EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 6. 2018 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ (Text s významom pre EHP) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Únia od 90. rokov minulého storočia zvyšuje svoje investície do kozmického sektora. Dokonca ešte pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy s novým článkom 189 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorým sa položili základy jej činnosti v tejto oblasti, Únia úspešne rozvíjala programy EGNOS a Galileo, teda európske programy satelitnej navigácie. Oba tieto programy naďalej prebiehajú, pričom Galileo sa v súčasnosti považuje za kľúčový systém Únie. V roku 2014 bol k prvým dvom programom doplnený program Copernicus pre pozorovanie Zeme, ktorý vychádza z programu GMES. Nedávno začala Únia uskutočňovať činnosti v medziach rámca pre dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (Space Surveillance and Tracking Support, ďalej aj „SST“). Celkové rozpočtové prostriedky pridelené na všetky činnosti Únie v oblasti vesmíru vrátane výskumu v rokoch 2014 – 2020 predstavovali 12,6 mld. EUR. Komisia vo svojom oznámení z 26. októbra 2016 s názvom „Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru“ stanovila novú vesmírnu stratégiu pre Európu, ktorá sa zameriava na štyri strategické ciele: maximalizácia prínosov vesmíru pre spoločnosť a hospodárstvo EÚ, podpora rozvoja konkurencieschopného a inovačného európskeho kozmického sektora, posilnenie strategickej autonómie Európy, pokiaľ ide o prístup k vesmíru a jeho využívanie v bezpečnom a chránenom prostredí, a posilnenie úlohy Európy ako globálneho aktéra, ako aj podpora medzinárodnej spolupráce. Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru bola prijatá vzhľadom na strategický význam kozmického sektora pre Úniu a na potrebu, aby sa európsky kozmický sektor prispôsobil meniacemu sa globálnemu prostrediu. Činnosti v oblasti vesmíru prispievajú k mnohým politikám a strategickým prioritám Únie. Môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri účinnom riešení nových výziev, ako je zmena klímy, udržateľný rozvoj, kontrola hraníc, námorný dozor a bezpečnosť občanov Únie. Nové priority Únie vedú k novým spôsobom rozvoja tohto programu. Pri vývoji kozmických systémov Únie treba sprísniť bezpečnostné požiadavky, aby sa plne využili synergie medzi činnosťami v civilnom sektore a v oblasti bezpečnosti. Vesmír je však zároveň súčasťou globálneho hodnotového reťazca, ktorý čelí významným zmenám posúvajúcim tradičné hranice kozmického sektora. Takzvaný „New Space“ zásadne mení kozmický sektor, a to nielen z hľadiska technológií, ale aj z hľadiska obchodných modelov. Vesmír priťahuje čoraz viac podnikov a podnikateľov, ktorí niekedy nemajú v tejto oblasti žiadne skúsenosti. Preto je mimoriadne dôležité, aby Únia aktívne podporovala celý kozmický sektor, najmä výskum a vývoj, začínajúce podniky a inkubátory spoločností pôsobiace v kozmickom sektore. Pokiaľ ide konkrétne o jej programy, Komisia v Stratégii pre Európu v oblasti kozmického priestoru zdôraznila význam zabezpečenia nepretržitej prevádzky služieb poskytovaných systémami Galileo, EGNOS a Copernicus a prípravy nových generácií týchto služieb s cieľom rozšíriť služby SST a oznámila iniciatívu v oblasti vládnej satelitnej komunikácie „GOVSATCOM“, ktorá bola pôvodne zahrnutá do pracovného programu Komisie na rok 2017. Okrem toho vyzdvihla kľúčovú úlohu partnerstiev medzi Komisiou, členskými štátmi, Agentúrou pre európsky GNSS (globálny systém satelitnej navigácie), Európskou vesmírnou agentúrou a všetkými ostatnými agentúrami a zainteresovanými stranami zapojenými do vykonávania európskej politiky v oblasti kozmického priestoru, pričom zdôraznila, že pre realizáciu vesmírneho programu Únie má rozhodujúci význam zavedenie efektívnych a primeraných riadiacich štruktúr. Pokiaľ ide o novú iniciatívu GOVSATCOM, v záveroch zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo v decembri 2013, a v rôznych následných záveroch Rady, v Bielej knihe Komisie o budúcnosti Európy, v Rímskej deklarácii lídrov 27 členských štátov a vo viacerých uzneseniach Európskeho parlamentu sa uznalo, že Európa má nedostatočné spôsobilosti v oblasti zabezpečenej satelitnej komunikácie. Prístup, ktorý Komisia zastávala v oznámení o stratégii pre Európu v oblasti kozmického priestoru, potvrdila Rada vo svojich záveroch z 30. mája 2017, ako aj Európsky parlament vo svojom uznesení z 12. septembra 2017. Rada vo svojich záveroch z 30. mája 2017 predovšetkým nabádala Komisiu a členské štáty, aby sa v prípade potreby naďalej spoliehali na technické know-how Európskej vesmírnej agentúry, ako aj národných vesmírnych agentúr v Európe, vyzvala Komisiu, aby zanalyzovala a posúdila potenciálny vývoj povinností Agentúry pre európsky GNSS a uznala potrebu prípadného vytvorenia silnejších synergií medzi civilným a vojenským využívaním kozmických prostriedkov. Návrh nariadenia je súčasťou opatrení nadväzujúcich na Stratégiu pre Európu v oblasti kozmického priestoru. Všetky činnosti Únie v tejto vysoko strategickej oblasti sa zlúčia v plne integrovanom vesmírnom programe. Tým sa zabezpečí súdržný rámec pre budúce investície ponúkajúci väčšiu viditeľnosť a flexibilitu. Zlepšenie efektivity v konečnom dôsledku pomôže pri zavádzaní nových služieb opierajúcich sa o kozmické technológie, ktoré budú prínosom pre všetkých občanov EÚ. Cieľom tohto programu preto je: –poskytovať alebo prispievať k poskytovaniu vysokokvalitných, aktuálnych a v prípade potreby aj bezpečných údajov, informácií a služieb týkajúcich sa vesmíru, a to bez prerušenia a pokiaľ možno na globálnej úrovni, a tým uspokojovať súčasné a budúce potreby a umožňovať plnenie politických priorít Únie vrátane tých, ktoré sa týkajú zmeny klímy a bezpečnosti a obrany, –maximalizovať sociálno-ekonomické prínosy okrem iného aj prostredníctvom podporovania čo najširšieho možného využívania údajov, informácií a služieb poskytovaných zložkami programu, –posilniť bezpečnosť Únie a jej členských štátov, ako aj jej slobodu konať a strategickú autonómiu, najmä pokiaľ ide o technológie a rozhodovanie založené na dôkazoch, –podporovať úlohu Únie na medzinárodnej scéne ako jedného z popredných aktérov v kozmickom sektore a posilniť jej úlohu pri riešení globálnych výziev a podporovaní globálnych iniciatív, a to okrem iného aj v oblasti zmeny klímy a udržateľného rozvoja. Návrh nariadenia zahŕňa vhodné opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov. Návrhom nariadenia sa výrazne zjednodušuje a zefektívňuje súčasné acquis Únie tak, že sa takmer všetky pravidlá, ktoré boli doteraz obsiahnuté v samostatných nariadeniach alebo rozhodnutiach, kombinujú a harmonizujú v jednom texte. Upevňuje sa tým postavenie politiky Únie v oblasti kozmického priestoru, čo je v súlade s ambíciou Únie zohrávať v budúcnosti významnú úlohu globálneho hráča v oblasti vesmíru.

Návrhom sa Únii poskytuje dostatočne veľký rozpočet pre oblasť vesmíru, ktorý jej umožní uskutočňovať rôzne činnosti plánované najmä v súvislosti s pokračovaním a zlepšovaním systémov Galileo, EGNOS, Copernicus a SST, ako aj spustením iniciatívy Govsatcom. Stanovujú sa v ňom pravidlá riadenia programu, pričom sa objasňujú vzťahy medzi jednotlivými zúčastnenými aktérmi a úloha týchto aktérov, predovšetkým členských štátov, Komisie a Agentúry Európskej únie pre vesmírny program, a zavádza sa jednotný systém riadenia všetkých zložiek tohto programu. Posilňuje sa ním úloha bývalej Agentúry pre európsky GNSS, keďže sa rozširuje rozsah jej úloh v oblasti bezpečnostnej akreditácie tak, aby zahŕňali všetky zložky programu, čo je dôvodom na zmenu názvu tejto agentúry, ktorá sa má stať Agentúrou Európskej únie pre vesmírny program. A napokon sa týmto návrhom stanovuje a štandardizuje bezpečnostný rámec programu, a to najmä pokiaľ ide o zásady a postupy, ktoré sa majú dodržiavať, a opatrenia, ktoré sa majú prijímať, čo má rozhodujúci význam, keďže ide o akcie týkajúce sa položiek s dvojakým použitím. V tomto návrhu sa ako dátum začatia uplatňovania stanovuje 1. január 2021 a tento návrh sa predkladá Únii 27 členských štátov v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho zámere vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo Európskej rade doručené 29. marca 2017. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Acquis Únie v oblasti kozmického sektora v súčasnosti zahŕňa tieto nariadenia a rozhodnutia: –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie Galileo a EGNOS, –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus, –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 541/2014/EÚ, ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST), –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS, –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1104/2011/EÚ o pravidlách prístupu k verejnej regulovanej službe, ktorú poskytuje systém Galileo, –rozhodnutie Rady 2014/496/SZBP o aspektoch rozmiestňovania, prevádzky a používania systému Galileo, ktoré majú vplyv na bezpečnosť Európskej únie. Týmto nariadením sa nahrádzajú a zároveň rušia prvé štyri z uvedených textov. Stanovujú sa v ňom pravidlá spoločné pre všetky zložky programu vrátane zložiek Galileo, EGNOS, Copernicus a SST, ako aj určité pravidlá, ktoré sú osobitné pre každú z týchto zložiek. Pokiaľ ide o nariadenie (EÚ) č. 912/2010, požadované zmeny sú takého charakteru, že sa v záujme jasnosti a zjednodušenia uprednostňuje, aby sa aj tento text zrušil a aby sa pravidlá týkajúce sa novej agentúry, ktorá je nástupkyňou Agentúry pre európsky GNSS, začlenili do navrhovaného nariadenia, ktorým sa zriaďuje Vesmírny program Únie. Navrhované nariadenie nijako nemení ani neovplyvňuje rozhodnutie č. 1104/2011/EÚ, ktoré bude naďalej upravovať jednu konkrétnu službu poskytovanú systémom Galileo, a to verejnú regulovanú službu (Public Regulated Service – ďalej aj „PRS“). Uvedené rozhodnutie sa teda bude naďalej uplatňovať súbežne s navrhovaným nariadením a doplní ho o lex specialis vo vzťahu k tejto konkrétnej službe. Okrem toho sa bude naďalej uplatňovať aj rozhodnutie 2014/496/SZBP, ktoré vychádza z článku 28 Zmluvy o Európskej únii („Zmluva o EÚ“). V kontexte zložiek Galileo a EGNOS sa vo všetkých prípadoch, v ktorých môže zavedenie, prevádzka alebo využívanie týchto zložiek ovplyvňovať bezpečnosť Únie alebo jedného z jej členských štátov, najmä v dôsledku medzinárodnej situácie, ktorá si vyžaduje opatrenia Únie, alebo v prípade ohrozenia prevádzky samotných zložiek alebo ich služieb, uplatňujú postupy stanovené v rozhodnutí 2014/496/SZBP. •Súlad s ostatnými politikami Únie Kozmický sektor má mnohé pozitívne účinky presahovania na ďalšie odvetvia hospodárstva. Medzi hlavné ciele stratégie Únie v oblasti kozmického priestoru, ktoré sú náležite zahrnuté do návrhu nariadenia, patria aj maximalizovanie prínosov vesmíru pre blahobyt občanov a prosperitu hospodárstva Únie, podpora vedeckého a technického pokroku, ako aj konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity európskeho priemyslu, a tiež podpora cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Prevádzkovanie kozmických systémov, ako sú EGNOS, Galileo alebo Copernicus, priamo dopĺňa akcie implementované v rámci mnohých iných politík Únie, najmä politiky v oblasti výskumu a inovácií, bezpečnostnej a migračnej politiky, priemyselnej politiky, spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky rybolovu, oblasti transeurópskych sietí, politiky v oblasti životného prostredia, energetickej politiky a oblasti rozvojovej pomoci. SST a nová iniciatíva GOVSATCOM zároveň prispejú k dosiahnutiu cieľov stanovených v akčnom pláne v oblasti európskej obrany a globálnej stratégii Európskej únie. Posilnia operačnú schopnosť aktérov v oblasti bezpečnosti a zaručia práva občanov na bezpečnosť, diplomatickú alebo konzulárnu ochranu a ochranu osobných údajov. A napokon sa nimi zlepší účinnosť hlavných politík EÚ, ako napríklad stratégie námornej bezpečnosti, politického rámca pre kybernetickú obranu, politiky pre arktickú oblasť, politiky v oblasti riadenia hraníc a migrácie, humanitárnej pomoci, rybolovu, dopravy a riadenia kritickej infraštruktúry. Akcie v rámci programu by sa mali primerane použiť na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných podmienok, pričom by sa nemali zameriavať na tie isté oblasti ako súkromné financovanie, vytláčať takéto financovanie a mali by mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Tým sa zabezpečí súlad medzi akciami programu a pravidlami štátnej pomoci EÚ, čím sa predíde neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom navrhovaného nariadenia je článok 189 ods. 2 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že Únia vypracuje európsku politiku v oblasti kozmického priestoru, a s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov tejto politiky sa Európskemu parlamentu a Rade udeľuje právomoc prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom program. Keďže nariadenie (EÚ) č. 1285/2013 o GNSS a nariadenie (EÚ) č. 912/2010 o Agentúre pre európsky GNSS, ktoré sa osobitne zaoberajú systémami Galileo a EGNOS, vychádzajú z článku 172 ZFEÚ (transeurópske siete), je – vzhľadom na judikatúru Súdneho dvora o voľbe právneho základu a so zreteľom na obsah navrhovaného nariadenia a ciele opatrení, ktoré sú v ňom uvedené – vhodné vychádzať pri navrhovanom nariadení z článku 189 ods. 2 ZFEÚ. •Subsidiarita Kozmický sektor je sektor špičkových technológií, v ktorom sa mobilizujú značné finančné zdroje a v rôznych oblastiach využívajú pokročilé technológie. Už uvedené ciele navrhovaného nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, a to ani tých, ktoré majú v kozmickom sektore vedúce postavenie. Faktom je, že vedecké a technické skúsenosti, ako aj know-how v tejto oblasti sú rozložené do viacerých hospodárskych regiónov Únie a koncentrujú sa aj v Európskej vesmírnej agentúre, čo je medzinárodná organizácia, ktorej členom je väčšina členských štátov EÚ. Z finančného hľadiska možno konštatovať, že úloha vybudovania a prevádzky systémov, ako sú Galileo a Copernicus, ktoré poskytujú služby, o ktoré majú záujem všetky členské štáty Únie, ak nie všetky regióny sveta, je príliš veľká na to, aby ju samostatne uskutočnil len jeden členský štát. Z dôvodov rozsahu a dôsledkov cieľov navrhovaného nariadenia je tieto ciele možné náležite dosiahnuť opatreniami na úrovni Únie. •Proporcionalita V navrhovanom nariadení sa stanovujú opatrenia, ktoré neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Zložky Galileo, EGNOS, Copernicus, SST a GOVSATCOM zodpovedajú potrebám podnikov z Únie a jej občanov. Majú značné pozitívne účinky presahovania na hospodárstvo Únie. Spôsobom, akým sa tieto systémy vyvíjajú, sa má podporiť vykonávanie právnych predpisov EÚ a majú sa čo najlepšie splniť politické priority Únie, a to aj v oblasti zmeny klímy, bezpečnosti a obrany. Podpora kozmického sektora v Únii, najmä prostredníctvom pomoci pre začínajúce podniky alebo v súvislosti s nosnými raketami, prispieva k zachovaniu slobody konania Únie a jej strategickej autonómie z hľadiska technológií, ako aj k rozšíreniu jej medzinárodného dosahu. Rozpočet pridelený na program navyše nie je vzhľadom na sledované ciele neprimeraný. Sumy potrebné na realizáciu programu boli stanovené na základe viacerých analýz a odhadov vykonaných v rámci posúdenia vplyvu, ako sa opisuje ďalej. •Výber nástroja Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje tento program, sa nielenže výslovne stanovuje v článku 189 ods. 2 ZFEÚ, ale je aj uprednostňovaným nástrojom, ktorým sa programu poskytne udržateľný základ. Výberom tohto právneho nástroja sa totiž zabezpečuje jednotnosť a priame uplatňovanie, ktoré sú potrebné v záujme účinnej implementácie programu, pričom sa tento program zároveň náležite zviditeľňuje a poskytujú sa mu finančné zdroje potrebné na jeho implementáciu. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Pokiaľ ide o Galileo a EGNOS, Komisia podľa článku 34 nariadenia (EÚ) č. 1285/2013 o GNSS a článku 26 nariadenia (EÚ) č. 912/2010 o Agentúre pre európsky GNSS (GSA) poskytla Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku programov Galileo a EGNOS v polovici obdobia a o činnosti Agentúry pre európsky GNSS. V tejto súvislosti sa v mene Komisie uskutočnila štúdia o hodnotení v polovici obdobia. Správa o hodnotení v polovici obdobia sa zameriavala na implementáciu programu v období 2014 – 2016. Konštatovalo sa v nej, že programy Galileo a EGNOS vykazujú uspokojivú úroveň efektívnosti a sú na dobrej ceste k dosiahnutiu dlhodobých cieľov na rok 2020 stanovených v nariadení o GNSS. Napriek tomu sa identifikovalo niekoľko nedostatkov v oblasti efektivity a možností zlepšenia, pokiaľ ide o riadenie bezpečnosti v súvislosti s programom Galileo a celkové riadenie programov Galileo a EGNOS. Pokiaľ ide o riadenie, roky 2014 až 2016 predstavovali dôležité prechodné obdobie, v ktorom sa postupne zavádzali a konsolidovali kľúčové prvky rámca pre riadenie a správu. Ich budúci vývoj bude dôležitým aspektom nadchádzajúcej fázy využívania systému Galileo, a preto sa ním bude treba starostlivo zaoberať. Pokiaľ ide o riadenie bezpečnosti, v nasledujúcej fáze bude sa treba osobitne venovať tomu, aby rada pre bezpečnostnú akreditáciu a jej zamestnanci boli nezávislí od prevádzkových činností týkajúcich sa systémov Galileo a EGNOS. Pokiaľ ide o finančné záležitosti, Galileo aj EGNOS sa od konca roka 2016 implementovali v medziach rozpočtu stanoveného v nariadení o GNSS (7 071 mil. EUR), pričom sa nezaznamenalo žiadne celkové prekročenie nákladov. Čo sa týka súdržnosti s ďalšími politikami EÚ, v rámci samotných programov a s inými programami GNSS, Galileo aj EGNOS vykázali vysokú mieru súdržnosti. A napokon, Agentúra pre európsky GNSS prostredníctvom účinného vykonávania základných aj delegovaných úloh úspešne splnila svoje ciele týkajúce sa pokroku systémov Galileo a EGNOS a rozvoja odberateľského trhu. Musela však čeliť určitým ťažkostiam v súvislosti s najímaním vhodných pracovníkov.

Pokiaľ ide o Copernicus, Komisia v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 377/2014 o programe Copernicus poskytla Európskemu parlamentu a Rade hodnotenie dosahovania cieľov všetkých úloh financovaných programom Copernicus v polovici obdobia, a to na úrovni ich výsledkov a vplyvov, ich európskej pridanej hodnoty a efektívnosti využívania zdrojov. V mene Komisie sa uskutočnila štúdia o hodnotení v polovici obdobia. Hodnotenie v polovici obdobia sa týkalo rokov 2014 – 2016. Konštatovalo sa v ňom, že program Copernicus je „na dobrej ceste, keďže už splnil určité dôležité očakávania, pokiaľ ide o podporu autonómie Európy pri poskytovaní kvalitných a užitočných údajov a jeho využívanie veľkým počtom používateľov, a to tak na inštitucionálne, ako aj na komerčné účely“. Boli zdôraznené aj ďalšie výrazné pozitíva programu Copernicus, ako napríklad politika otvoreného prístupu k údajom, opatrenia na podporu využívania zo strany súkromného sektora, konkrétne hospodárske prínosy, dobrá miera vnútornej súdržnosti a súdržnosti s inými akciami EÚ, vynikajúce plnenie rozpočtu v medziach rozpočtu stanoveného v nariadení a dobrá spolupráca interne v rámci Komisie aj s členskými štátmi. Pokiaľ ide o konkrétne získané poznatky, bezprecedentný úspech programu a objem údajov z neho viedli k dvom hlavným zisteniam: i)treba zlepšiť distribúciu údajov a prístup k nim: vzhľadom na veľmi vysoký počet registrovaných používateľov treba zlepšiť komunikačné aspekty, distribúciu údajov a prístup k nim, ako aj sťahovanie údajov. ii)treba posilniť začlenenie údajov z vesmíru do iných oblastí politiky a hospodárskych odvetví, a to prostredníctvom väčšieho zamerania sa na využívanie zo strany používateľov: Copernicus využívajú komunity používateľov z tradičného vesmírneho sektora, avšak na to, aby oslovil ďalších potenciálnych používateľov mimo tohto sektora treba vyvinúť ďalšie úsilie. V prípade SST Komisia prijala 3. mája 2018 správu o vykonávaní rámca na podporu SST (2014 – 2017) [COM(2018) 256]. V správe sa konštatovalo, že SST Európskej únie poskytuje výsledky pre všetky akcie a tri služby a vytvára pridanú hodnotu EÚ, v záujme zlepšenia účinnosti sa však musí ďalej vyvíjať. V sprievodnom posúdení vplyvu sa v reakcii na odporúčania uvedené v správe uvádzajú štyri otázky, ktoré treba riešiť, aby bolo v nasledujúcich rokoch možné zintenzívniť implementáciu: i)zlepšiť autonómiu služieb SST Európskej únie prostredníctvom modernizácie snímačov SST, vývoja nových snímačov a vytvorenia európskeho katalógu kozmických objektov SST. ii)podporovať európsky rozmer SST Európskej únie odstránením zbytočnej duplicity medzi vnútroštátnymi operačnými strediskami SST a vyžadovaním špecializácie na základe najlepších výsledkov. iii)zmeniť rozhodovaciu štruktúru využívaním kvalifikovanej väčšiny a vytvorením spoločného koordinačného tímu, ktorý bude zabezpečovať dohľad nad technickými prácami. iv)preskúmať mechanizmus financovania zavedením programu s jedným rozpočtovým riadkom a dlhodobým výhľadom. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Táto iniciatíva vychádza aj z rozsiahlych verejných konzultácií a seminárov s cieľom získať názory všetkých relevantných zainteresovaných strán (výrobného odvetvia, členských štátov, výskumných pracovníkov atď.), konkrétne: ·v roku 2016: Komisia uskutočnila pred prijatím Stratégie pre Európu v oblasti kozmického priestoru rozsiahlu verejnú konzultáciu týkajúcu sa všetkých vesmírnych aspektov vrátane programov, ktoré sa v súčasnosti navrhujú v medziach budúceho viacročného finančného rámca. ·v rokoch 2015 – 2016: uskutočnili sa dve cielené konzultácie týkajúce sa aspektov kozmického výskumu, pričom sa získali aj stanoviská členských štátov, významných odvetvových združení a výskumných organizácií. ·v rokoch 2015 – 2017: na úrovni expertov sa uskutočnili početné špecializované semináre, stretnutia a vypracovali správy s cieľom konzultovať so zainteresovanými stranami o: i) rozvoji systémov Copernicus a Galileo; ii) osobitných potrebách výrobného odvetvia; iii) osobitných potrebách v oblasti vládnej satelitnej komunikácie; iv) osobitných potrebách vo vzťahu k získavaniu informácií o situácii vo vesmíre vrátane SST, vesmírneho počasia a objektov v blízkosti Zeme. ·V rokoch 2016 – 2017 sa v rámci posúdenia vplyvu budúceho programu GOVSATCOM prostredníctvom dvojstranných kontaktov a plenárnych zasadnutí uskutočnili cielené konzultácie so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami – členskými štátmi ako poskytovateľmi a používateľmi GOVSATCOM, inštitúciami a agentúrami EÚ a výrobným odvetvím vrátane výrobcov satelitov, operátorov a MSP. Väčšina členských štátov a výrobné odvetvie jednoznačne podporujú program a jeho ciele. Do návrhu sa zahrnuli odporúčania zainteresovaných strán, ktoré sa týkali najmä silnej bezpečnosti, agregácie dopytu, závislosti od vnútroštátnych a komerčných dodávateľov, synergií medzi civilným a vojenským sektorom a modulárneho prístupu zameraného na služby. Z rozsiahlej verejnej konzultácie, ktorú Komisia uskutočnila pred prijatím Stratégie pre Európu v oblasti kozmického priestoru v roku 2016, vyplynuli nasledujúce kľúčové závery: V prípade programov Galileo a EGNOS zainteresované strany vyjadrili celkovo dostatočnú úroveň spokojnosti, pokiaľ ide o uplatňovanie logiky zásahov EÚ a výsledky programov dosiahnuté v období hodnotenia. Ich účinnosť bola obzvlášť zjavná pri výsledkoch vesmírneho segmentu systému Galileo a pri konsolidácii stability a vysokej výkonnosti poskytovania služieb systému EGNOS s deklaráciou služby LPV-200 a poskytovaním služieb APV-I na 98,98 % pevninskej plochy členských štátov EÚ a Nórska a Švajčiarska. Zainteresované strany sa však napriek tomu domnievajú, že v záujme efektívnosti riadenia by bolo prospešné znížiť ich zložitosť, ktorá často vedie k zdvojenému úsiliu a oneskoreniam. Zainteresované strany sa okrem toho domnievajú, že riadenie by sa malo v budúcnosti, keď systém Galileo prejde do fázy využívania, prispôsobiť.

V prípade programu Copernicus sa za výrazné pozitívum považuje politika otvoreného prístupu k údajom. Používatelia oceňujú pri službách programu Copernicus relevantnosť a dostupnosť produktov, ako aj včasnosť dodávania. Pri koordinácii zložky in situ sa dosiahli dobré výsledky – zvýšil sa počet používateľov a vytvoril sa širší katalóg súborov údajov. Väčší dôraz je však treba klásť na rozvoj zložky in situ programu Copernicus a využívanie relevantných súborov údajov in situ, pričom treba získať pridanú hodnotu integráciou rôznych zdrojov údajov získaných pozorovaním Zeme. Riadenie programu Copernicus sa považuje za efektívne. Treba však zlepšiť prístup k údajom in situ. Dosiahnutiu plného potenciálu služieb systému Copernicus bránia nedostatky, pokiaľ ide o dostupnosť údajov in situ. Ciele programu Copernicus sú stále primerané, no zainteresované strany uviedli, že by sa mali riešiť aj ďalšie (napr. antropogénne emisie CO2, zaistenie dodržiavania predpisov v oblasti ochrany životného prostredia a klímy, polárne oblasti, zachovávanie kultúrneho dedičstva atď.). Zároveň uviedli, že by sa mohol zlepšiť prístup k údajom zo satelitov Sentinel a integrácia rôznych zdrojov údajov. Pokiaľ ide o únijný rozmer programu, zainteresované strany sa jednoznačne zhodli na tom, že je potrebné zaistiť kontinuitu opatrení EÚ, a konštatovali, že zastavenie alebo zrušenie existujúcej intervencie EÚ by malo pre Galileo, EGNOS a Copernicus také závažné dôsledky, že by to mohlo ohroziť celý program. •Získavanie a využívanie expertízy Vypracovali sa osobitné správy: ·ako už bolo uvedené, externí dodávatelia uskutočnili a 23. júna 2017 predložili štúdiu o hodnotení v polovici obdobia. Táto štúdia bola východiskom pre správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o stave programov Galileo a EGNOS a zriadení Agentúry pre európsky GNSS, ktorou sa splnili požiadavky stanovené v článku 34 nariadenia (EÚ) č. 1285/2013 o GNSS a článku 26 nariadenia (EÚ) č. 912/2010 o Agentúre pre európsky GNSS. ·v prvom štvrťroku 2018 sa uskutočnila štúdia o vplyvoch financovania poskytovaného programom Galileo a EGNOS. ·ako už takisto bolo uvedené, externí dodávatelia uskutočnili a 23. júna 2017 predložili štúdiu o hodnotení programu Copernicus v polovici obdobia. Táto štúdia bola východiskom pre správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o stave programu Copernicus, ktorou sa splnila požiadavka stanovená v článku 32 nariadenia (EÚ) č. 377/2014 o programe Copernicus. ·v januári 2018 externí dodávatelia uskutočnili štúdiu o sociálno-ekonomických prínosoch programu Copernicus. ·v máji 2018 externí dodávatelia uskutočnili štúdiu o vplyvoch, nákladoch a prínosoch vývoja SST. ·V prípade GOVSATCOM sa Komisia opierala o skupinu expertov z členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry a Európskej obrannej agentúry. Skupina vypracovala dokument GOVSATCOM High-Level Civil-Military User Needs (Potreby civilných a vojenských používateľov vládnej satelitnej komunikácie na vysokej úrovni), sprevádzala vypracovanie hodnotenia vplyvu vrátane štúdie hodnotenia vplyvu GOVSATCOM uskutočnenej PwC a zverejnenej vo februári 2018 a poskytla Komisii odborné poradenstvo v otázkach satelitnej komunikácie. Ďalšie odborné poradenstvo počas konzultácií so zainteresovanými stranami poskytli vnútroštátne správne orgány a výrobné odvetvie. ·Uskutočnili sa aj ďalšie štúdie týkajúce sa konkrétnych otázok (napr. prístupu do vesmíru). Všetky štúdie sú verejne dostupné v kníhkupectve EU Bookshop. •Posúdenie vplyvu Komisia v súlade so svojou politikou „lepšej právnej regulácie“ vykonala posúdenie vplyvu v súvislosti so stanovením Vesmírneho programu Únie. Posúdenie vplyvu vychádzalo z troch špecifických cieľov: ·zabezpečenie kontinuity existujúcich kozmických infraštruktúr a služieb a rozvoj nových alebo zdokonalených infraštruktúr a služieb; ·podpora inovačného európskeho kozmického sektora a ·zachovanie možnosti autonómneho prístupu do vesmíru pre EÚ vďaka nezávislému výrobnému odvetviu EÚ, garantovanému prístupu k údajom z vesmíru a súvisiacim službám EÚ a ich bezpečnému a zabezpečenému využívaniu. V súvislosti s financovaním programu sa posudzovali dve možnosti.

„Základný scenár“ spočíval v znížení súčasného rozpočtu (-15 %) vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ. Navrhovaný scenár pozostával zo stálej úrovne financovania, ktorá by sa v porovnaní so súčasným rozpočtom zvýšila o 50 %. Základný scenár sa nepovažoval z hľadiska dosiahnutia ambicióznych cieľov politiky Únie v oblasti kozmického priestoru stanovených v Stratégii pre Európu v oblasti kozmického priestoru za dostatočný. V prípade systému Galileo by zníženie súčasného rozpočtu viedlo k postupnému zhoršovaniu jeho infraštruktúr a služieb a k definitívnemu ukončeniu jeho činnosti v nasledujúcich desaťročiach. EGNOS by zostal v prevádzke, ale nemohol by podporovať systém Galileo, ako sa stanovuje v nariadení o GNSS. Podobné dôsledky by sa dali očakávať v prípade programu Copernicus, keďže celá architektúra systému Copernicus by sotva mohla pokračovať, nehovoriac už o dosiahnutí prípadného zdokonalenia, pretože existujúce satelity by nebolo možné po konci životnosti na obežnej dráhe úplne nahradiť. Navrhovaným scenárom by sa zabezpečila kontinuita prevádzky a poskytovania služieb, sústavy 30 satelitov systému Galileo a technologický vývoj, čo by prispelo k zavedeniu druhej generácie a podporilo rozkvet trhov s aplikáciami. Stála úroveň financovania programu Copernicus by umožnila, aby si Únia zachovala autonómiu a udržala vedúce postavenie v oblasti monitorovania životného prostredia, riadenia núdzových situácií a podpory bezpečnosti hraníc a námornej bezpečnosti a vybudovala v odberateľskom odvetví dostatočnú dôveru, pokiaľ ide o využívanie a integrovanie údajov a informácií z programu Copernicus na základe jeho existujúcej infraštruktúry a služieb. Očakáva sa, že kontinuita systémov Galileo, EGNOS, Copernicus a SST zabezpečená poskytnutím dostatočných rozpočtových zdrojov bude mať značné sociálno-ekonomické a environmentálne prínosy vrátane vytvárania nových pracovných miest. Koncoví používatelia budú mať priamy úžitok z rôznych nových aplikácií, ktoré zlepšia spôsob, akým ľudia cestujú, pracujú a komunikujú. Očakáva sa, že občania budú mať prospech z modernizovaných služieb v oblasti dopravy šetrných k životnému prostrediu, ktoré povedú k efektívnejšiemu a menej znečisťujúcemu riadeniu dopravy. Efektívnejšie záchranné služby zabezpečia lepšiu a rýchlejšiu reakciu v prípadoch núdze, zatiaľ čo využívanie moderných aplikácií GNSS v poľnohospodárstve spolu s údajmi získanými pozorovaním Zeme zabezpečí udržateľnejšiu dostupnosť potravín. V súvislosti s GOVSATCOM sa vykonalo úplné samostatné posúdenie vplyvu. Výbor pre kontrolu regulácie vydal 29. septembra 2017 kladné stanovisko. V tomto posúdení sa analyzoval základný scenár a štyri možnosti politiky, ktoré majú spoločný súbor základných prvkov vrátane spoločných bezpečnostných požiadaviek, synergie vytvorené vďaka agregácii dopytu na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ, koordináciu ponuky, súdržnosť medzi civilným a vojenským sektorom, úspory z rozsahu a zvýšenie efektívnosti, posilnenie autonómie Únie a konkurencieschopnosti jej priemyslu. Uvedené štyri možnosti sa líšia na strane ponuky, pričom sa pri nich využívajú vnútroštátne alebo komerčné kapacity a služby satelitnej komunikácie, alebo ich kombinácia. Líšia sa aj v súvislosti s možným budúcim nadobudnutím kozmickej infraštruktúry, či už prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva alebo formou prostriedkov plne vlastnených EÚ. Zvolenou možnosťou sa optimalizujú výhody jednotlivých možností, rešpektuje sa subsidiarita a zohľadňujú sa odporúčania zainteresovaných strán. Združovanie používateľov z civilného a vojenského sektora na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, financovanie služieb z rozpočtu programu a využívanie vnútroštátnych a bezpečnostne akreditovaných komerčných prostriedkov umožní rýchly začiatok prevádzky GOVSATCOM a zvýši jej flexibilitu a rozsah. Čo sa týka prípadného vývoja budúcej kozmickej infraštruktúry, za najlepšie riešenie sa považujú nákladovo efektívne verejno-súkromné partnerstvá. Nevyhnutné je centrum vlastnené EÚ a jednotné bezpečnostné požiadavky. Návrh znenia posúdenia vplyvu programu (okrem GOVSATCOM, na ktoré sa vzťahuje samostatné posúdenie vplyvu) bol 11. apríla 2018 predložený výboru pre kontrolu regulácie. Výbor pre kontrolu regulácie vydal 13. apríla 2018 negatívne stanovisko. Návrh posúdenia sa následne značne prepracoval s cieľom zohľadniť odporúčania na zlepšenie týkajúce sa najmä: ·jasnejšieho opisu výziev, ktorým program čelí, vrátane lepšieho opisu pôvodu výziev (politické výzvy, globálne výzvy, výzvy na základe poznatkov získaných z existujúcich programov), ·jasnejších väzieb medzi týmito výzvami a špecifickými cieľmi programu, ·jasnejšieho opisu priorít programu a ich väzby na výzvy a ciele, ·objasnenia zmien v riadení programu, ·doplňujúcich informácií o rozpočtových prostriedkoch pridelených na hlavné činnosti. Druhá verzia návrhu bola výboru pre kontrolu regulácie zaslaná 25. apríla 2018. Výbor vydal 3. mája 2018 kladné stanovisko s odporúčaním, aby sa správa ďalej zlepšila v dvoch kľúčových ohľadoch. V súlade s pokynom, aby sa tieto pripomienky zohľadnili ešte pred začiatkom konzultácie medzi útvarmi, bol návrh správy následne zmenený, a to najmä v týchto ohľadoch: ·lepší opis rozdelenia zodpovedností medzi Agentúrou Európskej únie pre vesmírny program a Komisiou, ·doplňujúce vysvetlenie k rozpočtu pridelenému na zabezpečenie kontinuity a nové činnosti, ·lepšie rozlíšenie medzi všeobecnými cieľmi a špecifickými cieľmi. Výbor pre kontrolu regulácie vydal 3. mája 2018 kladné stanovisko k návrhu posúdenia vplyvu. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Ako už bolo vysvetlené, navrhované nariadenie má za cieľ značne zjednodušiť platné právne predpisy, a to tak, že skonsoliduje kľúčové zložky Vesmírneho programu Únie do jedného textu a nahradí tri nariadenia Európskeho parlamentu a Rady a jedno rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorými sa v súčasnosti tieto zložky upravujú. •Základné práva

Navrhované nariadenie obsahuje bežné ustanovenia o ochrane osobných údajov a súkromia. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že každé spracovanie osobných údajov v rámci vykonávania úloh a činností stanovených týmto nariadením vrátane činnosti Agentúry Európskej únie pre vesmírny program sa vykonáva v súlade s platným právom v oblasti ochrany osobných údajov. 4.VPLYV NA ROZPOČET Príspevok Únie na tento program bude od roku 2021 predstavovať 16 mld. EUR v bežných cenách. Väčšina rozpočtu sa bude vďaka dohodám o príspevku uzatvoreným s poverenými subjektmi plniť v rámci nepriameho riadenia. Odhad nákladov na program je výsledkom rozsiahlych analýz, ktoré vychádzajú zo skúseností Komisie získaných pri riadení existujúcich akcií (Galileo, EGNOS, Copernicus a SST), z prípravných štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami v súvislosti s GOVSATCOM. Odborné znalosti, ktoré Komisia získala, sú podstatným faktorom pri zabezpečovaní kontinuity akcií. Odhadované požiadavky na ľudské zdroje, uvedené vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto nariadeniu, odrážajú túto potrebu kontinuity odborných znalostí. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ V navrhovanom nariadení sa stanovuje, že program má implementovať Komisia prostredníctvom pracovných programov uvedených v [článku 108] nariadenia o rozpočtových pravidlách, pričom sa majú zohľadňovať meniace sa potreby používateľov a technologický vývoj. Vykonávanie navrhovaného nariadenia sa má monitorovať viacerými spôsobmi. Po prvé, Komisia každý rok podá Európskemu parlamentu a Rade správu o implementácii programu. V správe uvedie informácie týkajúce sa riadenia rizík, celkových nákladov, ročných prevádzkových nákladov, výsledkov výziev na predkladanie ponúk, príjmov, harmonogramu a výsledkov. Po druhé, na účely monitorovania implementácie programu a dosahovania cieľov stanovených v nariadení sa majú vymedziť ukazovatele výkonnosti, pričom prijímatelia finančných prostriedkov Únie budú povinní poskytovať príslušné informácie. Zároveň bude potrebné zhromažďovať údaje o využívaní výsledkov výskumu a inovácie, a to aj prostredníctvom monitorovania finančných prostriedkov pridelených na využívanie výsledkov výskumu a inovácií, predovšetkým z programu Európsky horizont. Po tretie, program sa má hodnotiť aspoň raz za štyri roky. Tieto hodnotenia sa majú vykonávať v primeranom čase, tak aby bolo možné prijať príslušné rozhodnutia. Hodnotenia sa budú vykonávať v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politík by mali poskytovať základ pre posúdenie vplyvu možností ďalších opatrení. Pri hodnoteniach sa posúdia účinky programu v praxi na základe ukazovateľov/cieľov programu a uskutoční sa podrobná analýza toho, do akej miery sa program môže považovať za relevantný, účinný, efektívny, poskytujúci dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a v súlade s ostatnými politikami EÚ. V rámci týchto hodnotení sa na základe získaných poznatkov identifikujú všetky nedostatky/problémy alebo akýkoľvek potenciál na ďalšie zlepšenie akcií alebo ich výsledkov a na maximalizáciu ich využívania/vplyvu. Komisia oznámi závery hodnotení spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Navrhované nariadenie pozostáva z 12 hláv. Hlava I zahŕňa všeobecné ustanovenia, ktorými sa okrem iného stanovuje predmet nariadenia, zložky programu, ciele uvedeného programu a zásada vlastníctva majetku vytvoreného alebo vyvinutého v rámci programu zo strany Únie. V hlave II sa stanovujú rozpočtové príspevky a rozpočtové mechanizmy programu. V hlave III sa stanovujú finančné ustanovenia vzťahujúce sa na program. V súvislosti s verejným obstarávaním je vzhľadom na zložitosť a špecifiká zmlúv, ktoré sa majú uzatvoriť v kozmickom sektore, potrebné stanoviť opatrenia týkajúce sa vykonávania nariadenia o rozpočtových pravidlách. Finančné ustanovenia musia zároveň umožňovať splnenie rôznych potrieb jednotlivých zložiek programu a využitie celej škály foriem spolupráce a partnerstiev medzi zainteresovanými stranami. Hlava IV sa týka riadenia programu. Podrobne sa v nej opisuje úloha, ktorú majú zohrávať štyria hlavní aktéri, konkrétne Komisia, Agentúra Európskej únie pre vesmírny program, Európska vesmírna agentúra a členské štáty, a vzťahy medzi týmito rôznymi aktérmi.

Hlava V sa zaoberá bezpečnosťou, ktorá je obzvlášť dôležitá vzhľadom na strategický charakter viacerých zložiek programu a väzby medzi vesmírom a bezpečnosťou. Vysoká úroveň bezpečnosti sa musí zabezpečiť a zachovať zavedením účinných opatrení v oblasti riadenia, ktoré sú vo veľkej miere založené na skúsenostiach členských štátov a na skúsenostiach, ktoré Komisia získala v posledných rokoch. Program okrem toho musí, podobne ako každý program so strategickým rozmerom, prejsť nezávislou bezpečnostnou akreditáciou na základe príslušných noriem v tejto oblasti. Hlava VI sa týka systémov Galileo a EGNOS. Tieto ustanovenia sú vo veľkej miere založené na príslušných ustanoveniach nariadenia (EÚ) č. 1285/2013 o GNSS, ale v prípade potreby boli aktualizované a prispôsobené, berúc okrem iného do úvahy, že tieto dva systémy sú v súčasnosti v prevádzke a stali sa prvkami zastrešujúceho vesmírneho programu Únie. Hlava VII sa týka systému Copernicus. Táto hlava obsahuje niektoré ustanovenia, ktoré sú veľmi podobné ustanoveniam súčasného nariadenia (EÚ) č. 377/2014 o programe Copernicus, pričom však odrážajú určitý významný vývoj systému zameraný na spracovanie a správu údajov a vytvorenie zastrešujúceho právneho rámca. V hlave VIII sa uvádzajú podrobnosti o ostatných zložkách Vesmírneho programu Únie, najmä SST a GOVSATCOM. Zatiaľ čo ustanovenia o SST sú založené na ustanoveniach, ktoré už sú stanovené v rozhodnutí č. 541/2014/EÚ, oddiel o GOVSATCOM je úplne nový. Hlavou IX sa mení názov Agentúry pre európsky GNSS na Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a menia sa niektoré z prevádzkových pravidiel agentúry, ktoré sú v súčasnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 912/2010. Tieto zmeny odrážajú najmä novú úlohu, ktorá bola pridelená agentúre, ktorej úlohy sa rozširujú tak, aby mohli prípadne zahŕňať všetky zložky Vesmírneho programu Únie. V hlavách X, XI a XII stanovujú rôzne ustanovenia, ustanovenia o delegovaní a vykonávacie opatrenia, ako aj záverečné ustanovenia. •Zohľadňovanie problematiky klímy V návrhu viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, ktorý predložila Komisia, sa stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o zohľadňovanie problematiky klímy vo všetkých programoch EÚ, pričom sa má vo všeobecnosti dosiahnuť to, aby 25 % výdavkov EÚ prispievalo k cieľom v oblasti klímy. Príspevok tohto programu k splneniu tohto celkového cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému klimatických markerov EÚ na primeranej úrovni členenia vrátane použitia presnejších metodík, ak sú k dispozícii. Komisia bude naďalej každoročne predkladať informácie o viazaných rozpočtových prostriedkoch v súvislosti s ročným návrhom rozpočtu. S cieľom podporiť plné využitie potenciálu programu prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy sa Komisia bude počas celého procesu prípravy, implementácie, preskúmania a hodnotenia programu snažiť identifikovať relevantné akcie. 2018/0236 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže:

(1)Kozmické technológie, údaje z vesmíru a súvisiace služby sa stali nevyhnutnou súčasťou každodenného života Európanov a zohrávajú zásadnú úlohu pri ochrane mnohých strategických záujmov. Kozmický priemysel Únie je už teraz jedným z najkonkurencieschopnejších na svete. Vstup nových hráčov a vývoj nových technológií však zásadne menia tradičné priemyselné modely. Preto je nevyhnutné, aby Únia zostala jedným z popredných hráčov na medzinárodnej scéne a mala v oblasti vesmíru značnú slobodu konania, podnecovala vedecký a technický pokrok a podporovala konkurencieschopnosť a inovačnú schopnosť výrobných odvetví Únie, ktoré patria do kozmického sektora, a to najmä malých a stredných, začínajúcich a inovačných podnikov. (2)Vývoj kozmického sektora je historicky spätý s bezpečnosťou. Zariadenia, komponenty a nástroje, ktoré sa používajú v kozmickom sektore, sú v mnohých prípadoch položkami s dvojakým použitím. Preto by sa mali využiť možnosti, ktoré vesmír ponúka z hľadiska bezpečnosti Únie a jej členských štátov. (3)Únia od konca 90. rokov minulého storočia rozvíja vlastné iniciatívy a programy v oblasti vesmíru, konkrétne európsku prekryvnú službu geostacionárnej navigácie (EGNOS) a následne programy Galileo a Copernicus, ktoré reagujú na potreby občanov Únie a požiadavky vyplývajúce z verejných politík. Treba zaistiť nielen kontinuitu týchto iniciatív, ale aj ich zlepšenie, aby naďalej zostali v popredí, pokiaľ ide o vývoj nových technológií a transformácie v digitálnej oblasti a oblasti informačných a komunikačných technológií, napĺňali novovznikajúce potreby používateľov a boli schopné plniť politické priority týkajúce sa napríklad zmeny klímy vrátane monitorovania zmien v Arktíde, bezpečnosti a obrany. (4)Únia sa musí postarať o to, aby mohla slobodne konať, mala autonómny prístup do vesmíru a mohla ho bezpečne využívať. Preto je nevyhnutné, aby si zachovala autonómny, spoľahlivý a nákladovo efektívny prístup do vesmíru, najmä pokiaľ ide o kritickú infraštruktúru a technológie, verejnú bezpečnosť a bezpečnosť Únie a jej členských štátov. Komisia by preto mala mať v súlade s ustanoveniami článku 189 ods. 2 zmluvy možnosť združovať služby vynášania na obežnú dráhu na európskej úrovni, a to tak pre vlastné potreby, ako aj, na základe ich žiadosti, pre potreby iných subjektov vrátane členských štátov. Je takisto zásadne dôležité, aby Únia aj naďalej mala moderné, efektívne a flexibilné zariadenia vypúšťacej infraštruktúry. Komisia by mala zvážiť spôsoby, akými by sa takéto zariadenia dali podporiť nad rámec opatrení prijímaných členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou. Najmä v prípadoch, keď je potrebná údržba alebo modernizácia pozemnej infraštruktúry nevyhnutnej na vynášanie na obežnú dráhu v súlade s potrebami programu, by malo byť v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a v prípadoch, keď možno stanoviť jednoznačnú pridanú hodnotu EÚ, možné čiastočne financovať takéto úpravy v rámci tohto programu, aby sa zlepšila jeho nákladová efektívnosť. (5)V záujme posilnenia konkurencieschopnosti kozmického priemyslu Únie a zvýšenia kapacít, pokiaľ ide o navrhovanie, budovanie a prevádzkovanie jej vlastných systémov, by Únia mala podporovať vytváranie, rast a rozvoj celého kozmického priemyslu. Vznik modelu napomáhajúceho podnikaniu a inováciám by sa malo na európskej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni podporiť aj zriadením vesmírnych centier spájajúcich kozmický sektor, digitálny sektor a používateľské sektory. Únia by mala podporovať expanziu vesmírnych spoločností so sídlom v Únii, aby im pomohla uspieť, a to aj tým, že ich bude podporovať pri prístupe k rizikovému financovaniu, keďže podniky, ktoré začínajú podnikať v oblasti vesmíru, nemajú v rámci Únie dostatočný prístup k súkromnému kapitálu, a vytváraním inovatívnych partnerstiev (prístup prvej zmluvy). (6)Vesmírny program Únie (ďalej aj „program“) má vzhľadom na svoj rozsah a potenciál pomôcť pri riešení globálnych výziev výrazný medzinárodný rozmer. Komisii by sa preto malo umožniť, aby v mene Únie riadila a koordinovala činnosti na medzinárodnej scéne, predovšetkým s cieľom brániť záujmy Únie a jej členských štátov na medzinárodných fórach, okrem iného aj v oblasti frekvencií, propagovala technológie Únie a jej priemysel a podporovala spoluprácu v oblasti odbornej prípravy, majúc na pamäti potrebu zaistiť reciprocitu práv a povinností jednotlivých strán. Je mimoriadne dôležité, aby Únia bola zastúpená Komisiou v orgánoch medzinárodného programu Cospas-Sarsat alebo v príslušných odvetvových orgánoch OSN vrátane Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo, ako aj Svetovej meteorologickej organizácie. (7)Komisia by súčasne s členskými štátmi a vysokým predstaviteľom mala podporovať zodpovedné správanie vo vesmíre, pričom by mala preskúmať možnosť pristúpenia k príslušným dohovorom OSN. (8)Tento program má podobné ciele ako iné programy Únie, najmä program Európsky horizont, Fond InvestEU, Európsky obranný fond a fondy podľa nariadenia (EÚ) [všeobecné nariadenie]. Preto by sa malo naplánovať kumulatívne financovanie z týchto programov za predpokladu, že sa skutočne vzťahujú na rovnaké nákladové položky, a to najmä prostredníctvom opatrení na doplnkové financovanie z programov Únie, pri ktorých to spôsoby riadenia umožňujú – buď následne, striedavo, alebo prostredníctvom kombinácie fondov –, ako aj opatrení na spoločné financovanie akcií, ktoré podľa možnosti umožňuje inovatívne partnerstvá a operácie kombinovaného financovania. Komisia by preto mala počas implementácie programu podporovať synergie s ďalšími súvisiacimi programami Únie, ktoré by podľa možnosti umožnili využívanie prístupu k rizikovému financovaniu, inovatívnym partnerstvám, kumulatívnemu alebo kombinovanému financovaniu. (9)Politické ciele tohto programu budú patriť aj medzi oblasti oprávnené na financovanie a investície prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtovej záruky Fondu InvestEU, a to najmä v rámci jeho segmentov politiky v oblasti udržateľnej infraštruktúry a výskumu, inovácie a digitalizácie. Finančná podpora by sa mala primerane použiť na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných podmienok, pričom akcie by sa nemali zameriavať na tie isté oblasti ako súkromné financovanie, vytláčať takéto financovanie ani narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Akcie by mali mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. (10)Koherentnosť a synergie medzi programom Európsky horizont a týmto programom prispejú k vytvoreniu konkurencieschopného a inovatívneho európskeho kozmického sektora; zvýšia autonómiu Európy pri prístupe do vesmíru a jeho využívaní v bezpečnom a chránenom prostredí a posilnia úlohu Európy ako globálneho aktéra. Prelomové riešenia v rámci programu Európsky horizont budú podporené údajmi a službami, ktoré výskumnej a inovačnej komunite poskytne tento program. (11)Je dôležité, aby Únia bola vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku vytvoreného alebo vyvinutého na základe verejného obstarávania, ktoré financuje v rámci svojho vesmírneho programu. Aby sa zaistilo, že sa budú v plnej miere dodržiavať všetky základné práva spojené s vlastníctvom, mali by sa uzavrieť potrebné dohody so všetkými existujúcimi vlastníkmi. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, že Únia v súlade s týmto nariadením a pokiaľ sa to na základe individuálneho posúdenia bude považovať za vhodné, sprístupní tento majetok tretím stranám alebo im umožní s nim nakladať. (12)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie pre tento program, ktoré má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení. (13)Vzhľadom na dôležitosť riešenia zmeny klímy v súlade so záväzkom EÚ plniť Parížsku dohodu a ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja prispeje tento program k akciám v oblasti klímy a k splneniu celkového cieľa vynakladať na podporu klimatických cieľov 25 % výdavkov z rozpočtu EÚ. Počas prípravy a implementácie programu sa určia relevantné akcie, ktoré sa prehodnotia v kontexte príslušných hodnotení a procesov preskúmania. (14)Všetky príjmy vytvorené programom by mali pripadnúť Únii, aby sa čiastočne vykompenzovali investície, ktoré už uskutočnila, a mali by sa použiť na podporu cieľov programu. Z rovnakého dôvodu by malo byť možné stanoviť v zmluvách uzatvorených so subjektmi zo súkromného sektora mechanizmus rozdeľovania príjmov. (15)Keďže program Únie je v zásade financovaný Úniou, mali by byť zmluvy na verejné obstarávanie uzatvárané v rámci tohto programu v súlade s predpismi Únie. V tejto súvislosti by mala byť Únia zároveň zodpovedná za vymedzenie cieľov, ktoré sa majú sledovať v súvislosti s verejným obstarávaním. (16)Program Únie sa opiera o zložité technológie, ktoré sa neustále menia. Spoliehanie sa na takéto technológie prináša neistotu a riziko, pokiaľ ide o verejné zákazky zadávané v rámci tohto programu, keďže takéto zákazky zahŕňajú dlhodobé záväzky vo vzťahu k zariadeniam alebo službám. Preto sú okrem pravidiel stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách potrebné osobitné opatrenia týkajúce sa verejných zákaziek. Malo by byť teda možné uzatvoriť zmluvu vo forme zmluvy rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok alebo stanoviť minimálny podiel subdodávateľského plnenia. A napokon, vzhľadom na neistotu súvisiacu s technológiami, ktorá je príznačná pre zložky programu, nemôžu byť ceny v rámci zmlúv vždy dopredu presne stanovené, a preto by malo byť možné uzatvoriť zmluvy bez uvedenia presnej a konečnej ceny, ktoré by obsahovali doložky na ochranu finančných záujmov Únie. (17)V záujme splnenia cieľov programu je dôležité, aby bolo možné v prípade potreby využiť kapacity, ktoré ponúkajú verejné a súkromné subjekty z Únie pôsobiace v oblasti vesmíru, a zároveň spolupracovať na medzinárodnej úrovni s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami. Z tohto dôvodu treba stanoviť možnosť využitia všetkých relevantných nástrojov stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách (najmä grantov, cien a finančných nástrojov), rôznych metód riadenia (ako napríklad priame a nepriame riadenie, verejno-súkromné partnerstvá a spoločné podniky) a postupov spoločného verejného obstarávania. (18)Najmä v prípade grantov zo skúseností vyplýva, že využívanie zo strany používateľov a trhu a celkový dosah sú lepšie, keď sa postupuje decentralizovaným spôsobom, než keď Komisia uplatňuje prístup zhora nadol. Poukazy, ktoré sú formou finančnej podpory od prijímateľa grantov tretím stranám, patria dosiaľ medzi najúspešnejšie akcie vo vzťahu k novým účastníkom a malým a stredným podnikom. Ich využívaniu však bráni strop finančnej podpory stanovený v nariadení o rozpočtových pravidlách. Tento strop by sa mal preto v prípade Vesmírneho programu EÚ zvýšiť, aby bolo možné udržať tempo s rastúcim potenciálom trhom vyvíjaných aplikácií v kozmickom sektore. (19)Druhy financovania a spôsoby implementácie podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe toho, či sa nimi splnia špecifické ciele akcií a dosiahnu výsledky, pričom by sa malo prihliadať najmä na náklady na kontroly, administratívnu záťaž a očakávané riziko nedodržiavania predpisov. Pritom by sa malo zvážiť aj využívanie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v [článku 125 ods. 1] nariadenia o rozpočtových pravidlách. (20)Na tento program sa vzťahuje nariadenie (EÚ, Euratom) [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Stanovujú sa v ňom pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriamej implementácie, finančnej pomoci, finančných nástrojov a rozpočtových záruk.

(21)Podľa [referencia sa podľa potreby aktualizuje podľa nového nariadenia o zámorských krajinách a územiach: článku 88 rozhodnutia Rady .../.../EÚ] osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach by mali byť oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi programu a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené. (22)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriamej implementácie a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa týkajú aj ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch, keďže dodržiavanie zásady právneho štátu je základným predpokladom správneho finančného riadenia a účinného financovania z prostriedkov EÚ. (23)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 . V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únii udelili rovnocenné práva. (24)Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) sa môžu zúčastňovať na programoch Únie v rámci spolupráce, ktorá sa nadviazala na základe dohody o EHP, v ktorej sa stanovuje, že implementácia programov prebieha na základe rozhodnutia podľa danej dohody. Tretie krajiny sa na nich môžu zúčastňovať aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie, ktorým sa zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF), ako aj Európskemu dvoru audítorov udelia potrebné práva a prístup, aby mohli riadne vykonávať svoje príslušné právomoci. (25)Riadna verejná správa programu si vyžaduje prísne rozdelenie povinností a úloh medzi jednotlivé zúčastnené subjekty s cieľom predísť duplicite a obmedziť prekračovanie nákladov a oneskorenia. (26)Členské štáty pôsobia v oblasti vesmíru už dávno. Majú systémy, infraštruktúru, vnútroštátne agentúry a subjekty spojené s vesmírom. Môžu preto k programu výrazne prispieť, najmä k jeho implementácii, pričom by sa od nich malo vyžadovať, aby s Úniou plne spolupracovali pri podpore služieb a aplikácií programu. Komisia by mala mať možnosť mobilizovať prostriedky, ktoré majú k dispozícii členské štáty, mohla by im zveriť neregulačné úlohy pri realizácii programu a využívať ich pomoc. Dotknuté členské štáty by okrem toho mali prijať všetky opatrenia potrebné na zaistenie ochrany pozemných staníc zriadených na svojich územiach. Členské štáty a Komisia by sa navyše mali v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ zo 14. marca 2012, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra, spoločne a s príslušnými medzinárodnými subjektmi a regulačnými orgánmi snažiť zabezpečiť, aby boli k dispozícii frekvencie potrebné pre tento program a aby boli tieto frekvencie chránené tak, aby bolo možné v plnej miere vyvíjať a zavádzať aplikácie založené na ponúkaných službách. (27)Keďže Komisia presadzuje všeobecný záujem Únie, je na nej, aby tento program implementovala, prevzala celkovú zodpovednosť a podporovala jeho využívanie. V záujme optimálneho využitia zdrojov a schopností rôznych zainteresovaných strán by Komisia mala mať možnosť určité úlohy delegovať. Komisia má navyše najlepšie predpoklady na to, aby určila hlavné technické a prevádzkové špecifikácie potrebné pre vývoj systémov a služieb. (28)Poslaním Agentúry Európskej únie pre vesmírny program (ďalej aj „agentúra“), ktorá nahrádza Agentúru pre európsky GNSS zriadenú nariadením (EÚ) č. 912/2010 a je jej nástupkyňou, je prispievať k tomuto programu, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť. Agentúre by sa preto mali zadať určité úlohy spojené s bezpečnosťou a podporou programu. Najmä v súvislosti s bezpečnosťou a vzhľadom na svoje skúsenosti v tejto oblasti by agentúra mala byť zodpovedná za úlohy v oblasti bezpečnostnej akreditácie pri všetkých akciách Únie v kozmickom sektore. Okrem toho by mala plniť úlohy, ktoré jej Komisia zverí prostredníctvom jednej alebo viacerých dohôd o príspevku vzťahujúcich sa na rôzne iné konkrétne úlohy spojené s programom. (29)Európska vesmírna agentúra je medzinárodná organizácia s rozsiahlymi odbornými znalosťami v oblasti vesmíru, ktorá v roku 2004 uzatvorila s Európskym spoločenstvom rámcovú dohodu. Je preto dôležitým partnerom pri implementácii programu, s ktorým by sa mali nadviazať náležité vzťahy. V tejto súvislosti a v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách je dôležité uzavrieť s Európskou vesmírnou agentúrou dohodu o finančnom rámcovom partnerstve, ktorou sa upravia všetky finančné vzťahy medzi Komisiou, agentúrou a Európskou vesmírnou agentúrou a zabezpečí sa ich konzistentnosť a súlad s rámcovou dohodou uzavretou s Európskou vesmírnou agentúrou, a najmä s jej článkom 5. Keďže však Európska vesmírna agentúra nie je orgánom Únie a nevzťahuje sa na ňu právo Únie, je v záujme ochrany záujmov Únie a jej členských štátov nevyhnutné, aby takáto dohoda bola podmienená tým, že Európska vesmírna agentúra zavedie primerané prevádzkové predpisy. Dohoda by mala zároveň obsahovať všetky doložky potrebné na ochranu finančných záujmov Únie. (30)V záujme posilnenia spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky je dôležité fungovanie SATCEN ako európskej autonómnej spôsobilosti poskytujúcej produkty a služby, ktoré sú výsledkom využívania príslušných vesmírnych prostriedkov a doplnkových údajov vrátane satelitných a leteckých snímok. V tomto zmysle bude SATCEN maximalizovať synergie a komplementaritu s ďalšími činnosťami Únie, najmä s týmto programom a jeho zložkami. (31)S cieľom štrukturálne začleniť zastúpenie používateľov do riadenia GOVSATCOM a zoskupovať potreby a požiadavky používateľov naprieč hranicami jednotlivých štátov a hranicou medzi civilnou a vojenskou sférou by príslušné subjekty Únie, ktoré majú úzke vzťahy s používateľmi, ako je napríklad Európska obranná agentúra, Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Európska námorná bezpečnostná agentúra, Európska agentúra pre kontrolu rybárstva, Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva, útvar pre plánovanie a vedenie vojenských operácií/útvar pre plánovanie a vedenie civilných operácií a Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie mali mať koordinačnú úlohu vo vzťahu ku konkrétnym skupinám používateľov. Na súhrnnej úrovni by komunitu používateľov z civilnej sféry mala zastupovať agentúra a komunitu používateľov z vojenskej sféry Európska obranná agentúra, ktoré môžu monitorovať prevádzkové využívanie, dopyt, dodržiavanie požiadaviek a meniace sa potreby a požiadavky. (32)Vzhľadom na význam činností súvisiacich s vesmírom pre hospodárstvo Únie a život jej občanov a na dvojakú povahu systémov a aplikácií založených na týchto systémoch by hlavnou prioritou tohto programu malo byť dosiahnutie a zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti, najmä s cieľom ochrany záujmov Únie a jej členských štátov, a to aj pokiaľ ide o utajované a iné citlivé neutajované skutočnosti. (33)Komisia a vysoký predstaviteľ by v rámci svojej oblasti pôsobnosti mali zaistiť bezpečnosť programu v súlade s týmto nariadením a prípadne s rozhodnutím Rady 2014/496/SZBP. (34)Riadenie bezpečnosti programu by sa malo opierať o tri hlavné zásady. Po prvé, je absolútne nevyhnutné, aby sa v čo najväčšej možnej miere zohľadnili rozsiahle a jedinečné skúsenosti členských štátov v otázkach bezpečnosti. Po druhé, v záujme predchádzania konfliktom záujmu a prípadným nedostatkom pri uplatňovaní bezpečnostných predpisov musia byť prevádzkové funkcie oddelené od funkcií v oblasti bezpečnostnej akreditácie. Po tretie, subjekt zodpovedný za riadenie všetkých alebo niektorých zložiek programu má zároveň najlepšie predpoklady na riadenie bezpečnosti úloh, ktoré mu boli zverené. Primerané riadenie bezpečnosti si takisto vyžaduje, aby boli úlohy náležite rozdelené medzi jednotlivých aktérov. Keďže Komisia zodpovedá za program, mala by stanoviť všeobecné bezpečnostné požiadavky vzťahujúce sa na jednotlivé zložky programu. (35)Vzhľadom na jedinečnosť a zložitosť tohto programu a jeho súvis s bezpečnosťou by sa mali pri bezpečnostnej akreditácii dodržiavať uznávané a ustálené zásady. Je preto nevyhnutné, aby sa činnosti v oblasti bezpečnostnej akreditácie vykonávali na základe kolektívnej zodpovednosti za bezpečnosť Únie a jej členských štátov, pričom by sa malo dbať na dosiahnutie konsenzu a zapojenie všetkých, ktorí sa zaoberajú otázkou bezpečnosti, a aby sa zaviedol postup neustáleho monitorovania rizík. Zároveň je absolútne nevyhnutné, aby sa technické činnosti v oblasti bezpečnostnej akreditácie zverili kvalifikovaným odborníkom na akreditáciu zložitých systémov, ktorí majú primeraný stupeň bezpečnostnej previerky. (36)S cieľom zaistiť bezpečný obeh informácií by sa mali stanoviť vhodné pravidlá, ktorými sa zaistí, že na rôzne verejné a súkromné subjekty, ako aj fyzické osoby zapojené do implementácie programu sa budú vzťahovať rovnocenné bezpečnostné predpisy. (37)Jeden z hlavných cieľov programu spočíva v zaistení bezpečnosti a strategickej autonómie Únie, posilnení jej schopnosti konať v mnohých odvetviach, najmä v oblasti bezpečnosti, a vo využití možností, ktoré vesmír ponúka z hľadiska bezpečnosti Únie a jej členských štátov. Vzhľadom na tento cieľ sú potrebné prísne pravidlá týkajúce sa oprávnenosti subjektov, ktoré sa môžu zúčastňovať na činnostiach financovaných v rámci programu, pre ktoré je potrebný prístup k utajovaným skutočnostiam EÚ alebo citlivým neutajovaným skutočnostiam. (38)Systémy satelitnej navigácie sa stále častejšie využívajú v čoraz väčšom počte kľúčových odvetví hospodárstva, najmä v odvetví dopravy, telekomunikácií, poľnohospodárstva a energetiky, nehovoriac o synergiách s činnosťami spojenými s bezpečnosťou a obranou Únie a jej členských štátov. Plná kontrola nad satelitnou navigáciou by preto mala zaručiť technologickú nezávislosť Únie, a to aj pokiaľ ide, z dlhodobejšieho hľadiska, o komponenty zariadení infraštruktúry, a zabezpečiť jej strategickú autonómiu. (39)Cieľom systému Galileo je zriadiť a prevádzkovať prvú globálnu infraštruktúru satelitnej navigácie a určovania polohy, ktorá bude osobitne určená na civilné účely a budú ju môcť používať rôzne verejné a súkromné subjekty v Európe i vo svete. Galileo funguje nezávisle od iných existujúcich či potenciálnych systémov, čím okrem iného prispieva k strategickej autonómii Únie. Do roku 2030 by sa mala postupne zavádzať druhá generácia tohto systému, ktorá bude mať spočiatku obmedzenú prevádzkovú kapacitu. (40)Cieľom systému EGNOS je zlepšiť kvalitu otvorených signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie, a to najmä tých, ktoré vysiela systém Galileo. Služby poskytované systémom EGNOS by mali prednostne pokrývať územia členských štátov, ktoré sa geograficky nachádzajú v Európe, pričom na tento účel sa za takéto územia považujú aj Azory, Kanárske ostrovy a Madeira, a cieľom je pokryť tieto územia do konca roka 2025. Geografické pokrytie služieb poskytovaných systémom EGNOS by mohlo byť po zohľadnení technickej uskutočniteľnosti a v prípade služby ochrany života (Safety-of-Life, SOL) na základe medzinárodných dohôd rozšírené na ďalšie regióny sveta. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie [2018/XXXX] [nariadenie o Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva] a nevyhnutné monitorovanie kvality služieb systému Galileo na účely letectva treba uviesť, že hoci sa signály vysielané systémom Galileo môžu používať na účinné určovanie polohy lietadiel, za služby manažmentu letovej prevádzky (ATM) a letecké navigačné služby (ANS) sa môžu považovať len miestne alebo regionálne systémy spresňovania signálu, ako je napríklad EGNOS v Európe.

(41)Je absolútne nevyhnutné zabezpečiť kontinuitu, udržateľnosť a budúcu dostupnosť služieb poskytovaných systémami Galileo a EGNOS. V meniacom sa prostredí a na rýchlo sa rozvíjajúcom trhu by sa malo pokračovať vo vývoji týchto systémov a mali by sa pripraviť ich nové generácie. (42)V záujme maximalizácie ich využívania by sa otvorená služba a služba vysokej presnosti systému Galileo a otvorená služba a služba ochrany života systému EGNOS mali používateľom poskytovať bezplatne. (43)Pojem „komerčná služba“ použitý v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie, ktorým sa ruší nariadenie Rady (ES) č. 876/2002 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, už nie je vzhľadom na vývoj tejto služby vhodný. Namiesto toho by sa malo hovoriť o dvoch samostatných službách, a to službe vysokej presnosti a službe overovania. (44)V záujme optimalizácie využívania poskytovaných služieb by služby poskytované systémami Galileo a EGNOS mali byť podľa možnosti kompatibilné a interoperabilné navzájom a, pokiaľ možno, aj s ďalšími systémami satelitnej navigácie a s konvenčnými prostriedkami rádiovej navigácie, ak je takáto kompatibilita a interoperabilita stanovená v medzinárodnej dohode, a to bez toho, aby tým bol dotknutý cieľ strategickej autonómie Únie. (45)Vzhľadom na význam pozemnej infraštruktúry systémov Galileo a EGNOS pre tieto systémy a jej vplyv na ich bezpečnosť by o umiestnení tejto infraštruktúry mala rozhodovať Komisia. Rozmiestňovanie pozemnej infraštruktúry týchto systémov by sa malo naďalej diať v rámci otvoreného a transparentného procesu. (46)V záujme maximalizácie sociálno-ekonomických prínosov systémov Galileo a EGNOS, najmä v oblasti bezpečnosti, by sa v odôvodnených a prínosných prípadoch malo využívanie služieb poskytovaných týmito systémami podporiť v iných oblastiach politiky Únie. (47)Copernicus by mal zabezpečovať autonómny prístup k poznatkom o životnom prostredí a kľúčovým technológiám pre služby pozorovania Zeme a geoinformačné služby a umožniť tak Únii, aby sa mohla autonómne rozhodovať a autonómne konať, a to okrem iného aj v oblasti životného prostredia, zmeny klímy, civilnej ochrany, bezpečnosti, ako aj digitálnej ekonomiky. (48)Copernicus by mal stavať na činnostiach a úspechoch dosiahnutých na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014, ktorým sa zriaďuje program Únie pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (Copernicus), ako aj nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke, ktorým sa zriadil predchádzajúci program globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) a stanovili sa pravidlá zabezpečovania jeho počiatočnej prevádzky, a mal by na tieto činnosti nadväzovať, pritom by sa mali zohľadňovať najnovšie trendy vo výskume, technologické pokroky a inovácie vplývajúce na oblasť pozorovania Zeme, ako aj vývoj v oblastiach analýzy veľkých dát a umelej inteligencie a súvisiace stratégie a iniciatívy na úrovni Únie . V čo najväčšej možnej miere by sa v rámci neho mali využívať kapacity členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry, organizácie EUMETSAT , ako aj iných subjektov vrátane komerčných iniciatív v Európe, pokiaľ ide o pozorovania z vesmíru, ktoré by tak mali prispievať aj k rozvoju životaschopného komerčného kozmického sektora v Európe. V uskutočniteľných a vhodných prípadoch by sa mali v rámci neho využívať aj dostupné údaje in situ a pomocné údaje poskytované hlavne členskými štátmi v súlade so smernicou 2007/2/ES . Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi a Európskou agentúrou pre životné prostredie s cieľom zaistiť pre Copernicus efektívny prístup k súborom údajov in situ a ich efektívne využívanie. (49)Copernicus by sa mal implementovať v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktorá bola zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa mení smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora, a to najmä pokiaľ ide o transparentnosť, vytvorenie podmienok podporujúcich rozvoj služieb a prispievanie k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest v Únii. Údaje a informácie zo systému Copernicus by mali byť dostupné bezplatne a otvorene. (50)Copernicus vychádza z potrieb používateľov. Jeho vývoj by mal byť preto založený na meniacich sa požiadavkách kľúčových používateľov systému Copernicus, pričom by sa mal zároveň zohľadniť aj vznik nových komunít používateľov, či už verejných alebo súkromných. Copernicus by mal vychádzať z analýzy možností naplnenia meniacich sa potrieb používateľov vrátane tých, ktoré sa týkajú implementácie, a z monitorovania politík Únie, čo si vyžaduje neustále účinné zapojenie používateľov, najmä pokiaľ ide o definovanie požiadaviek a ich validáciu. (51)Copernicus je už v prevádzke. Je preto dôležité zaistiť kontinuitu infraštruktúry a služieb, ktoré sú už zavedené, a zároveň ho prispôsobiť meniacemu sa trhovému prostrediu, najmä vzniku súkromných aktérov v oblasti vesmíru („New Space“) a sociálno-politickému vývoju, na ktorý treba rýchlo reagovať. To si vyžaduje novú definíciu funkčnej štruktúry systému Copernicus tak, aby lepšie odrážala posun od prvej fázy prevádzkových služieb k poskytovaniu pokročilých a cielenejších služieb novým komunitám používateľov a k podpore odberateľských trhov s pridanou hodnotou. Na tento účel by sa pri jeho ďalšej implementácii mal prijať prístup sledujúci hodnotový reťazec údajov, t. j. získavanie údajov, spracovávanie údajov a informácií, distribúcia a využívanie, činnosti zamerané na využívanie zo strany používateľov a trhu, zatiaľ čo v rámci procesu strategického plánovania v medziach programu Európsky horizont sa určia činnosti v oblasti výskumu a inovácií, pri ktorých by sa mal využívať systém Copernicus. (52)Pokiaľ ide o získavanie údajov, cieľom činností uskutočňovaných v rámci zložky Copernicus by malo byť doplnenie a udržiavanie existujúcej kozmickej infraštruktúry, príprava dlhodobého nahrádzania satelitov na konci ich životnosti, ako aj iniciovanie nových misií zameraných na nové systémy pozorovania, ktoré budú podporovať riešenie výzvy spojenej s globálnou zmenou klímy (monitorovanie antropogénnych emisií CO2 a emisií ďalších skleníkových plynov). V rámci činností v medziach zložky Copernicus by sa malo rozšíriť pokrytie globálneho monitorovania na polárne oblasti a malo by sa podporovať dodržiavanie predpisov v oblasti ochrany životného prostredia, zo zákona vyplývajúce monitorovanie životného prostredia a podávanie správ o ňom, ako aj inovatívne environmentálne aplikácie (napr. monitorovanie plodín, vodné hospodárstvo a rozšírené monitorovanie požiarov). Pritom by sa mali v rámci zložky Copernicus mobilizovať a čo najlepšie využiť investície uskutočnené v predchádzajúcom období financovania (2014 – 2020) a zároveň by sa mali preskúmať nové prevádzkové a obchodné modely umožňujúce ďalej dopĺňať kapacity tohto programu. Copernicus by mal zároveň stavať na úspešných partnerstvách s členskými štátmi, tak aby sa ďalej rozvíjal jeho bezpečnostný rozmer v rámci vhodných mechanizmov riadenia a bolo možné reagovať na meniace sa potreby používateľov v oblasti bezpečnosti. (53)V rámci funkcie spracovávania údajov a informácií by sa zložkou Copernicus mala zabezpečiť dlhodobá udržateľnosť a ďalší rozvoj základných služieb systému Copernicus, ktoré by mali poskytovať informácie na uspokojenie potrieb verejného sektora a potrieb vyplývajúcich z medzinárodných záväzkov Únie, a maximalizovať príležitosti komerčného využitia. Copernicus by mal na miestnej, štátnej, európskej a celosvetovej úrovni poskytovať najmä informácie o stave atmosféry; informácie o stave oceánov; informácie, ktoré napomáhajú monitorovaniu krajiny a tým podporujú vykonávanie miestnych a vnútroštátnych politík, ako aj politík Únie; informácie na podporu adaptácie na zmenu klímy a jej zmiernenie; geopriestorové informácie na podporu riadenia mimoriadnych situácií, okrem iného aj prostredníctvom preventívnych opatrení, zaistenia dodržiavania predpisov v oblasti ochrany životného prostredia, ako aj civilnej bezpečnosti vrátane podpory vonkajšej činnosti Únie. Komisia by mala určiť, aké zmluvné dojednania sú vhodné na podporu udržateľnosti poskytovania služieb. (54)Pri implementácii služieb systému Copernicus sa Komisia môže spoliehať na príslušné orgány, príslušné agentúry Únie, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov, alebo na akýkoľvek relevantný orgán, s ktorým možno prípadne uzavrieť dohodu o príspevku. Pri výbere týchto subjektov by Komisia mala zabezpečiť, aby nedochádzalo k narušeniu operácií a poskytovania služieb, a v prípade, že ide o údaje citlivé z hľadiska bezpečnosti, aby príslušné subjekty mali spôsobilosti včasného varovania a monitorovania kríz v kontexte spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), a najmä spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP). (55)Zavádzanie služieb systému Copernicus by malo podporiť využívanie služieb verejnosťou, keďže používatelia by boli schopní predvídať dostupnosť a vývoj služieb, ako aj spoluprácu s členskými štátmi a ďalšími stranami. Na tento účel by Komisia a jej poverené subjekty poskytujúce služby mali pri ďalšom rozvoji portfólia služieb a informácií systému Copernicus nadviazať úzku spoluprácu s rôznymi používateľskými komunitami v celej Európe s cieľom zabezpečiť, aby boli naplnené meniace sa potreby verejného sektora a jednotlivých politík a mohlo sa tak maximalizovať využívanie údajov získaných pozorovaním Zeme. Komisia a členské štáty by mali spolupracovať na vývoji zložky in situ systému Copernicus a mali by uľahčovať integráciu súborov údajov in situ so súbormi údajov z vesmíru v záujme inovovania služieb tohto systému. (56)Údaje a informácie získané v rámci systému Copernicus by sa mali sprístupniť v plnom rozsahu, otvorene a bezplatne pri zohľadnení primeraných podmienok a obmedzení, aby sa podporilo ich používanie a zdieľanie a aby sa posilnili európske trhy v oblasti pozorovania Zeme, a najmä odberateľské odvetvie, čím sa zaistí rast a tvorba pracovných miest v Únii. Poskytovať by sa naďalej mali údaje a informácie s vysokou mierou konzistentnosti, kontinuity, spoľahlivosti a kvality. To si vyžaduje rozsiahly a používateľsky príjemný prístup k údajom a informáciám zo systému Copernicus s rôznou mierou aktuálnosti, ich spracovávanie a využívanie, v súvislosti s ktorým by Komisia mala aj naďalej sledovať integrovaný prístup na úrovni EÚ aj členských štátov, v rámci ktorého bude možná aj integrácia s ďalšími zdrojmi údajov a informácií. Copernicus by mal v členských štátoch ďalej propagovať svoje služby prístupu a údajom a informáciám (DIAS) a vytvárať synergie s ich prostriedkami s cieľom maximalizovať a posilniť využívanie údajov a informácií zo systému Copernicus zo strany trhu. (57)Komisia by mala v spolupráci s poskytovateľmi údajov dohodnúť licenčné podmienky pre údaje tretích strán s cieľom uľahčiť ich využívanie v rámci systému Copernicus v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán. Keďže niektoré údaje a informácie zo systému Copernicus vrátane snímok s vysokým rozlíšením môžu mať vplyv na bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov, v riadne odôvodnených prípadoch sa môžu prijať opatrenia na riešenie rizík a hrozieb pre bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov. (58)Ustanovenia právnych aktov prijatých na základe predchádzajúcich nariadení, pri ktorých nie je určený dátum uplynutia platnosti, by mali ostať v platnosti, pokiaľ to nie je v rozpore s novým nariadením. Týka sa to predovšetkým delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1159/2013, ktorým sa stanovili registračné a licenčné podmienky pre užívateľov GMES a vymedzili kritériá na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES. (59)S cieľom podporovať a uľahčovať využívanie údajov z pozorovania Zeme a súvisiacich technológií miestnymi orgánmi, malými a strednými podnikmi a vedeckými a výskumnými pracovníkmi by sa prostredníctvom činností v oblasti využívania zo strany používateľov mali podporovať špecializované siete na distribúciu údajov zo systému Copernicus vrátane štátnych a regionálnych subjektov. Komisia a členské štáty by sa mali na tento účel snažiť užšie prepojiť systém Copernicus s politikami Únie a členských štátov s cieľom stimulovať dopyt po komerčných aplikáciách a službách a umožniť podnikom, najmä malým a stredným a začínajúcim podnikom, vyvíjať aplikácie založené na údajoch a informáciách zo systému Copernicus, tak aby v Európe vznikol konkurencieschopný ekosystém údajov získaných pozorovaním Zeme. (60)Na medzinárodnej úrovni by mal systém Copernicus poskytovať presné a spoľahlivé informácie pre spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a na podporu vonkajšej politiky Únie a jej politiky rozvojovej spolupráce. Copernicus by sa mal považovať za európsky príspevok ku Globálnej sústave systémov pozorovania Zeme (GEOSS), Výboru pre satelitné pozorovanie Zeme (CEOS), Konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy z roku 1992 (COP) a sendaiskému rámcu pre znižovanie rizika katastrof. Mal by nadviazať alebo udržiavať primeranú spoluprácu s príslušnými odvetvovými orgánmi OSN a Svetovou meteorologickou organizáciou.

(61)Komisia by sa pri implementovaní zložky Copernicus mala prípadne opierať o európske medzinárodné organizácie, s ktorými už nadviazala partnerstvá, a to najmä o Európsku vesmírnu agentúru, pokiaľ ide o vývoj a verejné obstarávanie vesmírnych prostriedkov, prístup k údajom a realizáciu špecializovaných misií. Komisia by sa okrem toho mala opierať aj o organizáciu EUMETSAT, a to pokiaľ ide o prevádzku špecializovaných misií v súlade s jej odbornými znalosťami a mandátom. V oblasti služieb by Komisia mala náležite využívať osobitné kapacity poskytované agentúrami Únie, ako je Európska environmentálna agentúra, Európska námorná bezpečnostná agentúra, Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako aj o medzivládne Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia a o európske investície, ktoré sa už uskutočnili v rámci služieb monitorovania morského prostredia poskytovaných spoločnosťou Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti sa bude spolu s vysokým predstaviteľom hľadať komplexný prístup na úrovni Únie. Spoločné výskumné centrum (ďalej len „JRC“) Komisie sa už od začiatku iniciatívy GMES aktívne na nej podieľa a podporuje vývoj v súvislosti so systémom Galileo a vesmírnym počasím. Podľa nariadenia (EÚ) č. 377/2014 JRC riadi službu riadenia mimoriadnych situácií v rámci systému Copernicus a globálnu zložku služby monitorovania krajiny v rámci tohto systému; prispieva ku skúmaniu kvality a vhodnosti produktov a informácií na príslušný účel a k budúcemu vývoju. Komisia by sa pri implementácii programu mala aj naďalej spoliehať na vedecké a technické poradenstvo JRC. (62)V nadväznosti na žiadosti Európskeho parlamentu a Rady Únia rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 541/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru , zriadila rámec na podporu dohľadu nad vesmírom a jeho sledovanie (SST). Kozmický odpad sa stal vážnou hrozbou pre bezpečnosť, ochranu a udržateľnosť činností vo vesmíre. Dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (ďalej aj „SST“) je preto základným predpokladom pre zachovanie kontinuity zložiek programu a ich príspevkov k politikám Únie. Snahou zabrániť zvyšovaniu množstva kozmického odpadu SST prispieva k zabezpečeniu udržateľného a garantovaného prístupu do vesmíru, ktorý je spoločným vlastníctvom všetkých krajín sveta, a jeho využívania. (63)V rámci SST by sa mal ďalej rozvíjať výkon spôsobilostí SST a ich autonómia. Na tento účel by SST mal viesť k vytvoreniu autonómneho európskeho katalógu kozmických objektov vychádzajúceho z údajov zo siete snímačov SST. SST by mal tiež naďalej podporovať prevádzku služieb SST a ich poskytovanie. Keďže SST je systém vychádzajúci z potrieb používateľov, mali by sa zaviesť vhodné mechanizmy na zhromažďovanie týchto požiadaviek, a to aj požiadaviek týkajúcich sa bezpečnosti. (64)Poskytovanie služieb SST by malo byť založené na spolupráci medzi Úniou a členskými štátmi a na využívaní existujúcich, ako aj budúcich odborných znalostí a prostriedkov jednotlivých štátov vrátane tých, ktoré boli vyvinuté prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry alebo ktoré vyvinula Únia. Malo by byť možné poskytovať finančnú podporu na vývoj nových snímačov SST. Vzhľadom na citlivú povahu SST by si kontrolu nad snímačmi jednotlivých štátov a ich prevádzkou, údržbou a obnovou a nad spracovávaním údajov vedúcim k poskytovaniu služieb SST mali ponechať zúčastnené členské štáty. (65)Členské štáty, ktoré vlastnia náležité spôsobilosti SST alebo k nim majú prístup, by mali mať možnosť zúčastňovať sa na poskytovaní služieb SST. V prípade členských štátov zúčastnených v konzorciu SST zriadenom na základe rozhodnutia č. 541/2014/EÚ by sa mali tieto kritériá považovať za splnené. Tieto členské štáty by mali preložiť návrh a preukázať súlad s ďalšími prvkami týkajúcimi sa prevádzkovej štruktúry. Ak nebude predložený žiadny návrh, mali by mať tieto členské štáty možnosť predložiť ponuky vzťahujúce sa na režim pre konkrétnu obežnú dráhu, napr. nízku (LEO) a strednú (MEO) obežnú dráhu Zeme alebo geostacionárnu (GEO) obežnú dráhu. Na výber a organizáciu účastníkov z radov členských štátov by sa mali vzťahovať vhodné pravidlá. (66)SST by mal po zriadení rešpektovať zásady komplementarity činností a kontinuity vysokokvalitných služieb SST vychádzajúcich z potrieb používateľov a mal by sa opierať sa o najlepšie odborné znalosti. Pri SST je preto potrebné predísť zbytočnej duplicite. Všetky redundantné spôsobilosti by mali byť prísne obmedzené, aby sa zabezpečila kontinuita a kvalita služieb SST. Pri predchádzaní tejto zbytočnej duplicite by mali pomôcť činnosti tímov expertov. (67)SST by okrem toho mal dopĺňať existujúce opatrenia na zmiernenie rizík, ako sú Usmernenia Výboru pre mierové využívanie vesmíru (COPUOS) o zmenšovaní objemu kozmického odpadu a Usmernenia o dlhodobej udržateľnosti vesmírnych činností, alebo iné iniciatívy, s cieľom zaistiť ochranu, bezpečnosť a udržateľnosť činností vo vesmíre. V záujme zníženia rizika zrážky by sa v rámci SST mali hľadať aj synergie s iniciatívami v oblasti opatrení aktívneho odstraňovania a pasivizácie kozmického odpadu. SST by mal prispievať k zabezpečeniu mierového využitia a výskumu vesmíru. Nárast vesmírnych činností môže mať vplyv na medzinárodné iniciatívy v oblasti manažmentu vesmírnej prevádzky. Únia by mala tento vývoj monitorovať a môže ho zohľadniť v kontexte preskúmania súčasného viacročného finančného rámca v polovici obdobia. (68)V súvislosti s SST, vesmírnym počasím a objektmi v blízkosti Zeme (NEO) by sa mal brať ohľad na spoluprácu s medzinárodnými partnermi, najmä Spojenými štátmi americkými, medzinárodnými organizáciami a ďalšími tretími stranami, a to najmä s cieľom predísť zrážkam vo vesmíre, zabrániť zvyšovaniu množstva kozmického odpadu a zvýšiť pripravenosť na účinky extrémnych prejavov vesmírneho počasia a objektov v blízkosti Zeme. (69)Bezpečnostný výbor Rady odporučil vytvoriť štruktúru riadenia rizík na zabezpečenie riadneho zohľadňovania záležitostí týkajúcich sa bezpečnosti údajov pri vykonávaní rozhodnutia č. 541/2014/EÚ. Na tento účel a s prihliadnutím na už vykonanú prácu by zúčastnené členské štáty mali vytvoriť primerané štruktúry a postupy riadenia rizík. (70)Extrémne a závažné prejavy vesmírneho počasia môžu ohroziť bezpečnosť občanov a narušiť prevádzku vesmírnych a pozemných infraštruktúr. Preto by sa mala v rámci programu zaviesť funkcia vesmírneho počasia, v rámci ktorej by sa mali posudzovať riziká spojené s vesmírnym počasím a súvisiace potreby používateľov, zvýšiť informovanosť o rizikách spojených s vesmírnym počasím, zabezpečiť poskytovanie služieb vesmírneho počasia vychádzajúcich z potrieb používateľov a zlepšiť spôsobilosti členských štátov, pokiaľ ide o službu vesmírneho počasia. Komisia by mala stanoviť odvetvia, ktorým sa majú prioritne poskytovať operatívne služby vesmírneho počasia, pričom by mala zohľadniť potreby používateľov, riziká a technologickú pripravenosť. Z dlhodobého hľadiska sa môžu pokryť aj potreby ďalších odvetví. Poskytovanie služieb na úrovni Únie podľa potrieb používateľov si bude vyžadovať cielené, koordinované a nepretržité činnosti v oblasti výskumu a vývoja zamerané na podporu rozvoja služieb vesmírneho počasia. Poskytovanie služieb vesmírneho počasia by malo byť založené na existujúcich spôsobilostiach jednotlivých štátov a Únie a malo by umožňovať širokú účasť členských štátov a zapojenie súkromného sektora. (71)V Bielej knihe Komisie o budúcnosti Európy, Rímskej deklarácii hláv štátov a vlád 27 členských štátov EÚ a vo viacerých uzneseniach Európskeho parlamentu sa pripomína, že EÚ musí zohrávať významnú úlohu pri zaisťovaní chránenej, bezpečnej a odolnej Európy, ktorá bude schopná čeliť výzvam, ako sú regionálne konflikty, terorizmus, kybernetické hrozby a rastúce migračné tlaky. Zabezpečený a garantovaný prístup k satelitnej komunikácii je pre aktérov z oblasti bezpečnosti nevyhnutným nástrojom a združovanie a zdieľanie tohto kľúčového bezpečnostného zdroja na úrovni Únie posilňuje Úniu, ktorá chráni svojich občanov. (72)Európska rada v záveroch zo svojho zasadnutia, ktoré sa konalo 19. – 20. decembra 2013, uvítala, že v oblasti satelitnej komunikácie prebiehajú prípravy na ďalšiu generáciu vládnej satelitnej komunikácie (GOVSATCOM) prostredníctvom úzkej spolupráce medzi členskými štátmi, Komisiou a Európskou vesmírnou agentúrou. Systém GOVSATCOM bol označený za jeden z prvkov Globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie z júna 2016. GOVSATCOM by mal prispievať k reakcii EÚ na hybridné hrozby a poskytovať podporu v súvislosti s námornou stratégiou EÚ a politikou EÚ pre arktickú oblasť. (73)GOVSATCOM je program zameraný na používateľov s výrazným bezpečnostným rozmerom. Prípady jeho využívania možno rozdeliť do troch hlavných skupín: krízové riadenie, ktoré môže zahŕňať civilné a vojenské misie a operácie v rámci Spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, prírodné a človekom spôsobené katastrofy, humanitárne krízy a núdzové situácie na mori; dohľad, ktorý môže zahŕňať hraničný dozor, dozor v predhraničnom pásme, dozor nad námornými hranicami, námorný dozor, sledovanie nelegálneho obchodovania; a kľúčové infraštruktúry, ktoré môžu zahŕňať diplomatickú sieť, policajnú komunikáciu, kritické infraštruktúry (napr. energetické a dopravné infraštruktúry a vodné bariéry) a kozmické infraštruktúry. (74)Satelitná komunikácia je obmedzený zdroj limitovaný satelitnou kapacitou, frekvenciou a geografickým pokrytím. Preto je v záujme nákladovej efektívnosti a využitia úspor z rozsahu potrebné, aby sa dosiahla optimálna zhoda medzi dopytom po GOVSATCOM zo strany oprávnených používateľov a ponukou zabezpečovanou na základe zmlúv o satelitných kapacitách a službách uzatvorených v rámci GOVSATCOM. Keďže sa dopyt aj potenciálna ponuka v priebehu času menia, je potrebné neustále monitorovanie a flexibilita prispôsobovať služby GOVSATCOM. Úspory z rozsahu sa môžu dosiahnuť iba pri dostatočne veľkom súbore kapacít a služieb a dostatočnej veľkej používateľskej základni. (75)Prevádzkové požiadavky sa odvodia z analýzy prípadov využívania. Na základe týchto prevádzkových požiadaviek by sa v kombinácii s bezpečnostnými požiadavkami malo vyvinúť portfólio služieb. Portfólio služieb by malo predstavovať uplatniteľné východisko pre služby, ktoré sa majú poskytovať prostredníctvom GOVSATCOM. S cieľom zachovať čo najväčšiu možnú zhodu medzi dopytom a poskytovanými službami môže byť potrebné portfólio služieb GOVSATCOM pravidelne aktualizovať. (76)V prvej fáze GOVSATCOM (približne do roku 2025) sa budú využívať existujúce kapacity súkromných aktérov a členských štátov. V priebehu tejto prvej fázy sa budú služby zavádzať postupne a najprv pre používateľov na úrovni Únie. Ak sa v priebehu prvej fázy na základe podrobnej analýzy budúcej ponuky a dopytu ukáže, že tento prístup na pokrytie meniaceho sa dopytu nepostačuje, môže sa prijať rozhodnutie prejsť k druhej fáze a rozvíjať ďalšie kozmické infraštruktúry alebo spôsobilosti na mieru, a to prostredníctvom jedného alebo viacerých verejno-súkromných partnerstiev, napr. so satelitnými operátormi z Únie. (77)S cieľom optimalizovať dostupné zdroje satelitnej komunikácie, zaručiť prístup v nepredvídateľných situáciách, ako sú prírodné katastrofy, a zaistiť prevádzkovú efektívnosť a krátke časy odozvy je potrebné jedno alebo dve centrá GOVSATCOM. Pozemný segment by mal byť navrhnutý na základe prevádzkových a bezpečnostných požiadaviek. V záujme zmiernenia rizík môže pozostávať z niekoľkých fyzických lokalít. Môžu byť potrebné aj ďalšie prvky pozemného segmentu, ako napríklad základňové stanice (anchoring stations). (78)Pre používateľov satelitných komunikácií sú kľúčovým prevádzkovým rozhraním používateľské zariadenia. Vďaka spôsobu, akým ku GOVSATCOM pristupuje EÚ, môže väčšina používateľov naďalej využívať pre služby GOVSATCOM existujúce používateľské zariadenia, pokiaľ využívajú technológie Únie. (79)Používatelia uviedli, že v záujme prevádzkovej efektívnosti je dôležité usilovať sa o interoperabilitu používateľských zariadení a o používateľské zariadenia, ktoré dokážu využívať rôzne satelitné systémy. V tejto oblasti môže byť potrebný výskum a vývoj. (80)Na úrovni implementácie by mali byť úlohy a zodpovednosti rozdelené medzi špecializované subjekty, ako je Európska obranná agentúra, Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Európska vesmírna agentúra, agentúra, a iné agentúry Únie tak, aby sa zabezpečilo, že budú v súlade s ich hlavnou úlohou, a to najmä pokiaľ ide o aspekty súvisiace s používateľmi.

(81)Príslušný orgán pre GOVSATCOM zohráva dôležitú úlohu – musí monitorovať, či používatelia a iné vnútroštátne subjekty, ktoré zohrávajú úlohu v súvislosti s GOVSATCOM, dodržiavajú pravidlá zdieľania a určovania priority a bezpečnostné postupy stanovené v bezpečnostných požiadavkách. Členský štát, ktorý neurčil príslušný orgán pre GOVSATCOM, by mal v každom prípade určiť kontaktné miesto pre riešenie akéhokoľvek rušenia GOVSATCOM, ktoré sa zistilo. (82)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prevádzkové požiadavky na služby poskytované v rámci GOVSATCOM. Komisia tak bude mať možnosť vymedziť technické špecifikácie pre prípady využívania týkajúce sa krízového riadenia, dohľadu a riadenia kľúčovej infraštruktúry vrátane diplomatických komunikačných sietí. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (83)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o portfólio služieb poskytovaných v rámci GOVSATCOM. Komisia tak bude mať možnosť definovať charakteristické znaky vrátane geografického pokrytia, frekvencie, šírky pásma, používateľských zariadení a bezpečnostných prvkov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. (84)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o pravidlá zdieľania a určovania priority pre využívanie združených kapacít satelitnej komunikácie v rámci GOVSATCOM. Komisia tak bude mať možnosť zohľadniť prevádzkové a bezpečnostné požiadavky, ako aj analýzu rizík a očakávaného dopytu zo strany účastníkov GOVSATCOM. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. (85)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o umiestnenie infraštruktúry pozemného segmentu GOVSATCOM. Komisia tak bude mať možnosť zohľadniť pri výbere takýchto lokalít prevádzkové a bezpečnostné požiadavky. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (86)V súvislosti s infraštruktúrou určenou pre potreby tohto programu môže byť potrebný ďalší výskum a inovácie, ktoré sa môžu podporovať z programu Európsky horizont, pričom snahou bude dosiahnuť súlad s činnosťami v tejto oblasti uskutočňovanými Európskou vesmírnou agentúrou. Synergiami s programom Európsky horizont by sa malo zabezpečiť, aby sa potreby kozmického sektora v oblasti výskumu a inovácií určili a stanovili v rámci procesu strategického plánovania výskumu a inovácií. Vesmírne údaje a súvisiace služby voľne sprístupnené programom sa použijú na vývoj prelomových riešení prostredníctvom výskumu a inovácií, a to aj v rámci programu Európsky horizont, pričom sa tak bude diať najmä v súvislosti s udržateľnými potravinami a prírodnými zdrojmi, monitorovaním klímy, inteligentnými mestami, automatizovanými vozidlami, bezpečnosťou a zvládaním katastrof. V procese strategického plánovania v rámci programu Európsky horizont sa určia činnosti v oblasti výskumu a inovácií, pri ktorých by sa mali využívať infraštruktúry vlastnené Úniou, ako sú Galileo, EGNOS a Copernicus. Výskumné infraštruktúry, hlavne siete pre pozorovania in situ, budú tvoriť základné prvky infraštruktúry na pozorovanie in situ, ktorá umožňuje služby systému Copernicus. (87)Nariadením (EÚ) č. 912/2010 sa zriadila agentúra Únie s názvom Agentúra pre európsky GNSS na riadenie určitých aspektov programov satelitnej navigácie Galileo a EGNOS. V tomto nariadení sa predovšetkým stanovuje, že Agentúre pre európsky GNSS budú zverené nové úlohy, a to nielen v súvislosti so systémami Galileo a EGNOS, ale aj s ďalšími zložkami tohto programu, najmä bezpečnostnou akreditáciou. Názov Agentúry pre európsky GNSS, jej úlohy a organizačné aspekty sa preto musia zodpovedajúcim spôsobom upraviť. (88)Vzhľadom na jej rozšírený rozsah činnosti, ktorý už nebude obmedzený iba na systémy Galileo a EGNOS, by sa Agentúra pre európsky GNSS mala odteraz zmeniť. Kontinuita činností Agentúry pre európsky GNSS vrátane kontinuity, pokiaľ ide o práva a povinnosti, zamestnancov a platnosť všetkých prijatých rozhodnutí, by sa však mala zabezpečiť v rámci agentúry. (89)Vzhľadom na mandát agentúry a úlohu Komisie pri implementácii programu je vhodné stanoviť, že niektoré rozhodnutia prijímané správnou radou by sa nemali prijímať bez súhlasu zástupcov Komisie. (90)Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie, správna rada, rada pre bezpečnostnú akreditáciu a výkonný riaditeľ sú pri výkone svojich povinností nezávislí a konajú vo verejnom záujme. (91)Je možné a vskutku pravdepodobné, že niektoré zložky programu budú založené na využívaní citlivej alebo s bezpečnosťou súvisiacej infraštruktúry jednotlivých štátov. Pre taký prípad je z dôvodov národnej bezpečnosti potrebné stanoviť, že zasadnutí správnej rady a rady pre bezpečnostnú akreditáciu sa zúčastňujú len zástupcovia členských štátov, ktoré vlastnia takúto infraštruktúru. (92)V záujme podpory čo najširšieho možného využívania služieb ponúkaných programom by bolo užitočné zdôrazniť, že údaje, informácie a služby sa poskytujú bez záruky. (93)Malo by sa potvrdiť, že Komisia môže pri plnení niektorých svojich úloh neregulačnej povahy v prípade potreby a v nevyhnutnom rozsahu využívať technickú pomoc určitých externých strán. Rovnakú technickú pomoc môžu využívať aj iné subjekty zapojené do verejnej správy programu, a to pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa tohto nariadenia. (94)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 je potrebné program hodnotiť na základe informácií zhromaždených