Existoval zreteľný nedostatok v pripravenosti na pandémiu a v súvisiacom plánovaní, keďže v tom čase bolo k dispozícii len niekoľko málo nástrojov na rýchlu a účinnú reakciu. Platilo to na globálnej, európskej, národnej a miestnej úrovni, ale možno sa to výraznejšie pocítilo v Európe, keďže v posledných desaťročiach sme nemali takéto epidémie alebo ochorenia, ktoré sa vyskytovali v iných častiach sveta. Snahy obmedziť šírenie vírusu uzavretím vnútorných hraníc a vykonávaním kontrol boli nekoordinované a mali obmedzený alebo kontraproduktívny účinok, pretože oslabili životne dôležité dodávateľské reťazce, zatiaľ čo dočasné zákazy vývozu základných dodávok jednoducho viedli k ešte väčšiemu nedostatku. Okrem toho sa obmedzeniami vývozu a prioritizáciou domácej výroby v krajinách mimo EÚ zabrzdili obchodné toky dôležitých výrobkov a materiálov na globálnej úrovni.

Z tohto príkladu sa teraz musíme poučiť a núdzové opatrenia musíme premeniť na štrukturálnu zmenu, aby sa skoordinovala reakcia na budúce zdravotné krízy tohto druhu. Musíme vziať to, čo sme sa naučili za posledných osemnásť mesiacov, a zakomponovať to do systematickejšej koncepcie, koordinovaného systému, ktorý umožňuje skoršie predvídanie a odhaľovanie rizika, lepšie plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a rýchlejšiu a účinnejšiu spoločnú reakciu.

–V nasledujúcej fáze nápravy krízy sa využila solidarita vďaka mobilizácii nástrojov EÚ vo výške 540 miliárd EUR s cieľom zmierniť ekonomický vplyv krízy, a to aj prostredníctvom dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti (nástroj SURE).

Každá akcia takéhoto druhu sa musí začať kritickým pohľadom na to, čo sa vykonalo, čo fungovalo a čo nefungovalo. Treba uznať, že bez šikovnosti a nezištnosti mnohých pracovníkov v prvej línii by bola situácia nepochybne oveľa zložitejšia. Okrem toho je dôležité uznať aj nerovnomerný vplyv krízy, ktorá najviac zasiahla zraniteľné skupiny. Toto poctivé vyhodnotenie je zásadné, ak sa majú na strategickej a politickej úrovni získať skutočné ponaučenia. Na základe neho sa môžu identifikovať oblasti, kde sa prejavili slabiny a zraniteľnosti, kde treba posilniť systémy pripravenosti a reakcie na krízy a zodpovedajúce kultúry a kde sa môžu ďalej rozvíjať núdzové riešenia alebo kde sa núdzové riešenia môžu stať trvalými.

Svedčí to o skutočnosti, že pandémia napriek pokroku ešte nie je za nami. A súčasne je to dôkazom toho, že je dôležité rýchlo sa z krízy poučiť, aby sme lepšie riešili nové a vznikajúce hrozby spojené s touto pandémiou a zároveň aby sme sa pripravili na nové a rôzne zdravotné krízy v budúcnosti. Toto oznámenie sa preto zameriava na niektoré z prvých ponaučení v oblasti zdravia, kde Európa teraz musí konať. Oznámenie je zo samotnej podstaty – a z dôvodu potreby – predbežnou správou a poskytuje základ, ktorý z dlhodobejšieho hľadiska poslúži ako zdroj ďalších ponaučení.

Na európskej úrovni by sa mal zriadiť nový európsky systém zberu informácií o pandémiách založený na existujúcom systéme a nadstavbe európskeho systému dohľadu na účely správy a výmeny údajov v reálnom čase a tento systém by sa mal integrovať do nového globálneho systému. Zameraný by bol na poskytovanie včasných informácií od členských štátov, a to od včasných signálov potenciálnych hrozieb – či už by išlo o pandémie, bioterorizmus alebo čokoľvek medzi tým – po konkrétne údaje o prípadoch, expozíciách, rizikových faktoroch, zdravotných výsledkoch a kapacite zdravotnej starostlivosti. V rámci toho by sa mali prepojiť orgány v oblasti verejného zdravia, aby sa mohli koordinovaným spôsobom riadiť zásoby a nemocničné lôžka a rýchlo presúvať pracovná sila. V rámci toho bude možné postupovať aktuálne informácie o situácii pomocou inovatívnych zdrojov údajov, ako je napr. monitorovanie odpadových vôd, ktoré sa práve zavádza. Vďaka tomu bude možné rýchlejšie a účinnejšie vysledovať kontakty a záznamy a údaje o pacientoch budú môcť pacientov sprevádzať aj za hranicami. Tento systém by sa mal začleniť aj do širšej iniciatívy na vytvorenie európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia. Hladké prepojenie klinických údajov a údajov o verejnom zdraví, napríklad prostredníctvom bezpečného spoločného využívania elektronických zdravotných záznamov, umožní prehľad o epidemiologickej situácii a kapacite reakcie v reálnom čase.

Bol to rozhodujúci krok k spoločnému prekonaniu pandémie, bez ktorého by členské štáty museli navzájom súťažiť o menej dávok od menšieho počtu výrobcov. Videli by sme výrazné rozdiely v tempe očkovania a boli by sme vystavení vyššiemu riziku nerovnosti, variantov a problémom pri cestovaní. Namiesto toho v súčasnosti viac ako polovica dospelých Európanov dostala jednu dávku, zatiaľ čo viac ako štvrtina je úplne zaočkovaná. Aj keď musíme vynaložiť väčšie úsilie, ide o historický spoločný úspech v rekordnom čase, vďaka ktorému je možné postupné, stále a bezpečné opätovné otváranie sociálneho a ekonomického života a podpora našich medzinárodných partnerov.

Dôležitou oblasťou reakcie, ktorá sa má posúdiť, je koncepcia vývoja, obstarávania a výroby vakcín. Komisia poučená zo skúseností s počiatočnou nejednotnou reakciou predložila v júni 2020 spoločnú stratégiu EÚ v oblasti vakcín. To umožnilo podporiť a urýchliť vývoj a výrobu vo veľkom rozsahu. Rokovania s výrobcami vakcín boli niekedy náročné, ale vďaka koncepcii sa zabezpečil prístup k vakcínam proti COVID-19 pre všetky členské štáty v rozsahu, ktorý viedol k nasadeniu vakcíny, aký vidíme dnes, ako aj vývoz do viac než stovky krajín na celom svete. Všetkých 27 členských štátov sa dohodlo, že spoja sily a udelia Komisii mandát na vykonávanie úloh, ktoré sa tradične považovali za vnútroštátne rozhodnutia.

Súbor nástrojov by mal obsahovať presne zacielené opatrenia pre konkrétne sektory. V roku 2022 sa predloží návrh nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh, ktorý bude slúžiť na zabezpečovanie rýchlej a pružnej reakcie na vplyvy akejkoľvek krízy na jednotný trh. Zahŕňal by možnosť podľa právnych predpisov o verejnom obstarávaní urýchliť rokovania v mimoriadne núdzových prípadoch, ako aj umožniť verejné obstarávanie tovaru presahujúceho rámec súčasných obmedzení zdravotníckych protiopatrení v mene členského štátu. Komisia v súlade so stratégiou zameranou na úplné fungovanie a odolnosť schengenského priestoru navrhne iniciatívy na zavedenie stabilného rámca EÚ na koordináciu opatrení kontroly vonkajších a vnútorných hraníc, ako aj pohotovostný plán pre dopravu a mobilitu. Zámerom je vychádzať zo skúseností s úspešným rámcom zelených jazdných pruhov, aby bolo možné podľa potreby zaviesť opatrenia vo výnimočných okolnostiach, keď dočasné opatrenia na vnútorných hraniciach zablokujú dopravu.

Aby sme sa z tejto pandémie poučili, potrebujeme novú, systematickú koncepciu pripravenosti. Prvým krokom je zvýšenie investícií, napríklad prostredníctvom účelových rozpočtov určených na pripravenosť, ktorými sa podporia iniciatívy ako napr. zásoby na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Mali by sa vykonávať pravidelné preskúmania a audity s cieľom zabezpečiť, aby sa riešili najnovšie hrozby, trendy a riziká a aby existovala kapacita zrealizovať plány pripravenosti, ak by to bolo potrebné.

Ak existuje nejaké všeobecné ponaučenie pre Európu, tak je to to, že pripravenosť a plánovanie neboli také spoľahlivé, tak dostatočne financované a také komplexné, ako mali byť. Aj keď existovalo mnoho plánov pripravenosti, systémy a infraštruktúra na ich aktualizáciu a realizáciu vždy nezodpovedali potrebným požiadavkám. Rovnako ako v mnohých iných častiach sveta sa aj v mnohých častiach Európy prvé snahy o reakciu pribrzdili tým, že pripravenosť bola historicky a systematicky podfinancovaná. Kríza ukázala, že náklady vyplývajúce z nečinnosti sú výrazne vyššie ako náklady na účinné a systematické investície do pripravenosti a plánovania vrátane strategickej prognózy.

–EÚ by do konca roka 2021 mala vymenovať hlavného epidemiológa EÚ a zaviesť zodpovedajúcu správnu štruktúru.

EÚ sa tieto slabé miesta snažila riešiť prostredníctvom série opatrení: od spoločného verejného obstarávania osobných ochranných prostriedkov po vytváranie zásob respiračných prístrojov a rúšok. „Stredisko na koordináciu ponuky a dopytu v oblasti zdravotníckeho vybavenia“ pomohlo zabezpečovať dodávky podľa dopytu jednotlivých štátov a zaviedol sa monitorovací systém, ktorý má pomôcť predvídať nedostatok liekov. Vytvorila sa osobitná skupina pre priemyselné rozšírenie výroby v snahe vyriešiť problematické miesta v dodávateľských reťazcoch a podporovať priemyselné partnerstvá. Dočasný mechanizmus udeľovania vývozných povolení zabezpečil transparentnosť obchodných tokov vakcín, udržal dodávateľské reťazce otvorené a pomohol Európe zostať svetovým lídrom vo vývoze vakcín.

Takéto ad hoc opatrenia Európanom zaistili širší prístup k základným dodávkam a EÚ umožnili čo najviac rozvinúť prácu vo veľkom meradle. Takisto však odhalil počiatočné nesmierne medzery v poznatkoch o výrobných kapacitách a potenciálnom dopyte členských štátov, ako aj obrovskú mieru, v akej sme závislí od globálnych dodávateľských reťazcov. Názorne nám to ukázalo, že potrebujeme byť schopní monitorovať a formovať trhové priority a kapacity pre základné zdravotnícke potreby v každej fáze, od výskumu a vývoja po výrobu a dodávky.

Na podporu úsilia v tomto smere zohráva nový Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) zásadnú úlohu pri zabezpečovaní lepšej pripravenosti a reakcií EÚ v oblasti zdravotníckych protiopatrení súvislosti so závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia. Zintenzívnilo by sa tak získavanie informácií o trhu a umožnilo predpokladať vývoj na ňom. Takisto by sa posilnila kapacita na rozvoj, výrobu a distribúciu v EÚ (spoločne s úsilím na vnútroštátnej úrovni a snahou súkromného sektora) s podporou pružných nástrojov financovania a verejného obstarávania. Združením existujúcich kapacít v snahe zvýšiť ich v EÚ by sa členským štátom v konečnom dôsledku umožnil prístup k vakcínam a liekom skôr a vo väčšej miere. Práca úradu HERA by takisto mala silný medzinárodný rozmer, pretože by rozvinula spoluprácu s partnermi a regiónmi.

Stredobodom tejto koncepcie a poučením z reakcií na krízu je potreba kombinovať verejné a súkromné úsilie, aby sa stimuloval prelomový výskum a inovácia v sektore zdravia a liekov, čím sa posilní. Poslúžiť na to môže napríklad dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu (IPCEI) zameraný na vývoj nových generácií farmaceutických výrobkov alebo prelomových výrobných technológií. Komisia je pripravená podporovať plány členských štátov a sektoru priemyslu v záujme možného IPCEI v oblasti liekov a v prípade potreby koordinovať činnosti.

Ďalej nám kríza ukázala potrebu zlepšiť naše poznatky o výrobných kapacitách, ktoré by mohli byť k dispozícii v čase krízy v oblasti verejného zdravia. Komisia v snahe riešiť túto otázku vypracuje interaktívnu mapovaciu platformu na podporu analýzy dodávateľských reťazcov a prípadných prekážok. V rámci programu EU4Health sa tento rok spustí pilotný program. EÚ by tieto informácie mala využiť pri riešení zraniteľných miest dodávateľských reťazcov a závislosti v rôznych sférach, ako aj na zvýšenie výrobnej kapacity kľúčových zložiek a materiálov na výrobu vakcín a liekov v záujme riešenia zdravotných kríz. Vyhlási sa výzva na vyjadrenie záujmu týkajúca sa nástroja EÚ FAB s cieľom zaručiť stálu kapacitu EÚ vyrábať 500 – 700 miliónov dávok vakcín ročne, pričom polovica z nich by mala byť k dispozícii počas prvých šiestich mesiacov prípadnej pandémie.

Ponaučenie: –Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) by mal byť pripravený vykonávať svoju činnosť začiatkom roka 2022. – Čo najskôr treba zriadiť dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu, ktorý by umožnil prelomové inovácie v sektore zdravia a liekov, čím sa daný sektor posilní.

Siedma lekcia: Na zrýchlenie, rozšírenie a zefektívnenie klinického výskumu potrebujeme celoeurópsku koncepciu

Pandémia pokračuje, a preto je životne dôležité, aby členské štáty urobili všetko, čo je v ich silách, aby urýchlili schvaľovanie klinického skúšania vakcín a liečebných postupov. Rozdrobená a rozdelená koncepcia klinického skúšania v celej Európe od začiatku pandémie brzdí úsilie sledovať a analyzovať varianty. Situáciu zhoršil aj nedostatok kapacít sekvenovania a testovania vo väčšine členských štátov v rôznych fázach pandémie.

Existuje riziko, že najvážnejší problém pre ukončenie pandémie v Európe predstavujú varianty vírusu. Preto je potreba širších a koordinovanejších klinických skúšaní z krátko- až strednodobého hľadiska o to naliehavejšia. Komisia v snahe zvýšiť dané kapacity a podporiť otvorené spoločné využívanie údajov a kohortové štúdie podporila novú celoeurópsku sieť klinického skúšania vakcín a liečebných postupov nazvanú VACCELERATE, na čo využila prostriedky z programu Horizont 2020. Stála rozsiahla flexibilná platforma disponujúca dostatočnými zdrojmi na multicentrické skúšanie by pomohla pri zavádzaní štruktúrovanej koncepcie klinického skúšania v EÚ v krízach v budúcnosti. Táto posilnená podpora a zjednodušenie klinického skúšania by napríklad mohli byť dôležitým nástrojom v boji proti rakovine alebo iným chorobám.

EÚ okrem klinického skúšania musí naďalej vychádzať aj zo svojej mohutnej výskumnej základne. Finančný nástroj pre infekčné choroby v rámci programu Horizont 2020 zohral úlohu pri zabezpečovaní financovania veľmi riskantným, ale zato sľubným projektom spoločností vyvíjajúcich vakcíny proti COVID-19, jeho liečbu a technológie diagnostiky. Z rozpočtu nástroja vo výške 400 miliónov EUR plynuli aj prostriedky na podporu potenciálnych vakcín BioNTech a CureVac. Pre spôsob, akým je nástroj EÚ pre výskum štruktúrovaný, však daná podpora nebola spojená aj s budúcim verejným obstarávaním EÚ alebo členských štátov. V budúcnosti viac prepojená a pružnejšia koncepcia podľa nového HERA pomôže zabezpečiť, aby investície do kritického výskumu boli lepšie prepojené s verejným obstarávaním.

Ponaučenie: –Treba vytvoriť rozsiahlu platformu EÚ pre multicentrické klinické skúšanie.

Ôsma lekcia: Schopnosť zvládať situáciu v pandémii závisí od nepretržitých a intenzívnejších investícií do systémov zdravotníctva

Pandémia odhalila štrukturálne slabiny v systémoch zdravotníctva. Jednotlivé členské štáty síce čelili odlišným problémom, ale vyskytlo sa aj mnoho spoločných výziev: napríklad nedostatočná pohotovostná kapacita, tempo, v akom systémy zdravotníctva dosiahli úplnú funkčnosť, a citeľný vplyv, ktorý to malo na boj proti iným chorobám či poskytovanie iných zdravotných služieb. Skutočnosť, že systémy zdravotníctva dokázali pomôcť toľkým ľuďom, možno pripísať jedine oddanosti, obetavosti a vedeniu obrovského množstva pracovníkov v zdravotníctve v celej EÚ. Hoci je to mocné svedectvo o ich angažovanosti, nemožno poprieť fakt, že musíme zvýšiť odolnosť zdravotníckych systémov v Európe a lepšie integrovať služby zdravotnej starostlivosti a úsilie o prevenciu a pripravenosť vo verejnom zdraví.

Prvým krokom je zabezpečiť zvýšenie investícií do kapacity a účinnosti systémov zdravotníctva vrátane zintenzívnenia investícií do lepších pracovných podmienok a atraktívnosti profesií v oblasti zdravia a poskytovania starostlivosti. Program EU4Health, fondy politiky súdržnosti i Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytujú možnosti kľúčového financovania v záujme zvýšenia investícií do funkcií a kapacít verejného zdravia. Komisia víta skutočnosť, že členské štáty vo svojich plánoch obnovy a odolnosti navrhli širokú škálu reforiem zdravotníctva a investícií so zámerom posilniť odolnosť, kvalitu, dostupnosť a efektívnosť. Zahŕňa to zameranie sa na investície prispievajúce k digitálnej transformácii, investície do infraštruktúry, zručností a prechodu na telemedicínu pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Na podporu tohto úsilia môže proces európskeho semestra podporovať aj pravidelné posudzovanie odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotníctva a zo zdrojov kohéznych fondov EÚ možno podporovať štrukturálne zmeny a zlepšenia kapacity.

Ponaučenie: – Členským štátom treba poskytnúť podporu, aby mohli posilniť celkovú odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti ako súčasť ich investícií zameraných na obnovu a odolnosť.

Deviata lekcia: Pripravenosť na pandémie a reakcie na ne sú globálnou prioritou Európy

Vývoj pandémie nám ozrejmil, že dlhodobou odpoveďou na vírus je jedine reakcia na celosvetovej úrovni. V čase, keď Európa už dosahuje vytýčené ciele očkovania, a niektoré členské štáty začínajú očkovať aj deti, iné časti sveta nemajú prístup k vakcínam, ktoré potrebujú. Zvyšuje to riziko, že pandémia sa rozšíri ďalej a že vzniknú varianty potenciálne rezistentné voči vakcíne, ktoré sa dostanú do Európy. Je to otázka tak solidarity, ako aj vlastného záujmu. Tieto lekcie možno uplatniť na akúkoľvek globálnu pandémiu. Musíme zmobilizovať politické, finančné i diplomatické nástroje.

EÚ a jej členské štáty od začiatku vyvinuli spoluprácu, čo zahŕňalo aj spoločné úsilie o repatriáciu občanov EÚ, ktorí uviazli v zahraničí. Rovnako koordinovali snahy prostredníctvom koncepcie „Tím Európa“ s cieľom zaujať vedúce postavenie v medzinárodnej solidarite a zmobilizovať finančné nástroje pružným spôsobom. Táto koncepcia EÚ umožnila postaviť sa do čela medzinárodného úsilia o potlačenie pandémie.

EÚ svoju prácu zamerala na zavedenie a podporu nástrojov Akcelerátor ACT a COVAX, pomocou ktorých možno poskytovať vakcíny krajinám s nižšími a strednými príjmami. Tím Európa je naďalej jedným z najvýznamnejších prispievateľov do nástroja COVAX, výška darovaných prostriedkov dosahuje takmer 3 miliardy EUR vrátane 1,3 miliardy z rozpočtu EÚ v podobe financovania. EÚ prisľúbila darovať do konca tohto roka 100 miliónov dávok vakcín. Ponúka aj humanitárnu pomoc a pomáha prinášať zdravotnícke potreby ľuďom v ťažko dostupných oblastiach.

EÚ takisto zohrala zásadnú úlohu pri udržaní otvorených dodávateľských reťazcov a obchodných tokov. Polovica dávok vakcín vyrobených v EÚ pritom bola určená na vývoz. Iné časti sveta sa však rozhodli pre užšiu a uzavretejšiu koncepciu. Viaceré krajiny zablokovali vývoz, čo viedlo k vážnym omeškaniam výroby vakcín na celosvetovej úrovni. EÚ by mala byť pripravená rýchlejšie reagovať na takéto kroky, ale za každých okolností zostať odhodlaná spolupracovať na medzinárodnej úrovni. V tomto duchu sa v Svetovej obchodnej organizácii zasadzuje za multilaterálne opatrenia v snahe zachovať otvorené dodávateľské reťazce a zmierniť prekážky obchodu, ako aj zaujať holistický prístup k problému spravodlivej distribúcie vakcín vrátane duševného vlastníctva. Osobitnú pozornosť musíme venovať krajinám v našom susedstve. Cezhraničné činnosti boli mimoriadne zasiahnuté nerovnomerným prístupom k vakcínam a zdravotníckemu vybaveniu. Partnerov v našom bezprostrednom susedstve by sme mali zahrnúť do úsilia EÚ o zvýšenie pripravenosti a schopnosti reagovať, a to aj v rámci budúceho úradu HERA. Zároveň by sme im naďalej mali poskytovať podporu pri budovaní kapacít, monitorovaní, odbornej príprave a štrukturálnych prispôsobeniach infraštruktúr.