para a ľad [COICOP 04.5.5] | 60 | Teplá voda, para a ľad | NÁBYTOK, BYTOVÉ ZARIADENIE A BEŽNÁ ÚDRŽBA DOMU | Nábytok, zariadenia a dekorácie, koberce a iné podlahové krytiny | Nábytok a bytové vybavenie [COICOP 05.1.1] | 61 | Nábytok do kuchyne | 62 | Nábytok do spálne | 63 | Nábytok do obývačky a jedálne | 64 | Iný nábytok, zariadenia a dekorácie | Koberce a iné podlahové krytiny [COICOP 05.1.2] | 65 | Koberce a iné podlahové krytiny | Opravy nábytku, bytového vybavenia a podlahových krytín [COICOP 05.1.3] | 66 | Opravy nábytku, bytového vybavenia a podlahových krytín | Bytový textil | Bytový textil [COICOP 05.2.0] | 67 | Bytový textil | Domáce spotrebiče | Veľké domáce spotrebiče elektrické a neelektrické [COICOP 05.3.1] | 68 | Veľké domáce spotrebiče elektrické a neelektrické | Malé domáce spotrebiče elektrické [COICOP 05.3.2] | 69 | Malé elektrické spotrebiče | Opravy domácich spotrebičov [COICOP 05.3.3] | 70 | Opravy domácich spotrebičov | Sklo, stolové náčinie a domáce náradie | Sklo, stolové náčinie a domáce náradie [COICOP 05.4.0] | 71 | Sklo, stolové náčinie a domáce náradie | Nástroje a zariadenia pre dom a záhradu | Veľké nástroje a zariadenia [COICOP 05.5.1] | 72 | Veľké nástroje a zariadenia | Malé nástroje a rôzne príslušenstvo [COICOP 05.5.2] | 73 | Malé nástroje a rôzne príslušenstvo | Tovar a služby na bežnú údržbu domácnosti | Tovar krátkodobej spotreby pre domácnosť [COICOP 05.6.1] | 74 | Tovar krátkodobej spotreby pre domácnosť | Domáce služby a služby poskytované v rámci starostlivosti o domácnosť [COICOP 05.6.2] | 75 | Domáce služby | 76 | Služby poskytované v rámci starostlivosti o domácnosť | ZDRAVIE | Zdravotnícke a farmaceutické výrobky, terapeutické prístroje a zariadenia | Farmaceutické prípravky a výrobky [COICOIP 06.1.1] | 77 | Farmaceutické prípravky a výrobky | Iné zdravotnícke výrobky [COICOP 06.1.2] | 78 | Iné zdravotnícke výrobky | Terapeutické prístroje a zariadenia [COICOP 06.1.3] | 79 | Terapeutické prístroje a zariadenia | Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby | Služby lekárov [COICOP 06.2.1] | 80 | Služby lekárov | Služby zubných lekárov [COICOP 06.2.2] | 81 | Služby zubných lekárov | Ostatné služby iné než nemocničné [COICOP 06.2.3] | 82 | Ostatné služby iné než nemocničné | Nemocničné služby | Nemocničné služby[COICOP 06.3.0] | 83 | Nemocničné služby | DOPRAVA | Nákup dopravných prostriedkov | Motorové vozidlá [COICOP 07.1.1] | 84 | Motorové vozidlá s dieselovým motorom | 85 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom do 1200 cm3 | 86 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom od 1200 cm3 do 1699 cm3 | 87 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom od 1700 cm3 do 2999 cm3 | 88 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom nad 3000 cm3 | Mopedy a motocykle [COICOP 07.1.2] | 89 | Mopedy a motocykle | Bicykle [COICOP 07.1.3] | 90 | Bicykle | Vozidlá ťahané zvieratami [COICOP 07.1.4] | 91 | Vozidlá ťahané zvieratami | Prevádzka prostriedkov osobnej dopravy | Náhradné diely a príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy [COICOP 07 2.1] | 92 | Náhradné diely a príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy | Pohonné hmoty a mazivá pre prostriedky osobnej dopravy [COICOP 07.2.2] | 93 | Pohonné hmoty a mazivá pre prostriedky osobnej dopravy | Údržba a opravy prostriedkov osobnej dopravy [COICOP 07.2.3] | 94 | Údržba a opravy prostriedkov osobnej dopravy | Iné služby spojené s prostriedkami osobnej dopravy [COICOP 07.2.4] | 95 | Iné služby spojené s prostriedkami osobnej dopravy | Dopravné služby | Železničná osobná doprava [COICOP 07.3.1] | 96 | Železničná osobná doprava | Cestná osobná doprava [COICOP 07.3.2] | 97 | Cestná osobná doprava | Letecká osobná doprava [COICOP 07.3.3] | 98 | Letecká osobná doprava | Vnútrozemská vodná osobná doprava [COICOP 07.3.4] | 99 | Vnútrozemská vodná osobná doprava | Kombinovaná osobná doprava [COICOP 07.3.5] | 100 | Kombinovaná osobná doprava | Iné dopravné služby [COICOP 07.3.6] | 101 | Iné dopravné služby | POŠTY A SPOJE | Poštové služby | Poštové služby [COICOP 08.1.0] | 102 | Poštové služby | Telefónne a faxové prístroje | Telefónne a faxové prístroje [COICOP 08.2.0] | 103 | Telefónne a faxové prístroje | Telefónne a faxové služby | Telefónne a faxové služby [COICOP 08.3.0] | 104 | Telefónne a faxové služby | REKREÁCIA A KULTÚRA | Audiovizuálne a fotografické zariadenia a zariadenia na spracovanie informácií | Zariadenia na príjem, nahrávanie a reprodukciu zvuku a obrazu [COICOP 09.1.1] | 105 | Zariadenia na príjem, nahrávanie a reprodukciu zvuku a obrazu | Fotografické a kinematografické vybavenie a optické prístroje [COICOP 09.1.2] | 106 | Fotografické a kinematografické vybavenie a optické prístroje | Zariadenia na spracovanie údajov [COICOP 09.1.3] | 107 | Zariadenia na spracovanie údajov | Obrazové a zvukové nosiče [COICOP 09.1.4] | 108 | Nahrané obrazové a zvukové nosiče | 109 | Nenahrané obrazové a zvukové nosiče | Oprava audiovizuálnych a fotografických zariadení a zariadení na spracovanie informácií [COICOP 09.1.5] | 110 | Oprava audiovizuálnych a fotografických zariadení a zariadení na spracovanie informácií | Iné veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru | Veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vonku [COICOP 09.2.1] | 111 | Veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vonku | Hudobné nástroje a veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri [COICOP 09.2.2] | 112 | Hudobné nástroje a veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri | Údržba a opravy iných veľkých zariadení dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru [COICOP 09.2.3] | 113 | Údržba a opravy iných veľkých zariadení dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru | Iné vybavenie na rekreáciu, záhrady a domáce zvieratá | Hry, hračky a hobby [COICOP 09.3.1] | 114 | Hry, hračky a hobby | Vybavenie na šport, kempovanie a rekreáciu vonku [COICOP 09.3.2] | 115 | Vybavenie pre šport, kempovanie a rekreáciu vonku | Záhradkárstvo [COICOP 09.3.3] | 116 | Záhradkárstvo | Domáce zvieratá a chovateľské potreby [COICOP 09.3.4] | 117 | Domáce zvieratá a chovateľské potreby | Veterinárne a iné služby pre domáce zvieratá [COICOP 09.3.5] | 118 | Veterinárne a iné služby pre domáce zvieratá | Rekreačné a kultúrne služby | Rekreačné a športové služby [COICOP 09.4.1] | 119 | Rekreačné a športové služby | Kultúrne služby [COICOP 09.4.2] | 120 | Fotografické služby | 121 | Iné kultúrne služby | Hazardné hry[COICOP 09.4.3] | 122 | Hazardné hry | Noviny, knihy a kancelárske potreby | Knihy [COICOP 09.5.1] | 123 | Knihy | Noviny a periodiká [COICOP 09.5.2] | 124 | Noviny a periodiká | Rôzne tlačiarenské materiály, kancelárske a kresliace potreby [COICOP 09 5.3 a 09.5.4] | 125 | Rôzne tlačiarenské materiály, kancelárske a kresliace potreby | Dovolenky s programom | Dovolenky s programom [COICOP 09.6.0] | 126 | Dovolenky s programom | VZDELÁVANIE | Predškolské a primárne vzdelávanie | Predškolské a primárne vzdelávanie [COICOP 10.1.0] | 127 | Predškolské a primárne vzdelávanie | Sekundárne vzdelávanie | Sekundárne vzdelávanie [COICOP 10.2.0] | 128 | Sekundárne vzdelávanie | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne [COICOP 10.3.0] | 129 | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne | Terciálne vzdelávanie | Terciálne vzdelávanie [COICOP 10.4.0] | 130 | Terciálne vzdelávanie | Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne | Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne [COICOP 10.5.0] | 131 | Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne | REŠTAURÁCIE A HOTELY | Stravovacie služby | Reštaurácie, kaviarne a pod. [COICOP 11.1.1] | 132 | Reštauračné služby bez ohľadu na typ zariadenia | 133 | Hostince, bary, kaviarne, čajovne a pod. | Jedálne [COICOP 11.1.2] | 134 | Jedálne | Ubytovacie služby | Ubytovacie služby [COICOP 11.2.0] | 135 | Ubytovacie služby | ROZLIČNÉ TOVARY A SLUŽBY | Osobná starostlivosť | Kadernícke salóny a zariadenia osobnej starostlivosti [COICOP 12.1.1] | 136 | Kadernícke salóny a zariadenia osobnej starostlivosti | Elektrické prístroje na osobnú starostlivosť [COICOP 12.1.2] | 137 | Elektrické prístroje na osobnú starostlivosť | Iné prístroje, predmety a tovar na osobnú starostlivosť [COICOP 12.1.3] | 138 | Iné prístroje, predmety a tovar na osobnú starostlivosť | Prostitúcia | Prostitúcia [COICOP 12.2.0] | 139 | Prostitúcia | Osobné predmety i. n. | Šperky, hodiny a náramkové hodinky [COICOP 12.3.1] | 140 | Šperky, hodiny a náramkové hodinky | Iné osobné predmety [COICOP 12.3.2] | 141 | Iné osobné predmety | Sociálna starostlivosť | Sociálna starostlivosť [COICOP 12.4.0] | 142 | Sociálna starostlivosť | Poistenie | Poistenie [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 a 12.5.5] | 143 | Poistenie | Finančné služby i. n. | FISIM [COICOP 12.6.1] | 144 | FISIM | Iné finančné služby i. n. [COICOP 12.6.2] | 145 | Iné finančné služby i. n. | Iné služby i. n. | Iné služby i. n. [COICOP 12.7.0] | 146 | Iné služby i. n. | SALDO VÝDAVKOV DOMÁCNOSTÍ V ZAHRANIČÍ A DOMÁCNOSTÍ MIMO EKONOMICKÉHO ÚZEMIA | Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí | Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí | 147 | Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí | Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia | Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia | 148 | Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia | INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY NA SPOTREBU NEZISKOVÝCH INŠTITÚCIÍ SLÚŽIACICH DOMÁCNOSTIAM PODĽA ÚČELU | BÝVANIE | Bývanie | Bývanie [COPNI 01.0.0] | 149 | Bývanie | ZDRAVIE | Zdravie | Zdravie [COPNI 02.1.1 až 02.6.0] | 150 | Zdravie | REKREÁCIA A KULTÚRA | Rekreácia a kultúra | Rekreácia a kultúra [COPNI 03.1.0 a 03.2.0] | 151 | Rekreácia a kultúra | VZDELÁVANIE | Vzdelávanie | Vzdelávanie [COPNI 04.1.0 až 04.7.0] | 152 | Vzdelávanie | SOCIÁLNA STAROSTLIVOSŤ | Sociálna starostlivosť | Sociálna starostlivosť [COPNI 05.1.0 a 05.2.0] | 153 | Sociálna starostlivosť | INÉ SLUŽBY | Iné služby | Iné služby [COPNI 06.0.0 až 09.2.0] | 154 | Iné služby | INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY NA SPOTREBU VEREJNEJ SPRÁVY | BÝVANIE | Bývanie | Bývanie | 155 | Bývanie | ZDRAVIE | Príspevky na zdravotnú starostlivosť a jej úhrada | Zdravotnícke a farmaceutické výrobky, terapeutické prístroje a zariadenia | 156 | Farmaceutické prípravky a výrobky | 157 | Iné zdravotnícke produkty | 158 | Terapeutické prístroje a zariadenia | Zdravotnícke služby | 159 | Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby | 160 | Ambulantná stomatologická starostlivosť | 161 | Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby | 162 | Nemocničné služby | Poskytovanie zdravotníckych služieb | Odmeny zamestnancov | 163 | Lekári | 164 | Sestry a iný zdravotnícky personál | 165 | Nezdravotnícky personál | Medzispotreba | 166 | Farmaceutické prípravky a výrobky | 167 | Iné zdravotnícke materiály | 168 | Terapeutické prístroje a zariadenia | 169 | Medzispotreba i. n. | Hrubý prevádzkový prebytok | 170 | Hrubý prevádzkový prebytok | Čisté dane z výroby | 171 | Čisté dane z výroby | Tržby z predaja | 172 | Tržby z predaja | REKREÁCIA A KULTÚRA | Rekreácia a kultúra | Rekreácia a kultúra | 173 | Rekreácia a kultúra | VZDELÁVANIE | Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada | Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada | 174 | Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada | Poskytovanie vzdelávania | Odmeny zamestnancov | 175 | Predškolské a primárne vzdelávanie | 176 | Sekundárne vzdelávanie | 177 | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne | 178 | Terciálne vzdelávanie | Medzispotreba | 179 | Medzispotreba | Hrubý prevádzkový prebytok | 180 | Hrubý prevádzkový prebytok | Čisté dane z výroby | 181 | Čisté dane z výroby | Tržby z predaja | 182 | Tržby z predaja | SOCIÁLNA STAROSTLIVOSŤ | Sociálna starostlivosť | Sociálna starostlivosť | 183 | Sociálna starostlivosť | KOLEKTÍVNE VÝDAVKY NA SPOTREBU VEREJNEJ SPRÁVY | KOLEKTÍVNE SLUŽBY | Kolektívne služby | Odmeny zamestnancov | 184 | Odmeny zamestnancov (kolektívne služby súvisiace s obranou) | 185 | Odmeny zamestnancov (kolektívne služby nesúvisiace s obranou) | Medzispotreba | 186 | Medzispotreba (kolektívne služby súvisiace s obranou) | 187 | Medzispotreba (kolektívne služby nesúvisiace s obranou) | Hrubý prevádzkový prebytok | 188 | Hrubý prevádzkový prebytok (kolektívne služby súvisiace s obranou) | Čisté dane z výroby | 189 | Čisté dane z výroby ((kolektívne služby súvisiace s obranou) | Tržby z predaja | 190 | Tržby z predaja (kolektívne služby súvisiace s obranou) | VÝDAVKY NA TVORBU HRUBÉHO FIXNÉHO KAPITÁLU | STROJE A PRÍSTROJE | Kovové výrobky a prístroje | Kovové výrobky okrem strojov a prístrojov [kódy KP 28.11 až 28.75] | 191 | Kovové výrobky okrem strojov a prístrojov | Stroje a zariadenia na všeobecné použitie [kódy KP 29.11 až 29.24] | 192 | Motory a turbíny, čerpadlá a kompresory | 193 | Iné stroje a zariadenia na všeobecné použitie | Stroje a zariadenia na špeciálne použitie [kódy KP 29.31 až 29.72] | 194 | Stroje pre poľnohospodárstvo a lesníctvo | 195 | Obrábacie stroje | 196 | Stroje pre metalurgiu, ťažbu a stavebníctvo | 197 | Stroje na výrobu potravín, nápojov a a spracovanie tabaku, | 198 | Stroje pre textilný, odevný a kožiarsky priemysel | 199 | Iné stroje a zariadenia na špeciálne použitie | Elektrické a optické zariadenia [kódy KP 30.01 až 33.50] | 200 | Kancelárske stroje a počítače | 201 | Počítače a iné prístroje a zariadenia na spracovanie údajov | 202 | Elektrické stroje a prístroje | 203 | Rádiové, televízne a komunikačné zariadenia a prístroje | 204 | Zdravotnícke prístroje, presné a optické prístroje, hodiny a hodinky | Iné výrobky i. n. [kódy KP 36.11 až 36.63] | 205 | Iné výrobky i. n. | Dopravné prostriedky | Prostriedky cestnej dopravy [kódy KP 34.10 až 34.30 a 35.41 až 35.50] | 206 | Motorové vozidlá, prívesy a návesy | 207 | Ostatné prostriedky cestnej dopravy | Ostatné dopravné zariadenia [kódy KP 35.11 až 35.30] | 208 | Lode, člny, parníky, remorkéry, plávajúce plošiny, ponorné alebo vŕtacie ťažobné plošiny | 209 | Lokomotívy a vozňový park | 210 | Lietadlá, helikoptéry a iné letecké zariadenia | STAVEBNÍCTVO | Obytné budovy | Jednobytové a dvojbytové budovy [kód KP 45] | 211 | Jednobytové a dvojbytové budovy | Viacbytové budovy [kód KP 45] | 212 | Viacbytové budovy | Neobytné budovy | Budovy pre poľnohospodárstvo [kód KP 45] | 213 | Budovy pre poľnohospodárstvo | Budovy pre priemysel a skladovanie [kód KP 45] | 214 | Budovy pre priemysel a skladovanie | Komerčné budovy [kód KP 45] | 215 | Komerčné budovy | Iné neobytné budovy [kód KP 45] | 216 | Iné neobytné budovy | Inžinierske siete | Dopravné siete [kód KP 45] | 217 | Dopravné siete | Potrubné vedenia, komunikačné a energetické vedenia [kód KP 45] | 218 | Potrubné vedenia, komunikačné a energetické vedenia | Iné inžinierske siete [kód KP 45] | 219 | Iné inžinierske siete | INÉ PRODUKTY | Iné produkty | Produkty poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a akvakultúry [kódy KP 01, 02 a 05] | 220 | Produkty poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a akvakultúry | Softvér [kód KP 72.20] | 221 | Softvér | Iné produkty i. n. [KP i. n.] | 222 | Iné produkty i. n. | ZMENY STAVU ZÁSOB A NADOBÚDANIE MÍNUS ÚBYTOK CENNOSTÍ | ZMENY STAVU ZÁSOB | Zmeny stavu zásob | Zmeny stavu zásob | 223 | Zmeny stavu zásob | NADOBÚDANIE MÍNUS ÚBYTOK CENNOSTÍ | Nadobúdanie mínus úbytok cenností | Nadobúdanie mínus úbytok cenností | 224 | Nadobúdanie mínus úbytok cenností | BILANCIA VÝVOZU A DOVOZU | VÝVOZ TOVARU A SLUŽIEB | Vývoz tovaru | Vývoz tovaru do krajín a inštitúcií EÚ | 225 | Vývoz tovaru do krajín EÚ | 226 | Vývoz tovaru do inštitúcií EÚ | Vývoz tovaru do tretích krajín a medzinárodných organizácií | 227 | Vývoz tovaru do tretích krajín a medzinárodných organizácií | Vývoz služieb | Vývoz služieb do krajín a inštitúcií EÚ | 228 | Vývoz služieb do krajín EÚ | 229 | Vývoz služieb do inštitúcií EÚ | Vývoz služieb do tretích krajín a medzinárodných organizácií | 230 | Vývoz služieb do tretích krajín a medzinárodných organizácií | DOVOZ TOVARU A SLUŽIEB | Dovoz tovaru | Dovoz tovaru z krajín a inštitúcií EÚ | 231 | Dovoz tovaru z krajín EÚ | 232 | Dovoz tovaru z inštitúcií EÚ | Dovoz tovaru z tretích krajín a medzinárodných organizácií | 233 | Dovoz tovaru z tretích krajín a medzinárodných organizácií | Dovoz služieb | Dovoz služieb z krajín a inštitúcií EÚ | 234 | Dovoz služieb z krajín EÚ | 235 | Dovoz služieb z inštitúcií EÚ | Dovoz služieb z tretích krajín a medzinárodných organizácií | 236 | Dovoz služieb z tretích krajín a medzinárodných organizácií | LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ NÁZOV NÁVRHU: Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania RÁMEC ABM/ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Hlava 01: Hospodárske a finančné záležitosti: Hospodárska a menová únia (204) Hlava 13: Regionálna politika: Európsky fond regionálneho rozvoja a ostatné regionálne intervencie (1603), Kohézny fond (1604) Hlava 26: Administratíva: Personálna politika a riadenie, správa dôchodkov Hlava 27: Rozpočet: Rozpočtová politika Hlava 29: Štatistika: Tvorba štatistiky (3403) ROZPOČTOVÉ POLOŽKY Rozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (ex – položky B..A)) vrátane ich názvov: 29.01.01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v aktívnom služobnom pomere v oblasti politiky Štatistika. 29 01 02 Výdavky na externých zamestnancov a ďalšie výdavky na riadenie ako podpora politiky Štatistika 29.02.01 Informačná politika v oblasti štatistiky Trvanie činnosti a finančných dôsledkov: V návrhu sa nestanovuje ukončenie činnosti. Granty pre členské štáty sú obmedzené na päť rokov: 2007-2011 s výnimkou činností potrebných na stanovenie korekčných koeficientov, ktoré sa vzťahujú na odmeny a dôchodky v ES (čl. 64. služobného poriadku). Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 29.01.01 | Nepovinné | Nedif. | NIE | NIE | NIE | č. 3 | 29 01 02 | Nepovinné | Nedif. | NIE | NIE | NIE | č. 3 | 29.02.01 | Nepovinné | Dif. | NIE | ÁNO | NIE | č. 3 | ZHRNUTIE ZDROJOV Finančné zdroje Finančné dôsledky uvedené v tomto výkaze sú orientačné, t. j. finančné prostriedky a rozpočet potrebný pre činnosti v rámci nariadenia o parite kúpnej sily sú zahrnuté do päťročných štatistických programov Komisie (v súčasnosti rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES zo 16. decembra 2002 o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2003 až 2007, Ú. v. ES L 358, s. 1.). Finančný výkaz nariadenia o parite kúpnej sily uvádza výšku finančných prostriedkov, ktoré parita kúpnej sily (PPP) vyžaduje z celkovej sumy pridelenej na politiku Štatistika. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) NŠÚ členských štátov | f) | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 | VRP SPOLU vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 | Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[16] (t. j. flexibilný nástroj alebo revíziu finančného výhľadu). Finančné dôsledky na príjmy ( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy ( Návrh má finančné dôsledky Ľudské zdroje v ekvivalentoch plného pracovného úväzku (FTE) – (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobnosti v bode 8.2.1 Ročné požiadavky | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Počet ľudských zdrojov spolu | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | CHARAKTERISTIKY A CIELE Podrobnosti týkajúce sa obsahu návrhu sú uvedené v dôvodovej správe. Potreba, ktorá sa má splniť krátkodobo alebo dlhodobo Splniť požiadavky na údaje potrebné pre politiky Komisie, najmä v oblasti regionálnej politiky Pridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Bez zapojenia Spoločenstva by sa táto štatistika nezostavovala Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Zabezpečiť stálu tvorbu ročnej štatistiky o parite kúpnej sily za každý členský štát Spôsob implementácie (orientačne) Centralizované hospodárenie na úrovni Komisie MONITOROVANIE A HODNOTENIE Monitorovací systém Implementácia tohto nariadenia sa bude monitorovať prostredníctvom štandardizovaných správ, obsahujúcich metódy a postupy používané v jednotlivých štátoch. Tieto správy sa budú vypracúvať so šesťročnou periodicitou. Správy jednotlivých štátov posúdi Komisia. Priebežne sa monitorujú aj zisťovania cien PPP. Po každom zisťovaní predložia NŠÚ Komisii správu zo zisťovania. Implementácia nariadenia a možné technické zmeny sa uskutočnia v súlade s komitologickým postupom uvedeným v článku 11 nariadenia. Hodnotenie Hodnotenie ex-ante Návrh nariadenia je pokračovaním existujúcich činností, ktoré v súčasnosti vykonávajú na nepovinnom základe členské štáty. 6.2.2. Opatrenia prijaté po priebežnom hodnotení/hodnotení ex-post (poučenia získané z podobných skúseností v minulosti) Nevzťahuje sa na tento návrh. Podmienky a periodicita budúcich hodnotení Ustanovenia nariadenia sa preskúmajú päť rokov odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti a v prípade potreby sa zrevidujú na základe správy predloženej Európskemu parlamentu a Rade a návrhu Komisie. OPATRENIA PROTI PODVODOM Po reformnej iniciatíve Komisie v oblasti finančného riadenia bol zavedený revidovaný systém vnútorného riadenia a kontroly. Tento systém obsahoval posilnené oddelenie vnútorného auditu. Každoročné monitorovanie pokroku pri implementácii noriem vnútornej kontroly Komisie má zabezpečiť existenciu a fungovanie postupov na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a ich odhaľovanie. Prijali sa nové pravidlá a postupy pre najdôležitejšie postupy pri rozpočtovaní: verejné súťaže, granty, záväzky, zmluvy a platby . PODROBNOSTI O ZDROJOCH Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov viazané rozpočtové prostriedky v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Ostatní zamestnanci financovaní[19] podľa článku 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | SPOLU | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | Opis úloh súvisiacich s činnosťou Úlohy v súvislosti s tvorbou štatistiky: - Vypracovanie metodiky na zabezpečenie porovnateľnosti výsledkov - Metodická pomoc poskytnutá národným štatistickým úradom - Príprava dotazníka a usmernení - Zber údajov z členských štátov a iných zúčastnených štátov - Kontrola a overenie správnosti údajov - Šírenie a zverejnenie údajov - Analýza kvality - Dohľad nad dodávateľmi Administratívne úlohy: - Riadenie zmlúv/grantov Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci vykonávania RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n ( Pracovné miesta, ktoré sa majú požadovať v ďalšom procese RPS/PNR ( Pracovné miesta, ktoré sa majú opätovne prideliť za použitia existujúcich zdrojov v rámci riadenia útvaru (vnútorná reorganizácia) ( Pracovné miesta požadované na rok n, avšak neplánované v rámci vykonávania RPS/PNR daného roku 8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume(29 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | Iná technická a administratívna pomoc | intra muros | extra muros | Iná technická a administratívna pomoc spolu | Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Úradníci a dočasní zamestnanci (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | Zamestnanci financovaní podľa článku 29 01 02 (pomocní zamestnanci, VNE (vyslaní národní experti zmluvní zamestnanci atď.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady spolu (nezahrnuté v referenčnej sume) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci V priemere 0,108 miliónov eur na osobu za rok Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku 29 01 02 V priemere 0,108 miliónov eur na osobu za rok Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |SPOLU | |29 01 02 11 01 Misie |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Stretnutia a konferencie |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Výbory | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Štúdie a konzultácie | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informačné systémy | | | | | | | | | | 2. Iné výdavky na riadenie spolu (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Iné výdavky administratívnej povahy (upresnite vložením odkazu na rozpočtovú položku) | | | | | | | | | | Administratívne náklady spolu, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (nezahrnutých v referenčnej sume) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Výpočet – Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume [1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [4] Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s.1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 995/2001 (Ú. v. ES L 139, 23.5.2001, s. 3). [5] Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s.1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003. [6] Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003. [7] Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1). [8] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23 [9] Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47. [10] Ú. v. ES L 186, 5.8.1995, s. 59 [11] Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1. [12] Ú. v. ES L 76, 30.3.1993, s. 1. [13] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu 1 príslušnej hlavy 29. [14] Výdavky v rámci 29.1.04. [15] Výdavky v rámci 29.1.01 a 29.1.02 [16] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody. [17] Tieto náklady Nie sú zahrnuté v referenčnej sume. [18] Tieto náklady Nie sú zahrnuté v referenčnej sume. [19] Tieto náklady sú zahrnuté v referenčnej sume.