EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 6. 2018 COM(2018) 511 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2017

{SWD(2018) 361 final}



OBSAH 1 Úvod 2 Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2017 2.1 Prehľad 2.2 Jednotlivé operácie makrofinančnej pomoci v prijímajúcich krajinách v roku 2017 2.2.1 Gruzínsko 2.2.2 Jordánsko 2.2.3 Moldavsko 2.2.4 Tunisko 2.2.5 Ukrajina 2.3 Prehľad reforiem podporovaných operáciami makrofinančnej pomoci 3 Zabezpečenie riadneho využívania finančných prostriedkov makrofinančnej pomoci: operatívne posúdenia, hodnotenia ex post a audity 3.1 Operatívne posúdenia 3.2 Hodnotenia ex post 3.3 Audity 4 VŠEOBECNÝ VÝVOJ TÝKAJÚCI SA NÁSTROJA MAKROFINANČNEJ POMOCI 4.1 Fungovanie nástroja makrofinančnej pomoci 4.2 Budúci vývoj: makrofinančná pomoc v ďalšom viacročnom finančnom rámci

5 Nové žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie — rozpočtová situácia SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2017 1Úvod Makrofinančná pomoc (MFP) je finančným nástrojom EÚ zameraným na riešenie výnimočných potrieb vonkajšieho financovania v krajinách, ktoré sú geograficky, hospodársky a politicky blízke EÚ. Jeho hlavným cieľom je obnoviť makroekonomickú a finančnú stabilitu kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín a krajín európskeho susedstva a zároveň podporiť makroekonomickú úpravu a štrukturálne reformy. Pomoc sa poskytuje buď formou úverov, na ktoré si Komisia na kapitálových trhoch požičia potrebné prostriedky a ktoré následne zapožičia prijímajúcej krajine, alebo za určitých okolností formou grantov financovaných z rozpočtu EÚ. Makrofinančná pomoc dopĺňa program úpravy a reforiem dohodnutý s Medzinárodným menovým fondom (MMF) a zároveň je ním podmienená. Makrofinančná pomoc je podmienená aj dodržiavaním ľudských práv a účinnými demokratickými mechanizmami v prijímajúcej krajine. Vypláca sa v splátkach, ktoré sú striktne závislé od úspešného vykonávania prísnych reformných opatrení zameraných na navrátenie hospodárstva prijímajúcej krajiny na dlhodobo udržateľnú cestu. Makrofinančná pomoc teda dopĺňa pravidelnú pomoc EÚ v rámci spolupráce a prispieva k širšiemu cieľu zachovania stability a podpory prosperity mimo EÚ. V kontexte pretrvávajúcej makroekonomickej a politickej nestability v krajinách susediacich s EÚ je makrofinančná pomoc všeobecne uznávaná ako účinný nástroj reakcie na krízu, ktorý EÚ umožňuje zasiahnuť viditeľným a flexibilným spôsobom a so značným politickým pákovým efektom. S cieľom riešiť pretrvávajúcu geopolitickú a hospodársku nestabilitu v regióne sa po zvyšok viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 maximálny objem úverov makrofinančnej pomoci zvýšil z 0,5 miliardy EUR na 2 miliardy EUR ročne. Táto výročná správa je vypracovaná v súlade s informačnými povinnosťami Komisie, ktoré sú stanovené v jednotlivých rozhodnutiach Rady a v spoločných rozhodnutiach Európskeho parlamentu a Rady o operáciách makrofinančnej pomoci. Správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje podrobnejšiu analýzu makroekonomických súvislostí a vykonávania jednotlivých operácií makrofinančnej pomoci. 2Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2017 2.1Prehľad V roku 2017 boli dokončené operácie makrofinančnej pomoci v Gruzínsku a Tunisku, ktoré museli byť odložené z dôvodov, na ktoré EÚ nemá vplyv. Zároveň sa pokročilo vo vykonávaní nových programov makrofinančnej pomoci v Jordánsku a Tunisku, ktoré boli schválené v roku 2016. V septembri 2017 Európsky parlament a Rada prijali rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavsku a Komisia navrhla novú operáciu v Gruzínsku. Tretí program makrofinančnej pomoci na Ukrajine sa skončil v januári 2018 bez toho, aby bola vyplatená posledná splátka, keďže pokrok pri vykonávaní dohodnutých opatrení v oblasti štrukturálnych reforiem nebol dostatočný. V roku 2017 sa vykonávali tieto programy makrofinančnej pomoci: -Makrofinančná pomoc pre Gruzínsko II (MFP II): V auguste 2013 EÚ schválila operáciu makrofinančnej pomoci v maximálnej výške 46 miliónov EUR pre Gruzínsko, ktorá sa má vyplatiť v dvoch rovnakých splátkach vo výške 23 miliónov EUR (10 miliónov EUR vo forme grantov a 13 miliónov EUR vo forme úverov). Prvá splátka bola vyplatená v roku 2015. Druhá splátka bola z dôvodu nedostatočného pokroku v rámci programu dohodnutého s MMF odložená a bola vyplatená v máji 2017. -Makrofinančná pomoc pre Jordánsko II (MFP II): Spoluzákonodarcovia v nadväznosti na operáciu ukončenú v roku 2015 vo výške 180 miliónov EUR prijali 14. decembra 2016 rozhodnutie o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánsku (MFP II) v maximálnej výške 200 miliónov EUR, a to výhradne vo forme úverov. Memorandum o porozumení medzi EÚ a Jordánskom bolo podpísané 19. septembra 2017. Pomoc sa vyplatí v dvoch splátkach, pričom prvá splátka vo výške 100 miliónov EUR sa vyplatila v októbri 2017 a druhá splátka by sa mala vyplatiť v druhom štvrťroku 2018. -Makrofinančná pomoc pre Moldavsko: Spoluzákonodarcovia prijali 13. septembra 2017 rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavsku v maximálnej výške 100 miliónov EUR, pričom 40 miliónov EUR sa poskytne vo forme grantov a 60 miliónov EUR vo forme úverov. Memorandum o porozumení medzi EÚ a Moldavskom bolo podpísané 24. novembra 2017. Pomoc sa vyplatí v troch splátkach. -Makrofinančná pomoc pre Tunisko I a II (MFP I a II): Prvý program makrofinančnej pomoci vo výške 300 miliónov EUR bol prijatý v máji 2014 a vyplatený v troch splátkach v rokoch 2015 – 2017. Európska únia schválila 6. júla 2016 ďalšiu makrofinančnú pomoc pre Tunisko v maximálnej výške 500 miliónov EUR vo forme úverov, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach. Prvá splátka vo výške 200 miliónov EUR z programu makrofinančnej pomoci II (MFP II) bola vyplatená 25. októbra 2017 a zostávajúce dve splátky by mali byť vyplatené v priebehu roka 2018. -Makrofinančná pomoc pre Ukrajinu III (MFP III): V apríli 2015 spoluzákonodarcovia schválili tretiu operáciu v maximálnej výške 1,8 miliardy EUR vo forme úverov. Spolu s dvoma operáciami vykonávanými v období od mája 2014 do apríla 2015 bola Ukrajine od začiatku krízy poskytnutá suma 3,4 miliardy EUR. Po vyplatení prvej splátky (600 miliónov EUR) v júli 2015 bola v reakcii na opatrenia, ktoré príslušné orgány prijali koncom roka 2016 a začiatkom roka 2017, vyplatená v apríli 2017 druhá splátka operácie vo výške 600 miliónov EUR. Do uplynutia obdobia dostupnosti pomoci v januári 2018 sa nerealizovalo niekoľko politických záväzkov spojených s treťou a poslednou splátkou vo výške 600 miliónov EUR vrátane záväzkov týkajúcich sa boja proti korupcii. V dôsledku toho Komisia nemohla vyplatiť poslednú splátku v rámci MFP III a splátka bola 17. januára 2018 oficiálne zrušená. Celkovo sa v roku 2017 vyplatilo 1,01 miliardy EUR. V prílohe 1A a 1B sa uvádzajú podrobnejšie informácie o stave účinného vyplácania prostriedkov podľa krajín a regiónov ku koncu decembra 2017.

Okrem toho prebiehali prípravy na dvoch nových programoch makrofinančnej pomoci: ·Makrofinančná pomoc pre Gruzínsko III (MFP III): Na základe žiadosti vlády Gruzínska Komisia 29. septembra 2017 prijala návrh nového programu makrofinančnej pomoci v maximálnej výške 45 miliónov EUR. Navrhovaná makrofinančná pomoc, ktorú Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2018, pozostáva z 35 miliónov EUR vo forme úverov a 10 miliónov EUR vo forme grantov, ktoré sa majú vyplatiť v dvoch splátkach v roku 2018. ·Makrofinančná pomoc pre Ukrajinu IV (MFP IV): Komisii bola 29. novembra 2017 doručená oficiálna žiadosť o ďalšiu operáciu makrofinančnej pomoci na Ukrajine. Komisia 9. marca 2018 predložila Ukrajine návrh na poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci vo výške 1 miliardy EUR vo forme úverov, ktorá sa má vyplatiť v dvoch splátkach v rokoch 2018 – 2019. 2.2Jednotlivé operácie makrofinančnej pomoci v prijímajúcich krajinách v roku 2017 2.2.1Gruzínsko Makroekonomická prognóza Gruzínska zostáva aj naďalej otázna. Napriek zvýšeniu rastu HDP v roku 2017 hospodárstvo čelí rizikám vyplývajúcim z vonkajšej nerovnováhy (najmä vysokého deficitu bežného účtu a značného zahraničného dlhu) a medzinárodných rezerv, ktoré sú pod primeranou úrovňou. Miera HDP Gruzínska sa v období od januára do novembra 2017 zvýšila o 4,8 % a predpokladá sa, že počas celého roka 2017 vzrástla o viac ako 4 %, čo je spôsobené oživením zahraničného aj domáceho dopytu a rastom investícií. Hospodárskemu rastu, ktorý v minulom roku napredoval rýchlejšie, než sa očakávalo, predchádzali 2 roky spomalenia spôsobené vonkajšími otrasmi, a to najmä spomalením hospodárskeho rastu v regióne. Predpokladá sa, že nadmerná výkonnosť spojená s hospodárskym rastom, ktorý bol rýchlejší, než sa očakávalo, umožní v roku 2017 znížiť fiškálny deficit verejných financií na 3,5 % HDP v porovnaní s rokom 2016, keď bol na úrovni 4,1 %. Podľa očakávaní by sa mal verejný dlh Gruzínska v roku 2017 znížiť na približne 42 % HDP (v porovnaní s úrovňou 45 % v roku 2016). Platobná bilancia Gruzínska je však vzhľadom na vysoký deficit bežného účtu (predpokladá sa približne 10 % za rok 2017) a vysoký zahraničný dlh (predpokladá sa 107 % za rok 2017) stále zraniteľná. Medzinárodné rezervy Gruzínska sú od roku 2011 v absolútnom vyjadrení vo všeobecnosti stabilné a na konci roka 2017 dosiahli úroveň 3 miliardy USD (približne 3 mesiace dovozného krytia), ale potreby rezerv sa stále zvyšujú a v súčasnosti sú pod úrovňou, ktorá je podľa odhadov MMF primeraná. V tejto súvislosti sa Gruzínsko a MMF v apríli 2017 uzatvorili trojročnú rozšírenú dohodu (2017 – 2020) v rámci rozšíreného fondu vo výške 285 miliónov USD. Po prvom preskúmaní programu v októbri 2017 MMF potvrdil, že program je na dobrej ceste a že Gruzínsko splnilo všetky príslušné ciele. Druhé preskúmanie programu pre Gruzínsko, ktorý financuje MMF, je naplánované na apríl 2018. Po tom, ako Gruzínsko v auguste 2008 vstúpilo do vojenského konfliktu s Ruskom, bola pre Gruzínsko na medzinárodnej konferencii darcov v Bruseli v októbri 2008 prisľúbená prvá a druhá operácia makrofinančnej pomoci. Druhá operácia vo výške 46 miliónov EUR, z ktorej sa polovica poskytla vo forme grantov a polovica vo forme úverov, bola realizovaná v rokoch 2015 – 2017, pričom posledná splátka sa vyplatila v máji 2017. Po dokončení druhej operácie makrofinančnej pomoci vláda Gruzínska v júni 2017 požiadala EÚ o ďalšiu makrofinančnú pomoc. V septembri 2017 Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade návrh makrofinančnej pomoci v maximálnej výške 45 miliónov EUR, z čoho 35 miliónov EUR sa poskytne vo forme úverov a 10 miliónov EUR vo forme grantov. Po prijatí rozhodnutia Európskym parlamentom a Radou a podpísaní memoranda o porozumení sa makrofinančná pomoc Gruzínsku vyplatí v roku 2018 v dvoch splátkach. 2.2.2Jordánsko Jordánske hospodárstvo naďalej trpelo vplyvom krízy v Sýrii a Iraku: blokované obchodné trasy, nižšie priame zahraničné investície a zahraničné príjmy zabrzdili rast a ovplyvnili vonkajšiu a fiškálnu pozíciu Jordánska. Konflikt v Sýrii navyše zapríčinil prílev približne 1,3 milióna sýrskych utečencov do Jordánska, ktorý zvýšil tlak na fiškálnu pozíciu, verejné služby a infraštruktúru Jordánska. Rast zostal v roku 2017 na nízkej úrovni (približne 2,2 %), zatiaľ čo nezamestnanosť vzrástla z 15,3 % v roku 2016 na 18,5 % v treťom štvrťroku 2017. Celkový fiškálny deficit (vrátane grantov) sa znížil na 2,6 % HDP, a to vďaka fiškálnym opatreniam na úrovni 1,5 % HDP, ktoré orgány prijali začiatkom roka 2017. Napriek pokroku je fiškálna pozícia naďalej závislá od zahraničných grantov, ktoré v roku 2017 predstavovali 2,9 % HDP. Deficit bežného účtu okrem zahraničných grantov aj napriek úpravám v posledných rokoch takisto zostáva veľmi vysoký (približne 11,7 % HDP v roku 2017). Rada MMF schválila 24. augusta 2016 trojročný program v rámci rozšíreného fondu vo výške 723 miliónov USD (150 % kvóty), čo je podstatne nižšia suma ako 2 miliardy USD (alebo 800 % kvóty) v rámci trojročnej dohody o pohotovostnom úvere, ktorej platnosť uplynula v auguste 2015. Prvé preskúmanie programu MMF sa ukončilo úspešne v júni 2017. Druhé preskúmanie programu bolo pôvodne naplánované na september 2017, ale v dôsledku dlhotrvajúcich diskusií o splnení určitých podmienok MMF ešte nebolo dokončené. Európsky parlament a Rada navyše 14. decembra 2016 prijali rozhodnutie o druhom programe makrofinančnej pomoci (MFP II) vo výške 200 miliónov EUR vo forme úverov. Program MFP II, ktorý dopĺňa program MFP I vo výške 180 miliónov EUR vyplatených v roku 2015, pomôže Jordánsku čeliť zvýšeným potrebám vonkajšieho a fiškálneho financovania, ktoré vo veľkej miere súvisia s regionálnou nestabilitou, ako aj prítomnosťou veľkého počtu sýrskych utečencov v Jordánsku. Memorandum o porozumení a dohoda o úverovom mechanizme MFP II boli podpísané 19. septembra 2017. V memorande o porozumení sa stanovuje ambiciózny program reforiem spojených s každou z dvoch splátok, ktoré sa majú vyplatiť v rámci makrofinančnej pomoci. Oblasti, v prípade ktorých sú stanovené podmienky, zahŕňajú reformy, ktorých cieľom je: i) zabezpečiť, aby bol daňový systém transparentnejší a aby sa zlepšil výber daní; ii) posilniť riadenie verejných financií, záchrannú sociálnu sieť a trh práce; iii) zjednodušiť investovanie a obchod a iv) zlepšiť výkonnosť vodohospodárskeho sektora. Komisia 25. októbra 2017 vyplatila prvú splátku vo výške 100 miliónov EUR. Vyplatenie druhej splátky nebolo možné vzhľadom na nedostatočný pokrok dosiahnutý pri vykonávaní štyroch politických opatrení (týkajúcich sa zákona o dani z príjmov, daňových úľav, verejného obstarávania a zákona o kontrolných úradoch). 2.2.3Moldavsko V novembri 2014 vypukol závažný škandál s bankovými podvodmi, ktorý odhalil vážne problémy v oblasti správy sprevádzané politickou nestabilitou. Tento vývoj viedol k spomaleniu hospodárskeho rastu, pozastaveniu rozpočtovej podpory zo strany medzinárodných partnerov Moldavska a k oslabeniu fiškálnej pozície a platobnej bilancie. Hrubý domáci produkt Moldavska v roku 2015 klesol o 0,5 % a až v roku 2016 zaznamenal rast na úrovni 4,1 %. Očakáva sa, že v rokoch 2017 – 2019 sa hospodársky rast vďaka spotrebe a fiškálnym stimulom bude pohybovať v rozmedzí 3,5 % až 4,0 %. Inflačné tlaky sa podarilo obmedziť, pričom sa očakáva, že ročná inflácia zostane v roku 2017 stabilne na úrovni 6,5 % a v roku 2018 spomalí na úroveň 4,4 %. Zlepšenie zahraničného dopytu a cien pomohlo zrýchliť rast vývozu. Návrat k vyšším cenám dovozu komodít a oživenie domáceho dopytu však mali za následok zhoršenie deficitu bežného účtu, ktorý v roku 2017 dosiahol úroveň 6 % HDP. V roku 2017 sa remitencie pracovníkov začali v porovnaní s rokom 2016 zotavovať. Hospodárstvo si zachováva finančnú stabilitu, pričom sa vynakladá rozsiahle úsilie na jeho ozdravenie, ako aj na zlepšenie transparentnosti akcionárov a diagnostiky bánk. Po kríze v roku 2014 Moldavsko požiadalo o pomoc MMF, ktorý v novembri 2016 schválil trojročnú dohodu o rozšírenom úvere a rozšírenom fonde vo výške 183 miliónov USD. Po dokončení druhého preskúmania programu v decembri 2017 MMF potvrdil, že program je vo všeobecnosti na dobrej ceste.

Vláda Moldavska v marci 2016 zároveň zopakovala svoju žiadosť o novú makrofinančnú pomoc od EÚ. Komisia 13. januára 2017 navrhla makrofinančnú pomoc pre Moldavsko v maximálnej výške 100 miliónov EUR, z čoho 60 miliónov EUR by sa poskytlo vo forme úverov a 40 miliónov EUR vo forme grantov. Európsky parlament a Rada podpísali 13. septembra 2017 rozhodnutie o rozšírení makrofinančnej pomoci na Moldavsko. Jej cieľom je pomôcť Moldavsku v priebehu nasledujúcich dvoch rokov pokryť časť zostatkových potrieb vonkajšieho financovania a znížiť zraniteľnosť hospodárstva týkajúcu sa platobnej bilancie, ako aj fiškálnu zraniteľnosť. Dňa 24. novembra 2017 boli s moldavskými orgánmi podpísané memorandum o porozumení, dohoda o úverovom mechanizme a dohody o grantoch. Moldavsko oznámilo, že splnilo vnútroštátne postupy, na základe ktorých tieto tri dohody 18. januára 2018 nadobudli účinnosť. V memorande o porozumení sa stanovuje ambiciózny program reforiem spojených s každou z troch splátok, ktoré sa v rámci makrofinančnej pomoci majú vyplatiť. Stanovené podmienky zahŕňajú: i) reformy zamerané na posilnenie správy vo finančnom sektore, riadenia verejných financií a boja proti korupcii a praniu špinavých peňazí; ii) reformu sektora energetiky a iii) sprievodné opatrenia na posilnenie záchrannej sociálnej siete, zlepšenie investičného prostredia a podporu vykonávania dohody o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu. 2.2.4Tunisko Od revolúcie v roku 2011 Tunisko zaznamenalo spomalenie hospodárskej činnosti a čoraz vážnejšie problémy s platobnou bilanciou. Dôvodom je potreba opätovných úprav hospodárstva v dôsledku zmeny režimu a série teroristických útokov v roku 2015, ktoré výrazne ovplyvnili niektoré kľúčové sektory krajiny (napr. cestovný ruch a dopravu). V roku 2017 tuniské hospodárstvo zaznamenalo určité znaky oživenia s odhadovaným rastom HDP na úrovni približne 2 %, a to po 2 rokoch takmer nulového rastu (0,8 % v roku 2015 a 1,1 % v roku 2016). Inflácia sa počas roka zvýšila a na konci roka dosiahla úroveň vyše 6 % v porovnaní s úrovňou 4,2 % na konci roka 2016. Stav verejných financií sa za posledné roky zhoršuje, najmä z dôvodu zvýšenia výdavkov (najmä miezd), ktoré neboli dostatočne kompenzované stimulovaním rastu príjmov vyplývajúcich z opatrení daňovej reformy realizovaných od roku 2016. Odhaduje sa, že verejný deficit v roku 2017 predstavoval viac ako 6 % HDP, pričom sa predpokladá, že dlh na konci roka dosiahol úroveň 70 %. Vonkajšia pozícia sa v poslednom čase zhoršuje, pričom deficit bežného účtu sa blíži k úrovni 10 % HDP, čo na konci roka 2017 znamenalo stratu rezerv na približne 90 dní dovozu a celkový zahraničný dlh na úrovni približne 70 % HDP. Tunisko v júni 2013 prvýkrát uzavrelo s MMF dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 1,75 miliardy USD. Platnosť dohody uplynula v decembri 2015. V máji 2016 MMF spustil druhý program v rámci rozšíreného fondu vo výške 2,9 miliardy USD na obdobie 48 mesiacov. V dôsledku oneskorení pri vykonávaní reformy boli z rozšíreného fondu doteraz vyplatené len dve splátky (každá vo výške približne 320 miliónov USD), a to na začiatku programu a po dokončení prvého preskúmania v júni 2017. Druhé preskúmanie bolo ukončené dohodou na pracovnej úrovni v decembri 2017 a rada ho schválila 23. marca 2018. Prvú operáciu makrofinančnej pomoci (MFP I) vo výške 300 miliónov EUR spoluzákonodarcovia schválili v máji 2014 a vykonávať sa začala v marci 2015, pričom posledná platba bola vyplatená v júli 2017. Tuniské úrady medzitým po teroristických útokoch v roku 2015 a zhoršení krízy v auguste toho istého roka požiadali o druhú operáciu makrofinančnej pomoci (MFP II). Spoluzákonodarcovia ju schválili v júli 2016. Druhá operácia makrofinančnej pomoci (MFP II) pozostáva z úveru vo výške 500 miliónov EUR, ktorý sa má vyplatiť v troch splátkach vo výške 200 miliónov EUR, 150 miliónov EUR a 150 miliónov EUR. Prvá splátka, ktorá nezávisela od podmienok memoranda o porozumení, bola vyplatená 25. októbra 2017. Politické opatrenia potrebné na druhú a tretiu platbu sa týkajú kľúčových oblastí reformy, ako je verejná služba a riadenie verejných financií vo všeobecnosti, daňový systém, sociálna politika a politika zamestnanosti, bankový sektor a podnikateľské prostredie. Ak budú splnené všetky príslušné opatrenia, tieto prostriedky sa môžu vyplatiť do konca roka 2018. 2.2.5Ukrajina V rokoch 2014 a 2015 hospodárstvo Ukrajiny zasiahla hlboká recesia, čo viedlo k poklesu reálneho HDP o 6,6 % v roku 2014 a o 9,8 % v roku 2015. Hoci kríza bola odrazom makroekonomických a štrukturálnych nedostatkov Ukrajiny, zapríčinil ju konflikt, ktorý vyvolali destabilizačné činnosti Ruska na východe krajiny a ktorý sa prejavil stratou dôvery a poškodením výrobnej kapacity krajiny. Vďaka kombinácii silnej politickej reakcie príslušných orgánov a rozsiahleho medzinárodného podporného balíka sa ukrajinské hospodárstvo v roku 2016 vrátilo na cestu rastu (2,3 %). Oživovanie pokračovalo aj v roku 2017, pričom Ukrajina v prvých troch štvrťrokoch zaznamenala rast na úrovni 2,3 % (v porovnaní s prvými tromi štvrťrokmi 2016). Nárast hospodárskej činnosti v roku 2017 stimulovali najmä investície a spotreba domácností, ktoré zas boli stimulované rastom miezd a stabilizáciou výmenného kurzu. Zlepšila sa aj udržateľnosť verejných financií, a to vďaka stabilizácii verejného dlhu, ktorý na konci roka 2017 podľa odhadov predstavoval 75,6 % HDP, pod čo sa čiastočne podpísalo úsilie vlády o fiškálnu konsolidáciu v posledných 3 rokoch. Napriek tomu, že hospodárska situácia Ukrajiny sa od roku 2015 zlepšuje, jej vonkajšia zraniteľnosť do istej miery stále pretrváva. Je spôsobená najmä tým, že medzinárodné rezervy Ukrajiny sa dopĺňajú pomalšie, než sa očakávalo, závislosťou krajiny od vývozu komodít a pretrvávajúcou vysokou mierou zahraničnej zadlženosti. V reakcii na žiadosť Ukrajiny o finančnú podporu MMF v marci 2015 schválil štvorročný program rozšíreného fondu pre Ukrajinu vo výške 17,5 miliardy USD. Jeho platnosť uplynie v marci 2019. Celkovo sa v rámci tohto programu doteraz vyplatilo 8,5 miliardy USD, pričom v niektorých prípadoch sa platby vzhľadom na nedostatočné vykonávanie reforiem značne oneskorili. Dokončenie preskúmania programu, ktoré prebieha od polovice roka 2017 a ktoré by mohlo otvoriť cestu vyplateniu prostriedkov vo výške 1,9 miliardy USD, závisí od toho, či Ukrajina najskôr vykoná niekoľko opatrení. Podpora EÚ pre Ukrajinu je neoddeliteľnou súčasťou medzinárodného finančného balíka zriadeného fondom MMF, v rámci ktorého sa má Ukrajine poskytnúť makrofinančná pomoc EÚ vo výške 3,4 miliardy EUR. Z tejto pomoci sa v rokoch 2014 – 2017 vyplatilo 2,8 miliardy EUR, pričom 1,6 miliardy EUR sa vyplatilo v rámci prvých dvoch operácií makrofinančnej pomoci a dve splátky vo výške 600 miliónov EUR v rámci tretej operácie makrofinančnej pomoci. Ukrajine je v rámci tretieho programu MFP k dispozícii posledná splátka vo výške 600 miliónov EUR, pričom jej poskytnutie je podmienené vykonaním 21 politických opatrení dohodnutých v memorande o porozumení. Ukrajina splnila 17 politických záväzkov súvisiacich s týmto vyplatením prostriedkov vrátane reforiem v oblasti riadenia verejných financií, verejnej správy, energetiky a súdnictva. V čase, keď obdobie platnosti makrofinančnej pomoci uplynulo, však stále neboli vykonané štyri opatrenia. Patrili medzi ne dve opatrenia súvisiace s bojom proti korupcii vrátane zavedenia mechanizmu na overovanie majetkových priznaní predkladaných verejnými činiteľmi. V dôsledku toho bola tretia splátka makrofinančnej pomoci 18. januára 2018 zrušená. Na základe žiadosti Ukrajiny Komisia 9. marca 2018 predložila návrh na poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške 1 miliardy EUR vo forme úverov, ktorá sa má vyplatiť v rokoch 2018 – 2019 v dvoch splátkach. 2.3Prehľad reforiem podporovaných operáciami makrofinančnej pomoci Kritériá štrukturálnych reforiem v memorande o porozumení sú odrazom súboru opatrení, ktoré prijímajúca krajina musí prijať, aby posilnila svoju makroekonomickú a finančnú stabilitu a zvýšila udržateľnosť platobnej bilancie. V prípade programov makrofinančnej pomoci vykonaných v roku 2017 sa počet aj druh dohodnutých podmienok v krajinách východného a južného susedstva líšil. Vo východnom susedstve medzi najčastejšie podmienky patrilo zlepšenie riadenia verejného sektora, po ktorom nasledovali reformy zamerané na zlepšenie podnikateľského prostredia a reformy zamerané na energetický sektor a boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí. V prípade krajín južného susedstva sa v memorande o porozumení uvádzalo menej podmienok, pričom väčšinou boli zamerané na riadenie verejného sektora, sociálnu ochranu, a opatrenia týkajúce sa záchrannej sociálnej siete a trhu práce. Správa verejného sektora Boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí Energetický sektor Podnikateľské prostredie Finančný sektor Záchranná sociálna sieť a trh práce Iné Gruzínsko II 2 0 0 2 2 2 0 Jordánsko II 6 0 0 0 0 4 1 Moldavsko 5 6 5 7 5 0 0 Tunisko I 2 0 0 2 2 2 1 Tunisko II 5 0 0 2 1 6 1 Ukrajina III 14 4 6 6 2 4 0 Východné susedstvo 21 10 11 15 9 6 0 Južné susedstvo 13 0 0 4 3 12 3 3Zabezpečenie riadneho využívania finančných prostriedkov makrofinančnej pomoci: operatívne posúdenia, hodnotenia ex post a audity 3.1Operatívne posúdenia V súlade s požiadavkami nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách Komisia vykonáva pomocou externých poradcov operatívne posúdenia s cieľom získať primeranú istotu o fungovaní administratívnych postupov a postupov schvaľovania finančných transakcií v prijímajúcich krajinách. Operatívne posúdenia sa zameriavajú na systémy riadenia verejných financií, predovšetkým na postupy a organizáciu ministerstiev financií a centrálnych bánk a konkrétnejšie na správu účtov, na ktoré sú vyplácané finančné prostriedky EÚ. Okrem toho sa osobitná pozornosť venuje práci inštitúcií vykonávajúcich externé audity, ich nezávislosti, pracovným programom a účinnosti ich kontrol. Takisto sa skúmajú postupy verejného obstarávania na centrálnej úrovni.

V roku 2017 Komisia v rámci príprav na novú operáciu makrofinančnej pomoci vykonala v Gruzínsku operatívne posúdenie. V rámci posúdenia, ktoré sa dokončilo v decembri 2017, dospela k záveru, že postupy v Gruzínsku poskytujú dostatočné záruky, aby sa pokračovalo s plánovanými operáciami makrofinančnej pomoci. 3.2Hodnotenia ex post V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách EÚ Komisia po dokončení programov makrofinančnej pomoci vykonáva hodnotenia ex post s cieľom posúdiť ich vplyv. Hlavným cieľom je: I)analyzovať vplyv na hospodárstvo prijímajúcej krajiny, a najmä na udržateľnosť jej vonkajšej pozície; II)posúdiť pridanú hodnotu opatrenia EÚ. Správy externých dodávateľov o hodnoteniach ex post týkajúcich sa operácií makrofinančnej pomoci I a II pre Ukrajinu a operácie makrofinančnej pomoci I pre Jordánsko boli dokončené koncom roka 2017. V hodnotení ex post týkajúcom sa operácií makrofinančnej pomoci I a II pre Ukrajinu sa dospelo k záveru, že makrofinančná pomoc mala pozitívny vplyv na hospodárstvo Ukrajiny, sčasti vďaka jej rýchlemu vykonaniu. Pomohla najmä stabilizovať finančnú situáciu a zohrala významnú úlohu pri napredovaní reforiem v oblasti riadenia verejných financií a záchrannej sociálnej siete. Bez programov makrofinančnej pomoci by podstatné zníženie verejných výdavkov malo vážny negatívny sociálny vplyv, reálny HDP by sa v rokoch 2014 a 2015 znížil výraznejšie a miera rastu by v roku 2016 bola nižšia. V súvislosti s operáciou makrofinančnej pomoci I pre Jordánsko sa v hodnotení dospelo k záveru, že makrofinančná pomoc spolu so simultánnym programom MMF účinne prispeli k včasnej stabilizácii a strednodobej udržateľnosti vonkajšej finančnej a fiškálnej pozície Jordánska. Podmienky makrofinančnej pomoci boli splnené uspokojivým spôsobom a nepriamo prispeli k vykonaniu štrukturálnych reforiem vo viacerých prioritných oblastiach EÚ. V hodnotení sa však takisto dospelo k záveru, že v záujme predchádzania zbytočným prieťahom by sa rozhodovací proces týkajúci sa operácie makrofinančnej pomoci mohol zlepšiť. 3.3Audity Európsky dvor audítorov uverejnil dve osobitné správy, v ktorých posudzuje pomoc EÚ pre Ukrajinu a Tunisko. Pokiaľ ide o makrofinančnú pomoc, správy boli vo všeobecnosti pozitívne, pričom obsahovali niekoľko osobitných odporúčaní, ktoré Komisia prijala. V decembri 2016 Európsky dvor audítorov uverejnil osobitnú správu o pomoci EÚ určenú Ukrajine, v ktorej sa venoval rozpočtovej podpore aj makrofinančnej pomoci. V správe dospel k záveru, že pomoc EÚ Ukrajine bola čiastočne účinná pri podpore transformácie Ukrajiny na dobre spravovaný štát, keďže v rokoch 2007 – 2015 sa použila na zlepšenie riadenia verejných financií, boja proti korupcii a plynárenského sektora. Pokiaľ ide o makrofinančnú pomoc, v správe sa uvádza, že „nástroj makrofinančnej pomoci riadený Komisiou bol najúčinnejším spôsobom rýchleho vyplatenia podpory prisľúbenej Ukrajine na riešenie jej ťažkej finančnej situácie“. Odklad vyplácania makrofinančnej pomoci takisto pomohol zabezpečiť riadne splnenie určitých podmienok súvisiacich s programom. Na druhej strane sa v správe poukazuje na to, že v niektorých prípadoch stanovené podmienky makrofinančnej pomoci a posudzovanie ich plnenia poskytovali široký priestor pre vlastné zváženie. V správe sa uvádza päť odporúčaní, ako možno zlepšiť pomoc EÚ: i) klásť väčší dôraz na správu verejných financií; ii) lepšie navrhovať podmienky finančnej pomoci a jej vyplatenia; iii) podrobnejšie monitorovať spôsob vykonávania pomoci EÚ; iv) klásť väčší dôraz na účinné vykonávanie a udržateľnosť reforiem a v) prijať opatrenia na zvýšenie účinnosti pomoci EÚ Ukrajine v oblasti plynu. V nadväznosti na tieto odporúčania Komisia vymedzila politické ciele presnejšie a cielenejšie a bude sa aj naďalej snažiť riešiť finančné potreby prijímajúcej krajiny, pričom zároveň bude podporovať kľúčové reformy, ktoré majú hospodárstvo krajiny navrátiť na udržateľnú cestu. V marci 2017 Európsky dvor audítorov uverejnil osobitnú správu o pomoci EÚ určenú Tunisku, v ktorej sa venoval rozpočtovej podpore aj makrofinančnej pomoci. V správe dospel k záveru, že financovanie z prostriedkov EÚ výrazne prispelo k prechodu na demokraciu a hospodárskej stabilite Tuniska a že úver makrofinančnej pomoci zabezpečil cenný prístup k financiám aj napriek oneskoreniam vyplatených prostriedkov. V správe sa uvádzajú odporúčania, ako možno zlepšiť pomoc EÚ. V osobitnom prípade MFP Európsky dvor audítorov odporučil, aby Komisia spolu s ostatnými zákonodarcami preskúmala dostupné možnosti, ktorými možno urýchliť postupy schvaľovania nasledujúcich programov makrofinančnej pomoci, najmä v núdzových situáciách. Komisia sa domnieva, že oneskorené vyplácanie úverov makrofinančnej pomoci Tunisku bolo spôsobené kombináciou vonkajších faktorov vrátane tých, ktoré EÚ nedokázala ovplyvniť. Komisia tiež uznáva, že možno zabezpečiť rýchlejšie vyplácanie pomoci, a bude naďalej spolupracovať so spoluzákonodarcami s cieľom dosiahnuť efektívnejší rozhodovací proces. 4VŠEOBECNÝ VÝVOJ TÝKAJÚCI SA NÁSTROJA MAKROFINANČNEJ POMOCI 4.1Fungovanie nástroja makrofinančnej pomoci V spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu a Rady o makrofinančnej pomoci z roku 2013 sa jasne stanovuje, že táto pomoc má makroekonomickú a finančnú povahu jej cieľom je „obnova udržateľného stavu vonkajších financií oprávnených krajín a území, ktoré majú ťažkosti s vonkajším financovaním. Mala by byť oporou plnenia politického programu obsahujúceho rázne opatrenia na prispôsobenie a opatrenia štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia, a tiež posilniť vykonávanie príslušných dohôd s Úniou a spoločných programov“. V súlade so zásadou 6 písm. a) toho istého spoločného vyhlásenia „podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina alebo územie rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a právneho štátu a zaručuje dodržiavanie ľudských práv“. Komisia spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť počas celého cyklu operácie makrofinančnej pomoci monitoruje plnenie týchto politických podmienok, pričom každé vyplatenie prostriedkov je podmienené ich splnením. V roku 2017 spoluzákonodarcovia v rámci legislatívneho procesu do nových návrhov týkajúcich sa Moldavska a Gruzínska zahrnuli podrobnejšie ustanovenia o týchto politických podmienkach, ktoré presahujú rámec návrhu Komisie vychádzajúci z dohodnutého vzoru spoločného vyhlásenia z roku 2013. Tento zvýšený dôraz na politické podmienky mal za následok zdĺhavejší proces rozhodovania, v dôsledku čoho sa predĺžil čas potrebný na schvaľovanie rozhodnutí o makrofinančnej pomoci. To ohrozilo hlavný cieľ makrofinančnej pomoci, ktorým je podpora platobnej bilancie v krízovej situácii, keď je to najviac potrebné, ako sa uvádza aj vo vyššie uvedenej osobitnej správe Európskeho dvora audítorov o pomoci EÚ určenej Tunisku.