Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Začleňovanie športu do pracovného programu EÚ na obdobie po roku 2020

(2018/C 461/06)

Spravodajca: Roberto PELLA (IT/EĽS) starosta obce Valdengo, provincia Biella

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

1. má v úmysle analyzovať ľudský a hospodársky rozmer športu a vplyv športu na sociálne začlenenie ako vzájomne neoddeliteľné dimenzie z pohľadu Európskej únie a miestnych a regionálnych orgánov. Šport chápaný ako kontinuum pohybovej a telesnej aktivity sa vzťahuje na širokú škálu politík, produktov a služieb, ktoré prenikajú do rôznych hodnotových reťazcov a vzájomne sa s nimi ovplyvňujú.

2. konštatuje, že podľa najnovších odhadov šport predstavuje hospodárske odvetvie, ktoré má pre EÚ zásadný význam, keďže zastáva podiel, ktorý je porovnateľný s podielom poľnohospodárstva, lesníctva a rybárstva v národných hospodárstvach spolu ( 1 ) , pričom sa očakáva, že sa v budúcnosti ešte zvýši. Sektor športu okrem toho tvorí 2 % celkového domáceho produktu EÚ, rovnajúce sa 7,3 milióna pracovných miest na celom kontinente, čo predstavuje 3,5 % celkovej zamestnanosti v EÚ. Pokiaľ ide o odvetvie cestovného ruchu, počet ročných medzinárodných ciest plánovaných s cieľom zúčastniť sa na športových podujatiach alebo vykonávať telesnú aktivitu sa pohybuje vo výške 12 až 15 miliónov. Jednou z osobitostí športu je teda jeho úzke prepojenie s ostatnými výrobnými oblasťami, ako sú bezbariérový cestovný ruch alebo cestovný ruch spojený so športom, technológia, zdravie, životné prostredie a doprava, integrácia, stavebníctvo a infraštruktúry, v ktorých priamo či nepriamo prispieva k tvorbe pridanej hodnoty ( 2 )

3. konštatuje však zároveň, že zo štúdie, ktorú vykonal SpEA (SportsEconAustria) ( 3 ) pre Európsky parlament, vyplynulo, že posúdenie veľkosti dosahu športu a rozsah jeho pôsobnosti z hľadiska ovplyvňovania a usmerňovania verejnej politiky sú podhodnotené, najmä ak sa prihliada na javy, ako je napríklad dobrovoľníctvo (väčšina športových aktivít sa odohráva v neziskových štruktúrach), vedľajší prínos ako dôsledok procesu integrácie a sociálneho začlenenia alebo aj náklady v dôsledku telesnej nečinnosti dosahujúce 80 mld. EUR ročne v 28 krajinách EÚ ( 4 ) , ktoré treba prirátať k strednodobému vplyvu chorôb spôsobených úplným alebo čiastočným nedostatkom telesnej aktivity na regionálne rozpočty v oblasti zdravotnej starostlivosti;

4. zdôrazňuje, že napriek čoraz väčšiemu uznaniu telesnej aktivity ako dôležitej politickej otázky stále existujú výrazné medzery v poznatkoch na miestnej úrovni, pokiaľ ide o širšie prínosy telesnej aktivity, keďže z výskumu vyplýva, že 66 % miestnych tvorcov politiky nepozná úroveň obezity vo svojich komunitách a 84 % situáciu vo veci nadváhy ( 5 )

5. zdôrazňuje, že šport nie je okrajovým sektorom, ale je prvoradým investičným cieľom pre EÚ, keďže definícia športu v súčasnosti popri jeho súťažných formách opäť plne pokrýva aj oblasti pohybovej a telesnej aktivity zamerané nielen na zvýšenie samotnej športovej aktivity, ale aj na podporu zdravia a osvojenia si zdravého životného štýlu. Prístup k tejto tematike musí mať za cieľ poskytnúť rovnocennejší, inými slovami, vyvážený, spravodlivý a rovnocenný prístup k rôznym disciplínam, ako aj zabrániť vzniku chronických ochorení (najmä neprenosných chorôb, ako sú obezita, diabetes typu 2, kardiovaskulárne riziká, duševné ochorenia atď.);

6. zdôrazňuje kľúčovú úlohu športu ako faktora na posilnenie zdravia a podporu blaha, ako sa uznáva najmä v treťom programe EÚ v oblasti zdravia a monitorovaní zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA – Health-Enhancing Physical Activity) v EÚ, programe WHO na roky 2014 – 2019 a v európskej databáze WHO o výžive, obezite a fyzickej aktivite (NOPA – Nutrition, Obesity and Physical Activity);

7. ďalej pripomína, že program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 považuje šport za dôležitý faktor trvalo udržateľného rozvoja a uznáva jeho úlohu pri zlepšovaní zdravia a pri vzdelávaní, ako aj jeho príspevok k mieru, podpore tolerancie, rešpektu a sociálneho začlenenia a posilňovaniu postavenia žien a mladých ľudí ( 6 )

8. uvádza niektoré z hlavných zistení vyplývajúcich z uverejneného prieskumu Eurobarometra o športe ( 7 ) — takmer polovica (46 %) európskych občanov nevykonáva športovú ani inú telesnú aktivitu, a tento podiel sa v uplynulých rokoch postupne zvyšoval (42 % v roku 2013), sledujúc postupný trend od roku 2009, — miera účasti na športe alebo telesnej aktivite má nižšiu prevahu medzi ľuďmi s nižším vzdelaním a/alebo s väčšími hospodárskymi ťažkosťami, — „neformálne“ miesta na športovú činnosť ako vonkajšie priestory alebo parky (40 %), domáce prostredie (32 %) alebo cesty medzi domovom a školou/pracoviskom (23 %) sú bežnejšie, ako oficiálne priestory určené na tento účel, — prvotnou motiváciou na začatie aktivity je zlepšenie zdravotného stavu zároveň s fyzickou kondíciou, zatiaľ čo hlavnou prekážkou je nedostatok času, — väčšina Európanov sa domnieva, že na miestnej úrovni existujú možnosti na pohybové aktivity, zároveň si však mnoho z nich myslí, že ich miestna samospráva nekoná dostačujúco v tomto ohľade.

9. upriamuje pozornosť na skutočnosť, že úloha športu v hospodárstve a spoločnosti v súčasnosti, aj v dôsledku hospodárskej krízy, ktorú zažila EÚ, sa spája so značnými výhodami pre miestne a regionálne orgány, pokiaľ ide o: priepustnosť oblastí, na ktoré má vplyv, čím sa vytvorí významný pákový efekt; konkurencieschopnosť a príťažlivosť, kvalitu života tam, kde sú výrazným a trvalým spôsobom prítomné podujatia a aktivity; zamestnateľnosť vzhľadom na to, že obce v Európe sú veľmi často majiteľmi športovísk; integráciu, ako silný nástroj na sprostredkúvanie hodnôt, ku ktorým sa hlási EÚ a ktoré sú v mnohých prípadoch zreteľnejšie sprostredkované na miestnej úrovni ( 8 ) . Preto, keďže sa v čoraz väčšej miere využíva ako prostriedok na dosiahnutie sociálnych a hospodárskych cieľov, požiadavky na účinnosť a efektívnosť sektora športu sa stále zvyšujú nielen ako prostriedku na dosahovanie vytýčených cieľov, ale aj ako samostatného strategického cieľa;

Analýza kontextu: existujúce iniciatívy na európskej úrovni

10. poukazuje na skutočnosť, že biela kniha o športe uverejnená Európskou komisiou v roku 2007 bola prvým politickým dokumentom o športe;

11. Boj proti radikalizácii a násilnému extrémizmu ( 9 ); rád by upriamil pozornosť na skutočnosť, že „športové, kultúrne a vzdelávacie ustanovizne môžu pri integrácii pôsobiť ako rámec na zmenšovanie prekážok“, ako sa uvádza v stanovisku VR na tému

12. zdôrazňuje, že Lisabonská zmluva, ktorá nadobudla účinnosť v decembri 2009, zaviedla osobitné ustanovenie, a to článok 165 ZFEÚ, ktorým sa EÚ udelili nové právomoci na podporu športu, keďže obsahuje ustanovenia na jeho podporu a výzvu na činnosť EÚ v záujme rozvoja európskeho rozmeru v športe. Už v článku 6 písm. e) ZFEÚ sa stanovuje, že EÚ má právomoc vykonávať činnosti na podporu, koordináciu alebo doplnenie činnosti členských štátov v oblasti športu;

13. pripomína, že v roku 2011 prijala Komisia oznámenie s názvom „Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe“ ( 10 ) , na základe ktorého prijala uznesenie o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014, ktorým sa ďalej posilnila európska spolupráca v oblasti športu stanovením priorít pre činnosť na úrovni EÚ za účasti členských štátov EÚ a Komisie, a v roku 2012 prijala závery o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít a o zvyšovaní využiteľnosti podkladov pre tvorbu politiky v oblasti športu, v ktorých vyzýva Komisiu, aby vydávala pravidelné prieskumy o športe a telesnej aktivite;

14. takisto pripomína, že ako súčasť vykonávania pracovného plánu odborníci zamerali svoju činnosť na zapracovanie dotazníka súčasného prieskumu Eurobarometra;

15. poznamenáva, že nedávno (2017) bola v spolupráci s Európskou platformou pre inovácie v športe (EPSI) spustená medziregionálna iniciatíva zameraná na tému hospodárskeho rozvoja a vytvárania hodnôt v tomto odvetví pod názvom ClusSport, ktorá doteraz zahŕňa 10 krajín.Za uplynulých 18 rokov združenie ACES Europe propagovalo európske hodnoty prostredníctvom ocenenia Európske hlavné mesto, spoločenstvo a mesto športu, pod vlajkou Európy;

16. konštatuje, že nový pracovný plán pre šport v EÚ nadobudol účinnosť v júli 2017 a stanovuje hlavné témy, na ktoré by sa členské štáty a Komisia mali prioritne sústrediť do roku 2020, a to: integrita v športe so zameraním na dobrú správu, ochrana maloletých, boj proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov, prevencia dopingu a boj proti korupcii; hospodársky rozmer športu so zameraním na inovácie a väzby medzi športom a jednotným digitálnym trhom; šport a spoločnosť so zameraním na sociálne začlenenie, tréneri, médiá, životné prostredie, zdravie, školstvo a športová diplomacia;

17. napokon pripomína najnovšiu iniciatívu Komisie, „Výzvu z Tartu za zdravý životný štýl“ ( 11 ) – plán, ktorý odštartoval pozitívnu dynamiku medziodvetvovej spolupráce;

Ciele

18. vzhľadom na potenciál a problémy, ktoré sa doteraz zaznamenali, navrhuje riešiť tieto výzvy: a. zlepšiť dialóg medzi prebiehajúcimi projektmi a najnovšími opatreniami zavedenými na územiach podnecovaním širokej účasti a podporou výmeny osvedčených postupov a partnerstiev (rozšírených aj na tretie krajiny); b. väčšia blízkosť k občanom a k sociálnemu rozmeru v prípade projektov v športovej oblasti, aj vďaka tomu, že ich výraznou črtou je blízkosť a že majú lokálny charakter, v pomere takisto k zodpovednosti, ktorú miestne a regionálne orgány nesú v súvislosti so športoviskami a podujatiami; c. všeobecná maximálna informovanosť o prínose pohybovej, telesnej a športovej činnosti; d. rozsiahle šírenie informácií o kladnom vplyve športu na hospodárstvo EÚ, a teda väčšia integrácia politiky v oblasti športu do sektorov, s ktorými vytvára styčné body a prieniky; e. viac technologických inovácií a viac podnikov založených na nástrojoch pre miestne a regionálne spoločenstvá vyzvaním aktérov pôsobiacich v oblasti výskumu, technológie a vzdelávania, aby sa spolu s riadiacimi orgánmi zapojili do spoločného úsilia vyvinúť a realizovať spoločnú stratégiu pôsobením na väzby so všetkými hodnotovými reťazcami, pred začatím a po skončení výrobného procesu, pričom treba venovať maximálnu pozornosť pracovným príležitostiam, ktoré ponúka tento sektor; f. považovať šport za skutočné občianske právo, ako nástroj na socializáciu a začlenenie do spoločnosti, najmä pokiaľ ide o zdravotne postihnutých občanov, ako príležitosť na zlepšenie kvality života a fyzickej a duševnej pohody a ako možnosť vzdelávania; g. zaviesť formy podpory zamerané na sprístupnenie športových zariadení v plnom rozsahu pre všetkých občanov, bez vylúčenia na základe veku, pohlavia, štátnej príslušnosti a postavenia, umožniť ich voľné využívanie a rozšíriť prevádzkové intervaly, v ktorých sú k dispozícii verejnosti; h. zvýšiť podporu a viditeľnosť ženských športových súťaží; i. považovať šport za nástroj na podporu rovnosti a sociálnej integrácie; j. poskytovať rozpočtovú podporu mobility amatérskych športovcov v rámci ich súťaží, najmä tých, ktorí pochádzajú zo vzdialených, ostrovných a najvzdialenejších oblastí.

Politické odporúčania a návrhy

19. vidí príležitosť navrhnúť opatrenia a prijať vykonávacie nástroje pre „Začleňovanie športu do pracovného programu EÚ na obdobie po roku 2020“ prostredníctvom týchto krokov:

Na politickej úrovni

20. výrazné úsilie v záujme športovej diplomacie schopnej propagovať európske hodnoty prostredníctvom športu a konštruktívneho a viacúrovňového dialógu so zapojením všetkých úrovní verejnej správy a európskych inštitúcií, napríklad Európskeho parlamentu prostredníctvom jeho medziskupiny pre šport, príslušných generálnych riaditeľstiev EK, národných olympijských výborov a Európskeho olympijského výboru, ako aj všetkých zainteresovaných strán, ktoré majú záujem o tento proces, vrátane občianskej spoločnosti, počínajúc napríklad niektorými pilotnými projektmi;

21. rozvoj vonkajších vzťahov a projektov medzinárodnej spolupráce s tretími krajinami s cieľom vytvoriť ďalší rozmer dialógu, prostredníctvom projektov mobility a výmeny poznatkov, skúseností a osvedčených postupov (t. j. communities of practices );

22. vytvorenie nástrojov na európskej úrovni, vďaka ktorým sa šport stane faktorom rastu pre EÚ, a to prostredníctvom mentorských programov a nezáväzných politických opatrení (napríklad v spolupráci s každoročným fórom o športe alebo formou podujatí, ako sú informačné dni) a podporou výmeny osvedčených postupov medzi miestnymi a regionálnymi športovými organizáciami a združeniami vo vzťahu k národnej a európskej úrovni uplatnením participatívneho prístupu zdola nahor, ktorý zohľadňuje ich záujmy a potreby;

23. posilnenie úlohy európskych miestnych a regionálnych samospráv, prostredníctvom aktívnejšieho a koordinovanejšieho zapojenia území do každoročnej iniciatívy Európsky týždeň športu, ktorý je od svojho zavedenia zdrojom silnej motivácie, s cieľom vykonávať v strednodobom a dlhodobom horizonte opatrenia verejnej politiky, ktoré majú preukázaný vplyv na zdravý životný štýl a správne návyky a na väčšie zapojenie občanov do aktívneho života, čím by sa pre odvetvie športu zabezpečila vyššia odbornosť a zamestnateľnosť;

24. praktická podpora Európskej únie členským štátom pri vykonávaní Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím v plnom rozsahu, pokiaľ ide o rozmer športu;

Na programovej úrovni

25. uvítať návrh Európskej komisie zdvojnásobiť finančné prostriedky programu Erasmus v rámci nasledujúceho dlhodobého rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027, ako aj jej dôraz na masový šport ( 12 ) . Vyzýva Komisiu, aby sa v tejto súvislosti zamerala na vzájomnú výmenu skúseností aj medzi trénermi, športovými funkcionármi, profesionálnymi pracovníkmi (najmä mladými ľuďmi), ktorí sú v širšom zmysle spojení s týmto odvetvím napríklad formou aktivít partnerského učenia a študijných návštev, spoločným využívaním a vzájomnou výmenou odborných poznatkov a skúseností a budovaním kapacít v rámci miest, obcí a regiónov na miestnej úrovni s cieľom rozvíjať inovatívne prístupy k integrácii telesnej aktivity ako kľúčového prvku stratégií miest, resp. regiónov;

26. vyzvať na vyčlenenie finančných prostriedkov konkrétne a vyslovene na šport v rámci nasledujúcich európskych štrukturálnych a investičných fondov, aj vzhľadom na nedostatočné investície do miestnych športových infraštruktúr, so zameraním na propagáciu telesnej aktivity obzvlášť v znevýhodnených oblastiach, na zaručenie prístupu k športovým aktivitám pre všetkých a posilňovanie zručností a schopností ľudí ako kľúčových nástrojov hospodárskeho a sociálneho rozvoja;

27. považovať za zásadné jednoznačnejšie formulovať usmernenia, a to vždy v rámci programu „Erasmus+“, o potrebe posilniť športové aktivity počínajúc od povinnej školskej dochádzky;

28. požadovať, aby sa z EŠIF podporovala zamestnanosť, najmä mladých ľudí, prostredníctvom začínajúcich podnikov alebo platforiem technologickej inovácie v tomto sektore a posilniť masový šport na základnej úrovni prostredníctvom novej etapy rozvoja športovísk a športovej infraštruktúry malých rozmerov; presadzovať rodovú rovnosť prostredníctvom športu v záujme efektívnejších politík v oblasti športu na zvýšenie účasti. Okrem toho by sa z EŠIF mohli podporovať nové riešenia pre konkrétne problémy, ktorým čelia regióny v EÚ, napríklad prostredníctvom podpory tradičných a obľúbených športov, resp. stimulovaním začleňovania týchto športov do vzdelávacieho systému, čo by dokázalo naplno doceniť a sprostredkovať Európu a zároveň zachovať miestne osobitosti a identitu komunít;

29. podporovať zdravie prostredníctvom pohybovej a fyzickej aktivity, ako už bolo vyjadrené v charte z Tartu, a to aj na pracovisku zvážením iniciatív pre zamestnancov vrátane európskych MSP s cieľom zlepšiť výkon pracovníkov a celkovú produktivitu a súčasne obmedziť absentérstvo a predchádzať chorobnosti;

30. zdôrazniť, aké je dôležité plánovať aktivity spoločenstva, podľa možnosti v spolupráci s aktérmi občianskej spoločnosti, v oblastiach, ktoré sú dostupné a ľahko prístupné aj pre najzraniteľnejšie skupiny, najmä menej fyzicky zdatné osoby ( 13 ) , deti najútlejšieho a predškolského veku a staršie osoby, ako aj skupiny, ktorým hrozí vylúčenie, ako sú prisťahovalci alebo ľudia žijúci v neistých sociálnych a ekonomických podmienkach, v záujme väčšej interakcie medzi generáciami a integrácie európskych občanov, plánovať aktivity spoločenstva pre osoby vo väzbe. Žiada, aby sa na tieto účely zvážilo vytvorenie mechanizmu Sport4EU na podporu zdravia prostredníctvom cvičenia a pohybových aktivít podľa vzoru existujúceho programu WIFI4EU. Fungoval by na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, a to na základe poukazov vyplácaných geograficky vyváženým spôsobom;

31. jasne poukázať na prepojenie medzi telesnou aktivitou a zdravým stravovaním, najmä v školách, vzdelávaním, ale aj v rámci tematických cieľov programov v oblasti poľnohospodárstva, napríklad prostredníctvom vytvorenia skutočných laboratórií nazývaných „záhradky zdravia“, ktoré by dokázali poskytovať deťom, mladým ľuďom a rodinám praktické informácie o správnej výžive, sezónnosti ovocia a zeleniny, rizikách spojených s nezdravým životným štýlom, význame športu a telesnej činnosti;

32. vzhľadom na veľkú pozornosť európskych inštitúcií venovanú budúcnosti mestskej agendy odhadnúť zdroje potrebné na testovanie a rozvoj aktívnych miest, ktoré by boli výrazne príťažlivé z hľadiska cestovného ruchu a inovatívne, ako aj inteligentnejšie z hľadiska potrieb mestského obyvateľstva;

33. vyzvať, aby sa do projektu Interrail zahrnuli športové podujatia a symbolické miesta športu, aby sa práve počínajúc mladšími generáciami mohli objavovať a šíriť hodnoty športu s podporou EÚ, čím sa posilní pocit spolunáležitosti mladých ľudí;

34. využívať prostriedky zo štrukturálnych fondov na dosiahnutie vyššej energetickej efektívnosti verejných budov a inej verejnej infraštruktúry s cieľom prispieť k environmentálnej udržateľnosti existujúcich športových zariadení, a to aj tým, že sa zabráni zvýšenému používaniu mikroplastov, pričom sa zároveň preskúmajú možnosti zmeny týchto športovísk na multidisciplinárne zariadenia s pomocou fondov EÚ;

35. zaradiť do pripravovaného programu Horizont Európa príležitosti na zlepšenie nástrojov na zber údajov a modelov na ich spracovanie v záujme inovačných riešení a nových technológií na nepretržitú výmenu poznatkov, a reagovať tým aj na ciele, ktoré formulovalo nadchádzajúce rumunské predsedníctvo Rady EÚ v súvislosti so stratégiou inteligentnej špecializácie a digitálnym jednotným trhom;

36. žiadať zohľadniť uvedené iniciatívy v rokovaniach týkajúcich sa nadchádzajúceho viacročného finančného rámca efektívnym začlenením športu do pracovného programu EÚ na obdobie po roku 2020; pričom ďalej požaduje diskusiu o prípadnej potrebe vytvoriť program pre šport;

Subsidiarita a proporcionalita

37. očakáva, že v procese rokovaní a následného schválenia budúceho VFR bude mať príležitosť doceniť zásadu subsidiarity, pokiaľ ide o túto otázku, ako aj upriamiť pozornosť EK na snahu zdôrazniť za príslušných okolností kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o hospodársky a ľudský aspekt športu;

38. opätovne zdôrazňuje svoje odhodlanie považovať regionálne operačné plány, ktorými sa vymedzujú investičné stratégie štrukturálnych fondov, za ďalší užitočný a účinný nástroj, na ktorý treba zamerať toto úsilie, keďže v miestnych a regionálnych orgánoch vidí garantov spolupracujúceho viacúrovňového riadenia, keď inštitúcie, podniky, organizácie občianskej spoločnosti a občania môžu prispievať k plánovaniu a rozvoju tohto odvetvia;

39. zamýšľa zapojiť sa v spolupráci s európskymi inštitúciami do procesu úvah, ktorý by zmenil diskusiu a politickú debatu na konkrétne návrhy v súlade s pracovným programom komisie SEDEC (21. 11. 2017, bod 1.2) a politickými prioritami Výboru regiónov.

40. dúfa, že Komisia vyvinie úsilie, aby EÚ ratifikovala Dohovor Rady Európy o manipulácii športových súťaží.

V Bruseli 10. októbra 2018 Predseda Európskeho výboru regiónov Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Európska komisia (2014), Sport as a growth engine for EU economy (Šport ako hybná sila rastu hospodárstva EÚ), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm.

(2) European Commission, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

(4) Štúdia ISCA/CEBR 2015. In: Narrative review: The state of physical activity in Europe, s. 37, a PASS Project http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(5) PASS Project http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(7) Eurobarometer (dátum zverejnenia: 22. 3. 2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

(8) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, (Štúdia o príspevku športu k regionálnemu rozvoju prostredníctvom štrukturálnych fondov), https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en.

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

(12) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013, COM(2018) 367 final.

(13) CdR 3952/2013 fin.