Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Cypru na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0308 final */





Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa národného programu reforiem Cypru na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na roky 2012 – 2015 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov[5], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014. (4) Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Cyprus za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (5) Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (6) Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem. (7) Cyprus 7. mája 2012 predložil svoj program stability na roky 2012 – 2015 a 10. mája 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Cyprus postihnutý makroekonomickou nerovnováhou. Komisia vo svojom hĺbkovom preskúmaní[7] dospela k záveru, že Cyprus zažíva vnútornú nerovnováhu spôsobenú jeho bankovým sektorom a zadlžením podnikového sektora a tiež vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu, pokiaľ ide o jeho fiškálnu dynamiku a konkurencieschopnosť, hoci nie nadmernú. (8) Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe stability, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, sa zdá byť optimistický na obdobie rokov 2012 – 2014. Hoci tento makroekonomický scenár zahŕňa dôležitú revíziu výhľadu rastu smerom nadol, existuje aj naďalej riziko ďalšej nutnosti úpravy nadol, najmä v súvislosti s vývojom domáceho dopytu v rokoch 2012 – 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je odstrániť nadmerný deficit do roku 2012, dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2014 a zachovať si ho v roku 2015. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ spočívajúci v štrukturálne vyrovnanom rozpočte, ktorý náležite zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Plánované odstránenie nadmerného deficitu je v súlade s lehotou stanovenou v odporúčaní Rady vydanom v rámci postupu pri nadmernom deficite 13. júla 2010. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho deficitu[8] sa priemerné ročné fiškálne úsilie plánované na úrovni 1,5 % HDP na roky 2011 – 2012 rovná úsiliu odporúčanému Radou. Predpokladaný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2013 je dostatočný tak podľa prognózy Komisie z jari 2012, ako aj podľa programu, keďže je vyšší ako referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP stanovená v Pakte o stabilite a raste. Miera rastu štátnych výdavkov je pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste, pokiaľ ide o roky 2013 – 2014, ale nie v roku 2015. Riziká súvisiace s rozpočtovými cieľmi programu vyplývajú zo skutočnosti, že makroekonomický scenár sa zdá byť optimistický, pokiaľ ide o roky 2012 – 2014, a že plánované konsolidačné úsilie v roku 2013 spočíva sčasti na opatreniach, ktoré nie sú v plnej miere konkretizované. Podľa programu dosiahol v roku 2011 pomer dlhu k HDP 71,6 %, v roku 2012 sa má zvýšiť na 72,1 % a následne má postupne klesať na úroveň 65,4 % v roku 2015. Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre zníženie dlhu stanovenú v Pakte o stabilite a raste, Cyprus bude v rokoch 2013 – 2015 v prechodnom období a plány predložené v rámci programu by mali zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. S touto prognózou sa však spájajú riziká, ktoré súvisia s možnými operáciami na záchranu finančných spoločností. (9) Správa daní je neefektívna a administratívne náklady súvisiace s výberom príjmov na Cypre sú veľmi vysoké. Výber daní je pomerne nízky. Najmä výdavky súvisiace so správou daní ako podiel na HDP a administratívne náklady vo vzťahu k výberu čistých príjmov sú vysoké a majú stúpajúcu tendenciu. Potrebné sú opatrenia na odklon od neformálnej/neohlásenej práce a na boj proti daňovým únikom. Okrem toho by sa mali posilniť iniciatívy na zefektívnenie výberu daní. (10) Vzhľadom na to, že cyperské bankové inštitúcie sú vo veľkej miere vystavené vplyvu gréckeho hospodárstva, výkonnosť bankových aktív, ziskovosť, kapitálové rezervy a likviditné rezervy boli negatívne ovplyvnené reštrukturalizáciou dlhu gréckej vlády a narastajúcim množstvom nevýnosných úverov poskytnutých gréckym dlžníkom. Celková výška pohľadávok konsolidovaného cyperského bankového sektora voči Grécku je veľmi vysoká. Cyperský parlament prijal 14. decembra 2011 dva zákony na posilnenie odolnosti finančného systému voči bankovým krízam. Pokrok v oblasti posilňovania dohľadu nad družstevnými úverovými spoločnosťami, ktoré vlastnia približne 40 % všetkých domácich vkladov, však zatiaľ nie je uspokojivý. (11) Cyprus má problémy so zabezpečením dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä pokiaľ ide o dôchodky. Cyprus vykonal dve dôležité štrukturálne opatrenia na reformu svojho dôchodkového systému. Hoci sú prijaté opatrenia dôležité a presvedčivé, prístup Cypru však nie je dostatočne ambiciózny na to, aby zaistil udržateľnosť a primeranosť a aby v dlhodobom horizonte zlepšil spravodlivosť systému. Stále sa vyžadujú opatrenia na zachovanie zamestnateľnosti pracovníkov v rámci podnikov a na podporu zvýšenia dôchodkového veku. Pokiaľ ide o chudobu starších ľudí, rieši Cyprus vysokú mieru ohrozenia tejto skupiny chudobou len čiastočne. Prijaté opatrenia sú nedostatočné, pokiaľ ide o zlepšenie krátkodobej primeranosti príjmov pre dôchodcov ohrozených chudobou. (12) Nespravodlivosť a nedostatky v zdravotníckom sektore neboli zmysluplne riešené. Napriek odporúčaniu z minulého roka nebol doposiaľ predstavený žiadny jasný časový rámec na zavedenie národného systému zdravotného poistenia. To predstavuje riziko pre dlhodobú kontrolu a udržateľnosť verejných financií a kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti. (13) Cyperská vláda podnikla niektoré kroky v reakcii na odporúčanie z roku 2011 týkajúce sa indexácie miezd (mzdová valorizácia na základe životných nákladov – COLA, cost of living allowance), a to najmä tým, že prijala dvojročné zmrazenie miezd vo verejnom sektore v širšom zmysle. Vláda a sociálni partneri tiež súhlasili so začatím dialógu s cieľom preskúmať systém COLA do konca júna 2012. Mala by sa vykonať komplexná reforma systému v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, aby sa posilnila väzba medzi reálnymi mzdami a vývojom produktivity a dosiahla väčšia vyváženosť systému. To by nielen podporilo konkurencieschopnosť krajiny, ale tiež by to viedlo k efektívnejšiemu rozdeleniu pracovných síl. Hoci tento vývoj predstavuje prvé kroky správnym smerom, jeho význam a presvedčivosť však zásadne závisia od úrovne ambícií a presadzovania konečných výsledkov sociálneho dialógu, ktorý v súčasnosti prebieha v súvislosti s reformou systému indexácie miezd. (14) Zhoršenie makroekonomického výhľadu nepriaznivo ovplyvnilo cyperský trh práce, zvýšilo mieru nezamestnanosti a spôsobilo veľký nárast nezamestnanosti mladých. Cyprus podnikol niekoľko pozitívnych krokov v záujme riešenia tejto situácie. Tieto opatrenia sú dôležité, ale nie sú dostatočne ambiciózne, najmä pokiaľ ide o oblasť vzdelávania a odbornej prípravy, v ktorej by sa mala zrýchliť realizácia opatrení. Vyžaduje sa ďalšie úsilie, aby sa vyriešil problém nezamestnanosti mladých, ako aj rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily s cieľom uľahčiť prechody medzi zamestnaniami na trhu práce, pričom je potrebné zamerať sa najmä na skupiny s nízkou mierou účasti na činnostiach celoživotného vzdelávania, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, nezamestnaní a starší pracovníci. (15) Pokiaľ ide o sektor služieb, Cyprus transponoval smernicu o službách prostredníctvom horizontálneho právneho predpisu sprevádzaného niekoľkými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi zákonmi a predpismi pre jednotlivé odvetvia. V niektorých odvetviach (napr. maloobchod, cestovný ruch a stavebníctvo) ešte nedošlo k prijatiu takýchto právnych predpisov. Existujú regulované profesionálne služby, v ktorých pretrvávajú pevné sadzby, napr. právnici alebo architekti. (16) Na základe analýzy v rámci hĺbkového preskúmania je možné dospieť k záveru, že Cyprus zažíva nerovnováhu. Najmä makroekonomický vývoj v oblasti bežných účtov, verejných financií a finančného sektora si vyžaduje dôsledné monitorovanie a naliehavú pozornosť z hľadiska hospodárskej politiky, aby sa predišlo akýmkoľvek nepriaznivým účinkom na fungovanie hospodárstva a hospodárskej a menovej únie. Konkrétnejšie, cyperská ekonomika zažíva trvalý a značný deficit bežného účtu vyvolaný deficitom v objeme obchodu z dôvodu postupnej straty cenovej/nákladovej konkurencieschopnosti, nerovnováhy vo verejných financiách, ktorá prerástla do ročného deficitu, ktorý sa prehlboval aj v čase, keď sa ekonomika zotavovala z recesie, a z dôvodu narastajúceho súkromného zadlženia. Najmä nefinančné spoločnosti sú veľmi zraniteľné v dôsledku ich vysokého zadlženia spojeného s nízkou ziskovosťou, čo má za následok významný nárast nevýnosných úverov v tomto sektore. Zároveň veľké riziko spočíva v skutočnosti, že bankový sektor je vo vysokej miere vystavený vplyvu gréckych dlhopisov a gréckej ekonomiky. Prognózy rastu sú navyše slabé, a to ešte viac sťažuje pomerne pomalú nápravu nerovnováhy. (17) Cyprus prijal v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zlepšenia konkurencieschopnosti, zvýšenia miery zamestnanosti, udržateľnosti verejných financií a posilnenia finančnej udržateľnosti. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach. (18) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Cypru. Posúdila program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Cypru, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7). (19) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Cypru a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1). (20) Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem Cypru na rok 2012 a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (1), (2) a (7), TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus prijal v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom: 1. Prijať dodatočné opatrenia na dosiahnutie trvalého odstránenia nadmerného deficitu v roku 2012. Prísne vykonávať rozpočtovú stratégiu, podporenú dostatočne konkretizovanými opatreniami, v roku 2013 a po tomto roku s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa do roku 2014 a splnenie referenčnej hodnoty pre výdavky a zabezpečiť dostatočný pokrok, pokiaľ ide o splnenie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. Urýchliť postupné zavádzanie vynútiteľného viacročného rozpočtového rámca so záväzným zákonným základom a korekčným mechanizmom. Prijať opatrenia na prísnu kontrolu výdavkov a čo najskôr zaviesť rozpočtovanie podľa programov a výkonov. Zlepšiť daňovú disciplínu a bojovať proti daňovým únikom. 2. Harmonizovať dohľad nad družstevnými úverovými spoločnosťami v súlade s normami uplatniteľnými na komerčné banky. Posilniť regulačné ustanovenia na efektívnu rekapitalizáciu finančných inštitúcií v záujme zníženia vystavenia finančného sektora vonkajším otrasom. 3. Ďalej zlepšiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému a riešiť vysokú mieru ohrozenia starších ľudí chudobou. Prispôsobiť zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku zvýšeniu strednej dĺžky života. 4. Bezodkladne dobudovať a presadzovať vnútroštátny systém zdravotnej starostlivosti na základe plánu realizácie, ktorý by mal zabezpečiť jeho finančnú udržateľnosť, ako aj univerzálne pokrytie sociálnou ochranou. 5. Zlepšiť zručnosti pracovníkov a posilniť ich pracovnú mobilitu smerom k činnostiam charakterizovaným vysokým rastom a vysokou pridanou hodnotou. Prijať ďalšie opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí s dôrazom na pracovné stáže v spoločnostiach a podporu samostatne zárobkovej činnosti. Prijať vhodné politické opatrenia na strane dopytu v záujme podnietenia podnikateľských inovácií. 6. Odstrániť neopodstatnené prekážky na trhoch so službami, najmä zlepšením vykonávania smernice o službách v sektoroch služieb s najväčším potenciálom pre rast (vrátane cestovného ruchu) a sprístupnením poskytovania profesionálnych služieb. 7. Zlepšiť konkurencieschopnosť, a to aj prostredníctvom reformy systému indexácie miezd, v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, aby lepšie zodpovedal vývoju produktivity. Podniknúť kroky na diverzifikáciu hospodárstva. Napraviť fiškálnu rovnováhu obmedzením výdavkov. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2012) 308 final. [4] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047. [5] Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 152 final. [8] Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií uvedených v programe pomocou spoločne dohodnutej metodiky. [9] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.