SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O PRIJÍMANÍ PÔŽIČIEK A POSKYTOVANÍ ÚVEROV EURÓPSKOU ÚNIOU V ROKU 2010 /* KOM/2011/0485 v konečnom znení */





OBSAH 1. Úvod 2 2. Úverové činnosti Európskej únie 2 2.1. Prehľad 2 2.2. Nástroj na podporu platobnej bilancie 2 2.2.1. Hlavné charakteristiky nástroja na podporu platobnej bilancie 2 2.2.2. Operácie platobnej bilancie v roku 2010 3 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci 4 2.3.1. Hlavné charakteristiky makrofinančnej pomoci 4 2.3.2. Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2010 5 2.4. Nástroj Euratomu 5 2.4.1. Hlavné charakteristiky 5 2.4.2. Operácie Euratomu v roku 2010 6 2.5. Reakcia EÚ na krízu štátneho dlhu v eurozóne 6 2.5.1. Opatrenia prijaté pre Grécko 6 2.5.2. Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) 7 2.5.3. Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) 8 2.5.4. Operácie s účasťou EFSM 8 3. Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov 9 3.1. Opis 9 3.2. Podpora platobnej bilancie 9 3.3. Makrofinančná pomoc 10 3.4. Euratom 10 4. Európska investičná banka 10 4.1. Činnosť EIB v oblasti poskytovania úverov 10 4.2. Činnosť EIB v oblasti prijímania úverov 11 ÚVOD V rozhodnutiach Rady, ktorými sa zavádzajú rôzne úverové nástroje Európskej únie, sa vyžaduje, aby Komisia každý rok informovala Európsky parlament a Radu o používaní týchto nástrojov. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie (oddiel 2) v každej z príslušných oblastí, ako aj náležité činnosti súvisiace s prijímaním úverov (oddiel 3). Patrí sem podpora platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny[1], makrofinančná pomoc poskytovaná Európskou úniou tretím krajinám, činnosti Euratomu a finančné opatrenia prijaté ako reakcia na krízu štátneho dlhu v eurozóne. Na skompletizovanie obrazu o činnostiach EÚ sa v záverečnej časti uvádza súhrnný prehľad činností Európskej investičnej banky (EIB) súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov v roku 2010. ÚVEROVÉ čINNOSTI EURÓPSKEJ ÚNIE Finančnú podporu tretím krajinám a členským štátom Komisia poskytuje na rozdielnych právnych základoch v závislosti od príslušných zemepisných oblastí a sledovaných cieľov. Prehľad Finančné operácie, ktoré spravuje Komisia na základe rôznych rozhodnutí Rady, majú vo všeobecnosti formu dvojstranných úverov a financujú sa z kapitálových trhov na základe záruk z rozpočtu EÚ. Nástroj na podporu platobnej bilancie Podpora platobnej bilancie má formu strednodobých úverov poskytovaných Úniou a vo všeobecnosti sa poskytuje v spojení s financovaním zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF) a ďalších multilaterálnych poskytovateľov úverov, ako je EIB, EBRD a Svetová banka, alebo bilaterálnou pomocou zo strany členských štátov. Hlavné charakteristiky nástroja na podporu platobnej bilancie Tento nástroj je výnimočný svojou povahou a mobilizuje sa na základe jednotlivých prípadov podľa rozhodnutia Rady. Možnými príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny, ktoré čelia vážnym problémom v oblasti platobnej bilancie. Pomoc makroekonomickej povahy (t. j. pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným použitím fondov, ako je to v prípade podpory projektov). Pomoc sa uvoľňuje, ak sú splnené určité podmienky hospodárskej politiky, a jej cieľom je zmierniť všeobecné ťažkosti prijímajúcich členských štátov s vonkajším financovaním a obnoviť životaschopnosť ich platobnej bilancie. Tieto politické podmienky sa dohodnú medzi Komisiou (po porade s Hospodárskym a finančným výborom) a členským štátom v memorande o porozumení, ktoré sa podpíše pred realizáciou úverových dohôd. Pomoc podporuje zavádzanie ozdravných opatrení určených na odstránenie uvedených problémov. Overenie týchto opatrení je podmienkou na vyplatenie ďalších splátok v rámci týchto úverov. Počnúc zavedením nástroja v roku 1975[2] Spoločenstvo v nasledujúcich dvadsiatich rokoch realizovalo niekoľko operácií zameraných na podporu platobnej bilancie členských štátov vystavených určitým finančným hrozbám alebo ťažkostiam. Tieto operácie pozostávali z úverov financovaných prijatými úvermi Spoločenstva. Rozsah medzinárodnej finančnej krízy, ktorá sa začala na prelome rokov 2007 a 2008, si vyžiadal opätovnú aktiváciu nástroja na podporu platobnej bilancie. Okrem toho sa po rozšírení zvýšil počet oprávnených členských štátov a keď sa v niektorých z nich zhoršila hospodárska situácia, viedlo to k zvýšeniu úverového stropu, aby bolo možné reagovať na ich potenciálne potreby. V decembri 2008[3] sa strop zvýšil z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR. O ďalšom zvýšení na 50 miliárd EUR sa rozhodlo v máji 2009[4], aby bolo možné naďalej rýchlo reagovať na ďalšie potenciálne žiadosti o pomoc v rámci podpory platobnej bilancie. Z tohto stropu sa 31. decembra 2010 vyplatila suma 14,6 miliardy EUR Maďarsku[5], Lotyšsku[6] a Rumunsku[7]. Tabuľka 1: Stav platobnej bilancie k 31. decembru 2010 (v miliónoch EUR) Krajina | Pridelená suma na základe rozhodnutia | Vyplatená suma | Maďarsko | 6 500 | 5 500 | Lotyšsko | 3 100 | 2 900 | Rumunsko[8] | 5 000 | 3 650 | Spolu | 14 600 | 12 050 | Operácie platobnej bilancie v roku 2010 Celková suma vo výške 2,85 miliárd EUR bola vyplatená v niekoľkých tranžiach v roku 2010. Tabuľka 2: Zoznam úverových operácií vyplatených na základe nástroja platobnej bilancie v roku 2010 Krajina | Rozhodnutie | Tranža | Dátum | Suma v miliónoch EUR | Lotyšsko | 2009/290/ES | tretia | 11.3.2010 | 500 | štvrtá | 20.10.2010 | 200 | Rumunsko | 2009/459/ES | druhá | 11.3.2010 | 1 000 | tretia | 22.9.2010 | 1 150 | Spolu | 2 850 | Pokiaľ ide o vykonávanie prebiehajúcich operácií platobnej bilancie: - obdobie dostupnosti finančnej pomoci pre Maďarsko uplynulo v novembri 2010. Posledná 1 miliarda EUR v rámci nástroja nebude teda vyplatená. Lotyšsko má ešte stále do januára 2012 k dispozícii 200 miliónov EUR, o ktoré však tento členský štát nemá v úmysle požiadať. To znamená, že v rámci súčasných operácií platobnej bilancie nebude vyplatených spolu 1,2 miliardy EUR. - Okrem toho sa v marci 2011 vyplatila Rumunsku štvrtá tranža vo výške 1,2 miliardy EUR a v júni 2011 piata a posledná tranža. Nástroj makrofinančnej pomoci Podrobné informácie o operáciách týkajúcich sa makrofinančnej pomoci sú dostupné vo výročnej správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám[9]. Hlavné charakteristiky makrofinančnej pomoci Cieľom nástroja makrofinančnej pomoci je pomáhať kandidátskym, potenciálnym kandidátskym a susedným krajinám riešiť krátkodobé ťažkosti platobnej bilancie a stabilizovať verejné financie, ako aj podporiť ich pri zavádzaní štrukturálnych reforiem. Makrofinančná pomoc sa poskytuje vo výnimočných prípadoch na dočasné obdobie a podlieha prísnej podmienenosti. Viaže sa na snahy o ozdravenie a reformy, ktoré zabezpečia návrat hospodárstiev prijímajúcich krajín na udržateľnú cestu a zlepšia ich odolnosť voči budúcim makroekonomickým šokom. Operácie makrofinančnej pomoci dopĺňajú ozdravné programy MMF. Makrofinančná pomoc sa poskytuje vo forme grantu a/alebo úveru. V januári 2011 Komisia predložila Hospodárskemu a finančnému výboru komplexnú správu objasňujúcu kritériá, na základe ktorých sa rozhoduje, či sa v jednotlivých prípadoch operácií makrofinančnej pomoci použijú úvery alebo granty, a výbor túto správu schválil. Táto metodika bude takisto uvedená vo výročnej správe makrofinančnej pomoci za rok 2010. Schválené kritériá spadajú do dvoch širokých kategórií: úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcej krajiny[10] a jej udržateľnosť a schopnosť splácania dlhu. Zohľadňujú sa aj kritériá uplatňované Svetovou bankou a MMF pri udeľovaní finančnej pomoci. Úvery týkajúce sa makrofinančnej pomoci sa vo všeobecnosti vyplácajú v niekoľkých splátkach, podľa toho, ako sa plnia míľniky makroekonomického programu. Každá úhrada je viazaná na dohodnutie úveru s Komisiou. Ak dôjde k neplneniu v dôsledku neschopnosti prijímajúcej krajiny plniť si platobné povinnosti, Komisia môže využiť Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[11], aby tak zabezpečila splatenie svojho príslušného prijatého úveru[12]. Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2010 Kľúčové činnosti makrofinančnej pomoci v roku 2010 sa týkajú návrhov nových operácií a súvisiacich rokovaní s príslušnými orgánmi. Zameriavajú sa na tieto skutočnosti: - Európsky parlament a Rada prijali v júli 2010 rozhodnutie o poskytnutí 500 miliónov EUR Ukrajine[13] vo forme úveru. Spolu s úverom vo výške 110 miliónov EUR, ktorý sa jej poskytuje na základe rozhodnutia Rady prijatého v roku 2002, tak Ukrajina má k dispozícii celkovú sumu 610 miliónov EUR. - Pokiaľ ide o Moldavskú republiku, v októbri 2010 bolo prijaté rozhodnutie o poskytnutí 90 miliónov EUR Moldavskej republike vo forme grantu . V roku 2010 nebola vyplatená žiadna operácia v rámci úverového nástroja makrofinančnej pomoci[14]. Nástroj Euratomu Hlavné charakteristiky Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) (rozhodnutie Rady 94/179/Euratom). Tieto úvery predstavujú mimorozpočtové operácie, ktoré Komisia financuje vzájomnými úvermi (back to back) na finančnom trhu. Podobne ako v prípade makrofinančnej pomoci môže Komisia pri neplnení využiť Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. V roku 1990 Rada stanovila limit na prijímanie úverov vo výške 4 miliárd EUR, z ktorých sa rozhodlo približne o 3,4 miliardách EUR. V roku 2002 Komisia navrhla zvýšenie limitu na prijímanie úverov zo 4 miliárd EUR na 6 miliárd EUR, v súvislosti s ktorým sa v Rade ešte nedosiahla dohoda. Operácie Euratomu v roku 2010 V roku 2010 sa neprijali žiadne rozhodnutia o úvere ani sa nevyplácali žiadne finančné prostriedky. Reakcia EÚ na krízu štátneho dlhu v eurozóne Popri kríze v oblasti platobnej bilancie uvedenej v oddiele 2.2 sa podmienky prijímania úverov v niekoľkých členských štátoch eurozóny zhoršili aj v dôsledku svetovej finančnej krízy a hospodárskeho poklesu. V snahe prekonať ťažkosti vyplývajúce z finančnej krízy vlády a národné banky týchto členských štátov prijali bezprecedentné fiškálne a monetárne opatrenia. Krátkodobé a dlhodobé finančné podmienky zostali však aj napriek tomu zložité. Rada a členské štáty eurozóny prijali v máji 2010 rozhodnutie o balíku opatrení na zachovanie finančnej stability v eurozóne a v celej Európe. Opatrenia prijaté pre Grécko V nadväznosti na žiadosť gréckych orgánov ministri krajín eurozóny 2. mája 2010 jednomyseľne schválili poskytnutie stabilizačnej pomoci Grécku formou dvojstranných pôžičiek od ostatných členských štátov eurozóny, ktoré Komisia zjednotí na základe podmienok stanovených v ich stanovisku z 11. apríla 2010. Táto podpora bola poskytnutá v rámci 3-ročného spoločného programu s MMF, ktorý zahŕňal finančný balík vo výške 110 miliárd EUR na pomoc Grécku pokryť jeho finančné potreby. Program dopĺňala prísna podmienenosť politiky[15], na ktorej sa s gréckymi orgánmi dohodli Komisia a MMF v spolupráci s ECB. Členské štáty eurozóny prispeli svojou časťou 80 miliárd EUR[16]. Okrem toho sa MMF dohodol s gréckymi orgánmi na podpore tohto programu a poskytnutí pohotovostného úveru vo výške 30 miliárd EUR[17]. Úloha Komisie V rámci gréckeho úverového nástroja Komisia nepredstavuje ani veriteľa, ani dlžníka. Predstavitelia členských štátov Európskej únie rozhodli 5. mája 2010 o poverení Komisie úlohami týkajúcimi sa koordinácie a riadenia združených dvojstranných úverov, ako je stanovené v dohode medzi veriteľmi uzatvorenej 8. mája 2010 medzi členskými štátmi eurozóny poskytujúcimi podporu[18]. Táto úloha so sebou neprináša zvýšenie výdavkov Komisie ani žiadnej inej nákladovej položky rozpočtu EÚ[19]. Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) bol ustanovený nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 na základe článku 122 ods. 2[20] Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) s plnou podporou rozpočtu EÚ. Maximálna výška pomoci, ktorú možno v rámci mechanizmu poskytnúť, je 60 miliárd EUR. Finančná pomoc Únie v rámci EFSM má formu úveru alebo úverovej linky. Komisia je splnomocnená uzavrieť zmluvu o pôžičkách na kapitálových trhoch alebo s finančnými inštitúciami v mene Európskej únie. Aktivácia tohto mechanizmu je podmienená prísnymi podmienkami v rámci spoločného programu podpory EÚ a MMF. Finančná pomoc Únie sa poskytuje na základe rozhodnutia prijatého Radou, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie, a toto rozhodnutie obsahuje a) podmienky poskytnutia úveru/úverovej linky, b) všeobecné podmienky hospodárskej politiky, ktoré sa viažu na finančnú pomoc, a c) ozdravný program, ktorý členský štát prijímajúci úver pripravil s cieľom splniť hospodárske podmienky viažuce sa na pomoc. Komisia a členský štát prijímajúci úver uzavrú memorandum o porozumení, v ktorom sa podrobne uvedú všeobecné podmienky hospodárskej politiky ustanovené Radou. Komisia postúpi memorandum o porozumení Európskemu parlamentu a Rade. Podmienky hospodárskej politiky sa pravidelne preskúmajú a v prípade potreby upravia[21]. Od Komisie sa vyžaduje, aby Hospodárskemu a finančnému výboru a Rade predkladala pravidelne správu o vykonávaní nariadenia o EFSM a o pretrvávaní výnimočných udalostí, ktoré boli dôvodom prijatia tohto nariadenia[22]. Prvá správa bola uverejnená 30. novembra 2010 a uvádza sa v nej, že výnimočné udalosti a okolnosti naďalej pretrvávajú a európsky finančný stabilizačný mechanizmus by sa mal preto naďalej uplatňovať[23]. Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) založili členské štáty eurozóny na základe rozhodnutia Rady Ecofin z 9. mája 2010 ako spoločnosť v ich vlastníctve zapísanú v Luxemburgu. V rámci ENFS možno emitovať dlhopisy, za ktoré ručia členské štáty eurozóny do výšky 440 miliárd EUR, s cieľom požičiavať vypožičané peniaze členským štátom eurozóny, ktoré čelia ťažkostiam, na základe podmienok dohodnutých s Komisiou v spolupráci s Európskou centrálnou bankou a MMF a schválených Euroskupinou. Požičiavanie v rámci ENFS nie je kryté zárukami z rozpočtu EÚ. Komisia poskytuje poradenstvo a podporu ENFS. Je zastúpená v jeho predstavenstve a koordinuje vlastné činnosti súvisiace s prijímaním úverov v rámci ENFS na financovanie programov, do ktorých sú obaja zapojení, s cieľom časovo optimalizovať ich činnosti na kapitálovom trhu. Operácie s účasťou EFSM - Operácie, o ktorých sa rozhodlo v roku 2010: Írsko[24] V nadväznosti na žiadosť írskych orgánov z 21. novembra 2010 sa odsúhlasila 3-ročná spoločná finančná podpora EÚ a MMF. Program pomoci Írsku dosiahne celkovú výšku 85 miliárd EUR, ktoré budú vyplatené v niekoľkých tranžiach. Sumou 17,5 miliárd EUR prispeje samotné Írsko, a to vo forme hotovostnej rezervy ministerstva financií a investícií národného dôchodkového rezervného fondu. Zvyšok celkového objemu pomoci bude rovnocenným dielom financovaný: - EFSM – príspevok až do výšky 22,5 mld. EUR[25], - ENFS – príspevok až do výšky 17,7 mld. EUR, - MMF – príspevok až do výšky 22,5 mld. EUR, - dvojstrannými úvermi poskytnutými Spojeným kráľovstvom (3,8 mld. EUR), Švédskom (0,6 mld. EUR) a Dánskom (0,4 mld. EUR). - Operácie, o ktorých sa rozhodlo od konca roku 2010: Portugalsko[26] Na základe formálnej žiadosti portugalských orgánov o finančnú pomoc zo 7. apríla 2011 Euroskupina a Rada 17. mája 2011 schválili podmienky 3-ročného balíka finančnej pomoci. Finančný balík pokryje finančné potreby Portugalska až do výšky 78 miliárd EUR a bude rovnocenným dielom pripadať na: - ENFS – príspevok až do výšky 26 mld. EUR[27], - ENFS – príspevok až do výšky 26 mld. EUR, - MMF – príspevok až do výšky 26 mld. EUR. ČINNOSť EURÓPSKEJ ÚNIE V OBLASTI PRIJÍMANIA ÚVEROV Opis Na účely financovania úverových činností, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Pre každý nástroj (nástroj na podporu platobnej bilancie, makrofinančnú pomoc a úvery Euratomu) sa určuje mechanizmus prijímania a poskytovania úverov na ich príslušnom právnom základe. Medzi prijímaním úveru a príslušným poskytovaním úveru existuje prepojenie, ktoré zabezpečuje, aby rozpočet EÚ nebol vystavený riziku spojenému s výmennými kurzami či kurzovému riziku. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom. Tabuľka 3: Celkový objem prijatých úverov Európskou úniou – výška nesplateného kapitálu na konci každého roka v období rokov 2002 – 2010(1) (v miliónoch EUR) ESUO(1) (2) | Euratom(1) | Podpora platobnej bilancie | Makrofinančná pomoc | Európska únia spolu | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 660 | 2008 | 266 | 484 | 2,000 | 654 | 3 404 | 2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 | 2010 | 219 | 466 | 12 050 | 500 | 13 235 | (1) Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. (2) Európske spoločenstvo uhlia a ocele je od roku 2002 v likvidácii. Posledný dlhopis, ktorý vydalo ESUO, má splatnosť v roku 2019. | Podpora platobnej bilancie Emisiami dlhopisov sa podarilo potvrdiť EÚ ako hlavného emitenta na trhu so štandardnými eurodlhopismi. Dlhopisy mali na trhu dobrú odozvu. Keďže záujem investorov zostával veľmi intenzívny, dopyt po dlhopisoch rýchlo prevýšil ponuku. V konečnej distribúcii boli zastúpené všetky dôležité investorské triedy vrátane centrálnych bánk, investičných fondov, bankových pokladníc a poisťovní[28]. Ceny dlhopisov boli takmer najlepšie vo svojej referenčnej skupine, v sektore Suverénnej nadnárodnej agentúry (Sovereign Supranational Agency, SSA), po boku emitentov, ako je Európska investičná banka (EIB), „Kreditanstalt für Wiederaufbau“ (KFW) a „société de financement de l'économie française“ (SFEF). Výsledky na sekundárnom trhu boli takisto veľmi uspokojivé a potvrdili silnú pozíciu EÚ ako emitenta prvotriednych štandardných dlhopisov. Tabuľka 4: Dlhopisy EÚ vydané počas roku 2010[29] Krajina | Opis | Dátum vydania | Dátum splatnosti | Suma (EUR) | Kupón | Lotyšsko a Rumunsko | EU 3,375/2019 | 11.3.2010 | 10.5.2019 | 1,5 mld. | 3,375% | Rumunsko | EU 2,375/2017 | 22.9.2010 | 22.9.2017 | 1,15 mld. | 2,375% | Spolu | 2,65 mld. | V prípade jedného prijatého úveru sa zozbierala suma na základe vzájomnej prepojenosti (back to back) s cieľom uhradiť Lotyšsku štvrtú tranžu vo výške 200 miliónov EUR. Tabuľka 5: Súkromné investície EÚ počas roku 2010 Krajina | Opis | Dátum vydania | Dátum splatnosti | Suma (EUR) | Kupón | Lotyšsko | EU 2,875/2025 | 20.10.2010 | 20.10.2025 | 0,2 mld. | 2,875 % | Makrofinančná pomoc V roku 2010 nedošlo k žiadnemu prijímaniu úverov v rámci makrofinančnej pomoci. Euratom V roku 2010 nedošlo k žiadnemu prijímaniu úverov v rámci nástroja Euratomu. EURÓPSKA INVESTIčNÁ BANKA Činnosť EIB v oblasti poskytovania úverov Úvery, ktoré poskytuje EIB, sa využívajú buď na priame financovanie individuálnych projektov alebo na financovanie MSP a miestnych projektov menšieho rozsahu prostredníctvom finančných sprostredkovateľov . Celkový objem podpísaných operácií EIB v roku 2010 dosiahol 72 miliárd EUR, čo predstavuje 9-percentný pokles oproti rekordnej úrovni z roku 2009, a teda postupný návrat do stavu pred krízou. Pokiaľ ide o zemepisné rozdelenie úverov a krytie zárukami z rozpočtu EÚ: - V rámci EÚ: v členských štátoch EÚ bola podpísaná suma vo výške 63 miliárd EUR Táto suma nie je krytá zárukami EÚ. - Mimo EÚ: mimo EÚ bolo podpísaných 9 miliárd EUR. Záruky EÚ z nich pokrývajú 5 miliárd EUR. Poskytovanie úverov má vplyv na rozpočet EÚ, ak je spojené so zárukami EÚ, bonifikáciou úrokov alebo inými ustanoveniami o spoločnom znášaní rizika EÚ/EIB. Konkrétne: Väčšina úverov EIB mimo EÚ využíva záruky z rozpočtu EÚ, ktoré kryjú riziko štátnych dlhopisov alebo politické riziko, zatiaľ čo obchodné riziko na seba preberá EIB. V druhom polroku 2011 Komisia vydá samostatnú správu o vonkajšom poskytovaní úverov EIB v roku 2010. EIB súčasne riadi nástroje na rozdelenie rizika zahŕňajúce používanie rozpočtu EÚ na podporu politík v rámci EÚ (napríklad finančný nástroj rozdelenia rizika pre projekty výskumu a vývoja a úverová záruka pre projekty transeurópskych sietí - TEN) [30]. Činnosť EIB v oblasti prijímania úverov Počas roka sa trh vyznačoval pretrvávajúcou zvýšenou neistotou, ktorá neprospievala emisiám, a to predovšetkým emisiám veľkého objemu a s dlhou lehotou splatnosti. Zriadenie ENFS a prijaté hospodárske reformy síce prispeli k obnove dôvery trhu v emitentov z EÚ, ale trh zostal aj naďalej zraniteľný voči opakujúcim sa rizikám zlej publicity. EIB sa dokázala vyhnúť tejto nestabilite trhu vďaka využitiu príležitostí na emisiu štandardných dlhopisov a vykonaniu cielenejšej emisie v čase zvýšenej neistoty. Umožnila to dlhodobá silná pozícia EIB na trhu. Nakoniec sa EIB podarilo dosiahnuť ciele stanovené v rámci finančného programu na rok 2010 a získať prostriedky vo výške 67 miliárd EUR za výhodných podmienok. [1] Nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 sa na podporu členských štátov eurozóny a s plnou podporou rozpočtu EÚ zriadil podobný mechanizmus – európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM). [2] Nariadenie Rady (EHS) č. 397/75 zo 17. februára 1975, ktorým sa zriaďuje nový mechanizmus s názvom mechanizmus úverov Spoločenstva určený na pomoc niektorým krajinám ES prekonať neudržateľné nerovnováhy bežného účtu spôsobené prvou ropnou krízou. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [4] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [5] Rozhodnutie Rady 2009/102/ES zo 4. novembra 2008. [6] Rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009. [7] Rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009. [8] Tretia tranža vo výške 1,2 miliardy EUR sa Rumunsku vyplatila 24. marca 2011. [9] Správa za rok 2010 ešte nie je zverejnená. Za rok 2009 pozri KOM/2010/513, SEK/2010/1117. [10] Za hlavný ukazovateľ sa navrhuje hrubý národný dôchodok na obyvateľa [11] Pozri nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. V prípade úverov makrofinančnej pomoci nebol zatiaľ zaznamenaný žiadny prípad neplnenia. [12] Hoci splatenie prijatého úveru je úhrnne kryté zárukami z rozpočtu EÚ, garančný fond slúži ako hotovostná rezerva na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami výzev na splatenie úveru vyplývajúcich z nesplácania. Súhrnná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente KOM(2010) 418 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie SEK(2010) 968. [13] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 388/2010/EÚ zo 7. júla 2010 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. EÚ L 179, 14.7.2010, s. 1). [14] Pokiaľ ide o vykonávanie prebiehajúcej finančnej pomoci vo forme grantov , v januári a auguste boli uhradené platby Gruzínsku vo výške 7,7 miliónov EUR a 23 miliónov EUR. Okrem toho bolo v septembri vyplatených 30 miliónov EUR Kosovu a v decembri 2010 prvá tranža vo výške 40 miliónov EUR Moldavskej republike. [15] Hlavné prvky podmienenosti politiky boli obsiahnuté v rozhodnutí Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (2010/320/EÚ). Ďalšie podrobnosti o podmienenosti boli uvedené v memorande o porozumení uzavretom medzi gréckymi orgánmi a Komisiou v mene členských štátov eurozóny. [16] Z toho do marca 2011 bolo vyplatených 38 miliárd EUR. [17] Z toho do marca 2011 bolo vyplatených 14,6 miliárd EUR. [18] Tieto úlohy zahŕňajú okrem iného, v mene a podľa pokynov členských štátov eurozóny poskytujúcich podporu, prerokovanie a podpísanie dohody o úverovom nástroji s Gréckom, založenie účtu v mene veriteľov v ECB a použitie tohto účtu na spracovanie všetkých platieb v mene veriteľov a od dlžníka, koordináciu postupu vyplácania finančných prostriedkov, určité výpočty, distribúciu platieb medzi veriteľov a poskytnutie informácií veriteľom o porušení dohody o úverovom nástroji alebo o žiadostiach o výnimky, alebo zmenu a doplnenie tejto dohody. [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf [20] V článku 122 ods. 2 ZFEÚ sa predpokladá poskytnutie finančnej podpory členským štátom, ktoré majú ťažkosti spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré členský štát nedokáže ovplyvniť. [21] Preskúmanie vykoná Komisia po porade s ECB aspoň každých šesť mesiacov. Všetky zmeny, ktoré môžu byť potrebné v jeho ozdravnom programe, prediskutuje s členským štátom prijímajúcim úver. Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o každej úprave, ktorá sa má vykonať v pôvodných všeobecných podmienkach hospodárskej politiky, a schváli zrevidovaný ozdravný program, ktorý pripravil členský štát prijímajúci úver. [22] Správu je potrebné predložiť šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 a následne v prípade potreby každých šesť mesiacov (článok 9 nariadenia). [23] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0713:FIN:EN:PDF [24] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 77/2011/EÚ zo 7. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34). [25] Dňa 12. januára 2011 bola Írsku vyplatená prvá tranža vo výške 5 mld. EUR. Do júna 2011 sa mu vyplatilo spolu 11,4 mld. EUR. [26] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 344/2011/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 30.5.2011, s. 88). [27] Dňa 31. mája 2011 bola Portugalsku vyplatená prvá tranža vo výške 1,75 mld. EUR. Do júna 2011 sa mu vyplatilo spolu 6,5 mld. EUR. [28] Viac informácií o činnostiach EÚ v oblasti prijímania úverov nájdete v investorskej prezentácii: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_18_may_2011_rev.pdf. [29] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm. [30] Komisia oznámi Rade a Parlamentu vykonávanie nových finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ v rámci ročného rozpočtového procesu v súlade s bodom 49 medziinštitucionálnej dohody medzi Európskou komisiou, Európskym parlamentom a Radou.