EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 3.5.2011 
SEK(2011) 541 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument k 
  
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EÚRÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 
2020 
{KOM(2011) 244 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 540 v kone čnom znení} 
 
 
SK 1   SK 1. ÚVOD 
Európska rada prijala v marc i 2010 ambiciózny nový hlavný cie ľ pre biodiverzitu, aby 
nahradila cie ľ stanovený na rok 2010, ktorého platnos ť sa končí. Nový cie ľ obsahuje výzvu na 
zastavenie straty biodiverzity  a degradácie ekosystémových služieb v EÚ do roku 2020 a na 
ich obnovenie v najvä čšom vykonate ľnom rozsahu a zárove ň výzvu na zvýšenie príspevku 
EÚ k zamedzeniu strate biodive rzity v celosvetovom meradle. 
Súčasný politický rámec pre biodiverzitu neum ožní, aby EÚ dosiahla svoj hlavný cie ľ 
stanovený na rok 2020. Rada preto požiadala Komisiu, aby vypracovala novú stratégiu, ktorá 
by obsahovala ciele, ako aj uskuto čniteľné a nákladovo efek tívne opatrenia a činnosti 
potrebné na ich dosiahnutie. Rada žiadal a, aby sa do stratégie premietli závere čné výsledky 
desiateho zasadnutia Konfer encie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite ( ďalej 
len „10. KZS DBD“), ktoré sa v októbri 2010 konalo  v japonskej Nagoji, a aby táto stratégia 
bola k dispozícii čo najskôr po uvedenom zasadnutí. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Z referen čného scenára EÚ pre biodiverzitu (2010)  vyplýva, že priaznivý stav ochrany 
vykazuje v priemere len 17 % pos udzovaných biotopov a že až 25 % živo číšnych druhov 
hrozí riziko vyhubenia. Vä čšina ekosystémov už nie je schopná poskytova ť v optimálnej 
kvalite a kvantite základné služby (ako napr. ope ľovanie plodín, čistý vzduch a voda a 
regulácia záplav alebo erózie), na kt orých sa zakladajú mnohé hospodárske činnosti.  
Biodiverzitu v Európe na ďalej vážne ohrozuje strata biotopov spôsobená zmenami vo 
využívaní pôdy a fragmentáciou krajiny, zne čistením, nadmerným alebo neudržate ľným 
využívaním zdrojov, invazívnymi druhmi a zm enou klímy. Intenzita všetkých týchto tlakov 
zostáva bu ď na konštantnej úrovni alebo rastie. S ituácia na celosvetovej úrovni je podobná. 
Tieto tlaky sú zvýraz ňované nepriamymi hybnými činiteľmi, ktoré súvisia napr. s 
rozhodnutiami vz ťahujúcimi sa na demografiu, kultú ru a životný štýl, zlyhaniami trhu a 
štruktúrou, ve ľkosťou a rastom hospodárstva. 
Táto degradácia a strata biodi verzity majú v rámci EÚ a na  celosvetovej úrovni významné 
environmentálne, hospodárske a sociálne dôsle dky. Strata pobrežných mokradí má napríklad 
vplyv na celú spolo čnosť, a to prostredníctvom obme dzených služieb regulácie povodní, 
nižšej miery čistenia vody, obmedzených rekrea čných služieb a služieb ob čianskej 
vybavenosti, ako aj nižšej miery zadržiavania uhlíka. Nepriaznivý vplyv to má najmä na tie 
podnikate ľské sektory, ktoré priamo alebo nepriamo závisia od biodiverzity a 
ekosystémových služieb. Strata biodiverz ity vplýva aj na pracovné miesta, ke ďže jedno zo 
šiestich pracovných miest v Európe je nejakým spôsobom, či už priamo alebo nepriamo, 
spojené so životným prostredím a biodiverz itou. Takisto obmedzuje poskytovanie nieko ľkých 
ekosystémových služieb, ktoré majú podsta tný význam pre zachovanie zdravia obyvate ľstva a 
ktoré siahajú od poskytovania potra vín a pitnej vody až k poskytovaniu čistého vzduchu a 
liečiv. Tento faktor má okrem toho ve ľký význam pre územnú súdržnos ť v EÚ, ke ďže 
biodiverzita a ekosystémy stme ľujú sociálnu štruktúru a identitu mnohých európskych 
regiónov. 
 
SK 2   SK V tomto dokumente sa navrhujú také opa trenia, pri ktorých EÚ dosahuje najvä čšiu pridanú 
hodnotu a najvä čší pákový ú činok. Je však jasné, že bez súbežných opatrení na úrovni 
členských štátov, uvedené opatrenia nebudú sta čiť na dosiahnutie cie ľa, ktorým je zastavenie 
straty biodiverzity. Úspech  pri plnení hlavného cie ľa stanoveného na rok 2020 bude závisie ť 
od kombinácie opatrení na úrovni EÚ a vnútrošt átnej, regionálnej alebo miestnej úrovni v 
súlade so zásadou subsidiarity. Pre jednotlivé členské štáty a regióny budú možno potrebné 
rozdielne opatrenia. 
3. CELKOVÉ A ČIASTKOVÉ CIELE  
Všeobecným cie ľom je cie ľ, ktorý si EÚ v oblasti biodiverz ity stanovila na rok 2020, a jeho 
tri zložky. Dosiahnut ie hlavného cie ľa stanoveného na rok 2020 sa  takisto považuje za 
medzikrok na ceste k dosiahnutiu cie ľa stanoveného vo vízii na rok 2050 a za prostriedok 
slúžiaci na splnenie záväzku EÚ v kontexte celosvetových cie ľov v oblasti biodiverzity 
stanovených na rok 2020.  
Vytýčili sa konkrétne ciele, pri čom sa zoh ľadnili faktory, ktoré viedli  k tomu, že EÚ nesplnila 
cieľ, ktorý si stanovila na  rok 2010, a potreba dba ť na celosvetové ciele v oblasti biodiverzity 
dohodnuté v rámci 10. KZS DBD. Z posúdenia plat ných politík a právnych predpisov EÚ 
vyplýva, že v prípade dvoch priamych hybných činiteľov spôsobujúcich stratu biodiverzity, 
ktorými sú zmena klímy a zne čistenie, neexistujú žiadne významné medzery v politickej 
úprave. V oblasti zmien vo využívaní pôdy, nadmerného/neudržate ľného využívania zdrojov 
a invazívnych cudzích druhov však výrazné med zery existujú. V dôsledku toho sa riešením 
problematiky týchto hybných činiteľov zaoberajú tri konkrétne ciele. Zostávajúcimi troma 
konkrétnymi cie ľmi sa reaguje na výzvu na udržan ie a posilnenie biodiverzity a 
ekosystémových služieb v EÚ (tak v rámci chránených území sústavy Natura 2000, ako aj za ich hranicami) a na celosvetovej úrovni uve denú vo vízii na rok 205 0 a v hlavnom cieli 
stanovenom na rok 2020. 
Varianty opera čných cieľov a rôzne úrovne ambícií sa potom zvažovali na základe ich 
potenciálu do roku 2020 efektívne zlepši ť referenčný scenár, aby sa tak splnil celkový cie ľ a 
vízia. Šes ť operačných cieľov sa uvádza v tabu ľke č. 1: 
Všeobecné ciele  Konkrétne ciele  Operačné ciele  
Vykonáva ť 
smernicu o 
vtákoch a 
smernicu 
biotopoch v 
plnom rozsahu  Cieľ 1 – Zastavi ť zhoršovanie stavu všetkých druhov a biotopov, na ktoré sa 
vzťahujú právne predpisy EÚ o prírode, a dosiahnu ť výrazné a merate ľné 
zlepšenie ich stavu do roku 2020, aby v porovnaní so sú časnými 
posúdeniami: (i) o 100 % viac posúdení  biotopov a o 50 % viac posúdení 
druhov v rámci smernice o biotopoch vykazovalo zlepšený stav ochrany; a 
(ii) o 50% viac posúdení druhov v rámci smernice o vtákoch vykazovalo 
bezpečný alebo zlepšený stav.  Do roku 2020 
zastaviť stratu 
biodiverzity a 
degradáciu 
ekosystémových 
služieb v EÚ  
Zvýšiť príspevok 
poľnohospodárstv
a a lesného 
hospodárstva k 
udržaniu a 
posilneniu 
biodiverzity*  Cieľ 3a – Do roku 2020 maximalizova ť poľnohospodársky využívané plochy 
(trávnaté plochy, orná pôda a trvalé plodiny), na ktoré sa vz ťahujú opatrenia 
SPP súvisiace s biodiverzitou, aby sa za istilo zachovanie biodiverzity a 
dosiahlo merate ľné zlepšenie (*) stavu ochrany druhov a biotopov, ktoré 
závisia od po ľnohospodárstva alebo na ktoré má po ľnohospodárstvo vplyv, a 
merateľné zlepšenie v oblasti poskyto vania ekosystémových služieb v 
porovnaní s referen čným scenárom EÚ (2010), čím by sa prispelo k 
posilneniu udržate ľného obhospodarovania. 
Cieľ 3b – Do roku 2020 zavies ť lesohospodárske plány alebo rovnocenné 
 
SK 3   SK nástroje v súlade s udržate ľným obhospodarovaním lesov (Sustainable Forest 
Management – SFM)1, a to pre všetky lesy nachád zajúce sa vo verejnom 
vlastníctve a pre podniky lesn ého hospodárstva presahujúce ur čitú 
veľkosť(**) (ktorú vymedzia členské štáty alebo regi óny a ktorú oznámia vo 
svojich programoch rozvoja vidi eka), ktoré dostávajú finan čné prostriedky z 
programu EÚ pre rozvoj vidi eka, aby sa dosiahlo merate ľné zlepšenie (*) 
stavu ochrany druhov a biotopov, kt oré závisia od lesného hospodárstva 
alebo na ktoré má lesné hospodárstvo vplyv, a merate ľné zlepšenie v oblasti 
poskytovania ekosystémových sl užieb v porovnaní s referen čným scenárom 
EÚ (2010). 
(*) V prípade oboch cie ľov sa zlepšenie bude mera ť na základe 
kvantifikovaných cie ľov pre zlepšenie stavu ochrany druhov a biotopov s 
významom pre EÚ (cie ľ 1) a cie ľov pre obnovu zdegradovaných 
ekosystémov (cie ľ 2). 
(**) Členské štáty môžu menším podni kom lesného hospodárstva poskytnú ť 
ďalšie stimuly, ab y ich podnietili prija ť lesohospodárske plány alebo 
rovnocenné nástroje, ktoré sú v súlade s SFM.  
Zaistiť udržateľné 
využívanie 
rybolovných 
zdrojov  Cieľ 4 – Dosiahnu ť do roku 2015 maximálny udržate ľný výnos2. V rámci 
podporovania dosiahnutia dobrého envi ronmentálneho stavu do roku 2020, 
ako sa vyžaduje v rámcovej smerni ci o morskej stratégii, dosiahnu ť také 
rozdelenie populácie pod ľa veku a ve ľkosti, ktoré sved čí o jej dobrom stave, 
a to prostredníctvom riadenia r ybného hospodárstva, ktoré nemá výrazný 
nepriaznivý vplyv na iné populácie, druhy a ekosystémy. 
Bojovať proti 
invazívnym 
cudzím druhom  Cieľ 5 – Do roku 2020 sa identifikujú invazívne cudzie druhy ( ďalej len 
„ICD“) a trasy, po ktorých sa dostávajú do EÚ, a stanovia sa priority. 
Prioritné druhy sú predmetom kontroly alebo eradikácie a trasy, po ktorých 
sa dostávajú do EÚ, sa spravujú ta k, aby sa zabránilo preniknutiu a 
udomácneniu nových ICD.  
Obnoviť 
ekosystémové služby 
v najväčšom 
vykonateľnom 
rozsahu  Zachovať a 
obnoviť 
ekosystémy a ich 
služby  Cieľ 2 – Do roku 2020 sa zaistí zachovanie a posilnenie ekosystémov a ich 
služieb, a to prostredníctvom zriadeni a zelenej infraštruktúry, a obnoví sa 
najmenej 15% zdegradovaných ekosystémov.  
Zvýšiť príspevok EÚ 
k zamedzeniu strate 
biodiverzity v 
celosvetovom 
meradle  Pomôcť zamedziť 
strate biodiverzity 
v celosvetovom 
meradle  Cieľ 6 – Do roku 2020 EÚ zvýši svoj príspevok k zamedzeniu strate 
biodiverzity v celosvetovom meradle.  
Tabuľka č. 1: Všeobecné, konkrétne a opera čné ciele  
4. OPATRENIA A S NIMI SÚVISIACI VPLYV  
Pri každom cieli sa navrhuje koherentný súbor  doplnkových opatrení, ktor é sú potrebné na 
dosiahnutie daného cie ľa. Pravdepodobný vplyv týchto opatre ní sa analyzuje na základe 
environmentálnych, hospodárskych a sociálnych kritérií, pri čom sa v prípade potreby 
rozlišuje pod ľa druhu opatrenia.  
Keďže mnohé z opatrení sa ešte ďalej rozpracujú a podrobia ďalšej analýze v kontexte 
posudzovaní vplyvov, ktoré sa majú vykona ť v kontexte iných plá novaných návrhov politík, 
vplyv opatrení sa v tomto prípade zvä čša posudzuje z kvalitatívneho h ľadiska (tabu ľka č. 2). 
Rádové hodnoty súhrnných kvantitatívnych vplyvov sa  uvádzajú tam, kde je to možné, a na 
                                                 
1 V zmysle SEK (2006) 748. 
2 EÚ sa na Svetovom samite o udržate ľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002, zaviazala dosiahnu ť 
úrovne maximálneho udržate ľného výnosu do roku 2015 a splni ť nový cie ľ pre rybné hospodárstvo 
stanovený na rok 2020, ktorý sa prijal v rámci 10. KZS DBD.  
 
SK 4   SK ilustračné účely sa takisto poskytujú príklady osobitných prípadov, a to zvy čajne na 
projektovej úrovni. V prípade po treby sa takisto posudzuje rozl oženie vplyvov v rámci EÚ a 
očakávaný medzinárodný vplyv. 
 
 Vplyv na životné prostredie  Vplyv na hospodárstvo  Sociálny vplyv  
+ Zlepšenie biodiverzity a 
ekosystémových služieb z lokalít 
sústavy Natura 2000, lepšia 
odolnosť voči stresovým faktorom, 
ako napr. zmene klímy. Synergie s 
rámcovou smernicou o vode a 
rámcovou smernicou o morskej 
stratégii.  Väčšie prínosy z ekosystémových 
služieb. Obmedzené možnosti na 
súkromné podnikanie v rámci 
Natura 2000.  Zo strednodobého h ľadiska vyššia 
zamestnanos ť vo vidieckych 
oblastiach.  Cieľ 
1 
-  Zlomok z celkových nákladov na 
spravovanie vo výške 5,8 mld. 
EUR ročne. Z krátkodobého h ľadiska možné 
straty pracovných miest v dôsledku 
obmedzeného prístupu k zdrojom.  
+ Zachované a posilnené ekosystémy a ekosystémové služby, ako napr. 
čistý vzduch a voda, zadržiavanie 
uhlíka a regulácia prírodných 
katastrof. Zvýšená odolnos ť 
ekosystémov a znížená citlivos ť na 
zmenu klímy. Synergie s rámcovou 
smernicou o vode a rámcovou 
smernicou o morskej stratégii. Väčšie prínosy z ekosystémových 
služieb. Bez súhrnných odhadov 
prínosov, ale pomery medzi 
výhodami a nákladmi v rámci 
jednotlivých projektov sa pohybujú 
v rozmedzí 3 až 75. Nové 
investičné príležitosti pre podniky a 
inovačný potenciál. Prínosy v 
oblasti zmiernenia zmeny klímy.  Viacnásobné sociálne prínosy, tak 
v mestských, ako aj vidieckych 
oblastiach, ako napr. priaznivý 
vplyv na zdravie a kvalitu životu, 
estetické a psychologické prínosy, 
znížená miera vystavenia 
prírodných katastrofám, nové 
pracovné príležitosti pri obnove a 
ochrane.  Cieľ 
2 
-  Náklady vo výške nieko ľkých 
miliárd ro čne, ale nákladmi na 
zelenú infraštruktúru by sa mohli 
nahradiť nákladnejšie investície do 
sivej infraštruktúry.   
+ Zachovanie a posilnenie 
poľnohospodárskych a lesných 
ekosystémov a ich služieb vrátane 
zadržiavania uhlíka, predchádzania 
erózii, regulácie zne čistenia a 
čistenia vody. Synergie s rámcovou 
smernicou o vode.  Vytvorenie nových možností diverzifikácie sektora 
poľnohospodárstva, zlepšenie 
príjmov po ľnohospodárov v rámci 
území Natura 2000 a území s 
vysokou pridanou hodnotou, zvýšenie konkurencieschopnosti a 
diverzifikácie sektora lesného 
hospodárstva.
 Príspevok k rozvoju vidieka v znevýhodnených oblastiach, nové 
pracovné miesta. 
Cieľ 
3 
-  Náklady súvisiace s financovaním 
z opatrení 1. a 2. piliera, ktoré by 
čiastočne prispeli k nákladom na 
spravovanie území Natura 2000 a 
území s vysokou pridanou 
hodnotou. Pravdepodobnos ť, že 
dôjde skôr k zmene výdavkových 
priorít než k zmene čistých 
nákladov. Administratívne náklady 
na lesohospodárske plány sú 
platbami na rozvoj vidieka viac než 
len kompenzované.   
Cieľ 
4 + Väčšie a udržate ľnejšie populácie 
rýb, zachované a posilnené morské 
ekosystémy a služby. Synergie s 
rámcovou smernicou o morskej 
stratégii.  Priaznivý dlhodobý vplyv na 
príjmy z rybolovu. Zvýšená 
efektívnos ť verejných výdavkov.  Zabránenie nepriaznivému vplyvu 
na zamestnanos ť v prípade kolapsu 
populácií rýb.  
 
SK 5   SK -  Nepriaznivý krátkodobý vplyv na 
príjmy z rybolovu. Vyššie náklady 
na spravovanie s cie ľom zabráni ť 
nepriaznivému vplyvu na 
ekosystémy.  Krátkodobé sociálne náklady 
spojené so zmenšením rybolovnej 
flotily.  
+ Zníženie tlaku na druhy a biotopy zo strany ICD. Výrazné synergické 
efekty s inými cie ľmi, napr. 
obnovou ekosystémov. Zníženie hospodárskych škôd. Hrubé odhady ukazujú prínosy vo 
forme nákladov na škody, ktorým 
sa podarilo zabráni ť, vo výške 1 – 
9 mld. EUR ro čne. Zníženie nepriaznivých vplyvov na 
ľudské zdravie, zabránenie 
nepriaznivým dôsledkom pre 
zamestnanos ť, rozšírené kultúrne 
služby a rekrea čné činnosti.  Cieľ 
5 
-  40 mil. – 190 mil. EUR ro čne.  
+ Lepšia biodiverzita v celosvetovom 
meradle, najmä v rozvojových 
krajinách, rozšírenie 
ekosystémových služieb, ako napr. 
zadržiavanie uhlíka, poskytovanie 
vody, jej čistenie a zadržiavane. 
Niektoré zlepšenia aj v EÚ.  Hospodárske prínosy z biodiverzity 
a ekosystémových služieb, napr. 
zmiernenie zmeny klímy, zvýšenie 
výnosov plodín v rozvojových 
krajinách prostredníctvom 
opeľovania. Genetická rôznorodos ť 
prináša prínosy EÚ a rozvojovým 
krajinám (výroba kozmetiky a 
liečiv). Protokol o prístupe ku 
genetickým zdrojom a spolo čnom 
využívaní prínosov ( ďalej len 
„Protokol ABS“) poskytuje 
spoločnostiam z EÚ právnu istotu 
pri prístupe k zdrojom.  Zmierňovanie chudoby. Znížené 
riziko sociálnych dosahov 
prírodných katastrof. Prínosy pre 
zdravie. Zlepšenie životnej úrovne 
domorodých komunít 
prostredníctvom prínosov zo 
zdieľania tradi čných poznatkov.  Cieľ 
6 
-  Príspevok EÚ v rámci financovania 
biodiverzity v celosvetovom 
meradle sa do roku 2020 zvýši, 
náklady, ktoré pre priemysel EÚ 
vyplývajú z Protokolu ABS.   
Tabuľka č. 2: Kľúčové náklady a prínosy spojené so splnením cie ľov 
V správe sa skúma stanovenie prio rít v rámci opatrení jednotlivých cie ľov. Cieľom 2 a 
Cieľom 5 sa naštartujú politické opatrenia v oblastiach, ktoré v sú časnosti nepatria do 
politického rámca EÚ pre biodiverzitu, pri čom tieto ciele majú dobrý potenciál prinies ť 
výrazné a skoré výsledky. K ľúčom k dosiahnutiu celkových cie ľov je však takisto aj zlepšenie 
vykonávania v jednotlivých se ktoroch a zlepšenie za členenia do nich. 
 
SK 6   SK 5. FINANCOVANIE A SPRAVOVANIE  
Keďže nedostatok finan čných prostriedkov bol hlavnou prí činou nesplnenia cie ľa EÚ 
stanoveného na rok 2010, bude dôležité zaisti ť primerané a efektívne financovanie 
vykonávania stratégie v oblasti biodiverzity stanovenej na rok 2020. Hoci v prípade 
niektorých cie ľov sa pozornos ť bude skôr zameriava ť na efektívne čerpanie a prerozdelenie 
existujúcich zdrojov, bude potrebné zvýši ť objem existujúcich zdrojov a bude potrebné – na 
úrovni EÚ, vnútroštátnej úrovni a celosvetovej úrovni – identifikova ť a podporova ť nové 
zdroje, a to tak verejné, ako aj súkromné.  
V rámci sú časného programového obdobia a bez oh ľadu na výsledok rokovaní o ďalšom 
viacročnom finan čnom rámci by sa to malo dosiahnu ť prostredníctvom racionalizácie 
dostupných zdrojov a maximalizácie spolo čných prínosov rôznych zdrojov financovania 
vrátane financovania po ľnohospodárstva a rozvoja vidiek a, financovania rybného 
hospodárstva, regionálnej politiky a boja pr oti zmene klímy. Na to, aby sa cie ľ a vízia dosiahli 
efektívnym spôsobom, by sa mali využi ť príležitosti, ktoré ponúkajú  prebiehajúce reformy 
politík (napr. SPP, SRP a poli tiky súdržnosti), nové  politické iniciatívy (napr. hlavná 
iniciatíva v oblasti efektívneho využív ania zdrojov) a nasledujúce finan čné výhľady. 
Začlenenie cie ľov biodiverzity by sa malo preskúma ť ako súčasť spoločného strategického 
rámca, ktorý Komisia zvažuje, aby sa tak stanovili priority, pokia ľ ide o financovanie z 
piatich nástrojov financovania pre politiku roz voja vidieka, regionálnu politiku, sociálnu 
politiku a politiku v oblas ti rybného hospodárstva. 
Na mobilizáciu financovania z verejných i súkromných zdrojov na všetkých úrovniach budú 
potrebné aj inova čné mechanizmy financovania. Na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni by 
príležitosti v tejt o oblasti mohli vyplynú ť z reformy škodlivých subvencií v súlade so 
stratégiou na rok 2020 a celosvetovým cie ľom DBD. Na úrovni EÚ sa ďalej posilnia platby za 
ekosystémové služby, aby sa tak odmenili verejné a súkromné tovary založené na poľnohospodárskych, lesných a morských ekosysté moch Takisto by sa mali poskytova ť 
stimuly zamerané na podnietenie po čiatočných investícií do projektov zelenej infraštruktúry a 
do zachovania ekosystémových služieb, napr. pr ostredníctvom lepšie cielených tokov 
financovania z prostriedkov EÚ a verejno-súkromných partnerstie v. Potenciál vyrovnaní za 
biodiverzitu (biodiversity offs ets) sa preskúma ako spôsob do siahnutia prístupu „zachovanie 
biodiverzity bez strát“ (n o net loss approach).  
Spoločné ciele EÚ a DBD sa musia plni ť prostredníctvom kombináci e opatrení na regionálnej 
úrovni, vnútroštátnej úrovni a úr ovni EÚ. Bude si to vyžadova ť úzku spoluprácu všetkých 
strán zúčastnených na vykonávaní opatrení. Navrhuje sa spolo čný vykonávací rámec, v rámci 
ktorého by každý členský štát za členil ciele EÚ do svojej vnú troštátnej stratégie pre 
biodiverzitu a príslušného ak čného plánu a pod ľa potreby by ich doplnil vnútroštátnymi 
cieľmi, pričom by zoh ľadnil celosvetové ciele prijaté v rámci 10. KZS DBD. Miestne a 
regionálne orgány, súkromný sektor a ob čianska spolo čnosť by takisto zohrávali dôležitú 
úlohu a je potrebné, aby sa ich ú časť na vykonávaní stratégie podporovala a zjednodušovala 
na všetkých úrovniach.  
 
SK 7   SK 6. MONITOROVANIE , PRESKÚMANIE , OZNAMOVANIE A NAPREDOVANIE  
Komisia spolu s ostatnými partnermi vypracuje do roku 2012 logický rámec, aby sa 
koherentne monitorovali trendy a posudzova l pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení a 
plnení cie ľov, pričom bude vychádza ť z referen čného scenára EÚ pre biodiverzitu (2010) a 
zjednodušeného súboru dohodnutých ukazovate ľov. Takisto sa budú vyvíja ť snahy o 
dosiahnutie synergie s existujúci mi iniciatívami a o lepšie za členenie cie ľov stratégie do 
takýchto iniciatív. Komi sia sa bude takisto na ďalej zaobera ť medzerami v znalostiach, najmä 
pokiaľ ide o prepojenia medzi biodiverzitou, ekos ystémami a ich službami. Na celosvetovej 
úrovni EÚ podporuje úsilie o zriadenie Medziv ládnej vedecko-politickej platformy o 
biodiverzite a ekosystémových službách (Int ergovernmental science policy Platform on 
Biodiversity and Ecosystem Serv ices – IPBES), a to s cie ľom posilni ť vzájomné prepojenie 
vedy a politiky. 
Komisia po konzultáciách s členskými štátmi vypracuje sy stém vykazovania, ktorý bude 
podľa možnosti zodpoveda ť povinnostiam týkajúcim sa preskúmania a vykazovania 
stanoveným v rámci DBD. Nakoniec sa takisto vyvinie úsilie zamerané na to, aby verejnos ť 
lepšie chápala význam biodiverzity a úlohu, ktorú môžu všetky zainteresované strany 
zohrávať pri zachovaní biodiverzity a pri zaistení jej udržate ľného využívania. 
Na základe priorít uvedených v predchádzajúcej časti textu a spomenutých cie ľov a opatrení 
Komisia vypracuje konkrétne ná vrhy a iniciatívy zamerané na sp lnenie jednotlivých zložiek 
stratégie vrátane iniciatívy t ýkajúcej sa zelenej infraštruk túry (do roku 2012), stratégie 
týkajúcej sa invazívnych cudzích druhov (v roku 2012) a návrhu právneho predpisu 
zameraného na vykonávanie Protokolu o prístupe ku genetickým zdrojom a spolo čnom 
využívaní prínosov (v roku 2012) . Tieto iniciatívy budú v prípade potreby sprevádza ť 
posúdenia vplyvu. Prebiehajúci proces reforiem politík vrátane reforiem SPP, SRP a politiky 
súdržnosti poskytuje časovo vhodné príležitosti na  posilnenie synergií a zvýšenie súladu s 
cieľmi a opatreniami stratégie pre biodiverzitu. 
Priebežné hodnotenie stratégie sa dokon čí najneskôr za čiatkom roka 2014 a závere čné 
posúdenie v roku 2020. Komisia môže v prípade potreby ciele preskúma ť na základe nových 
informácií a môže zváži ť doplnkové kroky na vnútroštátnej úr ovni, úrovni EÚ a celosvetovej 
úrovni, v ktorých by sa odzrkad ľoval príslušný vývoj a vznikajúce priority.