SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori /* COM/2012/0370 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori Úvod Táto správa sa predkladá v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 3 tretieho pododseku nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori[1]. V článku 9 ods. 3 sa stanovuje minimálna veľkosť ôk sietí, ktoré sa majú použiť na koncovom rukávci žiabrových sietí (t. j. vlečných sietí, záťahových sietí ovládaných z lode alebo z pobrežia). Hlavným cieľom stanovenia minimálnej veľkosti ôk pre vlečný výstroj bolo predísť ďalšiemu zvýšeniu mier úhynu mladých jedincov. V článku 9 ods. 3 treťom pododseku sa stanovuje, že do 30. júna 2012 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto ustanovenia. V článku 9 ods. 3 treťom pododseku sa spresňuje, že Komisia by mala zohľadniť informácie zaslané členskými štátmi do 31. decembra 2011. Keďže Komisia do daného dátumu nedostala žiadne informácie, na začiatku roka 2012[2] požiadali útvary Komisie všetky stredomorské členské štáty, aby poskytli údaje o stupni vykonávania požiadaviek na minimálnu veľkosť ôk sietí, nákladoch vynaložených prevádzkovateľmi a možnom dosahu na selektivitu. Komisia dostala odpovede z Cypru, Francúzska, Španielska, Talianska, Malty a Slovinska a použila ich v tejto správe. Komisia použila aj informácie a pripomienky zozbierané počas overovania, ktoré vykonali úradníci Komisie od júla 2010 do apríla 2012. ustanovenia článku 9 Príslušné ustanovenia týkajúce sa minimálnej veľkosti ôk sú obsiahnuté v článku 9 ods. 1 až 4 a znejú takto: Článok 9 Minimálna veľkosť ôk sietí (1) Používanie vlečenej siete, obkľučujúcej siete alebo žiabrovej siete na rybolov a ich uchovávanie na palube je zakázané, pokiaľ veľkosť ôk v tej časti siete, ktorá má najmenšie oká, nie je v súlade s odsekmi 3 až 6 tohto článku. (2) Veľkosť ôk sa určí postupmi uvedenými v nariadení Komisie (ES) č. 129/2003[3]. (3) Pre iné vlečené siete, ako sú uvedené v odseku 4, je najmenšia veľkosť ôk: (1) do 30. júna 2008: 40 mm; (2) od 1. júla 2008 sa sieť uvedená v bode 1 nahradí sieťou so štvorcovými okami veľkosti 40 mm na koncovom rukávci alebo v prípade riadne odôvodnenej žiadosti vlastníka lode sieťou s kosoštvorcovými okami veľkosti 50 mm. Vo vzťahu k predchádzajúcemu pododseku sú rybárske plavidlá oprávnené používať a uchovávať na palube iba jeden z týchto dvoch druhov sietí; (3) Komisia predloží do 30. júna 2012 Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto odseku, na základe ktorej, ako aj na základe informácií zaslaných členskými štátmi do 31. decembra 2011 prípadne navrhne náležité príslušných ustanovení. (4) Pre vlečné siete na lov sardiniek a sardel, ak tieto druhy predstavujú aspoň 80 % živej hmotnosti úlovku po triedení, je minimálna veľkosť ôk 20 mm. Nariadením sa v článku 14 stanovili prechodné opatrenia a prevádzkovateľom EÚ, ktorí používajú oká s menšou veľkosťou, sa určila lehota do 31. mája 2010, aby príslušným spôsobom zmenili výstroj. V roku 2011 v rámci vykonávania odporúčania Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more Európsky parlament a Rada prijali túto zmenu a doplnenie, ktorými sa nahrádza článok 9 ods. 3: (1) Pre iné vlečené siete, ako sú uvedené v odseku 4, je najmenšia veľkosť ôk: (a) 40 mm na koncovom rukávci pri sieťach so štvorcovými okami, alebo (b) na základe riadne odôvodnenej žiadosti vlastníka lode 50 mm pri sieťach s kosoštvorcovými okami, ktoré majú uznanú selektivitu rovnakú alebo väčšiu, ako je selektivita sietí uvedených v písmene a). Rybárske plavidlá sú oprávnené využívať a uchovávať na palube iba jeden týchto z dvoch druhov sietí. Komisia predloží do 30. júna 2012 Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto odseku, na základe ktorej, ako aj na základe informácií poskytnutých členskými štátmi do 31. decembra 2011 navrhne v prípade potreby vhodné zmeny a doplnenia.“; koncový rukávec žiabrových sietí Koncový rukávec alebo kapsa je zadná časť žiabrovej siete. V prílohe 1 písm. f) k nariadeniu 1967/2006 sa ustanovuje predovšetkým vymedzenie koncového rukávca ako zadnej časti vlečnej siete s rovnakou veľkosťou ôk, ktorá má buď valcovitý, alebo kužeľovitý tvar. Koncový rukávec môže byť priamo pripojený k telu vlečnej siete alebo s ním môže byť spojený pomocou nekužeľovitej časti bez nástavca. Koncový rukávec vlečných sietí sa niekedy rozlišuje na koncový rukávec sensu stricto a nadstavec. V článku 9 ods. 3 sa stanovuje minimálna veľkosť ôk konkrétne pre koncové rukávce, pretože práve do tejto časti vlečnej siete s najmenšími okami sa ryby presúvajú a tu sa hromadia. To znamená, že oká zvyšnej časti siete by mali väčšie než oká v koncovom rukávci. výklad Kontroly vykonané Komisiou a kontakt s vnútroštátnymi správami odhalili, že členské štáty si nesprávne vykladali článok 9 ods. 3, najmä pokiaľ ide o povolenú veľkosť ôk v častiach siete mimo koncového rukávca. S cieľom zaistiť koherentné a správne uplatňovanie uvedeného článku Komisia poskytla členským štátom podrobné usmernenie. Od roku 2007 Komisia na zasadnutiach Výboru pre rybolov a akvakultúru a zasadnutiach na vysokej úrovni[4] pravidelne zdôrazňovala, že v článku 9 ods. 3 sa koncový rukávec vymedzuje ako časť siete s najmenšou veľkosťou ôk a že oká v ostatných častiach siete by mali byť väčšie. Ďalšie objasnenia sa poskytli vo vysvetlivkách z 18. apríla 2011 a 22. marca 2012. Komisár v nich zdôraznil, že: (a) ak má koncový rukávec štvorcové oká s veľkosťou 40 mm, veľkosť ôk v nadstavci presahuje 40 mm bez ohľadu na tvar oka (štvorcový alebo kosoštvorcový); (b) ak má na základe riadne odôvodnenej žiadosti vlastníka lode koncová kapsa kosoštvorcové oká s veľkosťou 50 mm, nadstavec má oká s veľkosťou väčšou ako 50 mm bez ohľadu na tvar ôk (štvorcový alebo kosoštvorcový). Vykonávanie členskými štátmi Informácie poskytnuté členskými štátmi Listom z 10. februára 2012 boli členské štáty vyzvané, aby poskytli informácie o spôsobe, akým sa vykonáva článok 9 ods. 3. Komisia analyzovala informácie poskytnuté členskými štátmi a tým získala prehľad o rôznych aspektoch vykonávania. Z tejto analýzy je vylúčené Grécko, ktoré v čase vypracovania tejto správy neposkytlo požadované informácie. 1. Počet lodí, ktorých sa zmena týka Celkovo sa v šiestich členských štátoch týkala zmena koncových rukávcov 2 525 plavidiel. Osobitný problém ohlásilo Francúzsko v súvislosti s trawlermi typu gangui, ktoré predstavujú viac ako polovicu francúzskych trawlerov v Stredozemnom mori. Trawlery typu gangui vykonávajú tradičný rybolov, pri ktorom sa zameriavajú na druhy žijúce pri morskom dne a používajú koncové rukávce s okami s veľkosťou 20 mm. Francúzske orgány uviedli, že tieto oká sú potrebné pre trawlery typu gangui, aby sa zachovala ich tradičný typ rybolovu. Žiadne ďalšie členské štáty vo svojich správach podobné problémy neuviedli. Nariadením sa však nepripúšťa žiadna možnosť odchýlky od minimálnej veľkosti ôk stanovenej článku 9 ods. 3. 2. Typ používaných ôk Plavidlá používajú vo veľkej väčšine prípadov oka kosoštvorcového tvaru. Len 95 z 2 525 plavidiel používa oká štvorcového tvaru, zatiaľ čo 2430 plavidiel používa oká kosoštvorcového tvaru. Podľa článku 9 ods. 3 musia vlastníci lodí riadne odôvodniť používanie ôk kosoštvorcového tvaru. Komisia preto chcela vedieť, aké odôvodnenia vlastníci lodí v tejto súvislosti uviedli. Na základe informácií poskytnutých členskými štátmi sa určili tieto kategórie odôvodnení: – Kosoštvorcové oká vychádzajú lacnejšie, nakoľko sú na miestnych trhoch dostupnejšie. Materiál používaný na výrobu štvorcových ôk si vyžaduje osobitné odborné znalosti, ktoré väčšina miestnych výrobcov nemá. – Štvorcové oká sa ťažšie opravujú. – Vybavenie sietí nebolo kompatibilné so štvorcovými okami, keďže zvyšok siete tvorili kosoštvorcové oká. – V niektorých prípadoch mali rybári vlastné zásoby sietí s kosoštvorcovými okami a nechceli vynakladať prostriedky na nákup nových sietí. – Kosoštvorcové oká sú odolnejšie ako štvorcové oká. – Kosoštvorcové oká spôsobujú menšie škody na ulovených rybách. Je potrebné uviesť, že zmenou a doplnením z roku 2011, ktorou sa transponovalo odporúčanie GFCM 33/2009/2 prijaté v máji 2009, sa jasnejšie vyjadruje ďalšia požiadavka na odôvodnenie 50mm kosoštvorcových ôk v koncovom rukávci. Oká musia mať „uznanú selektivitu, ktorá je rovná alebo vyššia než“ selektivita štvorcových ôk s veľkosťou 40 mm. Odôvodnenia, ktoré členské štáty uviedli, takéto prvky neobsahujú, a to aj napriek tomu, že odporúčanie GFCM bolo pre členské štáty a EÚ záväzné už po jeho vstupe do platnosti v decembri 2009. Podľa Komisie by náležité odôvodnenie malo za každých okolností zohľadňovať aj selektivitu, nielen náklady a odolnosť. 3. Vzniknuté náklady Informácie o nákladoch spojených so zmenou koncových rukávcov poskytlo päť členských štátov. Náklady sa veľmi líšili v závislosti od dĺžky koncového rukávca od toho, či sa museli vymeniť aj iné časti siete. Nahlásená dĺžka koncových rukávcov, ktorých sa zmena týkala, sa pohybovala od 1 do 14 metrov, najčastejšie od 2,5 do 12 metrov. Veľkej väčšine (97 %) plavidiel, v prípade ktorých boli poskytnuté informácie o nákladoch, vznikli náklady od 500 do 1000 EUR. Tieto náklady však boli podstatne vyššie, keď sa museli vymeniť ďalšie časti siete. V niekoľko málo prípadoch, keď sa musela vymeniť celá sieť, náklady mohli dosiahnuť 24 000 EUR. 4. Načasovanie Väčšina členských štátov vyhlásila, že výmena sietí sa dokončila do 31. mája 2010, kedy sa skončilo prechodné obdobie na splnenie podmienok. V niektorých prípadoch členské štáty povolili pružný prístup pri uplatňovaní minimálnej veľkosti ôk, kým sa neobjasnili pochybnosti ohľadne výkladu článku 9 ods. 3. Okrem toho, ako sa už uviedlo, nie všetky členské štáty potvrdili svoj súhlas s výkladom povolenej veľkosti ôk v častiach siete mimo koncového rukávca. V dôsledku toho sa minimálna veľkosť ôk v oblasti Stredozemia neuplatňuje vždy rovnako a článok 9 ods. 3 sa teda zatiaľ nemôže považovať za zavedený v plnom rozsahu. 5. Dosah na selektivitu Komisia požiadala členské štáty o poskytnutie informácií o zložení úlovkov podľa veľkosti a druhov pred a po výmene sietí. Údaje o zložení úlovkov poskytli tri členské štáty a údaje o veľkosti len dva. Naznačujú, že zmena sietí ovplyvnila zloženie druhov len do malej miery, ale mala znateľnejší dosah na veľkosť úlovkov, ktorá po zmene sietí vzrástla o viac ako 10 %. To znamená, že odlov mladých jedincov do istej miery klesol, čo už je dobrým ukazovateľom, že zväčšenie veľkosti ôk môže byť účinné. Tieto údaje by sa mali považovať len za orientačné, lebo sú priestorovo a časovo obmedzené. Jeden členský štát vyzdvihol dôležitosť používania väčších ôk vlečných sietí nielen na úrovni EÚ, ale aj na regionálnej úrovni v spolupráci so Všeobecnou rybárskou komisiou pre Stredozemné more. Plné rešpektovanie odporúčania GFCM 33/2009/2 by sa teda malo ďalej podporovať v celej oblasti. Presadzovanie Informácie poskytnuté členskými štátmi Štyri členské štáty uviedli, že vykonali celkom 3 128 kontrol veľkosti ôk a zistili 84 porušení. Výšku udelených pokút uviedli dva členské štáty a pohybovala sa od 500 do 2 000 EUR. V niektorých prípadoch bol zabavený nelegálny výstroj alebo bolo vydané varovanie, aby ho plavidlo vymenilo. Zistenia Komisie Komisia vykonala kontrolné misie podľa hlavy X nariadenia o kontrole[5] okrem iného s cieľom skontrolovať presadzovanie článku 9 ods. 3 členskými štátmi. Pri týchto kontrolách sa zistilo, že výstroj v mnohých prípadoch nezodpovedal minimálnym požiadavkám na oká dokonca ani po uplynutí prechodného obdobia 31. mája 2010. Hoci bol v roku 2011 v niektorých členských štátoch znateľný istý pokrok, našlo sa aj veľa vlečných sietí s okami nezákonných veľkostí. To jasne dokazuje, že členské štáty budú musieť posilniť svoje kontroly a/alebo zaviesť prísnejšie sankcie, aby mohli riadne presadzovať minimálnu veľkosť ôk. Ďalším nedostatkom v kontrolách vykonávaných členskými štátmi bola častá absencia príslušných nástrojov na meranie ôk. Od júna 2008 sa musí podľa nariadenia Rady č. 517/2008[6] určovanie veľkosti ôk vykonávať osobitným meradlom ES, pre ktoré sa v danom nariadení stanovujú presné špecifikácie. Ak sa meranie vykoná iným typom nástroja, nepovažuje sa za zákonné. Teda ani prípade, že je veľkosť ôk viditeľne menšia, ako je povolené minimum, nemožno uplatniť sankcie, ak dané porušenie nebolo zistené správnym nástrojom. Inšpektori členských štátov nenosia nástroj vždy so sebou alebo nie sú náležite vyškolení, ako ho používať, aj keď je ním teraz už väčšina členských štátov vybavená. Jeden členský štát nemôže presadzovať minimálnu veľkosť ôk vôbec, nakoľko nemá k dispozícii žiadne meradlá ES. Záver: V zavádzaní a presadzovaní minimálnej veľkosti ôk vlečných sietí v členských štátoch sú stále významné nedostatky. Jedným z dôvodov oneskorenia vo vykonávaní bol problém, ktorý mali členské štáty s výkladom ustanovení článku 9 ods. 3. Tieto ustanovenia Komisia objasnila a všetky členské štáty by ich teraz mali chápať a uplatňovať rovnakým spôsobom. S cieľom presadzovať minimálnu veľkosť ôk Komisia očakáva, že členské štáty budú uplatňovať prísnejšiu a cielenejšiu kontrolu s použitím vhodných meracích nástrojov a zaistia, že sankcie budú mať dostatočne odradzujúci účinok. Vzhľadom na poskytnuté vysvetlenia Komisia požiadala všetky členské štáty, aby prijali naliehavé opatrenia na zaistenie úplného a správneho uplatňovania týchto ustanovení a na dôsledné monitorovanie aktuálneho stavu s cieľom zaistiť, že sa dosiahne ich vykonávanie v plnom rozsahu. Keď to bude potrené, Komisia nebude váhať použiť prostriedky, ktoré má k dispozícii na základe zmluvy, aby zaistila súlad s príslušnými ustanoveniami. Pokiaľ ide o dosah uplatňovania minimálnej veľkosti na selektivitu, ukazuje sa, že priemerná veľkosť sa zväčšila. Úplná analýza sa však môže spraviť len vtedy, keď sa odstránia zostávajúce nedostatky a na základe údajov, ktoré poskytnú všetky členské štáty. [1] Ú. v. EÚ L 409, 30.12.2006, korigendum Ú. v. EÚ L 36, 8.2.2007, s. 7. [2] List z 10. februára 2012 ref. Ares (2012) 154023 [3] Odvtedy nahradené nariadením Komisie (ES) č. 517/2008, Ú. v. EÚ L 151, 11.6.2008 [4] Zasadnutia výboru 11. júla 2005, 2. októbra 2005, 30. októbra 2005 a 4. decembra 2005; zasadnutia na vysokej úrovni 23. januára 2008 a 15. júla 2009. [5] Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, Ú. v. EÚ L 343, 203.12.2009 [6] Nariadenie Komisie (ES) č. 517/2008 z 10. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 850/98, pokiaľ ide o určenie veľkostí ôk sietí a posudzovanie hrúbky vlákna rybárskych sietí, Ú. v. EÚ L 151, 11.6.2008, s. 5.