1. SÚVISLOSTI

Komisia je odhodlaná zjednodušiť a zlepšiť presadzovanie politík EÚ. Po ohlásení tohto zámeru v oznámení Rozpočet stratégie Európa 2020[1] Komisia 8. februára 2012 spustila Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020[2]. Cieľom programu zjednodušenia bolo zhodnotiť hlavné opatrenia navrhované Komisiou na zjednodušenie a zlepšenie organizácie výdavkov Európskej únie (EÚ) v rámci ďalšieho viacročného finančného rámca (VFR) a zistiť, aký pokrok sa dosiahol pred konečným prijatím legislatívnych návrhov. Program zjednodušenia sa opiera o dva piliere: revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách[3] a 57 sektorových legislatívnych návrhov, ktoré sú základom výdavkových programov a nástrojov budúceho VFR.

Komisia sa zaviazala pravidelne monitorovať napredovanie programu zjednodušenia v priebehu celého legislatívneho procesu prostredníctvom hodnotiacej tabuľky obsahujúcej tak zjednodušujúce opatrenia navrhnuté Komisiou, ako aj návrhy zákonodarcu. Komisia sa rovnako zaviazala, že bude pravidelne sprístupňovať hodnotiacu tabuľku Európskemu parlamentu a Rade. Cieľom tejto prvej hodnotiacej tabuľky je podať správu o pokroku pri dosahovaní zjednodušenia v priebehu celého legislatívneho procesu na účely informovaného a transparentného rozhodovania.

2. VŠEOBECNÉ HODNOTENIE

Komisia víta značný pokrok, ktorý sa dosiahol v súvislosti s návrhom nového nariadenia o rozpočtových pravidlách obsahujúceho celý rad zjednodušujúcich opatrení. Európsky parlament a Rada dospeli v júni 2012 po rozsiahlom rokovacom procese k politickej dohode. Očakáva sa, že tento návrh nariadenia bude formálne prijatý v rámci prvého čítania na jeseň 2012, a to následne umožní Komisii prijať pravidlá uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách. Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a pravidlá jeho uplatňovania by mali nadobudnúť účinnosť od januára 2013; dôležitú výnimku tvoria nové ustanovenia týkajúce sa zdieľaného hospodárenia, ktoré nadobudnú účinnosť až 1. januára 2014.

Komisia takisto víta pokrok, ktorý sa dosiahol v súvislosti so sektorovými návrhmi, má však zároveň vážne obavy, pokiaľ ide o určité vývojové tendencie, ako sa uvádza v tomto oznámení.

Pokiaľ ide o stav rokovaní v Európskom parlamente, zodpovední spravodajcovia a výbory predložili svoje správy a stanoviská k väčšine návrhov Komisie, a tým poskytli základ pre rokovania s Radou. Európsky parlament zatiaľ neprijal žiadne formálne rozhodnutia o zmenách a doplneniach. Rada pod vedením poľského a dánskeho predsedníctva vykonala značné množstvo práce. To viedlo k tomu, že Rada prijala tzv. čiastočné všeobecné smerovanie, pokiaľ ide o niektoré prvky návrhov Komisie, pričom vynechala najmä otázky priamo súvisiace s výsledkom rokovaní o VFR a o revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách.

V tomto štádiu legislatívneho procesu by sa malo vykonať predbežné hodnotenie. Práca vykonaná v Európskom parlamente a v Rade poukazuje na pozitívne stanovisko k zjednodušeniu, ktoré sa vo všeobecnosti považuje za kľúčovú horizontálnu otázku budúceho programového obdobia. Až na zopár významných výnimiek (pozri informácie o programe FISCUS ďalej v texte) si legislatívne návrhy získali v oboch inštitúciách širokú politickú podporu, pokiaľ ide o ich ciele týkajúce sa zjednodušenia, a mnohé zo zásadných prvkov zjednodušenia boli potvrdené a niektoré nové prvky boli do návrhov vložené.

V niektorých prípadoch však bolo zjednodušenie ohrozené návrhom riešení, ktoré sa orientovali na určité geografické oblasti v EÚ, zameriavali na špecifické akcie alebo aktérov, alebo do rozhodovacieho procesu vnášali procedurálne komplikácie. Takéto odchýlky od pôvodných návrhov Komisie by v prípade, že by sa stali súčasťou zákona, značne znížili rozsah pôsobnosti a účinok zjednodušenia (pozri oddiel 3 a prílohu).

Európska komisia má vážne obavy, pokiaľ ide o tento vývoj:

Náročnejšie rozhodovacie postupy na účely vykonávania programov spôsobujúce značné oneskorenie vykonávania programov EÚ.

Príliš podrobné špecifikácie spôsobov plnenia rozpočtu (čiastkové stropy, pevne stanovené sumy pre osobitné opatrenia) obmedzujúce operačnú flexibilitu Komisie, ktorá je nevyhnutná na bezproblémové a účinné vykonávanie programov.

Príliš podrobné spôsoby využívania finančných nástrojov na úrovni základného aktu znižujúce flexibilitu potrebnú na ich vykonávanie a v niektorých prípadoch ovplyvňujúce ich účinnosť predovšetkým obmedzením opätovného použitia spätných tokov prostriedkov.

Spoločným menovateľom tohto nežiaduceho vývoja je obmedzenie operačnej flexibility Komisie pri vykonávaní činností v úlohe správcu rozpočtu EÚ. Naopak viac zjednodušenia v oblasti zdieľaného hospodárenia navrhla Rada v prospech správnych orgánov v členských štátoch. Mnohé názory vyjadrené v Rade, napríklad názory týkajúce sa návrhu Komisie, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo zahrnuté do spoločného strategického rámca (ďalej len „fondy SSR“)[4], umožňujú väčšiu flexibilitu pri opatreniach členských štátov (ako je napríklad jednoduchší postup pri programovaní a podávaní správ, flexibilnejšie pravidlá oprávnenosti a jednoduchšie postupy kontrol a auditu).

Komisia odmieta tie prvky navrhované Radou, ktorými sa a) riskuje narušenie úspornosti, účinnosti a efektívnosti rozpočtových výdavkov a ktoré môžu mať za následok zvýšenú mieru chybovosti a b) prvky, ktorými sa zavádzajú zmeny v podávaní správ, ktoré nevedú k uľahčeniu priebežného monitorovania a včasných rozhodnutí týkajúcich sa riadenia a ktoré negatívne ovplyvňujú zabezpečenie vierohodnosti zo strany Komisie.

Toto sa týka predovšetkým prípadu, kde zodpovednosť Komisie za monitorovanie a audit je obmedzovaná ad hoc spôsobom, čo ovplyvňuje kapacitu Komisie účinne monitorovať a hodnotiť využívanie peňažných prostriedkov EÚ a podávať o tom správy napriek tomu, že je i naďalej za tieto úlohy zodpovedná. Týka sa to aj prípadu, kde sa navrhujú metodiky auditu, ktoré nie vždy poskytujú spoľahlivé a porovnateľné informácie vo všetkých členských štátoch, a tým sa oslabuje zabezpečenie vierohodnosti na úrovni EÚ (napr. zavedenie neštatistickej metódy výberu vzorky v rámci politiky súdržnosti).

Okrem toho prístup k zjednodušeniu, ktorý vo svojich správach sleduje Rada a rôzne výbory Európskeho parlamentu, nie vždy jednotný, keďže v niektorých prípadoch sa uprednostňuje status quo pred jasným zjednodušením. Rada napríklad odmieta návrh Komisie v rámci horizontálneho nariadenia o spoločnej poľnohospodárskej politike (ďalej len „nariadenie o SPP“)[5] znížiť počet platobných agentúr na jednu v každom členskom štáte alebo na jednu v každom regióne alebo návrh povinnej kombinácie riadiacich a kontrolných funkcií relatívne malých programov v rámci Európskej územnej spolupráce[6]. Komisia zastáva názor, že takýto prístup odporuje všetkým skutočným pokusom zjednodušiť administratívne štruktúry a postupy tak na európskej, ako aj na vnútroštátnej úrovni.

Komisia sa domnieva, že inštitúcie musia venovať osobitnú pozornosť tomu, aby sa v konečných právnych aktoch vyhli nejednotnosti.

Komisia v tejto súvislosti a s cieľom zamerať pozornosť inštitúcií na zjednodušenie predkladá túto hodnotiacu tabuľku. Konsolidovaná skrátená tabuľka poskytujúca celkový prehľad hlavných prvkov zjednodušenia, je uvedená v prílohe k tomuto oznámeniu. Podrobnejšie informácie o napredovaní procesu zjednodušenia v každej oblasti politiky budú k dispozícii počas rokovaní s Európskym parlamentom a Radou.

3. RACIONALIZÁCIA PROGRAMOV

3.1 Zníženie počtu programov

Spoluzákonodarcovia uvítali navrhované zníženie počtu programov prostredníctvom vytvorenia integrovaných programov (zníženie o 22 programov od roku 2014). Očividnou výnimkou je integrovaný program, ktorý Komisia navrhuje v oblasti colníctva a daní (tzv. program FISCUS)[7]. Obidve zákonodarné inštitúcie žiadajú, aby sa navrhovaný program rozdelil a vrátil do súčasnej podoby, predovšetkým preto, aby sa zachovali výsady jednotlivých administratívnych štruktúr členských štátov a príslušných výborov Európskeho parlamentu zodpovedajúcich za oblasť colníctva a daní.

Komisia je presvedčená, že integrácia samostatných a odlišných programov do jednotného rámca je účinným prostriedkom na dosiahnutie zjednodušenia, na zabezpečenie súčinnosti a spoločných vykonávacích pravidiel a postupov.

Komisia sa predovšetkým domnieva, že jeden program v oblasti colníctva a daní by podporil zjednodušenie a jednotnosť vďaka štrukturálnej podobnosti jeho dvoch súčastí, zatiaľ čo by sa zachovali odlišné charakteristiky oboch oblastí (colníctvo a dane). Výhody z takejto integrácie by plynuli nielen pre príjemcov finančných prostriedkov EÚ, ale prispeli by aj k zjednodušeniu administratívnych postupov pri vykonávaní programov EÚ. Vzhľadom na stanoviská Európskeho parlamentu a Rady však Komisia 29. augusta 2012[8] prijala dva samostatné legislatívne návrhy.

3.2 Zlepšenie jednotnosti a jasnosti pravidiel

- Nariadenie o rozpočtových pravidlách

Revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách obsahuje významné opatrenia na zjednodušenie, ktoré prinesú zainteresovaným stranám priame výhody, keďže sa budú uplatňovať na vykonávanie všetkých programov s výnimkou programov v režime zdieľaného hospodárenia. Medzi hlavné prínosy patria: kratšie lehoty na platbu, zvýšená predvídateľnosť výdavkov EÚ v rámci viacročných pracovných programov, zrušenie povinnosti príjemcov grantov vrátiť úroky získané na predbežnom financovaní, zjednodušené formy grantov, ktoré znížia administratívnu záťaž pri zmluvách a grantoch s nízkou hodnotou, a elektronická komunikácia s príjemcami a orgánmi.

- Sektorové pravidlá

Komisia víta úsilie, ktoré Európsky parlament a Rada vynaložili na zabezpečenie súladu medzi návrhmi týkajúcimi sa jednotlivých sektorov a revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách. Vo všeobecnosti sa zachovali rozpočtové pravidlá vložené do sektorových aktov, keďže sa stále čaká na výsledky revízie príslušného nariadenia. Má to kľúčový význam, keďže v novom nariadení o rozpočtových pravidlách je silnejšia požiadavka jednotnosti sektorových pravidiel s nariadením o rozpočtových pravidlách (článok 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách) z toho dôvodu, že sa neumožňujú žiadne výnimky zo spoločných zásad a stanovuje sa v ňom, že akýkoľvek návrh na výnimku z nariadenia o rozpočtových pravidlách (vrátane pravidiel jeho uplatňovania) musí byť osobitne uvedený a odôvodnený. Komisia však upozorňuje, že v niektorých oblastiach politiky došlo k pokusom zahrnúť do základných aktov príliš podrobné pravidlá, ktoré ak sa prijmú, budú brániť v bezproblémovom vykonávaní a oslabia jednotnosť súhrnného právneho rámca. Komisia sa predovšetkým obáva náznakov, podľa ktorých by sa do pravidiel účasti a šírenia uplatniteľných na program Horizont 2020[9] (ďalej len „pravidlá účasti na programe Horizont 2020“) a do navrhovaného programu LIFE[10] mali zaviesť špeciálne alebo príliš podrobné ustanovenia, zatiaľ čo v týchto oblastiach je potrebné výrazné zjednodušenie a Komisia ho aj navrhla.

- Zjednotenie rôznych nástrojov do jednotného rámca

Zavedenie jednotných sektorových rámcov bolo vo všeobecnosti pozitívne prijaté tak Európskym parlamentom, ako aj Radou (najmä pokiaľ ide o fondy SSR, horizontálne nariadenie o financovaní a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, Horizont 2020[11], Erasmus pre všetkých[12], Tvorivú Európu[13] a spoločné vykonávacie pravidlá nástrojov Únie pre vonkajšiu činnosť[14]). Túto líniu treba zachovať v priebehu celého legislatívneho procesu.

Parlament a Rada takisto uvítali využívanie medzisektorových prístupov, ktoré vedú k zjednodušeniu právneho rámca EÚ (najmä pokiaľ ide o nástroj „Spájame Európu“[15], ktorý zabezpečuje ucelený a transparentný prístup k financovaniu projektov Európskou úniou v oblasti energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry). Prinieslo by to istotu, a tým aj obrovský potenciál prilákať viac financovania zo strany súkromného sektora, ako aj výmenu skúseností a osvedčených postupov v týchto sektoroch. To by zvýšilo účinnosť a efektívnosť financovania EÚ vo všetkých sektoroch.

- Začleňovanie politických priorít

Komisia víta odhodlanie členských štátov a európskych inštitúcií uľahčiť dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, čo je mimoriadne dôležité najmä v súčasnom hospodárskom kontexte. Navrhované začleňovanie priorít (ako napríklad účinnosť zdrojov, zmena klímy, životné prostredie a dosiahnutie energetickej bezpečnosti a účinnosti) do rôznych programov má za cieľ podporu súčinnosti pri využívaní fondov EÚ. Takýto prístup by mal zabezpečiť väčší súlad, zjednodušenie a optimalizáciu v oblasti výdavkov, z ktorého budú mať úžitok koneční príjemcovia (napr. MSP).

Pokiaľ ide o politiku súdržnosti, Komisia zaznamenala širokú politickú vôľu umožniť v navrhovanom rámci tematickej koncentrácie (fondy SSR) väčšiu flexibilitu. V rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky sa členské štáty usilujú o menej rigorózne uplatňovanie priorít Únie a cieľov na programovanie rozvoja vidieka. Dôvody takéhoto úsilia – viac zohľadňovať osobitné situácie a potreby – sú síce pochopiteľné, napriek tomu však treba pripomenúť, že tento prístup individuálneho výberu by v porovnaní s jednotnými a jednoduchými pravidlami pre všetky členské štáty mohol mať za následok oslabenie vplyvu výdavkov EÚ a dokonca by mohol ohroziť presadzovanie cieľov stratégie Európa 2020.

Pokiaľ ide o spoločnú poľnohospodársku politiku a nariadenie o priamych platbách[16], „ekologizačné“ ciele reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré sú jednou z hlavných priorít spoločnej poľnohospodárskej politiky na obdobie po roku 2013, požívajú u európskych inštitúcií, členských štátov a ďalších partnerov širokú podporu. Návrh Komisie o konkrétnych opatreniach na dosahovanie cieľov ekologizácie sa však v Rade nestretol s jednoznačnou podporou, keďže členským štátom sa technická stránka ekologizácie zdá byť príliš komplexná. Niektoré členské štáty požiadali o zmenu vymedzenia ekologizačných opatrení a o rozšírenie výnimiek na tri navrhované požiadavky ekologizácie (diverzifikáciu plodín, trvalé trávnaté plochy a oblasti ekologického záujmu), aby sa viac zohľadnili osobitné situácie a potreby jednotlivých členských štátov. Dánske predsedníctvo Rady, ako aj spravodajca Európskeho parlamentu, navrhli zmeny a doplnenia zamerané na obmedzenie rozsahu pôsobnosti požiadaviek ekologizácie, akými sú napríklad zvýšenie hraničných hodnôt a širšie vymedzenie pojmov. Rovnako navrhli aj dodatočné možnosti, ako by sa farmy mohli považovať za „ekologické“. Niektoré členské štáty okrem toho vyjadrili obavy týkajúce sa navrhovaného zvýšenia hodnôt, z ktorých sa vychádza pri výpočte podpory v rámci II. piliera (Rozvoj vidieka), ako aj obavy z možnosti uplatňovať administratívne sankcie za porušenie požiadaviek ekologizácie, ktoré by mohli presiahnuť rámec „ekologickej“ platby (platby na opatrenia šetrné k životnému prostrediu). Podľa zmien a doplnení, ktoré do návrhu horizontálneho nariadenia o SPP navrhol spravodajca Európskeho parlamentu, nedodržiavanie požiadaviek ekologizácie by nemalo ovplyvniť základnú priamu platbu. Tým by sa ekologizácia stala pre poľnohospodárov de facto dobrovoľná.

Komisia je naďalej otvorená pre rokovania o možných opätovných úpravách týchto technických návrhov, ale zdôrazňuje, že je nevyhnutné vytvoriť účinný, homogénny a dôveryhodný mechanizmus ekologizácie na dosiahnutie cieľa, ktorým je naviazať 30 % priamych platieb na poľnohospodárske postupy šetrné voči životnému prostrediu a zmene klímy.

3.3 Zameranie sa na jasné prioritné ciele a ukazovatele

V dôsledku opakovaných žiadostí zo strany členských štátov a európskych inštitúcií sa Komisia snaží uľahčiť posúdenie vplyvu opatrení EÚ. V kontexte obmedzených verejných zdrojov je nevyhnutné zodpovedne pristupovať k politickým prioritám v tých oblastiach, v ktorých môže EÚ priniesť čo najvyššiu pridanú hodnotu. Komisia preto navrhla istý počet jasných prioritných cieľov spojených s relevantnými zoznamami ukazovateľov a cieľov a osobitný výkonnostný rámec vo viacerých oblastiach politiky. Dopĺňajú ich pozitívne stimuly a preventívne prostriedky, aby sa zabezpečilo dosiahnutie výsledkov (fondy SSR, nástroje v oblasti vonkajšej činnosti).

Tento prístup si získal v Európskom parlamente a Rade širokú podporu.

Komisia upozorňuje na skutočnosť, že v niekoľkých prípadoch je určovanie prioritných cieľov stlmené tým, že sa stále pridávajú ďalšie ciele (príkladom je program „Zdravie a rast“) a ukazovatele sú oslabované tým, že sú stále menej priamo prepojené s výsledkom programu. Znižuje sa tým zameranie na výsledky a viditeľná pridaná hodnota rozpočtu EÚ (napríklad program Spotrebitelia[17] a COSME[18] alebo nástroje vonkajšej činnosti). Navyše sa doplnili niektoré ukazovatele, ktorých zhromažďovanie by bolo veľmi nákladné, a niektoré ciele boli zvýšené na nerealistickú úroveň.

Komisia zaznamenala aj niektoré pozitívne prvky v tematickej koncentrácii fondov SSR, nesúhlasí však s oslabením niekoľkých dôležitých prvkov v rámci politiky súdržnosti, akým je napríklad návrh Rady vypustiť minimálnu sumu pridelenú na Európsky sociálny fond (ESF) (predovšetkým vzhľadom na potrebu znížiť úroveň nezamestnanosti a podporiť ľudí), obsahovo vyprázdniť prioritu zameranú na odstránenie chudoby a podporu sociálneho začlenenia a umožniť financovanie základnej infraštruktúry v rozvinutejších regiónoch.

Komisia zaznamenala širokú politickú vôľu umožniť väčšiu flexibilitu v navrhovanom rámci tematickej koncentrácie (fondy SSR).

Komisia nesúhlasí s oslabením požiadaviek tematickej koncentrácie v rámci politiky súdržnosti, keďže by to mohlo vážne ohroziť vykonávanie politiky.

Komisia rovnako zaznamenala aj všeobecnú vôľu spoluzákonodarcov racionalizovať a zjednodušiť požiadavky na podávanie správ, ktoré sa vyžadujú od vnútroštátnych orgánov (výročné správy o vykonávaní, správy o dosiahnutom pokroku, zber a zasielanie finančných údajov, termín na zaslanie ročných vyhlásení hospodáriacich subjektov) a ktoré sa využívajú pri posudzovaní výkonnosti. Komisia vo všeobecnosti podporovala toto úsilie, aby zabezpečila, že potrebné údaje o pokroku a výkonnosti budú včas k dispozícii na monitorovanie pokroku a posilnenie rozhodovania týkajúceho sa riadenia. Napriek dosiahnutému zjednodušeniu však Komisia spozorovala tendenciu Rady predĺžiť termíny na predkladanie správ. Tým sa ale znižuje úžitok, ktorý tieto správy predstavujú pre monitorovanie a riadiace účely, keďže v čase, keď sú tieto správy doručené Komisii, sú údaje v nich už neaktuálne.

Vzhľadom na dôležitosť, ktorú všetky inštitúcie pripisujú lepšiemu meraniu výkonu a podávaniu správ v zmysle článku 318 ZFEÚ o hodnotení financií Únie, je nevyhnutné, aby nové finančné programy mali mechanizmy na riadne, ucelené a porovnateľné monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ. Oslabenie cieľov, ukazovateľov alebo požiadaviek na podávanie správ v jednotlivých legislatívnych návrhoch ohrozuje kvalitu správ v zmysle článku 318.

Komisia verí, že tieto otázky budú prehodnotené počas rokovaní s oboma zložkami legislatívneho orgánu a že prostredníctvom konštruktívneho dialógu medzi inštitúciami EÚ sa dá dosiahnuť účinný a vyrovnanejší prístup.

Navrhované zavedenie výkonnostnej rezervy pre fondy SSR (5 % zdrojov pridelených každému fondu SSR a na členský štát) sa v Rade intenzívne prerokovávalo, keďže mnohé členské štáty aj naďalej zastávajú skeptický názor o navrhovaných opatreniach. Výbor Európskeho parlamentu vedúci rokovania (REGI) zamietol výkonnostnú rezervu z toho dôvodu, že takáto rezerva by mohla tvorcov politík viesť k stanoveniu ľahšie dosiahnuteľných cieľov, aby si zabezpečili zdroje. Komisia s týmto názorom nesúhlasí. Okrem toho takýto prístup nezodpovedá stanovisku Parlamentu a Rady k nástroju IPA II, pri ktorom obe inštitúcie podporujú zavedenie výkonnostnej rezervy vo výške 5 % (alebo viac) s cieľom odmeniť najvýkonnejšie krajiny.

Komisia víta skutočnosť, že Rada uznala potrebu posilnenej orientácie na výsledky a že súhlasila so zriadením jasného výkonnostného rámca v prípade fondov SSR pod podmienkou, že sa zavedú určité záruky, pokiaľ ide o pozastavenie platieb a finančné opravy. Komisia zdôrazňuje, že výkonnostný rámec by sa mal zriadiť v spolupráci s členskými štátmi a Komisiou, berúc do úvahy predchádzajúce skúsenosti, aby sa zabezpečili realistické čiastkové a konečné ciele. Komisia sa domnieva, že sú potrebné tak pozitívne stimuly, ako aj preventívne opatrenia (možnosť pozastaviť platby a uplatňovanie finančných opráv) na podporu prístupu k vykonávaniu fondov SSR zameraného na výsledky. Niektoré členské štáty v Rade a Európsky parlament spochybnili navrhované zavedenie makroekonomickej podmienenosti fondov SSR.

Komisia je presvedčená, že makroekonomická podmienenosť je v skutočnosti účinným nástrojom na to, aby sa ťažisko politiky súdržnosti zachovalo v oblasti rastu a hospodárskeho rozvoja v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a že tento nástroj umocní vplyv výdavkov, ak výdavky budú užšie prepojené so zdravými makroekonomickými podmienkami v prijímajúcom členskom štáte.

Rovnako treba pripomenúť, že Komisia plne zohľadní potrebu dodržiavať zásadu proporcionality v každej fáze procesu a že základom navrhovaného mechanizmu sú skôr pozitívne podnety ako sankcie.

Očakáva sa však, že rozhodnutia o týchto dvoch otázkach (výkonnostná rezerva a makroekonomická podmienenosť) budú prijaté v kontexte rokovaní o VFR, a tieto sa následne budú musieť odzrkadliť v nariadení o fondoch SSR.

3.4 Využívanie zjednodušených nástrojov pri rozhodovaní

Pri tvorbe sektorových pravidiel Komisia navrhla prijať nové právne predpisy prostredníctvom nariadenia, a nie prostredníctvom rozhodnutia. Nariadením sa dosiahne vyššia úroveň právnej istoty, keďže sa v ňom vymedzí jednotný súbor práv a povinností európskych občanov. Európsky parlament aj Rada majú rovnaký náhľad na túto otázku.

Vzhľadom na hierarchiu pravidiel a zjednodušovanie právnych predpisov EÚ sa v článku 290 ZFEÚ uvádza možnosť delegovať zo zákonodarného orgánu na Komisiu právomoc prijímať delegované akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Podľa článku 291 ZFEÚ sa vykonávacie akty prijímajú, ak sú potrebné jednotné podmienky na vykonávanie právne záväzných aktov Únie. Vychádzajúc z tohto základu, Komisia navrhla využívanie delegovaných aktov ako najúčinnejší prostriedok na doplnenie alebo úpravu nepodstatných prvkov základných aktov, keďže sa nimi dosiahne flexibilita nevyhnutná na zohľadnenie operačných potrieb, a zároveň sa zabezpečí primeraná kontrola oboma zložkami legislatívneho orgánu. Komisia si želá spoločný prístup vychádzajúci zo zmluvy a objektívneho charakteru príslušných právnych predpisov na určenie toho, ktorá právna forma je pre dané predpisy najvhodnejšia.

Komisia má obavy, pokiaľ ide o odlišné názory vyjadrené v Rade a v Európskom parlamente k využitiu delegovaných a vykonávacích aktov, a vyzýva Európsky parlament a Radu, aby si osvojili vyváženejší prístup k uvedeným horizontálnym otázkam za plného dodržiavania zmluvy a rešpektovania výhradných práv jednotlivých inštitúcií. Komisia zdôrazňuje, že treba i) obmedziť právne ustanovenia základných aktov na základné prvky legislatívy, ii) zabezpečiť minimálnu úroveň flexibility potrebnú na prispôsobenie sa nepredvídaným udalostiam a vývoju vzhľadom na praktické skúsenosti a iii) vyhnúť sa zbytočnému komplikovaniu rozhodovacieho procesu a jeho mikroriadeniu.

Komisia bude aj naďalej trvať na tom, že je nevyhnutné:

prijímať ročné pracovné programy a orientačné programovacie dokumenty v rámci nástrojov vonkajšej pomoci prostredníctvom vykonávacích aktov;

vyhýbať sa vkladaniu prvkov mikroriadenia rozpočtu do právnych aktov (napríklad podrobných čiastkových stropov alebo pevne stanovených súm pre osobitné opatrenia);

vyhýbať sa použitiu postupu vo výboroch (komitologického postupu)[19] pri jednotlivých výberoch a rozhodnutiach o udelení grantu.

Delegované akty, ktoré vo všeobecnosti navrhol Európsky parlament, sú na účely prijatia ročných pracovných programov úplne nevhodné. Na ročné pracovné programy sa vzťahujú ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tieto programy musia byť rýchlo prijaté, aby sa mohla začať fáza plnenia rozpočtu a aby sa mohli uverejniť výzvy na predkladanie návrhov. V súčasnosti tieto programy prijíma Komisia, obyčajne komitologickým postupom. Ak by sa nariadilo používanie komplikovanejšieho postupu (delegované akty), spôsobilo by to dlhé neoprávnené oneskorenie vykonávania programov, čo je častým predmetom sťažností príjemcov. Ďalšie oneskorenie vykonávania by pri ročných pracovných programoch navyše spôsobili aj ex–ante konzultácie so zainteresovanými stranami, ktoré v niektorých prípadoch navrhoval spravodajca Európskeho parlamentu (program COSME, program „Zdravie pre rast“). Rozdielne prístupy jednotlivých spoluzákonodarcov k využívaniu vykonávacích aktov by nemalo viesť k tomu riešeniu, že sa príslušné ustanovenia vložia do základného právneho aktu, keďže to by skomplikovalo legislatívny postup. Komisiu by to pripravilo o flexibilitu nevyhnutnú pre každodenné riadenie, neprimerane by to oddialilo vykonávanie programov a jasne by to narušilo inštitucionálnu zodpovednosť Komisie za plnenie rozpočtu.

Potreba využívať vykonávacie akty na účely prijatia orientačných programovacích dokumentov je rozhodujúcim prvkom v rámci nástrojov vonkajšej činnosti. Programovacie dokumenty, v ktorých sa stanovujú prioritné oblasti alebo sektory intervencie v každej krajine, očakávané výsledky a orientačná výška pridelených rozpočtových prostriedkov, sú vykonávacími rozhodnutiami. Je dôležité, aby sa pri prijímaní a prepracovávaní týchto dokumentov umožnil jednoduchý a časovo nenáročný rozhodovací proces. Ich prijímanie a prepracovávanie vo forme delegovaných aktov, ako to navrhuje Európsky parlament, by bolo v protiklade s dôležitým cieľom dosiahnuť účinnosť, flexibilitu a zjednodušenie. Včasné prispôsobenie finančnej pomoci (meniacim sa) potrebám a kapacitám v každej prijímajúcej krajine by nebolo možné.

Navrhované zavedenie podrobných čiastkových stropov alebo výšky finančného krytia do samotného základného aktu by skomplikovalo a spomalilo finančné hospodárenie.

Stanovenie takýchto súm na osobitné opatrenia alebo akcie, a to najmä v rámci programov riadených Komisiou, predstavuje istú formu mikroriadenia nezodpovedajúcu potrebám bežného riadenia rozpočtových prostriedkov (napr. stanoviská Rady k nástroju „Spájame Európu“, k programu „Európa pre občanov“[20], k programu „Erasmus pre všetkých“ a niektoré správy výboru Európskeho parlamentu, napr. k programu Spotrebitelia). Ešte nevhodnejšie je, ak sa takéto podrobné rozdelenie pridelených rozpočtových prostriedkov plánuje na ročnom základe (napr. spravodajca o programe FISCUS). Takéto podrobné rozdelenie by sa, ako to Komisia navrhuje, malo ponechať vo finančnom výkaze Komisie priloženom k legislatívnemu návrhu. Podobne použitie samostatných rozpočtových riadkov na osobitné ciele, predovšetkým pri malých programoch, by malo veľmi negatívny vplyv na praktické vykonávanie týchto programov.

Použitie komitologického postupu pri jednotlivých výberoch a rozhodnutiach o udelení grantu je nevhodné. Tieto rozhodnutia sú len administratívnym rozhodnutím, ktoré v súčasnosti prijímajú povoľujúci úradníci vymenovaní Komisiou delegovaním a ktoré priamo vyplývajú z realizácie ročných pracovných programov. Ročné pracovné programy prijíma kolégium komisárov komitologickým postupom. Prax navyše dokazuje, že tieto rozhodnutia nie sú sporné. Ak by podliehali komitologickému postupu, bolo by to nepraktické, neadekvátne a byrokratické (predovšetkým pri grantoch s nízkou hodnotou), neprinieslo by to žiadnu pridanú hodnotu, hoci by sa zvýšili administratívne náklady. Rovnako Komisia vystríha pred použitím komitologického postupu pri usmerneniach Komisie (príklad: „Tvorivá Európa“). Nie je to v súlade so zmluvou, keďže v článku 291 sa na použitie vykonávacích aktov vyžadujú jednotné podmienky na vykonávanie právne záväzných aktov. Usmernenia nemôžu zabezpečiť jednotné podmienky, keďže nie sú právne záväzné.

4. Zjednodušené vykonávacie mechanizmy a postupy

4.1 Jasné a ucelené pravidlá v oblasti oprávnenosti výdavkov

Komisia zaregistrovala opakované žiadosti členských štátov o vyšší stupeň flexibility v prístupe k programom EÚ a pri ich využívaní alebo vykonávaní. Inými slovami, v rámci zdieľaného hospodárenia sa uprednostňuje individuálny prístup, alebo „šitý na mieru“, pred uniformným prístupom. Táto žiadosť našla odozvu aj v Európskom parlamente ako spôsob, ktorým sa dajú zohľadniť vnútroštátne, regionálne, miestne alebo sektorové potreby. Toto je aj prípad priameho centralizovaného hospodárenia v rámci programu Horizont 2020 (príklad: jeden návrh zmien a doplnení zavádza do pravidiel účasti na programe Horizont 2020 rôzne miery poskytovania finančných prostriedkov v závislosti od druhu príjemcu a druhu činnosti). Komisia zdôrazňuje, že zovšeobecnenie takéhoto prístupu by významne oslabilo úžitok zo zjednodušenia pre dotknutých partnerov, a to tak na štátnej a miestnej úrovni, ako aj na úrovni konečného príjemcu.

V tejto súvislosti treba poznamenať, že pravidlo oprávnenosti dohodnuté v rámci revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách považuje za oprávnené náklady tie sumy DPH, ktoré nie sú vymáhateľné podľa vnútroštátnych predpisov a zaplatil ich príjemca, ktorý nie je nezdaniteľným subjektom podľa vymedzenia v článku 13 ods. 1 smernice 2006/112/ES.

Komisiu znepokojujú požiadavky na uplatňovanie tohto pravidla na všetkých príjemcov v rámci všetkých programov, a to predovšetkým na verejné subjekty, ktoré sú príjemcami v prípade veľkých projektov infraštruktúry (program Spájame Európu, fondy SSR). Znížila by sa tým účinnosť rozpočtových prostriedkov EÚ, keďže veľké sumy z rozpočtu EÚ by sa používali na kompenzáciu niektorých daňových opatrení členských štátov, pričom by mohlo vzniknúť aj riziko nadmerného financovania operácií.

Z tohto dôvodu navrhla Komisia obmedziť oprávnenosť DPH v návrhu programu Spájame Európu a v nariadení o spoločných ustanoveniach, proti ktorým sú ale aj tak vznesené námietky.

4.2 Zjednodušené formy grantov

Rada a Európsky parlament plne podporili návrh Komisie týkajúci sa zjednodušených foriem financovania, ako aj zavedenie jednoduchšieho režimu v prípade grantov s nízkou hodnotou (vymedzené ako granty v hodnote do 60 000 EUR) v nariadení o rozpočtových pravidlách. Nový režim odmien (vrátane motivačného odmeňovania) s možným pákovým efektom bol takisto prijatý v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách pod podmienkou, že rozpočtový orgán je vždy riadne informovaný o odmenách vo výške nad 1 milión EUR.

Návrhy Komisie uľahčiť využívanie zjednodušených foriem grantov v režime zdieľaného hospodárenia sa v Rade a Európskom parlamente stretli so všeobecnou podporou. V niektorých prípadoch sa však zvýšili prahové hodnoty a stropy oprávnenosti, tak v Rade, ako aj v Európskom parlamente (príkladom je paušálne financovanie nepriamych nákladov v rámci fondov SSR) a zaviedli sa nové možnosti zjednodušeného výpočtu nákladov (napríklad štandardný výpočet nákladov na zamestnancov v prípade fondov SSR) bez náležitej analýzy všetkých podporných údajov alebo následkov v praxi.

Komisia nesúhlasí s možnosťou skutočných nákladov, ktorá bola navrhovaná ako alternatíva k zjednodušenému výpočtu nákladov, čím sa oslabuje účinok zjednodušenia. Komisia trvá na tom, aby sa povinne používali výlučne zjednodušené formy grantov (príklad: pravidlá účasti na programe Horizont 2020, malé granty v rámci ESF).

Pokiaľ ide o spoločnú poľnohospodársku politiku, Rada uvítala navrhovaný režim základných platieb ako značné zjednodušenie. Boli však vznesené určité obavy týkajúce sa hladkého prechodu zo súčasného systému na budúci. Z tohto dôvodu sa navrhlo vložiť do pôvodných návrhov Komisie niekoľko výnimiek (možnosť ponechať súčasné platobné nároky, a predovšetkým možnosť prejsť z regionálneho modelu na celoštátny). Komisia teraz tieto pozmeňujúce návrhy preskúmava.

4.3 Zjednodušenie postupu verejného obstarávania

Pravidlá verejného obstarávania uplatniteľné na programy EÚ sú v súlade s príslušnými smernicami EÚ o verejnom obstarávaní, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch. Bolo však možné prijať niekoľko zlepšení. Napríklad záruky sa budú vyžadovať iba po posúdení rizika a postupy verejného obstarávania pri ponukách pod prahovými hodnotami stanovenými v daných smerniciach boli zjednodušené.

4.4 Krok smerom k elektronickej verejnej správe

Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách umožňuje členským štátom, inštitúciám EÚ a partnerom podniknúť konkrétne kroky smerom k elektronickej verejnej správe prostredníctvom rozšírených možností (predkladanie žiadostí o grant a ich správa vrátane elektronického podpisu dohôd o grante, elektronické zadávanie verejných zákaziek) a posilnených cieľov.

Komisia nepodporuje návrh Rady posunúť termín vykonávania projektu „e-cohesion“ členskými štátmi z 31. decembra 2014 na 31. decembra 2016 (fondy SSR). Projekt „e‑cohesion“ je významnou súčasťou programu zjednodušenia a takéto oneskorenie by oslabilo úžitok tohto projektu, pokiaľ ide o zníženie administratívnej záťaže príjemcov. Termín koniec roka 2014 navyše zodpovedá Digitálnej agende pre Európu. To isté platí aj o zámere Rady vypustiť požiadavku zavedenia elektronického informačného systému na monitorovanie a hodnotenie programov rozvoja vidieka.

4.5 Primeranejšia a nákladovo efektívnejšia kontrola

V súvislosti s postupmi auditu a kontroly obsahoval návrh Komisie aj prístup založený na hodnotení rizika. Komisia zaznamenala všeobecnú požiadavku väčšej miery primeranosti na každej úrovni a tendenciu obmedziť rozsah pôsobnosti právomocí Komisie v oblasti monitorovania a auditu v režime zdieľaného hospodárenia (a to najmä pri poľnohospodárskej politike a politike súdržnosti).

Komisia namieta voči týmto obmedzeniam v oblasti auditu a kontroly, ktoré navrhla Rada, lebo sa nimi ohrozuje vierohodnosť Komisie (príklad: fondy SSR a spoločná poľnohospodárska politika).

Komisia bola vždy proti takýmto zmenám v návrhoch, keďže by viedli k zníženiu úrovne vierohodnosti, ktorú požadujú vnútroštátne orgány, a ohrozili by pokrok dosiahnutý v rámci predchádzajúcich viacročných rámcov. Komisia opätovne pripomína, že ak by Komisia spolu s členskými štátmi a Európskym parlamentom nemali možnosť prijať potrebné opatrenia na zníženie miery chybovosti a na zlepšenie mechanizmov auditu a kontroly, riskovalo by sa poškodenie dobrého mena Európskej únie ako celku.

5. ZÁVERY A ĎALŠIE KROKY

Komisia:

– víta skutočnosť, že v rámci politickej dohody o revidovanom nariadení o rozpočtových pravidlách Európsky parlament a Rada prijali značný počet jej návrhov zameraných na zjednodušenie rozpočtových pravidiel v prospech zainteresovaných strán;

– konštatuje, že v danom štádiu legislatívneho procesu, v ktorom sa nachádzajú návrhy na budúci viacročný finančný rámec, práca vykonaná v Rade a Európskom parlamente svedčí o širokej podpore väčšiny zjednodušujúcich návrhov Komisie. Treba sa však venovať vážnym obavám súvisiacim s oslabením niektorých dôležitých prvkov v rozhodujúcich oblastiach, ku ktorému prišlo počas rokovaní a ktoré by potenciálne mohlo mať negatívny vplyv na operačnú flexibilitu nevyhnutnú pre rozpočtové a finančné hospodárenie vrátane hodnotenia výkonnosti a podávania správ o nej;

– zdôrazňuje potrebu zaistiť súlad medzi sektorovými pravidlami a všeobecným rámcom nariadenia o rozpočtových pravidlách a dosiahnuť rovnováhu medzi zjednodušením a riadnym finančným hospodárením;

– pripomína, že zjednodušenie je spoločnou výzvou a zodpovednosťou inštitúcií EÚ a členských štátov;

– potvrdzuje svoje odhodlanie naďalej brániť svoje zjednodušujúce návrhy a monitorovať pokrok v plnení programu zjednodušenia označením všetkých opatrení, ktoré boli zavedené počas legislatívneho procesu a ktoré majú za následok vyššiu administratívnu záťaž pre príjemcov.

Komisia verí, že táto správa o pokroku prispeje k prehodnoteniu niektorých zmien v zjednodušujúcich prvkoch, ktoré tvoria podstatu návrhov, a že sa zachová dynamický prístup k zjednodušeniu a zvýšeniu účinnosti pravidiel a postupov výdavkových programov. Únia tak splní očakávania príjemcov a vnútroštátnych správ v súvislosti s výrazným zjednodušením bez toho, aby sa znížila kvalita výdavkov EÚ. Hneď ako rokovania pokročia, Komisia sprístupní aktualizovanú hodnotiacu tabuľku, keďže cieľom Európskej rady je dosiahnuť dohodu o VFR do konca roka 2012.

Príloha

Hlavné body hodnotiacej tabuľky vo všetkých oblastiach politiky

Všeobecné poznámky || Pokiaľ ide o väčšinu návrhov Komisie na nové výdavkové programy nového viacročného finančného rámca, Rada a Európsky parlament vykonali významnú prácu (VFR 2014 – 2020). Spoluzákonodarcovia sa zhodujú v tom, že zjednodušenie je dôležitým horizontálnym cieľom. Ich ambície sa však v konkrétnych otázkach líšia. Rada navrhuje obsiahlejšie zjednodušenie predovšetkým v tých oblastiach, v ktorých za správu rozpočtu EÚ zodpovedajú členské štáty v spolupráci s Komisiou (zdieľané hospodárenie), ako je poľnohospodárstvo a politika súdržnosti, s cieľom poskytnúť vnútroštátnej správe väčšiu flexibilitu. Komisia podporuje dodatočné zjednodušujúce prvky pod podmienkou, že tieto prvky nenarušia riadne finančné hospodárenie a schopnosť Komisie zaistiť dodržiavanie platného právneho rámca. Európsky parlament je otvorený väčšiemu zjednodušeniu a hoci súhlasí s cieľom členských štátov, aby ich vnútroštátna správa mala väčšiu flexibilitu v režime zdieľaného hospodárenia, považuje za potrebné vymedziť konkrétne ukazovatele. Pokiaľ ide o rozhodovacie nástroje pri otázkach týkajúcich sa rozpočtu a finančného hospodárenia, stanoviská Rady a Európskeho parlamentu komplikujú právne texty. Týmito stanoviskami sa do právnych textov vkladá príliš veľa technických detailov, sťažuje sa prijatie čisto technických rozhodnutí a sú dôkazom toho, že spoluzákonodarcovia majú odlišný prístup k delegovaniu právomocí na Komisiu (delegované a vykonávacie akty). Komisia trvá na zachovaní nevyhnutného priestoru na operatívne voľné uváženie v otázkach efektívneho finančného hospodárenia, aby mohla reagovať na očakávania príjemcov týkajúce sa urýchlenia vykonávania programov a zvýšenia ich efektívnosti tým, že sa obmedzia byrokratické postupy. Ďalšie body, pri ktorých sa treba snažiť o vyváženejší prístup, sú: a) účinnosť vplyvu finančných prostriedkov zachovaním cielenejšieho prístupu na dosiahnutie strategických cieľov na rok 2020 a b) zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia prostredníctvom primeraných a riadnych kontrol a metodík auditu. Komisia bude úzko spolupracovať so spoluzákonodarcami s cieľom dosiahnuť v uvedených prioritách akceptovateľný výsledok.

Zníženie počtu programov || Jednotnosť spoločných pravidiel a sektorových pravidiel [článok 1 fondov SSR – nariadenie o spoločných ustanoveniach, KOM(2011) 615 v konečnom znení] [KOM(2011) 615 v konečnom znení] || Stanovisko Rady k nariadeniu o fondoch SSR (nariadenie o spoločných ustanoveniach) môže mať za následok viaceré výnimky v sektorových pravidlách. Komisia zastáva názor, že výnimky v sektorových pravidlách musia byť povolené v spoločných pravidlách, inak vznikne riziko narušenia plánovaného zosúladenia tým, že v sektorových pravidlách sa zavedú mnohé výnimky. V tejto súvislosti Komisia podporuje vyhlásenie Spojeného kráľovstva, aby sa usilovalo o väčší súlad pravidiel týkajúcich sa fondov v rámci spoločného strategického rámca.

Program FISCUS [KOM(2011) 706 v konečnom znení] || Rada a Európsky parlament navrhli rozdeliť integrovaný program, ktorý pôvodne navrhla Komisia v oblasti colníctva a daní. Komisia i naďalej zastáva názor, že integrovaný program FISCUS by zaistil výrazné zjednodušenie, posilnil súčinnosť a zabezpečil jednotnosť v spôsoboch vykonávania bez toho, aby to negatívne vplývalo na odlišné charakteristiky týchto dvoch sektorov. Vzhľadom na stanoviská spoluzákonodarcov však Komisia predložila návrhy dvoch samostatných programov.

Jednotný sektorový rámec || Spoločný strategický rámec (článok 12 nariadenia o spoločných ustanoveniach) || Rada a Európsky parlament zamietli používanie delegovaných aktov na vymedzenie nepodstatných prvkov spoločného strategického rámca. Miesto toho navrhujú zahrnúť tieto prvky do prílohy k legislatívnemu aktu. Komisia súhlasila s prijatím tohto prístupu, ale trvá na tom, aby bola splnomocnená prijímať delegované akty a mohla tak dopĺňať prílohu o nepodstatné prvky technického charakteru spoločného strategického rámca a meniť ju. Je to nevyhnutné na to, aby sa umožnila istá flexibilita pri upravovaní náležitých prvkov na základe praktických skúseností.

Spoločné pravidlá pre vonkajšie finančné nástroje [KOM(2011) 842 v konečnom znení] || Rada a spravodajca Európskeho parlamentu si želajú zahrnúť do sektorových vonkajších finančných nástrojov časti nariadenia o spoločných vykonávacích predpisoch uplatniteľné na všetky vonkajšie finančné nástroje. Komisia sa bude usilovať o zachovanie integrity jednotného súboru zjednodušených vykonávacích pravidiel v rámci vykonávacieho nariadenia na zaistenie riadneho finančného hospodárenia a právneho prístupu.

Jediná platobná agentúra v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (článok 7 horizontálneho nariadenia o spoločnej poľnohospodárskej politike [KOM(2011) 625 v konečnom znení/2] || Predsedníctvo Rady navrhuje obmedziť počet platobných agentúr v každom členskom štáte na „nevyhnutné minimum“. Komisia navrhla zníženie počtu platobných agentúr v každom členskom štáte alebo regióne na jednu agentúru, aby sa zabezpečilo ďalšie zosúladenie a zjednodušenie riadenia spoločnej poľnohospodárskej politiky, a to najmä znížením administratívnej záťaže a zvýšením účinnosti auditu.

Jedna koordinujúca vnútroštátna agentúra v rámci programu Erasmus pre všetkých (článok 21) [KOM(2011) 788 v konečnom znení] || Rada vo svojom čiastočnom všeobecnom smerovaní vypustila návrh Komisie zaviesť iba jednu koordinujúcu vnútroštátnu agentúru v každom členskom štáte. Príslušný výbor EP tento návrh spochybňuje. Komisia nesúhlasí s názorom výboru EP, podľa ktorého by sa mal zachovať súčasný stav, keďže by to znížilo flexibilné použitie fondov EÚ v rámci členských štátov a spôsobilo by to dodatočnú administratívu a náklady.

Tri sektory v rámci jedného nástroja „Spájame Európu“ [KOM(2011) 665 v konečnom znení/2] || Rada v čiastočnom všeobecnom smerovaní zo 7. júna 2012 podporila integrovaný prístup nástroja „Spájame Európu“ Parlament v rámci spoločného výboru TRAN-ITRE, ktorý sa touto oblasťou zaoberá, naznačuje širokú podporu pre tento nástroj.

Súčinnosť/začleňovanie politických priorít || Ekologizácia priamych platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (články 29 až 33 nariadenia o priamych platbách) [KOM(2011) 625 v konečnom znení] || V Rade sa objavujú tendencie, ktorých následkom by mohlo byť oslabenie návrhov Komisie. Rada, ako aj spravodajca Európskeho parlamentu navrhli zmeny a doplnenia zamerané na obmedzenie rozsahu pôsobnosti požiadaviek ekologizácie, a to napríklad zvýšením hraničných hodnôt a širším vymedzením pojmov. Podľa zmien a doplnení, ktoré do návrhu horizontálneho nariadenia o SPP navrhol spravodajca Európskeho parlamentu, nedodržiavanie požiadaviek ekologizácie by nemalo ovplyvniť základnú priamu platbu. Tým by sa ekologizácia stala pre farmárov de facto dobrovoľná. Zatiaľ čo sa dá rokovať o niektorých úpravách v technických návrhoch Komisie, mechanizmy ekologizácie by mali zostať vierohodnými, aby sa dosiahol cieľ, že na postupy šetrné voči životnému prostrediu pripadne 30 % priamych platieb.

Začleňovanie horizontálnych zásad (články 7, 8, 48 a 87 fondov SSR) || Rada a Parlament podporujú širšie začleňovanie horizontálnych zásad rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie, trvalo udržateľného rozvoja a zmeny klímy. Ak by sa však (v súlade so stanoviskom Rady) členským štátom udelila právomoc hodnotiť relevanciu týchto zásad v operačných programoch, oslabilo by to samotné začleňovanie.

Jasné prioritné ciele a ukazovatele (orientované na výsledky) || Minimálna suma pridelená na ESF [článok 4 EFRR, KOM(2011) 611 v konečnom znení/2] || Vypustenie ustanovenia o minimálnej sume pridelenej na Európsky sociálny fond (ESF) z nariadenia o spoločných ustanoveniach v súlade so stanoviskom Rady by oslabilo zameranie sa na priority stratégie Európa 2020 v oblasti rastu a zamestnanosti. Komisia trvá na tom, že je nevyhnutné, aby predvídateľnosť rozpočtu ESF bola zabezpečená prostredníctvom minimálneho podielu prostriedkov určených na politiku súdržnosti. Je to kľúčovou požiadavkou na zabezpečenie potrebného stupňa investícií do ľudí, aby sa dosiahli ambiciózne ciele v oblasti zamestnanosti, predovšetkým pokiaľ ide o zníženie úrovne nezamestnanosti a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Výbor pre zamestnanosť Európskeho parlamentu dôrazne podporuje všetky uvedené návrhy Komisie.

(článok 5 EFRR) || Rada navrhuje umožniť financovanie základnej infraštruktúry v oblasti životného prostredia, dopravy a IKT v rozvinutejších regiónoch. Komisia zastáva názor, že použitie malých súm dostupných v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) v rozvinutejších regiónoch, ktoré už sú dobre vybavené, by neprinieslo veľký ekonomický prínos. Tieto peňažné prostriedky sa dajú využiť oveľa efektívnejšie na priame povzbudenie rastu a zamestnanosti v menej rozvinutých chudobných regiónoch.

Tematická koncentrácia ESF (článok 4 ESF) [KOM(2011) 607 v konečnom znení/2] || Rada navrhuje zmeniť mechanizmus tematickej koncentrácie Európskeho sociálneho fondu (ESF) na podporu sociálneho začleňovania a boja proti chudobe. V dôsledku výnimky, ktorú Rada navrhuje a ktorá by umožnila započítavať financie z EFRR do 20 % prostriedkov, ktoré sú cieľovou sumou v rámci ESF na toto tematické zameranie, by sa mechanizmus tematickej koncentrácie stal bezvýznamným. Samotné prostriedky z EFRR, a to najmä v menej rozvinutých regiónoch, by mohli predstavovať až 20 % zdrojov ESF. Výbor pre zamestnanosť Európskeho parlamentu dôrazne podporuje všetky uvedené návrhy Komisie.

Výkonnostný rámec pri fondoch SSR (článok 20 a príloha I fondov SSR) || Rada navrhla také zmeny, ktoré by členským štátom poskytli väčšiu flexibilitu a dostatočné záruky na odstránenie obáv v súvislosti s negatívnou motiváciou (pozastavenie platieb a finančné opravy). Komisia tieto zmeny môže akceptovať, ale neprijme vypustenie alebo oslabenie negatívnej motivácie, ktorá má odrádzať od nedostatočného výkonu a stanovovania nerealistických cieľov.

Nové ciele a ukazovatele || Toto je horizontálny problém. Spravodajcovia Európskeho parlamentu a v niektorých prípadoch aj Rada navrhujú doplniť do návrhov Komisie viaceré podrobné ciele a nové ukazovatele, ktoré sú menej konkrétne alebo relevantné, čím sa oslabuje zameranosť na výsledky.

Erasmus pre všetkých [články 4, 5 a 11 KOM(2011) 788 v konečnom znení] || V čiastočnom všeobecnom smerovaní Rady boli odstránené všetky ukazovatele. Rada navrhuje vymedziť ukazovatele vo vykonávacom akte. Tento postup nie je v súlade s ostatnými programami. Ukazovatele sú bežnou súčasťou legislatívneho aktu alebo sa vymedzujú v delegovaných aktoch.

Program „Tvorivá Európa“ [článok 14, KOM(2011) 785 v konečnom znení] || Rada navrhuje vymedziť ukazovatele vo vykonávacom akte. Tento postup nie je v súlade s ostatnými programami. Všeobecné ukazovatele programu ako celku sú súčasťou legislatívneho aktu. Z tohto dôvodu sú základné ukazovatele vymedzené v samotnom legislatívnom texte a nemôžu sa upresňovať delegovanými aktmi.

Program „Zdravie pre rast“ [články 2 a 7 KOM(2011) 709 v konečnom znení] || Cieľ tohto programu a jeho ukazovatele sú oveľa širšie a menej orientované na výsledky a ako také nemajú priame spojenie s finančnými a operačnými kapacitami programu. Rozhodnutie vo všeobecnom smerovaní Rady zvýšiť mieru spolufinancovania vo všeobecnosti na 80 % v prípade tzv. jednotných akcií medzi členskými štátmi (pozri ďalej v texte) a tomu odporujúce rozhodnutie rozšíriť pokryté ciele by pravdepodobne prispeli k oslabeniu vplyvu daného programu, keďže by bolo možné financovať len menší počet akcií.

Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo [článok 6, KOM(2011) 804 v konečnom znení] || Rada doplnila nové priority; predovšetkým začlenenie odkazu na spracovanie by znížilo účinnosť programu, keďže v porovnaní s ostatnými štrukturálnymi nástrojmi ide o malý program. Návrh nariadenia o Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo by sa mal zameriavať na hlavné oblasti v sektoroch rybného hospodárstva a akvakultúry.

Flexibilné rozhodovacie postupy || Delegovanie právomocí na Komisiu sa ruší alebo obmedzuje || Toto sú horizontálne otázky a nachádzajú sa v mnohých úpravách, ktoré Rada a Európsky parlament vložili do návrhov Komisie. Rada a v niektorých prípadoch i Európsky parlament navrhli odstrániť alebo obmedziť rozsah pôsobnosti delegovania právomocí na Komisiu, ktoré jej umožňujú prijímať delegované akty pri zmene a doplnení nepodstatných prvkov legislatívneho aktu. Rada a EP navrhli, aby tieto prvky boli začlenené do legislatívneho aktu. Takýto prístup spôsobí, že legislatívne texty budú obsahovať príliš mnohé technické detaily. Zhoršila by sa tým čitateľnosť textov, ovplyvnilo by to prístupnosť textov zainteresovaným stranám a zmenšilo by to priestor pre voľné uváženie operačného riadenia potrebný na riadne a efektívne finančné hospodárenie s prostriedkami EÚ alebo by malo za následok zdĺhavý rozhodovací proces.

Delegované a vykonávacie akty || Rada v mnohých prípadoch navrhla, a to najmä v oblasti zdieľaného hospodárenia (spoločná poľnohospodárska politika, politika súdržnosti, Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo), ustúpiť od delegovaných aktov a prejsť na vykonávacie akty, aby sa posilnilo právo kontroly členskými štátmi (v komitologickom postupe) a znížiť monitorovanie Európskym parlamentom. V dôsledku toho sa vynárajú otázky o rozsahu pôsobnosti a povahe aktov, na ktoré sa vzťahujú články 290 a 291 zmluvy (ZFEÚ), a významné inštitucionálne následky. Naproti tomu Európsky parlament navrhuje systematický prechod z vykonávacích aktov na delegované akty, čím sa stavia na rovnakú pozíciu ako Rada. Takéto stanoviská sú úplne nevhodné vzhľadom na orientačné programovacie dokumenty, ktoré sa musia prijať a následne sa rýchlo upravujú, aby sa umožnila včasná reakcia na meniace sa okolnosti a účinné vykonávanie programov. Takéto delegované akty by neboli v súlade so zmluvou a výrazne by narušovali operačné vykonávanie a predĺžili by čas na poskytnutie a vyplácanie finančných prostriedkov. Takisto by boli úplne nevhodné pre programovacie dokumenty v rámci nástrojov RELEX, pri ktorých sa vo väčšine prípadov vyžaduje, aby boli prediskutované s prijímajúcou treťou krajinou a aby ňou boli aj schválené. Tu treba pripomenúť, že programovacie dokumenty sú určené na vykonávanie príslušných právnych nástrojov, a nie na ich reguláciu, a teda nemajú právnu povahu (tzn. nestanovujú sa nimi všeobecné a záväzné pravidlá v rámci právneho poriadku EÚ), ktorá je základom pre vymedzenie „delegovaného aktu“.

Obmedzenia rozpočtových právomocí Komisie || Rada a v mnohých prípadoch i Európsky parlament navrhujú ďalšie rozdelenie rozpočtu na čiastkové stropy pre rôzne činnosti a/alebo opatrenia a pre technickú pomoc programov. Ustanoviť sa to má na úrovni legislatívneho aktu. Takéto stanoviská obmedzujú potrebný priestor na vlastné uváženie operačného finančného riadenia Komisie, keďže ho zbavujú operačnej flexibility nevyhnutnej na riadne každodenné spravovanie rozpočtu. Sú úplne nevhodné pre programy s malým finančným krytím a neprimerane nepružné pre ročné pracovné programy.

Európska územná spolupráca [článok 20, KOM(2011) 611 v konečnom znení] || V prípade Európskej územnej spolupráce Rada navrhla, aby kombinácia riadiacich a kontrolných funkcií orgánov nebola povinná. Komisia s týmto nesúhlasí a trvá na tom, že takáto kombinácia by mala byť povinná, aby sa zaistili primerané riadiace štruktúry pri relatívne malých programoch v rámci Európskej územnej spolupráce a aby sa predišlo plytvaniu s obmedzenými ľudskými zdrojmi vo verejnom sektore.

Pravidlá oprávnenosti || DPH v projektoch infraštruktúry [článok 8, nástroj „Spájame Európu“, KOM(2011) 665 v konečnom znení] (článok 59 fondov SSR) (článok 20 programu LIFE) [KOM(2011) 874 v konečnom znení] || V nadväznosti na dohodu o nariadení o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje oprávnenosť nákladov na DPH pod podmienkou, že nie je vymáhateľná a zaplatil ju príjemca, ktorý nie je nezdaniteľným subjektom podľa vymedzenia v článku 13 ods. 1 smernice 2006/112/ES, Rada a Európsky parlament spochybňujú sektorové návrhy v nástroji „Spájame Európu“, v nariadení o spoločných ustanoveniach pre fondy SSR a v programe LIFE, ktorými sa vylučuje oprávnenosť DPH. Komisia je presvedčená, že neoprávnenosť DPH, a to najmä pri projektoch infraštruktúry, je náležitá, a teda by sa mala zachovať v príslušných sektorových legislatívnych aktoch. V opačnom prípade sa rozpočet Európskej únie využije na financovanie vnútroštátnych rozpočtov namiesto toho, aby sa ním financovalo viac projektov. To by mohlo byť v rozpore s cieľmi a účelom daných finančných nástrojov.

Marketingové opatrenia (Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo ) (článok 71 návrhu nariadenia o Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo [KOM(2011) 804 v konečnom znení] Jednotná miera financovania v programe Horizont 2020 (články 22 a 24 pravidiel účasti) [KOM(2011) 810 v konečnom znení] || Rada navrhuje vypustenie odkazu na podporu „priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov“ z návrhu Komisie o Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo. Európsky parlament naznačil svoju podporu pre návrh Komisie. Komisia nesúhlasí so stanoviskom Rady, keďže podpora malých rybárskych plavidiel je dôležitá, pretože im často chýbajú skúsenosti, vedomosti alebo finančné prostriedky na priamy predaj ich výrobkov. O jednotnej miere financovania pre všetky akcie v rámci projektu nie je presvedčený spravodajca Európskeho parlamentu. Otázku jednotnej paušálnej sumy v prípade nepriamych nákladov spochybňuje tak Rada, ako aj Európsky parlament. Komisia trvá na svojich návrhoch, ktoré sú obsiahnuté v pravidlách účasti na programe Horizont 2020, keďže tieto otázky sú základom zjednodušených pravidiel financovania v programe Horizont 2020. Predstavujú úsilie Komisie o zníženie administratívnej záťaže príjemcov a miery chybovosti, o jednoduchšiu kontrolnú stratégiu a skrátenie lehoty na udelenie grantu v záujme príjemcov.

Zjednodušené metódy financovania nákladov || Fondy SSR (článok 58) || Rada navrhla novú možnosť zjednodušeného výpočtu nákladov na zamestnancov tak, že sa hrubé ročné náklady na zamestnanie vydelia 1650 hodinami. Komisia je v tomto bode zdržanlivá z toho dôvodu, že nie je k dispozícii metodika, ktorá by podporila takúto metódu výpočtu.

ESF [článok 14 nariadenia o ESF, KOM(2011) 607] || Rada v prípade ESF navrhla, aby operácie v hodnote pod 50 000 EUR okrem paušálnych súm a jednotkových nákladov mohli využiť aj paušálne sadzby. Z dôvodu väčšieho zjednodušenia by Komisia uprednostnila povinné využívanie paušálnych sadzieb, a nie voliteľnú možnosť.

Primeraná kontrola || Fondy SSR (článok 140) || Rada navrhla zmeny a doplnenia, ktoré obmedzujú audítorskú prácu Komisie v neakceptovateľnej miere, keďže sa tým ohrozuje kapacita Komisie monitorovať využívanie rozpočtu EÚ a jej miera zodpovednosti za plnenie rozpočtu.

Metódy auditu vo fondoch SSR (článok 116) || Rada navrhla, aby vnútroštátne audítorské orgány mohli používať v rámci politiky súdržnosti neštatistické metódy výberu vzorky. Komisia neprijala toto stanovisko, pretože takéto metódy nemusia poskytnúť spoľahlivé a porovnateľné údaje vo všetkých členských štátoch, a tým sa ohrozuje vierohodnosť na úrovni EÚ.

Elektronická verejná správa || Fondy SSR (článok 112) || Rada navrhuje posunúť termín vykonávania projektu „e-cohesion“ z roku 2014 na rok 2016. Zavedenie významného zjednodušenia pre príjemcov by sa tým oneskorilo o dva roky. Komisia s týmto oneskorením nemôže súhlasiť.

[1] KOM(2011) 500 z 29.6.2011.

[2] COM(2012) 42 final.

[3] KOM(2010) 815 v konečnom znení.

[4] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, KOM(2011) 615 v konečnom znení.

[5] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, KOM(2011) 628 v konečnom znení.

[6] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení, KOM(2011) 610 v konečnom znení.

[7] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program pre colníctvo a dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (FISCUS) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES, KOM(2011) 706 v konečnom znení.

[8] Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program pre colníctvo v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Colníctvo 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 624/2007/ES, COM(2012) 464 final; zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program pre dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1482/2007/ES, COM(2012) 465 final.

[9] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú pravidlá účasti a šírenia v programe Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020), KOM(2011) 810 v konečnom znení.

[10] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE), KOM(2011) 874 v konečnom znení.

[11] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020, KOM(2011) 809 v konečnom znení.

[12] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, KOM(2011) 788 v konečnom znení.

[13] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Tvorivá Európa, KOM(2011) 785 v konečnom znení.

[14] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie pre vonkajšiu činnosť, KOM(2011) 842 v konečnom znení.

[15] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj „Spájame Európu“, KOM(2011) 665 v konečnom znení/2.

[16] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, KOM(2011) 625 v konečnom znení.

[17] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe Spotrebitelia na roky 2014 – 2020, KOM(2011) 707 v konečnom znení.

[18] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020), KOM(2011) 834 v konečnom znení.

[19] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie.

[20] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program „Európa pre občanov“, KOM(2011) 884 v konečnom znení.