SK Úradný vestník Európskej únie C 10/106

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Hospodárska politika, ktorá podporuje európsku priemyselnú stratégiu“

(2008/C 10/24)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. januára 2007 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko k danej téme Hospodárska politika, ktorá podporuje európsku priemyselnú stratégiu.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 4. septembra 2007. Spravodajkyňou bola pani FLORIO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 438. plenárnom zasadnutí 26. septembra 2007 129 hlasmi za, pričom 2 hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Rast, inovácie a zamestnanosť ako ciele vytýčené v lisabonskom programe na jar roku 2000, sú úzko spojené s prehodnotením a vyzdvihnutím úlohy hospodárskej politiky v Európe. Je síce potrebné dodržiavať pakt stability a rastu a konsolidovať jednotný trh, ale tiež je potrebné nájsť formy koordinácie, ktoré by európskemu priemyslu umožňovali zohrávať ústrednú úlohu pri výzvach, ktoré spôsobuje globalizácia. Medzi strategickými cieľmi bude potrebné stanoviť prioritné sektory, ktoré sú v záujme Spoločenstva alebo viacerých členských štátov, a podporovať ich vhodnými hospodárskymi nástrojmi. Strednodobé a dlhodobé hospodárske stratégie sa týkajú predovšetkým európskej sféry, zatiaľ čo ich uplatňovanie a konkrétne zavádzanie do praxe je úlohou členských štátov. Jednotná mena a vnútorný trh sú vnikajúcimi nástrojmi, ale nie sú konečnými cieľmi; cieľmi naďalej zostávajú tie, ktoré boli stanovené v zmluve: pokrok v hospodárskej a sociálnej oblasti a vysoká úroveň zamestnanosti. Vychádzajúc z uvedených faktov považuje EHSV za potrebné zamerať sa v rámci hospodárskej politiky, ktorá podporuje európsku priemyselnú stratégiu, na nasledujúce oblasti:

1.2 Všeobecné usmernenia pre hospodársku politiku (GOPE) a Lisabonská agenda. Hoci sú všeobecné usmernenia pre hospodársku politiku (GOPE) nástrojom na usmerňovanie a koordináciu hospodárskej politiky, musia sa vo väčšej miere integrovať do iniciatív Lisabonskej stratégie a naplánovať investície do inovácií a nových technológií v sektore priemyslu, pričom treba zohľadniť hospodársku situáciu každého členského štátu.

1.3 Úloha a politika Európskej centrálnej banky. Hlavným cieľom rozhodnutí ECB je kontrola inflácie a stabilita cien. Niekedy môže napĺňanie týchto cieľov brzdiť investičné aktivity. ECB by v rámci svojich možností mala uplatňovať ústretovejšiu peňažnú politiku s cieľom stimulovať investície, pričom nesmie zabúdať na svoje prioritné ciele.

1.4 Úloha EIB. Európska investičná banka musí rozhodujúcim spôsobom prispieť k hospodárskej a sociálnej súdržnosti a podporovať priemyselný rozvoj prostredníctvom finančných stimulov pre výskum a vývoj. Komisia musí zároveň vypracovať nové nástroje makroekonomickej politiky na podporu expanzie a rastu priemyslu.

1.5 Potreba lepšej daňovej politiky. V rámci daňovej politiky je na jednej strane potrebné znížiť administratívne zaťaženie, predovšetkým pre MSP a na strane druhej by sa daňové opatrenia mali prejaviť v stimuloch pre investície do výskumu a vývoja pre podniky.

1.6 Riziko nekontrolovaného nárastu vplyvu finančnej sféry na podniky (financialisation (1) ). Nadmerný nárast vplyvu finančnej sféry na podniky a čoraz väčší výskyt čisto špekulatívnych investícií do priemyslu vystavuje priemyselnú štruktúru riziku a často zasahuje do výroby, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti: preto bude potrebné zaviesť nástroje, ktoré by účinne upravovali prenikanie finančnej sféry do fungovania podnikov.

1.7 Oživenie európskeho priemyselného modelu. Jedným zo spôsobov na potláčanie relokácií a úpadku výrobného sektora je oživenie európskeho priemyselného modelu, ktorého charakteristickou črtou sú úspešné okrsky a odvetvia. V každom prípade priemyselný systém potrebuje tak materiálnu ako aj nemateriálnu infraštruktúru: je v záujme EÚ ako celku financovať takéto projekty. Okrem toho vzhľadom na to, že služby zohrávajú kľúčovú úlohu v rámci európskeho hospodárstva, musia byť v kontakte s podnikmi, ktoré určite nachádzajú životodarnú silu v službách, predovšetkým tých, ktoré sú zamerané na podporu výroby. Tieto služby podnikom by upadli bez náležitej dynamickosti a vitality priemyselného sektora.

1.8 Výskum, vývoj a duševné vlastníctvo. Medzičasom je zrejmé, že je potrebné zlepšiť výsledky výskumu a vývoja a investície do nich, ktoré sa v súčasnosti značne vzďaľujú od cieľov lisabonskej agendy. Hospodárske úsilie EÚ musí byť posilnené aj v tomto smere. Nová priemyselná stratégia bude musieť pri investovaní do výskumu zohľadniť nové ciele, ktoré si EÚ vytýčila v oblasti emisií oxidu uhličitého. Ochrana práv duševného vlastníctva je dôležitá aj pre konkurencieschopnosť a schopnosť obnovy európskych priemyselných odvetví a musí byť zaručená vhodnými nástrojmi Spoločenstva.

1.9 Vzdelávanie a priemysel. Vzájomná závislosť a prepojenie medzi podnikmi a školstvom a akademickou obcou majú zásadný význam. Školy, univerzity a terciárna sféra vzdelávania si musia uvedomiť, že je potrebné vzdelávať študentov v odboroch, ktoré sú dôležité pre podniky. Samotné podniky by mali tieto vzdelávacie ustanovizne informovať o svojich požiadavkách. Jedným zo spôsobov zlepšenia vzájomných vzťahov je vybudovanie podnikateľských parkov v univerzitných areáloch, ako aj efektívne využívanie európskych špičkových výskumných centier (centier excelencie), podobne ako Európskeho technologického inštitútu.

1.10 Sociálny dialóg – Stanovenie synergií a zapojenie všetkých zainteresovaných strán do uskutočňovania štrukturálnych zmien môže prispieť k sociálnej prijateľnosti priemyselných zmien za predpokladu, že sociálni partneri budú systematicky zapojení do predvídania a riadenia týchto zmien a že sa bude sústavne sledovať dvojitý cieľ udržiavania konkurencieschopnosti podnikov a znižovania negatívnych sociálnych dosahov. V cezhraničných regiónoch je možné uľahčiť priemyselné zmeny prostredníctvom vytvorenia dobrovoľného nadnárodného rámca pre kolektívne vyjednávanie, ako bolo uvedené v sociálnej agende na roky 2005 až 2010. V tejto súvislosti môžu prispieť aj európske zamestnanecké rady: je potrebné prijať kroky na posilnenie právomocí osôb zapojených do ich činnosti, aby tieto rady mohli plniť svoju úlohu kľúčového aktéra v procese konzultácií a dialógu (2).

2. Predslov

2.1 Právny základ pre realizáciu priemyselnej politiky Spoločenstva je obsiahnutý v článku 157 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (3) a bol následne prevzatý do celého radu dôležitých dokumentov. História európskej priemyslovej politiky má pevné miesto v teraz už dávnom oznámení Európskej komisie Priemyselná politika v otvorenom a konkurenčnom prostredí: smernice pre prístup Spoločenstva (4). Nasledovali ďalšie dokumenty (5), medzi ktoré patrí oznámenie Komisie Priemyselná politika v rozšírenej Európe (6), ktoré sa zaoberá možnosťami a dôsledkami plánovaného rozšírenia Európskej únie. Z ďalších dokumentov treba pripomenúť oznámenie Komisie Niektoré zásadné otázky na tému európskej konkurencieschopnosti (7), a Podpora štrukturálnej zmeny: priemyselná politika pre rozšírenú Európu (8). Ešte neskoršie je oznámenie Uplatňovanie Lisabonského programu Spoločenstva: rámcová politika posilnenia výroby v EÚ – smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike (9), ktoré bolo nasledované strednodobým hodnotením priemyselnej politiky (10).

2.2 Zavedenie eura ako spoločnej meny viedlo k vzniku dohody o pakte stability a rastu medzi zúčastnenými krajinami, pričom opätovne nastolilo požiadavku lepšej koordinácie hospodárskej politiky jednotlivých štátov, a to najmä v oblasti rozpočtovej politiky. Rozšírenie EÚ o nové krajiny strednej a východnej Európy je na druhej strane dôležitou výzvou pre budúcnosť Európy a je spojené s nevyhnutnosťou preklenúť ešte stále existujúce rozdiely medzi jednotlivými krajinami v hospodárskej, sociálnej a výrobnej oblasti. Politikou Spoločenstva sa podarilo zrealizovať významné ciele predovšetkým pri konsolidácii vnútorného trhu a nedávno v oblasti voľného pohybu služieb. Pozornosť venovaná súboru týchto priorít (dodržiavanie ukazovateľov z Maastrichtu, právna úprava vnútorného trhu, obzvlášť rozdielne situácie v hospodárskej a výrobnej oblasti) viedla k tomu, že sa zanedbali opatrenia na podporu priemyselného potenciálu EÚ.

2.3 V tomto kontexte má priemyselná politika menšiu váhu než stratégia pre rast a zamestnanosť. Vyplýva to z voľby prenechať na členské štáty prakticky všetky rozhodnutia o vývoji v tomto sektore, sprevádzanej chabými výsledkami v oblasti nadnárodných dohôd a rozhodne zriedkavými formami koordinácie v rámci Európskej únie. Napriek tomu, že v priebehu uplynulých 25 rokov boli prijaté záväzky a vypracované dokumenty s cieľom dať Únii k dispozícii priemyselnú politiku, ktorá by umožňovala udržať krok so svetovými hospodárskymi veľmocami, všeobecne vzniká dojem, že prevážili vnútroštátne záujmy. Veľa sa spravilo pre zrýchlenie privatizácií a liberalizácií, ktoré sa považujú za najlepšie stimuly hospodárskeho rastu, zanedbala sa však politika Spoločenstva na podporu priemyselného a výrobného sektoru.

2.4 V globalizovanom svete, akým je ten dnešný, je čoraz potrebnejšie stanoviť, ktoré európske priemyselné stratégie sú najvhodnejšou odpoveďou na celosvetovú hospodársku súťaž, ktorá neprebieha len s hospodárskymi veľmocami ako USA a Japonsko, ale aj s rozvíjajúcimi sa ázijskými mocnosťami, ku ktorým patria o. i. Čína a India. Potrebné sú teda nástroje Spoločenstva s cieľom úspešne čeliť výzvam, ktoré nastoľuje zvyšok sveta, a byť v strategických sektoroch vo vedúcej pozícii a nie iba v závese.

2.5 V európskom kontexte sa v ostatných rokoch dal pozorovať trend k opätovnému znárodňovaniu hospodárskej politiky, hlavne v istých strategických sektoroch, ako napríklad v sektore energie. V mnohých prípadoch vzniká riziko, že tendencia uprednostňovať zástupcov istej krajiny pred európskymi kandidátmi, najmä v sektoroch, ktoré si vyžadujú rozsiahlejšie trhy a investície, bude v rozpore s vnútroštátnymi záujmami zainteresovaných členských štátov.

2.6 Strednodobé a dlhodobé priemyselné stratégie a hospodárska politika na ich podporu patria do pôsobnosti EÚ, pričom implementácia týchto opatrení a ich zavádzanie do praxe v podobe rozhodnutí prispôsobených vnútroštátnym rozmerom je vo výlučnej zodpovednosti členských štátov.

2.7 S príchodom nových hospodárskych mocností na svetovú scénu, ktoré sú oveľa konkurencieschopnejšie vo výrobe náročnej na pracovnú silu, sa európska priemyselná stratégia musí nevyhnutne preorientovať na výrobu vysokej kvality. Je potrebné nielen vedieť predvídať, ktoré sektory budú hnacou silou výroby inovačnej a vysoko kvalitnej špičkovej technológie, ale zároveň stanoviť, ktoré hospodárske nástroje môžu byť dané k dispozícii tým priemyselným a výrobným odvetviam, ktoré sú najvhodnejšími zástupcami Európskej únie ako celku.

3. Dajme nový impulz hospodárskej politike Európskej únie

3.1 Vnútorný trh EÚ je od svojho vzniku skutočnou hnacou silou európskej integrácie a hospodárskeho rastu. Euro ako jednotná mena dodatočne posilnilo úlohu jednotného trhu tým, že zrýchlilo obchodnú výmenu a zvýšilo jej bezpečnosť a kvalitu hospodárskej súťaže. Ale vnútorný trh i euro sú nástrojmi, a nie konečnými cieľmi. Cieľmi naďalej zostávajú tie, ktoré boli stanovené v zmluve a opätovne potvrdené v záveroch zasadnutia Rady 21. a 22. júna 2007: napredovanie v hospodárskej oblasti, sociálna súdržnosť a vysoká úroveň zamestnanosti.

3.2 Po povzbudivých výsledkoch v druhej polovici roku 2003 sa rast európskeho hospodárstva v druhej polovici roku 2004 do istej miery spomalil, a to aj v dôsledku externých faktorov, ako napr. ceny ropy, na ktorú vplývala medzinárodná kríza a situácia svetového obchodu. Výsledky v roku 2005, mierny rast počas roku 2006 a povzbudivé údaje za prvé tri mesiace roku 2007 (11) potvrdili, že posilnenie európskeho hospodárstva závisí čoraz viac od situácie vo vývoze a čoraz menej od vnútorného dopytu (12).

3.3 Vo všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky (GOPE) na roky 2005 – 2008 (13) sa Rada zaoberá nástrojmi, prioritami a makroekonomickými politikami, ktoré by mali uplatňovať členské štáty, ako aj príslušnými reformami potrebnými aj pre trvalo udržateľnú priemyselnú stratégiu.

3.4 Makroekonomické politiky obsiahnuté v GOPE sú zamerané na posilnenie hospodárskeho rastu a zamestnanosti, ale súčasne zdôrazňujú význam hospodárskej politiky pre stabilitu cien. Navrhované opatrenia majú za cieľ: — zaistiť ekonomickú stabilitu pri súčasnom splnení strednodobých cieľov, — zaistiť možnosť riadenia hospodárskej a rozpočtovej situácie tým, že sa zníži verejný deficit a posilnia systémy dôchodkového a sociálneho zabezpečenia, — podporovať efektívne prerozdeľovanie zdrojov, pričom sa uprednostnia výdavkové položky zamerané na podporu hospodárskeho rastu, a podporovať vývoj miezd, ktorý by prispieval k hospodárskej stabilite, — presadzovať väčší súlad medzi makroekonomickými a štrukturálnymi politikami a politikami v oblasti zamestnanosti.

3.5 Makroekonomické politiky paktu stability a rastu by mali byť vo väčšej miere koordinované s cieľmi lisabonskej stratégie s cieľom vytvoriť jednotnú hospodársku politiku Európskej únie a eurozóny. Na to, aby boli žiaduce rozhodnutia priemyselnej stratégie podporované koherentným spôsobom, by bolo potrebné podrobiť európsky rozpočet reforme v zmysle presmerovania zdrojov na investície, ktoré by výraznejšie stimulovali rast (14).

4. Investujme do Lisabonskej stratégie!

4.1 Pokiaľ ide o reformy zamerané na zvýšenie rastu a tie, ktoré sú z hľadiska priemyslu najdôležitejšie, Rada sa zamerala na tieto priority: — zlepšiť a stimulovať investície do výskumu a vývoja, pričom sa opätovne pripomína cieľ vytýčený v Lisabone, a to 3 % HDP, — využiť konkurenčné výhody európskeho priemyslu vypracovaním modernej a aktívnej priemyselnej politiky, vývojom nových technológií, vytváraním lákavých podmienok pre priemysel, zvýšením ukazovateľov konkurencieschopnosti s cieľom čeliť globalizácii, ako aj podporovaním vysoko kvalitných podnikateľských centier v rámci EÚ, — rozšíriť a posilniť vnútorný trh a účinnejšie uplatňovať politiku hospodárskej súťaže, a to aj znižovaním štátnej pomoci, — šíriť podnikateľskú kultúru a podporovať MSP, — zlepšiť európsku infraštruktúru a investovať do nej, keďže je rozhodujúcim faktorom dobrého fungovania európskej priemyselnej štruktúry.

4.2 Sapirova správa z roku 2003 (15) už čiastočne zohľadnila tieto ciele a trvala na zachovaní paktu stability a rastu. Tvrdilo sa, že v rámci menovej politiky jediným spôsobom ako vytvoriť ideálne prostredie pre načrtnutú priemyselnú stratégiu je využívanie opatrení, ktoré by udržiavali pod kontrolou hodnotu peňazí a zaručili dlhodobú makroekonomickú stabilitu.

4.3 EHSV vo svojom stanovisku na tému GOPE požadoval ich väčšie prepojenie s ďalšími iniciatívami lisabonskej agendy (16).

4.4 Avšak ešte aj v súčasnosti pretrváva výrazná nevyváženosť rozhodnutí týkajúcich sa makroekonomických politík vyznačujúca sa výrazným zameriavaním sa na boj proti inflácii a cenovú stabilitu a nadmernou tendenciou ECB neveľmi pružne, často aj nepochopiteľným spôsobom, využívať úrokové sadzby. V období výrazného hospodárskeho rastu (1999 – 2000) ECB prakticky zdvojnásobila úrokové sadzby, zatiaľ čo jej trvalo veľmi dlho, kým ich znížila počas dlhého obdobia nevýrazného rastu. Jednotná pružná menová politika a cielená daňová politika (prísnosť a verejné investície) by mohli byť úspešným prvkom trvalo udržateľného a dlhodobého rastu v európskom hospodárskom systéme.

4.5 Úlohou Európskej centrálnej banky je zachovávať menovú stabilitu a udržiavať pod kontrolou rast cien. Tieto opatrenia sa však môžu stať prekážkami hospodárskeho rastu krajín eurozóny, a tým mať brzdiace účinky aj na ostatných 15 „konvergentných“ krajín. Preto je potrebná väčšia koordinácia činnosti ECB s makroekonomickými politikami EÚ. Je zrejmé, že pri svojich rozhodnutiach musí ECB zohľadňovať skutočnosť, že silná jednotná mena má kladný vplyv na dovoz, keďže sa vďaka nej stáva výhodnejším, zatiaľ čo znevýhodňuje vývoz.

4.6 V týchto mesiacoch možno zaznamenať povzbudivý, i keď len mierny, hospodársky rast EÚ. Tento rast sa opiera hlavne o vývoz na iné trhy: je to nepochybne pozitívny prvok, ale podporovať treba predovšetkým vnútorný dopyt, aby bol rast vnútorného trhu trvalý a stabilný. Vnútorný dopyt podporuje a zvyšuje aj mzdová politika, ktorá je zárukou dynamickejšieho hospodárstva a lepších výsledkov a predchádza hrozbe príliš nízkej inflácie alebo prudkého poklesu cien.

5. Smerom k zosúladenej lepšej daňovej politike

5.1 Stratégia, ktorá by bola zosúladená aj v rámci daňovej politiky, by mohla byť zárukou opatrení na podporu priemyselného rozvoja a celkovo na posilnenie európskeho hospodárstva. Ak sa na jednej strane požaduje zníženie administratívneho zaťaženia, ktoré nadmerne zaťažuje podniky, najmä MSP, na druhej strane by sa uvítalo zlepšenie predpisov ich zjednodušením, zvýšením ich transparentnosti ale aj ich prísnym dodržiavaním. Spravodlivý, podľa trendu rastu prerozdeľujúci, súdržnosť podporujúci daňový systém je dôležitou hybnou silou rastu, zamestnanosti a produktivity.

5.2 Jav rastúceho zameriavania sa podnikov na finančnú sféru (17) môže mať negatívne dôsledky pre priemyselný a výrobný sektor. Takáto situácia má ďalekosiahle účinky na rozdeľovanie zisku a bohatstva, ako aj na ekonomický rozvoj a vývoj zamestnanosti.

5.3 Je potrebné zvýšiť transparentnosť a skvalitniť právne predpisy Spoločenstva, v zásade z týchto dôvodov: 1) špekulatívne fondy predstavujú na finančných trhoch vysoko rizikový nástroj; 2) nevenuje sa zatiaľ dostatočná pozornosť jednotlivým investorom a ani ich ochrana nie je postačujúca; 3) účinné pravidlá by chránili tak podniky ako aj finančné trhy, a zároveň aj investorov a sporiteľov. Z tohto dôvodu sú na zabezpečenie toho, aby investori dostávali primerané a kompletné informácie, potrebné transparentné a účinné právne predpisy na úrovni EÚ. Schválenie smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID) v každom prípade znamená dôležitý krok v oblasti ochrany investorov, tak podnikov, ako aj fyzických osôb.

5.4 EÚ a členské štáty teda musia vypracovať účinné nástroje, ktoré by chránili ich hospodárstva pred špekuláciami a nadmerným zameraním sa priemyselných a hospodárskych zoskupení na finančnú sféru. Tie neprospievajú zvyšovaniu bohatstva a blahobytu jednej či viacerých krajín a naopak, sú skutočnou hrozbou pre sociálnu súdržnosť a zamestnanosť.

6. Investície do kľúčových sektorov

6.1 Podniky, ktoré v budúcnosti zohrajú vedúcu úlohu, sú určite tie, ktoré pôsobia v sektoroch špičkovej technológie, akými sú napr. alternatívne zdroje energie, nanotechnológie, biotechnológie, letecká a raketová technika, multimédiá a telekomunikácie. Všetky tieto odvetvia sú veľmi náročné na investície skôr než na pracovnú silu, a preto si vyžadujú vysoko kvalifikovanú robotnícku triedu.

6.2 K tradične silným odvetviam európskeho priemyslu (automobilový priemysel, výroba domácich spotrebičov atď.) treba pridružiť výrobné sektory špičkovej kvality: európska hospodárska politika musí stimulovať priamymi i nepriamymi nástrojmi realizáciu veľkých projektov v týchto oblastiach.

6.3 Ako vo svojom príspevku v EHSV zdôraznil prezident EIB, Philippe Maystadt: úlohou Európskej investičnej banky je sústrediť sa na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti, a v tomto zmysle budú mať prioritu investície do sektoru obnoviteľných zdrojov energie, energetickej účinnosti, výskumnej a vývojovej činnosti, zabezpečenia zásobovania energiou a diverzifikácie zdrojov energie. Súčasne majú iniciatívy ako JASPERS za cieľ prípravu projektov zameraných na dopravné siete, životné prostredie a ochranu zdravia.

6.4 Existujú podniky s vysokou spotrebou energie, ktoré sú nevyhnutné pre európsku priemyselnú štruktúru: je potrebné ich chrániť na úrovni Spoločenstva snažiac sa medzi jednotlivými krajinami Únie o koordináciu opatrení priemyselnej politiky, ktoré by umožnili prechodné a trvalé zásahy aj podľa sektorov na podporu tejto primárnej európskej výroby. Táto požiadavka bude musieť zohľadniť základné ciele, ktoré si EÚ vytýčila v oblasti znižovania emisií oxidu uhličitého na boj proti globálnemu otepľovaniu: tieto ciele sú príležitosťou na skĺbenie potreby rastu vnútorného trhu s prebiehajúcimi klimatickými zmenami. V súlade s týmito cieľmi musí EÚ prevziať vedúcu úlohu pri medzinárodných rokovaniach o dodržiavaní Kjótskeho protokolu a nedávneho nariadenia REACH.

6.5 Niektoré druhy výroby už zasiahla rozsiahla relokácia, ktorá právom vyvoláva obavy. Preto je nevyhnutné vynaložiť všetko úsilie na to, aby zrušenie výrobných závodov bolo čo najmenej traumatické pre zamestnancov a blahobyt príslušných regiónov. Ale odpoveďou nemôže byť len „zachovanie súčasného stavu“: trvalým cieľom musí byť aj rekvalifikácia podnikov a pracovníkov, pričom sa im ponúkne možnosť celoživotného vzdelávania, aby sa im umožnilo udržať sa na trhu práce vďaka vysokej odbornosti.

7. Územné politiky

7.1 Na zabezpečenie vyváženého rozvoja celého územia Spoločenstva je aj z európskeho hľadiska potrebné stimulovať podniky tak, aby ich investície neboli len nahrádzajúce, ale doplňujúce: cieľom je umožniť im rozšíriť okruh spotrebiteľov ich výrobkov a správnym spôsobom ťažiť z výhod vnútorného trhu, v súčasnosti už rozšíreného aj na nové členské štáty EÚ. Charakteristickou črtou európskej priemyselnej štruktúry sú úspešné priemyselné okrsky a odvetvia: tento model nie je vôbec zastaraný a môže byť konkurencieschopným aj vzhľadom na budúce výzvy, najmä v niektorých špecifických výrobných sektoroch.

7.2 Práve Komisia (18) upozornila na prebiehajúce trendy v súvislosti s „deindustrializáciou“ a „delokalizáciou“ ako čiastočne navzájom prepojenými javmi. Niet pochýb o tom, že v európskom hospodárstve prebehla v ostatných desaťročiach zjavná revolúcia: podiel výrobného priemyslu na celkovej produkcii Únie sa znížil z 30 % v roku 1970 na 18 % v roku 2001, so sprievodným paralelným nárastom sektoru služieb, ktorého podiel prudko vzrástol z 52 % na 71 %. Delokalizácia sa sústreďuje najmä na výrobu, ktorá nie je náročná na technológiu a naopak náročná na pracovnú silu, ale jedným zo skutočných rizík je, že budú za hranice Európy presunuté aj výskumné a vývojové aktivity (k čomu už dochádza). Navyše aj posledné údaje týkajúce sa objednávok priemyslu, ktoré zverejnil Eurostat (19) v apríli 2007, sú znepokojujúce.

7.3 Výrobný priemysel vždy bol a naďalej aj bude nosným pilierom európskeho hospodárstva. Mnohé odvetvia závisia od pevnej priemyselnej základne vrátane sektora služieb: vzdať sa jej by malo zhubné následky, pretože disponuje obrovským potenciálom a početnými špičkovými centrami (20). Zatiaľ čo dochádza k presunu výroby v rámci istých priemyselných odvetví s vysokou náročnosťou na pracovnú silu mimo Európskej únie, je nesmierne dôležité, aby zdravé jadro priemyselnej výroby, ktoré je veľkým plusom našej ekonomiky, zostalo na našom kontinente.

7.4 Pri bližšom pohľade na svetové spoločnosti s najväčším obratom na svete možno skonštatovať, že priemysel má v súčasnom hospodárstve stále silné postavenie. Okrem toho samotný sektor služieb, ktorý rastie a bude i naďalej rásť, nachádza v oblasti „výrobných služieb“ svoju najdynamickejšiu a najinovačnejšiu stránku (21).

7.5 Počas uplynulých rokov prijala Komisia rôzne záväzky na podporu priemyselných odvetví, uvádzame dva z nich ako príklad. Automobilový priemysel, t. j. odvetvie, ktoré sa vzhľadom na to, že predstavuje 3 % európskeho HDP a 7 % pracovných miest vo výrobnom sektore, tradične považuje za oporu európskeho hospodárstva, si nedávno zaslúžil pozornosť Komisie. Oznámením „CARS 21“ (22) Komisia zamýšľa zaviesť jednotnú stratégiu európskeho automobilového priemyslu s cieľom dlhodobo udržať výrobu automobilov, a to za čo najvýhodnejšie ceny pre spotrebiteľa. Dokument sa zaoberá rôznymi aspektmi, ako napr. znížením administratívnych nákladov, trvalou udržateľnosťou životného prostredia, bezpečnosťou na cestách, obchodovaním na rôznych trhoch, a to aj zámorských, ako aj výskumom. Zdá sa, že Komisia si uvedomila skutočnosť, že automobilový priemysel vrátane svojho dodávateľského priemyslu, je stredobodom európskeho hospodárstva a ako taký si vyžaduje nástroje, ktoré by usmerňovali vývoj s koordináciou práve na európskej úrovni.

7.6 Ďalším sektorom, v ktorom európske inštitúcie vypracovali iniciatívy ad hoc, je textilný priemysel, ktorý je obzvlášť chúlostivým, pretože výrazne pociťuje dôsledky medzinárodnej hospodárskej súťaže. Už Rada v zložení z ministrov pre hospodársku súťaž na svojom zasadnutí 27. novembra 2003 zdôraznila význam zabezpečenia účinnej interakcie opatrení na úrovni Spoločenstva, najmä prostredníctvom výskumu, inovácie, opatrení v oblasti odbornej prípravy a ochrany práv duševného vlastníctva. Na začiatku roku 2004 Komisia vytvorila skupinu na vysokej úrovni pre textilný a odevný priemysel, ktorej úlohou bolo formulovať odporúčania k radu konkrétnych iniciatív na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni (23).

7.7 V novembri 2003 Komisia spustila Európsku iniciatívu pre rast zameranú na zrýchlenie hospodárskeho oživenia EÚ. Európska iniciatíva pre rast obsahuje okrem iného program Quick Start projektov verejných a súkromných investícií do infraštruktúry, sietí a vedomostí, zameraných na podporu vytvárania verejno-súkromných partnerstiev v spolupráci s Európskou investičnou bankou. Tento projekt by bolo potrebné podporovať, najmä vzhľadom na ciele v hospodárskej, sociálnej oblasti a oblasti ochrany životného prostredia, ktoré si Európska únia vytyčuje v ostatných rokoch.

7.8 Európsky sociálny fond možno definovať ako jeden z nástrojov určených na preklenutie následkov štrukturálnych zmien v sektoroch a oblastiach nimi zasiahnutých; je určený predovšetkým na opatrenia na vytváranie pracovných miest, na odbornú prípravu a prístup na trh práce. Európske fondy regionálneho rozvoja podporujú konkurencieschopnosť tým, že sa zameriavajú na výskum, inováciu a infraštruktúru. Aktivity štrukturálnych fondov dosiahnu svoje ciele, ak sociálni a hospodárski aktéri budú patrične zapojení do plánovania na báze partnerstva.

8. Výskum a vývoj

8.1 Je dokázané, že výskum a vývoj sú skutočným nevyhnutným predpokladom hospodárskeho rastu a priemyselnej stratégie. Inštitúcie Európskej únie vyvíjajú mnohé iniciatívy s cieľom efektívne využívať, stimulovať a zlepšovať výsledky a investície do inovácií a sú si zajedno v prisudzovaní zásadného významu týmto aspektom.

8.2 Lisabonská agenda stanovuje pre všetky členské štáty cieľ dosiahnuť investície do výskumu a vývoja vo výške 3 % HDP. Tento ambiciózny cieľ sa zdá byť dnes veľmi vzdialený a v ostatných rokoch sa dalo skonštatovať, že štáty, ktoré tradične investovali do týchto oblastí, tak robia i naďalej, zatiaľ čo v ostatných štátoch nedošlo k očakávanému zvýšeniu objemu investícií (24). Daňové opatrenia ad hoc môžu mať podobu stimulov investícií do výskumu a vývoja.

8.3 V Sapirovej správe sa dôrazne upozorňuje na skutočnosť, že Európska únia znáša následky podstatného rozdielu oproti Spojeným štátom, pokiaľ ide o investície do výskumu a vývoja. Tento rozdiel sa neobmedzuje len na objem prostriedkov vyčlenených na výskum a vývoj z verejného a súkromného sektoru; v porovnaní s USA má Európa aj menej výskumných pracovníkov a vedeckých publikácií, menší podiel výrobkov špičkovej technológie v rámci medzinárodného obchodu, zaznamenáva menej patentov a zriaďuje menej nových úspešných podnikov (tzv. start-up) (25).

8.4 Vo svojej zelenej knihe „Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ (26) Komisia navrhuje stratégiu na prekonanie prekážok stojacich v ceste patentu Spoločenstva a pripravujú sa iniciatívy na podporu vzniku európskych „popredných trhov“ v perspektívnych technologicky náročných odvetviach.

8.5 V rámci spoločného programu pre výskum a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu sa v súčasnosti viac než kedykoľvek predtým pociťuje potreba vytvorenia silného riadiaceho orgánu zameraného z veľkej časti na priemyselné stratégie.

8.6 Podpora výskumu zostáva naďalej v zásade vnútroštátnou politikou, ale existujú príklady opačného razenia, ktoré dokazujú oprávnenosť takéhoto prístupu: konzorcium Airbus a spoločný podnik STMicroelectronics sú väčšinou ekonómov označované za európskych úspešných „špičkových zástupcov“ a sú zriedkavým príkladom nadnárodnej koordinácie, skutočne konkurencieschopnej na celosvetovej úrovni v sektoroch s komplexnou technológiou. Fond na podporu inovácie by mohol byť využitý na vytváranie európskych priemyselných konzorcií a uľahčovať nárast šírenia osvedčených skúseností nadnárodného charakteru.

8.7 Požadovaná priemyselná štruktúra si vyžaduje sieť na svoju činnosť, a to predovšetkým európsku sieť. Preto treba sledovať cieľ zlepšiť a konsolidovať materiálnu infraštruktúru akou sú dopravné siete, informatické siete, prístavy, koridory a nosiče, ako aj nemateriálnu infraštruktúru, ktorá určite nemá druhoradý význam, najmä z hľadiska dlhodobých výziev, pričom sa zameriava na odbornú prípravu a koordináciu univerzít a výskumných centier.

8.8 V tomto kontexte je nevyhnutné úzke prepojenie akademickej obce, výskumu a podnikov. V tejto súvislosti je potrebný strategický prístup, ktorý by študentom na jednej strane zaistil znalosti a zručnosti potrebné pre vstup do zamestnania, a na strane druhej budú potrebné verejné a súkromné investície, aby sa čoraz viac rozvíjali vysoko špecializované výskumné centrá, ktoré sú v prepojení s univerzitami živnou pôdou pre podnikateľskú sféru zajtrajška.

8.9 Okrem toho treba pripomenúť, že v siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu (2007 až 2013) (27) sa objem prostriedkov vyčlenených pre malé a stredné podniky zvýši na 1,3 miliárd EUR, na tieto účely: — poskytnúť podporu malým skupinám inovačných podnikov na riešenie spoločných problémov technologickej povahy, — zaručiť financovanie výskumných a vývojových aktivít MSP vo výške 75 % (oproti 50 % v šiestom rámcovom programe), — rozvinúť a koordinovať podporu MSP na úrovni členských štátov.

V Bruseli 26. septembra 2007 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Financialisation: „the increasing dominance of the finance industry in the total of economic activity, of financial controllers in the management of corporations, of financial assets among total assets, of marketised securities and particularly equities among financial assets, of the stock market as a market for corporate control in determining corporate strategies, and of fluctuations in the stock market as a determinant of business cycles“. Zdroj Wikipedia

(http://en.wikipedia.org/wiki/Financialisation).

(2) Sociálny dialóg a účasť zamestnancov – kľúč na predvídanie a zvládanie priemyselných zmien (Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006), Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ – smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike a Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006).

(3) V článku 157 ods. 2 sa konkrétne uvádza: „Členské štáty sa v spolupráci s Komisiou medzi sebou navzájom poradia a ak je to potrebné, koordinujú svoju činnosť. Komisia môže vyvinúť akékoľvek užitočné podnety na podporu tejto koordinácie“.

(4) KOM(1990)556.

(5) Pozri dve oznámenia Európskej komisie z deväťdesiatych rokov: Politika priemyselnej konkurencieschopnosti pre Európsku úniu (KOM(1994)319) a Stimuly na podporu konkurencieschopnosti európskych podnikov vzhľadom na globalizáciu (COM(1998)718).

(6) KOM(2002) 714 v konečnom znení.

(7) KOM(2003) 704 v konečnom znení.

(8) KOM(2004) 274 v konečnom znení.

(9) KOM(2005) 474 v konečnom znení.

(10) KOM(2007) 374 v konečnom znení.

(11) Pozri Eurostat News Release 64/2007 (15. mája 2007).

(12) Pozri Eurostat News Release 50/2007 (12. apríla 2007).

(13) Odporúčania Rady 2005/601/ES z 12. júla 2005, o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (2005-2008), Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005, s. 28.

(14) Pozri: Lisbon Agenda Group – Workshop on developing the Lisbon Agenda at European Level – Brussels, 17. novembra 2006, Súhrnná správa. Autor: Maria Joao Rodrigues.

(15) An Agenda for a Growing Europe – Making the EU Economic System Deliver, André Sapir a kol., júl 2003.

(16) Pozri stanovisko EHSV na tému „Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky a hospodárske riadenie“, Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s. 49.

(17) Pozri poznámku pod čiarou 1.

(18) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Niekoľko základných otázok na tému európskej konkurencieschopnosti – Smerom k integrovanému prístupu [neoficiálny preklad], KOM(2003) 704 v konečnom znení.

(19) Pozri Eurostat News Release 56/2007 (24. apríla 2007).

(20) Zásadný význam silného a životaschopného priemyselného sektoru v Európe sa opakovane zdôrazňuje v oznámení Komisie na tému Uplatňovanie Lisabonského programu Spoločenstva: rámcová politika posilnenia výroby v EÚ – smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike, (KOM(2005) 474) a v stanovisku EHSV na túto tému (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 80).

(21) V súvislosti s významom výrobných služieb a ich interakcie s európskym výrobným priemyslom pozri stanovisko EHSV na tému „Služby a európsky výrobný priemysel: Interakcie a dôsledky pre zamestnanosť, konkurencieschopnosť a produktivitu“, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 26.

(22) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Konkurenčný regulačný rámec pre automobilový priemysel pre 21. storočie – Postoj Komisie k záverečnej správe skupiny na vysokej úrovni CARS 21 Príspevok k stratégii rastu a zamestnanosti EÚ (KOM(2007) 22 v konečnom znení).

(23) Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Textilný a odevný priemysel po roku 2005 – Odporúčania Skupiny na najvyššej úrovni pre textilný a odevný priemysel, KOM(2004) 668 v konečnom znení.

(24) Pozri práce skupiny EHSV pre Lisabonskú stratégiu, najmä Uznesenie Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie z 15. februára 2007, CESE 298/2007.

(25) KOM(2006) 728 v konečnom znení.

(26) KOM(2007) 161 v konečnom znení.

(27) Pozri stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007-2013), Ú. v. ES C 65, 17.3.2006, s. 22.