SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 1.4.2009 
SEK(2009) 417 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
pripojený k 
 
BIELEJ KNIHE 
 
Adaptácia na zmenu klímy:  európsky rámec opatrení 
 
 
Adaptácia na zmenu klímy:  
 výzva pre európske po ľnohospodárstvo a vidiecke oblasti  
{KOM(2009) 147 v kone čnom znení} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Adaptácia na zmenu klímy:  
výzva pre európske po ľnohospodárstvo a vidiecke oblasti  
1. ÚVOD 
V nasledujúcich desa ťročiach bude po ľnohospodárstvo ovplyvnené zmenou klímy, a to vo 
svetovom ako aj európskom meradle. Hoci je po ľnohospodárstvo EÚ technologicky vyspelé, 
jeho schopnos ť poskytova ť potraviny a prispieva ť k službám ekosystému v rámci európskej 
spoločnosti je priamo závislá od kl imatických podmienok. Európski po ľnohospodári budú 
musieť vzhľadom na rastúcu neistotu ur čiť svoje stratégie týkajúce  sa produkcie, riadenia 
hospodárstva a investícií.  
Zmena klímy je jedným z mnohých faktorov, ktoré ovplyv ňujú európske po ľnohospodárstvo a 
vidiecke oblasti. Sociálno-ekonomické faktory, medzinárodná hospodárska sú ťaž, 
technologický rozvoj, ako aj  politické rozhodnutia ur čia dosah, ktorý budú agro-klimatické 
zmeny ma ť na odvetvie po ľnohospodárstva v EÚ. Ke ďže poľnohospodári spravujú vä čšinu 
pôdy v EÚ, dôležitou úlohou Spolo čnej poľnohospodárskej politiky (SPP) je u ľahčiť 
prispôsobenie sa meniacim sa podmienkam tým, že pomôžu po ľnohospodárom adaptova ť ich 
produkciu meniacej sa klimatickej situácii a poskytnú ť širšie služby ekosystému v závislosti 
od pôdneho manažmentu.  
V bielej knihe „Adaptácia na zmenu klímy“1 sa ustanovuje európsky rámec pre činnosti na 
zlepšenie odolnosti Európy vo či zmene klímy, pri čom sa zdôraz ňuje potreba za členenia 
adaptácie do všetkých k ľúčových európskych politík a zintenzí vnenia spolupráce na všetkých 
úrovniach správneho riadenia. 
Tento dokument, ktorý dop ĺňa bielu knihu, poskytuje zhrnutie hlavných vplyvov zmeny klímy 
na poľnohospodárstvo EÚ, zvažuje potreby adaptácie,  opisuje dosah pre SPP a skúma možnú 
smerovanie budúcich opatrení. Jeho cie ľom je v širšom meradle zapoji ť členské štáty a 
poľnohospodársku komunitu do rozhovorov a činností týkajúcich sa po trieb adaptácie, ktoré 
vyplývajú z klimatických tlakov. 
2. ZMENA KLÍMY : HLAVNÉ PROBLÉMY PO ĽNOHOSPODÁRSTVA EÚ 
2.1. Vplyvy na po ľnohospodársku výrobu 
Zmena klímy bude ma ť komplexný vplyv na biofyzikál ne procesy, ktoré sú oporou 
poľnohospodárskych systémov, a to s negatívnymi aj pozitívnymi dôsledkami v rôznych 
regiónoch EÚ. Zvyšujúca sa atmosférická koncentrácia CO 2, vyššie teploty, zmeny v ro čnom 
a sezónnom úhrne zrážok a frekvencia extr émnych udalostí sú faktory, ktoré ovplyvnia 
množstvo, kvalitu a stabilitu výroby potravín a prirodzené prostredie po ľnohospodárstva. 
                                                 
1 KOM(2009) 147. 
SK 3   SK Klimatické variácie budú ma ť dôsledky na dostupnos ť vodných zdrojov, škodcov a choroby, 
ako aj na pôdu a povedú k významným  zmenám v podmienkach pre po ľnohospodárstvo a 
živočíšnu výrobu. V extrémnych prípadoch môže degradácia po ľnohospodárskych 
ekosystémov znamena ť dezertifikáciu, čo by viedlo k celkovej strate  kapacity produkcie danej 
pôdy. 
Z krátkodobého h ľadiska sú frekvencia a intenzita extrémnych výkyvov po časia a sezónne 
zmeny v úhrne zrážok faktormi, ktoré budú pravdepodobne ma ť najvážnejšie dôsledky na 
poľnohospodárstvo. Klimatické podmienky, ktoré možno predpoklada ť v dvadsiatom prvom 
storočí sa budú zna čne meniť podľa geografických oblastí. Niek toré oblasti zaznamenajú 
negatívne a zárove ň aj pozitívne vplyvy, ktorých netto výsledky nie sú známe, ke ďže reakcie 
plodín na klimatické variác ie ešte nie sú dostato čne preskúmané. Hoci je zmena klímy 
globálnym procesom, jej lokálny dosah je rozdielny.  Celkové netto ú činky na činnosti 
poľnohospodárskych podnikov sa líšia a to v rá mci EÚ a medzi jednotlivými druhmi 
podnikov v tom isto regióne.  
V prílohe I sú zhrnuté hlavné aspekty a dosahy zmeny klímy v rôznych regiónoch EÚ. 
Plodiny 
Niektoré aspekty zmeny klímy, ako sú napr íklad vyššie teploty, zvýšená fotosyntéza kvôli 
vyšším úrovniam CO 2 v ovzduší a dlhšie vegeta čné obdobia môžu ma ť mierne pozitívne 
účinky na produktivitu plodín pestovaných na ornej pôde  v niektorých oblastiach a to aspo ň 
do polovice 21. storo čia. V severných regiónoch môže dôjs ť k zvýšeniu výnosov a k 
rozšíreniu spektra možných plodín, tieto výhody však vyplynú z nízkej úrovne zvýšenia 
teploty a sú ve ľmi neisté. Ďalšie otep ľovanie bude v stúpajúcej miere škodlivé, pretože rast a 
výnosy plodín sú podmienené teplotnými prahovými hodnotami spojenými s k ľúčovými 
reprodukčnými stup ňami. Urých ľovanie vegeta čného cyklu má negatívne ú činky na 
nalievanie zrna a jeho kvalitu. 
Spektrum nepriaznivých vplyvov sa môže o čakávať v rámci zvýšenej medziro čnej a sezónnej 
variability zrážok, pri čom sa očakáva zníženie let ných zrážok v južnej časti EÚ a zvýšenie 
intenzity zimných zrážok v strednej a severnej časti EÚ. Extrémne poveternostné podmienky, 
ako sú vlny horú čav a sucha môžu vážne naruši ť produkciu, najmä po čas kritickej fázy rastu 
plodín.  
Produkcia zeleniny  je veľmi citlivá na dostupnos ť vody, a dokonca aj na mierny stres 
spôsobený teplotou vychýlenou z optimálneho rozpätia, čo znamená, že tento druh produkcie 
je veľmi ohrozený, pokia ľ ide o zmeny klímy. 
Pokiaľ ide o viacro čné plodiny  predstavujú extrémne udalosti takisto vážne riziko, ke ďže 
môžu ovplyvni ť kapacitu produkcie na nieko ľko rokov. Pestovanie viacro čných plodín je tiež 
ovplyvnené časovým posunutím fenologickej fázy, ke ďže možnosti ich prispôsobenia 
prostredníctvom zmien v rozvrhu po ľnohospodárskych činností sú menej po četné ako pri 
plodinách pestovaných na ornej pôde. 
Mnoho druhov ovocných  stromov je citlivých na jarné mrazy po čas ich obdobia kvitnutia a 
zimné teploty takisto zohrávajú dôl ežitú úlohu pri ich produktivite. Ke ďže vyššie teploty 
spôsobia skorší príchod posledných jarných mr azov a takisto obdobie kv itnutia, riziko škôd 
zostane pravdepodobne vo vä čšej miere nezmenené. Rizi ko škôd spôsobené skorým 
príchodom jesenných mrazov sa pravdepodobne zn íži, potreba vody sa  však asi zvýši. 
Ťažkosti spojené s výskytom škodcov a chorôb sa pravdepodobne zvýšia.  
SK 4   SK Vplyvy na vinársky  sektor zah ŕňajú zvýšené riziko výskytu mrazov, skrátenie obdobia zrenia, 
stres z nedostatku vody, ktorý môže plodinu zna čne poškodi ť v štádiu zrelosti a vývoj situácie 
týkajúcej sa škodcov a chorôb. Oblas ť Európy vhodná na produkciu vína a olív sa môže 
rozšíriť do severnejších a výc hodnejších oblastí. V sú časných oblastiach produkcie sa 
variabilita pestovania druhov ovocia pravdepodobne zvýši. 
Chov hospodárskych zvierat  
Suchšie podmienky a vyššie teploty ovplyvnia živo číšnu výrobu v mnohých aspektoch 
vrátane dosahov na zdravie a dobré životné pod mienky zvierat. Zmena klímy má komplexný 
vplyv na sektor živo číšnej výroby, najmä kvôli zna čnej diverzite výrobných systémov v EÚ.  
Otepľovanie a extrémne udalosti, ako sú horú čavy, budú ma ť priamy vplyv na zdravie zvierat, 
ich rast a produkciu, a zárove ň aj na ich reprodukciu. Nepriame ú činky sa odrazia na zmenách 
v produktivite pasienkov a krmovín a na rozložení chorôb zvierat.  
Značnými škodlivými ú činkami budú s najvä čšou pravdepodobnos ťou postihnuté systémy 
extenzívneho spásania, ktoré sú pria mo závislé od klimatických podmienok, pokia ľ ide o 
krmivo a ustajnenie. Vyššie teploty a defic it letných zrážok v stre dozemných oblastiach 
skrátia obdobie spásania a znížia produkciu a kvalitu krmovín. Vo vlhkých oblastiach severozápadu môže však mierne oteplenie predstavova ť pre živo číšnu výrobu výhody, a to 
tým, že z krátkodobého až strednodobého h ľadiska sa zvýši produktivita pastvín.  
2.2. Hospodárske ú činky rizík spojených so zmenou klímy 
Na úrovni EÚ sa nezistil žiadny vzájomný vz ťah medzi otep ľovaním za posledné desa ťročia a 
úrovňou výnosu plodín, ktorý sa vo všeobecnosti zvýšil. Ú činky technológií, zdokonalenie 
riadenia hospodárstva a neustála adaptácia po ľnohospodárskych činností vo ve ľkej miere 
prevážili nad vplyvom zmeny klímy. Variabilita výnosov plodín sa od za čiatku storo
čia 
zvýšila v dôsledku extrémnyc h klimatických udalostí, napríklad sucha a horú čav v roku 2003 
a sucha na jar v roku 2007. 
Podľa viacerých hodnotení sa predpokladá, že na celoeurópskej úrovni budú o čakávané 
zmeny v priemerných klimatických premenných  prospešné pre po ľnohospodársku výrobu na 
nasledujúce tri desa ťročia. Zvýšené negatívne dosahy spôsobené extrémnymi udalos ťami je 
však možné o čakávať skôr ako v polovici storo čia. Klimatické extrémy môžu okrem 
narušenia ro čnej produkcie vážne ovplyvni ť infraštruktúru po ľnohospodárskych podnikov a 
spôsobiť tak značné hospodárskej straty. 
Hoci sú predpovede vplyvu zmeny klímy na po ľnohospodársku produktivitu a ceny neisté, 
očakáva sa, že častejšie sa opakujúce extrémne udalosti budú ma ť dosah na nestálos ť 
poľnohospodárskej výroby, najmä pre nedos tatok dodávok spôsobených výkyvmi po časia. 
Hoci rozhodujúci dosah na príjem po ľnohospodárskeho podniku závisí od súhry mnohých 
faktorov, ako sú globálny trh a podpora politiky, vyššia pravdepodobnos ť neúspechu v 
produkcii môže vies ť k zvýšenej nestabilite hospodárskej situácie po ľnohospodárov 
postihnutých extrémnymi poveternostnými prejavmi. 
2.3. Vyššie klimatické riziko pre vidiecke oblasti 
Vidiecke oblasti sú okrem vplyvov klima tických variácií, ktoré priamo ovplyv ňujú 
poľnohospodárstvo vystavené aj širokému spektru ďalších vplyvov. Patrí sem napríklad riziko 
záplav, najmä v regiónoch strednej a severn ej Európy a riziko poš kodenia infraštruktúry 
SK 5   SK spôsobené extrémnymi výkyvmi po časia. Zvyšujúca sa hospodárska sú ťaž týkajúca sa vody 
na rôzne použitie takisto predst avuje obavy pre vidiecke obyvate ľstvo a jednotlivé 
hospodárstva. 
Lesné ekosystémy a lesníctvo sú dôležitou sú časťou mnohých vidieckych oblastí. Zmena 
klímy povedie k zvýšenému riziku narušení spôsobených búrkami, požiarmi a výskytom škodcov a chorôb, ktoré majú dosah na rast a produkciu. Týmto sa zasiahne do hospodárskej 
životaschopnosti lesníckeho sektora, a to na jmä v južných oblastiach, a do schopnosti lesov 
poskytova ť environmentálne služby vr átane funkcie absorbova ť uhlík.  
Miznutie snehovej pokrývky v hor natých oblastiach bude ma ť negatívne dôsledky na 
turizmus v zimnom období a na vidiecke hospod árstva, ktoré sú od príjmu z turizmu závislé. 
Táto situácia môže nasta ť aj v oblastiach, ktoré budú čeliť nedostatku vody, pri čom teplejšia 
klíma môže zase znamena ť nové možnosti turizmu pre vidiecke oblasti v iných častiach EÚ.  
2.4. Adaptačná schopnos ť, ohrozenos ť a regionálne rozdiely 
Adaptácia poveternostným podmienkam bola vždy sú časťou riadenia hospodárstva a do 
určitej miery sa prispôsobeni e zmene klímy riadi rovnakými  zásadami ako adaptácia na 
krátkodobé výkyvy. Prispôsobenie agronom ických techník a stratégií po ľnohospodárstva už 
prebieha. V nasledujúcich desa ťročiach však môžu rozmery zmeny klímy prevýši ť schopnos ť 
mnohých po ľnohospodárov prispôsobi ť sa. 
Ohrozenos ť poľnohospodárstva sa v rámci EÚ líši v zá vislosti od vystavenia škodlivým 
klimatickým vplyvom a sociálnoekonomické ho kontextu. Existujúce agroekologické 
podmienky a schopnos ť vysporiadania sa s meniacimi sa podmienkami ovplyv ňujú adapta čnú 
schopnosť
 poľnohospodárov. Sociálnoekonomickými faktormi, ktoré ur čujú odolnosť sú:  
– charakteristiky po ľnohospodárskeho podniku, ako sú  napr. druh výroby, ve ľkosť podniku, 
úroveň intenzity,  
– diverzita systémov pestovania plodín a c hovu hospodárskych zvierat a iné zdroje príjmov 
okrem po ľnohospodárstva, 
– prístup k príslušným informáciám, techniká m a poznatkom o klimatických trendoch a 
adaptačných riešeniach, úloha, ktorú zohrávajú poradné orgány pri u ľahčovaní adaptácie, 
– všeobecná sociálnoekonomická situácia, pri čom poľnohospodári, ktorí majú obmedzené 
zdroje alebo sa nachádzajú vo vzdialenýc h oblastiach sú najohrozenejšou skupinou, 
– prístup k dostupným technológiám a infraštruktúre.  
Nerovnomerným rozložením vplyvov zmeny klímy sa o čakáva zvýšenie regionálnych 
rozdielov a zhoršenie hospodárskych rozdielov medzi vidieckymi oblas ťami Európy. Z 
dlhodobého h ľadiska môžu klimatické tlaky v niektorých častiach EÚ vies ť k ďalšiemu 
odsúvaniu po ľnohospodárstva na okraj záujmu, prípadne k opusteniu po ľnohospodárskej 
pôdy, pričom niektoré oblasti môžu zaznamena ť zlepšenie po ľnohospodárskych podmienok a 
príjmov. Takáto situácia môže zna čne ovplyvni ť charakter krajiny a biodiverzitu a tiež 
ovplyvniť celkový rozvoj európskych regiónov.  
SK 6   SK 2.5. Globálny vplyv na po ľnohospodárstvo a bezpe čnosť dodávok potravín  
Zmena klímy stavia globál nu výzvu zvyšujúcej sa po ľnohospodárskej výroby vzh ľadom na 
udržanie tempa s predpokladaným  rastom populácie, zabezpe čením dodávok potravín a 
udržaním vidieckeho živobytia pri zachovaní vy sokých noriem ochrany životného prostredia 
na celom svete do nového svetla.  
V oblastiach sveta položených v nižších zemepisných šírkach, kde sa nachádza vä čšina 
rozvojových krajín, aj minimálne dodato čné oteplenie zníži výnosy plodín a spustí vyššiu 
variabilitu týchto výnosov, čo bude ma ť vážne negatívne dôsledky na miestne zabezpe čenie 
dodávky potravín. Negatívne vplyvy na po ľnohospodárske výnosy sa ešte zhoršia častejšími 
extrémnymi výkyvmi po časia. Táto situácia s najvä čšou pravdepodobnos ťou zvýši závislos ť 
od dovozu potravín a po čet ľudí ohrozených hladom.  
Vo vyšších zemepisných šírkach sa v nasledujúcich nieko ľkých desa ťročiach predpokladá 
prevládajúca zvýšená produktivita. Napriek regionálnym zmenám vo výrobe, nebude v 
nasledujúcich dvoch alebo troch desa ťročiach ohrozená celková globálna produkcia potravín a 
predpokladá sa, že udrží tempo so zvyšujúcim  sa potravinovým dopytom  rastúcej svetovej 
populácie. V existujúcich prognózach sa však ne berú vždy do úvahy niektoré riziká spojené s 
extrémnymi poveternostnými prejavmi a výskyt om škodcov a chorôb, ktoré by zhoršili 
súčasný obraz týkajúci sa klimatických vplyvov na  produktivitu v rozvojových aj rozvinutých 
krajinách. Navyše v druhej polovici tohto storo čia môže globálna po ľnohospodárska 
produktivita za čať klesať. 
Kombinácia zmien v potenciále po ľnohospodárskej výroby v rôznych regiónoch sveta a 
zvýšený výskyt extrémnych výkyvov po časia by mohli vies ť k väčšej variabilite výroby, čím 
by sa prispelo k zvýšenej nestálosti  cien a zmenám v obchodných tokoch.  
3. ADAPTÁCIA PO ĽNOHOSPODÁRSTVA EÚ NA ZMENY KLÍMY  
Adaptačné opatrenia v po ľnohospodárstve sa pohybujú v rozmedzí od technologických riešení 
a prispôsobenie riadenia hospodárstva alebo štruktúr až po zmeny v politike, ktoré zah ŕňajú 
napríklad adapta čné plány. Z krátkodobého h ľadiska by mohli posta čovať autonómne 
opatrenia na úrovni po ľnohospodárskych podnikov, avšak dlhodobo bude potrebná adaptácia 
vo forme technologických a štrukturálnych zmien. Takáto situácia si bude vyžadova ť 
plánované stratégie založené na anal ýze lokálnych a regionálnych podmienok. 
3.1. Adaptácia na úrovni hospodárstva  
V EÚ je možné pozorova ť neustály vývoj modelov pest ovania plodín, metód riadenia 
poľnohospodárskych podnikov a využívania pôdy, čiastočne ako reakciu na klimatické 
variácie. Takéto adaptácie na úrovni po ľnohospodárskych podnikov vedú k zvýšenej 
produktivite a k riešen iu existujúcich klimatických podmienok, pri čom sú založené na 
súčasných poznatkoch a skúsenostiach po ľnohospodárov. Po čas nasledujúcich desa ťročí bude 
pravdepodobne potrebné urobi ť viac ako iba prispôsobi ť súčasné postupy. Možné krátkodobé 
a strednodobé adaptačné riešenia  zahŕňajú:  
– prispôsobenie na časovania po ľnohospodárskych činností, ako sú dátumy sadenia a siatia a 
ošetrovanie,  
SK 7   SK – technické riešenia, t. j. ochrana sa dov pred poškodením mrazo m alebo zlepšenie 
ventilačných a chladiacich systémov v stajniach, 
– výber plodín a odrôd, ktoré sa lepšie prispôsobia predpokladanej d ĺžke vegeta čného 
obdobia a dostupnosti vody a sú odolnejšie vo či novým podmienkam týkajúcim sa teploty 
a vlhkosti, 
– prispôsobenie plodín prostr edníctvom dostupnej geneti ckej diverzity a nových 
biotechnologických možností, 
– zlepšenie ú činnosti kontroly škodc ov a chorôb, napríklad pros tredníctvom lepšieho 
monitorovania, rotácie rôznych plodín aleb o integrovaných metód riadenia kontroly 
škodcov, 
– efektívnejšie využívanie vodných zdrojov zn ížením ich strát, zlepšením závlahových 
postupov a recyklovaním alebo uskladnením vody,  
– zlepšenie pôdneho manažmentu zvýšeným zadržiavaním vody, s cie ľom udrža ť vlhkosť 
pôdy a zlepšenie riadenia krajinotvorby, napr íklad zachovanie char akteru krajiny pri 
zabezpečení ustajnenia zvierat, 
– zavedenie chovu druhov hospodárskych zvierat, ktoré sú odolnejšie vo či vysokým 
teplotám a prispôsobi ť model výživy zvierat stresovým podmienkam vyplývajúcim zo 
zvýšenej teploty. 
Či už individuálne alebo v kombinácii majú  tieto riešenia významný potenciál vyváži ť 
negatívne a využi ť pozitívne zmeny klímy. Mnohé z týchto adapta čných možností môžu 
poľnohospodári implementova ť už dnes, prípadne v blízke j budúcnosti, za predpokladu, že 
majú dostato čné znalosti a usmernenia. Klimatické ri ziká predstavujú iba jeden aspekt, ktorý 
ovplyvňuje rozhodnutia po ľnohospodárov, ktoré sú založené na mnohých iných 
sociálnoekonomických a trhových úvahách. 
Zvládnuť zvyšujúcu sa klimatickú variabilitu bude predstavova ť väčší problém ako len 
prispôsobi ť sa postupným zmenám priemerných klimatických premenných. Môže si to 
vyžadova ť zvýšenú pozornos ť zabezpečeniu stability a odolnosti po ľnohospodárskej výroby a 
príjmom v ohrozených regiónoch. Potreb ná bude pravdepodobne diverzifikácia 
poľnohospodárskych činností a zdrojov príjmov, pri čom sa zásadne zmenia štruktúry 
poľnohospodárskych podnikov a v niektorých  prípadoch budú potrebné dodato čné investície. 
3.2. Adaptácia na úrovni sektora 
Autonómne adapta čné opatrenia na úrovni po ľnohospodárskych podnikov však môžu by ť 
obmedzené, ak sa vplyvy zmeny klímy postupne stanú čoraz intenzívnejšími. Pravdepodobne 
bude potrebné reagova ť na diverzitu regionálneho a lokálneho po ľnohospodárstva na 
celosektorovej úrovni, pri čom tieto reakcie by riadili verejné orgány a ich cie ľom by bolo 
uľahčenie širokého spektra činností a lepšej koordinácie adapta čných opatrení a zabránenie 
nevhodnej adaptácii, ktorá by mohla ma ť vážne environmentálne a hospodárske dôsledky. 
Vnútroštátne a regionálne adapta čné stratégie môžu poskytnú ť súvislý rámec umož ňujúci 
adaptáciu. Členské štáty EÚ sú v rôznych štád iách prípravy a vývoja vnútroštátnych 
adaptačných stratégií, ktoré zah ŕňajú aj poľnohospodársky sektor. Adapta čné stratégie môžu 
rozšíriť informovanos ť poľnohospodárov o plánovaných zmenách, podpori ť včasné kroky a 
SK 8   SK uľahčiť vhodné reakcie a riešenia s dlhodobou realizovate ľnosťou. Sociálni partneri v 
poľnohospodárstve môžu podporova ť takéto adapta čné stratégie a mali by by ť do tohto 
procesu zainteresovaní.  
Činnosti adaptácie na úrovni sektora môžu zah ŕňať:  
– identifikovanie ohrozených oblastí a sektor ov a zhodnotenie potrieb a možností prechodu 
na iné plodiny a odrody ako reak cie na klimatické trendy,  
– podporu po ľnohospodárskeho výskumu a experimentálnej výroby zameraných na selekciu 
plodín a vývoj odrôd, ktoré sa najlepšie prispôsobia novým podmienkam,  
– vybudovanie adapta čnej schopnosti prostredníctvom zvyšovania informovanosti a 
poskytovania smerodajných informácií a poradenstva o riadení hospodárstva, 
– zvýšené investície na zlepšenie ú činnosti závlahovej infraš truktúry a technológií 
využívania vody, ako aj na riadenie vodných zdrojov,  
– rozvoj závlahových plánov založených na dôkladnom hodnotení ich vplyvu, budúcej 
dostupnosti vody a potreby vody rôznych používate ľov, pri zoh ľadnení rovnováhy medzi 
dopytom a ponukou, 
– rozvoj nástrojov riadenia rizika a krízového riadenia na vysporiadanie sa s hospodárskymi 
dôsledkami udalostí spôsobených zmenou klímy. 
Celosektorové plánovanie a poradenstvo sú potre bné, pretože niektoré opatrenia týkajúce sa 
prispôsobenia novým klimatickým podmienkam budú pravdepodobne nákladné a zo strany 
poľnohospodárov si budú vyžadova ť značné investície. Niektoré adapta čné opatrenia môžu 
tiež poľnohospodárom pomôc ť pri dlhodobom udržaní príjmu, krátkodobo však so sebou 
prinášajú vyššie riziko. Naprík lad pestovanie nových odrôd al ebo plodín si môže vyžadova ť 
osobitné technológie a obchodovanie, ktor é potrebujú na úspešný rozvoj ur čitý čas.  
Plánovanie adaptácie je ve ľkou výzvou, najmä z dôvodu neistôt v ďalšom vývoji 
klimatických trendov a ich os obitných lokálnych vplyvov, čo znamená, že je zložité 
identifikova ť optimálne zmeny v po ľnohospodárskych systémoch. Aby bolo takéto 
plánovanie adaptácie úspešné, musí sa za čať včas a byť pružné pri riešení týchto neistôt.  
4. PRÍSPEVOK SPP  K ADAPTÁCII  
Predpokladaný vývoj zmeny klímy môže ovplyvni ť uskutočňovanie cie ľov SPP, ktorými je 
zabezpečenie dostato čných dodávok potravín za rozumné ce ny, príspevok k životaschopnosti 
poľnohospodárskych a vidieckych oblastí a podpora po ľnohospodárskych postupov, ktoré nie 
sú škodlivé pre živo tné prostredie. K ľúčovými cie ľmi adaptácie v prípade po ľnohospodárstva 
EÚ je zabezpe čenie odolnosti vo či klimatickým variáciám, sociálnoekonomická 
životaschopnos ť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí a súdržnos ť s cieľmi ochrany 
životného prostredia.  
Súčasná SPP poskytuje základnú úrove ň zabezpečenia príjmu pre po ľnohospodárov, ako aj 
rámec udržate ľného riadenia prirodzeného životného prostredia, v rámci ktorého sa 
poľnohospodárska činnosť vykonáva. Posun od podpory spojenej s výrobou k neviazanej 
pomoci umož ňuje poľnohospodárom reagova ť na vonkajšie požiadavky, signály trhu, a 
SK 9   SK zároveň aj na vývoj vyplývajúci zo zmeny klímy. Politika rozvoja vidieka ponúka členským 
štátom rad opatrení, prostred níctvom ktorých môžu poskytnú ť cielenú podporu činnostiam 
prispievajúcim k adaptácii na zmenu klímy. 
„Kontrola zdravotného stavu“ SPP je ďalším krokom smerom k udržate ľnému 
poľnohospodárstvu s osobitným dôrazom na zmier ňovanie negatívnych ú činkov zmeny klímy 
a adaptáciu, na ochranu vodných zdrojov a biodiverzity, na ktorý sa odsúhlasilo ďalšie 
financovanie rozvoje vidieka. Výzvou a príležitos ťou pre EÚ a členské štáty je v období do 
konca roka 2013 čo najlepšie využi ť nástroje SPP dostupné na podporu adaptácie. 
5. ORIENTÁCIA ADAPTA ČNEJ STRATÉGIE V PO ĽNOHOSPODÁRSTVE  
5.1. Určiť prioritu „opatrení bez negatívnych následkov“  
Určenie priorít pokia ľ ide o „opatrenia bez negatívnyc h následkov“ týkajúce sa adapta čných 
činností zabezpe čí nákladovo najúspornejší prístup pr i riešení základných neistôt zmeny 
klímy. Tieto opatrenia predstav ujú možnosti, ktoré pomáhajú čeliť širokej škále 
pravdepodobných zmien a poskytujú súvisiace  hospodárske a environmentálne výhody. V 
poľnohospodárskom sektore to znamená posilnenie odolnosti po ľnohospodárskych 
ekosystémov udržate ľným využívaním prírodných zdrojov, najmä však vody a pôdy. V rámci 
sektora sa odolnos ť voči zmenám klímy vybuduje lepšie, ak sa ochrana zameria na základ ňu 
prírodných zdrojov, od ktorých po ľnohospodárstvo závisí. Také to opatrenia zabezpe čia, že 
riadiace rozhodnutia implementované po čas nasledujúcich desa ťročí nenarušia schopnos ť 
čeliť možným neskorším vä čším vplyvom.  
Ako sa uvádza v bielej knihe „Adaptácia na zm enu klímy: európsky rámec opatrení“, takisto 
je potrebné zhodnoti ť, ktoré požiadavky týkajúce sa ri adenia vodných zdrojov by sa mali 
integrova ť do príslušných nástrojov SPP. Adapta čné opatrenia týkajúce sa po ľnohospodárstva 
môžu byť takisto za členené do vnútroštátnej implementácie rámcovej smernice o vode a 
smernice o povodniach. 
5.2. Posilnenie úlohy po ľnohospodárstva ako poskytovate ľa služieb ekosystému 
Vzhľadom na predpokladané vplyvy zmeny klím y na európske hydrologické systémy, 
habitáty a biodiverzitu má udržanie e kosystémov prostredníctvom riadenia 
poľnohospodárskej pôdy k ľúčovú úlohu pri zlepšovaní celkovej odolnosti vo či zmenám 
klímy. Po ľnohospodárstvo môže napríklad napomáha ť pri riadení povodí, ochrane habitátov a 
biodiverzity, a zárove ň pri udržiavaní a obnove multifunk čnej krajiny. Migrácia druhov sa 
môže okrem iného u ľahčiť vytvorením sietí koridorov pre vo ľne žijúce živo číchy na 
poľnohospodárskej pôde a schopnos ť pasienkov zadržiava ť vodu sa môže využi ť na zníženie 
rizika záplav. Možná úloha po ľnohospodárstva pri poskytovaní takejto „ekologickej 
infraštruktúry“ by sa mohla uzna ť a naďalej posilňovať. 
Súčasné agroenvironmentálne opatrenia prispievajú k tomuto cie ľu, ale nemôžu vždy 
dostatočne posilni ť prepojenie medzi oblas ťami ochra ňujúcimi biodiverzitu. V tejto súvislosti 
by sa, ako možnos ť podpory úspešnej adaptácie, mohlo zváži ť uplatňovanie opatrení na 
rozvoj vidieka presahujúce rámec jednotlivých podnikov. 
5.3. Zvyšovanie odolnosti po ľnohospodárskej infraštruktúry 
Poľnohospodárstvo je ako výrobný systém závislé od fixných aktív (t. j. zariadenie, budovy, 
stroje) a infraštruktúry, ktoré môžu by ť extrémnymi výkyvmi po časia ovplyvnené. Možné 
SK 10   SK hospodárske straty spôsobené takýmito udalos ťami môžu pre sektor predstavova ť vážny 
problém, najmä preto, že v po ľnohospodárstve majú fixné aktív a v porovnaní s priemernou 
ročnou produkciou a príjmom hospodárstva pods tatnú hodnotu. Preto je potrebné rozvíja ť 
ďalšie preventívne opatrenia a nástroje upravené tak,  aby zodpovedali regionálnym 
charakteristikám, s cie ľom čeliť možným škodám.  
5.4. Rozvoj synergií medzi adaptáciou a zmier ňovacími opatreniami  
Poľnohospodárske činnosti sú zna čným zdrojom emisií oxidu dusného a metánu, ktoré 
negatívne pôsobia na globálne otep ľovanie. Po ľnohospodárstvo v EÚ môže prispie ť k 
zmierňovaniu rizika zmeny klímy obmedzením týchto emisií, výrobou obnovite ľnej energie a 
biologických produktov a us kladnením uhlíka v po ľnohospodárskej pôde.  
Na riešenie tejto dvojitej výzvy, t. j. znížen ie emisií skleníkových plynov a vysporiadanie sa s 
meniacou sa klímou bude potrebné zaisti ť synergiu medzi adaptáciou a zmier ňovacími  
opatreniami  v najväčšej možnej miere. Je  potrebné identifikova ť a podporova ť opatrenia, 
ktoré poskytujú súvisiace výhody pokia ľ ide o znižovanie emisií a zvyšovanie odolnosti 
poľnohospodárstva. Zah ŕňajú, okrem iného, pôdne a kultiva čné postupy, ktoré pomáhajú 
udržiavať a zvyšova ť organický uhlík v pôde a ochra nu a riadenie pasienkov. Ekologické 
poľnohospodárstvo má potenciál na zmier ňovanie rizika, a to prostredníctvom ú činných 
cyklov živín a pôdneho manažmentu a zvy čajne so sebou prináša vä čšiu diverzitu a vyššiu 
úroveň vedomostí o fungovaní ekosystému hos podárstva a takisto je odolnejšie vo či zmene 
klímy.  
Možné konflikty medzi cie ľmi by sa mali zváži ť pri rozhodovaní o vhodných opatreniach a v 
niektorých prípadoch sú nutné kompromisy. Členské štáty môžu použi ť fondy na rozvoj 
vidieka na implementáciu týchto opatrení.  
5.5. Zlepšenie adapta čnej schopnosti po ľnohospodárov 
Posilnenie adapta čnej schopnosti po ľnohospodárov je nevyhnutnou podmienkou pre 
udržateľnú adaptáciu v po ľnohospodárstve. K ľúčovou podmienkou motivácie a pripravenosti 
na adaptáciu je poskytova ť poľnohospodárom a po ľnohospodárskym pracovníkom informácie 
a poradenskú podporu o otázkach súvisiacich s klímou. Dostupné sú rôzne prostriedky 
napríklad cielené školen ia, špecializovaná tla č alebo využívanie komunika čných technológií. 
Takisto je dôležité za členiť otázku zmeny klímy do systémov vyu čovania mladých 
poľnohospodárov, po ľnohospodárskych pracovníkov a u čňov. Je možné vytvori ť 
poľnohospodárske poradenské služby, ktoré by sa stali nástrojmi rozširovania osobitných 
informácií týkajúcich sa regiónu a praktických adapta čných riešení, ktoré by zlepšili 
schopnosť poľnohospodárov reagova ť na budúce zmeny.  
Opatrenia prijaté v rámci „kontroly zdravotného stavu“ SPP poskytujú dodato čné možnosti 
politiky rozvoja vidieka, fi nancovania programov rozširova nia informácií a školení a 
využívania po ľnohospodárskych poradenských služieb. 
5.6. Uľahčenie spolupráce medzi členskými štátmi 
Je potrebné podpori ť rozvoj vnútroštátnych a miestnych pr ogramov a politík zaoberajúcich sa 
adaptáciou na zmenu klímy. Výmena koncepcií, skúseností a najlepšej praxe týkajúca sa 
adaptačných možností v po ľnohospodárskom sektore medzi členskými štátmi môže 
poľnohospodárske postupy a výrobné systémy, ktor é budú najlepšie pripravené prispôsobi ť sa 
predpokladanému klimatickému vývoju posunú ť vpred. Technická pr acovná skupina pre 
SK 11   SK poľnohospodárstvo, ktorá podporí riad iacu skupinu pre adaptáciu na zmenu klímy a riešenie 
jej dôsledkov a ktorá bola navrhnutá v bielej knihe sa  zriadi do konca roku 2009. 
Do iniciatívy Komisie zriadi ť stredisko výmeny informácií, kt oré by slúžilo ako platforma na 
výmenu informácií o vplyvoch zmeny klímy a ohrozenos ť je potrebné za členiť časť, ktorá by 
sa osobitne venovala sprístup ňovaniu informácií o vnútroštátnom rozvoji, výsledkoch 
projektov a najlepšej praxi v po ľnohospodárskom sektore.  
5.7. Posilnenie výskumu o klíme a po ľnohospodárstve  
Pri plánovaní adaptácie v po ľnohospodárstve sa nedá spolieha ť len na poznatky o globálnych 
klimatických trendoch, potrebné sú podr obné informácie o regionálnych vplyvoch a 
zmysluplné hodnotenie adapta čných možností a ich uskuto čniteľnosť na miestnej úrovni a na 
úrovni po ľnohospodárskych podnikov. Základom je zlep šovanie a spresnenie priestorového a 
časového rozsahu hodnotení o čakávaných klimatických vplyvov a ohrozenosti a lepšie 
pochopenie interakcie medzi po ľnohospodárstvom a klímou. V aktuálnom oznámení Komisie 
o európskom po ľnohospodárskom výskume2 sú rozpracované potreby a smerovanie výskumu 
a inovácií EÚ zameraných na zmenu klímy vrátane po ľnohospodárskeho sektora. Stály výbor 
pre poľnohospodársky výskum (Standing Committee on Agricultural Research, SCAR) 
identifikoval zmenu klímy ako prioritnú oblas ť a zistil, že v koordinácii výskumu na 
európskej úrovni existujú zna čné medzery. Vznikla pracovná skupina vedúcich pracovníkov 
národných programov, aby posúdila, akým spôsobom zmena klímy ovplyv ňuje 
poľnohospodárstvo a ako sa môže po ľnohospodárstvo vhodne adaptova ť a znižova ť dôsledky 
zmeny klímy. 
Navyše, ke ďže sú vidiecke oblasti vystavené vä čšiemu klimatickému riziku a pre zna čnú časť 
európskeho vidieka je charak teristická hospodárskou multifunk čnosť, integrované pochopenie 
vplyvov zmeny klímy na vidiecke hospodárstvo a spolo čnosť je nesmierne dôležité. Mohol by 
sa teda posilni ť sociálnoekonomický výskum klima tických výziev a ich dosah na 
udržateľnosť vidieka. 
V súvislosti s klimatickými výzvami sa opä ť dostala do popredia potreba neustáleho 
poľnohospodárskeho výskumu na európskej aj vnút roštátnej úrovni, napríklad v rámci vývoja 
plodín, odrôd a stád, ktoré sa  vedia lepšie prispôsobi ť budúcim podmienkam. Aj 
zmierňovanie rizika je potrebné podpori ť výskumným úsilím, s cie ľom naďalej rozvíja ť 
vhodné a dostupné technológie a inovácie. Nadc hádzajúce priebežné hodnotenie siedmeho 
rámcového programu pre výskum poskytne možnos ť preskúma ť rovnováhu medzi 
tematickými prioritami a zaobera ť sa v tejto súvislosti pr oblematikou podpory klimatického a 
poľnohospodárskeho výskumu. 
Kľúčovou výzvou je tiež spoji ť poznatky z fyzikálnych a agronomických vied so znalos ťami 
poľnohospodárov o danej oblasti, aby sa  tak vytvorili solídne adapta čné stratégie, ktoré môžu 
v rámci rôznych klimatických a soci álnoekonomických scenárov minimalizova ť negatívne 
účinky zmeny klímy. Po ľnohospodársky poradenský systém môže by ť v tejto súvislosti 
dôležitým nástrojom. 
Zároveň je veľmi dôležité posilni ť schopnos ť regionálnych orgánov využíva ť vhodné nástroje 
na riešenie zmeny klímy. Partnerstvo medz i vnútroštátnymi a regionálnymi výskumnými 
inštitúciami, poradenskými orgánmi a sociálnymi partnermi v po ľnohospodárstve, ako aj 
                                                 
2 KOM(2008) 862 „Vývoj smerom ku koherentnej stratégii európskeho programu po ľnohospodárskeho 
výskumu“. 
SK 12   SK zriaďovanie regionálnych sietí poskytujúcich informácie po ľnohospodárskym komunitám 
pomôžu pri navrhovaní osobitných st ratégií pre jednotlivé lokality.  
5.8. Vypracovanie ukazovate ľov ohrozenosti 
Mohli by sa preskúma ť možnosti vytvorenia  osobitných ukazovate ľov pre 
poľnohospodárstvo, ako sú napríklad index adapta čnej schopnosti a ohroze nosti. Identifikácia 
ohrozenosti by sa však musela vykona ť na malom priestorovom rozsahu na základe sú časnej 
citlivosti na klimatickú vari abilitu, prírodné riziká a s cenárov zmien v poveternostných 
modeloch. Vytvorenie ukazovate ľa ohrozenosti, ktorý zah ŕňa aj aspekt adapta čnej schopnosti, 
si bude vyžadova ť multidimenzionálny prístup kombinujúci klimatické, environmentálne a 
sociálnoekonomické faktory. 
6. ZÁVERY  
Zmena klímy si bude vyžadova ť, aby sa po ľnohospodári prispôsobili a zárove ň na úrovni 
poľnohospodárskeho podniku znížili emisie skleníkových plynov a takisto, aby 
poľnohospodárstvo prispievalo k ochrane životn ého prostredia. Je potrebné vypracova ť 
postupne sa vyvíjajúcu a komplexnú reakciu na zmenu klímy, s cie ľom udrža ť odolnosť a 
konkurencieschopnos ť poľnohospodárstva v EÚ, aby mohlo pokra čovať vo svojej úlohe 
dodávateľa vysokokvalitných potravín a poskytovate ľa environmentálnych služieb a služieb 
spojených s krajinou, ako aj prispieva ť k udržate ľnému rozvoju vidieckych oblastí v EÚ. 
Zmena klímy stavia výzvu týkajúcu sa zabezpe čenia dodávok potravín do nového svetla. 
Adaptácia predstavuje dlhodobý pro ces, ktorý sa potrebuje rozvinú ť v nasledujúcich 
desaťročiach podľa toho, ako sa budú vyvíja ť klimatické trendy, a ktorý sa buduje na základe 
narastajúcich poznatkov a praktických skúsenos tí. V rámci tohto procesu je dôležité aj 
naďalej zapája ť poľnohospodárske komunity do diskusií o adapta čných potrebách a podeli ť sa 
o osvedčené postupy, ke ďže zmeny na úrovni hospodárstva sú k ľúčovou zložkou adaptácie. 
V súvislosti s preskúmaním Spolo čnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013 bude 
potrebné prehodnoti ť potrebu zabezpe čenia vhodných podmienok na adaptáciu 
poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. Ú činná adaptácia a prijatie nových technológií, ktoré 
prispievajú k zmier ňovaniu rizika a k dlhod obej životaschopnosti po ľnohospodárstva si 
vyžadujú investície a pl ánovanie, ktoré prekra čujú kapacitu jednotl ivých hospodárstiev. 
Verejné orgány budú zohráva ť dôležitú úlohu pri podpore a u ľahčovaní adapta čných politík 
týkajúcich sa zmeny klímy.