DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

• Dôvody a ciele návrhu

Oznámením o Európskej zelenej dohode sa v EÚ rozbehla nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne potvrdzuje ambíciu Komisie zvyšovať jej ciele v oblasti klímy a dosiahnuť, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Okrem toho sa zameriava na ochranu zdravia a kvality života občanov pred rizikami a vplyvmi súvisiacimi so životným prostredím. Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

Riešenie zmeny klímy je naliehavou výzvou. V súlade s vedeckými zisteniami vyplývajúcimi z osobitnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) je potrebné dosiahnuť globálnu nulovú bilanciu emisií CO2 približne do roku 2050 a neutralitu v prípade všetkých ostatných skleníkových plynov neskôr v tomto storočí. Táto naliehavá výzva si vyžaduje, aby EÚ zintenzívnila svoju činnosť a ukázala svoje postavenie svetového lídra tak, že sa do roku 2050 stane klimaticky neutrálnou. Tento cieľ sa stanovuje v oznámení Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo.

V oznámení Komisie zo septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030) sa na základe komplexného posúdenia vplyvu navrhuje, aby EÚ zvýšila svoje ambície a predložila komplexný plán na zvýšenie záväzného cieľa Európskej únie, ktorým je zníženie čistých emisií najmenej o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990, a to zodpovedným spôsobom. Zvýšenie ambícií na obdobie do roku 2030 v súčasnosti znamená pre tvorcov politík a investorov istotu, že rozhodnutia o úrovniach emisií skleníkových plynov prijímané v nadchádzajúcich rokoch nebudú v rozpore s cieľom EÚ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Cieľová hodnota do roku 2030 je v súlade s cieľom Parížskej dohody udržať zvyšovanie globálnej teploty výrazne pod úrovňou 2 °C a usilovať sa o udržanie tohto nárastu na úrovni 1,5 °C.

Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2020 schválila nový záväzný cieľ EÚ do roku 2030. Takisto vyzvala Komisiu, „aby posúdila, ako môžu k cieľu na rok 2030 čo najlepšie prispieť všetky hospodárske odvetvia, a aby predložila potrebné návrhy spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov, pričom zohľadní národné energetické a klimatické plány a preskúma existujúcu flexibilitu“.

Z toho dôvodu sa nariadením, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality (európsky právny predpis v oblasti klímy), stal cieľ klimatickej neutrality EÚ do roku 2050 právne záväzným a zvýšila sa ambícia do roku 2030, ktorou teraz bude znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstraňovania) do roku 2030 o najmenej 55 % v porovnaní s rokom 1990.

Komisia s cieľom postupovať podľa európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a dodržať túto zvýšenú úroveň ambície do roku 2030 preskúmala aktuálne platné právne predpisy v oblasti klímy a energetiky, na základe ktorých by sa emisie skleníkových plynov pravdepodobne znížili len o 40 % do roku 2030 a o 60 % do roku 2050.

Tento legislatívny balík Fit for 55, ohlásený v pláne cieľov v oblasti klímy, ktorý vypracovala Komisia, je najkomplexnejším stavebným kameňom v úsilí o splnenie ambiciózneho nového cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a budú sa na ňom musieť podieľať všetky hospodárske odvetvia a politiky.

Účelom tohto návrhu, ktorý je súčasťou balíka Fit for 55, je zmeniť nariadenie o spoločnom úsilí (ESR) s cieľom zosúladiť jeho prínos k naplneniu zvýšenej ambície do roku 2030. Európska rada v decembri 2020 vyzvala EÚ, aby tento cieľ splnila kolektívne a nákladovo čo najefektívnejšie a aby sa pritom zachovala konkurencieschopnosť EÚ a zohľadnili rôzne východiskové pozície členských štátov, ich osobitné vnútroštátne okolnosti a ich potenciál znižovania emisií. Poskytla aj ďalšie usmernenia ku kľúčovým prvkom revidovaného rámca politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030. Aby sa dosiahlo najmenej 55 % zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve, odvetvia budú musieť podľa nariadenia o spoločnom úsilí zintenzívniť úsilie. Z posúdenia vplyvu na podporu plánu cieľov v oblasti klímy vyplynulo, že celkové zníženie by sa muselo zvýšiť o približne 10 percentuálnych bodov z aktuálneho cieľa nariadenia ESR, ktorým je zníženie o 30 % v porovnaní s rokom 2005. Nutnosť preskúmať nariadenie ESR, rozhodnúť o rozsahu jeho pôsobnosti a zvýšiť ambíciu bola už bližšie rozvedená v pláne cieľov v oblasti klímy.

Nariadenie ESR sa v súčasnosti vzťahuje na všetky emisie skleníkových plynov zahrnuté do cieľa EÚ, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami EÚ (ETS) ani nariadenie o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF). V súčasnosti sa vzťahuje na priame emisie skleníkových plynov z dopravy (okrem leteckej dopravy a netuzemskej dopravy), budov, poľnohospodárstva, priemyselných zariadení a plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EU ETS, ako aj z odpadu, a emisie z využívania energie a produktov netýkajúce sa spaľovania. Zahŕňa emisie CO2, ako aj značný podiel iných emisií než CO2. Právny predpis ESR bol prijatý v roku 2018 s cieľom dodržať 30 % zníženie emisií, na ktoré sa vzťahuje, do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005, a to v súlade s cieľom najmenej 40 % zníženia emisií v celom hospodárstve EÚ do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990. V nariadení ESR sa stanovujú záväzné ročné ciele emisie skleníkových plynov pre členské štáty, ktoré toto zníženie zabezpečujú kolektívne. Ak tento právny predpis zostane nezmenený, odvetvia, na ktoré sa nariadenie ESR v súčasnosti vzťahuje, by spoločne dosiahli zníženie emisií do roku 2030 o 32 % v porovnaní s rokom 2005. Hoci by to znamenalo prekonanie prínosu –30 % uvedeného v predchádzajúcom texte, stále by to nebol dostatočný prínos k celkovému cieľu najmenej –55 % v porovnaní s rokom 1990 podľa dohody v európskom právnom predpise v oblasti klímy. Všeobecným cieľom tejto iniciatívy je preto zrevidovať nariadenie ESR tak, aby prispelo k ambícii v oblasti klímy do roku 2030 s cieľom dosiahnuť zníženie čistých emisií skleníkových plynov najmenej o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990, a to nákladovo efektívnym a koherentným spôsobom, a pritom zohľadniť potrebu spravodlivej transformácie a nutnosť, aby sa na úsilí EÚ v oblasti klímy podieľali všetky odvetvia. Cieľom je dosiahnuť postupnú a vyváženú trajektóriu smerom ku klimatickej neutralite do roku 2050.

V tomto návrhu sa zvyšujú vnútroštátne ciele v súlade so 40 % znížením v celej EÚ v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie ESR, v porovnaní s rokom 2005 do roku 2030. Členské štáty prispejú k celkovému zníženiu v rámci EÚ do roku 2030 cieľmi v rozmedzí od –10 % do –50 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005.

• Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Únia predovšetkým prostredníctvom balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov sleduje ambiciózny plán dekarbonizácie, a to najmä budovaním spoľahlivej energetickej únie, ktorá zahŕňa ciele do roku 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a využívania energie z obnoviteľných zdrojov.

Klimaticko-energetický balík Fit for 55 je komplexným krokom pri prepracovaní právnych predpisov Únie na ich zosúladenie so zvýšenými ambíciami EÚ v oblasti klímy. Všetky iniciatívy v balíku sú úzko prepojené.

Tento legislatívny návrh dopĺňa ostatné návrhy balíka Fit for 55, ktorých účelom je splniť ciele v oblasti klímy kolektívne ako balík. Interakcia medzi opatreniami na úrovni EÚ a opatreniami členských štátov naberá na význame aj intenzite. Tento legislatívny návrh preto zachováva súlad:

a)s európskym právnym predpisom v oblasti klímy;

b)s revíziou smernice 2003/87/ES o systéme obchodovania s emisiami EÚ (ETS);