Táto aktualizácia nenahrádza priemyselnú stratégiu 2020 ani nedokončuje procesy, ktoré sa ňou začali – veľká časť tejto práce neustále prebieha a vyžaduje si osobitné úsilie. Ide o cielenú aktualizáciu, ktorá sa zameriava na to, čo ešte treba urobiť a aké ponaučenia treba vyvodiť. Posudzuje sa v nej, v ktorých aspektoch bol náš jednotný trh testovaný, v ktorých došlo k nadmernému napätiu, a navrhujú sa v nej opatrenia na posilnenie jeho odolnosti a fungovania. Ponúka individuálne posúdenie potrieb každého priemyselného ekosystému a toho, ako môžu všetci účastníci trhu čo najlepšie spolupracovať. Napokon sa v nej identifikuje súbor strategických závislostí a kapacít a navrhujú sa opatrenia na ich riešenie či zredukovanie. V tejto súvislosti aktualizácia odpovedá na výzvy Európskej rady, Európskeho parlamentu, členských štátov a iných zainteresovaných strán, aby sa analyzoval vplyv krízy na naše politiky a v prípade potreby sa ponúkli riešenia.

Kríza výrazne zasiahla najmä ženy, mladých ľudí a pracovníkov z nízkymi príjmami – čiastočne preto, že predstavujú veľkú väčšinu zamestnancov v najviac postihnutých odvetviach. Komisia venuje osobitnú pozornosť rovnakým právam a príležitostiam, aby sa inkluzívna obnova dosiahla vo všetkých odvetviach. EÚ má najdôležitejšie aktíva vo svojich občanoch a pri riešení nedostatku zručností či odstraňovaní nerovností by mala stavať na bohatstve ich pracovného a podnikateľského talentu, vzdelania a invencie, ktoré sú hybnou silou inovácie a konkurencieschopnosti.

Počas tohto obdobia sme boli svedkami, aký je priemysel EÚ odolný, vynaliezavý a prispôsobivý, no zároveň sa prejavili aj nové zraniteľné miesta, staršie závislosti a neriešené sociálno-ekonomické a územné nerovnosti. Kríza odhalila vzájomnú závislosť globálnych hodnotových reťazcov a hodnotu globálne integrovaného jednotného trhu. Zároveň ukázala potrebu rýchlejšieho prechodu na čistejší, digitálnejší a odolnejší hospodársky a priemyselný model, ktorým by sa udržalo a posilnilo smerovanie Európy k udržateľnej konkurencieschopnosti. Práve preto predsedníčka von der Leyenová vo svojom prejave o stave Európskej únie oznámila aktualizáciu priemyselnej stratégie EÚ: treba sa poučiť z krízy, posilniť našu hospodársku odolnosť a urýchliť súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu pri súčasnom zachovávaní existujúcich a vytváraní nových pracovných miest.

Európska komisia 10. marca 2020 predstavila „Novú priemyselnú stratégiu pre Európu“. Stanovoval sa v nej plán, ako by sa priemysel EÚ, ktorý patrí k tým najvyspelejším na svete, mohol stať vedúcou silou súbežnej zelenej a digitálnej transformácie, a využiť pritom váhu našich tradícií, podnikov a občanov v prospech zvýšenia konkurencieschopnosti. Na dosiahnutie tohto cieľa sa tak začal formovať nový politický prístup so zameraním na lepšie prepojenie potrieb a podpory, ktorá by bola poskytovaná všetkým aktérom v rámci každého hodnotového reťazca alebo priemyselného ekosystému. Na podporu tohto cieľa sa v stratégii zdôraznili základné aspekty priemyslu – inovácia, hospodárska súťaž a silný a dobre fungujúci jednotný trh – a zároveň posilnenie našej globálnej konkurencieschopnosti prostredníctvom otvorených trhov a rovnakých podmienok.

·nepretržité investície do prehlbovania integrácie v oblastiach, ktoré ponúkajú najväčšie príležitosti;

Napriek užitočnosti existujúcich nástrojov jednotného trhu kríza ukázala, že ich možno zlepšovať práve pre potreby núdzových situácií. Ako oznámila predsedníčka von der Leyenová vo februári 2021, Komisia navrhne nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh, ktorého cieľom bude poskytnúť štrukturálne riešenie dostupnosti a voľného pohybu osôb, tovaru a služieb v kontexte možných budúcich kríz. Tento nástroj by mal zaručiť intenzívnejšiu výmenu informácií, koordináciu a solidaritu po tom, ako členské štáty prijmú krízové opatrenia. Pomôže zmierniť negatívne vplyvy na jednotný trh, a to aj zabezpečením účinnejšej správy a riadenia. Zároveň by mal vytvoriť mechanizmus, prostredníctvom ktorého môže Európa riešiť kritický nedostatok výrobkov tak, že sa urýchli ich dostupnosť (napr. stanovovaním a zdieľaním noriem, zrýchleným posudzovaním zhody) a posilní spolupráca v oblasti verejného obstarávania. Bude v súlade s príslušnými politickými iniciatívami, ako je pripravovaný návrh na zriadenie Úradu EÚ pre pripravenosť a reakciu na núdzové zdravotné situácie (HERA) a pripravovaný pohotovostný plán pre dopravu a mobilitu, ako aj príslušné medzinárodné postupy zamerané na riešenie núdzových situácií alebo zabezpečenie a urýchlenie dostupnosti základných výrobkov.

– investície do výskumu a vývoja na základe verejných a súkromných výdavkov na výskum a vývoj ako % HDP s cieľom podporovať inovácie.

V plnej súčinnosti s existujúcimi nástrojmi monitorovania (napr. prehľad výsledkov jednotného trhu) bude Komisia monitorovať hlavné ukazovatele konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ ako celku, a to najmä:

Hoci vplyv krízy bude mať dlhodobé dôsledky, obnova EÚ už začala. V prípade viacerých priemyselných ekosystémov dosiahol obrat takmer úroveň spred pandémie COVID-19, aj keď dynamika je stále do určitej miery tlmená. Pozitívne signály vyplývajú aj z analýzy ekonomického sentimentu, ktorá v apríli 2021 ukazuje zlepšenia vo všetkých ekosystémoch (pozri obrázok 1). Je však nevyhnutné pokračovať v monitorovaní trajektórie obnovy všetkých ekosystémov. Z údajov v skutočnosti vyplýva, že hoci boli verejné zásahy účinné pri obmedzovaní nezamestnanosti a konkurzov, zvyšuje sa riziko prudkého nárastu prepúšťania a platobnej neschopnosti.

Vo výročnej správe o jednotnom trhu sa vymedzuje súbor kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI) založených na verejne dostupných zdrojoch údajov, podľa ktorých sa má analyzovať hospodársky vývoj a monitorovať dosiahnutý pokrok so zameraním na konkurencieschopnosť, integráciu jednotného trhu, MSP, súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu a hospodársku odolnosť. Tieto KPI zároveň umožňujú pohľad do budúcnosti na základe investícií a ukazovateľov dôvery, ako aj prehľad výkonnosti hospodárstva EÚ, pričom ho porovnávajú s medzinárodnými partnermi a analyzujú špecifickosť priemyselných ekosystémov. Pravidelná analýza týchto ukazovateľov môže Komisii pomôcť zaujať strategický postoj k hospodárstvu EÚ, predvídať výzvy a mať podklad pre politické a investičné rozhodnutia.

Ochota podstúpiť zmenu je vysoká. Naším cieľom zostáva konkurencieschopná udržateľnosť, ktorú umožňujú nové, často digitálne technológie a služby. Podniky majú najlepšie predpoklady rozhodovať o tom, ako sa stať konkurencieschopnými a lídrami vo svojom sektore a ako nájsť riešenia svojich problémov. Naša priemyselná politika by potom mala podľa potreby ťažiť z pružných foriem verejno-súkromného partnerstva a nových foriem spolupráce medzi súkromným a verejným sektorom s cieľom urýchliť príchod inovačných riešení, ktoré by sa inak nerealizovali. Pre inkluzívnu transformáciu bude kľúčový dobre fungujúci sociálny dialóg.

Tento bezprecedentný rok napokon ukázal, že opodstatnenie zelenej a digitálnej transformácie je silnejšie než kedykoľvek predtým. V strednodobom horizonte bude potrebné, aby sa všetky obchodné činnosti stali udržateľnými, pričom narušenie mnohých tradičných modelov spôsobené pandémiou COVID-19 otrasie starými návykmi, a tým pádom urýchli ekologickú transformáciu. Úsilie o zaistenie bezpečného a dostatočného prístupu k čistej energii za konkurencieschopné ceny na celom jednotnom trhu bude mať zásadný význam pre zabezpečenie toho, aby EÚ posilnila svoju priemyselnú silu a zároveň reálne uskutočnila spomínanú transformáciu. Kľúčom k zabezpečeniu úspešnej transformácie, k podpore konkurencieschopnosti európskeho priemyslu a k vytváraniu kvalitných pracovných miest je kvalifikovaná pracovná sila. Digitalizácia nadobudla strategickú úlohu pri zabezpečovaní kontinuity hospodárskych činností a zásadne a reálne zmenila spôsob podnikania. Existuje riziko, že určité hospodárstva, podniky a ich zamestnanci budú v procese zrýchľujúcej sa transformácie zaostávať. Digitálne a zelené obchodné modely a technológie zvýhodňujú spoločnosti, ktoré už akceptovali túto transformáciu, v porovnaní so spoločnosťami, ktoré tento model ešte neprijali, pričom spoločnosti, ktoré stoja v popredí tejto zmeny, budú mať naďalej kľúčovú výhodu. Úroveň informovanosti spotrebiteľov o tejto transformácii a dopyt po nej rastie, a to je zároveň príležitosť, ktorú treba určite využiť.

Po druhé, tieto situácie viedli k intenzívnejšiemu uvedomeniu si potreby analyzovať a riešiť strategické závislosti, a to tak v technologickej, ako aj v priemyselnej oblasti. EÚ a jej obchodní partneri získavajú odolnosť vďaka tomu, že svetové trhy sú otvorené a integrované do globálnych hodnotových reťazcov, čo pomáha absorbovať otrasy a stimulovať obnovu . Pandémia COVID-19 ukázala, že narušenia globálnych hodnotových reťazcov môžu ovplyvniť dostupnosť špecifických základných výrobkov a vstupov, ako sú napríklad zdravotnícke potreby, ktoré sú mimoriadne dôležité pre spoločnosť a hospodárstvo EÚ. Jedným z kľúčových ponaučení z krízy je lepšie pochopiť súčasné a možné budúce strategické závislosti Európy. Poskytne to základ pre vypracovanie podložených, primeraných a cielených politických opatrení na riešenie strategických závislostí, a zároveň sa ochráni otvorené, konkurencieschopné hospodárstvo EÚ založené na obchode. EÚ bude naďalej preukazovať, že uprednostňuje medzinárodnú spoluprácu a dialóg, no zároveň bude demonštrovať aj svoju pripravenosť bojovať proti nekalým praktikám a zahraničným subvenciám, ktoré narúšajú rovnaké podmienky na jednotnom trhu.

Po prvé, kríza zdôraznila zásadnú potrebu zachovať voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu na jednotnom trhu a potrebu spolupracovať na posilnení jeho odolnosti voči narušeniam. Hraničné kontroly, uzavretie hraníc a nekoordinované vnútroštátne alebo regionálne obmedzenia, ako aj opatrenia obmedzujúce voľný pohyb osôb, ktoré sa často menili, zvyšovali neistotu a náklady na dodržiavanie predpisov a zároveň spôsobovali vážne oneskorenia, ktoré zásadne narušovali dodávateľské reťazce v mnohých priemyselných ekosystémoch. Zelené jazdné pruhy a iné ad hoc opatrenia EÚ výrazne zmiernili potenciálne škodlivý vplyv jednostranných a nekoordinovaných vnútroštátnych opatrení na celom jednotnom trhu. Výrazne sa to dotklo aj voľného pohybu služieb, a to aj z dôvodu núteného dočasného zatvorenia podnikov, ktoré nie sú nevyhnutné, cestovných obmedzení a nejasnosti platných pravidiel v oblasti cezhraničného pohybu. To zase viedlo k ťažkostiam pre cezhraničných pracovníkov a k nedostatku pracovníkov pri zbere úrody, no príkladov je oveľa viac. Jednotný trh v Európe sa opiera o vysoko mobilnú a dostupnú pracovnú silu.

Nedokázali tak však urobiť všetci. V nadväznosti na to, ako obmedzenia pohybu prinútili mnohé podniky prerušiť činnosť, sa hranice zatvorili, dodávateľské reťazce boli prerušené, dopyt bol narušený a pracovníci a poskytovatelia služieb sa nedokázali pohybovať po celej Európe. Keď sa nákladné vozidlá zastavili na vnútorných hraniciach, rýchlo sa ukázalo, aké sú výroba a hospodárstvo v Európe v súčasnosti integrované. Blokády voľného toku tovaru, služieb a ľudí hlboko zasiahli hodnotové reťazce a hospodársku činnosť, oslabili európsku solidaritu a brzdili koordinovanú reakciu na krízu. Dodávky ostali stáť na hraniciach a ceny leteckého nákladu prudko stúpli, pretože lietadlá uviazli na letiskách a nerovnováhy v obchodných tokoch viedli k nedostatku námorných kontajnerov.

Európa disponuje silnými základmi, na ktorých môže stavať, a zároveň sa má v týchto ťažkých časoch skúšky ďalej čo učiť. Za posledný rok sme boli svedkami toho, aký je náš jednotný trh odolný a čo dokáže náš priemysel. Čerpajúc zo špičkovej expertízy v oblasti biológie stál priemysel na čele celosvetového vývoja a výroby vakcín proti ochoreniu COVID-19, a to najmä vďaka stratégii EÚ v oblasti vakcín a podpore EÚ na posilnenie priemyselných kapacít. Boli sme svedkami toho, ako spoločnosti upravili výrobu tak, aby pomohli uspokojiť naliehavé potreby, či už ide o osobné ochranné prostriedky, dezinfekčné prostriedky na ruky alebo výrobu očkovacích látok. Ďalšie spoločnosti prešli prakticky zo dňa na deň na elektronický obchod alebo začali hľadať nových dodávateľov či dodávateľské reťazce pomocou digitálnych nástrojov. Napriek výraznému poklesu dopytu po energii a napriek vplyvom na kritických prevádzkovateľov v oblasti dodávok energie sa vnútorný trh s energiou dobre prispôsobil, a to bez prerušenia dodávok energie.

Kríza ďalej zdôraznila potrebu posilniť schopnosť EÚ čeliť kríze a konať podľa potreby. Narušenia v celom dodávateľskom reťazci zdravotného ekosystému, zapríčinené kombináciou prudkého nárastu dopytu, nedostatočnej ponuky a chýbajúcej pracovnej sily, boli obzvlášť problematické, a to aj napriek proaktívnej reakcii EÚ, ktorá pracovala na tom, aby (globálne) dopravné trasy a dodávateľské reťazce zostali čo najotvorenejšie a najbezpečnejšie. Novšie výzvy, ako je nedostatok polovodičov v automobilovom priemysle, poukazujú na to, že Európa čelí aj iným špecifickým závislostiam. Pandémia na toto uvedomenie zintenzívnila a prinútila krajiny, ako sú Spojené štáty americké , aby prehodnotili svoju pozíciu v globálnych hodnotových reťazcoch.

Politika EÚ v oblasti hospodárskej súťaže zohráva kľúčovú úlohu pri udržiavaní rovnakých podmienok a je jedným z našich najvýznamnejších aktív jednotného trhu, ktorý podporuje podniky v ich snahe inovovať a rásť. Zachovanie hospodárskej súťaže na jednotnom trhu prispieva k odolnosti a konkurencieschopnosti našich spoločností na globálnych trhoch. Komisia bude aj naďalej monitorovať uplatňovanie dočasného rámca štátnej pomoci (ktorého platnosť bude predĺžená do konca roku 2021) a vykonávanie opatrení štátnej pomoci súvisiacich s ochorením COVID-19, pričom preskúma postupné ukončovanie krízových podporných opatrení, ak to situácia umožní, a zároveň sa bude snažiť predísť kaskádovému efektu.

Komisia bude ďalej napredovať pri vytváraní jednotného kapitálového trhu. Komisia napríklad urýchľuje prácu na kapitálovom financovaní pre MSP vrátane zvýšenia podpory pre kapitál na rozširovanie podniku, strategické investície a prvotné verejné ponuky akcií (IPO). Tieto aktivity podnietia investície do ekologických a digitálnych technológií vo všetkých fázach života MSP, od startupov cez fázu rastu a expanzie až po odchod na verejné trhy. Nový verejno-súkromný fond IPO bude podporovať MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou počas procesu kótovania a po jeho skončení. Skupina EIB uverejní v druhej polovici roka 2021 výzvy na vytvorenie zainteresovaných tímov pre správu fondov.

Členské štáty majú viacero možností poskytovať kapitálovú podporu v rámci vnútroštátnych podporných systémov s cieľom posilniť platobnú schopnosť a rast inovačných MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou v súlade s pravidlami štátnej pomoci, pričom môžu využívať aj dočasný rámec štátnej pomoci. Patria sem napríklad systémy poskytovania verejných záruk na súkromné investičné fondy, ktoré sú založené na myšlienke, že aby sa prilákali súkromné finančné prostriedky, štát poskytne namiesto samotného kapitálu záruku. Alternatívne sa členské štáty môžu rozhodnúť poskytnúť určité návratné nástroje, ktoré sa neskôr môžu konvertovať na granty v závislosti od toho, ako sa jednotlivé spoločnosti spamätajú a aké budú ich možnosti splácať požičané prostriedky.

Finančný tlak a platobná neschopnosť sa v roku 2021 pravdepodobne ešte zvýšia, keďže pomoc sa bude postupne ukončovať. Najmä riziko nadmerného využívania pákového efektu a potreba rekapitalizácie môžu byť pre MSP výrazné. Nárast počtu konkurzných konaní by mohol výrazne ovplyvniť celé dodávateľské reťazce. To si vyžaduje koordináciu a navrhovanie opatrení, ktoré musia byť primerané budúcim výzvam. Komisia je odhodlaná mobilizovať značné investície, pričom špecializovaný nástroj pre MSP v rámci Programu InvestEU by mohol do konca roka 2023 prilákať investície do MSP vo výške 45 miliárd EUR.

V stratégii pre MSP Komisia zdôraznila potrebu posilňovať spravodlivosť vo vzťahoch medzi podnikmi s cieľom podporiť MSP, ktoré v dôsledku asymetrie vo vyjednávacej sile s väčšími organizáciami čelia zvýšenému riziku, že budú vystavené nekalým obchodným praktikám a podmienkam, a to online aj offline. Kríza poukázala najmä na význam a nevyhnutnosť elektronického obchodu. V akte o digitálnych službách sa po prvýkrát navrhuje spoločný súbor pravidiel týkajúcich sa povinností a zodpovednosti sprostredkovateľov na jednotnom trhu, čím sa otvoria príležitosti pre všetky podniky vrátane MSP a zabezpečí sa vysoká úroveň ochrany pre všetkých používateľov. Podobne sa v akte o digitálnych trhoch navrhujú harmonizované pravidlá, ktorými sa vymedzujú a zakazujú určité postupy platforiem, ktoré vystupujú ako digitálni „strážcovia prístupu“ a mohli by brániť tomu, aby sa hodnotné a inovatívne služby dostávali k spotrebiteľom, alebo spomaliť prienik takýchto služieb k spotrebiteľom, pričom cieľom týchto harmonizovaných pravidiel je zabezpečiť riadne fungovanie jednotného trhu podporou účinnej hospodárskej súťaže na digitálnych trhoch, a najmä podporou súťažeschopného a spravodlivého prostredia online platforiem. Komisia naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov, aby urýchlili prácu a čo najskôr tieto akty prijali.

Keďže v rôznych ekosystémoch sú hlavným prostriedkom inovácií MSP, musí sa na ne brať ohľad pri všetkých opatreniach podľa tejto stratégie. To sa prierezovo odzrkadľuje vo zvýšenej pozornosti, ktorá sa venuje regulačnému zaťaženiu v rámci revidovaného prístupu Komisie k lepšej právnej regulácii: zavedením zásady rovnováhy záťaže, ktorá je adaptovaná na potreby tvorby politík v EÚ, sa posilňuje pozornosť, ktorú tvorcovia politík venujú dôsledkom a nákladom spojeným s uplatňovaním právnych predpisov, najmä v prípade MSP.

Kríza zároveň poukázala aj na to, že účinný dohľad nad trhom má kľúčový význam, keďže orgány členských štátov čelia zvýšenému počtu nevyhovujúcich a nebezpečných výrobkov. Platilo to najmä v prípade určitých osobných ochranných prostriedkov a zdravotníckych pomôcok, po ktorých bol vysoký dopyt. Prioritou je preto posilniť koordináciu, investície, zdroje a digitalizáciu orgánov, a to tak na jednotnom trhu, ako aj na hraniciach Únie . Komisia podporí a povzbudí orgány dohľadu nad trhom, aby zintenzívnili digitalizáciu kontrol výrobkov a zberu údajov a využívanie najmodernejších technológií na sledovanie nesúladu a nebezpečných výrobkov, ako sa uvádza v akčnom pláne presadzovania jednotného trhu. Investície do digitalizácie informácií o bezpečnosti výrobkov a o dodržiavaní príslušných predpisov sú dôležité aj na zlepšenie vysledovateľnosti a kontroly výrobkov, s ktorými sa obchoduje. Okrem toho treba budovať osobitné kapacity, ktorých cieľom bude zabezpečiť účinné a efektívne kontroly.

Hoci právne predpisy EÚ zaručujú súbor povinných práv a pracovných podmienok v oblasti zamestnávania, ktoré sa majú uplatňovať na vyslaných pracovníkov v celej EÚ, spätná väzba od zainteresovaných strán neustále poukazuje na administratívne ťažkosti v súvislosti s vysielaním pracovníkov. Napríklad v oblasti stavebníctva môže byť pre spoločnosti náročné vysielať inžinierov alebo technický personál do podnikov alebo ku koncovým používateľom v inom členskom štáte. Komisia bude naďalej spolupracovať s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby sa smernica o vysielaní pracovníkov riadne transponovala a vykonávala. Bez toho, aby bol ohrozený právny rámec a sociálna ochrana pracovníkov, ktorú sa snaží zabezpečiť, bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi na vytvorení spoločného formulára vyhlásenia o vysielaní pracovníkov v elektronickom formáte. Tento jednotný digitálny formulár by sa spočiatku mohol zaviesť na dobrovoľnom základe.

Služby pre podniky, ako sú inžinierske služby, architektonické služby, IT a právne služby, prispievajú k HDP EÚ až 11 % a sú základnými faktormi konkurencieschopnosti podnikov. Obmedzujú ich však reštriktívne vnútroštátne pravidlá, ako napríklad prísne požiadavky na začatie podnikania a jeho výkon . Hoci európske normy pre tovar prinášajú podnikom a spotrebiteľom veľké výhody, zvyšujú kvalitu a bezpečnosť, zlepšujú transparentnosť, znižujú náklady a otvárajú trhy pre podniky, európske normy v oblasti služieb predstavujú len približne 2 % všetkých noriem. V normách pre služby sa stanovujú technické požiadavky, napr. úroveň kvality, výkonnosť, interoperabilita, ochrana životného prostredia, ochrana zdravia alebo bezpečnosť. Môžu zvýšiť dôveru spotrebiteľov a ďalej integrovať európske trhy so službami. Môžu pomôcť prekonávať prekážky spojené s mnohonásobnými vnútroštátnymi požiadavkami na certifikáciu. Komisia preskúma opodstatnenosť legislatívneho návrhu na reguláciu kľúčových služieb pre podniky pomocou harmonizovaných noriem, pričom začne posúdením najrelevantnejších oblastí služieb pre podniky, v ktorých by harmonizované normy mohli priniesť pridanú hodnotu .

Nové úsilie o riešenie obmedzení a prekážok sa vyvíja najmä prostredníctvom pracovnej skupiny pre presadzovanie jednotného trhu (SMET) a ďalších príslušných opatrení . V niekoľkých kľúčových oblastiach bol v posledných rokoch zaznamenaný príliš pomalý pokrok, a to najmä v oblasti služieb. Úplné presadzovanie smernice o službách zabezpečí, aby si členské štáty plnili svoje existujúce povinnosti vrátane oznamovacej povinnosti, vďaka ktorej sa bude dať identifikovať a odstrániť nové potenciálne regulačné prekážky.

·prispôsobenie existujúcich politických prístupov tam, kde je to opodstatnené;

EÚ má aj významné silné stránky a kapacity. Hoci čelí určitým závislostiam, zároveň od nej závisia iné krajiny („reverzné závislosti“). Vzájomná závislosť môže v globálnych hodnotových reťazcoch byť prvkom stability. EÚ a jej partneri okrem toho majú zahraničné závislosti („spoločné závislosti“). Tie poskytujú príležitosti na budovanie spolupráce s podobne zmýšľajúcimi partnermi a nájsť vzájomne prospešné riešenia.

Mapovanie strategických závislostí a kapacít v Európskej únii

Niektoré problémy, ktoré zastihli Európu nepripravenú, poukazujú na to, že treba lepšie pochopiť, v čom jej strategické závislosti spočívajú, ako sa môžu v budúcnosti vyvíjať a do akej miery by viedli k zraniteľnosti EÚ. Tieto strategické závislosti ovplyvňujú základné záujmy EÚ, najmä pokiaľ ide o zdravie,ochranu a bezpečnosť a prístup ku kľúčovým vstupom a technológiám potrebným na zelenú a digitálnu transformáciu.

Na žiadosť Európskej rady vykonala Komisia na základe údajov o obchode analýzu zdola nahor, ktorá poskytuje prvé poznatky o rozsahu danej problematiky. Z 5 200 výrobkov dovážaných do EÚ sa v analýze identifikuje 137 výrobkov (t. j. 6 % celkovej dovoznej hodnoty tovaru v EÚ) v citlivých ekosystémoch, od ktorých je EÚ veľmi závislá – najmä v energeticky náročných priemyselných odvetviach (ako sú suroviny) a zdravotných ekosystémoch (ako sú aktívne farmaceutické zložky), ako aj ďalšie výrobky, ktoré sú dôležité na podporu zelenej a digitálnej transformácie.

Približne polovica dovozu týchto výrobkov, od ktorých závisíme, pochádza z Číny, za ktorou nasleduje Vietnam a Brazília. Z toho 34 výrobkov (ktoré predstavujú 0,6 % celkovej dovoznej hodnoty tovaru do EÚ) je však potenciálne viac ohrozených, keďže možnosti ďalšej diverzifikácie a ich nahradenia výrobou v EÚ sú obmedzené. Približne 20 z týchto výrobkov sú suroviny a chemické látky používané v ekosystéme energeticky náročných priemyselných odvetví, pričom väčšina ostatných výrobkov sa používa v zdravotnom ekosystéme (napr. účinné farmaceutické zložky a ďalšie produkty súvisiace so zdravím). Analýza takisto poukazuje na výzvy a závislosti v oblasti vyspelých technológií, ako sú cloudové technológie a mikroelektronika prevažne spojené so štruktúrou globálneho trhu.

Podiel dovoznej hodnoty EÚ podľa pôvodu u 137 identifikovaných výrobkov, v prípade ktorých je EÚ závislá od citlivých ekosystémov Zdroj: Európska komisia na základe databázy BACI

V analýze sa poukazuje aj na otázku možných vnútorných závislostí na jednotnom trhu, ktoré súvisia s koncentráciou činností v jednotlivých podnikoch. V takýchto prípadoch môže zohrávať významnú úlohu pri riešení možných rizík súvisiacich s týmito vnútornými závislosťami politika hospodárskej súťaže EÚ a jej presadzovanie, vďaka ktorým zostanú trhy otvorené a súťažeschopné.

V pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tejto aktualizácii, sa predkladá šesť hĺbkových preskúmaní strategických oblastí, t. j. surovín, batérií, aktívnych farmaceutických zložiek, vodíka, polovodičov a cloudových a edgových technológií, a poskytujú sa v ňom ďalšie informácie o pôvode strategických závislostí a ich vplyve. Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi, priemyselným odvetvím a sociálnymi partnermi a využívať podporu priemyselného fóra alebo štruktúrovaného dialógu o bezpečnosti dodávok liekov a farmaceutickej stratégie, s cieľom prehĺbiť túto analýzu a ďalej riešiť identifikované strategické závislosti.

Komisia začne druhú fázu hĺbkových preskúmaní potenciálnych závislostí v kľúčových oblastiach vrátane výrobkov, služieb alebo technológií, ktoré sú kľúčové pre súbežnú transformáciu, ako sú obnoviteľné zdroje energie, uskladňovanie energie a kybernetická bezpečnosť. Okrem toho systém monitorovania uplatňovaný Monitorovacím strediskom Komisie pre kritické technológie a pravidelný proces preskúmavania sa zamerajú tak na súčasné závislosti, ako aj na riziká budúcich (technologických) závislostí.

Vytvorenie súboru nástrojov na zníženie strategických závislostí a ich predchádzanie

Vo väčšine prípadov má samotné priemyselné odvetvie – prostredníctvom svojich firemných politík a rozhodnutí – najlepšie predpoklady na zlepšenie odolnosti a zníženie závislostí, ktoré môžu viesť k zraniteľnostiam, a to aj prostredníctvom diverzifikácie dodávateľov, zvýšeného využívania druhotných surovín a nahrádzania vstupných surovín inými. Určité situácie, keď sa výroba alebo získavanie zdrojov sústredia len v jedinej geografickej oblasti, však vedú k nedostupnosti alternatívnych dodávateľov.

V oblastiach strategického významu Komisia vymedzuje opatrenia verejnej politiky, ktoré môžu podporiť úsilie priemyslu o riešenie týchto závislostí a o rozvoj strategických potrieb v oblasti kapacít: vždy, keď je to možné, diverzifikovať ponuku a dopyt na rôznych obchodných partnerov, ale aj vytvárať zásoby a v prípade potreby konať nezávisle. Takéto opatrenia by mali byť vo všeobecnosti založené na kombinácii činností, mali by byť cielené a primerané potrebám ekosystémov a identifikovaným rizikám. Komisia bude úzko spolupracovať s príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom určiť, akými opatreniami možno zlepšiť pozíciu EÚ v globálnych hodnotových reťazcoch, vrátane posilnenia a diverzifikácie zahraničného obchodu a vytvorenia nových príležitostí aj pre krajiny s nízkymi a strednými príjmami. K zníženiu závislosti a posilneniu odolnosti prispieva aj intenzívnejšie obehové hospodárstvo a efektívnejšie využívanie zdrojov. Okrem toho by tieto opatrenia mali EÚ umožniť zvýšiť vlastnú kapacitu s využitím silných stránok plne fungujúceho jednotného trhu s otvorenými a konkurencieschopnými trhmi. EÚ posilní svoje privilegované vzťahy so svojimi najbližšími susedmi, najmä s tými, ktorí už pracujú na zbližovaní s EÚ v oblasti regulácie.

Ako Komisia uvádza v preskúmaní obchodnej politiky , v záujme zvýšenia pripravenosti bude vyvíjať úsilie o diverzifikáciu medzinárodných dodávateľských reťazcov a nadviazanie medzinárodných partnerstiev.

V oblastiach spoločných závislostí so svojimi partnermi sa EÚ môže rozhodnúť so svojimi najbližšími spojencami a partnermi spojiť zdroje a vybudovať silnejšie a rozmanitejšie alternatívne dodávateľské reťazce. Základnými kameňmi takéhoto úsilia sú transatlantické vzťahy a politika rozširovania a susedská politika, ako aj dohody o voľnom obchode s ďalšími partnermi a obchodné bloky. Pokiaľ ide o transatlantické vzťahy, platformu pre spoluprácu by mohla poskytnúť navrhovaná rada EÚ – USA pre obchod a technológie.

Komisia takisto preskúma ďalšie reverzné závislosti a zmapuje oblasti, v ktorých iné krajiny závisia od EÚ. Hlbšie pochopenie takýchto vzájomných závislostí môže zlepšiť politickú reakciu EÚ.

Komisia bude naďalej podporovať priemyselné aliancie v strategických oblastiach, kde sa takéto aliancie považujú za najlepší nástroj na urýchlenie činností, ktoré by sa inak nevyvíjali, kde pomáhajú prilákať súkromných investorov, aby otvorene, transparentne a v plnom súlade s pravidlami hospodárskej súťaže diskutovali o nových obchodných partnerstvách a modeloch, a kde majú potenciál pre inovácie a tvorbu pracovných miest s vysokou hodnotou. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť inkluzívnosti aliancií pre startupy a malé a stredné podniky. Takéto aliancie by mali dopĺňať verejno-súkromné partnerstvá a poskytovať širokú a otvorenú platformu na stanovenie strategických plánov a účinnú koordináciu plánov investícií do výskumu, vývoja a inovácií v oblasti technológií v konkrétnych ekosystémoch. Komisia už vytvorila priemyselné aliancie v troch zo šiestich oblastí, v ktorých spoločne s týmto oznámením predkladá hĺbkové preskúmania. Ide o aliancie pre suroviny, batérie a vodík.

Na základe týchto pozitívnych skúseností sa Komisia chystá rozbehnúť dve aliancie, ktoré už boli oznámené v novej priemyselnej stratégii a v oznámení o digitálnom desaťročí v digitálnej oblasti: aliancia pre procesory a polovodičové technológie a aliancia pre priemyselné údaje, edgové a cloudové technológie. Tieto aliancie, ktoré spájajú najrôznejšie zainteresované strany, pomôžu dosiahnuť kľúčové politické ciele EÚ v oblasti mikroelektroniky a posilniť postavenie európskeho priemyslu na globálnom trhu cloud computingu a edge computingu, pričom sa zamerajú najmä na trend rastúcej distribúcie a decentralizácie kapacít na spracovanie údajov a na potrebu umožniť združený a cloudový ekosystém neviazaný na výrobky určitého predajcu.

Komisia takisto zvažuje prípravu: i) aliancie pre kozmické nosné rakety s cieľom spojiť všetkých veľkých a malých aktérov v úsilí o vytvorenie globálneho konkurencieschopného, nákladovo efektívneho a autonómneho prístupu EÚ do vesmíru; a ii) aliancie pre letectvo s nulovými emisiami s cieľom zabezpečiť pripravenosť trhu na prelomové konfigurácie lietadiel (napr. vodík, elektrická energia), pričom sa využijú existujúce investície iniciatívy Čisté nebo a prispeje sa k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality Európy do roku 2050. Táto aliancia sa bude v plnej miere dopĺňať s alianciou pre obnoviteľné a nízkouhlíkové palivá, o ktorej sa v súčasnosti uvažuje.

Komisia bude naďalej podporovať úsilie členských štátov o združovanie verejných zdrojov prostredníctvom dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu v oblastiach, v ktorých samotný trh nemôže priniesť prelomové inovácie, ako to bolo v prípade batérií a mikroelektroniky . Členské štáty a spoločnosti spoločne vyjadrili záujem zapojiť sa do ďalších dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, ako je projekt zameraný na cloud novej generácie, vodík, nízkouhlíkový priemysel, farmaceutický priemysel a druhý dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu týkajúci sa špičkových polovodičov. Komisia tieto plánované projekty pozorne preskúma a ak splnenia kritériá, podporí ich až do štádia dosiahnutia zrelosti. Vo vhodných prípadoch, ako napríklad v prípade batérií, môžu pri príprave takýchto dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu pomôcť priemyselné aliancie.

Z rozpočtu EÚ sa môžu podporovať aj investície v oblastiach strategického významu. Napríklad národné plány podpory obnovy a odolnosti môžu zahŕňať príspevky do zložiek v členských štátov v rámci Programu InvestEU a členské štáty by mohli na investovanie do týchto odvetví použiť časť svojich vnútroštátnych alokácií.