SK Úradný vestník Európskej únie C 28/16

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2014/C 28/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

„CHAROLAIS“

ES č.: FR-PDO-0005-0838-15.11.2010

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov

„Charolais“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3 Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Syry „Charolais“ sa vyrábajú z jemne vyzrážaného, surového plnotučného kozieho mlieka.

Syr sa získava zo syreniny mliečneho typu, má tvar mierne vypuklého zvislého valca a pevnú a hladkú hmotu smotanovej farby. Pokrývajú ho predovšetkým plesne rodu Geotrichum. Počas zrenia sa môžu objaviť modré škvrny, spôsobené najmä plesňou Penicillium.

Hmotnosť syra na konci minimálnej doby zrenia (najmenej 16 dní po syrení) je 250 až 310 gramov a syr má tieto rozmery:

— priemer v stredovej časti 60 až 70 mm,

— výška 70 až 85 mm.

Syr „Charolais“ obsahuje aspoň 45 gramov sušiny na 100 gramov syra.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Neuplatňuje sa.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Krmivo kôz je založené na systéme rastlinnej výživy, pričom 100 % krmiva pochádza výlučne z danej zemepisnej oblasti.

Krmivo pozostáva zo zelenej trávy (spásanej alebo podávanej vo válovoch) alebo zo sena. Krmivo pochádzajúce z monokultúrnych lúk a lúk s ročnými plodinami je zakázané.

Trvalé a/alebo dočasné lúky staršie než 4 roky predstavujú najmenej 60 % plochy osiatej krmivom v poľnohospodárskom podniku, ktorá je vyhradená pre kozie stádo.

Ročná doba pasenia a/alebo kŕmenia zeleným krmivom predstavuje najmenej 150 dní, ktoré môžu, ale nemusia nasledovať za sebou, vrátane prechodného obdobia pri zmene systému:

Pastva: Počas najmenej 120 dní pasenia tvorí podiel čerstvej spásanej trávy najmenej jednu tretinu krmiva, ktoré denne koza skonzumuje, pričom prídavok sena nesmie byť vyšší ako 1,2 kilogramu suroviny.

Kŕmenie zeleným krmivom: Počas najmenej 120 dní kŕmenia zeleným krmivom tvorí podiel čerstvej trávy podávanej vo válovoch najmenej dve tretiny krmiva, ktoré sa denne podáva koze, pričom prídavok sena nesmie byť vyšší ako 1 kilogram suroviny. Tráva sa musí skonzumovať do 24 hodín. Akékoľvek zvyšky sa po 24 hodinách odstraňujú z válovov. Doplnkové krmivá pozostávajú zo surovín definovaných na základe určeného zoznamu. Srvátka pochádzajúca z farmy sa môže podávať kozám, nezahŕňa sa však do výpočtu kŕmnej dávky. Ročný objem doplnkového krmiva nesmie presiahnuť jednu tretinu z objemu krmiva, ktoré ročne koza skonzumuje (vrátane lucerny), pričom tento objem sa vyjadruje v kilách sušiny, ktorá môže predstavovať 600 gramov na liter mlieka vyprodukovaného jednou kozou za jeden rok. V krmive kôz sa povoľujú len rastlinné krmivá, vedľajšie produkty a doplnkové krmivá, ktoré nepochádzajú z geneticky modifikovaných produktov. Pestovanie geneticky modifikovaných rastlín sa zakazuje na všetkých plochách poľnohospodárskych podnikov, ktoré produkujú mlieko určené na výrobu syra s chráneným označením pôvodu „Charolais“. Tento zákaz zavádzania geneticky modifikovaných plodín sa vzťahuje na všetky rastlinné druhy, ktoré by sa mohli stať súčasťou krmiva zvierat v poľnohospodárskom podniku a na pestovanie všetkých druhov, ktoré by ich mohli kontaminovať.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Produkcia mlieka, výroba syra a jeho zrenie sa uskutočňujú v zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Neuplatňuje sa.

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Syr „Charolais“ sa nezávisle od označovania, ktoré je povinné pre všetky syry, predáva so štítkom. Tento štítok obsahuje osobnú časť s kontaktnými údajmi výrobcu a spoločnú časť pre všetkých výrobcov, na ktorej sa uvádza:

— názov „Charolais“ uvedený písmom, ktorého veľkosť sa rovná najmenej dvom tretinám najväčšieho písma, ktoré sa nachádza na štítku,

— symbol „CHOP“ Európskej únie.

— na štítku môže byť uvedený aj výraz „Appellation d’origine protégée“ (chránené označenie pôvodu).

Ak výrobca alebo akákoľvek osoba, ktorá je ním priamo poverená, predáva výrobok priamo na farme alebo na trhu, individuálne označovanie nie je povinné a stačí, ak sa jednotlivé prvky označovania uvádzajú na výveske.

Vzory štítkov a vývesiek navrhuje skupina, ktorá zabezpečuje ich dostupnosť.

Názov „Charolais“ spolu s nápisom „Appellation d'origine protégée“ (chránené označenie pôvodu) alebo „AOP“ (CHOP) sa odo dňa zápisu do registra na úrovni Európskej únie musia povinne uvádzať aj na faktúrach a obchodných dokladoch.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Produkcia mlieka, výroba syra a jeho zrenie sa uskutočňujú v zemepisnej oblasti, ktorá zahŕňa územie týchto obcí:

Departement Allier (03):

Obce alebo ich časti v kantónoch:

— Le Donjon: Avrilly, Chassenard, Le Bouchaud, Le Donjon, Lenax, Loddes, Luneau, Montaiguët-en-Forez, Neuilly-en-Donjon, Le Pin, Saint-Didier-en-Donjon, Saint-Léger-sur-Vouzance.

— Dompierre-sur-Besbre: Coulanges, Molinet, Monétay-sur-Loire.

— Jaligny-sur-Besbre: Liernolles.

Departement Loire (42):

Kantóny Belmont-de-la-Loire, Charlieu.

Obce alebo ich časti v kantónoch:

— La Pacaudière: Changy, La Pacaudière, Sail-les-Bains, Urbise, Vivans.

— Perreux: Coutouvre, Montagny, Perreux.

Departement Rhône (69):

Kantón Monsols.

Obce alebo ich časti v kantónoch:

— Beaujeu: Les Ardillats, Avenas, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Vernay.

— Lamure-sur-Azergues: Chenelette, Claveisolles, Poule-les-Echarmeaux, Saint-Nizier-d’Azergues.

Departement Saône-et-Loire (71):

Kantóny Charolles, Chauffailles, Digoin, Gueugnon, Issy-l’Evêque, La Clayette, La Guiche, Le Creusot-Est, Marcigny, Matour, Montcenis, Montchanin, Palinges, Paray-le-Monial, Saint-Bonnet-de-Joux, Semur-en-Brionnais, Toulon-sur-Arroux.

Obce alebo ich časti v kantónoch:

— Bourbon-Lancy: Bourbon-Lancy, Chalmoux, Gilly-sur-Loire, Maltat, Mont, Perrigny-sur-Loire, Saint-Aubin-sur-Loire.

— Buxy: Bissy-sur-Fley, Cersot, Chenôves, Culles-les-Roches, Fley, Germagny, Marcilly-lès-Buxy, Saint-Boil, Saint-Martin-d’Auxy, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Privé, Saint-Vallerin, Saules, Savianges, Villeneuve-en-Montagne.

— Cluny: Bergesserin, Buffières, Chérizet, Curtil-sous-Buffières, Donzy-le-National, Saint-André-le-Désert, Sainte-Cécile, Saint-Vincent-des-Prés.

— Couches: Essertenne, Saint-Pierre-de-Varennes.

— Mesvres: La Boulaye, La Chapelle-sous-Uchon, Charbonnat, Dettey, Saint-Eugène, Saint-Nizier-sur-Arroux, La Tagnière, Uchon.

— Montceau-les-Mines: Montceau-les-Mines, Saint-Vallier.

— Mont-Saint-Vincent: Genouilly, Gourdon, Marigny, Mary, Mont-Saint-Vincent, Le Puley, Saint-Micaud, Saint-Romain-sous-Gourdon.

— Saint-Gengoux-Le-National: Sailly.

— Saint-Léger-sous-Beuvray: Etang-sur-Arroux, Saint-Didier-sur-Arroux, Thil-sur-Arroux.

— Tramayes: Clermain, Germolles-sur-Grosnes, Saint-Léger-sous-la-Bussière, Saint-Pierre-le-Vieux, Tramayes.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť syra „Charolais“, ktorá sa rozprestiera v okolí mesta Charolles, je kopcovitý región na pomedzí vrchov regiónu Auvergne na juhu a masívu Morvan na severe. Má vlnitý povrch a nadmorskú výšku približne 200 až 900 metrov.

V regióne prevláda chladné oceánske podnebie. Vyznačuje sa ročnými zrážkami od 750 do 950 milimetrov, ktoré sú rovnomerne rozložené počas celého roka, a miernymi ročnými teplotnými výkyvmi. Výkyvy závisia od povrchu a v najvyššie položených oblastiach sa prejavujú vplyvy horského typu podnebia (nízke teploty v zimnom období).

Podložie sa skladá najmä z granitických a kyslých hornín. Na niektorých miestach východného a západného okraja charolského masívu sa objavujú usadeniny, ktoré môžu byť vápencové, no najčastejšie sa vyskytujú ílovité alebo piesočnaté usadeniny. Na tejto skupine hornín s dominantným obsahom kremičitanov (granit, íl, piesok) sa vyvinuli kyslé pôdy, ktoré zvyknú byť ilimerizované a hlboké.

Krajina má prevažne lúčny charakter. V tejto oblasti sa výnimočne neuskutočnil odsun rastlinstva v prospech plôch na pestovanie plodín v ornej pôde, čo spôsobilo, že 90 % využívanej poľnohospodárskej pôdy v danej zemepisnej oblasti predstavujú plochy osiate krmivom, pričom na celoštátnej úrovni tento podiel predstavuje 50 %. Lúky sa vyznačujú veľkou rozmanitosťou kveteny s množstvom kyslomilných rastlín a východná časť oblasti navyše patrí medzi oblasti siete Natura 2000 (lokalita európskeho významu „Bocage, forêts et milieux humides du bassin de la Grosne et du Clunysois“). Rozmanitosť kveteny sa na dočasných lúkach podporuje aj zákazom monokultúrnych lúk a povinnosťou využívať lúky, ktoré majú najmenej 4 roky, čo umožňuje kolonizáciu rozličných druhov odolných proti pošliapaniu, trávnatých druhov a lúčnych druhov.

Koncom 19. storočia bol chov kôz v regióne Saône-et-Loire veľmi rozšírený (40 000 kôz v roku 1892) a výroba kozieho syra dobre rozvinutá. Kozí syr sa považoval za „potravinu, ktorú obľubujú všetci obyvatelia oblasti Charolles“ (La fortune agricole du Charolais — Raymond Boivin — 1924).

Z historického hľadiska výroba syra „Charolais“ úzko súvisela s chovom hovädzieho dobytka a predstavovala doplnkovú činnosť. Za kvalitu syra sa dostávalo uznanie ženám, ktoré sa starali o výrobu syrov. Mliečna technológia bola upravená tak, aby sa ňou mlieko čo najlepšie zhodnotilo a umožňovala výrobu väčšieho množstva syra. Syráreň bola pripojená k domu, pretože syrenina sa musela postupne pridávať (dopĺňanie), čo bol nevyhnutný postup na výrobu tohto syra veľkých rozmerov.

Syr bol vyhľadávaný pre svoju veľkosť, textúru a trvanlivosť. V 50-tych rokoch 20. storočia napríklad tento syr obľubovali robotníci baníckeho územia v danej oblasti, ktorí vykonávali sezónne poľnohospodárske práce. Syry kupovali v čerstvom stave a uchovávali ich v prenosných nádobách alebo v klietkach na syry, ktoré sa nazývali „tsézires“ alebo „chazères“, a ktoré milovníci syra Charolais odjakživa používali.

V 60-tych rokoch 20. storočia sa posilnila výroba syrov z čistého kozieho mlieka pod vplyvom vzniku špecializovaných chovateľov kôz, ktorí viac nepoužívali na pridájanie alebo dojenie hovädzí dobytok.

Obchod so syrom „Charolais“ sa rozvinul vďaka spracovateľom syrov (tzv. „affineurs“ alebo „coquetiers“), ktorí zbierali syry z fariem a predávali ich do syrárstiev, mäsiarstiev a obchodov so zmiešaným tovarom v susedných mestách Lyon a Roanne. Syr „Charolais“ sa dostal do širšej pozornosti, ktorá sa dlhý čas obmedzovala na Burgundsko a severnú časť regiónu Rhône-Alpes, v 70-tych rokoch 20. storočia, keď sa tento výrobok začal dobre predávať na veľkých trhoch v hlavnom meste. Zo syra vidieckej spoločnosti sa tak stal syr predávaný v mestách.

V súčasnosti sa používajú podobné výrobné postupy ako v minulosti. Baktérie mliečneho kvasenia, ktoré sa používajú pri výrobe syra „Charolais“ sú výnimočné tým, že pochádzajú prednostne z predchádzajúcej výroby syra „Charolais“. Mlieko určené na výrobu syra sa uchováva v surovej plnotučnej forme bez fyzického ošetrenia. Syrenina sa nakladá naberačkou do vysokých nádob na odkvapkávanie s veľkým priemerom, ktoré sa používajú v oblasti Charolles. Solenie syra zo všetkých strán a otáčanie sa vykonávajú ručne. Zrenie sa vykonáva na chladnom a vlhkom mieste, ktoré podporuje rozvoj plesní rodu Geotrichum a príležitostne aj rodu Penicillium.

5.2. Špecifickosť výrobku

Syr „Charolais“ sa vyznačuje komplexnými arómami, hutnou hmotou smotanovej farby a mäkkou, jemnou a hladkou textúrou. Má prenikavú chuť s rastlinnými (tráva, seno, čerstvá slama, huby …), orechovými (lieskový orech) a maslovými podtónmi, ktoré sa rozvinú po najmenej 16 dňoch potrebných na výrobu a zrenie syra „Charolais“.

Počas zrenia, ktoré sa vykonáva na chladnom a vlhkom mieste, pôvodná béžovo-slonovinová kôra, ktorú zafarbujú najmä plesne rodu Geotrichum, môže nadobudnúť modrastý odtieň, ktorý spôsobuje najmä vývoj plesní rodu Penicillium. Syr je na kozí syr pomerne veľký a má tvar mierne vypuklého zvislého valca súdkovitého typu.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Zemepisná oblasť má chladné oceánske podnebie bez letných súch, mierne vlnitý povrch a hlboké pôdy vyvinuté na kremičitanovom podloží, a teda podporuje rozvoj rozmanitých pasienkov s rôznorodou a kvalitnou flórou. Pravidelné zrážky v spojení s úrodnými pôdami podporujú rovnomerný rast trávy na lúkach od jari do jesene. Dostatočné zdroje krmiva sa získavajú sekaním sena a v určitých sektoroch zberom mládze. Štruktúra krajiny Charollais teda pozostáva zo siete pozemkov, na ktorých sa spája systém lúčnej krajiny s prevažne trvalými lúkami.

Tieto lúky predstavujú prevažnú väčšinu plôch osiatych krmivom, z ktorých pochádza krmivo pre kozy konzumované v čerstvom alebo sušenom stave. Daná zemepisná oblasť je vďaka týmto vlastnostiam chovnou zónou, na ktorej chov kôz predstavuje doplnkovú činnosť k chovu kŕmneho hovädzieho stáda. Vznik syra „Charolais“ je takisto naviazaný na miestne historické poľnohospodárske pomery, v rámci ktorých sa poľnohospodárske podniky štruktúrovali v závislosti od rozdelenia na veľké domény venované chovu hovädzieho dobytka (ktoré patrili predovšetkým veľkým priemyselným podnikateľom v regióne) a na množstvo malých poľnohospodárskych podnikov farmárskeho typu, ktoré sa špecializovali na chov kôz s cieľom zhodnotiť malú plochu, ktorú mali k dispozícii.

Tradičné a remeselné výrobné postupy sa zachovali vďaka ďalekosiahlym skúsenostiam výrobcov a v optimálnej miere sa nimi zhodnocujú prírodné podmienky aj surovina. V rámci týchto postupov sa pri očkovaní mlieka uprednostňujú mliečne baktérie zo srvátky, ktorá vznikla pri predošlom syrení. Týmto spôsobom sa na povrchu syrov prirodzene vytvára značná mikrobiálna flóra, ktorá je rovnomerne rozložená vďaka veľkému počtu ručných úkonov počas zrenia. Tieto úkony zároveň prispievajú k dosiahnutiu typického súdkovitého tvaru syra „Charolais“.

Vďaka pomerne veľkému formátu je možné syr „Charolais“ dlhodobo skladovať v dobrých podmienkach. Doba zrenia, pomerne dlhá na kozí syr, umožňuje vytvorenie mierne zvrásnenej kôry, ktorá chráni tento syr veľkého formátu pred vysúšaním a zabezpečuje jemnú a mäkkú textúru vysokej chuťovej kvality. Počas zrenia, ktoré sa vykonáva na chladnom a vlhkom mieste, pôvodná béžovo-slonovinová kôra, ktorú zafarbujú najmä plesne rodu Geotrichum, môže nadobudnúť modrastý odtieň, keď sa objavia škvrny vytvorené plesňami rodu Penicillium.

Krmivo kôz založené na tráve a krmive, ktoré pochádzajú z lúk s veľkou rozmanitosťou rastlinných druhov vo vnútri danej zemepisnej oblasti, prispieva k bohatým arómam a farbe hmoty syra „Charolais“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCharolais.pdf

(1) Ú. v EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.