SK Úradný vestník Európskej únie C 134/54

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 134/13

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZMENU

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

ŽIADOSŤ O ZMENU V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES č.: CZ-PGI-0105-01036 – 05.09.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

—  Názov výrobku — ☒ Opis výrobku —  Zemepisná oblasť —  Dôkaz o pôvode —  Spôsob výroby —  Súvislosť —  Označovanie —  Vnútroštátne požiadavky —  Iné (uveďte)

2. Druh zmeny (zmien)

— ☒ Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia —  Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie —  Zmena špecifikácie, ktorá nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] —  Dočasná zmena špecifikácie, vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3. Zmena (zmeny)

Dôvodom na zmenu opisu výrobku, ktorá spočíva v rozšírení druhov piva, je skutočnosť, že výrobca a jediný oprávnený používateľ CHZO Českobudějovické pivo v roku 2004 oživil tradíciu výroby tmavého ležiaka, ktorý má rovnakú tradíciu, rovnaké vymedzenie zemepisnej oblasti aj historické označovanie názvom Českobudějovické pivo ako svetlé pivá. Pri jeho výrobe sa dodržiavajú rovnaké podmienky aj suroviny, s prihliadnutím na inú farbu piva. Od počiatku pivovarníctva sa v Českých Budějoviciach varili obidve pivá – tmavé aj svetlé. Prvá zmienka priamo o tmavom pive sa v archívnych prameňoch objavuje v roku 1495, keď došlo k založeniu Mestského pivovaru, ktorý mal naďalej variť len svetlé pivo, zatiaľ čo budějovickí mešťania mali naďalej variť len tmavé pivo. Preto zaradenie tmavého ležiaka do druhov pív Českobudějovického piva je tak iba logickým oficiálnym rozšírením druhov pív oprávnených na využívanie CHZO Českobudějovické pivo.

Oprávnený záujem na navrhovanej zmene vyplýva zo skutočnosti, že zmenu navrhuje výrobca a jediný oprávnený používateľ CHZO Českobudějovické pivo.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (3)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES č.: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov

„Českobudějovické pivo“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Česká Republika

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 2.1 pivo

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Pivo svetlého typu s charakteristickou arómou, daným svetlým sladom a žateckým aromatickým chmeľom, chuti s nižšou intenzitou jemnej a miernej horkosti, sladovou príchuťou, ktorá je spôsobená rozdielom medzi skutočným a dosiahnuteľným stupňom prekvasenia mladiny, s výraznou chuťou, ktorej základom je prírodný kvasný oxid uhličitý.

Tmavé pivo sýtej farby s dominujúcou praženou arómou danou použitím farbiaceho, karamelového a bavorského sladu so strednou až vyššou mierne drsnou horkosťou, docielenou spojením žateckého chmeľu a špeciálnych sladov. Plná chuť bez dozvukov sladkosti je spôsobená zvyškovým neprekvaseným extraktom. Základom výraznej chuti je prírodný kvasný oxid uhličitý.

Pri naliatí do pohára má pivo typickú svetlo-zlatistú, resp. temne tmavú farbu a hebkú, krémovú penu. Vďaka vysokému obsahu polyfenolov, zabezpečenému žateckým jemným aromatickým chmeľom, sú všetky druhy Českobudějovického piva príjemné na pitie a obľúbené.

Pivo možno rozdeliť na 6 rôznych druhov s výrazným spoločným pôvodom.

Svetlý ležiak

Obsah alkoholu v % obj. : 4,6 – 5,3 Pôvodná mladina v % : 11,4 – 12,3 Horkosť v IBU : 20 – 24 Farba v EBC : 9 – 13

Vôňa: stredná až silná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu.

Chuť: horkosť miernej až strednej intenzity, jemný až mierne hrubý charakter, stredná až silná plnosť chuti s nasladnutým dozvukom, výrazný charakter.

Svetlý kvasnicový ležiak

Obsah alkoholu v % obj. : 4,6 – 5,3 Pôvodná mladina v % : 11,4 – 12,3 Horkosť v IBU : 20 – 24 Farba v EBC : 9 – 13

Vôňa: stredná až silná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu.

Chuť: horkosť miernej až strednej intenzity, jemný až mierne hrubý charakter, silná až veľmi silná plnosť chuti s nasladnutým dozvukom, výrazný charakter.

Svetlé výčapné pivo

Obsah alkoholu v % obj. : 3,5 – 4,5 Pôvodná mladina v % : 9,5 – 10,1 Horkosť v IBU : 18 – 21 Farba v EBC : 8 – 12

Vôňa: stredná až silná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu.

Chuť: horkosť miernej až strednej intenzity, mierne hrubý charakter, stredná plnosť chuti s nasladnutým dozvukom, výrazný charakter.

Špeciálne pivo

Obsah alkoholu v % obj. : 7,4 – 8,2 Pôvodná mladina v % : 16,0 – 17,0 Horkosť v IBU : 24 – 28 Farba v EBC : 11 – 17

Vôňa: stredná až silná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu.

Chuť: horkosť strednej až silnej intenzity, jemný až mierne hrubý charakter, silná až veľmi silná plnosť chuti s nasladnutým dozvukom, výrazný charakter.

Nealkoholické pivo

Obsah alkoholu v % obj. : 0,2 – 0,5 Pôvodná mladina v % : 3 – 4 Horkosť v IBU : 22 – 26 Farba v EBC : 5 – 7

Vôňa: stredná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu, mierne pripomína mladinu.

Chuť: horkosť strednej intenzity, mierne hrubý charakter horkosti, plnosť chuti slabá, výrazný charakter, ľahká príchuť mladiny.

Tmavý ležiak

Obsah alkoholu v % obj. : 4,0 – 5,3 Pôvodná mladina v % : 10,5 – 12,0 Horkosť v IBU : 20 – 35 Farba v EBC : 60 – 120

Vôňa: stredná až silná intenzita, výrazná vôňa žateckého jemného aromatického chmeľu a praženého sladu.

Chuť: horkosť strednej až silnej intenzity, jemný až mierne hrubý charakter, silná až veľmi silná plnosť chuti so suchým a praženým dozvukom, výrazný charakter.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Hlavnými surovinami na výrobu Českobudějovického piva sú voda, slad a chmeľ s využitím pivovarských kvasiniek spodného kvasenia. Všetky používané hlavné suroviny pochádzajú zo špecifikovaných zemepisných oblastí a majú špecifické vlastnosti.

Používa sa výlučne voda z artézskych studní hlbokých viac ako 300 m. Tieto studne poskytujú ekologicky vyhovujúcu vodu z podzemného jazera pod povrchom vymedzenej oblasti Českobudějovickej panvy. Obsah dusičnanov v tejto vode musí byť menej ako 3 mg/l. Táto voda ukrytá v horných kriedových vrstvách má asi 7 000 až 8 000 rokov. Tvrdosť tejto vody na varenie piva je veľmi nízka, môže byť maximálne 1 mmol/l, a jej minerálne zloženie je rozhodujúce pre typický charakter Českobudějovického piva, rovnako ako aj hodnota pH 6 – 7, ktorá je mimoriadne vhodná pre proces varenia piva bez akejkoľvek úpravy.

Svetlý slad sa vyrába z dvojradového jarného jačmeňa pestovaného na Morave, ktorý overuje a schvaľuje príslušný kontrolný orgán. Svetlý slad je typický vysokým výťažkom a svetlou farbou.

Na výrobu tmavého piva sa ďalej používajú špeciálne slady: karamelový, bavorský a farbiaci.

Žatecký jemný aromatický poloraný červenák, nakupovaný a dávkovaný výhradne vo forme lisovaného hlávkového chmeľu (nie peliet, ani extraktov), sa pestuje vo vymedzenej zemepisnej oblasti – Žateckej oblasti.

Kmeň kvasiniek na spodné kvasenie (Saccharomyces cerevisiae var. uvarum), ktorého vlastnosti dávajú pivu charakteristickú vôňu a chuť. Uchováva sa pod označením č. 2 v Zbierke výrobných mikroorganizmov Výzkumného ústavu pivovarského a sladařského v Prahe. Zbierka je zaregistrovaná na medzinárodnej úrovni pod číslom RIBM 655.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Všetky štádiá výroby, spracovania surovín a prípravy Českobudějovického piva sa uskutočňujú výhradne vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Mladina sa pre Českobudějovické pivo vyrába výhradne dekokčným 2-rmutovým spôsobom otvoreným scedením sladiny a varom pri atmosférickom tlaku.

Kvasenie prebieha vo vertikálnych cylindrokónických tankoch s riadenou teplotou od 6 do 11 °C, zatiaľ čo zrenie prebieha oddelene od kvasenia, a to výhradne v horizontálnych tankoch (dvojfázový výrobný postup). Doba zrenia zodpovedá zásadám dlhodobého studeného dokvasovania pri maximálnej teplote 3 °C. Po dokvasení sa pivo filtruje a stáča do spotrebiteľských alebo prepravných obalov.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

—

3.7. Špecifické pravidlá označovania

„Českobudějovické pivo“ sa používa v súlade so všeobecne platnými pravidlami na používanie zemepisných označení a v súlade so špecifickými pravidlami používania symbolu EÚ pre chránené zemepisné označenia, ako aj v súlade s ostatnými požiadavkami EÚ na označovanie. Spôsob použitia okrem toho tiež zohľadňuje ustanovenia Prístupovej dohody.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Miesto výroby, spracovania a prípravy výrobku sa vymedzuje zemepisnou oblasťou, v ktorej možno čerpať vodu z podzemného jazera Českobudějovickej panvy.

Pestovateľskou oblasťou žateckého chmeľu je Žatecká oblasť vymedzená katastrálnymi územiami obcí v okresoch Chomutov, Kladno, Louny, Plzeň – sever, Rakovník, Rokycany.

Pestovateľská oblasť svetlého sladovníckeho jačmeňa sa nachádza v regióne Moravy.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Pivo sa v Českých Budějoviciach varí od obdobia založenia mesta v roku 1265 a celý čas nesie meno podľa miesta pôvodu.

Používa sa výhradne voda z podzemného jazera pod povrchom vymedzenej oblasti Českobudějovickej panvy. Obsah dusičnanov v tejto vode musí byť menej ako 3 mg/l. Táto voda je ukrytá v horných kriedových vrstvách a odhaduje sa, že má asi 7 000 až 8 000 rokov. Tvrdosť tejto vody na varenie piva je veľmi nízka, môže byť maximálne 1 mmol/l, a jej minerálne zloženie je rozhodujúce pre typický charakter Českobudějovického piva, rovnako ako aj hodnota pH 6 – 7, ktorá je mimoriadne vhodná na proces varenia piva bez akejkoľvek úpravy.

Výrobné postupy a výrobné zariadenia používané pri výrobe tohto piva sú založené na odborných skúsenostiach a praktických vedomostiach získaných generáciami pivovarníkov a ďalej rozvíjaných v súlade s novodobými poznatkami pivovarníckeho priemyslu. Najprv bola výroba výsadou jednotlivcov, neskôr sa zakladali manufaktúry, čo viedlo k zlúčeniu výroby piva v Českých Budějoviciach – k vytvoreniu českobudějovických pivovarov. Táto tradícia výroby piva pretrváva dodnes.

5.2. Špecifickosť výrobku

Senzorický charakter Českobudějovického piva je stanovený najmä minerálnym zložením vody z miestneho zdroja, doplneným kombinovaným vplyvom charakteristík hlavných surovín, používaného kmeňa pivovarníckych kvasníc, geometriou prevádzkových nádob a časovým priebehom hlavných technologických činností.

Pivo je svetlého či tmavého typu s charakteristickou arómou, danou použitým druhom sladu a žateckým aromatickým chmeľom, chuti s nižšou intenzitou jemnej a miernej horkosti, sladovou príchuťou, ktorú spôsobuje rozdiel medzi skutočným a dosiahnuteľným stupňom prekvasenia mladiny, s výraznou chuťou, ktorej základom je prírodný kvasný oxid uhličitý. Pri naliatí do pohára má svetlé pivo typickú svetlo-zlatistú farbu, tmavé pivo má farbu ovplyvnenú tmavým sladom a hebkú, krémovú penu. Vysoký obsah polyfenolov zabezpečuje žatecký jemný aromatický chmeľ.

Pojem Českobudějovické pivo sa stal takým slávnym, že bol v roku 1967 na základe národnej registrácie zapísaný do WIPO v registri označení pôvodu pod registračným číslom 49 vo forme Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Bière de České Budějovice/Budweis Beer. Jeho ochrana bola zároveň zabezpečená aj prostredníctvom bilaterálnej dohody s Portugalskom.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Historicky vydobytá obľúbenosť a stála kvalita zaručuje Českobudějovickému pivu aj v novodobej histórii pevné miesto na zahraničných trhoch vo viac ako 50 štátoch sveta. Vďaka svojmu presláveniu sa zaradilo medzi popredné svetové pivné značky.

Senzorický charakter Českobudějovického piva je stanovený najmä minerálnym zložením vody z miestneho zdroja, doplneným kombinovaným vplyvom charakteristík hlavných surovín, používaného kmeňa pivovarníckych kvasníc, geometriou výrobných nádob overenou generáciami pivovarníkov a časovým priebehom hlavných technologických činností.

Výroba Českobudějovického piva je neoddeliteľnou súčasťou mesta České Budějovice. Väčšina miestnych aj zahraničných encyklopédií spája mesto České Budějovice práve s výrobou Českobudějovického piva.

Tradícia je pre spotrebiteľov jedným zo základných meradiel kvality, predstavuje pre nich určitú pridanú hodnotu, záruku kvality. Českobudějovický pôvod piva významne predurčuje očakávania konkrétnych vlastností piva vyrobeného v tejto oblasti.

Spotrebitelia si už od nepamäti spájajú České Budějovice s výrobou kvalitného piva, ktoré je svojimi senzorickými vlastnosťami odlišné od pív vyrábaných v iných oblastiach.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[článok 5 ods. 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (4)]

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=65&plang=cs

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3) Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

(4) Porovnaj poznámku pod čiarou 2.