(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Estónsko sa vyzýva, aby plne využilo uvedené možnosti s cieľom pomôcť jednotlivcom a odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté týmito výzvami.

(9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch krajiny pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Estónsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Estónsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Rada 13. júla 2018 odporučila Estónsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené.

(12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,8 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 8,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 21,9 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

(13)V reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie Estónsko prijalo rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, dočasné mzdové dotácie a vyššie verejné investície. Estónsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a úvery pre podniky až do výšky 8,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Estónsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Estónska v roku 2020 na úrovni –8,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP a v roku 2021 dosiahne 22,6 % HDP. Komisia predpokladá nižší deficit verejných financií na rok 2020, než sa uvádza v programe stability, čo odráža rozdiely v makroekonomických prognózach.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 ZFEÚ, keďže Estónsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(16)Estónska vláda vyhlásila medzi 12. marcom 2020 a 17. májom 2020 v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 núdzovú situáciu. Cieľom okamžitej reakcie vlády bolo zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu a zabezpečiť fungovanie estónskeho hospodárstva v čo najväčšej miere. Obmedzenia týkajúce sa zastavenia šírenia pandémie mali vážny vplyv na hospodárstvo. Od vyhlásenia núdzovej situácie sa počet evidovaných nezamestnaných zvýšil o 35 %. Najväčší počet novo nezamestnaných osôb bol zaznamenaný v odvetviach, ako je maloobchod a poskytovanie zákazníckych služieb, stavebníctvo, catering, ubytovanie a riadenie podujatí. Očakáva sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2020 zvýši na úroveň 9,2 % a v roku 2021 klesne na úroveň 6,5 %. Estónsky parlament schválil 15. apríla 2020 doplňujúci rozpočet na rok 2020. Zaviedli sa nové opatrenia zamerané na zachovanie pracovných miest, zabránenie masovému prepúšťaniu a zabezpečenie likvidity podnikov. Rozpočet obsahuje širokú škálu opatrení vrátane podpory sektoru zdravotnej starostlivosti, obcí, niektorých investičných programov a necielenej podpory likvidity pre spoločnosti (ako sú záručné schémy a odklady platieb daní). Niektoré osobitné opatrenia sú určené pre mikropodniky a odvetvie cestovného ruchu vrátane niektorých cielených opatrení pre najviac postihnuté regióny. Zaviedli sa dodatočné daňové opatrenia, ako napríklad dočasné zníženie spotrebných daní na motorovú naftu, zemný plyn a elektrickú energiu. V balíku opatrení sa predpokladá dočasné pozastavenie štátnych príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému.

(17)Estónsko prijalo významné opatrenia s cieľom zamedziť šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho vplyvu na zdravie. Pandémia ochorenia COVID-19 však odhalila niektoré štrukturálne nedostatky v systéme zdravotnej starostlivosti týkajúce sa obmedzených disponibilných finančných a ľudských zdrojov. Odolnosť systému bola oslabená nedostatkom zdravotníckych pracovníkov a nerovným prístupom k primárnej starostlivosti, ako aj slabou dostupnosťou kritického zdravotníckeho materiálu. Estónsko takisto čelí výzve, ako realizovať odkladané a nedostupné liečby spôsobené núdzovou situáciou. Navyše subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti v Estónsku mali ešte pred vypuknutím tejto pandémie jednu z najvyšších hodnôt v Únii z dôvodu dlhých čakacích lehôt v prípade primárnej aj špecializovanej starostlivosti. Tieto faktory a riziká spojené so životným štýlom pomáhajú vysvetliť zlý zdravotný stav obyvateľstva. Zlepšenie prístupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti sú predpokladmi na zabezpečenie účinnej reakcie na šírenie pandémie a riešenie výziev spojených so zdravotným stavom obyvateľstva.

(18)Zlepšenie primeranosti záchrannej sociálnej siete je v Estónsku dlhodobou výzvou. Dokonca aj pred najnovšou krízou boli dávky sociálneho zabezpečenia v Estónsku vyhodnotené ako menej účinné, než je priemer EÚ pri znižovaní výskytu chudoby. Okrem toho existujú nedostatky v rozsahu systému dávok v nezamestnanosti pre osoby v neštandardných formách zamestnania a pre osoby s krátkymi obdobiami zamestnanosti. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy by mohol v kombinácii s nedostatočným rozsahom systému dávok v nezamestnanosti zvýšiť chudobu, najmä pokiaľ ide o domácnosti nezamestnaných osôb. Estónsko zaviedlo dočasný režim skráteného pracovného času ako osobitnú subvenciu pre dotknuté spoločnosti, aby mohli udržať zamestnanosť. Toto opatrenie je obmedzené na dva mesiace, čo nemusí stačiť na zmiernenie vplyvu krízy, keďže ťažkosti môžu trvať dlhšie a zasiahnuť niektoré hospodárske odvetvia s oneskorením. Pandémia zhoršila ťažkosti pri poskytovaní cenovo prijateľných a dostupných sociálnych služieb vrátane služieb dlhodobej starostlivosti, najmä pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s nízkymi príjmami. Zachovanie plánu na rozvoj integrovaného poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb by pomohlo riešiť tieto výzvy. Je dôležité zabezpečiť zmysluplné a včasné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou a oživením a zároveň posilniť ich kapacitu na to.

(19)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 postihla estónske spoločnosti v mnohých odvetviach, najviac však zasiahla malé a stredné podniky. Negatívny vplyv na hospodárske činnosti bol spôsobený nielen obmedzeniami, ale aj klesajúcim dopytom na vývozných trhoch a narušeniami globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenia na podporu likvidity, ktoré prijala vláda, sú navrhnuté s cieľom pomôcť zmierniť vplyv, ale ich rýchle a účinné vykonávanie bude kľúčové pre podporu životaschopných podnikov vo všetkých postihnutých odvetviach, pričom sa musí zachovať odolnosť bankového sektora. Odklady platieb daní, ako aj úverové prázdniny môžu takisto pomôcť zlepšiť peňažný tok malých a stredných podnikov. Proces oživenia bude navyše závisieť od presnosti zamerania investícií. Súčasná kríza ozrejmila význam digitálnych a inovatívnych riešení pri udržiavaní chodu hospodárstva. Zatiaľ čo elektronická verejná správa funguje dobre, ďalšia digitalizácia malých a stredných podnikov by zvýšila ich odolnosť a prispela by k urýchleniu oživenia, čo by v strednodobom horizonte prinieslo nárast produktivity. V posledných rokoch bolo hospodárstvo ako celok čoraz viac digitalizované. Zavádzanie informačných a komunikačných technológií vo výrobe je však zatiaľ pomalé. Zatiaľ čo celková inovačná výkonnosť Estónska sa v roku 2019 zlepšila, úroveň inovačnej kapacity a činností založených na výskume je v podnikateľskom sektore naďalej nízka. Inovácie založené na výskume a zavádzanie inovačných riešení v podnikoch by mohli zlepšiť konkurenčné postavenie krajiny a povzbudiť hospodársky rast. S cieľom pomôcť spoločnostiam prekonať krízu bude dôležité zabezpečiť dobrý prístup k finančným prostriedkom vrátane kapitálového financovania startupov.

(20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky a dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do jednotného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(21)Estónsky bankový sektor je celkovo zdravý, ale riziká spojené s praním špinavých peňazí pretrvávajú. Hoci sa prijali opatrenia na obmedzenie rizikových expozícií znižovaním vkladov nerezidentov, vnútroštátne posudzovanie rizika sa nevzťahuje na iné produkty, ktoré by mohli predstavovať riziká, ako je napríklad držiteľská správa cenných papierov pre zákazníkov, ktorí nie sú rezidentmi. Aktualizáciou vnútroštátneho posudzovania rizika by sa zabezpečila primeraná identifikácia rizík a umožnilo by sa zavedenie potrebných zmierňujúcich opatrení. Zatiaľ čo sa podnikli opatrenia v oblasti dohľadu voči bankám a platobným inštitúciám, ktoré nedodržiavajú právne predpisy, existuje priestor na ďalšie zvýšenie účinnosti dohľadu a presadzovania predpisov. Najmä súbor legislatívnych aktov na posilnenie preventívneho rámca a konfiškácie, ako aj zvýšenie administratívnych sankcií ešte nebol prijatý. Vyšetrovania prípadov prania špinavých peňazí napredujú pomaly. Právomoci orgánu finančného dohľadu ešte neboli dostatočne posilnené a prístup k dohľadu založený na riziku sa ešte nevykonáva v plnej miere, najmä pokiaľ ide o tematické kontroly na mieste. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a orgánmi presadzovania práva nie je dostatočne proaktívna.

(22)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

(23)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Estónsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.