Návrh nariadenie Rady ktorým sa ukladá konečné andidumpingové clo na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 a ktorým sa ukončujú prešetrovania týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine /* KOM/2006/0415 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.7.2006 KOM(2006) 415 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné andidumpingové clo na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 a ktorým sa ukončujú prešetrovania týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine (predložen ý Komisiou) ODÔVODNENIE KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu karbidu kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Ruskej federácii a na Ukrajine po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa vykonalo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne ustanovenia. | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania, v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. Základné nariadenie nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale obsahuje vyčerpávajúci zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia 26. mája 2005 začala preskúmanie uplynutia platnosti platných antidumpingových opatrení, pokiaľ ide o dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Číne, Ruskej federácii a na Ukrajine, spolu s predbežným preskúmaním antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz rovnakého výrobku s pôvodom v Ruskej federácii obmedzeným na formu opatrení. Na základe revízneho prešetrovania sa zistil pokračujúci dumping v súvislosti s príslušným výrobkom, pokiaľ ide o Čínsku ľudovú republiku, ktorý by v prípade uplynutia platnosti opatrení spôsobil opätovný výskyt ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva. Zároveň sa nezistil pokračujúci dumping, ani pravdepodobnosť opätovného dumpingu v súvislosti s príslušným výrobkom, pokiaľ ide o dovoz s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine. Ďalej sa usúdilo, že uplynutie platnosti opatrení, pokiaľ ide o dovoz s pôvodom v Rusku a na Ukrajine, by nebolo v rozpore so záujmami Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia s cieľom predĺžiť existujúce opatrenia voči Čínskej ľudovej republike a zrušiť opatrenia voči Ruskej federácii a Ukrajine. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým je finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizovaná a úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov: Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | 1. Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné andidumpingové clo na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 a ktorým sa ukončujú prešetrovania týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“)[1], najmä na jeho článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: 1. POSTUP 1.1 Predchádzajúce prešetrovania, platné opatrenia a prebiehajúce prešetrovania (1) Po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 821/94[2] v súlade s článkom 14 a článkom 15 nariadenia 2423/88[3] uložila konečné antidumpingové clá na dovoz karbidu kremíka (ďalej len „SiC“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Poľsku, Ruskej federácii (ďalej len „Rusko“) a na Ukrajine. Komisia zároveň rozhodnutím 94/202/ES[4] prijala záväzok ponúknutý ruskou vládou v spojení so spoločnosťou V/O Stankoimport, Moskva, Rusko. (2) V máji 2000 po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 1100/2000[5] znova predĺžila konečné antidumpingové clo na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR, Rusku a na Ukrajine a predĺžila aj záväzok ponúknutý ruskou vládou v spojení so spoločnosťou V/O Stankoimport, Moskva, Rusko prijatý rozhodnutím Komisie 94/202/ES. (3) Prešetrovanie uvedené v odôvodnení (1), ktoré viedlo k uloženiu konečných antidumpingových ciel a prijatiu záväzkov od určitých vývozcov, ktorých sa prešetrovanie týka, spolu s preskúmaniami uplynutia platnosti ukončenými v rokoch 1994 a 2000, uvedenými v odôvodneniach (1) a (2), sa ďalej uvádzajú len ako „pôvodné prešetrovania“. (4) V roku 2004 Rada nariadením (ES) č. 991/2004[6] stanovila oslobodenie dovozu do nových členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 (ďalej len „EÚ-10“), uskutočneného za podmienok osobitných ponúk záväzkov (ďalej len „záväzky v súvislosti s rozšírením“) od antidumpingových ciel a oprávnila Komisiu na prijatie týchto záväzkov v súvislosti s rozšírením. Na základe uvedených skutočností Komisia rozhodnutiami 2004/498/ES[7] a 2004/782/ES[8] prijala záväzky, ktoré ponúkol ukrajinský vyvážajúci výrobca akciová spoločnosť „Zaporozhsky Abrasivny Combinat”. Platnosť prijatia tohto záväzku uplynula 20. mája 2005. (5) V januári 2004 Komisia začala čiastočné predbežné preskúmanie[9], o ktoré požiadal ukrajinský vyvážajúci výrobca Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Tento žiadateľ tvrdil, že vzhľadom na zásadnú zmenu okolností by mu mal byť udelený trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) a že jeho dumpingové rozpätie bolo na omnoho nižšej úrovni, ako je úroveň, ktorú predstavujú platné opatrenia. Na základe prešetrovania sa však zistilo, že táto spoločnosť nespĺňa kritériá na udelenie THP (článok 2 ods. 7 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[10] („základné nariadenie“)) a následne bolo prešetrovanie ukončené[11]. (6) Nakoniec Komisia 30. júna 2005[12] začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu SiC s pôvodom v Rumunsku na základe podnetu podaného Európskou radou pre chemický priemysel (ďalej len „CEFIC“) v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby SiC v Spoločenstve. Vzhľadom na to, že CEFIC 1. marca 2006 stiahla podnet, prešetrovanie bolo rozhodnutím Komisie ES/423/2006[13] ukončené. 1.2 Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti (7) Po uverejnení oznámenia o nastávajúcom uplynutí platnosti antidumpingových opatrení na SiC s pôvodom v ČĽR, Rusku a na Ukrajine[14] Komisia 24. februára 2005 dostala žiadosť o preskúmanie týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia zároveň dostala žiadosť o preskúmanie formy opatrení uplatniteľných na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. (8) Žiadosti predložila Európska rada pre chemický priemysel („CEFIC“) v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby SiC v Spoločenstve. Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo k opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Žiadosť o predbežné preskúmanie bola odôvodnená skutočnosťou, že daná forma opatrení by nebola vhodná a že by neodstránila poškodzujúci vplyv dumpingu. (9) Po porade s poradným výborom Komisia usúdila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a obidve preskúmania začala v rovnaký deň[15]. 1.3 Prešetrovanie (10) Komisia formálne informovala vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, výrobcov surovín, známych používateľov, ktorých sa to týka a ich združenia, predstaviteľov vyvážajúcich krajín a výrobcov Spoločenstva o začatí preskúmania uplynutia platnosti a predbežného preskúmania. Zainteresované strany mali príležitosť na predloženie svojich stanovísk v písomnej forme a požiadanie o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. (11) Vzhľadom na vysoký počet čínskych vyvážajúcich výrobcov a dovozcov v Spoločenstve, ktorí nie sú prepojení s vyvážajúcim výrobcom v jednej z príslušných krajín, sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia pokladalo za vhodné posúdiť, či by mal byť použitý výber vzorky. S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, uvedené strany boli podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia požiadané, aby sa do dvoch týždňov od začatia konania prihlásili a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí. (12) Požadované informácie nepredložil žiadny čínsky vyvážajúci výrobca a ani žiadny nespolupracoval v rámci súčasného konania. Z tohto dôvodu sa rozhodlo, že pokiaľ ide o čínskych výrobcov, výber vzorky nie je potrebný. (13) Šesť neprepojených dovozcov v Spoločenstve poskytlo informácie požadované v oznámení o začatí a vyjadrilo svoju ochotu spolupracovať na ďalšom prešetrovaní. Z týchto šiestich dovozcov boli tri spoločnosti vybraté do vzorky. Títo dovozcovia predstavovali najväčší reprezentatívny objem dovozu známych dovozcov v Spoločenstve (98 %), ktorý by sa mohol prešetriť v stanovenom čase. (14) Dotazníky boli zaslané trom dovozcom Spoločenstva vo vzorke, dvom výrobcom Spoločenstva, osemnástim používateľom v Spoločenstve, šestnástim dodávateľom surovín a dvom známym vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine a v Ruskej federácii. Okrem toho boli skontaktovaní dvaja výrobcovia v Brazílii, ktorá bola vybratá za potenciálnu analogickú krajinu, a boli im zaslané dotazníky. (15) Úplne vyplnený dotazník poslali traja dovozcovia Spoločenstva vo vzorke, sedem používateľov, dvaja výrobcovia surovín a dvaja vyvážajúci výrobcovia v príslušných krajinách, ako aj dvaja výrobcovia v analogickej krajine. (16) Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely prešetrovania a vykonala overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia v Spoločenstve: - Kollo Silicon carbide B.V., Holandsko, ESK-SIC GmbH, Nemecko - Navarro SiC, S.A., Španielsko Výrobcovia vo vyvážajúcich krajinách: - JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Záporožie, Ukrajina - JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky, Rusko Výrobcovia v analogickej krajine: - Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais, Brazília - Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo, Brazília Dovozcovia v Spoločenstve: - Imexco-Ullrich GmbH, Nemecko - Smyris Abrasivi, Taliansko Používatelia v Spoločenstve: - Morganite Crucible Limited, Spojené kráľovstvo - TGA Ltd, Česká republika (17) Prešetrovanie týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2001 až do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). (18) Všetky príslušné strany boli oboznámené so základnými skutočnosťami a úvahami, z ktorých vychádzali závery tohto prešetrovania. Rovnako im bolo poskytnuté obdobie, v rámci ktorého môžu urobiť vyhlásenia v nadväznosti na toto zverejnenie. Vyhlásenia zaslané v rámci lehôt boli starostlivo zvážené a ak sa to považovalo za vhodné, boli pri zisteniach zohľadnené. 2. PRÍSLUšNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 2.1 Príslušný výrobok (19) Príslušným výrobkom je rovnaký výrobok ako v pôvodných prešetrovaniach, ktoré viedli k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. karbid kremíka (SiC). SiC je v súčasnosti zaradený pod kód KN 2849 20 00. (20) SiC sa vyrába ohrievaním kremíka a koksu (alebo ropného koksu) pri vysokých teplotách (až do 2000 °C). Výsledkom toho procesu je surový SiC, ktorý sa zvyčajne ďalej spracúva na konečné použitie. Vzhľadom na proces výroby SiC výsledný výrobok automaticky obsahuje rôzne triedy karbidu kremíka podľa rôznej koncentrácie kremíka. Tieto rôzne triedy sa dajú rozdeliť na dve hlavné triedy: kryštalická a metalurgická. Kryštalická trieda sa považuje za kvalitnejšiu lebo obsahuje viac kremíka. Kryštalická trieda sa ďalej delí podľa druhu na čierny a zelený druh. (21) Kryštalická trieda sa bežne používa vo výrobe abrazívnych nástrojov, brúsnych kotúčov, vysokokvalitných žiaruvzdorných výrobkov, technických keramických výrobkov, zatiaľ čo metalurgická trieda sa bežne používa v zlievárenstve a vo vysokej peci ako nosič kremíka. Ako v predchádzajúcich prešetrovaniach, tak aj teraz sa obidve triedy musia na účely tohto prešetrovania považovať za jeden výrobok. 2.2 Podobný výrobok (22) Tak, ako bolo stanovené v pôvodných prešetrovaniach, aj toto prešetrovanie potvrdilo, že príslušný výrobok a výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú vyvážajúci výrobcovia na svojich domácich trhoch, ako aj výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú výrobcovia Spoločenstva na trhu Spoločenstva a výrobca v analogickej krajine na domácom trhu analogickej krajiny, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. 3. PRAVDEPODOBNOSť POKRAčOVANIA A/ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 3.1 Úvodné poznámky (23) V tomto preskúmaní uplynutia platnosti plne spolupracovali dvaja známi výrobcovia na Ukrajine a v Ruskej federácii. Ako však bolo uvedené v odôvodnení (12) neprihlásil sa žiadny výrobca z ČĽR. 3.2 Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania 3.2.1 Analogická krajina (24) Keďže Ukrajina[16] a ČĽR sa počas obdobia prešetrovania (a v predchádzajúcich prešetrovaniach) nepovažovali za krajiny s trhovým hospodárstvom, normálna hodnota sa musela stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, t. j. na základe informácií získaných v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, kde sa výrobok vyrábal a predával na domácom trhu. Okrem toho sa pripomína, že vyvážajúci výrobca na Ukrajine nebol schopný získať THP počas predbežného preskúmania, ktoré bolo ukončené tesne pred začatím tohto preskúmania uplynutia platnosti (pozri odôvodnenie (5). (25) Pri začatí tohto preskúmania uplynutia platnosti sa predpokladal výber Brazílie ako analogickej krajiny, z ktorej by bolo možné získať informácie o výrobných nákladoch a domácom predaji. Pripomína sa, že Brazília bola vybratá aj v predchádzajúcom preskúmaní uplynutia platnosti. (26) Prešetrovanie potvrdilo, že Brazília je stále vhodnou analogickou krajinou, pretože: (27) Po prvé, na základe veľkosti domáceho trhu je Brazília reprezentatívnou krajinou na stanovenie normálnej hodnoty pre dve príslušné krajiny. Po druhé, domáce ceny v Brazílii sa vzhľadom na úroveň dopytu na trhu a na prítomnosť konkurenčných výrobcov riadia bežnými trhovými silami. Po tretie, základné fyzikálne a chemické vlastnosti podobného výrobku vyrobeného v Brazílii a výrobku vyvážaného z dvoch príslušných krajín je možné považovať za rovnaké. Nakoniec, neboli predložené žiadne argumenty proti výberu Brazílie ako analogickej krajiny. (28) Preto sa usúdilo, že Brazília predstavuje logický a vhodný výber ako analogická krajina na stanovenie normálnej hodnoty pre dovoz SiC s pôvodom v ČĽR, Rusku a na Ukrajine. 3.2.2 Normálna hodnota 3.2.2.1 Normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a na Ukrajine (29) Najskôr sa preskúmalo, či sa domáci predaj brazílskych výrobcov, celkový aj podľa druhu výrobku, uskutočnil v objeme, ktorý bol reprezentatívnym v porovnaní s objemom vyvážaným ČĽR a Ukrajinou, v uvedenom poradí. (30) Zistilo sa, že objem domáceho predaja brazílskych výrobcov významne presahoval vývozný predaj vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a na Ukrajine Spoločenstvu, a to celkový predaj, ako aj predaj podľa druhu výrobku. (31) Potom sa preskúmalo, či sa domáci predaj oboch spolupracujúcich výrobcov v Brazílii, t. j. spoločnosti Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda a spoločnosti Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, nezávislým zákazníkom uskutočnil v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. (32) Zistilo sa, že v prípade obidvoch krajín bola vážená priemerná predajná cena celého predaja počas OP vyššia ako vážené priemerné jednotkové výrobné náklady. Z tohto dôvodu sa celý domáci predaj pokladal za predaj uskutočnený v rámci bežného obchodovania. Navyše s cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi cenami v Brazílii a normálnou hodnotou v ČĽR a na Ukrajine sa vykonali úpravy, aby sa zohľadnili akékoľvek rozdiely, pokiaľ ide o kontrolné číslo výrobku alebo úroveň obchodu. (33) V súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia bola normálna hodnota založená na priemerných vážených cenách predaja dvoch brazílskych výrobcov nezávislým zákazníkom na ich domácom trhu. (34) Po konečnom zverejnení CEFIC spochybnila presnosť stanovenia normálnej hodnoty, pričom tvrdila, že podľa jej informácií boli predajné ceny na brazílskom domácom trhu vyššie ako vývozná cena z Ukrajiny na trh Spoločenstva. Toto tvrdenie však nebolo podložené písomným dôkazom a muselo byť zamietnuté. Úpravy uvedené v odôvodnení (32) v skutočnosti umožnili zaistenie spravodlivého výpočtu normálnej hodnoty. 3.2.2.2 Normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov v Rusku (35) Najskôr sa preskúmalo, či objem, celkový alebo podľa druhu výrobku, domáceho predaja vyvážajúceho výrobcu v Rusku bol reprezentatívny, t. j. či predstavoval najmenej 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva. (36) Zistilo sa, že v porovnaní s celkovým objemom predaja a pri niektorých druhoch výrobkov, predstavoval objem domáceho predaja najmenej 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva. Pre tie druhy výrobku, pri ktorých bol objem domáceho predaja nižší ako 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva musela byť normálna hodnota vytvorená podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia. (37) Pri tých druhoch výrobku, pri ktorých objem domáceho predaja predstavoval 5 % objemu vyvezeného do Spoločenstva sa preskúmalo, či bol domáci predaj ruského výrobcu nezávislým zákazníkom uskutočnený v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Stanovil sa podiel domáceho predaja nezávislým zákazníkom, pokiaľ ide o každý vyvážaný druh príslušného výrobku, ktorý sa nepredal so stratou na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. a) Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa viac než 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých boli priemerné ceny príslušného druhu výrobku rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady na príslušný druh výrobku, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie. b) Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa najmenej 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážené priemerné predajné ceny tých transakcií, ktoré sa uskutočnili za ceny rovnajúce sa jednotkovým nákladom daného výrobku alebo za vyššie ceny. c) Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa menej ako 10 % objemu predalo na domácom trhu za cenu, ktorá nebola nižšia ako jednotkové náklady, sa usúdilo, že príslušný druh výrobku sa nepredal v rámci bežného obchodovania, a preto sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. (38) Normálne hodnoty boli vytvorené v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia na základe výrobných nákladov na príslušný druh, k čomu sa pripočítala suma predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (PVA) a ziskové rozpätie. Suma PVA bola suma, ktorá vznikla vyvážajúcemu výrobcovi v súvislosti s podobným výrobkom a suma zisku sa rovnala priemernému zisku vyvážajúceho výrobcu z predaja podobného výrobku v rámci bežného obchodovania. 3.2.3 Vývozná cena ČĽR (39) Ako sa uvádza v odôvodnení (12), v tomto prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia v ČĽR. V dôsledku toho museli byť vývozné ceny stanovené na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia, t. j. na základe informácií v podnete. Ukrajina a Rusko (40) Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine a v Rusku boli stanovené v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi v Spoločenstve. (41) Pri výpočte vývoznej ceny pre ruského vývozcu za transakcie, ktoré uskutočnila spoločnosť Stankoimport (t. j. dovezené bez uplatnenia antidumpingového cla v rámci množstvového záväzku (MZ)), všetky výdavky, ktoré vznikli v dôsledku zapojenia spoločnosti Stankoimport boli odpočítané, aby sa zistila vývozná cena na úrovni ceny zo závodu. (42) CEFIC spochybnila zistenia týkajúce sa vývozných cien stanovených pre Ukrajinu, pričom argumentovala tým, že ceny účtované za dovoz z Ukrajiny by boli omnoho nižšie. Na podporu svojho tvrdenia predložila určité cenové ponuky. Toto tvrdenie však muselo byť zamietnuté, keďže cenové ponuky sa nemôžu brať do úvahy bez dôkazu o tom, že sa daná(-é) transakcia(-e) skutočne uskutočnila(-i). V každom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení (40), vývozné ceny použité na výpočet dumpingu boli ceny účtované príslušným vyvážajúcim výrobcom. Tieto ceny sa overili počas prešetrovania na mieste v priestoroch príslušnej spoločnosti. 3.2.4 Porovnanie (43) Normálne hodnoty a vývozné ceny boli porovnané na základe cien zo závodu. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa s cieľom dosiahnuť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny vykonali úpravy, pokiaľ ide o náklady na dopravu, úroveň obchodovania, náklady na balenie, o ktorých sa tvrdilo a preukázalo, že ovplyvnili ceny a cenové porovnanie. 3.2.5 Dumpingové rozpätie (44) V súlade s článkom 2 ods. 11 a článkom 2 ods. 12 základného nariadenia bolo dumpingové rozpätie stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobku. ČĽR (45) Dumpingové rozpätie sa v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia stanovilo na základe dostupných skutočností, t. j. informácií v podnete, rovnakým spôsobom ako v predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. na úrovni okolo 50 %. Ukrajina (46) Zistilo sa, že dumpingové rozpätie pre vývozy SiC z Ukrajiny počas OP bolo pod hranicou de minimis uvedenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Rusko (47) Pripomína sa, že Rusko má MZ od roku 1986. MZ umožnil ruskému dovozcovi spoločnosti Stankoimport doviezť do Spoločenstva pevne stanovené množstvo (stanovené v % spotreby Spoločenstva) bez uplatnenia antidumpingových ciel. Na množstvá nad túto hranicu sa vzťahovali antidumpingové clá. V rámci vykonaného výpočtu dumpingu sa nerobili žiadne rozdiely medzi množstvami dovezenými v rámci MZ (77 %) a množstvami, na ktoré sa vzťahovalo antidumpingové clo (23 %). (48) Zistilo sa, že dumpingové rozpätie pre vývozy SiC z Ruska počas OP bolo pod hranicou de minimis uvedenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. 3.3 Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení 3.3.1 ČĽR (49) Ako už bolo uvedené, v tomto prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia. Pravdepodobný vývoj situácie v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, bol preto založený na dostupných skutočnostiach, najmä na podnete a údajoch z databázy COMETEXT (elektronická databáza zahraničného obchodu Európskych spoločenstiev). Vzťah medzi čínskymi vývoznými cenami do tretích krajín a úrovňou cien v Spoločenstve (50) Hlavné tretie krajiny, do ktorých smeroval čínsky vývoz počas OP boli Spojené štáty Americké a Japonsko. Podľa informácií v podnete boli čínske ceny CIF pre Spojené štáty americké za triedu „Macro Black“, vyjadrené v eurách, približne 650 EUR/tona. Okrem toho boli čínske ceny CIF pre Japonsko za triedu „Macro Green“, vyjadrené v eurách, približne 770 EUR/tona. Cenové štatistiky uverejnené v odborných časopisoch o obchode podvrdzujú presnosť týchto cenových ponúk čínskych výrobcov. (51) Navyše sa zistilo, že priemerné vývozné ceny ČĽR pre Spojené štáty americké, získané z databázy COMTEXT, boli výrazne nižšie ako normálna hodnota získaná v analogickej krajine stanovenej na účely tohto prešetrovania, čo znamená, že tento vývoz sa mohol uskutočniť za dumpingové ceny aj počas obdobia prešetrovania. (52) Vzhľadom na skutočnosť, že priemerná cena výrobného odvetvia Spoločenstva (okolo 1000 EUR za „Macro Black“ a okolo 1500 EUR za „Macro Green“) je výrazne vyššia, čínski vyvážajúci výrobcovia by bez opatrení mali dôležitý dôvod na presmerovanie významných vývozných množstiev z ich súčasných trhov v tretích krajinách na trh Spoločenstva. (53) Malo by sa tiež pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že čínsky vývoz príslušného výrobku do EÚ bol dumpingový a jeho dumping pokračoval na rovnakej úrovni počas OP v súčasnom prešetrovaní. Nie je dôvod predpokladať, že by sa toto správanie zmenilo. (54) Navyše dostupné informácie o normálnej hodnote a cenách pre tretie krajiny, ako bolo uvedené, podporujú záver, že je pravdepodobné, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, čínski vývozcovia by pokračovali vo svojich dumpingových praktikách. (55) Na záver, je pravdepodobné, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, čínsky dovoz, ktorý je v súčasnosti určený na trhy tretích krajín, by bol presmerovaný do Spoločenstva. Okrem toho, ak by boli opatrenia zrušené, existuje jednoznačné riziko dumpingu vyvážaných množstiev. Nevyužité kapacity a zásoby (56) V žiadosti o toto preskúmanie CEFIC (s odkazom na informácie zhromaždené a uverejnené v odborných časopisoch o obchode) odhadla celkovú výrobnú kapacitu v ČĽR na 600 000 až 700 000 ton. Skutočná výroba sa odhadla asi na 440 000 ton, čo znamená nevyužitú kapacitu 160 000 až 260 000 ton. Pokiaľ ide o zásoby, neexistujú žiadne informácie. (57) Na základe uvedeného je zrejmé, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR majú značné voľné kapacity na zvýšenie výroby. Na záver, ak by sa zrušili opatrenia, vyvážajúci výrobcovia by pravdepodobne začali využívať tieto nevyužité kapacity na vývoz do Spoločenstva. 3.3.2 Rusko (58) Keďže v tomto prešetrovaní spolupracoval jediný známy vyvážajúci výrobca v Rusku, pravdepodobný vývoj situácie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, sa zväčša zakladal na informáciách z overeného vyplneného dotazníka poskytnutého týmto vyvážajúcim výrobcom. Vzťah medzi cenami v Spoločenstve a cenami v Rusku (59) Najskôr je potrebné uviesť, že prevládajúca úroveň cien v rámci Spoločenstva už podlieha značnému vplyvu dovozu z Ruska, vzhľadom na zavedený MZ, keďže ruský vývozca už pokrýva okolo 10 % spotreby Spoločenstva. (60) Pri porovnaní prevládajúcej úrovne cien na domácom trhu v Rusku s prevládajúcou úrovňou cien v Spoločenstve je úroveň cien v Rusku vo všeobecnosti nižšia. Avšak vzhľadom na to, že množstvá, ktoré mohol ruský výrobca vyviezť bez uplatnenia antidumpingových ciel v rámci MZ boli vopred stanovené, ruský výrobca mal dôvod vyvážať kryštalické triedy (čo viedlo k zvýšeniu cien za tonu) do Spoločenstva, pričom metalurgické triedy nechával pre svoj domáci trh a iné trhy. Preto by bol skutočný cenový rozdiel medzi rovnakými triedami, ak nejaký existuje, menší, než vyplýva z porovnania priemerných úrovní cien. (61) Na záver, zatiaľ čo vo všeobecnosti by vyššia úroveň cien v Spoločenstve zvyčajne viedla k zvýšeniu vývozu do Spoločenstva, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, v tomto prípade sa takýto vývoj situácie nezdá pravdepodobný. V skutočnosti, vzhľadom na existenciu MZ, by sa potenciálne zvýšenie dovozu najmä SiC vysokej kvality nemalo preceňovať, keďže ruský vývozca už mal možnosť vyvážať značné množstvá SiC a rovnako dôvod vyvážať SiC vysokej kvality. Zvýšenie dovozu SiC by teda bolo pravdepodobne obmedzené, čo sa týka množstiev a druhov SiC (metalurgické triedy) a v každom prípade by s veľkou pravdepodobnosťou nebolo za dumpingové ceny. Vzťah medzi vývoznými cenami pre tretie krajiny a cenami v Rusku (62) Viac než 75 % vývozu ruských výrobcov do tretích krajín je určených do Spojených štátov amerických. Pri porovnaní domácich cien a vývozných cien do Spojených štátov amerických je úroveň cien vývozu do Spojených štátov amerických v priemere vyššia. Malo by sa však uznať, že zmesi tried výrobkov predávané na vývoz a predávané na domácom trhu sú pravdepodobne odlišné (je pravdepodobné, že vývoz obsahuje triedy s vyššou hodnotou za tonu, aby sa pokryli náklady na dopravu), takže na základe takéhoto porovnania je ťažšie urobiť závery. Napriek tomu sa poznamenáva, že tento vývoz nepodlieha antidumpingovým opatreniam a že nie je dôvod predpokladať, že by takýto vývoz bol dumpingový. Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a úrovňou cien v Spoločenstve (63) Pri porovnávaní vývozných cien ruského vývozcu pre ich hlavný trh v tretej krajine, t. j. Spojené štáty americké, s vývoznými cenami ruského vývozcu pre trh Spoločenstva sa musí brať do úvahy, že je zavedený MZ. Ako už bolo uvedené, vzhľadom na vopred stanovené množstvá, ktoré mal ruský vývozca možnosť vyviezť do ES, mal dôvod vyviezť na trh Spoločenstva triedy s vyššou hodnotou za tonu. (64) Podobne, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení (62), sa môže usudzovať, že aj vývoz do Spojených štátov amerických vzhľadom na príslušné náklady na dopravu obsahuje hlavne triedy s vyššou hodnotou za tonu. Týmto sa priemerná predajná cena pre trh Spoločenstva a pre Spojené štáty americké dostávajú na pomerne porovnateľnú úroveň. (65) Po porovnaní priemernej predajnej ceny pre trh Spoločenstva s priemernou predajnou cenou pre trh Spojených štátov amerických sa zistilo, že ceny pre trh Spojených štátov boli v priemere vyššie. (66) Na záver, zdá sa, že ak by boli opatrenia zrušené, neexistuje pre ruského výrobcu žiadny jasný dôvod na presmerovanie množstiev, ktoré v súčasnosti predáva na svojom hlavnom vývoznom trhu, v Spojených štátoch amerických, na trh Spoločenstva. Nevyužité kapacity a zásoby (67) Kapacita vyvážajúceho výrobcu v Rusku je obmedzená na 62 000 ton. Zistilo sa, že počas OP dosiahol takmer plnú kapacitu po tom, čo zvýšil svoju mieru využitia počas referenčného obdobia. Zistilo sa, že pokiaľ ide o tento druh obchodu, stav zásob bol normálny. (68) Vzhľadom na technológiu používanú ruským výrobcom (technológia vsádzky pomocou koľajových vozíkov, ktoré sú zaradené medzi inštalácie elektrickej energie a miesta vykládky/triedenia), je nepravdepodobné, že by vyvážajúci výrobca bol v blízkej budúcnosti schopný rozšíriť svoju výrobu. (69) Na záver, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, nie je dôvod predpokladať, že ruský výrobca by bol schopný zvýšiť svoju výrobu s cieľom zvýšiť svoj vývoz do Spoločenstva. 3.3.3 Ukrajina (70) Keďže v tomto prešetrovaní spolupracoval jediný známy vyvážajúci výrobca na Ukrajine, pravdepodobný vývoj situácie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, sa zväčša zakladalo na informáciách z overeného vyplneného dotazníka poskytnutého týmto vyvážajúcim výrobcom. Nevyužité kapacity a zásoby (71) Kapacita vyvážajúceho výrobcu na Ukrajine je obmedzená na 23 000 ton. Zistilo sa, že počas OP dosiahol takmer plnú kapacitu po tom, čo zvýšil svoju mieru využitia počas referenčného obdobia. Zistilo sa, že pokiaľ ide o tento druh obchodu, stav zásob bol normálny. (72) Vzhľadom na technológiu používanú ukrajinským výrobcom (rovnaká ako technológia, ktorú používa ruský výrobca, vysvetlená v odôvodnení (68) nie je pravdepodobné, že by vyvážajúci výrobca bol v blízkej budúcnosti schopný rozšíriť svoju výrobu. (73) CEFIC tvrdila, že kapacita tohto vyvážajúceho výrobcu by bola až 32 000 ton. Tento argument bol však založený na hypotetickej informácii bez zváženia období, kedy je výroba zastavená z dôvodu údržby a opráv, bez zváženia osobitostí príslušného výrobcu, ktorý sídli v mestskej oblasti a podlieha environmentálnym obmedzeniam. Na základe uvedených skutočností bola potvrdená kapacita stanovená v odôvodnení (71) a tvrdenie rady CEFIC muselo byť zamietnuté. (74) Na záver, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, nie je dôvod predpokladať, že ukrajinský výrobca by bol schopný zvýšiť svoju výrobu s cieľom zvýšiť svoj vývoz do Spoločenstva. Vzťah medzi cenami v Spoločenstve a cenami na Ukrajine a v tretích krajinách (75) Pri porovnaní prevládajúcej úrovne cien na domácom trhu na Ukrajine s prevládajúcou úrovňou cien v Spoločenstve, a cien pre tretie krajiny, je úroveň cien na Ukrajine a pre tretie krajiny v priemere nižšia. (76) Nebolo však možné zmysluplné porovnanie medzi ukrajinským trhom, trhmi tretích krajín a trhom Spoločenstva, pretože sortiment výrobkov sa veľmi líši a priemerné ceny preto nie je možné porovnať. Okrem toho domáci trh na Ukrajine je z hľadiska veľkosti obmedzený a ukrajinský výrobca nie je schopný vyrábať všetky rôzne triedy (vysokej hodnoty), tak ako výrobcovia Spoločenstva. (77) Preto nebolo možné stanoviť, či by ukrajinský vývozca mal v prípade umožnenia uplynutia platnosti opatrení dôvod na presmerovanie objemu výrobkov zo svojho domáceho trhu alebo zo svojich vývozných trhov na trh Spoločenstva. Vzhľadom na zistenia o dumpingu a celkovo vyššiu úroveň cien prevažujúcu v Spoločenstve sa však usúdilo, že aj keby sa vývoz na trh Spoločenstva zvýšil, tento vývoz by sa pravdepodobne neuskutočňoval za dumpingové ceny. Navyše zvýšenie by bolo aj tak obmedzené (odhaduje sa na menej ako 10 000 ton), keďže kapacita ukrajinského vývozcu je obmedzená. 3.4 Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu 3.4.1 ČĽR (78) Pripomína sa, že žiadni vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nespolupracovali na prešetrovaní. (79) Na základe dostupných skutočností sa zistilo, že čínski vývozcovia stále uskutočňujú dumping a pravdepodobne by vo svojich dumpingových praktikách na trhu Spoločenstva pokračovali, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. (80) Z tohto dôvodu sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR by pokračovali v dumpingu, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. 3.4.2 Ukrajina (81) Pripomína sa, že sa zistilo, že ukrajinský vývozca počas obdobia prešetrovania nevyvážal za dumpingové ceny a nie je dôvod predpokladať, že táto situácia by sa zmenila, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. (82) Okrem toho sa zistilo, že hoci vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva sa môže zvýšiť, ak by sa umožnilo uplynutie opatrení, očakáva sa, že takéto zvýšenie by bolo obmedzené.Vzhľadom na obmedzenú kapacitu, ktorú má ukrajinský vývozca, sa predpokladá, že toto zvýšenie vývozu do Spoločenstva by predstavovalo menej ako 10 000 ton a pravdepodobne by nebolo uskutočnené za dumpingové ceny. (83) Z tohto dôvodu sa opätovný výskyt dumpingu dovozu s pôvodom na Ukrajine nepokladá za pravdepodobný. 3.4.3 Ruská federácia (84) Pripomína sa, že sa zistilo, že ruský vývozca počas obdobia prešetrovania nevyvážal za dumpingové ceny a nie je dôvod predpokladať, že táto situácia by sa zmenila, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. (85) Navyše sa pripomína, že ruský vyvážajúci výrobca bol dlhé roky schopný zásobovať trh Spoločenstva stanoveným množstvom SiC v rámci MZ. Množstvá vyvážané týmto spôsobom predstavovali počas OP okolo 17 % celkovej kapacity ruského výrobcu. Ruský vyvážajúci výrobca je teda na trhu už dobre osvedčená spoločnosť, to znamená, že náhle zvýšenie dovozu s pôvodom v Rusku je vysoko nepravdepodobné. (86) Okrem toho sa zdá, keďže sa zistilo, že ceny, za ktoré ruský vyvážajúci výrobca predával tretím krajinám boli vyššie než ceny, za ktoré predával množstvá výrobkov Spoločenstvu, že riziko presmerovania obchodu na trh Spoločenstva, pokiaľ ide o značné množstvá, je relatívne nízke. (87) Nakoniec sa zistilo, že ruský vyvážajúci výrobca dosiahol takmer plnú kapacitu a jeho schopnosť zvýšiť ju bola obmedzená. (88) Z tohto dôvodu sa konštatuje, že neexistuje riziko opätovného výskytu dumpingu dovozu s pôvodom v Ruskej federácii. (89) Vzhľadom na zistenia týkajúce sa Ukrajiny a Ruska by sa malo konanie voči týmto krajinám ukončiť. 4. VYMEDZENIE POJMU VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOčENSTVA (90) Štruktúra výrobného odvetvia Spoločenstva sa od posledného preskúmania uplynutia platnosti zmenila, to znamená, že nemecký výrobca spoločnosť Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Mníchov sa rozdelila na dve prepojené spoločnosti, jedna so sídlom v Holandsku a druhá v Nemecku. Iba spoločnosť so sídlom v Holandsku vyrába a spracúva surový SiC, spoločnosť so sídlom v Nemecku ďalej spracúva SiC vyrobený spoločnosťou Kollo Silicon carbide B.V., ale konečný výrobok je len podobným výrobkom. Okrem toho spoločnosť ESK-SIC GmbH predáva vlastný SiC, ale zároveň aj SiC vyrobený spoločnosťou Kollo Silicon carbide B.V. Preto sa o obidvoch spoločnostiach uvažuje ako o tvoriacich jednu skupinu. 4.1 Výroba v Spoločenstve (91) V rámci Spoločenstva podobný výrobok vyrábajú dvaja výrobcovia, ktorí predstavujú celkovú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. 4.2 Výrobné odvetvie Spoločenstva (92) Títo výrobcovia v Európskom spoločenstve podporili žiadosť: - Kollo Silicon carbide B.V., Holandsko, a jeho prepojená spoločnosť ESK-SIC GmbH, Nemecko, - Navarro SiC, S.A., Španielsko. (93) Keďže uvedení výrobcovia v Spoločenstve predstavujú 100 % výroby podobného výrobku v Spoločenstve, usúdilo sa, že výrobcovia, ktorí sú navrhovateľmi, predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. 5. SITUÁCIA NA TRHU SPOLOčENSTVA 5.1 Úvodné poznámky (94) Preskúmanie vplyvu príslušného dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo posúdenie hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia, vymenovaných v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. 5.2 Spotreba na trhu Spoločenstva (95) Zrejmá spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín a so všetkých iných tretích krajín a na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva. (96) Objem dovozu bol stanovený na základe údajov Eurostatu zodpovedajúcich príslušnému kódu KN počas posudzovaného obdobia. (97) Na základe týchto údajov sa spotreba Spoločenstva zvýšila z 217 137 ton v roku 2001 na 226 450 ton v OP, t. j. nárast o 4 % počas posudzovaného obdobia. Tento trend je zaznamenaný v tabuľke 1. (98) Trend spotreby sa však nevyvíjal rovnomerne. Poznamenáva sa, že najskôr došlo k znižovaniu v rokoch 2001 až 2003, keď spotreba klesla o 10 %. Od roku 2003 sa však spotreba znova zvýšila o viac než 10 % až do OP, keď presiahla úroveň z roku 2001. (99) Zníženie na začiatku posudzovaného obdobia sa dá vo veľkej miere vysvetliť náhradou SiC inými výrobkami ako je ferosilícium a priemyselné diamanty, ktoré boli v tom čase lacnejšie. (100) Od roku 2003 sa však spotreba vzhľadom na zníženie ceny SiC znova zvýšila. Tabuľka 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Čínska ľudová republika | 52,6 | 2. Uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť nasledujúcim dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Ú. v. ES L 94, 13.4.1994, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1786/97 (Ú. v. EÚ L 254, 17.9.1997, s. 6). [3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1988, s. 1. [4] Ú. v. ES L 94, 13.4.1994, s. 32. [5] Ú. v. ES L 125, 26.5.2000, s. 3, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 991/2004 (Ú. v. EÚ L 182, 19.5.2004, s. 18). [6] Ú. v. EÚ L 182, 19.5.2004, s. 18. [7] Ú. v. EÚ L 183, 20.5.2004, s. 88. [8] Ú. v. EÚ L 344, 20.11.2004, s. 37. [9] Ú. v. EÚ C 3, 7.1.2004, s. 4. [10] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17). [11] Ukončenie prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 779/2005 (Ú. v. EÚ L 131, 25.5.2005, s. 18). [12] Ú. v. EÚ C 159, 30.6.2005, s. 4. [13] Ú. v. EÚ L 168, 21.6.2006, s. 37. [14] Ú. v. EÚ C 254, 14.10.2004, s. 3. [15] Ú. v. EÚ C 129, 26.5.2005, s. 17. [16] Ukrajine bol udelený štatút trhového hospodárstva prostredníctvom nariadenia Rady (ES) 2117/2005 (Ú. v. EÚ 340, 23.12.2005, s. 17). Nový štatút sa vzťahuje iba na prešetrovania začaté od 1. januára 2006.