Grécko do tejto krízy vstúpilo v pomerne priaznivej fiškálnej pozícii, so značnými hotovostnými rezervami, výrazným primárnym prebytkom a nízkou potrebou strednodobého refinancovania svojho vysokého verejného dlhu. Mimoriadna fiškálna úprava vykonaná v priebehu programov aj po nich lepšie pripravila Grécko na zvládnutie pandémie koronavírusu v porovnaní s celosvetovou finančnou krízou spred desiatich rokov. Rozpočet už niekoľko rokov dosahuje vysoké štrukturálne prebytky a zároveň spĺňa alebo prekonáva fiškálne ciele. Grécko má takisto hotovostné rezervy takmer 34 miliárd EUR, ktoré predstavujú významnú výhodu vzhľadom na výpadok príjmov a mimoriadne výdavky na riešenie krízy.

Celkovo sa v roku 2020 podľa prognózy Komisie z jari 2020 očakáva pokles gréckeho reálneho HDP približne o 10 % a v roku 2021 by mal zaznamenať pomerne silné oživenie. Táto prognóza sa vyznačuje vysokým stupňom neistoty. Odhad je podmienený postupným uvoľňovaním opatrení na zamedzenie šírenia nákazy od polovice mája, v dôsledku ktorého by sa pokles hospodárskej činnosti väčšiny podnikov týkal iba druhého štvrťroku a tretieho štvrťroku v prípade odvetví súvisiacich s cestovným ruchom. Dlhšie cestovné obmedzenia trvajúce do druhej polovice roku by predstavovali riziko poklesu vzhľadom na ich vplyv na odvetvie cestovného ruchu. Očakáva sa, že politické opatrenia zmiernia hĺbku hospodárskej recesie a podporia výrazné oživenie HDP v roku 2021. Táto prognóza sa vyznačuje vysokým stupňom neistoty, pokiaľ ide o dĺžku trvania opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, vývoj pandémie, ako aj vplyv hospodárskeho šoku na potenciálny HDP, úspory domácností a kvalitu aktív bánk.

V roku 2020 sa predpokladá zvýšenie nezamestnanosti a hospodárska kríza by mohla obrátiť aj nedávne zlepšenie v miere chudoby. Hoci opatrenia podporujúce prácu na kratší pracovný čas a neplatené voľno počas trvania opatrení na zamedzenie šírenia nákazy pomôžu zmierniť hospodársky šok, miera nezamestnanosti má podľa prognózy Komisie z jari 2020 dosiahnuť približne 20 %, čo predstavuje zvýšenie oproti 17,3 % v roku 2019, čím sa vymažú úspechy predchádzajúcich troch rokov. Vzhľadom na mimoriadne veľký podiel samostatne zárobkovo činných osôb a mikropodnikov v Grécku a vysoký počet sezónnych pracovníkov zostávajú domácnosti vystavené dlhému obdobiu nízkych príjmov, čo by mohlo viesť k výraznému zvýšeniu podielu osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v roku 2020 a po tomto roku. Tento podiel, ktorý v roku 2019 dosahoval 31 %, už aj tak vysoko prevyšoval priemer eurozóny (21 %), jeho trend bol však zostupný.

V tejto správe sa dospelo k záveru, že napriek mimoriadnym okolnostiam spôsobeným pandémiou koronavírusu Grécko prijalo opatrenia potrebné na dosiahnutie očakávaných osobitných záväzkov v oblasti reforiem. Pandémia má za následok bezprecedentné narušenie hospodárstva a vyžiadala si núdzové politické riešenia vnútroštátnych orgánov s podporou celoeurópskych iniciatív. Opatrenia na zamedzenie šírenia COVID-19 neviedli len k tomu, že zdroje sa museli nasmerovať na vykonávanie naliehavých priorít. Vedľajším účinkom bolo navyše aj závažné zníženie kapacity na vykonávanie reforiem, najmä v oblastiach závislých od procesov s vysokým podielom práce, ale aj v oblastiach, ktoré závisia od fungovania medzirezortných pracovných skupín alebo od legislatívnych či súdnych opatrení. Úzka spolupráca gréckych orgánov s inštitúciami je vítaná a v plnej miere sa uznáva nevyhnutnosť uprednostniť politiky, ktoré sa zameriavajú na naliehavé potreby s cieľom riešiť následky pandémie koronavírusu na zdravie a hospodárstvo. Takisto sa oceňuje, že grécke orgány pokračujú vo svojej snahe vykonávať prebiehajúce reformy, pokiaľ to je možné, a že sa rozhodli prikročiť k súboru doplnkových politických záväzkov. Aby sa podporila dôvera a udržateľné oživenie, v budúcnosti bude dôležité získať zdroje na zintenzívnenie snáh v oblastiach, kde došlo v minulosti k oneskoreniami. Týka sa to aj reforiem finančného sektora. Grécke orgány zároveň napredujú v plnení svojich záväzkov vytýčených do polovice roku 2020, ktoré sa spoločne s opatreniami nadväzujúcimi na predchádzajúce záväzky posúdia v druhej polovici roku.

Orgány zodpovedne prispôsobili svoje politické priority, rýchlo uvoľnili veľký objem prostriedkov na opatrenia na podporu príjmu a likvidity, no popritom sa naďalej snažili pokračovať v reformách, ktorými sa podporí oživenie po tom, čo odznejú následky narušení spojených s pandémiou. V rámci okamžitej reakcie bol prijatý široký okruh fiškálnych opatrení na podporu príjmu domácností a podnikov, ktoré ohrozuje výpadok dopytu, a na investovanie likvidity do hospodárstva, a to aj prostredníctvom odkladov platby dane a prostredníctvom záruk pre obchodné banky, aby sa podporilo poskytovania nových úverov. Vláda takisto výrazne zvýšila objem finančných prostriedkov na financovanie systému zdravotnej starostlivosti a modernizuje pracovnoprávne predpisy s cieľom uľahčiť režimy skráteného pracovného času.

Na základe tejto správy by Euroskupina mohla prijať rozhodnutie o uvoľnení ďalšieho súboru politicky podmienených dlhových opatrení v objeme 748 miliónov EUR. Tieto opatrenia boli dohodnuté s Euroskupinou 22. júna 2018 a zahŕňajú prevod súm rovnajúcich sa príjmom vyplývajúcim z hodnoty gréckych štátnych dlhopisov, ktoré majú v držbe centrálne banky v rámci programu pre trhy s cennými papiermi a dohody o čistých finančných aktívach, ako aj upustenie od zvyšovania úrokovej marže pri určitých pôžičkách poskytovaných z Európskeho nástroja finančnej stability. Druhá tranža politicky podmienených dlhových opatrení bola uvoľnená po zasadnutí Euroskupiny 4. decembra 2019, okrem iného na základe posúdenia vykonávania gréckych záväzkov do polovice roku 2019 uvedeného v správe o sprísnenom dohľade prijatej Komisiou 20. novembra 2019().

Pandémia koronavírusu mala nepriaznivý vplyv na vykonávanie plánu v oblasti vyrovnania nedoplatkov, dosiahol sa však pokrok v súvislosti so zlepšením základných procesov a orgány sú naďalej odhodlané dodržať harmonogram stanovený v pláne z októbra 2019. Stav nedoplatkov v januári 2020 bol 1,3 miliardy EUR, čo je o 69 miliónov EUR viac než ich úroveň v decembri 2019 a o 340 miliónov EUR viac než cieľ v oblasti vyrovnania nedoplatkov. Orgány neboli schopné poskytnúť úplné súhrnné údaje za obdobie po januári a oznámili, že stav nedoplatkov v niektorých podsektoroch sa môže dočasne zvýšiť v dôsledku narušení v súvisiacich procesoch s vysokým podielom práce. Orgány však jednako navrhli dve opatrenia, prostredníctvom ktorých by sa malo uhradiť 15 % z celkového stavu nedoplatkov vo chvíli, keď sa znovu obnovia operácie. Ich cieľom je zrýchliť vyrovnávanie nedoplatkov týkajúcich sa poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a umožniť okamžité vyrovnanie určitých prípadov vrátenia dane. S cieľom zabrániť hromadeniu nových nedoplatkov orgány plánujú zaviesť nový systém IT v rámci jednotného fondu sociálneho zabezpečenia (EFKA), ktorého úlohou bude výrazne zrýchliť tempo vyrovnávania nahromadených dôchodkových nárokov. Orgány oznámili zlepšenia centralizovaného systému verejného obstarávania v sektore zdravotnej starostlivosti, realizovali väčšinu odporúčaní gréckeho dvora audítorov a posilňujú vnútornú kontrolu.

Pokiaľ ide o doplnkové opatrenia v oblastiach ľudských zdrojov, informačných technológií a potrieb súvisiacich s bývaním, na ktorých sa dohodlo v roku 2019, dosiahol sa iba malý pokrok. Reforma primárneho práva v oblasti ľudských zdrojov je stále nedokončená a harmonogram jej úplného vykonania ovplyvní pandémia koronavírusu. Ešte stále však ostáva stanoviť upravený harmonogram. Pokiaľ ide o infraštruktúru IT a o objasnenie oblastí právomocí nezávislého orgánu, nedosiahol sa nijaký konkrétny pokrok. Očakáva sa, že úsilie v týchto oblastiach sa s rastúcou naliehavosťou zintenzívni, keďže interoperabilitou rozličných databáz by sa posilnila kapacita boja proti daňovým únikom a uľahčil by sa včasný výber daní. Čo sa týka premiestnenia ústredia nezávislého orgánu do jedného sídla, v minulosti určená budova bola prenechaná inému verejnému orgánu. Orgány v súčasnosti plánujú postaviť dve nové budovy na okraji Atén. Nezávislý orgán by tam mohol sídliť vedľa ministerstva financií. Dokončenie výstavby sa očakáva v roku 2024.

Nezávislý orgán je na dobrej ceste k splneniu väčšiny svojich kľúčových ukazovateľov výkonnosti za prvý štvrťrok 2020 a počet jeho zamestnancov sa počas tohto obdobia zvyšoval miernym tempom, hoci ostáva hlboko pod cieľovými hodnotami (osobitný záväzok do konca roku 2019). Vymáhanie pohľadávok pokračovalo v prvom štvrťroku 2020 podobným tempom ako v rovnakom období v minulom roku, kým podiel nových auditov sa zvýšil. Úroveň počtu zamestnancov sa v prvom štvrťroku ďalej zvyšovala a v súčasnosti dosahuje 11 916 v porovnaní so stavom zamestnancov (12 500), ktorý bol stanovený ako cieľ do konca roku 2019.

Vzhľadom na rýchle šírenie pandémie koronavírusu neboli orgány schopné dokončiť prebiehajúce celoštátne oceňovanie na účely dane z nehnuteľností (čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2020) včas pre tohtoročný cyklus vymerania dane. To povedie k odloženiu vykonávania širšej reformy dane z nehnuteľností až na rok 2021 a bude to mať fiškálny účinok, ktorý sa prejaví malým zvýšením deficitu približne o 150 miliónov EUR v rámci príjmov za rok 2020. Orgány sa zaviazali preložiť oceňovanie na jeseň s cieľom zosúladiť hodnoty na účely dane z nehnuteľností s trhovými cenami do januára 2021.

Grécke orgány sa rozhodli podniknúť niekoľko dôležitých krokov na riešenie základných nedostatkov. Stanovili plán na rýchle vykonanie národného programu rozvoja prijatého v roku 2019. Orgány navyše súhlasili so zriadením nástroja na prípravu projektov a s vytvorením plánu realizácie nových projektov. Očakáva sa, že tieto opatrenia by mali prípravu a realizáciu projektov zrýchliť. Plán realizácie strategických projektov by mal byť podľa plánu úplne vypracovaný do januára 2021 a nástroj na prípravu projektov sa má uviesť do praxe v marci 2021. Orgánom sa takisto odporúča zlepšiť predvídateľnosť a koordináciu postupov súvisiacich s archeologickým výskumom a vyvlastňovaním na základe preskúmania predchádzajúcich reforiem.

Grécko v rámci Paktu stability a rastu využíva rovnaké opatrenia flexibility ako ostatné členské štáty. Keďže sa postupne začali ukazovať dôsledky pandémie koronavírusu, Euroskupina 16. marca 2020 vyhlásila, že všetky členské štáty budú môcť v plnej miere využívať flexibilitu v rámci Paktu stability a rastu. V oznámení prijatom 20. marca 2020 Komisia súhlasila s názorom Rady, že prudký hospodársky pokles vyvolaný pandémiou koronavírusu oprávňuje aktiváciu všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu(). Tento názor 23. marca podporili ministri financií EÚ. Všeobecná úniková doložka umožňuje dočasne sa odchýliť od požiadaviek na rozpočet vrátane gréckych fiškálnych cieľov monitorovaných v rámci sprísneného dohľadu pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť. Neznamená to, že sa pozastavujú postupy Paktu stability a rastu alebo záväzky Grécka, ale Komisia a Rada budú môcť vďaka tomu prijať nevyhnutné opatrenia na koordináciu politík s cieľom riešiť hospodárske následky pandémie.

Do praxe bol uvedený systém jednotného účtu pokladnice, ktorý poskytuje užitočný prehľad stavu hotovostnej rezervy štátu, a zároveň napreduje aj projekt týkajúci sa prognózovania potreby peňažných prostriedkov (osobitný záväzok do konca roku 2019). Agentúra pre správu verejného dlhu, ministerstvo financií a centrálna banka Grécka sú preto schopné monitorovať veľkú časť pokladničných zostatkov a peňažných tokov verejnej správy takmer v reálnom čase. Pilotný projekt týkajúci sa prognózovania potreby peňažných prostriedkov, ktorý sa vzťahuje na väčšinu hotovostných rezerv štátu, sa realizuje v súlade s návrhom stratégie z marca 2020. Pilotný projekt sa bude postupne vylepšovať a v januári 2021 sa rozšíri na subjekty s rozpočtovými výdavkami prevyšujúcimi 50 miliónov EUR, čo sa považuje za prijateľnú prahovú hodnotu vzhľadom na to, že samotný pilotný projekt sa už teraz vzťahuje na subjekty, v ktorých držbe sa nachádza 70 % celkových hotovostných rezerv štátu.

Vykonávanie reformy účtovej osnovy je vo všeobecnosti na správnej ceste (záväzky do polovice roku 2021 a polovice roku 2022), jej realizácia v rámci rozpočtu na verejné investície však naďalej ostáva problémom. Pandémia koronavírusu spôsobila oneskorenie v procese verejného obstarávania nového systému IT určeného na podporu reformy, avšak celkový harmonogram projektu sa nezmenil. Orgány pripravujú funkčnú klasifikáciu účtovej osnovy s cieľom zabezpečiť súlad s rámcom pre zostavovanie rozpočtu podľa výkonnosti. Pokrok sa dosahuje aj pri vykonávaní klasifikácie účtovej osnovy v rámci plnenia rozpočtu na verejné investície, no na zostavovanie rozpočtu sa v súčasnosti využíva menej podrobná klasifikácia. Orgány sa budú zaoberať ďalšími vylepšeniami pomocou technickej podpory Európskej komisie.

Orgány sa zaviazali, že do konca roku 2020 prijmú novú stratégiu verejného obstarávania na roky 2021 – 2025, ktorá prispeje k udržateľnejšiemu a efektívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov (doplnkový záväzok). Riadne fungujúci systém verejného obstarávania je kľúčovým prvkom v procese investícií, ktorý bude zásadný pre oživenie hospodárstva po pandémii koronavírusu. Odstránenie nedostatkov v procese verejného obstarávania by mohlo prispieť k racionalizácii výdavkov verejnej správy, podporiť rast a zaručiť konkurencieschopné podnikateľské prostredie. Orgány sa dohodli na revízii právneho rámca a na vykonávaní v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ.

Financovanie štátu

Potreby dlhovej služby Grécka sú v nadchádzajúcich rokoch malé. Od začiatku pandémie Grécko úspešne vydalo krátkodobé štátne pokladničné poukážky, ako aj dlhodobé dlhopisy, čo svedčí o trvalom prístupe k trhovému financovaniu. Náklady dlhovej služby Grécka v rokoch 2020 a 2021 sú nízke a prevažne sa v nich odzrkadľuje refinancovanie krátkodobých dlhopisov. Po dlhom období oslabovania sa rozpätie nemeckých štátnych dlhopisov s prepuknutím krízy začalo zvyšovať a v polovici marca dosiahlo maximum približne 400 bázických bodov pri desaťročnej splatnosti s vysokou volatilitou. Po oznámení núdzového pandemického programu nákupu aktív Európskej centrálnej banky a po začlenení gréckych štátnych dlhopisov do tohto programu volatilita ustúpila a rozpätie kleslo približne o 200 bázických bodov. Rozpätia sa však pomaly ďalej zvyšovali a koncom apríla dosiahli úrovne, ktoré boli o 130 bázických bodov vyššie než februárové minimá.

Veľké hotovostné rezervy poskytujú vankúš na tlmenie šoku likvidity, ďalšie zintenzívnenie krízy však môže viesť k nezanedbateľnému nárastu potrieb financovania. Hotovostné rezervy sektora verejnej správy dosiahli koncom marca 2020 približne 34 miliárd EUR, z čoho približne 26 miliárd EUR patrí štátu a zvyšok subjektom verejnej správy. Vzhľadom na obmedzené potreby dlhového financovania sú hotovostné rezervy k dispozícii na pohltenie šokov likvidity v nadchádzajúcich mesiacoch. Grécko naznačilo, že plánuje udržať svoju prítomnosť na trhoch s dlhopismi a získať ďalšiu hotovosť, aby sa zabezpečilo pre prípad rizík poklesu financovania. Hlavným rizikom zostáva, že hospodárska činnosť zostane pozastavená aj po máji, čo by si vyžadovalo dodatočné použitie hotovostnej rezervy na začiatku letných mesiacov.

Sociálne zabezpečenie

Grécko preukázalo schopnosť dôrazne reagovať na ohrozenie verejného zdravia zavedením prísneho obmedzenia kontaktov medzi ľuďmi krátko po odhalení prvých prípadov nákazy. Včasným zatvorením obchodov, ktoré nie sú nevyhnutné, a obmedzením nepotrebného pohybu Grécko dalo prednosť verejnému zdraviu a bezpečnosti pacientov. Opatrenia na zabránenie šírenia koronavírusu medzi rizikovými skupinami, ktoré nie sú vystavené len vyššiemu riziku z hľadiska fyzického zdravia, ale aj z hľadiska živobytia a životných podmienok, si vyžadujú dôkladné monitorovanie orgánmi.

Zrealizované štrukturálne reformy a dodatočné finančné prostriedky vo výške 200 miliónov EUR pomáhajú systému zdravotnej starostlivosti reagovať na koronavírus, no z krátkodobého hľadiska môže byť potrebné zabezpečiť viac finančných zdrojov. V minulosti prijaté opatrenia, ktorými sa mal zabezpečiť účinný, dostupný, efektívny a odolný systém zdravotnej starostlivosti (ide napríklad o zavedenie všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, komplexnej siete primárnej zdravotnej starostlivosti a centralizovaného obstarávania), sa ukazujú ako kľúčové v boji proti pandémii, keďže zabezpečujú ničím nerušený prístup k službám zdravotnej starostlivosti a primeranú ponuku a zásoby zdrojov.

Spätné vymáhanie nákladov (čo je trvalý záväzok) napreduje s oneskoreniami, pričom nie všetky tieto oneskorenia je možné pripísať súčasnej núdzovej situácii. Orgány sa snažia splniť pôvodne dohodnuté ciele, i keď s určitým oneskorením v dôsledku opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, hromadia sa však aj niektoré ciele z obdobia pred súčasnou zdravotnou krízou. Orgány síce plánujú prijať opatrenia, aby zamedzili zvyšovaniu súm, ktoré sa majú spätne vymáhať, pravdepodobne však budú potrebné aj ďalšie opatrenia, aby sa tento trend zvrátil. Zavedením oslobodení od spoluúčasti v závislosti od zistených príjmov by sa posilnila ochrana pacientov. O tomto opatrení sa však v súčasnosti neuvažuje.

Zavádzanie primárnej zdravotnej starostlivosti, čo je osobitný záväzok do polovice roku 2020, muselo byť pozastavené vzhľadom na pandémiu koronavírusu. Orgány pracujú na nových nástrojoch na ochranu obyvateľstva, ako je telemedicína, a zvýšili kapacitu nemocničných lôžok prostredníctvom dohôd so súkromným sektorom. Navyše zintenzívnili úsilie, aby prilákali zdravotníckych pracovníkov, predovšetkým lekárov. Zavádzanie reformy sa obnoví po skončení súčasnej krízy, pričom existujúce oddelenia primárnej zdravotnej starostlivosti už boli uvedené do prevádzky v rámci boja proti pandémii.

Centralizované obstarávanie, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2020, prebieha so zameraním na naliehavé potreby systému zdravotnej starostlivosti. Centrálna správa regionálneho obstarávania zabezpečuje väčšiu efektívnosť, ktorú by bolo možné ďalej podporiť opätovným otvorením strediska pre monitorovanie cien. Hoci sa stále pracuje na návrhu právneho predpisu na transformáciu nového ústredného orgánu pre obstarávanie v oblasti zdravotníctva na súkromnú právnickú osobu, súčasná kríza testuje niektoré prvky nového systému.

Orgány aktualizovali svoj akčný plán na dokončenie zriadenia jednotného fondu sociálneho zabezpečenia (EFKA), čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2020. Cieľom plánu je úplná digitalizácia do konca roku 2020, ktorá povedie k novej prevádzkovej a inštitucionálnej štruktúre. Hlavné organizačné opatrenia, ktoré sa majú dokončiť do konca júna 2020, sa týkajú začlenenia doplnkového dôchodkového fondu (ETEAEP) do jednotného fondu sociálneho zabezpečenia a vytvorenia oddelenia pre dôchodky pre verejný sektor v rámci tohto jednotného fondu a uvedenia tohto oddelenia do prevádzky. Medzi zvyšné organizačné reformy patrí vytvorenie miestnych pobočiek pre poľnohospodárov a samostatne zárobkovo činné osoby. Tieto reformy meškajú z dôvodu pandémie koronavírusu, ich dokončenie je však naplánované do štyroch mesiacov od obnovenia činnosti.

Dohodnutá bola podoba rámca dávok pre osoby so zdravotným postihnutím, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2019. V nadväznosti na diskusie o najlepších postupoch EÚ sa prijme nový reformný prístup, ktorý bude vychádzať z posudzovania funkčného postihnutia na základe lekárskej prehliadky vykonanej kvalifikovanými odborníkmi. Takéto posudzovanie sa bežne používa v ostatných členských štátoch, pričom plní dvojitú úlohu, a to posúdiť oprávnenosť dávok a poskytnúť konkrétne návrhy na zmiernenie zdravotného postihnutia a rehabilitáciu. Dohodnutý plán vykonávania novej podoby záväzku sa začne pilotným projektom v januári 2021.

V rámci záväzku dokončiť zavádzanie všetkých troch pilierov systému príjmov zo sociálnej solidarity orgány dokončili hodnotenie pilotného projektu nového systému vykonávania aktívnych politík trhu práce, čo je záväzok vytýčený do konca roku 2019, a pripravili úvodné plány na spustenie ďalších pilotných projektov s cieľom rozšíriť nový model. Pri vyhodnotení pilotného projektu Svetovou bankou v súvislosti s technickou podporou poskytovanou Európskou komisiou sa zistil priestor na zlepšenie, napr. z hľadiska kapacity ľudských zdrojov, zavádzania, administratívnej zložitosti a zberu údajov. Orgány vzali na vedomie závery tohto hodnotenia a teraz pristúpia k rozšíreniu pilotného projektu na ďalšie geografické oblasti s odlišnými charakteristikami trhu práce, k rozšíreniu cieľovej skupiny a posilneniu zberu a analýzy údajov s cieľom získať ďalšie skúsenosti na účely rozsiahlejšieho zavádzania.

Pokiaľ ide o preskúmanie systému dotácií pre miestnu verejnú dopravu, hodnotiaca štúdia (osobitný záväzok do konca roku 2019) bola odložená z dôvodu pandémie koronavírusu, avšak reformné právne predpisy by mali byť v každom prípade hotové do konca septembra 2020.

Vývoj vo finančnom sektore

Grécky bankový sektor sa od ukončenia programu stabilizoval a stal sa odolnejším voči otrasom, stále však existujú pretrvávajúce riziká a závažné základné nedostatky, ktoré sa pravdepodobne ešte zhoršia vzhľadom na veľmi negatívny vplyv pandémie koronavírusu. Počas celého roku 2019 sa likvidita nepretržite zvyšovala a zachovala si odolnosť. Kvalita aktív aj bez vplyvu pandémie koronavírusu stále predstavuje veľký problém, a to aj napriek zlepšeniam dosiahnutým v roku 2019. Kapitálová pozícia gréckych bánk je v súlade s kapitálovými požiadavkami, ostáva však vystavená vyšším kapitálovým požiadavkám v blízkej budúcnosti a vo veľkej miere závisí od štátu v dôsledku vysokého podielu odložených daňových úľav v rámci kapitálu bánk. Do konca roku 2019 banky obnovili svoju ziskovosť, tá je však naďalej nízka a nestabilná. Závisí od rastu úverov a je vystavená ďalšiemu zhoršeniu kvality aktív, a do určitej miery volatilite rizikovej prirážky k štátnym dlhopisom.

Tempo znižovania objemu nesplácaných úverov sa v roku 2019 zrýchlilo, ich podiel je však naďalej vysoký. Ich objem na konci roku 2019 dosiahol 68,5 miliardy EUR (40,6 % klientských úverov), čo predstavuje pokles o 13,3 miliardy EUR v porovnaní s predchádzajúcim rokom a ide o sumu o 38,7 miliardy EUR nižšiu než maximum v marci 2016. Vzhľadom na očakávaný nepriaznivý dosah pandémie koronavírusu na sekundárny trh s nesplácanými úvermi existuje ešte väčší tlak na ich úspešnú reštrukturalizáciu prostredníctvom interných postupov bánk s cieľom zachovať trend zlepšovania kvality aktív. Kríza má dosah na stratégie bánk na znižovanie objemu nesplácaných úverov, ktoré sa budú musieť prepracovať. Vykonávanie programu Hercules bolo dočasne odložené, hoci jedna sekuritizačná transakcia sa práve dokončuje. Pozastavený je aj plánovaný predaj nesplácaných úverov, kým opatrenia na vymáhanie dlhov boli dočasne odložené, okrem iného aj z dôvodu zatvorených súdov.

Orgány podnikajú kroky na zachovanie prístupu postihnutých podnikov k financiám, ktoré dopĺňajú iniciatívy na úrovni obchodných bánk a správcov aktív. Vláda poskytla záruky a priame granty, aby pomohla udržať zamestnanosť a likviditu v hospodárstve, čo takisto podporí kvalitu aktív v bankovom sektore po dočasnom dobrovoľnom moratóriu na dlhy, ktoré uplatňujú banky a správcovia aktív. Oznámená flexibilita orgánov dohľadu na európskej úrovni podporí úverovú kapacitu bánk. Z dlhodobého hľadiska bude pre podporovanie životaschopného poskytovania úverov vo fáze oživovania mimoriadne dôležité, aby sa v čo najväčšej miere obmedzil negatívny dosah nesplácaných úverov na kvalitu aktív a aby sa dôsledky nesplácaných úverov riešili ďalej.