OBSAH ÚVOD 2 VZNIK PROGRAMU CIVILNEJ JUSTÍCIE 2 CIELE PROGRAMU 3 RÔZNE AKČNÉ PROSTRIEDKY PROGRAMU 4 RIADENIE PROGRAMU 6 INICIATÍVY KOMISIE 10 OSOBITNÉ PROJEKTY 12 OSOBITNÉ PROJEKTY V OBLASTI PRÁVA HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE 19 PREVÁDZKOVÉ GRANTY 20 ZÁVERY A ODPORÚČANIA 22 ÚVOD V rozhodnutí[1] Európskeho parlamentu a Rady z 25. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje osobitný program Civilná justícia, sa ustanovuje, že Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania programu najneskôr do 31. marca 2011. Predložením tejto správy je uvedená povinnosť splnená. Správa obsahuje opis pokroku dosiahnutého pri vykonávaní programu od jeho prijatia v septembri 2007, ako aj zhrnutie hlavných výsledkov programu. Prvé činnosti financované v rámci programu sa začali vykonávať iba pred necelými tromi rokmi. Len niektoré z týchto činností sa už skončili. Dôraz sa bude preto klásť najmä na štruktúru a riadenie programu. Správa sa zaoberá aj niektorými otázkami, na ktoré sa zameria pozornosť pri príprave finančného plánovania na nasledujúci rok. Navrhované hodnotenie sa opiera najmä o: - štatistické a rozpočtové údaje Komisie a skúsenosti Komisie z obdobia predchádzajúceho programu financovania, - štatistické a rozpočtové údaje a dojmy o účinnosti programu pri podpore politickej činnosti Komisie, - analýzu fungovania programu, - výmenu názorov, ktorá sa uskutočnila pri príležitosti neformálneho stretnutia s väčšinou zástupcov členských štátov v rámci výboru pre program, ktoré sa v plnej miere sústredilo na uvedené hodnotenie. Toto stretnutie sa uskutočnilo v Bruseli 11. januára 2011. Komisia zároveň predloží najneskôr do 31. decembra 2014 záverečnú hodnotiacu správu o programe, v ktorej pomocou ukazovateľov výkonnosti určí, či boli dosiahnuté ciele programu. VZNIK PROGRAMU CIVILNEJ JUSTÍCIE Program nadväzuje na staré programy Grotius (1996 – 2000), Grotius civil (2001) a Schuman (1999 – 2001) a je v súlade so všeobecným rámcom Spoločenstva pre činnosti napomáhajúce uskutočňovanie justičnej spolupráce v občianskych veciach na obdobie rokov 2002 – 2006. Program Grotius mal napomôcť uskutočňovanie justičnej spolupráce medzi členskými štátmi podporovaním vzájomného poznania právnych a súdnych systémov. Bol určený odborníkom pôsobiacim v oblasti justície a slúžil na financovanie odbornej prípravy, výmen a stáží, ako aj na organizovanie stretnutí, štúdií a výskumu a na obeh informácií. Program Robert Schuman sa uskutočňoval od roku 1999 do roku 2001 s cieľom podnietiť a podporiť iniciatívy určené na zlepšenie vedomostí právnických profesií o práve Spoločenstva. Jeho všeobecným cieľom bolo postupne zlepšiť presadzovanie práva Spoločenstva v celej Únii. Komisia potom navrhla vytvoriť nový rámcový program týkajúci sa justičnej spolupráce v občianskych veciach na obdobie rokov 2002 – 2006. Tento nový program Rada prijala na jar roku 2002. Dôraz sa pritom kládol na akcie vedúce ku konkrétnejším výsledkom a na potrebu užšej väzby s cieľmi programu a prioritami stanovenými v záveroch Európskej rady v Tampere. Hlavnou novinkou programu bola možnosť financovať činnosti mimovládnych organizácií a akcie uskutočňované z iniciatívy Komisie. Dňa 6. apríla 2005 Komisia uverejnila oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s cieľom ustanoviť rámcový program Základné práva a spravodlivosť na obdobie rokov 2007 – 2013. Toto oznámenie pozostávalo zo štyroch návrhov rozhodnutia vrátane návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Trestná justícia, a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým ustanovuje program Civilná justícia. Obidva tieto programy sú zamerané na vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti založeného na zásade vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí, spolupráci medzi justičnými orgánmi v občianskej a trestnej oblasti a na vytvorení ovzdušia dôvery. Ich cieľom je aj zjednodušiť prístup k spravodlivosti, a tým zjednodušiť život Európanom, ako aj zapojiť zainteresované strany a občiansku spoločnosť do diskusií o spravodlivosti. Programy Trestná justícia a Civilná justícia sa líšia najmä preto, lebo sú založené na rôznych právnych základoch (prvý na článku 31 Zmluvy o EÚ a druhý na článku 61 Zmluvy o ES), ale ich metódy riadenia sú podobné, čo umožňuje zachovať určitú konzistentnosť celku. Program Civilná justícia bol v rámci postupu spolurozhodovania prijatý až oneskorene, na konci septembra 2007, čo spôsobilo omeškanie v uverejnení výzev na predkladanie návrhov a vo výbere projektov. Toto meškanie sa už v súčasnosti v plnej miere napravilo. CIELE PROGRAMU Hlavnými cieľmi programu je financovanie akcií na podporu justičnej spolupráce a príspevok k vytvoreniu skutočného európskeho priestoru spravodlivosti v občianskych veciach. Tieto ciele sa konkrétne zameriavajú na: - presadzovanie justičnej spolupráce s cieľom prispieť k vytvoreniu skutočného európskeho priestoru spravodlivosti v občianskych veciach, - podporu odstraňovania prekážok dobrého fungovania cezhraničných občianskych konaní v členských štátoch, - zlepšovanie každodenného života jednotlivcov a podnikov tým, že sa im umožní uplatniť si svoje práva v rámci celej Európskej únie, a to najmä zjednodušením prístupu k spravodlivosti, - posilňovanie kontaktov, výmenu informácií a vytváranie kontaktných sietí medzi právnymi, justičnými a správnymi orgánmi a právnickými profesiami vrátane podpory odborného vzdelávania v oblasti justície s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie medzi týmito orgánmi a profesiami. Každý rok sa uverejní nový pracovný program a uverejnia sa nové výzvy na predkladanie návrhov. V pracovnom programe a vo výzvach na predkladanie návrhov sa spresnia priority pre daný rok, pokiaľ ide o výzvy na predkladanie návrhov, ako aj o všetky fázy výberového konania: - V roku 2007 však nebola stanovená žiadna osobitná priorita. - V rokoch 2008 a 2009 bola všeobecnou prioritou programu v súvislosti s grantmi na akciu elektronická justícia. - V roku 2010 bola opätovne všeobecnou prioritou elektronická justícia a vzdelávanie odborníkov pôsobiacich v oblasti justície. - Na rok 2011 sa stanovil veľký počet priorít. Vymedzením konkrétnych priorít sa môže len zvýšiť účinnosť programu. Priority sa však považujú len za informatívne: v ročných pracovných programoch sa ustanovuje, že inovatívne projekty, ktoré sa nevzťahujú na oblasti vymedzené ako priority, nebudú znevýhodnené. Inými slovami, priority sú dosť teoretické. V ročných pracovných programoch je zároveň stanovená výška spolufinancovania zo strany Spoločenstva, ako aj minimálny a maximálny finančný limit na poskytnutie financovania. Výška spolufinancovania bola každý rok stanovená na 80 % oprávnených nákladov, zatiaľ čo pri predchádzajúcom programe predstavovala iba 60 % týchto nákladov. Na druhej strane sa od roku 2009 zvýšili finančné limity z 50 000 EUR a 200 000 EUR na 75 000 EUR a 500 000 EUR. Program je okrem iného určený odborníkom pôsobiacim v oblasti justície, vnútroštátnym orgánom a vo všeobecnosti občanom Únie. Prístup k programu majú inštitúcie a verejné alebo súkromné organizácie vrátane profesijných organizácií, univerzity, výskumné ústavy a inštitúty pre odborné právne a justičné vzdelávanie odborníkov pôsobiacich v oblasti justície, medzinárodné organizácie a mimovládne organizácie členských štátov. Prístup k tomuto programu majú členské štáty okrem Dánska. Za určitých podmienok sa na programe môžu zúčastňovať pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a krajiny západného Balkánu zapojené do procesu stabilizácie a pridruženia. RÔZNE AKČNÉ PROSTRIEDKY PROGRAMU Program ustanovuje rôzne akčné prostriedky, ku ktorým patria: - Akcie z iniciatívy Komisie Ide o osobitné akcie uskutočňované Komisiou, najmä štúdie a výskumné práce, prieskumy a ankety, určenie spoločných ukazovateľov a spoločnej metodiky, zber, zostavovanie a šírenie údajov a štatistík, semináre, konferencie a stretnutia odborníkov, organizovanie kampaní a podujatí pre verejnosť, tvorbu a aktualizáciu webových stránok, prípravu a šírenie informačných obsahov, podporu a riadenie národných sietí expertov, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti. Komisia používa formu verejného obstarávania. - Osobitné projekty Ide o osobitné nadnárodné projekty v záujme Spoločenstva, ktoré predloží orgán alebo akýkoľvek iný subjekt členského štátu, medzinárodná organizácia alebo mimovládna organizácia a ktoré musia v každom prípade zahŕňať aspoň dva členské štáty alebo aspoň jeden členský štát a jeden ďalší štát, ktorým môže byť buď pristupujúca krajina, alebo kandidátska krajina. Na akciách programu sa môžu zúčastňovať tieto krajiny: pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a krajiny západného Balkánu zapojené do procesu stabilizácie a pridruženia, a to v súlade s podmienkami ustanovenými v dohodách o pridružení alebo v dodatkových protokoloch k týmto dohodám, ktoré sa týkajú účasti na európskych programoch, ktoré s týmito krajinami boli alebo majú byť uzatvorené. V čase predloženia tejto správy nespĺňala nevyhnutné podmienky účasti na programe žiadna tretia krajina. Poznámka: Každý rok sa vyčlení suma 800 000 EUR na financovanie osobitných vzdelávacích projektov v oblasti európskeho práva hospodárskej súťaže so zameraním na odborníkov pôsobiacich v oblasti justície. Táto vzdelávacia činnosť je predmetom samostatných výziev na predkladanie návrhov. - Prevádzkové granty V rámci programu sa môžu financovať činnosti mimovládnych organizácií alebo iných subjektov, ktoré sledujú ciele všeobecného európskeho záujmu v súlade so všeobecnými cieľmi programu, a to za podmienok stanovených v ročných pracovných programoch. V texte ďalej sa poukáže na to, že tak trocha nejasná formulácia tohto ustanovenia spôsobila určité ťažkosti. - Subjekty uvedené v právnom základe V programe sa ustanovujú prevádzkové granty na spolufinancovanie výdavkov súvisiacich so stálymi pracovnými programami Európskej siete súdnych rád a Siete predsedov najvyšších súdov členských štátov Európskej únie, pokiaľ tieto výdavky vznikli v súvislosti s plnením cieľa všeobecného európskeho záujmu. - Európska justičná sieť Program má zároveň zjednodušiť prevádzku Európskej justičnej siete pre občianske a obchodné veci zriadenej rozhodnutím Rady 2001/470/ES. RIADENIE PROGRAMU - Finančné zdroje Vo finančnom plánovaní sú vyjadrené v miliónoch eur takto: Rouge: Coopération judiciaire civile 2002/2006 | Červená: Justičná spolupráca v občianskych veciach 2002 – 2006 | Graf znázornený na nasledujúcej strane približuje rozdelenie disponibilného rozpočtu medzi jednotlivé činnosti ustanovené programom v jednotlivých rokoch. Možno vidieť, že podiel rozpočtových prostriedkov vyčlenených na granty na akciu (cezhraničné osobitné projekty), ktoré tvoria základ programu, je celkom skromný. ROZDELENIE DISPONIBILNÉHO ROZPOČTU PODĽA DRUHU ČINNOSTÍ Bleu: Actions à l'initiative de la Commission | Modrá: Iniciatívy Komisie | Rouge: Subventions à l'action | Červená:Granty na akcie | Vert: Subventions à l'action: concurrence | Zelená: Granty na akcie v oblasti hosp. súťaže | Violet: Subventions de fonctionnement | Fialová:Prevádzkové granty | Bleu ciel: Subventions de fonctionnement mentionnées dans la base juridique | Svetlomodrá: Prevádzkové granty uvedené v právnom základe | Orange: Réseau | Oranžová: Sieť | [pic] - Životný cyklus projektu Program Civilná justícia prebieha rovnako ako mnohé európske programy, aspoň pokiaľ ide o jeho časť „osobitné projekty“, v určenom cykle, ktorý trvá niekoľko rokov. V prvom roku sa cyklus začína ročným pracovným programom. Tento pracovný program zostavuje Komisia, ktorej pomáha výbor pre program v súlade s riadiacim postupom. Pri príležitosti neformálneho stretnutia, ktoré sa konalo 11. januára 2011, zástupcovia všetkých členských štátov vyjadrili želanie, aby boli viac zapojení do rozhodovania o pracovnom programe, ktoré možno považovať za rozhodnutie o financovaní, ako aj do výberu projektov, hoci k nemu sa výbor vyslovuje len v rámci konzultačného postupu. Na pracovný program nadväzujú výzvy na predkladanie návrhov, výber najvhodnejších projektov, podpisovanie zmlúv a poskytnutie prvých platieb. V druhom roku sa uskutočňujú projekty. Po skončení obdobia činnosti (maximálne 2 roky) majú navrhovatelia projektu ešte 3 mesiace na predloženie záverečnej správy a účtovnej závierky. Inak povedané, v prípade výzvy vyhlásenej v roku n sa konečné platby uskutočnia v roku n + 2 alebo n + 3. Obsah výzvy sa každý rok upraví, aby na jednej strane odzrkadľoval nové priority uvedené v ročnom pracovnom programe (spojené s pokrokom, ktoré Spoločenstvo dosiahlo v oblasti civilnej justície) a na druhej strane skúsenosti z predchádzajúcich rokov. Výberové konanie, ktoré sa môže javiť veľmi dlhé, pretože trvá takmer 8 mesiacov od uverejnenia výzvy po podpísanie zmlúv o grante, má tieto fázy: Prijatie žiadostí sa musí uskutočniť najneskôr v deň stanovený vo výzve na predkladanie návrhov. Od roku 2008 sú žiadatelia vyzývaní, aby vyplnili formulár a predložili všetky potrebné doklady prostredníctvom informačného systému pod názvom Priamos. Používanie tohto systému predovšetkým umožňuje zabrániť manipulácii s písomnými dokumentáciami (viacerí hodnotitelia môžu napríklad pracovať v rovnakom čase), ich strate, ako aj predchádzať sporom, pokiaľ ide o dátum ich prijatia. Návrhy preskúma interná výberová komisia zložená z úradníkov Komisie, ktorá postupne preverí: - kritériá vylúčenia a oprávnenosti, - kritériá výberu, - kritériá udeľovania (konkrétne hodnotenie). Tieto jednotlivé kritériá sú podrobne opísané vo výzvach na predkladanie návrhov, ktorých príklad sa uvádza v prílohe č. 2 (pracovný program a výzva na predkladanie návrhov na rok 2010). Ak návrhy spĺňajú podmienky oprávnenosti a výberu, výbor ich posúdi a vyhodnotí podľa rôznych kritérií na udeľovanie grantu. Výbor zoradí oprávnené návrhy podľa dosiahnutého počtu bodov a podľa rozsahu disponibilného rozpočtu označí tie, ktoré odporúča vybrať. Poradný výbor ustanovený základným rozhodnutím sa schádza na účely prerokovania už uvedeného návrhu. V súvislosti s výzvami na predkladanie návrhov na roky 2007, 2008, 2009 a 2010 výbor zatiaľ vydal na základe konsenzu kladné stanoviská k návrhom, ktoré mu boli predložené. Môže sa stať, že zasadnutia sa nahradia písomným postupom. Komisia zostaví zoznam návrhov vybraných na spolufinancovanie („Award decision“, rozhodnutie o udelení grantu). Tento zoznam obsahuje maximálne sumy zodpovedajúce jednotlivým grantom. Tieto sumy sa môžu upraviť, ak rozpočty, ktoré záujemcovia predložili, nie sú oprávnené v celom rozsahu alebo nie sú riadne predložené. Hneď po odovzdaní rozpočtu Komisii, ktorý je oprávnený v celom rozsahu, sa vyčlenia potrebné rozpočtové prostriedky a potenciálnemu príjemcovi sa predloží dohoda o grante. Po podpise tejto dohody oboma stranami môže akcia začať a vyplatí sa prvá splátka financovania, ktorá v súčasnosti predstavuje 70 %. Akcie vo všeobecnosti trvajú od 12 do 24 mesiacov od prvého dňa mesiaca nasledujúceho po dátume podpisu dohody o grante zmluvnou stranou, ktorá dohodu podpisuje ako druhá, alebo prípadne od iného dátumu, ktorý si zvolil príjemca. Počas celého obdobia činnosti projekt monitoruje úradník Komisie, ktorý sa zaoberá všetkými otázkami, ktoré predložil príjemca. Väčšina otázok, ktoré príjemcovia predložia počas realizácie svojho projektu, sa týka rozpočtu (zvýšenie niektorých nákladov alebo rozdelenie týchto nákladov medzi jednotlivé položky). Často sa stáva, že príjemcovia chcú predĺžiť trvanie projektu buď preto, lebo sa im nepodarilo uskutočniť všetky plánované akcie, alebo preto, lebo mali problémy s organizáciou konferencií/seminárov alebo so zhromažďovaním všetkých účastníkov/zainteresovaných strán. Niekedy sa jeden z partnerov zapojených do projektu rozhodne odstúpiť od projektu, čím ohrozí jeho realizáciu. Ďalším problémom, s ktorým sa často stretávajú vedúci projektov, je výmena pracovníkov (choroba, materská dovolenka atď.). Ďalej je príjemca povinný odovzdať Komisii záverečnú správu (o technických a finančných aspektoch) spolu so žiadosťou o záverečnú platbu do 3 mesiacov po ukončení akcie. Vyplatenie zostatku sa uskutoční do 45 dní po schválení týchto dokumentov Komisiou. Kontrola projektov sa uskutočňuje v niekoľkých fázach: Pri výberovom konaní: finančné útvary Komisie skontrolujú, či sú rozpočty oprávnené a riadne predložené, v opačnom prípade sa skontaktujú so žiadateľmi, aby tieto chyby napravili, a dohoda o grante bude navrhnutá len vtedy, keď dôjde k dohode o rozpočtových aspektoch. Je možné, že počas realizácie projektov sa na činnostiach, ako sú konferencie a semináre, zúčastňuje úradník Komisie. Na druhej strane sa neustanovuje vyhotovenie priebežnej správy. Po ukončení projektov sa zostatok vyplatí príjemcovi až po schválení záverečnej správy Komisiou, či už ide o základné, alebo finančné aspekty. Finančné útvary analyzujú predovšetkým doklady (faktúry atď.) pripojené k správe pomocou techniky „výberu vzoriek“. INICIATÍVY KOMISIE Počas skúmaného obdobia sa z iniciatívy Komisie uskutočnili tieto akcie: - Údržba webových stránok a databáz, ktoré už boli vytvorené vďaka predchádzajúcemu programu: Európsky justičný atlas je počítačový nástroj, ktorý má podobu databázy prístupnej prostredníctvom internetu a dostupnej vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie. Jeho cieľom je zabezpečiť užívateľsky ústretový prístup k informáciám o justičnej spolupráci v občianskych veciach. Justičný atlas umožňuje odborníkom a občanom ľahko zistiť, na ktoré príslušné orgány by sa mali v jednotlivých prípadoch obrátiť, a to najmä v prípade: - hľadania územne príslušných súdov, - oznamovania a doručovania dokumentov, - získavania dôkazov, - výkonu súdnych rozhodnutí a - rôznych ďalších záležitostí. Okrem toho sa zjednodušia, ak je to možné, príslušné postupy tým, že sa užívateľovi poskytne prístup k počítačovému nástroju, ktorý využíva rozličné formuláre, ktoré sa v rámci uplatňovania rozličných právnych nástrojov musia doplniť. JURE je databáza, ktorú vyvinula Európska komisia na zhromažďovanie informácií o judikatúre Európskeho súdneho dvora a súdov členských štátov, informácií týkajúcich sa výkladu nariadenia Rady č. 44/2001 (ES) z 22. decembra 2000, ako aj súdnej právomoci, uznávania a výkonu rozsudkov v občianskych a obchodných veciach a Bruselského dohovoru z roku 1968 a Lugánskeho dohovoru z roku 1988. Je to výkonný vyhľadávací nástroj určený najmä na uľahčenie prístupu ku komplexným a pravidelne aktualizovaným informáciám. Tieto informácie sú bezplatne dostupné všetkým vrátane právnych odborníkov v celej EÚ. Zhrnutia rozsudkov v tejto databáze sú dostupné v nemčine, angličtine a francúzštine, ako aj v pôvodnom jazyku konania. Databáza JURE sa stále aktualizuje na základe príspevkov odborníkov z právnej oblasti a revidovaných Európskou komisiou. - Štúdie Komisia financovala prostredníctvom programu Civilná justícia rad štúdií, ku ktorým patrí: Štúdia o uplatňovaní práva cudzieho štátu súdmi a mimosúdnymi orgánmi zverená Švajčiarskemu inštitútu porovnávacieho práva. Táto štúdia by mala pomôcť určiť, či je žiaduci spoločný prístup k tejto problematike na európskej úrovni, a ak áno, aké opatrenia možno vykonať. Štúdia o osvojeniach detí obsahuje právne predpisy, konania a postupy v tejto veci v 27 členských štátoch, ako aj prípadné ťažkosti, s ktorými sa stretávajú európski občania, ktorí chcú pristúpiť k medzištátnemu osvojeniu. V tejto štúdii sa posúdi možnosť vytvorenia európskeho konania uplatniteľného v prípade takýchto ťažkostí. Autori štúdie o právnej pomoci sa zamerajú na vykonávanie smernice z roku 2003 v tejto oblasti a na Haagsky dohovor z roku 1980. Ďalšia štúdia, ktorá sa práve realizuje, by mala poslúžiť na vypracovanie správy Komisie podľa ustanovení nariadenia „Rím I“ o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky. Napokon Komisii bola práve odovzdaná štúdia na tému vymáhania cezhraničných pohľadávok, ktorá je zameraná na prípravu návrhu Komisie na vytvorenie „European freezing order“ (európsky príkaz na zaistenie majetku). - Propagačné a informačné činnosti „Európsky deň civilnej justície“, ktorý sa koná každý rok 25. októbra v spolupráci s Radou Európy, umožňuje verejnosti oboznámiť sa s fungovaním civilnej justície, a teda uľahčuje prístup k súdom. Od roku 2007 je táto iniciatíva spojená s cenou „Krištáľové váhy spravodlivosti“. - Konferencie Napríklad v januári 2009 Komisia a Haagska konferencia o medzinárodnom práve súkromnom zorganizovali spoločnú konferenciu v oblasti rodinného práva. OSOBITNÉ PROJEKTY Od roku 2007 do roku 2010 bolo prijatých 158 návrhov osobitných nadnárodných projektov, z ktorých bolo vybraných 86 projektov a 72 bolo zamietnutých. [pic] Total | Spolu | Bleu: Propositions sélectionnées | Modrá: Vybrané projekty | Rouge: Propositions rejetées | Červená: Zamietnuté projekty | Tieto projekty pokrývajú širokú škálu rozličných tém, ktoré umožnili zaoberať sa takmer všetkými oblasťami civilnej justície. Najčastejšími témami sú mediácia a elektronická justícia (e-justice). - Rozdelenie podľa typu príjemcov: V tabuľke uvedenej ďalej v texte je znázornené rozdelenie vybraných projektov podľa typu príjemcov. [pic] Bleu: Administration | Modrá: Štátna a verejná správa | Rouge: Universités | Červená: Vysoké školy | Vert: Associations | Zelená: Združenia | - Zemepisné rozloženie Organizácie z 19 členských štátov z celkového počtu 26 členských štátov zúčastnených na programe (Dánsko sa na ňom nezúčastňuje) predložili návrhy na osobitné projekty a aspoň jeden z ich projektov bol vybraný. Všetky členské štáty okrem Dánska a Cypru sa aspoň raz zapojili do nejakého projektu, a to buď ako „vedúci projektu“, alebo ako partner. Takáto zemepisná vyváženosť by sa preto mala bližšie špecifikovať: organizácie iba z piatich krajín (Nemecko, Taliansko, Španielsko, Belgicko a Francúzsko) predložili vyše dvoch tretín návrhov prijatých od roku 2007 a ​​vybraných projektov. Organizácie z týchto krajín sú zároveň najčastejšie partnermi v projektoch, ktoré riadia iné organizácie. Najlepšie zastúpené na všetkých úrovniach účasti sú od začiatku programu nemecké organizácie. V rámci predchádzajúceho programu boli zďaleka najlepšie zastúpené talianske organizácie. Možno tiež poznamenať, že organizácie v niektorých krajinách, ako je Rakúsko, Estónsko, Holandsko, Portugalsko a Rumunsko, často pôsobia ako partneri. Jeden projekt zahŕňa v priemere sotva viac ako troch partnerov z rôznych krajín vrátane vedúceho projektu. [pic] Propositions | Návrhy | Project leader | Vedúci projektu | Partenaire | Partner | Participation | Účasť | Total | Spolu | Nasledujúce tabuľky znázorňujú zemepisné rozloženie vybraných projektov: [pic] Répartition géographique | Zemepisné rozloženie | autres EUR 15 (10 EM) | ostatné EÚ-15 (10 ČŠ) | NEM (12 EM) | NŠ (12 ČŠ) | [pic] Bleu: Propositions | Modrá: Návrhy | Rouge: Project leader | Červená: Vedúci projektu | Rouge: Partenaire | Červená: Partner | Vert: Participation | Zelená: Účasť | - Rozdelenie podľa rozpočtov Nižšie uvedená tabuľka znázorňuje rozloženie vybraných projektov podľa výšky poskytnutého spolufinancovania. Nepomerne vysoké zastúpenie projektov, ktorých európske spolufinancovanie sa pohybuje v rozmedzí od 101 000 do 200 000 EUR, vysvetľuje skutočnosť, že v pracovných programoch na prvé dva roky bol stanovený strop 200 000 EUR. [pic] Financement communautaire | Financovanie Spoločenstvom | moins de 100,000 € | menej než 100 000 EUR | de 101 à 200,000 € | od 101 000 do 200 000 EUR | de 201 à 300,000 € | od 201 000 do 300 000 EUR | de 301 à 400,000 € | od 301 000 do 400 000 EUR | de 401 à 500,000 € | od 401 000 do 500 000 EUR | Propositions sélectionnées | Vybrané návrhy | OSOBITNÉ PROJEKTY V OBLASTI PRÁVA HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE V ročných pracovných programoch sa ustanovuje, že na spolufinancovanie osobitných projektov v oblasti vykonávania európskeho práva hospodárskej súťaže sú každý rok vyčlenené rozpočtové prostriedky vo výške 800 000 EUR. Vybrané projekty sa týkajú justičnej spolupráce medzi národnými sudcami a ich odborného vzdelávania v oblasti rôznych aspektov európskeho súťažného práva, najmä pravidiel vzťahujúcich sa na podniky a štátnu pomoc. Najväčší počet projektov sa týka vzdelávacích aktivít, či už ide o konferencie a sympóziá, alebo vzdelávacie kurzy v úzkom zmysle slova. V tabuľke sa uvádza zoznam príjemcov grantu počas týchto troch rokov: [pic] Académie de Trèves (ERA) zabezpečila prakticky polovicu spolufinancovaných vzdelávacích akcií (13 z 29). Poskytované vzdelávacie kurzy využili sudcovia všetkých štátnych príslušností. Od roku 2007, keď bola k programu Civilná justícia pripojená časť týkajúca sa práva hospodárskej súťaže, rástol počet sudcov (ako aj štátnych zástupcov a iných odborníkov z oblasti justície), ktorí mohli využiť vzdelávacie kurzy: 499 v roku 2007, 678 v roku 2008, 747 v roku 2009. PREVÁDZKOVÉ GRANTY - Granty poskytované na základe výzvy na predkladanie návrhov Možnosť spolufinancovať pracovný program niektorých mimovládnych organizácií viedla v prvých troch rokoch k predloženiu iba malého počtu žiadostí (19), z ktorých bolo vybraných len niekoľko (v prvých troch rokoch bolo vybraných 6 rôznych organizácií, z toho jedna organizácia bola vybraná trikrát a druhá dvakrát). Rozpočtové prostriedky vyčlenené na tento typ akcií neboli vynaložené uspokojivým spôsobom (približne 30, 50 a 60 % disponibilných prostriedkov počas prvých troch rokov trvania programu), čo viedlo Komisiu k tomu, aby od roku 2011 výrazne znížila indikatívnu výšku týchto finančných prostriedkov (150 000 EUR namiesto 500 000 EUR). V závere správy budú uvedené dôvody tohto zníženia výšky pridelených finančných prostriedkov a dôsledky, ktoré z toho treba vyvodiť. [pic] - Granty poskytované organizáciám uvedeným v základnom rozhodnutí V článku 4 písm. d) rozhodnutia z 25. septembra 2007 sa ustanovuje možnosť poskytnúť prevádzkový grant dvom menovite uvedeným európskym sieťam: Sieti predsedov najvyšších súdov EÚ a Európskej sieti súdnych rád. Toto ustanovenie znamená len to, že tieto organizácie nepodliehajú hospodárskej súťaži v rámci výzvy na predkladanie návrhov. Na začiatku roka však musia predložiť pracovný program a záverečnú správu, ktoré Komisia zanalyzuje skôr, ako vyplatí predbežné financovanie a zostatok. Predsedovia najvyšších súdov členských štátov Európskej únie vyjadrili prianie spojiť sa v rámci združenia, ktorého ustanovujúce zhromaždenie sa konalo 10. marca 2004 na francúzskom kasačnom súde s finančnou podporou Európskej komisie (program AGIS). Sieť predsedov najvyšších súdov poskytuje európskym inštitúciám možnosť konzultovať s najvyššími súdmi a pre najvyššie súdy vytvára podmienky na vytvorenie vzťahov podnecujúcich diskusiu a rokovania. Jej členovia sa schádzajú na sympóziách, aby rokovali o témach spoločného záujmu. Pre členov najvyšších súdov sa v spolupráci s Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy organizujú stáže v rámci výmenného programu európskych súdnych orgánov. Od roku 2006 sieť vypracúva projekt spoločného portálu judikatúry, ktorý s finančnou podporou Európskej komisie umožní jej členom nahliadať do všetkých databáz vnútroštátnej judikatúry. Aktivity tejto siete majú osobitný význam v oblasti pokrytej programom Civilná justícia, najmä pokiaľ ide o portál judikatúry. Vďaka európskemu grantu sa v roku 2008 mohla vytvoriť sieť súdnych rád a táto sieť mohla začať svoju činnosť. ZÁVERY A ODPORÚČANIA - Závery Program vznikol iba pred vyše troma rokmi a len málo akcií, na ktoré bolo poskytnuté financovanie, sa ukončilo. Preto je ešte príliš skoro posúdiť vplyv a výsledky programu. Na druhej strane už môžeme konštatovať, že financované akcie, či už ide o akcie uskutočňované z iniciatívy Komisie, alebo o osobitné projekty, skutočne nadväzujú na ciele programu a všeobecnejšie na zámer Komisie podporovať poznanie a riadne presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti civilnej justície. Cieľom hlavných iniciatív Komisie, ktoré už prebiehajú (justičný atlas, databáza, informačné akcie, konferencie a štúdie), je informovať rozličnými a doplňujúcimi prostriedkami odborníkov z oblasti justície, dokonca aj širokú verejnosť, o najnovšom vývoji v európskom práve v občianskych otázkach. Dôraz sa kladie predovšetkým na praktické a priamo použiteľné informácie vrátane využívania nových komunikačných technológií. Vzhľadom na nižšiu sumu rozpočtu viedla možnosť spolufinancovať pracovný program niektorých mimovládnych organizácií v prvých troch rokoch k predloženiu len malého počtu žiadostí, z ktorých bolo vybraných len niekoľko (iba 6 rôznych organizácií za prvé tri roky). Vzhľadom na uvedené skutočnosti niet pochýb o relevantnosti cieľov programu Civilná justícia, ktoré nadväzujú na legislatívnu činnosť Komisie, alebo niekedy na predchádzajúcu činnosť. V nadväznosti na predchádzajúce programy zohráva program Civilná justícia dôležitú úlohu v podpore európskej politiky v oblasti justície. Financované činnosti umožňujú za skromnú sumu účinne zapojiť organizovanú občiansku spoločnosť a členské štáty do tvorby a harmonického vykonávania európskeho práva. Okrem toho riadenie programu, a to aj pri obmedzených ľudských zdrojoch, je účinné a partneri Komisie sa na ňom spravidla dohodnú. - Odporúčania Na základe uvedeného možno navrhnúť rozličné odporúčania s cieľom zvýšiť účinnosť programu. - Ako zatraktívniť program? Napriek tomu, že kvalita financovaných akcií nie je spochybnená, treba poznamenať, že počet prijatých návrhov nie je veľmi veľký a neveľká je aj rozmanitosť ich zemepisného pôvodu (pozri graf vyššie). Komisia dostala za 4 roky len niečo cez 150 návrhov, hoci očakávala, že už od prvého roku ich bude 100 až 150 (toto číslo uvedené v pracovných programoch v položke „očakávané výsledky“ (expected results) bolo po 3 rokoch upravené smerom nadol). Existujú rôzne vysvetlenia tohto stavu, ku ktorým patrí predovšetkým: - mimoriadne odborný charakter tém, ktorými sa zaoberá tento program (oveľa odbornejší ako v prípade programu Daphne III, Základné práva a občianstvo, či Trestná justícia), ktorý viedol k vyhradeniu predkladania návrhov skúseným záujemcom, - ťažkosti s hľadaním partnerov a zdrojov spolufinancovania zamestnancami v prípade menších organizácií, - nedostatočná znalosť programu nad rámec jeho najbližšieho „klientskeho“ okruhu, - obavy potenciálnych záujemcov zo zložitosti postupov. Aj keď prvá z týchto ťažkostí je spojená so samotným charakterom programu, na ostatné tri ťažkosti možno pôsobiť týmito dvoma spôsobmi: – na jednej strane zabezpečením lepšej propagácie programu, najmä prostredníctvom prezentácií v členských štátoch, ktoré umožnia zabezpečiť informovanosť organizácií vyslovene miestneho charakteru, vysvetliť im, ako predložiť žiadosť, vytvoriť dobrý projekt a ako si nájsť partnerov. Komisia koná v spolupráci s orgánmi príslušného členského štátu, ktoré zabezpečia účasť zainteresovaných združení. Návštevy tohto druhu v niekoľkých členských štátoch od roku 2008 umožnili zvýšiť účasť týchto štátov, – na druhej strane zjednodušením postupov. Zjednodušenie, ktorého sa stále dovolávajú všetky zainteresované strany, je konanie, ktoré musí byť spojené s požiadavkami na transparentnosť, riadne finančné hospodárenie a rovnaké zaobchádzanie s príslušnými partnermi. Súčasné postupy vedú k prehnane dlhej lehote od uverejnenia výzvy na predkladanie návrhov po začiatok akcií, čo sa vysvetľuje nárastom počtu fáz, ktorý sa zdá byť neúmerný vzhľadom na sumy, o aké ide (lehota na predloženie žiadostí, vnútorné postupy Komisie, rokovanie o rozpočtoch s príjemcami, komitologické postupy). - Lepšie vymedzené priority, ktoré sú viac zosúladené s politickými prioritami Komisie Vymedzenie priorít by sa malo viac zamerať na politické činnosti a malo by podporiť projekty, ktoré spĺňajú tieto priority. Okrem toho by sa mala venovať väčšia pozornosť šíreniu výsledkov projektov, aby sa zabezpečilo lepšie zviditeľnenie týchto projektov a programu ako celku. - Vyššia európska pridaná hodnota Finančné úsilie by sa malo sústrediť na projekty, ktoré majú skutočný európsky rozmer a ktorých európska pridaná hodnota je vysoká. V snahe dosiahnuť tento cieľ je potrebné financovať väčšie projekty. Ročné pracovné programy a budúce základné rozhodnutie by preto mali zahrnúť potrebné finančné prostriedky. V návrhu Komisie na základné rozhodnutie pre súčasný program sa už ustanovilo, že do tohto programu musia byť zapojené najmenej tri štáty, hoci podľa rozhodnutia v konečnom znení to majú byť len dva štáty (v rámci programu Trestná justícia môžu byť prijaté dokonca „vnútroštátne“ projekty). - Prevádzkové granty Ako sa už zdôraznilo, časť programu „prevádzkové granty“ zatiaľ priniesla výsledky, ktoré nesplnili očakávanie, čo možno vysvetliť určitou nechuťou k tomuto druhu grantu, ale aj skutočnosťou, že väčšina prijatých návrhov má často bližšie k projektu osobitnej akcie než k ročnému pracovnému programu. Okrem toho pri tomto druhu činnosti je veľmi ťažké určiť európsky rozmer (s výnimkou skutočne európskych sietí, ktoré boli užším cieľom návrhu Komisie). Vzhľadom na pracovné zaťaženie spôsobené každoročným uverejňovaním ročnej výzvy na predkladanie návrhov týkajúcej sa prevádzkových grantov a dosiahnutých výsledkov by Komisia mala zvážiť, či bude v roku 2014 túto akciu znovu opakovať. - Vzťahy medzi programami: možnosti ich zlúčenia? Na účely budúceho finančného plánovania, ktoré sa začne v roku 2014, bude možné naplánovať jednotlivé možnosti reformy tohto programu vrátane zlúčenia so sesterským programom Trestná justícia. V roku 2007 sa rozlišovalo medzi týmito programami pre ich odlišný právny základ, ktorý znamenal aj odlišný postup schvaľovania, ale po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy tento problém už neexistuje. Komisia by preto mala zvážiť možnosť navrhnúť program Justícia, ktorým by sa spojili súčasné programy Civilná justícia a Trestná justícia. [1] Rozhodnutie č. 1149/2007/ES, Ú. v. EÚ L 257, 3.10.2007, s. 16.