ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

Spomínané nariadenie bolo teda zmenené nariadením (EÚ) 2020/1040, ktorým sa predlžujú určité lehoty, ktoré výrobcovia už nemohli dodržať bez toho, aby utrpeli vážne hospodárske škody v dôsledku neočakávaných narušení dodávateľského reťazca. Výrobcom bola schválená dodatočná dvanásťmesačná lehota na to, aby mohli vyrobiť a uviesť na trh stroje využívajúce tzv. prechodné motory v rozsahu výkonu od 56 kW do 130 kW, ktorých výroba sa musela dokončiť do 30. júna 2020 a uvedenie na trh do 31. decembra 2020.
4.1.5.

Na základe nadchádzajúceho cieľa záruky pre deti je dôležité odporučiť členským štátom, aby podporovali širší prístup k vzdelávaniu pre migrujúce deti tým, že zabezpečia, aby imigračné konania nezasahovali do školského vzdelávania ani do práv dieťaťa v širšom zmysle. V rámci vzdelávania by sa mali posúdiť a splniť osobitné potreby migrujúcich detí so zdravotným postihnutím alebo ďalšie potreby a mali by sa vykonať primerané úpravy vzhľadom na tieto potreby s cieľom uľahčiť rozvoj osobnosti týchto detí, ich talentu a tvorivosti, ako aj ich duševných a fyzických schopností, aby mohli plne využiť svoj potenciál.
4.4.

O pravidlách by sa malo účinne informovať a nemali by poškodzovať obraz EÚ. Ochrana občanov EÚ a ochrana spotrebiteľov by mali byť jedným z hlavných bodov budúceho oznámenia a presadzovania práva. EÚ musí zostať otvoreným miestom pre spoločnosti, pracovníkov a občanov, a to aj z krajín mimo EÚ. Toto nariadenie by sa nemalo považovať za bremeno alebo prekážku, ale skôr za vyvážený prístup k regulácii internetu v 21. storočí, ktorým sa stanovujú normy pre lepšie a spravodlivejšie digitálne hospodárstvo a bezpečnejší online priestor a zabezpečuje dynamická demokracia.
4.1.

Na účely článku 3 ods. 6 by sa mala venovať väčšia pozornosť zapojeniu orgánov dotknutých členských štátov do procesu rozhodovania. Domnievame sa, že orgány členského štátu by mali mať právo predložiť Komisii žiadosť o vydanie rozhodnutia podľa odseku 6 a Komisia by mala byť následne povinná žiadosť preskúmať a prípadne umožniť členskému štátu prijať predbežné opatrenia, kým neprijme rozhodnutie. Na účely tohto rozhodnutia by Komisia mala tiež požiadať o stanovisko všetky členské štáty, v ktorých potenciálny strážca prístupu pôsobí.
3.9.

EHSV navrhuje prístup založený na „partnerskom tlaku“. Takýto prístup by mohol byť účinný, v dôsledku čoho by bolo pre členské štáty oveľa ťažšie odchýliť sa od dobre fungujúceho jednotného trhu a vytvárať mu prekážky. Členské štáty by museli vysvetliť, prečo došlo k odklonu vo vykonávaní. EHSV sa domnieva, že členské štáty by nemali namietať voči transparentnosti a zodpovednosti.
3.20.

Je to v súlade so správou o strategickom výhľade Komisie na rok 2020, v ktorej sa uvádza, že digitálna transformácia v justícii by mala postaviť občanov na prvé miesto a vytvoriť nové príležitosti pre rôzne zainteresované strany, čo pomôže obmedziť meškania, zvýšiť právnu istotu a zlacniť a zjednodušiť prístup k spravodlivosti.
4.3.

Ďalším zdôrazňovaným prvkom je potreba pokračovať v odbornej príprave v oblastiach, ktoré sa považujú za problematické v rámci programu EÚ v oblasti bezpečnosti, ako sú počítačová kriminalita, organizovaná trestná činnosť a hospodárske trestné činy, ktoré majú vplyv na rozpočet EÚ, najmä v nových súvislostiach vytvorenia Európskej prokuratúry. To by malo byť trvalým záujmom všetkých zainteresovaných strán a na tento účel by sa mali vyčleniť príslušné zdroje.
4.7.

EHSV podporuje, aby systém vychádzal z týchto zásad: a) cieľom zeleného osvedčenia by malo byť zníženie vplyvu rizika na zostatkovú úroveň, ktorú vnútroštátne orgány považujú za prijateľnú a je v súlade s postojom WHO; b) obmedzenia medzinárodného cestovania by mali byť primerané epidemiologickej situácii v krajine pôvodu a cieľovej krajine; c) karanténa by vo vhodných prípadoch naďalej mohla byť nástrojom, ktorý by mali orgány k dispozícii; d) krajiny zúčastnené na systéme budú uznávať testy schválené vnútroštátnymi orgánmi iných zúčastnených krajín; e) mala by sa minimalizovať zložitosť postupov a množstvo informácií získavaných a prenášaných cez hranice; f) systém by mal byť interoperabilný a mal by vychádzať zo spoločného názvoslovia a formátu na prenos informácií; g) systém by mal byť v súlade so zásadami „ochrany súkromia už v štádiu návrhu“, pričom sa už na začiatku dotknutej osobe objasní obsah, spôsob zberu, účel zberu a dĺžka uchovávania všetkých údajov.
1.3.

EHSV sa domnieva, že EÚ a členské štáty by mali byť schopné predvídať činnosti zločineckých organizácií, aby mali pred nimi náskok, pričom by sa mali zamerať na monitorovanie, infiltráciu ohrozených prostredí, zber a analýzu údajov, ako aj na preventívne kroky. V tejto súvislosti sa osobitný dôraz musí klásť na rozvoj moderných a komplexných foriem medzinárodnej spolupráce, na rozšírenie funkčných možností používaných systémov a databáz, zintenzívnenie spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj na investovanie do nových technologických nástrojov.
3.9.3.

EHSV opakuje, že väčšina regulačnej záťaže pre občanov a podniky sa naďalej vytvára na vnútroštátnej úrovni z dôvodu postupu a metódy transpozície právnych predpisov Únie vnútroštátnymi orgánmi a ich nevhodného uplatňovania. Ak vnútroštátne zákonodarné orgány využijú svoj priestor na voľné uváženie a rozhodnú sa pridať doplňujúce požiadavky na národnej úrovni, mali by to urobiť transparentne, informovať o tom Komisiu a iné vnútroštátne orgány a vysvetliť svoje dôvody v súlade so svojím záväzkom vyplývajúcim z Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva. Členské štáty by tiež mali mať na pamäti možný vplyv svojich doplnení na celistvosť a riadne fungovanie jednotného trhu a nemali by, pokiaľ je to možné, zavádzať opatrenia, ktoré by mohli spôsobiť výrazné narušenie a fragmentáciu.
4.1.3

EHSV sa domnieva, že v stratégii by mal prevládať prístup, podľa ktorého by obete, ak chcú, mali mať možnosť znovu plne využívať svoje ľudské práva, a to v prvom rade tým, že sa im zabezpečí prístup k ochrane a odškodneniu za utrpenie, ktoré podstúpili, a najmä prístup k práci s príslušnými právami podľa miesta pobytu. Stredobodom by teda nemala byť repatriácia alebo iná forma návratu obetí do ich krajín pôvodu. Vždy by mali byť snahy o integráciu obetí, ak sa tieto rozhodnú zostať v krajine, v ktorej sa nachádzajú, alebo keď sa slobodne rozhodnú vrátiť do svojej krajiny pôvodu. Podľa EHSV by sa obetiam malo priznať právo na integráciu do hostiteľskej spoločnosti, a to prostredníctvom vhodného a rýchleho procesu integrácie.
7.2.

Obmedzovanie voľného pohybu pracovníkov (Komisia vydala usmernenia týkajúce sa osôb so základnými funkciami napr. sezónnych pracovníkoch) z jedného členského štátu do druhého ovplyvnilo mnohé oblasti výroby a spracovania potravín (napr. zber ovocia a zeleniny a spracovanie mäsa a mliečnych výrobkov), ktoré závisia od práce sezónnych pracovníkov z iných členských štátov alebo z tretích krajín. Okrem toho migrujúci pracovníci často žijú a pracujú v zlých podmienkach a hrozí im vyššie riziko nákazy, ako dokázalo šírenie nákazy na bitúnkoch a v baliarňach mäsa na celom svete. To predstavuje závažný problém pre verejné zdravie a prerušenie potravinového dodávateľského reťazca.
3.5.

Ak EÚ uvažuje o návrhu právnych predpisov v sociálnej oblasti, všetky iniciatívy by mali byť založené na faktoch a na dôkaze, že sú vhodné na plnenie príslušného účelu. Iniciatívy by tiež mali podliehať cielenému overeniu z hľadiska konkurencieschopnosti ako kontrolnému opatreniu, aby sa predišlo návrhom, ktoré by bránili lepšej konkurencieschopnosti a tvorbe viac pracovných miest a udržateľného rastu.
1.11.

EHSV pripomína, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby všetky dospelé osoby, najmä osoby zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia, mali rovnaký prístup k celoživotnému vzdelávaniu, ktoré bude slúžiť ich osobným alebo kariérnym záujmom. Je potrebné poskytnúť cielenú podporu osobám, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, migrantom a utečencom, znevýhodneným a zraniteľným skupinám, a v záujme zabezpečenia aktívneho a zdravého starnutia aj starším ľuďom. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že nová stratégia EÚ v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím sa bude v súvislosti so vzdelávaním zameriavať na študentov všetkých vekových kategórií a na to, aby bolo vzdelávanie dospelých dostupné a bezplatné pre všetkých študentov so zdravotným postihnutím a s poruchami učenia, prebiehalo vo fyzicky prístupnom prostredí a aby sa učiteľom poskytla odborná príprava zameraná na to, ako prispôsobiť vyučovanie a ako urobiť aj online vzdelávanie prístupným.
4.10.

Odklon od investícií do fosílnych palív a investovanie do opatrení na adaptáciu na zmenu klímy by mali prebiehať súbežne. Výbor preto považuje taxonómiu EÚ pre udržateľné financovanie za dôležitý nástroj, ktorý EÚ umožní stať sa ambicióznejšou, pokiaľ ide o adaptáciu na zmenu klímy. Úpravou environmentálneho zdaňovania a presunom daní z práce na využívanie prírodných zdrojov by sa okrem toho mohli riešiť systémové nezrovnalosti a zároveň by sa mohli vytvoriť nové príjmy na financovanie adaptácie, ako aj urýchliť odklon od činností škodlivých pre životné prostredie.
4.7.11.

OPATRENIE 11: Manažment vesmírnej prevádzky. Manažment vesmírnej prevádzky má zásadný význam pre bezpečnosť vesmírnych aktív a infraštruktúr, ktoré sú čoraz dôležitejšie pre fungovanie moderných spoločností. EHSV preto podporuje začatie vykonávania konkrétneho hlavného projektu manažmentu vesmírnej prevádzky. Zároveň sa obávame, že táto iniciatíva sa obmedzuje na regulačné a normalizačné aspekty, ktoré sú dôležité, ale nepostačujú. Komisia by preto mala zvážiť aj vytvorenie trhu pre údaje z dohľadu nad kozmickým priestorom (ako je to cieľom v USA). V záujme rozvoja dôveryhodného európskeho prístupu k manažmentu vesmírnej prevádzky by Európa mala tiež výrazne zlepšiť svoje spôsobilosti v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom (nové snímače, kapacity na analýzu a výpočty atď.).
1.7.

EHSV vyzýva EÚ, aby dohliadla na to, že zelená transformácia sa nebude vnímať ako model zavedený zvonka. Odporúča sa investovať do kampaní na zvyšovanie informovanosti a zároveň zapájať do tohto úsilia občiansku spoločnosť.
2.13.

Na to, aby sme mohli tieto ciele dosiahnuť, bude potrebné do roku 2030 zamestnať v príslušných pracovných oblastiach 20 miliónov odborníkov na technológie – v porovnaní so 7,8 milióna v súčasnosti. V roku 2019 len 18 % zo 7,8 milióna pracovníkov v oblasti IKT predstavovali ženy. Rozmanitosť v digitálnych odvetviach má zásadný význam a pomôže formovať víziu sveta a jeho výzvy, konkrétne znížiť riziká zaujatosti. Cieľ dosiahnuť vyváženejšie zastúpenie mužov a žien sa musí pozorne sledovať a prístup žien k odborom STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) podporovať. Sociálny dialóg by sa mal podporovať na všetkých úrovniach (na podnikovej, odvetvovej aj vnútroštátnej), pretože môže prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa. V členských štátoch by sa mali organizovať rozsiahle kampane, počnúc na základných školách, s cieľom povzbudiť mladé dievčatá, aby si vyberali vedecké a technologické disciplíny. Najväčšou výzvou je digitálna priepasť. V mnohých vidieckych oblastiach ešte nie je k dispozícii ani 3G. Európa a členské štáty by mali poskytovať stimuly na podporu investícií vo vidieckych oblastiach s cieľom zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo.
4.1.6.

Niekoľko opatrení v oblasti vzdelávania. Ich súčasťou je podpora členských štátov pri zabezpečovaní podporných technológií a poskytovaní prístupného digitálneho vzdelávacieho prostredia a obsahu v rámci akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027. Európska komisia takisto navrhuje súbor nástrojov zameraný na začleňovanie v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorý zahŕňa osobitnú kapitolu o deťoch so zdravotným postihnutím. Napokon, Európska komisia podporí členské štáty, aby ďalej rozvíjali svoje systémy vzdelávania učiteľov s cieľom riešiť nedostatok učiteľov v oblasti vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a umožniť všetkým odborníkom v oblasti vzdelávania zvládať rozmanitosť a inkluzívne vzdelávanie. EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia uznáva úlohu, ktorú môže EÚ zohrávať pri podpore inkluzívneho vzdelávania, najmä elektronického vzdelávania, keďže vzdelávajúce sa osoby so zdravotným postihnutím čelili počas pandémie COVID-19 mnohým problémom v oblasti prístupnosti. EHSV by však rád zdôraznil, že opatrenia zamerané na odbornú prípravu učiteľov v oblasti vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami by sa mali zamerať aj na odbornú prípravu učiteľov v bežnom vzdelávacom prostredí v súvislosti s tým, ako zabezpečiť inkluzívne vzdelávanie v triedach. Európska komisia by mala podporovať tradičné inkluzívne vzdelávanie a povzbudzovať členské štáty k tomu, aby prideľovali pedagógov v oblasti vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami do prostredia inkluzívneho vzdelávania. Vo vzdelávacích systémoch treba investovať do poskytovania profesijného poradenstva pre osoby so zdravotným postihnutím a zlepšiť ho.
3.13.

Digitálna transformácia a zelená transformácia musia byť nielen súbežné, ale obe sú tiež nevyhnutné na podporu inovácií v celej EÚ. Príkladmi sú technológie blockchainu na optimalizáciu dodávateľského reťazca a zvýšenie efektívnosti, ktoré by pomohli znížiť spotrebu zdrojov a zároveň udržiavať prehľad o komponentoch, výrobkoch a materiáloch, čím by prispeli k obehovému hospodárstvu. Okrem toho môžu digitálne technológie pomôcť neutralizovať alebo kompenzovať emisie, ktoré sú technicky náročné alebo nákladné. Digitálna a zelená transformácia majú zásadný význam, no ako sa zdôrazňuje v tomto stanovisku, hlavnými zásadami pri zavádzaní digitálnych a ekologických technológií by vždy mali byť rovnosť a sociálny dialóg. Inak povedané, všetci by mali mať prístup k výhodám digitálnej transformácie, napríklad pri uplatňovaní najnovších technológií používaných na poskytovanie inteligentných, bezproblémových a nerušivých služieb v oblastiach energetiky, bezpečnosti, mobility, dobrých životných podmienok a spoločnosti, ktoré pomáhajú dosiahnuť uhlíkovú neutralitu.
Odhadovaný počet 100 000 úmrtí na rakovinu z povolania považuje za neprijateľný a vyzýva členské štáty, aby urýchlene zaviedli stratégiu, z ktorej vychádza plán týkajúci sa karcinogénov, a to v súvislosti s uplatňovaním limitných hodnôt a iných ustanovení prijatých na úrovni EÚ, čím by obmedzili vystavenie 26 nebezpečným látkam a zlepšili tak pracovné podmienky pre približne 40 miliónov pracovníkov. EHSV sa domnieva, že zoznam nebezpečných látok by sa mal preskúmať a doplniť, a to najmä o nanomateriály a ich karcinogénne účinky , a odporúča, aby sa počet karcinogénnych látok, ktoré podliehajú expozičným limitom , navýšil na 50 .

Odhadovaný počet 100 000 úmrtí na rakovinu z povolania považuje za neprijateľný a vyzýva členské štáty, aby urýchlene zaviedli stratégiu, z ktorej vychádza plán týkajúci sa karcinogénov, a to v súvislosti s uplatňovaním limitných hodnôt a iných ustanovení prijatých na úrovni EÚ, čím by obmedzili vystavenie 26 nebezpečným látkam a zlepšili tak pracovné podmienky pre približne 40 miliónov pracovníkov. EHSV sa domnieva, že zoznam nebezpečných látok by sa mal preskúmať a doplniť, a to najmä o konkrétne nanomateriály s preukázanými karcinogénnymi účinkami , a odporúča, aby sa vyvinulo maximálne úsilie na rozšírenie zoznamu karcinogénnych látok, ktoré podliehajú expozičným limitom.
3.15.

EHSV dôrazne odporúča pokračovať v úsilí o dokončenie štruktúry hospodárskej a menovej únie vrátane prispôsobenia európskeho semestra programu Next Generation EU, dobudovania bankovej únie a únie kapitálových trhov a revízie rámca správy hospodárskych záležitostí. Malo by sa zvážiť, či by koncepcia programu Next Generation EU mohla byť aj príkladom toho, ako by sa v budúcnosti mohli mobilizovať a využívať spoločné finančné zdroje EÚ.
1.3.

EHSV konštatuje, že z dôkazov o pôvode nadmerného zadlženia vyplýva, že stanovenie horných hraníc nákladov na úver s cieľom vyhnúť sa extrémnym cenovým praktikám prináša hmatateľné výhody zraniteľným spotrebiteľom za predpokladu, že tieto hranice sú správne nastavené po dôkladnej analýze trhu a potenciálneho vplyvu. EHSV preto vyjadruje názor, že smernica o spotrebiteľských úveroch by mala poskytnúť jasnú a harmonizovanú metodiku, ktorú by členské štáty mali zohľadniť pri uplatňovaní týchto hraníc s cieľom zabrániť takýmto extrémnym praktikám, ktoré by mohli viesť k nadmernému zadlženiu, a odrádzať od nich. Tým by sa zároveň zaručili rovnaké podmienky pre veriteľov z rôznych krajín.
4.3.

Pokiaľ ide o znečistenie ovzdušia, EHSV by chcel upriamiť pozornosť Komisie na tuhé častice spojené s miliónmi predčasných úmrtí na celom svete. Pri posudzovaní toxikologických účinkov tuhých častíc na ľudské zdravie by sa mali stanoviť štandardizované ukazovatele založené nielen na hmotnostnej koncentrácii, ale aj na veľkosti a chemickom zložení. Pri posudzovaní zdrojov tuhých častíc je dôležitý ich oxidačný potenciál a ultrajemné častice, keďže od nich závisí stupeň nebezpečenstva, a mali by sa zahrnúť do právnych predpisov a monitorovania znečisťovania tuhými časticami.
4.9.

EHSV konštatuje, že navrhované riešenie by mohlo významne prispieť k zachovaniu hospodárskej stability tejto časti Európskej únie a že jeho zrušenie by malo inflačný účinok na trh, čo by z dlhodobého hľadiska ohrozilo už aj tak skromnú priemyselnú základňu na ostrovoch, a tým by zvýšilo rozdiely v porovnaní so zvyškom EÚ.
3.17

V návrhu sa stanovuje, že strojnícke výrobky sa môžu uviesť na trh alebo do prevádzky len vtedy, ak sú riadne nainštalované, udržiavané a používané na určený účel. Okrem toho musia byť splnené základné požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia stanovené v prílohe III (článok 7). Čiastočne skompletizované strojové zariadenia sa však nemusia uviesť do prevádzky, a preto by sa ustanovenia o uvádzaní do prevádzky na ne nemali vzťahovať. Na to by sa mohlo napríklad osobitne stanoviť, že čiastočne skompletizované strojové zariadenie sa smie na trh uviesť len vtedy, ak spĺňa základné požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia stanovené v prílohe III, o ktorých výrobca urobil vyhlásenie zhody vo vyhlásení o inštalácii.
4.2.1.

EHSV víta prístup navrhovanej smernice spočívajúci v zahrnutí požiadaviek na vykazovanie informácií zahŕňajúcich hodnotový reťazec subjektov v rozsahu pôsobnosti. Vzhľadom na zložitosť moderných hodnotových reťazcov EHSV odporúča jasnejšie a podrobnejšie kritériá na stanovenie toho, kedy by sa mal uplatňovať prístup k zverejňovaniu informácií zahŕňajúci celý hodnotový reťazec, a to v súlade s ustanovením navrhovanej smernice, podľa ktorého sa tieto informácie majú vykazovať „podľa potreby“, ako sa uvádza v odôvodnení 29. Keďže z činností v hodnotových reťazcoch vyplývajú značné environmentálne, sociálne a správne riziká a vplyvy, EHSV by chcel zdôrazniť, že tieto dodatočné špecifikácie by nemali odviesť pozornosť od požiadavky vykazovať informácie spôsobom, ktorý podporuje plnú transparentnosť vplyvov činností uskutočňovaných v hodnotových reťazcoch.
3.13.

Na základe uvedených kľúčových prvkov sa viaceré ustanovenia delegovaného nariadenia zdajú byť sporné. Vo všeobecnosti sa vysoká úroveň ambícií so zreteľom na opatrenia na zmiernenie zmeny klímy alebo rozsiahle požiadavky na informácie s dlhodobými prognózami do budúcnosti v spojitosti s adaptáciou na zmenu klímy môžu javiť ako ťažko dosiahnuteľné, príliš zložité, nákladné alebo nedostatočne ziskové v trhovom hospodárstve, s výnimkou malého počtu veľmi veľkých aktérov a s malým ohľadom na praktické účinky, najmä pokiaľ ide o MSP. Tým by sa zabránilo širokému prijatiu týchto kritérií, čo je cieľ, ktorý sa má zrejme dosiahnuť, no zároveň by to spôsobilo ťažkosti s financovaním pre spoločnosti, ktoré dodržiavajú existujúce právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, avšak nie delegované nariadenie. EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť ekologické poistenie pre MSP, aby sa toto riziko v súvislosti s nákladmi znížilo. Niektoré príklady sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“.
4.5.

EHSV víta zákaz „sociálneho hodnotenia“ v článku 5 ods. 1 písm. c). EHSV odporúča, aby sa zákaz sociálneho hodnotenia vzťahoval aj na súkromné organizácie a poloverejné orgány, nielen na verejné orgány. V EÚ nie je žiadny priestor pre hodnotenie dôveryhodnosti občanov EÚ na základe ich sociálneho správania alebo osobných charakteristík, a to bez ohľadu na to, kto toto hodnotenie vykonáva. Ak by existoval, EÚ by sprístupnila viaceré oblasti, v ktorých by bolo možné sociálne hodnotenie, napríklad na pracoviskách. Podmienky uvedené v bodoch i) a ii) by sa mali objasniť tak, aby sa jasne rozlíšilo, čo sa považuje za „sociálne hodnotenie“ a čo možno považovať za prijateľnú formu hodnotenia na určitý účel, t. j. keď by sa informácie použité na hodnotenie už nemali považovať za relevantné alebo primerane súvisiace s cieľom hodnotenia.
1.9.

Požiadavky na označovanie zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri informovaní spotrebiteľov o kvalite produktov akvakultúry. Európskym občanom by sa mali poskytovať dôveryhodné informácie, najmä o produktoch, ktoré pochádzajú z krajín so slabým alebo žiadnym legislatívnym rámcom. Požiadavky na vysledovateľnosť by sa mali spracúvať spätne až po liahne pre všetky produkty na vnútornom trhu. Konečným cieľom by mali byť úplne rovnaké podmienky činnosti na jednotnom trhu.
4.6.

Spotrebitelia si čoraz viac cenia regionálne potraviny. V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 ľudia ešte citlivejšie vnímajú kvalitu potravín. Kratšie a miestne výrobné a marketingové reťazce v oblasti ekologickej poľnohospodárskej výroby môžu preto spoločne predstavovať sľubnú cestu, ako dosiahnuť väčšiu pridanú hodnotu v celom potravinovom reťazci. Aj vzhľadom na udržateľnosť by sa mali aspekty ekologickej poľnohospodárskej výroby, regionálnosť a sezónnosť zohľadňovať v čo najväčšej miere spoločne. Ďalšie posilňovanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby by sa mohlo uskutočňovať v súlade s posilňovaním zavedených národných/regionálnych značiek ekologickej poľnohospodárskej výroby. Informácie o pôvode potravín (surovín) by mali byť čo najkonkrétnejšie, pričom by nemalo ísť iba o označenie „poľnohospodárstvo krajín EÚ/mimo EÚ“, a podľa možnosti by mali obsahovať aj údaj o krajine alebo regióne pôvodu.
EHSV zdôrazňuje, že sú potrebné komplexné a dobre zamerané opatrenia na zabezpečenie pohotových, odolných a inkluzívnych trhov práce v členských štátoch, a to aj v dôsledku pandémie s osobitným zameraním na poskytovanie pružných pracovných miest. EHSV však poukazuje na to, že vývoj na trhu práce sa musí podporovať, nie nadmerne regulovať ani obmedzovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zásadám subsidiarity a proporcionality, pokiaľ ide o právomoci EÚ a členských štátov a rôzne nástroje, ktoré majú k dispozícii. V súvislosti so zabezpečením pevného hospodárskeho základu na podporu spravodlivého prechodu v Európe by sa dôraz mal klásť na vytvorenie spravodlivého, stabilného a predvídateľného regulačného rámca pre podniky a predchádzanie administratívnemu zaťaženiu podnikov.
4.4.

EHSV súhlasí s názorom, že je potrebné zvýšiť dopyt po pracovnej sile (usmernenie č. 5) a zabezpečiť primerané a spravodlivé minimálne mzdy pre všetkých pracovníkov v Európe, a to v súlade s vnútroštátnym právom a postupmi, a rozšíriť sociálnu ochranu a prístup k systémom sociálneho zabezpečenia na všetkých pracovníkov, a to aj v nových formách práce. Pri prechode od krízového riadenia k obnove by sa mal klásť dôraz na udržateľné opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia a účinné stimuly pre nábor zamestnancov, najmä pre MSP. V tejto súvislosti je potrebné podporiť rekvalifikačné opatrenia aj v súvislosti s prácou na čiastočný úväzok v dôsledku pandémie. Mal by sa podporovať sociálny dialóg a sociálni partneri by mali byť zapojení prostredníctvom riadneho procesu pracovnoprávnych vzťahov, pričom sa bude rešpektovať ich autonómia. Zníženie daňového zaťaženia práce nesmie viesť k zníženiu sociálneho krytia, ktoré by malo negatívny vplyv na systémy sociálneho zabezpečenia a ich udržateľnosť. EHSV sa domnieva, že je potrebné posilniť boj proti daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností.