SK Úradný vestník Európskej únie C 403/1

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Konsolidovaná ročná závierka Európskej únie za rozpočtový rok 2013

2014/C 403/01

OBSAH

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

ROZPOČET EÚ: OD ZOSTAVENIA K ABSOLUTÓRIU

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETLIVKY

SÚVAHA

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

SÚHRNNÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A VYSVETLIVKY

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2013 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 148 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou IX nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

[podpísaný] Manfred KRAFF účtovník Komisie 24. júla 2014

ROZPOČET EÚ: OD ZOSTAVENIA K ABSOLUTÓRIU

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie (EÚ) poskytuje informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska rozpočtu a akruálneho účtovníctva. Táto účtovná závierka neobsahuje účtovné závierky členských štátov.

1. ROČNÝ ROZPOČET

Z rozpočtu EÚ sa financuje široká škála politík a programov v celej EÚ. V súlade s prioritami stanovenými Európskym parlamentom a Radou vo viacročnom finančnom rámci (VFR) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) realizuje v danej oblasti konkrétne programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siahať od podporovania vzdelávacích projektov pre mobilitu študentov a pedagógov, podpory pre poľnohospodárov, produktívnych investícií, ktoré vytvárajú alebo udržiavajú pracovné miesta, od rozvojovej pomoci, až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pracovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly vonkajších hraníc.

Na tieto politiky a činnosti EÚ je určených viac než 90 % rozpočtu EÚ. Priame prepojenie medzi ročným rozpočtom a politikami EÚ je zabezpečené prostredníctvom zostavovania a plnenia rozpočtu podľa činností (ABB). Rozpočtová nomenklatúra podľa druhu činností umožňuje presnú identifikáciu oblastí politiky EÚ a celkového objemu zdrojov pridelených každej z týchto oblastí.

Oblasti politiky sú ďalej rozdelené na približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zahŕňa operačné rozpočtové položky a v rozpočtovej nomenklatúre sú teda vyjadrené ako rozpočtové kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne operačný charakter, keďže ich kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod v prospech tretích strán v rámci príslušnej oblasti činnosti. Ostatné oblasti politiky sú však neoperačnej povahy a zabezpečujú riadne fungovanie Komisie, ako je napr. „Koordinácia a právne poradenstvo“ a „Rozpočet“. Štruktúra činností vytvára spoločný koncepčný rámec pre stanovovanie priorít, plánovanie, rozpočtovanie, monitorovanie a výkazníctvo, pričom hlavným cieľom je posilniť hospodárne, účinné a efektívne využívanie zdrojov.

Rozpočet zostavuje Komisia a odsúhlasuje ho Parlament a Rada zvyčajne v polovici decembra v súlade s postupom stanoveným v článku 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

2. AKO JE EÚ FINANCOVANÁ?

EÚ má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy.

2.1. Príjmy z vlastných zdrojov

Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú EÚ automaticky, čo jej umožňuje financovať rozpočet bez toho, aby boli potrebné ďalšie rozhodnutia zo strany vnútroštátnych orgánov. Celková suma vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu je určená rozdielom celkových výdavkov a iných príjmov. Celkový objem vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,23 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje možno rozdeliť na vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND).

2.2. Iné príjmy

Iné príjmy plynúce z činností EÚ predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Sú to napríklad pokuty prijaté v oblasti hospodárskej súťaže a príkazy na vymáhanie adresované súkromným a verejným dlžníkom v súvislosti s riadením projektov EÚ. Do tejto kategórie patria aj platby penále, ktoré Súdny dvor uložil členským štátom za nevykonanie daného rozsudku. Akýkoľvek dlh nesplatený k dátumu splatnosti podlieha úroku z omeškania. V prípade, že dlhy tretích strán iných ako členské štáty zostanú neuhradené, Rada a Komisia môžu prijať rozhodnutia ukladajúce povinnosť úhrady, priamo vykonateľné v súlade s pravidlami občianskoprávneho konania platnými na tom území, na ktorom má dôjsť k ich vymoženiu. Vymáhanie pohľadávok od dlžníkov neplniacich si svoje záväzky iniciuje Právny servis Komisie prostredníctvom externých právnických firiem.

3. AKO SA ROZPOČET EÚ SPRAVUJE A ČERPÁ

3.1. Primárne operačné výdavky

Operačné výdavky EÚ pokrývajú rôzne okruhy finančného rámca a majú rôzne formy v závislosti od toho, akým spôsobom sa peňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. Pokiaľ ide o účtovnú závierku za rok 2013, Komisia rozdelila výdavky takto:

Priame centralizované hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame centralizované hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na subjekty, na ktoré sa vzťahuje právo EÚ alebo vnútroštátne právo, akými sú agentúry EÚ.

Decentralizované hospodárenie: ide o prípady, keď Komisia deleguje určité úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na tretie krajiny.

Zdieľané hospodárenie: pri tejto metóde spravovania rozpočtu sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Väčšina výdavkov sa spravuje týmto spôsobom, a to v takých oblastiach ako sú poľnohospodárske výdavky a štrukturálne opatrenia.

Spoločné hospodárenie: v rámci tejto metódy Komisia určitými úlohami plnenia rozpočtu poveruje medzinárodné organizácie.

Článok 58 nového nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa metódy plnenia rozpočtu čiastočne upravujú, sa uplatňuje od 1. januára 2014.

3.2. Jednotliví účastníci finančných operácií v rámci Komisie

Kolégium komisárov nesie spoločnú politickú zodpovednosť, v skutočnosti však nevykonáva právomoci súvisiace s plnením rozpočtu, ktorú sú mu zverené. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, ktorí zodpovedajú Kolégiu a riadia sa nariadením o rozpočtových pravidlách a služobným poriadkom. Príslušní zamestnanci – spravidla generálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Tieto osoby môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie prebiehajúcich činností tak z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska, vrátane prijímania právnych záväzkov, monitorovania realizácie, uhrádzania platieb a v prípade potreby vymáhania finančných prostriedkov. Riadne finančné hospodárenie a náležitá zodpovednosť sa v rámci každého útvaru zabezpečuje oddelením kontroly hospodárenia (ktorá je v rukách povoľujúcich úradníkov) od vnútorného auditu a od overovania súladu na základe jasných štandardov vnútornej kontroly (inšpirovaných medzinárodnými štandardmi), prostredníctvom kontrol ex ante a ex post či nezávislého vnútorného auditu na základe hodnotenia rizika, ako aj pravidelným informovaním jednotlivých komisárov o činnosti.

Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby vypracoval výročnú správu o činnostiach, za ktoré je zodpovedný. V tejto správe povoľujúci úradník informuje o výsledkoch politiky a vyjadruje primeranú istotu, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v tejto správe boli použité na zamýšľané účely a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, a že zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií. Na základe článku 66 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia prijíma súhrnnú správu o výročných správach o činnosti, všeobecné stanovisko vnútorného audítora, čím Komisia preberá celkovú politickú zodpovednosť za správu rozpočtu EÚ v súlade s článkom 317 ZFEÚ. Uvedená správa a výročné správy o činnosti sú k dispozícii na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sk.htm.

Účtovník vykonáva platobné príkazy a príkazy na vymáhanie vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice, stanovenie pravidiel a metód účtovania, validovanie systémov účtovníctva, vedenie účtov a zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch zo všetkých podstatných hľadísk.

3.3. Záväzok čerpať prostriedky z rozpočtu EÚ

Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluvy alebo dohody o grante) s treťou stranou musí byť v ročnom rozpočte vytvorený rozpočtový riadok, ktorý povoľuje príslušnú činnosť. V rozpočtovom riadku musí byť zároveň dostatok finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podmienky splnené, požadované finančné prostriedky musia byť v rozpočte vyčlenené prostredníctvom rozpočtového záväzku v účtovnom systéme a až potom môže vzniknúť právny záväzok. Z rozpočtu EÚ nemožno vydať žiadne finančné prostriedky, pokiaľ povoľujúci úradník neprijal rozpočtový záväzok.

Po schválení sa rozpočtový záväzok zaznamená do účtovného systému pre rozpočet, pričom následne dochádza k zodpovedajúcemu čerpaniu rozpočtových prostriedkov. Nemá to však žiadny dosah na finančné výkazy (alebo hlavnú účtovnú knihu), keďže ešte nevznikli žiadne výdavky.

3.4. Realizácia platby

3.4.1. Všeobecné pravidlá

Žiadna platba nesmie byť realizovaná, pokiaľ rozpočtový záväzok nebol schválený povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou. Po schválení platby v účtovnom systéme nasleduje prevod finančných prostriedkov na účet príjemcu. Komisia realizuje takmer 1,9 mil. platieb ročne. Komisia je účastníkom systému SWIFT (Spoločnosť pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu).

3.4.2. Predbežné financovanie, výkazy nákladov a oprávnenosť výdavkov

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnom právnom záväzku. Počiatočná hotovosť alebo záloha sa počas obdobia stanoveného v právnom záväzku buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Poskytnuté predbežné financovanie teda nie je definitívne výdavkom, pokiaľ nie sú splnené príslušné podmienky, a preto je v čase realizácie počiatočnej platby vykázané v súvahe EÚ ako aktívum. Výška aktíva vo forme predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm.

Po uplynutí istej doby od vyplatenia predbežného financovania je príslušnému orgánu EÚ predložená žiadosť o náhradu nákladov, na základe ktorej sa má preukázať, že príjemca vynaložil sumu predbežného financovania v súlade s právnym záväzkom. Frekvencia prijímania týchto žiadostí o náhradu nákladov sa počas roka mení v závislosti od druhu financovanej akcie a podmienok. Neznamená to teda, že tieto žiadosti sú nevyhnutne predkladané na konci roka.

Kritériá oprávnenosti sú definované v základnom akte, vo výzve na predkladanie návrhov, v ďalších informačných materiáloch pre príjemcov grantov a/alebo v ustanoveniach dohôd o grante alebo v rozhodnutí o grante. Po posúdení sa oprávnené sumy zahrnú do výdavkov a príjemca je informovaný o prípadných neoprávnených sumách.

4. OCHRANA ROZPOČTU EÚ: FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV

Nariadenie o rozpočtových pravidlách a iné uplatniteľné právne predpisy, najmä v oblasti poľnohospodárskej politiky a politík súdržnosti, oprávňujú vykonávať kontrolu výdavkov aj mnoho rokov po ich vzniku. V prípade zistenia chýb, nezrovnalostí alebo podvodu sa pristupuje k vymáhaniu prostriedkov alebo k finančným opravám. Odhalenie chýb, nezrovnalostí alebo podvodu a ich náprava predstavujú poslednú etapu v rámci kontrolného systému a sú nevyhnutné z hľadiska preukázania riadneho finančného hospodárenia.

V prípade grantov oprávnenosť výdavkov čerpaných z rozpočtu overujú príslušné útvary EÚ alebo, v prípade zdieľaného hospodárenia, členské štáty, a to na základe podpornej dokumentácie stanovenej v príslušných právnych predpisoch alebo v podmienkach jednotlivých grantov. V záujme optimalizácie pomeru medzi nákladmi a prínosmi kontrolných systémov bývajú kontroly podpornej dokumentácie pri záverečných žiadostiach v rámci priameho centralizovaného hospodárenia spravidla intenzívnejšie ako pri priebežných žiadostiach, môžu preto odhaliť chyby v priebežných platbách, ktoré sa následne opravia úpravou záverečnej platby. EÚ a/alebo členské štáty majú navyše povinnosť overovať pravdivosť podpornej dokumentácie na základe kontrol uskutočňovaných počas realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukončení (ex post) priamo v priestoroch žiadateľa. V prípade chýb, nezrovnalostí alebo podvodu zistených Komisiou alebo členskými štátmi sa uplatňujú rôzne postupy stanovené v príslušných právnych predpisoch – pre ďalšie informácie pozri poznámku č. 6 k finančným výkazom.

5. OPERÁCIE PRIJÍMANIA A POSKYTOVANIA ÚVEROV

EÚ je na základe základných aktov, ktoré vychádzajú zo Zmluvy o EÚ, oprávnená prijímať úverové programy s cieľom mobilizovať finančné zdroje potrebné na poskytovanie finančnej pomoci členským a nečlenským štátom. Komisia, ktorá koná v mene EÚ, realizuje v súčasnosti tri hlavné programy – Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM), podpora platobných bilancií (PB) a makrofinančná pomoc (MFA), v rámci ktorých môže poskytovať úvery a financovať ich na základe emitovania dlhových nástrojov na kapitálových trhoch alebo prostredníctvom finančných inštitúcií. Keďže vypožičané prostriedky sú nadväzné operácie, nemajú priamy vplyv na rozpočet EÚ, avšak z právneho hľadiska zostáva dlhová služba pôžičiek povinnosťou EÚ.

6. FINANČNÉ VÝKAZNÍCTVO

Ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

a) finančných výkazov a

b) správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú podrobné informácie o plnení rozpočtu.

Ročnú účtovnú závierku prijíma Komisia a predkladá ju Európskemu dvoru audítorov (ďalej len „Dvor audítorov“) na kontrolu a následne Európskemu parlamentu a Rade ako súčasť postupu udeľovania absolutória.

K uvedeným finančným výkazom sa takisto predkladajú mesačné správy o plnení rozpočtu.

6.1. Finančné výkazy

Zodpovednosťou účtovníka Komisie je pripraviť finančné výkazy a zabezpečiť, aby poskytovali pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch EÚ zo všetkých podstatných hľadísk. Zostavujú sa v súlade s pravidlami účtovania EÚ, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Viac informácií sa nachádza v poznámke 1 k finančným výkazom.

6.2. Rozpočtové účty

Zodpovednosťou účtovníka Komisie je pripravovať mesačné a ročné správy o plnení rozpočtu. Rozpočet Komisie ako jediný obsahuje administratívne rozpočtové prostriedky a operačné rozpočtové prostriedky. Ostatné inštitúcie disponujú iba administratívnymi rozpočtovými prostriedkami. V rozpočte sa ďalej rozlišujú tieto dva typy rozpočtových prostriedkov: nediferencované rozpočtové prostriedky a diferencované rozpočtové prostriedky. Nediferencované rozpočtové prostriedky sa používajú na financovanie operácií ročnej povahy (v súlade so zásadou ročnej platnosti). Diferencované rozpočtové prostriedky boli zavedené s cieľom zosúladiť zásadu ročnej platnosti s potrebou riadiť viacročné operácie. Sú určené hlavne na pokrytie viacročných operácií. Diferencované rozpočtové prostriedky sa delia na viazané a platobné rozpočtové prostriedky:

— Viazané rozpočtové prostriedky: pokrývajú celkové náklady na právne záväzky, ktoré boli prijaté na bežný rozpočtový rok v súvislosti s operáciami trvajúcimi niekoľko rokov. Rozpočtové záväzky na činnosti, ktoré trvajú viac ako jeden rozpočtový rok, možno rozpísať do ročných splátok na niekoľko rokov.

— Platobné rozpočtové prostriedky: pokrývajú výdavky vyplývajúce zo záväzkov prijatých v rámci bežného rozpočtového roka a/alebo predchádzajúcich rozpočtových rokov.

V dôsledku zavedenia diferencovaných rozpočtových prostriedkov vznikol medzi prijatými záväzkami a realizovanými platbami určitý rozdiel: tento rozdiel, ktorý zodpovedá neuhradeným záväzkom, predstavuje časový posun medzi prijatím záväzkov a realizáciou zodpovedajúcich platieb. Označuje sa ako RAL („Reste à Liquider“).

7. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA

7.1. Audit

Ročnú účtovnú závierku EÚ a hospodárenie so zdrojmi kontroluje Dvor audítorov, jej externý audítor, ktorý vypracuje výročnú správu pre Európsky parlament a Radu. Hlavnou úlohou Dvora audítorov je vykonávať externý, nezávislý audit ročnej účtovnej závierky EÚ. Ako súčasť svojich činností Dvor audítorov predkladá:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

2. stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť účtovnej závierky a ii) zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú tak príjmy prijaté od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom;

3. osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na konkrétne oblasti.

7.2. Udelenie absolutória

Posledným krokom v rámci rozpočtového cyklu je udelenie absolutória za plnenie rozpočtu za daný rozpočtový rok. V rámci EÚ je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporúčanie a úlohou Európskeho parlamentu, aby udelil Komisii a ostatným subjektom EÚ absolutórium za plnenie rozpočtu EÚ za daný rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie ročnej účtovnej závierky, výročnej hodnotiacej správy Komisie a výročnej správy Dvora audítorov a o odpovede Komisie, ako aj o následné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým Európsky parlament na základe odporúčania Rady „zbavuje“ Komisiu (a iné subjekty EÚ) zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom, a to tým, že vyhlási tento rozpočet za ukončený. Postup udeľovania absolutória môže mať jeden z troch výsledkov: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Integrálnou súčasťou ročného postupu udelenia absolutória v Európskom parlamente sú vypočutia komisárov, v rámci ktorých členovia výboru pre kontrolu rozpočtu Európskeho parlamentu kladú komisárom otázky, týkajúce sa oblasti politiky, za ktorú sú zodpovední. Plénum prijíma záverečnú správu o udelení absolutória vrátane osobitnej žiadosti o prijatie opatrení adresovanej Komisii. Odporúčanie Rady týkajúce sa udelenia absolutória prijíma ECOFIN. Správa o udelení absolutória Európskeho parlamentu ako aj odporúčania týkajúce sa udelenia absolutória Rady sú predmetom následnej správy Komisie, v ktorej Komisia uvedie konkrétne opatrenia, ktoré uskutočnila s cieľom splniť požiadavky Európskeho parlamentu a odporúčania Rady.

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETLIVKY (1)

OBSAH

SÚVAHA

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

3. POZNÁMKY K VÝKAZU FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

4. POZNÁMKY K VÝKAZU PEŇAŽNÝCH TOKOV

5. PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA A INÉ VÝZNAMNÉ ZVEREJNENÉ ÚDAJE

6. OCHRANA ROZPOČTU EÚ

7. MECHANIZMY FINANČNEJ PODPORY

8. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA

9. INFORMÁCIE O PRIDRUŽENÝCH STRANÁCH

10. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY

11. ROZSAH KONSOLIDÁCIE

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2,1 237 188 Dlhodobý hmotný majetok 2,2 6 104 5 978 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2,3 349 392 Finančné aktíva 2,4 59 844 62 311 Pohľadávky a vymáhateľné sumy 2,5 498 564 Predbežné financovanie 2,6 38 072 44 505 1 05 104 1 13 938 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Zásoby 2,7 128 138 Finančné aktíva 2,8 5 571 1 981 Pohľadávky a vymáhateľné sumy 2,9 13 182 14 039 Predbežné financovanie 2,10 21 367 13 238 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2,11 9 510 10 674 49 758 40 070 AKTÍVA SPOLU 1 54 862 1 54 008 DLHODOBÉ PASÍVA Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2,12 (46 818) (42 503) Rezervy 2,13 (1 323) (1 258) Finančné záväzky 2,14 (54 153) (57 232) Ostatné pasíva 2,15 (2 216) (2 527) (1 04 510) (1 03 520) KRÁTKODOBÉ PASÍVA Rezervy 2,16 (545) (806) Finančné záväzky 2,17 (3 065) (15) Záväzky 2,18 (92 594) (90 083) (96 204) (90 904) PASÍVA SPOLU (2 00 714) (1 94 424) ČISTÉ AKTÍVA (45 852) (40 416) Rezervy 2,19 4 073 4 061 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2,20 (49 925) (44 477) ČISTÉ AKTÍVA (45 852) (40 416)

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2013 2012 OPERAČNÉ PRÍJMY Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov 3,1 1 41 241 1 30 919 Iné operačné príjmy 3,2 8 414 6 826 1 49 655 1 37 745 OPERAČNÉ VÝDAVKY Administratívne výdavky 3,3 (9 269) (9 320) Operačné výdavky 3,4 (1 38 571) (1 24 633) (1 47 840) (1 33 953) PREBYTOK Z OPERAČNÝCH ČINNOSTÍ 1 815 3 792 Finančné príjmy 3,5 2 038 2 157 Finančné výdavky 3,6 (2 045) (1 942) Pohyb v záväzkoch súvisiacich s dôchodkami a ostatnými zamestnaneckými požitkami (5 565) (8 846) Podiel pridružených a spoločných podnikov na čistom deficite 3,7 (608) (490) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK (4 365) (5 329)

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR Poznámka 2013 2012 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok (4 365) (5 329) Operačné činnosti 4,2 Amortizácia 48 39 Odpisy 401 405 (Zvýšenie)/zníženie úverov 20 (16 062) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok a vymáhateľných súm 923 (4 837) (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (1 695) (2 013) (Zvýšenie)/zníženie zásob 10 (44) Zvýšenie/(zníženie) rezerv (196) 299 Zvýšenie/(zníženie) finančných pasív (29) 16 017 Zvýšenie/zníženie ostatných pasív (311) 468 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov 2 511 (1 390) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 023) (1 497) Ostatné nepeňažné pohyby (50) 260 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich s dôchodkami a ostatnými zamestnaneckými požitkami 4 315 7 668 Investičné činnosti 4,3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných a dlhodobých hmotných aktív (624) (1 390) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania 43 (18) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (1 142) (837) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (1 164) (8 261) Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (1 164) (8 261) Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 2,11 10 674 18 935 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 2,11 9 510 10 674

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (B) Čisté aktíva = (A) + (B) Rezerva z precenenia na reálnu hodnotu Iné rezervy Kumulatívny prebytok/(deficit) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok ZOSTATOK K 31. 12. 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) Pohyb v rezerve Garančného fondu — 168 (168) — 0 Pohyby v reálnej hodnote 258 — — — 258 Iné — 21 (19) — 2 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2011 — 6 (1 795) 1 789 0 Rozpočtový výsledok za rok 2011 pripísaný členským štátom — — (1 497) — (1 497) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok — — — (5 329) (5 329) ZOSTATOK K 31. 12. 2012 150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416) Pohyb v rezerve Garančného fondu — 46 (46) — 0 Pohyby v reálnej hodnote (51) — — — (51) Iné — 12 (9) — 3 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2012 — 5 (5 334) 5 329 0 Rozpočtový výsledok za rok 2012 pripísaný členským štátom — — (1 023) — (1 023) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok — — — (4 365) (4 365) ZOSTATOK K 31. 12. 2013 99 3 974 (45 560) (4 365) (45 852)

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A PRAVIDLÁ ÚČTOVANIA

Účty EÚ sú vedené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), ako aj v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách (4).

V súlade s článkom 143 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje konsolidované finančné výkazy na základe pravidiel akruálneho účtovníctva, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a subjekty EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovania, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie. Tieto účty sú vedené v eurách za kalendárny rok.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o narábanie so zdrojmi, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 2, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1, t. j. reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, agregácia, zákaz vzájomného započítavania a porovnateľné údaje. Kvalitatívnymi charakteristikami finančného výkazníctva sú podľa článku 144 nariadenia o rozpočtových pravidlách relevantnosť, spoľahlivosť, porovnateľnosť a zrozumiteľnosť.

Zostavovanie finančných výkazov podľa uvedených zásad a pravidiel si od vedenia vyžaduje, aby použilo odhady, ktoré ovplyvňujú vykazované hodnoty určitých položiek v súvahe a vo výkaze finančných výsledkov, ako aj údaje o podmienených aktívach a pasívach.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (t. j. inštitúcie EÚ vrátane Komisie a agentúry EÚ) a pridružené a spoločné podniky, teda 52 kontrolovaných účtovných jednotiek, 5 spoločných podnikov a 4 pridružené podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 11.1 k účtovnej závierke EÚ. V porovnaní s rokom 2012 sa rozsah konsolidácie rozšíril o 1 kontrolovanú účtovnú jednotku (agentúru). Toto rozšírenie rozsahu však nemá na konsolidované finančné výkazy podstatný vplyv.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky subjekty, pri ktorých má EÚ právomoc priamo alebo nepriamo riadiť ich finančné a operačné činnosti tak, aby mala z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad daným subjektom a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci EÚ patrí: zriadenie účtovnej jednotky prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnej legislatívy, financovanie účtovnej jednotky zo všeobecného rozpočtu, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na získanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, je samozrejme potrebné rozhodnúť na základe posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem Európskej centrálnej banky – ECB) a agentúry (okrem agentúr bývalého 2. piliera) považujú za účtovné jednotky pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky významné vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty zo vzájomných transakcií medzi účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním, na základe ktorého EÚ spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonáva hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti s potenciálom ekonomického úžitku.

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na výsledkoch spoločne kontrolovaných účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu spoločného podniku vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi EÚ a jej spoločne kontrolovanými účtovnými jednotkami nie sú významné, a preto neboli eliminované. Účtovné postupy spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých EÚ pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv.

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na výsledkoch pridružených podnikov sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu pridruženého podniku vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku pridružených podnikov formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív. Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi EÚ a jej pridruženými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné postupy pridružených podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých EÚ pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. V prípadoch, keď EÚ minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje komisia

Finančné prostriedky systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto subjektov. Keďže však tieto účtovné jednotky nie sú kontrolované EÚ, nie sú ani zahrnuté do jej finančných výkazov – pre podrobnosti týkajúce sa príslušných súm pozri poznámku 11.2 k účtovnej závierke EÚ.

1.4. ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

1.4.1. Mena a základ pre prepočet

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov.

Rozdielne metódy prepočtu sa uplatňujú na dlhodobý hmotný majetok a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31.12.2013 31.12.2012 BGN 1,9558 1,9558 CZK 27,4270 25,1510 DKK 7,4593 7,4610 GBP 0,8337 0,8161 HRK 7,6265 7,5575 HUF 297,0400 292,3000 LVL 0,7028 0,6977 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1543 4,0740 RON 4,4710 4,4445 SEK 8,8591 8,5820 CHF 1,2276 1,2072 JPY 144,7200 113,6100 USD 1,3791 1,3194

Zmeny v reálnej hodnote peňažných finančných nástrojov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú kurzových rozdielov, sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do rezervy z precenenia na reálnu hodnotu.

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patrí výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva a stupeň znehodnotenia nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo znehodnotenia. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej doby ich životnosti. Predpokladaná doba životnosti nehmotných aktív závisí od ich osobitnej ekonomickej životnosti alebo od právnej životnosti stanovenej dohodou. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných pravidiel účtovania EÚ. Kapitalizované náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizované náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

1.5.2. Dlhodobý hmotný majetok

Celý dlhodobý hmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo znehodnotenia. Historická cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním alebo výstavbou daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu finančných výsledkov počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že k ich obstarávacej cene sa počas predpokladanej doby životnosti priradí ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % do 25 % Nábytok 10 % do 25 % Inventár 10 % do 33 % Dopravné prostriedky 25 % Počítačový hardvér 25 % Iný hmotný majetok 10 % do 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom EÚ v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finančné náklady tak, aby sa pri neuhradenom finančnom zostatku dosiahol konštantný pomer. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do ostatných pasív (dlhodobých a krátkodobých). Úroková zložka finančných nákladov sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu finančných výsledkov tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty pasíva počas celého obdobia prenájmu. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako prevádzkový prenájom. Platby uskutočnené v rámci operačného prenájmu sa počas doby prenájmu lineárne vykážu ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

1.5.3. Znehodnotenie nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa vzhľadom na znehodnotenie posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať spätne získateľnej hodnote. Strata zo znehodnotenia sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná spätne získateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho spätne získateľnú hodnotu. Ak dôvody znehodnotenia uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo znehodnotenia sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4. Investície

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. Náklady na vlastné imanie sa upravia tak, aby odrážali pomer zvýšení alebo znížení v čistých aktívach pridružených alebo spoločných podnikov, ktoré možno po prvotnom vykázaní pripísať EÚ. V prípade náznakov znehodnotenia sa odpisujú na nižšiu spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v bode 1.5.3. Ak dôvody znehodnotenia neskôr pominú, strata zo znehodnotenia sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo znehodnotenia nevykázala.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako finančné aktíva k dispozícii na predaj (pozri bod 1.5.5) a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov), ktoré sú vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu.

Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, oceňujú sa riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív („NAV“), podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnou hodnotou sa vykazujú v rezervách a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia s cieľom stanoviť, či sa majú vykázať ako straty zo znehodnotenia vo výkaze finančných výsledkov alebo ako zmeny v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu.

1.5.5. Finančné aktíva

Klasifikácia

EÚ delí svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, úvery a pohľadávky, investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila EÚ. Do tejto kategórie patria aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi finančnými aktívami tejto kategórie.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytuje peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez toho, aby mala v úmysle s pohľadávkou obchodovať. Sú zahrnuté do dlhodobých aktív, s výnimkou úverov a pohľadávok so splatnosťou do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva ich predať. Ide zvyčajne o zostávajúcu splatnosť k dátumu zostavenia súvahy. Ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú klasifikované aj investície do nekonsolidovaných účtovných jednotiek a iné kapitálové investície (napr. operácie s rizikovým kapitálom), ktoré sa neúčtujú metódou vlastného imania.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú vtedy, keď sa dlžníkom poskytnú peňažné prostriedky. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatého protiplnenia). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov sa vykazujú v ich nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo vládne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch; finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre požičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo vládnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFMS), podpory platobných bilancií (BOP) a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi úvermi a pôžičkami vďaka ich nadväznému charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe súvisiacej pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií, alebo keď sa tieto práva prevedú, pričom EÚ previedla v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva.

Následné oceňovanie

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v ich reálnej hodnote sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov v období, v ktorom vznikli.

ii) Úvery, pohľadávky a investície držané do splatnosti sú účtované v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje tak na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

iii) Investície držané do splatnosti – EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty zo zmien v ich reálnej hodnote sa vykazujú v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu. V prípade predaja alebo znehodnotenia takýchto aktív sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu, vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií založených na bežných obchodných vzťahoch, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

V prípadoch, keď nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia.

Znehodnotenie finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy EÚ posúdi, či existujú objektívne dôkazy o znehodnotení finančných aktív. K znehodnoteniu finančných aktív a k stratám zo znehodnotenia dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znehodnotení v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktorý možno spoľahlivo odhadnúť.

a) Aktíva vykázané v amortizovanej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo znehodnotenia úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených amortizovanou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze finančných výsledkov. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo znehodnotenia sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív zohľadňuje peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo znehodnotenia zníži a toto zníženie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní, či došlo k znehodnoteniu cenných papierov, berie do úvahy významné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo znehodnotenia týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze finančných výsledkov – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze finančných výsledkov. Straty zo znehodnotenia kapitálových investícií vykázané vo výkaze finančných výsledkov sa cez výkaz finančných výsledkov neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

1.5.6. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočná hotovosť alebo zálohová platba sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohovú platbu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Výška predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov (ktoré sú uznané ako výdavky) a výšky vrátených súm.

Neuhradené sumy predbežného financovania sa na konci roka oceňujú ako pôvodná vyplatená suma (sumy) znížená o vrátené sumy, vykázané oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka schválené, a o zníženie hodnoty.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých úrokových výnosov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy.

1.5.8. Pohľadávky

Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o opravné položky na znehodnotenie. Opravná položka na znehodnotenie pohľadávok sa tvorí vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy podľa pôvodných podmienok splatnosti. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho spätne získateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri tiež poznámku 1.5.14, ktorá sa týka vykazovania časovo rozlíšených príjmov na konci roka.

1.5.9. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú finančné nástroje a sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj. Zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie a ostatné krátkodobé vysoko likvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov.

1.5.10. Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky

Penzijné záväzky

EÚ uplatňuje systém s definovanou výškou dôchodkového plnenia. Keďže zamestnanci odvádzajú zo svojich platov tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, tento záväzok sa nefinancuje. Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom so stanoveným dôchodkovým plnením predstavuje súčasnú hodnotu záväzku zo stanovených plnení k dátumu zostavenia súvahy. Záväzok zo stanovených plnení je vypočítaný poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzku zo stanovených plnení sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých doba splatnosti sa blíži k dobe trvania príslušného penzijného záväzku.

Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce z empirických úprav a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Náklady týkajúce sa rokov odpracovaných v minulosti sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov, pokiaľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu (obdobie nároku). V tomto prípade sa náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov rovnomerne odpisujú počas obdobia nároku.

Nemocenské dávky po odchode do dôchodku

EÚ poskytuje svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou náhrady zdravotných výdavkov. Na ich každodenné spravovanie bol vytvorený osobitný fond. Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich oprávnené osoby. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcovia, siroty atď.) sa klasifikujú ako „Zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzhľadom na povahu týchto požitkov je potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie).

1.5.11. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má EÚ súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce operačné straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu predpokladaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátum vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

1.5.12. Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát alebo ako finančné záväzky vykazované v amortizovanej obstarávacej cene (pôžičky). Pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov počas doby trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby.

Klasifikujú sa ako dlhodobé pasíva, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť vzhľadom na zásadu významnosti na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát zahŕňajú deriváty v prípade, že ich reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; pozri poznámku 1.5.5. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi finančnými pasívami tejto kategórie.

1.5.13. Záväzky

Značná časť záväzkov EÚ nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov EÚ. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu. Po overení a prijatí oprávnených nákladov sa záväzky oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení EÚ.

1.5.14. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Podľa pravidiel účtovania EÚ sa transakcie a udalosti vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prevedených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operačnými a praktickými usmerneniami vydanými Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý a reálny obraz.

Príjmy sa tiež účtujú do obdobia, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvné dojednanie (t. j. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy.

Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

1.6.1. Príjmy

Príjmy z iných ako výmenných operácií

Ide o veľkú väčšinu príjmov EÚ a patria sem najmä priame a nepriame dane a vlastné zdroje. Okrem daní môže EÚ prijímať platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, pokuty a dary.

Zdroj založený na HND a zdroj založený na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Komisia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy „A“ (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zabezpečené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Komisii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy „B“ (zahŕňajúce nevybraté a nezabezpečené clá a zabezpečené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber (25 %), na ktoré majú členské štáty nárok. Navyše sa vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

— rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ,

— alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Keďže odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 Zmluvy o EÚ), istina pokuty sa musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote. Za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však dlžník namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienené pasíva. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu EÚ nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie pohľadávky. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako pohľadávka. Ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, neuhradená pohľadávka sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Komisii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené pasíva sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Predbežne uhradené pokuty spravuje od roku 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu (BUFI) a investuje ich do finančných nástrojov, ktoré sa klasifikujú ako k dispozícii na predaj.

Príjmy z výmenných operácií

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu amortizovanej obstarávacej ceny finančných aktív alebo finančných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby EÚ odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), avšak neberie do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo znehodnotenia.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2. Výdavky

Náklady na výmenné operácie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení a jeho schválení EÚ. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene.

Výdavky na iné ako výmenné operácie predstavujú väčšinu výdavkov EÚ. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prevodu, a to za predpokladu, že povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenie o rozpočtových pravidlách, služobný poriadok alebo iný právny predpis) alebo že došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod oprávňuje, že príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o náhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA

1.7.1. Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok.

1.7.2. Podmienené pasíva

Podmienené pasíva predstavujú možné povinnosti, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

DLHODOBÉ AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Hrubá účtovná hodnota ku koncu predošlého roka 379 Prírastky 100 Úbytky (8) Iné zmeny 2 Hrubá účtovná hodnota ku koncu roka 473 Oprávky ku koncu predošlého roka (191) Odpisy za rok (48) Úbytky 5 Iné zmeny 0 Oprávky ku koncu roka (235) Čistá účtovná hodnota ku koncu roka 237 Čistá účtovná hodnota ku koncu predošlého roka 188

Uvedené sumy sa týkajú predovšetkým počítačového softvéru.

2.2. DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

Vrátane nedokončených aktív k 31. decembru 2013 vo výške 1 041 mil. EUR (2012: 660 mil. EUR) týkajúcich sa projektu Galileo, t. j. globálny navigačný satelitný systém EÚ, na ktorého vývoji sa pracuje v spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počas uvedeného obdobia boli vykázané nekapitalizované náklady na vývoj ako výdavky vo výške 13 mil. EUR.

Po dokončení bude tento systém pozostávať z 30 satelitov, 2 kontrolných stredísk a približne 16 pozemných staníc. Suma vykázaná v súvahe zodpovedá kapitalizovaným nákladom, ktoré Komisia na tento projekt vynaložila od 22. októbra 2011, teda dňa, kedy boli prvé dva satelity úspešne vypustené na obežnú dráhu. Ako sa uvádza v predchádzajúcich ročných účtovných závierkach, tento projekt sa podľa názoru Komisie nachádzal až do tohto dňa vo fáze výskumu, čo znamená, že vynaložené prostriedky boli podľa pravidiel účtovania EÚ zaúčtované ako výdavky. Od začiatku projektu do konca súčasného finančného rámca predstavuje predpokladaný rozpočet 3 852 mil. EUR. V nasledujúcom finančnom rámci sa počíta s ďalšími nákladmi vo výške 5 400 mil. EUR. Tieto prostriedky budú financované výlučne z rozpočtu EÚ a budú určené na plné uvedenie tohto systému do prevádzky, jeho využívanie, poskytovanie služieb systému Galileo do roku 2020, ako aj na vytvorenie novej generácie satelitnej konštelácie.

Od októbra 2011 do dátumu zostavenia súvahy boli na obežnú dráhu vypustené štyri satelity. Po ich následnom otestovaní dôjde k ukončeniu fázy overovania tohto systému na obežnej dráhe (fáza IOV). Táto fáza bola spoločne financovaná z prostriedkov EÚ a agentúry ESA, pričom podľa dohody o grante uzatvorenej medzi oboma stranami je agentúra ESA povinná oficiálne presunúť dokončené aktíva na EÚ. Tento právny presun si bude vyžadovať súhlas zo strany Rady ESA, pričom je potrebné poznamenať, že všetky členské štáty ESA s výnimkou dvoch (Nórska a Švajčiarska), sú zároveň členskými štátmi EÚ. V súčasnosti neexistujú žiadne dôvody, na základe ktorých by sa Komisia mohla domnievať, že niektorý z členov ESA tento presun zablokuje.

DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

v mil. EUR Pozemky a budovy Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Iný hmotný majetok Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota ku koncu predošlého roka 4 314 558 233 577 231 3 181 1 118 10 212 Prírastky 30 61 14 60 22 87 516 790 Úbytky 0 (22) (15) (46) (8) 0 0 (91) Presun medzi kategóriami aktív 312 11 (1) 2 3 (312) (14) 0 Iné zmeny 4 0 2 2 1 (264) (21) (276) Hrubá účtovná hodnota ku koncu roka 4 660 608 233 595 248 2 692 1 599 10 635 Oprávky ku koncu predošlého roka (2 137) (449) (165) (436) (150) (897) 0 (4 234) Odpisy za rok (143) (47) (15) (69) (23) (103) 0 (401) Zrušenie odpisov 5 1 0 0 0 0 0 6 Úbytky 1 21 15 46 8 0 0 91 Presun medzi kategóriami aktív (124) 0 0 (2) 1 126 0 1 Iné zmeny (1) 0 (2) 0 (1) 11 0 7 Oprávky ku koncu roka (2 399) (474) (167) (461) (165) (863) 0 (4 531) ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA KU KONCU ROKA 2 261 134 65 134 83 1 829 1 599 6 104 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA KU KONCU PREDOŠLÉHO ROKA 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978

FINANČNÝ PRENÁJOM

Náklady, ktoré sa ešte majú uhradiť v súvislosti s finančným prenájmom a podobnými nárokmi, sa v súvahe vykazujú ako dlhodobé a krátkodobé pasíva (pozri aj poznámky 2.15 a 2.18.3).

v mil. EUR Opis Kumulatívne náklady (A) Budúce sumy, ktoré treba uhradiť Celková hodnota Následné výdavky na majetok Hodnota majetku Odpisy Čistá účtovná hodnota < 1 rok > 1 rok > 5 rokov Záväzky spolu (B) (A+B) (C) (A+B+C) (D) (A+B+C+D) Pozemky a budovy 772 76 344 1 403 1 823 2 595 57 2 653 (838) 1 815 Iný hmotný majetok 24 6 9 1 15 39 — 39 (25) 14 Ku koncu roka spolu 796 82 353 1 403 1 838 2 634 57 2 692 (863) 1 829 Úroková zložka 89 319 481 889 Celkové budúce minimálne platby nájomného ku koncu roka 171 672 1 884 2 727 Celkové budúce minimálne platby nájomného ku koncu predošlého roka 155 660 2 189 3 003

2.3. INVESTÍCIE ÚČTOVANÉ S POUŽITÍM METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Podiely v spoločných podnikoch 2.3.1 0 42 Podiely v pridružených podnikoch 2.3.2 349 350 Spolu 349 392

2.3.1. Podiely v spoločných podnikoch

v mil. EUR Galileo SESAR ITER IMI FCH Spolu Suma k 31.12.2012 0 0 10 32 0 42 Príspevky 0 78 121 126 56 380 Podiel na čistom výsledku 0 (78) (130) (158) (56) (422) Suma k 31.12.2013 0 0 0 0 0 0

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. Komisii možno na základe jej percentuálneho podielu priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Dlhodobé aktíva 198 226 Krátkodobé aktíva 63 106 Dlhodobé pasíva 0 0 Krátkodobé pasíva (394) (291) Príjmy 1 8 Výdavky (412) (427)

Spoločný podnik Galileo v likvidácii

Spoločný podnik Galileo (GJU) vstúpil koncom roka 2006 do likvidácie, pričom tento proces stále prebieha. V roku 2013 účtovná jednotka nevykonávala žiadnu činnosť a je ešte stále predmetom likvidácie.

Spoločný podnik SESAR

Cieľom tohto spoločného podniku je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému riadenia letovej prevádzky, ako aj rýchlu implementáciu európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky prostredníctvom koordinácie a sústredenia všetkého príslušného výskumu a vývoja v EÚ. K 31. decembru 2013 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku SESAR 46,26 %. Pre spoločný podnik SESAR sa (v období rokov 2007 – 2013) počíta s celkovým príspevkom Komisie vo výške 700 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 205 mil. EUR. Nevykázaný podiel na stratách je výsledkom technického účtovania, ktoré je potrebné pri použití metódy vlastného imania. Tieto nevykázané straty nepredstavujú pre EÚ straty a sú spôsobené tým, že vykázanie výdavkov sa zvyčajne uskutočňuje pred zvýšením kapitálu za materiálny príspevok spoločníkov iných než EÚ.

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER)

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy združuje EÚ, Čínu, Indiu, Rusko, Južnú Kóreu, Japonsko a USA. Organizácia ITER bola založená s cieľom: riadiť zariadenia ITER, podporovať využívanie týchto zariadení, ako aj šíriť verejné povedomie o energii jadrovej syntézy a podporovať jej akceptovanie a podnikať akékoľvek ďalšie kroky, ktoré sú potrebné pre dosiahnutie tohto cieľa. EÚ (Euratom) poskytuje svoje príspevky do organizácie ITER International prostredníctvom agentúry „Fusion for Energy“, vrátane príspevkov od členských štátov a Švajčiarska. Celkový príspevok do organizácie ITER sa z právneho hľadiska považuje za príspevok Euratomu, keďže členské štáty ani Švajčiarsko nemajú v organizácii ITER vlastnícky podiel. Keďže z právneho hľadiska vlastní podiely v tomto spoločnom podniku EÚ, Komisia ich musí vykazovať vo svojej účtovnej závierke. K 31. decembru 2013 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v organizácii ITER 43,33 %. Pre organizáciu ITER sa v období rokov 2007 – 2041 počíta s celkovým (orientačným) príspevkom Euratomu vo výške 8 949 mil. EUR.

Spoločné technologické iniciatívy

Spoločné technologické iniciatívy vo forme verejno-súkromných partnerstiev boli realizované prostredníctvom spoločných podnikov v zmysle článku 187 zmluvy v záujme plnenia cieľov lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Hoci spoločné technologické iniciatívy IMI a FCH (pozri ďalej) sú zahrnuté do tejto položky, ďalšie tri – ARTEMIS, Čisté nebo a ENIAC (pozri poznámku 2.3.2) sa z právneho hľadiska síce považujú za spoločné podniky, ale z hľadiska účtovníctva je ich nutné považovať za pridružené podniky, keďže Komisia má v týchto subjektoch podstatný vplyv a nie spoločnú kontrolu (zahrnuté sú do poznámky 2.3.2).

Spoločná technologická iniciatíva za inovačnú medicínu (IMI)

Spoločný podnik IMI podporuje predkonkurenčný farmaceutický výskum a vývoj v členských štátoch a pridružených krajinách s cieľom zvýšiť investície do výskumu v biofarmaceutickom sektore a podporiť zapojenie malých a stredných podnikov (MSP) do svojej činnosti. K 31. decembru 2013 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v IMI 74,16 %. Do 31. decembra 2017 dosiahne maximálny orientačný príspevok Komisie 1 mld. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 16 mil. EUR.

Spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH)

Cieľom spoločného podniku FCH je združovať zdroje z verejného a súkromného sektora na podporu výskumných činností s cieľom zvýšiť celkovú efektívnosť európskeho úsilia v oblasti výskumu a urýchliť vývoj technológie palivových článkov a vodíkovej technológie a ich zavádzanie do praxe. K 31. decembru 2013 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku FCH 74,20 %. Do 31. decembra 2017 dosiahne maximálny orientačný príspevok EÚ 470 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 67 mil. EUR.

2.3.2. Podiely v pridružených podnikoch

v mil. EUR EIF ARTEMIS Čisté nebo ENIAC Spolu Suma k 31.12.2012 336 0 0 14 350 Príspevky (2) 20 125 37 180 Podiel na čistom výsledku 9 (20) (125) (50) (186) Iné pohyby vo vlastnom imaní 6 0 0 0 6 Suma k 31.12.2013 349 0 0 0 349

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. Komisii možno na základe jej percentuálneho podielu priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Aktíva 499 505 Pasíva (240) (191) Príjmy 37 33 Prebytok/(deficit) (221) (177)

Európsky investičný fond

Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou EÚ, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a stredným podnikom. Komisia uhradila 20 % svojho podielu, pričom nevyžiadaný zostatok predstavuje sumu 720 mil. EUR.

v mil. EUR Celkový kapitál EIF Úpis Komisie Celkové základné imanie 3 000 900 Uhradené (600) (180) Nevyžiadané 2 400 720

Spoločný podnik Artemis

Tento subjekt bol vytvorený na realizáciu spoločnej technologickej iniciatívy so súkromným sektorom v oblasti vstavaných počítačových systémov. Maximálny orientačný príspevok Komisie dosiahne 420 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 9 mil. EUR (94,57 % vlastníckeho podielu).

Spoločný podnik Čisté Nebo

Cieľom tohto subjektu je urýchliť vývoj, validáciu a demonštráciu čistých technológií pre leteckú dopravu v EÚ a vytvoriť predovšetkým radikálne inovačný systém leteckej dopravy s cieľom znížiť vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. Maximálny orientačný príspevok Komisie dosiahne 800 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 72 mil. EUR (57,80 % vlastníckeho podielu).

Spoločný podnik ENIAC

Cieľom spoločného podniku ENIAC je vymedziť spoločne prijatý výskumný plán v oblasti nanoelektroniky s cieľom stanoviť priority výskumu pre vývoj a prijatie kľúčových kompetencií v tejto oblasti. Tieto ciele by sa mali dosahovať zlúčením zdrojov z verejného a súkromného sektora na podporu výskumných a vývojových činností vo forme projektov. Celkový príspevok EÚ dosiahne 450 mil. EUR. K 31. decembru 2013 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku ENIAC 95,41 %. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 26 mil. EUR.

2.4. DLHODOBÉ FINANČNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.4.1 5 497 4 870 Úvery 2.4.2 54 347 57 441 Spolu 59 844 62 311

2.4.1. Krátkodobé finančné aktíva k dispozícii na predaj

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Garančný fond (5) 1 412 1 327 ESUO v likvidácii 1 129 1 102 Investície BUFI 1 013 832 Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 789 593 Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky 339 305 Európska banka pre obnovu a rozvoj 188 188 Operácie s rizikovým kapitálom 124 123 Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 90 52 Európska chemická agentúra 0 52 Iné investície k dispozícii na predaj 413 296 Spolu 5 497 4 870

Garančný fond

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia slúži na krytie úverov, za ktoré EÚ poskytla záruku na základe rozhodnutia Rady. Ide predovšetkým o úverové operácie Európskej investičnej banky (EIB) mimo Európskej únie, úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFA), ako aj o úvery Euratomu mimo Európskej únie. Ide o dlhodobý nástroj, ktorý má kryť nesplácané úvery zaručené EÚ. Fond je financovaný z platieb zo všeobecného rozpočtu EÚ vo výške 9 % kapitálovej hodnoty operácií, z úrokových výnosov z investícií realizovaných z aktív fondu a zo súm vymožených od neplatiacich dlžníkov, v prípade ktorých fond musel aktivovať svoju záruku. Prípadný ročný prebytok sa odvedie ako príjem do rozpočtu EÚ.

Od EÚ sa vyžaduje vytvoriť rezervný fond na záruky na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto rezerva je určená na krytie požiadaviek Garančného fondu a v prípade potreby aj aktivovaných záruk, ktoré prevyšujú disponibilnú sumu v rámci fondu, takže tieto sumy sa môžu zaúčtovať na ťarchu rozpočtu. Táto rezerva zodpovedá cieľovej sume 9 % úverov nesplatených ku koncu roka.

ESUO v likvidácii

Pokiaľ ide o sumy ESUO v likvidácii, všetky finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú dlhové cenné papiere denominované v eurách a kótované na aktívnom trhu.

Investície BUFI

Predbežne uhradené pokuty spravuje od 1. januára 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu BUFI a investuje ich do finančných nástrojov, ktoré sa klasifikujú ako finančné aktíva k dispozícii na predaj (pozri poznámku 8.2).

Finančný nástroj s rozdelením rizika

Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) spravuje EIB a investičné portfólio Komisie používa na krytie finančného rizika spojeného s úvermi a zárukami, ktoré poskytuje EIB na oprávnené výskumné projekty. Na obdobie 2007 – 2013 sa predpokladal celkový rozpočet Komisie vo výške do 1 mld. EUR, z čoho maximálne 800 mil. EUR pochádza z osobitného programu „Spolupráca“ a maximálne 200 mil. EUR z osobitného programu „Kapacity“. EIB sa zaviazala poskytnúť rovnakú sumu.

K 31. decembru 2013 predstavoval príspevok Komisie do RSFF, vrátane príspevkov krajín EFTA a tretích krajín, 1 231 mil. EUR. Suma 958 mil. EUR zahrnutá do podmienených pasív (poznámka 5.2.1) predstavuje maximálnu odhadovanú stratu k 31. decembru 2013, ktorú by Komisia utrpela v prípade neplnenia záväzkov vyplývajúcich z úverov alebo záruk poskytnutých EIB v rámci nástroja RSFF. Je potrebné poznamenať, že celkové riziko Komisie je obmedzené sumou, ktorou do nástroja prispela.

Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky

Nástroj ETF (European Technology Facility), časť zameraná na novovzniknuté podniky (ETF start up) pokrýva program pre rast a zamestnanosť, viacročný program pre podniky a podnikanie (MAP), rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) a pilotný projekt transferu technológií pod správou EIF, ktoré podporujú zakladanie a financovanie začínajúcich MSP prostredníctvom investovania do vhodných špecializovaných fondov rizikového kapitálu. Koncom roka bolo v rámci nástroja ETF, časti zameranej na novovzniknuté podniky, pridelených ďalších 132 mil. EUR, tieto prostriedky však druhé strany ešte nečerpali.

Európska banka pre obnovu a rozvoj

Keďže Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v stanovách EBOR týkajúce sa okrem iného predaja majetkovej účasti maximálne vo výške obstarávacích nákladov a výlučne súčasným akcionárom, je akciový podiel Komisie oceňovaný v obstarávacej cene zníženej o prípadné opravné položky na znehodnotenie.

v mil. EUR EBOR Celkový kapitál EBOR Úpis Komisie Celkové základné imanie 29 601 900 Uhradené (6 202) (188) Nevyžiadané 23 399 712

Operácie s rizikovým kapitálom

V rámci operácií s rizikovým kapitálom sa poskytujú prostriedky finančným sprostredkovateľom na financovanie kapitálových investícií. Sú spravované EIB a financované v rámci európskej susedskej politiky.

Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T

Cieľom nástroja na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) je poskytovať záruky na zníženie rizika ohrozenia výnosov v prvých rokoch realizácie týchto projektov. Konkrétne by záruka úplne pokryla pohotovostný úver, z ktorého by sa čerpalo len v prípadoch, keď peňažné toky projektu nepostačujú na splácanie prednostného dlhu (senior debt). Tento nástroj je spoločným finančným produktom Komisie a EIB. Komisia pridelí na LGTT v rokoch 2007 – 2013 sumu do maximálnej výšky 250 mil. EUR.

K 31. decembru 2013 Komisia prispela do LGTT sumou 162 mil. EUR. Ku koncu roka 2013 boli podpísané úvery vo výške 522 mil. EUR, ktoré sú teda kryté nástrojom. Suma (39 mil. EUR) vykázaná ako podmienené pasívum predstavuje maximálnu odhadovanú stratu k 31. decembru 2013, ktorú by Komisia utrpela v prípade neplnenia záväzkov vyplývajúcich z úverov poskytnutých EIB v rámci nástroja LGTT. Je potrebné poznamenať, že celkové riziko Komisie je obmedzené sumou, ktorou do nástroja prispela.

Iné investície k dispozícii na predaj

Hlavné sumy zahrnuté do dlhodobých investícií k dispozícii na predaj sú Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (116 mil. EUR) a Globálny fond energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie (67 mil. EUR).

2.4.2. Dlhodobé úvery

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Úvery poskytnuté z rozpočtu EÚ a ESUO 2.4.2.1 151 162 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov 2.4.2.2 54 196 57 279 Spolu 54 347 57 441

2.4.2.1. Úvery poskytnuté z rozpočtu Európskej únie a ESUO v likvidácii

v mil. EUR Úvery s osobitnými podmienkami Úvery na bývanie ESUO Spolu Spolu k 31.12.2012 146 16 162 Nové úvery 4 0 4 Splátky (18) (5) (23) Kurzové rozdiely (6) 0 (6) Zmeny účtovnej hodnoty 12 1 13 Spolu k 31.12.2013 138 12 151

Úvery s osobitnými podmienkami sú úvermi poskytnutými pri preferenčných úrokových sadzbách v rámci spolupráce s nečlenskými krajinami. Všetky sumy sú splatné za viac ako 12 mesiacov od konca roka. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 7,73 % do 14,507 %.

2.4.2.2. Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov

v mil. EUR MFA Euratom MFA EFSM ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2012 549 425 11 623 44 476 221 57 294 Nové úvery 100 — — — — 100 Splátky (81) (36) — — — (117) Kurzové rozdiely — (1) — — (5) (6) Zmeny účtovnej hodnoty 1 (1) — (8) (5) (13) Spolu k 31.12.2013 569 387 11 623 44 468 211 57 258 Suma so splatnosťou < 1 rok 31 — 3 033 — — 3 064 Suma so splatnosťou > 1 rok 538 387 8 590 44 468 211 54 195

Pre viac informácií o operáciách prijímania a poskytovania úverov pozri poznámku 7.

2.5. DLHODOBÉ POHĽADÁVKY A VYMÁHATEĽNÉ SUMY

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Členské štáty 478 545 Iné 20 19 Spolu 498 564

Z celkovej sumy dlhodobých pohľadávok sa 483 mil. EUR (2012: 550 mil. EUR) týka nevýmenných transakcií. Dlžné sumy od členských štátov sa týkajú nevykonaných rozhodnutí o overení súladu v prípade Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV).

2.6. DLHODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Predbežné financovanie 2.6.1 34 819 40 790 Výdavky vyplatené vopred 2.6.2 3 253 3 715 Spolu 38 072 44 505

2.6.1. Predbežné financovanie

V závislosti od termínu vymoženia finančných prostriedkov alebo ich čerpania sa predbežné financovanie vykazuje ako dlhodobé predbežné financovanie. Čerpanie sa definuje v príslušnej dohode o realizácii projektu. Všetky splátky a čerpania splatné do dvanástich mesiacov odo dňa vykazovania sa vykazujú ako krátkodobé predbežné financovanie.

Keďže predbežné financovanie má na celkových aktívach EÚ najväčší podiel, je potrebné mu pravidelne venovať náležitú pozornosť. Je potrebné poznamenať, že výška platby v rámci predbežného financovania rozličných programov musí byť dostatočná, aby bolo možné pre príjemcu zabezpečiť počiatočnú hotovosť potrebnú na začatie projektu a zároveň ochrániť finančné záujmy EÚ. Pritom je potrebné zohľadniť rôzne obmedzenia právnej a operačnej povahy či obmedzenia týkajúce sa efektívnosti nákladov. Všetky tieto aspekty Komisia primerane zohľadnila pri svojej snahe o zlepšenie účinnosti predbežného financovania.

Faktické krytie niektorých súm predbežného financovania vyplatených v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP) zabezpečuje účastnícky záručný fond (PGF) – v roku 2013 bolo v rámci predbežného financovania vyplatených celkovo 4,5 mld. EUR (2012: 4 mld. EUR). Tento fond je samostatnou účtovnou jednotkou oddelenou od EÚ a nie je zahrnutý do tejto účtovnej závierky – pozri poznámku 11.2.3.

v mil. EUR Typ hospodárenia 31.12.2013 31.12.2012 Priame centralizované hospodárenie 1 526 1 249 Nepriame centralizované hospodárenie 772 1 042 Decentralizované hospodárenie 646 677 Zdieľané hospodárenie 31 104 37 214 Spoločné hospodárenie 694 592 Realizované inými inštitúciami a agentúrami 77 16 Spolu 34 819 40 790

Článok 58 nového nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa metódy plnenia rozpočtu čiastočne upravujú, sa uplatňuje od 1. januára 2014.

Najväčší podiel na dlhodobom predbežnom financovaní majú štrukturálne opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 financované z fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) 19,6 mld. EUR, sociálneho fondu (ESF) 5,6 mld. EUR, poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) 5,2 mld. EUR a fondu pre rybné hospodárstvo (EFRH) 0,6 mld. EUR. Keďže mnohé z týchto projektov majú dlhodobý charakter, je nevyhnutné, aby súvisiace zálohové platby boli k dispozícii viac ako jeden rok. Tieto sumy predbežného financovania sa preto uvádzajú ako dlhodobé aktíva. Programové obdobie 2007 – 2013 sa blíži ku koncu a s ním súvisiace predbežné financovanie je postupne splatné do dvanástich mesiacov. Z tohto dôvodu sa dlhodobé predbežné financovanie znižuje a krátkodobé predbežné financovanie sa zvyšuje (pozri poznámku 2.10).

Záruky prijaté v súvislosti s predbežným financovaním

Ide o záruky, ktoré Komisia vyžaduje od príjemcov, ktorí nie sú členskými štátmi, v určitých prípadoch pri vyplácaní zálohových platieb (predbežné financovanie). Pri tomto type záruk sa vykazujú dve hodnoty: „nominálna“ a „priebežná“ hodnota. V prípade „nominálnej“ hodnoty sa rozhodujúca udalosť viaže na existenciu záruky, zatiaľ čo v prípade „priebežnej“ hodnoty je rozhodujúcou udalosťou platba predbežného financovania a/alebo následné schválenie účtov. K 31. decembru 2013 dosiahla nominálna hodnota záruk zložených v súvislosti s predbežným financovaním výšku 1 124 mil. EUR a priebežná hodnota týchto záruk dosiahla výšku 887 mil. EUR (2012: 1 348 mil. EUR, resp. 1 083 mil. EUR).

2.6.2. Výdavky vyplatené vopred

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Nástroje finančného inžinierstva 2 118 2 717 Schémy pomoci 1 135 998 Spolu 3 253 3 715

V rámci programov štrukturálnych fondov na roky 2007 – 2013 je možné uskutočniť platby z rozpočtu EÚ v prospech členských štátov s cieľom prispievať do nástrojov finančného inžinierstva (vo forme úverov, kapitálových investícií alebo záruk), ktoré zriadili a spravujú členské štáty. Peňažné prostriedky, ktoré zostanú v rámci týchto nástrojov ku koncu roka nevyužité, sú majetkom EÚ (podobne, ako v prípade tradičného predbežného financovania) a v súvahe Komisie sa teda vykazujú ako aktíva. Základné právne akty však neukladajú členským štátom povinnosť predkladať Komisii pravidelné správy o využívaní týchto zálohových platieb a v niektorých prípadoch ich členské štáty dokonca ani neuvádzajú vo výkaze výdavkov predkladanom Komisii. Na základe informácií o využívaní týchto finančných prostriedkov, ktoré zasielajú členské štáty, sa teda na konci každého roka vypracúva odhad hodnoty týchto aktív.

Podobne sa zálohové platby, ktoré uhradili členské štáty a ktoré sa ku koncu roka nepoužili, zaznamenajú ako aktíva v súvahe Komisie. Členské štáty môžu takéto zálohové platby uhrádzať v rámci rôznych schém pomoci (štátna pomoc, trhové opatrenia v rámci EPZF). Komisia na základe informácií, ktoré poskytli členské štáty, odhadla hodnotu týchto zálohových platieb. Výsledné sumy sú zahrnuté do položky týkajúcej sa schém pomoci.

KRÁTKODOBÉ AKTÍVA

2.7. ZÁSOBY

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Vedecký materiál 81 81 Iné 47 57 Spolu 128 138

2.8. KRÁTKODOBÉ FINANČNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Poznámky 31.12.2013 31.12.2012 Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.8.1 2 373 1 858 Úvery 2.8.2 3 198 123 Spolu 5 571 1 981

2.8.1. Krátkodobé finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa nakupujú pre ich investičnú návratnosť alebo výnosy, alebo sa držia preto, aby vytvorili určitú štruktúru aktív alebo druhotný zdroj likvidity, a preto sa môžu v prípade potreby likvidity alebo zmeny úrokových sadzieb predať. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad finančných aktív k dispozícii na predaj so zostávajúcou splatnosťou pred koncom roka 2014:

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Investície BUFI 897 845 ESUO v likvidácii 567 490 Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 408 160 Garančný fond 361 268 Európska chemická agentúra 76 69 Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 31 23 Iné investície k dispozícii na predaj 33 3 Spolu 2 373 1 858

2.8.2. Krátkodobé úvery

Sumy zahrnuté v tejto položke sa týkajú predovšetkým úverov so zostávajúcou konečnou splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy (pre podrobnejšie údaje pozri poznámku 2.4.2.2). Zvýšenie v porovnaní s predchádzajúcim rokom je spôsobené splátkami úverov BOP naplánovaných na rok 2014 (Maďarsko 2 mld. EUR a Lotyšsko 1 mld. EUR).

2.9. KRÁTKODOBÉ POHĽADÁVKY A VYMÁHATEĽNÉ SUMY

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Pokuty 2.9.1 4 071 4 090 Členské štáty 2.9.2 5 574 6 270 Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky 2.9.3 3 095 3 368 Iné pohľadávky a vymáhateľné sumy 2.9.4 442 311 Spolu 13 182 14 039

Celková výška krátkodobých pohľadávok obsahuje odhadovanú sumu 12 638 mil. EUR (2012: 13 729 mil. EUR) sa týka nevýmenných transakcií.

2.9.1. Pokuty

Sumy, ktoré sa majú vymôcť v súvislosti s pokutami uloženými Komisiou, predstavujú celkovo 4 310 mil. EUR (2012: 4 357 mil. EUR) po odpočítaní opravných položiek vo výške 239 mil. EUR (2012: 267 mil. EUR). Ku koncu roka boli v súvislosti s týmito pohľadávkami za zostávajúce pokuty prijaté záruky vo výške 3 244 mil. EUR (2012: 2 513 mil. EUR). Zároveň treba poznamenať, že 1 032 mil. EUR z týchto pohľadávok bolo splatných po 31. decembri 2013.

2.9.2. Členské štáty

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Pohľadávky týkajúce sa EPZF a rozvoja vidieka Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) 1 858 1 172 Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) 41 14 Prechodný nástroj na rozvoj vidieka (Transitional Rural Development Instrument – TRDI) 45 44 Špeciálny prístupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (SAPARD) 155 136 Opravné položky (819) (814) Spolu 1 279 552 DPH uhradená a vymáhateľná 68 44 Vlastné zdroje Uvedené na účte A 47 45 Uvedené na samostatnom účte 1 228 1 294 Vlastné zdroje, ktoré sa majú prijať 3 054 3 617 Opravné položky (743) (773) Iné 6 16 Spolu 3 592 4 199 Ostatné pohľadávky zo strany členských štátov Očakávané vymožené sumy predbežného financovania 542 1 220 Iné 94 255 Spolu 636 1 475 Spolu 5 574 6 270

Zvýšenie pohľadávok týkajúcich sa poľnohospodárstva je zdôvodnené nevykonanými rozhodnutiami o overení súladu, keďže v niektorých prípadoch sa dátum vykonania presunul o niekoľko rokov a niektoré rozhodnutia sa uhrádzajú v rámci odložených ročných splátok. Týka sa to členských štátov, na ktoré sa vzťahuje finančná pomoc v súlade s rámcovou zmluvou o Európskom nástroji finančnej stability podpísanou 7. júna 2010.

Suma vlastných zdrojov, ktorá sa má prijať, súvisí s opravným rozpočtom č. 8/2013 prijatým 20. novembra 2013. Podľa článku 10 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (6) sa záznamy zodpovedajúce úpravám príspevkov HND uskutočnili prvý pracovný deň januára 2014. Je potrebné poznamenať, že niektoré členské štáty svoje platby predpokladali, čo vysvetľuje skutočnosť, prečo je suma, ktorá sa má prijať, nižšia než príspevok požadovaný v opravnom rozpočte.

Pohľadávky týkajúce sa EPZF a rozvoja vidieka

Táto položka zahŕňa predovšetkým sumy, ktoré členské štáty dlhovali k 31. decembru, nahlásené a potvrdené členskými štátmi k 15. októbru. Bol vykonaný odhad pohľadávok, ktoré vznikli od nahlásenia týchto súm až do 31. decembra. Komisia robí zároveň aj odhad opravných položiek pre dlžné sumy od príjemcov, ktorých vymoženie je nepravdepodobné. Táto úprava však neznamená, že Komisia sa vzdáva nároku na vymoženie týchto súm. Do tejto úpravy je zahrnuté aj zníženie vo výške 20 %, čo zodpovedá sume, ktorú si členské štáty môžu ponechať na pokrytie administratívnych výdavkov.

Pohľadávky týkajúce sa vlastných zdrojov

Je potrebné poznamenať, že členské štáty sú oprávnené ponechať si 25 % z tradičných vlastných zdrojov na pokrytie nákladov na výber, takže uvedené údaje sú znížené o túto sumu. Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi bola od pohľadávok voči členským štátom odpočítaná opravná položka. Neznamená to však, že Komisia sa vzdáva nároku na vymoženie súm, na ktoré sa táto opravná položka vzťahuje.

2.9.3. Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Časovo rozlíšené príjmy 2 709 3 002 Odložené výdavky 368 351 Iné 18 15 Spolu 3 095 3 368

Hlavnú sumu v tejto položke predstavujú časovo rozlíšené príjmy:

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Vlastné zdroje 2 424 2 388 Príjmy pripísané v poľnohospodárstve za november a december 0 218 Kohézny fond, fond regionálneho rozvoja a fond pre rozvoj vidieka: finančné opravy 31 276 Ostatné časovo rozlíšené príjmy 254 120 Spolu 2 709 3 002

Sumy uvedené ako vlastné zdroje (2 424 mil. EUR) sú najmä časovo rozlíšené clá za november a december 2013. Je potrebné poznamenať, že poľnohospodárske pripísané príjmy za november a december (131 mil. EUR) sú teraz vykázané ako krátkodobé pohľadávky.

2.9.4. Iné pohľadávky a vymáhateľné sumy

Do tejto položky sú zahrnuté predovšetkým vymáhateľné sumy predbežného financovania, vymáhanie výdavkov ako aj iné príjmy z administratívnych a operačných akcií.

2.10. KRÁTKODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Predbežné financovanie 2.10.1 16 403 9 548 Výdavky vyplatené vopred 2.10.2 4 963 3 690 Spolu 21 367 13 238

2.10.1. Predbežné financovanie

v mil. EUR Typ hospodárenia 31.12.2013 31.12.2012 Priame centralizované hospodárenie 3 848 3 289 Nepriame centralizované hospodárenie 4 711 3 908 Decentralizované hospodárenie 250 301 Zdieľané hospodárenie 6 263 1 008 Spoločné hospodárenie 1 018 844 Realizované inými inštitúciami a agentúrami 313 198 Spolu 16 403 9 548

Článok 58 nového nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa metódy plnenia rozpočtu čiastočne upravujú, sa uplatňuje od 1. januára 2014.

Zvýšenie krátkodobého predbežného financovania súvisí predovšetkým so zdieľaným hospodárením. Ako sa uvádza v poznámke 2.6, programy v rámci štrukturálnych fondov vstupujú do záverečnej fázy programového obdobia 2007 – 2013. V dôsledku toho sa veľká časť (6,1 mld. EUR) v minulosti dlhodobého predbežného financovania k 31. decembru 2013 vykazuje ako krátkodobé predbežné financovanie.

K zvýšeniu dochádza takisto v rámci priameho centralizovaného hospodárenia a nepriameho centralizovaného hospodárenia. V obidvoch prípadoch je toto zvýšenie spôsobené najmä záverečnou fázou siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP), ktorá sa vyznačuje podpísaním posledných dohôd, ktoré vedú k novým platbám predbežného financovania približne vo výške 2,8 mld. EUR v rámci priameho centralizovaného hospodárenia a 1,4 mld. EUR v rámci nepriameho centralizovaného hospodárenia. Zároveň sa dokončili projekty na základe starších dohôd a súvisiace platby predbežného financovania boli zúčtované.

2.10.2. Výdavky vyplatené vopred

v mil. EUR 31.12.2013 31.12.2012 Nástroje finančného inžinierstva 2 118 1 358 Schémy pomoci 2 845 2 332 Spolu 4 963 3 690

Rozdiel vo vykázaných sumách v rámci tejto položky je spôsobený predovšetkým tým, že členské štáty zvýšili príspevok na nástroje finančného inžinierstva v oblasti regionálneho rozvoja.

2.11. PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY

v mil. EUR Poznámka 31.12.2013 31.12.2012 Neviazané peňažné prostriedky: 2.11.1 Účty v štátnych pokladniciach a centrálnych bankách 2 790 2 203 Bežné účty 838 967 Zálohové účty 39 38 Prevody (peniaze na ceste) (1) (1) Spolu 3 665 3 207 Peňažné prostriedky finančných nástrojov