EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli28. 1. 2016 COM(2016) 25 final 2016/0010(CNS) Návrh SMERNICA RADY, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní



DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Európska rada vo svojich záveroch z 18. decembra 2014 hovorí o „naliehavej potrebe dosiahnuť pokrok v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu, a to na globálnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ“. Počnúc decembrom 2014 Komisia rýchlo podnikla prvé kroky smerujúce k prístupu na úrovni EÚ. OECD medzitým dokončila svoju prácu zameranú na zadefinovanie globálnych pravidiel a štandardov na tieto účely. Obsahom tejto smernice, ktorá ako súčasť balíka opatrení Komisie proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam mení smernicu Rady 2011/16/EÚ, je politická priorita boja proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu. Smernica je takisto reakciou na požiadavky Európskeho parlamentu. Zároveň je v súlade s iniciatívami oznámenými v akčnom pláne Komisie o spravodlivejšom systéme dane z príjmu právnických osôb [COM (2015) 302] zameranom na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Podniky tradične považujú daňové plánovanie za legitímny postup na to, aby využívali právne úpravy na zníženie svojich daňových záväzkov. Daňové plánovanie sa však v posledných rokoch stalo prepracovanejším, rozvíja sa naprieč jednotlivými jurisdikciami a zdaniteľné zisky sa presúvajú do štátov s výhodnými daňovými režimami. Toto „agresívne“ daňové plánovanie môže mať veľa foriem, ako napríklad využívanie technických detailov daňového systému alebo nesúladu medzi dvoma či viacerými daňovými systémami s cieľom znížiť daňové záväzky alebo sa im vyhnúť. K jeho dôsledkom patrí dvojitý odpočet (to znamená, že sa tie isté náklady odpočítajú v štáte zdroja príjmov aj v štáte rezidencie) a dvojité nezdanenie (to znamená, že príjem nie je zdanený ani v príslušnom štáte zdroja príjmov ani v štáte rezidencie príjemcu). Na rozdiel od malých a stredných podnikov alebo individuálnych daňovníkov sú skupiny nadnárodných podnikov v pozícii, ktorá im umožňuje zneužívať medzery vnútroštátneho a medzinárodného daňového práva na presun ziskov z jednej krajiny do ďalšej s cieľom znížiť svoj daňový výmer. Svetová hospodárska a finančná kríza posledných rokov upriamila pozornosť verejnosti na potrebu zabezpečiť, aby všetci prispievatelia odvádzali svoj spravodlivo vymeraný diel daní. To by malo viesť k vyšším daňovým príjmom, ktoré by pomohli znížiť deficity verejných financií a prospeli tak všetkým. Daňové orgány v tejto súvislosti potrebujú komplexné a relevantné informácie o štruktúre skupín nadnárodných podnikov, ich politike transferového oceňovania a o ich interných transakciách s prepojenými stranami. S cieľom bojovať proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu sa touto smernicou skupinám nadnárodných podnikov ukladajú požiadavky na transparentnosť. Smernica skupinám nadnárodných podnikov ukladá povinnosť poskytovať každoročne a za každú daňovú jurisdikciu, v ktorej podnikajú, určité informácie vrátane sumy príjmov, zisku pred zdanením príjmov, zaplatenej a vzniknutej dane z príjmov, počtu zamestnancov, deklarovaného kapitálu, nerozdeleného zisku a hmotného majetku. Tieto informácie daňovým orgánom umožnia reagovať na škodlivé daňové praktiky prostredníctvom zmien v právnych predpisoch alebo primeranými posúdeniami rizík a daňovými auditmi. Väčšia transparentnosť by takisto mala tieto skupiny motivovať k tomu, aby odvádzali spravodlivo vymeraný diel daní v krajine, kde sa vytvárajú zisky. Novými požiadavkami na transparentnosť by sa malo zabezpečiť, aby bola administratívna záťaž pre podniky čo najnižšia. Skupiny nadnárodných podnikov z EÚ by v zásade nemali byť povinné predkladať uvedené informácie všetkým členským štátom EÚ, v ktorých pôsobia, ale iba daňovým orgánom štátu svojej rezidencie. V smernici sa od členských štátov vyžaduje, aby po tom, čo dostanú správu podľa jednotlivých krajín, poskytli predmetné informácie členským štátom, v ktorých sú spoločnosti danej skupiny nadnárodných podnikov na základe informácií v správe buď rezidentmi na daňové účely, alebo podliehajú dani v súvislosti s činnosťou vykonávanou prostredníctvom stálej prevádzkarne. S cieľom zabezpečiť, aby záťaž spojená s oznamovaním bola úmerná prínosu pre daňové správy, povinnosť podávať správu podľa jednotlivých krajín budú mať len skupiny nadnárodných podnikov, ktoré majú celkový konsolidovaný príjem skupiny rovný alebo vyšší ako 750 000 000 EUR. Z odhadov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) vyplýva, že približne na 85 až 90 percent skupín nadnárodných podnikov sa táto povinnosť vzťahovať nebude. Správu podľa jednotlivých krajín budú aj napriek tomu podávať skupiny nadnárodných podnikov, ktorým zodpovedá približne 90 percent príjmov právnických osôb. Spolupráca medzi daňovými orgánmi členských štátov má dnes viac ako kedykoľvek predtým zásadný význam pre boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu. V právnych predpisoch EÚ je stanovená administratívna spolupráca medzi daňovými orgánmi členských štátov, ako aj rad nástrojov, ktoré im majú pomôcť spolupracovať pri výbere ich splatných príjmov, vrátane vymieňania si informácií. EÚ však musí ďalej posilňovať spoluprácu s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu v súvislosti so základnými právami zakotvenými v Charte základných práv EÚ. Smernica Rady 77/799/EHS bola prvou reakciou na potrebu členských štátov posilniť vzájomnú pomoc v oblasti daní. Nahradila ju smernica Rady 2011/16/EÚ (smernica o administratívnej spolupráci v oblasti daní, DAC), ktorej cieľom bolo zvýšiť účinnosť predchádzajúcej smernice. V posledných rokoch bola smernica zmenená smernicou 2014/107/EÚ (DAC 2) a smernicou EÚ 2015/2376 (DAC 3), čím sa daňovým orgánom poskytli ďalšie nástroje na účinný boj proti daňovým podvodom, daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu, nástroje v oblasti finančných účtov, záväzných stanovísk a záväzných stanovísk k stanoveniu metódy ocenenia. Cieľom predkladaného návrhu je zabezpečiť, aby smernica 2011/16/EÚ naďalej stanovovala komplexnú a účinnú administratívnu spoluprácu medzi daňovými správami tým, že sa v nej upraví povinná automatická výmena informácií týkajúcich sa správ podľa jednotlivých krajín. Táto smernica je v súlade s medzinárodným vývojom. OECD predstavila 5. októbra 2015 svoje záverečné správy o Akčnom na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS), ktorý predstavuje významnú iniciatívu na zmenu existujúcich medzinárodných daňových pravidiel. V dňoch 15. až 16. novembra 2015 bol tento balík OECD schválený aj vedúcimi predstaviteľmi skupiny G20. Výsledkom práce na opatrení 13 akčného plánu OECD týkajúceho sa BEPS bol súbor štandardov na poskytovanie informácií o pozíciách skupín nadnárodných podnikov v otázke transferového oceňovania, medzi ktoré patrí aj vzorový súbor (masterfile), miestny súbor (local file) a správa podľa jednotlivých krajín. Táto smernica prispieva k zavedeniu správy podľa jednotlivých krajín v Únii. Väčšina členských štátov sa ako členovia OECD zaviazali, že implementujú výstupy obsiahnuté v záverečných správach týkajúcich sa 15 opatrení proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS). Pre dobré fungovanie vnútorného trhu je teda nevyhnutné, aby členské štáty transponovali politické záväzky v oblasti BEPS do svojich vnútroštátnych systémov koherentným a dostatočne koordinovaným spôsobom. Takto by sa malo ďalej postupovať aj v záujme maximalizácie pozitívnych účinkov na vnútorný trh ako celok. V opačnom prípade, t. j. pri jednostrannom vykonávaní záväzkov v oblasti BEPS, by hrozili nekompatibilné vnútroštátne politiky a nové prekážky na vnútornom trhu, ktorý by bol aj naďalej roztrieštený na 28 častí a poznačený nesúrodosťou a inými deformáciami. Cieľom tejto iniciatívy je dosiahnutie určitého stupňa jednotnosti pri vykonávaní opatrenia 13 BEPS v celej EÚ. Smernicou sa má tiež podporiť spravodlivá hospodárska súťaž medzi rôznymi podnikateľskými subjektmi a v konečnom dôsledku chrániť základ dane členských štátov EÚ. Návrh bol osobitne navrhnutý tak, aby umožnil automatickú výmenu informácií týkajúcich sa oznamovania podľa jednotlivých krajín, pričom vychádza z platných pravidiel smernice 2011/16/EÚ, ktoré sa týkajú praktických opatrení na výmenu informácií vrátane používania štandardných formulárov. Záväzok Komisie predložiť takýto návrh automatickej výmeny informácií týkajúcich sa oznamovania podľa jednotlivých krajín sa odzrkadľuje aj v pracovnom programe Komisie na rok 2016.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky Balík opatrení daňovej transparentnosti [COM (2015) 136] Tento balík obsahuje dva hlavné prvky: i) návrh zaviesť automatickú výmenu informácií medzi členskými štátmi týkajúcu sa ich záväzných stanovísk a ii) oznámenie o tom, že Komisia posudzovala, či by sa mali zaviesť dodatočné povinnosti zverejňovať určité informácie o dani z príjmu právnických osôb. Tento návrh nevylučuje možnosť, že sa Komisia v budúcnosti rozhodne navrhnúť, aby mali spoločnosti povinnosť sprístupňovať určité informácie verejnosti. Akčný plán Komisie o spravodlivejšom systéme dane z príjmu právnických osôb [COM (2015) 302] Tento návrh je v súlade s iniciatívami oznámenými v akčnom pláne na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Týmto návrhom sa mení smernica 2011/16/EÚ zmenená smernicou 2014/107/EÚ a smernicou Rady EÚ 2015/2376, a to zavedením konkrétnej požiadavky na automatickú výmenu informácií o správach podľa jednotlivých krajín. Zmeny sú obsiahnuté v článku 1 návrhu. Konkrétne: Mení sa článok 3 (vymedzenie pojmov). V článku 8aa sa od členských štátov žiada, aby skupinám nadnárodných podnikov uložili povinnosť predkladať príslušné informácie (správu podľa jednotlivých krajín) a aby si tieto získané informácie automaticky vymieňali s ostatnými dotknutými členskými štátmi. V článku 20 ods. 6 sa odkazuje na štandardný formulár, ktorý sa bude na túto výmenu používať, a v článku 21 ods. 7 sa stanovujú praktické opatrenia. Dopĺňa sa nový článok 25a o sankciách. Dopĺňa sa nová príloha, ktorá obsahuje vymedzenie pojmov vzťahujúcich sa na daný návrh, povinnosti pre skupiny nadnárodných podnikov a vzory na výmenu informácií. •Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí) Vecná príslušnosť týchto právnych úprav patrí pod ten istý právny základ ako smernica 2011/16/EÚ, t. j. článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorého cieľom je zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu. Článok 115 ZFEÚ upravuje aproximáciu zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení členských štátov, ktoré priamo ovplyvňujú vytvorenie alebo fungovanie vnútorného trhu a vyžadujú si aproximáciu zákonov. Na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu musí EÚ zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a rovnaké podmienky pre MSP, pre skupiny nadnárodných podnikov z EÚ aj z krajín mimo EÚ. Skupiny nadnárodných podnikov majú možnosť využívať praktiky agresívneho daňového plánovania vďaka svojim cezhraničným činnostiam. Z tohto dôvodu by všetky nadnárodné podniky, tak skupiny z EÚ, ako aj skupiny z krajín mimo EÚ, mali podliehať oznamovacej povinnosti. Bez tohto prvku by táto iniciatíva bola menej účinná pri dosahovaní konečného cieľa, ktorým je zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu. Tento návrh je v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

Prístup členských štátov k správam podľa jednotlivých krajín možno preto účinne dosiahnuť iba prostredníctvom opatrení na úrovni Únie. Cieľ, ktorým je zabezpečiť, aby všetky členské štáty dostávali správy podľa jednotlivých krajín, nemožno uspokojivo dosiahnuť prostredníctvom nekoordinovaných opatrení, ktoré by prijal každý členský štát samostatne. Výmena informácií, ktoré môžu mať vplyv na základy dane vo viac než jednom členskom štáte, si okrem toho vyžaduje spoločný a záväzný prístup. Keďže skupiny nadnárodných podnikov zvyčajne pôsobia v rôznych členských štátoch, malo by sa vziať do úvahy, že cezhraničný prvok je prirodzenou súčasťou navrhovaného opatrenia. •Proporcionalita Osobitným problémom, ktorý si vyžaduje politickú reakciu, je nedostatočná transparentnosť štruktúr podnikov s cezhraničným významom a podstatnou úrovňou činnosti, čo má negatívne účinky, a to najmä na riadne fungovanie vnútorného trhu. Politická reakcia sa obmedzuje na skupiny nadnárodných podnikov, ktoré pôsobia vo viacerých štátoch, buď v rámci Európskej únie alebo aj v jurisdikciách mimo EÚ. Návrh teda predstavuje najprimeranejšiu odpoveď na identifikovaný problém. Zároveň je založený na automatickej výmene základných informácií umožňujúcej každému členskému štátu, v ktorom spoločnosť pôsobí, aby dostával informácie. Navrhované zmeny preto neprekračujú rámec toho, čo je potrebné na vyriešenie existujúcich problémov, a teda na dosiahnutie cieľov zmluvy zameraných na riadne a účinné fungovanie vnútorného trhu. Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality uvedenou v článku 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii. •Výber nástrojov Tento návrh ďalej rozšíri rozsah automatickej výmeny informácií v EÚ. Iniciatíva EÚ je potrebná z hľadiska vnútorného trhu, ako aj z hľadiska efektívnosti a účinnosti: – Iniciatívou EÚ sa zaistí súdržný, jednotný a komplexný prístup v rámci celej EÚ k automatickej výmene informácií na vnútornom trhu. Znamenalo by to jednotný prístup k oznamovaniu vo všetkých členských štátoch, čo by viedlo k úsporám nákladov tak pre daňové správy, ako aj pre spoločnosti. – Právnym nástrojom EÚ by sa takisto daňovým správam a spoločnostiam v EÚ poskytla právna istota. – Právny nástroj EÚ by prispel k rozvoju medzinárodného štandardu automatickej výmeny informácií o správach podľa jednotlivých krajín, ako bol prerokovaný a dohodnutý na úrovni OECD. – Právny nástroj EÚ vychádzajúci zo smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní (DAC) by zahŕňal využívanie mechanizmov v oblasti informačných technológií, ktoré už existujú alebo sa pripravujú, na uľahčenie poskytovania informácií na základe uvedenej smernice. Podľa nej si členské štáty EÚ navzájom vymieňajú informácie v konkrétnych formátoch s využitím osobitného komunikačného kanálu. Tieto formáty by sa mohli ľahko rozšíriť tak, aby boli použiteľné aj pre dodatočné položky, ktorých začlenenie sa teraz navrhuje. Keďže členské štáty vynaložili značný čas a peňažné prostriedky na vývoj týchto formátov, došlo by k úsporám z rozsahu, ak by si členské štáty vymieňali aj informácie o nových položkách pomocou týchto formátov. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultácie v kontexte akčného plánu v oblasti daňových podvodov a daňových únikov a jeho odporúčaní [COM (2012) 722] a iných fór Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. mája 2013 privítal prijatie akčného plánu Komisie a jej odporúčaní, vyzval členské štáty, aby dodržiavali svoje záväzky a osvojili si akčný plán, pričom zdôraznil, že EÚ by mala mať vedúcu úlohu v globálnych rokovaniach o boji proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým rajom, a to najmä v súvislosti s podporou výmeny informácií. Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal svoje stanovisko 17. apríla 2013. Výbor schválil akčný plán Komisie a podporil jej úsilie nájsť praktické riešenia zamerané na zníženie daňových podvodov a daňových únikov. V posledných rokoch členské štáty pracovali v skupine pre kódex správania s cieľom zlepšiť výmenu informácií týkajúcich sa cezhraničných záväzných stanovísk a v oblasti transferového oceňovania. Závery tejto skupiny pre kódex správania sa pravidelne oznamujú Rade vo forme správ. Väčšina členských štátov sú členmi OECD a v období rokov 2013 až 2015 sa zúčastnili zdĺhavých a podrobných diskusií o opatreniach proti BEPS vrátane vypracúvania technických detailov. OECD zorganizovala rozsiahle verejné konzultácie so zainteresovanými stranami o každom opatrení proti BEPS. Komisia okrem toho viedla interné diskusie a diskusie s expertmi z OECD o viacerých témach BEPS, najmä v prípadoch, keď mala pochybnosti o zlučiteľnosti určitých nápadov a/alebo navrhovaných riešení s právom EÚ. V druhom polroku 2014 talianske predsedníctvo Rady predstavilo myšlienku „plánu EÚ v oblasti BEPS“ a presadzovalo konzistentnosť s iniciatívami, ktoré paralelne vyvíjala OECD, pri súčasnom dodržiavaní práva EÚ. Tento prístup schválila pracovná skupina na vysokej úrovni pre zdaňovanie a ďalšie predsedníctva naň nadviazali. Diskusie o pláne EÚ v oblasti BEPS pokračovali v roku 2015. Cieľom bolo prispieť k diskusiám OECD a pripraviť pôdu bezproblémovej realizácii budúcich odporúčaní OECD a zohľadniť pritom špecifiká EÚ. Verejná konzultácia Komisie o transparentnosti v daňovej oblasti umožnila zainteresovaným stranám vyjadriť sa k rozličným aspektom transparentnosti podnikov najmä v súvislosti so správami podľa jednotlivých krajín. Predstavené potenciálne možnosti sa zameriavali hlavne na verejné podávanie správ podnikov, avšak zahŕňali aj výmenu informácií medzi daňovými správami v súlade s požiadavkou opatrenia 13 BEPS. Komisia dostala dohromady 422 odpovedí, z ktorých väčšina predstavovala užitočnú spätnú väzbu týkajúcu sa verejných alebo neverejných opatrení v oblasti daňovej transparentnosti. Pokiaľ ide o opatrenie 13 BEPS, podniky síce neboli nadšené z toho, že daňové orgány si majú vymieňať takéto informácie, no väčšina respondentov s tým súhlasila.

Členské štáty Táto smernica je takisto v súlade s medzinárodným vývojom na úrovni OECD a jej prácou v súvislosti s BEPS, na ktorej sa podieľa väčšina členských štátov EÚ. Európska komisia sa takisto veľmi aktívne zapája a prebehli tiež rozsiahle konzultácie s inými jurisdikciami a zainteresovanými stranami. •Posúdenie vplyvu Po uverejnení správy OECD o riešení narúšania základu dane a presunu ziskov začiatkom roka 2013 a po tom, ako lídri G20 v septembri 2013 schválili tzv. akčný plán BEPS, OECD začala dvojročné intenzívne práce, ktorých vyústením v novembri 2015 bolo vydanie 13 správ. V týchto správach sa určujú nové alebo posilnené medzinárodné štandardy, ako aj konkrétne opatrenia, ktoré majú pomôcť krajinám bojovať proti BEPS. Členovia OECD a skupiny G20 v rámci toho prijali záväzky týkajúce sa tohto komplexného balíka a jeho dôslednej realizácie. Mnoho členských štátov sa v pozícii členov OECD pustilo – v niektorých oblastiach veľmi urýchlene– do transpozície výstupov projektu BEPS do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Vzhľadom na to je nevyhnutné, aby sa rýchlo pokročilo, pokiaľ ide o dohodnutie pravidiel koordinácie pri realizácii záverov týkajúcich sa BEPS v EÚ. So zreteľom na veľké riziko roztrieštenosti vnútorného trhu, ku ktorej by mohlo dôjsť v dôsledku nekoordinovaných jednostranných opatrení prijatých členskými štátmi, Komisia v tomto návrhu presadzuje riešenia na dosiahnutie súdržnosti a určitého stupňa jednotnosti pri vykonávaní opatrenia 13 BEPS v celej EÚ. Komisia urobila, čo bolo v jej silách, aby reagovala zároveň na naliehavú potrebu konať, ako aj na nutnosť zabrániť tomu, aby bolo fungovanie vnútorného trhu ohrozené jednostrannými opatreniami, ktoré by prijali členské štáty (členovia aj nečlenovia OECD) konajúce samostatne, alebo naopak úplnou nečinnosťou ostatných členských štátov. Uvažovalo sa aj o možnosti navrhnúť právne nezáväzný nástroj, ktorá však bola zavrhnutá ako nevhodná na zabezpečenie koordinovaného prístupu. S cieľom poskytnúť aktuálnu analýzu a podklady podáva samostatný pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je priložený k návrhu, rozsiahly prehľad o existujúcej akademickej práci a ekonomických podkladoch v oblasti narúšania základu dane a presunu ziskov. Tento dokument vychádza z najnovších štúdií, ktoré vypracovali okrem iných autorov aj OECD, Európska komisia a Európsky parlament. Zdôrazňujú sa v ňom hybné faktory a najbežnejšie identifikované mechanizmy, ktoré podľa správ OECD súvisia s agresívnym daňovým plánovaním. Sú v ňom zhrnuté závery z hĺbkového preskúmania hlavných mechanizmov agresívneho daňového plánovania na základe analýzy podľa jednotlivých členských štátov, ktorá sa vykonala v mene Komisie v roku 2015. V tomto pracovnom dokumente je načrtnuté, ako vykonávanie opatrenia 13 BEPS dopĺňa ďalšie iniciatívy, ktorých cieľom je implementácia správ OECD o BEPS v EÚ, a ako prispieva k dosiahnutiu spoločnej minimálnej úrovne ochrany proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. V tejto súvislosti nebolo pre tento návrh vypracované žiadne posúdenie vplyvu z týchto dôvodov: existuje silné prepojenie na prácu OECD v oblasti BEPS a najmä na opatrenie 13 BEPS; pracovný dokument útvarov Komisie poskytuje značné množstvo podkladov a analýz; zúčastnené strany sa vo veľkej miere zapojili do konzultácií o technických prvkoch navrhovaných pravidiel v predchádzajúcej fáze; a najmä v súčasnosti existuje naliehavý dopyt po koordinovanom postupe EÚ v tejto oblasti, ktorá predstavuje medzinárodnú politickú prioritu. 4.VPLYV NA ROZPOČET Vplyv návrhu na rozpočet EÚ sa uvádza vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu a bude sa plniť v rámci dostupných zdrojov. Náklady na dodatočné nástroje IT na uľahčenie výmeny informácií medzi členskými štátmi by sa financovali z programu FISCALIS 2020 stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1286/2013, ktoré poskytuje finančnú podporu pre činnosti zamerané na zlepšenie administratívnej spolupráce medzi daňovými orgánmi v EÚ. 2016/0010 (CNS) Návrh SMERNICA RADY, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 113 a 115, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V posledných rokoch značne narástli problémy, ktoré predstavujú daňové podvody a daňové úniky, a stali sa stredobodom pozornosti v Únii i vo svete. Automatická výmena informácií predstavuje v tomto smere významný nástroj a Komisia vo svojom oznámení zo 6. decembra 2012, ktoré obsahuje akčný plán na posilnenie boja proti daňovým podvodom a daňovým únikom, zdôraznila potrebu dôrazne presadzovať automatickú výmenu informácií ako budúci európsky a medzinárodný štandard pre transparentnosť a výmenu informácií v daňových záležitostiach. Európska Rada vo svojich záveroch z 22. mája 2013 požiadala o rozšírenie automatickej výmeny informácií na úrovni Únie a na celosvetovej úrovni s cieľom bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu. (2)Skupiny nadnárodných podnikov pôsobia vo viacerých krajinách, čo im umožňuje využívať praktiky agresívneho daňového plánovania, ktoré pre domáce spoločnosti nie sú dostupné. Takýmito praktikami nadnárodných podnikov môžu byť obzvlášť zasiahnuté čisto domáce spoločnosti, t. j. zvyčajne malé a stredné podniky (MSP), ktorých daňové zaťaženie je vyššie než zaťaženie skupín nadnárodných podnikov. Pre všetky členské štáty to zas môže znamenať stratu príjmov a existuje aj riziko súťaženia s cieľom prilákať skupiny nadnárodných podnikov tým, že sa im ponúknu ďalšie daňové výhody. Ide preto o problém pre riadne fungovanie vnútorného trhu. (3)Daňové orgány Únie potrebujú komplexné a relevantné informácie o skupinách nadnárodných podnikov, pokiaľ ide o ich štruktúru, politiku transferového oceňovania a interné transakcie v rámci EÚ a mimo nej. Uvedené informácie daňovým orgánom umožnia reagovať na škodlivé daňové praktiky pomocou zmien právnych predpisov alebo primeranými posúdeniami rizík a daňovými auditmi, a zároveň im umožnia zistiť, či spoločnosti využívali praktiky, ktoré vedú k umelému presúvaniu veľkých súm príjmov do daňovo zvýhodnených prostredí. (4)Vyššia transparentnosť smerom k daňovým orgánom by mohla na skupiny nadnárodných podnikov zaúčinkovať ako stimul na to, aby upustili od určitých praktík a odvádzali spravodlivo vymeraný diel daní v krajine, kde sa vytvárajú zisky. Zvýšenie transparentnosti pre skupiny nadnárodných podnikov je preto nevyhnutnou súčasťou boja proti narúšania základu dane a presunu ziskov. (5)Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov o kódexe správania pre dokumentáciu o transferovom oceňovaní pre pridružené podniky v Európskej únii (DTO EÚ) už dnes ponúka skupinám nadnárodných podnikov z EÚ metódu týkajúcu sa toho, ako daňovým orgánom poskytovať informácie o globálnych obchodných operáciách a politikách transferového oceňovania (vzorový súbor) a informácie o konkrétnych transakciách miestneho subjektu (miestny súbor). DTO EÚ však v súčasnosti nestanovuje žiadny mechanizmus na podávanie správy podľa jednotlivých krajín. (6)V správe podľa jednotlivých krajín by skupiny nadnárodných podnikov mali uvádzať každoročne a za každú daňovú jurisdikciu, v ktorej podnikajú, sumu príjmov, zisk pred zdanením príjmov, ako aj zaplatenú a vzniknutú daň z príjmov. Skupiny nadnárodných podnikov by takisto mali nahlasovať počet svojich zamestnancov, deklarovaný kapitál, nerozdelené zisky a hmotný majetok v každej daňovej jurisdikcii. Skupiny nadnárodných podnikov by mali okrem toho identifikovať každý subjekt v rámci skupiny, ktorý podniká v konkrétnej daňovej jurisdikcii, a mali by uviesť predmet činnosti každého takého subjektu. (7)V záujme účinnejšieho využívania verejných zdrojov a zníženia administratívnej záťaže pre skupiny nadnárodných podnikov by sa oznamovacia povinnosť mala vzťahovať len na tie skupiny nadnárodných podnikov, ktorých ročný konsolidovaný príjem presahuje určitú sumu. Smernicou by sa zaistilo zbieranie rovnakých informácií a ich včasné sprístupnenie daňovým správam v celej EÚ. (8)Na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu musí EÚ zaistiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi skupinami nadnárodných podnikov z EÚ a skupinami nadnárodných podnikov z krajín mimo EÚ, v prípade ktorých má jeden alebo viacero subjektov sídlo v EÚ. V oboch prípadoch by preto takéto skupiny mali podliehať oznamovacej povinnosti. (9)Členské štáty by mali stanoviť pravidlá sankcií za porušenia vnútroštátnych predpisov prijatých na základe tejto smernice a mali by zaistiť, aby tieto sankcie boli účinné, primerané a odrádzajúce a aby sa vykonávali. (10)S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu je potrebné zaistiť, aby členské štáty prijali koordinované pravidlá týkajúce sa povinností skupín nadnárodných podnikov vo vzťahu k transparentnosti. (11)Pokiaľ ide o výmenu informácii medzi členskými štátmi, v smernici Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS sa už stanovuje povinná automatická výmena informácií v mnohých oblastiach. Jej rozsah by sa mal rozšíriť s cieľom stanoviť povinnú automatickú výmenu správ podľa jednotlivých krajín medzi členskými štátmi. (12)Povinná automatická výmena správ podľa jednotlivých krajín medzi členskými štátmi by v každom prípade mala zahŕňať oznamovanie vymedzeného súboru základných informácií, ktoré by boli prístupné tým členským štátom, v ktorých je jeden alebo viac subjektov danej skupiny nadnárodných podnikov na základe informácií v správe podľa jednotlivých krajín buď rezidentom na daňové účely, alebo podlieha dani v súvislosti s činnosťou vykonávanou prostredníctvom stálej prevádzkarne skupiny nadnárodných podnikov. (13)S cieľom minimalizovať náklady a administratívne zaťaženie pre daňové správy a skupiny nadnárodných podnikov je potrebné stanoviť pravidlá, ktoré sú v súlade s medzinárodným vývojom, a konštruktívne prispieť k ich vykonávaniu. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) 19. júla 2013 uverejnila Akčný na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov (akčný plán BEPS), ktorý je významnou iniciatívou na zmenu existujúcich medzinárodných daňových pravidiel. Dňa 5. októbra 2015 OECD predstavila svoje záverečné správy, ktoré boli schválené ministrami financií skupiny G 20. Počas stretnutia v dňoch 15. až 16. novembra 2015 bol tento balík OECD schválený aj vedúcimi predstaviteľmi skupiny G20. (14)Výsledkom práce na opatrení 13 akčného plánu BEPS bol súbor štandardov pre skupiny nadnárodných podnikov na poskytovanie informácií, medzi ktoré patrí aj vzorový súbor, miestny súbor a správa podľa jednotlivých krajín. Pri stanovovaní pravidiel pre správu podľa jednotlivých krajín je preto vhodné zohľadniť štandardy OECD. (15)Opatrenia Únie v oblasti podávania správ podľa jednotlivých krajín by aj naďalej mali brať osobitný ohľad na budúci vývoj na úrovni OECD. Pri vykonávaní tejto smernice by členské štáty mali použiť záverečnú správu z roku 2015 o opatrení 13 projektu OECD a G 20 zameraného na narúšanie základu dane a presun ziskov, ktorú vypracovala OECD, ako zdroj na ilustráciu alebo interpretáciu tejto smernice a v záujme konzistentnosti pri jej uplatňovaní v jednotlivých členských štátoch. (16)Je potrebné špecifikovať jazykové požiadavky na výmenu informácií medzi členskými štátmi o správach podľa jednotlivých krajín. Takisto je potrebné prijať praktické opatrenia potrebné na modernizáciu siete CCN. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania článku 20 ods. 6 a článku 21 ods. 7 by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (17)S cieľom účinnejšie využívať zdroje, uľahčiť výmenu informácií a vyhnúť sa tomu, aby každý členský štát musel vykonať podobné úpravy svojich systémov, výmena informácií by sa mala uskutočňovať prostredníctvom spoločnej komunikačnej siete (common communication network – CCN) vytvorenej Úniou. Praktické opatrenia potrebné na zmodernizovanie systému by mala prijať Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 smernice 2011/16/EÚ.

(18)Rozsah povinnej výmeny informácií by sa preto mal rozšíriť na automatickú výmenu informácií týkajúcich sa správy podľa jednotlivých krajín. (19)Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. (20)Keďže cieľ tejto smernice, ktorým je účinná administratívna spolupráca medzi členskými štátmi za podmienok zlučiteľných s riadnym fungovaním vnútorného trhu, nemôžu uspokojivo dosiahnuť jednotlivé členské štáty, a preto, z dôvodu požadovanej jednotnosti a účinnosti, ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa. (21) Smernica 2011/16/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Smernica 2011/16/EÚ sa mení takto: 1. Článok 3 sa mení takto: a)bod 9 sa nahrádza takto: 9. „automatická výmena“ je a) na účely článku 8 ods. 1 a článkov 8a a 8aa systematické oznamovanie vopred určených informácií inému členskému štátu, a to bez predchádzajúcej žiadosti vo vopred stanovených pravidelných intervaloch; na účely článku 8 ods. 1 sa odkaz na dostupné informácie týka informácií, ktoré sa nachádzajú v daňových spisoch členského štátu oznamujúceho informácie, ktoré možno získať v súlade s postupmi zberu a spracúvania informácií v tomto členskom štáte; b) na účely článku 8 ods. 3a systematické oznamovanie vopred určených informácií o rezidentoch v iných členských štátoch príslušnému členskému štátu rezidencie, a to bez predchádzajúcej žiadosti a vo vopred stanovených pravidelných intervaloch. c) na účely ustanovení tejto smernice s výnimkou článku 8 ods. 1 a 3a, článku 8a a článku 8aa systematické oznamovanie vopred určených informácií podľa písmen a) a b) tohto bodu.“ b)dopĺňa sa tento druhý pododsek: „V kontexte článku 8 ods. 3a, článku 8 ods. 7a, článku 21 ods. 2 a článku 25 ods. 2 a 3 majú príslušné výrazy význam podľa zodpovedajúceho vymedzenia pojmu uvedeného v prílohe I. V kontexte článku 8aa a prílohy III majú príslušné výrazy význam podľa zodpovedajúceho vymedzenia pojmu uvedeného v prílohe III.“ 2. V kapitole II oddiele III sa vkladá tento článok 8aa: „Článok 8aa Rozsah a podmienky povinnej automatickej výmeny informácií o správe podľa jednotlivých krajín

1. Každý členský štát prijme potrebné opatrenia vyžadujúce od hlavného materského subjektu skupiny nadnárodných podnikov, ktorý je na jeho území rezidentom na daňové účely, alebo od akéhokoľvek iného oznamujúceho subjektu v súlade s prílohou III oddielom II, aby podal správu podľa jednotlivých krajín týkajúcu sa vykazovaného fiškálneho roka do 12 mesiacov po poslednom dni vykazovaného fiškálneho roka skupiny nadnárodných podnikov v súlade s prílohou III oddielom II. 2. Príslušný orgán členského štátu, v ktorom bola správa podľa jednotlivých krajín v súlade s odsekom 1 prijatá, prostredníctvom automatickej výmeny oznámi obsah správy všetkým ostatným členským štátom, v ktorých je jeden alebo viac jednotlivých subjektov danej skupiny nadnárodných podnikov oznamujúceho subjektu na základe informácií v správe podľa jednotlivých krajín buď rezidentom na daňové účely, alebo podlieha dani v súvislosti s činnosťou vykonávanou prostredníctvom stálej prevádzkarne, a to v lehote stanovenej v odseku 4. 3. Správa podľa jednotlivých krajín obsahuje tieto informácie týkajúce sa skupiny nadnárodných podnikov: a) súhrnné informácie o sume príjmov, zisku (strate) pred zdanením príjmov, zaplatenej dani z príjmu, vzniknutej dani z príjmu, deklarovanom kapitáli, akumulovaných ziskoch, počte zamestnancov, ako aj o hmotnom majetku inom než peňažných prostriedkoch a peňažných ekvivalentoch, vo vzťahu ku každej jurisdikcii, v ktorej skupina nadnárodných podnikov pôsobí; b) identifikáciu každého jednotlivého subjektu skupiny nadnárodných podnikov, pričom sa určí jurisdikcia daňovej rezidencie takéhoto jednotlivého subjektu a – ak je odlišná od jurisdikcie daňovej rezidencie– aj jurisdikcia na základe právnych predpisov, ktorými sa takýto jednotlivý subjekt riadi, ako aj charakter hlavnej ekonomickej činnosti alebo činností takéhoto jednotlivého subjektu. 4. Uvedené oznámenie sa uskutoční do 15 mesiacov po poslednom dni príslušného fiškálneho roka skupiny nadnárodných podnikov, na ktorý sa správa podľa jednotlivých krajín vzťahuje. Prvá správa podľa jednotlivých krajín sa oznámi za fiškálny rok skupiny nadnárodných podnikov začínajúci 1. januára 2016 alebo neskôr. 5. Článok 17 ods. 4 sa neuplatňuje na informácie vymieňané v súlade s odsekmi 1 a 4 tohto článku.” 3. V článku 20 sa dopĺňa tento odsek 6: „6. Automatická výmena informácií o správe podľa jednotlivých krajín v súlade s článkom 8aa sa uskutočňuje pomocou štandardných formulárov stanovených v oddiele III, tabuľkách 1, 2 a 3 prílohy III. Komisia prijme do 31. decembra 2016 prostredníctvom vykonávacích aktov jazykový režim tejto výmeny. To členským štátom nebráni, aby oznamovali informácie podľa článku 8aa v ktoromkoľvek z úradných alebo pracovných jazykov Únie. Uvedený jazykový režim však môže stanovovať, aby sa kľúčové prvky takýchto informácií zasielali aj v inom úradnom jazyku Únie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.” 4. V článku 21 sa dopĺňa tento odsek 6: „6. Informácie oznamované v súlade s článkom 8aa ods. 2 sa poskytujú elektronicky prostredníctvom siete CCN. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov praktické opatrenia potrebné na modernizáciu siete CCN. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.” 5. V článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto: „3. Členské štáty oznamujú Komisii každoročné posúdenie účinnosti automatickej výmeny informácií podľa článku 8, článku 8a a článku 8aa, ako aj dosiahnuté praktické výsledky. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov formu a podmienky oznamovania tohto každoročného posúdenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.” 6. Vkladá sa tento článok 25a: „Článok 25a

Sankcie Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenia vnútroštátnych predpisov prijatých na základe tejto smernice a v súvislosti s článkom 8aa a prijmú všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečili ich vykonávanie. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia uvedené pravidlá a opatrenia do 31. decembra 2016 Komisii a bezodkladne ju informujú o všetkých následných zmenách takýchto pravidiel a opatrení.” 7. Článok 26 sa nahrádza takto: „Článok 26 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011 Európskeho parlamentu a Rady(*). 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. (*) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“; 8. Dopĺňa sa príloha III, ktorej znenie sa uvádza v prílohe I k tejto smernici. Článok 2 1.Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. decembra 2016 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. Tieto ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2017. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2.Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4 Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o automatickú výmenu informácií v oblasti daní 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 14 14.03 1.3.Druh návrhu/iniciatívy ☒ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu ◻ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Pracovný program Komisie na rok 2015 uvádza ako jednu zo svojich priorít spravodlivejší prístup k zdaňovaniu. V pracovnom programe Komisie na rok 2016 na to nadväzuje jedna kľúčová oblasť, v ktorej treba konať, a tou je zvýšenie transparentnosti systému dane z príjmu právnických osôb. 1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ Osobitným cieľom programu FISCALIS je podpora boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom, agresívnemu daňovému plánovaniu a vykonávanie práva Únie v oblasti daní prostredníctvom zabezpečenia výmeny informácií, podpory administratívnej spolupráce a podľa potreby prípadne rozširovaním administratívnej kapacity zúčastnených krajín s cieľom pomôcť znížiť administratívnu záťaž daňových orgánov a náklady daňovníkov na dodržiavanie predpisov. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB ABB 3 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Po prvé, automatická výmena informácií medzi členskými štátmi o správach podľa jednotlivých krajín bude znamenať, že všetky členské štáty budú môcť riadne posúdiť, či skupiny nadnárodných podnikov využívajú praktiky agresívneho daňového plánovania, a budú môcť reagovať zodpovedajúcim spôsobom. Po druhé, existencia väčšej transparentnosti by mala vytvárať silnejšie stimuly, pokiaľ ide o zabezpečenie spravodlivejšej daňovej súťaže. Automatická výmena informácií o správach podľa jednotlivých krajín môže zároveň odradiť spoločnosti od agresívneho daňového plánovania, keďže členské štáty už budú mať informácie potrebné na to, aby mohli odhaliť umelé dohody a presun ziskov a reagovať na ne. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Na návrh sa budú vzťahovať požiadavky smernice, ktorá sa ním mení (t. j. smernica 2011/16), týkajúce sa povinnosti členských štátov každoročné poskytovať hodnotenie účinnosti automatickej výmeny informácií. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte V tomto návrhu by sa od členských štátov vyžadovalo, aby po tom, čo dostanú správu podľa jednotlivých krajín, poskytli predmetné informácie členským štátom, v ktorých sú spoločnosti danej skupiny nadnárodných podnikov na základe informácií v správe buď rezidentmi na daňové účely, alebo podliehajú dani v súvislosti činnosťou vykonávanou prostredníctvom stálej prevádzkarne. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Iniciatívou EÚ sa zaistí súdržný, jednotný a komplexný prístup v rámci celej EÚ k automatickej výmene informácií na vnútornom trhu. Znamenalo by to jednotný prístup k oznamovaniu vo všetkých členských štátoch, čo by viedlo k úsporám nákladov tak pre daňové správy, ako aj pre spoločnosti.

Právny nástroj EÚ by takisto zabezpečil istotu pre daňové správy a spoločnosti v rámci EÚ, prispel by k rozvoju medzinárodného štandardu automatickej výmeny informácií o správach podľa jednotlivých krajín, ako bol prerokovaný a dohodnutý na úrovni OECD, a zahŕňal by využívanie mechanizmov v oblasti informačných technológií, ktoré už existujú alebo sa pripravujú, na uľahčenie poskytovania informácií na základe smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní (DAC). Podľa uvedenej smernice si členské štáty EÚ navzájom vymieňajú informácie v konkrétnych formátoch s využitím osobitného komunikačného kanálu. Tieto formáty by sa mohli ľahko rozšíriť tak, aby boli použiteľné aj pre dodatočné položky, ktorých začlenenie sa teraz navrhuje. Keďže členské štáty vynaložili značný čas a peňažné prostriedky na vývoj týchto formátov, došlo by k úsporám z rozsahu, ak by si členské štáty vymieňali aj informácie o nových položkách pomocou týchto formátov. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Automatická výmena informácií medzi daňovými správami, ktorá sa uplatňuje v iných daňových oblastiach, napríklad v oblasti príjmu z úspor, priniesla dobré výsledky. Automatická výmena sa dnes uznáva na celosvetovej úrovni za najlepší dostupný nástroj daňových správ na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, proti daňovým únikom a proti agresívnemu daňovému plánovaniu. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi Keďže tento návrh je určený na zmenu smernice o administratívnej spolupráci (2011/16), postupy, mechanizmy a IT nástroje, ktoré sa na základe uvedenej smernice zaviedli alebo sa vyvíjajú, budú k dispozícii na účely tohto návrhu. 1.6.Trvanie a finančný vplyv ◻ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –◻ Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR. –◻ Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR. ☒ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, –Tento návrh nadobudne účinnosť 1. januára 2017 –a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. Plánovaný spôsob hospodárenia ☒ Priame hospodárenie na úrovni Komisie –☒ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie; hospodárenie v rámci programu Fiscalis 2020 je priame. –◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ◻ Nepriame hospodárenie so zverením úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili

–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte) –◻ Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond –◻ subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách –◻ verejnoprávne subjekty –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: Týmto návrhom by sa nezmenilo nič, čo sa týka hospodárenia. Podľa článku 21 smernice 2011/16 Komisia v rámci komitologického postupu v spolupráci s členskými štátmi vyvíja formáty na výmenu informácií. Pokiaľ ide o sieť CCN nevyhnutnú na umožnenie výmeny informácií medzi členskými štátmi, Komisia zodpovedá za akýkoľvek vývoj siete CCN potrebný na to, aby sa umožnila výmena uvedených informácií, zatiaľ čo členské štáty sú zodpovedné za akýkoľvek vývoj vlastných systémov potrebný na umožnenie výmeny príslušných informácií prostredníctvom siete CCN. 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Monitorovanie a podávanie správ v rámci programu FISCALIS prebieha takto: Prípravné činnosti potrebné na túto iniciatívu a ďalšie jednotné akcie a spoločné činnosti v oblasti odbornej prípravy sa pravidelne monitorujú prostredníctvom vstupných informácií zozbieraných od účastníkov a manažérov akcií. Vstupné informácie sa zbierajú pomocou štandardných formulárov a slúžia ako základ pre ukazovatele stanovené rámcom merania výkonnosti programu Fiscalis 2020. Ostatné výdavky týkajúce sa výmeny informácií sa monitorujú v súlade s mechanizmom opísaným v oddiele 1.4.4 a konsolidovaným podľa rámca merania výkonnosti. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká Potenciálne riziká pri vykonávaní iniciatívy s podporou programu Fiscalis 2020 sa týkajú: vykonávania dohody o grante podpísanej s konzorciom členských štátov a kandidátskych krajín vykonávania verejných zákaziek uzavretých v rámci programu.

2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly. Zavedený systém vnútornej kontroly je rovnaký ako v rámci programu Fiscalis 2020 a tento systém sa vzťahuje na všetky operačné výdavky iniciatívy. Hlavné prvky uplatnenej kontrolnej stratégie sú: V prípade verejných zákaziek: Uplatňovanie kontrolných postupov pre verejné zákazky vymedzených v nariadení o rozpočtových pravidlách. Akákoľvek verejná zákazka sa zadá po stanovenom postupe overenia platieb útvarmi Komisie, v rámci ktorého sa zohľadnia zmluvné záväzky a riadne finančné a všeobecné hospodárenie. Vo všetkých zákazkách uzavretých medzi Komisiou a príjemcami sa stanovujú opatrenia proti podvodom (kontroly, správy atď.). Vypracuje sa podrobný referenčný rámec, ktorý tvorí základ každej konkrétnej zákazky. Proces schvaľovania sa striktne riadi metodikou TAXUD TEMPO: dodávky alebo plnenie sa prehodnocujú, v prípade potreby upravujú a nakoniec sa výslovne prijmú (alebo zamietnu). Žiadnu faktúru nemožno uhradiť bez „potvrdenia o schválení“. Technické overovanie verejnej zákazky GR TAXUD vykonáva kontroly dodávok a plnenia a vykonáva dohľad nad prevádzkovými činnosťami a službami, ktoré dodávatelia vykonávajú/poskytujú. Zároveň pravidelne vykonáva audity kvality a bezpečnosti dodávateľov. Auditmi kvality sa overuje súlad konkrétnych procesov dodávateľov s pravidlami a postupmi stanovenými v ich plánoch kvality. Bezpečnostné audity sú zamerané na osobitné procesy, postupy a štruktúry. Okrem uvedených kontrol vykonáva GR TAXUD tradičné finančné kontroly: Kontrola záväzkov ex ante: Všetky záväzky GR TAXUD kontroluje vedúci oddelenia ľudských zdrojov a financií. Kontrole ex ante je teda podrobených 100 % viazaných súm. Tento postup poskytuje vysoký stupeň záruky týkajúcej sa zákonnosti a správnosti transakcií. Kontrola platieb ex ante: Kontrole ex ante je podrobených 100 % platieb. Okrem toho sa každý týždeň náhodne vyberie aspoň jedna platba (zo všetkých kategórií výdavkov) na dodatočnú kontrolu ex ante, ktorú vykonáva vedúci oddelenia ľudských zdrojov a financií. Neexistuje žiaden cieľ týkajúci sa pokrytia, keďže účel tejto kontroly spočíva v „náhodnej“ kontrole platieb s cieľom overiť, či boli všetky platby pripravené v súlade s požiadavkami. Zvyšné platby sa každodenne spracúvajú podľa platných pravidiel. Vyhlásenia povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním: Všetci povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním podpisujú vyhlásenia, ktoré sa prikladajú k výročnej správe o činnosti za príslušný rok. Tieto vyhlásenia sa vzťahujú na operácie v rámci programu. Povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním vyhlasujú, že operácie súvisiace s plnením rozpočtu boli vykonané v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, že zavedené systémy riadenia a kontroly poskytli dostatočnú záruku zákonnosti a regulárnosti transakcií, že riziká súvisiace s týmito operáciami boli náležite zistené, oznámené a že boli vykonané zmierňujúce opatrenia. 2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby. Zavedené kontroly poskytujú GR TAXUD dostatočnú záruku kvality a správnosti výdavkov a znižujú riziko nedodržovania predpisov. Uvedené opatrenia stratégie kontroly znižujú potenciálne riziká pod cieľovú úroveň 2 % a dotýkajú sa všetkých príjemcov. Akékoľvek dodatočné opatrenia na ďalšie zníženie rizík by viedli k neprimerane vysokým nákladom, a preto sa s nimi nepočíta. Celkové náklady vyplývajúce z vykonávania uvedenej stratégie kontroly v súvislosti so všetkými výdavkami v rámci programu Fiscalis 2020 sú obmedzené na 1,6 % celkových vykonaných platieb. Očakáva sa, že tento podiel zostane rovnaký aj v rámci tejto iniciatívy. Stratégia kontroly programu sa považuje za efektívnu, pokiaľ ide o obmedzenie rizika nesúladu takmer na nulu a za primeranú inherentným rizikám. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (1) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (2) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanými podľa tohto nariadenia došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

1A Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť DRP/NRP. krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách 14.0301 (Zlepšenie riadneho fungovania daňových systémov) DRP NIE NIE NIE NIE Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………………………………...……….] DRP/NRP krajín EZVO kandidát-skych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách [XX YY YY YY] ÁNO/NIE ÁNO/NIE ÁNO/NIE ÁNO/NIE 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky [Tento oddiel sa vyplní použitím tabuľky s rozpočtovými údajmi administratívnej povahy (druhý dokument v prílohe k tomuto finančnému výkazu) a na účely konzultácie medzi útvarmi sa vloží do aplikácie CISNET.] 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca Číslo 1 A Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť GR: TAXUD Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 2020 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Číslo rozpočtového riadka 14.0301 Záväzky (1) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby (2) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Číslo rozpočtového riadka Záväzky (1a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby (2a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Číslo rozpočtového riadka (3) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Rozpočtové prostriedky pre

GR TAXUD SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby = 2 + 2a +3 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000



•Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby (5) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 •Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 1A

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky =4+ 6 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby =5+ 6 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: •Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. •Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 4

viacročného finančného rámca SPOLU

(referenčná suma) Záväzky =4+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby =5+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.









Okruh viacročného finančného

rámca 5 „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok 2020 SPOLU GR: TAXUD • Ľudské zdroje 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 2,640 • Ostatné administratívne výdavky 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,150 GR TAXUD SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 2,790 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok 2020 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,858 0,858 0,858 0,608 0,608 3,790 Platby 0,558 0,858 0,858 0,858 0,608 0,50 3,790 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 2020 SPOLU VÝSTUPY Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu OSOBITNÝ CIEĽ č. 1…… ‒ Výstup ‒ Výstup ‒ Výstup Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet OSOBITNÝ CIEĽ č. 2… ‒ Výstup Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet NÁKLADY SPOLU POZNÁMKA Očakávaný pozitívny výstup tohto návrhu spočíva v tom, že i) členské štáty budú dostávať daňové informácie o subjektoch, na základe ktorých budú môcť informovane rozhodovať o zacielení daňových auditov; ii) široká verejnosť môže opatrenie vnímať ako aktívny krok, ktorým sa zabezpečí, že všetci daňovníci budú platiť svoj spravodlivo vymeraný diel daní; iii) spoločnosti by mohli obmedziť svoje štruktúry agresívneho daňového plánovania. Hoci členské štáty budú mať väčšiu administratívnu záťaž priamo súvisiacu s poskytovaním informácií o správach podľa jednotlivých krajín, očakáva sa, že tieto náklady budú obmedzené vzhľadom na skutočnosť, že tieto správy pripravujú samotné subjekty. 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1.Zhrnutie –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov.

–☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N +2 Rok

N + 3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) OKRUH 5 viacročného finančného rámca

SPOLU Ľudské zdroje 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 Ostatné administratívne výdavky 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 OKRUH 5

viacročného finančného rámca medzisúčet 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné administratívne

výdavky Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca

medzisúčet SPOLU 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

2016 Rok

2017 Rok 2018 Rok 2019 2020 • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 4 4 4 4 4 XX 01 01 02 (delegácie) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . . XX 01 05 01 (nepriamy výskum) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . . 10 01 05 01 (priamy výskum) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . XX 01 04 yy ‒ ústredie p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. – delegácie p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. m. 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Iné rozpočtové riadky (uveďte) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. SPOLU 4 4 4 4 4 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci Príprava stretnutí a korešpondencia s ČŠ; (v závislosti od rokovaní s členskými štátmi) práca na formulároch, IT formátoch a centrálnom registri; zadávanie zákaziek na vykonanie prác na IT systéme externým zmluvným dodávateľom Externí zamestnanci neuvádza sa 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom