EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 5. 2022 COM(2022) 629 final OZNÁMENIE KOMISIE Aktualizácia správy o sprísnenom dohľade – Grécko, máj 2022 {SWD(2022) 700 final}



SÚVISLOSTI Hospodársky rozvoj a hospodárska politika Grécka sú monitorované v rámci európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Od roku 2018 a od konca programu finančnej pomoci sa monitorujú aj v rámci sprísneného dohľadu podľa článkov 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 472/2013( ). Vykonávaním sprísneného dohľadu nad Gréckom( ) sa uznalo, že Grécko musí pokračovať vo vykonávaní opatrení na odstránenie zdrojov alebo potenciálnych zdrojov ekonomických a finančných ťažkostí a zároveň musí uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Sprísnený dohľad predstavuje komplexný rámec na monitorovanie hospodárskeho vývoja a vykonávanie politík potrebných po ukončení programu finančnej pomoci. Umožňuje sa ním pravidelné hodnotenie najnovšieho vývoja hospodárskej a finančnej situácie v Grécku, ako aj monitorovanie podmienok financovania krajiny a aktualizácie analýzy udržateľnosti dlhovej služby. Sprísnený dohľad poskytuje aj rámec pre hodnotenie celkového záväzku, ktorý prijalo Grécko voči Euroskupine 22. júna 2018, t. j. pokračovať v reformách prijatých v rámci programov finančnej pomoci, dokončiť ich a zabezpečiť, aby sa splnili ciele dôležitých reforiem prijatých v rámci týchto programov. V tomto kontexte sprísnený dohľad slúži na monitorovanie vykonávania osobitných záväzkov, ktoré spočívajú v tom, aby sa v dohodnutých lehotách do polovice roku 2022 dokončili kľúčové štrukturálne reformy, ktoré sa začali v rámci programu v šiestich kľúčových oblastiach. Konkrétne ide o tieto oblasti: i) fiškálne a fiškálno-štrukturálne politiky; ii) sociálne zabezpečenie; iii) finančná stabilita; iv) trh práce a trh s výrobkami; v) Helénska spoločnosť pre majetok a účasti a privatizácia a vi) modernizácia verejnej správy( ). Táto správa je štrnástou správou o sprísnenom dohľade nad Gréckom. Správa je založená na zisteniach misie, ktorá sa uskutočnila 6. apríla 2022, a pravidelného dialógu s gréckymi orgánmi. Misiu vykonala Európska komisia v súčinnosti s Európskou centrálnou bankou( ). Medzinárodný menový fond sa na misii zúčastnil v rámci svojho posúdenia po ukončení financovania, zatiaľ čo Európsky mechanizmus pre stabilitu sa na nej zúčastnil v rámci svojho systému včasného varovania a v súlade s memorandom o porozumení z 27. apríla 2018 o pracovných vzťahoch medzi Európskou komisiou a Európskym mechanizmom pre stabilitu. V tejto správe sa hodnotí plnenie záväzkov Grécka voči Euroskupine, pokiaľ ide o reformy, ktoré majú byť dokončené do polovice roka 2022. Na základe tejto správy by Euroskupina mohla prijať rozhodnutie o uvoľnení ďalšieho súboru politicky podmienených dlhových opatrení v objeme 748 miliónov EUR. Tieto opatrenia boli dohodnuté s Euroskupinou 22. júna 2018 a obsahujú prevod súm rovnajúcich sa príjmom centrálnych bánk zo štátnych dlhopisov Grécka držaných v rámci programu pre trhy s cennými papiermi a dohody o čistých finančných aktívach, ako aj výnimku na zvyšovanie úrokovej marže pri určitých pôžičkách poskytovaných z Európskeho nástroja finančnej stability. Šiesta tranža politicky podmienených dlhových opatrení bola uvoľnená po zasadnutí Euroskupiny 6. decembra 2021. Záväzky, ktoré Grécko prijalo voči partnerom Euroskupiny v júni 2018 a ktoré sú základom pre uvoľnenie dodatočných opatrení dlhovej úľavy, boli stanovené do polovice roka 2022. Rozhodnutie o uvoľnení zvyšných opatrení dlhovej úľavy prijme Euroskupina. Vzhľadom na pokrok smerom k splneniu záväzkov by sa uvoľnenie poslednej tranže dlhových opatrení mohlo uskutočniť koncom roka 2022. V tejto správe sa uvádzajú aj osobitné záväzky, ktoré môžu poskytovať východisko, na základe ktorého môže Euroskupina prijať rozhodnutie o uvoľnení tejto poslednej tranže opatrení dlhovej úľavy. Hoci orgány splnili väčšinu svojich záväzkov, niektoré prvky sa ešte musia úplne dokončiť. Zoznam záväzkov, ktorý má slúžiť ako základ pre vyplatenie poslednej sumy, tak tvoria zostávajúce kroky. Tento zoznam bol dohodnutý s gréckymi orgánmi a nachádza sa v prílohe k tejto správe. Vďaka úspešnému vykonaniu podstatnej časti politických záväzkov a účinnej realizácii reforiem sa zvýšila odolnosť gréckeho hospodárstva a posilnila sa jeho finančná stabilita. Tým sa výrazne znížili riziká nepriaznivých účinkov presahovania do iných členských štátov eurozóny, čím sa účinne rieši podmienka, o ktorú sa opiera uplatňovanie sprísneného dohľadu. Orgány sú aj naďalej zaviazané vykonávať reformy a dokončiť zostávajúce prvky. Na základe týchto úvah Európska komisia nemôže predĺžiť sprísnený dohľad, keď 20. augusta 2022 uplynie jeho platnosť. V prípade nepredĺženia sprísneného dohľadu bude monitorovanie gréckej hospodárskej, fiškálnej a finančnej situácie pokračovať v rámci zavedeného dohľadu po skončení programu() a európskeho semestra. Významné reformy a investície sa budú takisto ďalej sledovať v kontexte realizácie plánu obnovy a odolnosti Grécka(). Monitorovanie osobitných záväzkov, ktoré má slúžiť ako základ pre poslednú tranžu dlhových opatrení, sa uskutoční v prvej správe o dohľade po skončení programu, ktorá sa má zverejniť v novembri 2022. CELKOVÉ POSÚDENIE Po výraznom oživení v roku 2021 má obnova po pandémii v roku 2022 pokračovať trochu pomalším tempom, keďže na ňu vplývajú vyššie ceny energií a hospodárske dôsledky ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine, a to všetko uprostred pretrvávajúcej neistoty v súvislosti s pandémiou. Podľa prognózy Komisie z jari 2022 sa očakáva rast na úrovni 3,5 % v roku 2022 a 3,1 % v roku 2023. Investície by podľa prognóz mali byť hlavným stimulom rastu, súkromná spotreba a čistý vývoz však takisto prispejú k zvýšeniu hospodárskej činnosti. Primárny deficit verejnej správy monitorovaný v rámci sprísneného dohľadu dosiahol v roku 2021 úroveň 5,5 % HDP, čo je o 2,1 percentuálneho bodu menej v porovnaní s očakávaniami na jeseň minulého roka. Pozitívne prekvapuje najmä rýchla obnova hospodárstva. Fiškálna politika si v roku 2022 zachováva podporný charakter, keďže niektoré z núdzových a podporných opatrení súvisiacich s pandémiou sa tento rok ešte stále uplatňujú, kým na riešenie dôsledkov zvýšení cien energií v roku 2022 boli prijaté dočasné fiškálne opatrenia. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 plánuje, že v roku 2023 dosiahne primárny prebytok 1,1 % HDP a ďalej zníži vysoký pomer dlhu k HDP( ). Väčšina podporných opatrení súvisiacich so zvyšovaním cien energií alebo s pandémiou sa má postupne ukončiť do roku 2023. Vláda zároveň plánuje podporiť rast tým, že trvalo zníži solidárnu daň a príspevky na sociálne zabezpečenie, ktoré boli zavedené v čase pandémie. Obnova hospodárstva so sebou priniesla aj zníženie miery nezamestnanosti v roku 2021 na 14,7 %, čo predstavuje pokles zo 17,6 % v roku 2020 a z jej maxima 27,8 % v roku 2013. Hoci miera nezamestnanosti ostáva jednou z najvyšších v EÚ, v roku 2023 sa očakáva jej ďalší pokles. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva, že rast zamestnanosti ostane pevný vzhľadom na stále silný hospodársky rast. Miera rizika chudoby je naďalej vysoká (17,7 % v roku 2020). V tejto správe sa vo všeobecnosti dospelo k záveru, že Grécko napriek náročným okolnostiam vyvolaným hospodárskym dosahom nových vĺn pandémie, ako aj ruskou vojenskou agresiou proti Ukrajine prijalo opatrenia potrebné na splnenie svojich osobitných záväzkov. Orgány splnili niekoľko osobitných záväzkov v oblastiach riadenia verejných financií, zdaňovania nehnuteľností, dávok pre osoby so zdravotným postihnutím, environmentálnych inšpekcií a spravodlivosti a súhlasili s predĺžením mandátu Helénskeho fondu finančnej stability. Grécko takisto dokončilo všeobecnejšie štrukturálne reformy vrátane reformy verejného obstarávania a vytvorenia oddelenia pre štatistiku v oblasti justície na ministerstve spravodlivosti. Grécke orgány sú aj naďalej odhodlané realizovať reformy a zaviazali sa pokračovať vo vykonávaní opatrení s cieľom dosiahnuť pokrok v prípade nesplnených záväzkov. Európske inštitúcie vítajú úzku a konštruktívnu spoluprácu orgánov vo všetkých oblastiach a nabádajú ich, aby udržali tempo a v prípade potreby zvýšili úsilie o to, aby sa všetky dohodnuté reformné opatrenia dokončili včas na prijatie rozhodnutia o vyplatení poslednej sumy koncom roka 2022, a to najmä pokiaľ ide o reformy v oblasti politík finančného sektora, primárnej zdravotnej starostlivosti, katastra, kodifikácie pracovnoprávnych predpisov a o dosiahnutie dohodnutých cieľov týkajúcich sa vyrovnávania nedoplatkov. Zvyšná časť tohto je venovaná pokroku dosiahnutému v rámci sprísneného dohľadu v šiestich kľúčových oblastiach záväzkov Grécka, posudzujú sa v nej najnovšie výsledky dosiahnuté za posledný štvrťrok („súčasné vykazované obdobie“) a uvádzajú sa zostávajúce reformné opatrenia v rámci existujúcich záväzkov. Fiškálna a fiškálno-štrukturálna politika Grécko dosiahlo svoj cieľ primárneho prebytku vo výške 3,5 % HDP v rokoch 2018 a 2019. Po vypuknutí pandémie Európska komisia v roku 2020 aktivovala všeobecnú únikovú doložku, ktorá umožňuje dočasný odklon od rozpočtových požiadaviek – vrátane gréckych fiškálnych cieľov monitorovaných v rámci sprísneného dohľadu – pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021( ) vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energií a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023. Pokiaľ ide o fiškálno-štrukturálne reformy dokončené v rámci sprísneného dohľadu, Grécko zlepšilo svoje riadenie verejných financií dokončením reformy monitorovania a prognóz peňažných tokov pre svoj systém účtu štátnej pokladnice a reformovalo štruktúru odmeňovania nezávislého orgánu pre verejné príjmy prijatím osobitnej mzdovej tabuľky, ktorá mu umožňuje prilákať a udržať si kvalitný personál. Táto osobitná mzdová tabuľka dopĺňa jednotnú mzdovú tabuľku prijatú v rámci programu finančnej pomoci a mohla by poslúžiť ako základ pre iné subjekty. V súčasnom vykazovanom období orgány splnili ďalšie záväzky v oblasti riadenia verejných financií a daňovej politiky: ·V oblasti riadenia verejných financií orgány dokončili prácu na ďalšom dolaďovaní funkčnej rozpočtovej klasifikácie (v rámci reformy účtovej osnovy). Touto reformou sa umožní dôkladnejšia analýza verejných výdavkov, čo pomôže zlepšiť navrhovanie hospodárskej politiky. ·Orgány takisto vykonali vyše 200 odporúčaní gréckeho dvora audítorov s cieľom zabrániť kumulovaniu nedoplatkov a dokončili aj celkovú reformu na zjednodušenie fiškálnych postupov a zrýchlenie platobného reťazca vo verejnom sektore.

·Orgány dokončili reformu dane z nehnuteľností ENFIA. Táto reforma sa týka nových trhových hodnôt dane z nehnuteľností, rozširuje sa ňou základ dane a zlepšuje sa spravodlivosť a hospodárska efektívnosť dane z nehnuteľností. Orgány vystavili poreformné daňové výmery za rok 2022 a prvá splátka dane je splatná v máji. Orgány sa zaviazali, že do októbra 2022 vykonajú tieto opatrenia: ·Nepenzijné a penzijné nedoplatky by mali byť vyrovnané do augusta 2022, čím dôjde k splneniu záväzku. Vzhľadom na spomalenie tempa vyrovnávania nedoplatkov v prvých mesiacoch roku 2022 ide o oneskorenie o šesť mesiacov oproti plánu, pokiaľ ide o nepenzijné nedoplatky, a o dva mesiace v súvislosti s penzijnými nedoplatkami. Toto oneskorenie bolo do značnej miery spôsobené prebiehajúcou pandémiou, zvýšením cien energií, pomalším vykonávaním plánovaných vylepšení systémov IT v porovnaní s plánom a nižším výnosom predchádzajúcich opatrení, než sa očakávalo. Orgány navrhli a už aj čiastočne vykonali súbor dodatočných opatrení na zrýchlenie procesu vyrovnávania. Medzi tieto opatrenia patrí zvýšenie likvidity nemocníc a podnikov verejnej dopravy na štrukturálnej úrovni a cielené zmeny procesu vyplácania dôchodkov. ·V oblasti daňovej správy má byť IT systém výberu vo všetkých útvaroch nezávislého orgánu pre verejné príjmy plne funkčný do septembra 2022, čím dôjde k splneniu záväzku. Očakáva sa, že systém posilní schopnosť orgánu v oblasti výberu daní. Štyri zo siedmich modulov už sú v prevádzke v útvaroch ústrednej daňovej správy a zvyšné tri budú uvedené do prevádzky do septembra 2022, v súlade s dohodnutým harmonogramom. Sociálne zabezpečenie V rámci sprísneného dohľadu Grécko modernizovalo svoj systém sociálneho zabezpečenia tým, že dokončilo nastavenie jednotného dôchodkového fondu, dokončilo postupné zavádzanie všetkých troch pilierov systému príjmov zo sociálnej solidarity/garantovaného minimálneho príjmu a prijalo nový model vykonávania aktívnych politík trhu práce. Doteraz existuje približne 400 000 príjemcov garantovaného minimálneho príjmu a odhaduje sa, že všetci títo príjemcovia v nasledujúcich dvoch rokoch dostanú individualizovaný akčný plán. V dôsledku reforiem a obnovy hospodárstva sa podiel ľudí ohrozených chudobou znížil z 20,2 % v roku 2017 na 17,7 % v roku 2020, hoci naďalej zostáva jeden z najvyšších v EÚ. Grécko takisto preskúmalo systém dotácií na miestnu verejnú dopravu, zriadilo hlavný orgán zodpovedný za centralizované verejné obstarávanie v zdravotníctve (EKAPY) a dosiahlo podiel centralizovaného verejného obstarávania na všetkých nemocničných výdavkoch vo výške 30 %. V súčasnom vykazovanom období orgány splnili ďalší záväzok v oblasti posudzovania zdravotného postihnutia a pokročili v súlade s harmonogramom spätného vymáhania prostriedkov v oblasti zdravotnej starostlivosti: ·Orgány prijali právne predpisy na zavedenie nového prístupu k posudzovaniu zdravotného postihnutia založeného na zdravotných kritériách aj kritériách súvisiacich s funkčnosťou. Tento nový prístup predstavuje značné zlepšenie v porovnaní so súčasným systémom, v rámci ktorého sa zdravotné postihnutie posudzuje výlučne na základe lekárskeho posudku. Na základe prijatých právnych predpisov sa predovšetkým zriaďujú multidisciplinárne posudkové komisie zložené zo psychológov, pracovných terapeutov a sociálnych pracovníkov, ktoré uplatňujú metodiku odporúčanú Svetovou zdravotníckou organizáciou na posudzovanie funkčných aspektov vyšetrovaných osôb (metodika WHODAS 2.0). Komisie popri predbežných lekárskych vyšetreniach posudzujú každodenné ťažkosti v oblastiach, ako sú kognitívne schopnosti, mobilita, socializácia, pracovný život, schopnosť postarať sa o seba atď. Tento prístup sa po prvýkrát použije v rámci pilotného projektu na poskytovanie dávok na osobnú asistenciu pre 1 000 osôb so zdravotným postihnutím trvajúceho 24 mesiacov, ktorý sa začne na jeseň 2022. ·Spätné vymáhanie prostriedkov v oblasti zdravotnej starostlivosti (t. j. výdavkov nad rámec zákonom stanoveného stropu pre verejné výdavky na lieky a iné služby zdravotnej starostlivosti, ktoré sa majú získať späť od dodávateľov liekov a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti) napreduje v súlade s harmonogramom pre lieky aj iné služby, čo je vítané. Orgány sa zaviazali, že do októbra 2022 vykonajú tieto opatrenia: ·Po prijatí zmien primárnej legislatívy o systéme primárnej zdravotnej starostlivosti orgány do prvej polovice júna 2022 prijmú sekundárne právne predpisy, v ktorých sa uvedú kľúčové prvky systému vrátane stimulov pre registráciu pacientov a gatekeeping (funkcia, na základe ktorej všeobecný lekár určuje, kto pôjde ďalej do systému špecializovanej starostlivosti). Orgány sa takisto zaviazali, že začnú registráciu pacientov s cieľom dosiahnuť, aby celkový počet obyvateľov registrovaných v systéme do konca októbra dosiahol úroveň 25 % a do konca roku 2022 úroveň 50 %. Zaviazali sa tiež k tomu, že do konca júna dokončia infraštruktúru IT na registráciu a objednávanie. Registrácia rodinných lekárov pôsobiacich ako samostatne zárobkovo činné osoby v systéme musí do konca júla dosiahnuť úroveň, ktorá umožňuje pokryť aspoň 85 % obyvateľstva. Do októbra orgány aktivujú motivačný/demotivačný systém na registráciu a gatekeeping. Reforma systému primárnej zdravotnej starostlivosti predstavovala kľúčový komponent programu finančnej pomoci s celkovým cieľom zlepšiť prístup občanov k službám zdravotnej starostlivosti a posilniť správu a riadenie a efektívnosť. Registrácia obyvateľstva a účinný systém gatekeepingu sú hlavné určujúce prvky vedúce k splneniu týchto cieľov. V novom rámci sa tieto kľúčové prvky realizujú prostredníctvom finančných stimulov. V prípade úplného zavedenia má tento systém potenciál splniť uvedené ciele. Zároveň vytvára ťažkosti týkajúce sa zabezpečenia rovnakého prístupu a splnenia cieľa úplného pokrytia obyvateľstva, ktoré sa budú musieť starostlivo monitorovať. ·Do polovice roka 2022 sa má dosiahnuť podiel centralizovaného verejného obstarávania na všetkých nemocničných výdavkoch na úrovni 40 %, čím dôjde k splneniu záväzku. Orgánom sa odporúča, aby v záujme dosiahnutia tohto cieľa urýchlene pristúpili k vyhláseniu plánovaných výziev na predkladanie ponúk. Finančná stabilita a reformy súdnictva Po mimoriadnom roku 2021, v ktorom došlo k zníženiu objemu nesplácaných úverov, sa pozornosť postupne presúva na riešenie nesplácaného dlhu ekonomicky životaschopných dlžníkov, ako aj na udržateľné zvyšovanie ziskovosti a kapitálovej pozície bánk. Podiel nesplácaných úverov bol v decembri 2021 na úrovni 12,8 % na individuálnom základe, pričom výrazne klesol z 30,1 % koncom roka 2020 a 40,6 % koncom roka 2019. S využitím sekuritizácií v rámci systému ochrany aktív Hercules dve zo štyroch bánk so systémovým významom zaznamenali jednociferný podiel nesplácaných úverov koncom roka 2021 a zvyšné dve by mali splniť rovnaký cieľ najneskôr do konca roka 2022. Jednako však podiel nesplácaných úverov v Grécku zostáva najvyšší v eurozóne. Okrem toho vo štvrtom štvrťroku 2021 pokračoval obmedzený čistý prílev nových nesplácaných úverov( ), ktorý sa bude musieť starostlivo monitorovať vzhľadom na to, že pretrvávajú riziká pre kvalitu aktív bánk. Úspešné riešenie nesplácaného dlhu navyše čoraz viac závisí od správcov zodpovedných za obsluhu sekuritizovaných a predaných úverov. Hoci očistenie súvah bánk ďalej prispievalo k znižovaniu kapitálových vankúšov a ziskovosti bánk, výhľad na rok 2022 je optimistickejší z dôvodu nižšej potreby tvorby rezerv a tvorby interného kapitálu prostredníctvom lepšej ziskovosti v hlavnej oblasti ich činnosti. Kapitálová pozícia bánk napriek tomu naďalej patrí medzi najnižšie v eurozóne a jej kvalita naďalej vyvoláva obavy, keďže obsahuje vysoký podiel odložených daňových úľav, ktorý sa zvyšuje. Vyššia neistota týkajúca sa hospodárskeho výhľadu v dôsledku ruskej agresie voči Ukrajine by do budúcnosti mohla negatívne ovplyvniť úverový rast. Pokiaľ ide o reformy finančného sektora dokončené v rámci sprísneného dohľadu, Grécko úplne zrušilo kontroly kapitálu uložené počas programu finančnej pomoci, dokončilo veľkú reformu rámca pre platobnú neschopnosť vrátane systému mimosúdneho riešenia a poskytnutia finančnej odbornej prípravy sudcov v záujme vykonávania uvedených reforiem, pričom ešte len začalo vytvárať subjekt predaja a spätného prenájmu. Helénsky fond finančnej stability vypracoval stratégiu ukončenia predaja podielov v systémových bankách a Grécko potvrdilo zosúladenie mandátu svojej výberovej komisie s mandátom fondu. V súčasnom vykazovanom období dochádza k ďalšiemu pokroku pri vykonávaní dohodnutých opatrení vo finančnom sektore, ostávajú však prekážky, najmä v súvislosti so spracúvaním nevybavených prípadov platobnej neschopnosti domácností a uplatnených štátnych záruk. Orgány splnili záväzok súvisiaci s Helénskym fondom finančnej stability a vyhlásili verejnú súťaž na integrovaný systém správy vecí pre súdy: ·Platformy v rámci nového rámca pre platobnú neschopnosť postupne prinášajú výsledky, najmä v súvislosti s mimosúdnym riešením sporov, a na ďalších vylepšeniach sa priebežne pracuje. ·Vzostupná tendencia pri prideľovaní nových termínov pojednávaní v prebiehajúcich konaniach vo veci platobnej neschopnosti domácností bola zachovaná, počet právoplatných rozhodnutí súdu je však nízky. ·Rozbieha sa aj vykonávanie aukcií a čoraz väčší podiel aktív prevedených na základe úspešne ukončených aukcií nadobúdajú iné subjekty ako banky alebo správcovia. ·Napriek určitým zlepšeniam bol harmonogram spracúvania nevybavených prípadov uplatnených štátnych záruk pozmenený tak, aby sa v ňom zohľadnili akumulované výpadky vo vyplácaní uplatnených štátnych záruk a neočakávané právne námietky brániace vyplateniu určitých nárokov. Orgány posudzujú možné riešenia na skrátenie výsledných oneskorení pri vyplácaní týchto nárokov a ďalej sa riadia záväzkom zachovať nezmenenú lehotu na dokončenie všetkých platieb, t. j. do druhého štvrťroka 2024. Prijatím nového zákona o organizácii súdnictva a postavení sudcov sa má uľahčiť rýchlejšie spracovanie nevybavených prípadov z minulosti, ako aj zabezpečiť bezproblémové fungovanie nového rámca pre platobnú neschopnosť.

·Spustenie postupu udeľovania koncesií na založenie subjektu predaja a spätného prenájmu sa očakáva v máji a zavádza sa systém dočasnej podpory pre zraniteľných dlžníkov s cieľom zabezpečiť hladký prechod počas potrebného obdobia až do spustenia prevádzky nového subjektu, ktoré by nemalo trvať dlhšie ako 15 mesiacov. ·Orgány sa s európskymi inštitúciami dohodli na reforme Helénskeho fondu finančnej stability. Príslušný zákon by sa mal prijať v krátkom čase. Trvanie fondu sa predĺžilo až do konca roku 2025, aby mohol splniť svoj dvojitý cieľ účinne odpredať svoje aktíva a zároveň prispieť k stabilite gréckeho bankového systému. Reformou sa zjednodušuje štruktúra riadenia fondu a navrhuje sa súbor zásad, ktorými sa má riadiť jeho stratégia odpredaja aktív. Zjednodušili sa aj osobitné práva fondu. ·Orgány vyhlásili verejnú súťaž na integrovaný systém správy vecí pre občianskoprávne a trestnoprávne konania (OSDDY-PP). Zákazka sa má udeliť do konca roka 2022 a zrealizovať sa má v nasledujúcich 36 mesiacov. Orgány sa zaviazali, že do októbra 2022 vykonajú tieto opatrenia: ·Očakáva sa úplné dokončenie systému elektronických podaní na správnych súdoch a orgány sa zaväzujú dosiahnuť tento cieľ do konca júna 2022, čím dôjde k splneniu záväzku. Realizácia dobre napreduje a platforma umožňujúca podávanie prvých podaní, memoránd a písomností v kontexte prebiehajúcich postupov je pripravená a plne funkčná bude v júni 2022. Začala sa pilotná fáza rozšírenia funkcií, a to s dvojmesačným oneskorením voči pôvodnému plánu vzhľadom na meškania na strane dodávateľa. ·Orgány prijmú niekoľko osobitných opatrení v rámci dohodnutých opatrení vo finančnom sektore, najmä v súvislosti so spracúvaním nevybavených prípadov platobnej neschopnosti domácností a nevybavených prípadov štátnych záruk. Orgány takisto predložia parlamentu širšiu reformu v oblasti súdnictva, najmä predložia nový zákon o organizácii súdnictva a postavení sudcov. Prostredníctvom zákona sa zavedie množstvo zlepšení týkajúcich sa výkonu súdnej funkcie, odborného hodnotenia a kariérneho postupu sudcov, disciplinárneho rámca a opatrení na zvýšenie účinnosti a efektívnosti súdnych konaní. Zákon bol predložený generálnemu sekretariátu pre právne a parlamentné veci 13. mája 2022 a na rokovanie parlamentu sa má predložiť do konca mája. Účinnosť nadobudne hneď po prijatí s podstatnou výnimkou pravidiel o hodnotení sudcov, ktorá nadobudne účinnosť na začiatku nového súdneho roka. Orgány navyše do konca mája prijmú posledný sekundárny právny predpis potrebný na sprevádzkovanie útvaru pre justičnú štatistiku (JustStat), ktorého úlohou bude zber, agregácia, spracovanie a zverejňovanie súdnych údajov z gréckych súdov a prokuratúr. Od útvaru sa takisto očakáva, že bude zabezpečovať a trvalo zlepšovať kvalitu súdnych štatistík. Trh práce a trh s výrobkami Pokiaľ ide o reformy trhu práce a trhu s výrobkami dokončené v rámci sprísneného dohľadu, Grécko dokončilo vykonávanie akčného plánu v oblasti nedeklarovanej práce, vo februári 2019 a januári 2022 aktualizovalo minimálnu mzdu v súlade s postupom stanoveným v zákone 4172/13, revidovalo klasifikáciu narušení práv, zjednodušilo postupy udeľovania investičných povolení v dohodnutých odvetviach vrátane dopravy, vzdelávania, cestovného ruchu, sociálneho zabezpečenia a akvakultúry a zadalo zákazku na zavedenie príslušného informačného systému. V odvetví energetiky Grécko spustilo cieľový model v prípade trhu s elektrickou energiou a dohodlo sa na antitrustových nápravných opatreniach umožňujúcich konkurentom štátnej energetickej spoločnosti Public Power Corporation, ktorá je prevádzkovateľom elektrickej energie vo vlastníctve gréckeho štátu, zakúpiť viac elektrickej energie z dlhodobého hľadiska, čím priblížilo uzavretie tohto dlhotrvajúceho antitrustového prípadu. V súčasnom vykazovanom období orgány aktualizovali minimálnu mzdu a splnili ďalší záväzok v oblasti kontrol v prípade dohľadu nad hospodárskymi činnosťami a trhmi s výrobkami: ·V reakcii na vysokú infláciu orgány k 1. máju 2022 zvýšili minimálnu mzdu, čo predstavuje druhé zvýšenie v danom roku, a to na základe zavedeného, ale vylepšeného a skráteného konzultačného postupu. Minimálna mzda sa 1. mája 2022 zvýšila o 7,5 %( ). Toto zvýšenie nasleduje po miernom zvýšení o 2 %, ktoré sa uskutočnilo 1. januára 2022, po trojročnom zmrazení minimálnej mzdy. Orgány dodržali postup stanovenia minimálnej mzdy uvedený v novelizovanom zákone 4172/13. V rámci konzultačného postupu rozliční sociálni partneri, výskumné ústavy a iní prispievatelia navrhovali rôzne spektrum zvýšení, od mierneho zvýšenia po podstatnejšie zvýšenie, na zmiernenie straty kúpnej sily v dôsledku vysokej inflácie a na ochranu pracovníkov s nízkym príjmom vzhľadom na skutočnosť, že takmer 28 % zamestnancov v krajine dostáva minimálnu mzdu. Orgány odhadujú, že zvýšenie reálnych miezd v roku 2022 neprekoná rast produktivity. V skutočnosti očakávajú, že reálne odmeny zamestnancov na hlavu v hospodárstve ako celku v roku 2022 prudko klesnú napriek zvýšeniu minimálnej mzdy. Tieto odhady sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie z jari 2022, v ktorej sa však očakáva silnejší vplyv minimálnej mzdy na celkový súhrnný rast miezd, pričom podľa prognózy dôjde aj k poklesu reálnych odmien zamestnancov na hlavu. Konkurencieschopnosť, meraná v jednotkových nákladoch práce( ), sa pred pandémiou zlepšila prevažne na pozadí zníženia miezd a čoraz viac sa mohla opierať o zvyšovanie produktivity. Produktivita práce v roku 2021( ) vzrástla o 7,8 % a miera jej rastu má v rokoch 2022 a 2023 podľa očakávaní dosiahnuť v priemere 2,0 %. S ohľadom na uvedené skutočnosti v spojení s očakávaným vplyvom zvýšenia minimálnej mzdy na celkový rast miezd sa predpokladá, že jednotkové náklady práce v Grécku sa v tom istom období mierne zhoršia, ale nie viac ako v EÚ ako celku. Vývozná základňa Grécka sa však naďalej zameriava na výrobky s nízkou úrovňou technologickej prepracovanosti a napriek nedávnemu zlepšovaniu je pomer vývozu k HDP nízky( ). ·Orgány dokončili reformu kontrolného rámca, keď prijali posledné zostávajúce sekundárne právne predpisy v oblasti ochrany životného prostredia. Tieto právne predpisy umožňujú aktivovať model riadenia presadzovania, t. j. systém, ktorý inšpektorom pomáha prijímať rozhodnutia v oblasti presadzovania práva v súlade s kritériami stanovenými vopred a uľahčuje harmonizovaný prístup pri uplatňovaní systému presadzovania práva. Orgány sa zaviazali, že do októbra 2022 vykonajú tieto opatrenia: ·Dokončia právnu kodifikáciu pracovnoprávnych predpisov. Hoci sa proces kodifikácie začal, lehota na prijatie konsolidovaných znení predpisov, ktorými sa splní záväzok, bola posunutá na október 2022 v dôsledku nedávnej významnej reformy verejných služieb zamestnanosti, ktorú je potrebné začleniť do procesu kodifikácie. Návrh kodifikovaného právneho predpisu sa má predložiť do júna. ·Pokiaľ ide o katastrálnu reformu, katastrálne mapovanie v poslednom štvrťroku ďalej pokračovalo v súlade s plánom a 65 % všetkých vlastníckych práv bude do konca septembra 2022 v používaní alebo sa predloží verejnosti. Ratifikácia lesných máp sa ešte viac oneskorila, čo by mohlo viesť k ďalšiemu predĺženiu harmonogramu dokončenia katastra. Oneskorenie je spôsobené nedávnou zmenou právneho predpisu, ktorou bol odňatý štatút „lesa“, t. j. predpoklad verejného vlastníctva, na približne 5 % rozlohy krajiny. Hoci sa touto zmenou riešia niektoré dlhodobé problémy, zmena si vyžiada revíziu súčasných zákaziek na katastrálne mapovanie a vystaví katastrálnu reformu riziku nových právnych námietok. Ratifikácia 95 % lesných máp sa odložila o dva mesiace v porovnaní s harmonogramom na september 2022 s cieľom zohľadniť novú situáciu. V záujme zamedzenia ďalším oneskoreniam týkajúcim sa dokončenia ratifikácie lesných máp a dokončenia katastrálneho mapovania sa orgány dohodli na prijatí právneho ustanovenia umožňujúceho odňať verejné vlastníctvo v prípade uvedených 5 % rozlohy Grécka na súši. Tempo zriaďovania nových kancelárií gréckeho katastrálneho úradu sa spomalilo v dôsledku nedostatku riadiacich pracovníkov, prebieha však ich nábor. Orgány sa nabádajú, aby dodržiavali revidovaný harmonogram a celú reformu dokončili do decembra 2022. Pokiaľ ide o celkové reformy vykonané v tomto vykazovanom období, orgány prijali posledný sekundárny právny predpis, ktorý je kľúčový na vykonávanie práva v oblasti verejného obstarávania. Tento právny predpis sa týka zriadenia nového právneho subjektu na vývoj a údržbu nového integrovaného systému pre technické špecifikácie a kalkuláciu nákladov na technické práce. Orgány takisto vypracovali a v Rade ministrov schválili návrh zákona o vysokoškolskom vzdelávaní. Prostredníctvom zákona sa modernizuje a zvyšuje organizačná a vzdelávacia autonómia, flexibilita a efektívnosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a decentralizuje a zjednodušuje sa ich správa. Predpokladaný dátum predloženia návrhu zákona v parlamente je jún 2022. Helénska spoločnosť pre majetok a účasti a privatizácia Helénska spoločnosť pre majetok a účasti v rámci sprísneného dohľadu prijala v rokoch 2018 a 2022 svoje prvé dva strategické plány, vykonala niekoľko reforiem riadenia štátom vlastnených podnikov vo svojom portfóliu a dokončila rozsiahle cykly preskúmaní správnej rady a vymenúvaní v týchto podnikoch, iniciovala zásahy na záchranu pred úpadkom v kľúčových štátom vlastnených podnikoch (hoci správa nehnuteľností si stále vyžaduje naliehavú pozornosť) a začala realizovať toky príjmov z dividend. Fond rozvoja majetku Helénskej republiky uzatvoril niekoľko privatizačných transakcií vrátane transakcie týkajúcej sa letiska Hellinikon, rozšírenia koncesnej zmluvy pre medzinárodné letisko v Aténach, predaja 66 % spoločnosti DESFA, prevádzkovateľa prepravnej siete pre zemný plyn, a koncesie pre prístav Alimos, s výnosmi z privatizácie vo výške 2,4 miliardy EUR. V súčasnom vykazovanom období Helénska spoločnosť pre majetok a účasti začala vykonávať svoj strategický plán schválený v januári 2022 vrátane predlžovania období správnych rád v spoločnostiach patriacich do jej portfólia, niektoré z opatrení však boli obmedzené z dôvodu neistoty vývoja príjmov z dividend Helénskej spoločnosti. Vykonávanie koordinačného mechanizmu pokročilo vydaním sekundárneho právneho predpisu potrebného na vykonanie dohody o vykonaní práce s aténskym mestským dopravným podnikom (OASA) a ďalšími krokmi na aktualizáciu vyhlásení o záväzkoch, v ktorých sa uvádzajú kľúčové ukazovatele výkonnosti pre štátom vlastnené podniky v portfóliu Helénskej spoločnosti. V oblasti privatizácie sa pokročilo s vykonávaním plánu rozvoja majetku a bol prijatý aktualizovaný plán, v ktorom sa stanovujú ďalšie kroky v oblasti transakcií, ktoré tento program zahŕňa. Orgány sa zaviazali, že do októbra 2022 vykonajú tieto opatrenia v súvislosti so správou verejného majetku a s Helénskou spoločnosťou:

·Prijmú právne predpisy týkajúce sa modernizácie inštitucionálneho rámca pre štátom vlastnené podniky vrátane nezávislých obchodných činností spoločností v portfóliu Helénskej spoločnosti. V nadväznosti na predloženie návrhu právneho predpisu parlamentu sa očakáva, že reforma bude prijatá do júna. Táto reforma má byť podľa očakávaní významná a má posilniť správu a riadenie štátom vlastnených podnikov. ·Navrhnú komplexnú stratégiu pre spoločnosť na správu nehnuteľností vo verejnom vlastníctve s cieľom dosiahnuť ambiciózny výnos z celého portfólia nehnuteľností. Helénska spoločnosť očakáva, že táto stratégia bude pripravená do konca mája 2022. ·Spustia podrobnú štúdiu uskutočniteľnosti pre olympijské atletické centrum (OAKA) ako súčasť budúceho prevodu centra na Helénsku spoločnosť pre majetok a účasti. Podľa očakávaní orgánov bude štúdia dokončená do júna 2022. ·Dokončia prevod oprávnených realitných aktív uvedených v balíku spoločnosti na správu nehnuteľností vo verejnom vlastníctve za rok 2018. Osobitne pokiaľ ide o privatizačné transakcie v rámci plánu rozvoja majetku, orgány vyvinú aktívne úsilie o dosiahnutie pokroku v týchto oblastiach: ·Fond rozvoja majetku Helénskej republiky (TAIPED) má blízko k dokončeniu privatizácie infraštruktúry spoločnosti Public Gas Corporation (DEPA), ktorá sa má podľa očakávaní úspešne privatizovať za značnú finančnú ponuku vo výške 733 miliónov EUR (v prípade 65 % podielu fondu to zodpovedá 476 miliónom EUR). Táto privatizačná transakcia má veľký význam, keďže sa predpokladá, že kupujúci, ktorým je talianska spoločnosť, prispeje k zlepšeniu a rozšíreniu plynárenskej prenosovej siete v krajine. ·Napriek určitému pokroku sa v prípade prác na dokončení výstavby a udelení povolení pre tunely na diaľnici Egnatia kopia oneskorenia a existuje riziko, že diaľnica nebude pripravená na odovzdanie vybratému koncesionárovi do konca roku 2022, ako bolo pôvodne naplánované. To by mohlo viesť k povinnosti štátu vyplatiť koncesionárovi kompenzáciu, pričom koncesionár prevezme výstavbu a udelenie povolení a súvisiace náklady. Koncesia má hodnotu zálohovej platby vo výške takmer 1,5 miliardy EUR popri pravidelných ročných platbách zo strany koncesionára. ·Prebiehajúci postup verejného obstarávania v súvislosti s koncesiou pre podzemný zásobník zemného plynu v lokalite južná Kavala, ktorý má osobitný význam z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dodávok energie, môže pokračovať až vtedy, keď regulačný orgán pre energetiku vydá rozhodnutie týkajúce sa rámca na určovanie taríf. Toto rozhodnutie sa opakovane odkladá a v súčasnosti sa očakáva, že bude vydané do konca mája 2022. ·Značne napredujú ďalšie prebiehajúce transakcie, najmä transakcie týkajúce sa regionálnych prístavov a projektu Gournes Heraklion (rozvoj časti bývalej americkej vojenskej základne na Kréte). Orgány budú pokračovať s vykonávaním plánu rozvoja majetku. Verejná správa V rámci sprísneného dohľadu orgány dokončili vymenovanie stálych tajomníkov a všetkých generálnych riaditeľov v rámci úsilia na odpolitizovanie verejnej správy, naplánované cykly hodnotení mobility a výkonnosti a kľúčové prvky integrovaného systému riadenia ľudských zdrojov pre verejnú správu, najmä digitálne organizačné schémy a opisy pracovnej náplne. S cieľom zvýšiť právnu istotu a prístup k právu prostredníctvom právnej kodifikácie orgány zadali zákazku, ktorou sa má do roku 2024 vytvoriť národné centrum pre kodifikáciu. Orgány takisto dokončili vykonávanie svojho národného protikorupčného plánu na roky 2018 – 2021. V súčasnom vykazovanom období orgány splnili ďalší záväzok v oblasti boja proti korupcii: ·Orgány zaviedli významné opatrenia na vykonanie zostávajúcich troch odporúčaní zo štvrtého kola hodnotení Skupiny štátov proti korupcii (GRECO). Mnohé z týchto opatrení sa zavedú prostredníctvom zákona o organizácii súdnictva a postavení sudcov, ktorý bol 13. mája predložený generálnemu sekretariátu pre právne a parlamentné veci a na rokovanie parlamentu sa má predložiť do konca mája 2022. Skupina GRECO formálne prehodnotí odporúčania vo svojej správe za rok 2023. Pokiaľ ide o širšie reformy vykonané v tomto vykazovanom období, orgány dosiahli pokrok v oblasti posilnenia kontroly nad prijímaním verejných činiteľov a nad ich platmi. Po prvé, bolo vypracované posúdenie potreby stálych a dočasných učiteľov, ktoré má byť dokončené do konca mája 2022 po preskúmaní ministerstvom školstva a cirkevných záležitostí. Predpokladá sa, že sa ním zvýši predvídateľnosť týchto pracovných pozícií, čo v minulosti viedlo k značným nárastom počtu dočasných pozícií, ktoré sa často zmenili na stále pracovné miesta. Po druhé, orgány pripravili zmeny právnych predpisov s cieľom riešiť niekoľko pozorovaných odchýlok od jednotnej mzdovej tabuľky, ktoré by sa mali prijať do konca mája 2022. Medzi tieto zmeny patria ustanovenia, ktorými sa zabezpečí jednotné uplatňovanie odmien osôb na vedúcich pozíciách a cestovných nákladov. Nová metodika udeľovania prídavkov za nebezpečnú a namáhavú prácu bola dokončená a podľa plánu by sa mala zaviesť do augusta 2022. A napokon, začal sa postup vymenovania stáleho tajomníka na ministerstve školstva a cirkevných záležitostí a jeho dokončenie sa očakáva do júla 2022. MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ Napriek dlhodobej neistote spôsobenej po sebe nasledujúcimi vlnami pandémie sa grécke hospodárstvo v roku 2021 rýchlo zotavilo, pričom sa dostalo na takmer rovnakú úroveň ako pred prudkým hospodárskym poklesom v roku 2020. Reálny HDP Grécka v roku 2021 vzrástol o 8,3 %, v čom sa prejavila lepšia turistická sezóna, než sa očakávalo, kým v oblasti súkromnej spotreby bolo zaznamenané takmer úplné zotavenie na jej úrovne z obdobia pred pandémiou, a to na pozadí vládou vykonávaných účinných núdzových opatrení na podporu príjmu a s použitím akumulovaných úspor. Rast bol poháňaný aj značným zvýšením súkromných investícií opierajúcich sa o vládne podporné opatrenia pre podniky a postupným zavádzaním opatrení v rámci plánu obnovy a odolnosti Grécka, ako aj v rámci Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu. Naďalej rástol vývoz tovaru, keďže krajina ťaží z obnovy v EÚ a u ďalších obchodných partnerov. Zároveň reálne príjmy a deficit bežného účtu naďalej ovplyvňovalo zvyšovanie cien energií. Predovšetkým v dôsledku zvýšenia medzinárodných cien energií sa v apríli 2022 značne zvýšila celková inflácia na 9,4 % v porovnaní s predchádzajúcou priemernou mierou inflácie na úrovni 0,6 % v roku 2021. Hospodársky vývoj v prvých mesiacoch roku 2022, ešte pred ruskou vojenskou agresiou proti Ukrajine, naznačoval, že obnova v Grécku naberá na sile. Vysokofrekvenčné ukazovatele za prvé dva mesiace roku 2022 poukazovali na vyššie súkromné výdavky, kým ekonomický sentiment ostal vysoký až do konca februára, čo sa odrazilo v dôvere spotrebiteľov aj podnikov. Z včasných informácií o cestovnom ruchu vyplýva, že Grécko čaká silná sezóna, kým vláda vykonáva podporné opatrenia, aby čiastočne zmiernila negatívne účinky vysokých cien energií na disponibilné príjmy. V súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu je nevyhnutné prehodnotiť hospodársky výhľad pre všetky členské štáty vrátane Grécka. Predpokladá sa, že vojna sa dotkne gréckeho hospodárstva tromi spôsobmi. V prvom rade sa v dôsledku vojny ešte viac zvýšili svetové ceny energií, čo podľa očakávaní zhorší domáce inflačné tlaky a naruší reálne disponibilné príjmy domácností. Predpokladá sa však, že vládne podporné opatrenia, zvýšenie minimálnej mzdy v máji 2022 a ešte stále veľký objem akumulovaných úspor čiastočne zmiernia negatívne účinky na súkromnú spotrebu. Po druhé, hoci je priama expozícia finančného sektora Rusku veľmi nízka, zvýšená neistota a neochota riskovať spoločne s väčšími prekážkami v oblasti dodávok môžu oddialiť začiatok niektorých nových investičných projektov. A napokon, rast vývozu sa pravdepodobne zníži vzhľadom na spomalenie, ktoré sa predpokladá v prípade EÚ a svetového hospodárstva ako celku. Očakáva sa však, že cestovný ruch bude ďalej odolný, keďže turisti z Ruska, Ukrajiny a Bieloruska predstavujú iba malý podiel z celkového počtu turistov. Na základe týchto súvislostí sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,5 % a v roku 2023 o 3,1 %. Inflácia by mala dosiahnuť vrchol v druhom štvrťroku 2022 a potom ostane na vysokej úrovni, než sa v roku 2023 zníži. Hlavné faktory ovplyvňujúce nárast inflácie sú zvyšujúce sa medzinárodné ceny ropy a plynu, zatiaľ čo na ceny potravín má vplyv prudké zvýšenie nákladov kľúčových vstupov, ako sú hnojivá a doprava. Predpokladá sa, že celková inflácia dosiahne 6,3 % v roku 2022 a 1,9 % v roku 2023. Situácia na gréckom trhu práce sa znovu zlepšila, nezamestnanosť je však naďalej jednou z najvyšších v EÚ. Vďaka cieleným opatreniam na podporu zamestnanosti v citlivých odvetviach si zamestnávatelia po vypuknutí krízy spôsobenej koronavírusom mohli ponechať zamestnancov, pričom tieto opatrenia uľahčujú obnovu hospodárstva. V oblasti vytvárania pracovných miest sa v druhej polovici roku 2021 ukázal vysoký rast, ktorý by mal pokračovať aj v roku 2022, a to aj napriek celkovému spomaleniu hospodárskych činností z dôvodu inflačných tlakov v uvedenom roku. Podľa prognózy Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že miera nezamestnanosti dosiahne 13,7 % v roku 2022 a 13,1 % v roku 2023. Dlhodobá nezamestnanosť, ktorá má od roku 2015 zostupnú tendenciu, sa ešte viac znížila z 10,5 % v roku 2020 na 9,2 % v roku 2021. Zvýšením minimálnej mzdy od mája 2022 by sa mal podporiť rast nominálnych miezd v druhej polovici roka vzhľadom na skutočnosť, že takmer 28 % zamestnancov v krajine dostáva minimálnu mzdu( ). Očakáva sa, že zníženie daní oznámené na rok 2023 bude mať pozitívny vplyv na disponibilný príjem, investície a zamestnanosť (pozri ďalej oddiel týkajúci sa fiškálneho vývoja).

Ruská vojenská agresia proti Ukrajine zvýšila význam rizík horšieho než očakávaného vývoja hospodárskeho výhľadu. Prognóza sa opiera o technické predpoklady týkajúce sa trvania a závažnosti zvýšenia svetových cien energií a narušení globálnych hodnotových reťazcov. Odhad výhľadu výdavkov gréckych domácnosti a odhad dynamiky investícií sú veľmi citlivé na tieto predpoklady. Narušenie zdrojov dodávok energií do Grécka predstavuje ďalšie riziko horšieho než očakávaného vývoja. Neistota sa týka aj turistickej sezóny, keďže reálny disponibilný príjem domácností v krajinách, z ktorých pochádzajú turisti, sa môže v dôsledku inflácie znížiť, hoci včasných rezervácií je stále veľa. Na druhej strane z vysokej výkonnosti vývozu tovaru v predchádzajúcom období charakterizovanom zvýšenými narušeniami na dodávateľskej strane vyplýva, že vývoz Grécka sa stal odolným, čo by mohlo viesť k lepšiemu výhľadu vonkajšej výkonnosti krajiny. Tabuľka 1: Zhrnutie hlavných makroekonomických premenných (%) Zdroj: Európska komisia FIŠKÁLNY VÝVOJ Primárny deficit Grécka monitorovaný v rámci sprísneného dohľadu dosiahol v roku 2021 úroveň 5,5 % HDP. Je teda o 2,1 percentuálneho bodu nižší v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2021. Zlepšenie možno pripísať predovšetkým rýchlejšiemu rastu nominálneho HDP, ako aj priaznivejšiemu vývoju základov dane, predovšetkým z príjmu právnických a fyzických osôb. Tým možno vysvetliť zlepšenie o približne 1,8 percentuálneho bodu. Výdavky na dávky sociálneho zabezpečenia boli nižšie oproti očakávaniam, čo takisto súvisí s obnovou. Väčšina fiškálnych opatrení prijatých na zmiernenie sociálnych a hospodárskych nákladov pandémie sa v roku 2022 postupne ukončí. Väčšina opatrení už bola zrušená do mája 2022 a zvyšné opatrenia budú postupne ukončené do konca roka, napr. rozšírený program subvencií na prijímanie nových zamestnancov s cieľom vytvoriť 50 000 nových pracovných miest, a to subvencovaním príspevkov na sociálne zabezpečenie na šesť mesiacov v prípade každej novej pracovnej zmluvy, a zvýšené výdavky na zdravotnú starostlivosť čiastočne v dôsledku očkovacej kampane. Fiškálny vplyv opatrení súvisiacich s pandémiou podľa očakávaní dosiahne 1,8 % HDP v roku 2022, čo predstavuje pokles zo 7,2 % HDP v roku 2021. Vzhľadom na prudko rastúce ceny energií vláda prijala podstatné dočasné opatrenia na zmiernenie ich negatívneho vplyvu na domácnosti a podniky. Celkový objem týchto opatrení sa odhaduje na 2,3 % HDP v roku 2022, ich priamy vplyv na rozpočet je však obmedzený na 1,1 % HDP, keďže časť týchto výdavkov je krytá z neočakávaných príjmov z obnoviteľných zdrojov energie spôsobených zvýšením cien elektrickej energie (1,2 % HDP). Medzi tieto opatrenia patria: I)Opatrenia na zmiernenie vyšších nákladov na spotrebu elektriny a plynu používaného kúrenie: Tvoria ich subvencie domácnostiam a podnikom v súvislosti so súčasnými cenami elektriny presahujúcimi danú prahovú hodnotu. V prípade domácností subvencia pokrýva v priemere 80 % nárastu cien presahujúceho prahovú hodnotu (t. j. 90 % nárastu za prvých 150 kWh spotrebovaných v mesiaci a 70 % nárastu za ďalších 150 kWh), kým v prípade zraniteľných domácností krytie predstavuje 95 %. Žiadna subvencia sa nedáva za časť spotreby presahujúcej 300 kWh. Podniky využívajú subvenciu, ktorá pokrýva 40 % nárastu cien v prvom polroku 2022 a 30 % nárastu cien v druhom polroku 2022. Veľmi malým podnikom sa poskytla dodatočná subvencia za prvé štyri mesiace roku 2022 pokrývajúca spolu 80 % nárastu cien za spotrebu v tomto období. Orgány takisto poskytli dodatočný príspevok na kúrenie určený na zmiernenie vplyvu prudkého nárastu cien zemného plynu za obdobie od januára do apríla 2022. Celkový objem týchto subvencií podľa očakávaní dosiahne 1,9 % HDP do konca roka s predpokladanými rozpočtovými nákladmi vo výške 0,7 % HDP. Výška uvedených subvencií sa stanovuje podľa vzorca, čím sa zabezpečí, že opatrenie je dočasné a že sa skončí, hneď ako ceny energií klesnú pod danú prahovú hodnotu. Orgány plánujú použiť vyššie príjmy zo systému obchodovania s emisiami na pokrytie očakávaných rozpočtových nákladov tohto opatrenia. II)Opatrenia na riešenie vplyvu vysokej inflácie na zraniteľné domácnosti: Zraniteľným domácnostiam vrátane dôchodcov s nízkym príjmom, príjemcov dávok pre osoby so zdravotným postihnutím a nepoistených starších ľudí bol poskytnutý poukaz v hodnote 200 EUR. V apríli 2022 bola vyplatená ďalšia splátka garantovaného minimálneho príjmu a prídavku na dieťa s cieľom zmierniť vplyv vyššej inflácie. Chovateľom zvierat bola okrem toho poskytnutá subvencia s cieľom kompenzovať vyššie náklady na krmivo pre zvieratá. Fiškálne náklady na tieto jednorazové platby sa odhadujú na 0,2 % HDP v roku 2022. III)Opatrenia na riešenie vplyvu vysokých cien palív: Orgány rozhodli, že počas troch mesiacov sa budú poskytovať subvencie na náklady na palivo osobám s deklarovaným ročným rodinným príjmom do 30 000 EUR, a to vo forme predplatenej karty v hodnote 40 EUR. Okrem toho sa cena motorovej nafty subvencuje sumou 0,12 EUR za liter, kým taxikári dostali jednorazovú dávku vo výške 200 EUR na pokrytie vyšších nákladov na palivá. Očakáva sa, že fiškálne náklady na tieto opatrenia dosiahnu 0,1 % HDP v roku 2022. IV)Cielené zníženie daní: Orgány rozhodli o predĺžení uplatňovania dolnej sadzby dane z pridanej hodnoty za dopravu do decembra 2022, ktorej platnosť by inak uplynula v júni 2022, o znížení sadzby dane z pridanej hodnoty na poľnohospodárske hnojivá z 13 % na 6 % od apríla 2022 a o vrátení poľnohospodárom osobitného poplatku za motorovú naftu vybratého za rok 2022. Strata príjmov sa odhaduje na 0,1 % HDP. Vzhľadom na to, že sa očakáva, že výdavky presiahnu pôvodné rozpočtové stropy, orgány začiatkom apríla prijali dodatočný rozpočet vo výške 2 miliardy EUR (1,0 % HDP). Vďaka tejto sume je možné zvýšiť výdavky na opatrenia a náklady subjektov verejnej správy súvisiace s vysokými cenami energií. S cieľom zabezpečiť sa pre prípad neistoty Komisia počíta na rok 2022 s dodatočnými rozpočtovými prostriedkami vo výške 0,4 % HDP, ktoré sú zahrnuté aj do prognóz programu stability Grécka. Očakáva sa, že o týchto rozpočtových prostriedkoch sa bude hlasovať v rámci druhého dodatočného rozpočtu do septembra 2022. V prognóze Komisie z jari 2022 sa očakáva, že primárne saldo v roku 2022 dosiahne deficit na úrovni 1,9 % HDP a v roku 2023 dosiahne prebytok na úrovni 1,3 % HDP, čo zodpovedá prognóze orgánov. Zlepšenie rozpočtovej pozície v porovnaním s rokom 2021 je výsledkom predovšetkým prebiehajúcej obnovy hospodárstva a postupného rušenia opatrení fiškálnej podpory. Program stability Grécka na rok 2022 má veľmi podobné prognózy s predpokladaným primárnym deficitom vo výške 2,0 % HDP v roku 2022( ) a primárnym prebytkom na úrovni 1,1 % HDP v roku 2023. V prognóze sa zohľadňuje plán orgánov zaviesť v roku 2023 nastálo dve zníženia daní priaznivé pre rast, ktorých vykonávanie je v programe stability uvedené ako opatrenie podmienené súladom s platnými fiškálnymi pravidlami EÚ. Orgány vo svojom programe stability uviedli, že majú v úmysle po roku 2023 zachovať súčasnú zníženú sadzbu príspevkov na sociálne zabezpečenie a solidárneho príplatku. Cieľom týchto opatrení je znížiť vysoké daňové zaťaženie domácností (pred pandémiou bolo daňovo-odvodové zaťaženie práce v Grécku o dva percentuálne body vyššie ako priemer eurozóny ), podporiť dopyt po pracovnej sile a zvýšiť disponibilný príjem domácností, čo má mať pozitívny vplyv na spotrebu a hospodársku obnovu vo všeobecnosti. Vychádzajú z opatrení pôvodne zavedených na roky 2021 a 2022 s cieľom zmierniť dosah pandémie, ktorých platnosť uplynie na konci tohto roka. Konkrétne vďaka týmto opatreniam sa dočasné zníženie príspevku na sociálne zabezpečenie o tri percentuálne body (z toho 1,8 percentuálneho bodu predstavuje podiel príspevku zamestnávateľa a 1,2 percentuálneho bodu je podiel príspevkov zamestnancov) a upustenie od solidárneho príplatku poskytovaného počas pandémie stávajú stálymi. Solidárny príplatok sa uplatňuje na iný základ dane na rozdiel od dane z príjmov fyzických osôb, čo ponúka priestor na ďalšie zjednodušenie daňového systému. Fiškálne náklady na tieto opatrenia sú podľa odhadu na úrovni 0,8 % HDP za rok. Podľa programu stability je vykonávanie týchto politických opatrení podmienené ich súladom s európskymi fiškálnymi pravidlami uplatňovanými od roku 2023. Po predložení programu stability Grécka a po uzávierke prognózy Komisie z jari 2022 vláda oznámila nový balík opatrení, ktorých cieľom je odstránenie následkov vyšších cien energií. Po prvé, Grécko oznámilo nový mechanizmus na zníženie veľkoobchodnej ceny elektriny, ktorý sa zavedie od 1. júla 2022. Po druhé, existujúci systém subvencií [pozri bod i) v predchádzajúcej časti] sa bude ďalej uplatňovať až do konca roku 2022 a od mája 2022 sa rozšíri tak, aby pokrýval väčší podiel nárastu cien za mesačnú spotrebu do 300 kWh, mesačnú spotrebu nad 300 kWh a všetky miesta pobytu, čiže nielen hlavné miesto pobytu. A napokon, na pokrytie 60 % sumy účtov za elektrinu uhradených za hlavné miesto pobytu v čase od decembra 2021 do mája 2022 sa poskytne subvencia so spätnou účinnosťou. Objem týchto opatrení podľa predpokladu dosiahne 0,4 % HDP v roku 2022. Orgány plánujú pokryť náklady na tieto opatrenia, ako aj stratu príjmov z obnoviteľných zdrojov energie spôsobenú znížením veľkoobchodnej ceny prostredníctvom novej mimoriadnej dane vo výške 90 % z neočakávaných príjmov uloženej výrobcom energií za obdobie od októbra 2021 do júna 2022 (0,3 % HDP) a prostredníctvom použitia časti rezervy (0,4 % HDP), ktorá už bola zahrnutá do prognózy Komisie z jari 2022. Útvary Komisie v súčasnosti posudzujú súlad nových opatrení s usmerneniami uvedenými v oznámení Komisie o REPowerEU( ) a s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Napriek lepším výsledkom hospodárenia v roku 2021, než sa očakávalo, sú fiškálne riziká naďalej značné. Neistota v súvislosti s trhmi s energiou predstavuje najväčšie riziká pre prognózu, pretože môže zvyšovať náklady na subvencie v oblasti energetiky a vytvárať tlaky na dodatočné podporné opatrenia, aj keď by vyššie príjmy v dôsledku zvýšenia cien energií do určitej miery prispeli k zmierneniu nákladov. Pokiaľ ide o pandémiu, hoci krátkodobé riziko ďalšieho predlžovania existujúcich núdzových opatrení postupne slabne, riziko uplatnenia záruk poskytnutých v rámci podporných opatrení v nadchádzajúcich rokoch pretrváva. Nedávne alebo plánované opatrenia finančnej politiky vrátane schémy predaja a spätného prenájmu nehnuteľností vo vlastníctve zraniteľných dlžníkov môžu mať vplyv na zvýšenie deficitu a dlhu v závislosti od ich záverečnej štatistickej klasifikácie. Ďalšie riziká vyplývajú z prebiehajúcich súdnych konaní, a to predovšetkým z prípadu týkajúceho sa spätnej kompenzácie zníženia doplnkových dôchodkov a sezónnych prémií a súdnych sporov vedených proti spoločnosti na správu nehnuteľností vo verejnom vlastníctve (ETAD). Na druhej strane ziskovosť podnikov môže naďalej prekonávať očakávania, ako sa stalo v prípade fiškálnych výsledkov za rok 2021. FINANCOVANIE ŠTÁTU

Grécko v predstihu splatilo nesplatené úvery od Medzinárodného menového fondu. Grécko predčasne splatilo svoje zvyšné úvery voči fondu na začiatku apríla 2022. Výška platby dosiahla 1,9 miliardy EUR. Tieto úvery by podľa pôvodného harmonogramu boli splatné najmä v rokoch 2023 – 2024. Predčasná úhrada bola možná vďaka zlepšeniu finančnej situácie Grécka, priaznivým podmienkam financovania a jeho vysokej hotovostnej rezerve. Očakáva sa, že Grécko predčasne splatí časť svojich úverov v rámci úverového nástroja pre Grécko koncom roka 2022. Hotovostná rezerva ostáva vysoká a opiera sa o novú emisiu dlhopisov a o prvú splátku z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Koncom apríla 2022 Grécko úspešne získalo na trhu 1,5 miliardy EUR prostredníctvom opätovného otvorenia účtovníctva sedemročného dlhopisu splatného v roku 2027. Dosiahnutý výnos bol 2,4 %, v čom sa odráža skutočnosť, že výnosy a prirážky k nemeckým štátnym dlhopisom ostali pomerne vysoké v porovnaní s ich úrovňou počas pandémie. Hotovostná rezerva dosiahla uprostred apríla 2022 hodnotu približne 38 miliárd EUR( ). Táto suma zahŕňa aj prvú splátku z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 3,6 miliardy EUR, ktorú Grécko dostalo 8. apríla 2022. Agentúra Standard & Poor’s koncom apríla 2022 zvýšila úverový rating Grécka na BB+ so stabilným výhľadom z dôvodu nepretržitého zlepšovania účinnosti politík Grécka. S týmto zvýšením je hodnotenie krajiny agentúrou Standard & Poor’s len jeden stupeň od investičného stupňa. ANALÝZA UDRŽATEĽNOSTI DLHOVEJ SLUŽBY V nadväznosti na uverejnenie správy Komisie o fiškálnej udržateľnosti( ) sa metodika použitá na analýzu udržateľnosti dlhovej služby Grécka úplne zosúladila s horizontálnym prístupom Komisie používaným pre všetky ostatné členské štáty. Súčasná aktualizácia metodiky sa riadi zosúladením makroekonomických predpokladov a predpokladov týkajúcich sa úrokových sadzieb, ktoré už boli predložené v 12. správe o sprísnenom dohľade, s horizontálnym prístupom Komisie a týka sa predpokladov pre fiškálnu politiku. Fiškálny predpoklad, ktorý sa doteraz používal v správach o sprísnenom dohľade, sa týkal primárneho salda vo výške 2,2 % HDP nad rámec krátkodobého prognózovaného obdobia, ktoré sa má dosiahnuť v priemere v horizonte rokov 2023 – 2060. Tento predpoklad je naplánovaný tak, aby bol v súlade s Paktom stability a rastu založeným na posúdení vykonanom v júni 2018 na základe údajov, ktoré boli v danom čase k dispozícii. Revidovanou metodikou sa vykonáva fiškálny predpoklad nezmenenej politiky uplatňovaný na všetky členské štáty v správach Komisie o fiškálnej udržateľnosti a pri monitorovaní udržateľnosti dlhovej služby. Konkrétne sa v nej predpokladá, že primárne štrukturálne saldo ostane do posledného roku prognózy (v tomto prípade do roku 2023) konštantné( ). Z fiškálneho predpokladu nezmenenej politiky vyplýva v priemere vyššie primárne nominálne saldo než v prípade predchádzajúceho predpokladu počas celého prognózovaného obdobia. Tabuľka 2 obsahuje porovnanie predpokladov primárneho salda uplatnených v predchádzajúcej a v tejto správe. Z krátkodobého hľadiska sa obidve metodiky riadia prognózou Komisie z jari 2022. Z predpokladu konštantného primárneho štrukturálneho salda na obdobie medzi rokmi 2024 až 2026 vyplýva značne vyššie primárne saldo ako saldo predpokladané v predchádzajúcom období, a to z dôvodu prognózy kladnej a rozširujúcej sa produkčnej medzery a úspor na verejných výdavkoch na dôchodky vyplývajúcich z predchádzajúcich dôchodkových reforiem (t. j. z nižších nákladov na starnutie). Od druhej polovice 20. rokov 21. storočia, po zatvorení produkčnej medzery, sa primárne saldo zníži, hoci ostane mierne vyššie ako predchádzajúci predpoklad, a to až do druhej polovice 50. rokov 21. storočia, ako sa uvádza v súčasnej prognóze predpokladov primárneho štrukturálneho salda a nákladov na starnutie. Ku koncu obdobia bude ďalší pokles nákladov na starnutie, za predpokladu, že sa ostatné faktory nezmenia, príčinou podstatného zlepšenia primárneho salda, ktoré v roku 2060 dosiahne 3,6 %( ). V horizontálnom prístupe Komisie sa predpokladá, že reformy súvisiace s dôchodkovým systémom budú mať za následok fiškálne úspory uvedené v správe o starnutí z roku 2021( ) a že všetky súvisiace úspory sa použijú na splácanie dlhu. Tabuľka 2: Zmeny fiškálneho predpokladu Zdroj: útvary Komisie Poznámka: Primárne saldá uvedené v tejto tabuľke sú vyjadrené z hľadiska európskeho systému účtov 2010 a vychádzajú z prognózy Komisie z jari 2022 na roky 2022 – 2023. Tabuľka 3: Hlavné predpoklady základného scenára – návrh Zdroj: útvary Komisie Poznámka: Primárne saldo uvedené v tejto tabuľke je vyjadrené z hľadiska európskeho systému účtov 2010 a vychádza z prognózy Komisie z jari 2022 na roky 2022 – 2023. Tabuľka 4: Hlavné predpoklady scenárov – návrh Zdroj: útvary Komisie Poznámka: Primárne saldá uvedené v tejto tabuľke sú vyjadrené z hľadiska európskeho systému účtov 2010 a vychádzajú z prognózy Komisie z jari 2022 na roky 2022 – 2023. Aktualizácia analýzy udržateľnosti dlhovej služby má za následok významný posun hodnoty trajektórií dlhu a hrubých potrieb v oblasti financovania smerom nadol vo všetkých scenároch, v čom sa odráža nižší východiskový bod, vyššie inflačné očakávania( ) a nový fiškálny postup založený na predpoklade nezmenenej politiky( ). Pomer dlhu k HDP v roku 2021 dosiahol 193 %, čo je o 10 percentuálnych bodov menej, než sa očakávalo v predchádzajúcej správe. Toto zlepšenie bolo spôsobené predovšetkým vyšším nominálnym HDP, než sa očakávalo, ale aj primárnym deficitom, ktorý je nižší, ako sa očakávalo. Vzhľadom na vysokú úroveň dlhu analýza udržateľnosti dlhovej služby vo všeobecnosti poukazuje na vysoké riziká zo strednodobého hľadiska(). V základnom scenári sa pomer dlhu k HDP v roku 2060 zníži približne na 32 % HDP, zatiaľ čo hrubé potreby v oblasti financovania v dlhodobom horizonte klesnú pod úroveň 10 %( ). Jedným z hlavných faktorov zmeny v porovnaní s predchádzajúcou správou je rýchlejší nárast nominálneho HDP, najmä z krátkodobého a strednodobého hľadiska, ktorý je zásadne ovplyvnený prudkým zvýšením inflácie, ktorá sa odráža aj v trhových inflačných očakávaniach. Toto zlepšenie nie je úplne vyrovnané zvýšením úrokových sadzieb z dôvodu dlhotrvajúcej váženej priemernej splatnosti gréckeho štátneho dlhu, ktorý zmierňuje vplyv pohybu trhových úrokových sadzieb z krátkodobého a strednodobého hľadiska. Ďalším významným faktorom pre aktualizované výsledky je fiškálna trajektória založená na predpoklade nezmenenej politiky. Vzhľadom na predpokladané primárne štrukturálne saldo na úrovni 1,4 % HDP na rok 2023 a predpoklady týkajúce sa vývoja nákladov na starnutie je fiškálna trajektória od roku 2023 do roku 2060 v priemere o 0,4 percentuálneho bodu vyššia ako v predchádzajúcom predpoklade na úrovni 2,2 % HDP. V scenári s vyššou rizikovou prirážkou sa dlh zníži na 42 % HDP v roku 2060 a hrubé financovanie zostane v dlhodobom horizonte pod úrovňou 10 % HDP. Dokonca aj v scenári nízkeho rastu( ) pomer dlhu k HDP v dlhodobom horizonte klesá a hrubé potreby v oblasti financovania zostávajú pod úrovňou 20 % HDP. S cieľom zabezpečiť sa pre prípad rizík fiškálnej politiky sa vo štvrtom scenári predpokladá trajektória nižšieho primárneho salda( ). Z tohto scenára vyplýva podstatne nižšie primárne saldo s priemernou hodnotou 0,4 % HDP na obdobie 2023 – 2060. V tomto scenári dlh stále klesá, jeho znižovanie je však oveľa pomalšie ako v iných scenároch a na konci prognózovaného obdobia zostáva nad úrovňou 100 % HDP. Hrubé potreby v oblasti financovania sú takisto vyššie, pričom sa držia na úrovni približne 15 % HDP v strednodobom horizonte a mierne nad 20 % HDP v dlhodobom horizonte. Graf 1: Výsledky analýzy udržateľnosti dlhovej služby Zdroj: útvary Komisie Posúdenie udržateľnosti dlhovej služby závisí od základných predpokladov a podlieha značnej neistote, najmä v súvislosti so súčasným inflačným šokom. Z nového fiškálneho postupu vyplýva v priemere podstatne vyšší primárny prebytok než v rámci predchádzajúceho fiškálneho predpokladu. Dosiahnutie a udržanie priemerného primárneho salda na úrovni 2,6 % počas takmer 40 rokov je veľmi ambiciózny cieľ, ktorý si vyžaduje fiškálnu disciplínu, ktorá nemá precedens takmer v žiadnom členskom štáte EÚ. Fiškálny predpoklad nezmenenej politiky predstavuje súčasné nastavenie fiškálnej politiky a reviduje sa po každej prognóze Komisie. Ako sa zdôrazňuje v scenári nižšieho primárneho štrukturálneho salda, fiškálna obozretnosť má kľúčový význam pre zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby v prípade, ak sú riziká ohrozujúce udržateľnosť výraznejšie. Pokiaľ ide o infláciu, ak by bolo jej aktuálne prudké zvýšenie menej trvalé, ako sa predpokladá na základe súčasnej metodiky a očakávaní trhu, viedlo by to k vývoju s vyšším dlhom z dôvodu nižšieho nominálneho rastu. Pokiaľ ide o reálny rast, potenciálny rast Grécka je v súčasnosti pod úrovňou dlhodobého rastu, ktorý sa predpokladá v základnom scenári aj v scenári nízkeho rastu, ktoré obsahujú vplyv očakávaného rastu investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vychádzajúc zo štandardných simulácií Komisie T + 10 upravených na základe modelu QUEST až do desiateho roku prognózy a ktoré sú zakotvené v makroekonomických predpokladoch správy o starnutí z roku 2021( ). Dosiahnutie vyššej miery prognózovaného potenciálneho rastu produkcie si vyžiada vykonanie štrukturálnych reforiem a spoľahlivé investície na podporu rastu vrátane tých, ktoré sú uvedené v pláne obnovy a odolnosti Grécka. Sú kľúčové aj re dlhodobé udržanie priaznivých úrokových sadzieb. VÝVOJ VO FINANČNOM SEKTORE Grécke banky zavŕšili mimoriadny rok znížením objemu nesplácaných úverov, kým pozornosť sa postupne presúva na riešenie nesplácaného dlhu ekonomicky životaschopných dlžníkov, ak je to možné. Podiel nesplácaných úverov bol v decembri 2021 na úrovni 12,8 % na individuálnom základe, pričom výrazne klesol z 30,1 % koncom roka 2020 a 40,6 % koncom roka 2019. Dve zo štyroch bánk so systémovým významom zaznamenali jednociferný podiel nesplácaných úverov koncom roka 2021 a zvyšné dve by mali splniť rovnaký cieľ najneskôr do konca roka 2022. Hlavným faktorom za týmto rýchlym poklesom objemu nesplácaných úverov, ktorý sa znížil na 18,4 miliardy EUR z jeho vrcholu 107,2 miliardy EUR (koniec marca 2016)( ), boli sekuritizačné transakcie v rámci systému ochrany aktív Hercules. Tri ďalšie sekuritizačné transakcie bánk so systémovým významom sa stále pripravujú( ) a očakáva sa, že budú dokončené včas. Náklady budúcich transakcií bánk, ktoré sú originátormi sekuritizácií, sa zvýšia z dôvodu rastúcich záručných poplatkov spôsobených vplyvom vojny na Ukrajine na rozpätia pre swap na kreditné zlyhanie. Budúce úsilie priblížiť podiel nesplácaných úverov k priemeru EÚ bude čoraz viac závisieť od nových úverov ponúkaných bankami (účinok menovateľa), ako aj od správy úverov v stave zlyhania alebo úverov, v prípade ktorých hrozí riziko zlyhania, a od schopnosti bánk ponúkať životaschopné dlhodobé riešenia. Zároveň bude kľúčové účinné vymáhanie kolaterálu v prípadoch, keď úspešná reštrukturalizácia nie je reálna. Graf 2: Vývoj objemu hrubých nesplácaných úverov a podielu nesplácaných úverov gréckych bánk Zdroj: Národná banka Grécka Poznámka: Hrubé nesplácané úvery ako podiel celkových zákazníckych úverov v prípade súvahových úverov v súlade s vymedzeniami Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Čistý nárast nových nesplácaných úverov pokračuje obmedzeným tempom vzhľadom na to, že pretrvávajú riziká pre kvalitu aktív bánk. Čisté prílevy( ) nesplácaných úverov pokračovali aj vo štvrtom štvrťroku 2021, teda už piaty štvrťrok za sebou, hoci viac obmedzeným tempom. Platnosť stimulačných produktov (tzv. step-up produktov) bánk ponúkaných perspektívnym zákazníkom, ktorí čelia dočasným ťažkostiam, a zostávajúce moratórium na platby udelené odvetviu ubytovacích služieb a pohostinských činností už takmer úplne uplynuli na konci roka 2021, kým významné množstvo úverov využívajúcich opatrenia štátnej podpory prostredníctvom schém Gefyra a Gefyra II( ) postupne opustilo tieto schémy v prvej polovici roka. Banky naďalej vykazujú stabilnú a nízku mieru platobnej neschopnosti a opakovanej platobnej neschopnosti v prípade úverov po ukončení moratória a počiatočné náznaky poukazujú na podobnú mieru platobnej neschopnosti v prípade úverov, ktoré ukončujú schémy Gefyra, a trochu vyššiu mieru v prípade úverov ukončujúcich stimulačné produkty bánk. Prvé spoľahlivé výsledky po ukončení týchto podporných opatrení však budú k dispozícii až koncom júna 2022. Hoci je priame alebo nepriame vystavenie gréckeho bankového sektora ruským alebo ukrajinským rezidentom len obmedzené, pre kvalitu aktív bánk existujú riziká horšieho než očakávaného vývoja vyplývajúce z možných druhotných vplyvov na hospodársky výhľad a reálny disponibilný príjem domácností, ktoré súvisia s nevyprovokovanou inváziou Ruska na Ukrajinu. Úspešné riešenie súkromného nesplácaného dlhu z minulosti čoraz viac závisí od správcov zodpovedných za obsluhu sekuritizovaných a predaných úverov. Nesplácaný dlh, ktorý sa odpočítal zo súvah bánk, zostáva v rukách špecializovaných nebankových finančných inštitúcií (t. j. správcov), ktoré ku koncu decembra 2021 spravovali prevažne nesplácané úvery v hodnote 79,7 miliardy EUR, z čoho veľká časť bola vo forme sekuritizovaných portfólií nesplácaných úverov v rámci systému Hercules. Tieto inštitúcie sa usilujú o maximalizáciu vymáhania pohľadávok prostredníctvom reštrukturalizácií, a ak to nie je možné, tak prostredníctvom likvidácií. Pandémia sťažila hladké vykonávane podnikateľských plánov správcov v prípade niektorých sekuritizovaných portfólií nesplácaných úverov. Očakáva sa, že nový nástroj na mimosúdne riešenie a normalizácia postupu na vymáhanie dlhov, ktorá sa začala v štvrtom štvrťroku 2021, takisto uľahčia úsilie správcov o splnenie cieľov z podnikateľských plánov. Navyše s cieľom zlepšiť tvorbu peňažných tokov v prípade niektorých z týchto nástrojov správcovia posudzujú cielený predaj úverových portfólií. Postupný rozvoj sekundárneho trhu s týmito úvermi by mal uľahčiť refinancovanie bankou v prípade dlžníkov, ktorí podstúpia reštrukturalizáciu a znovu začnú splácať, čo im môže za určitých podmienok umožniť v budúcnosti znovu vstúpiť do úverového portfólia bánk. Ziskovosť bánk v hlavnej oblasti ich činnosti sa zvýšila prostredníctvom jednorazových položiek ovplyvňujúcich výsledky. Všetky štyri banky vykázali v roku 2021 zisky, ak sa vylúčia jednorazové udalosti. Výsledky dvoch bánk so systémovým významom boli ovplyvnené jednorazovými stratami odvodenými z očisťovania nesplácaných úverov. Napriek tomu podľa vlastných výpočtov bánk boli všetky opakované operácie ziskové, čo naznačuje postupný návrat k ziskovosti. Silný rast poplatkov a provízií pomohol do značnej miery vyrovnať tlaky na príjmy z úrokov z dôvodu prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami a dokončenia sekuritizácie nesplácaných úverov ( ) a zároveň zlepšil kvalitu mixu príjmov. Vzhľadom na významné podiely v domácich štátnych dlhopisoch systémové banky prijali opatrenia na zmiernenie vplyvu možných zvýšení prirážok na štátne dlhopisy na ich ziskovosť. Na strane nákladov banky pokračujú v úsilí o znižovanie nákladov na zamestnancov. Súčasná neistota na trhu má nepriaznivý účinok na náklady bánk na dlhodobé nezabezpečené financovanie a môže mať vplyv na ich stratégiu týkajúcu sa ďalších emisií dlhových nástrojov s cieľom splniť minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL) ( ), a to z hľadiska načasovania a typu emitovaných nástrojov. Banky plánujú kompenzovať prípadné tlaky na svoje náklady na financovanie vyvolané týmito faktormi vykonávaním podnikateľských plánov, v ktorých sa zohľadňujú vyhliadky na úverový rast, obmedzené zníženia hodnoty spôsobené nedávnym úsilím o zníženie objemu nesplácaných úverov a vývoj alternatívnych zdrojov príjmov urýchlením digitálnej transformácie bánk. Banky zachovali svoje ambiciózne ciele podnikateľských plánov týkajúce sa značného objemu nových úverov napriek rizikám horšieho než očakávaného vývoja vyplývajúcim z druhotných vplyvov súčasnej geopolitickej neistoty a vysokých cien energií na dopyt po úveroch. Zároveň sa povaha dopytu po úveroch zo strany podnikov môže presunúť smerom k prevádzkovému kapitálu namiesto financovania investičných potrieb. Očistenie súvah bánk ďalej vplývalo na kapitálové pozície bánk, vo výhľade na rok 2022 sa však pozitívne prejavuje nižšia potreba tvorby rezerv( ) a intenzívnejšia tvorba interného kapitálu prostredníctvom vyšších ziskov. Priemerný podiel vlastného kapitálu Tier 1 a priemerný celkový podiel kapitálu bánk dosahovali na konci roku 2021 úroveň 12,6 %, resp. 15,2 % rizikovo vážených aktív na konsolidovanom základe( ). Kapitálová pozícia bánk bola aj tak nižšia ako na konci roku 2020 (15,0 % a 16,6 %), čím sa prejavili náklady na znižovanie pákového efektu nesplácaných úverov a postupné ukončovanie prechodných prudenciálnych úprav( ). Kapitálovú pozíciu bánk v roku 2021 posilnilo úspešné zvyšovanie základného imania v dvoch bankách a niekoľko syntetických sekuritizácií( ). Očakáva sa, že ďalšie chystané opatrenia na zlepšenie stavu kapitálu sa prejavia v roku 2022, pričom kapitálovej pozícii bánk by mala prospieť aj tvorba organického zisku prostredníctvom vyšších ziskov. Keďže podstatná časť opatrení na zníženie objemu nesplácaných úverov už bola dokončená, očakáva sa znižovanie vplyvu očisťovania nesplácaných úverov na kapitálové pozície. Kapitálová pozícia však naďalej patrí medzi najnižšie v EÚ a jej kvalita naďalej vyvoláva obavy, keďže obsahuje vysoký podiel odložených daňových úľav, ktorý sa zvyšuje (približne 64 % kapitálu v oblasti dohľadu na konci roka 2021 na konsolidovanej úrovni).