[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.2.2007 SEK(2007) 192 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Švédska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Švédska predloženú 7. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Výsledky Švédska v hospodárskej oblasti boli za posledných desať rokov celkovo pozitívne. Rast reálneho HDP bol vyšší ako v eurozóne. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Bežný účet zaznamenal stále rastúcu prebytkovú pozíciu. Miery nezamestnanosti sú nižšie ako v eurozóne a klesli, hoci podľa domácich štandardov sa stále považujú za vysoké. Miery zapojenia sa do trhu práce sú pomerne vysoké. Inflácia je nízka, odráža spoľahlivý monetárny systém zameraný na infláciu. Ako aj inde, reálne a nominálne úrokové sadzby sa znížili. Pozícia verejných financií, riadená vnútroštátnym rámcom pravidiel, bola zdravá, dosahovala priemerné prebytky rozpočtu, ktoré boli vo všeobecnosti v súlade s národným cieľom dosahovať prebytok vo výške 2 % počas celého cyklu. Pomer hrubého verejného dlhu sa postupne znižoval a je výrazne pod hraničnou hodnotou 60 %. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala názor, že rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík vykonávaných v súlade s paktom stability a rastu. Švédsko využíva prechodné obdobie (ktoré sa ukončí na jar 2007) na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o sektorovej klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov. Dodržiavanie rozhodnutia Eurostatu zníži každý rok prebytkovú pozíciu o približne 1 % HDP a zvýši pomer verejného dlhu o 0,5 percentuálneho bodu. Hodnotenie národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Švédska revidovaná novou vládou a vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 28. novembra 2006. Vo švédskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: potreba vyššej úrovne zapojenia sa do trhu práce a odpracovaných hodín, ako aj podpora znalostnej ekonomiky s environmentálne efektívnymi výrobnými postupmi. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Švédsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Makroekonomický rámec zameraný na stabilitu je primeraný a dobre funguje. Značné úsilie sa vynaložilo na posilnenie pracovných stimulov. Potrebné sú dodatočné opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí zo 4,0 % v roku 2006 na priemerne 3 % počas zostávajúceho programového obdobia, hoci zostane blízko úrovni potenciálneho. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu, pričom v roku 2006 mohol byť rast dokonca vyšší. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,8 % HDP oproti plánovanému výsledku vo výške 0,9 % v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu; rozdiel odráža najmä základný vplyv omnoho vyššieho prebytku v roku 2005 v porovnaní s očakávaným. Na základe dostupných údajov o hotovosti sa zdá, že z dôvodu nižších primárnych výdavkov a vyšších daňových príjmov bol prebytok v roku 2006 pravdepodobne vyšší ako v predpovedi útvarov Komisie. 7. Aktualizovaný program potvrdzuje, že rozpočtový prebytok v priemere vo výške 2 % HDP zostane počas cyklu kľúčovým riadiacim fiškálnym pravidlom, ktoré podporujú viacročné stropy výdavkov. V zákone o fiškálnej politike z jari 2007 vláda tento cieľ stanovený pre prebytok verejných financií prehodnotí tak, aby sa zohľadnilo rozhodnutie Eurostatu o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov druhého piliera[6]. Po uplynutí prechodného obdobia na implementáciu tohto rozhodnutia (jar 2007) sa prebytok každý rok zníži o približne 1 % HDP a pomer hrubého dlhu k HDP sa zreviduje smerom nahor o približne 0,5 % HDP. Rozpočtová stratégia uvedená v programe predpokladá pokles prebytku v roku 2007 (z 3,0 % HDP v roku 2006 na 2,4 %) a následne plánuje postupné vyrovnanie (na 3,1 % v roku 2009); primárny prebytok sa vyvíja obdobne. Pomery výdavkov a príjmov k HDP majú počas programového obdobia postupne klesajúcu tendenciu. Stratégia je určitým spôsobom zameraná na koniec programového obdobia, pričom sa značné zníženie daní v roku 2007 financuje iba čiastočne. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je plánovaný vývoj prebytku (počiatočný pokles nasledovaný postupným oživením) podobný, stav čistých prijatých pôžičiek je však počas celého programového obdobia vyšší. 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu zostať počas celého programového obdobia na úrovni vyššej ako 2 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu zodpovedá strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu stanovený v programe uvedenému cieľu dosiahnuť rozpočtový prebytok priemerne vo výške 2 % HDP počas obchodného cyklu (t. j. v štrukturálnom vyjadrení), ktorý sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ je výrazne náročnejší aj ako cieľ predpokladaný na základe pomeru dlhu a priemerného potenciálneho dlhodobého rastu. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť od roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené. Zdá sa, že makroekonomický výhľad a prognózy daňových príjmov odrážajú pravdepodobné predpoklady, napriek určitej neistote týkajúcej sa budúceho vývoja daní z kapitálových výnosov. Cieľové hodnoty výdavkov sú podporené dobrým vývojom vzhľadom na uvedené stropy výdavkov. 10. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je dostatočná na udržanie strednodobého cieľa počas programového obdobia v súlade s predpokladmi v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Existuje však riziko, že stratégia fiškálnej politiky naznačená v programe sa môže preukázať ako procyklická v roku 2007, keď sa očakáva, že bude naďalej pretrvávať priaznivé obdobie. To by nebolo v súlade s paktom stability a rastu. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na úroveň 46,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu bude naďalej klesať, pričom počas programového obdobia klesne o 13,5 percentuálneho bodu. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet vo Švédsku je v porovnaní s priemerom EÚ nižší, pričom sa plánuje, že výdavky na dôchodky, vyjadrené ako podiel na HDP, zostanú v dlhodobom horizonte pomerne stabilné v dôsledku značného, výdavky znižujúceho, vplyvu reformy dôchodkového systému. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým primárnym prebytkom prispieva k zníženiu hrubého dlhu a akumulácii aktív. Udržanie zdravých verejných financií so stálymi prebytkami, ako sa plánuje, by prispelo k obmedzeniu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Švédsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 13. Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z novembra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predovšetkým predpokladá implementácia opatrení na zvýšenie ponuky pracovnej sily. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[7]. Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. Bude však dôležité zabezpečiť, aby sa zhoršenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v roku 2007, ktoré je spojené so štrukturálnymi reformami zameranými na podnietenie vyššieho zapojenia sa do trhu práce, nerozšírilo na nasledujúce roky. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | KOM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | neuv. | KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | neuv. | Inflácia HISC2 (%) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | neuv. | KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOM nov. 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | neuv. | KP dec. 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 | KOM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | neuv. | KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 | KOM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | neuv. | KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 | KOM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. | KP dec. 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. | Štrukturálne saldo4 (% HDP) | KP dec. 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 | KOM nov. 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. | KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 | KOM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | neuv. | KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | neuv. | Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať pred oznámením z jari 2007. Po začlenení tohto vplyvu by bolo saldo verejných financií podľa aktualizovaného programu takéto: 2,0 % v roku 2005, 2,0 % v roku 2006, 1,3 % v roku 2007, 1,6 % v roku 2008 a 2,0 % v roku 2009, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by bol 50,9 % HDP v roku 2005, 47,0 % v roku 2006, 42,0 % v roku 2007, 37,9 % v roku 2008 a 33,5% v roku 2009. 2 Údaje v KP o inflácii sa odhadujú za obdobie od decembra do decembra, pričom údaje Komisie predstavujú ročné priemery. To vysvetľuje rozdiel medzi údajmi Komisie a údajmi HISC za rok 2005 a 2006. V programe sa takisto predpokladá, že HISC bude v roku 2008 a 2009 sledovať UND1X (index vnútroštátnych spotrebiteľských cien bez zmien priamych daní, subvencií a výdavkov na úroky z hypoték). Očakáva sa však, že v roku 2007 bude inflácia HISC o 0,5 percentuálneho bodu vyššia ako inflácia UND1X, čo zdôrazňuje pokles inflácie HISC v roku 2008, plánovaný v programe. 3 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 4 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 5 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2005; s účinkom zníženia deficitu). 6 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2005; s účinkom zníženia deficitu). 7 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % resp. 3,0 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004. [7] Medzi chýbajúce povinné údaje patria, okrem iného, údaje o niektorých deflátoroch, daňovom zaťažení a raste príslušných zahraničných trhov.