EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 9. 2016 COM(2016) 584 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o preskúmaní v polovici trvania uplatňovania rozhodnutia č. 466/2014/EÚ, pokiaľ ide o záruku EÚ, ktorá sa poskytuje Európskej investičnej banke za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie {SWD(2016) 294 final}

{SWD(2016) 295 final}



1.ÚVOD Táto správa bola predložená Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 19 rozhodnutia č. 466/2014/EÚ (ďalej len „rozhodnutie“), prijatým 16. apríla 2014. V článku 19 sa stanovuje: „Komisia v spolupráci s EIB predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2016 správu o priebežnom preskúmaní uplatňovania tohto rozhodnutia počas prvých rokov a v prípade potreby k nej pripojí návrh na jeho zmenu. Správa o priebežnom preskúmaní vychádza z nezávislého externého hodnotenia a príspevku zo strany EIB. Táto správa obsahuje predovšetkým: a)posúdenie uplatňovania postupu prideľovania; b)posúdenie podávania správ zo strany EIB a v relevantných prípadoch odporúčania na jeho zlepšenie; c)posúdenie rámca merania výsledkov vrátane ukazovateľov a kritérií výkonnosti a ich príspevok k dosahovaniu cieľov tohto rozhodnutia; d)podrobný prehľad kritérií zvažovaných pri odporúčaní týkajúcom sa potenciálnej celkovej alebo čiastočnej aktivácie voliteľnej doplnkovej sumy.“ Táto správa vychádza z nezávislého externého hodnotenia vykonaného externým konzultantom a príspevku zo strany EIB. Opisuje preskúmanie výsledkov externého hodnotenia Komisie a zhŕňa zistenia, ktoré tvoria základ navrhovanej zmeny rozhodnutia. Správa konzultanta je dostupná na tejto adrese: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm Zároveň s touto správou Komisia predkladá: legislatívny návrh na úpravu rozhodnutia, ktorý odráža návrhy zmien pre zostávajúce obdobie mandátu; pracovný dokument útvarov Komisie o hodnotení v polovici trvania; ďalší pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý tvorí výročnú správu o operáciách vonkajšieho financovania EIB v roku 2015. 2.STAV MANDÁTU NA POSKYTOVANIE VONKAJŠÍCH ÚVEROV NA KONCI ROKA 2015 Mandát na poskytovanie vonkajších úverov podporoval program vonkajšej politiky Únie a preukázal dostatočnú flexibilitu a reaktivitu na geopolitické problémy, ako sa ukázalo počas prípadov na Ukrajine (kríza na Ukrajine), v Egypte a Maroku („Arabská jar“) a Jordánsku (utečenecká kríza). Mandát zohrával úlohu pri hospodárskej, a teda aj politickej stabilizácii týchto krajín zasiahnutých politickou krízou.

Do konca roku 2015 po 1,5 roku finančných činností v rámci tohto mandátu v období 2014 – 2020 (uplynulo 21 % realizačného obdobia) dosiahli kumulatívne podpísané úvery v rámci mandátu 6,9 mld. EUR, čo zodpovedá 26 % miere využitia. Miera využitia vo východných susedných krajinách už presahuje 50 %, potom v Ázii a Latinskej Amerike 41 % a v Južnej Afrike 36 %. Nízke čerpanie v regióne predvstupových krajín zatiaľ poháňajú cyklické faktory, ktoré sa už strácajú a neodrážajú očakávané potreby. Nízke čerpanie v regióne Stredozemia je z dôvodu skutočnosti, že v roku 2014 banka podpísala takmer 1 mld. EUR operácií na úplné využitie predchádzajúceho mandátu. Tým zostal len veľmi malý priestor na zaúčtovanie operácií v roku 2014 v rámci aktuálneho mandátu na poskytovanie vonkajších úverov na obdobie 2014 – 2020 a následne rázne znižuje kapacitu mandátu na poskytovanie vonkajších úverov v niektorých regiónoch na reagovanie na priority Únie a možné nadchádzajúce problémy. v miliónoch EUR Región činnosti Strop Čisté podpísané úvery Čisté podpísané úvery ako % stropu mandátu Predvstupové krajiny 8 739 1 157 13 % Stredozemie 9 606 1 656 17 % Východné susedné krajiny a Rusko 4 831 2 571 53 % Ázia a Latinská Amerika 3 407 1 386 41 % Južná Afrika 416 150 36 % Spolu 27 000 6 920 26 % Okrem toho v marci 2014 Únia prisľúbila finančný balík na podporu Ukrajiny a požiadala EIB, aby prispela investíciami rádovo 3 mld. EUR na obdobie 2014 – 2016. Je potrebné poznamenať, že do konca roku 2016 EIB pravdepodobne dodrží svoj prísľub zvýšiť úverovú činnosť na Ukrajine v hodnote 3 mld. EUR počas troch rokov. Prognóza EIB týkajúca sa využitia mandátu v sume 27 mld. EUR v rôznych regiónoch je zobrazená v tabuľke 1 . Je zrejmé, že prispením k takémuto úverovému podielu na Ukrajine EIB vyčerpáva strop v regióne východného susedstva oveľa rýchlejšie, ako sa očakávalo pri pôvodnom zostavovaní stropov. Strop sa vo východnom susedstve dosiahne od polovice roku 2017 a EIB by už nebola schopná ďalej poskytovať úvery v tomto regióne počas celého obdobia mandátu na poskytovanie vonkajších úverov. Napríklad pri pokračovaní súčasných úrovní činnosti v hodnote 1,5 mld. EUR vo východnom susedstve do roku 2020 (predovšetkým na Ukrajine) by si vyžadovalo navýšenie mandátu na poskytovanie vonkajších úverov o 5,2 mld. EUR. Navyše pri zvážení hodnotenia rizika krajín východného susedstva existujú obmedzené možnosti spoliehať sa na úverové nástroje EIB vykonávané na vlastné riziko v tomto regióne. v miliónoch EUR Mandáty na poskytovanie vonk. úverov 2014

(od júla) 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Spolu 2014 – 2020 Strop EÚM Predvstupové krajiny 200 957 1 400 1 532 1 550 1 550 1 550 8 739 8 739 Susedstvo a partnerstvo 1 480 2 757 3 000 2 370 1 610 1 610 1 610 14 437 14 437 Stredozemie 390 1 276 1 500 1 610 1 610 1 610 1 610 9 606 9 606 Východné susedné krajiny 1 090 1 481 1 500 760 0 0 0 4 831 4 831 Ázia a Latinská Amerika 415 971 752 590 508 171 0 3 407 3 407 Ázia (okrem Strednej Ázie) 45 433 260 140 58 0 0 936 936 Stredná Ázia 70 70 42 0 0 0 0 182 182 Latinská Amerika 300 468 450 450 450 171 0 2 289 2 289 Južná Afrika 0 150 100 70 70 26 0 416 416 Celkový súčet 2 095 4 835 5 252 4 562 3 738 3 357 3 160 27 000 27 000 Komisia na základe hodnotenia navrhuje uvoľniť voliteľné 3 mld. EUR v čase preskúmania v polovici trvania pri rovnakom regionálnom prerozdelení ako predtým. Okrem toho sa považovalo za nevyhnutné zvýšiť flexibilitu EIB pri presúvaní súm v rámci prideľovania regionálnych stropov (zo súčasných 10 % medzi regiónmi na úroveň 20 %), ale len pokiaľ ide o potrebu riešiť naliehavé a krízové situácie, ktoré môžu vzniknúť počas obdobia mandátu a ktoré sa považujú za vysoké priority pre vonkajšiu politiku Únie, predovšetkým Ukrajina a regióny súvisiace s reakciou na migráciu alebo akékoľvek nadchádzajúce problémy v rámci zostávajúcej časti mandátu na obdobie 2014 – 2020. Prerozdelenie sa nemôže týkať nového mandátu pre verejný sektor v hodnote 2,3 mld. EUR súvisiaceho s migráciou a sumy 1,4 mld. EUR na projekty verejného sektoru, ktoré sa zaoberajú migračnou krízou. 3.SÚČASNÝ KONTEXT POLITIKY VRÁTANE INICIATÍVY ODOLNOSTI EIB

Zreteľné faktory politiky pre vonkajšiu činnosť Únie sa objavili a vyvinuli len nedávno a zvažujú sa pri preskúmaní v polovici trvania mandátu na poskytovanie vonkajších úverov EIB, a to najmä: Súrna práca týkajúca sa externého rozmeru migračnej krízy EÚ a možná úloha EIB; Širšia práca týkajúca sa cieľov udržateľného rozvoja a financovania rozvoja (akčný program z Addis Abeby, ktorým sa opätovne zdôrazňuje potreba ísť nad rámec oficiálnej rozvojovej pomoci pri podpore investícií); Program klimatickej zmeny, najmä po parížskej konferencii COP 21; Práca týkajúca sa hospodárskej diplomacie podporujúcej internacionalizáciu podnikov EÚ. 3.1 Vonkajší rozmer migračnej krízy EÚ V posledno čase a na žiadosť Európskej rady z 18. marca 2016 EIB navrhla iniciatívu, ktorou mobilizuje dodatočné financovanie na podporu udržateľného rastu, nevyhnutnej infraštruktúry a sociálnej súdržnosti v krajinách južného susedstva a západného Balkánu, ktoré boli zasiahnuté migračnou krízou. V reakcii na závery Európskej rady z 18. marca 2016 Rada EIB 16. júna 2016 prerokovala dokument, ktorý tvorí základ návrhu EIB pre Európsku radu. Európska rada vo svojich záveroch z 28. júna 2016 uviedla, že „Európska investičná banka svojou iniciatívou v krajinách južného susedstva a západného Balkánu ako prvý krok v kontexte nového rámca spolupráce ďalej pomôže pri podpore investícií v partnerských krajinách a má našu plnú podporu.“ V dôsledku tejto krízy sú potreby regiónu južného susedstva a západného Balkánu rôznorodé a EIB predpokladá účasť v dvoch oblastiach prispievajúcich k hospodárskej odolnosti a ochrane udržateľného rozvoja: •Riešenie potrieb zvýšenej infraštruktúry a súvisiacich služieb na zabezpečenie pri prudkom náraste populácie poskytnutím podpory EIB pre verejný sektor (vrátane obcí a subjektov verejného sektora). •Podpora možností zamestnania pre hostiteľov a komunity utečencov na podporu hospodárskej integrácie a na umožnenie toho, aby sa utečenci stali sebestačnými. Tento problém sa môže riešiť podporou súkromného sektora zo strany EIB (MSP, korporácie, mikrofinancovanie). Návrh EIB (tzv. „iniciatíva odolnosti“) je založená na troch základných pilieroch: ­Základný pilier 1: Zintenzívnenie činností, ktoré sú možné v medziach súčasných rámcov. ­Základný pilier 2: Rozšírenie radu produktov ponúkaných v regiónoch najmä na podporu verejného sektora. ­Základný pilier 3: Rozšírenie radu produktov ponúkaných v regiónoch najmä na podporu súkromného sektora. Základný pilier 1 (2 mld. EUR v úveroch) by sa vykonával v rámci súčasných mandátov a nástrojov zintenzívnením poskytovania úverov do úrovne, ktorá plne využíva dostupné stropy stanovené súčasným mandátom. Pre základný pilier 2 (1,4 mld. EUR v úveroch) EIB predpokladá zvýšenie celkového stropu mandátu o 1,4 mld. EUR.

Základný pilier 3 znamená zvýšenie objemu úverov o 2,3 mld. EUR a rozšírenie krytia záruky EÚ na komerčné riziká. V súčasnosti je v prípade úverov EIB v súkromnom sektore záruka EÚ pre EIB obmedzená na udalosti politických rizík uvedených v tomto rozhodnutí. Základné piliere 2 a 3 by sa mali úplne presmerovať na pomoc utečencom a hostiteľským komunitám v oblastiach zasiahnutých krízou. Pokiaľ ide o celkový strop mandátu Komisia na základe zistení preskúmania v polovici trvania a z hľadiska iniciatívy odolnosti EIB navrhuje: • Uvoľniť voliteľných 3 mld. EUR v rámci prerozdelenia regionálneho stropu navrhovaného v tabuľke 3 . Komisia navrhuje, aby bola pomoc EIB pre verejný sektor v sume 1,4 mld. EUR adresovaná utečencom a hostiteľským komunitám (základný pilier 2 iniciatívy odolnosti) zahrnutá do aktivovaného nepovinného mandátu v sume 3 mld. EUR. • Zvýšiť dodatočný maximálny strop pre mandát EIB súkromného sektora na sumu 2,3 mld. EUR (základná pilier 3 na základe iniciatívy odolnosti EIB) pri zavedení celkovej záruky pre operácie súkromného sektora priamo prepojené na utečencov a hostiteľské komunity, teda rozšírením krytia záruky EÚ na komerčné riziká. • Umožniť zvýšenie flexibility pre EIB pri presúvaní súm v rámci prideľovania regionálnych stropov (zo súčasných 10 % medzi regiónmi na úroveň 20 %), ale len smerom k regiónom s vysokou prioritou pre Úniu, predovšetkým Ukrajina a regióny súvisiace s reakciou na migráciu alebo akékoľvek nadchádzajúce problémy v rámci zostávajúcej časti mandátu na obdobie 2014 – 2020. Zvýšená flexibilita sa netýka nového mandátu EIB pre súkromný sektor v súvislosti s iniciatívou odolnosti EIB. Výsledkom týchto zmien by bolo zvýšenie záruky mandátu na poskytovanie vonkajších úverov o 5,3 mld. EUR vrátane voliteľnej doplnkovej sumy vo výške 3 mld. EUR. V rámci voliteľnej sumy Komisia navrhuje zachovať podiely pre regióny Ázie, Latinskej Ameriky a južnej Afriky. Komisia taktiež v rámci tejto sumy, podľa prognóz EIB, navrhuje rozdeliť zvýšenie 1,4 mld. EUR v rámci iniciatívy odolnosti medzi predvstupové krajiny (500 mil. EUR, len krajiny západného Balkánu) a regióny Stredomoria (900 mil. EUR). Zostávajúca časť voliteľnej sumy sa pridelí východnému susedstvu (1,177 mil. EUR), čím sa viac než zdvojnásobí ich podiel a umožní aspoň čiastočné pokračovanie zvýšených obchodných úrovní v regióne, predovšetkým na Ukrajine. Nakoniec, a tiež podľa prognóz EIB, sa suma 2,3 mld. EUR pre operácie EIB v súkromnom sektore pre utečencov rozdelí medzi predvstupové krajiny (440 mil. EUR, tiež len krajiny západného Balkánu) a regióny Stredozemia (1 860 mil. EUR). (pozri navrhované regionálne a subregionálne prerozdelenie v tabuľke 3 ). v mil. EUR

EÚM (32 300 mil. EUR) Regionálne rozdelenie Rozhodnutie 2014 Rozdelenie 27 mld. EUR v % dodatočná suma (+ 3 mld.) Rozdelenie 3 mld. EUR v % Regionálne rozdelenie 30 mld. EUR Základný pilier 3 2,3 mld. EUR Regionálne rozdelenie 32,3 mld. EUR Predvstupové krajiny 8 739 32 % 500 17 % 9 239 440 9 679 Susedstvo a partnerstvo 14 437 53 % 2 077 69 % 16 514 1 860 18 374 Stredozemie oblasť 9 606 36 % 900 30 % 10 506 1 860 12 366 Východné susedné krajiny 4 831 18 % 1 177 39 % 6 008 0 6 008 Ázia a Latinská Amerika 3 407 13 % 378 13 % 3 785 0 3 785 Ázia (okrem Strednej Ázie) 936 3 % 104 3 % 1 040 0 1 040 Stredná Ázia 182 1 % 20 1 % 202 0 202 Latinská Amerika 2 289 8 % 254 8 % 2 543 0 2 543 Južná Afrika 416 2 % 46 2 % 462 0 462 Celkový súčet 27 000 100 % 3 000 100 % 30 000 2 300 32 300 3.2 Ciele udržateľného rozvoja (SDG) Únia sa zaviazala od roku 2015 prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja. Rok 2016 bol začiatkom oficiálneho spustenia programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 , ktorý v septembri v roku 2015 prijali svetoví predstavitelia v Organizácii spojených národov. Tento nový program vyzýva na začatie úsilia na dosiahnutie 17 cieľov udržateľného rozvoja počas nasledujúcich 15 rokov. Presnejšie povedané, ciele a operácie mandátu na poskytovanie vonkajších úverov sú široko prepojené s cieľmi udržateľného rozvoja a očakáva sa, že budú priamo prispievať k takým cieľom, ako sú čistá voda a kanalizácia, cenovo dostupná a čistá energia, priemysel, inovácie a infraštruktúra, udržateľné mestá a spoločenstvá, opatrenia v oblasti klímy, dôstojná práca a hospodársky rast. Mandát na poskytovanie vonkajších úverov navyše nepriamo prispieva k týmto cieľom udržateľného rozvoja, najmä rozvojom infraštruktúr v sektoroch (poľnohospodárstvo, vzdelávanie atď.), od ktorých sa očakáva, že budú mať vplyv na tieto ciele: žiadna chudoba, žiaden hlad, dobré zdravie a pohoda, kvalitné vzdelávanie, zníženie rozdielov, zodpovedná spotreba a výroba, život pod vodou, mier, spravodlivosť a silné inštitúcie a partnerstvá na dosiahnutie týchto cieľov. V tomto zmysle by mandát EIB zlepšil svoj príspevok k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, predovšetkým so zameraním na udržateľný hospodársky rozvoj, ktorý je jedným z troch vysokých cieľov mandátu. 3.3 Parížska dohoda o zmene klímy Parížskou dohodou o zmene klímy vlády súhlasili obmedziť globálne otepľovanie výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a na základe toho sa zaviazať rapídne znížiť emisie skleníkových plynov pomocou najlepších dostupných techník. Taktiež sa zaviazali podporovať rozvojové krajiny v ich úsilí pri prispôsobovaní sa klimatickej zmene. V medziach tohto rámca už Únia prijíma opatrenia na uskutočnenie svojich cieľov na zníženie emisií o aspoň 40 % do roku 2030. Financovanie operácií EIB vedených na základe mandátu je súčasťou tohto úsilia. Mandát výrazne prispieva k cieľom klimatickej zmeny (jeden z jeho troch vysokých cieľov) s objemom financovania, ktorý predstavuje 40 % celkových finančných operácií EIB, so silným zameraním na operácie zmierňovania klimatickej zmeny pri 92 % na operácie EIB a 8 % na prispôsobovanie sa klimatickej zmene. Mandát je dobre prepojený s prebiehajúcim úsilím Únie a medzinárodného spoločenstva smerom k cieľom klimatickej zmeny (zníženie emisií skleníkových plynov). 3.4 Hospodárska diplomacia Súčasné prebiehajúce rokovania o stratégii Únie, pokiaľ ide o internacionalizáciu európskych podnikov, sa zameriavajú na podporu tých, ktorí chcú podnikať v zahraničí, pri podporovaní spoločných noriem pre podniky a súčasnom priťahovaní investícií do únie. Súčasné rokovania sa zameriavali na potrebu koordinácie, prepojenia a zefektívnenia Únie v oblasti politík, subjektov a nástrojov, ktoré už prispievajú k hospodárskej diplomacii. Po druhé, prístup k financovaniu je kľúčovou prekážkou internacionalizácie podnikov Únie. Hospodárska diplomacia Únie by sa tiež mala zamerať na podmienky financovania s cieľom odstrániť prekážky, ktoré obmedzujú prístup k financovaniu internacionalizácie podnikov EÚ. V tejto oblasti sa od EIB očakáva, že bude zohrávať dôležitú úlohu, najmä keď sa mandát EIB zameriava na činnosti mimo Únie a podporuje hospodárske subjekty EÚ, vrátane malých a stredných podnikov, v zahraničí. 4. ZISTENIA PRESKÚMANIA V POLOVICI TRVANIA Z externého hodnotenia sa vyvodilo, že:

Mandát na poskytovanie vonkajších úverov je dobre prepojený s prioritami Únie, poskytoval dostatočnú flexibilitu pri reakcii na krízové udalosti vďaka dostatočnému rozpätiu pri regionálnych a subregionálnych stropoch počas prvých rokov vykonávania mandátu, ale viedol k nadmernému používaniu stropov v niektorých regiónoch (východné susedstvo, Ázia a Stredná Ázia). Finančné operácie dodržiavali pravidlá postupu prideľovania, úžitok krajín investičného stupňa zo záruky EÚ je diskutabilnejší. Po štyroch rokoch vykonávania je rámec merania výsledkov (ReM) EIB dobre prispôsobený operačným cieľom. Taktiež sa vyvodilo, že bol možný priestor na zlepšenie pri podávaní správ Únii zo strany EIB v zmysle prípravy výročnej správy Komisie pre Európsky parlament a Radu o finančných operáciách EIB vykonaných na základe rozhodnutia 466/2014/EÚ. Koordinácia s inými medzinárodnými finančnými inštitúciami, delegáciami EÚ v kontexte kombinovaných mechanizmov bola účinná. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu finančných operácií EIB v kontexte operácií mandátu na poskytovanie vonkajších úverov, EIB bola schopná financovať projekty v krajinách s nízkym ratingom. Pridaná hodnota financovania EIB je predovšetkým relevantná z hľadiska úrokovej sadzby a splatnosti (hlavne pri podpore MSP), ako aj z hľadiska nefinančných výhod, ako sú odborná pomoc, podpora osvedčených noriem, normy obstarávania. V správe sa pripomína, že nedostatok financovania v miestnej mene predstavuje obmedzenie pridanej hodnoty, čím sa podpora dlžníka vystavuje výmennému riziku. Pokiaľ ide o klimatickú zmenu, výsledky na konci roka 2015 presiahli cieľ 25 % celkových finančných operácií EIB s objemom financovania predstavujúcim celkovo 40 %. V správe sa usudzuje, že viditeľnosť Únie na úrovni konečných užívateľov by sa mohla zlepšiť. 5. HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU KOMISIE Na základe hodnotenia zistení Komisie týkajúceho sa preskúmania v polovici trvania uvedeného v kapitole 4 a kontextu politiky, vrátane iniciatívy odolnosti EIB, ako sa uvádza v kapitole 3, je možné nové prvky, ktoré sa majú zaviesť novým rozhodnutím, zhrnúť takto: Aktivácia voliteľnej doplnkovej sumy vo výške 3 mld. EUR: Týmto voliteľným mandátom sa proporcionálne zvýšia regionálne stropy vrátane 1,4 mld. EUR iniciatívy odolnosti EIB (základný pilier 2) pre operácie zahŕňajúce verejné protistrany. Bol pridaný nový horizontálny vysoký cieľ týkajúci sa reakcie na migračnú krízu. Voliteľná doplnková suma vo výške 3 mld. EUR bude zahŕňať sumu vo výške 1,4 mld. EUR súvisiacu s iniciatívou odolnosti EIB (základný pilier 2) pre operácie zahŕňajúce verejné protistrany. Táto suma vo výške 1,4 mld. EUR sa prerozdelí medzi regióny predvstupových krajín a krajín Stredomoria. Zvýšenie celkového stropu o 2,3 mld. EUR na finančné operácie EIB pre súkromný sektor (základný pilier 3) uplatniteľné na projekty na podporu utečencov a/alebo hostiteľských komunít. Táto suma sa tiež prerozdelí v súlade s prognózami EIB medzi regióny predvstupových krajín a krajín Stredomoria. V tomto kontexte a pri uvedenej sume je krytie záruky EÚ pre tieto operácie rozšírené na všetky platby splatné EIB, ktoré ešte nedostala („celková záruka“), skôr ako len záruka politického rizika pri súčasnom rozhodnutí. Celková záruka súvisiaca s týmto novým mandátom bude kompenzovaná. Príjmy sa budú platiť garančnému fondu pre vonkajšie činnosti. Maximálny strop operácií EIB na základe záruky EÚ sa preto zvýši na 32,3 mld. EUR. Pokiaľ ide o jej rámec merania výsledkov, EIB vytvorila a zaviedla ukazovatele pre projekty poskytujúce strategickú reakciu na migračnú krízu. V kontexte výročnej správy Komisie pre Európsky parlament a Radu o finančných operáciách EIB bolo zahrnuté hodnotenie vplyvu finančných operácií EIB v reakcii na migračnú krízu. Preskúmanie zoznamu oprávnenosti krajín: Odstránenie krajín s vysokými príjmami a vysokým investičným stupňom, ako napr. Brunej, Island, Izrael, Singapur, Čile a Južná Kórea, zo zoznamu oprávnených krajín, ako aj osobitných administratívnych oblastí ČĽR Hongkong a Macao. Zavedenie väčšej flexibility umožnením EIB zvýšiť prerozdelenie finančných zdrojov medzi regiónmi a subregiónmi v priebehu mandátu. Väčšia flexibilita je potrebná na umožnenie riešenia naliehavých prípadov a v reakcii na krízové situácie, ktoré môžu vzniknúť v tom či inom regióne v rámci obdobia mandátu. Prerozdelenie medzi regiónmi sa zvyšuje z 10 % na 20 %. Prerozdelenie sa netýka sumy 2,3 mld. EUR pridelenej mandátu pre súkromný sektor a sumy 1,4 mld. EUR súvisiacej s projektami verejného sektora, ktoré sa zaoberajú migračnou krízou.

Posilnenie aspektu klimatickej zmeny mandátu. Objem operácií EIB na zmiernenie a prispôsobenie sa klimatickej zmene by mal prispieť k zvýšeniu podielu úverov EIB na podporu investícií súvisiacich s klímou a rozvojových krajinách z 25 % na 35 % do roku 2020. Počas obdobia pokrytého týmto rozhodnutím, pri reflektovaní nových priorít mandátu, by minimálny objem týchto operácií mal naďalej predstavovať 25 % celkových finančných operácií EIB. EIB by sa zároveň mala zameriavať na udržiavanie súčasnej výšky výkonu. Zavádza sa odkaz na parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy. Musí sa posilniť podpora EIB pre malé a stredné podniky Únie (internacionalizácia podnikov EÚ). Zdôrazňuje sa priame prispenie mandátu EIB k dosahovaniu určitých cieľov udržateľného rozvoja. 6. VPLYV ZVÝŠENIA CELKOVÉHO STROPU NA ROZPOČET V návrhu sa predpokladá zvýšenie celkového stropu finančných operácií EIB na základe záruky EÚ počas celého obdobia 2014 – 2020 aktivovaním voliteľnej sumy 3 mld. EUR uvedenej v rozhodnutí a pridaním nového úverového mandátu pre súkromný sektor na projekty v reakcii na migračnú krízu v hodnote 2,3 mld. EUR. Celkový strop dosiahne celkovú sumu 32,3 mld. EUR a táto sa rozloží medzi regionálne stropy a podstropy. Dodatočné rozpočtové potreby na zabezpečenie garančného fondu spojené s celkovým zvýšením celkového stropu mandátu (+5,3 mld. EUR) sa budú financovať z rozpočtovej položky Únie na zabezpečenie garančného fondu v kontexte viacročného finančného rámca. Vplyv na potreby zabezpečenie garančného fondu sa počíta podľa očakávaných vzorcov uhrádzania a refundácie garantovaných úverov, ktoré sa rozložia v medziach súčasného a nasledujúceho makrofinančného rámca (MFF), ako sa uvádza v tabuľke 4 . v mil. EUR CELKOVÉ NESPLATENÉ SUMY (EIB + MFA + EURATOM) Plnenie Prognózy koniec r. 2014 koniec r. 2015 koniec r. 2016 koniec r. 2017 koniec r. 2018 koniec r. 2019 koniec r. 2020 koniec r. 2021 koniec r. 2022 koniec r. 2023 koniec r. 2024 koniec r. 2025 koniec r. 2026 Scenár celkového EÚM 27 mld. 26 353 28 451 30 695 32 377 34 277 35 074 35 365 35 359 34 752 33 435 31 135 29 249 27 192 Scenár celkového EÚM 32,3 mld. 26 353 28 451 30 744 32 730 35 198 36 654 37 713 38 278 37 981 36 841 34 568 32 562 30 320 Zníženie nesplatenej sumy ďalej od roku 2021 je spojené s absenciou prognóz pre nasledujúce obdobie mandátu EIB. Tabuľka 5 zobrazuje dodatočné rozpočtové ročné potreby vyplývajúce zo vplyvu zvýšenia celkového stropu mandátu na 32,3 mld. EUR. Preto by počas obdobia 2018 – 2020 (v rámci súčasného VFR) mali byť dodatočné rozpočtové potreby obmedzené na 115 mil. EUR (pozri tabuľku 5 ). v mil. EUR Rozpočet 2014 – 2016 Návrh rozpočtu na r. 2017 Prognózy koniec r. 2014 koniec r. 2015 koniec r. 2016 koniec r. 2017 koniec r. 2018 koniec r. 2019 koniec r. 2020 koniec r. 2021 koniec r. 2022 koniec r. 2023 koniec r. 2024 koniec r. 2025 koniec r. 2026 koniec r. 2027 koniec r. 2028 Rozpočtové ročné potreby 27 mld. 58 144 257 241 229 185 171 103 2 -71 -104 -138 -229 -257 -215 Rozpočtové ročné potreby 32,3 mld. 58 144 257 241 234 216 249 209 99 -29 -132 -191 -254 -239 -190 Potreby dodatočného zabezpečenia - - - - 4 32 78 106 97 42 - 27 - 54 - 25 18 25 Celkové dodatočné potreby vo výške 296 mil. EUR Potreby dodatočného zabezpečenia vo výške 114 mil. EUR nad aktuálny VFR Potreby dodatočného zabezpečenia vo výške 182 mil. EUR po roku 2020