Riešenie morského odpadu vytvára hospodárske príležitosti. Obehové hospodárstvo podporuje konkurencieschopnosť našich podnikov tým, že prispieva k vytvoreniu hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje, ktoré má nulové emisie uhlíka, ako aj pracovných miest na jeho udržanie. Inovácie v oblasti dizajnu výrobkov s cieľom predísť vzniku plastového odpadu a mikroplastov, ale aj investície do prevencie vzniku morského odpadu (napr. pri nakladaní s odpadom a odpadovými vodami, v prístavných zberných zariadeniach alebo pri recyklácii rybárskych sietí) a do udržateľných alternatívnych materiálov, výrobkov a obchodných modelov poskytnú možnosť vytvorenia pracovných miest, ako aj posilnenia technických a vedeckých zručností a konkurencieschopnosti priemyslu v oblastiach rastúceho celosvetového záujmu.

Množstvo plastového morského odpadu v oceánoch a moriach rastie na úkor ekosystémov, biodiverzity a potenciálne aj ľudského zdravia a spôsobuje všeobecné obavy. Súčasne sa vyhodením odpadu stráca cenný materiál, ktorý by sa mohol vrátiť späť do hospodárstva. Plasty tvoria 80 – 85 % celkového počtu predmetov morského odpadu, čo sa meria podľa počtov na plážach.

V súčasnom návrhu sa rieši len časť problematiky plastového morského odpadu. Je zahrnutý do všeobecného integrovaného a jednotného európskeho prístupu na riešenie všetkých zdrojov plastového morského odpadu, ako sa podrobne uvádza v nedávno prijatej stratégii pre plasty. V tejto stratégii sa zdôrazňujú medzery alebo nedostatky v súčasnom právnom a politickom rámci na riešenie plastového morského odpadu a navrhujú sa v nej cielené opatrenia na zlepšenie prevencie, zberu a recyklovateľnosti plastov, najmä plastových obalov. Okrem toho sa zameriava na vytvorenie regulačného rámca pre plasty s biologicky rozložiteľnými vlastnosťami s cieľom zabrániť poškodeniu ekosystémov. Európska chemická agentúra pripravuje dokumentáciu o obmedzeniach v súvislosti s mikroplastickými časticami zámerne pridávanými do prípravkov, ako sú kozmetické prípravky, a s používaním oxo-degradovateľných plastov; pripravujú sa opatrenia v súvislosti s mikroplastmi, ktoré sa zámerne nepoužívajú vo výrobkoch, ale vytvárajú sa počas ich používania, napríklad z pneumatík a textílií, ako aj v súvislosti so znižovaním únikov predprodukčných plastových peliet.

Týmto návrhom sa zároveň zavádzajú opatrenia na zlepšenie riadenia odpadového rybárskeho výstroja obsahujúceho plast a vráteného na pobrežie a jeho financovanie. Očakáva sa, že tieto mechanizmy a stimuly zvýšia podiel obnovených rybárskych výstrojov na konci ich životného cyklu. Spracovanie odpadu vzniknutého z rybárskeho výstroja sa reguluje a do určitej miery finančne podporuje prostredníctvom radu nástrojov EÚ, pričom sa rieši najmä väzba medzi všeobecnými pravidlami týkajúcimi sa odpadu a odpadu z morských zdrojov a rybárskeho výstroja, a sledovaním a podávaním správ o stratenom alebo nepoužívanom rybárskom výstroji na mori. Týmto návrhom sa dopĺňajú existujúce právne predpisy o prístavných zberných zariadeniach na vyloženie odpadu z lodí, ktoré sú v súčasnosti predmetom revízie. Navrhované preskúmanie zahŕňa rybárske plavidlá v systéme 100 % nepriamych poplatkov, čo tieto plavidlá oprávňuje na vyloženie všetkého ich odpadu v prístavoch, a to vrátane nepoužívaného rybárskeho výstroja. Okrem toho sa ním dopĺňa aj plánovaná revízia nariadenia o kontrole rybárstva, ktorou sa posilní ustanovenie o oznamovaní strateného výstroja, ako aj ustanovenia súvisiace so získaním strateného výstroja.

Zabezpečil sa aj súlad so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, v ktorej sa stanovujú požiadavky na zber a spracovanie komunálnych odpadových vôd a kritériá kvality na ich spracovanie. Hoci sa v smernici umožňuje zachytenie značnej časti vypúšťaného znečistenia, v súčasnosti nie je dostatočne efektívna, a to najmä pokiaľ ide o zachytávanie a spracovanie znečistenia z búrkových prietrží. Okrem toho niektoré splachované predmety, ako sú plastové vatové tyčinky do uší a hygienické potreby, sa dobre nezachytávajú v existujúcich zariadeniach, a preto končia na európskych plážach. Tento legislatívny návrh slúži ako doplnok tejto smernice tým, že sa v ňom navrhuje konať proti prúdu čistenia odpadových vôd prostredníctvom zvyšovania povedomia, rozšírenej zodpovednosti výrobcu a požiadaviek na označovanie určitých jednorazových plastových výrobkov.

Vzhľadom na to, že táto iniciatíva sa zameriava na efektívnejšie využívanie zdrojov a celkovo efektívnejšie a obehové hospodárstvo plastov s lepšími hospodárskymi a environmentálnymi výsledkami, je plne v súlade s cieľmi politiky obehového hospodárstva. Obehové hospodárstvo je neoddeliteľnou súčasťou desiatich priorít Komisie pod vedením predsedu Junckera, konkrétne prvej priority v oblasti zamestnanosti, rastu a investícií. Táto iniciatíva bola oznámená aj v rámci stratégie EÚ pre plasty, a to ako súčasť kľúčových opatrení plánovaných v rámci akčného plánu obehového hospodárstva.

Podľa právnych predpisov EÚ o odpade by mal byť všetok odpad predmetom zberu a riadneho spracovania. V týchto právnych predpisoch sa stanovujú ciele v oblasti recyklácie komunálneho odpadu (65 % do roku 2030) a odpadu z plastových obalov (55 % do roku 2030), čím sa ďalej zvýši zachytávanie plastového odpadu. Členské štáty však dokážu dosiahnuť tieto ciele bez zvýšeného úsilia v oblasti odpadu. V rámci najnovších zmien rámcovej smernice o odpade sa bude vyžadovať, aby členské štáty prijali opatrenia na identifikáciu hlavných zdrojov morského odpadu a aby prijali opatrenia na predchádzanie vzniku odpadu a zníženie množstva odpadu v týchto zdrojoch. Napriek tomu však množstvo faktorov spojených s nedostatočnou odpadovou infraštruktúrou a nevhodným správaním spotrebiteľov bude mať stále za následok vyhadzovanie odpadu a únik plastov do životného prostredia. Súčasnou iniciatívou sa dopĺňajú nové právne predpisy o odpade tým, že sa v nej poskytujú riešenia na európskej úrovni pre značnú časť zdrojov odpadu. Zdôrazňuje sa v nej význam právneho nástroja zameraného na výrobky, čo potvrdzujú aj výsledky získané zo smernice o plastových taškách, ktorá bola prvým európskym nástrojom tohto druhu a v rámci ktorej sa dosiahlo skutočné zníženie spotreby a súvisiacich environmentálnych vplyvov predmetného výrobku.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Navrhuje sa vyhradený legislatívny nástroj na riešenie všetkých jednorazových plastových výrobkov, ktoré sú predmetom jedného právneho nástroja, a to vymedzením konkrétnych cieľov a opatrení zameraných na zabránenie ich vplyvu na morský odpad a zníženie tohto vplyvu. Takýto vyhradený legislatívny nástroj sa považuje za najvhodnejší, aby sa zabránilo roztriešteniu právneho prostredia v porovnaní s alternatívnym prístupom, ktorý by zahŕňal zmenu viacerých právnych nástrojov, ako je rámcová smernica o morskej stratégii, smernica o obaloch a odpadoch z obalov, rámcová smernica o odpade, smernica o prístavných zberných zariadeniach alebo nariadenie o kontrole rybolovu.

Návrh je cielený a primeraný, keďže sa zameriava na najviac nachádzané makroplastové predmety na európskych plážach podľa počtu, a to jednorazové plastové predmety a rybársky výstroj. Zohľadňovanie predmetov podľa počtu je najlepší dostupný ukazovateľ environmentálnych, sociálnych a hospodárskych vplyvov. Táto iniciatíva sa zameriava na desať najviac nachádzaných jednorazových plastových predmetov, ktoré podľa počtu predstavujú 86 % všetkých jednorazových plastových predmetov (čo teda predstavuje 43 % všetkého morského odpadu). Regulácia všetkých jednorazových plastových výrobkov nájdených na plážach by nebola primeraná v porovnaní s potenciálnou pridanou hodnotou. Viedla by k zbytočným nákladom a zaťaženiu členských štátov.

Ak členské štáty nekoordinovaným spôsobom prijmú opatrenia s rôznym rozsahom pôsobnosti, zameraním a rôznou úrovňou ambícií, vznikne riziko roztrieštenia trhu. Súčasné akcie sa zameriavajú na rôzne plastové výrobky a prijímajú rôzne prístupy (napríklad zákaz používania plastových vatových tyčiniek v Taliansku, francúzske pravidlá obmedzujúce predaj jednorazových plastových okuliarov a tanierov, pokiaľ nespĺňajú špecifické kritériá biologickej odbúrateľnosti). To by mohlo viesť k rôznym obmedzeniam prístupu na trh medzi členskými štátmi, k prekážkam pre voľný pohyb tovaru a pre rovnaké podmienky medzi výrobcami v rôznych krajinách, čím by sa ohrozilo účinné dosiahnutie cieľa v oblasti znižovania morského odpadu, ktorý má rozsiahlejšie vplyvy na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni. Z toho dôvodu je nevyhnutné vytvoriť harmonizovaný legislatívny rámec, v ktorom sa stanovia spoločné ciele a opatrenia na úrovni EÚ na predchádzanie vzniku a zníženie morského odpadu, aby sa opatrenia členských štátov mohli zamerať na konkrétne použitie jednorazových plastových výrobkov a rybárskeho výstroja obsahujúceho plasty. Typ opatrení, ktoré sa majú použiť, sa líši, hoci vychádza zo spoločného posúdenia, a to podľa druhu plastového predmetu, pričom sa zohľadňuje pridaná hodnota potenciálnych opatrení EÚ a komplementárnosť s opatreniami prijatými členskými štátmi EÚ.

V posúdení sa navyše poukazuje na narastajúce a preukázané riziko roztrieštenosti trhu, najmä v tom, ako regióny alebo jednotlivé členské štáty riešia otázku jednorazových plastových predmetov a rybárskeho výstroja. Cieľom tohto návrhu je preto zabezpečiť minimálnu súdržnosť opatrení v členských štátoch, a to s cieľom vyhnúť sa nerovnakým podmienkam, ktoré by mohli narušiť konkurencieschopnosť medzi prevádzkovateľmi, čo by zasa ohrozilo dosiahnutie cieľa v oblasti zníženia miery odpadov. Týmto legislatívnym návrhom sa dosahuje správna vyváženosť medzi dostupnosťou alternatív a potrebou harmonizácie.

V dôsledku toho sa v konečnom posúdení vplyvu ďalej objasňuje, že morský odpad spôsobuje hospodárske, sociálne a environmentálne škody, a poukazuje sa na to, ako sa pokrývajú medzery v existujúcom acquis, keďže existujúce právne predpisy týkajúce sa nakladania s odpadom, čistenia odpadových vôd, prístavných zberných zariadení atď. dostatočne neriešia problémové faktory, pokiaľ ide o vplyvy určitých predmetov. Pokiaľ ide o jednorazové plastové predmety, právne predpisy o odpade budú mať vplyv predovšetkým na zvyšovanie miery recyklácie s menším vplyvom na vyhadzovanie odpadu. Preventívne opatrenia zamerané na zníženie spotreby sú účinnejšie. V posúdení vplyvu sa potvrdilo, že ako skupina, najčastejšie nachádzané jednorazové plastové predmety a rybársky výstroj majú veľký podiel na makroplastovom morskom odpade. V počtoch predstavujú približne 70 % odpadu na plážach, ale ich podiel sa počíta aj pre každý jednotlivý predmet. V prípade rybárskeho výstroja bol vývoj dodatočných opatrení súčasťou prístupu, ktorý sa uplatnil v kontexte stratégie EÚ pre plasty a navrhovanej revízie smernice o prístavných zberných zariadeniach. V navrhovanej revízii tejto smernice nebudú individuálni rybári penalizovaní za to, že sa odpad na brehu nakladá. Prístavné poplatky sa však zvýšia, ak sa vyvezie viac odpadu, a zariadenia na nakladanie s odpadmi je potrebné modernizovať, najmä v malých rybárskych prístavoch, ktoré používajú mnohé plavidlá. Okrem zabezpečenia posilneného hospodárstva s odpadovým rybárskym výstrojom, ktorý sa dostane do prístavu, sa v navrhovanom systéme rozšírenej zodpovednosti výrobcu zabezpečuje, aby výrobcovia rybárskeho výstroja obsahujúceho plasty prevzali náklady na riadenie toku odpadov vrátane niektorých alebo všetkých nákladov súvisiacich s prístavnými zbernými zariadeniami.

Zhrnutie posúdenia vplyvu je pripojené k návrhu. Výbor pre kontrolu regulácie vydal k posúdeniu vplyvu negatívne stanovisko, po ktorom nasledovalo druhé stanovisko založené na revidovanom posúdení vplyvu, ktoré bolo pozitívne s výhradami. V konečnom stanovisku výbor uznáva, že v revidovanej správe sa jasnejšie uvádza rozsah iniciatívy, obmedzený na makroplasty. Ďalšie podrobnosti sa požadovali najmä v súvislosti s doplnkovou úlohou nového nástroja v existujúcich právnych predpisoch, pokiaľ ide o 1. rybársky výstroj (pridaná hodnota v porovnaní s nariadením o kontrole rybného hospodárstva, so smernicou o prístavných zberných zariadeniach a s Európskym námorným a rybárskym fondom), a 2. jednorazové plastové predmety (vysvetlenie nedostatku ambícií súčasných právnych predpisov alebo slabého vykonávania). Výbor pre kontrolu regulácie ďalej požiadal o objasnenie škodlivosti jednorazových plastových predmetov ako skupiny a ako jednotlivých predmetov a skutočnosti, že opatrenia jednotlivých členských štátov by mohli viesť k roztriešteniu trhu.

Pokiaľ ide o jednorazové plastové predmety a rybársky výstroj, Európska komisia sa opierala aj o prácu externých konzultantov. Pokiaľ ide o jednorazové plastové predmety, na základe údajov Spoločného výskumného centra analyzovali faktory a cesty morského odpadu a možné kľúčové opatrenia, ktoré by sa mali predložiť v tomto novom legislatívnom návrhu s cieľom riešiť problém s jednorazovými plastovými predmetmi. Pokiaľ ide o rybársky výstroj, uskutočnila sa samostatná hĺbková štúdia, aby sa zistilo, kde sú legislatívne medzery a ktoré opatrenia by mali dopĺňať existujúci základný scenár s cieľom znížiť vplyv rybárskeho výstroja na morské prostredie. V analýze sa zohľadnili preskúmania existujúceho výskumu v literatúre, semináre s účasťou úradníkov Komisie a externých zainteresovaných strán a sekundárny výskum vrátane databáz PRODCOM a Eurostat (údaje o zahraničnom obchode, dovoze, vývoze a výrobe EÚ).

Technická skupina Spoločného výskumného centra pre činnosti súvisiace s morským odpadom (programy monitorovania, kampane na čistenie odpadu a výskumné projekty) v roku 2016 zhromaždila v rámci rámcovej smernice o morskej stratégii informácie o predmetoch morského odpadu nájdeného na európskych plážach, a to z 276 pláží v 17 členských štátoch EÚ a zo štyroch regionálnych morí. Počas 679 prieskumov sa zaznamenalo 355 671 predmetov, ktoré boli zoradené podľa ich množstva, najmä podľa hlavného zoznamu kategórií predmetov odpadu na plážach uvedeného v rámcovej smernici o morskej stratégii. Zoznam Spoločného výskumného centra sa potom použil na zostavenie kratšieho zoznamu samostatných klasifikácií, ktoré poskytujú pomerné podiely predmetov, ktoré sú podobné z hľadiska zdroja, použitia alebo materiálu a vo všeobecnosti spadajú do pôsobnosti vymedzenej oblasti politiky. Tieto údaje sa doplnili aj niekoľkými už existujúcimi prebiehajúcimi projektmi, ako je projekt Marine Litter Watch vypracovaný Európskou environmentálnou agentúrou.

V rámci verejnej konzultácie, ktorá prebiehala od decembra 2017 do februára 2018, sa prijalo viac ako 1800 príspevkov. Až 98,5 % respondentov sa domnievalo, že opatrenia na riešenie morského odpadu pozostávajúceho z jednorazových plastových predmetov sú „potrebné“ a 95 % respondentov sa domnievalo, že sú „potrebné a naliehavé“. Viac ako 70 % výrobcov a viac ako 80 % značiek a subjektov zaoberajúcich sa recykláciou považovalo opatrenia za „potrebné a naliehavé“. Iba 2 % respondentov sa domnievali, že na európskej úrovni by sa nemali zavádzať žiadne nové opatrenia a 79 % respondentov sa domnievalo, že ak sa neprijmú opatrenia na úrovni EÚ, budú naďalej neúčinné.

·predmety, pre ktoré neexistujú alternatívy. Pokiaľ ide o takéto predmety, cieľom je obmedziť škody lepším informovaním spotrebiteľov a zabezpečiť, aby boli výrobcovia finančne zodpovední za následky pre životné prostredie,

·predmety, ktoré sú už riadne zachytené, pričom cieľom je zabezpečiť, aby skončili v existujúcom (alebo plánovanom) zariadení na separovaný zber a recykláciu.

Štyri scenáre sa porovnávali so základným scenárom 1 a sú opísané ďalej.

Scenár 2a - Nižší vplyv na znižovanie morského odpadu

V rámci tohto scenára by sa faktory riešili obmedzene. Zahŕňa informačné kampane, dobrovoľné činnosti a označovanie, ktoré by mohli zvýšiť všeobecné povedomie (napr. o problematike odpadu, typických cestách, správnej likvidácii), a teda aj zlepšiť správanie spotrebiteľov. Nie je však jasné, aký bude výsledok, keďže existuje len málo dôkazov o tom, že takéto povedomie skutočne zmení správanie ľudí.

Scenár 2b - Stredný vplyv na znižovanie morského odpadu

Tento scenár je účinnejší ako 2a, pričom je náročnejší na vykonávanie a prináša so sebou ďalšie náklady a zaťaženie pre tých, ktorých sa týka.

Scenár 2c - Stredne vysoký vplyv na znižovanie morského odpadu (zvolená možnosť)

V rámci tohto scenára by sa primeranejšie riešili príslušné faktory, pričom by bol rozsiahlejší, pokiaľ ide o zmenu správania spotrebiteľov. Zahŕňa opatrenia v oblasti dizajnu výrobkov pre nápojové fľaše v súvislosti s viazanými uzávermi, ktoré by mali priamy vplyv na únik uzáverov do životného prostredia.

Scenár 2d - Najvyšší vplyv na znižovanie morského odpadu

V rámci tohto scenára sa ďalej zlepšuje riešenie príslušných faktorov, najmä nedostatok stimulov na správny zber a riadenie jednorazových plastových predmetov na konci ich životného cyklu, ale pri vyšších nákladoch, najmä pokiaľ ide o čistenie odpadových vôd. Zahŕňa zavedenie systému vratných záloh alebo rovnocenných systémov a znamenal by dodatočné náklady (približne 1,4 miliardy eur pre EÚ), ale ďalej by výrazne znižoval množstvo morského odpadu a tiež by sa zlepšila kvalita zozbieraných materiálov a miera recyklácie. Náklady na zavedenie a prevádzku systému vratných záloh, tak, ako v prípade všetkých systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcu, zvyčajne znášajú hospodárske subjekty zapojené do príslušného dodávateľského reťazca v závislosti od fungovania, ale nie zo strany verejných orgánov. Osvedčené postupy pre čistenie odpadových vôd by zlepšili infraštruktúru, ale vyžadovali by si značné dodatočné investície vo výške približne 7,7 miliardy eur ročne. Toto opatrenie by sa ťažko odôvodňovalo, keby cieľom malo byť len riešenie problematiky s vlhčenými utierkami, týka sa však oveľa širšieho rozsahu znečisťujúcich látok. Prebiehajúce hodnotenie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd poskytne podrobnejšie údaje o tejto otázke.

S cieľom vyhnúť sa neplánovaným následkom v súvislosti s hospodárskym, environmentálnym a sociálnym vplyvom sa usudzuje, že prechod na alternatívy by mal byť zameraný na výsledok a mal by mať široký priestor možných riešení. Takýto prístup je v súlade so zásadou inovácií, vďaka čomu je legislatívny návrh orientovaný na budúcnosť (nadčasový) a priaznivý pre inovácie.

V súlade s analýzou vykonanou v súvislosti s rôznymi možnosťami politiky a s osobitosťami každého jednorazového plastového predmetu sa scenár 2c vybral ako uprednostňovaná možnosť. Zahŕňa tieto kroky:

·obmedzenia uvádzania jednorazových plastových predmetov na trh s ľahko dostupnými alternatívami (napr. slamky),

·všeobecné ciele znižovania (napr. poháre na nápoje, nádoby na potraviny), ktoré členským štátom umožňujú prijímať vlastné opatrenia na dosiahnutie zníženia. Náklady na vykonávanie týchto opatrení budú potom závisieť od výberu a úpravy opatrení prijatých na vnútroštátnej úrovni,

·opatrenia na zvyšovanie povedomia a systémy rozšírenej zodpovednosti výrobcu pre všetky predmety, na ktoré sa nevzťahuje opatrenie na obmedzenie trhu s cieľom prispieť k nákladom na prevenciu, nakladanie s odpadom vrátane čistenia odpadu okrem rybárskeho výstroja,

·požiadavky na označovanie s cieľom informovať spotrebiteľov o vhodných spôsoboch likvidácie odpadu alebo o spôsoboch likvidácie odpadu, ktorým sa treba vyhnúť (napr. vlhčené utierky),

·opatrenia týkajúce sa dizajnu výrobkov (napr. nápojové fľaše súvisiace s viazanými uzávermi).

V posúdení vplyvu sa však preukázalo, že systémy vratných záloh alebo rovnocenné systémy pre plastové nápojové fľaše, ktoré vedú k podobne vysokým mieram zberu (preskúmané v rámci možnosti 2d), môžu byť veľmi účinným nástrojom, ktorý by viedol k vysokým mieram zberu, pričom by predchádzal vyhadzovaniu odpadu, a najmä morskému odpadu. Systémy vratných záloh sa preto zahrnuli do uprednostňovanej kombinácie politík. Majú priamy pozitívny vplyv na zber vzhľadom na zálohový poplatok a vedú k zlepšeniu kvality zbieraných materiálov a následnej vysokej kvalite recyklácie. Členským štátom sa ponecháva flexibilita pri výbere vhodných nástrojov, a preto sa navrhuje, aby sa stanovil samostatný minimálny cieľ v oblasti zberu, ktorý je stanovený na úrovni, ktorá odzrkadľuje medián miery zberu existujúcich jednorazových plastových fliaš v systéme vratných záloh v EÚ (90 %). Systémy vratných záloh alebo rovnocenné systémy môžu takisto ponúknuť riešenia a infraštruktúru, prostredníctvom ktorých možno dosiahnuť lepší zber nápojových fliaš vyrobených z iných materiálov, konkrétne z hliníka, ktoré podliehajú cieľom v oblasti recyklácie obalov. Členské štáty by preto mali takéto opatrenia zvážiť aj pre nápojové obaly vyrobené z iných materiálov.

Z dôvodov uskutočniteľnosti vykonávania, pokiaľ ide o vlhčené utierky, je prípadným návrhom vybrať možnosť 2b, v rámci ktorej sa plánuje zavedenie povinnosti rozšírenej zodpovednosti výrobcu, požiadavky na označovanie a opatrenia na zvyšovanie povedomia. V prípade hygienických vložiek sa navrhujú požiadavky na označovanie a opatrenia na zvyšovanie povedomia.