This document was downgraded/declassified Date: 21/06/2017 By: Yvon Slingenberg Authority: DG CLIMA

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Inštitút globálneho zeleného rastu (Global Green Growth Institute – GGGI) je medzinárodná organizácia zriadená v roku 2012, ktorá sa venuje podpore a presadzovaniu silného, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu v rozvojových krajinách a rozvíjajúcich sa ekonomikách. Je zameraný na víziu odolného sveta, ktorý stojí na silnom, inkluzívnom a udržateľnom zelenom raste, a jeho poslaním je podporovať prechod krajín na model zeleného rastu vývojom a zavádzaním stratégií, ktoré súčasne znižujú chudobu a posilňujú sociálne začlenenie, environmentálnu udržateľnosť a hospodársky rast.

Parížska dohoda UNFCCC z decembra 2015 posilní globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy udržaním nárastu priemernej globálnej teploty výrazne pod úrovňou 2° Celzia v porovnaní s predindustriálnou érou, pričom sa vyvinie úsilie na obmedzenie tohto teplotného nárastu na 1,5° C. Každá zo strán dohovoru UNFCCC má vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) určujúci opatrenia, ktoré plánuje prijať na dosiahnutie týchto cieľov. Strany sa tiež zhodli na význame vývoja a transferu technológií s cieľom posilniť odolnosť proti zmene klímy a znížiť emisie skleníkových plynov.

Parížska dohoda si vyžaduje výrazne posilnené a trvalé medzinárodné úsilie všetkých krajín o znižovanie emisií skleníkových plynov, a to v maximálnej možnej miere a čo najrýchlejšie. V Parížskej dohode sa uznala potreba pomôcť rozvojovým krajinám pri plnení ich klimatických plánov.

V tomto kontexte sa inštitút GGGI profiloval ako vedúci medzinárodný aktér v oblasti zeleného rastu. Členstvom v inštitúte GGGI by Únia získala prístup na fórum, ktorým môže posilniť dosah svojho diplomatického úsilia v oblasti klímy v rozvojových a rozvíjajúcich sa ekonomikách, a zároveň podeliť sa o svoje cenné skúsenosti s prípravou klimatických politík Únie. Keďže GGGI sa zameriava na komplexné stratégie zeleného rastu, pomohlo by to zároveň využiť synergie medzi klimatickými cieľmi a cieľmi udržateľného rozvoja prijatými v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030.Navrhuje sa začať s GGGI rokovania o členstve EÚ, pričom alternatívnou možnosťou bolo navrhnúť pristúpenie Únie k dohode o založení inštitútu GGGI. Dôvodom je, že pred tým, než sa Únia stane členom tejto medzinárodnej organizácie, by sa mala vyriešiť otázka hlasovacích práv EÚ ako budúceho člena GGGI.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Aby sa teplotný nárast udržal výrazne pod úrovňou 2° C, musí byť Parížska dohoda skutočne globálna a účinná. Všetky krajiny musia začať implementovať svoje zamýšľané vnútroštátne stanovené príspevky. Vďaka členstvu v inštitúte GGGI môže Únia:

–podporovať súčasných i budúcich členov GGGI v implementácii a zvyšovaní ambícií ich vnútroštátne stanovených príspevkov k Parížskej dohode, okrem iného aj s využitím osvedčených postupov, ktoré sa stanovujú a implementujú v rámci prístupu zeleného rastu,

–spolupracovať s GGGI v kontexte diplomatickej stratégie Únie pre oblasť klímy, pričom sa plne zohľadnia synergie medzi dosahovaním klimatických cieľov a cieľov udržateľného rastu,

–spolupracovať pri výmene osvedčených postupov na politickej i odbornej úrovni vzhľadom na jej rozsiahle minulé skúsenosti s prípravou a zavádzaním klimatických stratégií.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Práca inštitútu GGGI je vzhľadom na jeho zameranie na zelený a udržateľný rast jasne prepojená s environmentálnymi a rozvojovými otázkami, ako aj s politikami v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

V článku 216 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia môže uzavrieť dohodu s medzinárodnou organizáciou. V článku 218 sa stanovuje postup, ktorý treba dodržať pri uzatváraní dohody s medzinárodnou organizáciou, pričom jeho odsek 3 uvádza podrobnosti menovania Komisie za vyjednávača v mene Únie.

• Subsidiarita (pri nevýlučných právomociach)

Zmena klímy je cezhraničným problémom. Koordinácia úsilia v tejto oblasti je na globálnej i európskej úrovni nevyhnutná a konanie Únie je z hľadiska subsidiarity opodstatnené. V článku 191 ZFEÚ sa stanovujú kompetencie Únie v oblasti životného prostredia vrátane problematiky zmeny klímy.