Nové partnerstvo pre súdr/Char9Enos/Char9D
konvergenciu konkurencieschopnos/Char9D spoluprácu
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti
Európska komisia
10525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Europe Direct je slu/Char9Eba, ktorá vám pomô/Char9Ee nájs/Char9D
odpovede na vaše otázky o Európskej únii
Nové bezplatné telefónne èíslo:
0 08 0 067891 01 1
Viac doplòujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na Internete.
Dostupné sú cez server Europa (http://europa.eu.int).
Katalogizaèné údaje nájdete na konci tejto publikácie.Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoloèenstiev, 2004ISBN 92-894-4933-0© Európske spoloèenstvá 2004
Rozmno/Char9Eovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in BelgiumV
YTLAÈENÉ NA BIELOM BEZCHLÓROVOM PAPIERI
20525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiiiiPredslov
Cie¾om tejto správy, ktorá je výsledkom práce posledných troch rokov, je pred -
stavi/Char9D víziu Európskej komisie o budúcnosti európskej politiky zameranej na
zmiernenie rozdielov a podporu väèšej ekonomickej, sociálnej a územnejsúdr/Char9Enosti.
Jej príprava nebola len technickým v ýkonom. Naopak, zahàòala rozsiahle kon -
zultácie na európskej, národnej, regionálnej a lokálnej úrovni, v snahe zaruèi/Char9D,
aby nová vízia bola odpoveïou na potreby a oprávnené oèakávania obèanovEurópy.
V priebehu konzultácií mi bolo polo/Char9Eených mnoho vá/Char9Enych otázok o dopade —
„pridanej hodnote” — intervencií Európskej únie v tejto oblasti. Podarilo sa, na-príklad, politikou súdr/Char9Enosti zní/Char9Ei/Char9D ekonomické, sociálne a územné rozdiely
v /Char9Eivotnej úrovni a príle/Char9Eitostiach?
Na tieto dôle/Char9Eité otázky dáva správa podrobnú odpoveï. Potvrdzuje, /Char9Ee prínos
Európy je významný na mnohých úrovniach: v rýchlom zmenšovaní rozdielov vpríjmoch medzi bohatými a chudobnými, vo vytváraní mno/Char9Estva nových prí -
le/Char9Eitostí, èasto v inovaèných èinnostiach, a vo vytváraní sietí spájajúcich regió -
ny, podniky a ¾udí po celom kontinente.
Správa tie/Char9E potvrdzuje, /Char9Ee rovnako dôle/Char9Eitý bol prínos ku spôsobu, akým v Eu -
rópe riešime ekonomické problémy. Európska politika súdr/Char9Enosti je katalyzá -
torom vzniku nových foriem partnerstva, spájajúcich regionálne a miestne
orgány, národné vlády a úniu, ktoré vo v nútri hraníc jednotlivých štátov i cez ne
plánujú a realizujú spoloèné stratégie rozvoja.
Keï bude v roku 2006 súèasná generácia programov vo svojej závereènej
fáze, nebude toto dôle/Char9Eité úsilie zïaleka zavàšené. Budúcnos/Char9D so sebou priná -
ša ve¾a výziev, vyplývajúcich z výrazného zväèšenia sociálnych a ekonomic -
kých rozdielov v únii v dôsledku rozšírenia, z oèakávaného rýchlejšieho tempa
ekonomických zmien, ktoré prinesie sil nejšia konkurencia súvisiaca s globali -
záciou, z dopadu revoluèného vývoja v oblasti nových technológií a z rozvoja
znalostnej ekonomiky. K týmto globál nym ekonomickým zmenám sa pridávajú
zmeny spojené so starnutím populácie a následky migrácie z oblastí mimo
30525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Predslov
ivúnie do jej ve¾komiest a miest. Hlavy štátov a vlád Európskej únie navyše vytý -
èili na zasadaní v Lisabone v marci roku 2000 ambiciózny cie¾, urobi/Char9D z Európy
najúspešnejšiu a konkurenène najsilnejšiu znalostnú ekonomiku na svete.
Odpoveïou Komisie na tieto ekonomické a politické zmeny je návrh novej politiky
súdr/Char9Enosti na obdobie rokov 2007-2013, ktorá umo/Char9Ení všetkým èlenským štátoma všetkým regiónom pracova/Char9D spoloène v prospech udr/Char9Eate¾ného rastu a väèšejkonkurencieschopnosti. Aj v budúcnosti, tak ako dnes, sa úsilie musí sústredi/Char9D napomoc najchudobnejším èastiam únie pri prekonávaní zaostávania, najmä v no -
vých èlenských štátoch. Komisia však zároveò navrhuje, aby sa riešili vá/Char9Ene prob -
lémy, ktorým èelia ostatné èasti únie, napríklad problémy vyvolané ekonomickými
zmenami, úpadkom miest alebo trvalými nevýhodami prírodného charakteru.
Nová generácia politík súdr/Char9Enosti by sa mala realizova/Char9D prostredníctvom zjedno -
dušeného a decentralizovaného systému riadenia. Európa uspeje iba vtedy, ak
doká/Char9Ee zjednoti/Char9D sily a mobilizova/Char9D talent a zdroje všetkých regiónov a všetkýchobèanov. A presne to je cie¾om navrhovaného Nového partnerstva pre súdr/Char9Enos/Char9D .
Michel Barnier
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti
40525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostivObsah
Predslov ................................................. i i i
Zhrnutie ................................................. v i i
Závery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti ............................... x x v
Èas/Char9D 1. — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast – situácia a trendy
Ekonomická a sociálna súdr/Char9Enos/Char9D ............................... 2
Územná súdr/Char9Enos/Char9D ....................................... 2 7
Faktory urèujúce rast, zamestnanos/Char9D a konkurencieschopnos/Char9D ................3 6
Štatistická príloha k Èasti 1 .................................. 6 5
Èas/Char9D 2. — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
Úvod .............................................. 8 4
Dôsledky národných politík pre verejné výdavky ....................... 8 4
Regionálny dopad vládnych výdavkov ............................. 8 7
Daòová politika a regionálny HDP ............................... 9 1
Politika regionálneho rozvoja v èlenských štátoch ...................... 9 6
Štatistická príloha k Èasti 2 .................................. 1 0 1
Èas/Char9D 3. — Dopad politík spoloèenstva: konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Úvod ............................................. 1 1 4
Prínos politík spoloèenstva k súdr/Char9Enosti vo svetle Lisabonskej a Gothenburgskej stratégie 114Reforma spoloèných politík: CAP a politika rybolovu ..................... 1 2 5
Komplementarita medzi štátnou pomocou a politikou súdr/Char9Enosti ..............1 2 8
Spravodlivos/Char9D a vnútorné veci: zlepšenie podmienok rozvoja ................1 3 1
Vnímanie politík spoloèenstva na regionálnej úrovni ..................... 1 3 2
Èas/Char9D 4. — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
Úvod ............................................. 1 3 8
Štrukturálne intervencie v regiónoch Cie¾a 1: rast, konvergencia a integrácia ........1 4 0
Intervencie v regiónoch Cie¾a 2: reštrukturalizácia a tvorba pracovných príle/Char9Eitostí .....1 5 0
Podpora po¾nohospodárstva, rozvoja vidieka a rybolovu ..................1 5 2
Podpora zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom ESF ......1 5 4
Iniciatívy spoloèenstva: podpora spolupráce a budovania kontaktov ............1 5 6
Zvyšovanie efektivity metód riadenia ............................. 1 6 2
Rozšírenie a politika súdr/Char9Enosti: nadchádzajúce výzvy ................... 1 7 0
Štatistická príloha k Èasti 4 .................................. 1 7 9
Hlavné regionálne ukazovatele ..................................... 1 8 9
Zoznam grafov, máp a tabuliek ..................................... 2 0 8
50525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiObsah
vi
60525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zhrnutie
Úvod: politický kontext
a ciele súdr/Char9Enosti
Poèas troch rokov, ktoré uplynuli od uverejnenia po -
slednej správy o súdr/Char9Enosti, sa ekonomický rast v EÚ
výrazne spomalil. Následkom toho sa v mnohých èas -
tiach únie opä/Char9D zvýšila nezamestnanos/Char9D, a to so všet -
kými spoloèenskými dôsledkami, ktoré prináša.
Dlhodobé spomalenie výkonnosti ekonomiky EÚ na-znaèuje, /Char9Ee jestvuje viacero základných problémov,ktoré treba vyrieši/Char9D, ak sa má v budúcich rokochudr/Char9Ea/Char9D prijate¾né tempo rastu.
Tieto problémy sa odzrkad¾ujú v spomalení rastu
produktivity v EÚ v posledných rokoch, hlavne akho porovnáme s rastom v US. Na rozdiel od rastu vúnii sa rast v US zvýšil zásluhou rastúcej inováciea rozšíreného pou/Char9Eívania informaèných a komuni -
kaèných technológií (IKT). Zároveò bol a/Char9E do rece -
sie v roku 2001, rast zamestnanosti vo
všeobecnosti vyšší ako v EÚ a vysoké percentoosôb v produktívnom veku malo zamestnanie, ná -
sledkom èoho zostal príjem na obyvate¾a v US prib -
li/Char9Ene 30% nad úrovòou v EÚ.
Ak má dôjs/Char9D k zvýšeniu produktivity a zamestna -
nosti a ak má by/Char9D rast, ktorý sa po nástupe o/Char9Eivenia
v EÚ oèakáva, udr/Char9Eate¾ný, musí dôjs/Char9D k zvýšeniu in -
vestícií v oblasti fyzického i ¾udského kapitálu, musí
nasta/Char9D rozvoj inovácie a podpora rozšírenéhopou/Char9Eívania informaèných a komunikaèných tech -
nológií. K tomu však nemá dôjs/Char9D len v centrálnych
èastiach, kde je produktivita a zamestnanos/Char9D najvyš -
šia a inovaèná kapacita najviac rozvinutá, ale v ce -
lej únii.Hoci je pouèné uva/Char9Eova/Char9D o výkonnosti ekonomiky EÚ
ako celku, je ve¾mi dôle/Char9Eité, aby sa nezabúdalo nave¾ké rozdiely vo výrobe, produktivite ako aj v zamest -
nanosti, ktoré stále pretrvávajú medzi jednotlivými
krajinami a regiónmi. Tieto rozdiely vyplývajú zo štruk -
turálnych nedostatkov v k¾úèových faktoroch konku -
renènej schopnosti — z neadekvátnej podpory
fyzického i ¾udského kapitálu (infraštruktúry a kvalifi -
kovanej pracovnej sily), z nedostatku inovaèných
schopností a úèinnej podpory obchodu ako aj z nízkejúrovne kapitálu v oblasti /Char9Eivotného prostredia (znièe-ná príroda a/alebo mestské /Char9Eivotné prostredie).
Krajiny a regióny potrebujú pomoc pri prekonávaní tých-
to štrukturálnych nedostatkov a pri rozvíjaní svojich vý-hod v oblasti konkurencie, aby boli schopné sú/Char9Da/Char9Ei/Char9D navnútorných trhoch i mimo nich
1. Takisto aj ¾udia, aby
mohli rozvíja/Char9D svoje schopnosti bez oh¾adu na to, kde/Char9Eijú, musia ma/Char9D prístup k vzdelaniu a odbornej príprave.Politika súdr/Char9Enosti EÚ bola posilnená asi pred 15 rokmi,v èase, keï vznikol projekt jednotného trhu práve z tohodôvodu, aby sa pokryli tieto par alelné potreby. Takáto
pomoc je dnes, ešte dôle/Char9Eitejšia pri zväèšujúcich sa roz -
dieloch, ktoré so sebou prináša rozšírenie.
Prínos politiky súdr/Char9Enosti k rastu EÚ
Ak má EÚ realizova/Char9D svoj ekonomický potenciál, tak
musia všetky regióny, bez oh¾adu na to, kde sú situova -
né, èi u/Char9E v jestvujúcich èlenských štátoch alebo v štá -
toch, ktoré sa chystajú do únie pristúpi/Char9D, prispie/Char9D k tomu -
to rastu svojím úsilím a všetci ¾udia, ktorí v únii /Char9Eijú,
musia dosta/Char9D šancu k tomuto úsiliu prispie/Char9D. Cenou zanepresadzovanie ráznej politiky súdr/Char9Enosti, ktorá by satýmito rozdielmi zaoberala, by preto, posudzované nie -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enostivii
70525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
len v zmysle straty osobného blahobytu, ale aj zmysle
ekonomickom, bola strata potenciálnych príjmov a vyš -
šieho /Char9Eivotného štandardu. Vzh¾adom na prepojenie zá -
vislostí, ktoré sú súèas/Char9Dou integrovanej ekonomiky, sa
tieto straty neobmedzujú na regióny s menšou schop -
nos/Char9Dou konkurencie alebo na jednotlivcov, ktorí nepra -
cujú alebo ktorí pracujú v neproduktívnych zamestna -
niach, ale ovplyvòujú ka/Char9Edého jednotlivca v únii.
Posilnenie regionálnej konkurenènej schopnosti v celej
únii a pomoc ¾uïom pri uplatòovaní ich schopností zvýširast celkového potenciálu ekonomiky EÚ, èo prinesieprospech všetkým. Zabezpeèenie vyvá/Char9Eenejšieho roz -
delenia ekonomických aktivít po celom území únie bude
pritom znamena/Char9D zní/Char9Eenie rizika, /Char9Ee sa rast zarazí u/Char9E nasvojom zaèiatku, ako aj zní/Char9Eenie pravdepodobnosti in -
flaèného tlaku, ktorý by spôsobil predèasné ukonèenie
rastu. Zároveò sa tým u¾ahèí pretrvanie európskeho mo -
delu spoloènosti, ako aj vyrovnávanie sa so zvyšujúcim
sa poètom osôb, ktoré prekroèili penzijný vek,a udr/Char9Eanie sociálnej súdr/Char9Enosti
2.
Situácia a trendy
Vyrovnávanie rozdielov medzi èlenskýmištátmi EÚ, hlavné problémy však zostávajú
Rozdiely v oblasti príjmov a zamestnanosti sa v Európ -
skej únii poèas predchádzajúceho desa/Char9Droèia, predo -
všetkým od polovice devä/Char9Ddesiatych rokov, zmenšili.
Keby sme nebrali do úvahy Írsko, nárast HDP na obyva -
te¾a v kohéznych krajinách bol v období medzi 1994
a 2001 o 1% roène vyšší ako priemer v EÚ a percentopopulácie v zamestnaní v produktívnom veku bolo vovšetkých krajinách okrem Grécka ove¾a vyššie ako prie -
mer.
Na druhej strane bol v Grécku rovnako ako aj v Írsku,
rast produktivity práce poèas tohto obdobia viac ne/Char9Edvojnásobný v porovnaní s priemerom v EÚ a vysokonad priemerom v Portugalsku. Preto sa pod¾a všetké -
ho základòa produktivity v týchto dvoch krajinách po -
silnila, èím sa zvýšil potenciál pre ïalšiu konvergenciu
príjmov v budúcich rokoch.Napriek vyrovnávaniu tu však stále zostávajú ve¾ké roz -
diely V Grécku a v Portugalsku je HDP na obyvate¾a stá -
le len okolo 70% priemeru v EÚ alebo ešte ni/Char9Eší
a v Grécku a v Španielsku je zamestnanos/Char9D osôb v pro -
duktívnom veku pribli/Char9Ene o 6–8% ni/Char9Ešia, ne/Char9E je priemer.
Rozdiely v príjmoch ako aj v zamestnanosti sa budú
v nasledujúcich mesiacoch, po vstupe nových èlen -
ských krajín do EÚ, ešte viac zväèšova/Char9D. Priemerný
HDP na obyvate¾a v týchto 10 krajinách je ni/Char9Eší ne/Char9Epolovica súèasného priemeru v EÚ, prièom zamest -
nanos/Char9D osôb v produktívnom veku je len 56% oproti
64% v EU15.
Ak však rast v týchto krajinách berieme ako celok, po -
tom bol od polovice devä/Char9Ddesiatych rokov pribli/Char9Ene
o 1,5% roène vyšší ako priemer v EU, od roku 2001 saspomalil vzh¾adom na to, /Char9Ee trhy v únii, od ktorých rastzávisel, za/Char9Eívali depresiu. Dosiahnutie vysokého per -
centa rastu v budúcich rokoch, potrebného pre rozvoj,závisí od toho, èi pretrvá rast v terajších èlenskýchštátoch. Vzh¾adom na vzájomné závislosti však mô/Char9Eevysoký rast v nových krajinách znamena/Char9D aj význam-nú podporu pre zvyšok rozšírenej ekonomiky EÚ. Aby
však bolo mo/Char9Ené takýto rast dosiahnu/Char9D, budú v priebe-hu nastávajúcich rokov potrebova/Char9D významnú pomocpri riešení rozsiahlych štrukturálnych problémov a re-alizácii svojho rastového potenciálu.
Rozdiely na regionálnej úrovni
Regiónmi, ktoré trpia štrukturálnymi nedostatkami ob -
medzujúcimi ich konkurenènú schopnos/Char9D a ktoré im
bránia, aby naplno prispievali k udr/Char9Eate¾nosti ekono -
mického rastu v EÚ, sú zvyèajne tie, ktoré trpia nízkou
produktivitou, nízkou zamestnanos/Char9Dou a sociálnouvylúèenos/Char9Dou.
Regióny, ktoré majú problémy s konkurenènou
schopnos/Char9Dou však nie sú len kohéznych krajinách te -
rajšej EÚ a v nových èlenských štátoch. Mnohé regió -
ny majú napriek primeraným dotáciám do
infraštruktúry èi ¾udských zdrojov nedostatoènú ino -
vaènú kapacitu a /Char9Da/Char9Ekosti s udr/Char9Eaním ekonomického
rastu.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
viii
80525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zvyšovanie konvergencie
zaostávajúcich regiónov v EÚ
Problémy týkajúce sa rozvoja sú ove¾a akútnejšie v za -
ostávajúcich regiónoch, kde chýba potrebná infraštruk -
túra, kvalifikovanos/Char9D a spoloèenský kapitál schopný na
základe spravodlivých podmienok sú/Char9Da/Char9Ei/Char9D s ostatnýmièas/Char9Dami únie. Tieto regióny, ktoré buï prijímajú pomocna základe Cie¾a 1 štrukturálnych fondov alebo takv krátkom èase urobia, sú zväèša koncentrované v ko -
héznych krajinách a v nových èlenských štátoch.
Od roku 1994, keï boli posilnené štrukturálne fondy,
priblí/Char9Eil sa HDP na obyvate¾a v regiónoch Cie¾a 1 kpriemeru v EÚ. V období medzi rokmi 1994 a/Char9E 2001dosiahol v skutoènosti celkový rast HDP v týchto regi -
ónoch v priemere 3% roène, oproti 2% roène v ostat -
ných èastiach EÚ.
Rozsah konvergencie sa však významne líšil od regiónu
k regiónu, odzrkad¾ujúc tak zväèša relatívny významèlenských štátov, v ktorých sú tieto regióny situované.
V týchto štyroch kohéznych krajinách, pre ktoré bolastála podpora ako aj politika orientovaná na rast na ná-rodnej úrovni ve¾kým prínosom, bol rast HDP na obyva-te¾a ove¾a vyšší ne/Char9E v ostatných krajinách EÚ.
V kohéznych krajinách sa od polovice devä/Char9Ddesiatych
rokov významne zvýšil aj poèet zamestnaných osôb.Toto zvýšenie sa prejavilo predovšetkým v Írsku a ešteviac stúpla zamestnanos/Char9D v Španielsku, a to i napriektomu, /Char9Ee percento zamestnanosti zostalo dos/Char9D nízkopod úrovòou priemeru v EÚ. V Portugalsku a v Gréckusa toto zvýšenie prejavilo len v menšej miere.
Mimo kohéznych krajín bol rast v regiónoch Cie¾a 1 me -
nej pôsobivý, lebo bol èiastoène oslabený pomalým ras -
tom na národnej úrovni. V nových spolkových krajinách
Nemecka sa HDP na obyvate¾a v období medzi rokmi1994 a/Char9E 2001 zvýšil pribli/Char9Ene do výšky priemeru v EÚ,avšak talianske Mezzogiorno zostalo pod týmto prieme -
rom. V oboch prípadoch však produktivita vzrástla viac
ne/Char9E v ostatných èastiach EÚ, èo mo/Char9Eno naznaèuje zlep -
šenie konkurenènej schopnosti, ale len malý, ak vôbec
nejaký, nárast zamestnanosti. V roku 2002 malo tedav ju/Char9Enom Taliansku zamestnanie len 43% populácie
v produktívnom veku, èo je dos/Char9D hlboko pod priemeromktorejko¾vek inej oblasti v únii, prièom nezamestnanos/Char9Dzostáva vysoká v nových spolkových krajinách.
Posilnenie konkurenèných schopností
a vytváranie pracovných miest
V EÚ zostáva ve¾ký poèet oblastí, v ktorých štrukturál -
ne problémy odstrašujú investorov a ktoré spoma¾ujú
rast nových ekonomických aktivít napriek tomu, /Char9Eeúroveò infraštruktúry a kvalifikovanosti pracovnej silysú prijate¾né Zvyèajne sú to staré priemyselné oblastialebo oblasti so stálymi geografickými alebo inýmicharakteristikami, ktoré sú preká/Char9Ekou pre rozvoj.
V EÚ15 napríklad jestvuje 11 regiónov NUTS 2, v kto -
rých v období rokov 1994 a/Char9E 2001 predstavoval rast
HDP pribli/Char9Ene polovicu priemeru alebo ešte menej(pribli/Char9Ene 1% roène), prièom HDP na obyvate¾a vy-jadrený paritou kúpnej sily (PPS) prekraèoval hranicu75% v rámci podpory Cie¾a 1, bol však významne podúrovòou priemeru v EÚ. Tieto regióny sú situované nacelom území únie, na severovýchode Anglicka, v se-vernom Nemecku a v málo obývaných severných ob-lastiach Švédska. V ka/Char9Edom prípade sú tu rastproduktivity rovnako ako HDP na obyvate¾a nízke.V mnohých oblastiach sa tu HDP na obyvate¾a pohy -
buje po hranicou 75% priemeru v EÚ.
Úloha politiky súdr/Char9Enosti spoèíva v týchto prípadoch v
poskytovaní úèinnej pomoci pri ekonomickej reštruk -
turalizácii a pri rozvíjaní inovaèných kapacít, s cie¾om
zastavi/Char9D klesajúcu sú/Char9Da/Char9Eivos/Char9D, klesajúcu relatívnu úro -
veò príjmov a zamestnanosti a tie/Char9E zastavi/Char9D vy¾udòo -
vanie. Ak sa tak nestane, bude to v koneènom
dôsledku znamena/Char9D, /Char9Ee keï sa napokon nieèo pod -
nikne, budú problémy ešte väèšie.
Rozšírenie bude znamena/Char9D aj významné
rozšírenie regionálnych rozdielov
Pribli/Char9Ene 92 % populácie v nových èlenských štátoch
/Char9Eije v regiónoch, kde je HDP na obyvate¾a pod hrani -
cou 75 % priemeru v EÚ25, a viac ako dve tretiny
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
ix
90525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
obyvate¾stva /Char9Eijú v regiónoch, kde je HDP pod úrov -
òou polovice priemeru.
V prípade, keby do únie mali vstúpi/Char9D Bulharsko a Ru -
munsko, kde HDP na obyvate¾a je pod úrovòou 30%
priemeru v EÚ25, populácia /Char9Eijúca v regiónoch s HDPna obyvate¾a ni/Char9Eším ako 75% priemeru v EÚ by sa viacako zdvojnásobila (z pribli/Char9Ene 73 miliónov na viac ako153 miliónov). Rozdiel medzi priemerným HDP na oby -
vate¾a a priemerom v EÚ by sa takisto zdvojnásobil (z
pribli/Char9Ene 30% pod priemerom na viac ako 60% pod prie -
merom).
Hospodárska reštrukturalizácia zároveò viedla
k zní/Char9Eeniu poètu zamestnaných osôb v nových èlen -
ských krajinách, následkom èoho je percento zamest -
nanej populácie v produktívnom veku ove¾a ni/Char9Ešie ako
priemer v EÚ15.
Rozšírenie bude ma/Char9D za následok nárast HDP v EÚ, kto-
rý nedosiahne ani 5% (v eurách), ale do únie pribudnetakmer 20% populácie. Následkom toho bude priemer-ný HDP na obyvate¾a v 25 štátoch EÚ pribli/Char9Ene o 12,5%ni/Char9Eší, ako je priemer v EÚ s 15 èlenmi. Pre 18 regiónov sHDP na obyvate¾a, ktorý je v súèasnosti pod 75% prie-meru EÚ15, s populáciou, ktorá vrátane Malty, jednejz nových èlenských krajín, dosahuje pribli/Char9Ene 19 milió-nov, to bude znamena/Char9D, /Char9Ee ich príjmy na obyvate¾a u/Char9Eïalej nebudú pod hranicou 75%.
Keï/Char9Ee tieto regióny budú ma/Char9D po rozšírení rovnaké
štrukturálne nedostatky ako pred ním, sú presvedèi -
vým argumentom, preèo takúto podporu budova/Char9D.
Sociálna súdr/Char9Enos/Char9D a riziko chudoby
Úroveò príjmov u významného poètu osôb tak v teraj -
ších ako aj v nových èlenských štátoch predstavuje úro -
veò, ktorá týchto ¾udí stav ia na hranicu rizika chudoby,
teda relatívnej biedy (definovanej ako príjem ni/Char9Eší ako60% priemeru v krajine, v ktorej /Char9Eijú). V roku 2000 èeliloriziku chudoby pribli/Char9Ene 55 miliónov ¾udí, èo predstavuje15% celkovej populácie, prièom polovica týchto ¾udímala takýto nízky príjem tri roky po sebe. Percento bolorelatívne vysoké v krajinách ju/Char9Enej Európy a v Írsku, aleaj v mnohých pristupujúcich krajinách bolo vyššie ako
priemer v EÚ15. (Pojmom pristupujúce krajiny sa v tejtospráve oznaèuje 10 nových èlenských štátov plus Bul -
harsko a Rumunsko.)
Riziko chudoby sa obyèajne najviac týka domácností,
v ktorých /Char9Eijú ¾udia vo veku 65 rokov a starší, predo -
všetkým ak /Char9Eijú sami, ako aj rodièov samo/Char9Eivite¾ov
(preva/Char9Ene /Char9Eien), a to najmä vo Ve¾kej Británii.
Riziko chudoby je tesne prepojené s nezamestna -
nos/Char9Dou a nedostatkom aktivity. Takmer 40% nezamest -
naných malo v roku 2000 príjem pod hranicou chudoby,
prièom naïalej zostáva k¾úèovým problémom integráciaosôb s postihnutím, dlhodobo nezamestnaných a prí -
slušníkov etnických menšín do zamestnania, ak sa má
riziko chudoby a sociálnej vylúèenosti zredukova/Char9D.
Starnutie populácie a zvyšujúca
sa miera odkázanosti
Poèet obyvate¾stva v produktívnom veku zaène
v súèasnom desa/Char9Droèí klesa/Char9D vo všetkých štyrochju/Char9Ených èlenských štátoch, v Nemecku, ako aj vo väè-šine pristupujúcich krajín. V ïalšej dekáde sa poklesrozšíri na všetky krajiny okrem Írska, Luxemburskaa Cypru. Pod¾a najnovších predpovedí bude v roku2025 v krajinách EÚ15 poèet ¾udí vo veku 15 a/Char9E 64 ro -
kov o 4% ni/Char9Ešií ako v roku 2000, prièom v pristupujú -
cich krajinách bude tento poèet ni/Char9Eší o 10%.
Tento pokles bude sprevádzaný stálym rastom poètu
osôb vo veku 65 rokov a starších. Do roku 2025 budetak v krajinách terajšej EÚ15 ako aj v pristupujúcichkrajinách o 40% viac osôb v dôchodkovom veku ne/Char9Eteraz, èo znamená, /Char9Ee na jedného èloveka vo veku 65rokov alebo staršieho pripadnú menej ne/Char9E traja ¾udiav produktívnom veku, prièom v súèasnosti je tento po -
mer viac ako štyria na jedného. Ïalšie problémy rov -
nakého významu, ako je starnutie obyvate¾stva,
povedú k postupnému úbytku pracovnej sily v EÚ, èobude ma/Char9D pravdepodobne vplyv na potenciál rastu.
Význam týchto problémov však bude závisie/Char9D od reálne -
ho príjmu a rastu zamestnanosti v budúcich rokoch, èo
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
x
100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
naopak urèí ¾ahkos/Char9D alebo /Char9Da/Char9Ekosti spojené s podporou
dôchodcov. V súèasnosti má v EÚ15 zamestnanie, ateda generuje príjem, len 64% obyvate¾stva v produktív -
nom veku, prièom v pristupujúcich krajinách je to 56%.
Preto v rozšírenej EÚ u/Char9E teraz na ka/Char9Edého jednotlivcav dôchodkovom veku pripadá len pribli/Char9Ene 2,5 èloveka,ktorý má zamestnanie. Ak miera zamestnanosti zostanena rovnakej úrovni, poklesne tento pomer v roku 2025na dva ku jednej.
Tieto perspektívy len zvyšujú dôle/Char9Eitos/Char9D potreby stále -
ho hospodárskeho rastu v celej EÚ, ako aj potreby
zvýši/Char9D mieru zamestnanosti a zredukova/Char9D skoršie od -
chody do dôchodku. Imigrácia mô/Char9Ee by/Char9D v niektorých
prípadoch dôle/Char9Eitým zdrojom ïalších pracovných síl,èo len zdôrazòuje efektívnos/Char9D integraènej politiky.
Zmieròovanie rozdielov v oblastiregionálnych sú/Char9Da/Char9Ených faktorov
Ako u/Char9E bolo vyššie uvedené, aby si regióny v únii v kon-kurenènom prostredí udr/Char9Eali svoje postavenie a podpo-rili ekonomický rozvoj a zamestnanos/Char9D, musia splni/Char9D ïal-šie dve skupiny podmienok Predovšetkým si musiaudr/Char9Ea/Char9D úroveò tak fyzickej inf raštruktúry (efektívna do-
prava, telekomunikaèné a energetické siete, dobré eko-logické podmienky atï.), ako aj ¾udského kapitálu (pra -
covná sila s primeranými schopnos/Char9Dami a primerane
vyškolená). Druhou podmienkou v novej, na vedomos -
tiach postavenej ekonomike je, aby regióny boli schop -
né inovácie a aby vedeli efektívne vyu/Char9Eíva/Char9D jestvujúce
know-how ako aj nové technológie a aby sledovali cesturozvoja, ktorý je z ekologického h¾adiska udr/Char9Eate¾ný.Splnenie oboch týchto po/Char9Eiadaviek si vy/Char9Eaduje efektív -
ny inštitucionálny a administratívny rámec, ktorý by bol
podporou pre rozvoj.
Zlepšenie vybavenosti infraštruktúrouZa posledné desa/Char9Droèie sa dopravné spojenie tak vo
vnútri kohéznych krajín ako aj medzi nimi a zvyškom EÚvýznamne zlepšilo. Predovšetkým vïaka podporeštrukturálnych fondov sa v týchto krajinách zvýšila hus -
tota dia¾niènej siete z 20% pod úrovòou priemeru
v EÚ15 v roku 1991 na úroveò 10% nad priemeromv roku 2001. Toto zvýšenie hustoty dia¾niènej siete je
však zväèša koncentrované v Španielsku a v Portugal -
sku. Aj napriek tomu, /Char9Ee v regiónoch Cie¾a 1 ako celku je
hustota vyššia ako pred desiatimi rokmi, je to stále prib -
li/Char9Ene len 80% priemeru v EÚ15. V pristupujúcich kraji -
nách je hustota dia¾niènej siete stále ove¾a ni/Char9Ešia (menej
ne/Char9E 20% priemeru v EÚ15) Napriek ekologickým kom -
promisom, ktoré treba stále robi/Char9D, sa rýchlo stavia, a to
predovšetkým v okolí hlavných miest alebo na tranzit -
ných úsekoch vedúcich do ter ajších èlenských štátov.
Poèas posledného desa/Char9Droèia sa v rámci únie uskutoè -
nila istá modernizácia /Char9Eelezniènej siete, ale miera elek -
trifikácie liniek a konverzia na dvojko¾ajné trate sa väèši -
nou uskutoèòovala rovnakým tempom v zaostávajúcich
èastiach EÚ ako inde, tak/Char9Ee rozdiely zostávajú ve¾ké.Stav /Char9Eelezníc v pristupujúcich krajinách odzrkad¾ujedesa/Char9Droèia zanedbávania, preto sú potrebné významnéinvestície tak do modernizácie ako aj do výmeny opotre -
bovaných tratí. Nemenej akútna je však potreba investí-cií do ciest. Zvýšené budovanie ciest však podporujerýchly posun prepravy cestujúcich i tovarov zo /Char9Eeleznicena cesty.
Pokia¾ ide o telekomunikácie, poèet pevných telefón-
nych liniek zostáva vzh¾adom na poèet obyvate¾stvav kohéznych rovnako ako v pristupujúcich krajinách ve¾-mi nízky. Táto situácia nastala zásluhou rýchleho náras -
tu pou/Char9Eívania mobilných telefónov, hoci v Grécku
a pristupujúcich krajinách je ich pou/Char9Eívanie stále menejrozšírené ako priemerne v EÚ15, vo väèšine pristupujú -
cich krajín dokonca podstatne. Zároveò prístup k široko -
pásmovým linkám, ktoré sú dôle/Char9Eité pre pou/Char9Eívanie in -
ternetu a rozvoj rozlièných informaèných a
komunikaèných aplikácií a slu/Char9Eieb, odha¾uje rozsiahlerozdiely v celej únii, zväèša v zhode s relatívnou úrovòouprosperity. V mnohých èastiach EU15, rovnako ako tak -
mer vo všetkých pristupujúcich krajinách, je prístupnos/Char9D
ve¾mi obmedzená.
Ostatná infraštruktúra — školy, vysoké školy, zdravot -
nícke zariadenia a podpora sociálnych slu/Char9Eieb rozlièné -
ho druhu — sú rovnako dôle/Char9Eité, lebo budú pravdepo -
dobne stále viac ovplyvòova/Char9D rozhodovanie o tom, kam
investova/Char9D a kde umiestni/Char9D nové firmy. K takej situácii
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xi
110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dochádza predovšetkým v p rípade, ak ide o aktivity
zalo/Char9Eené na vedomostiach, ktoré sa nepotrebujú viaza/Char9Dna /Char9Eiadnu individuálnu lokalitu, aby boli blízko zdrojovsurovín èi v blízkosti ve¾kých trhov.
Pokia¾ ide o /Char9Eivotné prostredie, potreba investícií zo -
stáva v kohéznych krajinách podstatná, prièom ešte
dôle/Char9Eitejšia je v pristupujúcich krajinách, èo sa preja -
vuje napríklad tým, /Char9Ee v porovnaní s ostatnými
èas/Char9Dami únie jestvuje ove¾a menšie percento obyva -
te¾stva, ktoré je napojené na èistiarne odpadových
vôd Táto potreba však nie je o niè menej dôle/Char9Eitá v prí -
pade nakladania s odpadom a pri kontrole emisií, a to
predovšetkým kvôli rýchlemu nárastu vyu/Char9Eívaniacestnej dopravy, ktorý mo/Char9Eno pozorova/Char9D v pristupujú -
cich krajinách.
Posilnenie ¾udského kapitáluHoci Európska stratégia zamestnanosti zahájená v roku
1997 prispela v období ekonomického útlmu k zvýšeniuodolnosti v oblasti zamestnanosti, pretrvávajú tak v sú-èasných, ako aj v budúcich èlenských štátoch naïalejnezanedbate¾né štrukturálne nedostatky.
V snahe predchádza/Char9D nezamestnanosti a podporova/Char9D
integráciu nezamestnaných do pracovného procesujestvuje potreba ponúka/Char9D ¾uïom, ktorí h¾adajú za -
mestnanie, personalizované slu/Char9Eby formou poraden -
stva, vzdelávania a nových pracovných príle/Char9Eitostí.
Mimoriadne dôle/Char9Eité je rozvíja/Char9D preventívnu a aktívnupolitiku trhu práce v nových èlenských štátoch, ktorémusia podporova/Char9D hospodársku reštrukturalizáciu.
Pre individuálny pokrok rovnako ako pre hospodársku
konkurenènú schopnos/Char9D nadobúda stále väèší významvysoká úroveò vzdelania a kvalifikovanosti. V regiónochCie¾a 1 zostáva relatívny poèet ¾udí s vyšším ako zá -
kladným vzdelaním na ove¾a ni/Char9Ešej úrovni ne/Char9E vo zvyš -
ných oblastiach EÚ15, a to predovšetkým v Španielsku,
Taliansku a v Portugalsku, prièom výnimku tvoria novéspolkové krajiny Nemecka. Tu sa relatívny poèet viacpribli/Char9Euje poètu v pristupujúcich krajinách, kde je ove¾avyšší ako priemer v EÚ15 (pribli/Char9Ene 80% alebo vyšší,oproti 64%, èo je priemer v EÚ15).Kvalifikácia získaná poèas ïalšieho vzdelávania a
základnej odbornej prípravy v pristupujúcich krajináchvšak nemusia by/Char9D nutne v súlade s potrebami trhu prá -
ce a uèebné plány ani vzdelávacie štruktúry v týchto
krajinách nie sú prispôsobené modernej ekonomike.Ove¾a menej mladých ¾udí, ne/Char9E je priemer v EÚ15, na -
vyše pokraèuje vo vzdelávaní a dokonèí ho na univer -
zitnej úrovni, prièom to je k¾úèovým predpokladom
toho, aby významne prispeli k rozvoju ekonomikyzalo/Char9Eenej na vedomostiach. To je aj prípad terajšíchregiónov Cie¾a 1 v únii, kde napriek nárastu poèas po -
sledného desa/Char9Droèia alebo i za dlhšie obdobie zostá -
vajú rozdiely oproti zvyšku EÚ stále ve¾ké.
Rovnako sa zdá, /Char9Ee v kohéznych ako aj pristupujúcich
krajinách sa ove¾a menej ¾udí ako v ostatných èastiachúnie zúèastòuje na ïalšom vzdelávaní (menej ne/Char9E 20%¾udí zamestnaných v podnikoch v Grécku, Portugalskua vo všetkých pristupujúcich krajinách okrem Èeskej re -
publiky a Slovinska v roku 1999), a to aj napriek kritickejpotrebe adaptova/Char9D sa na ekonomické zmeny.
Posilnenie sociálnej súdr/Char9EnostiHospodárska politika, politika zamestnanosti a sociálna
politika sa navzájom podporujú. Hospodársky rozvojmusí ís/Char9D ruka v ruke s úsilím o zredukovanie chudobya s bojom proti vylúèenosti. Podpora spoloèenskej in -
tegrácie a boj proti diskriminácii sú pre prevenciu sociál -
nej vylúèenosti ako aj pre dosiahnutie vyššej miery
zamestnanosti a ekonomický rast k¾úèové, a to predo -
všetkým na regionálnej a na miestnej úrovni.
Rovnako aj poskytovanie komplexnej podpory najviac
znevýhodneným skupinám, ako sú napríklad etnickémenšiny alebo /Char9Eiaci, ktorí ukonèia školskú dochádzkuna ni/Char9Ešom stupni, mô/Char9Ee by/Char9D dôle/Char9Eité pri zabezpeèeníekonomických a sociálnych výhod v celej EÚ.
Pretrvávanie rozdielov
v oblasti inovaènej kapacity
V ekonomike, ktorá je stále viac postavená na vedo -
mostiach, je inovácia k¾úèom k regionálnej konku -
renènej schopnosti. Schopnos/Char9D inovova/Char9D, prístup
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xii
120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
k vedomostiam a ich vyu/Char9Eívaniu sa však líši od regió -
nu k regiónu tak v súèasných ako aj v nových èlen -
ských štátoch. Cie¾om tejto politiky síce nie je
zabezpeèi/Char9D, aby všetky regióny mali prostriedkya mohli rovnakou mierou prispie/Char9D k pokroku v oblastinových technológií, mali by však ma/Char9D rovnaké posta -
venie, aby mohli tento pokrok produktívne vyu/Char9Eíva/Char9D.
Rozlièné ukazovatele — relatívny rozsah výdavkov na
výskum a vývoj, zamestnanos/Char9D vo výskume a predo -
všetkým poèet /Char9Eiadostí o registráciu patentu — však na -
znaèujú, /Char9Ee medzi silnejšími regiónmi v centrálnych èas -
tiach a ostatnými èas/Char9Dami únie jestvujú, pokia¾ ide
o inovaènú kapacitu, ve¾ké rozdiely. (Pod¾a najnovšíchúdajov 8 z 213 regiónov NUTS v súèasnej EÚ predsta -
vuje pribli/Char9Ene štvrtinu celkových výdavkov na výskum
a vývoj v únii a 31 predstavuje polovicu). Podobnejestvuje ve¾ký rozdiel medzi pristupujúcimi krajinamiap r i e m e r o mvE Ú 1 5a–r o v n a k oa k op r e d t ý m—m e d z iregiónmi hlavných miest a ostatnými regiónmi.
Stále širší konsenzus panuje s oh¾adom na význam
dobrej správy vecí verejných pre regionálnu konku-renènú schopnos/Char9D — v zmysle efektívnych inštitúcií,produktívneho vz/Char9Dahu medzi rozliènými èinite¾mi, kto-ré sa na rozvojovom procese zúèastòujú, a pozitív-nym postojom voèi obchodu a podnikom. Regióny savšak v tomto smere stále ve¾mi odlišujú, rovnako akoaj ich schopnos/Char9D rozvíja/Char9D vlastné konkurenèné výhodypri úrovni odbornej kvalifikácie, ktorú dosahujú.
Vplyv politík èlenskýchštátov na súdr/Char9Enos/Char9D
Verejné výdavky v èlenských štátoch sú v mnohýchprípadoch ove¾a vyššie ne/Char9E sumy, ktoré EÚ spotrebu -
je na politiku súdr/Char9Enosti. Kým predchádzajúce prie -
mery sa pohybujú okolo 47% HDP, rozpoèet pridelený
na politiku súdr/Char9Enosti predstavuje nieèo menej ne/Char9E0,4% HDP EÚ. Napriek relatívne malým rozmeromvšak politika súdr/Char9Enosti EÚ zohráva v únii skutoènevýznamnú úlohu pri riešení dôle/Char9Eitých prípadov ne -
zrovnalostí v oblasti príjmov a zamestnanosti. Kým
politiky èlenských štátov zahàòajúce verejné výdavkysú zväèša orientované na poskytovanie základných
slu/Char9Eieb a podporu príjmov, politika súdr/Char9Enosti EÚ sazameriava na redukovanie štrukturálnych rozdielov,ktoré priamo ovplyvòujú hospodársku konkurenènúschopnos/Char9D regiónov a mo/Char9Enosti zamestnanosti.
Verejné výdavky sa zväèšazameriavali na zabezpeèenieprístupu k základným slu/Char9Ebám…
Podstatná èas/Char9D verejných výdavkov je preto v èlenskýchštátoch venovaná na poskytovanie celého radu slu/Char9Eiebzameraných na to, aby mal ka/Char9Edý prístup k vzdelaniu,zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrane. Spolu tietotri funkcie predstavujú takmer dve tretiny celkovýchvládnych výdavkov v EÚ. Naproti tomu verejné výdavkyna investície do ¾udského a fyzického kapitálu dosahujúv priemere len nieèo viac ako 2% HDP a vo všetkýchkrajinách okrem Írska a Luxemburska sa pohybujú podhodnotou 4% HDP. Objem prostriedkov, ktorý národnévlády spotrebujú na podporu slu/Char9Eieb v obchode, vyššievzdelanie, inováciu a výskum a vývoj, je podobne nízky(výdavky na poslednú uvedenú oblas/Char9D predstavujú v ce-lej EÚ len pribli/Char9Ene 0,3% HDP).
Preto vo vz/Char9Dahu k sumám, ktoré èlenské štáty pride¾ujú
na štrukturálne výdavky, u/Char9E rozsah rozpoètu na politikusúdr/Char9Enosti nevyzerá taký malý. Na rozdiel od predchá -
dzajúcich sú štrukturálne výdavky EÚ koncentrované
do regiónov, ktoré najviac potrebujú pomoc (napríkladštrukturálne prostriedky EÚ pridelené Grécku a Portu -
galsku dosahujú v oboch štátoch okolo 2,5% ich HDP).
A významne prispievajú k zmenšovaniu
regionálnych rozdielov v oblasti príjmov…
Vládne výdavky na obyvate¾a na základné slu/Char9Eby, akosú napríklad vzdelanie a zdravotná starostlivos/Char9D, sú vovz/Char9Dahu k hrubému národnému produktu vo všetkých re -
giónoch èlenských štátov zväèša relatívne zhodné a od -
zrkad¾ujú snahy týkajúce sa zabezpeèenia rovnakej
úrovne ich poskytovania obyvate¾om bez oh¾adu na to,kde /Char9Eijú. Najväèšie odchýlky sa však vyskytujú vo vý -
davkoch na sociálnu ochranu, kvôli rozdielom v neza -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xiii
130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mestnanosti a v poète osôb v dôchodkovom veku, ako aj
vo výdavkoch na administratívu, keï/Char9Ee vládne minister -
stvá bývajú sústredené v hlavných mestách.
Kombinovaný úèinok týchto tendencií sa prejavuje v
tom, /Char9Ee podiel verejných výdavkov na príjmoch je vovšeobecnosti ove¾a vyšší v menej prosperujúcich re -
giónoch ne/Char9E v tých, ktoré prosperujú lepšie, to je však
skôr spôsobené nízkou úrovòou príjmov, ne/Char9E vyššímiverejnými výdavkami.
Kým štátne výnosy sú úmerné príjmom
Naopak sa zdá, /Char9Ee štátne výnosy sú do znaènej mieryúmerné príjmom, lebo vo všetkých èlenských štátochsa väèšina daní, tak z príjmu, ako aj spotrebné dane,odvádza centrálne. Preto sa neobjavuje tendencianeutralizova/Char9D pozitívny podiel verejných výdavkov naredukovanie rozdielov v príjmoch medzi regiónmi.V krajinách, kde sa významný podiel príjmov získavana miestnej úrovni, sú navyše k dispozícii mechaniz-my na vyrovnávanie rozdielov v príjmoch, ktorýmimô/Char9Eu regióny financova/Char9D výdavky.
Rozšírený trend smerom k presúvaniu zodpovednosti
za verejné slu/Char9Eby na regionálnu a lokálnu úroveò pretonesprevádzal podobný trend v oblasti získavania peòazína financovanie týchto slu/Char9Eieb. Hlavnou výnimkou je Ta -
liansko, kde je zodpovednos/Char9D za získavanie prostried -
kov stále viac prenášaná na regióny, avšak bez prísluš -
ného posilnenia regionálnych transferov.
Priame zahranièné investície
— hlavný faktor regionálneho rozvoja
Priame zahranièné investície mô/Char9Eu potenciálne zohra/Char9Dk¾úèovú úlohu pri redukovaní regionálnych rozdielovv oblasti ekonomickej výkonnosti nielen ako zdroj príj -
mov a pracovných miest, ale aj ako prostriedok šírenia
technológií a know-how do zaostávajúcich regiónov, pri -
èom sú mimoriadne dôle/Char9Eité pre pristupujúce krajiny,
ktoré potrebujú podstatnú reš trukturalizáciu ekonomík,
ako aj zvýšenie produktivity a konkurenènej schopnosti.Bez oh¾adu na finanèné výhody, ktoré sa ponúkajú, všakzahranièných investorov nemusia v/Char9Edy pri/Char9Dahova/Char9D mies -
ta, kde je potreba investícií najväèšia, a to zvyèajne
z tých istých dôvodov, ako domácich investorov (ne -
dostatky v infraštruktúre, nedostatok vyškolených pra -
covných síl a podobne).
Priame zahranièné investície majú teda tendenciu
dostáva/Char9D sa disproporène skôr do silnejších regiónovne/Char9E do slabších èastí únie. V období rokov 1999 — 2001predstavoval príliv investícií v Írsku pribli/Char9Ene 21% HDP— jedná sa o krajinu s druhým najvyšším HDP na oby -
vate¾a v EÚ — prièom v Dánsku to bolo 15% (tretia naj -
vyššia úroveò) a v Holandsku 13 % (štvrtá najvyššia úro -
veò). Príliv investícií do Portugalska naproti tomu
predstavoval len nieèo málo viac ne/Char9E 4% HDP a krajina -
mi s najni/Char9Eším prílivom boli Španielsko (1,5 % HDP), Ta -
liansko (1%) a Grécko (nieèo pod 1%).
V rámci krajín sa priame zahranièné investície koncen -
trujú vo ve¾kých mestách a v ich okolí, predovšetkým dohlavných miest, prièom do zaostávajúcich regiónov saich ve¾a nedostáva. Nové nemecké spolkové krajiny,s výnimkou východnej èasti Berlína, získali len nieèomálo viac ako 2% z celkového prílivu investícií do Ne-
mecka v období medzi rokmi 1998 a/Char9E 2000 a regiónyCie¾a 1 v Španielsku predstavujú menej ne/Char9E 10% prílivudo krajiny za rok 2000. Podobne aj v Taliansku, menejne/Char9E 4% z celkového poètu osôb zamestnaných v zahra -
nièných spoloènostiach bolo na juhu krajiny.
Tú istú schému mo/Char9Eno vo všeobecnosti pozorova/Char9D
v pristupujúcich krajinách. V roku 2001 išli dve tretiny prí -
livu priameho zahranièného kapitálu do Maïarska, do
budapeštianskeho regiónu, viac ako 60% prílivu doÈeskej republiky skonèilo v pra/Char9Eskom regióne a podob -
né percento prílivu na Slovensko išlo do Bratislavy.
Dopad politík spoloèenstva:
konkurenèná schopnos/Char9D,zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Ostatné politiky EÚ, na rozdiel od štrukturálnej politiky,nie sú principiálne zamerané na vyrovnávanie regionál -
nych nezrovnalostí alebo na zmieròovanie rozdielov
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xiv
140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
medzi ¾uïmi. Majú však vplyv na súdr/Char9Enos/Char9D a v mno -
hých prípadoch rozdiely zvláš/Char9D zoh¾adòujú.
Budovanie znalostnej ekonomiky
Podnikate¾ská, priemyselná a inovaèná politika spoloèen -
stva je zameraná na posilòovanie konkurenèných schop -
ností výrobcov v EÚ prostredníctvom podpory sú/Char9Da/Char9Ee, za -
bezpeèovania prístupu k trhom a vytváraním prostredia
priaznivého pre výskum a rozvoj v rámci celej únie.
Ako je známe, nedostatok inovaèných schopností na re -
gionálnej úrovni vyplýva nielen z nedostatkov vo výs -
kumnej základni a z nízkej úrovne výdavkov na výskum
a vývoj, ale aj z nedostatoèného prepojenia medzivýskumnými centrami a podnikmi, z pomalého získava -
nia informácií ako aj z pomalých komunikaèných tech -
nológií. Centrá pre prenos inovácií, ktoré boli zalo/Char9Eené,
a sie/Char9D Inovaèných regiónov v Európe majú preto slú/Char9Ei/Char9Dna to, aby povzbudili regióny k rozvíjaniu inovaèných po-litík a aby podnikom poskytovali technickú podporu.
Rozdiely v prístupe, akým spoloèenstvo financuje
výskumné programy, sú stále zjavné, predovšetkým naregionálnej úrovni, hoci Šiesty rámcový program je èias-toène zameraný na zlepšenie prepojenia medzi vedec-kými strediskami v centrálnejších èastiach EÚ a stredis-kami v okrajových èastiach.
Zlepšenie vzdelávania a odbornej prípravy
Pre EÚ predstavujú kvalifikované pracovné sily v globál -
nej sú/Char9Da/Char9Ei najdôle/Char9Eitejšiu relatívnu výhodu. Vysoká úro -
veò vzdelania a poskytovanie vysokého štandardu od -
bornej prípravy, ktorá je prístupná ¾uïom poèas celého
ich pracovného /Char9Eivota, sú k¾úèom na posilnenie inovaè -
nej kapacity v celej únii a na dosiahnutie lisabonského
cie¾a, teda vytvorenie únie, ktorá bude najdynamickej -
šou ekonomikou na svete zalo/Char9Eenou na znalostiach.
K dosiahnutiu tohto cie¾a má prispie/Char9D realizácia progra -
mu „Vzdelávanie a odborná príprava do roku 2010”, pri -
èom je ïalším cie¾om dosiahnu/Char9D, aby vzdelávanie a od -
borná príprava v Európe boli „ do roku 2010 svetovým
vzorom kvality ”.Väèší poèet kvalitnejších pracovných
miest v integrujúcej spoloènosti
Na zasadaní Európskej rady v Lisabone definovala EÚkomplexnú stratégiu zameranú na dlhodobý ekonomic -
ký rast, plnú zamestnanos/Char9D, sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D
a udr/Char9Eate¾ný rozvoj v spoloènosti zalo/Char9Eenej na vedo -
mostiach. Európska stratégia zamestnanosti (EES) bola
v roku 2003 revidovaná tak, aby v rozšírenej EÚ podpo -
rila ciele stanovené v Lisabone a aby sa upriamila na
úsilie èlenských štátov reformova/Char9D trhy práce, dosiahnu/Char9Dplnú zamestnanos/Char9D, zvýši/Char9D kvalitu a produktivitu práce azredukova/Char9D sociálne rozdiely.
Úspech pri zavádzaní EES závisí od vá/Char9Enosti od -
hodlania èlenských štátov pomáha/Char9D pracovníkom a
podnikate¾om zlepši/Char9D svoju schopnos/Char9D prispôsobi/Char9D sa,priláka/Char9D do zamestnania viac ¾udí, investova/Char9D viac aefektívnejšie do ¾udského kapitálu a zlepši/Char9D spôsobsprávy. Kroky na zlepšenie sociálnej integrácieprispievajú k vyrovnávaniu nerovností v oblastimo/Char9Enosti zamestna/Char9D sa a k rastu potenciálu ekonomi-ky. Po stretnutí v Lisabone bola v EÚ v roku 2001 prija-tá spoloèná stratégia pre oblas/Char9D sociálnej integrácie.Druhá generácia národných akèných plánov, ktorépripravili èlenské štáty v roku 2003, uznáva multidi-menzionálnu povahu sociálnej vylúèenosti a potrebubojova/Char9D proti nej pomocou širokej škály opatrení, vktorých by sa ekonomické, zamestnávate¾ské a soci -
álne politiky navzájom podporovali.
Záväzok únie týkajúci sa rovnoprávnosti mu/Char9Eov a /Char9Eien
musí by/Char9D zapracovaný do komplexného urèujúceho prí -
stupu, ktorý zabezpeèí, /Char9Ee všetky politiky vezmú pri plá -
novaní a implementácii do úvahy dopad na rovnos/Char9D po -
hlaví. Ak sa má dosiahnu/Char9D cie¾ stanovený v Lisabone pre
rok 2010 v oblasti zamestnanosti, treba sa rázne zaèa/Char9Dzaobera/Char9D faktormi, ktoré pôsobia na rozdiely v zamest -
nanosti mu/Char9Eov a /Char9Eien, rozdiely v nezamestnanosti
mu/Char9Eov a /Char9Eien, ako aj rozdiely v ich mzdách. V tomtosmere by sa mali viac presadzova/Char9D kroky, ktoré /Char9Eeny pri -
lákajú do zamestnania, ktoré ich povzbudia, aby zostali
na trhu práce dlhšie, a u¾ahèia im zosúladenie pracovnejkariéry s povinnos/Char9Dami v rodine, a to prostredníctvomzariadení poskytujúcich starostlivos/Char9D.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xv
150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ochrana /Char9Eivotného prostredia pre
udr/Char9Eate¾ný rast a stabilné pracovné miesta
Udr/Char9Eanie ekonomického rozvoja a vytvorenie dlhodobostabilných pracovných miest závisí od ochrany /Char9Eivotné -
ho prostredia pred potenciálne poškodzujúcim úèinkom
rastu a od toho, èi zabránime nadmernému spotrebová -
vaniu vyèerpate¾ných zdrojov. Šiesty environmentálny
akèný program: Naša budúcnos/Char9D — Naša vo¾ba stano -
vuje kroky v oblasti /Char9Eivotného prostredia potrebné na
presadenie ekonomických a sociálnych cie¾ov EÚ. Tiezahàòajú obmedzenie klimatických zmien, zachovanieprirodzeného /Char9Eivotného prostredia a biodiverzity, ob -
medzenie emisií poškodzujúcich zdravie a obmedzenie
vyu/Char9Eívania prírodných zdrojov tým, /Char9Ee sa zní/Char9Ei produk -
cia odpadu. Ich súèas/Char9Dou je zoh¾adnenie ekologického
h¾adiska pri implementácii rozhodnutí štrukturálnej poli -
tiky súvisiacich s investíciami.
Napriek tomu, /Char9Ee ochrana /Char9Eivotného prostredia je ná-
kladná, èo v zaostávajúcich regiónoch, kde bývajú po-treby v oblasti infraštruktúry najväèšie, nie je zanedba-te¾né, prinesú zlepšenia aj potenciálny prospech voforme zlepšenia zdravia a vytvorenia pracovných miestv ekopriemysle ako aj výhodu udr/Char9Eate¾ného rozvoja.
Vnútorný trh a slu/Char9Eby všeobecnéhohospodárskeho záujmu
Liberalizácia trhov s dopravou, telekomunikáciamia energiou viedla k zvýšeniu efektívnosti a ni/Char9Eším ce -
nám. Zahàòa však aj istú hrozbu, /Char9Ee urèité sociálne sku -
piny alebo regióny budú vylúèené z prístupu k základ -
ným slu/Char9Ebám. Preto boli stanovené povinnosti
verejných slu/Char9Eieb, aby sa zabezpeèilo, /Char9Ee ka/Char9Edý budema/Char9D k dispozícii základné slu/Char9Eby — alebo slu/Char9Eby všeo -
becného ekonomického záujmu — v prijate¾nej kvalite
a za prijate¾né ceny tak, ako to vy/Char9Eaduje Zmluvao zalo/Char9Eení EÚ (èlánok 16). Boli uvo¾nené finanènéprostriedky spoloèenstva, ktoré pomô/Char9Eu zabezpeèi/Char9D pl -
nenie týchto povinností v celej EÚ.
Transeurópske dopravné siete zároveò zvýšili dostup -
nos/Char9D vzdialených regiónov a umo/Char9Enili expanziu obchodu,
prièom ïalšie plánované siete, ktoré majú prepoji/Char9D novéèlenské štáty so súèasnými, budú ma/Char9D pravdepodobne
rovnaký efekt. Smernice pre transeurópske energetickésiete prijaté v roku 2003, kladú zvýšený dôraz na investí -
cie do systémov pre rozvoj distribuèných sietí elektrickej
energie a zavedenie zemného plynu do vnútrozemskýchoblastí a okrajových a ultraokrajových regiónov v budú -
cich rokoch. Úlohou programu rozvoja transeurópskych
telekomunikaèných sietí (eTEN) je nielen zlepši/Char9D komuni -
káciu medzi od¾ahlejšími regiónmi a ostatnými èas/Char9Dami
EÚ, ale zaobera/Char9D sa aj rozdielmi v oblasti informaèných akomunikaèných aplikácií a slu/Char9Eieb.
Reforma spoloèných politík:po¾nohospodárstvo a rybolov
Hoci sa výdavky v rámci Spoloènej po¾nohospodárskejpolitiky (Common Agricultural Policy, CAP) v priebehuèasu postupne zní/Char9Eili, ešte stále predstavujú takmer47% rozpoètu spoloèenstva. Od zaèiatku reformnéhoprocesu v roku 1992 vzrástla priama pomoc výrobcomna 70% celkových výdavkov, avšak v Španielsku, akov jedinej kohéznej krajine, zostáva pod hranicou prieme-ru. V priemere sú platby v porovnaní s príjmami pre ve¾-ké a stredné podniky vyššie ako pre malé podniky.
Podpora rozvoja vidieka v období rokov 2000 — 2006 je
rozsiahlejšia pre regióny Cie¾a 1 (56% celkových výdav -
kov) ako pre zvyšné èasti EÚ napriek tomu, /Char9Ee len 10%
výdavkov ide na opatrenia, ktoré majú posilni/Char9D inú vi -
diecku ekonomiku ako po¾nohospodárstvo. V ïalšom
plánovacom období, od roku 2007 do roku 2013, budúnáklady CAP v skutoènosti ni/Char9Ešie, prièom sa oddeliapriame platby od produkcie, zredukujú sa platby ve¾kýmpodnikom, zní/Char9Eia sa ceny a väèší dôraz sa bude klás/Char9D narozvoj vidieka a na /Char9Eivotné prostredie.
Dôsledkom rozšírenia sa v EÚ zvýši zamestnanos/Char9D v po¾ -
nohospodárstve o pribli/Char9Ene 60 %, prièom výrazne vzras -
tie poèet malých podnikov. Odhaduje sa, /Char9Ee podiel celko -
vých výdavkov v rámci CAP idúcich do regiónov Cie¾a 1
v nových a jestvujúcich èlenských štátoch sa zvýši o prib -
li/Char9Ene 10 percentuálnych bodov, teda asi na dve tretiny.
Spoloèná politika rybolovu (Common Fisheries Policy,
CFP) je zameraná predovšetkým na zachovanie zásob
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xvi
160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rýb a reštrukturalizáciu priemyslu s cie¾om zabezpeèi/Char9D
dlhodobú udr/Char9Eate¾nos/Char9D. Nedávno zavedené núdzovéopatrenia budú ma/Char9D významný dopad na mno/Char9Estvo regi -
onálnych ekonomík, predovšetkým v Španielsku
a v Portugalsku. Kým v dlhodobom horizonte by mal by/Char9Dredukujúci sa priemysel opä/Char9D ziskový hneï, ako presta -
nú plati/Char9D núdzové opatrenia, v krátkodobom horizonte je
predovšetkým zodpovednos/Char9Do u èlenských štátov, aby
zmiernili nepriaznivé sociálne a hospodárske následky.
Spomedzi pristupujúcich kra jín má rybolov významnej -
šieho rozsahu len Po¾sko a tri baltské štáty, prièom aj
tento zaznamenáva pokles. Objem ich výlovu spolu do -
sahuje len menej ako 7% výlovu v jestvujúcich èlen -
ských štátoch.
Štátna pomoc a politika súdr/Char9Enosti
Nako¾ko súèasný re/Char9Eim poèíta s diskrimináciou v
prospech problémových regi ónov, kontrola štátnej po-
moci mô/Char9Ee prispie/Char9D k politike súdr/Char9Enosti a zároveò jupodpori/Char9D. V súlade so záväzkami prijatými na zasadaníRady v Štokholme sa v priebehu rokov 1997 — 2001celkové výdavky na štátnu pomoc v peòa/Char9Enom vyjadre-ní znaène zní/Char9Eili, prièom k ich poklesu v pomere k HDPdošlo v 12 z 15 èlenských krajín. Zároveò sa výdavkystále viac presúvali smerom k horizontálnym cie¾om.Tento ukazovate¾ však zostáva vyšší v prosperujúcichèlenských krajinách ne/Char9E v kohéznych krajinách.
V roku 2001 pribli/Char9Ene malo len 9% celkovej štátnej po -
moci v EU formu pomoci regiónom Cie¾a 1, kde poskyt -
nutá suma nedosahovala ani tretinu najvyššej hodnoty
roku 1993, èo bolo spôsobené výrazným zní/Char9Eením po -
moci novým spolkovým krajinám Nemecka a ju/Char9Enému
Taliansku. Regionálna pomoc oblastiam Cie¾a 2 tvorípribli/Char9Ene 6% z celkovej štátnej pomoci.
Keï/Char9Ee kontrola štátnej pomoci má vplyv na regionálne
rozdelenie ekonomickej aktivity a zisku, zostáva vkontexte rozšírenia najdôle/Char9Eitejšia. Preto bude poroku 2006 úsilie naïalej smerova/Char9D k modernizácii,zjednodušeniu a vyjasneniu pravidiel štátnej pomocipri zoh¾adnení zmien v politike súdr/Char9Enosti s cie¾om do -
siahnu/Char9D obmedzenejšiu ale lepšie zameranú pomoc.Spravodlivos/Char9D a vnútorné veci:
zlepšenie podmienok rozvoja
Vysoká kriminalita, existencia organizovaného zloèi -
nu a korupcia mô/Char9Eu spomali/Char9D hospodársky rozvoj a
odradi/Char9D potenciálnych investorov. Preto posilnenieschopnosti bojova/Char9D proti zloèinu, zvýšená cezhraniè -
ná spolupráca, kvalitnejšia kontrola vonkajších hraníc
a lepšie zaèlenenie národností tretích krajín do spo -
loènosti v/Char9Edy prispievajú k podpore regionálneho
rozvoja, èo platí zvláš/Char9D v prípade pristupujúcich krajín.
Vnímanie politiky spoloèenstva v regiónoch
Prieskumy, ktoré sa uskutoènili medzi regionálnymipredstavite¾mi v rámci celej EÚ, naznaèujú, /Char9Ee politikaspoloèenstva je vo ve¾kej miere stoto/Char9Eòovaná s finan -
covaním spoloèenstva a /Char9Ee projekty financované zo
štrukturálnych fondov sú najvidite¾nejšie a majú naj-väèší vplyv. Tento poznatok je typický pre regióny Cie-¾a 1 a najpríznaènejší pre kohézne krajiny. Pozitívnydopad iniciatívy spoloèenstva pod názvomINTERREG bol ocenený pre jej vidite¾nos/Char9D a motivá-ciu k spolupráci.
Zatia¾ èo sa dopad CAP na súdr/Char9Enos/Char9D vnímal všeo-
becne ako pozitívny, regióny, v ktorých bolo po¾no-hospodárstvo najdôle/Char9Eitejšie, ho hodnotili akonespravodlivý voèi oblastiam Stredozemného mora azvýhodòujúci najvýnosnejšie farmy, v iných prípa -
doch zasa najrozvinutejšie oblasti. Kritizovalo sa chý -
bajúce prepojenie medzi CAP a environmentálnou
politikou, prièom zapracovanie rozhodnutí z environ -
mentálnej oblasti do politiky rozvoja regiónov bolo ve¾ -
mi vítané, podobne ako zahrnutie investícií do
infraštruktúry pre výskum a vývoj, ktoré sa v regiónochCie¾a 1 pova/Char9Euje za mimoriadne významné.
Terajšie vysoké náklady za riadenie programov štruk -
turálneho fondu ako aj èoraz obtia/Char9Enejšie postupy boli
zároveò podrobené intenzívnej kritike. Ako dôle/Char9Eitýposun, v ktorom treba pokraèova/Char9D, bola naproti tomuhodnotená väèšia anga/Char9Eovanos/Char9D obchodných a soci -
álnych partnerov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xvii
170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Dopad štrukturálnych politík
a ich pridaná hodnota
Rozsah a smerovanie intervenciív regiónoch Cie¾a 1
Štrukturálne fondy a Kohézny fond, ktoré predstavujúlen pribli/Char9Ene 0,4% HDP EÚ, sa koncentrujú na pomocnajmenej prosperujúcim èastiam únie. Objem finanè -
ných prostriedkov prevedených v období rokov 2000
— 2006 do regiónov Cie¾a 1 by mal predstavova/Char9D0,9% HDP v Španielsku a viac ako 2,5% HDP v Gréc -
ku a v Portugalsku. Èo je však dôle/Char9Eitejšie, odhaduje
sa, /Char9Ee tieto transfery by mali prispie/Char9D pribli/Char9Ene 3% k in -
vestíciám v Španielsku, 8–9% v Grécku a Portugal -
sku, 7% v talianskom regióne Mezzogiorno a 4% v
nových spolkových krajinách Nemecka.
V skutoènosti boli vo väèšine prípadov národné verej-
né výdavky podporujúce intervencie zo štrukturálnychfondov väèšie v plánovacom období 1994–1999 ako vobdobí predchádzajúcom, prièom zvýšili sumu, ktorábola k dispozícii na investície, o 40–50%. Ïalším prí-spevkom bolo financovanie zo súkromných zdrojov,ktoré bolo významné predovšetkým v Rakúsku, v Ne-mecku a v Belgicku, i keï sumy „vypáèené“ týmto spô-sobom v kohéznych krajinách, vo Francúzskua Ve¾kej Británii boli relatívne nízke. Zdá sa, /Char9Ee v sú -
èasnom období je pákový efekt na súkromné investí -
cie podobný, hoci v Nemecku výrazne oslabol.
Štrukturálne výdavky podporujú aj úvery od Európ -
skej investiènej banky (EIB). Úvery podporovaným
oblastiam v EU15 dosiahli v období medzi rokmi 2000— 2002 celkový objem 20 miliárd eur roène, prièomviac ako polovica tohto objemu smerovala do regió -
nov Cie¾a 1 a do pristupujúcich krajín smerovali 3 mi -
liardy eur roène. Viac ako tretina úverov v regiónoch
Cie¾a 1 bola urèená na investície do dopravy, zatia¾ èov pristupujúcich krajinách smerovalo 90% investíciído dopravy, /Char9Eivotného prostredia a energie.
Štrukturálne fondy boli rozdelené predovšetkým na
zmiernenie rozdielov medzi regiónmi Cie¾ a1ao s t a t n ý -mi èas/Char9Dami EÚ v oblasti infraštruktúry a vybavenosti ¾ud -
ským kapitálom. Tým došlo v priebehu posledného
desa/Char9Droèia k podstatnému zlepšeniu systémov prepra -
vy tak na transeurópskych linkách, ako aj na sekundár -
nych sie/Char9Dach v regiónoch; zároveò bolo poskytované
poradenstvo a odborné vzdelávanie nezamestnanýma tým zamestnancom, ktorým hrozila strata zamestna -
nia, aby sa posilnila mo/Char9Enos/Char9D zamestna/Char9D sa a zvýši/Char9D si
odbornú kvalifikáciu. Podpora bola poskytnutá tie/Char9Evýskumu a vývoju a inovácii, a to tak na vytvorenie no -
vých výskumných kapacít, ako aj — èo je rovnako
dôle/Char9Eité — pri formulovaní r egionálnych stratégií smero -
vania výskumu a vývoja tak, aby vyhovoval miestnym
podmienkam rozvoja a pomáhal ïalej rozširova/Char9Dmo/Char9Enosti informaèných a komunikaèných technológiíako aj základné zruènosti potrebné na vyu/Char9Eívanie no -
vých technológií.
Navyše podstatná èas/Char9D štrukturálnych fondov (14% v
období rokov 2000–2006) smerovala do financovaniainvestícií s cie¾om zlepši/Char9D /Char9Eivotné prostredie, do zaria-dení na úpravu odpadu a predovšetkým do èistiarníodpadových vôd, prièom pri rozhodovaní o štrukturál-nych intervenciách sa explicitne berú do úvahy roz-hodnutia v oblasti /Char9Eivotného prostredia.
Úèinky intervencií na skutoènú
konvergenciu a ekonomickú integráciu
Empirická analýza ukazuje, /Char9Ee rast HDP, zamestnanosti
a produktivity v regiónoch Cie¾a 1 najmä od polovicedevä/Char9Ddesiatych rokov nielen prekroèil rast v ostatnýchkrajinách EÚ, ale predovšetkým /Char9Ee konvergencia sa naj -
viac prejavila v najmenej prosperujúcich regiónoch. (Tre -
ba poznamena/Char9D, /Char9Ee táto analýza je zalo/Char9Eená na kon -
zistentných údajoch osobitne zozbieraných pre túto
správu.) Poukazuje aj na to, /Char9Ee štrukturálne intervenciepodnietili rast v kohéznych krajinách prispením tak nastrane dopytu, ako aj podporením ponukovej strany eko -
nomiky. Preto sa odhaduje, /Char9Ee HDP bol v Španielsku v
roku 1999 pribli/Char9Ene o 1,5% vyšší, ne/Char9E by bol bez interven -
cie, v Grécku bol vyšší o viac ako 2%, v Írsku o takmer 3%
a v Portugalsku bol vyšší o viac ako 4,5%. Ïalej sa odha -
duje, /Char9Ee HDP v nových spolkových krajinách Nemecka
sa zásluhou intervencií zvýšil o pribli/Char9Ene 4%.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xviii
180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Štrukturálne intervencie podnietili aj rast obchodu medzi
kohéznymi krajinami a ostatnými èas/Char9Dami únie — ktorýsa týmto za posledné desa/Char9Droèie viac ako zdvojnásobil— a tie/Char9E u/Char9Ešiu integráciu. Dôkazy naznaèujú, /Char9Ee v prie -
mere pribli/Char9Ene štvrtina štrukturálnych výdavkov sa zvyš -
ným èastiam únie vracia vo forme zvýšeného dovozu,
a to predovšetkým strojn ých zariadení a vybavenia.
Toto „prelievanie“ je mimoriadne ve¾ké v prípade Gréc -
ka (42% výdavkov) a Portugalska (35%).
Keï/Char9Ee ve¾ké percento akýchko¾vek zvýšených výdav -
kov smeruje v nových èlenských štátoch do dovozu
a pribli/Char9Ene 60% dovozu pochádza z jestvujúcich èlen -
ských štátov EÚ, štrukturálne výdavky v týchto krajinách
s ve¾kou pravdepodobnos/Char9Dou takisto predstavujú „pre -
lievanie“ podobných rozmerov v prospech rastu ostat -
ných èastí únie. Podobne ako v kohéznych krajinách
majú výdavky na dovoz tendenciu sústredi/Char9D sa dispro -
porène do dovozu strojných zariadení a vybavenia, èo
prospieva predovšetkým Nemecku, z ktorého pochádzapribli/Char9Ene 45% všetkého dovozu tohto typu nakúpenéhov EÚ15.
Intervencie v regiónoch Cie¾a 2:reštrukturalizácia a tvorbapracovných príle/Char9Eitostí
V období rokov 1994 –1999 dostalo 82 regiónov z 12èlenských štátov podporu v rámci Cie¾a 2 v celkovej hod -
note pribli/Char9Ene 2,4 mld. eur roène (v súèasnosti zvýšenú
na 3,3 mld. eur roène), preto/Char9Ee sa v nich vyskytovali ob -
lasti, kde došlo k priemyselnému úpadku. Táto podpora
bola doplnená o podobné sumy z národných verejných asúkromných zdrojov, èím celkové štrukturálne výdavkydo týchto oblastí vzrástli na pribli/Char9Ene 7 mld. eur za rok. Vý -
davky sa koncentrovali najmä do konverzie starých prie -
myselných lokalít a do slu/Char9Eieb na podporu podnikania
(spolu predstavovali asi polovicu z celkového objemu),prièom asi 20% prostriedkov sa vynalo/Char9Eilo na rozvoj ¾ud -
ských zdrojov a 10% na podporu výskumu a vývoja a in -
formaèných a komunikaèných technológií.
Hodnotiace štúdie naznaèujú, /Char9Ee štrukturálne interven -
cie do týchto oblastí viedli poèas celého obdobia k vytvo -
reniu asi 700 tisíc pracovných miest a o nieèo menej ako500 tisíc v èistom vyjadrení, prièom 300 tisíc malých
a stredných podnikov získalo finanènú výpomoc nazlepšenie výrobných postupov a vyh¾adávanie novýchtrhov. Zároveò sa vyèistilo a r evitalizovalo asi 115 milió -
nov štvorcových metrov zneèistených priemyselných
plôch, èo umo/Char9Enilo ich nové ekonomické vyu/Char9Eitie, vráta -
ne vyu/Char9Eitia na kultúrne aktivity a èinnosti spojené s tráve -
ním vo¾ného èasu. Aj v dôsledku týchto opatrení došlo
v uvedených regiónoch v porovnaní s ostatnými región -
mi EÚ k o nieèo väèšiemu poklesu nezamestnanosti,
hoci HDP na obyvate¾a vzrástol menej výrazne.
Podrobnejšia analýza dokazuje, /Char9Ee podpora výskumu a
vývoja, inovácie a šírenia technológií bola zvláš/Char9D efektív -
na pri tvorbe nových pracovných miest a zachovávaní
jestvujúcich pracovných príle/Char9Eitostí, a to aj napriek tomu,/Char9Ee inovaèná schopnos/Char9D regiónov Cie¾a 2 zostáva v po -
rovnaní s úspešnejšími regiónmi menej rozvinutá. Na -
proti tomu vybavenie infraštruktúrou a ¾udským kapitá -
lom je porovnate¾né s úrovòou kdeko¾vek inde.
Intervencie mali pozitívne úèinky, ktoré však mohli by/Char9D
väèšie, keby boli oblasti s nárokom na podporu i roz-sah financovaných èinností väèšie a keby bol èasovýhorizont projektov (tri roky) dlhší. Tieto zmeny byumo/Char9Enili realizáciu projektov, ktoré majú väèší strate-gický význam pre podporu regionálneho rozvoja.
Podpora po¾nohospodárstva,rozvoja vidieka a rybolovu
Intervencie v rámci Cie¾a 5a boli poèas obdobia rokov1994–1999 zamerané na zvýšenie efektívnosti po¾no -
hospodárstva a na pomoc pri zachovaní /Char9Eivotného
prostredia a vidieka a zdá sa, /Char9Ee boli relatívne úèinné pripodpore reštrukturalizácie malých fariem v regiónochCie¾a 1.
Intervencie v rámci Cie¾a 5b dosiahli hodnotu pribli/Char9Ene
1,2 mld. eur roène a boli implementované v oblastiach,kde býva asi 9% obyvate¾stva EÚ. Zdá sa, /Char9Ee viedli k is -
tej diverzifikácii po¾nohospodárskej produkcie a k rozvo -
ju takých aktivít ako agroturistika a slu/Char9Eby v oblasti /Char9Eivot -
ného prostredia, prièom prispeli tie/Char9E k obnove dedín
a rozvoju verejných slu/Char9Eieb.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xix
190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V súèasnom plánovacom období bola do celkovej stra -
tégie vèlenená podpora rozvoja vidieka, hoci je rozdele -
ná do dvoch rôznych program ov, z ktorých jeden sa riadi
pravidlami štrukturálny ch fondov a druhý pravidlami
EAGGF — Záruènej sekcie. Ten druhý je urèený pre po -
litiky v oblasti po¾nohospodárskych trhov a nie je príliš
prispôsobený systému viacroèných plánov èinnosti.
Sektor rybolovu je sústredený v obmedzenom
mno/Char9Estve regiónov v okrajových èastiach EÚ, pre ktoréplatia opatrenia na ochranu a zachovanie zásob rýba kde mô/Char9Eu do rozvoja ostat ných ekonomických aktivít
významným spôsobom zasiahnu/Char9D intervencie Spoloè -
ného programu pre rybolov.
Podpora zamestnanosti, vzdelávania a
odbornej prípravy prostredníctvom ESF
V období rokov 1994–1999 poskytol Európsky sociál-ny fond (ESF) podporu na rozvoj ¾udských zdrojov do-sahujúcu tretinu celkových intervencií štrukturálnychfondov, prièom pribli/Char9Ene polovica tejto sumy smerova-la do regiónov Cie¾a 1.
Intervencie v rámci Cie¾a 3 boli zamerané na integrá-
ciu mladých ¾udí a dlhodobo nezamestnaných, akoaj na tých, ktorým hrozilo riziko straty zamestnania, atie/Char9E na podporu rovnosti príle/Char9Eitostí. Cie¾om interven -
cií v rámci Cie¾a 4 bolo pomôc/Char9D pracovníkom adapto -
va/Char9D sa na zmeny v priemyselných odvetviach.
Výsledky hodnotenia naznaèujú, /Char9Ee všeobecnenajúspešnejšími opatreniami boli tie, ktoré ponúklikombináciu viacerých druhov pomoci, napríklad pora -
denstvo, odbornú prípravu a vyh¾adávanie zamestna -
nia, ktorá bola šitá na mieru pod¾a individuálnych
potrieb.
Okrem toho ESF poskytol podporu na financovanie za -
mestnanosti a systémov vzdelávania a odbornej prípra -
vy na národnej i regionálnej úrovni. V regiónoch Cie¾a1
pomohol ESF zvýši/Char9D úroveò verejných investícií dovzdelávania a odbornej prípravy. Hoci Európska straté -
gia zamestnanosti (EES) zaèala plati/Char9D a/Char9E v priebehu plá -
novacieho obdobia, ESF poskytoval od roku 1997
významnú podporu politikám, ktoré boli súèas/Char9Dou ná -rodných akèných plánov zamestnanosti (NAP), a to pre -
dovšetkým v ju/Char9Ených èlenských štátoch.
V období rokov 2000–2006 sa prepojenie medzi ESF a
EES výrazne posilnilo. Pri celkovom rozpoète pribli/Char9Ene60 mld. eur sa ESF stal hlavným finanèným nástrojomspoloèenstva na podporu EES. EES na druhej straneposkytovala pevnejší politický rámec pre intervencieESF a pre vytváranie pracovných miest.
Podpora spolupráce a budovania kontaktov
Iniciatívy spoloèenstva majú podporova/Char9D inováciu, part -
nerstvo a rozvoj spolupráce medzi krajinami a regiónmi
a zaobera/Char9D sa potrebami, ktoré neboli pokryté hlavnýmiprogramami implementovanými na základe cie¾ovštrukturálnych fondov.
V období rokov 1994–1999 podporovala iniciatíva
INTERREG II tri typy rozsiahlych programov, cezhraniè-nú spoluprácu (vetva A), dobudovanie energetickýchsietí (vetva B) a spoluprácu pri regionálnom a priestoro-vom plánovaní (vetva C). Väèšina financií smerovala doprogramov vetvy A na zlepšenie /Char9Eivotného prostredia,podporu kultúrnych aktivít, cestovného ruchu a slu/Char9Eiebpre malé a stredné podniky, ako aj na podporu rozvojadopravných spojení, predovše tkým cezhranièných spo-
jení. Došlo k významným zlepšeniam, a to predovšet -
kým na hranièných prechodoch v regiónoch Cie¾a 1
v Grécku, v Nemecku a vo Fínsku. Hlavným prínosomsa však stali rozšírené kontakty a lepšie porozumeniemedzi verejnými orgánmi a súkromnými èi pološtátnymiorganizáciami na oboch stranách hraníc.
V období rokov 2000 — 2006 iniciatíva INTERREG III
— s rozpoètom vo výške pribli/Char9Ene 5 mld. eur — ïalejposilnila cezhraniènú zlo/Char9Eku (vetva A), podporila stra -
tegickú spoluprácu na nadnárodnej úrovni v oblasti
priestorového plánovania (vetva B) a spoluprácu a vý -
menu skúseností medzi regiónmi (vetva C).
V budúcnosti bude musie/Char9D iniciatíva INTERREG zo -
h¾adni/Char9D nový kontext, v ktorom sa èas/Char9D EÚ, ktorú pred -
stavujú hranièné oblasti, zväèší ako v zmysle poètu
obyvate¾ov, tak i územnej rozlohy.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xx
200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Iniciatíva URBAN sa týka 44% obyvate¾ov EÚ, /Char9Eijúcich v
mestských oblastiach s poètom obyvate¾ov nad 50 000. Vrokoch 1994–1999 dosiahla podpora výšku 148 miliónoveur roène a bola rozdelená medzi 118 miest. V súèasnomobdobí bola táto suma zredukovaná na 104 miliónov eura rozdelená medzi projekty v 70 mestách. Zameriava sahlavne na malé mestské štvrte a podnecuje zapojeniemiestnych obyvate¾ov do programov, ktoré priamoovplyvòujú /Char9Eivoty ¾udí. Táto è innos/Char9D pomohla zvýši/Char9D vidi -
te¾nos/Char9D štrukturálnej politiky EÚ ako takej. Pomohla tie/Char9E
priláka/Char9D investície zo súkromných zdrojov. Na druhej stra -
ne koncentrácia podpory na malé oblasti vynecháva roz -
siahlejšie projekty zamerané na riešenie širších regionál -
nych problémov, ako sú napríklad vz/Char9Dahy medzi
mestskými a okolitými vidieckymi oblas/Char9Dami.
Iniciatívy EMPLOYMENT and ADAPT podporili v obdo -
bí rokov 1994–1999 asi 9300 projektov, prièom bolo do
programov na integráciu do pracovného trhu a vytvára -
nie pracovných miest na miestnej úrovni zapojenýchpribli/Char9Ene 1,8 milióna osôb. Financované projekty zahà-òali opatrenia na u¾ahèenie prístupu k práci a odbornejpríprave, podporu nových zdrojov zamestnanosti, po-moc malým a stredným podnikom pri prispôsobovaní sa
zmenám, a podporu starostlivosti o deti, ktorá /Char9Eenámu¾ahèí pokraèova/Char9D v zamestnaní.
V období rokov 2000–2006 sa iniciatíva EQUAL zame -
rala na nové inovatívne postupy boja proti rozdielom a
diskriminácii na pracovnom trhu, kladúc ve¾ký dôraz nanadnárodnú spoluprácu, partnerstvo a výmenu skúse -
ností a dobrej praxe.
Iniciatíva LEADER II poskytovala v priebehu rokov
1994–1999 zo svojho rozpoètu 300 miliónov eur roèneako podporu pribli/Char9Ene 900 miestnym akèným skupinámvo vidieckych oblastiach, prièom sa tento rozpoèet spo -
lufinancovaním zvýšil na 700 miliónov eur. Hlavnou fi -
nancovanou aktivitou bol cestovný ruch, a to prostred -
níctvom pomoci poskytnutej aj malým a stredným
podnikom na rozvoj miestnych produktov.
V rámci iniciatívy LEADER+ (2000–2006), ktorá má rovna -
ký roèný rozpoèet ako LEADER II, sa kladie zvýšený dôraz
na pilotnú povahu projektov a spolupráca sa u¾ahèila.Pilotné inovaèné akcie
Takmer ka/Char9Edý tretí regionálny orgán EÚ15 mávypracovanú Regionálnu inovaènú stratégiu (RIS) aleboRegionálnu iniciatívu informa ènej spoloènosti (RISI).
Najvidite¾nejšie úèinky týchto dvoch iniciatív predstavo -
vali partnerstvá verejného a súkromného sektora a pod -
pora malých a stredných podnikov pri získavaní prístu -
pu k novým technológiám.
Nový systém inovaènej èinnosti podporovaný celkovou
èiastkou pribli/Char9Ene 400 miliónov eur zo štrukturálnychfondov vznikol v roku 2001 s cie¾om podnieti/Char9D regióny krozvíjaniu programov podporujúcich regionálnu schop -
nos/Char9D konkurencie prostredníctvom technológií a inová -
cie (lisabonská stratégia), p rièom sa uplatòovali nové
formy informaèných a komunikaèných technológií (Akè -
ný plán e-Európa) a presadzovala sa podpora udr/Char9Eate¾ -
ného rozvoja (Gothenburg). Doteraz po/Char9Eiadali o finan -
covanie programov súvisiacich s niektorým z týchto
programov tri štvrtiny regiónov únie.
Zlepšenie efektivity riadeniaštrukturálnych fondov
Pri poslednej revízii pravi diel štrukturálnych fondov
v roku 1999 došlo k pokusu zjednoduši/Char9D celý systéma decentralizova/Char9D ka/Char9Edodenné riadenie smerom k èlen -
ským štátom. Napriek tomu, /Char9Ee èlenské štáty preberajú
stále viac zodpovednosti za narábanie s finanènýmiprostriedkami, koneèná zodpovednos/Char9D za výdavky predrozpoètovým orgánom spoèíva na pleciach Komisie.Preto je potrebné pred zaèatím nového obdobia finan -
covania zrevidova/Char9D pravidlá a uva/Char9Eova/Char9D o zvýšení efek -
tívnosti systému a jeho ïalšom zjednodušení.
Základné princípyPlánovanie, partnerstvo, koncentrácia a doplnkovos/Char9D
zostali od reformy v roku 1988 hlavnými princípmištrukturálnych fondov. Plánovanie systémom pláno -
vania výdavkov na nieko¾ko rokov dopredu s úmyslom
dosiahnu/Char9D strategický cie¾ prinieslo väèšiu istotua väèšiu stabilitu, ako aj súlad medzi sledovanou poli -
tikou a financovanými projektmi. Zatia¾ èo sa
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xxi
210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
plánovacie obdobie vïaka zlepšeniu plánovacích
schopností predå/Char9Eilo a ciele boli lepšie vyèíslené,vzrástli obavy týkajúce sa zlo/Char9Eitosti a èasu potrebné -
ho na schválenie programových dokumentov, ako aj
nutnosti zabezpeèi/Char9D, aby programy boli dostatoèneflexibilné a mohli sa prispôsobova/Char9D zmenám.
Partnerstvo pri navrhovaní a implementácii progra -
mov sa stalo silnejším a zahàòalo široký okruh subjek -
tov z oblasti súkromného sektora, vrátane sociálnych
partnerov, rovnako ako regionálne a miestne orgány.Výsledkom boli lepšie cielené a inovatívnejšie projek -
ty so zlepšeným monitorovaním a hodnotením výkon -
nosti, ako aj s lepším šírením informácií o výsledkoch,
i keï na druhej strane v niektorých prípadoch kvôlitomu ešte väèšmi rástla zlo/Char9Eitos/Char9D riadenia programu.
Koncentrácia v zmysle zacielenia fondov na oblasti,
ktoré ich najviac potrebujú, sa v priebehu èasu zosilni -
la, hoci výsledky hodnotenia naznaèujú, /Char9Ee v niekto-rých prípadoch sú zdroje príliš rozptýlené a zú/Char9Eené.V súèasnom programovom období /Char9Eije 41% populá-cie EÚ15 buï v regiónoch Cie¾a 1 alebo v regiónochCie¾a 2, hoci komplikovaný proces definovania druhé-
ho typu regiónu viedol k urèitej fragmentácii regiónova k zvýšenému rozptýleniu zdrojov.
V regiónoch Cie¾a 1 sa doplnkovos/Char9D vo všeobecnosti
dodr/Char9Euje v tom zmysle, /Char9Ee štrukturálne fondy jestvujú -
ce verejné výdavky skôr doplnili ne/Char9E nahradili. Ako
ove¾a zlo/Char9Eitejšie sa však ukázalo potvrdi/Char9D, /Char9Ee sa takstalo aj v prípade programov Cie¾a 2 a predovšetkýmCie¾a 3.
H¾adanie väèšej efektívnostiNapriek tomu, /Char9Ee sa odbornos/Char9D, pokia¾ ide o riadenie
fondov, v priebehu èasu zvýšila, zlepšenie efektívnos -
ti programov stále zostáva k¾úèovou výzvou. Èlenské
štáty èasto pova/Char9Eujú po/Char9Eadované kontrolné postupyza neopodstatnené vzh¾adom na náklady, ktoré sú snimi spojené, prièom ich tie/Char9E pova/Char9Eujú za duplikáciunárodných systémov. Kritika sa týkala predovšetkýmskutoènosti, /Char9Ee o súèasných po/Char9Eiadavkách sa rozho -
dovalo neskoro, èo viedlo k oddialeniu implementácieprogramu a k vytvoreniu tlaku na to, aby sa finanèné
prostriedky vynalo/Char9Eili príliš rýchlo, s negatívnym dopa -
dom na kvalitu. Zdá sa, /Char9Ee náklady na finanèný
mana/Char9Ement sú mimoriadne vysoké v prípade progra -
mov Cie¾a 2.
Napriek tomu, /Char9Ee sa mana/Char9Ement verejných zdrojov
zlepšil, zostáva pravdou, /Char9Ee v poslednom plánova -
com období bola len tretina hodnotených projektov
Cie¾a 1 dokonèená vèas, kým dokonèenie tretinyz nich oneskorilo viac ako o rok. Navyše dve tretinyprojektov prekroèili rozpoèet. Disciplína, ktorú poèassúèasného obdobia prinieslo pravidlo n+2, významneprispela k zlepšeniu vyu/Char9Eívania štrukturálnych finanè -
ných prostriedkov. V roku 2003 bola finanèná realizá -
cia štrukturálnych fondov takmer 100%.
Monitorovanie je neodmyslite¾nou súèas/Char9Dou systému,
avšak hodnotenia ukazujú, /Char9Ee nebolo také efektívne,ako sa oèakávalo, a to èiastoène preto, /Char9Ee nebolomo/Char9Ené získa/Char9D vyu/Char9Eite¾né informácie. Zameranie saskôr na finanèné ne/Char9E na strategické otázky vedie na-vyše zvyèajne k tomu, /Char9Ee sa finanèné prostriedky spo-trebúvajú tam, kde sa naj¾ahšie absorbujú, namiestotoho, aby smerovali tam, kde budú vyu/Char9Eité najefektív-nejšie. Hoci sa postupy pri identifikácii ukazovate¾ova cie¾ov v súèasnom období zlepšili, ukazovatele èas-to nie sú vhodne definované a ciele sú príliš široké.
Aj hodnotiaci systém sa s postupom èasu zlepšil, me -
dzi èlenským štátmi však stále jestvujú významné od -
chýlky v jeho uplatòovaní. V súèasnosti vy/Char9Eaduje
hodnotenie èlenskými štátmi ex ante, hodnotenie vpolovici obdobia èlenskými štátmi v spolupráci s Ko -
misiou — a to v takom èase, aby sa o jeho výsledky
mohli opiera/Char9D rozhodnutia poèas zvyšku programu —a ex post Komisiou, hoci a/Char9E dva roky po skonèení pro -
gramu. U/Char9Eitoènos/Char9D a relevantnos/Char9D procesu hodnote -
nia by mohla zvýši/Char9D väèšia anga/Char9Eovanos/Char9D regiónov
a èlenských štátov.
V záujme lepšieho riadenia sa v súèasnom období za -
vádza finanèná motivácia formou výkonnostnej rezer -
vy vo výške 4% zdrojov zo štrukturálnych fondov,
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xxii
220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ktorá sa v roku 2004 bude rozde¾ova/Char9D na základe spl -
nenia programových cie¾ov vytýèených na zaèiatku.
Systémy riadenia sa v mnohých prípadoch postupne
decentralizovali, èím sa pod¾a hodnotenia zvýšila ichefektívnos/Char9D, preto/Char9Ee dokázali lepšie reagova/Char9D na po -
treby regiónov.
Výzva rozšírenia
Štrukturálne fondy majú pre nové èlenské štáty k¾úèo -
vý význam, preto/Char9Ee im pomô/Char9Eu posilni/Char9D ich schopnos/Char9D
konkurova/Char9D. V období rokov 2000 — 2006 získajúpristupujúce krajiny pribli/Char9Ene 3 mld. eur roène z pro -
gramov ISPA (na dopravu a projekty v oblasti /Char9Eivotné -
ho prostredia), SAPARD (pre po¾nohospodárstvo a
rozvoj vidieka) a PHARE (na posilnenie ekonomickeja sociálnej súdr/Char9Enosti ako aj administratívnej a inštitu -
cionálnej kapacity). Po vstupe do EÚ bude ma/Char9D 10 no-
vých èlenských štátov spolu s Bulharskom aRumunskom nárok na pomoc z PHARE po dobu ïal-ších troch rokov (v celkovej výške 1,6 mld. eur roène).
Do konca roka 2003 bolo v rámci ISPA schválených
324 projektov, ktoré boli rovnomerne rozdelené medzidopravu a /Char9Eivotné prostredie, prièom v prvom prípademedzi cesty a /Char9Eeleznice. V rámci programu SAPARDsmerujú zdroje v hodnote 500 miliónov eur roène napodporu plánov rozvoja po¾nohospodárstva a vidiec -
kych oblastí, ktoré si krajiny sami vypracovali.
Nové èlenské štáty budú oprávnené prijíma/Char9D podporu
zo štrukturálnych fondov v rokoch 2004 — 2006. Pod -
pora dosahujúca v priebehu troch rokov celkovú hod -
notu 21,8 mld. eur sa sústredí do obmedzeného poètu
prioritných oblastí s cie¾om maximalizova/Char9D úèinoka minimalizova/Char9D problémy s implementáciou progra -
mu. Prioritné oblasti, ktoré si krajiny vybrali, sa, pokia¾
ide o relatívny význam pripisovaný nákladom na in -
fraštruktúru, ¾udské zdroje a produktívne investície,
ve¾mi líšia, prièom sèasti odzrkad¾ujú rozdiely vo vše -
obecnom stave kapitálu v týchto oblastiach.
Potrebu rozvíja/Char9D strategický prístup a zamera/Char9D sa na
obmedzený poèet priorít, ktorá bola zdôrazòovanápoèas rokovaní, treba dodr/Char9Eiava/Char9D aj v štádiu
realizácie. Okrem toho, osobitnú pozornos/Char9D bude tie/Char9Epotrebné venova/Char9D zabezpeèeniu maximálnemu súla -
du medzi štrukturálnymi fondmi a národnými politika -
mi, /Char9Eivotnému prostrediu a rovnosti príle/Char9Eitostí.
Napriek pokroku, ktorý bol dosiahnutý na úrovni ná -
rodných vlád i na regionálnej úrovni, zostáva problé -
mom zároveò otázka administratívnej kapacity, i keï
skúsenosti s vlastnou realizáciou programov túto ka -
pacitu pomô/Char9Eu posilni/Char9D.
Z tohto aj z iných h¾adísk mo/Char9Eno pova/Char9Eova/Char9D obdobie
2004 — 2006 za prechodné, ktoré súèasne dáva no -
vým èlenským štátom mo/Char9Enos/Char9D pripravi/Char9D si pôdu pre
nasledujúce, ove¾a dlhšie plánovacie obdobie.
V nových èlenských štátoch stojí pred štrukturálnou
politikou výzva:
– identifikova/Char9D v ka/Char9Edom regióne štrukturálne ne-
dostatky, ktoré majú najväèší negatívny dopad najeho konkurencieschopnos/Char9D a rastový potenciál,a prioritne sa nimi zaobera/Char9D,
– na základe zvá/Char9Eenia slabých a silných stránok
ka/Char9Edého regiónu treba sformulova/Char9D jeho dlhodobústratégiu rozvoja, ktorá zoh¾adní skutoènos/Char9D, /Char9Eevšetky potreby nie je mo/Char9Ené rieši/Char9D naraz, a ktoráusporiada investièné projekty s oh¾adom na ich in -
terakciu s líniou rastu, ktorú má dlhodobo sledova/Char9D,
–pri investièných rozhodnutiach priklada/Char9D primeranú
vá/Char9Enos/Char9D otázkam /Char9Eivotného prostredia, a to s cie -
¾om zabezpeèi/Char9D, aby bola udr/Char9Eate¾ná zvolená línia
rastu,
–predchádza/Char9D prílišnej koncentrácii investícií do cen -
tier, ktoré v súèasnosti rastú a v ktorých mô/Char9Ee by/Char9D
ich vplyv na ekonomickú aktivitu v krátkodobom ho -
rizonte síce najväèší, avšak pravdepodobne na
úkor vyvá/Char9Eeného rozvoja v dlhodobom horizonte,
–pomáha/Char9D pri posilòovaní administratívnej kapacity
pre navrhovanie, zavedenie a riadenie programovrozvoja na regionálnej úrovni.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xxiii
230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZhrnutie
xxiv1 Pozri napríklad T. Padoa-Schioppa, Efficiency, stability and equity - A strategy for the evolution of the economic system of the
European Community, Oxford University Press 1987, kde sa zdôrazòuje, /Char9Ee, „v dôsledku liberalizácie trhu jestvuje vá/Char9Ene rizikozhoršovania sa nerovnováhy v regiónoch… (a) sú potrebné primerané sprievodné opatrenia, aby sa urýchlilo prispôsobovanieslabších regiónov a krajín… na dosiahnutie tohto cie¾a sú potrebné reformy a rozvoj štrukturálnych fondov spoloèenstva“ (str. 5-6).
2 K tomuto a predchádzajúcemu bodu pozri: Agenda for a growing Europe, správu nezávislej prieskumnej skupiny vysokej úrovne,
ktorej predsedá André Sapir, z júla 2003.
240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Závery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
Dòa 10. februára 2004 prijala Komisia návrh rozpoètu
rozšírenej Európskej únie1s 27 èlenskými štátmi na
obdobie rokov 2007–2013.
Jednalo sa o dôle/Char9Eité rozhodnutie. Komisia prijala sta -
novisko, /Char9Ee zásahy únie v celom rade k¾úèových ob -
lastí politiky je nutné posilni/Char9D. Komisia predovšetkým
rozhodla, /Char9Ee nevyhnutným prvkom celého postupu bymala by/Char9D ambiciózna politika súdr/Char9Enosti. Nemenejdôle/Char9Eitý je názor Komisie, /Char9Ee pre politiku súdr/Char9Enosti bymala by/Char9D vyèlenená samostatná, transparentná roz-poètová kapitola, ktorá je nevyhnutným predpokla-dom istoty a stability potrebnej pre plánovanie ïalšejgenerácie národných a regionálnych viacroènýchprogramov.
Rozhodnutie odzrkadlije prácu vynalo/Char9Eenú od pub-
likácie Druhej správy o súdr/Char9Enosti v roku 2001, kto -
rá otvorila diskusiu o budúcnosti politiky súdr/Char9Enosti
v rozšírenej únii po roku 2007. Ni/Char9Ešie uvedené zá -
very Tretej správy o súdr/Char9Enosti predkladajú súèas -
ný a podrobný návrh priorít a systému realizácie
novej generácie programov politiky súdr/Char9Enosti v sú -
lade so všeobecnými pokynmi v oblasti finanènej
perspektívy. Po úvodných poznámkach sa v prvejèasti venujeme novým prioritám politiky súdr/Char9Enosti.V druhej èasti popisujeme hlavné prvky novéhosystému realizácie. Tretia èas/Char9D je venovaná otáz -
kam financovania.
Stojí za to pripomenú/Char9D, /Char9Ee politika súdr/Char9Enosti, ktorá je
spolu s jednotným trhom a menovou úniou jednýmz pilierov budovania Európy, je jedinou politikou Eu -
rópskej únie zameranou výslovne na odstraòovanie
ekonomických a sociálnych rozdielov. Ide sa o ve¾mišpecifickú politiku, ktorej súèas/Char9Dou je prevod
prostriedkov medzi jednotlivými èlenskými štátmiprostredníctvom rozpoètu Európskej únie s cie¾ompodpori/Char9D hospodársky rast a udr/Char9Eate¾ný rozvoj investí -
ciami do ¾udského a fyzického kapitálu.
Zároveò to znamená, /Char9Ee koncepcia súdr/Char9Enosti platná
na európskej úrovni nie je len pasívnym mechaniz -
mom prerozde¾ovania prostriedkov, ale dynamickou
politikou, ktorá sa sna/Char9Eí vytvára/Char9D zdroje cie¾avedo-mým sústredením na faktory ekonomickej konkurenè-nej sily a faktory zamestnanosti, najmä tam, kde jenevyu/Char9Eitý potenciál vysoký.
Štyri výzvy do budúcnosti
Rozšírená únia kladie vyššiepo/Char9Eiadavky na súdr/Char9Enos/Char9D
Rozšírenie únie na 25 èlenských štátov a následne na
27 alebo viac, bude predstavova/Char9D historicky bezpre -
cedentnú výzvu pre konkurenènú silu a vnútornú
súdr/Char9Enos/Char9D únie. Ako dokladá táto správa, rozšíreniesa prejaví prehåbením ekonomických rozdielov, ze -
mepisným presunom problematiky nerovností sme -
rom na východ a zhoršením situácie v oblasti
zamestnanosti: sociálne a hospodárske rozdiely sazdvojnásobia a priemerný HDP únie klesne o 12,5%.
Únia ako celok zároveò èelí výzvam vyplývajúcim
z oèakávaného zrýchlenia procesu reštrukturalizáciehospodárstva v dôsledku globalizácie, liberalizácietrhov, technologickej revolúcie, rozvoja znalostnejekonomiky a spoloènosti, starnutia obyvate¾stvaa rastúceho prílivu pris/Char9Dahovalcov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enostixxv
250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Osobitnú výzvu predstavuje demografické starnutie.
Rozdiely medzi regiónmi sú v tomto oh¾ade znaènéa odrá/Char9Eajú rôzne trendy vývoja plodnosti, úmrtnostia migrácie. Riešenie problému nie je iba otázkouzvládnutia rastúceho poètu závislých osôb. Rovnakodôle/Char9Eité je zaisti/Char9D, aby stratégie národného a regionál -
neho rozvoja zareagovali na demografickú situáciu
a predovšetkým dokázali presadzova/Char9D politiku aktív -
neho starnutia a rozvinú/Char9D èasto nevyu/Char9Eitý potenciál
staršej generácie.
A na záver, ekonomický rast EÚ sa za posledné tri
roky od vydania Druhej správy o súdr/Char9Enosti cite¾nespomalil. Výsledkom je opätovný nárast nezamestna -
nosti v mnohých èastiach únie, so všetkými sociálny -
mi dopadmi, ktoré prináša. Únia by preto mala všetky
príle/Char9Eitosti, ktoré ponúka súèasný trend smeromk o/Char9Eiveniu, maximálne vyu/Char9Ei/Char9D ako odrazový mostík dobudúcnosti.
Posilnenie priorít únieV snahe zlepši/Char9D výkon hospodárstva EÚ predlo/Char9Eili
hlavy štátov a vlád krajín únie na stretnutí v Lisabo-ne v marci roku 2000 stratégiu, pod¾a ktorej sa máEurópa sta/Char9D do roku 2010 najúspešnejšou a konku-renène a na vedomostiach zalo/Char9Eenou najsilnejšouekonomikou na svete. Na svojom zasadaní v Nicev decembri roku 2000 Rada transformovala lisa -
bonské ciele boja proti chudobe do koordinovanej
európskej stratégie sociálnej integrácie. Na zasa -
daní Rady v Gothenburgu v júni 2001 bola Lisabon -
ská stratégia rozšírená o dôraz na ochranu
/Char9Eivotného prostredia a snahu o dosiahnutieudr/Char9Eate¾nejšieho modelu rozvoja.
Politika súdr/Char9Enosti sa na naplòovaní týchto cie¾ov
významným spôsobom podie¾a. Rast a súdr/Char9Enos/Char9Dsa v koneènom dôsledku vzájomne podporujú.Tým, /Char9Ee odstraòuje rozdiely, pomáha únia zaruèi/Char9D,aby všetky regióny a všetky sociálne skupiny mohliprispie/Char9D k jej celkovému hospodárskemu rozvojua èerpa/Char9D z výhod, ktoré prináša. Táto myšlienka jez a c h y t e n ávè l á n k u3avè l á n k u1 5 8Z m l u v yo zalo/Char9Eení Európskeho spoloèenstva a návrhÚstavy ju podporil jednoznaènejším poukazom na
teritoriálny rozmer súdr/Char9Enosti.
Politika súdr/Char9Enosti je potrebná aj v prípadoch, kedy
ostatné politiky spoloèenstva prinášajú dôle/Char9Eité výho -
dy pri nízkych ale lokalizovaných nákladoch. Politika
súdr/Char9Enosti pomáha tieto výhody rozšíri/Char9D. Predvídanímzmien a podporou adaptácie mô/Char9Ee politika súdr/Char9Enostiobmedzi/Char9D negatívny dopad zmien.
Z toho dôvodu je preto nutné politiku súdr/Char9Enosti vo
všetkých jej rozmeroch chápa/Char9D ako pevnú súèas/Char9DLisabonskej stratégie, hoci ako poukázala Komisiavo finanènej perspektíve, štruktúru politiky, ktorámá naplni/Char9D lisabonské potreby, je dnes potrebnédoplni/Char9D a aktualizova/Char9D. Inými slovami, politikasúdr/Char9Enosti musí zoh¾adni/Char9D lisabonské a gothen -
burgské ciele a sta/Char9D sa k¾úèovým nástrojom ich rea -
lizácie prostredníctvom programov národného
a regionálneho rozvoja.
Presadzovanie vyrovnanejšieho a
udr/Char9Eate¾nejšieho rozvoja zvyšovaním kvality
Zo zistení tejto správy vyplýva, /Char9Ee pretrvávajúce
rozdiely vo výstupoch, produktivite a dostupnostipracovných miest medzi štátmi a regiónmi sú dô-sledkom štrukturálnych nedostatkov v k¾úèovýchfaktoroch ovplyvòujúcich schopnos/Char9D konkurova/Char9D —nedostatoèného vybavenia ¾udským a fyzickým ka -
pitálom, chýbajúcej schopnosti inovácie a kapacity
regionálnej správy a nízkej úrovne ekologickéhokapitálu.
Cenou za nerealizovanie dôslednej politiky
súdr/Char9Enosti na podporu rastu a odstraòovanie roz -
dielov preto nie je len strata individuálneho a kolek -
tívneho blahobytu, ale z ekonomického h¾adiska
tie/Char9E strata potenciálneho reálneho príjmu a vyššej/Char9Eivotnej úrovne. Vzh¾adom na prepojenos/Char9D charak -
teristickú pre integrovanú ekonomiku sa tieto straty
neobmedzia na konkurenène slabšie regióny, anina jednotlivcov, ktorí nepracujú alebo pracujú v ne -
produktívnych èinnostiach, ale dotknú sa ka/Char9Edého
obèana únie.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxvi
260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Posilnenie konkurenènej sily regiónov v celej únii
dobre zacielenými investíciami a vytvorením ekono -
mických príle/Char9Eitostí, ktoré ¾uïom umo/Char9Enia naplno
vyu/Char9Ei/Char9D ich schopnosti, je preto oporou potenciálnehorastu hospodárstva EÚ ako celku v prospech všet -
kých. Regionálna politika prispieva k vyrovnanejšie -
mu rozlo/Char9Eeniu hospodárskej aktivity po celej únii, èím
pomáha zmieròova/Char9D tlak spôsobovaný nadmernoukoncentráciou, pre/Char9Da/Char9Eením a preká/Char9Ekami.
Nové partnerstvo pre súdr/Char9Enos/Char9DReforma politiky súdr/Char9Enosti by mala by/Char9D zároveò prí -
le/Char9Eitos/Char9Dou k zvýšeniu efektívnosti, transparentnosti
a politickej zodpovednosti. To vy/Char9Eaduje predovšet -
kým definova/Char9D strategický prístup politiky s konkrétny -
mi prioritami, zaruèujúci koordináciu so systémom
ekonomickej a sociálnej správy a pravidelné otvorenéhodnotenie dosiahnutého pokroku.
Z uvedeného vyplýva, /Char9Ee je potrebné posilni/Char9D inštituci-
onálnu kapacitu na všetkých úrovniach vlády v celejúnii, opierajúc sa o jednu z najsilnejších stránok politi-ky súdr/Char9Enosti.
Nová štruktúra európskej politikysúdr/Char9Enosti po roku 2006
Cielenejšie intervencie
Jedným zo všeobecných záverov u/Char9E zmienenej verej -
nej diskusie o budúcnosti politiky súdr/Char9Enosti bolo kon -
štatovanie, /Char9Ee existuje rad zále/Char9Eitostí, ktoré sú pre
súdr/Char9Enos/Char9D dôle/Char9Eité v únii ako celku. ( ...„otázky schop -
nosti konkurova/Char9D, udr/Char9Eate¾ného rozvoja a hospodár -
skej a sociálnej reštrukturalizácie sú relevantné vo
všetkých èlenských štátoch ”2) Tieto aspekty sú k¾ú -
èom k pochopeniu návrhu budúcich priorít, ktorý pred -
kladáme ni/Char9Ešie.
Komisia navrhuje, aby sa aktivity podporované politi -
kou súdr/Char9Enosti sústredili na investície do menšieho
poètu priorít spoloèenstva v súlade s lisabonskýma gothenburgským programom, u ktorých jepravdepodobné, /Char9Ee intervencia spoloèenstva bude
ma/Char9D pákový efekt a výraznú pridanú hodnotu. Pre re -
gionálne programy preto Komisia navrhuje základný
zoznam menšieho poètu k¾úèových tém, ktorými sú:inovácia a znalostná ekonomika, /Char9Eivotné prostre -
die a prevencia rizík, dostupnos/Char9D a slu/Char9Eby všeo -
becného ekonomického záujmu. V prípade
programov súvisiacich so zamestnanos/Char9Dou sa pozor -
nos/Char9D bude sústredi/Char9D na implementáciu reforiem po -
trebných pre pokrok smerom k plnej zamestnanosti,
zlepšenie kvality a produktivity práce a podporu soci -
álnej integrácie a súdr/Char9Enosti pod¾a pokynov a doporu -
èení Európskej stratégie zamestnanosti.
Tieto prioritné témy budú platné vo všeobecnosti pre
celú úniu a tam, kde stále jestvujú i ïalšie potreby, ichbude nevyhnutné rozšíri/Char9D, aby sa zoh¾adnili špecificképotreby menej rozvinutých regiónov a èlenských štá -
tov, v ktorých dodatoèné potreby pretrvávajú, naprí -
klad v oblasti výstavby infraštruktúry a rozširovaniainštitucionálnej kapacity. Týmito otázkami sa budemezaobera/Char9D ni/Char9Ešie (podrobne pozri tie/Char9E prvú tabu¾ku nakonci tejto èasti).
Tri priority spoloèenstva
Napåòanie prioritných tém by sa opieralo o zjednodu-
šený a preh¾adnejší rámec, prièom programy budúcejgenerácie by boli zoskupené pod tromi hlavièkami:konvergencia, regionálna schopnos/Char9D konkurenciea zamestnanos/Char9D, územná spolupráca.
Konvergencia: podpora rastu a tvorby
pracovných miest v najmenej rozvinutýchèlenských štátoch a regiónoch
Konvergenèné programy sa týkajú menej rozvinutých
èlenských štátov a regiónov, ktoré sú pod¾a Zmluvynajvyššou prioritou politiky súdr/Char9Enosti. Zmluva vyzývak zmierneniu rozdielov „v úrovni rozvoja jednotlivých
regiónov a zaostávania najmenej rozvinutých regió -
nov alebo ostrovov, vrátane vidieckych oblastí“ (èlá-
nok 158). Dôsledkom rozšírenia bude nebývalé
zväèšenie rozdielov v rámci únie a ich vyrovnaniebude vy/Char9Eadova/Char9D dlhodobé systematické úsilie.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxvii
270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tento cie¾ sa bude týka/Char9D predovšetkým regiónov3s
HDP na obyvate¾a ni/Char9Eším ako 75% priemeruspoloèenstva
4.
K¾úèovým cie¾om politiky súdr/Char9Enosti v tomto kontexte
bude prispie/Char9D k vytváraniu podmienok, ktoré podporujúrast, a k posilneniu faktorov zaruèujúcich skutoènú kon -
vergenciu. Stratégie by sa mali sústredi/Char9D na dosiahnutie
dlhodobej schopnosti konkurencie a zamestnanosti.
Komisia navrhuje, aby na doèasnú pomoc v rámci tej -
to priority mali nárok regióny, ktorých HDP na obyva -
te¾a by bol pod úrovòou 75% priemeru spoloèenstva
kalkulovaného pre úniu s pätnástimi èlenmi (tzv. šta -
tistický efekt rozšírenia). Ide o regióny, v ktorých sa si -
tuácia objektívne nezmení, ale ich HDP na obyvate¾a
bude po rozšírení únie relatívne vyšší. V záujme rov -
nosti a v snahe umo/Char9Eni/Char9D týmto regiónom, aby zavàšili
proces konvergencie, bude rozsah pomoci väèší ne/Char9Erozsah vymedzený v roku 1999 v Berlíne pre regiónys nárokom na prechodnú pomoc pri tzv. „dobiehaní“regiónov súèasnej generácie.
Je potrebné upozorni/Char9D, /Char9Ee v záujme sústredenejšej
a všeobecne úèinnejšej politiky súdr/Char9Enosti sa Komisiatýmto návrhom rozhodla pre prísnejšiu zo štyrochmo/Char9Eností predlo/Char9Eených v Druhej správe o súdr/Char9Enosti.Preto je dôle/Char9Eité si uvedomi/Char9D, /Char9Ee poskytovanie pomociby skonèilo v roku 2013 a /Char9Eiadne ïalšie prechodné ob -
dobie by nenasledovalo.
Programy by zo svojich zdrojov finanène podporoval
Európsky fond pre regionálny rozvoj (ERDF), Európskysociálny fond (ESF) a Kohézny fond
5, v súlade s princíp -
mi Zmluvy o zalo/Char9Eení Európskeho spoloèenstva.
Pre ilustráciu, ERDF by poskytoval pomoc pri:
–modernizácii a diverzifikácii štruktúry ekonomiky
èlenských štátov a regiónov so zvláštnym zrete¾omna inováciu a podnikanie, konkrétne vytváranímu/Char9Eších kontaktov medzi výskumnými strediskamia podnikmi, podporou dostupnosti a vyu/Char9Eívania in -
formaèných a komunikaèných technológií (IKT), vy -
tváraním priaznivých podmienok pre výskuma vývoj, zlepšením prístupu k finanèným zdrojom
a know-how a podporou zakladania novýchpodnikov;
–rozširovaní a modernizácii základnej infraštruktúry,
t.j. dopravných, telekomunikaèných a energetic -
kých sietí, rozvodov vody a ekologických zariadení;
–ochrane /Char9Eivotného prostredia, predovšetkým posky -
tovaním pomoci èlenským štátom pri dosahovaní pl -
nej zhody so súhrnom právnych noriem EÚ,
podporou rozvoja ekopriemyslu, transformácie schát -
ralých priemyselných lokalít, opatrení na prevenciu
prírodných a technologických rizík, investícií do in -
fraštruktúry sústavy chránených území Natura 2000,
ktoré prispievajú k udr/Char9Eate¾nému hospodárskemurozvoju, uprednostòovania èistejších typov dopravya rozvoja a vyu/Char9Eívania obnovite¾ných zdrojov energie;
– posilòovaní inštitucionálnej kapacity národných
a regionálnych orgánov pri správe štrukturálnychfondov a Kohézneho fondu.
Posilnila by sa úloha ESF ako hlavného finanèného ná-
stroja spoloèenstva na podporu Európskej stratégie za-mestnanosti (EES). ESF by poskytoval pomoc pri:
–zvyšovaní kvality a zodpovednosti inštitúcií na trhu
práce, systémov vzdelávania a odbornej prípravy,sociálnych slu/Char9Eieb a slu/Char9Eieb starostlivosti;
–rozširovaní investícií do ¾udského kapitálu, zvyšo -
vaní úrovne dosahovaného vzdelania, adaptácii
schopností obèanov a zabezpeèení všeobecnéhoprístupu na trh práce; a
–zlepšovaní schopnosti verejnej správy reagova/Char9D na
zmeny, a to prostredníctvom posilòovania správya budovaním kapacity.
Nová generácia programov súvisiacich so zamestna -
nos/Char9Dou by mala èerpa/Char9D zo skúseností získaných pri re -
alizácii súèasnej iniciatívy EQUAL v celej EÚ (v oblasti
inovácie, posilòovania, partnerstiev, nadnárodnejspolupráce a zamestnania).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxviii
280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Pomoc z Kohézneho fondu sa bude týka/Char9D èlenských
štátov s HNP pod úrovòou 90% priemeru spoloèen -
stva6. Vo vz/Char9Dahu k práve prebiehajúcemu obdobiu
Komisia navrhuje zachova/Char9D posudzovanie nároku napomoc z Kohézneho fondu v polovici obdobia.
V súlade s prioritami definovanými vo finanènej per -
spektíve by mal Kohézny fond rozšíri/Char9D svoju pomoc
zameranú na udr/Char9Eate¾ný rozvoj. K¾úèovou prioritouby z tohto poh¾adu zostali transeurópske dopravnésiete, najmä projekty európskeho významu, a eko -
logická infraštruktúra. V záujme dosiahnutia prime -
ranej rovnováhy a v snahe reagova/Char9D na osobitné
potreby nových èlenských štátov sa tie/Char9E poèítas podporou projektov /Char9Eelezniènej, námornej,vnútrozemskej rieènej a multimodálnej dopravymimo rámca TEN-T, udr/Char9Eate¾nej mestskej dopravya ekologicky významných investícií do k¾úèovýchoblastí ako sú energetická úèinnos/Char9D a obnovite¾nézdroje energie.
Regionálna schopnos/Char9D konkurencie
a zamestnanos/Char9D: anticipáciaa presadzovanie zmien
Hoci prioritou politiky súdr/Char9Enosti zostávajú i naïalej
zásahy v menej rozvinutých èlenských štátoch a regi-ónoch, analýzy Tretej správy o súdr/Char9Enosti potvrdzujú,/Char9Ee existujú v rôznom rozsahu významné výzvy, ktorésa týkajú všetkých èlenských štátov EÚ.
Predovšetkým èlenské štáty, regióny i obèania
sa budú musie/Char9D prispôsobi/Char9D /Char9Eivotu vo svete, v ktoromdochádza k rýchlym hospodárskym a spoloèenskýmzmenám, reštrukturalizácii, globalizácii obchodua prechodu k znalostnej ekonomike a spoloènosti.Budú sa tie/Char9E musie/Char9D vysporiada/Char9D s výzvami, ktoré pri -
náša starnutie populácie, príliv imigrantov, nedosta -
tok pracovnej sily v k¾úèových odvetviach a problémy
s integráciou do spoloènosti.
Únia musí v tomto kontexte zohráva/Char9D dôle/Char9Eitú úlohu. Za
prvé, implementácia lisabonského programu nie je za -
tia¾ uspokojivá. Finanèná podpora z úrovne spoloèen -
stva mô/Char9Ee za týchto okolností pôsobi/Char9D ako katalyzátor,zmobilizova/Char9D národné a regionálne politiky a zdroje
a jednoznaènejšie ich sústredi/Char9D na ciele únie.
Za druhé, vidite¾ná prítomnos/Char9D zásahov na podporu
súdr/Char9Enosti v celej EÚ významným spôsobom ovplyv -
òuje politickú, ekonomickú a sociálnu integráciu únie,
ako aj úèas/Char9D aktérov z verejného i súkromného sekto -
ra a ich odhodlanie prispie/Char9D k dosiahnutiu cie¾ov únie.
Mimo najmenej rozvinutých èlenských štátov a regió -
nov navrhuje Komisia prístup k politike súdr/Char9Enosti na
dvoch úrovniach:
1) Za prvé, politika súdr/Char9Enosti by prostredníctvom re-
gionálnych programov pomáhala regiónom a or -
gánom miestnej správy predvída/Char9D a presadzova/Char9D
ekonomické zmeny v priemyselných, mestskýcha vidieckych oblastiach posilnením ich schopnostikonkurova/Char9D a prí/Char9Da/Char9Elivosti, pri zoh¾adnení jestvu -
júcich ekonomických, sociálnych a teritoriálnychrozdielov;
2) Za druhé, prostredníctvom národných programov
by politika súdr/Char9Enosti v súlade s prioritami EESpodporou politík zameraných na problematiku pl-nej zamestnanosti, kvality a produktivity prácea sociálnej integrácie pomohla ¾uïom anticipova/Char9Dekonomické zmeny a prispôsobi/Char9D sa im.
Anticipácia a presadzovanie
regionálnych zmien
Regionálne programy pomô/Char9Eu rieši/Char9D problémy, kto -
rým v dôsledku hospodárskej reštrukturalizácie
a iných typov znevýhodnenia èelia mestské a vidieckeoblasti. Táto správa popisuje /Char9Da/Char9Ekosti, s ktorými sa vy -
rovnávajú mnohé oblasti, napríklad oblasti závislé na
tradièných priemyselných odvetviach, alebo upadajú -
ce mestské oblasti, èi vidiecke oblasti potýkajúce sa
s rozptýleným osídlením, starnúcou populáciou aleboslabou dostupnos/Char9Dou.
Komisia v nových programoch navrhuje striktnejšie
sústredenie intervencií na tri prioritné témy uvedenévyššie (pozri tabu¾ku).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxix
290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Jednotným zdrojom financovania nových pro -
gramov by bol ERDF. Z h¾adiska pride¾ovania
prostriedkov je potrebné rozlíši/Char9D dve skupinyregiónov:
–Regióny
7únie, na ktoré sa nevz/Char9Dahujú ani
konvergenèné programy ani prechodná pomoc pri„nabiehaní“ na nový štatút, popísaná ni/Char9Ešie.
–Regióny, ktoré majú momentálne nárok na podporu
v rámci Cie¾a 1, ale ani pred dopadom štatistickéhoefektu rozšírenia nespåòajú kritériá na aplikáciukonvergenèných programov. Tieto regióny by zís -
kali rozsiahlejšiu podporu (pri „nabiehaní“ na nový
štatút), a to na prechodné obdobie (postupnézni/Char9Eovanie by prebiehalo podobne ako v období ro -
kov 2000–06 v prípade regiónov, ktoré stratili štatút
Cie¾a 1).
Pomoc obèanom pri anticipácii
zmien a reakcii na ne
Aktivity v tejto oblasti by prebiehali pod záštitou národ-
ných programov a poskytovali by podporu pri zavá-dzaní a realizácii štrukturálnych reforiem na trhupráce a na posilnenie sociálnej integrácie v súlades cie¾mi a pokynmi EES.
Takto zameraná pomoc by sa mala sústredi/Char9D na tri pri -
ority politiky, ktoré majú pre implementáciu EES zá -
sadný význam a v prípade ktorých mô/Char9Eu finanèné
zdroje spoloèenstva prinies/Char9D pridanú hodnotu:
–zvýšenie prispôsobivosti pracovníkov a podnikov
investíciami do schopností a vnútropodnikovýchškolení a podporou rozvoja efektívnych stratégiícelo/Char9Eivotného vzdelávania;
–získa/Char9D väèši poèet ¾udí do pracovného pomeru
a prevencia predèasného odchodu z trhu práce,predovšetkým politikami aktívneho starnutia a opa -
treniami na podporu úèasti /Char9Eien;
–zvýšenie potenciálu profesijného zaradenia ¾udí,
ktorí majú s/Char9Da/Char9Eený prístup na trh a /Char9Da/Char9Ešie sizamestnanie udr/Char9Eia, napríklad ¾udí s postihnutím,
príslušníkov etnických menšín a migrantov.
Jednotným zdrojom financovania nových programov
by bol ESF.
Európska územná spolupráca: podpora
harmonického a vyvá/Char9Eeného rozvoja územia EÚ
V Druhej správe o èinnosti v oblasti ekonomickej
súdr/Char9Enosti
8Komisia poukázala na „ vysokú hodnotu,
ktorú únia pridáva opatreniam týkajúcim sa spoluprá -
ce, výmeny skúseností a dobrej praxe, a všeobecne
ocenila rolu, ktorú zohrávajú iniciatívy spoloèenstva.Najèastejšie uvádzaným aspektom bolo posilnenienástrojov nadnárodnej, cezhraniènej a medziregio -
nálnej spolupráce a pomoc na vonkajších hraniciach
únie, kde sa tieto aspekty najèastejšie spomínajú “.
Opierajúc sa o skúsenosti zo súèasnej iniciatívy
INTERREG, Komisia navrhuje stanovi/Char9D nový cie¾, kto-rým by bolo posilnenie harmonickej a vyvá/Char9Eenejúzemnej integrácie únie prostredníctvom podporyspolupráce na otázkach celospoloèenského významumedzi jednotlivými zlo/Char9Ekami na cezhraniènej, nadná-rodnej a medziregionálnej úrovni.
Aktivity financované zo zdrojov ERDF by sa sústredili
na integrované programy riadené jediným orgánoma zamerané na plnenie k¾úèových priorít spoloèenstvasúvisiacich s lisabonským a gothenburgskýmprogramom.
Cezhranièná spolupráca by sa principiálne týkala
všetkých regiónov (definovaných na úrovni NUTS 3)le/Char9Eiacich pozdå/Char9E vonkajších, vnútorných, pozemných imorských
9hraníc. Jej cie¾om by bolo presadzovanie
spoloèných riešení pre spoloèné problémy medzi su -
sediacimi orgánmi, akými sú rozvoj mestských, vi -
dieckych a pobre/Char9Ených oblastí, rozvoj hospodárskych
vz/Char9Dahov a budovanie kontaktov medzi malými a stred -
nými podnikmi.
V tejto súvislosti chce Komisia predlo/Char9Ei/Char9D návrh na
vytvorenie nového právneho nástroja v podobe
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxx
300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
európskeho re/Char9Eimu spolupráce („Cezhranièný regi -
onálny orgán“), ktorý by èlenským štátom, regió -
nom a orgánom miestnej správy pomohol odstráni/Char9D
— v rámci programov spoloèenstva i mimo nich —charakteristické právne a administratívne /Char9Da/Char9Ekosti,s ktorými sa potýkajú pri riadení cezhranièných pro -
gramov a projektov. Zámerom je prenies/Char9D do tohto
nového právneho re/Char9Eimu právomoc uskutoèòova/Char9Dspoluprácu v zastúpení orgánov verejnej správy.
Aby bolo mo/Char9Ené podnika/Char9D na vonkajších hraniciach
rozšírenej únie efektívnejšie kroky, navrhne Komi -
sia Nový nástroj susedstva (New Neighbourhood
Instrument, NNI) v rámci Stratégie európskeho su -
sedstva. NNI bude pôsobi/Char9D na oboch stranách von -
kajšej hranice, vrátane morskej hranice tam, kde to
bude vhodné. NNI bude okrem iného presadzova/Char9Dudr/Char9Eate¾ný ekonomický a sociálny rozvoj a stava/Char9Dna predchádzajúcich skúsenostiach z cezhraniènejspolupráce, predovšetkým v oblasti partnerstva,viacroèného plánovania a spolufinancovania.
Pokia¾ ide o širšie aktivity na podporu nadnárodnej
spolupráce , je potrebné pouèi/Char9D sa z aktuálnych skú-
seností. Èlenské štáty a regióny budú vyzvanék tomu, aby vo svetle rozšírenia zhodnotili u/Char9Eitoè-nos/Char9D a úèinnos/Char9D súèasných trinástich oblastí nad-národnej spolupráce (definovaných v rámciiniciatívy INTERREG IIIB). Zámerom hodnotenia jerozhodnú/Char9D spoloène s Komisiou o sérii oblastí nad -
národnej spolupráce, ktoré by boli dostatoène ko -
herentné a v ktorých existujú spoloèné záujmy
a príle/Char9Eitosti s perspektív ou rozvoja. Uva/Char9Euje sa, /Char9Ee
by sa tento typ spolupráce zameral na strategicképriority nadnárodného charakteru, akými súvýskum a vývoj, informaèná spoloènos/Char9D, /Char9Eivotnéprostredie, prevencia rizík a integrované vodnéhospodárstvo.
A na záver, Komisia navrhuje, aby regióny v budúc -
nosti do svojich regionálnych programov zaradili akti -
vity v oblasti medziregionálnej spolupráce . Na jej
zaistenie budú musie/Char9D regionálne programy vyèleni/Char9Dèas/Char9D prostriedkov na výmeny, spoluprácu a budova -
nie kontaktov s regiónmi v ostatných èlenskýchštátoch. Komisia by sa navyše sna/Char9Eila u¾ahèi/Char9D výmenu
skúseností a dobrých postupov na európskej úrovniorganizovaním sietí, do ktorých by boli zapojené regi -
óny a mestá.
Integrovaná odpoveï na osobitné
charakteristiky územia
Jednou z k¾úèových vlastností úèinnej politikysúdr/Char9Enosti je jej schopnos/Char9D reagova/Char9D na špecificképotreby a charakteristiky jednotlivých území.
Správa dokazuje, /Char9Ee zvláštny zemepisný alebo prí -
rodný handicap mô/Char9Ee problémy rozvoja znásobi/Char9D,
najmä v najod¾ahlejších regiónoch únie, na mno -
hých ostrovoch, v horských oblastiach a v riedko
osídlených oblastiach ïaleko na severe únie.
Správa ïalej poukazuje na rolu, ktorú zohrávajú
mestá v celej únii ako centrá ekonomického rastu,hoci zároveò èelia problémom vyplývajúcim z eko-logických tlakov, sociálnej izolácie a reštrukturali-zácie hospodárstva. Z analýzy tie/Char9E vyplýva, /Char9Eevidiecke oblasti stoja i naïalej pred rozsiahlymizmenami. Ich o/Char9Eivenie závisí od diverzifikácie eko-nomickej aktivity a pevnejšieho napojenia na mest-ské oblasti.
Komisia si uvedomuje rôznorodos/Char9D podmienok
a výziev, zastáva však názor, /Char9Ee nová generáciaprogramov by mala by/Char9D definovaná tak, aby doká -
zala reagova/Char9D na problémy (a mo/Char9Enosti) jednotli -
vých území bez znásobovania poètu programov
alebo poètu nástrojov. Ka/Char9Edý program by teda malvytvára/Char9D rámec, v ktorom je mo/Char9Ené vysporiada/Char9D sas rôznymi situáciami a ponúknu/Char9D integrované a sys -
témové riešenia problémov.
Zahrnutie problematiky deprivácie a regenerácie
mestských oblastí do regionálnych programov:URBAN+
Vyššie uvedené závery sa týkajú aj politiky mestských
oblastí. Na základe pozitívnych skúseností z iniciatívyURBAN sa Komisia rozhodla upevni/Char9D pozíciu
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxi
310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mestskej problematiky tým, /Char9Ee bude aktivity v tejto ob -
lasti plne integrova/Char9D do programov.
V praxi by ka/Char9Edý èlenský štát na zaèiatku najbli/Char9Ešieho
plánovacieho obdobia navrhol zoznam mestskýchoblastí, pre ktoré by mohla by/Char9D špecifická aktivitav rámci programov prínosná. Z rozsahu problémov,ktorým mestá èelia, a z ich významu pri podpore regi -
onálneho rozvoja je mo/Char9Ené usudzova/Char9D, /Char9Ee poèet vy -
braných miest by mal by/Char9D väèší ne/Char9E 70, èo je poèet,
ktorému sa v pätnástich štátoch EÚ v súèasnosti ve -
nuje iniciatíva URBAN.
Zásadným predpokladom úspechu èinnosti v mest -
ských oblastiach je úèas/Char9D orgánov mestskej správy
na zostavovaní programov a na ich riadení. V rámciregionálnych programov sa preto poèíta s potreboupostupu, ktorý by zahàòal subdelegáciu zodpoved -
nosti na tieto orgány. O rozsahu takto štruktúrova -
ných zásahov by sa rozhodlo po tom, èo budúprogramy vypracované, ale je vhodné pozname-na/Char9D, /Char9Ee viac ako 10% prostriedkov EÚ vyèlenenýchvs ú è a s n o s t in aC i e ¾1a2s ap r i a m oa l e b o nepriamo
podie¾a na financovaní opatrení súvisiacich s prob-lematikou miest.
Ako sme naznaèili vyššie, spolupráca medzi mestami,
ktorá je významnou súèas/Char9Dou pridanej hodnoty aktivítna európskej úrovni, by bola zaradená pod hlavièkuúzemnej spolupráce.
Najod¾ahlejšie regiónyV rámci cie¾a konvergencie má Komisia v úmysle vy -
tvori/Char9D zvláštny program, ktorý by v súlade s po/Char9Eiadav -
kami vznesenými na zasadnutí Rady v Seville v dòoch
21. — 22. júna 2002 kompenzoval špecifické nevýho -
dy najod¾ahlejších regiónov vymedzených èlánkom
299.2 Zmluvy o zalo/Char9Eení Európskeho spoloèenstva.Do nových programov „územnej spolupráce“ by bolazahrnutá aj aktivita „Grand Voisinage“, zameraná nau¾ahèenie spolupráce medzi susediacimi krajinami.V odpovedi na /Char9Eiados/Char9D Rady Komisia v najbli/Char9Ešej dobepredlo/Char9Eí správu o všeobecnej stratégii pre najod -
¾ahlejšie regióny.Riešenie pretrvávajúcich problémov rozvoja
v zemepisne znevýhodnených regiónoch
Problémy dostupnosti a vzdialenosti od ve¾kých trhov
sú zvláš/Char9D akútne na mnohých ostrovoch, v horskýchoblastiach a riedko osídlených regiónoch, predovšet -
kým ïaleko na severe únie.
Pride¾ovanie zdrojov na prioritu regionálnej schop -
nosti konkurencie a zamestnanosti by malo uvedené
„územné“ kritériá zoh¾adòova/Char9D a reagova/Char9D tak na rela -
tívne znevýhodnenie regiónov so zemepisným handi -
capom. Èlenské štáty by mali zaisti/Char9D, aby sa zvláštne
charakteristiky najod¾ahlejších regiónov brali do úva -
hy pri nasmerovávaní prostriedkov v rámci regionál -
nych programov.
V snahe presadi/Char9D zvýšenie aktivity v týchto èasto za -
nedbávaných oblastiach a zoh¾adni/Char9D vyššie náklady
na investície na obèana sa navrhuje, aby mali územias trvalým zemepisným znevýhodnením v najbli/Char9Ešomplánovacom období výhodu vyššej maximálnej hrani-ce príspevku zo zdrojov spoloèenstva.
Lepšia organizácia nástrojov pou/Char9Eívanýchvo vidieckych oblastiach a na podporureštrukturalizácie odvetvia rybolovu
V návrhu finanènej perspektívy Komisia navrhujezjednoduši/Char9D a vyjasni/Char9D úlohu jednotlivých nástrojov napodporu rozvoja vidieka a odvetvia rybolovu.
Súèasné nástroje súvisiace s politikou rozvoja vidieka
by boli spojené do jediného nástroja v rámci Spoloè -
nej po¾nohospodárskej politiky, ktorý by mal:
–Zvyšova/Char9D schopnos/Char9D konkurencie po¾nohospodár -
skeho sektora podporou reštrukturalizácie (inves -
tièná pomoc mladým po¾nohospodárom,
informaèné a propagaèné opatrenia);
–Podporova/Char9D ekológiu a krajinu poskytovaním pomoci
v oblasti pôdohospodárstva, vrátane spolufinanco -
vania aktivít na rozvoj vidieka súvisiacich so sústa -
vou chránených území Natura 2000 (agroekológia,
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxii
320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
lesníctvo a opatrenia týkajúce sa najzaostalejších
oblastí);
–Zvyšova/Char9D kvalitu /Char9Eivota vo vidieckych oblastiach a
presadzova/Char9D diverzifikáciu hospodárskej èinnostiopatreniami zameranými na farmy a ïalšie vidieckesubjekty (kvalitatívna zmena orientácie výroby,kvalita potravín, obnova dedín).
Súèasná iniciatíva spoloèenstva LEADER+ by sa za -
èlenila do všeobecných programov.
Podobne aj aktivity v oblasti reštrukturalizácie sektora
rybolovu by boli spojené do jediného nástroja, ktorý bysa sústredil na opatrenia reagujúce na potrebureštrukturalizácie odvetvia rybolovu a na zlepšeniepracovných a /Char9Eivotných podmienok v oblastiach, kdemá rybolov, vrátane akvakultúry, významnépostavenie.
Dôle/Char9Eitým aspektom týchto návrhov je skutoènos/Char9D, /Char9Ee
finanèné zdroje prevedené na nové nástroje z politikysúdr/Char9Enosti by sa naïalej rozde¾ovali takým spôso-bom, aby sa dosiahol rovnaký stupeò koncentráciepomoci v menej rozvinutých regiónoch a krajinách,v ktorých prebiehajú konvergenèné programy, akov súèasnosti.
Okrem uvedených zásahov by politika súdr/Char9Enosti
podporovala diverzifikáciu vidieckej ekonomiky a eko -
nomiky oblastí závislých na rybolove bokom od tradiè -
ných èinností, pod¾a prioritných tém uvedených
v tabu¾ke.
Koordinácia a komplementaritas ïalšími politikami spoloèenstva
Politika súdr/Char9Enosti je nepostrádate¾ným doplneníminých výdavkov týkajúcich sa celého územia spolo -
èenstva v oblasti inovácie (výskum a vývoj, podnika -
nie, informaèná spoloènos/Char9D a ekologicky èisté
technológie), sietí (dopravných, energetických, ko -
munikaèných), vzdelávania a kultúry. Politika
súdr/Char9Enosti pomáha vo svojom dôsledku zaruèi/Char9D, abyv èlenských štátoch a regiónoch v celomspoloèenstve bola vytvorená potrebná fyzická a inšti -
tucionálna kapacita, ktorá im umo/Char9Ení èerpa/Char9D z výhod
ostatných uvedených politík. Riadenie týchto politíkna jednej strane a politiky súdr/Char9Enosti na strane druhejby v budúcnosti bolo mo/Char9Ené skvalitni/Char9D pomocou inten -
zívnejšieho trvalého dialógu a výmeny informácií, ako
aj lepšou koordináciou aktivít.
Problematika komplementarity sa týka viacerých ob -
lastí politiky. Zvýšená pozornos/Char9D by sa venovala za -
èleneniu aktivít podporujúcich rovnaké príle/Char9Eitosti pre
/Char9Eeny a mu/Char9Eov do národných a regionálnychprogramov.
Realizácia politiky súdr/Char9Enosti by tie/Char9E mala prispie/Char9D
k dosiahnutiu súladu s pravidlami vnútorného trhu,najmä s legislatívou o verejnom obstarávaní. Rýchlaa úèinná implementácia nového súhrnu legislatívnychnoriem o verejnom obstarávaní v èlenských štátochby zjednodušila postupy a tým aj zvýšila efektívnos/Char9Dpolitiky súdr/Char9Enosti.
Na ïalšej úrovni by úèinnos/Char9D politiky súdr/Char9Enosti po-
mohla zvýši/Char9D konzistentnos/Char9D so Všeobecnými pokyn-mi pre hospodársku politiku a Európskou stratégiouzamestnanosti.
K¾úèovou otázkou je súlad medzi politikou súdr/Char9Enosti
a politikou hospodárskej sú/Char9Da/Char9Ee. Regióny s HDP naobyvate¾a ni/Char9Eším ako 75% priemeru by mali ma/Char9D i na -
ïalej nárok na štátnu pomoc tak, ako ju vymedzuje
èlánok 87.3(a) Zmluvy o zalo/Char9Eení Európskeho spolo -
èenstva. V prípade regiónov postihnutých „štatistic -
kým efektom“ by sa na štátnu pomoc na zaèiatku
plánovacieho obdobia vz/Char9Dahoval limit podobný tomu,ktorý predvída èlánok 87.3(a). Tieto regióny by mohlivyu/Char9Eíva/Char9D re/Char9Eim štátnej pomoci pod¾a definície èlánku87.3(c), ale najneskôr do konca roka 2013 by sapodrobili príslušným obmedzeniam intenzity poskyt -
nutej pomoci pod¾a èlánku 87.3(c).
Pre najod¾ahlejšie regióny pod¾a definície èlánku 299
Zmluvy o zalo/Char9Eení Európskeho spoloèenstva, na kto -
ré by sa nevz/Char9Dahoval nový cie¾ konvergencie, by tie/Char9E
existoval zvláštny prechodný re/Char9Eim štátnej pomoci s
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxiii
330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
limitmi, ktoré by na zaèiatku boli podobné limitom defi -
novaným v èlánku 87.3(a), a postupne by sa zni/Char9Eovali.
Pokia¾ ide o ostatné regionálne programy, Komisia
navrhuje zruši/Char9D súèasný systém, v rámci ktoréhoKomisia zostavuje podrobné zoznamy oblastí s ná -
rokom na podporu na ni/Char9Ešej ako regionálnej úrovni
(pozri ni/Char9Ešie). Konzistentnos/Char9D by sa zaruèovalaskôr na úrovni financovaných priorít ne/Char9E na úrovnizemepisných oblastí, v ktorých podporované aktivi -
ty prebiehajú. To znamená, /Char9Ee mimo priority kon -
vergencie by zásahy v jednotlivých oblastiach
museli by/Char9D v súlade s platnými pravidlami pre štátnupomoc. Komisia však chce zároveò príslušné pra -
vidlá pre štátnu pomoc podrobova/Char9D revízii s oh¾a -
dom na jednotlivé priority.
Komisia ïalej zamýš¾a zjednoduši/Char9D pravidlá týkajúce
sa ostatných prípadov štátnej pomoci, na ktoré sa vý -
slovne nevz/Char9Dahujú súèasné rámce, pokyny alebopredpisy. Ide predovšetkým o pride¾ovanie menšiehoobjemu štátnej pomoci. Tu by platila zásada aplikova/Char9Dtzv. „test významného dopadu“. Tento postup by preèlenské štáty i regióny znamenal väèšiu právnu istotu
a pru/Char9Enos/Char9D pri riešení otázok miestneho rozvoja a za-mestnanosti ne/Char9E ponúka súèasné pravidlo de
minimis .
Reformovaný systém realizácie
Spôsob, akým sa politika realizuje, má rozhodujúci
vplyv na jej úèinnos/Char9D. Mechanizmus implementáciepolitiky súdr/Char9Enosti dokázal od základu realizova/Char9D kva -
litné projekty európskeho významu a zároveò udr/Char9Ea/Char9D
vysoký štandard riadenia a kontroly verejných výdav -
kov, preto/Char9Ee:
–umo/Char9Eòuje plánovanie intervencií v stabilnom, stred -
nodobom (viacroènom) rámci, ktorý je potrebný na
uskutoèòovanie hlavných investícií;
–vïaka integrovaným stratégiám rozvoja spája v jed -
nom koherentnom rámci cielené investície dozariadení, infraštruktúry, inovácie a ¾udských zdro -
jov pri zoh¾adnení špecifických podmienok
regiónov;
–u/Char9Eším partnerstvom verejného a súkromného sek -
tora podporuje dobrú správu vecí verejných;
–uplatòovaním princípu spolufinancovania pri/Char9Dahuje
ïalšie výdavky z národných verejných a súkrom -
ných zdrojov;
–podporuje cielenejšie vynakladanie verejných
prostriedkov, ktoré je nákladovo úsporné a zároveòv súlade s pravidlami jednotného trhu.
Táto správa však zdôrazòuje potrebu odstráni/Char9D
niektoré problémy, na ktoré sa narazilo pri implemen -
tácii súèasných programov. K¾úèové princípy politiky
súdr/Char9Enosti — plánovanie, partnerstvo, spolufinanco -
vanie a hodnotenie — zostanú nezmenené, ale jejúèinnos/Char9D v rozšírenej únii je mo/Char9Ené zvýši/Char9D sériou refo-riem, ktoré by mali, po prvé, presadzova/Char9D strategickej-ší prístup k plánovaniu, po druhé, ïalejdecentralizova/Char9D od základu zodpovednos/Char9D smerom
na partnerstvá v èlenských štátoch a na regióny a or-gány miestnej správy, po tretie, zvýši/Char9D výkonnos/Char9Da kvalitu spolufinancovaných programov prostredníc-tvom pevnejšieho a transparentnejšieho partnerstvaa jasnejších a prísnejších monitorovacích mechaniz -
mov, a po štvrté, zjednoduši/Char9D systém riadenia zvýše -
ním miery transparentnosti, diferenciácie
a proporcionality a zároveò zaruèi/Char9D zdravé finanènériadenie.
Je potrebné poznamena/Char9D, /Char9Ee hranice decentralizácie
dosahovanej zjednodušením sú dané tým, /Char9Ee Komi -
sia zodpovedá za spo¾ahlivé finanèné riadenie a za
výsledky spolufinancovaných aktivít pred rozpoèto -
vým orgánom a verejnos/Char9Dou. Reforma systému reali -
zácie vo všetkých jeho aspektoch prezentovaná
ni/Char9Ešie by v ka/Char9Edom oh¾ade prebiehala v plnom súladeso Zmluvou o zalo/Char9Eení Európskeho spoloèenstvaa základnými princípmi nového finanèného predpisu(èlánok 155)
10.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxiv
340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zároveò by bol predstavený a prijatý súhrn legislatív -
nych noriem upravujúcich novú politiku súdr/Char9Enosti,
ktorými by sa od zaèiatku nového plánovacieho obdo -
bia zaistila väèšia koherencia a úèinnos/Char9D.
Strategickejšia orientácia na priority únie
Komisia navrhuje, aby Rada, s posúdením Parlamen -
tu, prijala pred zaèiatkom nového plánovacieho obdo -
bia na základe doporuèenia Komisie všeobecný
strategický dokument k politike súdr/Char9Enosti, ktorý byvymedzil jasné priority pre èlenské štáty a regióny.
Tento strategický prístup by bol urèujúci pre realizáciu
politiky a posilnil by jej politickú zodpovednos/Char9D. Pomo -
hol by tie/Char9E presnejšie vymedzi/Char9D po/Char9Eadovanú úroveò
synergie medzi politikou súdr/Char9Enosti a lisabonskýma gothenburgským programom a zvýšil by konzistent -
nos/Char9D so Všeobecnými pokynmi pre hospodársku poli-
tiku a s Európskou stratégiou zamestnanosti.
Európske inštitúcie by ka/Char9Edoroène na základe správy
predlo/Char9Eenej Komisiou, ktorá by bola zhrnutím správo èinnosti èlenských štátov, preskúmali pokrok v ob-lasti strategických priorít a dosiahnuté výsledky.
V záujme tohto postupu bude potrebné novo defino-
va/Char9D úlohy hodnotenia tak, aby mali strategickejší cha -
rakter a boli viac orientované na výsledky.
Zjednodušenie prostredníctvom
vyššej miery subsidiarity
U/Char9E v priebehu súèasného plánovacieho obdobiazahájila Komisia podrobný prieskum mo/Char9Eností raci -
onalizácie riadenia politiky súdr/Char9Enosti. Komisia
navrhuje, aby sa v nasledujúcom plánovacom ob -
dobí systém v celom rade k¾úèových aspektov ïalej
zjednodušil.
PlánovanieSystém plánovania by sa zjednodušil takto:–Napolitickej úrovni : ka/Char9Edý èlenský štát by v súla -
de so strategickým dokumentom prijatým Radou
vypracoval politický dokument o svojej stratégiirozvoja, ktorý by prejednal s Komisiou a ktorý byvytváral rámec pre vypracovanie tematickýcha regionálnych programov, ale na rozdiel od sú -
èasného Rámca podpory spoloèenstva by nebol
nástrojom riadenia;
–Naoperaènej úrovni : Komisia by na základe uve -
deného politického dokumentu schválila národné
a regionálne programy pre ka/Char9Edý èlenský štát.Programy by boli definované len na úrovni celko -
vých alebo najvyšších priorít, so zdôraznením
najdôle/Char9Eitejších opatrení. Zrušila by sa bli/Char9Ešiašpecifikácia, ktorú dnes obsahuje tzv. „programo -
vý dodatok“, ako aj riadenie pod¾a jednotlivých
opatrení.
Koherentnos/Char9D a koordinácia medzi fondmi by bola
zaruèená na politickej i operaènej úrovni.
Poèet fondov by sa obmedzil na tri (ERDF, ESF
a Kohézny fond), oproti súèasným šiestim (pozri ta-bu¾ku na konci tejto èasti).
Na rozdiel od súèasnej praxe financovania niekto-
rých programov viacerými fondmi by zásahy ERDFa ESF mali v budúcnosti dosiahnu/Char9D stav, kedy budena jeden program pripada/Char9D len jeden fond. Kohe -
rentnos/Char9D èinnosti oboch fondov by sa v tomto oh¾a -
de zvýšila tým, /Char9Ee by ERDF mal mo/Char9Enos/Char9D
financova/Char9D reziduálne aktivity v oblasti ¾udskéhokapitálu a ESF reziduálne aktivity v oblasti fyzické -
ho kapitálu. Financovanie reziduálnych aktivít by
bolo minimálne a priamo by súviselo so základnýmpo¾om pôsobnosti ka/Char9Edého fondu. Tým sa dosiah -
ne zjednodušenie a vyššia úèinnos/Char9D plánovania.
Kohézny fond a ERDF by v oblasti dopravnej a eko -
logickej infraštruktúr y postupovali pod¾a jednotné -
ho plánovacieho systému. Ve¾ké projekty by
Komisia schva¾ovala zvláš/Char9D, ale riadené by boliv rámci príslušných programov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxv
350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Finanèné riadenie, spolufinancovanie
Platby by neprebiehali tak ako dnes na úrovni „opatre -
ní“, ale na úrovni vyšších priorít. Systém platieb
(záloha a vyrovnanie), ako aj k¾úèový princíp automa -
tického zrušenia alokácie nevyu/Char9Eitých zdrojov (pra -
vidlo „n+2“) by zostali zachované.
Oprávnenos/Char9D výdavkov by sa vo všeobecnosti posu -
dzovala pod¾a národných pravidiel, s výnimkou malé -
ho poètu oblastí, ako DPH, technická pomoc
a pasívny úrok11, na ktoré by sa i naïalej vz/Char9Dahovali
pravidlá spoloèenstva.
Finanèná kontrolaPou/Char9Eitie kontrolných systémov by sa riadilo princípom
proporcionality a vstup Komisie by závisel od mieryspolufinancovania z prostriedkov spoloèenstva aadekvátnosti systému kontroly na národnej a regio-nálnej úrovni. Pod urèitou hranicou by mal ka/Char9Edý èlen-ský štát mo/Char9Enos/Char9D príslušné programy kontrolova/Char9Dnárodným systémom kontroly a Komisia by sa v prin-cípe spoliehala na oficiálnu záruku nezávislého ná-rodného kontrolného orgánu. Komisia by i naïalejvyu/Char9Eívala postupy uzávierky a mechanizmy finanènejkorekcie, na základe ktorých mô/Char9Ee za hospodárenies rozpoètovými prostriedkami prevzia/Char9Dzodpovednos/Char9D.
Proporcionalita a ïalšie zjednodušenie finanèného
riadenia a kontroly by mali ís/Char9D ruku v ruke s prísnejšímipostihmi a okam/Char9Eitým odòatím prostriedkov v prípadeprotiprávneho postupu èi sprenevery.
Doplnkovos/Char9DK¾úèovým princípom politiky súdr/Char9Enosti zostáva
i naïalej doplnkovos/Char9D — zásada, /Char9Ee európske zdro -
je by mali skôr dopåòa/Char9D ne/Char9E nahrádza/Char9D národné
zdroje. V súlade s princípom proporcionality byvšak Komisia overovala jej dodr/Char9Eiavanie len v ob -
lasti priority „konvergencie“. Za dodr/Char9Eiavanie zása -
dy doplnkovosti v programoch pod hlavièkou
„regionálnej schopnosti konkurencie azamestnanosti“ a „európskej územnej spolupráce“
by zodpovedali èlenské štáty.
Partnerstvo a koordináciaPartnerstvo by sa ïalej rozvinulo posilnením komple -
mentarity a spolupráce medzi èlenskými štátmi, regi -
ónmi a orgánmi miestnej správy vo fáze plánovania
i realizácie. V tejto súvislosti by sa ka/Char9Edý èlenský štátpod¾a svojho inštitucionálneho usporiadania sna/Char9Eil or -
ganizova/Char9D koordináciu medzi jednotlivými úrovòami
vlády prostredníctvom tripartitných zmlúv.
S cie¾om podpori/Char9D lepšiu správu vecí verejných by sa
do prípravy a realizácie zásahov a do následných kro -
kov mali prostredníctvom vhodných mechanizmov
zapoji/Char9D sociálni partneri a predstavitelia obèianskejspoloènosti.
V snahe posilni/Char9D pákový efekt je potrebné klás/Char9D väèší
dôraz na moderné formy financovania. Jednou zciest, ktorými by sa mala reforma ubera/Char9D, je upevneniepartnerstva s Európskou investiènou bankou a Európ-skym investièným fondom, napríklad vytvorením tes-nejšieho vz/Char9Dahu medzi sadzbami za prostriedky naspolufinancovanie a ekonomickou /Char9Eivotaschop-nos/Char9Dou programov a projektov.
Navrhované zmeny by mali do fungovania politiky
vnies/Char9D väèšiu transparentos/Char9D a vo väèšej miere jusprístupni/Char9D obèanom a podnikom, èím by sa zvýšilpoèet predkladaných projektov a konkurencia by sapri získavaní podpory odrazila na vyššej pridanejhodnote.
Vyššia koncentrácia
Koncentrácia zdrojov by mala by/Char9D i naïalej najvyššiav najchudobnejších èlenských štátoch a regiónoch, sozvláštnym oh¾adom na nové èlenské štáty. Na úrovnijednotlivých programov rozvoja by sa koncentráciaprostriedkov dosiahla zameraním na lisabonskéa gothenburgské priority rovnako ako v „konvergujú -
cich“ regiónoch na budovanie inštitucionálnej
kapacity.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxvi
360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V prípade projektov týkajúcich sa regionálnej
schopnosti konkurencie súèasný dôraz (v rámciCie¾a 2) na identifikáciu oblastí s nárokom na pod -
poru na úrovni komunít, obcí a obvodov spôsobil,
/Char9Ee koncentrácia je chápaná takmer výluènev mikrogeografickom zmysle. Aj v budúcnosti musízemepisná koncentrácia prostriedkov do najpostih -
nutejších miest iste zosta/Char9D významnou zlo/Char9Ekou vy -
víjaného úsilia, zároveò sa však nesmie prehliada/Char9D
fakt, /Char9Ee vyhliadky týchto miest bezprostredne súvi -
sia s úspechom regiónu ako celku.
Ako zistili mnohé regióny, odpoveï na potreby naj -
slabších èastí regiónu vy/Char9Eaduje vypracovanie kohe -
rentnej stratégie pre celý región. Preto bolo
navrhnuté, aby sa v budúcnosti prestal pou/Char9Eíva/Char9D sú -
èasný systém identifikácie mikrooblastí, èo by pri vy -
pracovávaní programov na podporu regionálnej
konkurenènej sily v spolupráci s Komisiou umo/Char9Enilodosiahnu/Char9D primeranú rovnováhu medzi zemepisnoua inými formami koncentrácie.
V /Char9Eiadnom prípade by to však nemalo znamena/Char9D
menej dôsledné rozde¾ovanie finanèných zdrojovEÚ. Pod hlavièkou „regionálnej schopnosti konku-rencie“ by koncentrácia prebiehala na dvochúrovniach:
–Mimo „konvergujúcich“ regiónov by sa výraznejšia
koncentrácia dosahovala tým, /Char9Ee by sa programytýkali najviac troch tém (pozri tabu¾ku).
–Ïalšiu úroveò koncentrácie by zaistili pravidlá o mi -
nimálnych finanèných dimenziách programov
a priorít.
V rámci partnerstva by regióny niesli v prvej línii zod -
povednos/Char9D za koncentráciu prostriedkov na témy,
prostredníctvom ktorých sa zmiernia hospodárske,sociálne a územné rozdiely na regionálnej úrovni. Ko -
misia by ich konzistentnos/Char9D overila a potvrdila pri roz -
hodovaní o programoch.
A koneène, výraznou motiváciou k úèinnej a rýchlej
realizácii programov by bol i naïalej princíp zrušeniaalokácie nevyu/Char9Eitých zdrojov (pravidlo „n+2“), èo je
prostriedok, ktorý sa uplatòuje len v regionálnej politi -
ke a v politike súdr/Char9Enosti.
Väèší dôraz na výkon a kvalitu
Vo vz/Char9Dahu k úèinnosti je potrebné sa cielenejšie za -
mera/Char9D na dopad a výkon a lepšie definova/Char9D výsled -
ky, ktoré sa majú dosiahnu/Char9D. Úèinnos/Char9D politiky
súdr/Char9Enosti by sa všeobecne zlepšila zavedenímpravidelného ka/Char9Edoroèného dialógu (pozri vyššie)s európskymi inštitúciami, v rámci ktorého by sa —na základe výroènej správy Komisie, ku ktorej byboli prilo/Char9Eené doporuèenia Komisie — prediskuto -
val dosiahnutý pokrok a výsledky národných a regi -
onálnych programov, èo by zvýšilo ich
transparentnos/Char9D a posilnilo pocit zodpovednostivoèi inštitúciám a obèanom.
Podstatou celkového úsilia o udr/Char9Eanie vysokej kva-
lity by zostalo hodnotenie programov pred ich zahá-jením, v priebehu a po ukonèení. Pri posudzovaníslabín a výhod regiónu na zaèiatku ka/Char9Edého pro-gramu je okrem iného potrebné vyvinú/Char9D ešte ïalšieúsilie s cie¾om predvída/Char9D v ka/Char9Edom èlenskom štátea regióne zmeny, ku ktorým dôjde v dôsledku libe-ralizácie obchodu a v dôsledku globalizácie. Dopo-ruèuje sa tie/Char9E, aby posudzovanie dopadu naobchod v budúcnosti v/Char9Edy zahàòalo územnú dimen -
z i un aú r o v n iE Ú .
Komisia ïalej navrhuje, aby sa vytvorila výkonnost -
ná rezerva na úrovni spoloèenstva, urèená na od -
meòovanie tých èlenských št átov a regiónov, ktoré
vyká/Char9Eu v dosahovaní vytýèených cie¾ov najvýraz -
nejší pokrok. Pravidlá rozde¾ovania rezervy sa
zlepšia a zjednodušia na základe skúseností s re -
zervou v súèasnom plánovacom období.
V tejto súvislosti by sa mohla upevni/Char9D komplementari -
ta a partnerstvo medzi štrukturálnymi fondmi, EIB
a EIF.
Komisia tie/Char9E navrhuje, aby èlenské štáty vytvorili
z pridelených prostriedkov na národnej úrovni malú
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxvii
370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rezervu, ktorá im umo/Char9Ení okam/Char9Eite reagova/Char9D na ne -
èakané krízy lokálneho alebo sektorového charak -
teru, vyvolané reštrukturalizáciou odvetví alebo
v dôsledku obchodných dohôd. Táto rezerva by po -
skytovala sekundárnu podporu na rekvalifikáciu
najpostihnutejších pracov níkov a diverzifikáciu
ekonomiky v príslušných oblastiach a slú/Char9Eila takako doplnok k národným a regionálnym progra -
mom, ktoré by mali i naïalej by/Char9D hlavným nástrojom
reštrukturalizácie motivovanej oèakávanýmihospodárskymi zmenami. Mobilizácia rezervy bysa prejednala a dohodla s Komisiou.
Na tomto mieste je potrebné pripomenú/Char9D, /Char9Ee nová
finanèná perspektíva obsahuje návrh na vytvoreniezvláštneho nástroja (Fond na reguláciu rastu), kto -
rý by dopåòal ciele v oblasti rastu a súdr/Char9Enosti vo
svetle cie¾ov únie a reagoval na krízy vyplývajúcez vývoja ekonomiky a obchodu na medzinárodnejúrovni. Komisia navrhuje rozšíri/Char9D tento nástrojo alokované ale nevyu/Char9Eité zdroje z ERDF a ESF domaximálnej výšky 1 miliardy eur roène.
Finanèné zdroje
Finanèné zdroje vyèlenené na politiku súdr/Char9Enostiby mali odrá/Char9Ea/Char9D ambície rozšírenej únie v oblastipodpory rastu a tvorby pracovných miest vzaostávajúcich regiónoch. Vo finanènej perspektí -
ve Komisia navrhla vyèleni/Char9D na obdobie rokov
2007–2013 na podporu troch priorít reformovanejpolitiky súdr/Char9Enosti prostriedky vo výške 0,41% HNPEÚ27 (ktorá pred transfermi na navrhované zjedno -
tené nástroje v oblasti rozvoja vidieka a rybolovu
dosahuje 0,46%). Tento percentuálny podiel pred -
stavuje na celé obdobie sumu 336,3 miliárd eur
(alebo 344,9 miliárd eur po zahrnutí administratív -
nych výdavkov a Fondu solidarity). S výnimkou
Fondu solidarity by táto suma bola tak ako v súèas -
nosti cie¾ovou sumou výdavkov, prièom by i naïalej
platilo pravidlo zrušenia alokácie nevyu/Char9Eitých zdro -
jov (n+2).
Orientaèné rozdelenie prostriedkov medzi tri priori -
ty reformovanej politiky by bolo nasledovné:
1) Asi 78% prostriedkov na prioritu „konvergencie“
(menej rozvinuté regióny, kohézny fond a regiónypostihnuté „štatistickým efektom“), s dôrazom napomoc dvanástim novým èlenským štátom. Hrani-ca absorpcie („limit“) transferov v rámci politikysúdr/Char9Enosti v ka/Char9Edom èlenskom štáte by zostala nasúèasnej hodnote 4% HDP príslušného štátu, vrá-tane prostriedkov vynalo/Char9Eených prostredníctvomnástroja vidieckeho rozvoja a nástroja v odvetvírybolovu.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxviii
010000200003000040000500006000070000
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 20130,000,040,080,120,160,200,240,280,320,360,400,440,480,52Odpo čet na rozvoj vidieka ( ľavá os)
Výdavky v EÚ15 ( ľavá os)
Výdavky v N12 ( ľavá os)V mil. euro (v cenách roku 2004)I Výdavky na politiku súdržnosti, 2000-2013
Zdroj: GR REGIOVýdavky v EÚ15 ako % HNP EÚ27 (pravá os)
Výdavky v N12 ako % HNP EÚ27 (pravá os)% HNP EÚ27
380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zvýšil by sa relatívny význam Kohézneho fondu,
ktorý by poskytoval tretinu finanèných prostried -
kov pridelených príslušným novým èlenským štá -
tom. Cie¾om tohto kroku je konsolidova/Char9D úsilie
zahájené v období rokov 2004–2006 s oh¾adomna znaèné potreby týchto krajín v oblasti doprav -
nej a ekologickej infraštruktúry. Pri alokácii
prostriedkov jednotlivým štátom by sa zoh¾adòo -
vali potreby ka/Char9Edého èlenského štátu a bola by tak
ako dnes urèená dolná a horná hranica (finanèná„vidlièka“).
Regióny postihnuté tzv. štatistickým efektom by
v rámci cie¾a konvergencie èerpali zvláštnu a po -
stupne sa zni/Char9Eujúcu sumu prostriedkov, ktoré by
u¾ahèili „dobehnutie“ aktuálneho systému.
2) Asi 18% prostriedkov na „prioritu regionálnej
schopnosti konkurencie a zamestnanosti“. S vý -
nimkou „nabiehajúcich“ regiónov by pomer regio-nálnych programov financovaných z ERDFa národných programov financovaných z ESF bol50–50.
Zásadou financovania z jedného zdroja (ERDF)
sa budú riadi/Char9D aj regionálne programy v „nabieha-júcich“ regiónoch. Intervencie v súlade s EES vovnútri týchto regiónov budú prebieha/Char9D v kontextenárodných programov financovaných z ESF,s prídelom prostriedkov z ESF, ktorý plne zoh¾ad -
ní profil nabiehania, a spoloène z ERDF a ESF.
Oba fondy by všeobecne prispievali v takom po -
mere, aký je be/Char9Ený pri súèasných programoch fi -
nancovaných z viacerých fondov.
3) Asi 4% prostriedkov na prioritu „územnej
spolupráce“.
Komisia navrhuje, aby sa pri rozde¾ovaní finanèných
prostriedkov vyèlenených na prioritu „konvergencie“medzi èlenské štáty uplatòovala metóda zalo/Char9Eená naobjektívnych kritériách, pou/Char9Eitá v èase zasadaniaRady v Berlíne (1999), preto/Char9Ee je nutné postupova/Char9Dspravodlivo voèi regiónom postihnutým štatistickýmefektom rozšírenia.Prostriedky vyèlenené na prioritu „regionálnej schop -
nosti konkurencie a zamestnanosti“ by Komisia roz -
de¾ovala medzi èlenské štáty pod¾a ekonomických,
sociálnych a teritoriálnych kritérií spoloèenstva.
A koneène, pri rozde¾ovaní prostriedkov vyèlenených
na cie¾ „európskej územnej spolupráce“ by sa prihlia -
dalo k poètu obyvate¾ov daného regiónu a k relatív -
nym socio-ekonomickým podmienkam.
*****
V dòoch 10. — 11. mája 2004 zorganizuje Komisia fó -
rum, ktoré bude predchádza/Char9D predlo/Char9Eeniu nových le -
gislatívnych návrhov. Fóra sa zúèastnia všetky
subjekty, ktorých sa politika súdr/Char9Enosti dotýka, abyprejednali návrhy prezentované v tejto správe.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xxxix
390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xlPrioritné témy
Priorita „konvergencie“ Priorita „regionálnej schopnosti konkurencie
a zamestnanosti“
Línia regionálnej schopnosti konkurencie
ERDF 1. Inovácia a znalostná ekonomika
–Produktívne investície;
–Rozvoj vnútorného potenciálu. Okrem iného:
–Slu/Char9Eby podnikom
–Podpora inovácie a výskumu a vývoja –Podpora inovácie a výskumu a vývoja, okrem iné -
ho upevnením napojenia malých a stredných pod -
nikov na vedomostnú základòu, posilòovaním
sietí a zoskupení alebo zlepšením prístupu ma -
lých a stredných podnikov k moderným technoló -
giám a obchodným slu/Char9Ebám v oblasti inovácie.
–Podpora podnikania –Podpora podnikania, okrem iného pomocou zo
strany univerzít a jestvujúcich podnikov pri za -
kladaní nových firiem, alebo vytváraním nových
finanèných nástrojov a inkubaèných zariadení.
– Priama podpora investícií
– Miestna infraštruktúra– Informaèná spoloènos/Char9D– Cestovný ruch a investície do kultúry
2. Dostupnos/Char9D a slu/Char9Eby všeobecného ekonomického záujmu
– Dopravné, telekomunikaèné a energetické
siete, vrátane transeurópskych sietí;– Sekundárne siete, okrem iného cestné napojenie
na transeurópske dopravné siete, ale tie/Char9E regio-nálne /Char9Eeleznièné uzly, letiská a prístavy alebo mul -
timodálne platformy, regionálne a lokálne
vnútrozemské vodné dopravné trasy, /Char9Eelezniènéúseky poskytujúce radiálne spojenie s hlavnými/Char9Eelezniènými trasami.
–Sekundárne siete ; –Informaèná spoloènos/Char9D, okrem iného rovnomer -
ná dostupnos/Char9D a vyu/Char9Eitie širokopásmových sietí
a slu/Char9Eieb IKT; podpora dostupnosti IKT pre maléa stredné podniky.
–Sociálna infraštruktúra
3. /Char8Eivotné prostredie a prevencia rizík
–Pomoc èlenským štátom pri dosahovaní plnej
zhody so súhrnom právnych noriem EÚ–Investície do infraštruktúry spojenej so sústavou
chránených území Natura 2000, ktoré prispieva -
jú k udr/Char9Eate¾nému rozvoju
–Podpora rozvoja ekopriemyslu –Podpora zavádzania opatrení na prevenciu zne -
èistenia a èistejších technológií do malých
a stredných podnikov
–Transformácia schátralých priemyselných lokalít –Transformácia schátralých priemyselných lokalít
400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xli–Podpora opatrení na prevenciu prírodných
a technologických rizík–Podpora opatrení na prevenciu prírodných
a technologických rizík
–Uprednostòovanie èistejších typov dopravy –Podpora udr/Char9Eate¾nej mestskej hromadnej do -
pravy
–Energetická úèinnos/Char9D
–Rozvoj a vyu/Char9Eitie obnovite¾ných zdrojov energie –Rozvoj a vyu/Char9Eitie obnovite¾ných zdrojov energie
4. Posilòovanie inštitucionálnej kapacity
národných a regionálnych orgánov pri správeštrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
Priorita „regionálnej schopnosti
konkurencie a zamestnanosti“
Línia zamestnanosti
ESF 1. Vzdelávanie, zamestnanos/Char9D a systémy
sociálnej podpory1. Adaptabilnos/Char9D pracovníkov
–Posilnenie inštitúcií na trhu práce –Podpora stratégií celo/Char9Eivotného vzdelávania,
najmä zo strany orgánov verejnej správy a soci -
álnych partnerov
–Rozvoj systémov vzdelávania a odbornej prípravy –Vnútropodnikové školenia týkajúce sa adapta -
bilnosti pracovníkov
– Rozvoj sociálnych slu/Char9Eieb a slu/Char9Eieb starostlivosti
2. ¼udský kapitál a ponuka pracovných síl 2a Ponuka pracovných síl a 2b
Znevýhodnené osoby
– Opatrenia v oblasti pregraduálneho a postgra-
duálneho vzdelávania– Podpora stratégií aktívneho starnutia a preven-
cia predèasného odchodu z trhu práce
– Aktívny trh práce, ktorý zaruèí prístup na trh prá-
ce ka/Char9Edému– Opatrenia na zvýšenie úèasti /Char9Eien na pracovnej
sile
–Opatrenia na podporu sociálnej integrácie –Opatrenia na posilnenie pravdepodobnosti pro -
fesijného zaradenia a integrácie ¾udí s postihnu -
tím, migrantov a etnických menšín a rovného
prístupu k nim
3. Prispôsobenie verejnej správy zmenám
prostredníctvom posilòovania správya budovaním kapacity
410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiZávery: návrh reformy politiky súdr/Char9Enosti
xliiNástroje a ciele
2000-2006 2007–2013
Ciele Finanèné nástroje Ciele Finanèné nástroje
Kohézny fond Kohézny fond Konvergencia a schopnos/Char9D
konkurencieKohézny fond
Cie¾ 1 ERDF
ESFEAGGF-
Usmeròovacia sekcia
FIFGERDF
ESF
Cie¾ 2 ERDF
ESFRegionálna schopnos/Char9D kon -
kurencie a zamestnanos/Char9D
–regionálna úroveò
–národná úroveò: Európska
stratégia zamestnanostiERDF
ESFCie¾ 3 ESF
INTERREG ERDF Európska územná
spoluprácaERDF
URBAN ERDF
EQUAL ESF
LEADER + EAGGF-
Usmeròovacia sekcia
Vidiecky rozvoj a reštruktu -
ralizácia odvetvia rybolovu
mimo Cie¾ 1EAGGF-Záruèná
sekcia
FIFG
9 cie¾ov 6 nástrojov 3 ciele 3 nástroje
1 Európska komisia, Budujeme spoloènú budúcnos/Char9D: politické výzvy a rozpoètové prostriedky v rozšírenej únii, 2007-2013,
COM(2004) 101.
2 COM(2003) 34 final zo dòa 30.1.2003, str.43 Striktne definovaných na úrovni NUTS 2.4 Vyjadreného paritou kúpnej sily a kalkulovaného z hodnôt na úrovni spoloèenstva za predchádzajúce tri roky, pre ktoré sú údaje k
dispozícii vo chvíli, kedy sa rozhodnutie prijíma.
5 Ka/Char9Edý z uvedených fondov by mal k dispozícii prostriedky na financovanie technickej pomoci.6 Vyjadreného paritou kúpnej sily a kalkulovaného z hodnôt na úrovni spoloèenstva za predchádzajúce tri roky, pre ktoré sú údaje k
dispozícii vo chvíli, kedy sa rozhodnutie prijíma.
7 Definované na úrovni NUTS 1 alebo NUTS 2 pod¾a inštitucionálneho usporiadania jednotlivých èlenských štátov.8 COM(2003) 34 final zo dòa 30. 1. 2003, str. 279 Týka sa len morských hraníc navrhnutých èlenskými štátmi.10 Nariadenie Rady (EC, Euratom) è. 1605/2002 zo dòa 25. júna 2002.11 Úroky, ktoré hradí riadiaci orgán alebo koneèný príjemca.
420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D,
zamestnanos/Char9D a rast – situácia a trendy
Obsah
Ekonomická a sociálna súdr/Char9Enos/Char9D .................................2
Územná súdr/Char9Enos/Char9D ........................................2 7
Faktory urèujúce rast, zamestnanos/Char9D a konkurencieschopnos/Char9D ..................3 6
Štatistická príloha k 1. èasti ...................................6 5
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1
430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ekonomická a sociálna súdr/Char9Enos/Char9D
Úvod
Za posledné desa/Char9Droèie a zvláš/Char9D od 90-tych rokov
20. storoèia sa v Európskej únii zmenšili rozdielyv príjmoch a zamestnanosti. Platí to o rozdielochmedzi krajinami aj medzi regiónmi. Zároveòvzrástla produktivita najm enej prosperujúcich èastí
únie v porovnaní s produktivitou v iných oblastiach,èo znamená, /Char9Ee sa zvýšila ich konkurencieschop -
nos/Char9D. Pretrvávajú však ve¾ké rozdiely v relatívnej
úrovni prosperity a ekonomickej výkonnosti, ktorésú odrazom štrukturálnych nedostatkov, a to na -
priek zlepšeniam dosiahnutým prostredníctvom
podpory zo štrukturálnych fondov.
Rozdiely v príjmoch a zamestnanosti sa výrazne pre -
håbia po vstupe nových èlenských štátov do EÚ v máji
2004, a to ako medzi štátmi, tak aj medzi regiónmi. Odpolovice 90-tych rokov, po búrlivom období poèiatoè-ných rokov transformácie, tieto krajiny takmer vo všet-kých prípadoch zaznamenali podstatne vyšší rast ne/Char9E15 štátov EÚ, ale ich úroveò HDP na obyvate¾a, a voväèšine prípadov i úroveò zamestnanosti, je omnohoni/Char9Ešia, ne/Char9E priemer pätnástky EÚ.
Ak majú tieto krajiny dosiahnu/Char9D úroveò príjmov, ktoré
sa budú blí/Char9Ei/Char9D priemeru EÚ, budú musie/Char9D dlhodobo ne -
pretr/Char9Eito rás/Char9D podstatne vyšším tempom, ne/Char9E je tempo
rastu v súèasnej únii. Na dosiahnutie takého vysoké -
ho rastu s vysokou mierou zamestnanosti budú nové
èlenské štáty potrebova/Char9D znaènú pomoc pri riešenírozsiahlych štrukturálnych problémov a realizáciisvojho ekonomického potenciálu. Tak ako v oblas -
tiach súèasnej EÚ so zaostávajúcou hospodárskou
výkonnos/Char9Dou, i v nových èlenských štátoch by preko -
nanie štrukturálnych slabín nielen zvýšilo /Char9Eivotnú úro -
veò, ale zároveò posilnilo konkurencieschopnos/Char9D a
podporilo rast hospodárstva EÚ ako celku.
To sú hlavné body, ktoré vyplynú z ni/Char9Ešie uvedenej
analýzy. Skúma po prvé, rast HDP a zamestnanostiv kohéznych krajinách za posledné roky vo vz/Char9Dahuk zvyšku EÚ; po druhé, rozsah regionálnychrozdielov v 15 krajinách EÚ a jeho zmenu zhruba za
posledné desa/Char9Droèie, s osobitným dôrazom na regi -
óny Cie¾a 1, ktoré získali podporu zo štrukturálnych
fondov; po tretie, ekonomický vývoj v pristupujúcichkrajinách v nedávnej minulosti a spôsob, akým samenila hospodárska výkonnos/Char9D v regiónoch týchtokrajín; po štvrté, tempo rastu, ktoré tieto krajiny po -
trebujú na to, aby sa v primeranej dobe priblí/Char9Eili k
úrovni príjmov v súèasnej EÚ; a po piate, dôsledkystarnutia obyvate¾stva. Analýza ïalej skúma dvaaspekty sociálnej súdr/Char9Enosti, ktorými sú nezamest -
nanost’ a nízke úrovne príjmov v EÚ.
Ekonomická súdr/Char9Enos/Char9D
Konvergencia HDP na obyvatela
v kohéznych krajinách
Vo všetkých štyroch kohéznych krajinách1, Grécku,
Španielsku, Írsku a Portugalsku, rast v rokoch 1994a/Char9E 2001 znaène presahoval priemernú hodnotu rastuEÚ. Keï/Char9Ee okrem Írska bol rast poètu obyvate¾ovv týchto krajinách iba nepatrne vyšší ne/Char9E priemer, vý-sledkom bolo podstatné zvýšenie HDP na obyvate¾av porovnaní s HDP vo zvyšku EÚ.
V Írsku, kde poèet obyvate¾ov stúpal o viac ako 1%
roène, vzrástla reálna hodnota HDP na obyvate¾a otakmer štvornásobok priemeru EÚ (8% roène v porov -
naní s tesne nad 2% roène). V dôsledku toho presia -
hol v Írsku HDP na obyvate¾a vyjadrený paritou kúpnej
sily (PPS) v roku 2001 priemer pätnástky EÚ o 17%,prièom na zaèiatku 90-tych rokov bol o 25% ni/Char9Eší. Ír -
sky príklad presvedèivo demonštruje úèinnos/Char9D podpo -
ry štrukturálnych fondov, za predpokladu, /Char9Ee sa
kombinujú s národnou politikou orientovanou na rast.
V ostatných troch kohéznych krajinách bol rast reál -
neho HDP na obyvate¾a od polovice 90-tych rokov
miernejší, ale stále vyšší ne/Char9E vo zvyšku EÚ. Rast reál -
neho HDP na obyvate¾a v Grécku, Portugalsku a Špa -
nielsku od konca recesie v roku 1994 a/Char9E po nedávne
spomalenie hospodárskeho rastu sústavne prekraèo -
val priemer EÚ, zatia¾ èo poèas recesie bol trvalo ni/Char9Eší
ne/Char9E priemer (graf 1.1).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
2
440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V rokoch 1991 a/Char9E 1994 HDP na obyvate¾a v Grécku aj
v Portugalsku klesal a v Španielsku rástol pomalšiene/Char9E priemer EÚ. Od roku 1994 do roku 2001 bol rastHDP na obyvate¾a v týchto troch krajinách podobný:viac ako 3% roène v Španielsku a Portugalsku a tesnepod 3% v Grécku, oproti priemeru EÚ, ktorý dosiaholiba nieèo nad 2% roène. Poèas týchto siedmich rokovekonomického o/Char9Eivenia únie teda reálna hodnotaHDP na obyvate¾a v uvedených troch krajinách akocelku rástla o takmer 1 percentuálny bod roène nadpriemerom EÚ (pozri Metodické poznámky na koncitejto èasti).
V dôsledku toho dosiahol HDP na obyvate¾a, vyjadre -
ný paritou kúpnej sily (PPS) aby sa eliminoval dopad
rozdielnych cenových hladín, v roku 2001 v troch ko -
héznych krajinách ako celku 79% priemeru EÚ a 81%
v roku 2002. V roku 2002 bol HDP na obyvate¾a v PPSv Španielsku necelých 15% pod priemerom EÚ. VGrécku a Portugalsku však aj napriek konvergenciizahájenej v polovici 90-tych rokov zostával rozdielstále vysoký. HDP na obyvate¾a dosahoval v obochkrajinách v roku 2002 len 71% priemeru EÚ.
Konvergencia zamestnanostiOd polovice 90-tych rokov v kohéznych krajinách výraz -
ne stúpal aj poèet zamestnaných osôb. V rokoch 1996
a/Char9E 2002 vzrástol podiel zamestnaných osôb v produktív -
nom veku (15 a/Char9E 64 rokov) — miera zamestnanosti —
v 15 štátoch EÚ iba o nieèo viac ako 4 percentuálnebody. V štyroch kohéznych krajinách ako celku však
bolo zvýšenie dvojnásobné, tak/Char9Ee priemerná miera za -
mestnanosti dosiahla v roku 2002 60%, èo je ib ao4p e r -
centuálne body menej, ne/Char9E je priemer 15 štátov EÚ
(64%), a rozdiel sa za 6 rokov zmenšil na polovicu (ta -
bu¾ka A1.1).
Nárast zamestnanosti bol v dôsledku rýchleho ekono -
mického rozvoja zvláš/Char9D rozsiahly v Írsku (10 percentu -
álnych bodov), kde sa miera zamestnanosti dostala
mierne nad priemer EÚ15. Ešte väèšie zvýšenie (tak -
mer 11 percentuálnych bodov) zaznamenalo Španiel -
sko, avšak jeho miera zamestnanosti bola aj v roku
2002 (58,5%) stále znaène pod priemerom EÚ15.
Zvýšenie bolo miernejšie v Portugalsku (6,5 percentu -
álneho bodu), kde u/Char9E bola zamestnanos/Char9D relatívne vy -
soká, ale ešte stále výrazne presahovalo priemer EÚ
a jeho výsledkom bola miera zamestnanosti 68,5%,t.j. iba nepatrne pod cie¾ovou hodnotou 70%, stanove-nou v Lisabone pre EÚ v roku 2010.
Oproti tomu v Grécku bol rast zamestnanosti výraz-
ne ni/Char9Eší a napriek znaène nadpriemernému ekono-mickému rastu dosiahol za uvedených 6 rokov iba 2percentuálne body. Miera zamestnanosti bola tedav roku 2002 (57%) ešte hlbšie pod priemerom EÚ15ne/Char9E v polovici 90-tych rokov, prièom ni/Char9Ešiu mieruvykazuje u/Char9E len Taliansko. Zvýšenie zamestnanostiv tých èastiach únie, kde je výrazne ni/Char9Ešia ne/Char9E prie -
mer, preto zostáva jedným z hlavných cie¾ov politi -
ky EÚ.
Rastúca produktivitaV Španielsku a v menšej miere i v Portugalsku zvýše -
nie zamestnanosti významne prispelo k rastu HDP,
podobne ako v Írsku, kde v rokoch 1996 a/Char9E 2002 stú -
pal poèet zamestnaných o pribli/Char9Ene 5% roène. V Írsku
bol rast zamestnanosti sprevádzaný rastom produkti -
vity práce o takmer 4% roène, èo je viac ako trojnáso -
bok priemernej hodnoty v EÚ. Aj v Portugalsku bol rast
produktivity vyšší ne/Char9E priemer EÚ, zatia¾ èo v Španiel -
sku dosiahol napriek výraznému nárastu zamestna -
nosti len asi polovicu priemeru.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
3 
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
-2,0-1,00,01,02,03,04,01992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002Španielsko
Portugalsko
Grécko
3 kohézne krajiny% pohyb v pomere k 15 E Ú1.1 Rast HDP na obyvate ľa v Španielsku, Portugalsku 
a Grécku oproti priemeru EÚ15, 1992-2002
Zdroj: Eurostat, Národné ú čty
450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V Grécku sa produktivita práce v rokoch 1996 a/Char9E 2002
zvyšovala o takmer 3% roène, teda o viac ne/Char9E dvojná -
sobok priemeru EÚ, a predstavovala hlavný zdroj ras -
tu HDP. Zdá sa preto, /Char9Ee v Grécku a Portugalsku, kde
sa nachádzajú najmenej prosperujúce regióny únie,sa výrobná základòa od polovice 90-tych rokov posil -
nila, a tým sa zvýšil aj potenciál pre ïalšie zbli/Char9Eovanie
príjmov v budúcich rokoch.
Nedávne spomalenie hospodárskeho rastu EÚEkonomický rast v EÚ sa za uplynulé tri roky od zve -
rejnenia poslednej Správy o súdr/Char9Enosti cite¾ne spo -
malil. Toto spomalenie nevyhnutne ovplyvnilo
súdr/Char9Enos/Char9D, v nemalej miere preto, /Char9Ee v mnohých ob -
lastiach viedlo k obnovenému rastu nezamestnanosti
(pozri ni/Char9Ešie), ale tie/Char9E preto, /Char9Ee vytvorilo nepriaznivéovzdušie pre ïalšie zmieròovanie regionálnych roz -
dielov ako v príjmoch, tak aj v zamestnanosti. Rok
2003 bol u/Char9E tretím rokom v poradí, v ktorom únia za-znamenala neuspokojivý hospodársky rast (menejako 1%). Tempo rastu HDP by sa mohlo zvýši/Char9D na2% v roku 2004 a priblí/Char9Ei/Char9D sa 2,5% v roku 2005
2.
Spomalenie hospodárskeho rastu ovplyvnilo takmer
všetky èlenské štáty. Dokonca aj v Írsku klesol pod¾aodhadov rast v roku 2003 na 1,5% a predpokladá sa,/Char9Ee na hodnote pod 4% zotrvá aj v roku 2004. Osobitnýdopad zaznamenalo Portugalsko, kde HDP klesol vroku 2003 o takmer 1% po tom, èo v roku 2002 stúpolo necelých 0,5%, a v roku 2004 sa má pod¾a prognózyzvýši/Char9D iba o 1%. Ak sa táto prognóza naplní, za tri rokyv období rokov 2001 a/Char9E 2004 sa stratí ve¾ká èas/Char9D kon -
vergencie k priemeru EÚ dosiahnutej v druhej polovici
90-tych rokov.
Dvom ïalším kohéznym krajinám sa darilo lepšie.
V Španielsku pravdepodobne rástol HDP v rokoch2002 a 2003 v priemere o nieèo viac ako 2% roène a vroku 2004 sa pod¾a odhadov ešte zvýši na takmer 3%,a v prípade Grécka sa zdá, /Char9Ee bolo ovplyvnené najme -
nej zo všetkých. V roku 2002 aj 2003 tu rast dosiahol
pribli/Char9Ene 4% a rovnaká je aj prognóza na rok 2004, èoje omnoho viac, ne/Char9E v ostatných štátoch EÚ. V týchtodvoch krajinách teda podpora zo štrukturálnychfondov pravdepodobne pomohla udr/Char9Ea/Char9D ekonomický
rast.
Hospodárske spomalenie ovplyvnilo zamestnanos/Char9D iba
s relatívne ve¾kým oneskorením, sèasti zrejme kvôli pr -
votnému oèakávaniu zames tnávate¾ov, /Char9Ee pôjde skôr o
krátkodobý jav. V roku 2003 však oslabilo rast zamest -
nanosti v Írsku, ktorý sa odhaduje na menej ne/Char9E 1% a
naznaèuje pokles miery zamestnanosti (vzh¾adom narelatívne vysoký rast poètu obyvate¾stva v produktívnom
veku). Útlm prinieslo aj v Španielsku, hoci tu sa poèet za -
mestnaných v roku 2003 zvýšil o pribli/Char9Ene 1,5%, z èoho
mo/Char9Eno usudzova/Char9D, /Char9Ee miera zamestnanosti rástla (asi o1 percentuálny bod). K podobnému zvýšeniu miery za -
mestnanosti došlo pod¾a odhadov aj v Grécku. Na dru -
hej strane v Portugalsku klesol poèet zamestnaných v
roku 2003 pod¾a odhadov o 1% a v roku 2004 má pod¾aprognóz zosta/Char9D v zásade nezmenený, èo znamená pod -
statné zní/Char9Eenie miery zamestnanosti.
Z ostatných štátov únie z aznamenalo slabé výsledky
Nemecko a Taliansko. V Nemecku v rokoch 2002a 2003 HDP prakticky nerástol a v Taliansku rastv oboch rokoch nepresiahol 0,5%. Vo Francúzsku, kdebol rast HDP pred rokom 2001 podobný priemeru EÚ,sa za rok 2003 odhaduje rast iba marginálny. V Holand-sku rástlo hospodárstvo v predchádzajúcom období vý-razne nadpriemerne, ale v roku 2002 sa HDP zvýšil ibanepatrne a v roku 2003 pod¾a odhadov klesol.
Regionálne rozdiely v HDP
na obyvatela sa tie/Char9E zmiernili
V posledných rokoch a/Char9E do nedávneho spomalenia
rastu v roku 2001 sa zmenšoval tie/Char9E rozdiel v HDP naobyvate¾a medzi najmenej prosperujúcimi regiónmi vúnii — tými, na ktoré sa zamerala politika súdr/Char9EnostiEÚ — a ostatnými regiónmi. Zatia¾ však nie je mo/Char9Enépoveda/Char9D, èo sa udialo po roku 2001
3. Je treba upozor -
ni/Char9D na skutoènos/Char9D, /Char9Ee regionálne údaje uvádzané v tej -
to èasti i vo zvyšku správy sa týkajú reálneho rastu
HDP na obyvate¾a. Po prvý raz vychádzajú z regionál -
nych ukazovate¾ov vypracovaných s vyu/Char9Eitím novej
databázy, špeciálne vytvorenej tak, aby dlhodobo po -
skytovala konzistentné údaje pre všetky regióny
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
4
460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
5Canarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
FR(DOM): 2000
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 km1.1HDP na obyvate¾a (PPS), 2001
Index, EÚ25 =100
<5 0
5 0-7 5
7 5-9 090 - 100
100 - 125>= 125
Zdroj: Eurostat
údaje chýbajú
470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
NUTS 2 EÚ. Sú odlišné od údajov obvykle pou/Char9Eíva -
ných v predchádzajúcich empirických štúdiách a ana -
lýzach, ktoré vyjadrovali vývoj HDP v PPS v èase
a ktoré pre tieto úèely nevyhovujú (pozri Metodicképoznámky na konci tejto èasti).
Regióny, ktorým bol udelený štatút Cie¾a 1, preto/Char9Ee
ich HDP na obyvate¾a vyjadrený v PPS bol ni/Char9Eší ne/Char9E75% priemeru EÚ, zaznamenali v období medzi ro -
kom 1988, kedy boli štrukturálne fondy reformované,
a rokom 2001 vyššiu mieru rastu, ne/Char9E iné èasti únie.Ako naznaèuje vyššie uvedená analýza, rast bolzvláš/Char9D vysoký v regiónoch kohéznych krajín (ktorétvoria viac ako polovicu regiónov Cie¾a 1 a /Char9Eije tu viacako polovica poètu ich obyvate¾ov).
V regiónoch Cie¾a 1 ako celku rástla reálna hodnota
HDP na obyvate¾a v rokoch 1994 a/Char9E 2001 (posledný rok,pre ktorý sú k dispozícii regionálne údaje za predchá -
dzajúce programové obdobie a prvé dva roky súèasné-ho obdobia) o takmer 3% roène, oproti mierne nad 2%roène vo zvyšku EÚ. Tento vývoj nasledoval po rastepod 2% roène za predchádzajúcich 6 rokov, od roku1988 do roku 1994, hoci i táto hodnota stále presahova-
la rast v iných èastiach únie (tesne nad 1% roène)
4.O d
roku 1988, kedy boli štrukturálne fondy reformované arozšírené, sa teda HDP na obyvate¾a v regiónoch Cie¾a1 ako celku vytrvalo pribli/Char9Eoval k priemeru EÚ.
Ale miera konvergencie v regiónoch kolísalaTempo rastu zaznamenané v regiónoch Cie¾a 1 však
v jednotlivých regiónoch znaène kolísalo. Ku konver -
gencii teda nedošlo v rovnakej miere v celej únii, pri -
èom v kohéznych krajinách bola omnoho výraznejšia,
ne/Char9E inde, mo/Char9Eno vïaka kombinácii relatívne ve¾kýchobjemov štrukturálnej pomoci a politík zameraných narast na národnej úrovni (tabu¾ka A1.2).
Ako uvádzame vyššie, rast HDP na obyvate¾a v regió -
noch Cie¾a 1 štyroch kohéznych krajín v období od po -
lovice 90-tych rokov znaène presahoval priemer EÚ.
Platí to pre regióny Cie¾a 1 v Španielsku, kde pribli/Char9Ene40% poètu obyvate¾stva /Char9Eije mimo regiónov Cie¾a 1, ajv ostatných troch krajinách, kde kritériá nároku napodporu spåòajú všetky regióny. (V Španielsku
dosahoval rast HDP na obyvate¾a v regiónoch Cie¾a 1v rokoch 1994 a/Char9E 2001 v priemere 3% roène, èo je ibanepatrne menej, ne/Char9E v iných regiónoch Španielska.)
Mimo kohéznych krajín bol rast v regiónoch Cie¾a 1
menej impozantný a zjavne oslabený — aspoò sèasti— pomalým rastom na národnej úrovni. Zvláš/Char9D v no -
vých spolkových krajinách Nemecka, kde po zjedno -
tení došlo zaèiatkom 90-tych rokov k výraznému
zvýšeniu HDP, sa v rokoch 1994 a/Char9E 2001 rast HDP naobyvate¾a pribli/Char9Ene rovnal priemeru EÚ (2,5% roène).Aj tak však stále znaène presahoval tempo rastu vozvyšku Nemecka (pod 1,5% roène). V Taliansku bolrast v regióne Mezzogiorno (2% roène) podobný akovo zvyšku krajiny a taktie/Char9E nedosahoval priemer EÚ.
V regiónoch Cie¾a 1 inde v únii, na ktoré pripadá iba
ve¾mi malý podiel obyvate¾stva príslušných štátov,odpovedal rast HDP na obyvate¾a priemernému rastuv EÚ v uvedenom období (pozri Metodicképoznámky).
Napriek celkovému pribli/Char9Eovaniu sa HDP na obyvate-
¾a v zaostávajúcich regiónoch k priemeru EÚ zostávarozdiel ve¾ký. V 29 regiónoch, ktoré sú domovom 13%obyvate¾stva EÚ, nedosahoval HDP na obyvate¾a vy-jadrený v PPS v roku 2001 ani dve tretiny priemeru.Tieto regióny sa nachádzajú preva/Char9Ene v Grécku, Por -
tugalsku, ju/Char9Enom Španielsku a ju/Char9Enom Taliansku, ale
zahàòajú aj šes/Char9D regiónov východného Nemecka(Chemnitz, Dessau, Mecklenburg-Vorpommern,Magdeburg, Brandenburg-Nordost a Thüringen),Cornwall vo Ve¾kej Británii a tri zo štyroch francúz -
skych zámorských departementov (mapa 1.1).
Miera zamestnanosti a produktivita
konvergovala tie/Char9E v regiónoch
Konvergenciu HDP na obyvate¾a sprevádzali zmen -
šujúce sa rozdiely v miere zamestnanosti medzi regi -
ónmi. Hoci zamestnanos/Char9D v EÚ od polovice 90-tych
rokov podstatne vzrástla, zvýšenie bolo výraznejšie vregiónoch Cie¾a 1, ne/Char9E inde. V rokoch 1994 a/Char9E 2001poèet zamestnaných v týchto regiónoch stúpal o
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
6
480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
takmer 1,5% roène, èo je nepatrne viac, ne/Char9E priemer
EÚ, a v roku 2002 bola miera zamestnanosti o vyše 5percentuálnych bodov vyššia ne/Char9E pred 6 rokmi, oprotizvýšeni u o 4 percentuálne body vo zvyšku únie.
Rast produktivity práce bol tie/Char9E v regiónoch Cie¾a 1 vy -
šší ne/Char9E v iných oblastiach a v období medzi rokmi
1994 a/Char9E 2001 v priemere presiahol 1,5% roène, oprotiasi 1% roène v EÚ ako celku. Rast produktivity sapodie¾al viac na raste HDP, ne/Char9E na zvýšenízamestnanosti.
Rast zamestnanosti však v regiónoch Cie¾a 1 výrazne
kolísal. Ako uvádzame vyššie, zatia¾ èo v Portugalskumierne presiahol priemer EÚ a v Grécku bol znaènepodpriemerný, v regiónoch Cie¾a 1 v Španielsku poèetzamestnaných osôb výrazne stúpol (o pribli/Char9Ene 3%roène) — viac ne/Char9E vo zvyšku krajiny — a ešte väèšínárast bol dokonca zaznamenaný v Írsku (o 5% roè -
ne). Dôsledkom bol v regiónoch Španielska nízky rastproduktivity práce (0,5% roène).
Naproti tomu v regiónoch Cie¾a 1 v Nemecku — v no-
vých spolkových krajinách — poèet zamestnanýchosôb v tomto období klesol (o takmer 0,5% roène), aleproduktivita práce vzrástla viac, ne/Char9E v iných èastiachkrajiny, èi dokonca v únii ako celku (o 2% roène). Po-dobne v talianskych regiónoch Cie¾a 1 — v regióneMezzogiorno — zamestnanos/Char9D stúpla relatívne málo(o menej ne/Char9E 0,5% roène), zatia¾ èo rast produktivitybol nadpriemerný, hoci nie výrazne (viac ako 1,5%roène oproti 1% vo zvyšku Talianska).
Aj keï sa konkurencieschopnos/Char9D týchto dvoch oblastí
pravdepodobne mierne zvýšila, ve¾kým problémomzostáva nedostatok pracovných miest. To platí zvláš/Char9Do ju/Char9Enom Taliansku, kde malo v roku 2002 zamestna -
nie iba 43% obyvate¾stva v produktívnom veku, èo je
výrazne menej, ne/Char9E v iných regiónoch Cie¾a 1, alebokdeko¾vek inde v únii. Priemerná miera zamestnanos -
ti v regiónoch Cie¾a 1 ako celku bola stále o 10 percen -
tuálnych bodov ni/Char9Ešia ne/Char9E v iných èastiach EÚ (56%
oproti 66,5%) (mapa 1.2). Zvýšenie miery zamestna -
nosti v zaostávajúcich regiónoch teda zostáva ústred -
ným bodom politiky súdr/Char9Enosti EÚ.Problémové regióny nie sú výhradne
regióny s najni/Char9Eším HDP na obyvatela
Slabá hospodárska výkonnos/Char9D v EÚ a štrukturálne
problémy, od ktorých sa odvíja, sa neobmedzujú naregióny s najni/Char9Ešou úrovòou HDP na obyvate¾a.Problémové regióny sú i na úrovni NUTS 2 a v ešteväèšej miere na úrovni NUTS 3. /Char8Da/Char9Ekosti, s ktorýmisa tieto regióny potýkajú, pramenia z celého radurôznych príèin, okrem iného z útlmu tradiènýchpriemyselných odvetví, z geografických faktorov,
ktoré sú preká/Char9Ekou rozvoja, z klesajúceho poètuobyvate¾ov a úpadku k¾úèových slu/Char9Eieb, alebo ne -
dostatku inovaènej kapacity a potrebných podpor -
ných štruktúr. Tieto skutoènosti, buï jednotlivo
alebo v kombinácii, majú tendenciu odrádza/Char9D inves -
torov a zni/Char9Eova/Char9D motiváciu k zakladaniu nových
podnikov. Uvedené problémy popisujeme v ïalšíchkapitolách (pozri kapitolu o teritoriálnej súdr/Char9Enostia o faktoroch konkurencieschopnosti). Ak sa nerie-šia, èasom sa budú s najväèšou pravdepodob-nos/Char9Dou zhoršova/Char9D a povedú k postupnémuzni/Char9Eovaniu hospodárskej výkonnosti.
Existuje napríklad 11 regiónov NUTS 2 s pomerne
nízkou úrovòou HDP na obyvate¾a, v ktorých reálnyrast HDP v rokoch 1994 a/Char9E 2001 dosahoval len asi po-lovicu priemerného tempa rastu EÚ v tomto období,alebo menej. Vo všetkých týchto regiónoch bola úro -
veò HDP na obyvate¾a v PPS podstatne ni/Char9Ešia, ne/Char9E je
priemer EÚ, ale presahovala 75-percentnú hranicunároku na štatút Cie¾a 1.
Týchto 11 regiónov sa nachádza na severovýchode
Anglicka, v niektorých èastiach Nemecka (napríkladKoblenz a Münster) a v Švédsku. Všetky vykazovalinízky rast produktivity, ktorá v danom období vzrástlav priemere iba o 0,5% roène — len o nieèo viac ne/Char9E jetretina priemeru EÚ — ako aj nízky rast zamestnanos -
ti (mierne nad 0,5% roène oproti priemeru EÚ 1,5%
roène).
V roku 2001 HDP na obyvate¾a v PPS v týchto regió -
noch ako celku tvoril pribli/Char9Ene 85% priemeru EÚ, ale
takmer v ka/Char9Edom z nich sa nachádzajú oblasti, kde bol
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
7
490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
81.2 Miera zamestnanosti, 2002
Zamestnané osoby vo veku 15-64 rokov ako % obyvate¾stva vo veku 15-64 rokov
< 56,0
56,0 - 60,260,2 - 64,4
64,4 - 68,6
>= 68,6štandardná odchýlka = 8,4EU27 = 62,4
Zdroj: Eurostat a národné štatistické úrady
0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hraniceúdaje chýbajú
500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rast za posledných desa/Char9D alebo viac rokov minimálny
a HDP na obyvate¾a nedosahoval 75% priemeru EÚ.
Ak bude ekonomický rast v týchto regiónoch naïalej
oslabený, nebude trva/Char9D dlho a HDP na obyvate¾av nich klesne pod 75% priemeru, èím splnia kritériánároku na pomoc v rámci Cie¾a 1. Dovtedy sa všakštrukturálne problémy, ktoré je potrebné prekona/Char9D,pravdepodobne ešte zhoršia a budú vy/Char9Eadova/Char9D dras -
tickejšie opatrenia. To nasto¾uje otázku, do akej miery
by mala politika súdr/Char9Enosti takéto zhoršenie predví -
da/Char9D, zasiahnu/Char9D v skoršom štádiu a pokúsi/Char9D sa zhoršo -
vanie situácie zastavi/Char9D s ni/Char9Ešími nákladmi.
HDP v pristupujúcich krajinách rastieV rokoch 1994 a/Char9E 2001 dosahoval rast HDP v prieme -
re iba nieèo nad 4% roène vo všetkých nových èlen -
ských štátoch s výnimkou Maïarska (tesne pod 4%) a
Èeskej republiky. V ÈR dosahoval rast iba nieèo nad2% roène a v Bulharsku a Rumunsku (dve pristupujú-ce krajiny, ktoré do EÚ v roku 2004 nevstupujú) HDPtakmer nevzrástol. Keï/Char9Ee sa však poèet obyvate¾ovv jednotlivých krajinách menil rôzne — znaène stúpolna Cypre a Malte, zatia¾ èo v troch pobaltských štá-toch a v Bulharsku klesal o pribli/Char9Ene 1% roène a indesa zmenil len relatívne málo — rast HDP na obyvate¾akolísal o nieèo viac ne/Char9E rast HDP.
Celkovo bol reálny rast HDP na
obyvate¾a v nových èlenských štá -
toch v tomto období pribli/Char9Ene o
1,5% roène vyšší, ne/Char9E priemernýrast v 15 štátoch EÚ.
Od roku 2001 sa v týchto krajinách
ako celku rast spomalil, èiastoènekvôli spomaleniu rastu v EÚ, hlav -
nom cieli ich exportu. Celkový rast
dosiahol v roku 2001 aj v roku 2002tesne pod 2,5% a v roku 2003 saodhaduje na 3%. Spomalenie bolozvláš/Char9D výrazné v Po¾sku, kde rast vrokoch 2001 a 2002 dosiaholv priemere iba nieèo nad 1%, a ešteni/Char9Eší bol na Malte v dôsledku ochabnutia prílivu turis -
tov z EÚ.
Pokracujúcu reštrukturalizáciu sprevádza nízky
rast zamestnanosti
Aj pred nedávnym spomalením však boli úèinky
rastu na zmiernenie problémov zamestnanosti, kto -
ré sa v krajinách v procese transformácie objavili
zaèiatkom 90-tych rokov, malé. Vo všetkých štá -
toch s vysokým tempom rastu, okrem Maïarska a
Slovinska, výrazne vzrástla produktivita práce,zatia¾ èo zamestnanos/Char9D sa buï zvýšila len málo(Lotyšsko), alebo klesla (vo všetkých ostatných prí -
padoch), èo je odrazom pokraèujúcej reštrukturali -
zácie hospodárstiev, ktorá nie je vo väèšine
prípadov zïaleka dokonèená.
Rast pristupujúcich krajín teda poèas procesu
transformácie preva/Char9Ene vyplýval skôr zo zvýšenejcelkovej produkcie na 1 zamestnanú osobu, ne/Char9Ez vyššej zamestnanosti. Vo väèšine krajín tentotrend pokraèoval aj v posledných rokoch, predo-všetkým v krajinách s najni/Char9Ešou úrovòou HDP naobyvate¾a.
Od roku 1998 (kedy zaèali by/Char9D k dispozícii údaje o väè-
šine krajín) do roku 2002 klesla miera zamestnanostio vyše 7 percentuálnych bodov v Po¾sku a v
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
9 
01020304050607080
DK NL SE UK FI AT PT DE IE LU FR BE ES EL IT CY CZ SI EE LT LV RO HU SK PL BG010203040506070801998
2002
Priemer EÚ15 2002
Lisabonská cie ľová hodnota pre rok 2010Zamestnané osoby vo veku 15-64 rokov 
ako % obyvate ľstva vo veku 15-64 rokov1.2 Miera zamestnanosti, 
1998 a 2002
MT: údaje nie sú k dispozícii; BG a CY: údaje pre rok 1998 nie sú k dispozícii 
Zdroj: Eurostat, Prieskum PS
510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rumunsku, o takmer 4 percentuálne body v Estónsku
a o 2 percentuálne body v Èeskej republike, na Slo -
vensku a v Litve. Oproti tomu miera zamestnanosti
vzrástla v Slovinsku, aj keï o menej ne/Char9E 1 percentuál -
ny bod, v Lotyšsku a Maïarsku (v Maïarsku o vyše 3
percentuálne body, hoci, ako uvádzame ni/Char9Ešie, stálezostáva znaène pod priemerom EÚ15) (graf 1.2).
Spomalenie viedlo k ïalšiemu poklesu zamestnanos -
ti, hlavne v Po¾sku, kde v roku 2002 poèet zamestna -
ných osôb klesol o viac ako 2%, a odhaduje sa, /Char9Ee v
roku 2003 bude ïalej klesa/Char9D. V roku 2003 sa oèakávarast zamestnanosti o viac ako 0,5% iba v dvoch kraji -
nách, a to v Litve a na Slovensku.
Miera zamestnanosti teda zostáva v
pristupujúcich krajinách nízka
V dôsledku oslabeného rastu zamestnanosti podiel
zamestnaného obyvate¾stva v produktívnom vekuv pristupujúcich krajinách od zaèiatku transformaèné-ho procesu neprestajne klesá, zatia¾ èo v EÚ15 stú-pol. V roku 2002 tento podiel — miera zamestnanosti— dosiahol v 10 nových èlenských štátoch v priemereiba 56% a je omnoho ni/Char9Eší, ne/Char9E priemerne v 15 štá-toch EÚ (tesne nad 64%), ale podobá sa podielu v sú-èasných regiónoch Cie¾a 1. Táto podobnos/Char9D všakzakrýva skutoènos/Char9D, /Char9Ee, ako uvádzame vyššie, mierazamestnanosti v regiónoch Cie¾a 1 mala a/Char9E do nedáv -
neho spomalenia ekonomického rastu tendenciu
znaène rás/Char9D, zatia¾ èo v nových èlenských štátochmala tendenciu klesa/Char9D.
Vo všetkých pristupujúcich krajinách okrem Cypru
bola miera zamestnanosti ni/Char9Ešia ne/Char9E cie¾ové hodnotystanovené pre EÚ na stretnutí na najvyššej úrovni v Li -
sabone, t.j. 67% v roku 2005 a 70% v roku 2010. Zatia¾
èo v Èeskej republike (65,5%) sa relatívne blí/Char9Eila cie -
¾ovej hodnote 67% a v Slovinsku sa rovnala priemeru
EÚ, v ostatných krajinách bol rozdiel výrazný. V Ma -
ïarsku a na Slovensku dosiahla miera zamestnanosti
pribli/Char9Ene 56% a bola podobná ako v Grécku a trochuvyššia, ne/Char9E priemerne v Taliansku. Po¾sko vykazova -
lo úroveò tesne pod 52%, èo je menej, ne/Char9E v ktorom -
ko¾vek zo súèasných èlenských štátov.Velké rozdiely v HDP na obyvatela medzi
regiónmi v pristupujúcich krajinách
Rast v pristupujúcich krajinách nebol regionálne zïa -
leka vyvá/Char9Eený. Vo všetkých transformujúcich sa kraji -
nách bol nerovnomerne sústredený v malom poète
regiónov, zvláš/Char9D v hlavných mestách a ich okolí. V dô -
sledku toho sa podstatne prehåbili regionálne rozdiely
v HDP na obyvate¾a.
V Èeskej republike i na Slovensku je HDP na obyvate -
¾a u 20% obyvate¾stva v najprosperujúcejších regió -
noch o nieèo viac ako dvakrát vyšší, ne/Char9E HDP na
obyvate¾a u 20% obyvate¾stva v najmenej prosperujú -
cich regiónoch. Podobné rozdiely existujú v Taliansku
alebo v Nemecku. V Maïarsku je hodnota HDP naobyvate¾a v regiónoch s najprosperujúcejšími 20%populácie 2,4-krát vyššia, ne/Char9E je úroveò HDP v najme -
nej prosperujúcich regiónoch, èo je viac, ne/Char9E v kto -
romko¾vek súèasnom èlenskom štáte EÚ.
Rozšírenie výrazne preh¾bi rozdiely
v HDP na obyvatela v štátoch EÚ
Desa/Char9D nových èlenských štátov zvýši poèet obyva-
te¾ov EÚ omnoho výraznejšie (o takmer 20%), ne/Char9Ejej HDP (v eurách asi o 5%). Bulharsko a Rumunskospolu prispejú k poètu obyvate¾ov EÚ ïalšími 8%,ale k HDP iba menej ne/Char9E 1%. Aj keï vezmeme doúvahy ni/Char9Ešie /Char9Eivotné náklady, všetky krajinyprosperujú omnoho menej, ne/Char9E súèasné èlenskéštáty EÚ, hoci vo ve¾mi rozliènej miere. Nadchádza -
júce rozšírenie na 25 èlenských štátov a následne
na 27 alebo viac teda zásadne zmení dimenzie roz -
dielov v EÚ. Politiku súdr/Char9Enosti — a iné politiky EÚ
— bude potrebné prispôsobi/Char9D tak, aby tejto skutoè -
nosti zodpovedali.
Napriek tomu, /Char9Ee nové èlenské štáty, ako uvádzame
vyššie, rástli od polovice 90-tych rokov rýchlejšie, ne/Char9E15 štátov EÚ, rozdiel v HDP na obyvate¾a zostáva ve¾ -
ký. HDP na obyvate¾a v PPS dosiahol v roku 2002
hodnotu vyššiu ne/Char9E 60% priemeru 15 štátov EÚ len naMalte, Cypre a v Slovinsku. V Po¾sku, Estónsku aLitve dosahoval len asi 40% priemeru a v Lotyšsku iba
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
10
520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
35% priemeru. V Bulharsku a Rumunsku predstavo -
vala jeho hodnota iba pribli/Char9Ene 26–27% priemeru.
Po rozšírení teda dôjde k výraznému prehåbeniu rozdie-
lov v príjmoch medzi najviac a najmenej prosperujúcimièlenskými štátmi. Aj napriek tomu, /Char9Ee priemer HDP naobyvate¾a bude v rozšírenej EÚ ni/Char9Eší ne/Char9E v EÚ s pätnás-timi èlenmi, iba Cyprus vykazuje hodnotu nad 80% prie-meru EÚ s 25 èlenskými štátmi. V Lotyšsku dosahujevýška HDP iba 38% priemeru EÚ25, èo je menej ako po-lovica hodnoty, ktorú dosahuje Grécko alebo Portugal-sko (77–78%), a v Rumunsku a Bulharsku je výška HDPna obyvate¾a ni/Char9Ešia ne/Char9E 30% priemeru (graf 1.3).Inými slovami, zatia¾ èo rozdiel medzi priemerným HDP
na obyvate¾a v EÚ15 a jeho úrovòou v najmenej prospe -
rujúcich èlenských štátoch v súèasnosti dosahuje len
tesne pod 30% (t.j. úroveò HDP v Grécku a Portugalskuje takmer 30% pod priemerom), tento rozdiel sa popristúpení nových èlenských štátov v roku 2004 zdvoj-násobí (t.j. HDP na obyvate¾a v Lotyšsku je o viac ako60% ni/Char9Eší ne/Char9E priemer EÚ25) a po vstupe Bulharska aRumunska sa pravdepodobne ešte zvýši.
Krajiny v rozšírenej EÚ mo/Char9Eno rozdeli/Char9D do troch skupín
pod¾a HDP na obyvate¾a v PPS. V prvej skupine, ktorútvorí 12 zo súèasných 15 èlenských štátov, je HDP na
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
11050100150200250300
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK BG CY CZ EE HU LT LV MT PL RO SI SK050100150200250300Index EÚ25=1001.3 HDP na obyvate ľa (PPS) pod ľa krajiny a regionálne extrémy, 2001
HainautAntwerpen Bruxelles / 
Brussels
DessauOberbayernHamburg
Dytiki 
ElladaSterea 
Ellada
ExtremaduraMadrid
GuyaneÎle de France
Border, 
Midland 
and 
WesternSouthern 
and Eastern
CalabriaBolzano / 
Bozen
FlevolandUtrecht
BurgenlandSalzburgWien
 AçoresLisboa e 
Vale do 
Tejo
Itä-SuomiÅland
Norra 
MellansverigeStockholm
Cornwall & Isles 
of ScillyBerkshire, Bucks & 
OxfordshireInner London
Yuzhen TsentralenYugozapaden
SeverozápadJihozápadPraha
Észak-
MagyarországKözép-Magyarország
LubelskieMazowieckie
Nord-EstBucure şti
Východné 
SlovenskoZápadné 
SlovenskoBratislavský
Zdroj: Eurostat, Regionálne ú čty
020406080100120140
LU IE DK NL AT UK BE FR SE FI DE IT ES CY EL PT MT SI CZ HU SK PL EE LT LV RO BG020406080100120140Index, EÚ25=1001.4 HDP na obyvate ľa (PPS), 2002
206,7
Zdroj: Eurostat, Národné ú čtyPriemer EÚ25
530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
obyvate¾a znaène nad priemerom EÚ s dvadsiatimi pia -
timi èlenmi (o 10% alebo viac). V druhej skupine sied -
mich krajín, ktorá zahàòa zostávajúce tri súèasné èlen -
ské štáty — Španielsko, Portugalsko a Grécko — plus
Cyprus, Èeskú republiku, Slovinsko a Maltu, kolíše HDPna obyvate¾a medzi 68% a 94% priemeru EÚ25. V tretejskupine ôsmich krajín (vrátane Bulharska a Rumunska),ktorú tvoria noví alebo budúci èlenovia, dosahuje HDPna obyvate¾a 60% priemeru (graf 1.4).
Rozdiely medzi regiónmi sa
s rozšírením dalej prehlbia
Rozšírenie ovplyvní rozdiely medzi regiónmi ešte vý -
raznejšie ne/Char9E medzi krajinami. Zatia¾ èo v regiónoch,
kde bol HDP na obyvate¾a v rokoch 1999 a/Char9E 2001ni/Char9Eší ne/Char9E 75% priemeru EÚ, /Char9Eije pribli/Char9Ene 73 miliónov¾udí, èo je asi 19% obyvate¾ov EÚ15, pod¾a posled -
ných odhadov /Char9Eije takmer 69 miliónov zo 74,5 milióna
tých, ktorí sa obèanmi EÚ stanú v roku 2004 (92% cel-kového poètu), v regiónoch nových èlenských štátov sHDP na obyvate¾a ni/Char9Eším ne/Char9E 75% priemeru EÚ25.
Ako však uvádzame ïalej, neznamená to, /Char9Ee týchto
69 miliónov osôb sa jednoducho pripoèíta k poètutých, ktorí v súèasnosti /Char9Eijú v regiónoch s HDP na oby-vate¾a pod 75% priemeru EÚ, keï/Char9Ee priemer samotnýsa v dôsledku rozšírenia zní/Char9Ei (z priemeru pre 15 èlen -
ských štátov na priemer pre 25). To spôsobí zní/Char9Eenie
poètu osôb /Char9Eijúcich v takýchto regiónoch v súèasnejEÚ15 o pribli/Char9Ene 19 miliónov. Èistý výsledok rozšíre -
nia bude teda spoèíva/Char9D vo zvýšení poètu osôb /Char9Eijúcich
v regiónoch s HDP na obyvate¾a pod 75% priemeru na123 miliónov v EÚ skladajúcej sa z 25 štátov. Popristúpení Bulharska a Rumunska sa tento poèet eštezvýši na pribli/Char9Ene 153 miliónov, alebo na 32% obyva -
te¾stva EÚ27, t.j. na vyše dvojnásobok súèasného
poètu obyvate¾ov týchto regiónov.
V EÚ skladajúcej sa z 27 èlenských štátov by dve tretiny
obyvate¾ov v regiónoch s HDP na obyvate¾a ni/Char9Eším ako75% priemeru EÚ /Char9Eili v nových èlenských štátoch. Pri -
bli/Char9Ene ka/Char9Edý šiesty obyvate¾ by /Char9Eil v regióne, kde je HDP
na obyvate¾a ni/Char9Eší, ne/Char9E polovica priemeru EÚ. /Char8Eiadny z38 takýchto regiónov sa nenachádza v súèasnej EÚ15.Štatistický efekt
Rozšírenie zvýši omnoho výraznejšie poèet obyvate -
¾ov EÚ, ne/Char9E HDP a podstatne zní/Char9Ei priemerný HDP na
obyvate¾a. Priemerný HDP na obyvate¾a v EÚ s 25èlenskými štátmi bude pribli/Char9Ene o 12,5% ni/Char9Eší ne/Char9Epriemer v EÚ s 15 krajinami. Pre 17 regiónov to budeznamena/Char9D, /Char9Ee ich príjem na obyvate¾a u/Char9E nebude podhranicou 75%, preto/Char9Ee hodnota tejto hranice sa zní/Char9Ei.V Malte, ktorá v súèasnosti vykazuje hodnotu tohtoukazovate¾a pod 75% priemeru EU15, dôjde tie/Char9E k jejzvýšeniu nad 75%.
Ako sme u/Char9E uviedli, v týchto regiónoch, z ktorých väèšina
má v súèasnosti pod¾a kritérií pre štrukturálne fondy štatútCie¾a 1, /Char9Eije pod¾a odhadov takmer 19 miliónov ¾udí (sïalšími 400 tisíc v Malte). Ak zostane kritérium urèovaniaštatútu Cie¾a 1 nezmenené, dané regióny stratia nárok naštrukturálnu pomoc, hoci ich HDP na obyvate¾a budepresne taký istý po rozšírení, ako pred ním, a rovnakébudú aj ich štrukturálne problémy, ktoré spôsobujú rela-tívne nízku úroveò HDP a kto ré boli prvotným dôvodom
štrukturálnej pomoci. Pod¾a súèasných odhadov sa na-príklad štyri z týchto regiónov nachádzajú vo východnomNemecku, štyri vo Ve¾kej Británii, štyri v Španielsku, jedenv Grécku a jeden v Portugalsku (tabu¾ka A1.3).
Velké budú i rozdiely v
zamestnanosti medzi regiónmi
Miera zamestnanosti je vo väèšine regiónov v pristupu -
júcich krajinách ni/Char9Ešia ne/Char9E je súèasný priemer EÚ15, aj
keï v /Char9Eiadnom nie je taká nízka, ako na juhu Talianska.Iba v štyroch regiónoch — Stredné Èechy, Juhozápad aPraha v Èeskej republike a Cyprus — prekroèila mierazamestnanosti cie¾ovú hodnotu 67% stanovenú v Lisa -
bone na rok 2005 a iba v Prahe bola vyššia ako 70%, èo
je cie¾ová hodnota pre rok 2010. Naproti tomu v súèas -
ných èlenských štátoch presiahla miera zamestnanosti
túto cie¾ovú hodnotu v 53 regiónoch (NUTS 2), prièomväèšina z nich sa nachádza v severských krajinách, vSpojenom krá¾ovstve a v Holandsku.
V rozšírenej EÚ skladajúcej sa z 25 èlenských štátov
bude teda 14 regiónov s mierou zamestnanosti pod
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
12
540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
50%; na území súèasnej EÚ15 šes/Char9D v ju/Char9Enom Talian -
sku, jeden v Španielsku (Ceuta a Melilla) a jeden vo
Francúzsku (Korzika) a v nových èlenských štátoch pä/Char9Dv Po¾sku a jeden v Maïarsku (Észak-Alföld). (V Bulhar -
sku sú ïalšie tri regióny s mierou zamestnanosti pod to -
uto hodnotou.)
Tieto regióny s nízkou zamestnanos/Char9Dou majú väèšinou
nízku úroveò HDP na obyvate¾a, z ve¾kej èasti kvôli ne -
schopnosti zamestna/Char9D väèší poèet ¾udí vo oblasti výro -
by. Avšak vz/Char9Dah medzi mierou zamestnanosti a relatív -
nou úrovòou HDP na obyvate¾a nie je zïaleka všade
rovnaký. V niektorých pristupujúcich krajinách, hlavne vPo¾sku, ale aj v Rumunsku, súvisí miera zamestnanostiskôr s ve¾kos/Char9Dou po¾nohospodárskeho sektora, ktorýv urèitom zmysle slú/Char9Ei ako východisko z núdze pre tých,èo h¾adajú zamestnanie, ne/Char9E s HDP na obyvate¾a. Je todôsledok pretrvávajúcej t endencie pestovania plodín
pre vlastnú potrebu, v kontraste so situáciou v súèasnejEÚ, kde je miera zamestnanosti v po¾nohospodárskychregiónoch prevá/Char9Ene nízka.
Z toho vyplýva, /Char9Ee ekonomický rozvoj bude najmä
v týchto regiónoch pravdepodobne sprevádza/Char9D zásadnáreštrukturalizácia a presuny zamestnanosti medzi sek-tormi, aj keï potreba reštrukturalizácie sa v /Char9Eiadnom prí-pade neobmedzuje len na ne.
Skladba sektorov naznaèuje, /Char9Ee
v pristupujúcich krajinách mo/Char9Enooèakávat znaènú reštrukturalizáciu…
Podstatu pravdepodobných budúcich zmien v štruktúre
zamestnanosti súvisiacich s ekonomickým rozvojom jemo/Char9Ené pochopi/Char9D porovnaním rozlo/Char9Eenia zamestnanostimedzi sektormi v pristupujúcich krajinách a v súèasnejEÚ15 a porovnaním súèasných regiónov Cie¾a 1 aostatných regiónov v rámci 15 krajín EÚ. Toto porovna -
nie je najúèinnejšie, ak sa explicitne eliminuje efekt roz -
dielov v celkovej miere zamestnanosti medzi jednotlivý -
mi oblas/Char9Dami — inými slovami, ak sa skúma skôr podiel
zamestnaných osôb v produktívnom veku v jednotlivýchodvetviach — ne/Char9E aby sa len jednoducho porovnávalipodiely jednotlivých sektorov na celkovej zamestnanos -
ti. Tak získame istú predstavu o pravdepodobnom roz -delení novo zamestnaných os ôb do jednotlivých sekto -
rov pri postupnom zvyšovaní poètu zamestnaných
v menej rozvinutých krajinách a regiónoch.
Celková miera zamestnanosti bola v pristupujúcich kra -
jinách v roku 2002 napriek poklesu za posledné roky
stále mierne vyššia, ne/Char9E v súèasných regiónoch Cie¾a 1.Je to preva/Char9Ene dôsledok omnoho vyššieho poètu osôbzamestnaných v po¾nohospodárstve a v spracovate¾ -
skom priemysle, hlavne textilnom, odevnom a v iných
základných priemyselných odvetviach, ktorý sa z ve¾kejèasti odrá/Char9Ea na ni/Char9Ešej zamestnanosti v slu/Char9Ebách a v sta -
vebníctve (tabu¾ka A1.4).
Relatívne nízka zamestnanos/Char9D v slu/Char9Ebách v pristupujú -
cich krajinách je omnoho vidite¾nejšia pri porovnaní s re -
giónmi EÚ nespadajúcimi pod Cie¾ 1, kde je poèet osôb
zamestnaných v tomto sektore výrazne vyšší, ne/Char9E v re -
giónoch Cie¾a 1. Rozdiel je vysoký vo všetkých èinnos -
tiach súvisiacich so slu/Char9Ebami. Zvláš/Char9D cite¾ný jev slu/Char9Ebách vyššieho stupòa a komunálnych slu/Char9Ebách(podnikate¾ské a finanèné slu/Char9Eby, vzdelávanie, zdravot-né a sociálne slu/Char9Eby), kde je rozdiel medzi regiónmi Cie-¾ a1ai n ý m ir e g i ó n m in a j z r e t e ¾ n e j š í .
Hoci teda mala štruktúra zamestnanosti v pristupujúcich
krajinách v období transformácie tendenciu pribli/Char9Eova/Char9Dsa štruktúre EÚ, tempo zmien bolo pomalé. Znaèný po -
èet zaniknutých pracovných miest v po¾nohospodárstve
a základných priemyselných odvetviach nebol ešte voväèšine regiónov vyvá/Char9Eený dostatoèným rastom pra -
covných miest v slu/Char9Ebách. V budúcnosti je navyše
mo/Char9Ené oèakáva/Char9D ïalší významný úbytok pracovnýchmiest, predovšetkým v po¾nohospodárstve.
… najmä smerom k sektoru slu/Char9Eieb,
kde je sústredený rast zamestnanosti v EÚ
Pod¾a skúseností súèasných èlenských štátov sa budú -
ci rast poètu pracovných miest v slu/Char9Ebách v pristupujú -
cich krajinách — ako aj v súèasných regiónoch Cie¾a 1
— bude pravdepodobne sústreïova/Char9D v slu/Char9Ebách vyššie -
ho stupòa a v komunálnych slu/Char9Ebách, aj keï významné
zvýšenie je mo/Char9Ené oèakáva/Char9D tie/Char9E v základných slu/Char9Ebách(obchod, reštauraèné a ubytovacie slu/Char9Eby, doprava, te -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
13
550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
lekomunikácie a osobné a komunitné slu/Char9Eby), kde je
úroveò zamestnanosti stále výrazne ni/Char9Ešia ne/Char9E v EÚ15.
Poèas 6-roèného obdobia od roku 1996 do roku 2002,
kedy celková miera zamestnanosti v EÚ15 vzrástla ibao nieèo viac ako 4 percentuálne body, dochádzalo k zvý -
šeniu poètu pracovných miest prakticky iba v slu/Char9Ebách,
prièom na slu/Char9Eby vyššieho stupòa pripadalo asi 40% èis -
tého rastu zamestnanosti a na komunálne slu/Char9Eby ïal -
ších 26% (graf 1.5). Na tieto dva sektory teda pripadol
dvojnásobok èistého poètu nových miest vytvorenýchv základných slu/Char9Ebách, kde bol celkový poèet zamest -
naných osôb nepatrne vyšší.
Oproti tomu poèet pracovných miest v po¾nohospodár -
stve, základných odvetviach spracovate¾ského prie -
myslu a komunálnych slu/Char9Ebách v pomere k poètu oby -
vate¾ov v produktívnom veku klesol a súèasne došlo
k malému nárastu zamestnanosti v chemickom a stro -
járskom priemysle a vyššiemu v stavebníctve, ktoré jezvyèajne viac ne/Char9E iné odvetvia ovplyvnené hospodár-skym cyklom. Pokraèujúci trend vývoja smerom k aktivi-tám v oblasti slu/Char9Eieb vyššieho stupòa a komunálnymslu/Char9Ebám zdôrazòuje potrebu zvýši/Char9D úroveò dosahova-
ného vzdelania, keï/Char9Ee tieto slu/Char9Eby vy/Char9Eadujú vysokokvalifikovanú pracovnú silu a dopyt po nej sa v budúc-nosti bude pravdepodobne ïalej zvyšova/Char9D
5.Výzva, pred ktorou stoja pristupujúce krajiny a ktorá
sa premieta i do regiónov Cie¾a 1, spoèíva v dlhodo -
bom posilnení konkurencieschopnosti s cie¾om
udr/Char9Ea/Char9D vysoké tempo ekonomického rastu a zároveòzvýši/Char9D mieru zamestnanosti. Posilnenie konkuren -
cieschopnosti sa odrazí v neustálom zvyšovaní pro -
duktivity, ktorá zostáva znaène pod úrovòou EÚ15, a
ešte hlbšie pod úrovòou prosperujúcejších regiónov.
Aj keï je dôle/Char9Eité zdôrazni/Char9D, /Char9Ee v dlhodobej perspektíve
nie je medzi týmto cie¾om a zvyšovaním zamestnanostirozpor — platí, /Char9Ee vytvorenie dlhodobých stabilných pra -
covných miest sa odvíja od zvýšenia konkuren -
cieschopnosti — v krátkodobej perspektíve to tak v/Char9Edy
nie je. Ak sa má zvýši/Char9D konkurencieschopnos/Char9D, presunypracovných miest z odvetví s nízkou produktivitou,zvláš/Char9D z po¾nohospodárstva, do sektorov s vyššou pro -
duktivitou sú nevyhnutné. Zároveò je i naïalej potrebné
zvyšova/Char9D produktivitu v rámci sektorov a pokraèova/Char9D vprocese racionalizácie a zni/Char9Eovania prezamestnanosti,ktorý bol súèas/Char9Dou transformácie (mapa A1.2).
Výzva konvergencie v pristupujúcich krajináchŠtrukturálne problémy v prist upujúcich krajinách, ktoré
sú príèinou ich nízkeho HDP na obyvate¾a a nízkej úrov-ne zamestnanosti, sú rozsiahle a záva/Char9Ené. Výzva prepolitiku súdr/Char9Enosti spoèíva v pomoci týmto krajinám pri
modernizácii ich infraštruktúry, systému školstva a od -
borného vzdelávania a vytváraní
podnikate¾ského prostredia priazni -
vého pre investície tak, aby dokázali
udr/Char9Ea/Char9D vysokú mieru rastu, vïakaktorej sa budú prijate¾ným tempompribli/Char9Eova/Char9D k úrovniam príjmov v EÚ.K tomu je potrebné, aby tempo rastuväèšiny krajín dlhodobo dosahovalominimálne 5–6% roène (pozrivlo/Char9Eený text o scenároch vyrovnáva -
nia rozdielov).
To nie je nedosiahnute¾né, ako pre -
svedèivo dokazuje skúsenos/Char9D Ír -
ska, ale bude to vy/Char9Eadova/Char9D úèinnú
podporu EÚ, ktorá v týchto
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
14 
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5Po ľnohosp.
Ban., plyn., elektr., voda
Základný spracovate ľský priemysel
Chemický priem. + rafinérie
Strojársky priemysel
Stavebníctvo
Základné služby
Vyspelé služby
Komunálne služby
Verejná správa
SpoluPohyb zamestnanosti ako % obyvate ľstva v produktívnom veku1.5 Pohyb v mierach zamestnanosti pod ľa odvetví v EÚ15, 
1996-2002
Zdroj: Eurostat, Prieskum PS a Regionálne ú čty
560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
krajinách zaruèí prekonanie štrukturálnych problé -
mov a podstatné zvýšenie konkurencieschopnosti, a
tie/Char9E úèinnú kombináciu vnútorných politík.
Podiel politiky súdr/Char9Enosti na raste EÚDosiahnutie vysokého tempa rastu v pristupujúcich kra -
jinách zvýšením produktivity a zamestnanosti nie je
dôle/Char9Eité iba pre zvýšenie /Char9Eivotnej úrovne v nich a pre vy -
tvorenie zdrojov potrebných na financovanie skvalitne -
nia infraštruktúry, komunálnych slu/Char9Eieb atï., ale má tie/Char9E
význam pre súèasné èlenské štáty. Vzh¾adom na rastú -
cu vzájomnú závislos/Char9D v oblasti obchodu a investícií
mô/Char9Ee ekonomický rozvoj nových èlenských štátov po -
tenciálne zabezpeèi/Char9D dynamiku, ktorá prinesie a
pomô/Char9Ee udr/Char9Ea/Char9D vyššie tempo rastu v celej EÚ.
Štrukturálne nedostatky vo vybavenosti infraštruktú -
rou a ¾udským kapitálom znamenajú, /Char9Ee tieto krajiny,
ako aj mnohé zaostávajúce a problémové regióny vEÚ15, nie sú schopné prispie/Char9D ku konkurencieschop-nosti celej EÚ tak, ako by mohli.
Výsledkom je ni/Char9Ešia úroveò príjmov a úroveò zamest-
nanosti v EÚ, ne/Char9E akú je potenciálne mo/Char9Ené dosiah-nu/Char9D, a ni/Char9Eší rastový potenciál na úkor všetkých, nielentých, ktorých sa to priamo dotýka. Zmiernenie existu-júcich rozdielov by teda posilnilo konkurencieschop -
nos/Char9D hospodárstva EÚ a jeho schopnos/Char9D trvalého
rozvoja. Zároveò by tie/Char9E zní/Char9Eilo riziko preká/Char9Eok a in -
flaèných tlakov v silnejších regiónoch, ktoré by sa
mohli objavi/Char9D v priebehu rastu a spôsobi/Char9D tak jehopredèasné ukonèenie.
Pristupujúcim krajinám by zmiernenie rozdielov pomo -
hlo zvýši/Char9D tempo ekonomického rastu a následne aj do -
voz zo súèasných èlenských štátov EÚ. V týchto kraji -
nách v súèasnosti na dovoz pripadá viac ako polovica
HDP — èo je omnoho viac ne/Char9E v kohéznych krajinách (vGrécku a Španielsku pribli/Char9Ene 30% HDP a v Portugal -
sku 38%) — a v prípade ekonomického rastu má dovoz
tendenciu rás/Char9D ove¾a viac ne/Char9E HDP. Tento vývoj budepravdepodobne ešte urèitý èas pokraèova/Char9D, keï/Char9Ee jed -
notlivé štáty nakupujú v zahranièí výrobky, hlavne stroje
a zariadenia, potrebné na trvalý rozvoj.Akéko¾vek zvýšenie HDP je teda disproporène pou/Char9Eité
na nákup tovaru zo zahranièia, najmä zo súèasnýchèlenských štátov EÚ, na ktoré pripadá pribli/Char9Ene 60% cel -
kového dovozu, predovšetkým z Nemecka (na ktoré sa -
motné pripadá asi 25%) a Talianska (takmer 10%).
Prínos stimulácie rastu v nových èlenských štátoch teda
nie je zanedbatelný, hlavne pre Nemecko a Taliansko,ale prospech z nej a z väcšieho rastu trhu EÚ, ktorý vy -
volá, budú ma/Char9D všetky súèasné èlenské štáty, podobne,
ako majú prospech z rastu kohéznych krajín a regiónovCiela 1 (pozri Èast 4., kapitola o štrukturálnych fondochako prostriedku ekonomickej integrácie).
Poèet obyvatelov v Európe klesáPoèet obyvate¾ov v EÚ15 sa u/Char9E mnoho rokov zvyšuje
len pomaly. Od polovice 90-tych rokov dosahuje rast vpriemere iba 0,3% roène, z väèšej èasti v dôsledkuèistej imigrácie. Vo viacerých èlenských štátoch —zvláš/Char9D v Nemecku, Taliansku a Švédsku — by poèetobyvate¾ov inak klesol. V budúcnosti sa oèakáva ïalšípokles prirodzeného rastu poètu obyvate¾ov a pri po-dobnej miere migrácie ako dosia¾ zaène poèet obyva-te¾ov vo väèšine èlenských štátov v priebehunasledujúcich 20 rokov klesa/Char9D.
Úbytok obyvate¾stva sa v mnohých regiónoch preja -
voval u/Char9E v druhej polovici 90-tych rokov (v 55 z 211 re -
giónov NUTS 2 v EÚ15). V pristupujúcich krajinách v
tomto období poèet obyvate¾ov vo väèšine regiónovklesal (v 35 z 55 regiónov NUTS 2) v dôsledku pri -
rodzeného poklesu i emigrácie.
V budúcnosti bude ïalej klesa/Char9DPod¾a najnovších demografických prognóz
6bude po -
èet obyvate¾ov v posledných rokoch desa/Char9Droèia rás/Char9D
pomaly vo všetkých 15 èlenských štátoch EÚ, s vý -
nimkou Talianska a Rakúska, kde bude klesa/Char9D. Odha -
duje sa, /Char9Ee do roku 2015 zaène poèet obyvate¾ov
klesa/Char9D v Grécku, Španielsku a Portugalsku — trochju/Char9Ených kohéznych krajinách — a v Nemecku, a vpriebehu ïalších 10–15 rokoch aj v Belgicku, Fínsku aŠvédsku.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
15
570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V pristupujúcich krajinách u/Char9E poèet obyvate¾ov klesá
všade okrem Cypru, Malty a Slovenska, prièom na Slo -
vensku zaène pod¾a odhadov klesa/Char9D do roku 2020 (graf
1.8).
Klesa/Char9D bude tie/Char9E poèet obyvate¾ov
v produktívnom veku
Väèší význam pre zamestnanos/Char9D má skutoènos/Char9D, /Char9Ee
poèet obyvate¾ov v produktívnom veku (15 a/Char9E 64 ro -
kov) zaène pravdepodobne klesa/Char9D skôr, ne/Char9E celkový
poèet obyvate¾ov. Odhaduje sa, /Char9Ee do konca desa/Char9Droèia zaène klesa/Char9D na juhu Európy, zvláš/Char9D v Grécku,
Portugalsku a Taliansku, ale tie/Char9E v Nemecku. Po roku2010 zaène v priebehu nieko¾kých málo rokov dochá -
dza/Char9D k poklesu vo všetkých krajinách okrem Írska a
Luxemburska. Odhaduje sa, /Char9Ee v 15 štátoch EÚ akocelku bude v roku 2025 poèet obyvate¾ov v produktív -
nom veku pribli/Char9Ene o 4% ni/Char9Eší ne/Char9E v roku 2000, ale v
troch ju/Char9Ených kohéznych krajinách klesne o 6% av Taliansku o viac ako 14%.
V pristupujúcich krajinách sa do konca desa/Char9Droèia oèa -
káva pokles poètu obyvate¾ov v produktívnom veku vša -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
16Ako dlho bude trva/Char9D, kým pristupujúce krajiny vyrovnajú zaostávanie?
Rozsah výzvy súdr/Char9Enosti vyplývajúcej z rozšírenia je
mo/Char9Ené ilustrova/Char9D na scenároch „dobiehania”, ktoré uka -
zujú, ako dlho bude trva/Char9D, kým HDP na obyvate¾a v no -
vých èlenských štátoch a v Bulharsku a Rumunsku
dosiahne priemer EÚ, prièom vychádzajú z jednodu -
chých prognóz tempa jeho rastu v pomere k priemerné -
mu tempu rastu HDP v súèasnej pätnástke EÚ.
Na tomto mieste predkladáme dva scenáre. Pod¾a prvé -
ho z nich sa roèný rast v pristupujúcich krajinách udr/Char9Eí na
hodnote 1,5% nad priemerom EÚ15, konkrétne prieme -
rom za 7 rokov od roku 1995 do roku 2002, a pod¾a dru -
hého sa udr/Char9Eí na hodnote 2,5% nad priemerom EÚ15.
Oba vychádzajú z poslednej prognózy HDP na obyvate -
¾a na rok 2004 v jednotlivých krajinách.
Ak sa vo všetkých krajinách podarí udr/Char9Ea/Char9D rast o 1,5%
vyšší, ne/Char9E v ostatných štátoch EÚ (t.j. 4% roène, ak budeEÚ15 rás/Char9D o 2,5% roène), priemerný HDP na obyvate¾av týchto 12 krajinách zostane na úrovni pod 60% prieme-ru rozšírenej EÚ27 do roku 2017 (grafy 1.6 a 1.7). V tom-to roku prekroèí hranicu 75% priemeru iba Slovinsko,Cyprus, Èeská republika a Maïarsko. Keby rast pokra-èoval rovnakým tempom, Slovensko by dosiahlo 75%priemeru do roku 2019, ale nasledujúcej krajine, Estón-sku, by to trvalo ïalších 10 rokov. V roku 2035 — po vyšetridsiatich rokoch — sa k tejto hranici priblí/Char9Ei Po¾sko, aleLotyšsko ju dosiahne a/Char9E v roku 2041. Pri rovnakom tem -
pe rastu budú Bulharsko a Rumunsko aj v roku 2050 stá -
le dosahova/Char9D úroveò HDP na obyvate¾a pod 75%
priemeru.Pri podstatne vyššom tempe rastu na úrovni 2,5% nad
priemerom EÚ15 (èo by znamenalo rast tesne nad 5%roène, ak bude EÚ15 rás/Char9D o 2,5%) by ku konvergenciidošlo samozrejme rýchlejšie. Pre mnohé krajiny by savšak stále jednalo o pomerne dlhé obdobie. NapríkladHDP na obyvate¾a v Po¾sku by aj pri tomto tempe rastupotreboval na dosiahnutie úrovne 75% priemeru EÚdvadsa/Char9D alebo viac rokov, a ešte omnoho viac na to, abysa mu vyrovnal, alebo sa k nemu výrazne priblí/Char9Eil. V Bul -
harsku a Rumunsku to bude trva/Char9D ove¾a dlhšie. Pri tomto
tempe rastu by však poèet regiónov pristupujúcich kra -
jín, ktoré vy/Char9Eadujú štrukturálnu podporu, preto/Char9Ee ich
HDP na obyvate¾a je ni/Char9Eší ne/Char9E 75% priemeru EÚ, klesalvýrazne rýchlejšie, ne/Char9E pri pomalšom tempe. Uvedenéscenáre by sa nemali chápa/Char9D tak, /Char9Ee rast vo výške 4%alebo 5% roène je maximum, ktoré mo/Char9Eno v týchto kraji -
nách oèakáva/Char9D. Po prvé, skúsenosti z Írska za posled -
ných desa/Char9D rokov ukazujú, èo sa dá dosiahnu/Char9D, pokia¾ ide
o rýchlos/Char9D rastu. Po druhé, rastový potenciál novýchèlenských štátov výrazne posilnia pozitívne zmeny v ob-jeme disponibilného kapitálu, vyplývajúce z politikysúdr/Char9Enosti EÚ.
Z oboch scenárov vyplýva, /Char9Ee aj keï sa podarí dlhodobo
udr/Char9Ea/Char9D mieru rastu výrazne prevyšujúcu priemer EÚ15,pre väèšinu krajín bude dobiehanie priemeru EÚ pravde-podobne predstavova/Char9D dlhodobý proces.
580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
de okrem Cypru, Malty, Po¾ska a Slovenska. V nieko¾ -
kých nasledujúcich rokoch zaène poèet obyvate¾ov v
produktívnom veku klesa/Char9D všade okrem Cypru. Pod¾anajnovších predpovedí bude v roku 2025 poèet obyvate -
¾ov vo veku 15 a/Char9E 64 rokov v pristupujúcich krajinách
o viac ako 10% ni/Char9Eší ne/Char9E v roku 2000. V Bulharsku a Lo -
tyšsku ich bude o viac ako 20% menej a v Estónsku o
takmer 30% menej (mapa A1.3).
Viac osôb v produktívnom veku nad 50 rokovRozsiahly pokles poètu obyvate¾ov v produktívnom
veku bude sprevádza/Char9D výrazný posun v ich vekovejskladbe. Podiel osôb vo veku 50 a/Char9E 64 rokov, z ktorýchmnohé u/Char9E v súèasných a budúcich
èlenských štátoch nepracujú, budestále narasta/Char9D a podiel mladých ¾udíprichádzajúcich na trh práce budeklesa/Char9D.
Do roku 2025 budú v 15 štátoch EÚ
osoby vo veku 50 a/Char9E 64 rokov tvori/Char9D35% poètu obyvate¾ov v produktív -
nom veku oproti 26% v roku 2000.
V Taliansku tento podiel stúpne na40% a v Nemecku, Rakúsku, Gréc -
ku a Španielsku na 36–37%. V
pristupujúcich krajinách bude zvýše -
nie pod¾a odhadov menej výrazné,
ale stále významné, prièom ich prie -
merný podiel sa zvýši z pribli/Char9Ene
26% na asi 31%, ale v Èeskej repub -
like na 34% a v Slovinsku na 36%.
Pokles poètu osôb v produktívnom
veku v Európe bude sprevádza/Char9D ve¾-ký a nepretr/Char9Eitý rast poètu osôb voveku 65 a viac rokov, èo je be/Char9Ený ofi-ciálny vek odchodu do dôchodku.Odhaduje sa, /Char9Ee do roku 2025 budepoèet obyvate¾ov v tomto veku stú-pa/Char9D pribli/Char9Ene o 1,5% roène ako vEÚ15, tak aj v pristupujúcich kraji -
nách. V dôsledku toho bude poèet
osôb vo veku 65 a viac rokovv oboch oblastiach v roku 2025 o
40% vyšší ne/Char9E v roku 2000. V EÚ pozostávajúcej z 27krajín bude tento rast ni/Char9Eší ne/Char9E 1% roène iba v troch po -
baltských štátoch, v Bulharsku a v Rumunsku. V Írsku,
Holandsku a Fínsku, ako aj na Cypre, Malte a v Slovin -
sku má poèet obyvate¾ov vo veku 65 a viac rokov pod¾a
odhadov stúpa/Char9D roène o 2% alebo viac (mapa A1.4).
Vzh¾adom na uvedené trendy má zvyšovanie poètu
obyvate¾ov v tomto veku, ktorí budú naïalej pracova/Char9D,ve¾ký význam ako z ekonomického, tak aj zo sociálne -
ho h¾adiska, a je k¾úèovým bodom Európskej stratégie
zamestnanosti. Aby bola úspešná, bude vy/Char9Eadova/Char9Dzmeny v politikách a prístupe nielen k predèasnému
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
17 
RO
BG
LVPL
LT
EE
SK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% priem. EÚ27 <75% priem. EÚ27 <90% priem. EÚ27 >=90% priem. EÚ271.6 Simulácia HDP na obyvate ľa (PPS) v pristupujúcich krajinách, 
2004-2040 (predpokladaný relatívny rast 1,5% p.a.)
Predpokladaný ra st: 1,5% p. a. vyšší než priemer EÚ15
Zdroj: Výpo čty GR REGIO na základe Eurostatu, Národných ú čtovN12 = nové členské štáty plus BG a RO; MT: údaje nie sú k dispozícii
 
RO
BG
LVPL
LT
EESK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% priem. EÚ27 <75% priem. EÚ27 <90% priem. EÚ27 >=90% priem. EÚ271.7 Simulácia HDP na obyvate ľa (PPS) v prist upujúcich krajinách, 
2004-2040 (predpokladaný relatívny rast 2,5% p.a.)
Predpokladaný ra st: 2,5% p. a. vyšší než priemer EÚ15
Zdroj: Výpo čty GR REGIO pod ľa Eurostatu, Národných ú čtov
590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
odchodu do dôchodku, ale aj k odbornej príprave star -
ších osôb.
Zvyšujúca sa miera závislosti starších osôbDôsledkom týchto divergentných demografických tren-
dov je vysoký rast miery závislosti starších osôb, t.j. poè-tu osôb vo veku 65 a viac rokov v pomere k osobámv produktívnom veku. V 15 štátoch EÚ dosahuje poèetobyvate¾ov vo veku 65 a viac rokov takmer 25% poètuosôb v produktívnom veku — na ka/Char9Edú osobu v dôchod-kovom veku teda pripadajú štyri osoby vo veku 15 a/Char9E 64rokov. Do roku 2025 tento pomer stúpne na 36%, èi/Char9Eena jednu osobu v dôchodkovom veku budú pripada/Char9Dmenej ne/Char9E tri osoby v produktívnom veku. V pristupujú -
cich krajinách sa v rovnakom období odhaduje zvýšeniepodielu z takmer 20% na viac ako 30%. Zvláš/Char9D ve¾ký ná -
rast sa predpokladá v Taliansku, Fínsku, Švédsku a Ne -
mecku, kde má miera závislosti do roku 2025 stúpnu/Char9D napribli/Char9Ene 40%. V pristupujúcich krajinách sa oèakáva vý -
razný nárast v Èeskej republike, na Malte a v Slovinsku,kde sa v roku 2025 predpokladá podiel 36–38% oprotinecelým 20% v roku 2000.
Odhaduje sa, /Char9Ee do roku 2025 presiahne miera zá -
vislosti 40% v 42 regiónoch; 12 z nich sú regióny vo
Francúzsku, na ktoré pripadá 42% celkového poètuobyvate¾ov v tejto krajine. Najni/Char9Ešie miery závislosti —pod 25% — sa predpokladajú vo viacerýchnajvzdialenejších regiónoch, t.j. na Azorských ostro -
voch, Madeire, v Ceute a Melille, ktoré majú nízky po -
èet obyvate¾ov, ale aj v Ile de France (Parí/Char9E) a vLondýne (mapa 1.3).
A skutoèné miery závislosti?Uvedené miery závislosti sú inf ormatívne, ale hypotetic-
ké v tom zmysle, /Char9Ee neukazujú, ko¾ko osôb v produktív-
nom veku bude pracova/Char9D, aby podporilo populáciu voveku 65 a viac rokov skutoène, a nie iba v princípe. Akouvádzame vyššie, v roku 2002 v 15 štátoch EÚ skutoènepracovalo iba 64% osôb v produktívnom veku a v pristu -
pujúcich krajinách iba 56%. Navyše tieto èísla na úrovništátov i regiónov znaène kolíšu.
Napríklad Taliansko a Švédsko majú, ako je uvedené
vyššie, podobné miery závislosti, ale omnoho ni/Char9Ešiazamestnanos/Char9D v Taliansku znamená, /Char9Ee jeho skutoè -
ná miera závislosti je o 30% vyššia ne/Char9E vo Švédsku.V Taliansku podporujú ka/Char9Edú osobu vo veku 65 aleboviac rokov u/Char9E iba dvaja pracujúci, zatia¾ èo vo väèšineostatných èlenských štátov sú aspoò traja. Avšak ajv Grécku, Španielsku a Belgicku je ich poèet ni/Char9Eší ne/Char9E2,5 (t.j. skutoèná miera závislosti presahuje 40%). Ajkeby miera zamestnanosti zostala v nadchádzajúcichrokoch nezmenená, bola by skutoèná miera závislostipredpokladaná pre rok 2025 v Dánsku, Holandsku,Portugalsku a vo Ve¾kej Británii, rovnako ako v Írsku
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
18-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5LU IE CY UK FR NL MT BE SK DK EÚ15 SE PT ES AT EL RO PL DE FI N12 CZ IT SI HU LT BG LV EE2010-25
2000-10Priemerný ro čný pohyb v % 1.8 Predpokladaný pokles populácie v produktívnom veku, 2000-2025
Zdroj: Demografické prognózy OSN
600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
191.3 Miera ekonomickejzávislostiseniorov, roky 2000 a 2025
Skutoènámiera ekonomickejzávislosti, 2000Hypotetickámiera závislosti, 2000Predpokladanáhypotetickámiera závislosti, 2025
Obyvate¾stvo nad 65 rokov/celkový poèetzamestnaných osôb(%)
<24
24-29
29-34
34-39
>=39
údaje chýbajúEU27=35,7
Zdroj:Eurostat©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
0 250 1250km
Obyvate¾stvo nad 65 rokov/obyvate¾stvo voveku1 5-64rokov (%)
<24
24-29
29-34
34-39
>=39EU27=23,2Obyvate¾stvo nad 65 rokov/obyvate¾stvo vo veku1 5-64rokov(%)
<24
24-29
29-34
34-39
>=39
údaje chýbajúEU27=34,4
Zdroj:Eurostat aOSN
BG , CZ,HU, PL, RO, SK:NUTS0
Zdroj:Eurostat
610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
a Luxembursku, ni/Char9Ešia, ne/Char9E je súèasná miera zá -
vislosti v Taliansku.
Vo všetkých pristupujúcich krajinách okrem Bulhar -
ska je skutoèná miera závislosti pod priemerom EÚ, a
to napriek relatívne nízkemu podielu zamestnanéhopracujúceho obyvate¾stva v produktívnom veku. Akvšak v nadchádzajúcich rokoch nedôjde k podstatné -
mu nárastu zamestnanosti, mohla by miera závislosti
v mnohých krajinách presiahnu/Char9D mieru závislosti voväèšine súèasných èlenských štátov EÚ.
To poukazuje na zásadný význam dosiahnutia vyso -
kej úrovne zamestnanosti v ïalších rokoch, podporo -
vanej ekonomickým rastom, ak nemajú oèakávané
demografické trendy vies/Char9D k zvýšeniu sociálneho na -
pätia. Nasta/Char9D mô/Char9Ee i stav vyššej zamestnanosti v spo -
jení s menším poètom osôb poberajúcich dôchodok,
ako dôsledok zmien v systéme odchodu do dôchodkua zlepšujúceho sa zdravotného stavu seniorov. Inakpovedané, mô/Char9Ee sa sta/Char9D, /Char9Ee v budúcnosti sa viac ¾udírozhodne pracova/Char9D ïalej i po dosiahnutí veku, v kto-rom majú v súèasnosti nárok na odchod do dôchodku.Z tohto poh¾adu bude rás/Char9D význam vyu/Char9Eitia produktív-neho potenciálu starších ¾udí.
Dôle/Char9Eitá je predovšetkým regionálna dimenzia, pre-
to/Char9Ee demografická štruktúra a trendy sa medzi región -
mi v dôsledku rozdielov v úmrtnosti, plodnosti
a migrácii výrazne líšia. Jednoznaène významnú úlo -
hu bude preto napríklad pri mobilizácii starších pracu -
júcich a vyu/Char9Eití ich podnikate¾ských a iných
schopností, ako aj pri zaistení ich prístupu k vzdela -
niu, zohráva/Char9D regionálna politika.
Sociálna súdr/Char9Enos/Char9D
Udr/Char9Eanie sociálnej súdr/Char9Enosti je dôle/Char9Eité nielen samo
o sebe, ale aj ako opora ekonomického rozvoja, naktorý mô/Char9Ee ma/Char9D nespokojnos/Char9D a politické nepokojenegatívny dopad v prípade, /Char9Ee sú rozdiely v spoloè -
nosti príliš ve¾ké. Zásadný význam má dostupnos/Char9D za -
mestnania, keï/Char9Ee vo väèšine prípadov urèuje, èi majú
obèania zaruèenú slušnú /Char9Eivotnú úroveò a sú aktív -
nou súèas/Char9Dou spoloènosti, v ktorej /Char9Eijú. Pre obèanovv produktívnom veku je teda skutoènos/Char9D, /Char9Ee zamest -
nanie majú, alebo sú schopní si ho v primeranej dobe
nájs/Char9D, v/Char9Edy predpokladom sociálnej integrácie.
Ako sme u/Char9E naznaèili vyššie, podiel zamestnaných
osôb v produktívnom veku za posledné roky vo väèši -
ne oblastí EÚ vzrástol a prispel tak k ekonomickému
rastu a k zvýšeniu sociálnej súdr/Char9Enosti. V pristupujú -
cich krajinách mal podiel zamestnaných naopak ten -
denciu s opaèným úèinkom klesa/Char9D. Ako uvádzame
ïalej, v celom rade týchto krajín sa nezamestnanos/Char9Dstala hlavným problémom. Problémom zostáva ajv mnohých oblastiach EÚ15, a to napriek zní/Char9Eeniu, kuktorému došlo v období od polovice 90-tych rokov a/Char9Edo nedávneho spomalenia ekonomického rastu.
Ako tie/Char9E uvádzame ni/Char9Ešie, znaèné poèty obyvate¾ov
súèasných i nových èlenských štátov vykazujú úroveòpríjmov, ktorá ich vystavuje riziku chudoby aj napriekrozsiahlemu systému sociálnej ochrany, ktorý vovšetkých krajinách existuje.
Nezamestnanos/Char9D vo väcšine oblastí EÚ klesá,
ale rozdiely zostávajú ve¾ké
Rozsiahly pokles nezamestnanosti, ktorý sprevádzal
rast poètu pracovných miest v EÚ od roku 1994 a/Char9E dosúèasného spomalenia ekonomického rastu, bolzvláš/Char9D výrazný v Španielsku a v Írsku, dvoch kohéz -
nych krajinách, v ktorých bola miera nezamestnanosti
po dlhé roky zvláš/Char9D vysoká. V Španielsku klesla neza -
mestnanos/Char9D z 18% pracovnej sily v roku 1996 na
11,5% v septembri 2003, èo sú posledné dostupnéúdaje, a v Írsku bol pokles rovnako výrazný a mieranezamestnanosti klesla pod 5%. Ale hoci je neza -
mestnanos/Char9D v Írsku momentálne výrazne ni/Char9Ešia ne/Char9E
priemer EÚ15, v Španielsku sa dr/Char9Eí vysoko nad prie -
merom (8%) a i naïalej zostáva vyššia v regiónoch
Cie¾a 1 ne/Char9E vo zvyšku krajiny (v regiónoch Extrema -
dura a Andalúzia v roku 2002 tesne prekroèila 19%).
V Portugalsku a Grécku navyše došlo v oblasti neza -
mestnanosti len k malým zmenám. V Portugalsku
klesla miera nezamestnanosti z 7,5% v roku 1996 na5% v roku 2002, ale pri následnom poklese
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
20
620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
21© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1.4 Miera nezamestnanosti, 2002
% pracovnej sily
< 4,75
4,75 - 7,65
7,65 - 10,55
10,55 - 13,45
>= 13,45
údaje chýbajúEU27 = 9,1
štandardná odchýlka = 5,86
Zdroj: Eurostat a národné štatistické úrady
630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
22©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
0 250 1250 km
1.5Nezamestnanos/_0length.name.substituted_, 2002
Miera nezamestnanostiien/_0length.name.substituted_Miera nezamestnanosti mládee/_0length.name.substituted_Dlhodobánezamestnanos/_0length.name.substituted_
% /_0length.name.substituted_enskej pracovnej sily% pracovnej sily mláde/_0length.name.substituted_e vo veku 15-24 rokov% celkového poètu nezamestnaných osôb
< 4,754,75 - 8,258,25 - 11,7511,75 - 15,25 údaje chýbajú>= 15,25EU27 = 9,8= 6,94
štandardná odchýlka Zdroj: Eurostat a národné štatistické úrady< 9,259,25 - 15,5515,55 - 21,8521,85 - 28,15 údaje chýbajú>= 28,15EU27 = 18,6= 12,52
štandardná odchýlka Zdroj: Eurostat a národné štatistické úrady< 34,034,0 - 41,641,6 - 49,249,2 - 56,8 údaje chýbajú>= 56,8EU27 = 45,4= 15,3
štandardná odchýlka Zdroj: Eurostat
640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zamestnanosti opä/Char9D stúpla na 7%. To je však menej,
ne/Char9E priemer EÚ15. V Grécku miera nezamestnanostizostala pri 10% nad priemerom a je pribli/Char9Ene rovnaká,ako v roku 1996, aj keï od roku 1999, kedy dosiahlašpièku 12%, vytrvalo klesá (tabu¾ka A1.5).
V regiónoch Cie¾a 1 v ostatných krajinách dosiahla ne -
zamestnanos/Char9D v roku 2002 viac ako 20% vo väèšine no -
vých spolkových krajín Nemecka, èo odrá/Char9Ea pokles za -
mestnanosti od polovice 90-tych rokov, a v Taliansku,
kde bol rast poètu pracovných miest oslabený, sa v regi -
óne Mezzogiorno blí/Char9Eila k 20%, èo je takmer trikrát viacne/Char9E vo zvyšku krajiny (a takmer 25% v Kalábrii) (mapa1.4). Navyše v ju/Char9Enom Taliansku zachytávajú údaje onezamestnanosti tento problém iba èiastoène, keï/Char9Eeznaèný poèet osôb v produktívnom veku, hlavne /Char9Eien,na trh práce vôbec nevstúpi.
V regiónoch s vysokou nezamestnanos/Char9Dou je situácia
naïalej taká, /Char9Ee najviac postihnutí sú mladí ¾udiaa /Char9Eeny, prièom tí, èo stratia zamestnanie, zostávajúbez práce dlhšiu dobu (t.j. existuje jasný vz/Char9Dah medzicelkovou mierou nezamestnanosti a dlhodobou mie-rou — relatívnym poètom nezamestnaných, ktorí súbez práce jeden alebo viac rokov; mapa 1.5).
Nezamestnanost je v pristupujúcich
krajinách velkým problémom
Uvedené nízke miery zamestna -
nosti v pristupujúcich krajinách sa
premietajú do vysokej miery neza -
mestnanosti. Pri poslednomprieskume v septembri 2003 bolonezamestnaných 20% pracovnejsily v Po¾sku, 16% na Slovensku,14% v Bulharsku a miera neza -
mestnanosti v Lotyšsku a Litve vý -
razne prekraèovala 10%. Naopakna Cypre miera nezamestnanostilen mierne prekraèovala 4%, rov -
nako ako v Rumunsku, èo je menejne/Char9E v ktoromko¾vek inom súèas -
nom èlenskom štáte okrem Luxem -
burska a Holandska.Na regionálnej úrovni dosiahla nezamestnanos/Char9D vroku 2002 vyše 25% v štyroch regiónoch Po¾ska av jednom regióne Bulharska a vyše 20% v ïalších šty -
roch, ako aj v dvoch regiónoch Slovenska.
Riziko chudoby je v jednotlivých krajinách
a typoch domácností rôzne
Aj keï neexistujú údaje o poètoch osôb v rozšírenej
EÚ, ktoré /Char9Eijú v chudobe v absolútnom zmysle slova,je mo/Char9Ené získa/Char9D predstavu o poète osôb, ktorých prí -
jem je tak nízky, /Char9Ee ich mô/Char9Ee vystavi/Char9D riziku sociálnehoznevýhodnenia v relatívnom slova zmysle.
Pod¾a najnovších údajov (pre rok 2000) podiel obyva -
te¾stva, ktorému hrozí chudoba, definovaný na zákla -
de poètu osôb /Char9Eijúcich v domácnostiach s príjmom
pod 60% národného priemeru po sociálnych transfe -
roch,
7kolíše od 21% v Írsku a iba nepatrne menej
v Grécku a Portugalsku po 10–11% v Holandsku,Švédsku, Nemecku, Dánsku, a Fínsku (graf 1.9 a ta-bu¾ka A1.6).
Chudoba úzko súvisí s nezamestnanos/Char9Dou. Práca je
jednoznaène najefektívnejší spôsob, ako predís/Char9D rizi-ku chudoby a sociálneho vylúèenia. V roku 2000 malolen 7% zamestnaných osôb v EÚ príjem pod hranicouchudoby, v porovnaní s 38% nezamestnaných a 25%neaktívnych. Ale hoci sú pracujúce osoby riziku
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
23 
0510152025
IE EL PT ES IT EE UK LT RO BG LV EÚ15 FR MT PL BE LU AT DK DE NL FI SI SE HU CZ0510152025% obyvate ľstva1.9 Obyvate ľstvo ohrozené chudobou*, 2000
LT, MT, SI: údaje sú za rok 1999; CY, SK: údaje nie sú k dispozícii.
Zdroj: Eurostat, ECHP, 2003 a národné zdroje*Po čet obyvate ľov žijúcich v domácnostiach 
s príjmom pod 60% mediánu príslušnej 
krajiny ako % celkového po čtu obyvate ľov 
tej istej krajiny
650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
chudoby vystavené menej, predstavujú asi štvrtinu
populácie nad 16 rokov, ktorá sa v EÚ v takejto situáciinachádza.
Vo väèšine krajín je riziko chudoby vyššie pre urèité
typy domácností, zvláš/Char9D pre staršie osoby /Char9Eijúce osa -
mote a pre rodièov samo/Char9Eivite¾ov
8. V èlenských štá -
toch EÚ ako celku má v priemere pribli/Char9Ene 35% osôb,
ktoré /Char9Eijú samy so závislými de/Char9Dmi — preva/Char9Ená väèši -
na z nich sú /Char9Eeny — a takmer 30% osamote /Char9Eijúcich
osôb nad 65 rokov príjem pod hranicou chudoby.
Uvedené rozdiely poukazujú na variabilitu v povahe
i rozsahu problému nízkych príjmov v EÚ. V ju/Char9Enýchkrajinách, s výnimkou Grécka, tento problém súvisís otázkou rodièovstva, rovnako ako v prípade Holand -
ska a Spojeného krá¾ovstva, zvláš/Char9D pre rodièov
samo/Char9Eivite¾ov. V severských krajinách súvisí najmäso /Char9Eivotom osamote a v Írsku a Portugalsku sa týkapredovšetkým osôb vo veku 65 a viac rokov (tabu¾kaA1.7).
Riziko chudoby a sociálneho vylúèenia nie je za-
nedbate¾né ani v nových èlenských štátoch. V prípa-de, /Char9Ee nedôjde k zní/Char9Eeniu nezamestnanosti, mô/Char9Eejeho dopad ešte zosilnie/Char9D.
Riziko chudoby postihuje najmä etnické menšiny, kto -
ré bývajú na trhu práce znevýhodòované. V niekto -
rých prípadoch sa tak musia potýka/Char9D s celým radom
kumulujúcich sa nevýhod v oblasti prístupu k vzdela -
niu, sociálnych slu/Char9Eieb, bývania a zdravotníckej sta -
rostlivosti. Vo väèšine pristupujúcich krajín /Char9Eijú
pomerne ve¾ké etnické menšiny. Napríklad poèetrómskej populácie v EÚ sa pripojením 10 nových èlen -
ských štátov v roku 2004 zdvojnásobí a po pripojení
Bulharska a Rumunska sa zdvojnásobí po druhý raz.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
24
660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
25Metodické poznámky — meranie zmien HDP na obyvate¾a v èase
V predchádzajúcich Správach o súdr/Char9Enosti sa rozsah
konvergencie HDP na obyvate¾a hodnotil na základe posebe idúcich odhadov HDP v rozlièných krajinách a regi -
ónoch, vyjadrených v parite kúpnej sily (PPS), aby sa zo -
h¾adnili rozdiely v objeme tovaru a slu/Char9Eieb, ktoré mo/Char9Eno
za jednotku HDP nakúpi/Char9D. PPS sa kalkuluje ka/Char9Edoroènepod¾a modelu spotreby a investícií, ktorý v danom èaseprevláda. Modely sa mô/Char9Eu postupne meni/Char9D, preto je priporovnávaní medziroèných úrovní HDP na obyvate¾anevyhnutná istá opatrnos/Char9D. Tento problém ïalej kompli -
kuje skutoènos/Char9D, /Char9Ee sa metódy odhadu relatívnych ceno -
vých úrovní èasom menili, okrem iného v snahe o
dosiahnutie presnejších odhadov. V dôsledku týchtozmien nie je mo/Char9Ené HDP v PPS v jednotlivých rokochprávoplatne porovnáva/Char9D.
Pod¾a Štatistického úradu EÚ (Eurostat) teda „obdobie
pred rokom 2000 …obsahuje mnoho malých alebo väè -
ších prerušení èasových radov, ktoré majú negatívny
dopad na porovnate¾nos/Char9D v èase alebo aj medzi krajina-mi v rámci jedného roku” (Statistics in Focus, téma 2,56/2002). A tak zatia¾ èo mo/Char9Eno s platným výsledkomporovna/Char9D HDP na obyvate¾a v PPS medzi krajinami vniektorom z posledných rokov, porovna/Char9D tieto úrovnev èase je problematické. Na hodnotenie národnej a regi-onálnej konvergencie sme preto na tomto mieste pou/Char9Eilimeranie zmeny reálnych hodnôt HDP na obyvate¾av èase (t.j. pri konštantných cenách), ktoré explicitne zo -
h¾adòuje rozdiely v cenách v jednotlivých rokoch.
Meranie regionálnej ekonomikyAko vysvet¾uje Druhá správa o súdr/Char9Enosti, HDP na oby -
vate¾a vyjadrený v parite kúpnej sily (PPS) aby sa od -
stránil vplyv rozdielov v cenových úrovniach, je
primárnym ukazovate¾om pri hodnotení rozvoja ekono -
mík, èi u/Char9E národných alebo regionálnych. Pou/Char9Eíva ho
nielen EÚ na meranie rozdielov medzi regiónmi a na ur -
èenie regiónov, ktoré majú nárok na pomoc zo štruktu -
rálnych fondov, ale aj iné medzinárodné inštitúcie (OSN,
Svetová banka, Medzinárodný menový fond, OECD,atï.), národné vlády, centrálne banky a výskumné ústa -
vy na podobné hodnotenie ekonomického rozvoja.
Ako sa jasne hovorí v Druhej správe o súdr/Char9Enosti, tento
spôsob merania nie je dokonalý a obsahuje celý radnedostatkov. Patrí medzi ne najmä problém dochádza -
nia do práce (skutoènos/Char9D, /Char9Ee osoby, ktoré dochádzajú do
zamestnania z väèšej vzdialenosti, sa popri miestnychobyvate¾och podie¾ajú na tvorbe HDP v danej ekonomi -
ke alebo regióne, ale nie sú zahrnuté do poètu osôb, na
ktoré sa HDP vz/Char9Dahuje) a vylúèenie transferov, ktorémô/Char9Eu príjmy zvýši/Char9D alebo zní/Char9Ei/Char9D. Ïalším je otázka zo -
h¾adnenia vplyvu rozdielov v cenových hladinách, ktoré
nie sú zachytené v devízových kurzoch, alebo vplyvuznehodnocovania /Char9Eivotného prostredia èi vyèerpanianeobnovite¾ných zdrojov, ktorý sa nezoh¾adòuje vôbec.Avšak vzh¾adom na momentálne dostupné údaje a nakoncepèné problémy, ktoré je potrebné dorieši/Char9D, zostávapod¾a všeobecnej dohody tento spôsob merania najlep -
ším, aký je k dispozícii.
Uvedené nedostatky pochopite¾ne vedú ekonómov a
štatistikov k h¾adaniu ïalších ukazovate¾ov, ako aj spô -
sobov zdokonalenia súèasného spôsobu merania.
Predstavujeme dve alternatívy vypracované v èase odzverejnenia Druhej správy o súdr/Char9Enosti: po prvé, zosta-venie predbe/Char9Ených odhadov disponibilného príjmu v re-giónoch EU štatistikmi Eurostatu a, po druhé, snahyo zdokonalenie vyjadrenia PPS.
Disponibilné príjmy regiónovEurostat nedávno zverejnil odhady disponibilného príj -
mu regiónov NUTS 2, ktoré sú výsledkom prípravného
postupu realizovaného so zámerom porovna/Char9D regiónypod¾a toho, èi sú „bohaté” alebo „chudobné”
9. Jeho cie -
¾om je zisti/Char9D objem disponibilného príjmu, ktorý mô/Char9Eu
obyvatelia príslušného regiónu utrati/Char9D. To sa èiastoènelíši od merania HDP alebo produkovaného výkonu, ktorýje mo/Char9Eno lepším ukazovate¾om ekonomickej výkonnostiregiónu. Ako vysvet¾uje Druhá správa o súdr/Char9Enosti, „ajregión, ktorý (má) nízku úroveò produkcie, mô/Char9Ee ma/Char9D(relatívne vysokú) úroveò koneèných príjmov v dôsledkuvysokých transferov na sociálne zabezpeèenie, napriektomu však zostáva znevýhodneným regiónom”. To jedôvod, preèo sa v EÚ na urèenie potreby štrukturálnejpomoci v regióne pou/Char9Eíva HDP, a nie niektorý z ukazo -
vate¾ov príjmu.
Snahu odhadnú/Char9D disponibilný príjem motivovalo tie/Char9E úsi -
lie o prekonanie problému dochádzania do
670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
26zamestnania, ktorý je inherentným nedostatkom regio -
nálnych štatistických údajov o HDP na obyvate¾a, hoci
sa jedná skôr o štatistický problém merania poètu obyva -
te¾ov, ne/Char9E HDP ako takého. Keï/Char9Ee uvedený postup sa
sústredil viac na príjem, ne/Char9E na výkon, do ukazovate¾aboli zahrnuté tie/Char9E transfery d o a z regiónov.
Ako jasne ukazuje prípravný projekt Eurostatu, snaha
mera/Char9D disponibilný príjem nará/Char9Ea v praxi kvôli aktuálnedostupným údajom na vá/Char9Ene problémy pri formulácii od -
hadov. V celom rade krajín zatia¾ na regionálnej úrovni
NUTS 2 neexistujú údaje týkajúce sa primárneho príjmudomácností, ktorý je základnou zlo/Char9Ekou ukazovate¾a.Problémy s údajmi sú zvláš/Char9D akútne v prípade štátnehosektora a podnikového sektora, ktoré spolu s domác -
nos/Char9Dami tvoria regionálnu ekonomiku. Nedostatok infor -
mácií o rozdieloch v príjme medzi regiónmi v oboch
prípadoch znamená, /Char9Ee pri vypracovávaní všeobecnýchcelkových odhadov disponibilného príjmu sa musí vy -
chádza/Char9D z predpokladov. Prijatý predpoklad, /Char9Ee disponi -
bilný príjem v oboch sektoroch je vo všetkých regiónoch
v pomere k poètu obyvate¾ov rovnaký, je najjednoduch-ší, ale je nepravdepodobné, /Char9Ee zodpovedá realite. (V prí-pade štátneho sektora poukazujú údaje o verejnýchvýdavkoch v rozlièných regiónoch prezentované v Èasti2. tejto správy na znaèné regionálne rozdiely, ktorév praxi existujú.)
Ako potvrdzuje Eurostat, výsledky merania je potrebné
interpretova/Char9D opatrne, ale mô/Char9Eu prinajmenšom naznaèi/Char9Drozdiely v disponibilnom príjme medzi regiónmi EÚ. Ajkeï odhady nie sú náhradou údaja o regionálnom HDPna obyvate¾a, ak budú vychádza/Char9D zo spo¾ahlivejšíchúdajov, mô/Char9Eu by/Char9D jeho u/Char9Eitoèným doplnením, najmä pre -
to, /Char9Ee kompenzujú skres¾ujúci efekt dochádzania do
zamestnania.
Kalkulácia PPSAko uvádzame vyššie, kalkulácia PPS prešla zmenou,
èo znamená, /Char9Ee hodnoty HDP na obyvate¾a vyjadrenév PPS nie je mo/Char9Ené porovnáva/Char9D v èase. Tento problém
zákonite vzniká tam, kde sa skladba výdavkov z rokana rok mení, avšak pri pou/Char9Eití PPS pre potreby porov -
návania HDP na obyvate¾a medzi regiónmi sa objavu -
je aj ïalšia komplikácia. Vyplýva zo skutoènosti, /Char9Ee
vyjadrenie PPS v súèasnosti zoh¾adòuje iba rozdielyv cenových hladinách medzi krajinami, prièom rozdie -
ly medzi regiónmi v rámci krajín mô/Char9Eu by/Char9D rovnako
dôle/Char9Eité, ak nie dôle/Char9Eitejšie. Urèité ceny, najmä cenybývania, medzi regiónmi tej istej krajiny znaène kolíšua odrá/Char9Eajú relatívnu úroveò prosperity, rozdiely v cha -
rakteristike trhu a pod. Zoh¾adnenie regionálnej varia -
bility cien by preto mohlo zmierni/Char9D rozdiely medzi
regiónmi v HDP vyjadrenom v PPS, aj keï rozsah prí -
padného zmiernenia bude mo/Char9Ené zisti/Char9D a/Char9E vtedy, keï
budú k dispozícii odhady regionálnych hodnôt PPS.Napriek potenciálnemu významu tohto postupu sa od
zverejnenia Druhej správy o súdr/Char9Enosti v príprave od -
hadov pokroèilo len málo.
Zmeny v regionálnej klasifikácii NUTS 2V máji 2003 Európsky parlament a Rada prijali naria-
denie (ES) è.1059/2003 o zavedení jednotnej klasifi-kácie územných jednotiek pre štatistické úèely(NUTS), ktoré prináša zmeny v klasifikácii regiónov voFínsku, Portugalsku, Nemecku, Španielsku a Talian-sku a ktoré stanovuje, /Char9Ee „príslušné èlenské štáty odo-vzdajú Komisii èasové rady pod¾a novéhoregionálneho èlenenia”. Údaje o HDP za rok 2001v príslušných regiónoch zverejnil Eurostat na zaèiatkuroka 2004, ale ostatné štatistické ukazovatele na regi -
onálnej úrovni stále chýbajú.
Informácie o HDP a populácii obsiahnuté v tejto sprá -
ve vychádzajú z nového regionálneho èlenenia, ale
hodnoty iných regionálnych ukazovate¾ov, napríkladzamestnanosti, ku ktorým údaje zatia¾ nie sú k dispozí -
cii, sa vz/Char9Dahujú k starému èleneniu.
680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Územná súdr/Char9Enos/Char9D
Základným cie¾om EÚ, ktorý je zakotvený v Zmluve
(Èlánok 2), je „podporova/Char9D hospodársky a sociálnypokrok a vysokú úroveò zamestnanosti a dosiahnu/Char9Dvyvá/Char9Eený a udr/Char9Eate¾ný rozvoj, hlavne vytvorenímoblasti bez vnútorných hraníc, posilnením ekono -
mickej a sociálnej súdr/Char9Enosti a zriadením hospo -
dárskej a menovej únie”. Z toho vyplýva, /Char9Ee ¾udia
nesmú by/Char9D znevýhodòovaní miestom, kde v únii /Char9Eijúalebo pracujú. Do návrhu Ústavy (Èlánok 3) bolapreto zahrnutá územná súdr/Char9Enos/Char9D, ktorá má doplni/Char9Dciele únie v oblasti ekonomickej a sociálnejsúdr/Char9Enosti. Jej význam potvrdzuje tie/Char9E Èlánok 16Zmluvy (Princípy), ktorý uznáva právo obèanov naprístup k potrebným slu/Char9Ebám, základnej infraštruk -
túre a vedomostiam tým, /Char9Ee zdôrazòuje význam
slu/Char9Eieb všeobecného hospodárskeho záujmu pripodpore sociálnej a územnej súdr/Char9Enosti.
Myšlienka územnej súdr/Char9Enosti presahuje pojem
ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti tým, /Char9Ee mu pri-dáva ïalší rozmer a váhu. Vyjadrené politicky, jejcie¾om je prispie/Char9D k dosiahnutiu vyvá/Char9Eenejšiehorozvoja zmiernením existujúcich rozdielov, pred-chádzaním vzniku teritoriálnej nerovnováhy azvýšením koherentnosti regionálnej politiky a sek-torových politík s územným dopadom. Má tie/Char9E zvý -
ši/Char9D teritoriálnu integráciu a stimulova/Char9D spoluprácu
medzi regiónmi.
Medzi charakteristikami územnej rovnováhy v EÚ
existuje celý rad aspektov, ktoré ohrozujú har -
monický rozvoj hospodárstva únie v budúcich
rokoch:
–na úrovni EÚ je vysoká koncentrácia hospodár -
skej aktivity a poètu obyvate¾ov v centrálnej ob -
lasti, èi/Char9Ee pä/Char9Duholníku (ktorý le/Char9Eí medzi North
Yorkshire v Anglicku, Franche-Comté vo Fran -
cúzsku, Hamburgom v severnom Nemecku a Mi -
lánom v severnom Taliansku), ktorá bola
identifikovaná v Druhej správe o súdr/Char9Enosti a po -
krýva 18% plochy EÚ15, prièom na òu pripadá
41% poètu obyvate¾ov, 48% HDP a 75%výdavkov na výskum a vývoj. Rozšírenie tento
stupeò koncentrácie ešt e prehåbi zväèšením
rozlohy EÚ a zvýšením poètu obyvate¾ov pri rela -
tívne malom zvýšení HDP;
–na národnej úrovni pretrv áva výrazná nerovnová -
ha v hospodárskom rozvoji medzi hlavnými ve¾ko -
mestskými oblas/Char9Dami a zvyškom krajiny, ktorá je
zvláš/Char9D výrazná v pristupujúcich krajinách;
–na regionálnej úrovni sa prehlbuje alebo prinaj -
menšom pretrváva celý rad teritoriálnych rozdie -
lov, ktoré presahujú rámec rozdielov meraných
pomocou HDP alebo nezamestnanosti. Ekono -
mický rozvoj napríklad sprevádza narastajúca
dopravná zá/Char9Da/Char9E, zneèistenie a pretrvávajúcaexistencia sociálnej vylúèenosti v hlavných mest -
ských aglomeráciách, zatia¾ èo celý rad vidiec -
kych oblastí trpí nedostatoènými hospodárskymi
väzbami so susednými malými a stredne ve¾kýmimestami a ich ekonomika èasto v dôsledku tohoslabne. S nárastom ekonomickej aktivity a poètuobyvate¾ov majú ve¾ké mestské aglomerácie ten-denciu sa rýchlo rozširova/Char9D a postupne zabera/Char9Dokolitú vidiecku krajinu, èím vytvárajú takzvanéoblasti „vidiecko-mestského charakteru“, zatia¾èo vo vidieckych oblastiach, kde sa nenachádza-jú vôbec /Char9Eiadne mestá, poèet obyvate¾ov i dostup -
nos/Char9D základných slu/Char9Eieb klesá;
–v rámci regiónov a miest vznikajú izolované en -
klávy chudoby a sociálnej vylúèenosti v miestach,
kde je èasto k dispozícii len minimum základnýchslu/Char9Eieb;
–v celom rade špecifických zemepisne znevýhod -
nených oblastí (ostrovy, riedko osídlené oblasti
ïaleko na severe a niektoré horské oblasti) poèetobyvate¾ov klesá a populácia starne, prièomdostupnos/Char9D týchto oblastí je naïalej problematic -
ká a /Char9Eivotné prostredie zranite¾né, ohrozované
napríklad pravidelnými po/Char9Eiarmi, suchoma záplavami;
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
27
690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–v najod¾ahlejších oblastiach s kumuláciou
prírodných a zemepisných handicapov (definova -
ných Èlánkom 299.2 Zmluvy o zalo/Char9Eení Európske -
ho spoloèenstva) pretrvávajú vá/Char9Ene sociálne a
ekonomické problémy, ktorých riešenie je zlo/Char9Eitékvôli vzdialenosti, izolácii, topologickým vlastnos -
tiam, podnebiu, malým rozmerom trhu a závislosti
od malého poètu produktov.
Tieto územné rozdiely nie je mo/Char9Ené ignorova/Char9D, keï/Char9Ee
okrem vá/Char9Enych problémov, ktoré vyvolávajú v okrajo -
vých a najod¾ahlejších oblastiach, alebo problémov
pre/Char9Da/Char9Eenia v niektorých centrálnych oblastiach,ovplyvòujú celkovú konkurencieschopnos/Char9D hospodár -
stva EÚ. Krytie nákladov vyplývajúcich z tohto
pre/Char9Da/Char9Eenia alebo nákladov na riešenie sociálneho do -
padu rozdielov má za následok nie celkom optimálne
rozde¾ovanie zdrojov a ni/Char9Ešiu úroveò efektivity a eko -
nomickej konkurencieschopnosti, ne/Char9E akú by v postih -
nutých regiónoch, èi u/Char9E sú to atraktívne oblastiv centre alebo zanedbané periférne oblasti, bolo po-tenciálne mo/Char9Ené dosiahnu/Char9D. Tieto problémy mô/Char9Euspusti/Char9D kumulatívny proces, v ktorom napríklad ob-tia/Char9Ena dostupnos/Char9D stredísk výskumu a inovácie alebo
sietí informaèných a komunikaèných technológií (IKT)ïalej obmedzí potenciál ekonomického rozvoja regió-nov, ktoré u/Char9E teraz zaostávajú.
Potlaèenie teritoriálnych rozdielov a dosiahnutie
územne vyvá/Char9Eenejšieho modelu ekonomickéhorozvoja vy/Char9Eaduje urèitú koordináciu politík rozvoja,ktoré by mali by/Char9D koherentné a vo vzájomnej zhode.Európska rada preto v roku 1999 v Potsdamedefinovala Európsku koncepciu priestorovéhorozvoja.
Podpora vyvá/Char9Eeného rozvojaÚzemná nerovnováha
v rozmiestnení miest a obcí
Mestské systémy sú hnacou silou regionálneho
rozvoja a ich zemepisné rozmiestnenie v EÚ najzre -
te¾nejšie ilustruje nerovnováhu medzi centrom a peri -
fériou. Analýza týchto systémov, ich potenciálu arozsahu vzájomnej spolupráce odha¾uje nasledujúce
tendencie
10:
–k rastu stále dochádza v centrálnych èastiach Euró -
py a v hlavných mestách, kde sú sústredené sídla
spoloèností, výskumná èinnos/Char9D a vzdelávacie a kul -
túrne zariadenia (Londýn, holandské mestské aglo -
merácie a mestá na severovýchode Nemecka stále
zaznamenávajú znaèný nárast poètu obyvate¾ov).Vyše 70 miest alebo mestských aglomerácií, z kto -
rých 44 má viac ako milión obyvate¾ov, plní všetky
tieto hlavné strategické funkcie a mo/Char9Eno ichpova/Char9Eova/Char9D za metropole európskeho významu.Zvláš/Char9D významný je oblúk, ktorý sa tiahne od Londý -
na po Miláno a prechádza cez mestské aglomerá -
cie na Rýne (Essen a Kolín);
–v pristupujúcich krajinách dochádza napriek celko -
vému poklesu poètu obyvate¾ov k jeho významné -
mu rastu v hlavných mestách, predovšetkým vBudapešti, Prahe, ¼ub¾ane a v hlavných mestáchpobaltských štátov. Jedinou výnimkou je Po¾sko,kde Varšave konkuruje pä/Char9D ve¾kých metropolitnýchoblastí;
– objavujú sa nové trendy, charakterizované menej
polarizovaným vývojom a rastom celého radu mest-ských oblastí v okrajových èastiach EÚ, napríklad:
–centrálna oblas/Char9D sa rozširuje smerom na východ
a rastú také mestá ako Berlín, Mníchov a Viedeò;
–hlavné mestá v Škandinávii, najmä Štokholm
a Helsinky, dosiahli ekonomicky silné postave -
nie, hlavne v oblasti nových technológií;
–podstatný rast v HDP na obyvate¾a zaznamenal
v poslednom desa/Char9Droèí tie/Char9E celý rad mestskýchoblastí v okrajových èastiach EÚ, ako Dublin,Atény a Lisabon;
–celý rad mestských regiónov mimo centra má pod¾a
všetkého dostatoène silnú populáciu a ekonomickýpotenciál na to, aby prilákali výskumnú èinnos/Char9D aèasom sa zaradili medzi hlavné európske a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
28
700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dokonca medzinárodné centrá rozhodovania. Zdá
sa, /Char9Ee v budúcnosti budú schopné stimulova/Char9D rastokrajových oblastí navodi/Char9D väèšiu vyvá/Char9Eenos/Char9D eko -
nomického rozvoja v EÚ.
Pribli/Char9Ene 40 takýchto mestských regiónov, ktoré sa
nachádzajú mimo centrálneho „pä/Char9Duholníka”, jemo/Char9Ené urèi/Char9D a klasifikova/Char9D na základe štyroch kritérií,ktoré vyjadrujú ich silné a slabé stránky — poèet oby -
vate¾ov a jeho rast, konkurencieschopnos/Char9D, komuni -
kaèné spojenia a úèas/Char9D na znalostnej ekonomike.Napríklad Lyon je dobrým príkladom mesta, ktoré je
silné pod¾a všetkých štyroch kritérií, Bilbao boduje vy -
soko len v jednej oblasti (znalosti), a Porto a Krakov
dosahujú pod¾a všetkých štyroch kritérií iba priemer -
né hodnotenie. Týchto 40 mestských regiónov spolu
vykázalo v rokoch 1995 a/Char9E 2000 rast HDP 3,3% a/Char9E4,1% roène, oproti 3% v hlavných mestách a 4–5%v celom rade periférnych mestských regiónov, ktorésa, ako uvádzame ni/Char9Ešie, rýchlo vyvíjajú.
Analýza sietí spolupráce medzi mestami poukazuje
na:
–existenciu silnej siete medzi metropolami v centre
Európy (obchodnej, univerzitnej a komunikaènej),ktorú tvoria Londýn, Parí/Char9E, Frankfurt, Amsterdam,Milán o a v blízkej budúcnosti Berlín;
–nedostatok strategickej spolupráce medzi mestami
mimo tejto skupiny a absenciu siete malých a stred-ne ve¾kých miest v pristupujúcich krajinách, s vý-nimkou Èeskej republiky a Slovinska.
Nerovnováha vnútri regiónovBudúcnos/Char9D vidieckych oblastí je stále viac zviazaná
s rozvojom vidieckej ekonomiky ako celku a v niekto-rých prípadoch vy/Char9Eaduje skutoènú zmenu ekonomic -
kej a sociálnej základne a materiálnej infraštruktúry,
prístup k IKT a ïalším novým technológiám, rozvojnových zdrojov pracovných miest (napríklad malých astredných podnikov alebo vidieckej turistiky) a udr/Char9Eia -
vanie verejných slu/Char9Eieb. Takáto politika musí by/Char9D za -
èlenená do regionálnej stratégie, ktorej súèas/Char9Dou je
rozvoj ekonomických vz/Char9Dahov a spolupráca s mest -
skými oblas/Char9Dami.
Výzvy, pred ktorými vidiecke oblasti stoja, sa líšia pod -
¾a ich polohy vo vz/Char9Dahu k vyššie uvedeným mestám:
všeobecne mo/Char9Eno pod¾a rozsahu integrácie do celko -
vej ekonomiky a väzieb s ve¾kými strediskami èinnosti
rozlíši/Char9D tri typy vidieckych oblastí:
–oblasti vèlenené do globálnej ekonomiky, v ktorých
dochádza k hospodárskemu rastu a poèet ich
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
29Výrazné rozdiely medzi mestam i a v nich
Urban II Audit, ktorého výsledky sú v súèasnosti
k dispozícii pre 189 miest v EÚ15 (65 v centrálnompä/Char9Duholníku a 124 v okrajových oblastiach),umo/Char9Eòuje analýzu troch rozdielov – medzi mestami vcentre a na okraji, medzi ve¾kými a stredne ve¾kýmimestami a medzi štvr/Char9Dami v centrách ve¾komiest.Hlavné zistenia sú nasledovné:
–Stredne ve¾ké mestá poskytujú vyššiu bezpeè -
nos/Char9D, ne/Char9E ve¾ké. Napríklad v Spojenom krá¾ovstve
je poèet násilných prepadnutí vo ve¾kých mestáchdvakrát vyšší ne/Char9E v stredne ve¾kých mestách a po -
èet vrá/Char9Ed je trojnásobný. Rozdiely sú tie/Char9E výraznej -
šie v centrálnej oblasti EÚ, ne/Char9E na jej okraji.
–Zneèistenie má jasný centrálno-periférny priebeh
a mestá le/Char9Eiace v centrálnej oblasti sú napríkladvystavené maximálnym hladinám ozónu 14 dnív roku, zatia¾ èo mestá le/Char9Eiace na okraji menej akojeden deò v roku.
– Nezamestnanos/Char9D ovplyvòujú pod¾a všetkého skôr
národné faktory, ne/Char9E skutoènos/Char9D, èi sa mesto na-chádza v centre, alebo na okraji, prípadne jehove¾kos/Char9D. To isté platí aj pre chudobu (podiel obyva-te¾stva pod hranicou chudoby dosahuje v prieme-re 9% v centrálnych oblastiach a 16% v okrajovýchoblastiach). Ve¾ké rozdiely existujú tie/Char9E medzištvr/Char9Dami vnútri miest, napríklad v Porte dosahujúrozdiely v miere nezamestnanosti medzi štvr/Char9Damipomer 8 : 1, prièom priemerná miera nezamestna -
nosti je tu nízka, a v Marseilles s vysokou neza -
mestnanos/Char9Do u5:1 .
710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
obyvate¾ov rastie. Nachádzajú sa obvykle blízko
mestského centra, obyvate¾stvo je zamestnanév spracovate¾skom priemysle a slu/Char9Ebách, ale väèši -
na pozemkov sa vyu/Char9Eíva po¾nohospodársky (naprí -
klad vo Francúzsku sa v takýchto oblastiach
nachádza tretina fariem). Silný rast poètu obyvate -
¾ov a tlak urbanizácie nasto¾uje potrebu lepšieho
riadenia v oblasti vyu/Char9Eitia pôdy s cie¾om zabráni/Char9Ddegradácii /Char9Eivotného prostredia a navzájom si od -
porujúcim spôsobom vyu/Char9Eívania. Napriek ich rastú -
cemu významu sa mestská politika èlenských
štátov, s výnimkou Spojeného krá¾ovstva a Švéd -
ska, vz/Char9Dahmi medzi mestskými a vidieckymi ob -
las/Char9Dami väèšinou dostatoène nezaoberá;
–medzi¾ahlé vidiecke oblasti relatívne vzdialené od
mestských centier, ale s dobrým dopravným spoje -
ním a primerane dobre rozvinutou infraštruktúrou.
Poèet ich obyvate¾ov býva stabilný a v mnohých znich prebieha proces ekonomickej diverzifikácie.V týchto oblastiach sa v celom rade èlenských štá-tov nachádzajú ve¾ké farmy. Je potrebné udr/Char9Ea/Char9D ichpo¾nohospodársky potenciál, zvýši/Char9D tempo ekono-mickej diverzifikácie a posilni/Char9D vz/Char9Dahy s malými astredne ve¾kými mestami;
– izolované vidiecke oblasti s riedkym osídlením, kto-
ré èasto le/Char9Eia v okrajových oblastiach, ïaleko odmestských centier a hlavných dopravných sietí. Ichizolácia býva zapríèinená topografickou charakte -
ristikou (napríklad pohorím), zvyèajne vykazujú
starnúcu populáciu, nízku vybavenos/Char9D infraštruktú -
rou, nízku úroveò základných slu/Char9Eieb a príjmov na
obyvate¾a a nízkokvalifikovanú pracovnú silu a bý -
vajú nedostatoène vèlenené do globálnej ekonomi -
ky. Ich obyvate¾stvo je vo všeobecnosti do znaènej
miery závislé na po¾nohospodárstve a jeho poèetklesá. Nachádzajú sa predovšetkým na juhozápa -
de Portugalska, severe a severovýchode Španiel -
ska, v strednom Francúzsku, Škótsku, Fínsku a
Švédsku. Výzva v tomto prípade spoèíva v revitali -
zácii a v udr/Char9Eaní ekonomickej aktivity a dostupnosti
adekvátnych verejných slu/Char9Eieb. Zároveò je potreb -
né rozvíja/Char9D väzby s mestami, aj keï sú relatívne
vzdialené.Zemepisne znevýhodnené regióny
Ako uvádzame vyššie a ako upozoròuje Druhá správa
o súdr/Char9Enosti, regióny so špecifickými a trvalými zeme -
pisnými charakteristikami, ktoré spoma¾ujú ich vývoj,
ako napríklad najod¾ahlejšie regióny, ostrovy, horskéregióny a riedko osídlené oblasti ïaleko na severeEurópy, sa potýkajú so špecifickým problémomdostupnosti a integrácie do zvyšku EÚ.
Sedem najod¾ahlejších regiónov EÚ zahàòa 25 ostro -
vov a Guyanu a /Char9Eije v nich spolu asi 4 milióny obyvate -
¾ov. Trpia kumuláciou prírodných handicapov, ktoré
bránia zlepšeniu ekonomických a sociálnych podmie -
nok aspoò tak, ako ich od¾ahlos/Char9D od ekonomických a
administratívnych stredísk a najbli/Char9Ešej pevniny. Naj -
vzdialenejší od pevniny je ostrov Réunion, ktorý sa
nachádza vyše 9 000 km od Parí/Char9Ea a 1 700 km od bre -
hov Afriky, a aj Kanárske ostrovy, ktoré le/Char9Eia najbli/Char9Ešie
k pevnine, sú od nej vzdialené 250 km. K od¾ahlostitýchto regiónov sa pripájajú prírodné charakteristiky(mnohé z nich sú súostrovia, malé èo do plochy a poè-tu obyvate¾ov), zlo/Char9Eitý terén a podnebie.
Bez Kanárskych ostrovov (na ktoré pripadá takmer 45%
celkového poètu obyvate¾ov siedmich najod¾ahlejšíchregiónov a kde bol HDP na obyvate¾a len asi o 6% ni/Char9Ešíne/Char9E priemerne v Španielsku), tu HDP na obyvate¾a do -
sahuje iba 57% priemeru EÚ15 a Réunion, Guyana a
Azorské ostrovy patria medzi 10 najmenej prosperujú -
cich regiónov. Všetky trpia kombináciou zaostávajúce -
ho hospodárskeho rozvoja, nadmernej závislosti na po¾ -
nohospodárstve a vysokej nezamestnanosti, ale zatia¾
èo hlavne na francúzskych územiach poèet obyvate¾ovstále rastie, na Madeire a Azorských ostrovoch, ktorévykazujú vysokú mieru emigrácie, populácia klesá. Ka -
nárske ostrovy navyše èelia tl aku vyplývajúceho z rastu
populácie, sú nadmerne závislé od cestovného ruchu achýba im diverzifikácia na iné èinnosti.
Okrem týchto oblastí sa v EÚ15 nachádza 284 obýva -
ných ostrovov s 9,4 milióna obyvate¾ov (3% celkového
poètu obyvate¾ov EÚ15) a rozlohou 95 000 m2 (3% cel -
kovej rozlohy EÚ15). Ich ekonomický rozvoj trvalo brzdí
ich relatívna izolácia a mimoriadne náklady, ktoré so se -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
30
720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
bov prináša. V mnohých prípadoch majú navyše horna -
tý terén a/alebo tvoria súèas/Char9D zaostávajúcich okrajových
regiónov, napríklad v talianskom Mezzogiorne, Gréckualebo Škótsku. Mnohé z nich sú súèas/Char9Dou súostrovia, èovo väèšine prípadov zvyèajne predstavuje ïalšiu pre -
ká/Char9Eku, nako¾ko verejné slu/Char9Eby a dopravné spojenie
s pevninou bývajú sústredené na hlavnom ostrove.
Ostrovy sú rozmiestnené viac-menej rovnomerne
v Atlantickom oceáne, v Baltickom a Stredozemnommori, ale na 119 ostrovov v Stredozemnom mori pripadá95% celkového poètu obyvate¾ov ostrovov, prièom 85%z nich /Char9Eije na Sicílii, Sardínii, Baleárskych ostrovoch,Kréte a Korzike. Inde sú ostrovy naopak zvyèajne men -
šie a redšie obývané. Významnejší èo do rozlohy je me -
dzi nimi len švédsky ostrov Gotland, škótske ostrovy Le -
wis a Harris a hlavný ostrov súostrovia Orkneje. Ich
priemerný HDP na obyvate¾a v roku 2001 dosahoval72% priemeru EÚ15 a vo väèšine prípadov (Baleáry súhlavnou výnimkou) bol ni/Char9Eší ne/Char9E v iných èastiach krajín,ktorých sú súèas/Char9Dou. Z ekonomického h¾adiska bývajúzranite¾né kvôli koncentrácii hospodárskej aktivityv dvoch hlavných odvetviach — po¾nohospodárstvevrátane rybolovu a v cestovnom ruchu.
Horské oblasti sa nachádzajú v celej EÚ15, pokrývajú
40% jej pevninskej rozlohy a /Char9Eije v nich 67 miliónovobyvate¾ov alebo pribli/Char9Ene 18% populácie EÚ15. Porozšírení na EÚ25 na ne pripadne pribli/Char9Ene rovnaképercento obyvate¾ov, ale nepatrne menší podiel rozlo -
hy, keï/Char9Ee hustota obyvate¾stva v horských oblastiach
v nových èlenských štátoch je o nieèo vyššia ne/Char9Ev ostatných regiónoch. Závislos/Char9D od po¾nohospodár -
stva je najmä v pristupujúcich krajinách, ale aj v EÚ15
v horských oblastiach vyššia ne/Char9E v iných oblastiach.Hoci sa celý rad horských oblastí nachádza blízkohospodárskych centier a ve¾kých trhov, vzh¾adom naterén bývajú náklady na dopravu vysoké a mnohé po¾ -
nohospodárske èinnosti nevyhovujúce.
Nezamestnanos/Char9D býva vyššia v najokrajovejších hor -
ských oblastiach, napríklad v severných oblastiach
Škandinávie, Škótska, Severného Írska a Spojenéhokrá¾ovstva a ju/Char9Ených horských pásmach Španielska,Korziky, ju/Char9Eného Talianska a Sicílie. Naopakväèšinou relatívne nízka je nezamestnanos/Char9D v hor -
ských oblastiach blízko ve¾kých priemyselných mest -
ských centier, alebo v oblastiach, v ktorých takéto
centrá priamo le/Char9Eia, napríklad vo Walese, na severeApenín v Taliansku a pozdå/Char9E severného a ju/Char9Enéhohrebeòa Álp vo Francúzsku, Nemecku a Taliansku.Existujú však výnimky, ako belgické Ardeény a Kruš -
né hory v Èeskej republike a Nemecku.
Aj keï bude potrebný ïalší výskum, závery realizova -
ných štúdií naznaèujú, /Char9Ee ekonomická diverzifikácia
od po¾nohospodárstva k slu/Char9Ebám má tendenciu pre -
bieha/Char9D rýchlejšie skôr v ní/Char9Einných, ne/Char9E v horských re -
giónoch, /Char9Ee existencia ve¾kých miest v horských
oblastiach alebo v ich blízkosti významne stimulujepriemyselnú aktivitu (prípadne /Char9Ee bohatstvo zdrojovv horských oblastiach mô/Char9Ee vies/Char9D k rozvoju ve¾kýchmiest v ich blízkosti) a /Char9Ee v prosperujúcejších hor -
ských oblastiach býva vysoká zamestnanos/Char9D
v slu/Char9Ebách, hlavne v cestovnom ruchu (ako v Alpách)alebo vo verejných slu/Char9Ebách v prípade riedko osídle-ných oblastí (hlavne vo Švédsku a Fínsku).
Od vstupu Fínska a Švédska do EÚ v roku 1994 sa
problematika riedko osídlených oblastí stala jednou ztém politiky súdr/Char9Enosti. Priemerná hustota osídleniasubarktických a arktických oblastí v týchto dvoch kraji-nách je ni/Char9Ešia ako 5 obyvate¾ov na km2, èo je podstat -
ne menej, ne/Char9E kdeko¾vek v únii, okrem Škótskej
Highlands and Islands
11.
Priemerný HDP na obyvate¾a v týchto oblastiach do -
sahuje 87% priemeru EÚ a je podstatne ni/Char9Eší, ne/Char9E
v iných èastiach krajín, v ktorých sa nachádzajú. Po -
dobne nezamestnanos/Char9D zvyèajne presahuje národný
priemer. Ve¾ký podiel zamestnaných osôb pracuje voŠvédsku vo všeobecnosti v slu/Char9Ebách, hlavne verej -
ných, zatia¾ èo vo Fínsku pracuje viac ¾udí v po¾no -
hospodárstve a priemysle, hlavne drevárskom a
v priemysle papiera a celulózy.
Najmä v švédskych regiónoch bol rast HDP od polovice
90-tych rokov oslabený (tempo rastu dosahovalo iba asipolovicu priemeru EÚ) a zamestnanos/Char9D sa nespamätalaz rozsiahleho zániku pracovných miest poèas obdobia
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
31
730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
321.6 Po hyb obyvate¾stva, 1996-1999: hlavné zlo /_0length.name.substituted_kyEUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 kmkladným migra èným saldom a kladným prirod zeným saldom
kladným migra èným saldom a záporným prirod zeným saldom
záporným migra èným saldom a záporným prirod zeným saldomkladným migra èným saldom a záporným prirod zeným saldomzáporným migra èným saldom a kladným prirod zeným saldomzáporným migra èným saldom a kladným prirod zeným saldomZvýšenie po ètu obyvate¾stva s
Zní/_0length.name.substituted_enie po ètu obyvate¾stva s
údaje chýbajúAT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: NUTS2
Zdroj: databá zaESPON
Pôvod údajov:
EÚ15 a kandidátske krajiny: Eurostat;Nórsko a Švaj èiarsko: Národné štatistické úrady
Táto mapa nutne nevyjadruje ná zor Monitorovacie
ho výboru E SPON
740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
recesie na zaèiatku 90-tych rokov. Poèet obyvate¾ov
všeobecne klesá tempom, ktoré sa inde obvykle vysky -
tuje len v regiónoch s vá/Char9Enymi štrukturálnymi probléma -
mi. Poèas 90-tych rokov strácali Kainnu a Laponsko vo
Fínsku roène priemerne 1% obyvate¾stva, zatia¾ èov Norrbotten vo Švédsku klesal poèet obyvate¾ov roèneo0 , 6 %
12(tabu¾ka A1.8).
Be/Char9Ené problémy zemepisne
znevýhodnených oblastí
Všetky tieto regióny, nech s a nachádzajú v ktorejko¾vek
èasti EÚ, majú spoloènú problematickú dostupnos/Char9D avzdialenos/Char9D od hlavných trhov, èo väèšinou zvyšuje ná -
klady na cestovanie a dopravu a brzdí ich ekonomický
rozvoj. Aj budovanie všetkých typov infraštruktúry a za -
bezpeèovanie zdravotníckej sta rostlivosti, vzdelávania
a iných základných slu/Char9Eieb je obyèajne vzh¾adom na po -
vahu terénu a od¾ahlos/Char9D lokality nákladnejšie a /Char9Da/Char9Ešie sa
zdôvodòuje, kvôli malému poètu osôb, ktorým slú/Char9Eia.Poèet obyvate¾ov alebo ve¾kos/Char9D trhu v mnohých prípa-doch nedosahuje „kritický bod” potrebný na ekonomickézdôvodnenie investície. Tento problém znásobuje star-nutie populácie a pokles poètu obyvate¾ov spôsobenýodchodom mladých ¾udí (mapa 1.6).
V prípade ostrovov sa kritickým zdá by/Char9D poèet obyvate-
¾ov okolo 4–5 000, po presiahnutí ktorého sa ich poèetobvykle zvyšuje, percento mladých ¾udí býva relatívnevysoké a vzdelávacie a zdravotnícke zariadenia sú nadobrej úrovni. Pod touto hranicou je pravidlom èistý úby -
tok obyvate¾stva v dôsledku emigrácie, starnutie popu -
lácie a nedostatoèná úroveò zariadení.
V horských oblastiach EÚ15 je hustota obyvate¾stva (51
obyvate¾ov na km
2) ni/Char9Ešia ne/Char9E polovica priemeru EÚ,
prièom v bezprostredne susediacich oblastiach bývaomnoho vyššia, èo relatívne z vyšuje ich atraktivitu na
bývanie a prácu. Poèet obyvate¾ov v horských oblas -
tiach v priemere neustále klesá, ale jestvuje rad oblastí,
ktoré zaèali obyvate¾ov láka/Char9D a zakladajú sa v nich novépodniky. V pristupujúcich krajinách je situácia podobná,aj keï hustota obyvate¾stva je tu v horských oblastiachoproti EÚ15 takmer dvojnásobná a iba o málo ni/Char9Ešia ne/Char9Epriemerná hustota osídlenia iných oblastí.Rovnejší prístup k slu/Char9Ebám
všeobecného ekonomického záujmu
Napriek /Char9Da/Char9Ekostiam v urèitých regiónoch je rovnos/Char9D
prístupu k základným zariadeniam, nevyhnutnýmslu/Char9Ebám a vedomostiam — k tomu, èo sa oznaèujetermínom „slu/Char9Eby všeobecného ekonomického záuj -
mu” — pre ka/Char9Edého, nech /Char9Eije kdeko¾vek, zásadnou
podmienkou teritoriálnej súdr/Char9Enosti.
Prístup k dobre fungujúcemu systému dopravy s pri -
meraným napojením na centrálnu oblas/Char9D únie je pr -
vým determinantom okrajovosti regiónu. Regióny
s lepším prístupom k trhom budú pravdepodobne pro -
duktívnejšie a konkurencieschopnejšie ne/Char9E iné. Cest -
ná sie/Char9D je v súèasnosti v centrálnych èastiach EÚ
väèšinou rozvinutejšia ne/Char9E v okrajových regiónoch ahoci sa v posledných rokoch výstavba dia¾nic zinten -
zívnila, pre okrajové regióny je dostupnos/Char9D centrál -
nych oblastí, kde sú sústredené trhy, cestnými
komunikáciami naïalej výrazne slabšia. Zvláš/Char9D slabá
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
33Dostupnos/Char9D horských oblastí
Súèas/Char9Dou nedávnej štúdie o horských oblastiachbolo vytvorenie indexu, na základe ktorého sa klasifi -
kujú pod¾a dostupnosti, prièom sa zoh¾adòuje ich
vzdušná vzdialenos/Char9D od hlavného mesta a inýchmiest daného štátu, od univerzít a zdravotníckychzariadení, ako aj hustota dopravných sietí (cesty,/Char9Eeleznice a letiská).
Horské oblasti s „ve¾mi dobrou” a „dobrou” dostup -
nos/Char9Dou sa napríklad nachádzajú na severe Anglicka,
na Sicílii a na Slovensku. Patria medzi ne tie/Char9E Alpy,Karpaty, Sudety, všetky nemecké oblasti a Ardény,ako aj tri oblasti v Španielsku a dve v Portugalsku.Oblasti s „vyhovujúcou” dostupnos/Char9Dou obklopujú ob -
lasti v prvých dvoch kategóriách. Patria sem regióny
v Grécku, Španielsku, Walese a Fínsku a Centrálnymasív vo Francúzsku. Oblasti so „slabou” dostup -
nos/Char9Dou sa nachádzajú na sever od oblastí z predchá -
dzajúcej kategórie, zvláš/Char9D v škótskych Highlands and
Islands a vo väèšine horských oblastí Švédska aFínska.
750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
je vo väèšine oblastí Cie¾a 1 v Portugalsku, Grécku,
západnom Írsku a pobaltských štátoch (mapa A1.5).
To isté platí ešte výraznejšie o /Char9Eelezniènej doprave,
ktorá vo väèšine okrajových regiónov vo všeobecnostidokonca ani neudr/Char9Eala krok s modernizáciou ciest.Rumunsko, Bulharsko, ju/Char9Ené a stredné Taliansko aseverné Dánsko, ako aj Grécko a èasti Španielskavzdialené od spoja TGV Madrid-Sevilla majú k cen -
trálnejším oblastiam EÚ po /Char9Eeleznici zvláš/Char9D slabý prí -
stup (mapa A1.6).
Prístupnos/Char9D centrálnych regiónov leteckou dopravou
je vïaka existencii medzinárodných letísk aj v naj -
vzdialenejších oblastiach podstatne lepšia, aj keï na
zlepšenie spojenia týmto prostriedkom je vzh¾adomna malý objem tovaru, ktorý sa obvykle prepravuje le -
tecky, nutné h¾adie/Char9D s rezervou (mapa A1.7).
Napriek tomu, /Char9Ee výstavba transeurópskych sietí
dostupnos/Char9D zlepší, zvláš/Char9D v pristupujúcich krajinách —najviac v Bulharsku a Rumunsku — jej dopad budev jednotlivých okrajových regiónoch znaène kolísa/Char9Dpod¾a toho, ako budú napojené na hlavné trasy, èozase závisí od stavu sekundárnych sietí.
Prístup k nových technológiám, hlavne IKT, je zvláš/Char9D
dôle/Char9Eitý pre okrajové a zemepisne znevýhodnené re -
gióny. Nielen preto, /Char9Ee pomáha zní/Char9Ei/Char9D význam vzdiale -
nosti a èasu potrebného na spojenie s centrálnymi
oblas/Char9Dami EÚ, ale, èo je dôle/Char9Eitejšie, preto, /Char9Ee akéko¾ -
vek nedostatky v ich dostupnosti takmer urèite poško -
dia perspektívu rozvoja týchto regiónov a odradia
podniky, ktoré by mali záujem sa v nich usídli/Char9D.
Priority rozvojaAj keï sa ekonomické a sociálne podmienky v zemepis -
ne znevýhodnených oblastiach znaène líšia, tieto oblasti
majú zvyèajne vyššiu nezamestnanos/Char9D a prosperujúmenej, ne/Char9E štát, v ktorom sa nachádzajú, èi najod¾ahlejšíregión, ktorého sú súèas/Char9Dou. Odhliadnuc od najod -
¾ahlejších regiónov, ich HDP na obyvate¾a a zamestna -
nos/Char9D sú nevyhnutne ovplyvnené ekonomickými výsled -
kami národnej ekonomiky, ktorej súèas/Char9D tvoria.Zemepisný hendikep nemusí v/Char9Edy znamena/Char9D ne -
priaznivé ekonomické podmienky. Ako dokazuje
celý rad príkladov, mô/Char9Ee sa potenciálne transfor -
mova/Char9D na aktívum, ktoré otvorí nové cesty rozvoja.
Mnohé z týchto regiónov navyše tvoria dôle/Char9Eitú sú -
èas/Char9D prírodného dedièstva EÚ a sú miestom rôz -
nych rekreaèných, kultúrnych a ïalších aktivít. U/Char9E
preto je dôle/Char9Eité, aby sa za chovali a zostali osídle -
né, èo na druhú stranu znamená, /Char9Ee je dôle/Char9Eité
zlepši/Char9D ich dostupnos/Char9D a udr/Char9Ea/Char9D alebo rozvíja/Char9D v nichzákladné slu/Char9Eby.
Nemenej dôle/Char9Eité je, aby kurz ekonomického
rozvoja, ktorý sledujú, rešpektoval ich prírodné de -
dièstvo a neohrozoval samotné zemepisné charak -
teristiky, ktoré sú, alebo by mohli by/Char9D, podstatou ich
relatívnej výhody ako lokalít vhodných nielen na bý -
vanie ale aj na podnikanie. S rozvojom znalostnej
ekonomiky sa blízkos/Char9D surovín alebo dokonca ve¾ -
kých trhov stáva menej významným determinan-tom lokality a význam at raktivity prírodného a
fyzického prostredia rastie — samozrejme v spoje-ní s existenciou vyššie popísaných základnýchslu/Char9Eieb a zariadení.
Ekonomický rozvoj preto m usí v týchto citlivých ob-
lastiach ešte viac ne/Char9E inde zoh¾adni/Char9D potrebuochrany /Char9Eivotného prostredia, èo znamená nielenintegrova/Char9D túto prioritu do rozhodovacieho procesuo investíciách, ale všade tam, kde to bude mo/Char9Ené,h¾ada/Char9D alternatívy, ktoré skvalitnia /Char9Eivotné prostre -
die a posilnia regionálnu konkurencieschopnos/Char9D.
Príkladom takýchto obojstranne výhodných riešeníje sanácia oblastí poškodených v minulosti priemy -
selnou èinnos/Char9Dou a ich premena na lokality, kde sa
zakladajú nové podniky, modernizácia /Char9Eelezniè -
ných tratí na zlepšenie dostupnosti namiesto budo -
vania nových dia¾nic, alebo rozvoj èistých
obnovite¾ných zdrojov energie ako náhrady zauho¾né alebo naftové elektrárne, ktoré vyèerpávajúvzácne zdroje a zneèis/Char9Dujú ovzdušie.
Aj keï takého obojstranne výhodné riešenia sa neda -
jú nájs/Char9D v/Char9Edy, hlavná zásada politiky rozvoja v citlivých
oblastiach aj inde by mala napriek tomu spoèíva/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
34
760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
35©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 km1.7 Územn ározmanitos/_0length.name.substituted_ – st upeò fragment ácieprírodnýchoblastí
menej ne/_0length.name.substituted_ 20% prírodných oblastíCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
20% a/_0length.name.substituted_ 50% prírodných oblastí; silno fragmentované
20% a/_0length.name.substituted_ 50% prírodných oblastí; stredne fragmentované
20% a/_0length.name.substituted_ 50% prírodných oblastí; slabo fragmentované
viac ako 50% prírodných oblastí
zastavané oblasti
údaje chýbajúPrírodné oblasti = všetky oblasti
(úroveò NUT S3)okrem zastavaných
a po¾nohospodárskych oblastí
Zdroj: C ORINE Landcover
770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v sledovaní stratégií, ktoré minimalizujú akéko¾vek
poškodzovanie /Char9Eivotného prostredia, s cie¾om zaru -
èi/Char9D, aby neboli iba krátkodobým prostriedkom na sti -
muláciu rastu, ale aby boli dlhodobo udr/Char9Eate¾né.
Ekologické problémy sú v EÚ zvláš/Char9D akútne v oblas -
tiach, kde je vysoká koncentrácia obyvate¾stva, a teda
ekonomická aktivita rozlièného druhu, a v oblastiach,kde existuje tlak na prírodné zdroje hlavne v dôsledkupo¾nohospodárstva, ale tie/Char9E baníctva a inej podobnejèinnosti. Tieto oblasti nie sú v EÚ v /Char9Eiadnom prípaderozmiestnené rovnomerne, ale sú sústredené na urèi -
tých miestach (mapa 1.7). Je potrebné v nich odstrá -
ni/Char9D ekologickú zá/Char9Da/Char9E a zabráni/Char9D ïalšiemu
poškodzovaniu /Char9Eivotného prostredia. Nemenejdôle/Char9Eité je tie/Char9E zabráni/Char9D akémuko¾vek ïalšiemu zhor -
šovaniu /Char9Eivotného prostredia v prírodných alebo polo -
prírodných oblastiach, kam postupne preniká ¾udská
èinnos/Char9D, ktoré sa trieštia, sú zanedbávané, alebo ichprírodné zdroje nie sú chránené. Tieto ciele sa preto vsnahe zaruèi/Char9D udr/Char9Eate¾ný rozvoj musia sta/Char9D pevnousúèas/Char9Dou stratégie ekonomického rozvoja v EÚ.
Faktory urèujúce rast, zamestnanos/Char9Da konkurencieschopnos/Char9D
V marci 2000 na stretnutí na najvyššej úrovni vLisabone si Európska únia stanovila cie¾, /Char9Ee sa stanenajkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšouekonomikou zalo/Char9Eenou na vedomostiach na svete,schopnou trvalého a udr/Char9Eate¾ného ekonomickéhorastu s väèším poètom lepších pracovných miest a sväèšou sociálnou súdr/Char9Enos/Char9Dou. Na dosiahnutie tohtocie¾a urèila celý rad priorít:
–klás/Char9D dôraz na inováciu a podnikanie, hlavne vytvo -
rením u/Char9Eších väzieb medzi výskumnými ústavmi a
priemyslom, rozvíjaním podmienok priaznivých prevýskum a vývoj, zlepšením prístupu k finanènýmprostriedkom a know-how a podporou zakladanianových podnikov;
–zaruèi/Char9D plnú zamestnanos/Char9D zdôraznením potreby
sprístupnenia pracovných príle/Char9Eitostí, zvyšovaniaproduktivity a kvality práce a podporovaním
celo/Char9Eivotného vzdelávania;
–zaisti/Char9D integrujúci charakter trhu práce, na ktorom
sa zní/Char9Ei nezamestnanos/Char9D a zmiernia sa sociálne aregionálne rozdiely v prístupe k pracovnýmmiestam;
–„spoji/Char9D“ Európu, hlavne cestou u/Char9Ešej integrácie a
skvalitnením dopravných, telekomunikaèných aenergetických sietí;
–chráni/Char9D /Char9Eivotné prostredie, o to viac, /Char9Ee stimuluje
inováciu, a zavádza/Char9D nové technológie, napríkladv oblasti energetiky a dopravy.
K dosiahnutiu týchto cie¾ov významne prispieva eu -
rópska politika súdr/Char9Enosti, najmä v regiónoch s ne -
vyu/Char9Eitým potenciálom zamestnanosti a ekonomickým
potenciálom, ktorý je mo/Char9Ené realizova/Char9D iba prostred-níctvom cielených opatrení politiky súdr/Char9Enosti a pod-pori/Char9D tak rast ekonomiky EÚ ako celku.
Z politického h¾adiska vy/Char9Eaduje trvalý regionálny
rozvoj vytvorenie priaznivých podmienok na národnejúrovni, zvláš/Char9D vytvorenie makroekonomickéhoprostredia podporujúceho rast, zamestnanos/Char9D a stabi-litu, ako aj daòového a regulaèného systému, ktorý sti -
muluje podnikanie a tvorbu pracovných miest.
Na regionálnej úrovni je potrebné splni/Char9D dva súbory
podmienok. Prvým je existencia vhodnej vybavenostizákladnou infraštruktúrou (vo forme dobre fungujúcejdopravnej, telekomunikaènej a energetickej siete,kvalitného zásobovania vodou, ekologických zariade -
ní a pod.) a pracovnej sily s nále/Char9Eitou úrovòou zruè -
ností a odborného vzdelania. Posilnenie fyzického a
¾udského kapitálu má spolu so skvalitnením zariadeníinštitucionálnej podpory a prítomnos/Char9Dou administra -
tívnych štruktúr zvláš/Char9D ve¾ký význam v regiónoch
Cie¾a 1 a v pristupujúcich krajinách, kde oboje v sú -
èasnosti vykazuje vá/Char9Ene nedostatky.
Druhý súbor podmienok priamo súvisí s faktormi regi -
onálnej konkurencieschopnosti, ktoré sú pre
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
36
780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
znalostnú ekonomiku dôle/Char9Eité, a vyplýva z potreby pri -
súdi/Char9D vysokú prioritu inovácii, potreby širšej dostup -
nosti a efektívneho vyu/Char9Eívania informaèných a
komunikaèných technológií (IKT) a potreby udr/Char9Eate¾ -
nosti rozvoja v ekologickom slova zmysle. Tento sú -
bor podmienok je do ve¾kej miery tesnejšie ne/Char9E prvý
súbor spojený s „nehmotnými” faktormi, ktoré s kon -
kurencieschopnos/Char9Dou podnikov súvisia. Patrí k nim,
okrem iného, schopnos/Char9D regionálnej ekonomiky ge -
nerova/Char9D, šíri/Char9D a vyu/Char9Eíva/Char9D vedomosti a udr/Char9Eiava/Char9D tak
úèinný regionálny systém inovácie, kultúra podnika -
nia, ktorá stimuluje podnikavos/Char9D, a existencia sietí
spolupráce a zoskupenia urèitých aktivít.
Uvedené súbory podmienok sú vo vzájomnom
vz/Char9Dahu. Obidva je potrebné v rozliènej miere integro -
va/Char9D do dlhodobej stratégie rozvoja s jasne definovaný -
mi a schválenými cie¾mi a s politickou vô¾ou na jej
kontinuálnu realizáciu. Presné zameranie a kombiná -
cia zvolených faktorov bude závisie/Char9D od poèiatoènejsituácie, od charakteristiky príslušného regiónu, odprevládajúcich okolností, od sledovaného kurzurozvoja a podobne. Èasom bude nevyhnutné prispô-sobi/Char9D ich postupujúcemu vývoju a meniacim sa okol-
nostiam. Nejestvuje teda jediný ani nemenný receptna úspešný regionálny rozvoj. Ka/Char9Edý región musínájs/Char9D správnu kombináciu politík pre svoj vlastný kurzrozvoja s oh¾adom na svoje osobitné ekonomické, so -
ciálne, kultúrne a inštitucionálne charakteristiky.
V prípade oboch súborov podmienok je dôvodom
k štátnej intervencii zlyhanie trhu. To je zrejmé v prípa -
de ¾udského kapitálu alebo dopravy a inej infraštruktú -
ry, ktoré majú povahu verejných statkov a kde má
investícia nielen finanèný, ale aj sociálny efekt, a in -
vestori nemô/Char9Eu výsledok jednoducho alebo ekono -
micky vyjadri/Char9D (ako napríklad zamestnávatelia, ktorí
investujú do odbornej prípravy svojich zamestnan -
cov). Platí to ale aj v prípade technologického
know-how, ktoré má tie/Char9E niektoré vlastnosti verejnýchstatkov v tom, /Char9Ee náklady na jeho sprístupnenie poèet -
ným u/Char9Eívate¾om sú v porovnaní s nákladmi na jeho
rozvoj nízke. A keï/Char9Ee tvorcovia vedomostí (novýchtechnológií atï.) nemô/Char9Eu po/Char9Eíva/Char9D všetky výhodyvytvorené príslušnou inováciou, prejavuje sa tenden -
cia k podinvestovaniu.
Zásadná úloha politiky súdr/Char9Enosti EÚ spoèíva v po -
moci regiónom, hlavne tým menej privilegovaným, pri
konsolidácii a rozvoji ich ekonomického potenciálu apotenciálu zamestnanosti v súlade s ich prirodzenýmirelatívnymi výhodami. Rozvoj regionálnej konkuren -
cieschopnosti v tomto zmysle závisí od modernizácie
a diverzifikácie štruktúry výroby po tom, èo bude do -
siahnutá dostatoèná vybavenos/Char9D materiálnou in -
fraštruktúrou a ¾udským kapitálom. To predpokladá
okrem iného stimuláciu rozvoja znalostných ekono -
mických aktivít a inovácie.
Je potrebné zdôrazni/Char9D dva posledné body. Prvým je
zásadný význam regionálneho rozvoja ¾udského ka -
pitálu a inštitucionálnej a administratívnej kapacity re -
giónov, preto/Char9Ee ten je urèujúci pre podporu
podnikania, ako aj pre povahu a rozsah partnerstvaverejného a súkromného sektora a spolupráce všet-kých subjektov zapojených do procesu rozvoja. Tentobod rozvádzame ni/Char9Ešie.
Druhým bodom je, ako sme zdôraznili vyššie, rovnako
k¾úèový význam explicitného zoh¾adòovania potrebychráni/Char9D /Char9Eivotné prostredie, ak má by/Char9D sledovaný kurzrozvoja udr/Char9Eate¾ný. Táto potreba sa týka všetkýchopatrení realizovaných za úèelom ïalšieho rozvoja,ale zvláš/Char9D investícií do materiálnej infraštruktúry, kdeje potenciálny konflikt medzi dobudovaním vybave -
nosti, hlavne dopravných sietí, a ochranou /Char9Eivotného
prostredia najakútnejší.
V ïalších kapitolách tejto èasti správy budeme skú -
ma/Char9D rozsah rozdielov v oboch vyššie charakterizova -
ných súboroch podmienok v rozšírenej EÚ.
Dopravná infraštruktúra
Dobre fungujúci dopravný systém je nevyhnutnou
podmienkou regionálneho ekonomického rozvoja, ajkeï zlepšenia v doprave samotné nebudú pravdepo -
dobne staèi/Char9D na to, aby zaruèili rast, èiastoène preto,
/Char9Ee ¾ahší prístup na iné trhy zároveò znamená, /Char9Ee
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
37
790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
výrobcovia z iných miest budú ma/Char9D väèšiu príle/Char9Eitos/Char9D
uspokoji/Char9D miestny dopyt.
V EÚ15 ako celku za posledné desa/Char9Droèie podstat -
ne vzrástla nákladná a osobná doprava, nákladná
(meraná v tonokilometroch) takmer o tretinu, tak/Char9Eejej rast je oproti rastu HDP opä/Char9D asi polovièný, aosobná doprava (v osobokilometroch) o pribli/Char9Ene16%.
Dopravné tokyAutomobil je preva/Char9Ene prostriedkom osobnej pre -
pravy. V roku 2000 sa 78% všetkých ciest (pokia¾
ide o celkový poèet prekonaných kilometrov) vEÚ15 uskutoènilo automobilom. Hoci je to viac ne/Char9Ev roku 1970, kedy tento podiel dosiahol 74%, je to onieèo menej, ne/Char9E v roku 1990, podobne ako v prípa -
de ciest autobusom, ktorých podiel klesol pod 9%.
Na druhej strane stúpa objem leteckej dopravy, ajkeï na òu zatia¾ pripadá iba 6% celkovej osobnejprepravy. Podiel vlakovej dopravy je v zásade rov-naký, tesne nad 6% celkového objemu, a od roku1990 sa takmer nezmenil, ale v porovnaní s viacako 10% v roku 1970 klesol.
K zvýšeniu nákladnej dopravy (bez námornej) v
90-tych rokoch o 32% došlo predovšetkým v dôsledkuzvýšenia objemu cestnej dopravy, ktorý vzrástol o38%. Pribli/Char9Ene 75% celkovej nákladnej dopravy terazpripadá na cestnú dopravu a iba 14% na /Char9Eelezniènú,ktorej podiel nepretr/Char9Eite klesal z 30% v roku 1970 a18% v roku 1990.
Vo všetkých kohéznych krajinách pripadá na cestnú
dopravu väèšie percento prepraveného tovaru ne/Char9Ev ostatných krajinách EÚ, prièom táto hodnota sa po -
hybuje od 85% v Španielsku po 98% v Grécku (aj keï
je treba poznamena/Char9D, /Char9Ee v Taliansku a v Spojenomkrá¾ovstve sú hodnoty podobné). Navyše cestná ná -
kladná doprava v týchto krajinách rástla rýchlejšie ne/Char9E
vo zvyšku EÚ, èo èiastoène odrá/Char9Ea vyšší rast HDP,ale tie/Char9E nedostatok úèinných alternatív, a to napriekvysokým objemom investícií do dopravnej siete zoštrukturálnych fondov.Nákladná doprava v pristupujúcich krajinách poèas
obdobia transformácie výrazne zoslabla v Rumunskua Bulharsku, èo je odrazom poklesu HDP a reštruktu -
ralizácie ekonomickej aktivity spojenej s odklonom od
/Char9Da/Char9Ekého priemyslu, podobne ako na Slovensku av Slovinsku, hoci v menšej miere. Vo väèšine ostat -
ných krajín objem nákladnej dopravy stúpol, najmä v
Lotyšsku a Estónsku.
Celkový objem prepraveného nákladu v pomere k
HDP však v pristupujúcich krajinách dosahuje iba po -
lovicu úrovne v EÚ.
V roku 2000 bola takmer polovica všetkých nákladov v
pristupujúcich krajinách prepravená po ceste a 38%po /Char9Eeleznici, èo je výrazne viac, ne/Char9E v súèasnej EÚ.Avšak zatia¾ èo v Bulharsku a Èeskej republike sa po -
diel tovaru prepraveného po ceste blí/Char9Ei priemeru EÚ,
v pobaltských republikách a na Slovensku dosahujeiba jeho tretinu alebo menej.
Relatívne podiely sa však rýchlo menia, prièom ná-
kladná doprava sa presúva zo /Char9Eeleznice na cesty.Veï len štyri roky pred rokom 2000 bol podiel náklad-nej /Char9Eelezniènej dopravy zhruba rovnaký, ako podielcestnej dopravy. Ïalší vývoj závisí nielen od tempaekonomického rastu, ale tie/Char9E od jeho štruktúry — mie-ry, do akej dopyt po slu/Char9Ebách vzrastie v pomere k do -
pytu po tovaroch — a od dostupnosti dobre
fungujúcich alternatívnych dopravných prostriedkov— /Char9Eeleznice alebo vodných ciest.
Porovnate¾né údaje o osobnej doprave v pristupujúcich
krajinách nie sú k dispozícii, aj keï urèité indikácie orastúcom vyu/Char9Eívaní cest nej dopravy je mo/Char9Ené získa/Char9D
z údajov o vlastníctve automobilov a poète autobusovv pomere k poètu obyvate¾ov. V rokoch 1996 a/Char9E 2000vzrástol poèet áut v pomere k poètu obyvate¾ov vo všet -
kých pristupujúcich krajinách o vyše 20%, prièom v Lo -
t y š s k uaL i t v eov i a ca k o5 0 %avR u m u n s k uov y š e
30%. Toto však iba nepatrne prevýšilo nárast v EÚ. Po -
èet osobných automobilov k poètu obyvate¾ov v roku
2000 stále len mierne prekraèoval polovicu priemeruEÚ, èo naznaèuje /Char9Ee jeho rast bude v budúcich rokochspolu so stúpajúcimi príjmami znaèný.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
38
800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
391.8 H ustota dia¾ni ènejsiete, 2001
0
0-7 575 - 150
150 - 250
> 250
údaje chýbajúEU15 = 100
LT, LV, EE: NUTS0
Zdroj: Eurostat
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Index, pomer km dia¾nic k ro zlohe a po ètu obyvate¾ov
810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Vz/Char9Dah medzi príjmami na obyvate¾a a vlastníctvom
osobného auta zároveò ovplyvòujú aj ïalšie faktory,ako je stav verejnej dopravy a charakter osídlenia.V Portugalsku poèet osobných automobilov presahu -
je priemer EÚ a v posledných rokoch stúpal zvláš/Char9D
rýchlo. V Taliansku je vyšší ne/Char9E kdeko¾vek inde v únii,zatia¾ èo v Dánsku je znaène pod priemerom a ve¾mipodobný, ako v Èeskej republike. Do akej miery sav budúcnosti rozšíri vlastníctvo automobilov a násled -
ne aj ich vyu/Char9Eívanie teda nie je iba otázkou výšky príj -
mu, ale aj politických rozhodnutí týkajúcich sa rozvoja
systému dopravy.
SieteCestyPorovnanie vybavenosti jednotlivých krajín pokia¾ ide
o cestnú a /Char9Eelezniènú infraštruktúru je potrebné hod -
noti/Char9D s rezervou vzh¾adom na rozdiely v metódachklasifikácie.
Zatia¾ èo celková då/Char9Eka cestnej siete v EÚ15 zostala
od roku 1991 zhruba nezmenená, då/Char9Eka dia¾nicvzrástla o 27%. Mnohé z nových dia¾nic boli postave-né v kohéznych krajinách, hlavne v Portugalsku aŠpanielsku.
Hustota cestnej siete ako celku
13však napriek tomu
zostáva v Španielsku a Grécku ni/Char9Ešia ne/Char9E polovicapriemeru EÚ15 a podpriemerná je aj v Portugalsku,hoci len nepatrne. Naopak v Írsku je výraznenadpriemerná.
V regiónoch Cie¾a 1 ako celku zostala hustota na prib -
li/Char9Ene dvoch tretinách priemeru EÚ15. Na druhej stra -
ne hustota dia¾niènej siete v kohéznych krajinách
vzrástla z pribli/Char9Ene 80% priemeru EÚ15 v roku 1991na 10% nad priemerom v roku 2001. Toto zvýšenievšak bolo sústredené v Španielsku a Portugalsku, za -
tia¾ èo v Grécku a Írsku zostáva hustota dia¾niènej sie -
te hlboko pod priemerom. V regiónoch Cie¾a 1 ako
celku sa hustota dia¾niènej siete v roku 2001 pribli/Char9Enerovnala 80% priemeru EÚ15, prièom sa zvýšila z asidvoch tretín priemeru v roku 1991 (mapa 1.8).V pristupujúcich krajinách je hustota ciest zvyèajne
ni/Char9Ešia ne/Char9E v EÚ15 a ešte omnoho ni/Char9Ešia je hustotadia¾nic. Hustota dia¾nic je v EÚ15 pribli/Char9Ene šes/Char9Dkrátvyššia ne/Char9E v pristupujúcich krajinách ako celku, èopreva/Char9Ene odrá/Char9Ea ve¾mi nízky poèet dia¾nic vo väèšíchkrajinách vzh¾adom na ich rozlohu. V Po¾sku bolo vroku 2001 stále len asi 400 km dia¾nic, menej ne/Char9E vLitve alebo Slovinsku (435 km), prièom v Rumunskuich bolo iba 113 km. V Estónsku bolo menej ne/Char9E 100km a v Lotyšsku neboli /Char9Eiadne. Dokonca i v Èeskej re -
publike bolo len nieèo vyše 500 km dia¾nic a v Maïar -
sku asi 450 km.
Aj keï výstavba nových ciest v niektorých krajinách
prebieha relatívne rýchlym tempom — za tri roky odroku 1998 do roku 2001 vzrástla då/Char9Eka dia¾nic v Po¾skuo vyše 50% — bývajú sústredené v nieko¾kých málooblastiach, buï v okolí hlavných miest alebo na tran -
zitných trasách na západ. V Po¾sku sa tak pribli/Char9Ene
75% dia¾nic nachádza iba v troch regiónoch — v regi-óne Dolnoslaskie hranièiacom s Nemeckom, v regió-ne Opolskie hranièiacom s regiónom Dolnoslaskie aÈeskou republikou a v regióne Mazowieckie, kde le/Char9EíVaršava. V Èeskej republike existuje podobná kon-centrácia v Stredoèeskom kraji okolo Prahy a v regió-ne Juhovýchod, hranièiacom s Rakúskom aSlovenskom. V Rumunsku sa prakticky všetky dia¾ni-ce nachádzajú v blízkosti Bukurešti.
Stav ostatných ciest mimo dia¾nic je navyše vo všeo -
becnosti zlý. Takmer všetky sú v najlepšom prípade
obojsmerné a všetky bez výnimky boli poèas dlhýchrokov nedostatoène udr/Char9Eiavané, pred i po zaèiatkutransformaèného procesu.
To mo/Char9Eno pomô/Char9Ee vysvetli/Char9D alarmujúce údaje o poète
obetí dopravných nehôd, ktoré boli v roku 2001 na mi -
lión áut podstatne vyššie, ne/Char9E vo väèšine èlenských
štátov EÚ. V Lotyšsku dosahoval poèet obetí takmer900 na milión automobilov, v Litve a Po¾sku vyše 500 av Maïarsku, Estónsku, Bulharsku a na Slovensku ibao málo menej, oproti tesne nad 300 v Španielsku, Por -
tugalsku a Írsku a iba asi 150 v Spojenom krá¾ovstve.
(Údaje o Grécku alebo Taliansku nie sú k dispozícii.)Na druhej strane sú tieto hodnoty podobné hodnotám
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
40
820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zaznamenaným v niektorých regiónoch Cie¾a 1, naj -
mä v Španielsku, kde v regiónoch Castilla y León a
Castilla-la Mancha dosiahol poèet obetí dopravnýchnehôd vyše 600 na milión automobilov a v regióne Ex -
tremadura vyše 450.
/Char8Eeleznicná infraštruktúraKvôli uzavretiu niektorých tratí sa celková då/Char9Eka /Char9Eelez -
nièných tratí v EÚ15 skrátila oproti roku 1991 takmer o
3% a oproti roku 1970 o 10%. V štyroch kohéznychkrajinách ako celku dosahuje hustota /Char9Eelezniènej sie -
te (t.j. v pomere k rozlohe a poètu obyvate¾ov) iba asi
55% priemeru EÚ, aj keï je v Írsku vyššia (80% prie -
meru) ne/Char9E v ostatných troch krajinách. V regiónoch
Cie¾a 1 ako celku dosahuje hustota /Char9Eelezníc 75% prie -
meru EÚ15 a od roku 1991 sa zmenila len málo.
Za posledné desa/Char9Droèie došlo k urèitej modernizácii
/Char9Eelezniènej siete elektrifikáciou väèšieho poètu tratí(zo 40% všetkých tratí v roku 1991 na 47% v roku2001), ale pokrok v prestavbe jednoko¾ajných tratí nadvojko¾ajné bol malý (z 39% na 41%). Zmeny boli vkohéznych krajinách a regiónoch Cie¾a 1 ve¾mi po-dobné ako vo zvyšku EÚ, tak/Char9Ee rozdiel medzi prvou adruhou skupinou pretrváva. V priemere prebehla vroku 2001 elektrifikácia pribli/Char9Ene 40% tratí v kohéz-nych krajinách a v regiónoch Cie¾a 1; v kohéznychkrajinách bolo dvojko¾ajných iba 24% tratí a v regió -
noch Cie¾a 1 iba o nieèo viac ako 13%. Situácia sa
však v jednotlivých kohéznych krajinách znaène líši,v Grécku nie sú elektrifikované /Char9Eiadne trate a v Írskuiba pribli/Char9Ene 2%, zatia¾ èo v Portugalsku sa ich podiel vrokoch 1991 a/Char9E 2001 zdvojnásobil na vyše 30%.
V pristupujúcich krajinách je celkový štandard /Char9Eelez -
niènej siete nízky a odrá/Char9Ea desa/Char9Droèia nízkych investí -
cií. Podiel elektrifikovaných a dvojko¾ajných tratí je
ni/Char9Eší ne/Char9E priemerne v EÚ, hoci je podobný podielu vkohéznych krajinách a vyšší ne/Char9E v regiónoch Cie¾a 1.
/Char8Eeleznièná sie/Char9D je vo všeobecnosti technicky zastaralá,
za/Char9Da/Char9Eite¾nos/Char9D /Char9Eeleznièných tratí je neadekvátna, ve¾káèas/Char9D tratí je stará a poškodená a rozchod ko¾ají ako ajsystémy napájania elekt rickým prúdom sú v rôznychmiestach rôzne, èo s/Char9Da/Char9Euje interoperabilitu. Maximálna
povolená rýchlos/Char9D sa preto obvykle pohybuje v rozmedzí90–110 km za hodinu a na dlhých úsekoch hlavnýchtrás mô/Char9Ee by/Char9D zní/Char9Eená a/Char9E na 40–60 km za hodinu.
Rast poètu áut u/Char9E teraz postupuje rýchlejšie ne/Char9E skva -
litòovanie cestnej siete a vedie k narastajúcemu
pre/Char9Da/Char9Eeniu a zneèis/Char9Dovaniu /Char9Eivotného prostredia. Di -
lema formulácie politiky spoèíva v tom, /Char9Ee zlepšenia
v cestnej sieti, ktoré sú nepochybne potrebné, budúma/Char9D tendenciu tento rast ïalej podpori/Char9D. Zároveòpravdepodobne odèerpajú zdroje z rovnako potreb -
ných opatrení na skvalitnenie /Char9Eelezniènej a verejnej
dopravy, ktoré by mohli stlmi/Char9D orientáciu na automobi -
lovú dopravu, a predís/Char9D tak ekologickým problémom,
ktoré akiste prinesie.
Aj keï preprava osôb a nákladu po /Char9Eeleznici s náras -
tom v cestnej doprave klesla, je naïalej podstatne
rozšírenejšia, ne/Char9E v EÚ. Otázkou zostáva, ako dlhobude tento stav trva/Char9D. Výstavba nových alebo skvalit-nenie existujúcich /Char9Eeleznièných tratí je základomtranseurópskych sietí, ktoré sa momentálne budujú,alebo sa ich výstavba plánuje. Zdá sa však, /Char9Ee vpristupujúcich krajinách sa dôraz kladie na budovanienových ciest, èo je pochopite¾né. Potreba skvalitnenia/Char9Eelezniènej siete v týchto krajinách navyše zïalekanespoèíva len v zabezpeèení nového a lepšieho spo -
jenia so súèasnými èlenskými štátmi EÚ.
Pod¾a najnovších odhadov bude v roku 2020 objem
nákladov prepravených po ceste v EÚ15 o 67% vyšší,ne/Char9E v roku 2000. V pristupujúcich krajinách má by/Char9Dpod¾a prognóz jeho rast dvojnásobný. Ak bude navy -
še v týchto krajinách rás/Char9D HDP rýchlejšie, ne/Char9E v súèas -
ných èlenských štátoch, èo má zásadný význam pre
konvergenciu, nárast objemu cestnej nákladnej do -
pravy by mohol by/Char9D ešte vyšší.
Námorná doprava na krátkych
trasách a rieèna doprava
Stimulácia námornej dopravy na krátkych trasách a
rieènej dopravy sa vzh¾adom na oèakávaný rast cest -
nej premávky v nadchádzajúcich rokoch a jej zvýšenú
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
41
830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hustotu, ktorú to pravdepodobne prinesie, zdá by/Char9D lá -
kavou alternatívou, najmä preto, /Char9Ee tento typ dopravy
spôsobuje omnoho menšie zneèistenie, je omnohobezpeènejší a spotrebuje menej energie.
V roku 2000 prebiehalo pribli/Char9Ene 28% vnútorného ob -
chodu EÚ15 po mori. Celková nákladná doprava v eu -
rópskych prístavoch vrátane dopravy do tretích štátov
vzrástla za posledné desa/Char9Droèie o vyše 20% a objemkontajnerovej dopravy sa viac ne/Char9E zdvojnásobil. Kon -
tajnerové prístavy v Stredozemnom mori zaznamena -
li vyšší rast ne/Char9E prístavy na severe a v roku 2000 sa tu
nachádzali tri z ôsmich najväèších kontajnerovýchprístavov EÚ (Gioia Tauro, Algeciras, Janov).
Rozvoj námornej dopravy na krátkych trasách v
pristupujúcich krajinách, z ktorých sedem má po -
bre/Char9Eie, by mohol prispie/Char9D k o/Char9Eiveniu prístavov v okrajo -
vých regiónoch, podpori/Char9D ich ekonomický rozvoj a
sèasti vyrieši/Char9D problémy s dopravou, aby to však bolomo/Char9Ené, musí sa zlepši/Char9D prístup k prístavom.
Rieèna doprava slú/Char9Ei v EÚ15 na prepravu pribli/Char9Ene
4% nákladov. Napriek jej rastúcemu vyu/Char9Eívaniu všakjej podiel na celkovom objeme za posledných 10 ro-kov klesol. V jednotlivých štátoch únie má výraznerozdielny význam. Zatia¾ èo v Holandsku (43% celko-vého objemu), Nemecku a Belgicku sa takto prepravíznaèný objem nákladov, v kohéznych krajinách sa ne -
vyu/Char9Eíva vôbec.
V pristupujúcich krajinách je vyu/Char9Eívanie tohto spôso -
bu dopravy zväèša obmedzené na dopravu po Dunaji,
ktorý preteká celým radom krajín. Rozšírenie dopravypo Dunaji je však znaène problematické, v neposled -
nom rade preto, /Char9Ee je na mnohých miestach na dopra -
vu /Char9Da/Char9Ekých nákladov príliš plytký a /Char9Ee nákladné
prístavy sú rozptýlenejšie ne/Char9E v Rakúsku alebo Ne -
mecku a èasto nespåòajú normy nakladacej kapacity.
Hlavné výzvy, ktoré bude potrebné v nadchádzajú -
cich rokoch rieši/Char9D, mo/Char9Eno zhrnú/Char9D nasledovne:
–integrova/Char9D a modernizova/Char9D cestné a /Char9Eeleznièné sie -
te v pristupujúcich krajinách s cie¾om zabezpeèi/Char9Ddobre fungujúce prepojenie so sie/Char9Dami v súèasných
èlenských štátoch;
–zlepši/Char9D napojenie na transeurópske siete, aby mali
všetky regióny mo/Char9Enos/Char9D získa/Char9D z nich maximálnyprospech;
–zlepši/Char9D cezhranièné a tranzitné trasy, hlavne medzi
novými èlenskými štátmi navzájom a medzi nimi asúèasnými èlenskými štátmi, s cie¾om stimulova/Char9D au¾ahèi/Char9D rast obchodu medzi nimi, od ktorého takmernepochybne závisí ich dlhodobý ekonomickýrozvoj;
–rozvinú/Char9D námornú dopravu na krátkych trasách, èo
je zvláš/Char9D dôle/Char9Eité pre okrajové regióny a ostrovy, azároveò posilni/Char9D prepojenie medzi jednotlivými for -
mami dopravy;
– smerova/Char9D investície EÚ na presun nákladnej a
osobnej dopravy z ciest na /Char9Eeleznicu a vodné cesty,a tie/Char9E na odklon premávky od pre/Char9Da/Char9Eených trás.
– vyvinú/Char9D stratégiu zlepšenia dostupnosti najod¾ahlej-
ších regiónov a ich spojenia s európskym kontinen-tom, ktorá nie je súèas/Char9Dou priorít transeurópskejdopravnej siete.
Energia
Dôle/Char9Eitým faktorom regionálnej konkurencieschop -
nosti je prístup k èistým a spo¾ahlivým zdrojom
energie za konkurenèné ceny. Primárna výrobaenergie však na pokrytie spotreby väèšiny èlen -
ských štátov zïaleka nestaèí. Platí to zvláš/Char9D v ko -
héznych krajinách, ktoré z domácich zdrojov
pokryjú iba malú èas/Char9D vlastnej spotreby a 80% ale -
bo viac energie dová/Char9Eajú (graf 1.10). Spojené krá -
¾ovstvo a Dánsko sú jediné krajiny v EÚ, ktoré sú
èistými vývozcami energie (vývoz presiahol do -
voz). Pristupujúce krajiny sú väèšinou energeticky
sebestaènejšie, aj keï všetky sú èistými dovozca -
mi. Napríklad Po¾sko a Rumunsko kryjú dovozom
menej ako 12% svojej energetickej spotreby. Tak -
mer 60% primárnej energie vyrobenej v
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
42
840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
pristupujúcich krajinách však pri -
padá na tuhé palivá, ktoré sú
z ekologického h¾adiska najškod -
livejšie, v porovnaní s iba 13% vEÚ15. V Po¾sku pochádza z tu -
hých palív takmer 90% vyrobenejprimárnej energie, v Èeskej re -
publike pribli/Char9Ene 85% a v Estón -
sku vyše 75%.
Na druhej strane na jadrovú ener -
giu pripadá v EÚ 30% primárnej
produkcie (vyše 80% v Belgickua Francúzsku), oproti 16% vpristupujúcich krajinách (ale viacako 70% v Litve a na Slovensku).
Spotreba energie sa líši takmer tak výrazne, ako výro -
ba, hlavne v dôsledku rozdielov v štruktúre hospodár -
skej èinnosti, klimatických podmienkach, povahe
regulaèného rámca, sociálnom správaní sa a politic-kých rozhodnutiach v oblasti zdaòovania. Celkováspotreba energie na obyvate¾a v pristupujúcich kraji-nách je podobná ako v Grécku alebo Portugalsku a
omnoho ni/Char9Ešia ne/Char9E priemer EÚ.
V rokoch 1995 a/Char9E 2001 spotreba na obyvate¾a v EÚ vo
všeobecnosti vzrástla, najmä v kohéznych krajinách,ako aj vo väèšine pristupujúcich krajín, s výnimkouPo¾ska, Malty, Bulharska aRumunska.
Napriek pomerne nízkej spotrebe
na obyvate¾a však kohézne krajinyspotrebovali o 17% a/Char9E 35% energiev pomere k HDP viac, ne/Char9E je prie -
mer EÚ15, a v pristupujúcich kraji -
nách ako celku bola spotrebaštyrikrát vyššia (treba zdôrazni/Char9D, /Char9Eesa jedná skôr o HDP vyjadrenýv eurách, ne/Char9E v parite kúpnej sily).V rokoch 1995 a/Char9E 2001 klesla spo -
treba energie v pomere k HDP vovšetkých pristupujúcich krajinách,v niektorých výrazne, zatia¾ èo v EÚbol pokles relatívne nízky a v Portugalsku a Rakúskudošlo k marginálnemu nárastu (graf 1.11).
Primárne zdroje energie spotrebovanej v EÚ sa pod-
statne líšia od zdrojov vyrobenej energie, najmä v prí-pade ropy, ktorá sa preva/Char9Ene dová/Char9Ea a na ktorúpripadá výrazne väèší podiel spotreby, ne/Char9E výroby,ako v súèasných, tak aj v nových èlenských štátoch(graf 1.12). Rozširovanie výroby z obnovite¾nýchzdrojov (ako biomasy, veternej a solárnej energie a vhydroelektráròach) je spoloèným zámerom politikyEÚ a Komisia stanovila cie¾ zdvojnásobi/Char9D podiel ener -
gie z obnovite¾ných zdrojov na celkovej spotrebe
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
43 
-40-35-30-25-20-15-10-505
-40-35-30-25-20-15-10-505PTATESCY EL ITBEFR
EÚ15 DE CZ FISKUK NL SE SIDK MT LVBGLUHUIELTEERO PLpohyb v % 1.11 Pohyb hrubej domácej spotreby energie na jednotku HDP, 
1995-2001
Zdroj: Eurostat, Štatistiky v energetike 
0123456789
LU FISEBENL FRDE CZEÚ15 UK AT IEDK EESKCYSIES ITELHU BGPTLTPLMT LVRO01234567891995 2001 Ropný ekvivalent v tonách (TOE) na osobu1.10 Hrubá domáca spotreba energie, 1995 a 2001
EÚ15, DE, ES, IT, NL: predbežné údaje pre rok 2001
Zdroj: Eurostat, Štatistiky v energetike a Národné ú čty
850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
energie v EÚ v roku 2010 na 12%. Ich vyu/Char9Eívanie však
v súèasnosti v jednotlivých krajinách znaène kolíše,èo èiastoène odrá/Char9Ea jednoduchos/Char9D vyu/Char9Eitia rozliènýchzdrojov a èiastoène politiky prijaté v tomto oh¾ade.
Z obnovite¾ných zdrojov energie pochádzalo v roku
2001 iba 6% energie spotrebovanej v EÚ, èo je len ne -
patrne viac ako v roku 1995. V pristupujúcich kraji -
nách bol ich podiel (5%) iba o málo ni/Char9Eší. Avšakv celom rade krajín rozšírenej EÚ bol výrazne vyšší. VLotyšsku a vo Švédsku dosahoval asi 30% alebo viac,v Rakúsku a Fínsku viac ako 20%, v Estónsku, Ru -
munsku a Slovinsku pribli/Char9Ene 11% a o nieèo viac vPortugalsku (14%). Vo všetkých pristupujúcich kraji -
nách relatívna spotreba energie z obnovite¾ných zdro -
jov v rokoch 1995 a/Char9E 2001 vzrástla, prièom vLotyšsku, Litve a Rumunsku výrazne. Vzrástla i voFínsku a Švédsku, ale v Rakúsku a Portugalsku v rov -
nakom období klesla.
Všetky štyri hlavné body energetickej politiky EÚ — bez-
peènos/Char9D zásobovania energiou, dobudovanie vnútorné-ho trhu, zoh¾adòovanie ekologických aspektov a podpo-ra energie z obnovite¾ných zdrojov — mô/Char9Eu ma/Char9Dpozitívny vplyv na súdr/Char9Enos/Char9D. Zní/Char9Eením objemu spotre-bovanej energie na jednotku výkonu a väèším vyu/Char9Eitímobnovite¾ných zdrojov mô/Char9Eu vše tky èlenské štáty zní/Char9Ei/Char9D
svoju závislos/Char9D od dovozu a vyhnú/Char9D sa tak potenciálne -
mu narušeniu chodu svojho hospodárstva v prípadeprudkých zmien v zahranièných dodávkach (napríkladnáhly vzostup cien ropy). Ro zvoj obnovite¾ných zdrojov
mô/Char9Ee pri starostlivom plánovaní zmierni/Char9D škodlivé dopa -
dy výroby na /Char9Eivotné prostredie (aj keï rastú obavyz ekologických škôd spôsobených programami na výro -
bu elektrickej energie z vodnej energie) a zároveò po -
tenciálne poskytnú/Char9D nákladovo efektívne riešenie,zvláš/Char9D pre okrajové oblasti.
Ïalšia infraštruktúra zvyšujúcaatraktivitu regiónov
Význam sociálnej infraštruktúry, ktorá zahàòa hlavneškoly, univerzity a nemocnice, by sa ako faktor ovplyv -
òujúci regionálnu konkurencieschopnos/Char9D nemal podce -
òova/Char9D. Dostupnos/Char9D vysoko kvalitnej sociálnej infraštruk -
túry mô/Char9Ee ovplyvni/Char9D rozhodnutie, kam investova/Char9D aleboumiestni/Char9D nový podnik, hlavne v prípade, ak majú danésubjekty mo/Char9Enos/Char9D bez obmedzení rozhodova/Char9D o miestebydliska a práce a vyhovie/Char9D tak osobným preferenciám arodinným záujmom. Tento typ infraštruktúry sa pretostáva dôle/Char9Eitou súèas/Char9Dou ro zvojovej politiky regiónov,
ktoré sa sna/Char9Eia priláka/Char9D èinnosti s vysokou pridanouhodnotou zalo/Char9Eené na vedomostiach.
Sociálna infraštruktúra je tie/Char9E dôle/Char9Eitá na udr/Char9Eanie poètu
obyvate¾ov. Dobré školy stále väèšmi ovplyvòujú vo¾bumiesta bydliska, èo dokladajú rozdiely v cenách nehnu -
te¾ností. Dostupnos/Char9D predškolských zariadení je urèujú -
cim faktorom toho, èi budú môc/Char9Dmnohé /Char9Eeny s malými de/Char9Dmi pokra -
èova/Char9D v zamestnaní, èo je v niekto -
rých èastiach EÚ, hlavne menejprosperujúcich, èiastoène príèinounízkej zamestnanosti /Char9Eien, a v inýchèastiach EÚ príèinou vysokej mieryzamestnanosti na èiastoèný úvä -
zok
14. Zabezpeèenie takýchto zaria -
dení mô/Char9Ee sèasti zabráni/Char9D s/Char9Dahova -
niu ¾udí z niektorých najokrajovej -
ších a vidieckych oblastí, kde bolovytvorenie pracovných miest pre/Char9Eeny oznaèené za jeden zo spôso -
bov, ako obyvate¾ov motivova/Char9D ktomu, aby zostali.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
44 
020406080100
BEDK DE ELESFR IEITLUNL ATPTFISEUKEÚ15 BGCY CZ EEHU LTLVMT PLROSISK020406080100  Obnovite ľné zdroje
  Jadrová energia
  Zemný plyn
  Nafta
  Tuhé palivá % celku1.12 Skladba hrubej domácej spotreby energie 
z palív, 2001
Zdroj: GR TREN
860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V tejto súvislosti výsledky prvého projektu Urban Audit
realizovaného v 58 európskych mestách, na ktoréspolu pripadá v priemere 15% obyvate¾stva krajín,v ktorých sa nachádzajú, naznaèujú, /Char9Ee mestá vprosperujúcejších regiónov ponúkajú väèší poèetmiest v predškolských zariadeniach na obyvate¾a,ne/Char9E mestá v menej prosperujúcich regiónoch.
Pre seniorov má do budúcnosti zásadný význam prí -
stup ku kvalitným zariadeniam zdravotníckej starostli -
vosti. Dostupnos/Char9D starostlivosti mô/Char9Ee u niektorých
z nich urèova/Char9D, èi strávia roky na dôchodku v mieste,kde /Char9Eili, alebo èi sa pres/Char9Dahujú na iné miesto. Kvalitnézariadenia zdravotníckej starostlivosti sú rovnakodôle/Char9Eité v turistických oblastiach, hlavne v oblastiachs teplým podnebím na juhu Európy, ktoré sa sna/Char9Eiapriláka/Char9D na dlhšie alebo èastejšie dovolenky stále väè -
ší poèet dôchodcov, u ktorých výber miesta ovplyvòu -
je dostupnos/Char9D zdravotníckej starostlivosti.
V tejto súvislosti má tie/Char9E urèitý význam skutoènos/Char9D, /Char9Ee
zatia¾ èo poèty lekárov, zdravotných sestier a inýchzdravotníckych pracovníkov sú na obyvate¾a na juhuEÚ podobné ako na severe, poèet nemocniènýchlô/Char9Eok v pomere k poètu obyvate¾ov tu býva menší.
Zatia¾ èo v Nemecku a vo Francúzsku pripadá na
1000 obyvate¾ov 8–9 lô/Char9Eok, v Grécku tento pomerv turistických oblastiach dosahuje 5 a menej lô/Char9Eok,prièom v regióne Kentriki Ellada a Peloponéz klesápod 3 a v regióne Sterea Ellada pod 2. Podobne v Por -
tugalsku sú na 1000 obyvate¾ov v priemere 4 lô/Char9Eka,
ale iba 2,5 v regióne Alentejo a 2 v Algarve. V Španiel -
sku sú oproti priemeru 4 lô/Char9Eok na 1000 obyvate¾ov vo
Valencii a Andalúzii iba 3 lô/Char9Eka a v Taliansku je v Kam -
pánii, na Sicílii a v regióne Basilicata na 1000 obyvate -
¾ov menej nemocnièných lô/Char9Eok (pribli/Char9Ene 4), ne/Char9E
v severných regiónoch (väèšinou viac ako 5).
Predovšetkým v Taliansku tento rozdiel èiastoène
odrá/Char9Ea vekovú štruktúru obyvate¾stva regiónov a sku -
toènos/Char9D, /Char9Ee seniori, ktorí na systém zdravotníckej sta -
rostlivosti kladú výrazne vyššie nároky, tvoria na juhu
ni/Char9Ešie percento obyvate¾stva, ne/Char9E na severe
15.N a
druhej strane dostupné údaje rozdiel medzi ju/Char9Enými asevernými regiónmi takmer urèite podhodnocujú
vzh¾adom na to, /Char9Ee poèet stálych obyvate¾ov ju/Char9Enýchregiónov poèas dlhých období roka významne zvyšu -
jú turisti.
V pristupujúcich krajinách je situácia omnoho priazni -
vejšia. Nielen/Char9Ee je poèet lekárov, zdravotných sestier
a iných zdravotníckych pracovníkov v pomere k poètuobyvate¾ov podobný ako v EÚ15, alebo dokonca vy -
šší, ale s výnimkou Cypru (4 lô/Char9Eka na 1000 obyvate -
¾ov) je relatívne vysoký aj poèet nemocnièných lô/Char9Eok.
V Èeskej republike je pribli/Char9Ene 11 lô/Char9Eok na 1000 oby -
vate¾ov, prakticky viac ne/Char9E kdeko¾vek v EÚ15, v Litve
a Lotyšsku pribli/Char9Ene 9, viac ne/Char9E v Nemecku aleboFrancúzsku, zatia¾ èo krajiny s najni/Char9Eším poètom, Po¾ -
sko a Estónsko, majú stále pribli/Char9Ene 7 lô/Char9Eok na 1000
obyvate¾ov, èo je viac ako priemer EÚ.
Sociálna infraštruktúra je spolu so stavom /Char9Eivotného
prostredia k¾úèovým determinantom kvality /Char9Eivotav ktoromko¾vek regióne a pre regionálnu konkuren-cieschopnos/Char9D je rovnako dôle/Char9Eitá ako dopravné systé-my a iné tradiènejšie formy infraštruktúry.
¼udské zdroje
Zdá sa, /Char9Ee Európska stratégia zamestnanosti zaháje-ná v roku 1997 pomohla zvýši/Char9D rezistenciu zamestna -
nosti voèi obdobiam ekonomického útlmu. V rokoch
1999 a/Char9E 2002 stúpol poèet zamestnaných o 6 miliónova dlhodobá nezamestnanos/Char9D klesla zo 4% pracovnejsily na 3%. Napriek pozoruhodnému zlepšeniu vo fun -
govaní trhov práce v EÚ však nezanedbate¾né štruk -
turálne nedostatky pretrvávajú ako v súèasných, tak
aj v budúcich èlenských štátoch.
Rastúci význam vzdelávaniaStupeò vzdelanosti významným spôsobom ovplyvòu -
je hospodársku výkonnos/Char9D a konkurencieschopnos/Char9D
európskej ekonomiky
16. K¾úèovú rolu zohráva aj
v tom, aké pracovné príle/Char9Eitosti budú pre obèanov prí -
stupné. To platí nielen o samotnom výbere miest, kto -
ré sú k dispozícii, ale, èo je omnoho dôle/Char9Eitejšie, o
schopnosti obèanov dané pozície obsadi/Char9D. U osôb
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
45
870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
461.9 Stupeòdosiahnutéhov zdelania, 2002
Nízky Stredný Vysoký
% obyvate¾stva vo veku 25-59 rokov© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
0 250 1250 km
< 19,219,2 - 28,028,0 - 36,836,8 - 45,6>= 45,6údaje chýbajúEU27 = 32,4= 17,7
štandardná odchýlka Nízky = stredoškolské bez
maturity alebo ni/_0length.name.substituted_šie Zdroj: Eurostat% obyvate¾stva vo veku 25-59 rokov< 35,0535,05 - 43,3543,35 - 51,6561,65 - 59,95>= 59,95údaje chýbajúEU27 = 47,5= 16,59
štandardná odchýlka Stredný = stredoškolské s maturitou% obyvate¾stva vo veku 25-59 rokov< 13,6513,65 - 17,9517,95 - 22,2522,25 - 26,55>= 26,55údaje chýbajúEU27 = 20,1= 8,57
štandardná odchýlka Vysoký = vysokoškolské vzdelanie
880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
s terciárnym vzdelaním — t.j. s vysokoškolským alebo
ekvivalentným vzdelaním — je pravdepodobnos/Char9D, /Char9Eesi nájdu zamestnanie, vyššia, ne/Char9E u ¾udí so stre -
doškolským vzdelaním ukonèeným maturitou, ktorí
zase nájdu zamestnanie skôr, ne/Char9E osoby s iba základ -
ným vzdelaním alebo stredoškolským vzdelaním bez
maturity. Táto tendencia, ktorá sa v budúcnosti ïalšímrozvojom znalostnej ekonomiky pravdepodobne ibaposilní, sa zrete¾ne prejavuje v súèasných èlenskýchštátoch EÚ, najmä u /Char9Eien. Ešte výraznejšia je však vpristupujúcich krajinách, a to u mu/Char9Eov aj u /Char9Eien.
Zatia¾ èo v roku 2002 malo v pristupujúcich krajinách
ako celku vo vekovej kategórii 25 a/Char9E 64 rokov zamest -
nanie pribli/Char9Ene 86% mu/Char9Eov s vysokoškolským vzdela -
ním, medzi mu/Char9Emi so stredoškolským vzdelaním s
maturitou to bolo 74% a medzi mu/Char9Emi, ktorí absolvo -
vali iba povinnú školskú dochádzku, 51%. V prípade
/Char9Eien malo zamestnanie 79% /Char9Eien s vysokoškolskýmvzdelaním, 61% /Char9Eien so stredoškolským vzdelaním smaturitou a iba 38% /Char9Eien s ni/Char9Eším stupòom vzdelania.
Na regionálnej úrovni sú rozdiely podobné, ale preja-
vujú sa ešte výraznejšie. Rozdiel v miere zamestna-nosti medzi osobami s vysokým a nízkym stupòomvzdelania býva v regiónoch, kde je celková miera za-mestnanosti relatívne nízka, väèší, ne/Char9E v regiónochs vyššou zamestnanos/Char9Dou. U osôb s nízkym stupòomvzdelania, ktoré /Char9Eijú v regiónoch s nízkou zamestna -
nos/Char9Dou, je teda pravdepodobnos/Char9D, /Char9Ee budú bez práce,
omnoho vyššia, ne/Char9E u osôb s vyšším stupòomvzdelania.
Vzdelanostná úroven v pristupujúcich
krajinách je pri porovnaní so súèasnýmièlenskými štátmi EÚ dobrá …
Pod¾a posledných údajov (2002) má v pristupujúcich
krajinách pribli/Char9Ene 78% obyvate¾stva vo veku 25 a/Char9E 64rokov aspoò stredoškolské vzdelanie ukonèené maturi -
tou. Tento podiel sa pohybuje od tesne nad 70% v Bul -
harsku a Rumunsku po vyše 85% v Èeskej republike a
na Slovensku, a pomerne výrazne prekraèuje priemerEÚ (64%) a ešte výraznejšie priemer v súèasných regió -
noch Cie¾a 1 (len asi 40% v týchto regiónoch v Španiel -sku a Taliansku a 20% v Portugalsku). Jedinou výnim -
kou sú nové spolkové krajiny Nemecka, v ktorých presa -
huje 90% a je vyšší ne/Char9E vo zvyšku krajiny a bli/Char9Eší podielu
v pristupujúcich krajinách, ne/Char9E v EÚ, èo odzrkad¾uje ichnedávnu spoloènú históriu (mapa 1.9).
Existuje však otázka, èi stredoškolské vzdelanie
ukonèené maturitou a základná odborná príprava vpristupujúcich krajinách pripravia mladých ¾udí tak,aby vyhoveli po/Char9Eiadavkám trhu práce, alebo aby bolischopní sa zmenám týchto po/Char9Eiadaviek prispôsobi/Char9D.Zdá sa, /Char9Ee najmä osnovy a vzdelávacie štruktúry vtýchto krajinách nie sú prispôsobené modernej eko -
nomike. A/Char9E na pár výnimiek dosahujú /Char9Eiaci v medziná -
rodných skúškach gramotnosti a znalosti èíselných
operácií relatívne slabé výsledky.
… hoci na úrovni vysokoškolského
vzdelania je slabšia
V regiónoch Cie¾a 1 únie je percento obyvate¾stva s
vysokoškolským vzdelaním zvyèajne nízke. Vo všet-kých krajinách s výnimkou Nemecka, kde je v novýchspolkových krajinách stupeò vzdelanosti zvláš/Char9D vyso-ký, je priemerný podiel osôb s univerzitným aleboiným rovnocenným vzdelaním v regiónoch Cie¾a 1ni/Char9Eší ne/Char9E v ostatných regiónoch. V Grécku a Portugal-sku, kde pod Cie¾ 1 spadajú všetky regióny, je ich po -
diel ni/Char9Eší ne/Char9E priemer EÚ. A hoci sa zdá, /Char9Ee
vzdelanostná úroveò sa vo všeobecnosti zlepšujev tom zmysle, /Char9Ee vysokoškolské vzdelanie má väèšípoèet mladých ¾udí, ne/Char9E ¾udí vo vyšších vekových ka -
tegóriách, máloèo naznaèuje, /Char9Ee by sa rozdiel medzi
regiónmi Cie¾ a 1 a ostatnými regiónmi zmenšoval.
Relatívny poèet obyvate¾ov v produktívnom veku s vy -
sokoškolským vzdelaním je pomerne nízky aj vo väè -
šine pristupujúcich krajín. Celkovo má univerzitné
vzdelanie alebo jeho ekvivalent len 14% osôb vo veku25 a/Char9E 64 rokov, èo je výrazne pod priemerom EÚ(22%). Iba v Estónsku a Litve ich podiel presahujepriemer EÚ. V Èeskej republike a na Slovensku, akoaj v Po¾sku a Rumunsku, dosahuje ich podiel len asi10–12%. Aj to je však viac ako v Portugalsku, alebo vregiónoch Cie¾ a 1 v Taliansku.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
47
890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Vo väèšine pristupujúcich krajín s výnimkou troch po -
baltských štátov má vo vekovej skupine 25 a/Char9E 64 ro -
kov stredoškolské vzdelanie s maturitou menej /Char9Eien,
ne/Char9E mu/Char9Eov, ale vysokoškolské vzdelanie má vo väèši -
ne krajín viac /Char9Eien. V EÚ prevláda tendencia, /Char9Ee /Char9Eeny
v tomto veku majú ni/Char9Ešie vzdelanie ne/Char9E mu/Char9Ei — s vý -
nimkou Portugalska — ale situácia sa rýchlo mení,
keï/Char9Ee v mladších vekových skupinách pokraèuje poabsolvovaní základnej školskej dochádzky vo vzdelá -
vaní viac /Char9Eien ne/Char9E mu/Char9Eov, a/Char9E po vysokú školu. A hoci
sa poèet osôb, ktoré získali vysokoškolské vzdelanie,v pristupujúcich krajinách postupne zvyšoval, podielosôb vo veku 25 a/Char9E 29 rokov s vysokoškolským aleboekvivalentným vzdelaním (17%) je stále podstatneni/Char9Eší, ne/Char9E v EÚ (27%).
Stupeò dosiahnutého vzdelania je v jednotlivých regi -
ónoch pristupujúcich krajín aj v súèasnej EÚ rôzny.
Všeobecne je v priemere podstatne vyšší v regió -
noch, kde le/Char9Eia hlavné mestá, ne/Char9E vo zvyšku krajiny, ado urèitej miery tie/Char9E vyšší v prosperujúcejších regió-noch, ne/Char9E v menej prosperujúcich.
Ukonèenie školskej dochádzky na ni/Char9Ešom stupni
je be/Char9Enejšie v menej prosperujúcich regiónoch
V regiónoch Cie¾a 1 opúš/Char9Da vzdelávací systém po
ukonèení povinnej školskej dochádzky podstatne viacmladých ¾udí, ne/Char9E v iných èastiach EÚ. V roku 2002malo pribli/Char9Ene 26% osôb vo veku18 a/Char9E 24 rokov v regiónoch Cie¾a 1ukonèenú iba základnú školskú do -
chádzku a nepokraèovalo ïalej vo
vzdelávaní alebo odbornej prípra -
ve, èo je dvakrát viac ne/Char9E v regió -
noch, ktoré pod Cie¾ 1 nespadajú.
Aj keï mnohí z nich boli zamestna -
ní, s rastúcim vekom a zvyšujúcimi
sa po/Char9Eiadavkami na vzdelaniebudú v znalostnej ekonomike za -
mestnanie nachádza/Char9D pravdepo -
dobne stále /Char9Da/Char9Ešie. Zní/Char9Eenie poètu
takýchto osôb v regiónoch Cie¾a 1preto mô/Char9Ee znaène prispie/Char9D nielenk zmierneniu rozdielov vzamestnanosti medzi regiónmi, ale tie/Char9E k posilneniu
perspektívy ich rozvoja
17(mapa A1.8).
V pristupujúcich krajinách je percento osôb, ktoré vy -
padli zo vzdelávacieho systému, väèšinou omnoho
ni/Char9Ešie, ne/Char9E v EÚ15. Podiel osôb vo veku 18 a/Char9E 24 rokov,ktoré ukonèili povinnú školskú dochádzku a nepokraèu -
jú v ïalšom vzdelávaní alebo odbornej príprave, prekra -
èuje priemer EÚ iba v Bulharsku, Lotyšsku a Rumunsku
(vo všetkých troch prípadoch dosahuje asi 20% aleboo málo viac), ale aj v týchto štátoch je stále ni/Char9Eší, ne/Char9Epriemer regiónov Cie¾a 1. V Maïarsku dosahuje prib -
li/Char9Ene 12%, v Po¾sku 8% a v Èeskej republike, na Sloven -
sku a v Slovinsku len asi 5%.
Celo/Char9Eivotné vzdelávanieSchopnos/Char9D pracovnej sily ako aj podnikov prispôsobi/Char9D
sa meniacim sa podmienkam na trhu je k¾úèovým fak -
torom regionálnej konkurencieschopnosti. Vy/Char9Eadujeprístup k odbornému vzdelávaniu s cie¾om doplni/Char9D arozšíri/Char9D si kvalifikáciu. Priebe/Char9Ené odborné vzdelávaniemá teda pre pracovné perspektívy jednotlivcov a kon-kurencieschopnos/Char9D ekonomík rovnako ve¾ký význam,
ako poèiatoèné vzdelanie.
Pod¾a posledných dostupných údajov
18je relatívny po-
èet zamestnaných osôb, ktoré pokraèujú v ïalšomvzdelávaní, omnoho ni/Char9Eší v kohéznych krajinách, okrem
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
48 
010203040506070
SE DK FI UK FR CZ BE IE NL LU DE SI AT IT ES EE PT PL EL BG HU LV LT RO010203040506070% zamestnancov podnikov1.13 Podiel ú časti na ďalšom odbornom vzdelávaní, 1999
Zdroj: Eurostat, Druhý prieskum ďalšieho odborného vzdelávania v podnikoch (CVTS2)* PL = vz ťahuje sa iba na región Pomorskie
900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Írska, ne/Char9E vo zvyšku EÚ. V Španielsku to bolo v roku
1999 len asi 25% oproti 40% v EÚ ako celku, v Portugal -
sku 17% a v Grécku iba 15% (je treba upozorni/Char9D, /Char9Ee tieto
èísla sa týkajú iba podnikovej sféry bez verejnej správy,komunálnych slu/Char9Eieb a po¾nohospodárstva) (graf 1.13).
V pristupujúcich krajinách má ïalšie odborné vzdelá -
vanie zvláš/Char9D ve¾ký význam s oh¾adom na reštrukturali -
záciu hospodárstva a zjavne úzke zameranie
systému prvotného vzdelávania a odbornej prípravy.Hoci je podiel mladých ¾udí so stredoškolským vzdela -
ním s maturitou relatívne ve¾ký, väèšina z nich sa zvy -
èajne pripravuje na konkrétne povolanie, èo im na trhu
práce s meniacim sa dopytom po kvalifikácii nemusínutne zaruèi/Char9D dlhodobú budúcnos/Char9D.
Zdá sa však, /Char9Ee úèas/Char9D na ïalšom odbornom vzdeláva -
ní je v pristupujúcich krajinách vo väèšine prípadov
podstatne ni/Char9Ešia, ne/Char9E v EÚ. V roku 1999 sa priemerneiba 17% osôb zamestnaných v podnikovej sfére zú-èastnilo nejakej formy odborného vzdelávania, èo jeo viac ako polovicu menej, ne/Char9E v EÚ, aj keï pribli/Char9Enerovnako, ako v Portugalsku, a o nieèo viac, ne/Char9E vGrécku. Podiel úèastníkov ïalšieho odborného vzde-lávania presiahol, hoci nepatrne, priemer EÚ iba vÈeskej republike (42%). V ostatných pristupujúcichkrajinách okrem Slovinska (32%) bol ni/Char9Eší ako 20%.
Potreba rozširova/Char9D v týchto krajinách ïalšie odborné
vzdelávanie a zabezpeèi/Char9D omnoho širší prístupk celo/Char9Eivotnému vzdelávaniu je teda zrejmá. Hlavnýproblém spoèíva v získaní dostatoèných finanènýchprostriedkov na dosiahnutie tohto cie¾a.
Úèast /Char9Eien na trhu prácePotenciál /Char9Eien podie¾a/Char9D sa na ekonomickej aktivite EÚ
stále nie je plne vyu/Char9Eitý. Zatia¾ èo miera zamestnanos -
ti /Char9Eien v Holandsku, Spojenom krá¾ovstve, Rakúsku a
severských krajinách u/Char9E presahuje cie¾ovú lisabonskúhodnotu 60%, v Španielsku, Grécku a Taliansku jepodstatne ni/Char9Ešia.
/Char8Eeny sú za rovnakú prácu menej platené. Rozdiel medzi
platmi /Char9Eien a mu/Char9Eov vo výške 16% sa od roku 1998 ne -zmenil. Segregácia pohlaví na trhu práce pretrváva
a v riadiacich èi vedúcich pozíciách pôsobí omnoho viacmu/Char9Eov, ne/Char9E /Char9Eien. Významným faktorom, ktorý spôsobu -
je nízke zapojenie /Char9Eien, je pracovný re/Char9Eim. Takmer treti -
na zamestnaných /Char9Eien navyše pracuje na polovièný
úväzok, v porovnaní s menej ako 5% mu/Char9Eov, prièom
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
49Pris/Char9Dahovalectvo a integrácia obèanov
tretích krajín
Vzh¾adom na oèakávaný pokles poètu obyvate -
¾ov v produktívnom veku v EÚ v nadchádzajú -
cich rokoch a na nedostatok pracovnej sily
v celom rade oblastí nadobudla imigrácia novývýznam.
Úspešná integrácia pris/Char9Dahovalcov do spoloè -
nosti je dôle/Char9Eitá ako pre sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D, tak i
pre hospodársku úèinnos/Char9D, najmä v kontexteprogramov z Tampere a Lisabonu. Pretrvávajúciproblém vysokej nezamestnanosti a vylúèeniaz trhu práce v prípade osôb, ktoré nie sú obèan -
mi EÚ, preva/Char9Ene pris/Char9Dahovalcov z tretích krajín,
ale aj detí pris/Char9Dahovalcov, ktoré sa u/Char9E narodili vEÚ, poukazuje na potrebu zvýši/Char9D integraènéúsilie.
Politiky zamerané na zlepšenie spoloèenskej in-
tegrácie pris/Char9Dahovalcov z tretích krajín, ako aj et-nických menšín, musia zoh¾adni/Char9D nielenekonomické a sociálne aspekty, ale tie/Char9E kultúrnea nábo/Char9Eenské rozdiely, otázky obèianstva a poli-tické práva. S dôsledkami prílivu pris/Char9Dahovalcovje navyše potrebné poèíta/Char9D na regionálnej amiestnej úrovni. Aj keï sa priority v jednotlivýchkrajinách líšia, integraèné politiky sa musia plá-nova/Char9D s dlhodobou perspektívou a musia reago -
va/Char9D na špecifické potreby konkrétnych skupín.
Potrebná je nielen vyššia koherentnos/Char9D rele -
vantných politík na všetkých úrovniach, ale tie/Char9E
u/Char9Ešia spolupráca medzi jednotlivými úrovòamivlády, ako aj medzi štátnymi orgánmi a sociálny -
mi partnermi, výskumom, miestnymi poskytova -
te¾mi slu/Char9Eieb, mimovládnymi organizáciami a
predovšetkým samotnými pris/Char9Dahovalcami.
910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mnohé k tomu núti nedostatok predškolských a mi -
moškolských zariadení pre deti.
Vo všetkých nových èlenských štátoch úèas/Char9D /Char9Eien na
trhu práce v prvých rokoch transformaèného procesuvýrazne klesla. V roku 2002 bola miera ich zamestna -
nosti na Cypre a v Slovinsku tesne pod cie¾ovou hodno -
tou stanovenou v Lisabone, zatia¾ èo v Po¾sku dosaho -
vala iba 47% a na Malte iba 32%.
Prevencia nezamestnanosti a
aktívne politiky trhu práce
Ak sa má plne vyu/Char9Ei/Char9D potenciál pracovnej sily EÚ, majú
preventívne opatrenia a aktívne politiky zamerané na trhpráce zásadný význam. Mnohé èlenské štáty vyvinuli úsi -
lie na to, aby zaruèili, /Char9Ee ka/Char9Edému, kto stratí zamestnanie,
bude èo najskôr poskytnutá individuálna pomoc a pora -
denstvo pri h¾adaní pracovného miesta. Všeobecne pre -
vláda tendencia rozšíri/Char9D individualizovanú podporu a zvýši/Char9Defektivitu programov identifikáciou potrieb uchádzaèov ozamestnanie a uprednostòovaní m na mieru šitých opatre-
ní pred opatreniami všeobecného charakteru.
Vyvíja sa tie/Char9E úsilie s cie¾om zaisti/Char9D mladým ¾uïom prí-
stup k odbornej príprave, pracovnej praxi, alebo inýmopatreniam podporujúcim pravdepodobnos/Char9D ich profe-sijného zaradenia pred uplynutím 6 mesiacov neza -
mestnanosti a v prípade osôb starších ako 24 rokov 12
mesiacov. Príliš málo pozornosti sa však na rozdiel odosôb, ktoré boli zaregistrované ako nezamestnané, ve -
nuje neaktívnym osobám, èo mô/Char9Ee obmedzi/Char9D najmä prí -
stup /Char9Eien k programom na trhu práce.
V jednotlivých èastiach únie pretrvávajú rozdiely v úèin -
nosti politík trhu práce a tieto politiky je potrebné posilni/Char9D
hlavne v regiónoch s vysokou nezamestnanos/Char9Dou a po -
trebou reštrukturalizácie.
Podobné kroky budú potrebné aj v nových èlenských
štátoch, kde sa výdavky na aktívnu politiku zdajú by/Char9Dvzh¾adom na vysokú nezamestnanos/Char9D — a vysokú dl -
hodobú nezamestnanos/Char9D — nízke, dokonca aj v porov -
naní s úrovòou výdavkov v Grécku a Portugalsku, ktorá
je najni/Char9Ešia v únii.Hlavné výzvy, ktoré je potrebné v budúcnosti vyrieši/Char9D,
aby sa dosiahli ciele v oblasti zamestnanosti stanove -
né v Lisabone a zvýšila produktivita, sú:
–podpori/Char9D adaptabilitu pracovníkov a podnikov, a to
zvýšením ich schopnosti predvída/Char9D, stimulova/Char9D a ab -
sorbova/Char9D zmeny;
–zvýši/Char9D vyu/Char9Eitie pracovnej sily a dosiahnu/Char9D, aby sa prá -
ca stala reálnou mo/Char9Enos/Char9Dou pre ka/Char9Edého, najmä s
oh¾adom na oèakávaný pokles populácie v produktív -
nom veku, a to odstránením bariér v prístupe k trhu
práce, zvýšením schopnosti profesijného zaradeniaobyvate¾stva a prevenciou nezamestnanosti, zatrak -
tívnením pracovných re/Char9Eimov a zaruèením toho, aby
sa pracova/Char9D vyplatilo;
–investova/Char9D viac a efektívnejšie do ¾udského kapitálu
s cie¾om zaruèi/Char9D, aby najmä pracovníci s nízkou kvali -
fikáciou boli schopní získa/Char9D a doplni/Char9D si kvalifikáciu atak si udr/Char9Ea/Char9D zamestnanie a dosiahnu/Char9D kariérny po-stup, zvýši/Char9D stupeò dosahovaného vzdelania a tie/Char9Eúèas/Char9D obèanov na odbornom vzdelávaní poèas celé-ho ich profesijného /Char9Eivota, aby sa dosiahol stav, kedy
sa celo/Char9Eivotné vzdelávanie stane realitou.
Inovácia a znalostná ekonomika
Vedomosti a prístup k nim sa vo vyspelých ekonomi -
kách akou je EÚ stali hybnou silou rastu. Know-how a
duševný kapitál sú hlavnými determinantami ekono -
mickej konkurencieschopnosti, omnoho významnej -
šími, ne/Char9E prírodné zdroje alebo schopnos/Char9D vyu/Char9Eíva/Char9D
hojnú a lacnú pracovnú silu, preto/Char9Ee ich prostredníc -
tvom mô/Char9Eu ekonomiky nielen zvýši/Char9D efektivitu výroby,
ale tie/Char9E vyvíja/Char9D nové výrobky.
V inovácii je teda k¾úè k udr/Char9Eaniu a posilneniu konku -
rencieschopnosti, ktorá je zas nevyhnutná na dosiah -
nutie trvalého ekonomického rozvoja. Schopnos/Char9D
inovova/Char9D je však v jednotlivých regiónoch EÚ rôznaa rozdiely sa rozšírením ešte zväèšia. Sú odrazom po -
dobne ve¾kých rozdielov v prístupnosti vedomostí a
schopnosti ich vyu/Char9Ei/Char9D. Ak sa tieto rozdiely nepodarízmenši/Char9D, bude /Char9Da/Char9Eké, ba dokonca nemo/Char9Ené
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
50
920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dosiahnu/Char9D cie¾ vytýèený na stretnutí na najvyššej
úrovni v Lisabone, pod¾a ktorého sa má EÚ sta/Char9D najdy -
namickejšou znalostnou ekonomikou na svete.
Formulácia politiky, ktorá by mala rozdiely v inovatív -
nosti preklenú/Char9D, nará/Char9Ea na /Char9Da/Char9Ekosti ako pri meraní fak -
torov, ktoré rozdiely spôsobujú, tak aj ich dopadu na
konkurencieschopnos/Char9D. Dostupné ukazovatele sú ne -
úplné a je potrebné ich doplni/Char9D kvalitatívnejšími infor -
máciami o podmienkach v regiónoch, o jednotlivých
subjektoch zapojených do inovaènej èinnosti —výskumných ústavoch, podnikoch a orgánoch verej -
nej správ y—aoi c h vzájomnom vz/Char9Dahu.
Nieko¾ko ukazovate¾ov uvádzame ni/Char9Ešie. Obraz, kto -
rý ponúkajú, nie je nový, ale potvrdzuje rozsah relatív -
nej nevýhody regiónov pristupujúcich krajín a tie/Char9E
regiónov, ktoré majú v súèasnosti štatút Cie¾a 1.
Výskum a vývoj, ako aj èinnosti v oblasti špièkovej
technológie, sú vysoko koncentrované v centrálnychregiónoch súèasnej EÚ. V roku 1999 pripadala len na8 regiónov súèasnej EÚ viac ako štvrtina celkovýchnákladov únie na výskum a vývoj a na 30 regiónov pri-padala pribli/Char9Ene polovica. Koncentrácia patentov(ukazovate¾, hoci parciálny, výsledkov inovácie) je zá-konite podobná a polovica všetkých patentovýchprihlášok v oblasti špièkovej technológie na Patento -
vom úrade EÚ pochádza z 13 centrálnych regiónov
(mapa A1.9).
Ešte väèšie, a pre hodnotenie potenciálneho pozitív -
neho vplyvu inovácie na konkurencieschopnos/Char9D zrej -
me najrelevantnejšie, sú rozdiely medzi regiónmi
v objeme investícií podnikov do výskumu a vývoja. Za -
tia¾ èo v Nemecku tvorili priemerné investície podni -
kov do výskumu a vývoja 1,7% HDP, vo Fínsku 2,2% a
vo Švédsku 2,7%, vo všetkých regiónoch Portugalskaa Grécka, okrem Lisabonu, Attiky a Peloponézu, in -
vestície nedosahovali ani jednu desatinu tejto hodno -
ty a tvorili menej ne/Char9E 0,2% regionálneho HDP. Vo
všetkých regiónoch Cie¾a 1 ako celku tvorili investíciepodnikov do výskumu a vývoja menej ne/Char9E 0,3% HDP,èo je tesne nad pätinou priemeru EÚ (1,3%) (mapa1.10).Štátne výdavky na výskum a vývoj sú v jednotlivých regi -
ónoch omnoho vyrovnanejšie. Aj tak však boli v roku
1999 v regiónoch Cie¾a 1 v pomere k HDP stále nepatr -
ne ni/Char9Ešie, ne/Char9E v iných oblastiach (od 0,15% v Španielsku
a Grécku po 0,21% v Portugalsku, oproti priemeru EÚv roku 1999 vo výške 0,27%), a neprispievajú teda k vy -
rovnaniu enormného rozdielu v objemoch investícií pod -
nikov. To platí v širšej miere i o výdavkoch vo vysokom
školstve, ktoré boli v regiónoch Cie¾a 1 zhruba rovnakéako v ostatných regiónoch (pribli/Char9Ene 0,4% HDP).
Hoci v rokoch 1995 a/Char9E 1999 došlo v regiónoch Cie¾a 1
k zvýšeniu investícií podnikov do výskumu a vývoja, totozvýšenie bolo v pomere k HDP ni/Char9Ešie ne/Char9E v regiónochmimo Cie¾ 1 (aj keï percentuálne sa výdavky v regió -
noch Cie¾a 1 zvýšili viac, ne/Char9E v regiónoch mimo Cie¾ 1).
Štátne výdavky v regiónoch Cie¾a 1 v pomere k HDPv rovnakom období vzrástli, zatia¾ èo v iných oblastiachklesli.
…štátna podpora rozdiely medzi
èlenskými štátmi prehlbuje …
Je dôle/Char9Eité poukáza/Char9D aj na rozdielne úrovne podpory,
ktorú èlenské štáty posky tujú podnikom vo forme štátnej
pomoci na výskum a vývoj
19.A /Char9En an i e k o ¾ k ov ý z n a m -
ných výnimiek poskytujú vlády v prosperujúcejších kraji-nách investíciám podnikov podstatne vyššiu podporune/Char9E vlády v menej prosperujúcich krajinách.
Pod¾a najnovších údajov sa rozsah podpory pohybuje
od výrazne nad 300 eur na zamestnanca v spracovate¾ -
skom priemysle vo Fínsku a Rakúsku po 28 eur v Portu -
galsku a len 12 eur v Grécku (tabu¾ka A1.9).
Malý rozmer firiem ïalej oslabuje
inovaènú kapacitu slabších regiónov
Firmy v menej privilegovaných regiónoch trpia izoláciou
od najlepších medzinárodných sietí výskumu a vývojaa od výskumných stredísk vyvíjajúcich nové technoló -
gie
20. Malé a stredné podniky majú obzvláš/Char9D v týchto re -
giónoch problém informov a/Char9D sa o najnovších výsled -
koch technického výskumu a ich vyu/Char9Eití a nadviaza/Char9D
kontakt s vhodnými partnermi v iných oblastiach.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
51
930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
521.10 Investíciedo výskumua vývoja, 2000
Celkové výdavkyInvestíciepodnikovéhos ektoraInvestície štátua inštitúcií
vysokoškolskéhov zdelávania
% regionálneho HDP< 0,520,52 - 0,820,82 - 1,151,15 - 1,95>= 1,95EU27 = 1,86 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: NUTS1BE, IE, SE, RO: NUTS0% regionálneho HDP
% regionálneho HDP< 0,160,16 - 0,410,41 - 0,660,66 - 1,22>= 1,22EU27 = 1,21 DE, EL, FR, PT, SE: 1999
AT: 1998BE, UK: NUTS1IE, RO: NUTS0< 0,210,21 - 0,360,36 - 0,520,52 - 0,81>= 0,81EU27 = 0,65 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: NUTS1BE, IE, SE, RO: NUTS0
0 250 1250 km© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
údaje chýbajúZdroj: Eurostatúdaje chýbajúúdaje chýbajú
940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ako ukázali nedávne empirické štúdie Organizácie pre
hospodársku spoluprácu a rozvoj, inovácia výrobku je pre -
va/Char9Ene kolektívny proces, spoèívajúci v interakcii medzi
podnikmi navzájom a medzi podnikmi a výskumnýmiústavmi, ktoré tvoria regionálnu vedomostnú základòu.Firmy v zaostalejších regiónoch sú èasto od kontaktu s iný -
mi podnikmi a výskumnými ústavmi izolované a v dôsled -
ku toho inovujú menej, ne/Char9E podniky na iných miestach
21.
Aktivita v oblasti výskumu a vývoja zvyèajne súvisí aj s
ve¾kos/Char9Dou podniku, najmä v spracovate¾skom prie -
mysle. Oblasti s vysokou koncentráciou pracovných
miest v spracovate¾skom priemysle v malých firmách,ktoré sa nachádzajú preva/Char9Ene na juhu EÚ, zvyèajne vy -
kazujú nízku mieru investícií do výskumu a vývoja. V
roku 2000 dosiahol podiel osôb zamestnaných v spra -
covate¾skom priemysle vo firmách s menej ako 50 za -
mestnancami v Portugalsku 47%, v Španielsku 53% a v
Taliansku 56% (údaje pre Grécko nie sú k dispozícii), vporovnaní s iba 27% vo zvyšku EÚ. V zaostalejších regi-ónoch týchto krajín je pritom zamestnanos/Char9D v malých fir-mách ešte vyššia — pod¾a odhadov dosahuje v regió-noch Cie¾a 1 v ju/Char9Enom Taliansku vyše 60% av Španielsku 65%
22.
Rozdiely vo ve¾kosti firiem medzi regiónmi sú rovnako
zrejmé aj vo zvyšku EÚ. Napríklad v Nemecku pripadána malé firmy v spracovate¾skom priemysle tretina pra -
covných miest v nových spolkových krajinách, oproti
pribli/Char9Ene 20% vo zvyšku krajiny.
Na rozdiel od ve¾kých firiem, ktoré obvykle vlastnia inter -
né výskumné kapacity, sú malé a stredné podniky pre -
va/Char9Ene odkázané na svoju schopnos/Char9D získa/Char9D prístup
k technológiám a know-how zvonku, hlavne zo svojhobezprostredného okolia. Pod¾a najnovšieho prieskumupova/Char9Eujú podnikatelia v malých a stredných podnikochza dva najdôle/Char9Eitejšie spôsoby prístupu k novým tech -
nológiám získavanie moderného vybavenia a spoluprá -
cu s dodávate¾mi a zákazníkmi, ktoré radia vysoko nad
interný výskum a vývoj
23. Okrem toho dve tretiny opýta -
ných mana/Char9Eérov v EÚ pova/Char9Eovali z h¾adiska inovácie za
dôle/Char9Eité alebo ve¾mi dôle/Char9Eité budovanie kontaktov voforme spoloèného vývoja nových produktov, výmeny in -
formácií medzi spoloènos/Char9Dami a podobne.Proti slabším regiónom obvykle hrá aj odvetvová štruk -
túra hospodárskej èinnosti. Priemysel špièkových tech -
nológií a obchodné slu/Char9Eby nároèné na vedomosti sú
zväèša sústredené v centrálnych regiónoch, èo másamo osebe tendenciu zvyšova/Char9D ich inovaènú aktivitu,preto/Char9Ee pri týchto èinnostiach sa na výskum a vývoj vy -
nakladá omnoho viac prostriedkov, ne/Char9E pri èinnostiach
základnejšieho charakteru, v ktorých je sústredená za -
mestnanos/Char9D v menej privilegovaných regiónoch. (mapa
1.11).
Zamestnanos/Char9D v EÚ navyše rastie preva/Char9Ene v aktivitách
nároèných na znalosti, èo znamená, /Char9Ee regióny, kde satakéto aktivity koncentrujú, nielen/Char9Ee pravdepodobnezvýšia svoju konkurencieschopnos/Char9D, ale doká/Char9Eu tie/Char9Elepšie vytvára/Char9D nové pracovné miesta. S postupom èasuby sa tak koncentrácia týchto èinností v silnejších regió -
noch zvyšovala a rozdiely medzi nimi a ostatnými regi -
ónmi by sa prehlbovali
24.
Inovaèná aktivita v pristupujúcich krajináchV pristupujúcich krajinách sa na výskum a vývoj vyna-
kladá v pomere k HDP omnoho menej prostriedkov ne/Char9Evo väèšine súèasných èlenských štátov EÚ, ale iba omálo menej ne/Char9E v regiónoch Cie¾a 1. V roku 2001 dosa-hovali výdavky na výskum a vývoj v priemere menej ako1% HDP (0,8%), èo je menej ne/Char9E polovica priemeruEÚ15. Z toho výdavky podnikov tvorili len tesne nad45%, omnoho menej, ne/Char9E v EÚ (65%), a zvyšok bol tak -
mer rovnomerne rozdelený medzi štátny sektor a vyso -
ké školstvo.
Investície podnikov do výskumu a vývoja dosahovali
v pomere k HDP v pristupujúcich krajinách len asi tretinuich priemernej úrovne v EÚ, ale boli nepatrne vyššie ne/Char9Ev regiónoch Cie¾a 1 ako celku. Štátne výdavky v pomerek HDP sa v pristupujúcich krajinách zhruba rovnali prie -
meru EÚ aj regiónov Cie¾a 1, ale výdavky vysokého
školstva dosiahli len asi polovicu priemeru EÚ a regió -
nov Cie¾a 1.
Rozdiely vo výdavkoch boli medzi pristupujúcimi kraji -
nami menšie ne/Char9E v súèasnej EÚ. Najvyššie výdavky
mala Èeská republika a Slovinsko, èo odrá/Char9Ea ich
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
53
950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
54gReoiGIS geoiGISR
1.11 Zamestnanos/_0length.name.substituted_ v š pièkovýchtechnologi ckýchodvetvia ch, 2002
% celkového po ètu pracovných miest
< 7,45
7,45 - 9,55
9,55 - 11,65
11,65 - 13,75
>= 13,75
údaje chýbajúPriemer = 10,6
štandardná odchýlka = 4,30
Zdroj: Eurostat
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
relatívnu prosperitu, ale aj tu dosahovali len pribli/Char9Ene
1,5% HDP, èo je menej ne/Char9E vo väèšine èlenských štá -
tov, ale viac ne/Char9E v štyroch kohéznych krajinách a Ta -
liansku. Najni/Char9Ešiu úroveò, podobnú úrovni
v Portugalsku ale o nieèo ni/Char9Ešiu ne/Char9E v Grécku, vykazo -
valo Bulharsko, Rumunsko a Lotyšsko, vo výške prib -
li/Char9Ene 0,5% HDP. V ostatných krajinách boli výdavky
zhruba rovnaké ako v súèasných regiónoch Cie¾a 1s odhliadnutím od nemeckých.
Hlavnou príèinou kolísania celkových výdavkov na
výskum a vývoj sú rovnako ako v EÚ rozdiely v investí -
ciách podnikov. Zatia¾ èo v Èeskej republike a Slovin -
sku tvorili investície podnikov pribli/Char9Ene 60% celkových
výdavkov, v šiestich zo zvyšných ôsmich krajín do -
siahli len 40% alebo menej.
Úroveò výdavkov na výskum a vývoj v pomere k HDP
sa v pristupujúcich krajinách ako celku podobne akov EÚ zmenila v druhej polovici 90-tych rokov len málo.Celkovo došlo k nepatrnému poklesu a podiel výdav-kov podnikov skôr klesal, ne/Char9E rástol, rovnako akov únii. Iba v Èeskej republike, Maïarsku a Litve celko-vý objem výdavkov na výskum a vývoj v pomere kHDP v rokoch 1995 a/Char9E 2001 stúpol. V Rumunsku a naSlovensku klesol výrazne.
Výskum a vývoj je tak ako v EÚ15 sústredený
v najprosperujúcejších regiónoch
V rámci ka/Char9Edej pristupujúcej krajiny sa podobne ako
v EÚ prejavuje jasná tendencia k disproporènému vyna -
kladaniu výdavkov na výskum a vývoj v prosperujúcej -
ších regiónoch. Zvláš/Char9D oèividná je v Bulharsku, kde sa
80% všetkých výdavkov vynalo/Char9Eilo v regióne Yugozapa -
den, v ktorom le/Char9Eí Sofia. Takmer rovnako výrazná je táto
tendencia v Maïarsku a v Èeskej republike, keï/Char9Eev oboch krajinách sa vyše 60% výdavkov vynalo/Char9Eilov hlavnom meste a v regióne, ktorý ho obklopuje. Úro -
veò výdavkov dosiahla v Prahe a Stredoèeskom kraji
ako celku v pomere k HDP takmer 2,5% HDP, èo je pod -
statne viac, ne/Char9E v ktoromko¾vek regióne Španielska ale -
bo Talianska, a viac ne/Char9E vo všetkých francúzskych regi -
ónoch s výnimkou Ile de France a Midi-Pyrénées.
Podobne v Po¾sku výdavky v regióne Mazowieckie, kdele/Char9Eí Varšava, dosiahli pribli/Char9Ene 1,5% HDP, èo je viac ako
dvojnásobok úrovne v iných po¾ských regiónoch s jedi -
nou výnimkou (región Malopolskie).
Na rozdiel od EÚ sú však v omnoho menšej miere príèi -
nou tejto relatívnej koncentrácie výdavkov v prosperujú -
cejších regiónoch investície podnikov. (Výnimkou sú
Stredné Èechy v Èeskej republike, kde je príèinou vyso -
kej úrovne výdavkov výluène rozsah investícií podni -
kov.) V Prahe boli investície podnikov do výskumu a vý -
voja v pomere k HDP pod národným priemerom a
celkový vysoký objem výdavkov je výsledkom rozsiah -
lych investícií zo strany štátu a inštitúcií vysokoškolské -
ho vzdelávania. Podobne v Maïarsku a Po¾sku boli štát -
ne investície do výskumu a vývoja podstatne vyššie
regiónoch v okolí hlavných miest ne/Char9E na iných miestachkrajiny, hoci v oboch prípadoch boli v tých istých regió -
noch vyššie aj investície podnikov, ale menej výrazne.
IKT ponúkajú nové príle/Char9Eitosti
firmám a regiónom
Informaèné a komunikaèné technológie (IKT) priniesli
podnikom nové príle/Char9Eitosti a výzvy a predstavujú novýfaktor regionálnej konkurencieschopnosti. V regió-noch IKT zvýšili tempo zmien s potenciálne výraznýmidopadmi na /Char9Eivotné a pracovné podmienky a naúzemné rozlo/Char9Eenie ekonomickej aktivity.
… ale dostupnost IKT
v regiónoch je nadalej rôzna…
Z poh¾adu súdr/Char9Enosti IKT pravdepodobne ponúkajú
ve¾kú príle/Char9Eitos/Char9D obmedzi/Char9D „trenie v dôsledku vzdiale -
nosti” a problémy spojené s od¾ahlos/Char9Dou, ktorými trpia
mnohé okrajové regióny — a ešte viac najod¾ahlejšieoblasti. Zároveò však rastie obava z teritoriálnehorozmeru takzvanej „digitálnej priepasti” a strach, /Char9Eenedostatky v prístupe k sie/Char9Dam IKT alebo v schopnostipodnikov a domácností nové technológie vyu/Char9Eíva/Char9Dmô/Char9Eu prispie/Char9D skôr k prehåbeniu, ne/Char9E k zmierneniu roz -
dielov v regionálnej výkonnosti.
Aj keï sa charakter rozvoja rozlièných aspektov IKT
mení, u/Char9E teraz je zrejmý celý rad regionálnych rozdielov:
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
55
970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–v rozvoji väèšiny nových technológií existuje v sú -
èasnej EÚ predel medzi severom a juhom, ktorý sa
zhruba zhoduje s predelom medzi kohéznymi a ne -
kohéznymi krajinami;
–v rýchlosti prenikania všetkých nových technológií
existuje predel medzi západom a východom, medzisúèasnými èlenskými štátmi EÚ a pristupujúcimikrajinami. Niektoré z nich však toto zaostávanie ob -
jektívne dobiehajú, preto/Char9Ee urèité k¾úèové techno -
lógie sú v pristupujúcich krajinách prijímané
rýchlejšie ne/Char9E v EÚ15;
–medzi pristupujúcimi krajinami existujú v tempe
rozvoja IKT znaèné rozdiely, ale situácia je, podob -
ne ako v EÚ, v rôznych aspektoch rôzna; napríklad
v roku 2001 bol poèet u/Char9Eívate¾ov internetu v Estón -
sku a Slovinsku iba nepatrne pod priemerom EÚ,
ale v Rumunsku nedosahoval ani jednu pätinupriemeru;
– v rámci krajín existujú rozdiely medzi regiónmi, pri-
èom vo všeobecnosti je tempo rozvoja v metropolit-ných oblastiach, zvláš/Char9D ve¾kých mestách, vyššiene/Char9E inde a vidiecke oblasti zaostávajú.
Pokia¾ ide o telekomunikácie, poèet pevných telefón-
nych liniek v pomere k poètu obyvate¾ov zostáva v po -
rovnaní so zvyškom EÚ v kohéznych krajinách svýnimkou Grécka pomerne nízky a nevykazuje väèšiu
tendenciu k relatívnemu rastu. V Španielsku a Portu -
galsku bolo v roku 2001 na 100 osôb 44 liniek, oproti
55 v priemere v EÚ, prièom poèet pevných liniek bolpodpriemerný tie/Char9E v Írsku (49) a Taliansku (47).
V pristupujúcich krajinách je poèet pevných liniek ešte
ni/Char9Eší. Ak nezapoèítame Cyprus a Maltu, kde sa poèetliniek v pomere k poètu obyvate¾ov pribli/Char9Ene rovnápriemeru EÚ, mali všetky pristupujúce krajiny v roku2001 na 100 obyvate¾ov v priemere 40 liniek alebomenej, prièom táto hodnota sa pohybovala od 40 vSlovinsku a 38 v Èeskej republike po 30 v Po¾sku, 29na Slovensku a iba 19 v Rumunsku. Na rozdiel od EÚvšak poèty liniek od polovice 90-tych rokov podstatnevzrástli, aj keï najnovšie údaje naznaèujú, /Char9Ee tentorast v celom rade krajín zrejme skonèil v dôsledku roz -
šírenia ISDN a mobilných telefónov (graf 1.14).
Pomerne malý poèet pevných liniek v pomere k
poètu obyvate¾ov v ju/Char9Ených èlenských štátoch EÚdo urèitej miery vyrovnáva širšie vyu/Char9Eitie mobilnýchtelefónov. V Taliansku a Portugalsku poèet u/Char9Eívate-¾ov mobilných telefónov presahoval v roku 2001priemer EÚ (84 a 78 na 100 obyvate¾ov, oproti prie-meru 74). V Španielsku sa ich poèet rovnal prieme-ru EÚ a v Grécku bol ni/Char9Eší (68) ne/Char9E priemer a ni/Char9Ešíne/Char9E kdeko¾vek inde v EÚ15 okrem Francúzska aNemecka.
V pristupujúcich krajinách bol v
roku 2001 poèet u/Char9Eívate¾ov mobil -
ných telefónov v pomere k poètu
obyvate¾ov takmer vo všetkých prí -
padoch ni/Char9Eší ne/Char9E v EÚ. Dve výnim -
ky predstavujú Èeská republika,
kde bol poèet mobilných telefónovna 100 obyvate¾ov rovnaký ako vGrécku (alebo v Nemecku), a Slo -
vinsko, kde bol rovnaký ako v Por -
tugalsku a presiahol priemer EÚ15.
Inde poèet mobilných telefónov na100 obyvate¾ov kolísal od 54 v Es -
tónsku a 49 v Maïarsku po 25 v
Po¾sku a iba 20 v Bulharsku a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
56 
020406080100
EL LU DK DE SE NL FR CY FI MT UK BE IE IT AT ES PT SI CZ BG EE HU LT LV PL SK RO020406080100Hlavné ú častnícke stanice, 2001
Po čet mobilných telefónov, 20021.14 Po čet pevných liniek a penetrácia mobilných telefónov, 2001/2002
Zdroj: Eurostat, Telekomunika čné služby (pevné linky); GR pre informa čnú spolo čnos ť, Ôsma 
správa o implementácii regula čného balíka v oblasti telekomunikácií a 3. správa o monitorovaní 
kandidát skych krajín EÚ (m obilné telefóny)% obyvate ľstva
980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rumunsku. Vo všetkých krajinách však ich poèet ne -
ustále stúpa.
Aj keï sa mobilné telefóny a slu/Char9Eby, ktoré poskytujú,
stali dôle/Char9Eitými pre efektivitu podnikania, prístup k nimsa pova/Char9Euje za samozrejmos/Char9D aj v menej rozvinutýchèastiach EÚ. To neplatí o širokopásmovom pripojení,ktoré mô/Char9Ee k efektivite podnikania prispie/Char9D omnohovýznamnejšie, predovšetkým tým, /Char9Ee umo/Char9Eòuje vyso -
korýchlostné pripojenie k internetu a prenos ve¾kých
objemov dát a otvára cestu k rozvoju nových on-lineaplikácií. Vyu/Char9Eitie širokopásmového pripojenia mô/Char9Eenavyše výrazne zní/Char9Ei/Char9D náklady na spojenie, èo je ïal -
šie plus k jeho potenciálne ve¾kému prínosu pre kon -
kurencieschopnos/Char9D. Dostupnos/Char9D širokopásmového
pripojenia však v EÚ a v regiónoch v rámci krajínznaène kolíše, prièom najni/Char9Ešia je v najmenej prospe -
rujúcich oblastiach, a tento trend bude zrejme pokra -
èova/Char9D aj v budúcnosti. U/Char9E teraz sa preto zdá, /Char9Ee
širokopásmové pripojenie digitálnu priepas/Char9D skôr pre-hlbuje namiesto toho, aby ju zu/Char9Eovalo.
Pod¾a najnovších dostupných údajov (za rok 2002) je
poèet širokopásmových pripojení v pomere k poètuobyvate¾ov najvyšší v Dánsku a Belgicku, kde dosa-huje 7–8 liniek na 100 obyvate¾ov, a najni/Char9Eší v Gréckua Írsku, s menej ne/Char9E 1 linkou na 100 obyvate¾ov, pri-èom v Taliansku a Portugalsku je len o málo vyšší.Oproti tomu v Španielsku ich poèet dosahuje 2 na 100obyvate¾ov, tak ako vo Francúzskualebo Ve¾kej Británii
25.
V pristupujúcich krajinách je
dostupnos/Char9D širokopásmového pri -
pojenia väèšinou ešte ni/Char9Ešia ne/Char9E v
kohéznych krajinách, prièom hlav -
nými výnimkami sú Estónsko a Slo -
vinsko. Rýchlos/Char9D, alebo vôbec
mo/Char9Enos/Char9D zavedenia širokopásmo -
vého pripojenia tu tak ako v EÚ zá -
visí od polohy daného miesta
v centre alebo na okraji. Je pravde -
podobné, /Char9Ee v celom rade od¾ahlej -
ších oblastí bude prístup ešte
nejaký èas problematický.26Šírenie širokopásmového pripojenia úzko súvisís pou/Char9Eívaním internetu, ktoré v EÚ tie/Char9E znaène kolí -
še v závislosti od úrovne prosperity. V roku 2002
malo v EÚ15 prístup na internet pribli/Char9Ene 40% do -
mácností, ale v Dánsku, Holandsku a Švédsku to
bolo pribli/Char9Ene 65%, oproti asi 30% v Španielsku aPortugalsku a iba 9% v Grécku.
V pristupujúcich krajinách malo vo všeobecnosti
prístup na internet menej domácností ne/Char9E v EÚ15.Iba v Slovinsku sa ich podiel v roku 2002 blí/Char9Eil prie -
meru EÚ (38%) a na Cypre a Malte (v oboch prípa -
doch tesne nad 30%) je pribli/Char9Ene rovnaký ako v
Španielsku a Portugalsku. V ostatných krajinách sapohybuje od 21% v Estónsku a 17% v Èeskej re -
publike po iba 7% v Lotyšsku, 4% na Slovensku a
2% v Bulharsku (údaje o Rumunsku nie sú k dispo -
zícii). S výnimkou poslednej skupiny krajín však bol
ich podiel stále vyšší ne/Char9E v Grécku (graf 1.15).
Tieto vo všeobecnosti nízke hodnoty èiastoène od-
zrkad¾ujú technické problémy pri získavaní prístu-pu na internet v pristupujúcich krajinách a po ichvyriešení sa nepochybne zvýšia. Miera zvýšeniavšak mô/Char9Ee rovnako dobre závisie/Char9D od šírenia širo-kopásmového pripojenia a slu/Char9Eieb prístupných cezinternet. Hoci podiel domácností s prístupom na in-ternet nemusí ma/Char9D na ekonomickú výkonnos/Char9D pria -
my dopad, nepriamo má tendenciu odrá/Char9Ea/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
57 
010203040506070
NL DK SE LU FI AT IE UK DE BE SI FR IT CY MT PT ES EE CZ LT PL HU EL LV SK BG 010203040506070% všetkých domácností1.15 Podiel domácností s pripojením na internet, 2002
Zdroj: Eurostat, Štatistiky o informa čnej spolo čnosti
990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
technické schopnosti obyvate¾ov a ich ochotu prijí -
ma/Char9D nové technológie, ktoré mô/Char9Eu by/Char9D pre ekono -
mický rozvoj dôle/Char9Eité. Bezprostrednejší vplyv na
konkurencieschopnos/Char9D však bude ma/Char9D pravdepo -
dobne a/Char9E zavedenie a pou/Char9Eívanie internetu a ïal -
ších nových technológií v podnikoch.
Ako sa dá predpoklada/Char9D, prístup k internetu je me -
dzi podnikmi omnoho rozšírenejší ne/Char9E v domácnos -
tiach a vo väèšine èlenských štátov majú takmer
všetky firmy okrem úplne najmenších prístup na in -
ternet. V roku 2002 malo v EÚ15 prístup na internet
takmer 80% podnikov s viac ako 10 zamestnanca -
mi a rozdiely medzi jednotlivými krajinami boli rela -
tívne malé. V Grécku, ktoré vykazovalo najni/Char9Ešiu
hodnotu v únii, bol ich podiel iba o nieèo ni/Char9Eší ne/Char9Epriemer EÚ (74%) a v Španielsku a Portugalsku sapribli/Char9Ene rovnal priemeru. (Údaje o pristupujúcichkrajinách nie sú k dispozícii.)
Pod¾a údajov posledného prieskumu
27mala väèši-
na podnikov tejto ve¾kosti aj svoju webovskú strán-ku. Viac ne/Char9E podiel podnikov s prístupom nainternet však kolísal podiel podnikov, ktorépou/Char9Eívali internet na predaj svojich výrobkov aleboslu/Char9Eieb: od menej ako 10% v Španielsku, Grécku aPortugalsku po pribli/Char9Ene 30% v Nemecku a v Spoje-nom krá¾ovstve.
V nadchádzajúcich rokoch je potrebné venova/Char9D
zvláštnu pozornos/Char9D:
–vypracovaniu nových politík na podporu inová -
cie, ktoré by uprednostnili poskytovanie kolek -
tívnych podnikate¾ských a technologických
slu/Char9Eieb ovplyvòujúcich inovaèné správanie skupi -
nám firiem pred poskytovaním grantov jednotli -
vým firmám, ktoré obvykle len doèasne zní/Char9Ei
náklady;
–vypracovaniu nových politík na posilnenie inovaè -
nej kapacity malých a stredných podnikov prostred -
níctvom sietí a zoskupení podnikov a zlepšením ich
napojenia na vedomostnú bázu, vrátane univerzít avýskumných stredísk;–podpore rozvoja lokálneho potenciálu slabších re -
giónov v oblasti výskumu a vývoja a ich schopnosti
prispôsobi/Char9D inde vyvinuté technologické výdobytkymiestnym podmienkam a potrebám;
–u¾ahèeniu prístupu výskumných pracovníkov, pod -
nikov a iných subjektov v menej privilegovaných re -
giónoch k špièkovým medzinárodným sie/Char9Dam,
zdrojom nových technológií a potenciálnym partne -
rom pre výskum a vývoj.
Regionálne spravovanie vecí verejných
a inštitucionálna výkonnos/Char9Dv znalostnej ekonomike
Všeobecne sa uznáva, /Char9Ee dobrá verejná správa a fun -
gujúca inštitucionálna štruktúra významne prispievajú
k regionálnej konkurencieschopnosti tým, /Char9Ee u¾ahèujúspoluprácu medzi príslušnými subjektami v štátnomaj súkromnom sektore. Mô/Char9Eu zlepši/Char9D najmä kolektívneprocesy uèenia sa a tvorbu, prenos a šírenie znalostí,èo má zásadný význam pre inováciu. Okrem tohostme¾ujú siete a partnerstvá verejného a súkromnéhosektora a stimulujú tak vznik úspešných regionálnychzoskupení, ako aj regionálnych inovaèných stratégií apolitík. Dôle/Char9Eité sú v menej privilegovaných regió-noch, kde býva systém správy menej uspokojivý a vní -
manie problematiky politiky vedy a technikynedostatoèné, a ktoré pritom stoja pred záva/Char9Enými
ekonomickými, technologickými a sociálnymizmenami.
Výsledky prieskumu a pilotných politických aktivít
28
naznaèujú, /Char9Ee štátna politika mô/Char9Ee ku kvalite správy
prispie/Char9D podporou podnikate¾ských sietí a partnerstievverejného a súkromného sektora, ako aj zlepšeníminštitucionálnej kapacity regionálnych orgánov zod -
povedných za inováciu.
Zriadenie regionálneho rámca spolupráce medzi fir -
mami má rozhodujúci význam najmä pre podporu ino -
vácie v malých a stredných podnikoch. Takáto
spolupráca a vytvorené siete pomáhajú premieòa/Char9D ve -
domosti na ekonomické príle/Char9Eitosti a budova/Char9D vz/Char9Dahy
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
58
1000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
medzi ¾uïmi a organizáciami, ktoré pôsobia ako kata -
lyzátor inovácie.
Skúsenosti ukazujú, /Char9Ee dobrá správa vecí verejných
vy/Char9Eaduje odklon od tradièného prístupu zhora nadolk otvorenejšej forme správy, do ktorej budú zapojenévšetky relevantné subjekty v danom regióne. Takétopartnerstvá by sa mali rozšíri/Char9D do všetkých oblastí poli -
tiky s dopadom na ekonomický, vedecký a sociálny
rozvoj (integrovaný prístup) a v ideálnom prípade bymali vytvori/Char9D dlhodobý horizont politiky (strategickýprístup).
Je zrejmé, /Char9Ee komparatívne výhody, ktoré stimulujú
inováciu a investície, sú rovnako regionálnym zna -
kom, ako národným. Ak majú by/Char9D regióny úspeš -
né, „musia zmobilizova/Char9D svoju vlastnú kombináciu
aktív, zruèností a nápadov, aby mohli sú/Char9Da/Char9Ei/Char9D na glo -
bálnom trhu a rozvinú/Char9D nevyu/Char9Eitý potenciál”
29.
Regionálne samosprávy majú vhodnú strategickú po-
lohu na to, aby to dosiahli, a zvláš/Char9D aby zakladali sietespolupráce verejného a súkromného sektora, ktoré súdôle/Char9Eité pre ekonomický rozvoj zalo/Char9Eený na vedo-mostiach, a vytvorili vhodné ovzdušie pre úèinnú ino-váciu prispôsobenú miestnym potrebám malých astredných podnikov. Zo svojej pozície mô/Char9Eu dobre ko-ordinova/Char9D rozlièné prvky (politiky a inštitúcie) regionál -
neho inovaèného systému, na zaèiatku ktorého stojí
analýza potrieb a hlavných preká/Char9Eok rozvoja miest -
nych firiem, a zvyšova/Char9D povedomie o význame
inovácie.
Národná inovaèná politika pre malé a stredné podniky
sa preto /Char9Da/Char9Eko realizuje bez úzkej väzby na regionál -
ne samosprávy, ktoré detailne poznajú hlavné subjek -
ty zapojené do výskumu a vývoja v regiónoch, ako aj
výrobnú základòu. Politiky zamerané na regionálnuinováciu je zároveò potrebné koordinova/Char9D s hlavnýmisie/Char9Dami národného a medzinárodného výskumu a vý -
voja, vrátane univerzít a výskumných stredísk.
Tieto politiky nie je tie/Char9E mo/Char9Ené úèinne rozvinú/Char9D bez
priamej úèasti súkromného sektora na ich plánovaní arealizácii a bez súhlasu a aktívnej podpory ostatnýchsubjektov zapojených do výskumu a vývoja a inovácie
v regióne — pološtátnych inštitúcií, technologickýchcentier, univerzít a odborových zväzov.
Ochrana /Char9Eivotného prostredia:dosiahnutie cie¾ov z Gothenburgu
Európska rada v roku 2001 na svojom zasadnutí vGothenburgu doplnila lisabonskú stratégiu ekonomic -
kého a sociálneho rozvoja o /Char9Eivotné prostredie ako jej
tretiu vetvu, èím potvrdila odhodlanie dosiahnu/Char9Dudr/Char9Eate¾nos/Char9D. Politika EÚ je teda zameraná na vytvo -
renie tak povediac „plodného kruhu”, v ktorom regio -
nálny rozvoj zni/Char9Euje ekonomické a sociálne rozdiely a
vedie k zlepšeniu /Char9Eivotného prostredia.
Pokia¾ však ide o súèasný stav /Char9Eivotného prostredia,
povahu a rozsah problémov, ktoré ho ohrozujú, aschopnos/Char9D lokálne sa s nimi vysporiada/Char9D, existujú me-dzi èlenskými štátmi a regiónmi znaèné rozdiely
Aj keï sú údaje na regionálnej úrovni neúplné, ukazo-
vatele, ktoré je mo/Char9Ené zostavi/Char9D, majú tendenciu sved-èi/Char9D o pozitívnom vz/Char9Dahu medzi stavom /Char9Eivotnéhoprostredia a ekonomickou a sociálnou výkonnos/Char9Dou.
VodaDostupnos/Char9D èistej vody a ochrana zásob sladkej vody
je faktorom regionálnej konkurencieschopnosti. Mno -
hé ekonomické èinnosti, ako po¾nohospodárstvo, vý -
roba elektrickej energie a cestovný ruch,
spotrebúvajú ve¾ké mno/Char9Estvo vody, prièom odudr/Char9Eania jej zásob a ochrany /Char9Eivotného prostredia zá -
visí ich ïalšia existencia.
V mnohých regiónoch je však voda vzácna a roène vy -
èerpané mno/Char9Estvo dosahuje alebo presahuje kritickú
hranicu (20% alebo viac celkových rezerv) a ohrozujemiestne ekosystémy. Periodické suchá, ako v leteroku 2003, mô/Char9Eu tento tlak zosilni/Char9D. Zrejme najviac po -
stihnuté sú regióny na juhu EÚ, najmä ostrovné regió -
ny, a celý rad z nich je do znaènej miery závislý na
vode z mora alebo na dovoze.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
59
1010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Spotreba vody je zvláš/Char9D vysoká na juhu Európy, v ko -
héznych krajinách a regiónoch Cie¾a 1 v Taliansku. V
mnohých regiónoch Španielska a Grécka presahuje270 litrov na osobu a deò a je pre štátne orgány ve¾kouvýzvou. V pristupujúcich krajinách je spotreba vo vše -
obecnosti pod priemerom EÚ15, ale v Bulharsku
a Rumunsku je podstatne ni/Char9Ešia.
Trvalo udr/Char9Eate¾né hospodárenie s vodou musí vychá -
dza/Char9D z princípu integrovaného riadenia povodia —
v súlade s Rámcovou smernicou o vode — a predpo -
kladá obmedzenie èerpania pod¾a objemu zdrojov,
zaruèenie primeraných cien a zapojenie obyvate¾ovdo riešenia problémov.
Po prijatí Smernice o èistení komunálnych odpado -
vých vôd v roku 1991 sa v EÚ významne investovalo
do budovania a údr/Char9Eby infraštruktúry, v dôsledku èohov poslednom desa/Char9Droèí rekuperácia odpadových vôdvýznamne vzrástla. Výrazné rozdiely medzi krajinamia regiónmi však pretrvávajú. Podiel obyvate¾ov pripo-jených na èistièky odpadových vôd zostáva v regió-noch Cie¾a 1 a kohéznych krajinách relatívne nízkya dosahuje len asi 50% v porovnaní s 80–90% v se-verských krajinách. Ich podiel je tie/Char9E relatívne nízkyv mnohých pristupujúcich krajinách.
OdpadyV EÚ sa roène vyprodukuje 1,3 miliardy ton odpadu,
èo vedie nielen k stratám zdrojov, ale v prípade sklád -
kovania alebo spa¾ovania odpadu namiesto jeho re -
cyklácie, ktorú sa politika spoloèenstva sna/Char9Eí
podporova/Char9D, aj k vá/Char9Enym ekologickým problémom.
Napriek tomu, /Char9Ee ve¾kými producentmi odpadu zostá -
vajú po¾nohospodárstvo a priemysel, objem komunál -
neho odpadu v EÚ15 v poslednom desa/Char9Droèí neustále
narastal, hoci v niektorých èlenských štátoch klesol.
Ka/Char9Edoroène vznikne v EÚ v priemere asi 480 kg ko -
munálneho odpadu na obyvate¾a. V regiónoch Cie¾a 1
ako celku je toto èíslo pribli/Char9Ene rovnaké, ale v kohéz -
nych krajinách je podstatne vyššie (550 kg na obyva -
te¾a). Na druhej strane v pristupujúcich krajinách je tomenej (tesne pod 400 kg), èo èiastoène odrá/Char9Ea ich
ni/Char9Ešiu úroveò reálneho príjmu.
Polovica vyprodukovaného odpadu sa v EÚ ukladá
na skládkach, èo prispieva k zvyšovaniu mno/Char9Estvaskleníkových plynov a in ých emisií. Zatia¾ èo v
EÚ15 je na skládkach ulo/Char9Eených v priemere menejako 300 kg odpadu na obyvate¾a, v kohéznych kraji -
nách je to pribli/Char9Ene 340 kg a v regiónoch Cie¾a 1 ako
celku 380 kg. V pristupujúcich krajinách sú tietohodnoty vyššie. Význam recyklácie, ktorá je príno -
som pre /Char9Eivotné prostredie (a mô/Char9Ee ma/Char9D èistý pozi -
tívny dopad na zamestnanos/Char9D a ekonomickú
aktivitu) a ktorú podporujú viaceré smernice, je stá -
le nízky (mapa 1.12). Politika spoloèenstva upred -
nostòuje v oblasti odpadov podporu prevencie,
recykláciu a opätovné pou/Char9Eitie pred definitívnoulikvidáciou.
Klimatické zmenyKu klimatickým zmenám dochádza pôsobením
skleníkových plynov, kto ré produkuje èlovek a kto-
ré vznikajú predovšetkým z emisií oxidu uhlièitéhopri spa¾ovaní tuhých palív. K najvidite¾nejším dô-sledkom klimatických zmien patria letné vlny horú-èav, ktoré mô/Char9Eu vyvola/Char9D lesné po/Char9Eiare a znièi/Char9Dúrodu, ale tie/Char9E zvýši/Char9D úmrtnos/Char9D (leto roku 2003 jetoho presvedèivou pripom ienkou). Klimatické zme -
ny mô/Char9Eu tie/Char9E zvýši/Char9D frekv enciu extrémnych stavov
poèasia, akými sú suchá, povodne a prudké búrky.Opatrenia prijaté alebo navrhnuté na úrovni spolo -
èenstva, ako napríklad Smernica o integrovanej
prevencii a kontrole zneèistenia a rámcová legisla -
tíva týkajúca sa národných limitov emisií škodlivín
do ovzdušia, umo/Char9Eòujú zodpovedným èinite¾om zo -
h¾adni/Char9D odlišnosti v miestnych podmienkach.
Desa/Char9D zo súèasných 15 èlenských štátov má ïaleko k
dosiahnutiu svojho schváleného podielu na cie¾ovýchobjemoch emisií, ktorým by splnili záväzok vyplývajú -
ci z Protokolu z Kjóta (do roku 2010 zní/Char9Ei/Char9D emisie opro -
ti roku 1990 o 8%). Patria medzi ne všetky kohézne
krajiny. (Predovšetkým v Írsku boli emisie v roku 2001o 31% vyššie ne/Char9E v roku 1990, oproti 13-percentnému
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
60
1020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
61G
0 100 500 km1.12 Kom unálny o dpadulo/_0length.name.substituted_ený na s kládkach
kg na obyvate¾a
< 150
150 - 250
250 - 350
350 - 450
> 450UE14* = 291
E, DE, FR: 1996; DK, EL, LU, AT, PT, FI: 1999;
ES: 2000; IE, IT, SE: 1998; NL:1997
BG, DK: NUTS0BE: NUTS1B * ÚdajeCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
údaje chýbajú Zdroj: Eurostat
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
1030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zvýšeniu povolenému v rokoch 1990 a/Char9E 2008–2012.)
(tabu¾ka A1.10)
V pristupujúcich krajinách klesli v 90-tych rokoch
objemy emisií ove¾a výraznejšie ne/Char9E v EÚ, predo -
všetkým v dôsledku rozsiahleho útlmu /Char9Da/Char9Ekého
priemyslu.
Rozdiely medzi krajinami pokia¾ ide o hlavné zdroje
emisií sú nezanedbate¾né. Zatia¾ èo v pristupujú -
cich krajinách sa výroba energie v dôsledku roz -
siahlejšieho vyu/Char9Eívania tuhých palív podie¾a na
celkových emisiách viac ne/Char9E polovicou, v kohéz -
nych krajinách a vo zvyšku EÚ na òu pripadá menej
ako tretina. Naproti tomu na dopravu pripadá 21%emisií v kohéznych krajinách aj v EÚ15 ako celku(jej podiel v priebehu posledného desa/Char9Droèia vzrás -
tol), ale iba 8% v pristupujúcich krajinách, hoci táto
hodnota sa bude s rastúcim poètom osobných auto -
mobilov a rozvojom cestnej dopravy iste rýchlo zvy-šova/Char9D (tabu¾ka A1.11).
BiodiverzitaZa posledných 100 rokov stratila Európa pribli/Char9Ene
dve tretiny mokradí. Rozširovanie miest na jednejstrane a opúš/Char9Danie pôdy v okrajových oblastiach a vpristupujúcich krajinách v dôsledku hospodárskejreštrukturalizácie na strane druhej predstavuje prebiodiverzitu dlhodobú hrozbu.
Smernica Natura 2000 má chráni/Char9D biotopy a vtáctvo
v Európe vytvorením siete chránených prírodnýchoblastí, ktorá zahàòa vyše 20 000 u/Char9E vyhlásenýchalebo navrhnutých lokalít. Pokrývajú takmer 15%celkovej rozlohy EÚ15 a ich poèet sa po rozšíreníEÚ zvýši.
Normy starostlivosti o /Char9Eivotné prostredie
sú neoddelite¾nou súèas/Char9Dou ekonomickej,sociálnej a teritoriálnej súdr/Char9Enosti
Odlišné normy starostlivosti o /Char9Eivotné prostredie
mô/Char9Eu vytvori/Char9D nové hranice medzi tými, ktorí /Char9Eijúv èistom a zdravom /Char9Eivotnom prostredí a tými, ktorív takom prostredí ne/Char9Eijú. Ak sa budú normy
dodr/Char9Eiava/Char9D, mô/Char9Eu zvýši/Char9D atraktivitu regiónov pre in -
vestorov a zároveò zlepši/Char9D kvalitu /Char9Eivota tamojších
obyvate¾ov.
V EÚ15 mali v minulosti prioritu skôr ekonomické, ne/Char9E
ekologické ciele. Hoci relatívny význam pripisovanýekologickým cie¾om znaène kolísal, vo všeobecnostimala politika súdr/Char9Enosti väèší dopad na ekonomické asociálne ukazovatele, ne/Char9E na /Char9Eivotné prostredie.
Politika súdr/Char9Enosti však aj napriek tomu pomohla
menej prosperujúcim èlenským štátom splni/Char9D eu -
rópske po/Char9Eiadavky na starostlivos/Char9D o /Char9Eivotné
prostredie (najmä smernice v oblastiach, ktorévy/Char9Eadujú vysoké investície do infraštruktúry, ako
nakladanie s odpadom, zásobovanie vodou a èiste -
nie odpadových vôd) a mô/Char9Ee tak pôsobi/Char9D aj v nasle -
dujúcich rokoch, keï sa pozornos/Char9D sústredí na
zneèistenie ovzdušia. Najväèšie obavy sa z tohtoh¾adiska via/Char9Eu k nárastu dopravy — ak toti/Char9E nedô-jde k posunu k ekologicky šetrnejším prostriedkom,hospodársky rast bude naïalej sprevádza/Char9D rastúcemno/Char9Estvo emisií.
To je zvláš/Char9D relevantné pre pristupujúce krajiny, kde
hrozí, /Char9Ee hlad po automobiloch a zlý stav /Char9Eelezníc po-vedie k podstatnému nárastu vyu/Char9Eívania cestnej do -
pravy, a tým aj objemu emisií.
V nasledujúcich rokoch je potrebné venova/Char9D zvláštnu
pozornos/Char9D udr/Char9Eate¾nému rozvoju, najmä:
–prostredníctvom pomoci novým èlenským štátom
pri dôslednom dodr/Char9Eiavaní acquis, predovšetkýmsmerníc o nakladaní s odpadmi, zásobovaní vodou,èistení komunálnych odpadových vôd a kvaliteovzdušia, ktoré si vy/Char9Eiada znaèné investície;
–podporou rozvoja ekopriemyslu a vyu/Char9Eívania èistej -
ších technológií, hlavne v malých a stredných
podnikoch;
–revitalizáciou spustnutých priemyselných lokalít
namiesto budovania nových lokalít na zelenej lúke;
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
62
1040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–stimuláciou k vyu/Char9Eívaniu èistejších vozidiel a spô -
sobov dopravy, ako aj obnovite¾ných zdrojov
energie;
–poskytovaním pomoci regiónom, ktoré sú najviac
vystavené riziku /Char9Eivelných pohrôm, pri príprave pre -
ventívnych opatrení;
–podporou spolupráce medzi èlenskými štátmi, regi -
ónmi a miestnymi samosprávami;
–zaistením adekvátneho hospodárenia s vodou, na -
kladania s odpadmi a dostatoènej ochrany prírod -
ných zdrojov v zemepisne znevýhodnených
oblastiach, èím sa zvýši ich atraktivita pre rozvojpodnikania a pre investície z iných oblastí.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
631 Tie, v ktorých bol zaèiatkom 90-tych rokov hrubý národný produkt na obyvate¾a pod 90% priemeru EÚ.
2 Pozri Ekonomické prognózy Európskej komisie, jeseò 2003.3 Regionálne údaje týkajúce sa HDP na obyvate¾a existujú iba do roku 2001.4 Tieto údaje nezoh¾adòujú úèinok zjednotenia Nemecka a podstatný rast HDP v nových spolkových krajinách Nemecka v rokoch 1991
a/Char9E 1994.
5 Pozri Európska komisia: Zamestnanos/Char9D v Európe za rok 2002 a Správa o európskej konkurencieschopnosti za rok 2002.6 OSN, Demografické prognózy, 20027 Osoby vystavené riziku chudoby sú definované ako osoby s „ekvivalizovaným príjmom” (ktorý zoh¾adòuje ve¾kos/Char9D a zlo/Char9Eenie
domácnosti) pod 60% priemernej národnej úrovne.
8 Pri porovnávaní relatívneho rizika chudoby pod¾a typu domácností je potrebné zoh¾adni/Char9D obmedzenú vypovedaciu hodnotu
niektorých údajov. Zvláš/Char9D údaje o príjmoch neobsahujú relatívne nájomné – èi/Char9Ee finanèné prostriedky ušetrené osobami, ktoré svojeobydlie vlastnia – alebo výnosy z úroku. Obe tieto polo/Char9Eky budú ma/Char9D tendenciu zni/Char9Eova/Char9D relatívne riziko chudoby u starých ¾udí, uktorých je väèšia pravdepodobnos/Char9D, /Char9Ee miesto, kde /Char9Eijú, vlastnia (hoci rozsah vlastníctva v jednotlivých krajinách kolíše), a èasto majúúspory, ktoré vynášajú úrok.
9 Pozri najmä „Regióny: Štatistická roèenka, 2003, Európska komisia, Luxemburg, „Úèty domácností”.10 Z h¾adiska poètu obyvate¾ov, atraktivity pre podnikanie a odvetví hospodárskej èinnosti bolo v rozšírenej EÚ preskúmaných celkom
1595 mestských oblastí s poètom obyvate¾ov nad 50 000.
11 Škótska vysoèina a ostrovy s hustotou osídlenia tesne nad 9 obyvate¾ov na km
2sú jediným ïalším regiónom mimo Švédsko a Fínsko,
kde je hustota obyvate¾stva ni/Char9Ešia ne/Char9E 10 obyvate¾ov na km2.
12 Rast HDP bol v tomto období relatívne nízky tie/Char9E na Škótskej vysoèine a ostrovoch, kde klesla zamestnanos/Char9D aj poèet obyvate¾ov.13 Hustota sa meria pomocou zlo/Char9Eeného indexu, ktorý oznaèuje vybavenos/Char9D regiónu (aritmetický priemer pomerov då/Char9Eky ciest k rozlohe
a poètu obyvate¾ov), vyjadreného v pomere k priemeru EÚ.
14 Smernice európskej stratégie zamestnanosti odporúèajú, aby bol vo vhodne umiestnených jasliach a predškolských zariadeniach
zaistený dostatoèný poèet miest tak, aby umo/Char9Enili /Char9Eenám, ktoré chcú, pracova/Char9D.
15 Pozri Èas/Char9D 2. ni/Char9Ešie.16 Pozri Zamestnanos/Char9D v Európe, 2002, str. 115-133.17 Cie¾ stanovený na stretnutí na najvyššej úrovni v Lisabone je zní/Char9Ei/Char9D do roku 2010 podiel osôb s nízkym stupòom vzdelania vo veku 18
a/Char9E 24 rokov, ktoré nepokraèujú v štúdiu, na polovicu.
18 Údaje z Prieskumu ïalšieho odborného vzdelávania, Eurostat, 2002.19 Za štátnu pomoc sa pova/Char9Eujú priame transferové platby podnikom vo forme grantov, daòových výnimiek, kapitálových vstupov,
zvýhodnených pô/Char9Eièiek, daòových odkladov a záruk a sú vyèíslené tak, aby pre údaje o zlo/Char9Eke štátnej pomoci existoval jednotnýporovnate¾ný ukazovate¾ pre všetky krajiny.
20 Regionálny rozmer Európskeho výskumného priestoru, COM(2001) 549 final.21 Pod¾a nedávneho prieskumu v podnikoch v Grécku, Španielsku a Portugalsku bola väèšina mana/Char9Eérov toho názoru, /Char9Ee špièková
technika, ktorú by potrebovali, je ¾ahšie dostupná v iných krajinách, ne/Char9E u nich doma.
22 Odhady vychádzajú z údajov Prieskumu pracovnej sily o ve¾kosti miestnej jednotky a boli zosúladené s údajmi o ve¾kosti podnikov
pod¾a Štatistiky o štruktúre podnikov.
23 Innobarometer 2001 - Flash Eurobarometer 100, 2002.24 Pozri dokument „Produktivita: K¾úè ku konkurencieschopnosti európskych ekonomík a podnikov”, COM (2002) 262 final, z ktorého
vyplýva, /Char9Ee èistá tvorba pracovných miest sa v EÚ v rokoch 1995 a/Char9E 2000 sústredila v sektoroch špièkových technológií a sektorochvy/Char9Eadujúcich vysokú úroveò vzdelania, str. 13.
1050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
6425 Údaje z materiálu Európskej komisie Regulaèný telekomunikaèný balík – VIII. implementaèná správa – Príloha 1, december 2002.
26 Keï/Char9Ee je èím ïalej jasnejšie, /Char9Ee konkurenèné ponuky ADSL sa do „nerentabilných” a okrajových regiónov Európy s najväèšou
pravdepodobnos/Char9Dou nerozšíria, vlády a regionálne samosprávy stoja pred problémom, ako zabezpeèi/Char9D širokopásmové pripojeniev týchto oblastiach. Zazneli návrhy, /Char9Ee riešenie pre od¾ahlejšie oblasti poskytne technológia na báze bezdrôtového spojenia, ktoránepredpokladá vysoké technické náklady. Avšak technológia nie je zadarmo, keï/Char9Ee musí vyu/Char9Eíva/Char9D buï satelitnú alebo pozemnú sie/Char9D,ktoré vy/Char9Eadujú poèiatoèné aj be/Char9Ené náklady. Bezdrôtová technológia však napriek tomu ponúka aspoò šancu na preklenutiedigitálnej priepasti medzi regiónmi.
27 Hodnotiaca správa e-Európa, COM(2002) 62 final, 2002.28 Regionálne inovaèné stratégie financované štrukturálnymi fondmi.29 Závery predsedu, Stretnutie OECD na vysokej úrovni, Martigny, Švajèiarsko, júl 2003.
1060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Štatistická príloha k 1. èasti
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti65
1070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
66A1.2 Pohyb HDP, zamestnanosti, produktivity a obyvate¾stva v skupinách regiónov Cie¾a 1, 1994-2001
Roèný priemerný pohyb v %
HDP Zamestnané
osobyHDP/zamestnané
osobyPoèet
obyvate¾ovHDP na
obyvate¾a
Všetky regióny Cie¾a 1 3,0 1,4 1,6 0,0 2,8
P TaE L 3,5 1,2 2,3 0,4 3,1
IE 9,3 5,0 4,0 1,0 8,2
ES - regióny Cie¾a 1 3,4 2,9 0,5 0,4 3,0
ES - regióny mimo Cie¾ 1 3,6 2,6 1,0 0,4 3,2
DE - regióny Cie¾a 1 1,7 -0,3 2,0 -0,5 2,2
DE - regióny mimo Cie¾ 1 1,6 0,8 0,8 0,3 1,3
IT - regióny Cie¾a 1 1,9 0,3 1,6 0,0 1,9
IT - regióny mimo Cie¾ 1 2,1 1,2 0,9 0,3 1,8
Ïalšie regióny Cie¾a 1 2,4 1,7 0,6 0,1 2,2
EÚ15 2,5 1,3 1,2 0,3 2,2
Zdroj: Eurostat, Regionálne úèty a výpoèty GR REGIO
A1.3 Štatistický efekt v regiónoch Cie¾a 1 (pod¾a HDP na obyv. v PPS, priemer za obdobie 1999-2001)
V EÚ15 V EÚ15 V N10 V EÚ25
Všetky premenné v pomere k priemernému HDP na obyvate¾a v EÚ15 alebo
EÚ25 ako je uvedené:EÚ15 EÚ25 EÚ25 EÚ25
Poèet regiónov pod 75% priem. HDP/obyv. 50 33 36 69
Poèet obyvate¾ov v týchto regiónoch (v mil.) 73 54 69 123
Poèet obyvate¾ov ako % EÚ15/N10 19,2 14,2 92,4
Poèet obyvate¾ov ako % EÚ25 11,9 15,2 27,1
Priem. HDP/obyv. (PPS) týchto regiónov ako % priem. EÚ15/EÚ25 65,1 69,3 46,0 56,2
N10: nové èlenské štáty
Zdroj: Eurostat, Regionálne úèty a výpoèty GR REGIOA1.1 Zamestnanos/Char9D v EÚ15, 1996 a 2002
% obyv. v prod. Veku
1996 2002
EÚ15 59,9 64,2
Ïalšie èlenské štáty 61,7 65,1
Kohézne krajiny 51,5 60,2
Grécko 54,9 56,9
Španielsko 47,6 58,4
Írsko 54,9 65,0
Portugalsko 62,3 68,6
Zdroj: Eurostat, Prieskum PS
1080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
67A1.4 Štruktúra miery zamestnanosti v pristupujúcich krajinác h a v EÚ, 2002
% zamestnaného obyvate¾stva vo veku 15-64 rokov
A.
Pristupujúce
krajinyB.
Regióny
Cie¾a 1C.
Regióny mimo
Cie¾ 1Rozdiel
B-ARozdiel
C-A
Po¾nohospodárstvo 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Baníctvo, plyn., energ. priem., vodohosp. 1,9 0,7 0,7 -1,2 -1,2
Základný spracovate¾ský priemysel 8,9 6,5 7,8 -2,4 -1,1
Chemický priemysel a rafinérie 0,6 0,4 1,0 -0,2 0,4
Strojársky priemysel 2,8 1,7 4,5 -1,1 1,7
Stavebníctvo 3,4 6,4 4,8 3,0 1,4
Základné slu/Char9Eby 14,2 17,4 20,5 3,2 6,3
Vyspelé slu/Char9Eby 3,3 4,3 9,1 1,0 5,8
Komunálne slu/Char9Eby 6,9 7,4 11,4 0,5 4,5
Verejná správa 3,4 4,8 4,9 1,4 1,5
Celková miera zamestnanosti 56,2 54,9 66,7 -1,3 10,5
Po¾nohospodárstvo 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Priemysel 17,7 15,8 18,8 -1,9 1,1
Slu/Char9Eby 27,8 34,0 45,9 6,2 18,1
Zdroj: Eurostat, Prieskum PS
A1.5 Miera nezamestnanosti v EÚ15, 1996 a 2002
% pracovnej sily
1996 2002
EÚ15 10,7 7,8
Ïalšie èlenské štáty 9,5 7,5
Kohézne krajiny 17,0 9,6
Grécko 9,7 10,0
Španielsko 22,3 11,4
Írsko 11,9 4,3
Portugalsko 7,4 5,1
Zdroj: Eurostat, Prieskum PS
1090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
68
A1.6 Obyvate¾stvo ohrozené chudobou, 2000*
% domácností v rámci ka/Char9Edého typu
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EÚ15
Bez detí Slobodné dospelé osoby vo
veku 30-64 rokov14,6 35,0 18,8 15,0 21,0 17,7 33,0 16,0 10,2 18,9 12,7 28,0 30,7 24,1 21,2 17,8
Slobodné dospelé osoby >64 27,0 40,0 19,0 38,0 43,0 27,0 79,0 29,0 7,0 3,0 35,0 46,0 45,0 17,0 35,0 29,0
Dvojica - aspoò jedna osoba
>6426,0 22,0 7,0 36,0 24,0 16,0 37,0 14,0 8,0 5,0 18,0 32,0 8,0 4,0 17,0 16,0
Dvojica - obe osoby <65 8,0 5,0 8,0 17,0 14,0 11,0 14,0 12,0 6,0 4,0 10,0 13,0 5,0 5,0 9,0 10,0
3 dospelé osoby 8,0 7,0 5,0 18,0 8,0 12,0 8,0 15,0 5,0 9,0 7,0 10,0 10,0 : 5,0 9,0
S de/Char9Dmi Slobodná dospelá osoba 25,0 10,0 36,0 37,0 42,0 35,0 42,0 23,0 35,0 45,0 23,0 39,0 11,0 16,0 50,0 35,0
Dvojica 8,9 4,9 11,0 14,0 24,7 14,4 26,2 21,7 16,2 11,2 10,2 20,2 5,0 7,2 15,8 15,7
3 dospelé osoby 15,0 4,0 11,0 23,0 18,0 14,0 10,0 24,0 26,0 18,0 9,0 23,0 7,0 : 13,0 16,0
Všetky domácnosti 13,0 11,0 11,0 20,0 19,0 15,0 21,0 19,0 12,0 11,0 12,0 20,0 11,0 10,0 17,0 15,0
* Domácnosti s príjmom na èlena ni/Char9Eším ne/Char9E 60% mediánov ej hodnoty príjmu domácnosti príslušnej krajiny.
Zdroj: Eurostat, ECHP, november 2003
1100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
69A1.7 Skladba domácností ohrozených chudobou, 2000*
% všetkých domácností ohrozených chudobou
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EÚ15
Domácnosti ohrozené chudobou
Bez detí Slobodné dospelé osoby vo
veku 30-64 rokov5,0 19,8 16,0 2,0 3,0 6,9 6,0 2,0 5,0 15,0 8,0 1,0 33,0 32,7 8,2 9,0
Slobodné dospelé osoby >64 11,0 16,8 13,0 8,8 6,0 7,8 14,0 7,1 3,0 2,0 17,0 6,1 23,0 10,9 14,3 10,0
Dvojica - aspoò jedna osoba
>647,0 9,9 8,0 5,9 5,0 7,8 3,0 4,0 7,0 7,0 9,0 4,0 6,0 7,9 8,2 7,0
Dvojica - obe osoby <65 24,0 24,8 6,0 20,6 11,0 11,8 9,0 7,1 6,0 4,0 10,0 12,1 6,0 4,0 11,2 10,0
3 dospelé osoby 7,0 5,0 8,0 18,6 9,0 8,8 5,0 19,2 7,0 7,0 10,0 10,1 7,0 0,0 4,1 9,0
S de/Char9Dmi Slobodná dospelá osoba 6,0 2,0 7,0 2,9 3,0 7,8 5,0 1,0 4,0 15,0 5,0 3,0 3,0 12,9 17,3 7,0
Dvojica 30,0 18,8 29,0 24,5 37,0 41,2 45,0 38,4 43,0 39,0 26,0 32,3 18,0 31,7 29,6 34,0
3 dospelé osoby 10,0 3,0 13,0 16,7 26,0 7,8 13,0 21,2 25,0 11,0 15,0 31,3 4,0 0,0 7,1 14,0
Všetky domácnosti 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* Domácnosti s príjmom na èlena ni/Char9Eším ne/Char9E 60% mediánov ej hodnoty príjmu domácnosti príslušnej krajiny.
Zdroj: Eurostat, ECHP, november 2003
1110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
70
A1.8 Oblasti s geografickými obmed zeniami: hlavné ukazovatele, 2001
Ostrovy (1) Najod¾ahlejšie
regiónyRiedko osídlené
regióny (2)Priemer EÚ15 (2) Regióny
Cie¾a 1 (2)Horské oblasti (3)
EÚ 15 (3, 4) N12 (5)
Celkový poèet obyvate¾ov (tis. obyv.) 9423 3943 2122 379604 82912 66789 18541
Rozloha (km2) 94466 99638 424022 3243415 1027018 1322910 240960
Hustota obyvate¾stva (obyv./km2)
Priemer 99,8 39,6 5,0 117,0 80,7 50,5 76,9
Minimum 8,5 2,0 3,3 2,0 2,0 : :
Maximum 336,5 343,3 9,7 8648,1 4571,0 : :
HDP/na obyvate¾a (PPS) (EÚ-15=100)
Priemer 71,7 68,4 87,6 100,0 67,1 : :
Minimum 60,0 48,2 75,7 48,2 48,2 : :
Maximum 141,6 78,4 96,8 263,4 94,7 : :
Miera nezamestnanosti (%)
Priemer 16,1 16,1 10,4 7,8 14,2 8,9 12,1
Minimum 2,9 2,5 5,9 2,5 2,5 : :
Maximum 20,1 29,3 14,1 29,3 29,3 : :
Zamestnanos/Char9D pod¾a sektorov
(% z celk. zam.)
Po¾nohospodárstvo 10,5 5,3 6,4 4,0 9,0 5,6 15,8
Priemysel 20,8 19,4 24,6 28,2 28,2 34,3 37,2
Slu/Char9Eby 68,7 75,3 69,0 67,7 62,8 60,1 47,0
1. ostrovné regióny úrovne NUTS 2 alebo NUTS 3
2. vymedzené na úrovni NUTS 23. údaje o nezamestnanosti nezahàòajú EL, údaje o zamestnanosti nezahàòajú ES a EL
4. údaje o zamestnanosti nezahàòajú francúzske zámorské departementy5. údaje o nezamestnanosti a zamestnanosti sa týkajú iba BG, CZ, HU, RO, SI, SKZdroj: všetky údaje z EUROSTAT-u, okrem Horsk ých regiónov zo štúdie “Horské oblasti”’, (vypraco vanej na úrovni NUTS 5) upravenej tak, aby bola porov nate¾ná s údajmi Eurostatu
1120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
71A1.9 Štátna pomoc na výskum a vývoj a spraco vate¾ský priemysel, priemer za obdobie 1999-2001
Štátna pomoc
spracovate¾skému
priemysluŠtátna pomoc na
výskum a vývoj v
spracovate¾skom
priemysleZamestnanos/Char9D v
spracovate¾skom
priemysleŠtátna pomoc spracovate¾skému
priemyslu na zamestnanca v sektoreŠtátna pomoc na výskum a vývoj na
zamestnanca v spracovate¾skom
priemysleŠtátna pomoc na
výskum a vývoj ako
% celkovej štátnej
pomoci
spracovate¾skému
priemyslu
mil. eur mil. eur 1000 eur/zamestnané
osobyIndex,
EÚ15=100eur/zamestnané
osobyIndex,
EÚ15=100%
EÚ15 23460 4513 30077 780 100 150 100 19,2
BE 639 152 652 979 125 234 156 23,9
DK 770 81 436 1766 226 186 124 10,5
DE 8733 1500 8105 1077 138 185 123 17,2
EL 490 7 605 809 104 12 8 1,4
ES 1100 286 2914 378 48 98 65 25,9
FR 3898 830 3779 1032 132 220 146 21,3
IE 498 18 302 1650 212 59 40 3,6
IT 3842 710 5161 745 95 138 92 18,5
LU 35 7 33 1066 137 225 150 21,1
NL 651 176 1059 615 79 166 111 27,0
AT 454 219 672 676 87 326 217 48,2
PT 231 27 966 239 31 28 19 11,7
FI 391 154 452 865 111 341 228 39,5
SE 405 67 768 527 68 87 58 16,5
UK 1323 279 4173 317 41 67 45 21,1
Zdroj: GR pre hospodársku sú/Char9Da/Char9E, Výsledková tabu¾a štátnej pomoci
1130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
72A1.10 Emisie skleníkových plynov, 2000
Index,
východiskový rok
1990=100*Cie¾ová
hodnota - Kjóto
EÚ15 96,0 92,0
BE 106,0 92,5
DK 99,0 79,0
DE 81,0 79,0
EL 124,0 125,0
ES 135,0 115,0
FR 98,0 100,0
IE 124,0 113,0
IT 104,0 93,5
LU 55,0 72,0
NL 103,0 94,0
AT 103,0 87,0
PT 130,0 127,0
FI 96,0 100,0
SE 98,0 104,0
UK 87,0 87,5
N10 69,0 :
BG 49,4 92,0
CY 140,0 :
CZ 76,4 92,0
EE 45,4 92,0
HU 82,4 92,0
LT 46,3 92,0
LV 34,1 92,0
MT 129,0 :
PL 68,1 92,0
RO 61,9 94,0
SI 99,3 94,0
SK 66,9 92,0
* Pod¾a ekvivalentov CO2; èísla kurzívou sú predbe/Char9Ené odha -
dy Eurostat-u
Zdroj: Európska agentúra /Char9Eivotného prostredia (EEA) a Eu -
rostatA1.11 Emisie skleníkových plynov pod¾a
sektorov všeobecne, 2001
% celkových emisií
N10 Kohézne
krajinyEÚ15
Energetika a príbuzné
odvetvia53,0 31,0 29,0
Priemysel 17,0 21,0 21,0
Doprava 8,0 21,0 21,0
Po¾nohospodárstvo 9,0 13,0 10,0
Odpad 4,0 4,0 3,0
Iné 9,0 10,0 16,0
Zdroj: Európska agentúra /Char9Eivotného prostredia (EEA)
1140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:01:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
73A1.1 Zamestnanos/_0length.name.substituted_pod¾a odvetví, 2002
Po¾nohospodárstvo PriemyselSluby/_0length.name.substituted_
% celkového poètu pracovných miest
< 1,971,97 - 3,183,18 - 5,285,28 - 9,96>= 9,96údaje chýbajúEU27 = 7,0 Zdroj: Eurostat250 1250 km
% celkového poètu pracovných miest
< 22,7322,73 - 26,4926,49 - 30,5830,58 - 33,85>=33, 85 údaje chýbajúEU27 = 28,9% celkového poètu pracovných miest
< 56,256,2 - 62,4462,44 - 67,8967,89 - 73,54>= 73,54údaje chýbajúEU27 = 64,1
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
1150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
74A1.2 HDP na zamestnanú osob u(v euro), 2001
Index, EÚ25=100
<2 5
2 5-5 0
50 - 100100 - 120
120 - 130
>= 130BE, NL: NUTS0
Zdroj: Eurostat a národné štatistické úrady
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
údaje chýbajú
1160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
750 100 500 kmCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
A1.3Pohyb v poète obyvate ¾ov v produktívnom ve ku(15-64), 2000 -2025
Celkový pohyb v %
<-8,1
-8,1–-3,42
-3,42–0,48
0,48–3,97
>= 3,97EU27 =-3,5
BG , CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
Zdroj: Eurostat a OSN
©EuroGeograph ics Zdru/_0length.name.substituted_en ie pre adm inistratívne hran iceúdaje chýbajú
1170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
760 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.4 Po hyb v poète seniorov (6 5+), 2000-202 5
Celkový pohyb v %
< 27,41
27,41 - 36,9
36,9 - 44,97
44,97 - 57,49
>= 57,49EU27 = 40,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS 0
Zdroj: Eurostat a OSN
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hraniceúdaje chýbajú
1180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:05Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
77A1.5Poten ciálnacestnádostupnos/_0length.name.substituted_, 2001EUROP EANSPAT IAL PLA NNIN G
OBS ERVAT IONN E TWORK
0 100 500 kmIndex dostupnost i,EÚ27=100
0<20
20<40
40<60
60<80
80<100
100<120
120<140
140<160
160<180
1 8 0av iacZdroj: databá zaESPON
Pôvod údajov: Spiekermann &Wegener
Táto mapa nutne nevyjadruje ná zor Mon itorovac ieh
o výboru ESPON(S&W)
©EuroGeograph ics Zdru/_0length.name.substituted_en ie pre adm inistratívne hran ice
1190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:07Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
78A1.6 Poten ciálna elezni ènádostupnos/_0length.name.substituted_, 2001 /_0length.name.substituted_EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
0 100 500 kmIndex dostupnosti, EÚ27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 a viacZdroj: databá zaESPON
Pôvod údajov: Spiekermann &Wegener
Táto mapa nutne nevyjadruje ná zor Monitorovacieh
o výboru E SPON(S&W)
© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
1200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:12Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
79A1.7 Poten ciálnaletecká d ostupnos/_0length.name.substituted_, 2001EUROP EANSPAT IAL PLA NNIN G
OBS ERVAT IONN E TWORK
0 100 500 kmIndex dostupnost i,EÚ27=100
0<20
20<40
40<60
60<80
80<100
100<120
120<140
140<160
160<180
1 8 0av iacZdroj: databá zaESPON
Pôvod údajov: Spiekermann &Wegener
Táto mapa nutne nevyjadruje ná zor Mon itorovac ieh
o výboru ESPON(S&W)
©EuroGeograph ics Zdru/_0length.name.substituted_en ie pre adm inistratívne hran ice
1210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
800 100 500 kmCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
A1.8Osoby s predèasne ukonèenouškolskoudochád zkou, 2002
% obyvate¾ov vo ve ku1 8-24rokov
<7,7
7,7-11,1
11,1 -14,3
14,3-21
>= 21
údaje chýbajúEU27 =16,4
Osoby vo ve ku1 8-24rokov
so stredoš kolským v zdelaním be zmatur ity,
ktoré nepo kraèujú vo v zdelávan íalebo
odbornej príprave
Zdroj: Eurostat
©EuroGeograph ics Zdru/_0length.name.substituted_en ie pre adm inistratívne hran ice
1220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
81gReoiGIS geoiGISR
0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.9 Patentové prihlášky na EPÚ, priemer za ob dobie 1999-2001
Poèet prihlášok na milión obyvate¾ov
< 10,89
10,89 - 63,28
63,28 - 111,29
111,29 - 200,24
>= 200,24EU27 = 120,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
EPÚ: Európsky patentový úrad
Zdroj: Eurostat
© EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
1230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1. èas/Char9D — Súdr/Char9Enos/Char9D, konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a rast
82
1240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
2. èas/Char9D — Vplyv politík
èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
Obsah
Úvod ............................................8 4
Dôsledky národných politík pre verejné výdavky .........................8 4
Regionálny dopad vládnych výdavkov ..............................8 7
Daòová politika a regionálny HDP ................................9 1
Politika regionálneho rozvoja v èlenských štátoch ........................9 6
Štatistická príloha k 2. èasti ...................................1 0 1
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti83
1250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
V tejto èasti správy sa budeme zaobera/Char9D, po prvé,
preskúmaním regionálneho dopadu národných politíktýkajúcich sa verejných výdavkov a spôsobom ich fi -
nancovania v rozlièných èastiach únie. Po druhé, me -
chanizmami, ktoré existujú v jednotlivých krajinách na
prerozdelenie príjmov medzi regiónmi a na zmenše -
nie rozdielov vo výkonnosti ekonomiky v jednotlivých
regiónoch. Po tretie, vzh¾adom na potenciálnedôle/Char9Eitý dopad na posilnenie miestnych ekonomík bu -
deme skúma/Char9D pomerný rozsah priamych zahraniè -
ných investícií (PZI) v rámci EÚ a v pristupujúcich
krajinách a hodnoti/Char9D, do akej miery národné aregionálne vlády mô/Char9Eu ovplyvni/Char9D ich umiestnenie.
Dôsledky národnýchpolitík pre verejné výdavky
Prakticky všetky funkcie vlády, ktoré súvisia s verejný-mi výdavkami, majú dôsledky pre regionálnu rovnová-hu v tom zmysle, /Char9Ee príslušné výdavky súvynakladané v jednom alebo druhom regióne beztoho, aby nutne išlo o zámerné politické rozhodnutierealizova/Char9D investíciu na konkrétnom mieste. Je po-trebné zdôrazni/Char9D, /Char9Ee tieto funkcie majú dopad i na jed -
notlivé oblasti v rámci regiónov, preto/Char9Ee i na tejto
úrovni fungujú rovnaké autonómne mechanizmy, akov rámci krajiny ako celku.
Objem prostriedkov vynalo/Char9Eených na takéto politiky
mnohonásobne prekraèuje výdavky financovanéštrukturálnymi fondmi, tak/Char9Ee potenciálny úèinok naekonomickú a sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D v rámci èlenskýchštátov je podstatne vyšší. Ako ukazujeme ni/Char9Ešie,významným efektom národných politík verejných vý -
davkov a spôsobu ich financovania je podpora úrovne
príjmov v menej prosperujúcich regiónoch. Tieto poli -
tiky sa však poväèšine na regióny priamo nezameria -
vajú, aj keï majú dopad na regionálnu rovnováhu.
Zameriavajú sa skôr na neodkladné sociálne problé -
my a podporu príjmov, ne/Char9E na posilnenie konkuren -
cieschopnosti, od ktorej sa situácia odvíja.Medzi politikou súdr/Char9Enosti EÚ, ktorá sa sústreïuje na
riešenie zásadnejších štrukturálnych nedostatkov,a uvedenými národnými politikami preto jestvuje skôrkomplementarita, ne/Char9E konflikt. Štrukturálne fondy taknapriek svojmu relatívne malému objemu zohrávajúv boji proti regionálnym rozdielom a v posilòovanísúdr/Char9Enosti rozhodujúcu úlohu.
Verejné výdavky a súdr/Char9Enos/Char9D
Aj politiky, ktoré sa výdavkov priamo netýkajú, mávajúna výdavky a ich prostredníctvom na súdr/Char9Enos/Char9D ne -
priamy dopad. V rámci EMÚ je za menovú politiku
zodpovedná Európska centrálna banka a národnévlády majú na starosti fiškálnu politiku. Jedným z cie -
¾ov fiškálnej politiky je pomôc/Char9D udr/Char9Ea/Char9D ekonomickú sta -
bilitu, podpori/Char9D menovú politiku tak, aby mohla prispie/Char9D
k rastu. Filozofia Paktu stability a rastu uskutoèòova -
ná v èase zjednocovania meny, spoèíva v ponechaní
automatických stabilizátorov, aby vo¾ne pôsobili po-èas ekonomického cyklu, a zároveò v udr/Char9Eanírozpoètovej disciplíny v ostatných oblastiach akotrvalého charakteristického znaku EMÚ.
Na rozdiel od strany príjmov, jedinou polo/Char9Ekou na
strane výdavkov rozpoètu, u ktorej sa oèakáva auto-matická reakcia na cyklické výkyvy, sú výdavky súvi-siace s nezamestnanos/Char9Dou. V priebehu nieko¾kýchnasledujúcich desa/Char9Droèí vyvinie postupné starnutiepopulácie na verejné výdavky znaèný tlak. Finanènádisciplína, spoèívajúca vo všeobecnom obmedzenírastu výdavkov, je spôsobom, ako zaruèi/Char9D fiškálnuudr/Char9Eate¾nos/Char9D v budúcnosti.
Táto èas/Char9D správy sa priamo nezaoberá všeobecnými
makroekonomickými výsledkami, hoci stoja v pozadínajnovších tendencií v celkových verejných výdav -
koch a príjmoch v èlenských štátoch, ako aj zmien
v skladbe verejných výdavkov. Poznatky o dopadochfiškálnej konsolidácie na jednotlivé regióny a sociálneskupiny sú nedostatoèné. Zatia¾ èo fiškálna konsoli -
dácia viedla s klesajúcimi úvermi k zní/Char9Eeniu platieb
úrokov z dlhu, èím sa potenciálne uvo¾nili finanènézdroje na iné, sociálne a ekonomicky prospešnejšie
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
84
1260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
programy, stlaèila tie/Char9E smerom dolu celkovú úroveò
výdavkov.
Aj keï v dôsledku tohto tlaku výdavky v pomere k HDP
vo všeobecnosti klesli, prísnejšie obmedzenia reálneznamenajú väèšiu motiváciu k zvýšeniu kvality výdav -
kových programov, hoci otázka, do akej miery sa toprejavilo v podobe úèinnejších politík regionálnejsúdr/Char9Enosti, zostáva nezodpovedaná. Fiškálne úpravyokrem toho mohli krátkodobo zbrzdi/Char9D ekonomickú ak -
tivitu, pravdepodobne na úkor slabších regiónov. Fiš -
kálna konsolidácia však mô/Char9Ee i v krátkodobejperspektíve rast posilni/Char9D, ak sa realizuje vhodnýmspôsobom a ak ju sprevádza štrukturálna reforma.V dlhodobej perspektíve sa dá oèakáva/Char9D, /Char9Ee stabilnémakroekonomické prostredie, ktoré EMÚ a s òou sú -
visiace politiky vytvoria, bude na rast pôsobi/Char9D priazni -
vo. Tým získajú všetky regióny, napriek tomu, /Char9Ee sakvôli súèasnému hospodárskemu útlmu zvýšenétempo rastu zatia¾ nedostavilo.
Vládne výdavky zaznamenali v EÚ v posledných ro-
koch celkovo znaèný pokles. V rokoch 1995 a/Char9E 2002klesli v priemere z tesne nad 51% HDP èlenských štá-tov na hodnotu tesne nad 47%, prièom k urèitému zvý-šeniu došlo len v Portugalsku (a to iba o 1percentuálny bod) (graf 2.1 a tabu¾ka A2.1). Tento po-kles bol výrazne hlbší, ne/Char9E zní/Char9Eenie platieb úrokovz dlhu v celej EÚ (o 2 percentuálne body). V Taliansku,kde tieto platby v roku 1995 dosahovali 12% HDP akde bolo zní/Char9Eenie zvláš/Char9D ve¾ké (takmer 6 percentuál -
nych bodov), sa celý pokles odrazil v ni/Char9Ešíchvýdavkoch.
Zatia¾ èo objem štátnych výdavkov sa v EÚ zní/Char9Eil vý -
razne, štátne príjmy z daní a iných zdrojov v pomere
k HDP poklesli iba mierne, èo znamená všeobecnézachovanie daòových sadzieb. S výnimkou Írska, kdebol rast HDP výnimoène vysoký, neklesli príjmyv /Char9Eiadnom èlenskom štáte o viac ne/Char9E 2% HDP a v 6krajinách sa zvýšili. Rozpoètové schodky sa takv rámci únie zní/Char9Eili a v rade prípadov bolitransformované na prebytky.
Zmeny v štruktúre štátnych výdavkov
Okrem poklesu úrokových platieb z dlhu sa tie/Char9E v po -
sledných rokoch v pomere k HDP zní/Char9Eili štátne výdav-ky na transferové platby, èi u/Char9E jednotlivcom alebopodnikom. V rokoch 1995 a/Char9E 2002 sa výdavky na soci-álne dávky (tesne nad 16% HDP v EÚ ako celku)zní/Char9Eili v priemere o takmer 1% HDP, napriek starnúcejpopulácii a rastúcemu poètu dôchodcov. Totozní/Char9Eenie bolo sèasti zapríèinené zní/Char9Eením nezamest-nanosti, ale odrá/Char9Ea tie/Char9E všeobecnú tendenciu obme-dzova/Char9D rast sociálnych dávok všade, kde je to mo/Char9Ené.Zni/Char9Eovanie sociálnych dávok v EÚ však nemalo v/Char9Eiadnom prípade všeobecný ráz a v Taliansku došlo k
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
85010203040506070
SE DK FR AT BE FI IT NL EÚ15 EL DE PT LU UK ES IE0102030405060701995 2002% HDP2.1 Verejné výdavky v členských štátoch, 1995 a 2002
Zdroj: Eurostat, Ú čty vládnych sektorov
1270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ich menšiemu a v Nemecku, Grécku a Portugalsku
znaènému zvýšeniu.
Zatia¾ èo podiel výdavkov na sociálne dávky
pou/Char9Eitých na starobné dôchodky mal v EÚ za po -
sledné roky s rastúcim poètom dôchodcov rastúcu
tendenciu, podiel výdavkov pou/Char9Eitých na podporuv nezamestnanosti vo všeobecnosti klesal v dô -
sledku významného poklesu poètu nezamestna -
ných. Pod¾a posledných dostupných údajov (za rok
2000) tvoria starobné dôchodky (definované v tom -
to prípade tak, /Char9Ee zahàòajú vdovské dôchodky) tes -
ne nad 46% celkových sociálnych transferov v EÚ a
znaène pod 40% iba v troch severských štátoch,kde je sociálna ochrana širšia ne/Char9E inde, a v Írsku,kde je poèet osôb dôchodkovom veku relatívne níz -
ky (tabu¾ka A2.2). Iba v Taliansku tento podiel pre -
sahuje polovicu (63%). Naproti tomu dávky
v nezamestnanosti predstavujú len nieèo vyše 6%celkových sociálnych transferov v EÚ a menej ako10% vo všetkých èlenských štátoch okrem Belgic-ka, Španielska, Fínska a Dánska, èo je v prvýchtroch prípadoch odrazom relatívne vysokého poètunezamestnaných a v poslednom vysokej úrovni vý-davkov na osobu.
Iné transfery okrem sociálnych dávok, vrátane dotácií
a podpôr podnikom poklesli o viac, celkovo o 2,5%HDP, prièom bol pokles zvláš/Char9D výrazný hlavne v Ne -
mecku (o pribli/Char9Ene 7% HDP) a Holandsku (o vyše 4%
HDP). Naproti tomu vo väèšine ostatných krajín bolpokles buï omnoho miernejší, alebo nedošlo takmerk /Char9Eiadnej zmene, a v Rakúsku a Portugalsku výdavkyna túto polo/Char9Eku dokonca vzrástli.
Na druhej strane be/Char9Ené výdavky na tovary a slu/Char9Eby
v pomere k HDP zostali v priemere zväèša rovnaké(tesne pod 21% HDP). Z toho sa podiel výdavkov naplaty a mzdy zamestnancov verejného sektora zní/Char9Eil,èo sèasti odrá/Char9Ea vyu/Char9Eívanie externých pracovníkovv prípade niektorých slu/Char9Eieb, alebo ich privatizáciu. Ajkeï zní/Char9Eenie úètu miezd verejného sektora v pomerek HDP nenastalo vo všetkých èlenských štátoch,k podstatnému poklesu (nad 1% HDP) došlo v Ne -
mecku, Španielsku, Írsku, Rakúsku a Fínsku. Naprotitomu v Portugalsku úèet miezd vo verejnom sektore
v pomere k HDP výrazne vzrástol.
V porovnaní s rozsahom výdavkov na zamestnancov
vo verejnom sektore a na iné be/Char9Ené nákupy je objemverejných výdavkov na investície, na budovanie in -
fraštruktúry rozlièného druhu, v celej EÚ relatívne níz -
ky. V roku 2002 tvoril v EÚ priemerne iba nieèo nad
2% HDP a nad 4% HDP iba v Írsku a Luxembursku.Okrem toho sa objem vynalo/Char9Eených prostriedkov vovz/Char9Dahu k HDP za posledné roky zní/Char9Eil. V rokoch 1995a/Char9E 2002 sa viac ne/Char9E marginálne zvýšil iba v Grécku, Ír -
sku a Holandsku. Podiel celkových výdavkov vyèlene -
ných na dlhodobé investície však zostal poèas tohto
obdobia prakticky nezmenený. To mô/Char9Ee znamena/Char9D,/Char9Ee sa vo väèšine èlenských krajín v posledných ro -
koch infraštruktúra verejného sektora príliš nerozšírila
a /Char9Ee sa mo/Char9Eno nepodarilo dosiahnu/Char9D potrebný stav ve -
rejného kapitálu. V priebehu uvedeného obdobia však
v mnohých èlenských štátoch rástol podiel investíciído verejnej infraštruktúry prostredníctvom niektorej zforiem spolupráce štátnych a súkromných subjektov.Nahradenie verejných investícií súkromnými, ktoré tomô/Char9Ee predstavova/Char9D, nemusí by/Char9D z èíselných údajov naúètoch verejného sektora nutne zrejmé.
Rozdelenie verejných výdavkov do týchto všeobec-
ných kategórií odzrkad¾uje funkcie, ktoré vlády plnia,slu/Char9Eby, ktoré poskytujú, a systém, ktorý na ich posky -
tovanie vyu/Char9Eívajú a ktorý sa v jednotlivých krajinách
liši pod¾a organizácie na národnej úrovni. Ve¾ká èas/Char9Dvýdavkov na tovary a slu/Char9Eby ide na zabezpeèenievzdelávacích, zdravotníckych a sociálnych slu/Char9Eieb.Spôsob, akým je zabezpeèovanie týchto slu/Char9Eieb orga -
nizované — èi priamym zamestnávaním pracovníkov,
alebo nákupom poskytovaných slu/Char9Eieb – sa odzrkad -
¾uje na výške úètu na platy a mzdy vo verejnom sekto -
re v pomere k iným be/Char9Eným verejným nákupom
tovarov a slu/Char9Eieb.
Vládne výdavky a sociálna súdr/Char9Enos/Char9D
Ve¾ká èas/Char9D verejných výdavkov v èlenských štátoch,najmä na sociálnu ochranu a sociálne slu/Char9Eby, súvisí sEurópskym sociálnym modelom a, èi u/Char9E zámerne
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
86
1280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
alebo nie, významne prispieva k obmedzeniu rozdie -
lov v úrovniach reálnych príjmov a príle/Char9Eitostí. V roku
2001 (údaje za rok 2002 ešte nie sú k dispozícii) boloasi 40% všetkých štátnych výdavkov v EÚ ako celkupou/Char9Eitých na sociálnu ochranu, zatia¾ èo ïalších 24%sa investovalo do vzdelania a zdravotníctva. Ako uvá -
dzame ni/Char9Ešie, všetky tieto výdavky majú tie/Char9E dopad na
reálne rozdelenie verejných výdavkov medzi regióny,keï/Char9Ee objem vynalo/Char9Eený v danom regióne je zvyèajnedo ve¾kej miery urèovaný poètom obyvate¾ov, ichvekovou štruktúrou a potrebou sociálnej podpory.
Súèasne s poklesom celkových verejných výdavkov
klesli za posledných nieko¾ko rokov tie/Char9E výdavky naväèšinu vládnych úloh a slu/Char9Eieb, vrátane sociálnychprogramov. V rokoch 1995 a/Char9E 2001 klesli výdavky nasociálnu ochranu v EÚ (v tomto prípade vrátane soci -
álnych dávok aj administratívnych nákladov) v prie -
mere pribli/Char9Ene o 1% HDP, zatia¾ èo výdavky na
zdravotníctvo a školstvo zostali zhruba nezmenené(tabu¾ka A2.3). Napriek tomu sa však podiel výdavkovvynalo/Char9Eených na tieto tri polo/Char9Eky za uvedených 6 ro-kov zvýšil z 59% na 64% celkového objemu, prièomlen samotný podiel výdavkov na sociálnu ochranustúpol z 38% na 40%.
Napriek všeobecnému poklesu výdavkov na sociálnu
ochranu v pomere k HDP v rokoch 1995 a/Char9E 2001 saich podiel na celkových výdavkoch zvýšil vo všetkýchèlenských štátoch okrem Holandska, Fínska a Švéd -
ska, prièom v posledných dvoch štátoch úroveò vý -
davkov v roku 1995 znaène prevyšovala priemer.
Výdavky na zdravotnícku starostlivos/Char9D v pomere k
HDP sa v tomto období vo väèšine èlenských štátovzvýšili, iba Luxembursko, Rakúsko a Fínsko zazna -
menali pokles. Podiel výdavkov na zdravotnícku sta -
rostlivos/Char9D však vo všetkých týchto krajinách okrem
Rakúska vzrástol.
V uvedenom období došlo k všeobecnejšiemu pokle -
su výdavkov na školstvo v pomere k HDP, èo je sèasti
dôsledkom klesajúceho poètu školopovinných detí,hoci výdavky v Dánsku, Švédsku, Taliansku, Portu -
galsku a Spojenom krá¾ovstve vzrástli. Podielvýdavkov na školstvo však opä/Char9D za toto obdobie
vzrástol takmer vo všetkých èlenských štátoch, s vý -
nimkou Írska a Fínska, kde mierne klesol.
Zároveò s rastúcim podielom vládnych výdavkov spo -
trebovaných školstvom, zdravotníctvom a sociálnymi
slu/Char9Ebami zákonite klesá podiel výdavkov na všeobec -
né vládne slu/Char9Eby (t.j. administratívu) a ïalších výdav -
kov, napríklad platieb úrokov z dlhu, dotácií a
transferov mimo sociálne dávky, vrátane výdavkov napodporu priemyslu a regiónov, o zní/Char9Eení ktorých smehovorili vyššie.
Regionálny dopad vládnych výdavkov
Väèšina vládnych výdavkov na regionálnej alebomiestnej úrovni je priamym dôsledkom politík defino -
vaných na národnej úrovni a týkajúcich sa zabezpe -
èovania slu/Char9Eieb alebo podpory príjmov pre sociálne
slabých obyvate¾ov. Platí to nezávisle od systému vlá-dy v danej krajine, èi u/Char9E je federálny, alebo centralistic-ký. Aj keï sa v rámci únie miera presunuzodpovednosti za zabezpeèovanie slu/Char9Eieb na regio-nálne alebo miestne orgány výrazne líši pod¾a stupòadecentralizácie politickej moci - ktorý èiastoène, alev /Char9Eiadnom prípade nie úplne, odrá/Char9Ea to, èi sa jedná ofederálny alebo centralistický systém vlády - v èlen -
ských štátoch existuje spoloèná snaha zaruèi/Char9D, aby sa
úroveò zabezpeèovania týchto slu/Char9Eieb medzijednotlivými lokalitami príliš nelíšila.
V prípade sociálnej ochrany sa to dosahuje centrali -
záciou stanovovania sadzieb dávok a kritérií nároku
na podporu, tak/Char9Ee aj keï je systém aplikovaný namiestnej úrovni, nárok na dávku a získaná èiastka ne -
závisí, alebo by nemala závisie/Char9D, od toho, kde daná
osoba v príslušnom štáte /Char9Eije
1.
Podobne pre väèšinu slu/Char9Eieb, èi u/Char9E školstvo, zdravot -
níctvo alebo políciu, bývajú minimálne štandardy sta -
novené centrálne i tam, kde je zodpovednos/Char9D za
organizáciu a poskytovanie slu/Char9Eieb na mieste delego -
vaná na miestne alebo regionálne orgány. Viaceré
èlenské štáty sa tie/Char9E sna/Char9Eia urèitým spôsobom
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
87
1290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zoh¾adni/Char9D regionálne rozdiely v skladbe obyvate¾stva
a ïalšie faktory, kvôli ktorým je v príslušnej oblasti po -
trebné zaisti/Char9D iný objem verejných slu/Char9Eieb, na dosiah -
nutie jednotného štandardu sociálnej pomoci. Platí to
najmä v školstve, kde jednoznaène zále/Char9Eí na poète/Char9Eiakov a študentov, a v oblasti zdravotníckych asociálnych slu/Char9Eieb, kde je dôle/Char9Eitým determinantompotrieb podiel seniorov na populácii.
Rozdiely v systémoch vlády
Vládne systémy a stupeò decentralizácie zodpo -
vednosti za politiku sa v rámci EÚ výrazne líšia.
V krajinách s federálnym usporiadaním akými súNemecko, Rakúsko alebo Belgicko spoèíva znaènýpodiel zodpovednosti za implementáciu politikyv mnohých oblastiach na úrovni regiónu alebo štá -
tu. Hoci formulácia politiky je v týchto krajinách vše -
obecne menej decentralizovaná, alebo sa na nej
spolupodie¾ajú viaceré úrovne vlády, regionálne or-gány mávajú v prípade opatrení realizovaných nadosiahnutie spoloèných cie¾ov urèitú autonómiu amô/Char9Eu ma/Char9D isté rozhodovacie právomoci pri urèova-ní priority jednotlivých cie¾ov. Pri alokácii výdavkovsa teda mô/Char9Eu konkrétne zoh¾adni/Char9D rozdielne regio-nálne a lokálne podmienky. Ako uvádzame ni/Char9Ešie,v týchto krajinách zároveò existujú mechanizmy,ktoré bránia vzniku ve¾kých regionálnych rozdielovvo výdavkoch na verejné slu/Char9Eby. Majú podobu cen -
trálne stanovených štandardov, noriem alebo vy -
rovnávacích mechanizmov, ktoré majú zaruèi/Char9D, aby
sa finanèné zdroje, ktoré majú regióny k dispozícii,príliš nelíšili.
Po krokoch vedúcich v posledných dvoch desa/Char9Dro -
èiach k decentralizácii vlády nesú rastúci diel zodpo -
vednosti za presne vymedzené oblasti politiky aj
regionálne orgány v Španielsku a Taliansku, prièomv Taliansku sa zavádzajú ïalšie rozsiahle zmeny. Ichprávomoci na zaistenie príjmov sú v porovnaníso spolkovými krajinami Nemecka alebo so severský -
mi krajinami v súèasnosti relatívne obmedzené, ale
nie a/Char9E tak v porovnaní s Belgickom, ktorého tri regiónyfinancujú iba malý podiel svojich výdavkov z lokálnezískaných príjmov. V troch severských krajinách,Dánsku, Fínsku a Švédsku, nesú miestne orgány za
politiku zvláš/Char9D rozsiahlu zodpovednos/Char9D. Prostriedkyna jej financovanie pochádzajú z väèšej èasti z miest -
neho výberu dane z príjmu, ale dopåòajú ich národné
programy, ktoré vyrovnávajú fiškálnu kapacitu aleboposkytujú doplnkové zdroje.
Naproti tomu vo Francúzsku, Spojenom krá¾ovstve a
ïalších èlenských štátoch je tvorba politiky omnohocentralizovanejšia, hoci obe krajiny podnikli smeromk decentralizácii urèité kroky. Regionálne a miestneorgány síce mô/Char9Eu by/Char9D poverené realizáciou politiky azabezpeèovaním slu/Char9Eieb na miestnej úrovni, ale ichkompetencie pri zais/Char9Dovaní príjmov sú obmedzené,rovnako ako ich vo¾nos/Char9D pri rozhodovaní o spôsobeèerpania rozpoètu poskytnutého na zabezpeèovanieslu/Char9Eieb centrálnou vládou.
Aj keï existuje všeobecná tendencia k väèšiemu pre -
sunu zodpovednosti na regionálnu a lokálnu úroveò,vo väèšine prípadov ju sprevádza posilnenie mecha-nizmov, ktoré majú zaruèi/Char9D, aby menej prosperujúceoblasti neboli znevýhodnené tým, /Char9Ee musia zabezpe-èi/Char9D viac slu/Char9Eieb. Výnimkou je pravdepodobne Talian-
sko, kde regionálne orgány dostávajú pri rozhodovanío výdavkoch stále väèšiu autonómiu, zatia¾ však beztoho, aby zodpovedajúcim spôsobom vzrástli príjmy,ktoré majú na financovanie výdavkov k dispozíciimenej prosperujúce regióny.
Regionálne rozdiely vo vládnych výdavkoch
Hoci uvedené rozdiely v systémoch verejnej správy vEÚ ovplyvòujú regionálnu alokáciu verejných výdav -
kov a objem prostriedkov na financovanie výdavkov
získaný preva/Char9Ene lokálne, v praxi sa skutoèné výdav -
ky na osobu v regiónoch v rámci krajín líšia len mini -
málne. Ako uvádzame ni/Char9Ešie, v jednotlivých štátoch
sa tie/Char9E pod¾a všetkého výrazne nelíšia ani sadzbydaní a poplatkov uvalených na osoby, ktoré /Char9Eijú apracujú v rozlièných regiónoch.
Skutoènos/Char9D, /Char9Ee sa o politikách rozhoduje na národnej
úrovni pod¾a vnímaných potrieb, znamená, /Char9Ee úroveòvládnych výdavkov v pomere k príjmom býva vyššia v
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
88
1300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
menej prosperujúcich regiónoch, ne/Char9E v prosperujúcej -
ších, a v chudobnejších oblastiach v rámci regiónov,
ne/Char9E v bohatších oblastiach.
Z dostupných údajov sa bohu/Char9Eia¾ nedá urèi/Char9D relatívny
rozsah verejných výdavkov na jednotlivé regióny vovšetkých èlenských štátoch. Rovnako nie je mo/Char9Enéich medzi jednotlivými štátmi porovna/Char9D, keï/Char9Ee dostup -
né informácie sú zvyèajne neúplné a špecifické pre ur -
èitý štát. Našou hlavnou snahou na tomto mieste bude
teda poukáza/Char9D na spôsob, akým verejné výdavky adaòový systém diferenène prispievajú k HDP, èímudr/Char9Eiavajú príjmy v menej prosperujúcich regiónoch vpomere k príjmom v prosperujúcejších regiónoch, anaznaèi/Char9D rozsah tohto príspevku. Vychádzame z ana -
lýzy regionálneho výskytu výdavkov vo vybraných
krajinách, pre ktoré sú údaje k dispozícii, a zposúdenia spôsobu získavania príjmov v štátochúnie.
Spojené krá¾ovstvoV Spojenom krá¾ovstve sa tak ako inde v EÚ väèšina
verejných výdavkov, ktoré je na regionálnej úrovnimo/Char9Ené rozlíši/Char9D (pribli/Char9Ene 85% celkového objemu), vy-nakladá na sociálnu ochranu, zdravotníctvo, sociálneslu/Char9Eby a školstvo. Vo finanènom roku 2000–01 tvorilivýdavky na tieto oblasti spolu v priemere 75% štát -
nych výdavkov v regiónoch (graf 2.2 a tabu¾ka A2.4).
Pokia¾ ide o výdavky na osobu v regiónoch, tieto maliv menej prosperujúcich regiónoch, ako Severné Írsko,Škótsko, Wales a sever a severozápad Anglicka, ten -
denciu prevyšova/Char9D výdavky v ostatných regiónoch,
èiastoène kvôli vysokým výdavkom na sociálnuochranu v dôsledku vyššieho poètu nezamestnanýcha nepracujúcich, ale tie/Char9E kvôli mimoriadnym výdav -
kom na zdravotníctvo a administratívu v prvých troch z
uvedených regiónov. Náklady na osobu presiahli ná -
rodný priemer aj v Londýne, opä/Char9D èiastoène v dôsled -
ku vyšších výdavkov na administratívu, preto/Char9Ee sa
tam nachádza väèší poèet vládnych úradov, hoci savyvíjajú snahy na ich postupnú decentralizáciu.
Aj keï výdavky na osobu na školstvo a zdravotníctvo
sú v jednotlivých regiónoch rôzne, rozdiely sú aspoò vregiónoch Anglicka pomerne obmedzené, podobneako rozdiely vo výdavkoch na /Char9Eivotné prostredie adopravu.
Údaje týkajúce sa nákladov na osobu ukazujú, /Char9Ee vý -
davky v pomere k HDP v jednotlivých regiónoch Spo-jeného krá¾ovstva znaène kolíšu. Aj keï vynechámeSeverné Írsko, ktoré predstavuje vzh¾adom na svojunedávnu históriu a pretrvávajúce politické problémyzvláštny prípad, pohybovali sa náklady v rokoch
2000–01 od tesne nad 41% HDP vo Walese a sever-nom Anglicku po 21–22% v Londýne a v juhovýchod-nom Anglicku. Analogicky teda verejné výdavkyprispievajú k príjmom v prvých dvoch regiónoch, ktoréprosperujú najmenej v celom Spojenom krá¾ovstve,takmer dvakrát viac, ne/Char9E v druhých dvoch, najmä v dô -
sledku omnoho ni/Char9Ešieho HDP na osobu a èiastoène
tie/Char9E v dôsledku vyšších nárokov na sociálne výdavky.
Zároveò je treba poznamena/Char9D, /Char9Ee ve¾kú èas/Char9D týchto
mimoriadnych výdavkov predstavujú skôr be/Char9Ené, ne/Char9Einvestièné výdavky — t.j. prostriedky sa vynakladajúskôr na spotrebu, ne/Char9E na investície — a ako také budúma/Char9D pravdepodobne obmedzený úèinok na posilne -
nie konkurencieschopnosti, ktorá je k¾úèová. Na cesty
a dopravu sa napríklad vynalo/Char9Eilo v priemere iba 1%HDP a v /Char9Eiadnom regióne nie viac ne/Char9E 1,5% HDP.Existujú však aj prípady, kedy majú výdavky klasifiko -
vané ako be/Char9Ené, napríklad výdavky na vzdelávanie a
odbornú prípravu, výskum a vývoj, alebo na podporurozvoja podnikania, skôr podobu investícií a mô/Char9Eu
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
89 
North
N West
Yorks
E MidsW Mids S West
East
LondonS EastEnglandScotlandWalesN Ireland
2025303540455055
20 25 30 35 402025303540455055Výdavky (% regionálneho HDP)2.2 Vládne výdavky pod ľa regiónov vo Ve ľkej Británii, 
priemer 2000-2001
HDP na obyvate ľa (v tis. euro)
Zdroj: pozri tabu ľka A2.4
1310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:16Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
významne prispie/Char9D k zvýšeniu výrobného potenciálu
príslušného regiónu. Aj s prihliadnutím k tejto skutoè -
nosti však mo/Char9Eno väèšinu regionálnych výdavkov
pova/Char9Eova/Char9D skôr za výdavky na sociálne, ne/Char9Eekonomické ciele.
TalianskoPodobný obraz ponúka aj Taliansko, aj keï kolísanie
relatívneho rozsahu verejných výdavkov v regiónochje o nieèo menej systematické, ne/Char9E v Spojenom krá -
¾ovstve, a rozdiely v skutoènom podiele výdavkov na
HDP sú ni/Char9Ešie, napriek väèším regionálnym rozdie -
lom v HDP na osobu. Treba však poznamena/Char9D, /Char9Ee
údaje o verejných výdavkoch sú v Taliansku úplnej -
šie, ne/Char9E v Spojenom krá¾ovstve, kde sa u 15% celko -
vých výdavkov nerozlišuje rozdelenie medzi regióny,
èo by v prípade, /Char9Ee by nerozlíšené výdavky bolisústredené v Londýne alebo iných prosperujúcich ob -
lastiach, mohlo ma/Char9D dopad na porovnanie. V obochkrajinách však pôsobia pribli/Char9Ene rovnaké faktory.
Výdavky na osobu na sociálnu ochranu medzi talian-
skymi regiónmi kolíšu, ovplyvòuje ich však skôr podieldôchodcov na populácii, ne/Char9E rozdiely v miere neza-mestnanosti, preto/Char9Ee nezamestnaní dostávajú po-merne nízke dávky, zatia¾ èo dôchodky sú relatívnevysoké. Relatívny poèet dôchodcov je navyše v Ta -
liansku podstatne vyšší v prosperujúcejších sever -
ných regiónoch, ne/Char9E v menej prosperujúcich ju/Char9Ených
regiónoch, na rozdiel od Spojeného krá¾ovstva, kdesú regionálne rozdiely v ich poète relatívne malé.Okrem toho starobné dôchodky v Taliansku súvisia svýškou predchádzajúceho príjmu viac, ne/Char9E v Spoje -
nom krá¾ovstve, kde základný štátny dôchodok tvorí
pevná èiastka. V roku 2000 tak boli výdavky na sociál -
nu ochranu na osobu v Ligúrii, kde má pribli/Char9Ene 25%
obyvate¾stva 65 alebo viac rokov, o takmer 85% vy -
ššie ne/Char9E v Kampánii, kde do tejto vekovej kategórie
spadá len 14% populácie (graf 2.3 a tabu¾ka A2.5).Zatia¾ èo výdavky na sociálnu ochranu na osobu pre -
sahovali vo väèšine severných regiónov národný prie -
mer, vo všetkých ju/Char9Ených regiónoch boli výrazne
podpriemerné (hoci v pomere k HDP na juhu priemerpresiahli, ako uvádzame ni/Char9Ešie).V prípade školstva a zdravotníctva boli rozdiely vo vý -
davkoch na osobu menej výrazné, hoci platí, /Char9Ee vý -
davky na osobu v školstve boli pod národným
priemerom vo všetkých ju/Char9Ených regiónoch okrem Sar -
dínie a v zdravotníctve boli podpriemerné vo všetkých
ju/Char9Ených regiónoch. Tieto rozdiely sú však zrejme skôrodrazom ni/Char9Eších miezd a iných nákladov na juhu v po -
rovnaní so severom, ne/Char9E akéhoko¾vek rozdielu
v štandarde poskytovanej slu/Char9Eby.
Výdavky na osobu na dopravu, /Char9Eivotné prostredie a
iné programy boli v ju/Char9Ených regiónoch tie/Char9E zvyèajneni/Char9Ešie, ne/Char9E v severných. Rozdiel vo výdavkoch na tietooblasti, ako aj na sociálnu ochranu, zdravotníctvoa školstvo, však bol všeobecne ni/Char9Eší, ne/Char9E rozdiel vHDP na osobu, tak/Char9Ee celkové vládne výdavky boliv pomere k HDP na osobu väèšinou - ale nie v/Char9Edy, akouvádzame ni/Char9Ešie - v menej prosperujúcich oblastiachTalianska vyššie, ne/Char9E v prosperujúcejších. Výdavky vpomere k HDP sa pohybovali od 35% nad národnýmpriemerom na Sardínii a 30% v Kalábrii, regióne s naj-ni/Char9Eším HDP na osobu, po 25% pod národným prieme-rom v regióne Veneto, èo znamená, /Char9Ee rozdiel medzikrajnými hodnotami bol o nieèo menší, ne/Char9E v Spoje-nom krá¾ovstve
2.
Zatia¾ èo však všetky ju/Char9Ené regióny vykazujú v pome-
re k HDP nadpriemerné verejné výdavky, nie všetkyseverné regióny vykazujú úroveò pod priemerom, a tonapriek vysokému HDP na osobu, ktorý všetky z nichdosahujú. V regiónoch Valle d’Aosta a Lazio presiahli
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
90 
Sardegna
SiciliaCalabria
Basilicata
Puglia
Campania
Molise
AbruzzoLazio
MarcheUmbria
Toscana
Emilia Rom agnaLiguria
Friuli Venezia 
Giulia
VenetoTrentino Alto 
Adige
LombardiaValle d'Aosta
Piemonte
4050607080
10 15 20 25 304050607080Výdavky (% regionálneho HDP)2.3 Verejné výdavky* pod ľa regiónov v Taliansku, 
2000
HDP na obyvate ľa (v tis. euro)
* vrátane verejných korporácií a verejnej správy
Zdroj: Pozri tabu ľka A2.5
1320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
výdavky v pomere k HDP v roku 2000 priemer o viac
ako 20% a boli vyššie ne/Char9E v Puglii alebo Kampánii. Vý -
davky v pomere k HDP boli tie/Char9E dos/Char9D vysoké v Ligúrii,
do znaènej miery kvôli relatívne vysokým výdavkomna sociálnu ochranu (v dôsledku ve¾kého poètu dô -
chodcov), ktoré v roku 2000 tvorili vyše 23%
regionálneho HDP, èo je viac, ne/Char9E vo všetkýchju/Char9Ených regiónoch s výnimkou Kalábrie.
V Taliansku, tak ako v Spojenom krá¾ovstve, preto vlád -
ne výdavky vo všeobecnosti pôsobili na zmiernenie roz -
dielov v HDP na osobu, aj keï ich úèinok sa zdá menší
(prièom netreba zabúda/Char9D na úplnos/Char9D údajov, o ktorejsme hovorili vyššie). Podobne ako v Spojenom krá¾ov -
stve sa však vynakladajú omnoho viac na podporu spo -
treby, ne/Char9E investícií, a napríklad výdavky na cesty a do -
pravu dosahujú iba tesne nad 2% HDP v priemere a pod
5% HDP vo všetkých regiónoch, èo je viac, ne/Char9E v Spoje -
nom krá¾ovstve, ale stále relatívne málo.
ŠpanielskoPri analýze regionálneho pride¾ovania výdavkov
v Španielsku sa stretávame s rovnakými faktormi akov Spojenom krá¾ovstve a Taliansku, hoci dostupnéúdaje sa týkajú obmedzenejšieho rozsahu výdavkov,ne/Char9E v týchto dvoch krajinách. Podobne ako v Talian-sku, ani tu sa neprejavuje úzky (obrátený) vz/Char9Dah me -
dzi výdavkami na osobu na komunitné slu/Char9Eby a
úrovòou regionálnej prosperity, prípadne jej nedostat -
kom, hoci vplyvom pomerne rozsiahlych intervencií zoštrukturálnych fondov, ktoré sa relatívne koncentrujú
v chudobnejších regiónoch Cie¾a 1, by sa takýto tes -
nejší vz/Char9Dah mal vytvori/Char9D. Verejné výdavky však všeo -
becne prispievajú k HDP výrazne viac v menej
prosperujúcich, ne/Char9E v bohatších regiónoch, a posilòu -
jú tak sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D.
Výdavky na zdravotníctvo a sociálne slu/Char9Eby boli
v Španielsku v rokoch 1992 a/Char9E 1999 v pomere k HDPvo väèšine regiónov Cie¾a 1 vyššie, ne/Char9E v iných regió -
noch (graf 2.4 a tabu¾ka A2.6), èo je èiastoène odra -
zom vyššieho poètu nezamestnaných
3. Vyskytovali
sa však aj výnimky. Konkrétne náklady na zdravotníc -
tvo a sociálne slu/Char9Eby boli pod národným priemerom vo
Valencii, ktorá je regiónom Cie¾a 1, a nad priemerom vNavarre, ktorá má medzi všetkými španielskymi regi -
ónmi druhý najvyšší HDP na osobu.
Výdavky na infraštruktúru boli v regiónoch Cie¾a 1 tie/Char9E
väèšinou relatívne vysoké, prièom nadpriemerné hod-noty vykazovalo opä/Char9D aj nieko¾ko regiónov, ktoré doCie¾a 1 nespadajú. Avšak tak ako v Spojenom krá¾ov-stve a Taliansku, aj v Španielsku boli investície do in-fraštruktúry v pomere k HDP všade nízke, prièom ichhodnota presiahla 3% HDP iba v regiónoch Extrama-dura a Ceuta y Melilla, a to len mierne.
Ak vezmeme do úvahy výdavky financované EÚ, prie -
merné výdavky za toto obdobie sa celkovo pohybovali
od 31% HDP v regióne Extramadura (región s naj -
ni/Char9Eším HDP na osobu v Španielsku) a 25% na Kanár -
skych ostrovoch po 13% v Madride a Katalánsku a
tesne nad 12% na Baleárskych ostrovoch.
Daòová politika a regionálny HDP
Aj keï údaje o vládnych výdavkoch v èlenských štá -
toch nie sú úplné, dostupné informácie jasne nazna -
èujú, /Char9Ee verejné výdavky sa na HDP v regiónoch
podie¾ajú rôzne, èo pomáha zmieròova/Char9D rozdiely audr/Char9Eiava/Char9D sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D.
K¾úèovou otázkou je, do akej miery sú vyššie výdavky
v pomere k HDP v menej prosperujúcich regiónoch
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
91 
Canarias Ceuta y Melilla
MurciaAndalucia
Illes BalearsValencia
CataluñaExtremadura
Castilla-la 
Mancha Castilla y León
MadridAragón
La RiojaNavarraPais Vasco CantabriaAsturias
Galicia
101520253035
12 14 16 18 20 22 24 26101520253035Výdavky (% regionálneho HDP)2.4 Vládne výdavky pod ľa regiónov v Španielsku, 
priemer 1992-1999
HDP na obyvate ľa (v tis. euro)
Zdroj: pozri tabu ľka A2.6
1330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
sprevádzané vyššími daòami a inými poplatkami na
ich financovanie — inými slovami, do akej miery máefekt vyšších výdavkov protiváhu vo výbere vyššíchdaní z príjmu v príslušných regiónoch.
Aj keï na základe dostupných údajov je /Char9Da/Char9Eké túto
otázku zodpoveda/Char9D, predstavu o regionálnom dopadepou/Char9Eitého systému financovania mô/Char9Eeme získa/Char9Dz údajov o rozdelení daní medzi centrálnu vládu a re -
gionálne alebo miestne orgány. V princípe platí, /Char9Eeèím väèšiu zodpovednos/Char9D nesú regióny za krytie vý -
davkov vynalo/Char9Eených na regionálnej alebo miestnejúrovni výberom daní alebo poplatkov od osôb, ktorév nich /Char9Eijú, a podnikov, ktoré v nich pôsobia, tým jepravdepodobnejšie, /Char9Ee akýko¾vek priaznivý efekt vy -
šších výdavkov v pomere k HDP sa odrazí na výšketýchto daní a poplatkov
4. Vyššie dane ako také mô/Char9Eu
by/Char9D samozrejme kompenzované politickým rozhod -
nutím zvýši/Char9D transferové platby od centrálnej vlády,alebo zriadi/Char9D vyrovnávací fond na zní/Char9Eenie regionál-nych rozdielov v príjmoch, z ktorých sa výdavkyfinancujú.
Tam, kde sú daòové sadzby alebo sadzby sociálnych
odvodov stanovené centrálne, nevzniká problémv tom zmysle, /Char9Ee by osoby /Char9Eijúce v menej prosperujú-cich regiónoch — alebo v chudobnejších oblastiachv rámci prosperujúcich regiónov — automaticky odvá -
dzali ni/Char9Eší objem daní a príspevkov, ne/Char9E osoby, ktoré/Char9Eijú inde, preto/Char9Ee ich celkový príjem je ni/Char9Eší. Ak existu -
jú jednotné centrálne stanovené sadzby daní a odvo -
dov z príjmu a spotreby, a príjem z daní je teda vpomere k HDP rovnaký vo všetkých regiónoch, daòo -
vý systém bude ma/Char9D na výšku príjmov na financovanievýdavkov neutrálny úèinok a nebude teda slú/Char9Ei/Char9D nakompenzáciu podielu výdavkov na HDP. Ak sú daòo -
vé sadzby skôr progresívne, ne/Char9E proporcionálne,v tom zmysle, /Char9Ee sa s rastúcim príjmom zvyšujú,potom daòový systém posilní rôzny úèinok výdavkovna regionálne úrovne HDP.
Do akej miery je daòový systém v jednotlivých èlen -
ských štátoch skôr progresívny èi proporcionálny, je
/Char9Da/Char9Eko urèi/Char9D, preto/Char9Ee to závisí od interakcie daní z príj -
mu, ktoré sú typicky progresívne, spotrebných daní,ktoré sú typicky proporcionálne, aj keï sa mô/Char9Eu prirozliènej skladbe výdavkov meni/Char9D, a sociálnych odvo -
dov, ktoré sú tie/Char9E typicky proporcionálne, aspoò po ur -
èitú úroveò zárobku
5. Zo zistených skutoèností
vyplýva, /Char9Ee daòové systémy sú vo väèšine krajín EÚmierne progresívne a v ostatných do znaènej mieryproporcionálne, nanajvýš nepatrne regresívne
6.
V niektorých prípadoch mô/Char9Eu preto diferenèný úèinokpolitiky verejných výdavkov v jednotlivých regiónochposilni/Char9D, zatia¾ èo v iných prípadoch ho budú kompen -
zova/Char9D len málo, pokia¾ vôbec.
V praxi sú vo väèšine èlenských štátov EÚ dane od -
vádzané centrálne a príjem z regionálnych a miest -
nych daní predstavuje iba malý podiel celkových
peòa/Char9Ených prostriedkov získaných na financova -
nie verejných výdavkov. V EÚ ako celku pochádza -
lo v roku 2001 z regionálnych a lokálnych zdrojoviba 15% finanèných prostriedkov, prièom vyšší po -
diel dosiahli iba federálne štáty ako Nemecko a Ra-
kúsko, tri škandinávske štáty, kde je zodpovednos/Char9Dmiestnych orgánov za výdavky znaèná, a Španiels-ko, kde majú regióny významné postavenie (graf2.5 a tabu¾ka A2.7). S výnimkou malého poètu štá-
tov zostával navyše podiel príjmov z regionálnych alokálnych zdrojov za posledné roky zhruba nezme-nený a hlavnú zmenu v skladbe štátnych príjmovpredstavoval posun od sociálnych odvodov k da -
niam, s cie¾om èiastoène zní/Char9Ei/Char9D daòové za/Char9Da/Char9Eeniezamestnancov a zamestnávate¾ov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
92 
020406080100
BEDKDEELESFRIEITLUNLATPTFISEUK 
EÚ15020406080100
Orgány regionálnej+miestnej správy
Sociálne zabezpe čenie
Centrálna vláda% celkov ých prí jmov2.5 Príjmy z daní a sociálnych odvodov pod ľa 
správnej úrovne 2001
Zdroj: Eurostat, Ú čty vládnych sektorov
1340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Jediné štáty, v ktorých sa význam regionálnych a lo -
kálnych daní znaène zvýšil, sú Dánsko, Španielsko
a Taliansko. V Taliansku sa ich podiel na príjmochv období rokov 1995 a/Char9E 2001 takmer zdvojnásobil vdôsledku politiky presunu väèšieho podielu zodpo -
vednosti za zabezpeèenie príjmov na financovanie
vládnych výdavkov na regióny, v uplatòovaní ktorej sai naïalej pokraèuje, èo znamená, /Char9Ee sa stále väèšiaèas/Char9D daní vyberá skôr regionálne, ne/Char9E centrálne, èímzároveò rastie mo/Char9Enos/Char9D, /Char9Ee skutoèné daòové sadzbybudú v menej prosperujúcich regiónoch s ni/Char9Ešou zda -
nite¾nou kapacitou vyššie.
V Taliansku, ako aj v iných štátoch, ktoré presúvajú
znaèný stupeò zodpovednosti za tvorbu príjmov zdaní na regionálnu a lokálnu úroveò, je potrebný jasnýmechanizmus transferov z prosperujúcejších do me -
nej prosperujúcich oblastí, ak nemajú by/Char9D menej
prosperujúce oblasti znevýhodnené tým, /Char9Ee budú nú -
tené vybera/Char9D vyššie dane alebo sa zmieri/Char9D s ni/Char9Ešouhladinou verejných výdavkov a ni/Char9Ešou úrovòouslu/Char9Eieb, ktorú to pravdepodobne prinesie.
Vo väèšine èlenských štátov však relatívne malý po-
diel príjmov získavaných na regionálnej a lokálnejúrovni, v kombinácii s vlastnos/Char9Dami daòového systé-mu, znamená, /Char9Ee spôsob financovania výdavkov ne-pôsobí na rozdiely v podiele verejných výdavkov naHDP medzi regiónmi kontraproduktívne.
Mechanizmy rozhodovania o
prevode prostriedkov regiónom
Uvedené závery vo všeobecnosti potvrdzuje analýza
nástrojov, ktoré ústredné vlády v súèasnosti pou/Char9Eíva -
jú na celkové riadenie výdavkov na regionálnej a lo -
kálnej úrovni a na vymedzenie príjmov, z ktorých sa
financujú. Vo všetkých èlenských štátoch existujú ve -
domé snahy prispie/Char9D k príjmom v oblastiach, kde je
miestna daòová základòa pova/Char9Eovaná za nedostaèu -
júcu na pokrytie potrebných výdavkov, alebo tam, kde
sú ceny slu/Char9Eieb, ktoré je potrebné poskytnú/Char9D, vyššie,ne/Char9E je be/Char9Ené, napríklad kvôli povahe terénu, aleboz iných dôvodov. Niektoré regióny navyše mô/Char9Eudostáva/Char9D zvláštnu podporu na hospodársky rozvoj.Spôsoby urèovania rozsahu štátnych transferov do
regiónov a oblastí sa v jednotlivých krajinách mier -
ne líšia, vychádzajú však z jednotných princípov,
ktorými sú predovšet kým hodnotenie potrieb a
miestnej zdanite¾nej kapacity. Vo všetkých štátochmajú navyše regionálne a miestne orgány bez oh¾a -
du na objem finanèných prostriedkov poskytnutých
ústrednou vládou a bez oh¾adu na presnos/Char9D hodno -
tenia potrieb urèité právomoci pri rozhodovaní o
skutoènom pou/Char9Eití získaných prostriedkov.
V Nemecku je proces vyrovnávania nastavený tak, /Char9Ee
upravuje príjmy, ktoré majú spolkové krajiny k dispozícii,samozrejme s prihliadnutím k zvláštnym potrebám, akov prípade mestských štátov. Preto/Char9Ee však majú spolko -
vé krajiny znaènú autonómiu, nevydávajú na jednotlivé
verejné slu/Char9Eby nutne rovnaké èiastky, ako sa predpokla -
dá pri kalkulácii ekvalizovaných výdavkov na osobu. To
v podstate platí aj o Rakúsku.
V troch severských štátoch, ako aj v rade ïalších
èlenských štátov, má systém podobný cie¾ ako vNemecku, ale funguje na úrovni omnoho menšíchúzemných celkov — skôr samosprávnych obcí ale-bo okresov, ne/Char9E spolkových krajín.
Vo Švédsku je hlavným miestnym zdrojom príjmu orgá-
nov miestnej správy lokálna daò z príjmu a transferovýsystém je zameraný na navýšenie príjmu obcí, v ktorýchsú výnosy a zdanite¾ná kapacita relatívne nízke, a totransfermi z bohatších oblastí. Okrem toho sa uplatòujepolitika presúvania urèitých orgánov národnej vlády domenej prosperujúcich miest, èím sa ïalej podporuje ichrozvoj — a rozširuje ich daòová základòa.
Podobné vyrovnávacie mechanizmy fungujú aj v
Dánsku, ale samosprávne jednotky sú tu ešte men -
šie. Jedná sa o 14 okresov, dva kraje so zvláštnym
štatútom (Kodaò a Frederiksberg) a 271 sa -
mosprávnych obcí, prièom všetky majú vlastné
dane z príjmu a majetkové dane a následne aj rela -
tívne vysokú mieru autonómie
7.
Vo Fínsku disponujú obce znaènou daòovou základ -
òou, ale nemajú právomoc urèova/Char9D daòové sadzby. Bo -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
93
1350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hatšie regióny teda generujú viac prostriedkov, ne/Char9E po -
trebujú objektívne utrati/Char9D, a tieto sa úèinne prevádzajú
do menej bohatých regiónov s menšími výnosmi z daní.
Kritériá hodnotenia potreby výdavkov
na regionálnej a lokálnej úrovni
Hodnotenie potreby výdavkov na regionálnej a miestnej
úrovni prebieha vo všetkých èlenských štátoch centrál -
ne a na jeho základe sa urèuje objem prostriedkov, ktoré
by mali by/Char9D príslušným orgánom transferované. Hoci sas p ô s o br e a l i z á c i e–am i e r ap r e p r a c o v anosti – odhadov
líši, pou/Char9Eívané metódy sú ve¾mi podobné a vo väèšineprípadov spoèívajú v odhade štandardizovanej úrovneslu/Char9Eby na obyvate¾a.
Napríklad v Holandsku predstavujú transfery ústred -
nej vlády provinciám a samosprávnym obciam pre -
va/Char9Enú èas/Char9D ich príjmov a sú dané širokým spektrom
ukazovate¾ov (ako ve¾kos/Char9D, hustota obyvate¾stva,kvalita pôdy, sociálna štruktúra a stupeò urbanizácie,a tie/Char9E miestna zdanite¾ná kapacita). Jediným cie¾omsystému je však vyrovna/Char9D príjmy, ktoré musia menšiejednotky vzh¾adom k svojim potrebám vynalo/Char9Ei/Char9D.
V Portugalsku sa trom regiónom úrovne NUTS 1 pride-
¾ujú prostriedky zo všeobecného fondu, preva/Char9Ene pod¾apoètu obyvate¾ov, ale aj na základe ïalších kritérií, ktorézvýhodòujú dva ostrovné regióny (pozri ni/Char9Ešie). Tentofond ïalej pou/Char9Eíva súbor kritérií na urèenie objemuprostriedkov pride¾ovaných obciam v rámci ka/Char9Edého re -
giónu. Druhý fond, zameraný špecificky na ciele
súdr/Char9Enosti, poskytuje prostriedky výhradne menej rozvi -
nutým obciam, zatia¾ èo ïalšie dva fondy majú obciam
zabezpeèi/Char9D adekvátne zdroje. Transfery sú vo všeobec -
nosti v nepriamo úmernej korelácii s príjmom na osobu,
prièom najbohatší región Lisboa e Vale do Tejo dostávana osobu menej ne/Char9E tretinu sumy pride¾ovanej regiónuAlentejo, ktorý je najchudobnejší. (V pomere k HDP tvo -
ria transfery prvému regiónu necelé 1% a druhému 6%.)
V mnohých èlenských štátoch, ako napríklad v prípa -
de mestských spolkových krajín v Nemecku, sú urèité
regióny alebo lokálne oblasti pri pride¾ovaní transfe -
rov zvýhodòované. Taliansko, Španielsko a Spojenékrá¾ovstvo priznávajú z historických alebo kultúrnych
dôvodov urèitým regiónom zvláštny štatút, s ktorým saspája vyšší prevod právomocí a vo väèšine prípadovtie/Char9E odlišné vzorce financovania (Severné Írsko, Škót -
sko a Wales v Spojenom krá¾ovstve). V menšej miere
to platí aj o Fínsku, kde má zvláštny štatút a re/Char9Eimv porovnaní so zvyškom krajiny región Åland, o Portu -
galsku v prípade Azorských ostrovov a Madeiry a o
Francúzsku v prípade Korziky a zámorských departe -
mentov a teritórií. Niektoré z týchto regiónov so zvlášt -
nym štatútom dostávajú od ústrednej vlády
v porovnaní s inými regiónmi vyššie transfery napriektomu, /Char9Ee sú pomerne bohaté — ako napríklad Trenti -
no Alto Adige v Taliansku alebo Åland vo Fínsku. Aj
keï sa tieto platby nemusia zda/Char9D z h¾adiska ekono -
mickej alebo sociálnej súdr/Char9Enosti opodstatnené,
mô/Char9Eu by/Char9D dôle/Char9Eité pre udr/Char9Eanie politickej súdr/Char9Enosti.
Rozpoèty regionálnych orgánov vo Francúzsku sú fi -
nancované hlavne transfermi od štátu. Vo francúz-skych zámorských teritóriách sú verejné výdavky naobyvate¾a pribli/Char9Ene trikrát vyššie ne/Char9E priemerne vmetropolitnom Francúzsku, a na Korzike presahujúpriemer 3,5 krát. Rozdiely v transferoch do väèšiny
ostatných regiónov sú relatívne malé. Hoci menej bo-haté regióny v priemere zvyèajne dostávajú v pomerek poètu obyvate¾ov o nieèo viac, existuje nieko¾koanomálií a vz/Char9Dah medzi príjmom na obyvate¾a a verej -
nými výdavkami je slabý. Napríklad Ile de France
dostáva príplatok k národnému priemeru — údajnekvôli vyšším nákladom na poskytovanie slu/Char9Eieb — za -
tia¾ èo v Lorraine sú výdavky na osobu znaène pod
priemerom.
Zosúladenie transferov a podpory spoloèenstvaV štátoch, ktoré dostávajú znaèné èiastky zo štruktu -
rálnych fondov, sú niektoré národné politiky úzko via -
zané na finanèné prostriedky EÚ. V Španielsku sa
preto z medziteritoriálneho kompenzaèného fondupride¾ujú doplnkové prostriedky iba regiónom Cie¾a 1(ale existuje aj zvláštny fond „Teruel”, z ktorého sa po -
skytuje pomoc tejto èasti autonómneho regiónu Ara -
gón, i keï región Aragón ako celok nemá pod¾a
predpisov spoloèenstva odpovedajúci štatút).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
94
1360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Hlavným národným nástrojom na podporu ekonomickej
a sociálnej súdr/Char9Enosti v Grécku je Program verejných in -
vestícií (PIP), ktorý financuje rozsiahle projekty rozvoja
infraštruktúry v oblasti dopra vy, školstva, zdravotníctva,
kultúry a iných k¾úèových sektorov hospodárstva na ná -
rodnej a regionálnej úrovni. Väèšina finanèných
prostriedkov pridelených z PIP prechádza Rámcompodpory spoloèenstva (Community Support Frame -work, CSF) III. Regióny, ktoré dostávajú v súlade so sú -
èasným CSF od spoloèenstva najvyššie transfery na
obyvate¾a (Dytiki Makedonia a Voreio Aigaio), dostávajú5–6 krát viac, ne/Char9E región Attika. Aj v Írsku sa zo štátnehorozpoètu pride¾uje proporcionálne viac regiónom Bor -
der, Midlands a West, ne/Char9E regiónom Southern
a Eastern, aby sa vytvorili prostriedky na spolufinanco -
vanie programov štru kturálnych fondov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
95Vyrovnávanie v Nemecku
Hlavné trasy, po ktorých prebieha prevod finanèných
prostriedkov medzi jednotlivými spolkovými krajinamia medzi nimi a federálnou vládou, definuje Systém fi -
nanèného vyrovnávania (Länderfinanzausgleich). Jeho
súèasná podoba, ktorá pochádza z roku 1995, kedy sana základe Paktu solidarity (Solidarpakt) spojili sa -
mostatné systémy vo Východnom a Západnom Nemec -
ku, je kombináciou èisto horizontálneho vyrovnávania a
federálneho dorovnávania.
Matematická charakteristika postavenia jednotlivých
spolkových krajín zoh¾adòuje zdanite¾nú kapacitu na zá -
klade daní, ktoré sú buï výluène daòami spolkovej kraji -
ny, alebo sú spoloèné s federálnou vládou. Prvotný
prídel tvoria zdie¾ané dane z príjmu, zisku a obratu. Asi75% výnosu z týchto daní sa delí medzi spolkové krajinypod¾a poètu obyvate¾ov, prièom zostatok je vyhradenýpre „finanène slabé” spolkové krajiny. To zaruèuje, /Char9Eepríjmy ka/Char9Edej spolkovej krajiny sa zvýšia na minimálne92% priemeru.
Nasleduje druhá fáza finanèného vyrovnávania, ktorá
má korigova/Char9D prvotné rozdelenie daní s cie¾om zaruèi/Char9Drovnomerné rozdelenie daní na osobu v spolkových kra-jinách. Preto/Char9Ee sa však mestským spolkovým krajinám(Berlín, Brémy a Hamburg) priznávajú zvláštne nároky,dostávajú na obyvate¾a o 35% viac. Ïalšiu fázu predsta-vujú transfery od federálnej vlády, urèené na zvýšenieobjemu disponibilných prostriedkov v spolkových kraji -
nách, ktoré majú podpriemerný príjem, alebo sa nachá -
dzajú v špecifickej situácii. Existujú tri typy transferov:
–dotácie na vyrovnanie rozdielu ( Fehlbedarfs -
bundesergänzungszuweisungen ), ktoré zvyšujú príj -
my v menej bohatých spolkových krajinách na
minimálne 99,5% priemeru;–kompenzácia zvýšenej zá/Char9Da/Char9Ee ( Sonderbedarfs -
bundesergänzungszuweisungen ) na pokrytie nákla -
dov na politickú správu v malých spolkových krajinách
a nákladov na zjednotenie v nových spolkových kraji -
nách (teilungsbedingte Sonderkosten), ako aj na za -
istenie doplnkového príjmu pre Brémy a Hamburg
vzh¾adom na ich problémy so zadå/Char9Eenos/Char9Dou;
–doèasné dotácie ( Übergangsbundesergänzungszu -
weisungen ) vyplácané menej bohatým západone -
meckým spolkovým krajinám od roku 1995, ktoré sa
však budú postupne odstraòova/Char9D tempom 10% roène.
Objem transferovaných prostriedkov je znaèný. V roku
2000 sa celkový objem transferov pre Berlín rovnal 6,4%jeho HDP, zatia¾ èo èisté transfery do východných spol -
kových krajín tvoria v priemere pribli/Char9Ene 5% HDP. V Bré -
mách, ktoré výrazne /Char9Da/Char9Eia zo zvláštneho doplnkového
regeneraèného programu, dosahujú transferové platby6,5% HDP. Pre Hessensko — spolkovú krajinu, ktorá doFinanzausgleich prispieva proporcionálne najviac — vy-
rovnávanie znamená zní/Char9Eenie fiškálnej kapacity z 126%národného priemeru na 106%, èo predstavuje 1,5% jejHDP.
Tieto èisté transfery však nie je mo/Char9Ené priamo porovná-
va/Char9D s vyššie uvedenými hodnotami verejných výdavkovv britských, talianskych a španielskych regiónoch, pre -
to/Char9Ee nezoh¾adòujú významnú zlo/Char9Eku výdavkov vyna -
lo/Char9Eených priamo federálnou vládou alebo na sociálnu
ochranu v rámci systému sociálneho zabezpeèenia. Tie -
to, ako ukazujú prípady skúmaných krajín, mô/Char9Eu
významne prispie/Char9D k rôznemu podielu verejných výdav -
kov na regionálnom HDP.
1370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Politika regionálneho rozvoja
v èlenských štátoch
Politiky na podporu ekonomického rozvoja sa v èlen -
ských štátoch uplatòujú na všetkých úrovniach vlády
prostredníctvom rôznych nástrojov a s rozmanitýmicie¾mi. Patrí k nim napríklad podpora technológií ainovácie, pomoc pri reštrukturalizácii odvetví, ktoréèelia problémom alebo dlhodobému útlmu, pomocmalým a stredným podnikom a podpora externých in -
vestícií. Niektoré sú výslovne klasifikované ako štátna
pomoc a podliehajú preto právnym obmedzeniam sta -
noveným v EÚ s cie¾om zabráni/Char9D nekalej sú/Char9Da/Char9Ei.
Podrobnejšie sa nimi zaoberáme na inom mieste tejtosprávy (Èas/Char9D 3.).
Ostatné opatrenia, pokia¾ neposkytujú priamu finanè -
nú podporu konkrétnym spoloènostiam, nie sú takým -
to spôsobom kontrolované. Dotácie vyplácané
jednotlivcom alebo verejným inštitúciám, všeobecnédotácie a výpomoc poskytnutá jednou súkromnou in-štitúciou druhej sú z uvedenej definície vyòaté. Zmlu-va okrem toho povo¾uje niektoré formy pomocisúkromným subjektom, predovšetkým v oblastislu/Char9Eieb všeobecného záujmu a na stimuláciu rozvojaregiónov s príslušným štatútom.
Prístup k teritoriálnemu rozvoju sa v jednotlivých èlen -
ských štátoch líši, èiastoène z inštitucionálnych dôvo -
dov, najmä pod¾a stupòa decentralizácie
zodpovednosti za politiky ekonomického rozvoja, atie/Char9E v dôsledku meniacich sa názorov na jeho urèujú -
ce faktory.
Aj keï je decentralizácia v celej EÚ aktuálnou témou,
rozsah kompetencií delegovaných na ni/Char9Ešie vládneúrovne sa v jednotlivých štátoch výrazne líši. V Ra -
kúsku, Dánsku a Belgicku vykonáva ústredná vláda
urèitý dozor, ale za plánovanie a financovanie regio -
nálnych politík zodpovedajú správne orgány na ni/Char9Ešej
ne/Char9E národnej úrovni. Výdavky v tomto prípade úzkosúvisia so všeobecnou finanènou kapacitou prísluš -
nej provinènej vlády, tak/Char9Ee zmieròovanie rozdielov
medzi regiónmi (provinciami, okresmi alebo obcami)nie je nevyhnutne jedným z hlavných cie¾ov.Naproti tomu v Spojenom krá¾ovstve a vo Francúzsku
sa o pride¾ovaní zdrojov rozhoduje zväèša centrálne,aj keï za implementáciu politiky stále viac zodpove -
dajú regionálne inštitúcie: v Anglicku agentúry pre re -
gionálny rozvoj, v Škótsku, Walese a Severnom Írsku
parlamenty, na ktoré boli prevedené právomoci; voFrancúzsku kraje.
Oblasti, ktoré majú na regionálnu a iné formy podpory
hospodárskeho rozvoja nárok pod¾a národnýcha pod¾a európskych kritérií, si nie v/Char9Edy celkom dobreodpovedajú. Vo Francúzsku sa regióny uprednostòo -
vané domácou politikou do znaènej miery líšia od
tých, ktoré podporuje politika spoloèenstva, zatia¾ èov Nemecku je zhoda pomerne tesná. V Španielsku i vostatných kohéznych krajinách sa aj v národnej politi -
ke väèšinou pracuje s delením pod¾a štrukturálnych
fondov. V Spojenom krá¾ovstve a Holandsku sa všaknajmä mestské oblasti kvalifikujú na základe kritériíodlišných od politiky spoloèenstva.
V Holandsku sa navyše otázky regionálneho rozvo-
ja riešia na základe vnímaných potrieb štátu akocelku. Výdavky na regionálnu politiku ako takú súpreto skromné, prièom hlavný dôraz sa kladie namalé oblasti so špecifickými ekonomickými problé-mami (hlavne mestské oblasti s vysokou nezamest-nanos/Char9Dou).
Ako primárny nástroj sa v posledných rokoch objavila
vo viacerých oblastiach podpora inovácie a novýchtechnológií. V tomto oh¾ade zvláš/Char9D vyniká Flámskov Belgicku, ako aj rakúske spolkové krajiny, s rastúcimdôrazom na inováciu ako prostriedok stimulácie do -
máceho regionálneho rozvoja a s federálnou podpo -
rou výskumu a vývoja. Tieto stratégie sú èasto
orientované v prvom rade na malé a stredné podniky azahàòajú skôr horizontálne politiky, napríklad podporuspolupráce medzi výskumnými ústavmi a podnikmi,ne/Char9E priame dotácie.
Orientácia na tvorbu pracovných miest a prilákanie
ve¾kých investièných projektov je charakteristická precelý rad oblastí s vysokou nezamestnanos/Char9Dou. Akopríklad mo/Char9Eno uvies/Char9D Valónsko a dlhodobo sa na
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
96
1380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
vyu/Char9Eitie priamych zahranièných investícií s cie¾om po -
silni/Char9D ekonomický rozvoj zameriava Írsko.
Charakteristickým znakom politiky v mnohých kraji -
nách je vytváranie „zoskupení“. V rakúskom Štajersku
revidovala provinèná vláda v roku 1996 svoju straté -
giu rozvoja a vytvorila sie/Char9D zoskupení spájajúcu rozliè -
né oblasti automobilového priemyslu, èo sa ukázalo
ako efektívne. Horné Rakúsko tento príklad nasledo -
valo formou komplexnej provinènej stratégie a po -
stupným zvyšovaním dotácií pre technológie a
budovanie kontaktov.
Vo Švédsku sa vládna politika v posledných rokoch
preorientovala na podporu rozvoja pólov rastu a zo -
skupení v jednotlivých regiónoch, zatia¾ èo pôvodne
sa s cie¾om bojova/Char9D proti migrácii sústreïovala naudr/Char9Eanie vysokej úrovne aktivity verejného sektoruv riedko osídlených severných regiónoch.
Významné reformy teritoriálnych politík prebehli ne-
dávno v Taliansku. Politiky realizuje a financujeústredná vláda a v súèasnosti sa sústreïujú preva/Char9Enena budovanie kapacity prostredníctvom verejných in-vestícií, a nie prostredníctvom podpory podnikom,ako v minulosti. Aj keï sú regionálne stimuly firmámstále disproporcionálne smerované na juh, programyverejných investícií èasto uprednostòujú regióny nasevere, èím mô/Char9Eu vyvola/Char9D rozpor medzi národnou po -
litikou a politikou súdr/Char9Enosti EÚ.
Priame zahranièné investície
Typicky významnou súèas/Char9Dou regionálnej stratégie
rozvoja sú politiky zamerané na prilákanie priamychzahranièných investícií (PZI). Dôle/Char9Eitým cie¾om regio -
nálnej podpory je práve zvýšenie atraktivity problémo -
vých oblastí pre zahranièných investorov. PZI
prinášajú do regiónov nielen príjmy a pracovné mies -
ta, ale èasto sú zároveò mechanizmom prenosu tech -
nológií a know-how, ktoré mô/Char9Eu vyvola/Char9D odozvu s
potenciálne významným dopadom na produktivitu akonkurencieschopnos/Char9D podnikov sídliacich v danýchregiónoch. Väèšina PZI prebieha tak, /Char9Ee nadnárodnáspoloènos/Char9D investuje do regiónu buï akvizícioujestvujúceho podniku a jeho výrobných zariadení —
a tým aj zákazníckej základne — alebo vybudovanímnových výrobných zariadení. V oboch prípadoch sosebou nadnárodné spoloènosti, najmä ak investujú domenej rozvinutých regiónov, obvykle prinášajú mo -
derné výrobné postupy a pracovné metódy.
Aj keï najväèší prínos mô/Char9Eu PZI zvyèajne znamena/Char9D
v menej privilegovaných regiónoch, relatívne výhodyinvestovania do takýchto regiónov nie sú pre nadná -
rodné spoloènosti v/Char9Edy dostatoèné na to, aby ich prilá -
kali. Z poh¾adu nadnárodnej spoloènosti ve¾a závisí
od prvotného dôvodu, pre ktorý sa rozhodla investo -
va/Char9D - èi kvôli odbytu na miestnom alebo regionálnom
trhu, nech u/Char9E je definovaný akoko¾vek široko (od malejvymedzenej oblasti a/Char9E po celú EÚ), alebo preto, /Char9Eechce vyu/Char9Ei/Char9D špecifické faktory výroby, ktoré región po -
núka — nízke mzdové náklady, špeciálne zruènosti
alebo urèité prírodné zdroje.
Ak je dôvodom zásobovanie trhu, ktorý je zo zemepis-
ného h¾adiska relatívne ve¾ký, mô/Char9Ee by/Char9D nadnárodnáspoloènos/Char9D prístupná návrhom na konkrétne umiest-nenie svojej prevádzky v rámci krajiny, alebo širšiehogeografického regiónu. Národná vláda potom mô/Char9Eespoloènos/Char9D ¾ahšie presvedèi/Char9D, aby sa usídlila v znevý-hodnenom regióne. Ak však výber súvisí so špecific-kou výhodou urèitého miesta, potom v prípade, /Char9Eemiesto, ktoré si spoloènos/Char9D vybrala, nie je v súlades všeobecnou politikou regionálneho rozvoja, mô/Char9Eevláda príslušnú firmu len /Char9Da/Char9Eko presviedèa/Char9D, aby sausídlila inde. Mohlo by hrozi/Char9D riziko, /Char9Ee spoloènos/Char9D odinvestovania v danej krajine odradí úplne. To je dile -
ma, ktorú obvykle riešia najmä vlády kohéznych štá -
tov, alebo ešte èastejšie vlády pristupujúcich krajín,
ktoré musia potenciálne nájs/Char9D kompromis medzi /Char9Eela -
ním nasmerova/Char9D investíciu do menej rozvinutých ob -
lastí, stimulova/Char9D ich a pomôc/Char9D im dobehnú/Char9D
zaostávanie a skutoènos/Char9Dou, /Char9Ee pre investície bývajúprirodzene prí/Char9Da/Char9Elivé najdynamickejšie regióny.
Aj keï sú údaje o regionálnom rozmiestnení PZI do
EÚ neúplné, naznaèujú, /Char9Ee prílev PZI mal tendenciudisproporcionálne smerova/Char9D do ekonomicky silnej -
ších regiónov, ako v rámci štátov, tak aj na úrovni EÚ
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
97
1390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ako celku. Urèitou výnimkou je Írsko, ktoré poèas
90-tych rokov 20. storoèia prilákalo rozsiahle PZI, hociprinajmenšom na zaèiatku malo relatívne nízky HDPna obyvate¾a, hoci aj tu boli investície rozlo/Char9Eené ne -
rovnomerne a sústredené do východnej èasti krajiny,do Dublinu a okolia. S rastúcim HDP Írsko zostalo i na -
ïalej významným cie¾om investícií.
Poèas troch rokov od roku 1999 do roku 2001 dosaho -
vali PZI v 15 èlenských štátoch EÚ v priemere prib -
li/Char9Ene 7% HDP, ak zapoèítame prílev investícií z iných
èastí únie (a pod 2% HDP, ak ho nezapoèítame). V Ír -
sku však PZI za tieto tri roky v priemere presiahli 20%HDP (graf 2.6). Druhá najvyššia úroveò PZI bola za -
znamenaná v Dánsku, Holandsku a Švédsku, kdepresiahla 13% HDP, prièom Dánsko je pod¾a výškyHDP na osobu na tre/Char9Dom a Holandsko na štvrtommieste v EÚ, za Írskom a Luxemburskom, ktoré spolus Belgickom tie/Char9E zaznamenalo úroveò PZI v pomere kHDP znaène nad priemerom EÚ.
Okrem Írska boli v ostatných kohéznych krajinách PZI
omnoho ni/Char9Ešie, prièom v Portugalsku dosahovaliv uvedenom období v priemere iba tesne nad 4%HDP, v Španielsku iba 1,5% HDP a v Grécku a Talian-sku len 1% HDP, èo predstavuje najni/Char9Ešiu úroveòv EÚ.
Pri poh¾ade do vnútra týchto i ostatných štátov únie
z dostupných údajov vyplýva, /Char9EePZI smerovali nevyvá/Char9Eene predo -
všetkým do prosperujúcejších regi -
ónov a len relatívne málo šlo dozaostávajúcich oblastí. Hoci regio -
nálne údaje nie sú ideálne, preto/Char9EePZI sa èasto zaraïujú skôr pod re -
gión, v ktorom sídli ústredie spoloè -
nosti, ne/Char9E pod oblas/Char9D, do ktorejinvestície skutoène idú, fakty aj takprekvapujú. V Nemecku sa investí -
cie sústredili na obmedzený poèetspolkových krajín, prièom na regió -
ny Nordrhein-Westphalia, Hesse aBaden-Württemberg pripadá 71%všetkých prichádzajúcich PZI vrokoch 1998 a/Char9E 2000 a na Bavorsko a Hamburg ïal -
ších 17% (tabu¾ka A2.8). Naopak na 5 regiónov Cie¾a1 na východe štátu pripadlo spolu iba nieèo nad 2%celkového prílevu investícií.
V Španielsku smerovalo pribli/Char9Ene 70% PZI v rokoch
1999 a/Char9E 2001 do Madridu a ïalších 14% do Katalán -
ska, zatia¾ èo do regiónov Cie¾a 1 spolu sa dostalo vý -
razne menej ne/Char9E 10% (a len minimum alebo vôbec nièdo oblastí mimo Valencie a Kanárskych ostrovov). Po -
dobne v Taliansku, kde sa údaje týkajú skôr zamest -
nanosti v podnikoch v zahraniènom vlastníctve, ne/Char9Eprílevu PZI, sú nadnárodné spoloènosti sústredenéna severe krajiny a v roku 2000 sa v ju/Char9Ených regió -
noch Cie¾a 1 nachádzali menej ne/Char9E 4% pracovnýchmiest v spoloènostiach v zahraniènom vlastníctve.
PZI v pristupujúcich krajináchTakmer rovnakú tendenciu ako v EÚ je mo/Char9Ené sledo-
va/Char9D v pristupujúcich krajinách, prinajmenšom na úrov-ni regiónov v rámci krajín, ale distribúcia PZI medzikrajinami je na HDP na obyvate¾a závislá menej, ne/Char9Ev EÚ, hoci by prvý dojem svedèil skôr o opaku. Pod¾anajnovších údajov smeruje takmer 70% PZI do pristu-pujúcich krajín iba do troch z nich — do Po¾ska, na kto-ré samotné pripadá 35% celkového objemu, Èeskejrepubliky a Maïarska (tabu¾ka A2.9). (Hodnota 70%
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
98 
0510152025
IEMT DK NL SECZ SK
BE/LUEE
EÚ15 UK CY BGDEFIPLLVPTHU LTRO FRAT SIES ITEL0510152025% HDP2.6 Prílev PZI do členských štátov a pristupujúcich krajín, 
priemer 1999-2001
BE/LU: údaje z roku 1998; DK: údaje z rokov 1999-2000; ES: údaje z rokov 1998-1999; HU 
a SK: údaje z rokov 2000-2001; RO: údaje z rokov 1997-1999
Zdroj: Eurostat, Štatistické údaje o platobnej bilancii
1400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zahàòa odhad pre Rumunsko, pre ktoré nie sú od roku
1999 údaje k dispozícii.)
V pomere k HDP však u/Char9E táto zdanlivá koncentrácia
nie je taká zrejmá. V období rokov 1999 a/Char9E 2001 do -
siahli PZI v Po¾sku v priemere 4,5% HDP a v Maïar -
sku tesne nad 4%, èo je menej, ne/Char9E vo väèšine
ostatných krajín. Hoci v Èeskej republike boli PZI v po -
mere k HDP (nad 9%) vyššie, ne/Char9E kdeko¾vek inde, s
výnimkou Malty (16%), relatívne vysoké boli tie/Char9E v Es -
tónsku a Bulharsku, teda v krajinách s pomerne níz -
kou úrovòou HDP na osobu, dokonca aj v rámci
regiónu. Relatívne nízke boli PZI v Slovinsku, kde jeHDP na osobu pomerne vysoký.
Dostupné údaje však vo všetkých pristupujúcich kraji -
nách podobne ako v kohéznych krajinách poukazujú
na relatívne vysoký stupeò koncentrácie PZI v hlav -
ných mestách a ich okolí. V Maïarsku smerovali viac
ako dve tretiny PZI v roku 2001 do regiónu, kde le/Char9EíBudapeš/Char9D, v Èeskej republike v tom istom roku smero-valo 60% do Prahy a okolia (Stredné Èechy) a na Slo-vensku pribli/Char9Ene 63% do Bratislavy (tabu¾ka A2.10).Naproti tomu v Po¾sku, kde sa okrem Varšavy nachá-dza viacero ve¾kých miest, je prílev PZI menej kon-centrovaný. Aj tak však v roku 1998 pripadla na regiónhlavného mesta (Mazowieckie) štvrtina celkovéhoprílevu PZI a na dva regióny (£ódzkie a Wielkopol -
skie), v ktorých sa nachádzajú ve¾ké mestá (Lod/Char9E a
Poznaò), ïalšia štvrtina.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
991 Je však potrebné uvies/Char9D, /Char9Ee v ju/Char9Ených štátoch býva zabezpeèenie minimálnej hladiny príjmu povinnos/Char9Dou daného regiónu a kritériá
prístupu sa v jednotlivých regiónoch líšia.
2 Èíselné údaje o Taliansku sa navyše vz/Char9Dahujú na menšie regióny NUTS 2 a nie na väèšie regióny NUTS 1, ako vo Ve¾kej Británii, èo
by samo osebe malo tendenciu rozdiel skôr prehåbi/Char9D, ne/Char9E zmenši/Char9D.
3 Na rozdiel od Talianska nie je podiel dôchodcov v populácii systematicky vyšší v prosperujúcejších regiónoch, ne/Char9E v menej
prosperujúcich, èi naopak.
4 Toto tvrdenie samozrejme neberie v úvahu výhody, ktoré mô/Char9Ee lokálne vyberanie daní na financovanie miestnych výdavkov prinies/Char9D
v podobe väèšej fiškálnej zodpovednosti a efektívnejšieho vynakladania prostriedkov.
5 V praxi sú sociálne odvody v krajinách, kde je stanovená maximálna hranica splatnej èiastky, nad urèitou úrovòou zárobku
regresívne, èo má tendenciu neutralizova/Char9D progresívne nastavený sadzobník daní z príjmu.
6 Zároveò treba poznamena/Char9D, /Char9Ee všeobecná tendencia odklonu od daní z príjmu smerom k spotrebným daniam sa zvyèajne prejaví
oslabením progresívneho charakteru daòového systému ako celku.
7 Systém v Dánsku sa má v blízkej budúcnosti meni/Char9D a dôjde tu pravdepodobne k rozsiahlym zmenám ako v štruktúre verejného
sektora, tak aj v rozdelení povinností medzi rozlièné vládne úrovne.
1410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
100
1420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Štatistická príloha k 2. èasti
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti101
1430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
102
A2.1 Verejné výdavky pod¾a ekonomických kategórií, 1995 a 2002
% HDP
Tovar a slu/Char9Eby z èoho:
zamestnanciSociálne
dávkyÚrok z
dlhuIné transfery +
dotácieHDFK* Celkové výdavky Celkové príjmy Saldo rozpoètu
1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995** 2002
EÚ15 20,7 20,6 11,1 10,4 17,2 16,4 5,4 3,4 6,7 4,2 2,6 2,2 51,3 47,4 46,1 45,5 -5,2 -1,9
BE 21,4 22,3 11,9 12,0 16,6 16,1 9,3 6,1 4,6 4,7 1,8 1,6 52,8 50,3 48,5 50,4 -4,3 0,1
DK 25,8 26,3 17,3 17,6 20,4 17,5 6,4 3,7 5,2 5,2 1,8 1,8 60,3 55,5 58,0 57,4 -2,3 1,9
DE 19,8 19,2 9,0 7,9 18,1 19,4 3,7 3,1 11,5 4,8 2,3 1,6 49,6 46,3 46,1 45,0 -3,5 -1,3
EL 15,3 15,8 11,3 11,9 15,1 16,4 11,7 5,5 3,4 3,4 3,2 3,8 49,4 46,9 39,3 45,6 -10,1 -1,3
ES 18,1 17,6 11,3 10,3 13,9 12,5 5,2 2,8 4,4 3,9 3,7 3,4 45,0 39,8 38,4 39,9 -6,6 0,1
FR 23,9 23,9 13,7 13,7 18,5 18,1 3,6 3,1 4,4 4,0 3,3 3,1 55,1 53,5 49,6 50,3 -5,5 -3,2
IE 16,4 15,1 10,2 8,3 11,8 8,3 5,4 1,4 4,7 3,9 2,3 4,4 41,5 33,3 39,4 33,1 -2,1 -0,2
IT 17,9 18,8 11,2 10,7 16,7 17,1 11,5 5,8 4,9 3,8 2,1 1,8 53,4 47,7 45,8 45,2 -7,6 -2,5
LU 18,4 18,1 9,7 8,6 16,5 15,7 0,4 0,3 6,4 6,2 4,6 4,7 45,5 44,4 47,6 46,8 2,1 2,4
NL 24,0 24,5 10,8 10,5 15,3 11,8 5,9 3,1 8,1 3,8 3,0 3,3 51,4 47,5 47,3 45,9 -4,1 -1,6
AT 20,4 18,6 12,6 9,7 19,5 18,6 4,4 3,6 7,6 8,3 3,1 1,3 57,3 51,7 52,0 51,3 -5,3 -0,4
PT 18,6 21,1 13,6 15,4 11,8 13,0 6,3 3,0 4,4 5,4 3,7 3,4 45,0 46,1 39,6 43,3 -5,4 -2,8
FI 22,8 21,7 15,2 13,5 22,1 16,8 4,0 2,2 5,2 4,0 2,8 2,9 59,6 50,0 55,7 54,2 -3,9 4,2
SE 27,3 28,0 16,7 16,3 20,6 17,6 6,6 3,2 6,4 3,9 4,0 3,2 67,7 58,5 60,3 59,5 -7,4 1,0
UK 19,6 20,0 8,3 7,6 15,4 13,5 3,7 2,1 3,8 3,8 2,0 1,3 44,6 40,7 38,9 39,4 -5,7 -1,3
* HDFK = tvorba hrubého domáceho fixného kapitálu
** DE: neobsahuje prevzatie dlhov a aktív federálnou vládou v súvislost i so zjednotením (Threuhand, východné bytové podniky a Deutsche Kreditbank) vo výške 116,3 miliárd eur;
NL: neobsahuje mimoriadne výdavky vo výške 14,9 miliárd eur netto súvisiac e s reformou spôsobu financovania sociálnych bytových druzstiev
Zdroj: Eurostat, Úèty sektorov vládnych inštitúcií
1440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
103A2.2 Verejné výdavky na starobné dôchodky a dávky v nezamestnanosti, 1995 a 2000
% celkových výdavkov na sociálne dávky
Starobné dôchodky* Dávky v nezamestnanosti
1995 2000 pohyb v %
bodoch1995 2000 pohyb v %
bodoch
EÚ15 44,8 46,4 1,6 8,4 6,3 -2,1
BE 43,1 43,8 0,7 13,0 11,9 -1,1
DK 37,7 38,1 0,4 14,8 10,5 -4,2
DE 42,7 42,2 -0,4 9,0 8,4 -0,6
EL 52,1 49,4 -2,7 4,5 6,2 1,6
ES 43,9 46,3 2,4 16,5 12,2 -4,3
FR 43,5 44,1 0,5 7,9 6,9 -1,0
IE 26,5 25,4 -1,1 15,3 9,7 -5,7
IT 63,4 63,4 0,0 3,0 1,7 -1,4
LU 45,1 40,0 -5,1 3,1 3,3 0,2
NL 38,0 42,4 4,4 9,9 5,1 -4,8
AT 48,4 48,3 -0,1 5,6 4,7 -0,9
PT 41,7 45,6 3,9 5,4 3,8 -1,6
FI 32,8 35,8 3,0 14,4 10,4 -3,9
SE 37,5 39,1 1,6 10,9 6,5 -4,4
UK 43,1 47,7 4,5 5,6 3,2 -2,4
* Starobné dôchodky zahàòajú vdovské dôchodky
Poznámka: S výnimkou DK, IE, LU, AT sú všetky údaje pre rok 2000 predbe/Char9Ené alebo odhadovanéZdroj: Eurostat, Európsky systém štatistík o sociálnej ochrane (ESSPROS)
1450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
104
A2.3 Verejné výdavky pod¾a funkcie, 1995 a 2001
% HDP
Spolu Všeobecné slu/Char9Eby /Char8Eivotné prostredie Zdr avotníctvo Školstvo Sociálna ochrana Iné
1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001
EÚ15 52,9 46,9 8,2 6,8 0,8 0,7 6,2 6,3 5,2 5,0 20,0 18,8 12,5 9,3
BE 52,8 49,5 12,1 10,2 0,7 0,8 6,2 6,6 6,4 6,2 18,6 17,2 8,8 8,5
DK 60,3 55,3 10,8 8,6 0,0 : 5,1 5,4 7,7 8,3 26,8 24,0 9,6 9,0
DE 56,1 48,3 6,7 6,3 1,0 0,6 6,4 6,4 4,5 4,2 21,3 21,8 16,2 9,0
EL 51,0 47,8 16,8 10,9 0,5 0,6 3,4 3,7 3,3 3,1 18,3 19,4 8,7 10,1
ES : 39,4 : 5,5 : 0,9 : 5,3 : 4,3 : 13,4 : 10,0
FR 55,1 52,5 6,3 6,4 1,1 1,3 7,9 7,9 6,3 6,0 21,5 20,4 12,0 10,5
IE 41,5 33,9 7,3 3,8 0,0 : 6,2 6,3 5,1 4,3 13,6 9,5 9,1 10,1
IT 53,4 48,5 14,1 9,6 0,7 0,9 5,5 6,4 4,9 5,0 18,7 17,8 9,5 8,8
LU 45,5 39,1 4,6 4,7 1,5 1,3 5,6 4,9 5,0 4,7 19,2 17,1 9,6 6,4
NL 56,4 46,6 10,0 8,2 0,8 0,7 3,9 4,1 5,1 4,8 20,7 17,5 15,9 11,3
AT 57,3 51,8 9,3 8,5 1,4 0,4 7,6 6,1 6,5 5,7 22,6 21,5 9,9 9,6
PT 45,0 46,2 8,7 6,7 0,4 0,7 5,3 6,8 6,5 7,0 12,5 13,6 11,6 11,4
FI 59,6 49,1 7,0 6,4 0,3 0,3 6,2 6,0 7,3 6,5 26,0 20,6 12,8 9,3
SE 67,7 57,1 11,9 8,8 0,2 0,3 6,4 6,8 7,1 7,3 27,2 23,8 14,9 10,1
UK 43,5 39,2 5,7 4,3 0,3 0,5 5,6 6,1 4,5 4,6 17,3 16,0 10,1 7,7
Poznámka: Pre rok 1995 nie sú k dispozícii /Char9Eiadne údaje o ES; EÚ15 zahàòa odhad pre ES
Zdroj: Eurostat, Úèty sektorov vládnych inštitúcií
1460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
105A2.4 Verejné výdavky pod¾a regiónov vo Ve¾kej Británii, 2000-01*
North N West Yorks E Mids W Mids S West East London S East England Scotland Wales N Ireland UK
Výdavky na obyvate¾a (v euro)
Sociálne zabezpeèenie 3472 3212 2891 2706 2870 2732 2502 2712 2384 2781 3150 3303 3408 2856
Školstvo 1218 1225 1216 1149 1217 1112 1148 1270 1097 1183 1523 1203 1695 1227
Zdravotníctvo 1953 1950 1866 1682 1762 1781 1672 2293 1695 1861 2210 2138 2105 1911
Cesty + doprava 281 210 193 232 208 245 262 314 240 243 304 248 222 248
/Char8Eivotné prostredie 324 299 253 232 235 225 196 284 214 249 328 424 272 265
Iné 1157 1117 1233 1028 1054 1013 1049 1524 944 1130 1606 1383 2837 1232
Spolu 8406 8012 7653 7028 7346 7108 6829 8397 6575 7446 9120 8698 10539 7740
% regionálneho HDP
Sociálne zabezpeèenie 17,2 14,1 12,6 11,1 12,0 11,5 9,2 7,1 8,3 10,4 12,4 15,7 16,8 10,9
Školstvo 6,0 5,4 5,3 4,7 5,1 4,7 4,2 3,3 3,8 4,4 6,0 5,7 8,4 4,7
Zdravotníctvo 9,7 8,6 8,1 6,9 7,4 7,5 6,2 6,0 5,9 7,0 8,7 10,2 10,4 7,3
Cesty + doprava 1,4 0,9 0,8 0,9 0,9 1,0 1,0 0,8 0,8 0,9 1,2 1,2 1,1 0,9
/Char8Eivotné prostredie 1,6 1,3 1,1 0,9 1,0 0,9 0,7 0,7 0,7 0,9 1,3 2,0 1,3 1,0
Iné 5,7 4,9 5,4 4,2 4,4 4,3 3,9 4,0 3,3 4,2 6,3 6,6 14,0 4,7
Spolu 41,6 35,3 33,3 28,7 30,6 30,0 25,2 21,9 22,8 27,9 36,0 41,3 52,1 29,6
HDP na obyvate¾a
(v tis. euro)20,2 22,7 23,0 24,5 24,0 23,7 27,1 38,3 28,8 26,7 25,3 21,0 20,2 26,1
* finanèný rok 2000-01
Zdroj: Výpoèty GR REGIO vychádzajúce z údajov Štatistickej analýzy verejných výdavkov ( PESA) 2002-03 a Eurostat-u, Regionálnych úètov
1470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
106
A2.5 Verejné výdavky pod¾a regiónov v Taliansku, 2000
Piemonte Valle
d’AostaLom-
bardiaTrentino
Alto
AdigeVeneto Friuli
Venezia
GiuliaLiguria Emilia
RomagnaToscana Umbria Marche Lazio Abruzzo Molise Campania Puglia Bas ilicata Calabria Sicilia Sardegna Taliansko
Výdavky na obyvate¾a (v euro)
Sociálne
zabezpeèenie4302 4413 4070 3265 3530 4678 4976 4546 4216 4327 4009 4550 3601 3420 2713 3054 3200 3100 2920 3276 3769
Školstvo 743 1103 725 1455 730 1009 933 804 939 920 777 1321 802 784 805 751 803 766 743 888 848
Zdravotníctvo 1553 2224 1947 2121 1531 1680 1556 1742 1623 1785 1517 1586 1190 1395 1375 1359 1426 1354 1426 1548 1589
Cesty + doprava 558 1056 377 720 399 591 801 414 503 610 423 774 470 631 414 404 538 560 408 469 489
/Char8Eivotné prostredie 267 631 258 526 207 301 340 229 312 529 294 287 266 376 254 221 302 244 256 436 275
Iné 4646 7964 6922 6766 3998 5564 5391 4705 4198 4302 4028 7341 3581 3489 3119 3278 4271 3243 3635 5125 4827
Spolu 12070 17391 14299 14854 10395 13823 13997 12440 11791 12473 11049 15858 9910 10096 8680 9067 10540 9267 9389 11742 11797
% regionálneho HDP
Sociálne
zabezpeèenie18,2 18,1 15,2 12,1 14,9 20,7 23,4 17, 7 18,8 21,7 19,8 20,3 21,8 22,0 21,0 23,0 22,1 25,4 22,7 22,0 18,7
Školstvo 3,1 4,5 2,7 5,4 3,1 4,5 4,4 3,1 4,2 4,6 3,8 5,9 4,8 5,1 6,2 5,7 5,6 6,3 5,8 6,0 4,2
Zdravotníctvo 6,6 9,1 7,3 7,8 6,5 7,4 7,3 6,8 7,2 8,9 7,5 7,1 7,2 9,0 10,7 10,3 9,9 11,1 11,1 10,4 7,9
Cesty + doprava 2,4 4,3 1,4 2,7 1,7 2,6 3,8 1,6 2,2 3,1 2,1 3,4 2,8 4,1 3,2 3,0 3,7 4,6 3,2 3,2 2,4
/Char8Eivotné prostredie 1,1 2,6 1,0 1,9 0,9 1,3 1,6 0,9 1,4 2,6 1,5 1,3 1,6 2,4 2,0 1,7 2,1 2,0 2,0 2,9 1,4
Iné 19,7 32,7 25,9 25,0 16,9 24,6 25,4 18, 3 18,7 21,5 19,9 32,7 21,6 22,5 24,2 24,7 29,5 26,5 28,2 34,5 23,9
Spolu 51,1 71,4 53,5 54,8 44,0 61,2 65,8 48, 5 52,4 62,5 54,5 70,7 59,9 65,1 67,3 68,4 72,9 75,8 72,8 79,0 58,4
HDP na obyvate¾a
(v tis. euro)23,6 24,4 26,7 27,1 23,6 22,6 21,3 25, 7 22,5 20,0 20,3 22,4 16,5 15,5 12,9 13,3 14,5 12,2 12,9 14,9 20,2
Poznámka: Verejné výdavky zahàòajú výdavky verejn ých korporácií ako aj výdavky verejnej správy; èí sla vytlaèené tuèným písmom sa vz/Char9Dahujú na regió ny Cie¾a 1.
Zdroj: Výpoèty GR REGIO vychádzajúc e z údajov MEF-DPS (2002), databázy TPA a Eurostat-u, Regionálnych úètov
1480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
107A2.6 Verejné výdavky pod¾a regióno v v Španielsku, priemer za obdobie 1992-1999
Galicia Astu-
riasCanta-
briaPais
VascoNavarra La
RiojaAragón Madrid Castilla
yL e ó nCastilla
-la
ManchaExtre-
maduraCata-
luñaValen-
ciaIlles
BalearsAnda-
lucíaMurcia Ceuta y
MelillaCana-
riasŠpaniel-
sko
Výdavky na obyvate¾a (v euro)
Zdravotníctvo, sociálne
slu/Char9Eby, základné územnéfinancovanie1637 1703 1695 2298 2221 1635 1741 1545 1755 1656 1816 1546 1458 1365 1592 1560 1499 1850 1648
Infraštruktúra 172 272 323 183 189 144 267 158 232 287 247 133 187 220 209 240 358 201 196
Právo a poriadok, bývanie,
doprava187 218 207 358 303 332 278 314 286 242 235 250 193 249 204 171 489 244 246
EÚ + iná regionálna
pomoc95 442 48 51 60 36 53 9 95 88 204 24 46 16 164 52 67 611 105
Spolu 2091 2635 2274 2890 2773 2147 2339 2026 2367 2273 2502 1953 1883 1850 2169 2024 2413 2907 2195
% regionálneho HDP
Zdravotníctvo, sociálne
slu/Char9Eby, základné územnéfinancovanie17,0 15,8 14,8 15,8 14,6 11,8 13,1 9,8 15,6 16,5 22,7 10,4 12,5 9,0 17,7 15,0 14,6 15,8 13,6
Infraštruktúra 1,8 2,5 2,8 1,3 1,2 1,0 2,0 1,0 2,1 2,9 3,1 0,9 1,6 1,4 2,3 2,3 3,5 1,7 1,6
Právo a poriadok, bývanie,
doprava1,9 2,0 1,8 2,5 2,0 2,4 2,1 2,0 2,5 2,4 2,9 1,7 1,7 1,6 2,3 1,6 4,7 2,1 2,0
EÚ + iná regionálna
pomoc1,0 4,1 0,4 0,4 0,4 0,3 0,4 0,1 0,8 0,9 2,5 0,2 0,4 0,1 1,8 0,5 0,7 5,2 0,9
Spolu 21,7 24,4 19,8 19,9 18,2 15,5 17,6 12,8 21,0 22,6 31,2 13,2 16,1 12,2 24,1 19,4 23,4 24,8 18,1
HDP na obyvate¾a
(v tis. euro)14,6 16,0 18,1 22,9 23,8 20,6 19,9 24,9 17,2 15,1 12,0 22,5 17,9 22,2 13,8 15,5 15,4 17,5 18,6
Poznámka: Èíselné údaje vytlaèené tuèným písmom sa vz/Char9Dahujú na regióny Cie¾a 1
Zdroj: Výpoèty GR REGIO vychádzajúce z údajov In tervención General de la Administración del Estado (IGAE) a Eurostat-u, Regionálnych úètov
1490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
108A2.7 Príjmy z daní a sociálnych odvodov pod¾a správnej úrovne, 1995 a 2001
% celkových príjmov
Centrálna vláda Sociálne zabezpeèenie Orgány regionálnej a miestnej
správy
1995 2001 1995 2001 1995 2001
EÚ15 49 52 36 34 15 15
BE 60 60 34 33 7 7
DK 66 62 3 4 31 34
DE 30 29 43 42 27 28
EL 66 67 33 32 1 1
ES 51 48 36 36 13 16
FR 43 42 46 48 10 9
IE 83 84 15 14 3 2
IT 60 56 32 29 8 15
LU 67 67 27 27 6 6
NL 57 61 40 36 3 4
AT 45 49 35 32 20 19
PT 64 63 31 31 5 6
FI 46 51 32 27 22 22
SE 43 43 27 27 30 29
UK 79 79 17 17 4 4
Poznámka: Údaje o Portugalsku pre rok 2001 sa týkajú roku 2000. Údaje o centrálnej vláde zahàòajú dane EÚ.
Zdroj: Eurostat, Úèty sektorov vládnych inštitúcií
1500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
109A2.8 Rozdelenie PZI pod¾a regiónov vo vybraných krajinách EÚ
% súhrnu za krajinu
Nemecko 1998-2000 Španielsko 1999-2001 Taliansko 2000
Nordrhein-Westfalen 37,5 Madrid 69,5 Lombardia 43,5
Hessen 21,6 Cataluña 13,6 Piemonte 14,9
Baden-Württemberg 11,7 País Vasco 5,5 Lazio 8,4
Bayern 9,0 Iné 3,0 Emilia-Romagna 7,8
Hamburg 7,7 Com. Valenciana 2,7 Veneto 4,7
Niedersachsen 3,3 Canarias 2,7 Toscana 4,3
Berlin 2,8 Andalucía 1,2 Friuli-Venezia-Giulia 4,0
Rheinland-Pfalz 1,9 Galicia 0,5 Abruzzo 3,3
Schleswig-Holstein 1,6 Baleares 0,4 Liguria 1,9
Sachsen-Anhalt 1,0 Aragón 0,3 Trentino Alto Adige 1,5
Bremen 0,5 Navarra 0,3 Umbria 1,2
Brandenburg 0,3 Asturias 0,1 Campania 1,2
Sachsen 0,3 Castilla-La Mancha 0,1 Puglia 0,8
Saarland 0,3 Castilla y León 0,1 Sicilia 0,8
Thüringen 0,3 Murcia 0,1 Marche 0,7
Mecklenburg-Vorpommern 0,2 Extremadura 0,0 Sardegna 0,4
Rioja 0,0 Valle d’Aosta 0,4
Cantabria 0,0 Basilicata 0,2
Ceuta y Melilla 0,0 Molise 0,0
Calabria 0,0
Poznámky: Hodnoty pre Taliansko sa týkajú poctu zamestnancov vo výrobných pobockách v zahranicnom vlastníctve; je treba zdôraz-
nit, ze pracovné miesta sa priradujú k regiónom podla sídla centrály a nie pobociek. Pokial ide o skutocné regionálne rozdelenie, sú tie-to hodnoty preto iba orientacné.Uvedené hodnoty sú priemerom za roky 1998-2000 v prípade Nemecka a 1999-2001 v prípade Spanielska.Zdroj: DE – Bankgesellschaft Berlin na základe údajov Deutsche Bundesbank; ES – Register zahranièných investícií; IT – CNEL,databáza FDI (výskum a vývoj - Politecnico di Milano)
1510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
110A2.9 PZI do EÚ15 a pristupujúcich krajín, priemer
za obdobie 1999-2001
% HDP % HDP
EÚ15 6,9 BG 5,4
BE/LU 8,5 CY 5,8
DK 14,6 CZ* 9,2
DE 4,9 EE 7,8
EL 0,9 HU 4,2
ES 1,5 LT 3,9
FR 3,5 LV 4,4
IE 20,7 MT 15,8
IT 1,1 PL* 4,4
NL 13,2 RO 3,8
AT 3,1 SI 1,7
PT 4,3 SK 8,8
FI 4,6
SE 13,0
UK 5,9
BE/LU: údaje sa vz/Char9Dahujú na rok 1998; DK: údaje sa vz/Char9Dahujú
na roky 1999-2000;ES: údaje zaroky 1998-1999; RO: údaje zaroky 1997-1999;HU, SK: údaje za roky 2000-2001* na CZ pripadá 23% a na PL 35% všetkých PZI v pristupujú-cich krajinách.Zdroj: Eurostat, Štatistiky o platobnej bilancii; UNCTAD preGrécko
1520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. cas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
111A2.10 Rozdelenie PZI pod¾a regiónov NUTS 2 vo vybraných nových èlenských štátoch
% súhrnu za krajinu
Èeská republika 2001 Maïarsko 2001 Po¾sko 1998 Slovensko 2001
Praha 49,3 Közép-Magyarország 67,7 Mazowieckie 24,3 Bratislavský 63,2
Støední Èechy 10,7 Közép-Dunántúl 9,4 Œl¹skie 13,5 Východné Slovensko 18,8
Jihozápad 7,6 Nyugat-Dunántúl 7,5 Wielkopolskie 11,6 Západné Slovensko 10,3
Severozápad 8,2 Észak-Magyarország 6,2 Dolnoœl¹skie 8,4 Stredné Slovensko 7,7
Severovýchod 6,6 Dél-Alföld 4,0 Pomorskie 7,3
Jihovýchod 8,4 Észak-Alföld 3,5 £ódzkie 5,9
Støední Morava 5,2 Dél-Dunántúl 1,8 Ma³opolskie 5,6
Moravskoslezko 4,0 Kujawsko-Pomorskie 4,1
Zachodniopomorskie 3,9
Lubelskie 2,8
Podkarpackie 2,5
Œwiêtokrzyskie 2,3
Warmi ñsko-Mazurskie 2,3
Lubuskie 2,2
Opolskie 1,8
Podlaskie 1,6
Zdroj: Národné štatistické zdroje
1530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti2. èas/Char9D — Vplyv politík èlenských štátov na súdr/Char9Enos/Char9D
112
1540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva:
konkurencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Obsah
Úvod ...........................................1 1 4
Prínos politík spoloèenstva k súdr/Char9Enosti vo svetle Lisabonskej a Gothenburgskej stratégie . . . 114Reforma spoloèných politík: CAP a politika rybolovu .......................1 2 5
Komplementarita medzi štátnou pomocou a politikou súdr/Char9Enosti ................1 2 8
Spravodlivos/Char9D a vnútorné veci: zlepšenie podmienok rozvoja ..................1 3 1
Vnímanie politík spoloèenstva na regionálnej úrovni .......................1 3 2
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti113
1550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
Druhá správa o súdr/Char9Enosti obsahovala analýzu príno -
su politík spoloèenstva k súdr/Char9Enosti. Našim zámerom
na tomto mieste nie je analýzu opakova/Char9D, ale zamera/Char9Dsa na hlavné zmeny v týchto politikách od roku 2001vo svetle cie¾ov EÚ, zvláš/Char9D cie¾ov prijatých v Lisabonea Gothenburgu. Budeme sa tie/Char9E zaobera/Char9D dvoma ob -
las/Char9Dami politiky, ktoré do predchádzajúcej správy
zahrnuté neboli, a to obchodnou politikou a spravodli -
vos/Char9Dou a vnútornými vecami. V osobitnej kapitole skú -
mame politiku štátnej pomoci, ktorá s politikou
súdr/Char9Enosti významne súvisí. Závereèná èas/Char9D obsahu -
je výsledky prieskumu realizovaného v 28 regiónoch
EÚ a zameraného na vnímanie úèinkov jednotlivýchpolitík spoloèenstva.
Prínos politík spoloèenstva ksúdr/Char9Enosti vo svetle Lisabonskeja Gothenburgskej stratégie
Budovanie znalostnej ekonomiky
Znalosti sú ústredným prvkom Lisabonskej stratégie.Tvorba, šírenie a vyu/Char9Eívanie znalostí má pre spôsobfungovania podnikov a ich rast kritický význam. U¾ahèe -
nie prístupu k finanèným prostriedkom a trhom, podpora
podnikate¾ských slu/Char9Eieb, posilnenie väzieb medzi pod -
nikmi a vedeckou základòou, vybavenie pracovníkov
správnymi odbornými zruènos/Char9Dami a vedomos/Char9Damiprostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, pod -
pora vyu/Char9Eívania nových technológií a zvyšovanie inves -
tícií do výskumu a vývoja sú k¾úèom k zlepšeniu podni -
kate¾ského prostredia a k stimulovaniu inovácie.
Podnikate¾ská, priemyselná a inovaèná politika spolo -
èenstva je zameraná na posilnenie konkurencieschop -
nosti priemyslu a slu/Char9Eieb EÚ podporou podnikania, vy -
tvorením priaznivého prostredia pre inováciu a
ekonomický rozvoj a zabezpeèením prístupu k trhom
1.
Podnikate¾ská politika podporuje partnerstvo verejné -
ho a súkromného sektora a budovanie kontaktovmedzi spoloènos/Char9Dami2(napríklad prostredníctvom
Centier pre prenos inovácií alebo siete Inovaèných re -
giónov v Európe) a stimuluje tak výmenu znalostí a
skúseností. Podobne informaèné a poradenské cen -
trá zriadené aj vïaka podpore štrukturálnych fondov
v priebehu posledného desa/Char9Droèia v celej EÚ zohrá -
vajú spolu s ïalšími slu/Char9Ebami na podporu podnikania
významnú úlohu pri budovaní vz/Char9Dahov medzi firmamiv jednotlivých regiónoch a pomoci pri riešení praktic -
kých problémov týchto firiem.
Podnikate¾ská politika má ïalej podpori/Char9D podnikavos/Char9D
a u¾ahèi/Char9D zakladanie a vedenie podnikov, èo mô/Char9Eema/Char9D zvláš/Char9D ve¾ký význam pre znevýhodnené skupinya zaostávajúce oblasti
3. Pre tento úèel bude s plat -
nos/Char9Dou od zaèiatku roku 20054zavedená nová definí -
cia mikro-, malých a stredných podnikov, rozšírená
tak, aby sa vz/Char9Dahovala aj na väèšie firmy ne/Char9E doteraz,èím úèinne zní/Char9Ei ich súèasnú administratívnu zá/Char9Da/Char9E azároveò im dá právo /Char9Eiada/Char9D o finanènú podporu.
Ako sa uvádza v 1. èasti, odlišnosti vo vz/Char9Dahu k inová-
cii medzi regiónmi pramenia nielen z rozdielov v in-vestíciách do rozvoja výskumu a technického vývoja,ale, èo je rovnako dôle/Char9Eité, zo slabého prepojenia me-dzi podnikmi, výskumnými strediskami a podobne,ktoré tvoria regionálny inovaèný systém. Inovaèné po-litiky sa teda odkláòajú od opatrení na rozšírenievýskumu, vývoja a technologickej kapacity smeromk stratégiám na skvalitnenie prostredia, v ktorých fir -
my pôsobia
5. Zvláštnu pozornos/Char9D si zasluhujú tri
oblasti:
–na základe skúseností z priekopníckej práce finan -
covanej štrukturálnymi fondmi (Regionálne inovaè -
né stratégie, RIS) sú regióny vedené k tomu, aby
vypracovali inovaènú politiku zalo/Char9Eenú na dopyte aširokej úèasti (pozri ni/Char9Ešie). To je zvláš/Char9D dôle/Char9Eitév pristupujúcich krajinách, kde chýba koherentnápolitika na regionálnej úrovni: v súlade s Piatymrámcovým programom boli vypracované RIS-NAC(Regionálne inovaèné stratégie — Novoasociova -
né krajiny) s rozpoètom 5,25 miliónov eur; zaèiat -
kom roka 2002 zahájilo projekty 16 regiónov v 9
krajinách;
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
114
1560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–aby sa èo najefektívnejšie vyu/Char9Eili jestvujúce poznat -
ky a maximalizovalo sa ich rozšírenie, je dôle/Char9Eité
skvalitni/Char9D podnikate¾ské slu/Char9Eby a zvýši/Char9D ich dostup -
nos/Char9D. Najmä sie/Char9D Centier pre prenos inovácií je kon -
krétne zameraná na potreby menej rozvinutých
regiónov tým, /Char9Ee pomáha miestnym podnikompri prístupe k technológiám a zis/Char9Duje, ktoré techno -
lógie sú vhodné na transfer do iných regiónov alebo
sektorov;
–k¾úèovou preká/Char9Ekou rastu a rozvoja spoloèností je
èasto nedostatoèný prístup k financiám a dôle/Char9Eitáèas/Char9D podnikate¾skej politiky spoèíva v podpore vy -
tvárania alternatív k bankovým pô/Char9Eièkám, akými sú
v regiónoch s obmedzenými finanènými zdrojmi ri -
zikové kapitálové fondy. K nástrojom vytvoreným
prostredníctvom Európskeho investièného fondu(EIF) s cie¾om zvýši/Char9D objem disponibilných financiípre malé a stredné podniky patria SME GuaranteeFacility (poskytovanie záruk), ETF Start-up Sche-me (pomoc pri zakladaní nových podnikov) a SeedCapital Action (poskytovanie poèiatoèných kapitá-lových investícií). EIF tie/Char9E za rovnakým úèelom nad-väzuje kontakty s minimálne jednou finanènouinštitúciou v ka/Char9Edej pristupujúcej krajine.
Oporným pilierom politiky spoloèenstva pre informaènú
spoloènos/Char9D je Iniciatíva e-Európa zahájená v júni 2000,ktorej druhá fáza pod názvom Akèný plán e-Európa2005 zaèala o dva roky neskôr a ktorej hlavným cie¾omje zabezpeèi/Char9D „moderné verejné slu/Char9Eby on-line (e-vláda,e-vzdelávanie a e-zdravotníct vo), dynamické prostredie
pre e-obchod a ako predpoklad ich existencie všeobec -
nú dostupnos/Char9D širokopásmového pripojenia za konku -
renèné ceny a spo¾ahlivú informaènú infraštruktúru”
6.
Akèný plán vytyèuje stratégiu sprístupnenia in -
fraštruktúry širokopásmového pripojenia podnikom a
jednotlivcom v celej EÚ za dostupné ceny. Zároveòpoukazuje na potrebu pripravi/Char9D nále/Char9Eitý obsah aslu/Char9Eby, s osobitným dôrazom na oblasti, kde mô/Char9Eevláda prispie/Char9D tým, /Char9Ee v spolupráci s EÚ a s prípadnýmvyu/Char9Eitím štrukturálnych fondov podporí rozšírenie ši -
rokopásmového pripojenia v menej privilegovaných
regiónoch. Výsledky mo/Char9Eno zhrnú/Char9D nasledovne:–Iniciatíva pomohla stimulova/Char9D konkurenciu medzi al -
ternatívnymi platformami a operátormi a sústredi/Char9D
snahy èlenských štátov a spoloèenstva na hlavné roz -
diely v EÚ. Avšak napriek tomu, /Char9Ee sa poèet liniek ši -
rokopásmového pripojenia v období medzi júlom
2002 a júlom 2003 v EÚ zdvojnásobil, extrémna ne -
rovnomernos/Char9D dostupnosti širokopásmového pripoje -
nia v jednotlivých oblastiach pretrváva;
–celkový objem on-line transakcií zostáva skromný a
rozdiely medzi èlenskými štátmi pretrvávajú, hlavnev dôsledku rozdielov v poplatkoch za prístup nainternet;
–on-line dostupnos/Char9D 20 základných verejných slu/Char9Eieb
urèených Iniciatívou e-Európa sa naïalej rozširuje,prièom podiel dostupných slu/Char9Eieb vzrástol z 45% v ok -
tóbri 2001 na 60% v októbri 2002, a hoci rozdiely me -
dzi jednotlivými èlenskými štátmi pretrvávajú,
zaostávajúce štáty svoje meškanie rýchlo dobiehajú;
– vo všetkých pristupujúcich krajinách dochádza
k rýchlemu rozvoju vládnych slu/Char9Eieb on-line, prièomniektoré sú v istých oblastiach na vyššej úrovni, ne/Char9E vèlenských štátoch EÚ;
– podiel on-line škôl v EÚ vzrástol z 89% v marci 2001
na 93% v marci 2002, bez väèších rozdielov medzièlenskými štátmi, s výnimkou Grécka, kde je pripoje -
ných iba 59% škôl. Poèet poèítaèov pripojených na in -
ternet vzrástol v rovnakom období zo 4 na 100 /Char9Eiakov
na takmer 6 na 100 /Char9Eiakov.
Na zasadnutí Európskej rady v Barcelone v roku 2002
bol vytýèený cie¾ zvýši/Char9D investície do výskumu a tech -
nického rozvoja (RTD) v EÚ do roku 2010 na 3% HDP
(z toho dve tretiny v súkromnom sektore), prièomv roku 2000 to bolo tesne pod 2%. Zahájený bol Šiestyrámcový program spoloèenstva pre RTD s celkovýmrozpoètom 17,5 miliardy eur, ktorý má k dosiahnutiutohto cie¾a
7prispie/Char9D spoloène s iniciatívou Európske -
ho výskumného priestoru (ERA)8, realizovanou so zá -
merom obmedzi/Char9D fragmentáciu výskumnej èinnosti v
EÚ, zvýši/Char9D investície do výskumu a zlepši/Char9D podmienkypre uplatnenie potenciálnych výsledkov výskumu.3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti115
1570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úèas/Char9D kohéznych krajín a zaostávajúcich regiónov na
Piatom rámcovom programe (1998–2002) bolanasledovná:
–na organizácie v kohéznych krajinách pripadalo
17,8% zmluvných strán RTD kontraktov spoloèen -
stva uzavretých od januára 2002 do marca 2003, èo
je o nieèo viac, ne/Char9E ich podiel na poète obyvate¾stvaEÚ (17,1%), a viac ne/Char9E v roku 2001, kedy tvorili16%. Pokia¾ však ide o objem finanèných prostried -
kov, podiel, ktorý v tomto období získali (14,6%), bol
menší, ne/Char9E podiel ich obyvate¾stva, ale väèší, ne/Char9Ev roku 2001 (12,2%). Navyše len 31% kontaktovnadviazaných medzi organizáciami v EÚ za úèelomspolupráce zahàòalo v roku 2002 úèastníkov z ko -
héznych krajín;
–rozdiely medzi regiónmi sú výraznejšie a odrá/Char9Eajú
koncentráciu výskumu v relatívne malom poète ob -
lastí. Asi 14% organizácií zapojených do Piateho rám-cového programu malo svoje sídlo v regióne Cie¾a 1,rovnako ako vo Štvrtom programe (1994 — 1998). Zo64 regiónov Cie¾a 1 pripadla len na 8 (Írsko, Berlín,Lisboa e Vale do Tejo, Attika, Kréta, Comunidad Va-
lenciana, Andalúzia a South Yorkshire) vyše polovicaprojektov. Prvé tri u/Char9E nie sú plne regiónmi Cie¾a 1;
–pokia¾ ide o úèas/Char9D malých a stredných podnikov,
v roku 2001 uzavrelo kontrakt vyše 4 600 malých astredných podnikov. Pribli/Char9Ene 77% projektov pripa -
dalo na podniky s menej ako 50-timi zamestnanca -
mi a 42% na podniky s menej ako desiatimi
zamestnancami. Mnohé z nich sídlia v pristupujú -
cich a pridru/Char9Eených krajinách. Aj keï malé a stred -
né podniky, ktoré kontrakty získali, predstavovali
len zlomok celkového poètu v rámci únie, tvorilivyše 23% úèastníkov v štyroch tematických progra -
moch a získali viac ako 15% celkového objemu fi -
nanèných prostriedkov.
Bolo zahájených viacero iniciatív na posilnenie úlohy
regiónov pri tvorbe ERA:
–inovaèné aktivity vychádzajúce z Piateho rámcové -
ho programu (s rozpoètom 119 miliónov eur)spoloène s inovaènými aktivitami štrukturálnych
fondov podporili vytváranie väzieb medzi podnikmia ïalšími organizáciami na regionálnej úrovni;
–z Programu bola financovaná tie/Char9E iniciatíva siete
Inovaèné regióny v Európe (IRE)
9, ktorá má u¾ahèi/Char9D
výmenu skúseností a informácií o úspešných rieše -
niach medzi regiónmi, vrátane výmeny medzi
rozvinutými a zaostávajúcimi regiónmi, ako v pristu -
pujúcich krajinách, ta k i v súèastnej pätnástke EÚ;
–v rovnakom kontexte bola v roku 2003 zahájená
nová pilotná iniciatíva10s rozpoètom 2,5 milióna eur
zameraná na rozvoj experimentálnych èinností, doktorej sú zapojené siete európskych regiónov (zaaktívnej úèasti univerzít, výskumných stredísk apodnikate¾skej sféry), s cie¾om vytvori/Char9D „znalostnéregióny”, ktoré by mohli slú/Char9Ei/Char9D ako vzor implementá -
cie Lisabonskej stratégie na regionálnej úrovni;
– s cie¾om podpori/Char9D dlhodobé strategické uva/Char9Eovanie
a preklenú/Char9D medzeru medzi regionálnou politikou apolitikou RTDI získalo v rámci akcií STRATA pro-gramu Zvyšovania ¾udského potenciálu (ImprovingHuman Potential, IHP, celkový rozpoèet 25 milió-nov eur) podporu viacero projektov zameraných narozvoj regionálnej „predvídavosti”. Zvláštna pozor-nos/Char9D bola venovaná pristupujúcim krajinám.
Pri poh¾ade do budúcnosti má Šiesty rámcový program
(2002–2006) prostredníctvom dvoch nových iniciatív —Siete excelencie a Integrované projekty — predpokladyzlepši/Char9D väzby medzi vedeckými strediskami umiestne -
nými v centrách a tými na okraji, posilni/Char9D celkovú inovaè -
nú kapacitu EÚ a bojova/Char9D proti úniku mozgov z menej
privilegovaných do prosper ujúcejších regiónov.
Objem finanèných prostriedkov na rozvoj ¾udských
zdrojov vyjadrený sumou peòazí sa v Šiestom rámco -
vom programe zdvojnásobil, èo mô/Char9Ee ma/Char9D prostred -
níctvom programov transferu technológií potenciálne
významný dopad na menej privilegované regióny.Okrem toho bol stanovený cie¾ vynalo/Char9Ei/Char9D minimálne15% rozpoètu na tematické priority malých a stred -
ných podnikov.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
116
1580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Do praxe bola tie/Char9E uvedená nová súèinnos/Char9D medzi po -
litikou súdr/Char9Enosti a politikou výskumu a vývoja tým, /Char9Ee
úspešní uchádzaèi o Šiesty rámcový program so síd -
lom v regiónoch Cie¾a 1 dostali mo/Char9Enos/Char9D po/Char9Eiada/Char9D
prostredníctvom príslušných regionálnych orgánov oïalšie finanèné prostriedky zo štrukturálnych fondov.
K¾úèový význam vzdelávaniaa odbornej prípravy
Odborné znalosti a schopnosti a kvalifikácia obyvate¾ov
EÚ sú jej najdôle/Char9Eitejším zdrojom a k¾úèom k tomu, abysa z nej stala najdynamickejšia a najkonkurencieschop -
nejšia znalostná ekonomika na svete. K dosiahnutiu
tohto cie¾a má prispie/Char9D realizácia programu „ Vzdeláva -
nie a odborná príprava do roku 2010 ”. Bolo stanovených
13 cie¾ov
11, ktoré majú zaisti/Char9D, /Char9Ee vzdelávanie a odborná
príprava v Európe budú „do roku 2010 svetovým vzoromkvality”
12. Vo svojom nedávnom Komuniké13Komisia vy-
zýva èlenské štáty, aby zvýš ili úsilie na všetkých úrov-
niach, hlavne v oblasti investícií do vzdelania a odbornejprípravy, s cie¾om zaruèi/Char9D úspech Lisabonskej stratégie.Na zasadnutí Európskej rady v Bruseli
14koncom roku
2003 èlenské štáty súhlasili, /Char9Ee „budú posilòova/Char9D štruktúro-
vanú spoluprácu na podporu rozvoja ¾udského kapitálu”.
Hoci mnohé èlenské štáty vynalo/Char9Eili na reformu a adap -
táciu svojich systémov celo/Char9Eivotného vzdelávania v sú -
lade s potrebami znalostnej ekonomiky znaèné úsilie,
uskutoènené zmeny stále nie sú vzh¾adom na danú vý -
zvu dostatoèné. Prax jednoznaène ukazuje, /Char9Ee na vy -
tvorenie a udr/Char9Eanie minimálnej úrovne pracovných
miest s vysokými po/Char9Eiadavkami na kvalifikáciu musí re -
gión najprv disponova/Char9D kritickým poètom pracovníkov
so širokou paletou schopností a vedomostí. Spoloèen -
stvo v priebehu mnohých rokov vytváralo siete spájajú -
ce univerzity, školiace ústavy a podniky v rámci regiónov
i medzi nimi a v poslednej dobe sústredilo svoje úsilie nabudovanie sietí „uèiacich sa regiónov”.
Zvyšovanie miery decentralizácie zodpovednosti za
vzdelávanie a odbornú prípravu smerom na regionálnuúroveò v únii zároveò otvára cestu k lepšej organizáciizabezpeèovania odbornej prípravy v súlade s potrebamiobyvate¾ov a s plánmi regionálneho rozvoja.Väèší poèet kvalitnejších pracovnýchmiest v integrujúcej spoloènosti
Európska stratégia zamestnanosti (European Em -
ployment Strategy, EES) sa zaèala uplatòova/Char9D na
konci roku 1997 s primárnym cie¾om boja proti neza -
mestnanosti preventívnymi metódami a aktívnymi
opatreniami na podporu zamestnate¾nosti. Od roku2000 sa sústredila na dosiahnutie lisabonských cie -
¾ov, ktorými sú plná zamestnanos/Char9D, lepšie pracovné
miesta a kvalitnejšia sociálna a ekonomickásúdr/Char9Enos/Char9D.
Stratégia bola v roku 2002 vyhodnotená a na jarnom
zasadnutí Rady v Bruseli v roku 2003 racionalizovanáa revidovaná tak, aby dokázala v rozšírenej únii lepšiepodporova/Char9D ciele vytýèené v Lisabone. Hodnoteniepoukázalo na jednoznaèné štrukturálne zlepšenia natrhu práce EÚ. V roku 2002 dosahovala nezamestna -
nos/Char9D v EÚ v priemere 7,7% pracovnej sily, oproti
10,0% spred piatich rokov, prièom rovnako významnesa zvýšil podiel pracujúcich osôb v produktívnomveku z 60,7% na 64,3%. Napriek jasným rozdielommedzi èlenskými štátmi a zlo/Char9Eitosti urèovania príèin-ného vz/Char9Dahu medzi konkrétnymi politikami a výsled-kami v oblasti zamestnanosti je zrete¾né urèitépriblí/Char9Eenie sa národných politík zamestnanosti cie¾oma pokynom definovaným v rámci EES.
Vo väèšine èastí EÚ pokraèuje formou odbornej prí -
pravy, preškolenia, pracovnej praxe, práce a ïalších
opatrení zvyšujúcich pravdepodobnos/Char9D získania za -
mestnania úsilie zabezpeèi/Char9D nový štart ka/Char9Edej neza -
mestnanej osobe pred uplynutím šiestich mesiacov
nezamestnanosti v prípade mladých ¾udí a 12 mesia -
cov v prípade osôb nad 24 rokov.
Na poskytnutie na mieru šitých slu/Char9Eieb, aktiváciu pod -
pory a prevenciu sú potrebné úèinne fungujúce verej -
né slu/Char9Eby zamestnanosti s dostatoènou kapacitou.
Èlenské štáty sa preto zaviazali modernizova/Char9D verej -
né slu/Char9Eby zamestnanosti, prièom niektoré z nich sa
rozhodli pre spoluprácu so súkromným sektorom. Ajvo väèšine nových èlenských štátov prechádzajú ve -
rejné slu/Char9Eby zamestnanosti zriadené zaèiatkom3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti117
1590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
118Obchodné politiky a ich dopad na zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Otvorenie trhu je pre ekonomiku vo všeobecnosti prí -
nosom, preto/Char9Ee vedie k presunu výrobných faktorov
tam, kde budú vyu/Char9Eité produktívnejšie, k zvýše -
niu efektivity a úsporám z rozsahu, k väèšej konkuren -
cii, intenzívnejšiemu prenosu znalostí a technológií
a k výhodám pre spotrebite¾a v podobe väèšieho výbe -
ru a ni/Char9Eších cien.
Zároveò však platí, /Char9Ee otvorenie trhu mô/Char9Ee vyvola/Char9D ná -
klady, ktoré sa objavujú spoloène s uvedenými výho -
dami. Odhliadnuc od dlhodobého zisku, presun
výrobných faktorov mô/Char9Ee pre podniky a zamestnan -
cov, ktorých sa dotkne zvýšený dovoz, znamena/Char9D krát -
kodobé náklady na prispôsobenie sa.
Viaceré charakteristiky týchto nákladov spôsobujú, /Char9Ee
ich nemo/Char9Eno jednoducho ignorova/Char9D:
– náklady sa vo všeobecnosti sústreïujú v urèitých
sektoroch a regiónoch, èo znamená, /Char9Ee pre niektoréskupiny obyvate¾stva mô/Char9Eu by/Char9D znaène vysoké, aich dopad bude preto negatívnejší, ne/Char9E by bol prirovnomernom rozlo/Char9Eení na celú ekonomiku;
– strana, ktorá získava, neposkytuje obvykle /Char9Eiadnu
kompenzáciu strane, ktorá tratí, sèasti preto, /Char9Ee jezlo/Char9Eité príslušné náklady odhadnú/Char9D, a urèité osoby(a regióny) na tom teda budú prinajmenšom krátko -
dobo ekonomicky horšie (èo je argument v prospech
pomoci postihnutej strane);
–rozdiel medzi prínosmi a nákladmi má tendenciu sa
postupne zväèšova/Char9D: náklady bývajú v prvých ro -
koch vyššie (zahranièná konkurencia má na nekon -
kurenèné sektory obvykle rýchly úèinok), zatia¾ èo
väèšinu výhod (zo zvýšenej efektivity v dôsledkulepšej alokácie výrobných faktorov) mo/Char9Eno pocíti/Char9Da/Char9E po urèitom èase. Empirické štúdie preto zvyèajneukazujú, /Char9Ee v rokoch bezprostredne po otvorenímô/Char9Eu náklady tvori/Char9D 10–15% ziskov, èo je dva a/Char9E tri -
krát viac, ne/Char9E v dlhodobej perspektíve;
–výhody a náklady sú na rôznych miestach rôzne:
úèinok na regióny závisí od medzinárodnej konku -
rencieschopnosti sektorov èinnosti, ktoré sa v nich
nachádzajú, od stupòa priest orovej koncentrácieèinností (najmä obchodovaných tovarov) a od
rozsahu špecializácie regiónov na výrobu urèitýchtovarov a slu/Char9Eieb. Na niektoré regióny bude ma/Char9Dotvorenie obchodu výrazne nepriaznivý dopad, za -
tia¾ èo iné ním získajú.
Existuje tie/Char9E výrazná asymetria vo vnímaní nákladov a
výhod, èo má nevyhnutne politické dôsledky. Zatia¾ èonegatíva sú ve¾mi zrete¾ne vidite¾né a ve¾mi alarmujú -
ce, nielen v dôsledku koncentrácie, ale tie/Char9E kvôli ich
hmatate¾nejšej povahe (zat váranie tovární, rušenie
pracovných miest a podobne), výhody bývajú menejvidite¾né, sèasti preto, /Char9Ee majú nehmotnú povahu —alebo sú aspoò /Char9Da/Char9Ešie merate¾né (napríklad väèší vý -
ber pre spotrebite¾ov) — sú menej nápadné a
rozptýlenejšie.
Napriek zvyèajne nízkym nákladom na adaptáciu
majú preto opatrenia sprevádzajúce otvorenie trhu kri-tický význam z ekonomického aj politického h¾adiska.Ich význam je o to väèší, /Char9Ee správne zacielené sprie-vodné politiky doká/Char9Eu náklady na prispôsobenie ob-medzi/Char9D tým, /Char9Ee ich v najširšej mo/Char9Enej miere predvídajúa u¾ahèujú nevyhnutnú adapt áciu. Vèasná identifiká-
cia ohrozených sektorov a pracovníkov by preto malaumo/Char9Eni/Char9D minimalizáciu nák ladov. Keï nastanú problé-
my, mô/Char9Ee poskytnutie pomoci, ktorá postihnutým jed-notlivcom u¾ahèí sa pod¾a pot reby prispôsobi/Char9D, proces
zmeny navyše urýchli/Char9D a minimalizova/Char9D rozsah nákla -
dov na prispôsobenie.
Je v záujme EÚ prispie/Char9D k u¾ahèeniu akéhoko¾vek ne -
vyhnutného procesu adaptácie a podie¾a/Char9D sa na krytí
nákladov na implementované politiky. Dlhé roky taktopostupovala v rámci Európskeho spoloèenstva uhlia aocele. Vypracovanie rovnak ého druhu politiky u¾ahèu -
júcej zmeny bude ešte dôle/Char9Eitejšie v nadchádzajúcich
rokoch, kedy skonèí platnos/Char9D mnohých obchodnýchdohôd alebo ju bude potrebné predå/Char9Ei/Char9D (Multi-FibreAgreement - dohoda o medzinárodnom obchode s tex -
tilom, dohoda medzi EÚ a Chile) a kedy bude treba do -
hodnú/Char9D nové zmluvy (DDA, EÚ-Mercosur), prièom ich
celkovým dôsledkom bude takmer urèite podstatnýnárast dovozu citlivých tovarov.
1600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
90-tych rokov kontinuálnym procesom reformy a
modernizácie.
Prostredníctvom EES sa politiky zamestnanosti v
èlenských štátoch koordinujú s oh¾adom na spoloènéciele a priority. Stratégia vyzýva na zapojenie všet -
kých relevantných subjektov z verejného a súkromné -
ho sektora, vrátane sociálnych partnerov, s oh¾adom
na inštitucionálne usporiadanie v danej krajine. Poky -
ny EES výslovne uvádzajú, /Char9Ee stratégia by sa mala
úèinne implementova/Char9D ako na regionálnej a lokálnej,tak i na národnej úrovni, a Komisia vyzvala relevant -
ných aktérov k aktívnejšej úèasti.
V roku 2002 a 2003 bola do urèitej miery podrobnosti
preskúmaná situácia v oblasti zamestnanosti v ka/Char9Edejz pristupujúcich krajín s cie¾om urèi/Char9D vhodné politikyzamestnanosti v rámci príprav na implementáciu EESsúvisiacu so vstupom do EÚ a vypracova/Char9D plány vý -
davkov z ESF na obdobie rokov 2004 a/Char9E 2006.
Prepracovanie EES v roku 2003 prinieslo zjednodu-
šenie Pokynov, ktoré teraz zahàòajú tri primárne ciele:
– dosiahnutie cie¾ových hodnôt zamestnanosti sta-
novených v Lisabone;
–kvalita a produktivita práce, èoho dokladom bude
väèší poèet kvalitnejších pracovných miest;
–integrujúci trh práce so zní/Char9Eenou nezamestna -
nos/Char9Dou a zmiernenými spoloèenskými a regionál -
nymi rozdielmi v prístupe k nemu.
Ïalej existuje 10 špecifických pokynov pre štrukturál -
nu reformu. Úspech pri implementácii EES bude závi -
sie/Char9D od zvýšenej adaptability pracovníkov a podnikov,
prilákania väèšieho poètu osôb do pracovného pome -
ru, väèšieho objemu lepšie cielených investícií do ¾ud -
ského kapitálu a lepšej správy vecí verejných.
Nová EES je úzko prepojená s politikami ekonomickej
a sociálnej súdr/Char9Enosti, prièom tri primárne ciele i špe -
cifické pokyny majú spoloèný cie¾ zmierni/Char9D sociálne
nerovnosti a regionálne rozdiely v zamestnanosti.Sociálna integrácia a rovnos/Char9D pohlaví
Amsterdamská zmluva rozšírila mandát EÚ na bojproti sociálnemu vylúèeniu. Na summite v Lisabonebol preto vytýèený cie¾ podniknú/Char9D do roku 2010 roz -
hodujúce kroky k odstráneniu chudoby a sociálne -
ho vylúèenia v EÚ. Tento cie¾ bol ïalej
rozpracovaný na zasadaní v Nice, po ktorom sa za -
èala uplatòova/Char9D spoloèná stratégia sociálnej in -
tegrácie, pre ktorú bola prijatá rovnaká metóda
otvorenej koordinácie ako v prípade politiky za -
mestnanosti s tým rozdielom, /Char9Ee úèas/Char9D èlenských
štátov je skôr dobrovo¾ná, ne/Char9E povinná. V praxi sado procesu zapojili všetky èlenské štáty a prvé ná -
rodné akèné plány proti sociálnej vylúèenosti boli
predlo/Char9Eené v júni 2001, èím sa politiky v tejto oblastiïalej zvidite¾nili.
Plány umo/Char9Enili definova/Char9D 8 hlavných výziev budúcej
politiky: vybudova/Char9D trh práce, ktorý podporí integráciu,a poskytnú/Char9D ka/Char9Edému príle/Char9Eitos/Char9D a právo na prácu; za-bezpeèi/Char9D, aby mal ka/Char9Edý dostatoèný príjem na zaiste-nie slušnej /Char9Eivotnej úrovne; rieši/Char9D znevýhodòovanie vovzdelávaní; podporova/Char9D zachovanie rodiny a chráni/Char9Dpráva detí; zaruèi/Char9D slušné bývanie pre ka/Char9Edého; zaru-èi/Char9D prístup ku kvalitným slu/Char9Ebám; zlepši/Char9D poskytovanieslu/Char9Eieb a o/Char9Eivi/Char9D oblasti, ktoré sú postihnuté kombiná-ciou viacerých problémov.
Druhá generácia národných akèných plánov vypraco -
vaná koncom júla 2003 by mala da/Char9D tomuto procesu
nový stimul. Na návrh èlenských štátov prebehneka/Char9Edoroène 8 hodnotení pod¾a jednotlivých tém, naktorých sa bude podie¾a/Char9D 3 a/Char9E 6 èlenských štátov, ne -
závislí odborníci, zástupcovia sociálnych partnerov a
regionálnych a miestnych orgánov, ako aj osoby, kto -
ré v reálnom /Char9Eivote zápasia s chudobou a sociálnou
vylúèenos/Char9Dou.
Súèasne prebieha spolupráca s pristupujúcimi kraji -
nami na príprave ich úèasti na stratégii po vstupe do
únie a jednotlivé štáty spolu s Komisiou vypracovalimemorandá o sociálnej integrácii, v ktorých identifiku -
jú hlavné problémy a výzvy a navrhujú prioritné opa -
trenia politiky.3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti119
1610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Lepšie posúdenie situácie v jednotlivých krajinách by
mala umo/Char9Eni/Char9D séria ukazovate¾ov schválených nakonci roku 2001. Obsahuje 7 štrukturálnych ukazova -
te¾ov, ktoré Komisia pou/Char9Eíva ako základ pre svoju
ka/Char9Edoroènú súhrnnú správu o ekonomickej a sociál -
nej situácii v únii, a pre ïalšiu generáciu plánov je po -
trebné ju rozšíri/Char9D tak, aby zahàòala regionálne a
nefinanèné ukazovatele.
Medzi ïalšie aktivity v rámci Programu sociálnej in -
tegrácie spoloèenstva na obdobie rokov 2002 a/Char9E 2006
s rozpoètom 75 miliónov eur patrí výmena skúsenostímedzi štátmi (64 projektov podporovaných v prvejetape a takmer 30 v druhej) a štúdie zamerané našpecifické problémy, prièom všetky by mali posilni/Char9Dspoluprácu, zvýši/Char9D vzájomné porozumenie a stimulo -
va/Char9D nové prístupy.
Nová stratégia riešenia otázok sociálnej vylúèenosti
je teda na ceste a anga/Char9Eovanos/Char9D všetkých èlenskýchštátov je aj napriek princípu dobrovo¾nosti èoraz väè-šia, èo dodáva konvergencii nový rozmer, posilòujeEurópsky sociálny model a zároveò prispieva k do-siahnutiu lepšej rovnováhy medzi sociálnymi a ekono-mickými politikami EÚ.
Rovnaké zaobchádzanie s mu/Char9Emi a /Char9Eenami je jedným
z k¾úèových princípov EÚ. Od roku 1996 sa uplatòujekoncepcia mainstreamingu a pri plánovaní a imple -
mentácii všetkých politík spoloèenstva sa zoh¾adòuje
dopad na problematiku rovnosti pohlaví.
Ochrana /Char9Eivotného prostrediapre udr/Char9Eate¾ný rast
Hlavnou novou environmentálnou iniciatívou za po -
sledné dva roky bolo prijatie 6. Environmentálneho
akèného programu: Naša budúcnos/Char9D — Naša vo¾ba(6. EAP) Európskym parlamentom a Európskou ra -
dou
15. /Char8Eivotné prostredie stavia do širšej perspektí -
vy pri zoh¾adnení ekonomických a sociálnych
podmienok a kladie dôraz na ciele stanovené vLisabone a Gothenburgu. Program sa skladázo štyroch všeobecných prvkov: úèinné zavádza -
nie predpisov na ochranu /Char9Eivotného prostredia(acquis) a doh¾ad nad ich dodr/Char9Eiavaním; zaèlene -
nie ekologických aspektov do iných politík, vrátane
politík zameraných na infraštruktúru; vyu/Char9Eitie kom -
binácie prostriedkov na dosiahnutie zámerov èo
najefektívnejším a najúèinnejším spôsobom; a širo -
ká úèas/Char9D všetkých relevantných subjektov na
rozvoji a realizácii politík.
Program vymedzuje štyri oblasti aktivity: klimatické
zmeny; príroda a biodiverzita; /Char9Eivotné prostredie azdravie; prírodné zdroje a odpady. Zároveò zavádzanovú koncepciu „tematických stratégií” ako spôsobriešenia konkrétnych zlo/Char9Eitých ekologických problé -
mov
16a urèovania priorít pre intervenciu spoloèen -
stva, vrátane opatrení financovaných politikou
súdr/Char9Enosti. Navrhuje tie/Char9E postupné odbúravanie dotá -
cií s negatívnym dopadom na /Char9Eivotné prostredie, ktoré
sa nezluèujú s udr/Char9Eate¾ným rozvojom.
Preto/Char9Ee je poèiatoèný rozsah environmentálnej in-
fraštruktúry v menej prosperujúcich štátoch zvyèajneni/Char9Eší, objem výdavkov potrebných na splnenie smer-níc je analogicky vyšší a obvykle predstavuje väèšípodiel HDP (ktorý je relatívne nízky). Pred štrukturál-nymi fondmi teda potenciálne stojí jasná úloha po-môc/Char9D týmto krajinám naplni/Char9D environmentálnu politikuEÚ.
Napriek nevyhnutným vysokým priamym nákladom
je politika vypracovaná tak, aby v dlhodobej per -
spektíve zní/Char9Eila finanèné a sociálne náklady tým,
/Char9Ee zní/Char9Ei zdravotné riziká a obmedzí potrebu opatre -
ní na odstraòovanie zneèistenia. Pod¾a nedávneho
odhadu Svetovej zdravotníckej organizácie mo/Char9Enonapríklad 100 000 predèasných úmrtí v Európe pri -
písa/Char9D zneèisteniu tuhými èasticami
17. Oèakáva sa,
/Char9Ee do roku 2010 sa v dôsledku plnenia smerníc EÚzní/Char9Eia emisie vzduchom prenášaných tuhých èas -
tíc v pristupujúcich krajinách o 1,8 a/Char9E 3,3 milióna
ton, èím poèet predèasných úmrtí klesne o pribli/Char9Ene15 000.
Dodr/Char9Eiavanie legislatívy EÚ bude tie/Char9E znamena/Char9D
zvýšenie kvality pitnej vody v pristupujúcich kraji -
nách, èo bude zvláš/Char9D prínosné pre Bulharsko a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
120
1620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Estónsko (ale aj Turecko), kde 20–30% domácnos -
tí nie je pripojených k vodovodnej sieti. Odhaduje
sa tie/Char9E, /Char9Ee implementácia Smernice o èistení komu -
nálnych odpadových vôd zní/Char9Ei zneèistenie /Char9Eivín o
33% (v Èeskej republike) a/Char9E 67% (v Po¾sku).
Napriek oèakávanému zvýšeniu produkcie odpadu
o 2% sa odhaduje, /Char9Ee Smernica o skládkach odpaduspôsobí pokles objemu takto likvidovaného odpaduz pribli/Char9Ene 59 miliónov ton v roku 1998 na asi 20 a/Char9E 35miliónov ton v roku 2020, zatia¾ èo uplatòovanie Smer -
nice o obaloch v rovnakom termíne malo pod¾a odha -
dov vies/Char9D k zvýšeniu objemu recyklovaného odpadu
o 3,7 milióna ton.
Investície do ochrany /Char9Eivotného prostredia mô/Char9Eu tie/Char9E
vytvori/Char9D pracovné príle/Char9Eitosti. V pätnástich štátoch EÚvytvárajú priemyselné odvetvia so zameraním na eko -
lógiu spolu priamo asi 1% celkového poètu pracov -
ných miest, prièom vzrastá poèet miest v oblastiodpadového hospodárstva (rekuperácia a recyklá-cia), ktorých je v súèasnosti asi 200 000 a/Char9E 400 000.Rovnaké trendy je mo/Char9Ené sledova/Char9D aj v pristupujúcichkrajinách.
V EÚ15 sa väèšina investícií súvisiacich so Smernica-
mi u/Char9E realizovala (okolo 63% pred rokom 2001), pri-èom je podiel investícií v jednotlivých oblastiachochrany /Char9Eivotného prostredia rôzny. V prípade likvidá -
cie odpadov sú investície prakticky ukonèené, zatia¾
èo v oblasti zásobovania vodou sa pred rokom 2001preinvestovalo asi 72% prostriedkov. Jediná oblas/Char9D,kde sa väèšina investícií ešte len bude realizova/Char9D, jeoblas/Char9D zneèistenia ovzdušia, aj keï z h¾adiska objemuprostriedkov bude pravdepodobne na prvom miesteèistenie odpadových vôd. Rozsiahle investície do ob -
medzenia vzduchom prenášaných emisií si však
pravdepodobne vy/Char9Eiada Smernica o integrovanej pre -
vencii a kontrole zneèistenia (IPPC) a dohody Kjót -
skeho protokolu týkajúce sa klimatických zmien.
Ustanoveniam politiky súdr/Char9Enosti o ochrane /Char9Eivotné -
ho prostredia bola v priebehu posledných 15 rokov
pridaná väèšia váha, ochrana /Char9Eivotného prostredia jepod¾a súèasných pravidiel pre štrukturálne fondyhorizontálnym princípom a súlad s environmentálnym
acquis sa stal prvoradou prioritou
18. Ciele Environ -
mentálneho akèného programu a po/Char9Eiadavky ekolo -
gickej legislatívy je preto dôle/Char9Eité zoh¾adòova/Char9D pri
štrukturálnych intervenciách v celej EÚ.
Vnútorný trh a slu/Char9Eby všeobecného záujmu
Cie¾om rozvoja trans-európskych dopravných, teleko -
munikaèných a energetických sietí je prispie/Char9D k exis -
tencii skutoèného vnútorného trhu a posilni/Char9D
ekonomickú a sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D. Politika EÚ sav tomto smere zameriava na zabezpeèenie prepoje -
nia a interoperability národných sietí a prístupu k nim
v kontexte otvorených a konkurenèných trhov. Osobit -
ným spôsobom zoh¾adòuje potrebu prepoji/Char9D ostrovné,
vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi ob -
las/Char9Dami únie. Táto politika má priamy dopad na konku -
rencieschopnos/Char9D hospodárstva EÚ ako celku a
ovplyvòuje rozmiestnenie hospodárskych aktivít. Prá-ve teritoriálny dopad je dôvodom, preèo musí by/Char9Dsúdr/Char9Enos/Char9D jedným z hlavných cie¾ov politiky budova-nia sietí.
Je to dôle/Char9Eité aj vzh¾adom k otvoreniu týchto sektorov
konkurencii. Otvorenie viedlo k zní/Char9Eeniu nákladov ak zvýšeniu efektivity poskytovania slu/Char9Eieb, je ale zrej-mé, /Char9Ee uvo¾nenie tr/Char9Ených síl mô/Char9Ee tie/Char9E spôsobi/Char9D vylú -
èenie urèitých sociálnych skupín alebo èastí EÚ a
zamedzi/Char9D im prístup k základným slu/Char9Ebám. Liberalizá -
ciu preto sprevádza èoraz silnejšia po/Char9Eiadavka na vy -
medzenie povinnosti verejnej slu/Char9Eby s cie¾om
zachova/Char9D a posilni/Char9D ekonomickú a sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D.Politiky budovania sietí preto patria k najdôle/Char9Eitejšímpolitikám s dopadom na slu/Char9Eby všeobecného ekono -
mického záujmu, ktorých význam bol zdôraznený na
zasadnutiach Rady v Barcelone a Laeken.
V meniacom sa svete predstavujú slu/Char9Eby všeobecné -
ho záujmu k¾úèový prvok európskeho modelu spoloè -
nosti. Túto skutoènos/Char9D zakotvuje Èlánok 16 Zmluvy
o zalo/Char9Eení EÚ a èlánok 36 Charty základných práv.Obèan-jednotlivec sa stáva stredobodom priorít únie.V máji 2003 preto Komisia v Zelenej knihe predstavilasvoje postrehy k mo/Char9Enostiam úèinnej realizácie týchto3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti121
1630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
122
©EuroGeographics Zdru /_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice0 250 500 km3.1 Pro jekty Transe urópskych dopravný chsietí e urópskeho význam u
"Essenský" /_0length.name.substituted_eleznièný projekt
/_0length.name.substituted_eleznièný projekt (2001)
/_0length.name.substituted_eleznièný projekt (2003)
"Essenský" cestný projekt
Cestný projekt (2001)
Cestný projekt (2003)Projekt rie ènej dopravy (2001 )
Projekt rie ènej dopravy (2003 )
Morská dia¾nica (2003 )
Projekt letiska
Projekt prístavu
Zdroj: GR TREN
1640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
slu/Char9Eieb, a to do ve¾kej miery zapojením mimovládnych
organizácií a obèianskej spoloènosti ako celku.
Samotná povaha slu/Char9Eieb všeobecného záujmu ich
zaraïuje medzi záväzky verejnej slu/Char9Eby, ktoré bolizavedené súèasne s liberalizáciou daných sekto -
rov. Pod¾a typu slu/Char9Eby majú zaruèi/Char9D jej všeobecnú
dostupnos/Char9D, kontinuitu poskytovania a nezmenenúkvalitu, ako aj dostupné ceny, s prihliadnutímk všetkým aspektom potreby chráni/Char9D záujmy spo -
trebite¾ov, a zabezpeèi/Char9D dodávku. Spoloèenstvo
poskytuje èlenským štátom finanènú podporu, abyzaistilo plnenie týchto záväzkov, a vyu/Char9Eíva naprí -
klad štrukturálne fondy na zaistenie úplného územ -
ného pokrytia sie/Char9Dami mobilných telefónov.
Dopravná politikaPolitika trans-európskych dopravných sietí (TEN
-T) sa od prijatia Maastrichtskej zmluvy orientovalana integráciu európskeho priestoru a zmiernenieizolácie okrajových oblastí, predchádzajúc tak roz-trieštenosti rozvoja národných sietí. Budovaniecezhranièných trás a skvalitnenie existujúcich ciestumo/Char9Eòuje postupne oslabi/Char9D „efekt hranice”, ktorýbrzdí rozvoj. Smernice TEN-T majú ïalej podpori/Char9Dprechod k takým typom dopravy, ktoré neza/Char9Da/Char9Eujú/Char9Eivotné prostredie.
Politika TEN-T viedla od roku 1991 k cite¾nému
zlepšeniu dostupnosti a ešte výraznejšie úèinky saoèakávajú v nasledujúcich rokoch, hlavne v pristu -
pujúcich krajinách. Túto investíciu však musia
sprevádza/Char9D rozsiahle výdavky na skvalitnenie se -
kundárnej siete a jej napojenie na TEN-T. Platí to
najmä pre vidiecke oblasti na východe pristupujú -
cich krajín, kde na niektorých miestach trvá cesta
k dia¾nici a/Char9E tri hodiny.
Po vydaní Bielej knihy o dopravnej politike v roku
2001 sa pokyny TEN-T z roku 1996 na konci roku2001 revidovali a boli oznámené nové prioritné pro -
jekty. V októbri 2003 bol zoznam projektov európ -
skeho záujmu rozšírený aj o pristupujúce štáty
(mapa 3.1).Vzh¾adom na znaèný objem prostriedkov potrebných
na tieto siete, ktoré si do roku 2020 vy/Char9Eiadajú pod¾aodhadov náklady vo výške takmer 600 miliárd eur, pri -
jala Komisia v apríli 2003 Komuniké o nových
mo/Char9Enostiach financovania rozvoja transeurópskychsietí v Európe s cie¾om zabezpeèi/Char9D lepšiu koordináciuverejných a súkromných zdrojov. Súbe/Char9Ene s tým prija -
la Komisia v júli návrh revidova/Char9D Smernicu o európ -
skych dia¾nièných známkach týkajúcu sa
spoplatnenia infraštruktúry a u/Char9Ešie prepoji/Char9D u/Char9Eívate¾ -
ské poplatky s nákladmi. Návrh však obmedzuje výš -
ku mýta, ktoré je mo/Char9Ené úètova/Char9D, aby predišiel
nadmerným poplatkom, ktoré by oslabili výhodu vy -
plývajúcu z dostupnosti a ekonomického rozvoja.
Analýza dopadu revízie pokynov TEN-T poukazujev tomto oh¾ade na znaèné zlepšenie dostupnosti(20%) v okrajových regiónoch a tie/Char9E v pristupujúcichštátoch, kde navyše došlo k výraznému zvýšeniu(170%) medzinárodnej premávky
19.
V praxi sú úèinky liberalizácie najlepšie merate¾né
v leteckej doprave. Poèet miest s medzinárodnýmspojením sa od roku 1992 zvýšil o 70%, zatia¾ èoceny leteniek v ekonomickej triede v rokoch 1997a/Char9E 2000 klesli v priemere o 15% (ale ceny leteniekv prvej triede sa zvýšili)
20. V okrajových oblastiach a
oblastiach s nízkou premávkou bola okrem toho za-vedená povinnos/Char9D verejnej slu/Char9Eby, èo prispelo k ichhospodárskemu rozvoju. K tejto povinnosti sa èastovia/Char9Ee poskytovanie dotácií.
Energetická politikaEnergetická politika EÚ má tri hlavné ciele: dosiah -
nu/Char9D vyššiu spo¾ahlivos/Char9D zásobovania energiou, vy -
tvori/Char9D vnútorný trh s energiou a zlepši/Char9D ochranu
/Char9Eivotného prostredia. Zelená Kniha z roku 2002,K európskej stratégii pre bezpeènos/Char9D zásobovaniaenergiou , oznaèuje riadenie dopytu za k¾úèovú pri -
oritu pre budúcnos/Char9D, prièom zdôrazòuje význam
úèinnejšieho vyu/Char9Eitia energie a v rozvoja národ -
ných zdrojov energie, najmä obnovite¾ných.
Na základe Smernice o elektrickej energii z roku
1996 a Smernice o zemnom plyne z roku 19983. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti123
1650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
došlo k liberalizácii trhov s energiou, ktorá
umo/Char9Enila väèšiu mieru konkurencie a reštrukturali -
záciu dodávky, èo prináša výhody najmä ve¾kým
spotrebite¾om energie, ale aj riziko znevýhodneniaokrajovejších a menej osídlených regiónov. Toto ri -
ziko však bolo zmiernené zavedením povinnosti
verejnej slu/Char9Eby. Oèakávajú sa i ïalšie regulaènéopatrenia zamerané na pomoc týmto regiónom,vrátane povinnosti zabezpeèova/Char9D zásobovanieenergiou, regulácie poplatkov od koneèných spo -
trebite¾ov a zavedenia minimálnych noriem kvality.
V súlade so Zmluvou, a tak ako v prípade doprav -
ných a iných sietí, obsahuje i politika transeuróp -
skych energetických sietí (TE N-E) spoloèné ciele,
t.j. zabezpeèi/Char9D prepojenie národných sietí v celejEÚ, prístup všetkých regiónov k týmto sie/Char9Dam aspravovanie sietí skôr na európskej ne/Char9E na národ -
nej úrovni
21. Prvé pokyny spoloèenstva týkajúce sa
TEN-E22zoh¾adòujú regionálny rozmer a zretele
ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti. Ve¾ký pokrokbol zaznamenaný vo výstavbe týchto sietí s podpo-rou štrukturálnych fondov. Do konca roku 2001 bolodo prevádzky uvedených pä/Char9D plynovodov a dokon-èili sa viaceré ve¾ké projekty distribúcie elektrickejenergie, a to so znaènými investíciami do okrajo-vých regiónov.
Najnovšie pokyny TEN-E prijaté v júni 2003 kladú
dôraz na rozvoj distribuèn ých sietí elektrickej ener -
gie a zavedenie zemného plynu do vnútrozem -
ských oblastí a okrajových a ultraokrajových
regiónov.
Jednou z hlavných priorít energetickej politiky je
v súlade so záväzkami pod¾a Kjótskej dohody pod -
pora udr/Char9Eate¾ného rozvoja. Boli stanovené cie¾ové
hodnoty, pod¾a ktorých sa má podiel obnovite¾nýchzdrojov na celkovej spotrebe energie do roku 2010zvýši/Char9D na 12% a ich podiel na výrobe elektrickejenergie na 22%, zatia¾ èo podiel biologických po -
honných hmôt v doprave má dosiahnu/Char9D 5,75%. Na
miestnej úrovni je preto potrebné kombinova/Char9DTEN-E s podporou investícií do výroby elektriny zveterných, solárnych a geotermálnych zdrojov
23.Rozvoj nových zdrojov energie, ako zemný plyn a
elektrina z obnovite¾ných zdrojov, by okrajovým re -
giónom umo/Char9Enil diverzifikova/Char9D energetické zdroje
— èím by sa zní/Char9Eila ich citlivos/Char9D na poruchy v záso -
bovaní energiou z externých zdrojov — a zvýši/Char9D
kvalitu /Char9Eivota.
Telekomunikaèná politikaDostupnos/Char9D dobre fungujúcich telekomunikaèných
sietí za prijate¾nú cenu je významným faktorom akokonkurencieschopnosti, tak aj zvyšovania kvality/Char9Eivota obèanov. Technické zlepšenia a liberalizáciatrhov viedli k výraznému poklesu hovorného, hlav -
ne v prípade medzimestských hovorov a hovorov
do zahranièia, èo predstavuje prínos predovšetkýmpre od¾ahlejšie regióny, aj keï tieto zmeny sprevá -
dzalo zvýšenie paušálnych poplatkov.
Smernica o univerzálnej slu/Char9Ebe z marca 2002 defi-
novala povinnosti, ktoré sa budú musie/Char9D v budúc-nosti plni/Char9D v celom regióne. Po rokoch liberalizáciesú zrete¾né kritické rozdiely v geografickom pokrytíslu/Char9Ebami, dokonca aj tými, ktoré sú zalo/Char9Eené na vy-zretej technológii, ako napríklad mobilné telefóny.
Progam TEN-Telecom, ktorý bol v roku 2002 zme-
nený na eTEN, je zameraný na posilnenie ekono -
mickej a sociálnej súdr/Char9Enosti a spája ostrovy a
od¾ahlejšie regióny s centrálnymi èas/Char9Dami EÚ
24.
Hlavným problémom, ktorý má program vyrieši/Char9D,nie sú ani tak „chýbajúce èlánky” v sieti, ako ne -
dostatok aplikácií a slu/Char9Eieb pre podniky, orgány
štátnej a verejnej správy a jednotlivých obèanov.Cie¾om financovaných aktivít je teda podpori/Char9Drozvoj informaènej spoloènosti, otvorenej preka/Char9Edého a umo/Char9Eòujúcej sociálnu integráciu naprí -
klad starších alebo postihnutých obèanov.
Ako sme uviedli vyššie, v roku 2002 bol spustený
Akèný plán e-Európa 2005, ktorého súèas/Char9Dou jestratégia vytvorenia širokopásmových sietí dostup -
ných ka/Char9Edému v EÚ za prijate¾nú cenu. Cie¾om do
roku 2005 je rozšíri/Char9D dostupnos/Char9D na polovicu inter -
netových pripojení v Európe. Je však zrejmé, /Char9Ee pri
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
124
1660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
absencii dostatoènej úrovne ziskovosti neposkytne
investície potrebné na úplné pokrytie všetkých èas -
tí EÚ samotný trh, ale bude nutné doplni/Char9D ichz verejných zdrojov. Komisia preto v roku 2003 vy -
pracovala nové pokyny k rozvoju širokopásmovýchsietí a pokrytiu oblastí, ktoré sie/Char9D mobilnýchtelefónov zatia¾ nepokrýva, s podporou štrukturál -
nych fondov.
Reforma spoloèných politík:CAP a politika rybolovu
Spoloèná po¾nohospodárska politika
Spoloèná po¾nohospodárska politika (CommonAgricultural Policy, CAP) pohltila v roku 2003 prib -
li/Char9Ene 46,5% rozpoètu EÚ, prièom celkové výdavkypresiahli 47 miliárd eur, z ktorých sa 90% vynalo/Char9Eilov rámci prvého piliera na podporu a priamu pomoc a10% v rámci druhého piliera na rozvoj vidieka.
Výdavky EÚ na po¾nohospodárstvo v pomere k
HDP èoraz výraznejšie klesali, z 0,57% HDP dva-nástky EÚ v rokoch 1990–1992 na 0,47% HDP pät-nástky EÚ v rokoch 2000–2002. Dokument Agenda2000 prehåbil a rozšíril reformu CAP zahájenúv roku 1992 a zní/Char9Eil oficiálne ceny a priamu výpo -
moc. Prispel tie/Char9E ku konsolidácii rozvoja vidieka, ato spoloène s druhým pilierom CAP, a k vytvoreniukoherentného rámca na prispôsobenie CAPšpecifickým charakteristikám po¾nohospodárstvav pristupujúcich krajinách. Preformuloval tie/Char9E cielepo¾nohospodárskej politiky EÚ:
–zvýši/Char9D konkurencieschopnos/Char9D v po¾nohospodárstve
v EÚ bez nadmerného vyu/Char9Eívania dotácií;
–zachova/Char9D hladinu príjmov po¾nohospodárov a ichstabilitu;
–správa/Char9D sa oh¾aduplne k /Char9Eivotnému prostrediu achráni/Char9D diverzitu vidieckej krajiny;
–zvyšova/Char9D kvalitu po¾nohospodárskej produkcie;
–zjednoduši/Char9D a decentralizova/Char9D CAP.
V dôsledku zní/Char9Eenia oficiálnych tr/Char9Ených cien a zvý -
šenia priamej pomoci výrobcom namiesto pomoci
súvisiacej s cenovou intervenciou tvorila v obdobírokov 2000–2002 priama pomoc (okrem priamychúhrad na rozvoj vidieka) 70% výdavkov CAP, èo je o7 percentuálnych bodov viac, ne/Char9E v rokoch
1995–1997. Naopak tradièné opatrenia CAP, akonapríklad podpora vývozu alebo budovania zásob,predstavovali v rokoch 2000–2002 iba 14,5% vý-davkov, oproti 22% v rokoch 1995–1997.
V roku 2001 dostali 4 èlenské štáty 64% úhrad zo Zá -
ruènej sekcie Európskeho po¾nohospodárskeho
usmeròovacieho a záruèného fondu (European Agri -
cultural Guidance and Guarantee Fund, EAGGF). Išloo Francúzsko (22%), Španielsko (15%), Nemecko(14%) a Taliansko (13%). Od roku 1990 sa zní/Char9Eiliúhrady Belgicku, Dánsku, Grécku, Holandsku, Talian -
sku, Írsku a Nemecku, zatia¾ èo úhrady Spojenémukrá¾ovstvu, Španielsku, Portugalsku a Francúzsku sazvýšili. Pri prepoète objemu úhrad na poèet hektárovsú hlavnými príjemcami Belgicko, Holandsko a Gréc -
ko, prièom sú však prvé dve uvedené krajiny jediné,u ktorých došlo z tohto h¾adiska od roku 1995 k pokle -
su. Vo vz/Char9Dahu k zamestnanosti sú platby najvyššie vDánsku, Spojenom krá¾ovstve, Švédsku a Belgicku(graf 3.1).3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti125 
048121620
DK BE UK SE DE IE FR LU FI EÚ15 AT ES NL EL IT PT048121620Tisíc euro na ročnú pracovnú jednotku (AWU)3.1 Výdavky zo Záru čnej sekcie EAGGF, 2002
Jedna AWU je ekvivalent práce jednej 
osoby na plný úväzok za jeden rok
Zdroj: GR pre po ľnohospodárstvo a Eurostat
1670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Vo Švédsku, Fínsku a Írsku dosahoval podiel trans -
ferov EAGGF na hrubej pridanej hodnote v po¾no -
hospodárstve v rokoch 2000 — 2001 vyše 50% a
ni/Char9Eší ne/Char9E 20% bol iba v Taliansku, Luxembursku aHolandsku. Vo všeobecnosti ich podiel medzi rokmi1995–1996 a 2000–2001 vzrástol, aj keï v Belgic -
ku klesol. Zvláš/Char9D výrazný bol nárast v Spojenom
krá¾ovstve, Rakúsku a Španielsku. K nárastu došlotie/Char9E v Nemecku, Grécku a Francúzsku ako vovz/Char9Dahu k poètu pracovných miest, tak i hektárov, alevo vz/Char9Dahu k pridanej hodnote v po¾nohospodárstvedošlo k poklesu.
Vzrástli tie/Char9E úhrady Portugalsku a Španielsku, hoci
Portugalsko zostáva jedinou kohéznou kraji -
nou, kde je úroveò podpory ni/Char9Ešia ne/Char9E priemer EÚ,
èi u/Char9E ide o platby vo vz/Char9Dahu k zamestnanosti, poè -
tu hektárov alebo pridanej hodnote v
po¾nohospodárstve.
V roku 2001 mala priama pomoc CAP najvýraznejší
dopad skôr na príjmy stredných a/Char9E ve¾kých prevá-dzok (predstavovali 40% príjmu), ne/Char9E na príjem ve¾-kých (28%) alebo malých prevádzok. Zároveò všakna pribli/Char9Ene 5% príjemcov v skupine najväèšíchprevádzok pripadá polovica všetkých platieb, pri-èom hlavnými príjemcami sú špecializovaní produ-centi obilnín a chovatelia hovädzieho dobytka.
Mimo regiónov Cie¾a 1 financuje opatrenia na
rozvoj vidieka Záruèná sekcia EAGGF. V regiónochCie¾a 1 táto sekcia financuje tri doplnkové opatre -
nia zavedené ako súèas/Char9D reformy CAP z roku 1992
— agroekológiu, predèasný odchod po¾nohospo -
dárov do dôchodku a zalesnenie po¾nohospodár -
skej pôdy — ako aj podporu horským a
znevýhodneným oblastiam. Všetky opatrenia súnamierené na konkrétne priority rozvoja vidieka,ktorými sú rozvoj konkurencieschopného po¾no -
hospodárskeho sektora, ktorý by bral oh¾ad na
/Char9Eivotné prostredie, diverzifikácia po¾nohospodár -
skych aktivít a podpora multi funkèných vidieckych
oblastí, podpora konkurencieschopnosti vidiec -
kych oblastí ako celku a zachovanie európskeho vi -
dieckeho dedièstva.Z finanèných prostriedkov na rozvoj vidieka zo
zdrojov EAGGF (v rokoch 2000–2006 v celkovejvýške asi 49,5 miliárd eur, nepoèítajúc v to iniciatí -
vu LEADER+, ktorá predstavuje ïalšie 2 miliardy
eur) pochádza 32 miliárd eur zo Záruènej sekcie.Z toho 10,4 miliardy eur je urèených regiónom Cie¾a1. Spolu s finanènými prostriedkami Usmeròovacejsekcie (spolu 17,5 miliardy eur) dosahuje objemprostriedkov na rozvoj vidieka v regiónoch Cie¾a 1celkom 27,9 miliardy eur, èo je 56% celkovej sumyvyèlenenej na tento úèel v EÚ. To je dôkaz pevnéhoprepojenia politiky rozvoja vidieka s prioritnýmicie¾mi ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti.
Analýza implementovaných opatrení však ukazuje,
/Char9Ee z celkovej sumy 49,5 miliardy eur sa iba asi 10%vynakladá na opatrenia na posilnenie vidieckejekonomiky, ktoré nesúvisia s po¾nohospodárskymièinnos/Char9Dami (napríklad na diverzifikáciu smeromk cestovnému ruchu a remeslám, na slu/Char9Eby a rozvojobcí). Ve¾ká èas/Char9D finanèných prostriedkov na rozvojvidieka (23,4 miliárd eur, èi/Char9Ee 47% celkovej sumy zoboch sekcií EAGGF alebo 73% prostriedkov zoZáruènej sekcie) je urèená na doplnkové opatrenia,o ktorých sme sa zmienili vyššie.
Pokia¾ ide o budúcnos/Char9D CAP, zasadanie Rady
v Bruseli v októbri 2002 urèilo nominálnu úroveò vý -
davkov na riadenie trhu a priame platby na ka/Char9Edý
rok od roku 2007 do roku 2013, ktorá vychádza zroèného rastu vo výške 1%. V prípade prvého pilie -
ra to znamená zní/Char9Eenie reálnych výdavkov. Výdav -
ky na druhý pilier CAP zatia¾ urèené neboli, ale bolo
potvrdené, /Char9Ee v súlade s cie¾mi dokumentu Agenda2000 by CAP mala v budúcnosti chráni/Char9D záujmyproducentov zvláš/Char9D v znevýhodnených regiónochsúèasnej EÚ a zaruèi/Char9D existenciu multifunkènéhopo¾nohospodárskeho sektora vo všetkých èastiachEÚ.
Na základe odporúèaní Komisie schválila Rada mi -
nistrov po¾nohospodárstva v júni 2003 v Luxembur -
gu reformu CAP na obdobie rokov 2004 a/Char9E 2006
a 2007 a/Char9E 2013. Štyrmi hlavnými prvkami CAP sú:
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
126
1680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–odstránenie väzby medzi priamou pomocou a výro -
bou prostredníctvom jedinej platby na prevádzku,
ktorá bude bra/Char9D oh¾ad na šetrnos/Char9D k /Char9Eivotnémuprostrediu, bezpeènos/Char9D potravín a riadne zaobchá -
dzanie so zvieratami. Pod¾a všeobecného pravidla
by èlenské štáty mali túto väzbu odstráni/Char9D v prípa -
de platieb za obilniny a chov zvierat od roku 2005, aj
keï niektoré dotácie bude mo/Char9Ené hradi/Char9D pod¾a sta -
rého systému a/Char9E do roku 2006;
–postupné zni/Char9Eovanie priamych platieb väèším pre -
vádzkam (oznaèované ako „modulácia”);
–séria sektorálnych opatrení na po¾nohospodár -
skych trhoch, ktoré povedú k ni/Char9Eším cenám;
–posilnenie druhého piliera zavedením nových opa -
trení na podporu ochrany /Char9Eivotného prostredia,
kvality a riadneho zaobchádzania so zvieratami,ako aj pomoc po¾nohospodárom pri plnení noriemspoloèenstva, financované èiastoène z prostried-kov ušetrených v dôsledku modulácie, èi/Char9Ee presu-nom èasti prostriedkov získaných zní/Char9Eenímpriamych platieb ve¾kým prevádzkam.
Schopnos/Char9D CAP ovplyvòova/Char9D súdr/Char9Enos/Char9D bude v bu-
dúcnosti viac ne/Char9E doteraz závisie/Char9D od cie¾ov definova-ných èlenskými štátmi, a v relevantných prípadoch iregiónmi, ktoré budú ma/Char9D mo/Char9Enos/Char9D vo väèšej miere ur -
èova/Char9D formy priamych platieb. Po¾nohospodári budú
môc/Char9D zároveò pru/Char9Enejšie rozhodova/Char9D o výrobe, ktoráby mala by/Char9D výraznejšie orientovaná na trh a mala byzabezpeèi/Char9D stabilnejší príjem a zvýši/Char9D úèinnos/Char9D príjmo -
vých transferov.
Rozvoj vidieka má v novej CAP významnejšie miesto.
Zní/Char9Eením priamych platieb o 3% v roku 2005, 4% vroku 2006 a 5% v rokoch 2007 a/Char9E 2013 (proces ozna -
èovaný ako „modulácia“, ako uvádzame vyššie) dôjde
k efektívnemu prevodu finanèných prostriedkov z pr -
vého piliera do druhého. Prevod vo výške 5% bude
predstavova/Char9D ïalšie 1,2 miliardy roène na financova -
nie rozvoja vidieka, ochrany /Char9Eivotného prostredia,
zvyšovania kvality a riadneho zaobchádzania so zvie -
ratami, ako aj na pomoc po¾nohospodárom priaplikovaní nových noriem spoloèenstva. Rozde¾ova -
nie mimoriadnych finanèných prostriedkov získaných
z procesu „modulácie” bude v rámci druhého pilieraprebieha/Char9D v súlade s kritériami súdr/Char9Enosti na úrovnièlenského štátu (rozloha po¾nohospodárskej pôdy,poèet pracovných miest v po¾nohospodárstve a HDPna obyvate¾a). Zvýšila sa tie/Char9E miera spolufinancova -
nia agroenvironmentálnych opatrení spoloèenstva na
85% v regiónoch Cie¾a 1 a 60% v ostatnýchregiónoch.
Rozšírenie bude v dôsledku ve¾kého poètu malých
prevádzok v pristupujúcich krajinách pri celkovo vyš -
šom poète pracovných miest v po¾nohospodárstve
ne/Char9E v EÚ15 vies/Char9D k znaènému prehåbeniu rozdielov vpo¾nohospodárstve a k zvýšeniu jeho duálnej povahy.Poèet osôb zamestnaných v po¾nohospodárstve v EÚvzrastie z pribli/Char9Ene 6,5 milióna na 10,5 milióna, èím saich podiel na celkovom poète zamestnaných zvýši zo4% na 5,5%, a v prípade pripojenia Bulharska a Ru-munska a/Char9E na 7,5%. Pridaná hodnota v po¾nohospo-dárstve sa zvýši o takmer 8%.
Pod¾a súèasných údajov získa štatút Cie¾a 1 pre všet-
ky alebo takmer všetky regióny 9 z 10 nových èlen-ských štátov a odhaduje sa, /Char9Ee do týchtoregiónov budúcej dvadsa/Char9Dpä/Char9Dky EÚ budú smerova/Char9Dpribli/Char9Ene dve tretiny finanèných prostriedkov z obochsekcií EAGGF.
Rybolov
Hlavným cie¾om Spoloènej politiky rybolovu (Com -
mon Fisheries Policy, CFP) je posilni/Char9D konkuren -
cieschopnos/Char9D sektora. Obsahuje štyri prvky: ochrana
zásob rýb, reštrukturalizácia rybolovu a chovu rýb, or -
ganizácia trhu s rybami a pridru/Char9Eenými produktmi a
dohody o rybolove s tretími krajinami.
Reforma z roku 2002 sa zamerala hlavne na prvé dva
prvky a zaviedla systém dlhodobejšieho plánovaniazameraný na zachovanie zásob rýb a doplnenie zá -
sob, ktoré boli vyèerpané po nebezpeènú hranicu.
Boli preto zavedené núdzové opatrenia s cie¾omochráni/Char9D zásoby rýb aj morské ekosystémy.3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti127
1690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Pokia¾ ide reštrukturalizaèný rozmer CFP, bol za -
vedený nový systém obmedzenia kapacity rybár -
skej flotily, na základe ktorého èlenské štáty nesú
väèšiu zodpovednos/Char9D za vyvá/Char9Eenos/Char9D kapacityv pomere k zásobám rýb. Nová orientácia štruktu -
rálnych opatrení spoloèenstva navyše prinášapostupné obmedzovanie štátnej pomoci súkrom -
ným podnikom pri modernizácii flotíl, zároveò všakzachováva pomoc urèenú na zvyšovanie bezpeè -
nosti a zlepšovanie pracovných podmienok. K tomuprispeje i novovytvorený núdzový Fond zameranýna podporu vyraïovania rybárskych lodí zprevádzky.
Na riešenie sociálnych, ekonomických a regionálnych
dôsledkov reštrukturalizácie Komisia nedávno zaháji -
la akèný plán. V tejto etape je /Char9Da/Char9Eké identifikova/Char9D regi -
óny a oblasti, ktoré budú stanovenými kvótami prerybolov postihnuté najviac.
V blízkej budúcnosti budú vypracované plány na ob-
novu zásob najviac ohrozených druhov. Budú obsa-hova/Char9D pravidlá výpoètu roènej miery výlovu týchtodruhov, opatrenia na obmedzenie rybolovu a tie/Char9E namonitorovanie a kontrolu.
Obmedzenie výlovu v krátkodobej perspektíve ne-
vyhnutne povedie k zní/Char9Eeniu príjmov z rybolovu,ktorého rozsah bude v rámci EÚ rôzny. V rôznejmiere budú v jednotlivých èastiach EÚ zasiahnutéaj èinnosti spojené s rybolov om (lodné stavite¾stvo,dodávatelia, spracovanie a marketing rýb a rybíchproduktov), a to pod¾a miery závislosti od tohtoodvetvia.
V dlhodobej perspektíve by malo obnovenie zásob
rýb, väèší úlovok a zmiernenie konkurencie medzi ry -
bárskymi loïami v danej oblasti prispie/Char9D k nárastuziskovosti, ktorá by mohla viac ne/Char9E dostatoène kom -
penzova/Char9D obmedzenie aktivity poèas regenerácie zá -
sob. Èlenské štáty by preto na sociálne a ekonomickédopady nevyhnutej reštrukturalizácie sektora mali by/Char9Dpripravené reagova/Char9D:
–dotovaním vyraïovania rybárskych lodí z prevádz -
ky a podporou ich vyu/Char9Eitia na iné úèely, ak sú záso -
by rýb príliš ohrozené na to, aby dlhodobo umo/Char9Enili
tvorbu primeraných príjmov;
–kompenzáciou ušlého zisku poèas doèasného zá -
kazu rybolovu, v medziach a v súlade s podmienka-
mi CFP.
Pri mori le/Char9Eí desa/Char9D pristupujúcich krajín, ale významne
rozvinutý sektor rybolovu má iba Po¾sko a tri pobalt-ské štáty. Celkový objem výlovu v týchto troch kraji-nách však dosahuje menej ako 7% celkového výlovuEÚ (ale 17%, ak zahrnieme Turecko), do èoho je u/Char9Ezapoèítaný aj chov rýb. Od zaèiatku transformácie za -
znamenali tieto krajiny podstatný pokles vo výlove,zapríèinený vyèerpaním zásob a stratou trhov v býva -
lom Sovietskom zväze.
Rozšírenie bude ma/Char9D preto na CFP len obmedzený
dopad. Reštrukturalizácia a modernizácia tohto sek -
tora však bude na druhej strane bude vy/Char9Eadova/Char9D roz -
siahle štrukturálne opatrenia.
Komplementarita medzi štátnoupomocou a politikou súdr/Char9Enosti
Ako opakovane potvrdili zasadnutia Európskej rady,na dosiahnutie cie¾ov z Lisabonu je potrebná prísnakontrola štátnej pomoci a èlenské štáty boli vyzvané,aby zní/Char9Eili celkový objem pomoci a presmerovali ju na
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
128 
0,00,20,40,60,81,01,21,41,6
FI DK BE LU IE DE FR PT EL IT EÚ15 AT NL ES SE UK0,00,20,40,60,81,01,21,41,6Celková pomoc
Celková pomoc okrem
po ľnohospodárstva, rybolovu a dopravy% HDP3.2 Štátna pomoc v členských štátoch, 2001
Zdroj: GR pre hospodársku sú ťaž, Výsledkové tabu ľky štátnej pomoci
1700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
horizontálne oblasti spoloèného záujmu, vrátane cie-
¾ov súdr/Char9Enosti.
Kontrola štátnej pomoci mô/Char9Ee ma/Char9D na súdr/Char9Enos/Char9D pozi -
tívny dopad. Tým, /Char9Ee pripustí pomoc iba v regiónoch a
sektoroch, kde je najpotrebnejšia a kde bude ma/Char9D naj -
menej rušivý úèinok na hospodársku sú/Char9Da/Char9E, ju
pomô/Char9Ee nasmerova/Char9D do regiónov, ktoré majú najviacèo doháòa/Char9D, a prispeje tak k zmierneniu regionálnychrozdielov v rámci únie. Kontrolou vy/Char9Eadovaná disciplí -
na zároveò vedie èlenské štáty k tomu, aby finanèné
prostriedky vkladali do programov, ktoré prinášajúhmatate¾né výsledky ako im, tak aj EÚ ako celku,a zvyšuje tak úèinnos/Char9D intervencie verejného sektora.
Celkové výdavky na štátnu pomoc klesli v EÚ z 102
miliárd eur v roku 1997 na 86 miliárd eur v roku 2001.Tento pokles bol zapríèinený podstatným obmedze -
ním pomoci v oblasti finanèných slu/Char9Eieb, /Char9Da/Char9Eby uhlia,
po¾nohospodárstva a spracovate¾ského priemyslu,ako aj pomoci podporovaným regiónom (graf 3.2).Hladina štátnej pomoci v pomere k HDP klesla v obdo-
bí rokov 1997–1999 a 1999–2001 v 12 z 15 èlenskýchštátov EÚ (tabu¾ka 3.1) a to v súlade so záväzkom ob-medzi/Char9D pomoc najneskôr do roku 2003, prijatým nazasadnutí Rady v Štokholme. Zároveò sa za obe tietoobdobia zvýšil podiel pomoci urèenej na podporu hori -
zontálnych cie¾ov spolu o 10 percentuálnych bodov.
Pod¾a Bodovacej tabu¾ky štátnej pomoci však pretrvá -
vajú znaèné rozdiely medzi jednotlivými èlenskými
štátmi v pomoci výrobným sektorom a nepomer medziúrovòou pomoci v najprosperujúcejších èlenskýchštátoch a v štyroch kohéznych krajinách sa za toto ob -
dobie takmer nezmenšil. Podiel kohéznych krajín
(11,5% HDP EÚ v roku 2001) na celkových výdav -
koch na štátnu pomoc výrobným odvetviam zostával
v rokoch 1999–2001 na úrovni 10%, zatia¾ èo podielštyroch ve¾kých ekonomík (Nemecko, Francúzsko,Taliansko a Spojené krá¾ovstvo — 72% HDP EÚ vroku 2001) klesol z 79% v rokoch 1997–1999 na 76%v rokoch 1999–2001.3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti1293.1 Štátna pomoc na obyvate¾a v èlenských štátoch, 1997-2001
Celková pomoc na obyvate¾a (PPS) Celková pomoc na obyvate¾a bez
po¾nohospodárstva, rybolovu a dopravy (PPS)
1997–1999 1999–2001 pohyb v % 1997–1999 1999–2001 pohyb v %
EÚ15 251,0 226,0 -10,0 123,0 97,0 -21,1
BE 322,0 325,0 0,9 83,0 80,0 -3,6
DK 274,0 360,0 31,4 144,0 186,0 29,2
DE 313,0 288,0 -8,0 179,0 157,0 -12,3
EL 185,0 155,0 -16,2 73,0 61,0 -16,4
ES 178,0 154,0 -13,5 112,0 90,0 -19,6
FR 286,0 263,0 -8,0 145,0 109,0 -24,8
IE 320,0 329,0 2,8 226,0 188,0 -16,8
IT 284,0 231,0 -18,7 132,0 84,0 -36,4
LU 450,0 578,0 28,4 108,0 82,0 -24,1
NL 207,0 246,0 18,8 43,0 44,0 2,3
AT 265,0 251,0 -5,3 65,0 61,0 -6,2
PT 252,0 177,0 -29,8 190,0 133,0 -30,0
FI 439,0 396,0 -9,8 89,0 78,0 -12,4
SE 169,0 169,0 0,0 48,0 48,0 0,0
UK 112,0 115,0 2,7 53,0 42,0 -20,8
IE: Údaje sa vz/Char9Dahujú na obdobie 1998-1999, nie 1997-1999.
Zdroj: GR pre hospodársku sú/Char9Da/Char9E, Výsledkové tabu¾ky štátnej pomoci
1710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Pomoc zaostávajúcim regiónom
V roku 2001 smerovalo pribli/Char9Ene 8 miliárd eur štátnej
pomoci, t.j. asi 9% celkovej sumy25, do regiónov EÚ
zaradených do typu „a”26, ktoré sú takmer toto/Char9Ené s re -
giónmi Cie¾a 127. Je to omnoho menej, ne/Char9E najvyššia
suma 27 miliárd eur, vynalo/Char9Eená v roku 1993, kedytakmer 90% všetkých prostriedkov pripadlo na Ne -
mecko (17 miliárd eur) a Taliansko (7 miliárd eur).
V roku 2001 pripadala na tieto dve krajiny stále viacako polovica regionálnej pomoci, hoci v absolútnychhodnotách bola vynalo/Char9Eená èiastka omnoho ni/Char9Ešiane/Char9E pred 8 rokmi (2,5 miliardy eur v Nemecku a 2,1 mi -
liardy eur v Taliansku). Najvýraznejšie poklesla po -
moc novým nemeckým spolkovým krajinám, ktoré
dostali znaèné èiastky ihneï po zjednotení. V rokoch2000 a 2001 však zostala celková výška pomoci ob -
lastiam typu „a” v podstate nezmenená.
Pomoc ïalším problémovým regiónom
Asi 800 miliónov eur štátnej pomoci (bez po¾nohospo-
dárstva, rybolovu a dopravy) smerovalo v roku 2001do plne podporovaných regiónov typu „c”
28, prièom
tieto sú takmer toto/Char9Ené s regiónmi, ktoré majú nárokna podporu zo štrukturálnych fondov v rámci Cie¾a 2.Ïalších takmer 4,5 miliardy eur smerovalo do regió-nov NUTS 2 typu „c”, ktoré boli podporované èiastoè -
ne. Kvôli nedostatku údajov na úrovniach ni/Char9Eších ako
NUTS 2 však bohu/Char9Eia¾ nie je mo/Char9Ené urèi/Char9D podiel po -
moci, ktorú dostali podporované èasti regiónov,
29a
porovna/Char9D tak rozsah pomoci medzi jednotlivými èlen -
skými štátmi.
Aj keï väèšina èlenských štátov štátnu pomoc obme -
dzila a v súlade so stratégiou EÚ ju presmerovala na
horizontálne ciele, presmerovanie na ciele súdr/Char9Enostije kvôli poklesu regionálnej pomoci menej zrejmé.
Štátna pomoc a ciele stanovenév Lisabone a Gothenburgu
Politiky týkajúce sa súdr/Char9Enosti a štátnej pomoci sadopåòajú; cie¾om oboch je prispie/Char9D k plneniuprogramu stanoveného v Lisabone a Gothenburgu,
ktorý spoèíva v dosiahnutí rastu, konkuren -
cieschopnosti a udr/Char9Eate¾ného rozvoja v celej EÚ.
V menej rozvinutých regiónoch je výzva dosiahnu/Char9Dlisabonsko-gothenburgské ciele logicky podstatne/Char9Da/Char9Ešie naplnite¾ná, ne/Char9E inde. Z toho vyplýva potre -
ba väèšieho rozsahu pomoci (na investície do ve -
rejných produktov a na budovanie inštitucionálnej
kapacity), vyššej intenzity pomoci (s cie¾om podpo -
ri/Char9D priame zahranièné investície) a znaènej podpory
z rozpoètu EÚ (prvok „konvergencie”/„solidarity”politiky súdr/Char9Enosti). Spoloènou úlohou oboch poli -
tík je vytvori/Char9D rámec, v ktorom budú môc/Char9D èlenské
štáty a regióny za primeranej podpory EÚ rozvíja/Char9D auskutoèòova/Char9D úèinné stratégie pre rast a konkuren -
cieschopnos/Char9D bez nepriaznivého dopadu na ekono -
mický rozvoj na regionálnej, národnej alebo
celoeurópskej úrovni a bez toho, aby dochádzalok nehospodárnemu a nesprávnemu pride¾ovaniuvzácnych rozpoètových prostriedkov.
Komisia nedávno zaèala podrobne skúma/Char9D platné
pokyny k regionálnej pomoci, ktoré je potrebné revi-dova/Char9D tak, aby èlenským štátom umo/Char9Enili vèas vy-tvori/Char9D plány na obdobie po roku 2006, kedyprestanú plati/Char9D súèasné mapy pomoci. Táto revíziazoh¾adní rozvoj politiky súdr/Char9Enosti na úrovni EÚ,ako aj národné a regionálne politiky zamerané nadosiahnutie cie¾ov z Lisabonu a Gothenburgu. Malaby odrá/Char9Ea/Char9D širšie ciele pre politiku štátnej pomoci,ktoré vyplývajú z lisabonského programu. Hlavnýmcie¾om, potvrdeným na zasadnutiach Rady v Štok -
holme a Barcelone, bude „menší rozsah štátnej po -
moci a jej lepšie zacielenie”, èo mo/Char9Eno znamená
tematickejší prístup mimo menej rozvinutých regió -
nov, ako aj prísnejšiu kontrolu najrušivejších a naj -
menej ekonomických foriem pomoci.
Komisia ïalej v roku 2002 prijala nové nariadenie
o blokovej výnimke pre štátnu pomoc v oblastizamestnanosti
30, ktoré by zrušením povinnosti
vopred informova/Char9D o pomoci na vytvorenie pracov -
ného miesta alebo na podporu prijímania znevý -
hodnených pracovníkov malo zjednoduši/Char9D
komunitárne postupy pri s polufinancovaní urèitých
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
130
1720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
programov pomoci. Nariadenie navyše výslovne
zoh¾adòuje špecifiká najslabších regiónov tým, /Char9Eeumo/Char9Eòuje zvýši/Char9D intenzitu pomoci na tvorbu pracov -
ných miest v týchto oblastiach.
Pokia¾ ide o opatrenia štátnej pomoci, ktoré nie sú vý -
slovne ošetrené jestvujúcimi rámcami, pokynmi a na -
riadeniami, Komisia bude naïalej uva/Char9Eova/Char9D o
mo/Char9Enosti zavies/Char9D mechanizmus, ktorý by urèil, èi tietoopatrenia narušujú konkurenciu. Nový prístup byèlenským štátom umo/Char9Enil pru/Char9Enejšie zasahova/Char9D vovšetkých regiónoch na podporu zamestnanosti, kon -
kurencieschopnosti a súdr/Char9Enosti v snahe naplni/Char9D lisa -
bonské ciele.
Spravodlivos/Char9D a vnútorné veci:
zlepšenie podmienok rozvoja
Vysoká kriminalita, prítomnos/Char9D organizovanéhozloèinu a korupcia zvyèajne bránia ekonomickémurozvoju oblastí, v ktorých sa vyskytujú, najmä tým,/Char9Ee odrádzajú investorov, predovšetkým zahraniè-ných. Dojem, /Char9Ee inštitúcie zodpovedné za vymáha-nie práva nedoká/Char9Eu problémy adekvátne rieši/Char9D, tútohrozbu ešte zosilòuje. Bezpeèné prostredie, kdesa zákony preva/Char9Ene dodr/Char9Eiavajú, je preto základ-ným predpokladom udr/Char9Eate¾ného hospodárskehorozvoja.
Pre politiku súdr/Char9Enosti sú zvláš/Char9D relevantné tri
aspekty politiky EÚ v oblasti spravodlivosti a vnú -
torných vecí:
–posilnenie súdnej a administratívnej kapacity, cez -
hranièná spolupráca a boj proti organizovanému
zloèinu a korupcii významne podporujú zachovaniestabilného ekonomického a politického prostredia,ktoré je zase dôle/Char9Eité pre rozvoj. To bude ešte rele -
vantnejšie po rozšírení;
–zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do
prípravy a implementácie imigraènej a azylovej poli -
tiky. Tieto orgány spolu so sociálnymi partnermi, mi -
movládnymi organizáciami a inými aktérmi namiestnej úrovni zohrávajú stále väèšiu úlohu pri
integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín dospoloènosti a ekonomického /Char9Eivota;
–správa vonkajších hraníc, ktorá dopåòa cezhraniè -
né opatrenia podporované štrukturálnymi fondmi.
Aj keï geografickému rozlo/Char9Eeniu kriminality a náchyl -
nosti niektorých regiónov k výskytu organizovaného
zloèinu bude potrebné lepšie porozumie/Char9D, je mo/Char9Enépoukáza/Char9D na urèité regióny a oblasti s vysokou krimi -
nalitou, ktorá mô/Char9Ee ovplyvni/Char9D ich rozvoj.
Napriek výrazným rozdielom medzi krajinami je
miera výskytu organizovaného zloèinu zvláš/Char9D vyso -
ká v niektorých pristupujúcich krajinách a má ten -
denciu sa zvyšova/Char9D
31. Formy, akými zloèinecké
siete v týchto krajinách pôsobia, priamo ovplyvòujúnielen ich ekonomický rozvoj a potenciál, ale aj bez -
peènos/Char9D únie. Súèas/Char9Dou štandardného spôsobufungovania skupín organizovaného zloèinu v týchtokrajinách sa napríklad stala taktika vyu/Char9Eíva/Char9D navstup do regiónu legálne podniky (hotely a iné inšti-túcie cestovného ruchu, zdravotnícke zariadenia,
obchod s nehnute¾nos/Char9Dami a bankovníctvo). Zloèi-necké organizácie majú navyše tendenciu vyu/Char9Eíva/Char9Dslabé miesta v právnom a správnom systéme av niektorých pristupujúcich krajinách je relatívnerozšírená korupcia a zneu/Char9Eívanie vplyvu. Ve¾micitlivé sú postupy verejného obstarávania a výbero -
vé konania, prièom zvláš/Char9D náchylná ku korupcii je
kombinácia rozsiahlych majetkových prevodov aslabých inštitúcií. Pristupujúce krajiny vyvinuli spodporou PHARE znaèné úsilie na vypracovanieprotikorupèných stratégií a posilnenie orgánov navymáhanie práva. Napriek tomu v nich mo/Char9Eno prí -
tomnos/Char9D korupcie vníma/Char9D silnejšie, ne/Char9E v súèas -
ných èlenských štátoch EÚ, v niektorých prípadoch
dokonca výrazne, a vo väèšine krajín je potrebnéna tomto poli ešte ve¾a urobi/Char9D.
Ïalším príkladom sú mestské oblasti, hlavne tie, v kto -
rých sa sústreïujú najproblematickejšie skupiny oby -
vate¾stva, /Char9Eijúce v zlo/Char9Eitých podmienkach bez
adekvátneho vybavenia. URBAN Audit uskutoènený3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti131
1730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Komisiou upozornil na väzbu urbanizácie a kriminali -
ty. Takmer všetky mestá, ktoré je mo/Char9Ené porovna/Char9D, vy -
kazujú vyššiu mieru zloèinnosti ne/Char9E zvyšok krajiny.
Kriminalita je vyššia v mestách na severe EÚ a v hlav -
ných mestách ostatných krajín. Pod¾a najnovších
údajov navyše miera zloèinnosti vo väèšine miest stú -
pa. Preto je dôle/Char9Eité, /Char9Ee štrukturálna politika EÚ, hlav -
ne vo vz/Char9Dahu k rozvoju miest, zaraïuje mieru
kriminality medzi kritériá pride¾ovania finanènýchprostriedkov a kriminalitu spoloène so spoluprácoupolície a súdov sleduje aj pri rozhodovaní o svojichaktivitách
32.
Ïalej je mo/Char9Ené poukáza/Char9D na regióny na juhu Talian -
ska, kde v rokoch 1994 a/Char9E 1999 a 2000 a/Char9E 2006 pre -
biehali dva špecifické programy Európskeho fondu
pre regionálny rozvoj (ERDF) zamerané na boj protizloèinu, vytvorenie bezpeèného prostredia a zvýšeniedôvery v zákony s cie¾om prelomi/Char9D bludný kruh za -
ostalosti, vysokej kriminality a neistoty.
Aby bol boj kriminalitou, èi u/Char9E organizovanou alebo
inou, v EÚ úèinný, bude vy/Char9Eadova/Char9D vypracovanie me-chanizmov, ktorými by EÚ podporila regióny a miest-ne spoloèenstvá v ich úsilí postupova/Char9D proti hlbokozakoreneným tradíciám zloèinnosti, ktoré oslabujúhospodársky rozvoj. Platí to najmä v prípade pristupu-júcich krajín, ktorým chýbajú finanèné zdroje potrebnéna financovanie úèinných opatrení na boj proti organi -
zovanému zloèinu.
Ako uvádzame vyššie (v Èasti 1.), integrácia pris/Char9Daho -
valcov do spoloènosti a hospodárstva vy/Char9Eaduje koor -
dinovaný prístup, ktorý im okrem iného zaruèí prístup
k vzdelaniu a odbornej príprave, zdravotníckej sta -
rostlivosti a sociálnym slu/Char9Ebám, primerané ubytova -
nie a podobne.
Vnímanie politík spoloèenstva
na regionálnej úrovni
Na /Char9Eiados/Char9D Komisie prebehli v 28 regiónoch EÚ prípa -
dové štúdie, ktoré skúmali, ako vnímajú politiky spolo -
èenstva a ich dopad osoby, ktoré sú v terénezodpovedné za ich implementáciu. Vybrané regióny
reprezentovali takmer všetky èlenské štáty a zahàòaliregióny Cie¾a 1, ako aj ïalšie regióny, buï s ob -
las/Char9Dami, ktoré spåòajú podmienky zaradenia do Cie¾a
2, alebo celkom bez nároku na pomoc zo štrukturál -
nych fondov
33. Politiky spoloèenstva, na ktoré sa štú -
die zamerali, zahàòali CAP, politiku hospodárskej
sú/Char9Da/Char9Ee (štátna pomoc) a politiku v oblasti výskumu avývoja. Analýza vychádza z údajov pre jednotlivé regi -
óny a z pohovorov s úradníkmi regionálnych orgánov.
Je potrebné zdôrazni/Char9D, /Char9Ee ni/Char9Ešie prezentované názorysú názormi úradníkov, s ktorými bol vykonaný poho -
vor, a nemusia nutne vyjadrova/Char9D názor Komisie. Aj
keï sa výsledky štúdie nedajú zovšeobecni/Char9D, jemo/Char9Ené z nich odvodi/Char9D u/Char9Eitoèné závery týkajúce sa vní -
mania toho, ako politiky spoloèenstva prispeli k eko -
nomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti.
„Politika spoloèenstva” sa najèastejšie chápe vo
význame „finanèné prostriedky spoloèenstva” a po-zornos/Char9D sa vo väèšine prípadov sústreïuje na èiastkyvyèlenené z CAP, štrukturálnych fondov a štátnej po-moci. Pri zmienkách o ïalších politikách spoloèen-stva, ako politika ochrany /Char9Eivotného prostredia, sadôraz kladie skôr na to, ako na ne prispieva CAP ale-bo štrukturálne fondy, ne/Char9E na politiky samotné.
Najvidite¾nejšou politikou je pod¾a preva/Char9Enej väèšiny
prípadových štúdií politika súdr/Char9Enosti spoloèenstva,hlavne vo forme projektov financovaných zo štruktu -
rálnych fondov, a má tie/Char9E na regióny najvýraznejší do -
pad (pozri vlo/Char9Eený text v Èasti 4.). Toto zistenie si
zaslú/Char9Ei zvláštnu pozornos/Char9D, keï/Char9Ee politika súdr/Char9Enostinebola jednou z prioritných oblastí, ktoré prípadovéštúdie pod¾a zadania skúmali.
Implicitne uznaný bol vo väèšine prípadov pozitívny
úèinok jednotného trhu a hospodárskej a menovejúnie. Celý rad prípadových štúdií v regiónoch Cie¾a 1poukázal na skromnejšie vnímanie pozitívneho dopa -
du jednotného trhu na konvergenciu a súdr/Char9Enos/Char9D a na -
znaèil, /Char9Ee v jeho dôsledku viac vystúpili nedostatky
v konkurencieschopnosti regiónu, napríklad v podobeneadekvátneho komunikaèného prepojenia alebo pe -
riférnej polohy oblasti.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
132
1740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
V regiónoch, ktoré prechádzajú radikálnou priemysel -
nou reštrukturalizáciou (West Midlands, Astúria, Mag -
deburg a Sársko), bol vyslovený názor, /Char9Ee
dobudovanie vnútorného trhu urýchlilo prebiehajúciproces štrukturálnych úprav, èo malo nepriaznivý do -
pad na zamestnanos/Char9D. Zároveò sa uznávala a oceòo -
vala dôle/Char9Eitá úloha, ktorú zohrali štrukturálne fondy,
zapojené do tejto politiky.
Vo všetkých regiónoch bol vnímaný výrazný vplyv
CAP, ale postrehy týkajúce sa jej dopadov sa líšilipod¾a typu regiónu. V preva/Char9Ene po¾nohospodárskychregiónoch bol potvrdený pozitívny úèinok na /Char9Eivotnúúroveò po¾nohospodárov a na reštrukturalizáciu, mo -
dernizáciu a diverzifikáciu sektora. Podobné názory
boli menej èasté v regiónoch stredozemského typualebo v lesnatých regiónoch kvôli pocitu, /Char9Ee CAP malapri podpore pestovania plodín, na ktoré sa špecializu -
jú, menší význam.
Viacerí hodnotitelia v regiónoch mimo Cie¾a 1 (naprí-
klad West Midlands, Írsko a Nord-Pas-de-Calais)upozornili v tejto súvislosti na skutoènos/Char9D, /Char9Ee finanènéprostriedky z CAP smerovali hlavne do najziskovej-ších podnikov a najvyvinutejších oblastí v regióne, amô/Char9Eu preto prehåbi/Char9D rozdiely ako v rámci samotnéhoregiónu, tak i medzi regiónmi.
Druhý pilier CAP, rozvoj vidieka, mal pod¾a vyslove -
ných názorov menej výrazný úèinok vzh¾adom k men -
šiemu objemu finanèných prostriedkov, hoci sa
uznáva jeho podiel na diverzifikácii vidieckych oblastí.Zaznel celý rad pozitívnych hodnotení týkajúcich sainiciatívy Leader, ako aj partnerstva na regionálnejúrovni, ktoré podporovala.
V celom rade vidieckych oblastí (Andalúzia, Kentriki
Macedónia) prípadové štúdie poukázali zvláš/Char9D naznásobenie úèinku v podobe zvýšenej schopnostipo¾nohospodárov dodáva/Char9D svoje produkty na mest -
ské trhy, ktoré prinieslo prepojenie Usmeròovacej
sekcie EAGGF a ERDF.
Vo všeobecnosti sa potvrdil prínos zaèlenenia envi -
ronmentálnych h¾adísk, ako aj po/Char9Eiadavky prísnejšíchnoriem, do politiky regionálneho rozvoja. V niektorých
regiónoch však boli európske normy pova/Char9Eované zamenej reštriktívne, ne/Char9E národné (hlavne v regiónochRakúska, Švédska a Fínska), a pod¾a vyjadreniarespondentov zavádzali postupy, ktoré sú príliš byro -
kratické a pre podmienky daného regiónu nevhodné.
Takmer vo všetkých prípadoch bol zdôraznený úzky
vz/Char9Dah medzi environmentálnou politikou a politikousúdr/Char9Enosti, ako aj ich pozitívne spolupôsobenie. Tak -
mer vo všetkých regiónoch Cie¾a 1 bola environmen -
tálna politika vnímaná skôr vo forme projektov so
zameraním na /Char9Eivotné prostredie financovanýchštrukturálnymi fondmi, ne/Char9E v podobe smerníc alebonariadení spoloèenstva. V niektorých regiónoch sazároveò objavila po/Char9Eiadavka na tesnejšie prepojeniemedzi environmentálnou politikou a CAP (Nord-Pas-de-Calais, Algarve a Sardínia).
Situácia v oblasti štátnej pomoci bola predmetom ko-
mentárov hlavne mimo kohéznych krajín. Vo všeo-becnosti prevládal dojem, /Char9Ee táto pomoc nie v/Char9Edyzodpovedá záva/Char9Enosti vyskytujúcich sa štrukturál-nych problémov. V nieko¾kých prípadoch bola pomocoznaèená skôr za snahu podpori/Char9D upadajúce odvetviane/Char9E zmodernizova/Char9D výrobné kapacity v príslušnýchregiónoch.
Ïalej sa objavili nejasnosti vo vz/Char9Dahu k rozlièným ty -
pom pomoci malým a stredným podnikom, vrátane
rozlièných mechanizmov financovania. Boli tie/Char9E vy -
jadrené obavy z mo/Char9Eného „efektu hranice”, ktorý by
mohla štátna pomoc vyvola/Char9D v susediacich regiónochv prípade rôznej intenzity aplikácie.
V niektorých regiónoch respondenti potvrdili prínos fi -
nanèných prostriedkov z Rámcového programu pre
výskum a vývoj (zvláš/Char9D v regiónoch Spojeného krá¾ov -
stva a Nemecka, ale aj na Kréte). Rovnako ako v prí -
pade environmentálnej politiky, i tu bol zistený znaèný
stupeò synergie medzi politikou výskumu a vývoja apolitikou súdr/Char9Enosti. Väèšina prípadových štúdií, hlav -
ne v regiónoch Cie¾a 1, zdôraznila predovšetkým
význam investícií do zariadení a infraštruktúry prevýskum a vývoj financovaných zo štrukturálnych3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti133
1750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
fondov. V niektorých prípadoch sa štrukturálne fondy
podie¾ali na regionálnych výdavkoch v tejto oblasti a/Char9Edesa/Char9Dnásobkom èiastky poskytnutej Rámcovým pro -
gramom, èo zvyèajne zni/Char9Euje ocenenie tohto progra -
mu na regionálnej úrovni.
Vo viacerých prípadoch sa respondenti zmienili o ino -
vaènej politike, najmä v regiónoch Cie¾a 2, prièom po -
tvrdili jej podiel na diverzifikácii a modernizácii
výrobnej základne a zároveò uvítali regionálne ino -
vaèné siete
34.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
1341 Pre riadne fungovanie trhov je rovnako dôle/Char9Eitá primeraná politika ochrany spotrebite¾a.
2 Priemyselná politika v rozšírenej Európe, COM(2002) 714 final.3 Zelená kniha „Podnikanie v Európe”, COM(2003) 27 final. Európska charta pre malé podniky bola schválená Radou Európy v Santa
Maria da Feira v Portugalsku 18.-19. júna 2000 a pristupujúcimi krajinami v Maribore v Slovinsku v apríli 2002. Pozri tretiaimplementaèná Správa, COM(2003) 21 final.
4 Odporúèanie Komisie z 6. mája 2003, C(2003)1422.5 Inovaèná politika: úprava prístupu únie v kontexte Lisabonskej stratégie, COM(2003) 112 final.6 Akèný plán e-Európa 2005, COM(2002) 263 final.7 Investície do výskumu: akèný plán pre Európu, COM(2003) 226 final.8 K európskemu výskumnému priestoru, COM(2000) 6 final.9 http://www.innovating-regions.org10 Znalostné regióny (KnowREG). Pozri tie/Char9E http://www.cordis.lu/era/regions.htm11 Podrobný pracovný plán následných cie¾ov pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (OJ C 142 z 14. 6. 2002).12 Závery zasadnutia Európskej rady v Barcelone v dòoch 15. a 16. marca 2002.13 „Vzdelávanie a odborná príprava do roku 2010”: Úspech Lisabonskej stratégie závisí od naliehavých reforiem. (Návrh spoloènej
predbe/Char9Enej správy o realizácii podrobného pracovného plánu následných cie¾ov pre systémy vzdelávania a odbornej prípravyv Európe.) COM(2003) 685 final.
14 Závery Rady zo dòa 25. novembra 2003 o „Rozvoji ¾udského kapitálu pre sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D a konkurencieschopnos/Char9D v znalostnej
spoloènosti” (OJ C 295 z 5. decembra 2003).
15 Rozhodnutie 1600/2002/EC, OJ L 242 zo dòa 10. 9. 2002.16 Ako ochrana pôdy, ochrana a zachovanie morského prostredia; udr/Char9Eate¾né pou/Char9Eívanie pesticídov; zneèistenie vzduchu; mestské
prostredie; udr/Char9Eate¾né vyu/Char9Eívanie a hospodárenie so zdrojmi; recyklácia odpadov (Rozhodnutie 1600/2002/EC)
17 Svetová zdravotnícka organizácia: Svetová správa o zdraví 2002, /Char8Eeneva, 2002.18 Európska komisia, Štrukturálne fondy a ich koordinácia s Kohéznym fondom: pokyny pre programy na obdobie rokov 2000-06,
EUROP, Luxemburg 1999 a Ïalšie orientaèné pokyny pre kandidátske štáty, COM(2003) 110 final.
19 SEC(2003) 106.20 Hospodárska reforma: Správa o fungovaní produktových a kapitálových trhov spoloèenstva, COM(2002) 743 final („Cardiffská
správa”)
21 Napríklad výpadok energie v Taliansku v septembri 2003, ku ktorému došlo pri nízkom odbere, nezapríèinila nedostatoèná kapacita
systému alebo ojedinelá porucha, ale slabina v rozhodovacom re/Char9Dazci a nedostatoèná koordinácia európskej siete.
22 Rozhodnutie 1254/96/EC.23 Viacroèný program „Inteligentná energia pre Európu” prijala Rada v novembri 2002 a vyèlenila na obdobie štyroch rokov 190 miliónov
eur na podporu vyu/Char9Eívania obnovite¾ných zdrojov energie a na zni/Char9Eovanie emisií skleníkových plynov, v súlade s dohodami z Kjótaz roku 1997.
24 Rozhodnutie 1336/97/EC.25 Predstavuje to menej ne/Char9E štvrtinu celkovej pomoci bez zahrnutia po¾nohospodárstva, rybolovu a dopravy, pre ktoré nie sú údaje o
rozdelení vynalo/Char9Eených èiastok pod¾a regiónov k dispozícii.
26 Pod¾a Èlánku 87, odsek 3 Zmluvy je niektorým oblastiam udelená výnimka zo zásady, /Char9Ee štátna pomoc je so spoloèným trhom
nezluèite¾ná. V bode a) tohto odseku sa uvádza, /Char9Ee za kompatibilnú so spoloèným trhom sa mô/Char9Ee pova/Char9Eova/Char9D pomoc zameraná napodporu ekonomického rozvoja regiónov s výnimoène nízkou /Char9Eivotnou úrovòou alebo s vá/Char9Enou podzamestnanos/Char9Dou.
27 V roku 2000 sa štatút regiónu Lisboa e Vale do Tejo zmenil z „a” na „c”. Keï/Char9Ee údaje dostupné k dnešnému dòu nedovo¾ujú tieto dva
èasové úseky rozlíši/Char9D, celá pomoc pre tento región je zahrnutá do skupiny „a”. V prípade kohéznych krajín nie sú urèité typy pomociurèené konkrétnemu regiónu, ale celému štátu.
28 V Èlánku 87, odsek 3, bod c) sa uvádza, /Char9Ee pomoc urèenú na rozvoj urèitých èinností alebo hospodárskeho regiónu mo/Char9Eno
pova/Char9Eova/Char9D za zluèite¾nú so spoloèným trhom, pokia¾ nenarúša podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoloènémuzáujmu.
1760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti13529 Údaje o štátnej pomoci regiónom pod úrovòou NUTS 2 nie sú k dispozícii, èo nevadí pri meraní pomoci regiónom typu „a”, z ktorých
všetky spadajú pod NUTS 1 alebo NUTS 2. V prípade regiónov typu „c” sa však èasto stáva, /Char9Ee kritériá nároku spåòa iba èas/Char9D regiónuNUTS 2. Existujú preto regióny, ktoré dostávajú plnú podporu, ako Berlín, alebo len èiastoènú, ako Bavorsko.
30 OJ L 337, zo dòa 13. 2. 2002.31 Zdroje: výroèné správy Europolu; Správy o globálnej korupcii vydávané spoloènos/Char9Dou Transparency International; správy Svetovej
banky.
32 Smerom k urbanistickému programu v Európskej únii, COM(1997) 197 final.33 Do štúdie boli zaradené regióny Hainault v Belgicku, Oberbayern, Sársko a Magdeburg v Nemecku, Kentriki Macedónia a Kréta v
Grécku, Astúria, Katalánsko a Andalúzia v Španielsku, Bretónsko, Nord–Pas-de-Calais a Limousin vo Francúzsku, Border, Midlanda Western, Southern a Eastern v Írsku, Kampánia, Toskánsko a Sardínia v Taliansku, Flevoland v Holandsku, Štajersko v Rakúsku,Algarve a Azorské ostrovy v Portugalsku, Itä-Suomi a Estelä-Suomi vo Fínsku, Norra Mellansverige a Övre Norrland vo Švédsku,West Midlands, Highlands and Islands a Severné Írsko vo Ve¾kej Británii.
34 Ïalšie postrehy k tejto všeobecnej tematike obsahuje Analytický posudok prínosu ostatných politík spoloèenstva k ekonomickej a
sociálnej súdr/Char9Enosti, september 2003, Európsky hospodársky a sociálny výbor, ktorý sa zaoberá CAP, hospodárskou politikou voforme Paktu rastu a stability a politikou zameranou na hospodársku sú/Char9Da/Char9E, vnútorný trh, dopravu, vzdelávanie a odbornú prípravu.
1770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti3. èas/Char9D — Dopad politík spoloèenstva: konk urencieschopnos/Char9D, zamestnanos/Char9D a súdr/Char9Enos/Char9D
136
1780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych
politík a ich pridaná hodnota
Obsah
Úvod ...........................................1 3 8
Štrukturálne intervencie v regiónoch Cie¾a 1: rast, konvergencia a integrácia ..........1 4 0
Intervencie v regiónoch Cie¾a 2: reštrukturalizácia a tvorba pracovných príle/Char9Eitostí .......1 5 0
Podpora po¾nohospodárstva, rozvoja vidieka a rybolovu ....................1 5 2
Podpora zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom ESF ........1 5 4
Iniciatívy spoloèenstva: podpora spolupráce a budovania kontaktov ..............1 5 6
Zvyšovanie efektivity metód riadenia ..............................1 6 2
Rozšírenie a politika súdr/Char9Enosti: nadchádzajúce výzvy .....................1 7 0
Rozprava o budúcnosti politiky súdr/Char9Enosti ...........................1 7 6
Štatistická príloha k 4. èasti ...................................1 7 9
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti137
1790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Úvod
Táto èas/Char9D správy skúma výsledky a pridanú hodno -
tu intervencií na základe politiky súdr/Char9Enosti EÚ v
období rokov 1994–1999. Zaoberá sa tie/Char9E hlavnýmizmenami zavedenými v plánovacom období rokov2000–2006, ako aj s predbe/Char9Enými výsledkami im -
plementácie programov v tomto období.
Analýza èerpá najmä z hodnotení ex post realizo -
vanými pre takmer všetky typy intervencií v období
rokov 1994–1999. Významný úspech bol zazname -
naný v kvantifikácii vplyvu intervencií, najmä vo ve¾ -
kých regiónoch Cie¾a 1, kde mo/Char9Ené celkové úèinky
zisti/Char9D aplikáciou makroekonomických modelov. Na -
priek /Char9Da/Char9Ekostiam pri urèovaní dopadu politiky mimo
regiónov Cie¾a 1 najnovšie hodnotiace štúdie kvan -
titatívne dokladajú pozitívne úèinky podpory EÚ,
napríklad z poh¾adu zachovaných, vytvorenýchalebo prerozdelených pracovných miest. Skúse-nosti však ukazujú, /Char9Ee pri kvantitatívnom vyjadro-vaní dopadu intervencií stále existuje celý rad/Char9Da/Char9Ekostí, zapríèinených nedostatkom systematic-kého zberu údajov prostredníctvom monitorova-cích systémov.
Väèšinu úèinkov politiky súdr/Char9Enosti však nie je
mo/Char9Ené jednoducho vyjadri/Char9D v kvantitatívnej podo -
be. Okrem èistého dopadu politiky na HDP alebo
zamestnanos/Char9D vzniká jej pridaná hodnota kombiná -
ciou ïalších aspektov a ich prínosom pre regionál -
ny rozvoj. Tieto aspekty zahàòajú strategické
plánovanie, integrované politiky rozvoja, partner -
stvo, hodnotenie a výmenu skúseností, know-how
a výmenu informácií o správnych postupoch medziregiónmi. Budeme sa nimi tie/Char9E zaobera/Char9D, a to na zá -
klade výsledkov hodnotiacich štúdií, ako aj názorov
Komisie na aktuálny spôsob implementácie štruk -
turálnych fondov.
Na zaèiatok je potrebné zdôrazni/Char9D, /Char9Ee úèinnos/Char9D in -
tervencie závisí tie/Char9E od zaistenia priaznivých pod -
mienok priamo na mieste, zvláš/Char9D v zmysle:
–primeraného a stabilného ekonomického rámca;–kritického výberu strategických priorít (prínos urèi -
tých programov, napríklad dopravných sietí alebo
investícií do ¾udského kapitálu, bude výraznejší,ne/Char9E prínos iných programov);
–miery finanènej absorpcie, ktorá závisí od admi -
nistratívnej a inštitucionálnej kapacity;
–kvality projektov, ktorá predpokladá existenciu
úèinných systémov výberu a implementácie.
Štúdia skúma šes/Char9D hlavných aspektov politiky
súdr/Char9Enosti spoloèenstva: po prvé, podiel štrukturál -
nych politík na podpore rastu v zaostávajúcich regi -
ónoch a na zvýšení ich výkonnosti prostredníctvom
pomoci na zabezpeèenie tesnejšej ekonomickej asociálnej integrácie; po druhé, úèinky týchto politíkmimo regiónov Cie¾a 1; po tretie, špecifickú úlohuEurópskeho sociálneho fondu (ESF) pri podporezamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy;po štvrté, úlohu štrukturálnych politík v oblasti pod-pory spolupráce a budovania kontaktov, v nepo-slednom rade aj na miestnej úrovni; po piate,metódy pou/Char9Eívané pri implem entácii štrukturálnych
fondov a ich podiel na modernizácii riadenia vlád-nych politík; a koneène, v ýsledky predvstupovej po-
moci novým èlenským štátom a prvé ponauèenia,ktoré je mo/Char9Ené vyvodi/Char9D pre plánovacie obdobie naroky 2004–2006 (mapa 4.1).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
138 
0,00,51,01,52,02,53,0
PT EL ES IE IT FI DE UK FR AT SE NL BE DK LU0,00,51,01,52,02,53,0Iné
Cie ľ 1% HDP 4.1 Štrukturálne fondy (všetky ciele) pod ľa krajín, 
2000-2006
Zdroj: GR REGIO
1800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
139Guyane (F)Guadeloupe Martinique RéunionCanarias (E)
Açores (P)
Madeira
gReoiGIS geoiGISR
0 100 500 km4.1 Štr ukturálne fon dy, 2004-2006: oblasti s n árokom na pomo cvrámci Cie¾ a1a2
Cie¾ 1
Cie¾ 2 (èiasto ène) Degresívna pomoc (do 31 /12/2005 )Cie¾ 1 Cie¾ 2Cie¾ 2
Degresívna pomoc (do 31 /12/2006 )
Špeciálny programDegresívna pomoc (do 31 /12/2005 )
Degresívna pomoc (sèasti)(do 31 /12/2005 )
Zdroj: GR REGIO
©EuroGeographics Zdru/_0length.name.substituted_enie pre administratívne hranice
1810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Štrukturálne intervencie v regiónoch
Cie¾a 1: rast, konvergencia a integrácia
Rozsah transferov a ich mobilizácia
Hoci je celkový objem štru kturálnych fondov vzh¾a -
dom na HDP EÚ skromný (menej ne/Char9E 0,5%), zdroje
sa sústreïujú na pomoc najmenej prosperujúcimregiónom s najni/Char9Eším HDP na obyvate¾a. V rokoch2000–2006 teda takmer tri štvrtiny fondov smero -
valo do regiónov, v ktorých /Char9Eije štvrtina obyvate¾ -
stva EÚ.
Transfery do regiónov Cie¾a 1 pätnástky EÚ dosiahnu
v rokoch 2000 a/Char9E 2006 127,5 miliardy eur (èi/Char9Ee 18,2miliardy eur roène) a predstavujú 0,9% HDP v Špa -
nielsku, 2,1% v Portugalsku a 2,4% v Grécku. Prie -
merný objem pomoci na obyvate¾a v zaostávajúcich
regiónoch je v tomto období rovnaký ako v roku1999, poslednom roku predchádzajúceho plánova-cieho obdobia (graf 4.1 a tabu¾ka A4.1).
Vïaka transferom mô/Char9Eu najmenej bohaté èlenské
štáty investova/Char9D do ¾udského a fyzického kapitálu vzaostávajúcich regiónoch viac, ne/Char9E by dokázali zanormálnych okolností, èím pomáhajú zvýši/Char9D ich dlho-dobú konkurencieschopnos/Char9D. Výška transferov sav rokoch 2000 a/Char9E 2006 odhaduje na pribli/Char9Ene 9%celkových investícií v Portugalsku, 8% v Grécku, 7% v
talianskom Mezzogiorne, 4% v nových nemeckýchspolkových krajinách a 3% v Španielsku.
Doplnkovos/Char9D: meranie
celkových verejných výdavkov
Napriek snahám konsolidova/Char9D verejné financie v rám -
ci prípravy na HMÚ na konci devä/Char9Ddesiatych rokov 20.
storoèia pokraèovali èlenské štáty všeobecnev dodr/Char9Eiavaní princípu doplnkovosti, pod¾a ktorého súpovinné udr/Char9Eiava/Char9D verejné alebo im odpovedajúce vý -
davky na štrukturálne politiky v príslušných regiónoch
ako celku na rovnakej úrovni, ako je priemer za pred -
chádzajúce plánovacie obdobie — samozrejme s vy -
lúèením podielu štrukturálnych fondov (graf 4.2).
K výraznému zvýšeniu objemu verejných investícií
došlo v krajinách, ktoré ako celok alebo na väèšinesvojho územia spåòajú podmienky na získanie podpo-ry v rámci Cie¾a 1 — o 66% v Írsku, 24% v Grécku a18% v Portugalsku. V ïalších regiónoch Cie¾a 1 aleboCie¾a 6 sa zvýšenie pohybovalo od 36% v Rakúsku do14% vo Švédsku
1.
V troch prípadoch, v Nemecku, Španielsku a Talian-
sku, boli výdavky v rokoch 1994 a/Char9E 1999 pod úrovòoupredchádzajúceho obdobia. V Nemecku a Španiel -
sku, kde poklesli verejné výdavky medzi oboma obdo -
biami poklesli o 20% (Nemecko)
a o 2% (Španielsko) však redukcianenarušila princíp doplnkovosti,keï/Char9Ee v predchádzajúcom obdobíbola úroveò týchto výdavkov výni -
moène vysoká.
Pákový efekt ako nástroj
zvyšovania objemu finanènýchprostriedkov na rozvoj
Po/Char9Eiadavka spolufinancovania
grantov spoloèenstva národnýmizdrojmi, ktorá sa pod¾a zistenízväèša dodr/Char9Euje, zvyšuje objemdisponibilných investièných
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
140 
26,8
24,3
23,5
18,1
17,7
13,8
-19,9
-20,219,635,8
-2,4
-30 -20 -10 0 10 20 30 40 50 60 70AT
FI
NL
EL
FR
PT
BE
SE
ES
DE
ITpohyb v % 4.2 Doplnkovos ť – Vývoj priemerných ro čných národných 
výdavkov na programy štrukt urálnych f ondov, 1989-93 až 
1994-99
SE: priemer 1991-92; DE: priemer 1991-93; AT, FI: priemer 1993-94
Zdroj: GR REGIO
1820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
141Pákový efekt partnerstva verejného a súkromného sektora
Partnerstvo verejného a súkromného sektora (Pub -
lic-Private Partnership, PPP) mô/Char9Ee predstavova/Char9D
vhodný spôsob financovania investícií tam, kde jevýznamný priestor pre zapojenie súkromného sektoras cie¾om zaisti/Char9D úèinnejšie a nákladovo efektívnejšieposkytovanie slu/Char9Eieb. Aj keï je PPP v mnohých kraji -
nách, predovšetkým v Spojenom krá¾ovstve a Fran -
cúzsku, znaène rozšírené, rozsiahlejšie skúsenosti
zatia¾ neexistujú, èiastoène kvôli obmedzeniam vyplý -
vajúcim so súèasného regulaèného rámca. Ak sa pro -
jekt javí ako prijate¾ne výnosný, nie je vklad verejných
prostriedkov potrebný vôbec. Poskytovanie vládnychgrantov na projekty PPP toti/Char9E mô/Char9Ee v niektorých prípa -
doch zní/Char9Ei/Char9D kapitálové náklady pre súkromný sektor
a vies/Char9D tak k preinvestovaniu.
Pri úvahách o tom, èi realizova/Char9D urèitý projekt systé -
mom PPP, treba dôsledne zvá/Char9Ei/Char9D potenciálne náklady,
ktoré prinesie externá dodávka tovarov a slu/Char9Eieb.V prípade rozsiahlej fyzickej infraštruktúry, kde je bu-dúci dopyt neistý, mô/Char9Ee dlhodobá zmluva, ak nie jepru/Char9Ene formulovaná, znamena/Char9D vysoké náklady. Ak jenapríklad odhad budúceho vyu/Char9Eitia príliš nízky, mô/Char9Eenevhodná zmluva vies/Char9D súkromného prevádzkovate¾ak podinvestovaniu rozšírenia kapacity v budúcnosti.
PPP mô/Char9Ee ma/Char9D v súèasných programoch spolufinanco-
vaných štrukturálnymi fondmi nieko¾ko podôb.
1. PPP sa stále èastejšie prijíma ako úèinný prostrie -
dok financovania výstavby v oblasti cestnej a lodnej
dopravy. V projektoch ako výstavba mosta Vascade Gamu v Portugalsku alebo dia¾nice Droghedav Írsku súkromný sektor zvyèajne zodpovedá zaprojekt, výstavbu, prevádzku a financovanie, prièomsa náklady na výstavbu èasom vrátia formou u/Char9Eíva -
te¾ských poplatkov. Úloha verejného sektora spoèí -
va v doh¾ade nad projektom a uzavretí príslušných
dohôd.
2. PPP je tie/Char9E mo/Char9Ené aplikova/Char9D pri zmluvách o dodávke
konkrétnych slu/Char9Eieb, ktoré hradí vláda súkromnémudodávate¾ovi priamo, bez vyberania poplatkov odkoneèných u/Char9Eívate¾ov. Tento re/Char9Eim sa stále èastej -
šie pou/Char9Eíva v oblasti výskumu a vývoja a pri transfe -
re technológií medzi univerzitami a podnikmi.Napríklad v rámci projektu Octopus v regióne Ou -
lou, èo je program Cie¾a 2 na severe Fínska, vzniklo
PPP s cie¾om stimulova/Char9D inováciu a zakladanie no -
vých podnikov. V priebehu dvojroèného projektu
(2002–2004) bola vybudovaná sie/Char9D spolupráce podvedením mesta Oulou, ktoré je centrom mobilnýchtelekomunikaèných aplikácií, spájajúca celý rad fi -
riem z oblasti špièkových technológií, prevádzkova -
te¾ov telekomunikaèných sietí a vzdelávacích a
výskumných stredísk.
3. Systém PPP mo/Char9Eno tie/Char9E uplatni/Char9D vtedy, keï dôvo -
dom k na zapojenie verejného sektora je dosiahnu -
tie širších cie¾ov politiky. PPP mô/Char9Ee by/Char9D v týchto
prípadoch nástrojom na zaistenie nielen finanènýchprostriedkov, ale aj väèšej efektivity, napríkladurýchlením implementácie. Spojenému krá¾ovstvuumo/Char9Enil prístup k novým zdrojom kapitálu iniciáto -
rom projektov ich rýchlejšiu realizáciu, bez ob-
medzení v dôsledku cyklov štátneho rozpoètu. Akopríklad mo/Char9Eno uvies/Char9D Zvláštny investièný fond vMerseyside, program Cie¾a 1 iniciovaný v roku1995, ktorý poskytuje základný kapitál, mezanínovéfinancovanie a menšie úvery malým a strednýmpodnikom v regióne.
Projekty PPP budú zrejme zvláš/Char9D lákavé pre pristupujú-
ce krajiny, vzh¾adom na ich po/Char9Eiadavky na spolufinanco -
vanie, rozpoètové obmedzenia, potrebu dobre
fungujúcich verejných slu/Char9Eieb, rastúcu stabilitu trhu a pri -
vatizaèný proces. EIB aj EBRD sa takýchto partnerstiev
v minulosti zúèastnili poskytovaním úverov súkromné -
mu sektoru. PPP však funguje iba v prípade, /Char9Ee existuje
výslovný politický záväzok zo strany národnej vlády za -
poji/Char9D do projektov verejného sektora súkromný sektor.
Vyu/Char9Eitie PPP v rozlièných oblastiach politiky vy/Char9Eadujejasný rámec, preto/Char9Ee konkrétne úpravy sa budú v jed -
notlivých prípadoch líši/Char9D, napríklad v závislosti od toho,
do akej miery mô/Char9Eu návratnos/Char9D nákladov zaruèi/Char9D u/Char9Eíva -
te¾ské poplatky, a od rozsahu sociálnych cie¾ov. Sú -
èas/Char9Dou akéko¾vek rámca PPP pou/Char9Eívaného v kontexte
štrukturálnych fondov by mala by/Char9D povinnos/Char9D zvá/Char9Ei/Char9Du všetkých projektov presahujúcich urèitý rozsahmo/Char9Enos/Char9D vyu/Char9Eitia PPP. Cennú pomoc mô/Char9Ee v tomtooh¾ade poskytnú/Char9D EIB a EIF.
1830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
finanèných prostriedkov. Aj keï nie sú nutne doplnko -
vé v rovnakom zmysle ako zdroje spoloèenstva,
keï/Char9Ee prostriedky by sa pravdepodobne do danej ob -
lasti tak èi tak investovali, štrukturálne fondy prispeli
k presunu investícií do oblastí, kde mô/Char9Eu ma/Char9D výdavkynajväèší dopad a pridanú hodnotu. Pákový efekt nanárodné verejné výdavky priniesol na ka/Char9Edé euro zoštrukturálnych fondov v regiónoch Cie¾a 1 v rokoch1994–1999 priemerne 0,6 eura, pri rozpätí od 2,5 eurav Holandsku po 0,4 eura v Nemecku.
Intervencie štrukturálnych fondov navyše v niektorých
prípadoch podnietili znaèné investície zo súkromnéhosektora, hoci sa poèiatoèné predpoklady o rozsahutýchto investícií v regiónoch Cie¾a 1 nie v/Char9Edy splnili.V rokoch 1994–1999 bol tento efekt najvýraznejší vRakúsku, Nemecku, Holandsku a Belgicku, kde naka/Char9Edé euro zo štrukturálnych fondov pripadli súkrom -
né investície v hodnote 3,8 a/Char9E 1,2 eura. V kohéznych
krajinách, ale i vo Francúzsku a v Spojenom krá¾ov-stve, bol pákový efekt menej výrazný (tabu¾ka A4.2).
Uvedené rozdiely odrá/Char9Eajú tie/Char9E povahu intervencií,
zameraných v kohéznych krajinách viac na infraštruk-túru a ¾udské zdroje, ktoré pri/Char9Dahujú menší objemsúkromných investícií ne/Char9E intervencie na podporurozvoja podnikania. Súkromné investície tvorili v regi-ónoch Cie¾a 1 v priemere 18% celkových výdavkov,na rozdiel od pribli/Char9Ene 40% v oblastiach Cie¾a 2, èo jevo ve¾kej miere dôsledkom väèšejorientácie na rozvoj podnikaniav oblastiach Cie¾a 2 (podporaslu/Char9Eieb pre podnikate¾ov, finanènéprostriedky na investície do malýcha stredných podnikov a podobne).
Výdavky plánované na obdobie ro -
kov 2000 a/Char9E 2006 naznaèujú, /Char9Ee
ich relatívny pákový efekt na verej -
né investície v jednotlivých kraji -
nách bude podobný ako
v predchádzajúcom období, aj keïvo vz/Char9Dahu k objemu investícií zosúkromného sektora pravdepo -
dobne menší.Komplementarita štrukturálnych
fondov a úverov EIB
Európska investièná banka (EIB) za posledných 15 ro -
kov viac ne/Char9E zdvojnásobila objem úverov na regionálny
rozvoj
2. V období od roku 2000 do roku 2002 dosahovali
úvery na tento úèel v priemere pribli/Char9Ene 20 miliárd eurroène, zatia¾ èo úvery pristupujúcim krajinám dosiahli asi3 miliardy eur roène. Spolu tieto úvery tvorili pribli/Char9Ene dvetretiny celkových úverov banky. Vyše 50% úverov prepodporované oblasti v EÚ smerovalo v tomto období doregiónov Cie¾a 1, vrátane tých, ktoré dostávali pomocprechodne (tabu¾ka A4.3).
Asi 35% úèelových úverov bol o poskytnutých v oblasti
dopravy, ktorá je hlavnou oblas/Char9Dou financovania v regió -
noch Cie¾a 1, zatia¾ èo pribli/Char9Ene 16% získali súkromné
podniky v oblasti priemyslu, slu/Char9Eieb a po¾nohospodár -
stva a zvyšok pripadol na energetiku, telekomunikácie,
/Char9Eivotné prostredie, zdravotníctvo a školstvo. Hoci napodporu investícií do ¾udského kapitálu slú/Char9Eil relatívnemalý podiel úverov, prostredníctvom úverov pre zdra-votníctvo a školstvo, v období medzi rokmi 2000 a 2002vynalo/Char9Eená èiastka podstatne vzrástla, èo pomohlozmierni/Char9D rozdiely na úseku vzdelávania a odbornej prí-pravy v podporovaných oblastiach.
V pristupujúcich krajinách patrí medzi hlavné prijíma -
júce sektory doprava, ochrana /Char9Eivotného prostredia a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
142 
Iné
2%
Ľudské zdroje
23%Výrobné 
prostredie
34%
Infraštruktúra
41%4.3 Členenie prídelov zo štrukturálnych fondov v regiónoch Cie ľa 1: 
všetky členské štáty, 2000-2006
Zdroj: GR REGIO
1840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
energetika, ktoré v období medzi rokmi 2000 a 2002
získali 90% úèelových úverov, avšak najväèší nárast(trojnásobok v roku 2002 oproti roku 2001) zazname -
nala podpora vzdelávania a odbornej prípravy. Pri -
bli/Char9Ene 14% úverov bolo poskytnutých cez
sprostredkovate¾ské finanèné inštitúcie na podporumalých a stredných podnikov a na projekty miestnejinfraštruktúry.
Viaceré inovaèné aktivity boli v posledných rokoch za -
merané na zvýšenie efektivity poskytovania úverov
EIB v prospech súdr/Char9Enosti, napríklad prostredníctvompriameho spolufinancovania jednotlivých projektov.EIB je tie/Char9E zapojená do podpory Lisabonskej straté -
gie, napríklad poskytovaním úverov na investície do
školstva, zdravotníctva a odvetví zameraných našpièkovú technológiu, najmä v pristupujúcich kraji -
nách, a prispieva tak k odstraòovaniu regionálnych
rozdielov v kvalifikácii a v inovaènej kapacite, ako aj kzvýšeniu prí/Char9Da/Char9Elivosti regiónov pre investujúcepodniky.
Financované priority:prínos k plneniu cie¾ov EÚ
Ako sme naznaèili v Èasti 1. tejto správy, rozdiely sazmiernili v mnohých hlavných št rukturálnych faktoroch
ovplyvòujúcich dlhodobú konkurencieschopnos/Char9D regió -
nov sa za posledných 10–15 rokov. Rozdiely vo vybave -
nosti infraštruktúrou, na ktor é sa zamerali štrukturálne
fondy, sa znaène zú/Char9Eili, v EÚ ako celku, a, predovšet -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
143Lipsko: Podniky a veda pod jednou
strechou
V máji 2003 otvorilo Lipsko jedineèné biotechnolo-
gické centrum „Biocity”, ktoré na ploche 20 000 m2
sprístupòuje moderné zariadenia výskumným pra-covníkom Lipskej univerzity a podnikom. Európskyfond pre regionálny rozvoj prispel na celkové inves-tièné náklady vo výške 50 miliónov eur sumou 17 mi-liónov eur.
Do nového komplexu sa pres/Char9Dahovalo šes/Char9D profeso -
rov Lipskej univerzity špecializujúcich sa na biotech -
nológiu. Biocity zaznamenalo okam/Char9Eitý úspech a
60% dostupnej plochy bolo obsadených èoskoro pootvorení — v decembri roku 2003. Stredisko posky -
tuje novým podnikom rozšírené poradenské slu/Char9Eby
a školenia, aj v oblastiach ako financie a patentovéprávo. Za svoje sídlo si ho zvolili štyri zo zavedenýchlipských biotechnologických firiem, aby boli bli/Char9Ešiek prebiehajúcemu výskumu a potenciálnym partne -
rom pre spoluprácu.
Lipský projekt je súèas/Char9Dou politiky regiónu Sasko,
ktorá podporuje tvorbu zoskupení v oblasti biotech -
nológie a ktorej ïalším krokom bude otvorenie
„Bio-inovaèného centra” v Drá/Char9Eïanoch na jar roku2004. Dlhodobejším plánom je vytvorenie osi bio -
technologického rozvoja spájajúcej Drá/Char9Eïany, Lips -
ko, Halle a Jenu.Zlepšovanie dostupnosti v Španielsku
Politiky súdr/Char9Enosti v Španielsku kládli v rokoch
1994-1999 hlavný dôraz na infraštruktúru, ktorá bolapova/Char9Eovaná za hlavnú preká/Char9Eku regionálnehorozvoja. To platilo najmä o doprave, ktorá pohltilapribli/Char9Ene 40% štrukturálnej pomoci, a kde sa spoje-nie výrazne zlepšilo. Štrukturálne fondy (vrátane Ko-hézneho fondu) sa v tomto období v regiónoch Cie¾a1 podie¾ali na financovaní výstavby pribli/Char9Ene 2400km dia¾nic a 3400 km ciest prvej triedy. V súèasnomplánovacom období rokov 2000-2006 sa dia¾niènásie/Char9D rozširuje pribli/Char9Ene o 2500 km a ostatné cestnésiete pribli/Char9Ene o 700 km. Tým sa podstatne zlepšídostupnos/Char9D a do roku 2006 sa priemerná doba cesto -
vania skráti o pribli/Char9Ene 20% a úrazovos/Char9D klesne o
40%.
Investície do /Char9Eelezniènej siete slú/Char9Eili skôr na zvýše -
nie kvality jestvujúcich tratí, ne/Char9E na ich rozšírenie.
Postupná elektrifikácia a budovanie dvojko¾ajnýchtratí v rokoch 1989 a/Char9E 1999 sa dotklo vyše tretiny sie -
te. Vïaka modernizácii poèet cestujúcich od roku
1989 neustále rastie. V súèasnom plánovacom ob -
dobí sa sie/Char9D tratí pre vysokorýchlostné vlaky rozšíri z
623 km na 1140 km v roku 2006, prièom pribli/Char9Ene 6miliárd eur z Kohézneho fondu sa vynalo/Char9Eí na mo -
dernizáciu trate Madrid-Barcelona-francúzska
hranica.
1850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kým, v zaostávajúcich regiónoch, sa zvýšil stupeò dosa -
hovaného vzdelania, èím sa posilnil ¾udský kapitál, a
k zlepšeniam došlo i v oblasti ochrany /Char9Eivotnéhoprostredia (graf 4.3 a tabu¾ka A4.4).
Zlepšenie dostupnostiŠtrukturálne fondy podporovali rozvoj transeuróp -
skych dopravných sietí (TEN-T) v regiónoch Cie¾a 1 a
v kohéznych krajinách. V súèasnom plánovacom ob -
dobí, v rokoch 2000 a/Char9E 2006, sa na tento úèel vynalo/Char9Eí
pribli/Char9Ene 1,3 miliardy eur roène z Kohézneho fondu a850 miliónov a/Char9E 1,4 miliardy eur roène z Európskehofondu pre regionálny rozvoj (ERDF), pri celkovom ob -
jeme finanèných prostriedkov urèených na dopravu
z fondov vo výške pribli/Char9Ene 4,1 miliárd eur roène,z èoho asi jedna tretina je vyèlenená na budovaniedia¾nic a cestných komunikácií (tabu¾ka A4.5).
Vybudovaním alebo skvalitnením minimálne 4100 km
dia¾nic a 32 000 km iných typov ciest sa zlepšila dostup-nos/Char9D regiónov. V 90-tych rokoch minulého storoèiaprispeli napríklad štrukturálne fondy v Grécku na výstav-bu vyše 500 km dia¾nic, a v Španielsku je u/Char9E v prevádzke
takmer 400 km /Char9Eelezniènej trate pre vysokorýchlostnévlaky, spájajúcej Sevillu a Madrid, a ïalších asi 1100 kmsa buduje, èím sa podstatne skráti èas cestovania azlepší sa dostupnos/Char9D okrajových regiónov.
Aplikácia štrukturálnych fondov vo vz/Char9Dahu k TEN-T vy -
chádza z dlhodobej perspektívy, ktorá pomocou kohe -
rentnej stratégie integruj e dopravu a regionálny rozvoj
ako celok. To umo/Char9Eòuje jej koordináciu s inými opatre -
niami a s budovaním sekundárnych sietí. Zároveò je tie/Char9E
mo/Char9Ené klás/Char9D dôraz na vzájomné prepojenie jednotlivýchspôsobov dopravy a na alternatívy k cestnej doprave, apostupova/Char9D tak v záujme udr/Char9Eate¾ného rozvoja.
Pridaná hodnota podpory dopravy v spoloèenstve by
mohla by/Char9D potenciálne vyššia, keby sa zlepšila koordi -
nácia priorít a boli vyèlenené väèšie finanèné
prostriedky na programy typu INTERREG, ktoréuplatòujú zásadu cezhranièného plánovania a pred-chádzajú tak prerušeniam transeurópskych sietív mieste štátnych hraníc. Príkladom nedostatku cez-hranièného plánovania je cestný tunel Somport v Py-renejach, otvorený na zaèiatku roku 2003, kde sanová dia¾nica na španielskej strane hranice financo-vaná Kohéznym fondom napája na francúzskej stranena starú štátnu cestu.
Posilnenie Európskeho výskumného priestoruŠtrukturálne politiky znamenali v priebehu posledného
desa/Char9Droèia ve¾ký prínos pre zvýšenie kapacity výskumu,hlavne v regiónoch Cie¾a 1. V rokoch 2000–2006 bolona financovanie výskumu a vývoja a programov inová -
cie vyèlenených takmer 1,2 miliárd eur roène.
Pridaná hodnota štrukturálnych fondov spoèíva v tom,
/Char9Ee podporili rozvoj novej kapacity výskumu v zaostá -
vajúcich regiónoch, èím posilnili perspektívu ich trva -
lého rastu. Zdá sa však, /Char9Ee v niektorých prípadoch boli
investície do výskumných stredísk vo vz/Char9Dahu k ich po -
trebám a potenciálu nadmerné, èo viedlo k ich ne -
dostatoènému vyu/Char9Eitiu. Na druhej strane existuje celý
rad príkladov zjavne vydarených investícií, hlavne v Ír -
sku a severských krajinách.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
144On-line školstvo v Grécku
Projekt Gréckej školskej siete (GŠS) financovaný z
prostriedkov EÚ vyu/Char9Eíva najnovšie informaèné a ko -
munikaèné technológie a aplikácie elektronického
vzdelávania na vytvorenie novej vzdelávacej siete.Táto sie/Char9D, dotovaná 35 miliónmi eur (75% zo štruktu -
rálnych fondov), zahàòa školy prvého a druhého
stupòa, ako aj kancelárie Ministerstva školstva,s celkovým poètom viac ako 8 000 pripojení.
Projekt má 4 samostatné etapy. Školy najprv dosta -
nú poèítaèe a zariadenia na vytvorenie miestnej siete
(„školské laboratóriá”). Potom sú laboratóriá pripoje -
né ku komunikaènej sieti. V tretej etape poskytuje
GŠS u/Char9Eívate¾om telematické slu/Char9Eby za úèelom vzde -
lávania, spolupráce a komunikácie. V štvrtej etape
získajú u/Char9Eívatelia GŠS prístup k vzdelávacím materi -
álom, poskytovaným cez portál vyvinutý špeciálne
pre tento projekt.
1860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Keï/Char9Ee niet pochýb, /Char9Ee investície do infraštruktúry a
vybavenia samotné na rozvoj znalostnej ekonomikynestaèia, štrukturálne politiky pomohli tie/Char9E iniciova/Char9Dregionálne stratégie výskumu a vývoja a inovácie,orientované na naplnenie miestnych potrieb a vyu/Char9Eitiemiestnych príle/Char9Eitostí rozvoja.
Štrukturálne fondy ako prostriedok
rozvoja informaènej spoloènosti
Na rozvoj informaènej spoloènosti v regiónoch Cie¾a 1
sa zo štrukturálnych fondov roène vyèleòuje spolu asi700 miliónov eur — takmer 4% celkového objemuprostriedkov — èo odrá/Char9Ea prioritu, ktorú tejto oblastipriznali národné a regionálne orgány, a prispieva k pl -
neniu lisabonských cie¾ov a Iniciatívy e-Európa.Rozsah výdavkov na túto oblas/Char9D zo štrukturálnych
fondov urèujú také faktory ako úroveò vyspelosti trhuinformaèných a komunikaèných technológií (IKT),hustota osídlenia, prítomnos/Char9D kvalifikovaných u/Char9Eíva -
te¾ov technológie a kapacita plánovania rozvoja. Me -
dzi prvými 20 regiónmi pod¾a výdavkov na IKT na
obyvate¾a je 6 gréckych regiónov a dva španielske, 7z nich sú ostrovy alebo preva/Char9Ene ostrovy a ve¾kú èas/Char9Dtvoria regióny Cie¾a 1, ktoré pova/Char9Eujú IKT za strategic -
ky významné pre svoj rozvoj.
Pokia¾ ide o formuláciu politiky, regionálne priority
v tejto oblasti sa do znaènej miery zhodujú s prioritamistanovenými Akèným plánom e-Európa 2002. V regi -
ónoch Cie¾a 1 je však zrejmá tendencia klás/Char9D väèší
dôraz na rozvoj kvalifikácií v oblasti IKT a vládnychslu/Char9Eieb on-line.
Podpora zamestnanosti a kvalifikácie
investíciami do ¾udského kapitálu
V plánovacom období 2000–2006 dosahujú investície
do rozvoja pracovnej sily a podpory zamestnanosti z Eu-rópskeho sociálneho fondu (ESF) roène asi 9 miliárdeur. Z toho nieèo vyše polovice (4,5 miliardy eur roène)smeruje do regiónov Cie¾a 1, prièom na Španielsko pri-padá asi 28%, na nové spolkové krajiny Nemecka 19%a na Grécko, Portugalsko a Taliansko po 12–13%. Fi -
nancované opatrenia pozostávajú v preva/Char9Enej miere
z aktívnych programov zameraných na trh práce, kto -
rých cie¾om je zvýši/Char9D predpoklady pracovného zarade -
nia znevýhodnených skupín, mladých ¾udí po prvý krát
vstupujúcich na trh práce a dlhodobo nezamestnanýchosôb, ako aj zabezpeèi/Char9D vzdelávanie a odbornú prípravunezamestnaných i zamestnaných osôb, najmä zamest -
nancov malých a stredných podnikov, ktorým hrozí stra -
ta zamestnania. K ïalším opatreniam patrí podpora
skvalitnenia národných sy stémov vzdelávania a odbor -
nej prípravy a verejných slu/Char9Eieb zamestnanosti.
V rokoch 1994–1999, kedy celkový objem finanèných
prostriedkov urèených regiónom Cie¾a 1 dosahovalpribli/Char9Ene 3,1 miliardy eur roène, ESF výrazne podpo -
roval aktívne opatrenia zamerané na trh práce, pri -
èom napríklad v Španielsku a Portugalsku financoval
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
145Veterná elektráreò na
portugalskom pobre/Char9Eí
Myšlienka vybudova/Char9D v Portugalsku veternú elektrá-
reò napadla v roku 1990 skupinu dánskych podnika-te¾ov po tom, èo jeden z nich navštívil Melides.Pobre/Char9Ená oblas/Char9D vystavená západných vetrom sazdala by/Char9D pre takýto projekt vhodným miestom. Vy-brali pozemok s rozlohou 7 ha na Monte Chaos, kop-ci v blízkosti Sines, vysokom asi 100 metrov avzdialenom 3 km od mora. Práce zaèali v apríli roku1991 a prvé veterné turbíny boli dokonèené o 6 me -
siacov neskôr.
Elektráreò dnes tvorí 12 dánskych turbín Wind World
W-2800 s minimálnou /Char9Eivotnos/Char9Dou 20 rokov. Ka/Char9Edáturbína je 31 metrov vysoká, s priemerom rotora 28metrov. Turbíny sú rozmiestnené v troch skupináchpo štyroch a prepojené systémom vláknovej optiky,ktorá umo/Char9Eòuje dia¾kové ovládanie turbín.
Elektráreò vyrába elektrický prúd s napätím 380 vol -
tov, ktorý zbierajú tri transformátorové stanice, kde
sa napätie mení na 15 000 voltov a dodáva do národ -
nej siete. Maximálny výkon ka/Char9Edého generátora je
150 kWh a dosahuje sa pri rýchlosti vetra 40 km zahodinu. Roèný výkon dosahuje 2,5 milióna kWh, èosa rovná mno/Char9Estvu energie spotrebovanej v domác -
nostiach mesta Sines.
1870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
146Ekonometrické dôkazy regionálnej konvergencie
Ekonometrická analýza potvrdzuje, /Char9Ee v Únii došlo v
HDP na obyvatela k urcitej konvergencii. Ak hodnotu re -
álneho rastu HDP na obyvatela v rokoch 1980 a/Char9E 2001 v
197 regiónoch (NUTS 2) rozlíšime na tri obdobia(1980-88, 1988-94 a 1994-2001), zistíme, /Char9Ee rast má vý -
raznú tendenciu byt v inverznom vz/Char9Dahu k poèiatocnému
HDP na obyvate¾a. Táto tendencia, známa pod odbor -
ným názvom beta konvergencia, je zrejmá v ka/Char9Edom ob -
dobí a znamená, /Char9Ee regióny s najni/Char9Ešou úrovnou HDP na
obyvate¾a vo východiskovom roku zaznamenali v prie -
mere najvyšší rast HDP na obyvate¾a. Takto definované
tempo konvergencie (ktoré udáva hodnota koeficientubeta) sa navyše po iniciovaní pomoci zo štrukturálnychfondov regiónom Cie¾a 1 (v roku 1988) a jej rozšírení (vroku 1994) v ka/Char9Edom nasledujúcom období zvýšilo.
Okrem toho v rámci regiónov Cie¾a 1 rástli regióny s naj -
ni/Char9Eším poèiatocným HDP na obyvate¾a rýchlejšie, a to
ako v období rokov 1988-1994, tak ešte výraznejšiev období rokov 1994-2001 (opät pod¾a hodnoty koefi -
cientu beta). K beta konvergencii teda došlo medzi regi -
ónmi Cie¾a 1 navzájom a tie/Char9E medzi týmito regiónmi a
zvyškom Únie. (Beta konvergencia v rámci skupiny Cie -
¾a 1 bola zvlášt silná v období rokov 1988-94, èiastocne v
dôsledku vysokej miery rastu v nových spolkových kraji -
nách Nemecka.)
Analýza tohto obdobia dalej naznaèuje, /Char9Ee regionálne
rozdiely v HDP na obyvate¾a sa v období medzi rokmi1980 a 2001 zmiernili (merané odchýlkou logaritmu HDPna obyvate¾a v regiónoch), tak/Char9Ee v tomto období došlotie/Char9E k tomu, èo sa odborne nazýva sigma konvergencia.Stupeò konvergencie bol však v tomto zmysle v rokoch1994 a/Char9E 2001 relatívne malý. (Je potrebné uvies/Char9D, /Char9Eebeta konvergencia nemusí automaticky znamenat prí -
tomnos/Char9D sigma konvergencie, ked/Char9Ee regióny s najni/Char9Eším
HDP na obyvate¾a mô/Char9Eu rás/Char9D rýchlejšie ne/Char9E priemer beztoho, aby sa zmiernovali celkové regionálne rozdiely.)
Regionálna konvergencia
Poèet regiónov HDP na
obyvate¾a
(% tempa rastu)Beta
konvergencia
roèná miera (%)Korelaèný
koeficient r2
1980-88
Všetky regióny EÚ15 197 2,0 0,5 0,94
Regióny Cie¾a 1 55 1,9 0,4 0,87
Iné regióny 142 2,0 2,1 0,92
1988-94
Všetky regióny EÚ15 197 1,3 0,7 0,97
Regióny Cie¾a 1 55 1,4 3,1 0,94
Iné regióny 142 1,2 0,8 0,95
1994-2001
Všetky regióny EÚ15 197 2,3 0,9 0,97
Regióny Cie¾a 1 55 2,6 1,6 0,92
Iné regióny 142 2,1 0,0 0,96
Zdroj: GR REGIO
1880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v roku 1998 asi 40–50% takýchto opatrení. Finanène
tie/Char9E podporil reštrukturalizáciu a rozšírenie verejnýchslu/Char9Eieb zamestnanosti v Grécku, Írsku a Portugalsku.V Portugalsku navyše v priebehu uvedeného pláno -
vacieho obdobia prispel k zvýšeniu podielu vyso -
koškolákov na celkovom poète študentov z 26% na
34% a v Španielsku motivoval celý rad firiem k tomu,aby zaèali organizova/Char9D priebe/Char9Ené školenia.
Na základe hodnotiacich štúdií zameraných na sú -
èasné programové obdobie sa odhaduje, /Char9Ee štruktu -
rálne intervencie v regiónoch Cie¾a 1 budú
pravdepodobne vies/Char9D k vytvoreniu asi 700 000 pra -
covných miest, èím sa v Portugalsku zvýši zamestna -
nos/Char9D o takmer 4% (187 000 pracovných miest) a v
Grécku o 2,5% (100 000 pracovných miest). Ich vplyvna zamestnanos/Char9D bude pod¾a odhadov výrazný tie/Char9Ev nových spolkových krajinách Nemecka, v ju/Char9EnomTaliansku a v Španielsku (s nárastom o 1–2%v ka/Char9Edom z týchto štátov).
Podpora udr/Char9Eate¾ného rozvojaEkologická udr/Char9Eate¾nos/Char9D má pre dlhodobý regionálny
rozvoj zásadný význam. Súèasná generácia progra-mov štrukturálnych fondov bola prijatá predtým, ne/Char9Esa zaèala aplikova/Char9D aktuálna stratégia udr/Char9Eate¾néhorozvoja EÚ. Štrukturálne intervencie však u/Char9E /Char9Eivotnéprostredie zahàòajú ako horizontálnu prioritu a ekolo -
gické zretele explicitne zoh¾adòujú, prièom zároveò
sledujú naplnenie cie¾ov ekonomickej a sociálnejsúdr/Char9Enosti. Pod¾a nedávneho hodnotenia by sa efekti -
vita intervencií mohla v mnohých prípadoch zvýši/Char9D
jednoznaènejším definovaním potenciálnych kom -
promisov medzi týmito tromi cie¾mi, ako aj snahou o
ich lepšiu integráciu do sektorálnych a národnýchpolitík.
Skvalitnenie /Char9Eivotného prostredia a jeho ochrana pred
ïalším nièením majú medzi cie¾mi štrukturálnych in -
tervencií svoje pevné miesto. Ve¾ká èas/Char9D prostriedkov
zo štrukturálnych fondov bola preto pridelená na fi -
nancovanie investícií do ekologickej infraštruktúry,
predovšetkým v oblasti nakladania s odpadmi a zne -
škodòovania odpadových vôd, hlavne na juhu EÚ.Rast a reálna konvergencia regiónov …
Ako uvádzame v 1. èasti, od roku 1989 došlo v regi -
ónoch Cie¾a 1 ako celku k významnému rastu HDP
na obyvate¾a v pomere k priemeru pätnástky EÚ,prièom zamestnanos/Char9D a produktivita vzrástli porov -
nate¾ne so zvýšením v ostatných regiónoch. Tento
priaznivý vývoj potvrdz ujú nedávne empirické štú -
die, ktoré skúmali rozsah dosiahnutej regionálnej
konvergencie
3(pozri vlo/Char9Eený text o ekonometric -
kých dôkazoch).
Hlavný záver, ktorý vyplýva z ekonometrickej ana -
lýzy, je, /Char9Ee pokia¾ ide o HDP na obyvate¾a, regióny
Cie¾a 1 významne zni/Char9Eujú svoje zaostávanie a roz -
diely medzi nimi sa zmenšujú. Za posledných 20 ro -
kov sa zároveò neustále zmenšovali rozdiely v
produktivite medzi regiónmi Cie¾a 1, predovšetkýmnajviac znevýhodnenými regiónmi kohéznych kra -
jín, a zvyškom EÚ15, èo naznaèuje, /Char9Ee vyrovnáva-nie rozdielov v HDP na obyvate¾a vychádza zostabilných základov a ponúka v budúcnosti per-spektívu ïalšej konvergencie. Zní/Char9Eenie rozdieluv produktivite bolo najvýraznejšie v období rastu na
konci 80-tych rokov, èiastoène vïaka výhode zru-šenia obchodných preká/Char9Eok pre novo prijatých èle-nov EÚ.
Analýza ïalej naznaèuje, /Char9Ee existuje vz/Char9Dah medzi
objemom poskytnutej štru kturálnej pomoci a reál -
nym rastom HDP. Regióny, ktoré dostali najväèší
objem pomoci na osobu, mali tendenciu rás/Char9D viac, anaopak. Mnohé z týchto regiónov sa nachádzali vGrécku a Portugalsku. V celom rade regiónov Gréc -
ka a Portugalska však HDP vzrástol menej, ne/Char9E by
na základe priemerných korelaèných hodnôt vyplý -
valo z objemu štrukturálnej pomoci. To platí aj pre
väèšinu regiónov Cie¾a 1 v Nemecku a Taliansku,kde, ako uvádzame v 1. èasti, bol rast pravdepo -
dobne zbrzdený pomalým rastom vo zvyšku kraji -
ny. Na druhej strane vo väèšine regiónov
Španielska bol rast vyšší, ne/Char9E by naznaèoval objemzískanej pomoci, zrejme pod vplyvom vzostupnejtendencie vývoja v národnom hospodárstve (graf4.4).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
147
1890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
… a èlenských štátov
Ako uvádzame v Èasti 1., vo všetkých štyroch ko -
héznych krajinách bol rast HDP v rokoch 1991 a/Char9E
2002 vyšší, ne/Char9E vo zvyšku EÚ. Hoci v prípade Por-tugalska bol rozdiel relatívne malý (2,2% roèneoproti priemeru EÚ15 vo výške 2%), v Grécku aŠpanielsku dosiahol rozdiel tesne nad 0,5% roènea v Írsku bol dokonca podstatne vyšší (v priemere opribli/Char9Ene 4,5% roène).
Simulácie
4naznaèujú, /Char9Ee štrukturálne intervencie5
podporili rast zvýšením dopytu a posilnením ponuko -
vej strany ekonomiky (skvalitnením infraštruktúry a
¾udského kapitálu), a tak prispeli ku konvergencii. Od -
haduje sa, /Char9Ee vïaka intervenciám bola v roku 1999 re -
álna hodnota HDP v Grécku o pribli/Char9Ene 2,2% vyššia
ne/Char9E by bola za normálnych okolností, v Španielsku o1,4%, v Írsku o 2,8% a v Portugalsku o 4,7%. Tietorozdiely do znaènej miery odrá/Char9Eajú vysoký stupeòotvorenosti írskeho a portugalského hospodárstva vporovnaní s hospodárstvom Grécka, a najmä Špa -
nielska, kde sa prejavuje vplyv ve¾kej rozlohy vnútor -
ného trhu (tabu¾ky A4.6 a A4.7).
Rast HDP bol do znaènej miery spojený so spraco -
vate¾ským priemyslom, prièom úèinok intervencií
sa najvýraznejšie prejavil v Portugalsku, kde vyvo -
lal reakciu v oblasti slu/Char9Eieb trhu, a kde prílev pria -
mych zahranièných investícií viedol k radikálnej
transformácii sektora, a to ve¾mi podobnýmspôsobom ako v Írsku na konci 80-tych rokov. Inter -
vencie boli spojené aj so znaèným nárastom
objemu investícií, ktorý bol v ich dôsledku v roku1999 v Portugalsku vyšší o 24% a v Grécku o 18%a prejavil sa najmä rozvojom infraštruktúry a ¾ud -
ského kapitálu.
S rastom HDP súvisí tie/Char9E rast produktivity práce, kde
sa rozdiely v tomto období všeobecne zmenšovali. VPortugalsku, kde je spracovate¾ský priemysel stálesústredený v priemyselných odvetviach vy/Char9Eadujúcichve¾ký objem práce, bol nárast produktivity v dôsledkuštrukturálnych intervencií v porovnaní s nárastom za -
mestnanosti dvojnásobný. V Španielsku rast produk -
tivity práce (2%) a zamestnanosti (1,5%) prispel k
podobnému zvýšeniu výkonu spracovate¾skéhopriemyslu.
V nových spolkových krajinách Nemecka bol vplyv in -
tervencií štrukturálnych fondov na HDP pod¾a odha-dov výrazný (v roku 1999 vzrástla úroveò HDP opribli/Char9Ene 4%) vzh¾adom k nízkej východiskovej úrovni.Rast spracovate¾ského priemyslu v prvých troch ro-koch po zjednotení bol podobne ako v Portugalsku
spojený s výrazným rastom zamestnanosti, po ktoromnasledoval nárast produktivity, spôsobený zavádza-ním nových technológií získaných vïaka zvýšenémuobjemu investícií, èiastoène financovaných štrukturál -
nymi fondmi.
V Severnom Írsku bol pod¾a odhadov dopad štruktu -
rálnej intervencie skromný a úroveò HDP sa v roku
1999 zvýšila iba o nieèo viac ako 1%. Jej úèinky súnajzrete¾nejšie v oblasti slu/Char9Eieb trhu (hlavnev slu/Char9Ebách podnikate¾om a odbornej príprave), zatia¾èo na spracovate¾ský priemysel nemala, ako sa zdá,takmer /Char9Eiadny vplyv.
Existuje kompromis medzi národnou
a regionálnou konvergenciou?
Èasto sa ozývajú argumenty, /Char9Ee vnútorné rozdiely,
napríklad rozdiely v HDP na obyvate¾a medzi regi -
ónmi, majú v poèiatoèných štádiách konvergencie
a pri dosahovaní relatívne vysokej miery rastu na
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
148 
BEDE
DE
DEEL EL EL 
EL EL EL 
EL EL EL 
EL 
ES ESES
ESESES
FRIEIE
ITITNL
ATPTPT
PTPT
PTPT
UK
UKUK mimo Cie ľ 1Cie ľ 1R2 = 0.15
01020304050607080
012345601020304050607080Reálny nárast HDP 1995-20014.4 Prídely zo štrukturálnych fondov a rast HDP v 
regiónoch Cie ľa 1, 1995-2001
Ro čný prídel (% regionálneho HDP v roku 1995)
Zdroj: Eurostat, Regionálne ú čty a výpo čty GR REGIO 
1900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
národnej úrovni, tendenciu sa zväèšova/Char9D. Pod¾a
tohto názoru sa rast národnej ekonomiky opierao ekonomickú aktivitu koncentrovanú do nieko¾komálo oblastí, hlavne do ve¾kých miest a mestskýchaglomerácií. Prvé etapy odstraòovania hospodár -
skeho zaostávania preto bývajú charakterizované
rozporom medzi národnou a regionálnoukonvergenciou.
Tento potenciálny konflikt je dôle/Char9Eité zvá/Char9Ei/Char9D nielen v
kohéznych krajinách, ale aj pri formulácii stratégierozvoja, pod¾a ktorej by mali postupova/Char9D pristupujúcekrajiny v strednej Európe. S výnimkou Bulharska súregionálne rozdiely v HDP na obyvate¾a vo všetkýchväèších pristupujúcich krajinách výraznejšie ne/Char9E v ko -
héznych krajinách. Navyše od polovice 90-tych rokov
sa tieto rozdiely ešte podstatne zväèšili, najmä v dô -
sledku vysokého tempa rozvoja ve¾kých miest, ktoré
sú centrami rastu. Naproti tomu regionálne rozdiely vkohéznych krajinách — ktoré sú hlavnými príjemcamištrukturálnej pomoci — sa, ako uvádzame v Èasti 1.,príliš nezmenili, a to napriek skutoènosti, /Char9Ee ich národ-ný rast bol vyšší, ne/Char9E priemerný rast EÚ. Výnimkou jeÍrsko, kde sa hospodárska aktivita ešte viac sústredilado Dublinu.
Pravdepodobná existencia kompromisov medzi ná-
rodnou a regionálnou konvergenciou naznaèuje, /Char9Eepristupujúce krajiny budú musie/Char9D v krátkej dobe voli/Char9Dmedzi vyšším národným rastom HDP na obyvate¾a azní/Char9Eením regionálnych rozdielov. Ako sa zdá, štruktu -
rálna pomoc dala v niektorých prípadoch prednos/Char9D
národnej konvergencii (Írsko), zatia¾ èo v iných predo -
všetkým neutralizovala úèinky polarizácie ekonomic -
kej aktivity (Španielsko). Skúsenosti však naznaèujú,
/Char9Ee rozsah takéhoto kompromisu závisí do urèitej mie -
ry od priestorového rozlo/Char9Eenia ekonomickej aktivity a
sídel v danej krajine.
Štrukturálne fondy ako prostriedokekonomickej integrácie
Integrácia európskych ekonomík sa neustále zvyšuje,èo sa odrá/Char9Ea v raste vzájomných obchodných a inves -
tièných tokov. Politiky EÚ tento vývoj aktívnepodporujú, hlavne pokia¾ ide o dobudovanie vnútorné -
ho trhu, zavedenie jednotnej meny a nadchádzajúce
rozšírenie. U/Char9Ešia integrácia podporovaná politikamisúdr/Char9Enosti, ktoré stimulovali obchodné toky a ovplyv -
òovali rozmiestnenie ekonomickej aktivity, viedla
k zmierneniu rozdielov medzi ekonomikami.
Objem obchodu kohéznych krajín so zvyškom EÚ sa
za posledné desa/Char9Droèie viac ne/Char9E zdvojnásobil. Tentonárast èiastoène naznaèuje, aký prínos má štrukturál -
na pomoc zaostalejším regiónom pre ostatné krajiny.
Odhady uvedené v tabu¾ke medziodvetvovýchvz/Char9Dahov naznaèujú, /Char9Ee s rastúcim HDP a investíciamisa takmer štvrtina takýchto výdavkov vracia do zvyškuEÚ vo forme zvýšeného vývozu, najmä strojov a zaria -
dení. Toto „prelievanie” je zvláš/Char9D výrazné v prípade
Grécka (42% štrukturálnej pomoci) a Portugalska(35%) (tabu¾ka A4.8).
Znaèná èas/Char9D štrukturál nych fondov smeruje do do-
pravnej infraštruktúry, kto rá zvyšuje prí/Char9Da/Char9Elivos/Char9D
daných regiónov, èím ovplyvòuje umiestòovaniepriemyselných podnikov, a zvýšením výnosov a re-álnych príjmov v nich povzbudzuje ekonomickú ak-tivitu. Simulácie vplyvu série dopravných projektovfinancovaných Kohéznym fondom naznaèujú, /Char9Eeprínos v oblasti príjmov mô/Char9Ee by/Char9D znaèný (kombino-vaný úèinok dia¾nièných projektov Egnathia a Pat -
he napríklad pod¾a odhadu zvýšil príjmy východnej
Macedónie pribli/Char9Ene o 9%). Zoh¾adnenie širšíchúèinkov štrukturálnej intervencie spoèívajúcich vzní/Char9Eení výrobných nákladov v danom regióne nie -
len skrátením doby cestovania, ale tie/Char9E vyššou pro -
duktivitou v dôsledku posilnenia ponukovej strany
ekonomiky dopad na HDP ïalej zvyšuje (vïakaprogramom spolufinancovaným Európskou úniousa pod¾a odhadov zvýši v roku 2006 HDP v Andalú -
zii o 3% a v oblasti Mezzogiorno asi o 2%).
Pod¾a nedávnej štúdie mô/Char9Eu intervencie zo štrukturál -
nych fondov ovplyvni/Char9D tie/Char9E rozmiestnenie aktivít s vy -
sokými nárokmi na výskum a vývoj stimuláciou ich
umiestnenia v podporovaných regiónoch, èo prispie -
va k spravodlivejšiemu rozlo/Char9Eeniu rastových prí -
le/Char9Eitostí v celej EÚ.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
149
1910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Intervencie v regiónoch Cie¾a 2:
reštrukturalizácia a tvorbapracovných príle/Char9Eitostí
Okrem regiónov Cie¾a 1 pomáhajú štrukturálne fondypodporova/Char9D tie/Char9E ekonomický rozvoj v iných èastiachEÚ, ktoré èelia skôr štrukturálnym problémom, ne/Char9E
zaostávaniu. Ni/Char9Ešie uvádzame analýzu hlavnýchúèinkov pomoci v rokoch 1994 a/Char9E 1999, ktoré vyplynu -
li z najnovších hodnotiacich štúdií.
V rokoch 1994–1999 získalo podporu v rámci Cie¾a 2
celkom 82 regiónov s 62 miliónmi obyvate¾ov (17% oby -
vate¾stva EÚ15), oproti 73 miliónom obyvate¾ov v oblas -
tiach podporovaných v predchádzajúcom období. Pod -
pora bola zameraná na pomoc oblastiam postihnutým
úpadkom priemyslu. Objem výdavkov sa zvýšil z 1,2 na2,8 miliardy eur roène, èo predstavuje 11,5% celkovéhoobjemu štrukturálnych fondov a nárast pomoci na oso -
bu v týchto oblastiach z 16 na 44 eur roène. Na obdobie
rokov 2000–2006 bol objem pomoci stanovený na 3,2miliardy eur roène (v cenách roku 1999), urèených nariešenie problémov vidieckych, ako aj upadajúcich prie -
myselných oblastí (spadajúcich v rokoch 1994–1999
pod Cie¾ 5b), èo znamená nepatrne ni/Char9Eší priemerný ob -
jem pomoci na osobu (41 eur).
V rokoch 1994–1999 sa pomoc sústredila na znaèný
poèet malých oblastí v 12 èlenských štátoch, prièomtakmer tretinu celkového objemu dostalo Spojenékrá¾ovstvo a takmer štvrtinu Francúzsko, keï/Char9Ee voboch krajinách /Char9Eije spolu takmer 60% celkovéhopoètu obyvate¾ov regiónov Cie¾a 2. Španielsko a Ne-mecko dostali ïalšiu štvrtinu celkového objemu po -
moci a zvyšných 20% sa rozdelilo medzi
zostávajúcich 8 krajín. Príspevky zo štrukturálnychfondov EÚ pokryli takmer tretinu celkových výdavkovna programy so štatútom Cie¾a 2, štátne zdrojeprispeli v pribli/Char9Ene rovnakej výške a zvyšok uhradilsúkromný sektor.
Pokia¾ ide o typy podporovaných projektov, v rokoch
1994–1999 predstavovali 27% celkových výdavkovvýdavky na infraštruktúru (prièom klesli z 36% v pred -
chádzajúcom období). Vynalo/Char9Eené boli hlavne na
konverziu starých priemyselných areálov a na výstav -
bu nových budov. Ïalších 25% sa pou/Char9Eilo na podporu
podnikania, èo je viac ne/Char9E dvojnásobok podielu vpredchádzajúcom období, predovšetkým na strate -
gické opatrenia, napríklad ¾ahší prístup malých a
stredných podnikov k rozvinutým podnikate¾ským a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
150O/Char9Eivenie Wolverhamptonu v Spojenom
krá¾ovstve
V meste Wolverhampton sa nieko¾ko rokov vyvíjali
snahy o vytvorenie nových pracovných miest, ktoréby nahradili zaniknuté miesta v oceliarstve a ïalšíchodvetviach. K u¾ahèeniu premeny výrazne prispelaEÚ. Na zaèiatku 90-tych rokov podporovala EÚ stra -
tegickejší prístup k obnove, na rozdiel od jednodu -
chého financovania jednotlivých projektov
infraštruktúry ako v 80-tych rokoch. Po rozsiahlomaudite a konzultáciách s miestnou komunitou a fir -
mami bol vypracovaný podrobný program obnovy
mesta. Finanèné prostriedky EÚ boli nasmerovanédo dvoch hlavných èastí mesta:
–štvr/Char9D Cultural Quarter: Budova Chubb, v ktorej sa
kedysi vyrábali zámky a trezory, je dnes sídlom ce -
lého radu malých a stredných multimediálnych fi -
riem a je srdcom štvrte. Programy na dobudovanie
Galérie umenia, divadla Grand Theatre a univer-zitného divadla Arena Theatre spolu s iniciatívamizameranými na odbornú prípravu a podporu pod-nikania vytvárajú ekonomické príle/Char9Eitosti v oblastikultúry a médií;
– oblas/Char9D All Saints: projekt Urban Village je komunit-
ný projekt, ktorý mal zlepši/Char9D /Char9Eivotné podmienkyv jednej z najzanedbanejších oblastí v regióne za-kladaním podnikov v rámci komunity, podporounajviac znevýhodnených skupín a stimulácioupodnikania v oblasti kultúry a médií.
V rokoch 1993 a/Char9E 1998 vytvoril program obnovy
1500 pracovných miest a viedol k zalo/Char9Eeniu 75 ma -
lých a stredných podnikov, vrátane 32 podnikov, kto -
ré sa špecializujú na èinnos/Char9D v oblasti kultúry.
1920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
poradenským slu/Char9Ebám, stimuláciu finanèného
in/Char9Einierstva a poskytovanie podpory zameranej na za -
pojenie sa do medzinárodného obchodu a zakladanie
nových podnikov, ako aj pomoc jednotlivých firmám.Takmer 20% pomoci, financovanej preva/Char9Ene z ESF,sa investovalo do podpory odbornej prípravy a rozvojakvalifikácie pracovnej sily. Ïalších skoro 10% bolo vy -
nalo/Char9Eených na podporu výskumu a vývoja a IKT (ta -
bu¾ka A4.9).
Dôle/Char9Eitý úèinok týchto výdavkov spoèíval v pomoci pri
reštrukturalizácii tradièných priemyselných odvetví adiverzifikácii ekonomickej aktivity v oblastiach Cie¾a 2.Detailné hodnotiace štúdie naznaèujú, /Char9Ee intervenciezo štrukturálnych fondov viedli v podporovaných ob -
lastiach v rokoch 1994–1999 k vytvoreniu asi 700 000
pracovných miest, èo po zoh¾adnení efektu nahrádza -
nia (kedy novovytvorené pracovné miesta nahrádzajú
niektoré existujúce miesta) predstavuje èistý nárast otakmer 500 000 miest
6. Okrem zlepšenia slu/Char9Eieb na
podporu podnikania dostupných pre malé a strednépodniky získalo zároveò asi 300 tisíc týchto podnikovpomoc pri skvalitòovaní výrobných metód a vyh¾adá-vaní nových trhov.
To sa odrazilo vo výraznejšom poklese nezamestna-
nosti v podporovaných oblastiach ne/Char9E vo zvyšku EÚv uvedenom plánovacom období (v priemere o 3,1%pracovnej sily v rokoch 1996 a/Char9E 2000 oproti 2,3% v EÚako celku
7). Nezamestnanos/Char9D klesla zvláš/Char9D výrazne
v oblastiach so silnou prevahou tradièných priemysel -
ných odvetví v procese reštrukturalizácie, na ktoré
èasto pripadalo takmer 40% celkového poètu pracov -
ných miest, z èoho vyplýva, /Char9Ee strata pracovných
miest v týchto odvetviach bola viac ne/Char9E kompenzova -
ná vznikom nových pracovných miest, hlavne v
slu/Char9Ebách. Aj keï rast HDP na obyvate¾a bol v týchtoregiónoch za uvedené obdobie ni/Char9Eší, ne/Char9E v EÚ akocelku (2,1% v rokoch 1995 a/Char9E 2000, oproti 2,4%), roz -
diel bol malý, èo naznaèuje, /Char9Ee ich dlhodobý úpadok
sa do istej miery podarilo zastavi/Char9D. O nieèo pomalšírast HDP v kombinácii s vyšším rastom zamestnanos -
ti na druhej strane naznaèuje, /Char9Ee produktivita práce sa
v oblastiach Cie¾a 2 zvýšila menej, ne/Char9E v iných èas -
tiach EÚ.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
151NOVI, Dánsko
Keï zaèal sever Dánska spåòa/Char9D kritériá nároku na
štrukturálnu pomoc v rámci Cie¾a 2, trpel vysokounezamestnanos/Char9Dou v dôsledku úpadku rybolovu ainých tradièných odvetví. Namiesto pride¾ovania fi -
nanèných prostriedkov EÚ týmto sektorom však bolo
prijaté rozhodnutie upriami/Char9D pozornos/Char9D na znalostnéaktivity.
NOVI je jedineènou kombináciou vedeckého parku,
prostredia pre inováciu a zdroja kapitálu pre spoloè -
né podniky. Od svojho zalo/Char9Eenia v roku 1989 slú/Char9Ei
v úzkej spolupráci s Univerzitou v Aalborgu ako kata -
lyzátor rozvoja znalostných firiem v severnom Dán -
sku. Ako technologické a inovaèné centrum zohral
významnú úlohu pri rozvoji podnikania a výrazneprispel k tvorbe pracovných miest v tejto oblasti.
Vedecký park NOVI je jedným z najväèších zosku -
pení firiem zaoberajúcich sa výskumom a vývojom
v Dánsku. NOVI Innovation navyše podporuje ak-tívnu spoluprácu výskumných centier, podnikov akapitálových trhov s cie¾om zabezpeèi/Char9D obchodnévyu/Char9Eitie nových myšlienok. Od roku 1989 sa NOVIpodie¾a na investíciách do podnikov so spojenýmkapitálom a stal sa významným národným zdrojoms kapitálovou základòou vyše 67 miliónov eur. Po-mohol tie/Char9E vytvori/Char9D NorCOM, regionálne zoskupe-nie priemyselných podnikov špecializujúcich sa narozvoj a výrobu zariadení pre mobilnú komunikáciua navigáciu, ktoré láka stále väèšie objemy zahra -
nièných investícií.
Celkové náklady na NOVI dosiahli doteraz pribli/Char9Ene
35 miliónov eur, z èoho 21,5 milióna eur poskytolsúkromný sektor a asi 12,5 milióna štrukturálnefondy.
Štrukturálne fondy mali pre úspech NOVI zásadný
význam v tom, /Char9Ee umo/Char9Enili v strednodobej a/Char9E dlhodo -
bej perspektíve vypracova/Char9D a rozvinú/Char9D jeho koncep -
ciu do rozmerov, ktoré zaruèili najúèinnejšiu
spoluprácu medzi podnikate¾mi, priemysloma výskumnými strediskami.
1930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Z podrobnej analýzy vyplýva, /Char9Ee zvláš/Char9D úèinná pri
vytváraní nových i pri zachovávaní u/Char9E existujúcichpracovných miest je zrejme podpora výdavkov navýskum a vývoj, inováciu a transfer technológií.A/Char9E na niektoré dôle/Char9Eité výnimky (ako Severné Porý -
nie a Vestfálsko alebo severozápad Anglicka),
však inovaèná kapacita väèšiny oblastí Cie¾a 2 na -
ïalej zostáva omnoho menej rozvinutá ne/Char9E
v najúspešnejších regiónoch EÚ a ich výskumnázákladòa èasto nie je dobre prispôsobená regionál -
nej štruktúre výroby. V európskom technologickom
priestore preto väèšinou nezohrávajú významnúúlohu.
To je v kontraste s ich vy bavenos/Char9Dou infraštruktú -
rou a ¾udským kapitálom. Najmä dopravný a teleko -
munikaèný systém je vo väèšine regiónov Cie¾a 2
na relatívne vysokej úrovni a poskytuje dobré spo -
jenie vnútroštátne aj so zvyškom EÚ a obyvate¾stvo
v produktívnom veku je relatívne dobre vzdelané.Kvalifikácia pracovnej s ily sa okrem toho zvyšovala
a rozširovala s podporou štrukturálnych fondov, èopomohlo urýchli/Char9D proces reštrukturalizácie a záro-veò spomali/Char9D zanikanie pracovných miest. Progra-my odbornej prípravy boli zavedené akoprostriedok boja proti nedostatku kvalifikovanýchsíl a rýchlemu zastarávaniu kvalifikácií. Podnikli saaj zvláštne opatrenia, najmä v Spojenom krá¾ov -
stve, s cie¾om pomôc/Char9D znevýhodòovaným skupi -
nám v prístupe ku školiacim programom a na trh
práce. Vïaka pomoci spoloèenstva absolvovalov rokoch 1994 a/Char9E 1999 odbornú prípravu v oblas -
tiach Cie¾a 2 celkom asi 3,6 milióna obyvate¾ov EÚ.
Okrem toho bolo za podpory štrukturálnych fondov
vyvinuté znaèné úsilie na sanáciu spustnutých bý -
valých priemyselných zón, konverziu starých prie -
myselných areálov a budov (odhaduje sa, /Char9Ee v
rámci programov Cie¾a 2 prešlo konverziou prib -
li/Char9Ene 115 miliónov m2 pozemkov v priemyselných
zónach) a na všeobecné zlepšenie /Char9Eivotnéhoprostredia, hlavne v mestských oblastiach. Vzh¾admnohých priemyselných oblastí sa tak radikálnezmenil a umo/Char9Enilo sa ich nové produktívne vyu/Char9Eitie,napríklad na oddych alebo kultúrne aktivity.Napriek útlmu však v mnohých oblastiach tradièné
priemyselné odvetvia naïalej poškodzujú /Char9Eivotnéprostredie a opustené lokality èakajú na odstránenieekologickej zá/Char9Da/Char9Ee. Reštrukturalizácia v mnohýchèastiach EÚ preto zïaleka nie je ukonèená. Hodnotia -
ce štúdie naznaèujú, /Char9Ee rozsah reštrukturalizácie
v jednotlivých regiónoch oblastí Cie¾a 2 znaène kolí -
sal, odrá/Char9Eajúc ich potenciál rozvoja a efektivitu
vyu/Char9Eitia verejných prostriedkov ako zo zdrojov spolo -
èenstva, tak aj z národných zdrojov. Zatia¾ èo najmä
v oblastiach s /Char9Da/Char9Ebou uhlia a výrobou ocele u/Char9E reštruk -
turalizácia a modernizácia ekonomických aktivít pre -
behla, existuje celý rad oblastí, kde význam
tradièných priemyselných odvetví pretrváva, a ktorézásadné štrukturálne zmeny ešte len èakajú, s poten -
ciálne významným dopadom na zamestnanos/Char9D i na
hladinu reálnych príjmov.
Zo skúseností s intervenciami Cie¾a 2 je potrebné sa
pouèi/Char9D. Zjavné pozitívne úèinky je potrebné vidie/Char9D vovz/Char9Dahu k dvom významným preká/Char9Ekam efektivity pod-porovaných programov, ktoré vyplývajú zo spôsoburealizácie politiky. Po prvé, malá rozloha mnohých ob-lastí, ktoré splnili kritériá nároku na podporu, s/Char9Da/Char9Eilauplatnenie úèinnej integrovanej stratégie pri rozde¾o-vaní finanèných zdrojov v daných regiónoch. Financo-vané operácie boli èasto malé a v mnohých prípadochbolo preto /Char9Da/Char9Eké dosiahnu/Char9D potrebné objemy na finan -
covanie projektov, ktoré by mali na regionálny rozvoj
zásadný vplyv. Po druhé, obmedzená doba poskyto -
vania finanèných prostriedkov (kvôli deleniu na dve
trojroèné obdobia) viedla k uprednostòovaniu krátko -
dobých projektov (napríklad na podporu pracovných
príle/Char9Eitostí v èase hospodárskeho útlmu) na úkor pro -
jektov so strategickým významom pre regionálny
rozvoj.
Podpora po¾nohospodárstva,rozvoja vidieka a rybolovu
Opatrenia uskutoènené v rokoch 1994 a/Char9E 1999 v rám -
ci programov Cie¾a 5a (Nariadenia (EC) è. 950/97 a
951/97) a Cie¾a 5b boli nedávno predmetom hodnote -
nia. Zhrnutie jeho výsledkov predkladáme ni/Char9Ešie.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
152
1940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Intervencie v rámci Cie¾a 5a
Spoloèným zámerom intervencií na základe Naria -
denia è. 950/97 bolo zvýši/Char9D celkovú efektivitu a kon -
kurencieschopnos/Char9D fariem a súèasne udr/Char9Ea/Char9D
/Char9Eivotaschopnú po¾nohospodársku komunitua prispie/Char9D k ochrane /Char9Eivotného prostredia a vidieka.Na dosiahnutie tohto cie¾a bol prijatý súboropatrení:
–investièný program pre farmy ponúkol po¾no -
hospodárom výber z rôznych mo/Char9Eností podpory.
Na juhu EÚ, ktorý väèšinou spadá pod Cie¾ 1, bolozámerom zvýši/Char9D efektivitu metód hospodárenia aurýchli/Char9D štrukturálne zmeny, zatia¾ èo inde sa klá -
dol väèší dôraz na diverzifikáciu, riadne zaobchá -
dzanie so zvieratami a /Char9Eivotné prostredie. Tento
program sa ukázal by/Char9D úèinnejší v oblastiach, kdehrala významnú rolu reštrukturalizácia, napríkladna malých farmách v regiónoch Cie¾a 1;
– program pre mladých po¾nohospodárov bol za-
meraný na pomoc mladým po¾nohospodárom prizakladaní po¾nohospodárskeho podniku. V EÚ saimplementoval rozliènými spôsobmi a bol úèin-nejší v kombinácii s odbornou prípravou a/alebodoplnkovými podpornými opatreniami. Zdá savšak, /Char9Ee ïalšie faktory, ako daò z dedièstva, exis -
tencia kvót na mlieko, úrokové sadzby a daòový
systém, majú na rozhodnutie o vstupe do podni -
kania èasto väèší vplyv. Napriek tomu došlo v 10
èlenských štátoch k urèitému zvýšeniu poètu far -
márov pod 45 rokov;
–zámerom programu pre oblasti s horšími pod -
mienkami bolo stimulova/Char9D po¾nohospodárstvo
kompenzáciou prírodných, sociálnych, ekono -
mických a iných preká/Char9Eok. Program sa od polovi -
ce 70-tych rokov výraznejšie nemenil a z väèšej
èasti nebol nikdy plne integrovaný do stratégiírozvoja vidieka. Preto/Char9Ee sa jednalo o úhrady pau -
šálnych èiastok, v najviac znevýhodnených ob -
lastiach mohla by/Char9D kompenzácia nedostatoèná
(napríklad horské oblasti Cie¾a 1 s obmedzenoukapacitou spolufinancovania).Intervencie na základe Nariadenia è. 951/97 boli
bezprostrednejšie zamerané na zvýšenie konku -
rencieschopnosti agro-potravinárskeho sektora.
Hodnotenie investícií financovaných v rokoch 1994a/Char9E 1999 naznaèuje, /Char9Ee v 4 èlenských štátoch došlok zlepšeniam v re/Char9Dazci pridanej hodnoty, v polovicièlenských štátov vznikli nové trhy, nakúpilo sa novéstrojné vybavenie a boli zavedené efektívnejšietechnológie, ktoré pomohli obmedzi/Char9D emisie a zne -
èistenie, a v 5 èlenských štátoch došlo k zlepšeniu
fungovania odbytových kanálov.
Úèinok programu na primárnych výrobcov bol ob -
medzený v dôsledku zvyšujúcej sa koncentrácie
odbytových a spracovate¾ských zariadení vo ve¾ -
kých podnikoch a vplyvu maloobchodu a ve¾koob -
chodu na trh. Prínos pre primárnych výrobcov bol
väèší tam, kde odbytové a spracovate¾ské aktivityorganizovali zdru/Char9Eenia výrobcov.
Intervencie v rámci Cie¾a 5bV rokoch 1994 a/Char9E 1999 predstavovali oblasti Cie¾a
5b 26% rozlohy EÚ s 9% celkového poètu obyvate-¾ov (asi 32,7 milióna obyvate¾ov). Celkový objemvynalo/Char9Eených finanèných prostriedkov dosahovalpribli/Char9Ene 1,1 miliardy eur roène (42% z EAGGF,44% z ERDF a 14% z ESF), ktoré boli rozdelenémedzi rozvoj nepo¾nohospodárskych èinností a vy -
tváranie pracovných miest (46%), zvyšovanie príj -
mov po¾nohospodárskych domácností (23%),
zvýšenie prí/Char9Da/Char9Elivosti oblastí a kvality /Char9Eivota (17 %)a zalesòovanie (4%).
Úèinky pomoci v rámci Cie¾a 5b v rokoch 1994 a/Char9E
1999 je mo/Char9Ené rozlíši/Char9D na troch úrovniach:
–v po¾nohospodárstve nie sú dôkazy pozitívneho do -
padu na príjmy, hoci sa prejavilo urèité posilnenie
po¾nohospodárskeho sektora, ako aj diverzifikácia(posun k produkcii s vyššou pridanou hodnotou ahlavne rozvoj agroturistiky a ekologických slu/Char9Eieb);
–v nepo¾nohospodárskych èinnostiach prispeli pro -
gramy Cie¾a 5b k modernizácii infraštruktúry a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
153
1950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
posilneniu výrobného potenciálu v podnikoch, k
rozvoju turistického ruchu a vyššiemu rastu za -
mestnanosti, ne/Char9E v iných regiónoch;
–v oblasti prí/Char9Da/Char9Elivosti regiónov a kvality /Char9Eivota pro -
gramy pomohli pri obnove dedín, rozvoji zariadení
verejných slu/Char9Eieb a ochrane /Char9Eivotného prostredia.
Napriek tomu, /Char9Ee úèinky Cie¾a 5b boli celkovo pozi -
tívne, vyskytlo sa i nieko¾ko nedostatkov:
–aj keï je teritoriálny prístup pre tento typ interven -
cií vhodný, niektoré oblasti Cie¾a 5b neboli v súla -
de s prebiehajúcim procesom ekonomického
rozvoja alebo sledovanou stratégiou;
–intervencie sa mali viac opiera/Char9D o presadzovanie
a šírenie najlepších postupov, aby dokázali lepšierealizova/Char9D potenciál podporovaných oblastí.
Vo všeobecnosti mo/Char9Eno zhrnú/Char9D, /Char9Ee poèet obyvate-
¾ov rástol v oblastiach Cie¾a 5b, pokia¾ je ich mo/Char9Enévzh¾adom na dostupné údaje rozlíši/Char9D, v uvedenomplánovacom období zhruba rovnako ako v inýchèastiach EÚ (o 0,3% roène v rokoch 1995 a/Char9E 2000),zatia¾ èo rast HDP bol nepatrne ni/Char9Eší (2,4% roèneoproti 2,7%) a pokles nezamestnanosti bol tie/Char9Eni/Char9Eší (o 1,9% pracovnej sily oproti 2,3%). Priemer -
ná miera nezamestnanosti v týchto oblastiach však
v roku 2000 aj tak zostávala pod priemerom EÚ(6,5% v porovnaní s 8,3%).
Plánovacie obdobie rokov 2000–2006Prijatie nového nariadenia spoloèenstva ((EC) è.
1257/99) umo/Char9Enilo sústredi/Char9D súbor pôvodne sa -
mostatných opatrení do jediného predpisu a in -
tegrova/Char9D rozlièné opatrenia na rozvoj vidieka do
celkovej stratégie, èi u/Char9E v regiónoch Cie¾a 1 alebo 2,alebo pod¾a horizontálnej aplikácie. Tým sa zvýšilakoherentnos/Char9D a komplementarita daných opatrení(tabu¾ka A4.10).
Koexistencia dvoch systémov plánovania, riadenia a
kontroly, z ktorých jeden vychádza z nariadení preštrukturálne fondy a druhý z nariadení Záruènej sek -
cie EAGGF, bola aj tak èasto pova/Char9Eovaná za zdroj
komplikácií a nepru/Char9Enosti a pre èlenské štáty málozrozumite¾ná, najmä pre tie, ktoré zahàòajú regiónyCie¾a 1 i regióny, ktoré pod Cie¾ 1 nespadajú. PredpisyZáruènej sekcie EAGGF, vytvorené pre politiky v ob -
lasti po¾nohospodárskych trhov, boli pre potreby viac -
roèného plánovania èasto vnímané ako nedostatoène
prispôsobené a príliš reštriktívne.
Intervencie v oblasti rybolovuAj keï sa sektor rybolovu podie¾a na tvorbe HDP v
èlenských štátoch iba ve¾mi málo, v regiónoch, kdeje sústredený, býva dôle/Char9Eitým zdrojom príjmov azamestnanosti. Tieto regióny sa nachádzajú pre -
va/Char9Ene v okrajových èastiach EÚ, kde je èasto rela -
tívne málo iných pracovných príle/Char9Eitostí.
Intervencie v rámci Spoloèného programu pre rybo -
lov mô/Char9Eu preto výrazným spôsobom prispie/Char9D k príj-mom regiónov a k rozvoju iných ekonomickýchaktivít, vrátane chovu rýb.
Podpora zamestnanosti, vzdelávania a
odbornej prípravy prostredníctvom ESF
Vplyv ESF na zamestnanos/Char9D,odbornú prípravu a vzdelávanie
V priebehu plánovacieho obdobia rokov1994–1999 poskytol Európsky sociálny fond (ESF),ktorý pokrýval tretinu výdavkov štrukturálnych fon -
dov, podporu na rozvoj ¾udských zdrojov v regió -
noch Cie¾a 1 vo výške pribli/Char9Ene 22,1 miliárd eur,
alebo 49% celkového objemu výdavkov za toto ob -
dobie. Intervencie v rámci Cie¾a 3 v rovnakom ob -
dobí predstavovali sumu 13 miliárd eur a boli
zamerané na zaradenie dlhodobo nezamestna -
ných, osôb vystavených riziku vylúèenosti a mla -
dých ¾udí do pracovného procesu, ako aj na
podporu rovných príle/Char9Eitostí na trhu práce. Ïalšie2,2 miliardy eur predstavovali intervencie v rámciCie¾a 4, zamerané na pomoc pracujúcim pri prispô -
sobovaní sa zmenám v priemyselných odvetviach.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
154
1960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ESF poskytol významnú podporu pri implementácii
aktívnych politík na trhu práce, hlavne v kohéznychkrajinách, preva/Char9Ene na odbornú prípravu (46% vý -
davkov ESF); integraèné trasy a podobné progra -
my (20%); stimuly na podporu zamestnanosti (7%);
poradenstvo (4%) a vyh¾adávanie zamestnania(3%), prièom ich relatívny význam sa v jednotlivýchkrajinách výrazne líšil. Podpora bola rozdelená me -
dzi dlhodobo nezamestnaných, hlavne v regiónoch
Cie¾a 1 (21% rozpoètu), mladých nezamestnaných(17%), sociálne vylúèené osoby (15%), staršíchpracovníkov (6%), osoby zamestnané v malýcha stredne ve¾kých podnikoch (3%) a osoby s postih -
nutím (2%).
Výsledky hodnotenia naznaèujú, /Char9Ee všeobecne
najúspešnejšími opatreniami boli tie, ktoré ponúklikombináciu viacerých druhov pomoci, napríklad pora -
denstvo, odbornú prípravu a vyh¾adávanie zamestna -
nia, šitú na mieru pod¾a individuálnych potrieb.
Okrem priamej pomoci jednotlivcom prispel ESF
k modernizácii systémov vzdelávania a odbornej prí-pravy v èlenských štátoch na národnej i regionálnejúrovni, èím zlepšil dostupnos/Char9D vzdelávania pre za-mestnávate¾ov aj zamestnancov a pomohol rozšíri/Char9Dobjem verejných investícií do týchto oblastí.
Intervencie ESF v regiónoch Cie¾a 2a4s a zamerali
na význam adaptability pracovnej sily na zmeny v od -
vetviach a podporili inovaèné opatrenia, ktoré stimulo -
vali vô¾u zúèastòova/Char9D sa na odbornej príprave a
celo/Char9Eivotnom vzdelávaní. Pomohli tie/Char9E posilni/Char9D prepo -
jenie medzi potrebou odbornej prípravy a jej zabezpe -
èením, a to zavedením mechanizmov na anticipáciu
trendov v zamestnanosti.
Takéto opatrenia navyše pomohli posilni/Char9D základòu
¾udského kapitálu pre výskum a vývoj v regiónochCie¾a 1 a 2, prièom v regiónoch Cie¾a 2 boli stále èas -
tejšie vyu/Char9Eívané na podporu aktivít zalo/Char9Eených na
znalostiach v malých a stredných podnikoch v podobeškolení na rozvoj mana/Char9Eérskych schopností, vyu/Char9Eitievyspelých technológií a IKT a tie/Char9E na podporu novýchmetód organizácie práce a na financovaniepracovných stá/Char9Eí pre absolventov vysokých škôl ve -
deckého a technického smeru.
Aj keï štatistické údaje èasto chýbajú, existujú dô -
kazy o tom, /Char9Ee programy ESF ovplyvnili národné
politiky v otázkach rovnosti pohlaví, a zdá sa, /Char9Eenajmä intervencie v rámci Cie¾a 3 významným spô -
sobom pomohli pri h¾adaní zamestnania /Char9Eenám
znevýhodneným na trhu práce.
ESF ïalej uplatòovaním viacroèných programov pod -
poril rozhodnejší dlhodobý prístup k opatreniam týka -
júcim sa trhu práce v èlenských štátoch a tie/Char9E
decentralizáciu politík zamestnanosti a odbornej prí -
pravy. Pribli/Char9Ene 30% alebo viac programov ESF je ria -
dených na regionálnej úrovni a uplatòovanie zásady
partnerstva viedlo k širšej úèasti sociálnych partnerova mimovládnych organizácií i regionálnych a miest -
nych orgánov na obsadení monitorovacích výborov aj
na príprave a implementácii operaèných programov.
Plánovacie obdobie rokov 2000–2006:u/Char9Ešie prepojenie medzi ESF a EES
V plánovacom období rokov 2000–2006 sa posilniloprepojenie medzi ESF a Európskou stratégiou za-mestnanosti (European Employment Strategy, EES).ESF s rozpoètom 60 miliárd eur predstavuje hlavný fi -
nanèný nástroj na podporu EES a EES vytvára pre in -
tervencie ESF politický rámec.
Pribli/Char9Ene 60% ESF (34 miliárd eur v tomto období)
bolo vyèlenených na odbornú prípravu a moderni -
záciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy
s cie¾om lepšie pripravi/Char9D osoby, ktoré si h¾adajú za -
mestnanie, na nové pracovné príle/Char9Eitosti. Pribli/Char9Ene
14% (8 miliárd eur) ide na podporu rozvoja podnika -
te¾ských schopností, zakladanie nových podnikov,
zriaïovanie podnikate¾ských sietí a pod. s cie¾ompodpori/Char9D podnikanie a prispie/Char9D tak k zvýšeniu kon -
kurencieschopnosti, zatia¾ èo pribli/Char9Ene 19% (11 mi -
liárd eur) je urèených na pomoc pri adaptácii firiem
a zamestnancov na technológie a nové podmienkyna trhu. Zvyšných asi 7% (takmer 4 miliardy eur) savyèlenilo na opatrenia na podporu rovnosti pohlaví,
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
155
1970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ktoré sú súèas/Char9Dou širšieho úsilia zapracova/Char9D prin -
cíp rovných príle/Char9Eitostí do všetkých programov a
èinností.
Reformy EES z roku 2003 by mali zaisti/Char9D úèinnejšie
dosahovanie lisabonských cie¾ov v rozšírenej Únii.Smernice zamestnanosti boli zjednodušené tak, abysledovali tri strategické ciele: plnú zamestnanos/Char9D,kvalitu a produktivitu práce a sociálnu a regionálnusúdr/Char9Enos/Char9D a integráciu. Medzi špecifické priority patríväèší dôraz na rozvoj ¾udských zdrojov, zaèlenenieznevýhodnených osôb do pracovného procesu azmiernenie regionálnych rozdielov, ako aj zvýšenáadaptabilita, celo/Char9Eivotné vzdelávanie a rovnos/Char9Dmu/Char9Eov a /Char9Eien.
Väèší dôraz sa kladie tie/Char9E na význam úèasti sociál -
nych partnerov a na potrebu toho, aby èlenské štáty
implementovali EES ako na národnej, tak i na regio -
nálnej a lokálnej úrovni.
Iniciatívy spoloèenstva: podpora
spolupráce a budovania kontaktov
Podporu súdr/Char9Enosti v rámci jednotlivých Cie¾ov dopå-òa celý rad Iniciatív spoloèenstva zalo/Char9Eených na part-nerstve a cezhraniènej spolupráci. Väèšina z nich,niekedy v pozmenenej forme, pokraèuje aj v obdobírokov 2000 a/Char9E 2006.
INTERREG
K¾úèovým prvkom politiky súdr/Char9Enosti EÚ je spoluprá -
ca medzi krajinami a regiónmi. Aktivity zalo/Char9Eené na ta -
kejto spolupráci sú ve¾mi rôznorodé a odrá/Char9Eajú
rozdiely v stupni rozvoja a v inštitucionálnych a admi -
nistratívnych kontextoch. Ich implementácia je
zlo/Char9Eitejšia, ne/Char9E implementácia iných programov štruk -
turálnych fondov.
V porovnaní s hlavnými programami bol celkový
objem finanèných prostriedkov programovINTERREG II relatívne obmedzený a dosahovalpribli/Char9Ene 400 miliónov eur roène (hoci s nástupcomINTERREG III sa zdroje v rokoch 2000–2006 pod -
statne rozšírili).
V rokoch 1994 a/Char9E 1999 bolo podporených 75 progra -
mov INTERREG II v troch vetvách: cezhranièná spo -
lupráca (vetva A), dobudovanie energetických sietí
(vetva B) a spolupráca pri regionálnom a priestoro -
vom plánovaní (vetva C). V rámci vetvy A sa realizo -
valo 59 programov pozdå/Char9E vnútorných a vonkajších
hraníc v då/Char9Eke vyše 15 000 km. Oblasti spåòajúce krité -
riá úèasti na programe pokrývali pribli/Char9Ene 36% celko -
vého územia EÚ a /Char9Eilo v nich asi 27% celkového poètu
obyvate¾ov EÚ. Len na jedenás/Char9D programovINTERREG IIA pripadli vyše dve tretiny celkovejpodpory.
Rozsiahlejšie programy INTERREG priniesli význam -
né výsledky v podobe rozšírenia cestných sietí, skva -
litnenia hranièných priechodov, modernizácie
/Char9Eeleznièných tratí a v prípade programov INTERREGIIB i v podobe nových dopravných spojení a rozvoja al-ternatívnych zdrojov energie. Takéto projekty prispelik u/Char9Ešej ekonomickej integrácii EÚ.
Hlavné výsledky a pridaná hodnotaVetvy A a B zahàòajú rozsiahly súbor programov,
ktoré sa líšia objemom finanèných prostriedkov, ze -
mepisnou oblas/Char9Dou i zameraním. Výsledky hodno -
tenia INTERREG II ukazujú významné úèinky
programov vetvy A, ktorá je zïaleka najrozsiahlej -
šia. Zdá sa, /Char9Ee programy mali priaznivý dopad naj -
mä na kvalitu /Char9Eivota tým, /Char9Ee zlepšili /Char9Eivotné
prostredie a podporovali kultúrne aktivity. Zname -
nali tie/Char9E prínos pre cestovný ruch, v ich rámci sa za -
viedli slu/Char9Eby pre malé a stredné podniky a
skvalitnilo sa vzdelávanie, odborná prípravaa zdravotnícka starostliv os/Char9D, ako aj doprava. Pria -
ma úèas/Char9D podnikov na programoch a spolupráca
medzi firmami však bola pomerne obmedzená.
Pokia¾ ide o zmiernenie izolácie, výsledky boli rôz -
ne. V prípade programov v izolovanejších regió -
noch Cie¾a 1 pripadla väèšina prostriedkov na
dopravu. Úroveò prepojenia ciest v mieste hranice,
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
156
1980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hranièných priechodov a prístavných zariadení sa
v celom rade hranièných oblastí, najmä v Grécku,Nemecku a Fínsku, podstatne zlepšila, zatia¾ èo voblastiach pozdå/Char9E španielsko-portugalskej hranicea v Rakúsku bol úèinok programov menej výrazný.
Súèas/Char9Dou pridanej hodnoty programov INTERREG
IIA je ich podiel na navodení a posilnení kultúry cez -
hraniènej spolupráce ako vnútri EÚ, tak aj medzi
EÚ a susednými krajinami. Ich hlavný prínos vyply -
nul z ka/Char9Edodenných intenzívnejších kontaktov a
budovania vzájomnej dôvery a porozumenia medzirôznymi subjektami, vrátane štátnych orgánov asúkromných a pološtátnych organizácií.
Zvláštnym prínosom inic iatívy INTERREG bolo
v mnohých prípadoch to, /Char9Ee umo/Char9Enila rieši/Char9D kon -
krétne problémy, ktoré nebolo mo/Char9Ené rieši/Char9D
prostredníctvom iných programov podpory. Pred -
stavovala poèiatoèný stimul k širokej cezhraniènejspolupráci a umo/Char9Enila tak realizáciu ïalšíchprogramov.
Väèšie projekty financované v rámci vetvy B (v
Grécku, Taliansku, Španielsku a Portugalsku), kto-rých poèet bol relatívne obmedzený, boli zameranéna rozšírenie a integráciu sietí rozvodu plynu aelektrickej energie, prièom však neprekroèili hrani -
ce jednotlivých krajín
8.
INTERREG II bol zameraný aj na podporu budova -
nia kontaktov medzi krajinami, výmenu skúseností
medzi regiónmi a propagáciu vedomostí s cie¾omšíri/Char9D osvedèené skúsenosti v EÚ. Hlavnou charak -
teristikou projektov vetvy C je ich experimentálna
povaha. Patrili medzi ne preto štúdie, príprava da -
tabáz a mapovanie, metodiky integrovaného pláno -
vania a pilotné projekty. Aj keï ich prínos sa
kvantitatívne dá /Char9Da/Char9Eko vyjadri/Char9D, pomohli definova/Char9Dmetódy a systém spolupráce.
Zvláštnu pozornos/Char9D je však potrebné venova/Char9D po -
kraèovaniu a udr/Char9Eate¾nosti týchto aktivít. Aj keï vo
väèšine programov INTERREG IIA existujú zrejmépríklady aktivít schopných samostatnej existencie,
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
157Príklady programov INTERREG
Zmiernenie izolácie a odstráneniepreká/Char9Eok v doprave pozdå/Char9E hraniceÍrska so Severných Írskom
V rámci programu Írsko/Severné Írsko bolo zo štruk -
turálnych fondov vyèlenených 30 miliónov eur na
program „Cestnej a dopravnej infraštruktúry”, ktorýpomohol financova/Char9D 69 projektov skvalitnenia prib -
li/Char9Ene 110 km ciest druhej triedy, ktoré „škrtili“ dopra -
vu alebo boli „chýbajúcim èlánkom“ v sieti. Ïalších
104 projektov, ktoré sa týkali pribli/Char9Ene 166 km cest -
ných komunikácií, bolo zameraných na odstránenie
preká/Char9Eok hospodárskeho rozvoja v prihraniènýchoblastiach a posilnenie ekonomických príle/Char9Eitostív širšom priestore na oboch stranách hranice.Niektoré projekty zlepšili tie/Char9E dostupnos/Char9D hlavnýchmedzinárodných dopravných koridorov, vrátaneTEN-T.
Program prispel tie/Char9E k skvalitneniu verejnej dopravy.
V rokoch 1994 a/Char9E 2000 viedli tri projekty modernizá-cie autobusových staníc k zvýšeniu poètu miestnycha cezhranièných liniek, ako aj poètu cestujúcich.
Rozvoj cezhranièného podnikania
a spolupráca medzi malými astrednými podnikmi v Škandinávii
Programy INTERREG IIA v prihranièných oblastiach
medzi Dánskom, Švédskom a Fínskom a v regió -
noch pri vonkajších hraniach Nórska zahàòali budo -
vanie sietí, organizáciu výstav, vytvorenie databázy
a propagáciu podnikania a sú príkladom správnejpraxe v oblasti rozvoja cezhranièných podnikate¾ -
ských aktivít a podpory malých a stredných podni -
kov. V regióne Øresund na hranici medzi Dánskom a
Švédskom viedla podpora aktivít cezhraniènéhopodnikania k vytvoreniu zoskupení podnikov z no -
vých priemyselných odvetví, vrátane biotechnológie
(napr. Medicon Valley) a potravinárstva (napr. Øre -
sund Food Network). Celkom 41 projektov zamera -
ných na vytvorenie sietí medzi podnikmi prinieslo do
oblasti asi 300 pracovných miest. V rámci programovpozdå/Char9E švédsko-nórskej hranice sa do rozlièných sie -
tí na rozvoj podnikania, vrátane jednej siete pre
/Char9Eeny-podnikate¾ky, zapojilo viac ako tisíc firiem.
1990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podpora spoloèenstva je stále potrebná na zabez -
peèenie /Char9Eivotaschopnosti a stability mnohých pro -
jektov, hlavne projektov zameraných na
zriaïovanie sietí.
Faktory ovplyvòujúce úèinnos/Char9DV rámci vetvy A boli najúspešnejšie tie programy,
ktoré boli výsledkom spolupráce a týkali sa menšie -
ho poètu cie¾ov a priorít v rámci dlhodobého strate -
gického zámeru. Zvyèajne sa tie/Char9E opierali o
rozsiahle a tesné cezhranièné partnerstvo, ako for -
málne, vyjadrené inštitucionálnymi dohodami v ob -
lasti plánovania a riadenia, tak aj neformálne.
Dôle/Char9Eitým aspektom je kapacita riadenia (vrátane
dobre fungujúceho sekretariátu). Napriek tomu sajej význam èasto podceòuje. Proaktívna podporapotenciálnych príjemcov prostriedkov a navrhova -
te¾ov projektov je k¾úèom k vypracovaniu audr/Char9Eaniu dostatoèného poètu kvalitných a originál-nych projektov spolupráce a k maximálnemuvyu/Char9Eitiu dosiahnutých výsledkov.V niektorých oblastiach hranièiacich s tretími krajina -
mi efektívnos/Char9D programov narušil zlo/Char9Eitý postup zave -
dený kvôli špecifickým pravidlám jednotlivých
zúèastnených financujúcich orgánov (najmä Phare,Tacis, Cards a Meda).
Základný problém riadenia cezhranièných a nadná -
rodných programov èasto bez oh¾adu na jazykové
rozdiely spoèíva vo ve¾mi odlišných právnych a admi -
nistratívnych normách a tradíciách príslušných krajín.
Jedným z cie¾ov iniciatívy INTERREG je takéto roz -
diely prekonáva/Char9D (napríklad vytvorením spoloèných
riadiacich štruktúr a technických sekretariátov). Ziste -
né problémy vy/Char9Eadujú zo strany príslušných èlen -
ských štátov právne riešenie ad hoc. Na mnohých
riešeniach sa podie¾alo viacero èlenských štátov, buïformou bilaterálnych alebo multilaterálnych dohôd,alebo vyu/Char9Eitím princípu Európskeho hospodárskehozáujmového zdru/Char9Eenia. /Char8Eiadne z nich však neponúkaodpoveï na problém realizácie cezhraniènej spo-lupráce s celoeurópskou platnos/Char9Dou.
URBAN
Iniciatíva URBAN sa týka 44% obyvate¾ov EÚ, ktorí/Char9Eijú v mestských oblastiach s poètom obyvate¾ov nad50 000. Bola zavedená v roku 1994 po viacerých pilot-ných projektoch a vychádzala zo Smerníc Európskejkomisie pre plánovacie obdobie rokov 2000–2006,ktoré po/Char9Eadovali, aby èlenské štáty venovali vo svo -
jich programoch Cie¾a 1 a 2 zvláštnu pozornos/Char9D mest -
skej politike.
V rokoch 1994 a/Char9E 1999 sa z iniciatívy URBAN roène
vynalo/Char9Eilo 148 miliónov eur na urbanistické pilotnéprojekty v 118 mestách, zatia¾ èo v rokoch 2000 a/Char9E2006 je na projekty v 70 mestách k dispozícii pribli/Char9Ene104 miliónov eur roène. Iniciatíva sa zameriava hlav -
ne na malé mestské štvrte a na sústredenie prostried -
kov na celý rad integrovaných programov s aktívnou
úèas/Char9Dou miestnych komunít.
Výsledky hodnotiacich štúdi í ukazujú, /Char9Ee vo všetkých
118 zúèastnených mestských štvrtiach priniesli projektyurèité zvýšenie kvality /Char9Eivota v dôsledku investícií do ve -
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
158Prínos koordinácie aktivít
na mestskej úrovni
V Magdeburgu-Cracau poskytla iniciatíva URBAN
podporu ve¾mi malým firmám financovaním progra -
mu, ktorý by za be/Char9Ených okolností nesplnil kritériá
nároku na prostriedky z Európskeho fondu pre regio -
nálny rozvoj. Podobne v londýnskej mestskej èasti
Hackney riešila iniciatíva URBAN problémy — zvláš/Char9Dpotreby sociálne vylúèených skupín — na ktoré sanevz/Char9Dahoval program Cie¾a 2 pre východný Londýn.
V Španielsku mala pribli/Char9Ene polovica programov ini -
ciatívy URBAN zámery súbe/Char9Ené s programami Cie¾a
1a2av šiestich španielskych mestách existovalo
strategické prepojenie s ïalšími iniciatívami spolo -
èenstva. V Portugalsku bolo všetkých 6 programov
iniciatívy URBAN zameraných na podporu investíciíCie¾a 1, najmä do pozemných komunikácií, /Char9Eivotné -
ho prostredia a sociálnej infraštruktúry.
2000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rejnej dopravy, školstva a kultúrnych zariadení a zvýše -
ním dostupnosti verejných slu/Char9Eieb, èím sa zmiernila so -
ciálna vylúèenos/Char9D. Prispeli tie/Char9E k realizácii vnútorného
ekonomického potenciálu zúèastnených oblastí, z ktorejèasto profitovali aj pri¾ahlé štvrte.
Iniciatíva URBAN sa zamerala najmä na vybudovanie
a skvalitnenie sociálneho kapitálu, okrem iného tým,/Char9Ee pevnou súèas/Char9Dou programov boli aktívne vzdelá -
vacie opatrenia. Zapojenie miestnych komunít navyšev mnohých mestách prispelo k zvidite¾neniu štruktu -
rálnej politiky EÚ a typy realizovaných projektov malina /Char9Eivoty ¾udí priamy dopad
9. Iniciatíva URBAN po -
mohla tie/Char9E formulova/Char9D národné politiky EÚ pre mest -
ské oblasti.
Iniciatíva URBAN pôsobila navyše ako katalyzátor ob -
novy a v niektorých prípadoch významne stimulovala
investície. Napríklad v nemeckom Rostocku pod¾aodhadov jednej zo štúdií ka/Char9Edé euro investované vrámci iniciatívy URBAN do renovácie generovalo v tej-to alebo v blízkych oblastiach ïalších 3,9 eura.
Sústredenie podpory do malých oblastí však mo/Char9Eno
dopad iniciatívy zároveò obmedzilo, keï/Char9Ee vyluèujeprojekty zamerané na riešenie národných alebo regi-onálnych problémov, vrátane tých, ktoré sa týkajúvz/Char9Dahu medzi mestskými a okolitými vidieckymi ob -
las/Char9Dami, alebo vytvárania „zoskupení” urèitých prie -
myselných odvetví v prípade, /Char9Ee presiahnu hranicenajbli/Char9Ešieho okolia.Keï/Char9Ee na riešenie problémov mestských oblastí vy -
èleòujú znaèné prostriedky tie/Char9E programy Cie¾a 1 a 2,je potrebné s nimi poskytovanú podporu lepšie koordi -
nova/Char9D a zvýši/Char9D úèas/Char9D miestnych orgánov na navrhova -
ní a riadení programov a projektov s dopadom namestské oblasti
10(graf 4.5).
ADAPT, EMPLOYMENT a EQUAL
Dve iniciatívy spoloèenstva, ADAPT aEMPLOYMENT, boli zavedené v roku 1995 na podpo -
ru politík v oblasti ¾udských zdrojov. Nová iniciatívaEQUAL bola do súèasného plánovacieho obdobia za -
radená s cie¾om bojova/Char9D proti diskriminácii a nespra -
vodlivému zaobchádzaniu na trhu práce. IniciatívyEMPLOYMENT a ADAPT získali 7,5% celkového roz -
poètu ESF. Boli spolufinancované v prvom rade ná -
rodnými vládami, hoci prilákali aj urèitý objemsúkromných investícií, najmä v prípade iniciatívyADAPT. Tieto dve iniciatívy spolu poskytli prostriedkyna asi 9 300 jednotlivých projektov pre pribli/Char9Ene 1,6milióna osôb.
ADAPT a EMPLOYMENT sa zamerali na zapojenie
miestnych obyvate¾ov a organizácií v jednotlivých kra-jinách do inovaèných programov s cie¾om:
–budova/Char9D miestne a regionálne partnerstvá relevant -
ných subjektov z verejného a súkromného sektora,
ktoré u¾ahèia integráciu trhu práce a vytváranie pra -
covných miest;
–povzbudi/Char9D medzinárodnú výmenu myšlienok a skú -
seností, ktorá povedie k skvalitneniu programova bude stimulova/Char9D inováciu;
–pôsobi/Char9D ako katalyzátor zmeny a dodáva/Char9D nové ná -
pady do politiky a praxe vo verejnom a súkromnomsektore šírením výsledkov projektov a demonštro -
vaním ich významu pre plnenie potrieb trhu práce.
Financované projekty zahàòali opatrenia na u¾ah -
èenie prístupu k práci a vzdelávaniu pre všetkýchprostredníctvom individuálnych na mieru šitýchprogramov „vytyèujúcich trasu“; podpory nových
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
159 
01020304050
NL UK ES DE EÚ15 BE LU EL FR FI IT PT IE AT SE DK01020304050Cie ľ 1
Cie ľ 2% ERDF4.5 Odhadované investície do mestských území v 
rámci programov Cie ľa 1 a 2, 2000-2006
Zdroj: Výpo čty GR REGIO
2010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zdrojov pracovných miest, napríklad v sociálnej
ekonomike; pomoci malým a stredným podnikompri prispôsobovaní sa zmenám na trhu a ich antici -
pácii; zabezpeèovania odbornej prípravy; podpory
pru/Char9Ených pracovných re/Char9Eimov; a podpory /Char9Eien prirealizácii ich potenciálu na trhu práce desegregá -
ciou povolaní a sektorov èinnosti a poskytovaním
pomoci pri zosúlaïovaní zamestnania a starostli -
vosti o rodinu.
Úèinok týchto iniciatív sa prejavil celým radom rôz -
nych spôsobov. Vo Fínsku sa „Model integrovanej za -
mestnanosti” vyvinutý s podporou iniciatívy
EMPLOYMENT v súèasnosti aplikuje v programochCie¾a 3. Viacero regionálnych orgánov v Talianskuprijalo politiky vychádzajúce z princípov iniciatívyEMPLOYMENT. Projekt EMPLOYMENT „Štart mla -
dých” bol v Belgicku jednou z inšpirácií zavedenia
modulárneho systému odbornej výuèby vo flámskomvzdelávacom systéme a v Spojenom krá¾ovstveprispel k vzniku „poradenského” rozmeru iniciatívy„Nový štart” . V Grécku celý rad inovaèných projektovovplyvnil prípravu politík týkajúcich sa ¾udí spostihnutím.
V prípade iniciatívy ADAPT sa po ukonèení pilotného
projektu rotácie pracovných miest v Portugalsku akosúèas/Char9D politiky trhu práce zavádza systém doèasnejnáhrady za zamestnancov, ktorí èerpajú vo¾no zaúèelom odbornej prípravy. Vo Švédsku boli prístupyk rozvíjaniu kvalifikácie a schopností zavádzané zapodpory iniciatívy ADAPT prevzaté do národných pro -
gramov. Projekty iniciatívy ADAPT viedli aj k tomu, /Char9Ee
sa otázkami zamestnanosti zaèali zaobera/Char9D regionál -
ne agentúry v Rakúsku a Taliansku, a tie/Char9E k lepšej ko -
ordinácii aktivít rozlièných organizácií vo Francúzsku
a Írsku.
Na skúsenostiach získaných z týchto dvoch iniciatív
spoloèenstva buduje iniciatíva EQUAL, zameraná napodporu nových prostriedkov boja proti všetkým for -
mám diskriminácie a nerovnosti na trhu práce, ktorá
kladie ve¾ký dôraz na vytváranie partnerstiev a nadná -
rodnú spoluprácu a tie/Char9E na zavádzanie novátorských
prístupov do politiky.LEADER
V plánovacom období 1994–1999 sa iniciatívaLEADER II vz/Char9Dahovala na viac ako 36% rozlohy EÚa 12% obyvate¾stva. V rámci tejto iniciatívy získalopomoc na rozvoj vidieka takmer 1 000 organizácií,prièom vyše 90% tvorili miestne akèné skupiny(MAS). Štrukturálne fondy prispeli roène pribli/Char9Ene300 miliónmi eur na celkový rozpoèet iniciatívyLEADER II vo výške 700 miliónov eur roène, urèe -
ných na podporu turistického ruchu vo vidieckych
oblastiach (hlavná podporovaná aktivita), malých astredných podnikov, rozvoja miestnych produktov atechnickú podporu MAS. Okrem poskytovania pria -
mej pomoci spoèíval prínos iniciatívy LEADER II
vo:
–vybudovaní miestnych partnerstiev v oblasti alebo
odbore èinnosti, zvláš/Char9D v podobe MAS;
– rozvoji prístupu „zdola nahor”, kolektívne imple-
mentovaného v rámci inovaènej, multiodborovej ko-ordinovanej stratégie miestneho rozvoja;
– podpore ïalšej spolupráce a budovaní kontaktov
medzi oblas/Char9Dami;
–decentralizácii správy disponibilných prostriedkov
(ako zo štrukturálnych fondov, tak aj z národnýchzdrojov).
Poèet príjemcov podpory v rámci iniciatívy LEADER II
ako aj pokrytá oblas/Char9D boli 4 krát väèšie, ne/Char9E v rámci ini -
ciatívy LEADER I v predchádzajúcom plánovacom
období. Obe iniciatívy pomohli vytvori/Char9D kultúru part -
nerstva a podnietili obyvate¾stvo a organizácie v kon -
krétnych oblastiach k tomu, aby miestny rozvoj
pova/Char9Eovali za zále/Char9Eitos/Char9D, ktorá sa ich týka, a aby cítilizodpovednos/Char9D za to, èo sa v ich oblasti deje. Prístupiniciatívy LEADER umo/Char9Enil pru/Char9Ené prispôsobeniestratégií miestneho rozvoja špecifickým lokálnympodmienkam. V rámci iniciatívy LEADER II sa navyšekládol dôraz na inováciu, ktorá sa odvtedy vo ve¾mi ši -
rokej miere uplatòuje ako be/Char9Ená metóda riešenia
problémov rozvoja vidieka.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
160
2020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Iniciatívou podporované subjekty reagovali poväèšine
pozitívne na výzvu zapoji/Char9D sa do budovania kontaktov,ale výmena skúseností prebiehala hlavne medzi tými,ktoré sa na nej ve¾mi aktívne podie¾ali u/Char9E predtým. Nadruhej strane dôraz na spoluprácu dal v rade vidiec -
kych oblastí impulz k zrodu spoloèných projektov a
viedol k realizácii asi 600 takýchto projektov s úèast -
níkmi z rôznych krajín.
Iniciatíva zároveò podporila vytváranie neformálnych
sietí a miestne aktivity, èím otvorila nové mo/Char9Enosti azlepšila miestnu správu vecí verejných, ktorú ïalej sti -
mulovalo decentralizované riadenie projektov
LEADER. V podporovaných lokalitách navyše po -
mohla rozvinú/Char9D miestny know-how v oblasti urèovania
cie¾ov, metód plánovania, riadenia a vyhodnocova -
nia. Riadenie finanèných zdrojov však bolo èasto
pova/Char9Eované za nepru/Char9Ené a byrokratické, z ve¾kej èastikvôli existencii troch rôznych štrukturálnych fondov svlastnými pravidlami.
Iniciatíva LEADER+ zavedená v súèasnom pláno-
vacom období (2000 a/Char9E 2006) s rozpoètom 300 mili-ónov eur roène buduje na skúsenostiach iniciatívLEADER I a II. Základné princípy sa nemenia: dô-raz sa kladie na pilotnú povahu projektov a straté-gie miestneho rozvoja sa sústredia predovšetkýmna menší poèet tém s významom pre celé spoloèen -
stvo. Dôslednejšie boli definované metódy vytvára -
nia partnerstva a podmienky spolupráce sa
zjednodušili, prièom finanèné prostriedky spolo -
èenstva pochádzajú iba z EAGGF.
Pilotné inovaèné akcie: aké je pouèenie?
Prvé experimentálne aktivity na podporu inovácie
vo vz/Char9Dahu k regionálnej a sociálnej politike zaviedlaKomisia v rokoch 1993–94, èím v podstate na regio -
nálnej úrovni urobila prvé kroky k rozvoju znalost -
nej ekonomiky. Dnes má takmer ka/Char9Edý tretí
regionálny orgán EÚ15 vypracovanú Regionálnuinovaènú stratégiu
11(RIS) alebo Regionálnu inicia -
tívu informaènej spoloènosti12(RISI), ktoré sú za -
merané na rozvoj úèinných inovaèných
mechanizmov a na rozširovanie znalosti IKT naregionálnej úrovni. Úvodné pilotné akcie, ktoré boli
vo väèšine prípadov predå/Char9Eené na ïalšie roky, saopierajú o proces plánovania zdola nahor, oriento -
vaný na dopyt, a viedli k vytvoreniu silných partner -
stiev verejného a súkromného sektora za úèasti
podnikov, univerzít, technologických centier a štát -
nych orgánov v príslušných regiónoch.
V rámci svojich akèných plánov poskytlo pribli/Char9Ene
30 regiónov podporu zoskupeniam a sie/Char9Dam podni -
kov a bola vypracovaná celá paleta opatrení na
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
161Vytvorenie základov znalostnej ekonomiky
v regióne Castilla y León v Španielsku zapodpory štrukturálnych fondov
Európska komisia vybrala v roku 1997 španielsky re -
gión Cie¾a 1 Castilla y León, aby vypracoval Regio -
nálny technologický plán (Regional Technology
Plan, RTP). Na financovanie politických priorít a kro -
kov v oblasti inovácie, výskumu a vývoja vychádza -
júcich z tohto plánu bol pou/Char9Eitý program Cie¾a 1
štrukturálnych fondov. V pozadí plánu stál zámer za -
poji/Char9D èo najvyšší poèet relevantných organizácií a do -
siahnu/Char9D ich široký konsenzus. Poèiatoèné výsledky
sú povzbudzujúce: v druhej polovici 90-tych rokovstúpli verejné výdavky o viac ako 11% roène a inves -
tície podnikov do inovácie vzrástli o vyše 15%; na
štátom podporovaných inovaèných programoch sadnes aktívne podie¾a takmer 1400 podnikov (95%z nich tvoria malé a stredné podniky), prièom v roku1995 to bolo len 600 podnikov.
Celkové výdavky na výskum a vývoj stúpli z 0,6% ne-
po¾nohospodárskej hrubej pridanej hodnoty v regiónev roku 1995 na 0,9% v roku 2000 a celkové výdavky nainováciu sa v rovnakom období zvýšili z 1,4% na 1,7%.Vzrástol tie/Char9E poèet výskumných a ekvivalentných tech-nických pracovníkov zamestnaných na plný úväzok,a to z 3,05 na 1000 zamestnancov na 5. Castilla y Leónje v súèasnosti na druhom mieste v objeme výdavkovna výskum a vývoj na obyvate¾a medzi španielskymir e g i ó n m iC i e ¾ a1an aô s m o mm i e s t em e d z iv š e t k ý m išpanielskymi regiónmi, a to napriek prevahe malých astredných podnikov a znaènému významu po¾no -
hospodárstva a iných tradièných priemyselných
odvetví.
2030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
podporu podnikania, zacielená na malé a stredné
podniky. Èasto boli prioritné akcie na podporu ino -
vácie identifikované prostredníctvom RIS zahrnuté
d op r o g r a m o vC i e ¾ a1a2 ,è op r i n i e s l ok v a l i t n e j š i eprojekty a viac prostriedkov na verejné investície,zatia¾ èo RISI zvýšili povedomie o sociálnych a eko -
nomických dopadoch informaènej spoloènosti a
rozširovania IKT a stimulovali rozvoj projektov spo -
jených s Akèným plánom e-Európa.
Inovaèné akcie financované ESF mali tie/Char9E pozitívny
úèinok na zamestnanos/Char9D a sociálnu integráciu. Pi -
lotný projekt nazvaný Miestny sociálny kapitál (fi -
nanèné prostriedky z ESF vo výške 3,5 miliónov eur
roène) podporil 3 350 mikroprojektov, ka/Char9Edý gran -
tom v priemernej hodnote 8000 eur, a prenikol k ši -
rokému okruhu ¾udí, ktorí by pravdepodobne
/Char9Eiadny iný typ pomoci nezískali.
V roku 2001 bol pre inovaèné akcie ERDF zavede-
ný nový systém, ktorého cie¾om je podpori/Char9D priorityspoloèenstva zamerané na posilnenie regionálnejkonkurencieschopnosti, technológie a inovácie(ako bolo dohodnuté v roku 2000 v Lisabone) apli-káciou nových foriem IT (Akèný plán e-Európa) apropagáciou udr/Char9Eate¾ného rozvoja. Má zaruèi/Char9D, abyka/Char9Edý región EÚ disponoval prostriedkami napreskúmanie nových politík na rozvoj znalostnejekonomiky, v snahe zvýši/Char9D význam inovácie v pro -
g r a m o c hC i e ¾ a1a2 .N az á k l a d et o h t op r o g r a m u
mohli regionálne orgány po/Char9Eiada/Char9D o spolufinanco -
vanie z ERDF v hodnote a/Char9E 3 milióny eur na dvojroè -
né programy, ktoré museli by/Char9D zalo/Char9Eené na silnom
partnerstve verejného a súkromného sektora, abysa dosiahol nále/Char9Eitý pákový efekt pri získavanísúkromných finanèných prostriedkov a zaistil stra -
tegický prístup k inovácii. Tri štvrtiny regiónov v Únii
v súèasnosti pripravujú takéto programy s celko -
vým rozpoètom takmer 1 miliardy eur a s finanèným
krytím z ERDF vo výške 400 miliónov eur. Okremtoho boli pre ka/Char9Edú z troch strategických tém zria -
dené samostatné siete s úèas/Char9Dou vyše 40 regiónov,
ktoré sú prevádzkované v spolupráci s Komisiou amajú podpori/Char9D kolektívne vzdelávanie a výmenudobrých skúseností.Zvyšovanie efektivity metód riadenia
Pri poslednej revízii nariadení týkajúcich sa štruk -
turálnych fondov v roku 1999 bola vyvinutá snaha
o jasné stanovenie príslušných úloh a zodpoved -
nosti Komisie a èlenských štátov. Jej cie¾om bolo
systém zjednoduši/Char9D a zaruèi/Char9D väèšiu decentralizá -
ciu zodpovednosti smerom k èlenským štátom. Zá -
roveò sa Komisia pokúsila zohráva/Char9D menej aktívnu
úlohu v ka/Char9Edodennom riadení.
Urèité napätie však pretrváva. Zatia¾ èo Komisia sa
naïalej zodpovedá za èerpanie fondov Európske -
mu Parlamentu a Rade, za spôsob, akým sú tieto
fondy vyu/Char9Eité, nesú stále väèšiu zodpovednos/Char9Dèlenské štáty. Z tohto napätia jasne vyplýva, /Char9Ee sys -
tém riadenia fondov sa nezjednodušil ani
nezracionalizoval.
Zámerom nedávneho zjednodušenia
13bolo zredu-
kova/Char9D komplikovanos/Char9D a nejasnosti v ustanove-niach súèasných nariadení štrukturálnych fondov a
pokúsi/Char9D sa zároveò zlepši/Char9D koordináciu a pru/Char9Enos/Char9D.Teraz sa pozornos/Char9D musí obráti/Char9D na zmeny v naria-deniach, ktoré sú potrebné na dosiahnutie maxi-málnej úèinnosti, zabezpeèenie proporcionality aodstránenie zbytoènej komplikovanosti. Takétozmeny administratívnych podmienok musia vychá -
dza/Char9D z analýzy silných a slabých stránok súèasné -
ho systému a musí sa o nich rozhodnú/Char9D v znaènom
predstihu pred vypracovaním systému implemen -
tácie pre nové obdobie financovania. Komisia preto
zorganizovala v roku 2003 seminár, na ktorom sazišlo vyše 600 úèastníkov a ktorý bol súèas/Char9Dou šir -
šej debaty o budúcnosti politiky iniciovanej Komi -
siou v roku 2001
14.
Základné princípy
Reformou v roku 1988 sa plánovanie, partnerstvo,
koncentrácia a doplnkovos/Char9D zaviedli ako zjednocu -
júce princípy štruktur álnych fondov a naïalej zo -
stávajú základom ich riadenia s cie¾om zvýši/Char9D ich
úèinnos/Char9D a dopad. Vyvinuli sa rozmanité postupy
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
162
2040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
riadenia, ktoré rešpektujú základné princípy, ale
zoh¾adòujú tie/Char9E inštitucionálny kontext a admi -
nistratívnu kapacitu v jednotlivých èlenských štá -
toch, ktoré samotné majú tendenciu sa s postupom
èasu meni/Char9D.
Plánovanie vedie k stabilite a koherencii,
ale vy/Char9Eaduje racionalizáciu
Viacroèné plánovanie bolo jedným z hlavných
úspechov metódy štruktur álnych fondov a pozitíva
tohto prístupu boli s postupom èasu èoraz zrejmej -
šie tak, ako sa postupne rozvíjala schopnos/Char9D èlen -
ských štátov plánova/Char9D programy na nieko¾ko rokov.
Relatívna konzistentnos/Char9D a koherentnos/Char9D v pláno -
vaní od roku 1989 umo/Char9Enila plánova/Char9D dlhodobejšie
a strategickejšie.
Pokia¾ ide o dostupnos/Char9D finanèných prostriedkov,
prináša viacroèné plánovanie z finanèného h¾adis-ka väèšiu istotu a stabilitu, ne/Char9E príprava rozpoètu najeden rok. To je zvláš/Char9D dôle/Char9Eité v prípade ve¾kých in-vestícií do infraštruktú ry, dokonèenie ktorých trvá
celé roky.
Postupne sa vyvinuli jednotlivé aspekty procesu
plánovania:
–zaèlenenie východiskových údajov ako podkla -
dov pre kvantifikované ciele a socio-ekonomickú
analýzu do programových dokumentov, èo vediek väèšej transparentnosti pri implementáciiprogramu;
–predå/Char9Eenie plánovacieho obdobia, èo je odrazom
rastúcej schopnosti plánova/Char9D viacroène, ale sú -
èasne prináša výzvu spoèívajúcu v zabezpeèení
dostatoène pru/Char9Ených postupov, ktoré umo/Char9Eniaprogramy prispôsobi/Char9D zmenám;
–èo je menej pozitívne, vzrástli obavy týkajúce sa
doby a zlo/Char9Eitosti schva¾ovania programových do -
kumentov, ktoré sú sèasti dôsledkom zavedenia
programových dodatkov.Zlo/Char9Eitou výzvou pre politiku súdr/Char9Enosti zostáva do -
siahnutie správnej rovnováhy medzi potrebou
transparentnosti a zodpovednosti za programy(ktorá vy/Char9Eaduje podrobnejšie informácie a monito -
rovacie mechanizmy) a flexibility v rámci progra -
mov i v partnerstve s Komisiou, ktoré by malo
transformáciou získa/Char9D skôr strategickejší charak -
ter, ne/Char9E charakter mikromana/Char9Ementu.
Partnerstvo je silnejšie a integrujúcejšiePartnerstvo sa za posledných 15 rokov politiky
súdr/Char9Enosti rozšírilo a prehåbilo a v niektorých prípa -
doch sa rozšírilo mimo štrukturálne fondy do ïal -
ších oblastí národnej a regionálnej správy. Zatia¾ èo
v roku 1988 bolo partnerstvo chápané ako vertikál -
ny vz/Char9Dah medzi Komisiou a národnými, regionálny -
mi alebo miestnymi orgánmi, horizontálny rozmer
partnerstva, vrátane širšej škály zapojených sub -
jektov na miestnej, regionálnej a národnej úrovni,èasom zosilnel. Ak funguje úèinne, pridáva partner-stvo hodnotu mnohými spôsobmi:
– pri navrhovaní programu pomáha sústredi/Char9D inter-
vencie na potreby regiónu alebo konkrétnych cie-¾ových skupín;
–stimuluje nápady na projekty tým, /Char9Ee sa partneri
informujú o príle/Char9Eitostiach vyplývajúcich z pod -
mienok štrukturálnych fondov;
–vïaka znalosti fungovania programu v teréne za -
bezpeèuje vstupy pre monitorovací proces a po -
máha tak nachádza/Char9D riešenia problémov pri
realizácii;
–znamená, /Char9Ee v procese vyhodnocovania sa odra -
zí širšia paleta názorov;
–pomáha lepšie rozšíri/Char9D informácie o fondoch a ich
dopade na príslušné územie.
Partnerstvo zostáva základným princípom riade -
nia, monitorovania a vyhodnocovania fondov a
mô/Char9Ee prinies/Char9D ve¾kú pridanú hodnotu, najmä ak sú
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
163
2050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
úlohy a povinnosti zúèastnených jasne vymedze -
né. Dobrým príkladom fungujúceho partnerstva sú
teritoriálne pakty zamestnanosti. Miestnemurozvoju a zamestnanosti pridali hodnotu:
–zdokonalením rozde¾ovania zdrojov na miestnej a
regionálnej úrovni;
–zosúladením ponuky s dopytom;
–zní/Char9Eením duplicity administratívy;
–podporou jasnejšieho definovania politík.
Intenzívnejšie zapojenie sociálnych partnerov do
plánovania a spravovania si v priebehu èasu vy/Char9Eia -
dali aj hlavné programy štrukturálnych fondov. Eu -
rópsky hospodársky a sociálny výbor schválil v
septembri 2003 analytický posudok na Partnerstvo
pri implementácii štrukturálnych fondov , v ktorom
odporúèal, aby sa partnerstvo posilnilo, preto/Char9Eeprispieva k úspechu programov tým, /Char9Ee im dávaväèšiu legitímnos/Char9D, u¾ahèuje ich koordináciu a zvy-šuje ich úèinnos/Char9D i transparentnos/Char9D. Prínos partner-stva je zvláš/Char9D oèividný v prípade programov ESF,kde sa mnoho aktérov na miestnej úrovni priamozapojilo do programov financovaných EÚ.
Hoci panuje všeobecná zhoda v tom, /Char9Ee partner -
stvo pridáva hodnotu k úèinnosti a dopadu štruktu -
rálnych fondov, zvyšuje tie/Char9E zlo/Char9Eitos/Char9D procesu
prípravy a realizácie politík, èo mô/Char9Ee spomali/Char9D roz -
hodovanie. Preto musí existova/Char9D kompromis medzi
zvýšenou zlo/Char9Eitos/Char9Dou vyplývajúcou z partnerstva azlepšeniami pri príprave a implementácii, ktorémô/Char9Ee prinies/Char9D.
KoncentráciaKoncentrácia má zaruèi/Char9D, aby sa úèinky štrukturál -
nych fondov neeliminovali p rílišným rozptýlením
zdrojov, èi u/Char9E zemepisne, finanène alebo z h¾adiskapriorít politiky, a zároveò má zabezpeèi/Char9D, aby po -
moc dostali všetky regióny s vá/Char9Enymi štrukturálny -
mi problémami.Urèovanie zemepisných cie¾ov sa opieralo o krité -
riá nároku na podporu pre oblasti v rámci cie¾ov
štrukturálnych fondov. V tomto oh¾ade došlo k urèi -
tému pokroku, keï/Char9Ee v plánovacom období
2000–2006, kedy sa Ciel e1a2t ý k a l i4 1 %o b y v a -
te¾stva EÚ, bol zaznamenaný vyšší stupeò koncen -
trácie, ne/Char9E v dvoch predchádzajúcich obdobiach.
Proces urèovania regiónov Cie¾a 2 bol však v sú -
èasnom období aj tak príliš zlo/Char9Eitý a v nieko¾kých
prípadoch viedol k fragmentácii regiónov a rozptý -
leniu zdrojov. V rokoch 2004 a/Char9E 2006 budú všetky
regióny 10 nových èlenských štátov spada/Char9D podCie¾ 1, okrem Prahy, Bratislavy a Cypru, v ktorýchbude spolu 31% obyvate¾stva spada/Char9D pod Cie¾ 2.
Koncentráciu z h¾adiska priorít politiky podporujú
pokyny Komisie, ktoré urèujú priority v oblasti do -
pravy, energetiky, konk urencieschopnosti, ¾ud -
ských zdrojov, rozvoja vidieka a stále èastejšie i v
oblasti /Char9Eivotného prostredia. Nezáväzná a èastopríliš vágna povaha týchto pokynov však zní/Char9Eila ichdopad.
A hoci sa dosiahol pokrok, hodnotenia naznaèujú,
/Char9Ee prostriedky zo štrukturálnych fondov sa niekedyrozde¾ujú príliš rozptýlene v malých objemoch. Pro-gramy, ktoré zahàòajú všetky mo/Char9Ené akcie s náro-kom na podporu, nebudú ma/Char9D pravdepodobneúèinný dopad a ich riadenie bude asi zlo/Char9Eité a ne -
pru/Char9Ené, preto/Char9Ee bude spoèíva/Char9D na celom rade reali -
zaèných orgánov a príliš rozsiahlom systéme
ukazovate¾ov.
Doplnkovos/Char9DDoplnkovos/Char9D — zásada, /Char9Ee štrukturálne fondy ne -
smú by/Char9D pou/Char9Eité ako náhrada existujúcich verej -
ných investícií — zaruèila, /Char9Ee štrukturálne fondy
skutoène zvyšujú objem finanèných prostriedkovvynalo/Char9Eených s cie¾om stimulova/Char9D regionálnyrozvoj. Táto zásada bola preukázate¾ne dodr/Char9Eiava -
ná v regiónoch Cie¾a 1, kde je mo/Char9Ené, i keï je to
zlo/Char9Eité, urèi/Char9D objem investovaných prostriedkov.Preukázanie doplnkovosti bolo /Char9Da/Char9Ešie v prípadep r o g r a m o vC i e ¾ a2ae š t ev ý r a z n e j š i eC i e ¾ a3 ,è o
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
164
2060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
oslabilo jej význam ako základného princípu všet -
kých Cie¾ov štrukt urálnych fondov.
Vývoj štrukturálnej politiky
a h¾adanie efektivity
Profesionalita pri implem entácii programov štruktu -
rálnych fondov rástla tak, ako pribúdali skúsenosti.
Èasom boli po/Char9Eiadavky v nariadeniach stanovenéjasnejšie a príslušné úlohy a povinnosti Komisie,národných vlád a regionálnych orgánov boli defino -
vané podrobnejšie. Dosiahnut ie správnej rovnová -
hy medzi striktným riadením s príslušnými
administratívnymi nákladmi na strane jednej a úèin -
nos/Char9Dou programov na strane druhej je k¾úèovou vý -
zvou do budúcnosti.
Finanèné riadenie a kontrola
— správna rovnováha?
Ustanovenia týkajúce sa finanèného riadenia a
kontroly boli postupne výrazne posilnené. Komisiabude naïalej vykazova/Char9D výdav ky zo štrukturálnych
fondov rozpoètovému orgánu a podlieha externejkontrole Úètovného dvora, a to aj v kontexte roz-siahlejšieho presunu zodpovednosti na èlenskéštáty, èo vytvára urèité napätie medzi úlohou èlen -
ských štátov a Komisie.
Spoloèenstvo a èlenské štáty zdie¾ajú pod¾a Zmlu -
vy zodpovednos/Char9D za ochranu finanèných prostried -
kov EÚ a Komisia má právomoc bojova/Char9D proti
podvodom, korupcii a protiprávnym postupom, kto -
ré poškodzujú záujmy spoloèenstva. Zavedenie
podrobnejších kritérií kontroly v polovici obdobiarokov 1994–1999 prinieslo v èlenských štátoch vovšeobecnosti úèinnejší a prísnejší re/Char9Eim kontroly,aj keï — ako ukázali problémy, ktoré sa objavili priuzavieraní programov — pre èlenské štáty bolozlo/Char9Eité poskytnú/Char9D uspokojivé záruky za riadne vy -
nakladanie prostriedkov deklarovaných za celé im -
plementaèné obdobie.
V období rokov 2000–2006 pracovala Komisia s
èlenskými štátmi na ïalšom rozpracovaní kritériíkontroly a na vyjasnení povinností riadiacich
orgánov na jednej strane a platobných orgánov nastrane druhej. Štruktúra vypracovaná na zaistenieprimeraného finanèného riadenia a kontroly a defi -
nované princípy sú vo ve¾kej miere prijímané, hoci
v prípade kritérií zostáva p riestor pre širšie uplatne -
nie proporcionality.
Neskoré prijatie nariadenia Komisiou pomerne dlho
po zaèiatku plánovacieho obdobia, ktoré sa prekrý -
valo s uzatváraním predchádzajúceho obdobia, na -
vyše znaène s/Char9Da/Char9Eilo úèinný nástup po/Char9Eadovaných
opatrení. V kombinácii so zavedením nových pravi -
diel pre prís¾uby a úhrady
15to pomáha vysvetli/Char9D vy -
sokú akumuláciu èiastok, ktoré neboli ešte na konci
roka 2002 vyplatené.
Celkové výdavky na štrukturálne intervencie v roku
2003 výrazne vzrástli a po prvý krát prekroèili úro -
veò roku 2000, s celkovými úhradami vo výške 28,6miliárd eur. To zrejme odzrkad¾uje:
– v období rokov 2000–2006 kombinovaný úèinok
finanènej disciplíny pod¾a pravidla „n+2”, zavede-ných zjednodušujúcich opatrení a skutoènéhonábehu programov v teréne;
–v období rokov 1994–1999 znaèné zní/Char9Eenie poètu
prís¾ubov, ktoré èakali na èerpanie.
Èerpanie v pomere k prís¾ubom bolo najvyššie
v prípade Kohézneho fondu, ktorý bol vyèerpaný na100%, a ERDF, vyèerpaného na 96,5%.
Regionálne orgány uznávajú, /Char9Ee kontroly majú
zlepši/Char9D riadenie a gesciu, ale rozsah po/Char9Eiadaviek jeèasto pova/Char9Eovaný za bremeno, ktorého prínosdostatoène neospravedlòuje vynalo/Char9Eené admi -
nistratívne náklady. V súèasnom plánovacom ob -
dobí sa vníma nedostatok pru/Char9Enosti, zvláš/Char9D pokia¾
ide o pravidlo „n+2” (pod¾a ktorého je èiastky pride -
¾ované z rozpoètu potrebné spotrebova/Char9D do dvoch
rokov, inak prepadnú). Existuje tie/Char9E obava, /Char9Ee do -
chádza k zbytoènej duplicite postupov v národných
systémoch. Zvláš/Char9D sa kritizuje skutoènos/Char9D, /Char9Ee o
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
165
2070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
nových po/Char9Eiadavkách sa rozhodovalo neskoro, a
regióny tak boli nútené upravova/Char9D u/Char9E definovanésystémy. Výsledkom bol sklz v realizácii programu,ktorý kvôli pravidlu „n+2” následne vyvolal tlak nainvestovanie na úkor kvality a inovácie. Pod¾a niek -
torých èlenských štátov a regiónov sú náklady na
implementáciu postupov finanènej kontrolyvy/Char9Eadovaných Komisiou v porovnaní s ich príno -
som príliš vysoké. Otázka nákladov je zvláš/Char9D akút -
na pri intervenciách Cie¾a 2, kde je dolo/Char9Eené, /Char9Ee
náklady na implementáciu tvoria vysoký podiel cel -
kových nákladov.
Výber a realizácia projektovS výnimkou rozsiahlych projektov (s celkovým ob -
jemom nákladov nad 50 miliónov eur v období ro -
kov 2000–2006) rozhoduje o výbere projektov
príslušný èlenský štát alebo región. Na základehodnotení sa zistilo, /Char9Ee postupy výberu sú vo všeo-becnosti formálne ale spo¾ahlivé a vyu/Char9Eívajú akosystém sú/Char9Da/Char9Ee, tak i poradovníkov. Niektoré postu-py boli hodnotené ako príliš zlo/Char9Eité, èo mô/Char9Ee per-spektívnych navrhovate¾ov projektov odradi/Char9D.V prípade programov Cie¾a 1 bol v niektorých pro-jektoch zistený nedostatok transparentnosti, zatia¾èo v regiónoch Cie¾a 2 sa ukázalo stále širšie uplat-òovanie presných kritérií, ako aj rastúca profesio -
nalita a transparentnos/Char9D. V regiónoch Cie¾a 6 bol
však v niektorých prípadoch výber projektov zmäte -
ný a zúèastòovalo sa ho len úzke spektrum uchá -
dzaèov, a keï/Char9Ee išlo o nový systém, nedostatoèná
pozornos/Char9D sa èasto venovala príprave projektu.
Napriek zvýšenému štandardu spravovania verej -
ných prostriedkov je ešte èo zlepšova/Char9D, hlavne po -
kia¾ ide o výber a realizáciu ve¾kých investièných
projektov. Pod¾a ex post hodnotenia programovCie¾a 1 bola iba tretina skúmaných projektov ukon -
èená v pôvodne plánovanom termíne a tretina
s vyše roèným oneskorením, zatia¾ èo dve tretinyskúmaných projektov prekroèili rozpoèet a ka/Char9Edýpiaty stál o vyše 30% viac, ne/Char9E sa pôvodne plánova -
lo. Medzi zistenými príèinami týchto prekroèení boli
nedostatky v plánovaní, vrátane nepredvídanýchproblémov s vlastníctvom pozemkov, nepresný od -
had nákladov a èasové posuny z administratívnych
dôvodov.
Vytvorenie strategickejšej úlohy pre
monitorovacie systémy
Hoci monitorovanie je základnou súèas/Char9Dou systé -
mu, skúsenosti ukazujú, /Char9Ee monitorovacie výbory
èasto kladú dôraz skôr na zále/Char9Eitosti finanènéhoriadenia a hlavne na zabezpeèenie absorpcieprostriedkov zo štruktur álnych fondov, ne/Char9E na stra -
tegické riadenie. Toto úzke zameranie má dopad
na proces rozhodovania a obvykle vedie k tomu, /Char9Eesa zdroje vynakladajú tam, kde je ich absorpcia u/Char9Edobre vyskúšaná, èo bráni vyu/Char9Eitiu inovatívnejšíchprístupov a smerov. Jednou z výziev pre lepšie fun -
govanie politiky súdr/Char9Enosti je preto vytvorenie stra -
tegickejšej funkcie monitorovacích výborov. V tejto
súvislosti je dôle/Char9Eité, aby riadiace orgány uznávalipartnerskú úlohu monitorovacích výborov, ktorénesmú by/Char9D len nástrojmi na „peèiatkovanie” rozhod-nutí prijatých inde.
Hodnotenie programov štrukturálnych fondov upozor-
nilo napriek evidentným zlepšeniam na nízku kvalitumonitorovania v období rokov 1994–1999 a zdôrazni-lo potrebu prístupu monitorovacích výborov ku kvalit -
ným informáciám o pokroku v realizácii programov.
Hoci monitorovanie na obdobie rokov 2000–2006
bolo s dôrazom na vyu/Char9Eitie ukazovate¾ov a urèova -
nie cie¾ových hodnôt posilnené, problémy pretrvá -
vajú. Chýba najmä jasná definícia ukazovate¾ov a
ich poèet je niekedy vysoký, hlavne v prípade prílišširokého zamerania programu. Okrem toho tri rokypo zaèiatku plánovacieho obdobia nie sú monitoro -
vacie systémy v mnohých prípadoch ešte úplne
funkèné a komplikujú ich rozlièné po/Char9EiadavkyERDF, ESF a EAGGF.
HodnotenieHodnotenie programov štru kturálnych fondov sa v
90-tych rokoch rozvinulo a zdokonalilo a viedlo k
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
166
2080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
zvýšeniu transparentnosti a zodpovednosti v riade -
ní fondov. Zatia¾ èo v roku 1988 sa dôraz kládol
hlavne na audit èinnosti fondov, èasom sa pozor -
nos/Char9D rozšírila aj na výsledky dosiahnuté vyna -
lo/Char9Eením príslušných prostriedkov. Všetky èlenské
štáty po/Char9Eiadavku vyhodnocova/Char9D èerpanie fondovrešpektujú a v niektorých prípadoch tento postupzaviedli i do iných oblastí politiky, avšak spôsob,akým sa hodnotenie vykonáva, sa v jednotlivýchèlenských štátoch stále znaène líši a odrá/Char9Ea roz -
dielne tradície a kultúru.
V minulosti bol dopad hodnotení malý, preto/Char9Ee boli
ukonèené príliš neskoro na to, aby ovplyvnili k¾úèo -
vé rozhodnutia, ktoré mali z ich zistení èerpa/Char9D. Aby
sa tento problém vyriešil, urèujú súèasné pravidláštrukturálnych fondov te rmín hodnotenia, na ktorý
sa via/Char9Ee výkonnostná rezerva. Komuniké o výsled -
koch hodnotenia v polovici plánovacieho obdobia a
o rozdelení výkonnostnej rezervy vypracuje Komi-sia v priebehu roka 2004.
V súèasnosti sa vy/Char9Eaduje hodnotenie ex ante èlen-
skými štátmi, v polovici obdobia èlenskými štátmi vspolupráci s Komisiou a ex post Komisiou. Hodno-tenie uprostred obdobia, ktoré má pevne stanovenýèasový rámec, aby sa zaruèila pou/Char9Eite¾nos/Char9D výsled-kov, je pod¾a niektorých tvrdení príliš nepru/Char9Ené
16.
Bol tie/Char9E vyjadrený názor, /Char9Ee ex post hodnotenie dvaroky po konci plánovacieho obdobia s/Char9Da/Char9Euje úèinnévyu/Char9Eitie výsledkov.
Väèšie zapojenie regiónov a èlenských štátov prav -
depodobne celý proces skvalitní a zvýši jeho
u/Char9Eitoènos/Char9D a relevantnos/Char9D, ale zároveò poukazujena potrebu venova/Char9D viac pozornosti príprave pro -
gramov hodnotenia, ktoré budú vyhovova/Char9D regio -
nálnym a národným potrebám.
Prvé výsledky hodnotenia v polovici obdobiaVšetky programy štrukturálnych fondov na obdobie
rokov 2000–2006 boli v polovici obdobia predme -
tom hodnotenia, ktoré bolo dokonèené v závereroka 2003. Predbe/Char9Ená analýza výsledkov naznaèi -
la toto:
–vo ve¾kej miere sa potvrdila relevantnos/Char9D strate -
gických rozhodnutí uskutoènených v roku 2000,
najmä dôrazu na lisabonské priority (inovácia, in -
formaèná spoloènos/Char9D a siete). Výdavky na tieto
priority dosiahli pribli/Char9Ene 60 miliárd eur, èi/Char9Ee 30%štrukturálnych fondov. Stále je však mo/Char9Ené zame -
ra/Char9D sa na tieto priority ešte viac, a to najmä v ob -
lasti inovácie a chýbajúcich èlánkov sietí;
–napriek pomalému štartu sa tempo finanènej ab -
sorpcie zvýšilo a zdá sa, /Char9Ee pravidlo „n+2” stimu -
lovalo rýchlejšiu realizáciu programov. Príliš
mechanická aplikácia tohto pravidla však malav niektorých prípadoch zrejme negatívny dopadna kvalitu a inováciu;
– systémy výberu a implementácie projektov sú
hodnotené ako lepšie, ne/Char9E v minulosti, ale ne-pru/Char9Ené byrokratické postupy viedli v niektorýchprípadoch k neefektívnosti;
– modernizáciu administratívy, sèasti stimulovanú
štrukturálnymi fondmi, mu sia dopåòa/Char9D „inteligent-
né” informaèné systémy, ktoré mana/Char9Eérom a ria-diacim pracovníkom umo/Char9Enia intervenciepriebe/Char9Ene vyhodnocova/Char9D a pod¾a potreby podnik -
nú/Char9D kroky k náprave. Monitorovacie systémy
zalo/Char9Eené na rozsiahlom súbore ukazovate¾ov jepotrebné zjednoduši/Char9D a sústredi/Char9D na strategickej -
šie vyu/Char9Eitie informácií;
–stupeò naplnenia cie¾ov je v niektorých progra -
moch relatívne vysoký, najmä v oblasti dopravnej
infraštruktúry.
Aj keï je príliš skoro na to, aby sme urèili dopady za
celé obdobie rokov 2000–2006, v Španielsku saefekt investícií realizovaných v kontexte Rámcapodpory spoloèenstva (štrukturálne fondy plus ná -
rodné verejné výdavky) v rokoch 2000 a/Char9E 2002 od -
haduje na 0,4% HDP (s prognózou 2,4% v roku
2006).
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
167
2090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Výkonnostná rezerva — odmeòovanie
dosiahnutých výsledkov
Výkonnostná rezerva spája nieko¾ko aspektov správ -
nej praxe riadenia, konkrétne finanènú kontrolu, úèin -
nos/Char9D implementácie, monitorovanie a hodnotenie.
Rezerva je nový postup, na základe ktorého sa v sú -
èasnom plánovacom období zadr/Char9Eiavajú 4% zdrojov
štrukturálnych fondov, ktoré budú pridelené najne -
skôr do 31. marca 2004 pod¾a toho, nako¾ko boli spl -
nené ciele vytýèené na zaèiatku v programovej
dokumentácii. Ciele sa týkajú úèinnosti (výstupy a do -
siahnuté výsledky), finanèných otázok a riadenia. Aj
keï jej fungovanie sa ešte musí overi/Char9D v praxi, rezervaje prvým krokom k riadeniu pod¾a cie¾ov a po prvý krátzavádza finanènú motiváciu k správnemu riadeniu,tak/Char9Ee bude jednoznaène v záujme èlenských štátova regiónov zaisti/Char9D ho.
Hoci sa v súvislosti so samotným mechanizmom obja-
vili urèité obavy, konkrétne z jeho nepru/Char9Enosti a kom-plikovanosti, rezerva sústredila pozornos/Char9D na dôle/Char9Eité
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
168Vnímanie štrukturálnej politiky EÚ v
regiónoch
Prípadové štúdie uvádzané v Èasti 3. a zamerané
na prieskum názorov regionálnych úradníkov napolitiky EÚ zis/Char9Dovali tie/Char9E ich názory na fungovanieštrukturálnych fondov. Respondenti sa jednomy -
se¾ne zhodli na pozitívnom dopade fondov v regió -
noch Cie¾a 1, najmä na infraštruktúru a zvláš/Char9D
výrazne v kohéznych krajinách, kde bola konver -
gencia HDP na obyvate¾a k priemeru EÚ význam -
ným cie¾om národnej politiky.
V iných regiónoch Cie¾a 1, ktoré dostávajú menšie
objemy prostriedkov, opýt aní potvrdili (napríklad v
regiónoch Flevoland, Highlands a Islands), /Char9Ee ná -
rok ich regiónu na podporu v rámci Cie¾a 1 viedol aj
národnú regionálnu politiku k tomu, /Char9Ee mu priznalavyššiu prioritu.
V regiónoch Cie¾a 2 prípadové štúdie potvrdzujú,
/Char9Ee na príslušnej regionálnej úrovni je /Char9Da/Char9Eké získa/Char9Dúdaje, ktoré by objasnili vývoj situácie, a tie/Char9E sku-toènos/Char9D, /Char9Ee poskytnuté prostriedky neboli vo všeo-becnosti dostatoèné na to, aby zhoršovaniu stavuzabránili.
Práve v oblastiach Cie¾a 2 sa však èasto akumulu-
je väèšina problémov regiónu, v ktorom sa nachá-dzajú, èi u/Char9E ide o demografické trendy, stupeòvzdelania, reštrukturalizáciu tradièných priemysel -
ných odvetví, nezamestnanos/Char9D, /Char9Eivotné prostre -
die, atd. Investície do podnikania sa zvyèajne
koncentrujú v iných èastiach regiónu alebo v su -
sedných regiónoch a poskytovanie podpory zostá -
va len na štrukturálnych fondoch.
V mnohých prípadoch sa dôraz kládol skôr na kva -
litatívny ne/Char9E na kvantitatív ny úèinok štrukturálnych
fondov, hlavne v regiónoch s relatívne nízkymi príj -
mami zo štrukturálnych fondov, èi u/Char9E vo vz/Char9Dahu k
HDP, investíciám alebo národnému rozpoètu. Naj -
èastejšie uvádzaným prínosom zavedenia prístu -
pu z úrovne spoloèenstva bolo v týchto prípadoch
partnerstvo a tie/Char9E plánov anie a sledovanie integro -
vanej stratégie na regionálnej úrovni. Prevládal
názor, /Char9Ee sa tým posilnila inštitucionálna kapacitaa rozvinuli najmä odborné skúsenosti a znalostiNiektoré predbe/Char9Ené výsledky za obdobie
rokov 2000-2002 v španielskych regiónochCie¾a 1
–Lepšia dostupnos/Char9D: vybudovalo alebo skvalitnilo
sa 476 km ciest alebo dia¾nic a 173 km /Char9Eelezniè -
ných tratí; vybudovalo sa 810 km rozvodných
energetických sietí; postavilo sa 250 km plynovo -
du;
–podpora výrobnej sféry: podporu získalo 4600 ma -
lých a stredných podnikov s odhadovaným páko -
vým efektom na investície vo výške pribli/Char9Ene 12,2
miliardy eur;
–rozvoj znalostnej spoloènosti: podporu získalo 1
503 výskumných stredísk a 48 199 výskumnýchpracovníkov; zaviedlo sa 26 864 liniek ADSL;
–¾udské zdroje: podporu z ESF získalo pribli/Char9Ene 7
miliónov osôb, z ktorých 57% absolvovalo odbor -
nú prípravu.
2100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
aspekty výkonnosti, akými sú absorpcia finanèných
prostriedkov a kvalita údajov pou/Char9Eívaných pri monito -
rovaní. Bol však vyslovený aj názor, /Char9Ee dôraz na ab -
sorpciu finanèných prostriedkov mô/Char9Ee vies/Char9D
k preneseniu pozornosti na èerpanie prostriedkov naúkor kvality.
Rozmanitos/Char9D postupov riadeniaAj keï postupy v rámci štrukturálnych fondov boli
oznaèované ako postupy „univerzálnej ve¾kosti”, kto -
rá sadne ka/Char9Edému, výsledky hodnotenia a iné štúdie
odha¾ujú ve¾kú rozmanitos/Char9D pou/Char9Eívaných postupov,ako aj rastúcu schopnos/Char9D orgánov fondy spravova/Char9D.Princípy najlepšej praxe sú zakotvené v nariadeniach
a v ka/Char9Edom plánovacom období sa upresòujú a zdo -
kona¾ujú. Aj ka/Char9Edý èlenský štát prešiel vlastným vývo -
jovým cyklom, v ktorom postupne zvyšoval svoju
kapacitu pre úèinnejšiu implementáciu fondov.
Existujú tri hlavné prístupy k správe štrukturálnych
fondov:
–vysoko centralizovaný prístup, ktorý sa týka hlavne
odvetvových programov;
–kombinácia centralizovaných a decentralizovaných
programov;
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
169potrebné na hodnotenie, hlavne vo vz/Char9Dahu k horizon -
tálnym témam, ako rovnos/Char9D príle/Char9Eitostí, udr/Char9Eate¾ný
rozvoj alebo inovácia.
S výnimkou regiónov s vysokým stupòom autonómie
sa vo všeobecnosti nezdá, /Char9Ee by aplikácia politík spo -
loèenstva bola oficiálne koordinovaná. Prípadnú koor -
dináciu brzdí tie/Char9E nedostatok silnej regionálnej
štruktúry riadenia. Prevláda však takmer jednomyse¾ -
né presvedèenie, /Char9Ee vïaka získaným skúsenostiam je
v súèasnom plánovacom období miera koordinácie vy -
ššia, ne/Char9E v predchádzajúcich.
Výrazne sa ale kritizovalo nezanedbate¾né zvýšenie
nákladov na riadenie, hodnotenie a kontrolu v pláno -
vacom období 2000-2006 (jedna zo štúdii uviedla ná -
rast z 5% na 20% celkových nákladov). Prejavila sa
tie/Char9E rozsiahla nespokojnos/Char9D so zlo/Char9Eitos/Char9Dou postupovriadenia politiky súdr/Char9Enosti, ktorá v ka/Char9Edom novomplánovacom období ešte vzrástla. Na druhej stranespolupráca so sociálnymi partnermi, podnikmi a inýmiorganizáciami bola vo všeobecnosti pova/Char9Eovaná zadôle/Char9Eitý krok vpred a za postup, v ktorom je trebapokraèova/Char9D.
Návrhy Výboru pre regióny na zlepšenie riadenia
štrukturálnych fondov
Výbor pre regióny bol po/Char9Eiadaný, aby na základe širo-
kého prieskumu v orgánoch zodpovedných za spravo -
vanie štrukturálnych fondov v teréne vypracovalsprávu o mo/Char9Enostiach zjednodušenia riadenia politiky
súdr/Char9Enosti po roku 2006. Zistenia boli predmetom dis -
kusie na konferencii v Lipsku v máji 2003 a boli
predlo/Char9Eené Európskej komisii v júli 2003. Odporúèa -
nia Komisie sú nasledovné:
–zvýši/Char9D koherentnos/Char9D a zú/Char9Ei/Char9D koordináciu, ako interne
(medzi jednotlivými fondmi, rozliènými orgánmi Ko -
misie a ministerstvami), tak aj externe (medzi ko -
munitárnymi, národnými a regionálnymi
programami);
–zlepši/Char9D aplikáciu princípov subsidiarity a proporcio -
nality, s prijatím zásady, /Char9Ee regionálne a miestne or -
gány sú vo všeobecnosti najvhodnejšími
subjektami na prijímanie politických rozhodnutí aich úèinné plnenie;
–pokraèova/Char9D v regionálnom prístupe vychádzajúcom
z perspektívy spoloèenstva;
– uchova/Char9D zdroje, preto/Char9Ee politika súdr/Char9Enosti nie je so
zní/Char9Eeným objemom prostriedkov mo/Char9Ená;
– zvýši/Char9D vplyv sektorálnych politík na súdr/Char9Enos/Char9D;– výraznejšie zjednoduši/Char9D postupy a posilni/Char9D spolu-
zodpovednos/Char9D;
–viac zoh¾adni/Char9D význam regionálnej spolupráce ako
prostriedku na dosiahnutie integrácie.
2110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–decentralizovaný prístup, ktorý sa vz/Char9Dahuje na pro -
gramy regionálnejšieho charakteru.
Systémy sa s postupom èasu vyvíjali, èasto smerom
od centralizovaného prístupu cez kombináciu prístu -
pov a/Char9E k preva/Char9Ene decentralizovanému prístupu. Vý -
sledky hodnotení naznaèujú, /Char9Ee èisto centralizovaný
alebo decentralizovaný prístup je efektívnejší, hocidecentralizovaný je èasto úèinnejší, preto/Char9Eeumo/Char9Eòuje lepšie reagova/Char9D na regionálne potreby.
Centralizovaný prístup je zvyèajne efektívny vïaka
rýchlejšiemu rozhodovaniu a väèšej pru/Char9Enosti, alekeï/Char9Ee býva menej vnímavý voèi regionálnych potre -
bám, má tendenciu vyu/Char9Eíva/Char9D tradiènejšie postupy, kto -
ré bránia inovácii. Zatia¾ èo v prvom plánovacom
období vyu/Char9Eívala väèšina kohéznych krajín a ju/Char9Ené re -
gióny Talianska centralizované systémy, v neskor -
ších obdobiach sa prejavuje väèšia decentralizácia, aj
keï v Portugalsku menej výrazne ne/Char9E v iných kraji-nách, prièom Taliansko, Španielsko a Grécko zaèalis decentralizáciou v období rokov 1994–1999 a Írskov rokoch 2000 a/Char9E 2006.
Mimo uvedených štátov vyu/Char9Eívajú regióny Cie¾a 1 vo
východnom Nemecku a v iných krajinách decentrali-zované systémy, ktoré fungujú úèinne napriek svojejobèasnej nároènosti.
V regiónoch Cie¾a 2 je riadenie štrukturálnych fondov
všeobecne decentralizované. Dokonca aj v tradiènecentralizovaných krajinách, akými sú Francúzsko aSpojené krá¾ovstvo, sa rozhodovacie právomoci a ad -
ministratívna autonómia èoraz èastejšie prenášajú na
regióny Cie¾a 2. Celkovo sa programy Cie¾a 2 stáleèastejšie integrujú do štruktúr regionálnej politiky.
Rozšírenie a politika súdr/Char9Enosti:nadchádzajúce výzvy
Podpora štrukturálnych fondov bude ma/Char9D pre novéèlenské štáty k¾úèový význam pri posilòovaní ich eko -
nomickej konkurencieschopnosti a dobiehaní ostat -
ných krajín EÚ v úrovni HDP na obyvate¾a. Ni/Char9Ešieskúmame doterajšie skúsenosti s rôznymi predvstu -
povými fondmi a vyvodzujeme niektoré ponauèenia
z jednaní o Národných plánoch rozvoja a o progra -
moch implementácie štrukturálnych fondov v období
rokov 2004–2006.
Skúsenosti s predvstupovými fondmi
V období rokov 2000–2006 EÚ pristupujúcim kraji -
nám poskytne finanènú podporu vo výške pribli/Char9Ene 3
miliardy eur roène. Podpora pochádza z troch rôznychzdrojov: ISPA (Nástroj štrukturálnych politík prepredvstupovú pomoc), ktorý financuje projekty v ob -
lasti dopravy a /Char9Eivotného prostredia; SAPARD (Špeci -
álny predvstupový program pre po¾nohospodárstvo a
rozvoj vidieka), ktorého úèel je zrejmý z názvu, aPHARE, ktorý financuje posilòovanie administratívneja inštitucionálnej kapacity v rámci príprav na vstup.
Predvstupová pomoc bola èiastoène zamýš¾aná ako
cvièenie, vïaka ktorému sa mali jednotlivé krajinynauèi/Char9D efektívne vyu/Char9Eíva/Char9D finanèné prostriedky pred-tým, ne/Char9E budú po vstupe dostáva/Char9D omnoho vyššieèiastky. Preto sa od nich oèakávalo, /Char9Ee vytvoria inšti-tucionálne mechanizmy, ktoré budú najlepšie odrá/Char9Ea/Char9Dmiestne podmienky a potreby a zároveò spåòa/Char9D normyEÚ týkajúce sa spravovania verejných fondov.
PHAREProgram PHARE sa od roku 2000 sústredil na pomoc
pristupujúcim krajinám pri príprave na vstup a jehorozpoèet sa zvýšil na 1,6 miliardy eur roène, so zame -
raním na tri hlavné priority:
–budovanie inštitúcií (30%),
–investície do regulaènej infraštruktúry potrebnej na
zaruèenie zhody s acquis communautaire (35%),
–podpora ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti (35%).
Po vstupe do EÚ v máji 2004 bude 10 nových èlen -
ských štátov dostáva/Char9D pomoc z prostriedkov PHARE
ešte najmenej tri roky, zatia¾ èo v Bulharsku a
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
170
2120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rumunsku by program mohol pokraèova/Char9D aj po tomto
termíne.
ISPAISPA zhruba zodpovedá Kohéznemu fondu a podpo -
ruje investície do dopravných systémov a ekologickej
infraštruktúry, ktoré boli celé desa/Char9Droèia pred zaèiat -
kom transformácie zanedbávané a nevyhovujú potre -
bám moderného hospodárstva. Pokia¾ ide o dopravu,
prioritou sú hlavné dopravné trasy, definované v štúdiinazvanej Odhad potrieb dopravnej infraštruktúry(Transport Infrastructure Needs Assessment, TINA),ktoré spájajú pristupujúce krajiny so súèasnými èlen -
skými štátmi. Pomoc na zlepšenie /Char9Eivotného prostre -
dia sa zameriava na zásobovanie vodou, èistenie
odpadových vôd a likvidáciu tuhého odpadu.
Podpora v celkovej výške tesne nad 1 miliardu eur
roène sa poskytuje iba na projekty s rozpoètom nad 5miliónov eur. V rokoch 2000 a 2001, prvých dvoch ro-koch implementácie, bolo vyvinuté ve¾ké úsilie na prí-pravu projektov spåòajúcich kritériá nárokovate¾nostia na vytvorenie administratívnych štruktúr potrebnýchpre implementáciu. Do konca roku 2002 Komisiaschválila 249 projektov s finanèným prís¾ubom z ISPAv objeme 3,2 miliárd eur, ktoré boli rozdelené rovno-merne medzi dopravu a /Char9Eivotné prostredie, a v rámcidopravy medzi pozemné komunikácie a /Char9Eeleznice,prièom väèšina projektov bola zameraná na renová -
ciu a modernizáciu jestvujúcej infraštruktúry.
Predvstupové krajiny èoraz èastejšie vyberali projekty
v súlade s národnými stratégiami pre dopravu a /Char9Eivot -
né prostredie, aby obmedzené prostriedky, ktoré sú
k dispozícii, vyu/Char9Eili èo najlepšie.
Fond ISPA prispel tie/Char9E k budovaniu know-how a ad -
ministratívnej kapacity pro stredníctvom technickej
pomoci pri odbornej príprave zameranej na postu -
py obstarávania, finanèné riadenie, prípravu pro -
jektov, prípravu techni ckej dokumentácie, analýzu
nákladov a výnosov a vyu/Char9Eívanie Rozšíreného de -
centralizovaného implem entaèného systému Ko -
misie (EDIS).SAPARD
SAPARD vyèleòuje 500 miliónov eur roène na pomoc
pristupujúcim krajinám pri implementácii acquis com -
munautaire vo vz/Char9Dahu ku CAP a na reštrukturalizáciu
po¾nohospodárstva a vidieckych oblastí. Podpora jezalo/Char9Eená na plánoch rozvoja, ktoré tieto krajiny vypra -
covali a ktoré obsahujú menší poèet opatrení, naprí -
klad na zdokonalenie systémov zabezpeèovania
kvality, vykonávanie veterinárnej a fytosanitárnej kon -
troly alebo zriaïovanie pozemkových registrov a
zdru/Char9Eení výrobcov. Rozdelenie podpory medzi jed -
notlivé opatrenia je v rôznych krajinách rôzne, avšak
jej ve¾ká èas/Char9D sa vyu/Char9Eíva na investície do spracováva -
nia a odbytu (26% celkovej sumy) a do po¾nohospo -
dárskych podnikov a vidieckej infraštruktúry (ïalších
pribli/Char9Ene 20%).
Napriek pomalej implementácii
17mal SAPARD na
pristupujúce krajiny pozitívny vplyv v tom zmysle, /Char9Eeich stimuloval k vytváraniu finanèných štruktúr a kon-trolných systémov podobných štruktúram a systé-mom v súèasných èlenských štátoch, a pomáhal takbudova/Char9D ich administratívnu kapacitu.
Ponauèenie z Národných plánov rozvoja
Výzva transformácie
Pre pristupujúce krajiny je prvé plánovacie obdobie,
kedy budú ma/Char9D nárok /Char9Eiada/Char9D o pomoc zo štrukturál -
nych fondov, relatívne krátke — od roku 2004 do roku
2006. Predstavuje príle/Char9Eitos/Char9D definova/Char9D koherentnústratégiu regionálneho rozvoja a výzvu integrova/Char9Dprincípy štrukturálnej politiky EÚ do rámca svojej ná -
rodnej politiky a vytvori/Char9D vhodné mechanizmy
implementácie.
Bolo dohodnuté, /Char9Ee v tomto prvom krátkom plánova -
com období sa štrukturálna intervencia zameria na
menší poèet prioritných oblastí s cie¾om dosiahnu/Char9Dmaximálny úèinok a zjednoduši/Char9D implementáciu.V štyroch najväèších èlenských štátoch (Po¾sko,Maïarsko, Èeská republika a Slovensko) sa bude po -
moc realizova/Char9D cez Rámec podpory spoloèenstva
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
171
2130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
v kombinácii s operaènými programami a v ostatných
krajinách prostredníctvom Jednotného programové -
ho dokumentu.
Celkový objem pomoci vrátane pomoci z Kohézneho
fondu tesne presahuje 7,3 miliárd eur roène v cenáchroku 1999. K tomu je treba pripoèíta/Char9D spolufinancova -
nie národných vlád, ktoré samotné významné prekro -
èí súèasnú úroveò a bude predstavova/Char9D ïalšiu výzvu
pre verejné rozpoèty, ktoré u/Char9E boli v celom rade krajínza posledné roky obmedzené v dôsledku relatívnenízkeho rastu (tabu¾ka A4.11).
Rodiace sa stratégiePrvoradým cie¾om všetkých pristupujúcich krajín je
dosiahnu/Char9D a udr/Char9Ea/Char9D vysoké tempo hospodárskehorastu v snahe zvýši/Char9D /Char9Eivotnú úroveò a úroveò zamest -
nanosti. Národné plány rozvoja sa v pride¾ovaní po -
moci jednotlivým intervenèným oblastiam znaènelíšia, èo odrá/Char9Ea rozdiely v sociálnych a ekonomickýchpodmienkach a vo vnímaní priorít. Podiel finanènýchprostriedkov vynalo/Char9Eených na infraštruktúru sa tedapohybuje od 19% v Slovinsku po 78% na Cypre, na
oblas/Char9D vzdelávania, odbornej prípravy a ïalších pro-gramov od 14% na Malte po 28% v Slovinsku a na pro-duktívne investície, z ktorých ve¾ká èas/Char9D smerovala domalých a stredných podnikov, od 14% v Èeskej re -
publike po 54% v Slovinsku.
Programové dokumenty vypracované pristupujúcimi
krajinami urèujú a riešia niektoré z hlavných potriebrozvoja, èo je dôle/Char9Eité vzh¾adom na to, /Char9Ee štrukturálnefondy a národné spolufinancovanie budú pravdepodob -
ne spolu predstavova/Char9D asi 25% celkových verejných vý -
davkov na štrukturálne investície. Celkový prístup k ras -
tu definovaný v dokumentoch je v súlade s lisabonskou
stratégiou. V Po¾sku, Maïarsku a v Èeskej republikeboli vypracované operaèné programy pre regionálnyrozvoj, za implementáciu ktorých spoloène zodpoveda -
jú centrálne a regionálne orgány a na ktoré bola vyèle -
nená znaèná èas/Char9D celkového rozpoètu.
Programy väèšiny krajín však aj tak identifikujú ve¾ký
poèet rozlièných intervenèných oblastí a príliš èastoim chýba jasné zameranie a strategická vízia. Skúse -
nosti súèasných èlenských štátov naznaèujú, /Char9Ee ak
nedôjde k náprave, táto skutoènos/Char9D skomplikuje im -
plementáciu programov a zní/Char9Ei ich úèinnos/Char9D a
udr/Char9Eate¾nos/Char9D.
Aby sa po roku 2006 zaruèila vyššia kvalita progra -
mov, je potrebné ïalej rozvíja/Char9D aj samotné analytické
metódy a pou/Char9Eité zdroje informácií. V prípade mno -
hých programov sa interakcia štrukturálnych fondov a
národných politík analyzuje len v obmedzenom rozsa -
hu a integrácia horizontálnych tém, akými sú /Char9Eivotné
prostredie a rovné príle/Char9Eitosti, je nedostatoèná.
Ako podklad pre formuláciu programov slú/Char9Eili vo všet -
kých krajinách hodnotenia ich úèinku ex ante, realizo -
vané väèšinou tímom externých odborníkov. Vyplýva
z nich, /Char9Ee po zoh¾adnení multiplikaèného efektu budeHDP vïaka Rámcu podpory spoloèenstva v Maïar -
sku vyšší pribli/Char9Ene o 4% a v Po¾sku o tesne nad 3% (t.j.HDP bude v koneènom dôsledku o uvedené percentovyšší v porovnaní s HDP, aký by sa dosiahol bez pod-pory) a v roku 2007 sa v Maïarsku predpokladá ná-rast objemu investícií o 8% HDP a v Po¾sku pokles
nezamestnanosti o takmer 2% pracovnej sily.
Výzva implementácieŠtrukturálne fondy vy/Char9Eadujú starostlivú prípravu
v zmysle vybudovania potrebnej administratívnejštruktúry a systému spravovania získaných prostried -
kov. Táto príprava sa zaèala u/Char9E dávnejšie, poèas ro -
kovaní o prístupových zmluvách.
V prípravnej etape dosiahli pristupujúce krajiny vidi -
te¾ný pokrok v zaistení efektívnejšej spolupráce me -
dzi jednotlivými zlo/Char9Ekami správnych orgánov, èím sa
zlepšila koordinácia a úèinnos/Char9D programov. Bolo vyvi -
nuté rozsiahle úsilie na vyškolenie personálu, hlavne
na príslušných ministerstvách a v realizaèných agen -
túrach, prièom k zlepšeniu došlo aj v celom rade regio -
nálnych a miestnych orgánov. Implementácia
štrukturálnych fondov sa však dotkne celého radusprávnych zlo/Char9Eiek v pristupujúcich krajinách, od útva -
rov pre strategické plánovanie v ústredných vládach
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
172
2140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
a/Char9E po miestne orgány zodpovedné za výber konkrét -
nych projektov. Význam otázky administratívnej ka -
pacity sa pravdepodobne nezmenší poèas celého
obdobia rokov 2004–2006 ani neskôr. Ïalšie posilne -
nie tejto kapacity, ktoré bude èiastoène vychádza/Char9D zo
získaných skúseností, bude nevyhnutnou podmien -
kou postupnej decentralizácie pri implementácii pro -
gramov po roku 2006.
Všeobecne mo/Char9Eno zhrnú/Char9D, /Char9Ee programové dokumen -
ty a plánované èinnosti odrá/Char9Eajú prechodný charakter
obdobia rokov 2004–2006 a pripravujú pôdu pre stra -
tégie, pod¾a ktorých sa bude postupova/Char9D v ïalšom
plánovacom období, ako aj štruktúry na ichimplementáciu.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
173
2150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
174Výzvy, pred ktorými stoja pristupujúce krajiny
Je iste lákavé pova/Char9Eova/Char9D pristupujúce krajiny za jed -
notný celok s rovnakými vlastnos/Char9Dami a problémami,
skutoènosti to však zïaleka nezodpovedá. Aj keï súštrukturálne problémy akútne a rozsiahle takmer vša -
de, prièom najmä základná infraštruktúra je z ve¾kej
èasti opotrebovaná, zastaraná alebo neexistuje, po -
vaha a rozsah problémov sa v jednotlivých krajinách a
regiónoch znaène líši. Dôkazom sú rozdiely v HDP naobyvate¾a, ktoré sú medzi jednotlivými krajinami i me -
dzi regiónmi väèšie, ne/Char9E v súèasnej EÚ15. Èo je ešte
dôle/Char9Eitejšie, rozdiely akéhoko¾vek typu sú všeobecneomnoho väèšie, ne/Char9E v súèasných regiónoch Cie¾a 1.To má významné dôsledky pre prípravu štrukturálnejpolitiky. V ka/Char9Edom regióne je potrebné urèi/Char9D hlavné ne -
dostatky, ktoré zni/Char9Eujú konkurencieschopnos/Char9D a odrá -
dzajú priame zahranièné investície, a prioritne sa
venova/Char9D ich riešeniu s cie¾om dosiahnu/Char9D èo najskôr vy -
soké tempo rastu.
Regionálne rozdiely sa navyše postupne skôr prehlbu-
jú, ne/Char9E zmieròujú, preto/Char9Ee rozvoj sa sústreïuje do ve¾-kých miest a ich okolia, najmä hlavných miest, ktoré súcentrom rozvoja nových aktivít, predovšetkým v oblas-ti slu/Char9Eieb. Túto tendenciu posilòuje paralelná koncen-trácia priamych zahranièných investícií do tých istýchlokalít, do ktorých ich lákajú dostupné slu/Char9Eby, vybave-nos/Char9D a kvalifikovaná pracovná sila.
Komunikaèné spojenia sú do znaènej miery nea -
dekvátne vo všetkých krajinách. Rozsah dochádzania
do zamestnania, dokonca aj do hlavných miest, je pre -
to podstatne menší, ne/Char9E v súèasných èlenských štá -
toch (o viac ne/Char9E dve tretiny). Zlepšenie komunikácií
musí by/Char9D jednou z prvoradých priorít, nielen preto, /Char9Eeumo/Char9Enia rozvoj, ale tie/Char9E preto, /Char9Ee vytvoria podmienkyna rozšírenie obchodovania medzi regiónmi a krajina -
mi. Obchod medzi novými èlenskými štátmi v súèas -
nosti naïalej stagnuje napriek tomu, /Char9Ee sú
prirodzenými obchodnými partnermi, a musí savýznamne rozšíri/Char9D, aby bol oporou ich spoloèného ras -
tu. Aj keï plánované rozšírenie transeurópskej do -
pravnej siete bude pre pristupujúce krajiny prínosom,
nové plánované trasy ich majú väèšinou spoji/Char9D skôr sosúèasnými èlenskými štátmi, ne/Char9E medzi sebounavzájom.Preká/Char9Ekou pri dosahovaní rozptýlenejšieho modelu
rastu je relatívne nízka hustota obyvate¾stva v mno -
hých regiónoch a absencia miest primeranej ve¾kosti,
ktoré by mohli priláka/Char9D investície a pôsobi/Char9D ako stredis -
ká hospodárskeho rozvoja. Iba v Po¾sku je viacero ve¾ -
kých miest (s poètom obyvate¾ov nad 250 tisíc), ktoré
by okrem hlavného mesta mohli slú/Char9Ei/Char9D ako póly rastu.V ôsmich zo 41 regiónov úrovne NUTS 2 v novýchèlenských štátoch (5 v Po¾sku, dva na Slovensku a je -
den v Èeskej republike) sa nenachádzajú /Char9Eiadne mes -
tá s poètom obyvate¾ov nad 100 tisíc a väèšina
populácie /Char9Eije v mestách a dedinách s poètom obyva -
te¾ov pod 20 000. Tento model osídlenia v kombinácii
s prevládajúcou štruktúrou hospodárskej aktivitymô/Char9Ee by/Char9D preká/Char9Ekou rozvoja v prípade, /Char9Ee nebudúexistova/Char9D dobré dopravné spojenia medzi mestami,ktoré ¾uïom umo/Char9Enia jednoducho cestova/Char9D z jednéhomesta do druhého a dochádza/Char9D do zamestnania aleboza slu/Char9Ebami a vybavenos/Char9Dou, ktoré budú slú/Char9Ei/Char9D viace-rým malým mestám spoloène.
Zdokonalenie dopravných sietí má pre udr/Char9Eate¾ný
rozvoj zásadný význam, je však potrebné uskutoèni/Char9Dho bez nadmerného narušovani a /Char9Eivotného prostre-
dia, najmä preto, /Char9Ee desa/Char9Droèia zanedbávania škôdspôsobených priemyselnou èinnos/Char9Dou u/Char9E zanechaliodkaz v podobe poškodených oblastí. Vzh¾adom nanedostatok dia¾nic a všeobecne zlý stav pozemnýchkomunikácií musí akáko¾vek politika skvalitnenia do -
pravy zahàòa/Char9D relatívne rozsiahly program budovania
nových ciest a rozšírenia tých, ktoré u/Char9E existujú. Eko -
logické zretele — a zretele pre/Char9Da/Char9Eenia — však zároveò
poukazujú na potrebu posilòova/Char9D /Char9Eelezniènú sie/Char9D vsnahe obmedzi/Char9D únik od /Char9Eelezniènej dopravy k cest -
nej. To predpokladá modernizáciu tratí, elektrifikáciu a
rozšírenie dvojko¾ajných tratí, ako aj zaruèenie intero -
perability medzi krajinami (plnou štandardizáciou roz -
chodov ko¾ají a systémov napájania elektrickou
energiou). Bude to zároveò vy/Char9Eadova/Char9D jasné zoh¾ad -
nenie rozdielnych miestnych podmienok s cie¾om vy -
pracova/Char9D koordinovanú dopravnú politiku — èo
v mnohých súèasných èlenských štátoch chýba — kto -
rá umo/Char9Ení dosiahnu/Char9D ciele rozvoja regiónu pri minima -
lizácii ekologických škôd.
2160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
175Samotné skvalitnenie dopravy však nestaèí. Musí by/Char9D
súèas/Char9Dou koherentnej politiky rozvoja, ktorá prikladánále/Char9Eitú váhu reforme systémov vzdelávania a odbor -
nej prípravy tak, aby zodpovedali potrebám trhu, ktoré
bývajú, podobne ako po/Char9Eiadavky v oblasti dopravy,v jednotlivých regiónoch rôzne a odrá/Char9Eajú štruktúruekonomickej aktivity. Aj keï je úroveò vzdelania zdan -
livo vysoká v tom zmysle, /Char9Ee poèet osôb v produktív -
nom veku so stredoškolským vzdelaním bez maturity
je vyšší, ne/Char9E v EÚ15, programy vzdelávania a odbor -
nej prípravy nepripravujú mladých ¾udí dostatoène na
zamestnanie vo vznikajúcom novom type ekonomiky.Len relatívne malý poèet osôb navyše pokraèuje v štú -
diu na vysokých školách a po nástupe do zamestnania
sú mo/Char9Enosti ïalšieho — celo/Char9Eivotného — vzdelávaniaobmedzené.
Rovnako dôle/Char9Eitá je podpora investícií do výrobnej
sféry, najmä s oh¾adom na rozsiahle zmeny v štruktúreèinnosti, ku ktorým musí dôjs/Char9D a ktoré budú opä/Char9D v rôz -
nych krajinách rôzne, v závislosti na súèasnej sklad-
be. (Na po¾nohospodárstvo pripadá 19% pracovnýchmiest v Litve a Po¾sku, 5% v Èeskej republike; na pod-nikate¾ské a finanèné slu/Char9Eby pripadá v Prahe a Bra-tislave 17% pracovných miest a v niektorých èastiachPo¾ska 3%.) Úèinná organizácia podpory rozvoja pod-nikania je však zlo/Char9Eitá v kontexte, kde je väèšina firiemv rozvíjajúcom sa odvetví slu/Char9Eieb stále ve¾mi malá(pod 10 osôb) a kde slu/Char9Eby podnikate¾om zväèša chý-bajú. Platí to najmä pre regióny, kde sektor slu/Char9Eieb naj -
viac zaostáva a kde je potreba reštrukturalizácie
najakútnejšia.
Významnou súèas/Char9Dou podpory podnikania musí by/Char9D
pomoc pri rozvoji inovaènej kapacity, ako aj poskyto -
vanie poradenských slu/Char9Eieb a finanènej pomoci na
rozvoj podnikania. Ich potreba sa opä/Char9D mení pod¾a re -
giónov a odrá/Char9Ea rozdiely v rozsahu investícií do výsku -
mu a vývoja, existencii výskumných stredísk a v
rozsahu ich prepojenia s miestnymi podnikmi. (Inves -
tície do výskumu a vývoja sa napríklad pohybujú od
1,5% HDP v Slovinsku a takmer 4% v regióne Stred -
ných Èiech v okolí Prahy po menej ne/Char9E 0,5% HDP v Lo -
tyšsku, Bulharsku a Rumunsku a iba asi 0,2% alebo
menej v celom rade regiónov Po¾ska, Maïarska aBulharska.)Zistenie štrukturálnych potrieb je však len prvou eta -
pou formulácie stratégií regionálneho rozvoja. Všetky
problémy sa nedajú rieši/Char9D naraz. Nemenej dôle/Char9Eité jepreto vytvori/Char9D zoznam prioritných oblastí a urèi/Char9D ich po -
radie, aby sa investièné projekty realizovali v záujme
stratégie dlhodobého ekonomického rozvoja, ktorábola v danom regióne zvolená, a s nále/Char9Eitým prihliad -
nutím k ich vzájomnej interakcii s cie¾om maximalizo -
va/Char9D ich úèinok na rast.
K¾úèovou dilemou zodpovedných èinite¾ov vo všet -
kých krajinách, ale zvláš/Char9D vo väèších, je rozhodnutie,
do akej miery by sa štrukturálna pomoc mala sústredi/Char9Dna hlavné centrá rastu, kde bude návratnos/Char9D investíciípravdepodobne najrýchlejšia, a do akej miery by samala rozptýli/Char9D do regiónov na základe potreby. Zatia¾èo posilnenie regiónov, ktoré u/Char9E sú najkonkuren -
cieschopnejšie, mô/Char9Ee by/Char9D najlepšou šancou, ako
v krátkodobej perspektíve dosiahnu/Char9D vysoký rast, po -
skytovanie podpory na základe potrieb mô/Char9Ee s väèšou
pravdepodobnos/Char9Dou zlepši/Char9D vnút ornú súdr/Char9Enos/Char9D a za-
bezpeèi/Char9D vyvá/Char9Eený rozvoj v dlhodobej perspektíve.Vo¾bu komplikuje na jednej strane skutoènos/Char9D, /Char9Ee nato, aby mohli slabšie regióny dlhodobo významne pro-fitova/Char9D z prvej stratégie, budú zrejme potrebova/Char9D mini-málnu úroveò infraštruktúry a iných foriem kapitálu, èoznamená, /Char9Ee ich potreby nie je mo/Char9Ené zanedbáva/Char9D aniv krátkodobej perspektíve. Na druhej strane sa pri roz-hodovaní musia bra/Char9D do úvahy administratívne ob-medzenia, ktoré bránia vkladaniu ve¾kých objemovpomoci do najmenej rozvinutých regiónov.
Druhý argument nemo/Char9Eno prehliada/Char9D. Je treba uzna/Char9D,
/Char9Ee politika regionálneho rozvoja sa realizuje v kontex -
te, v ktorom je rozsah administratívnej kapacity na prí -
pravu politiky a jej riadenie problematický, skúsenosti
a odborné schopnosti na riešenie štrukturálnych prob -
lémov sú neadekvátne a nástroje na koordináciu me -
dzi jednotlivými orgánmi chýbajú. To nevyhnutne
obmedzuje rozsah programov, ktorý je mo/Char9Ené realizo -
va/Char9D. Poskytovanie finanèných prostriedkov na štruktu -
rálne investície preto musí by/Char9D spojené s priebe/Char9Enou
podporou skvalitnenia administratívnej správy v teré -
ne, zaško¾ovania personálu a rozvoja úèinných
prostriedkov na riadenie, koordináciu, monitorovaniea hodnotenie programov, najmä na regionálnej úrovni.
2170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Rozprava o budúcnosti
politiky súdr/Char9Enosti
Rozpravu o budúcnosti politiky súdr/Char9Enosti iniciova -
la Komisia u/Char9E na zaèiatku roka 2001. Do rozpravy
sa zapojilo aj Kolégium komisárov. Predseda Komi -
sie a niektorí z komisárov boli prítomní na rozliè -
ných konferenciách. Kolégium bolo o všetkých
otázkach, ktoré v rozprave zazneli, priebe/Char9Ene infor -
mované prostredníctvom série správ, ktoré v tomto
období prijalo.
31. januára 2001 Komisia prijala Druhú správu o
ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti [COM(2001)24 final]. V správe boli po prvý raz analyzovanévýzvy vyplývajúce z rozšírenia a otvorila sadiskusia o podobe politiky súdr/Char9Enosti po roku 2006.
21. a 22. mája 2001 Komisia usporiadala druhé Eu-
rópske fórum o súdr/Char9Enosti s ve¾kým poètom úèast-níkov (takmer 2000 registrovaných delegátova ïalších 1700 úèastníkov) a s politickou reprezen-táciou na ve¾mi vysokej úrovni.
Na zasadaní Rady pre „všeobecné zále/Char9Eitosti“ dòa
11. júna 2001 Komisia vzala na vedomie obavu vy-jadrenú súèasnými a budúcimi èlenskými štátmi,najmä memorandum o dopadoch rozšírenia naekonomickú a sociálnu súdr/Char9Enos/Char9D predlo/Char9Eené špa -
nielskou delegáciou. Komisia tie/Char9E vyhlásila, /Char9Ee
bude pokraèova/Char9D vo svojej práci a pravidelne podá -
va/Char9D správy Rade. Pripraví Tretiu správu o
súdr/Char9Enosti so zámerom predlo/Char9Ei/Char9D primerané návrhyna politiku súdr/Char9Enosti po roku 2006.
Viaceré èlenské štáty a zástupcovia regiónov,
miest a obcí, ako aj sociálni partneri sa neváhali kdiskutovaným otázkam vyjadri/Char9D. V súlade so záväz -
kom z júna 2001 Komisia prijala dve správy o èin -
nosti v oblasti ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti, a
to 30. januára 2002 [COM(2002) 46 final] a 30. ja -
nuára 2003 [COM(2003) 34 final]. Tieto dokumenty
aktualizovali údaje obsiahnuté v Druhej správe osúdr/Char9Enosti (z januára 2001), najmä údaje o ekono -
mických a sociálnych rozdieloch medzi regiónmi.Komisia usporiadala celý rad diskusných stretnutí,
ktorých sa zúèastnili mnohé subjekty zodpovednéza politiku v tejto oblasti v èlenských štátoch, regió -
noch, mestách i obciach:
–26. a 27. mája 2002 seminár o prioritách Únie pre
regióny, s pribli/Char9Ene 600 úèastníkmi;
–8. a 9. júla 2002 seminár o mestských oblastiach;
–30. septembra 2002 seminár o prioritách v oblasti
zamestnanosti a sociálnej súdr/Char9Enosti;
–9. októbra 2002 stret nutie ministrov zodpoved -
ných za regionálnu politiku, na ktorom sa dospelo
k všeobecnej dohode o zjednodušení implemen -
tácie štrukturálnych fondov v období rokov
2000–2006.
– 17. a 18. októbra 2002 seminár o horských
oblastiach;
– 3. a 4. marca 2003 seminár o riadení štrukturál-
nych fondov v budúcnosti;
– 8. júla 2003 konferenciu pod názvom „Súdr/Char9Enos/Char9D
a ústava: úloha a povinnosti regiónov", ktorej sazúèastnilo vyše 180 výkonných predstavite¾ov re -
giónov a miestnych/regionálnych volených zá -
stupcov z èlenských štátov a pristupujúcich
krajín;
–13. novembra 2003 v Salzburgu konferenciu o bu -
dúcnosti politiky rozvoja vidieka.
Generálne riadite¾stvo Komisie pre regionálnu poli -
tiku nedávno uverejnilo na svojich internetových
stránkach všetky príspevky, ktoré dostalo od inšti -
túcií spoloèenstva, èlenských štátov, nových èlen -
ských štátov, regiónov, mie st a obcí, regionálnych
organizácií, sociálnych partnerov a výskumnýchústavov:
http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/re -
flex_en.htm
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
176
2180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Na tejto adrese je sprístupnených vyše sto príspev -
kov, prevzatých preva/Char9Ene z diskusií, seminárov, roz -
lièných štúdií a z medziministerských podvýborov.
Spolu predstavujú nebývalú kolektívnu snahu o pre -
diskutovanie urèitej oblasti politiky Únie.
Predstavitelia Komisie sa zúèastnili stoviek stretnutí,
konferencií a seminárov, ktoré sa k tejto problematikekonali na rozlièných miestach Únie. Komisia tie/Char9E prija -
la stovky delegácií, s ktorými príslušné otázky
prediskutovala.
Uskutoènili sa tri neformálne stretnutia ministrov zod -
povedných za regionálnu politiku, zorganizované bel -
gickým (Namur, 13. a 14. júla 2001), gréckym
(Chalkidiki, 16. mája 2003) a talianskym predsedníc -
tvom (Rím, 20. októbra 2003). Ïalšie stretnutie mi -
nistrov sa na podnet írskeho predsedníctva uskutoèní
27. a 28. februára 2004.
Plodná debata prebehla aj v Európskom parlamente a
viedla k prijatiu viacerých uznesení o politikesúdr/Char9Enosti, napríklad:
– 7. novembra 2002, uznesenie o správe spravodaj-
kyne Elisabeth Schroedterovej (Strana zelených,Nemecko)
–3. septembra 2003, uznesenie o správe spravodaj -
cu Emmanouila Mastorakisa (Európska socialistic -
ká strana, Grécko) a správe spravodajcu José
Javiera Pomésa Ruiza (Európska ¾udová strana,Španielsko).–Výbor regiónov prijal v dòoch 5. a 6. mája 2003
v Lipsku deklaráciu, v ktorej vyzval európske inštitú -
cie k posilneniu európskej politiky regionálneho
rozvoja. Dòa 2. júla 2003 Výbor prijal tie/Char9E dvedôle/Char9Eité stanoviská k tejto otázke:
–Schneiderovu správu o Druhej správe o èinnosti
v oblasti ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti;
–spoloènú výh¾adovú správu spravodajcov Raffaele
Fitta (Európska ¾udová strana, Taliansko) a Jea -
na-Clauda Van Cauwenbergha (Európska socialis -
tická strana, Belgicko) o gescii a zjednodušení
štrukturálnych fondov po roku 2006.
K rozprave o budúcnosti politiky súdr/Char9Enosti prispel
tie/Char9E Európsky hospodársky a sociálny výbor prijatímstanovísk k dvom Správam o èinnosti a dòa 25. sep -
tembra 2003 prijatím dvoch analytických posudkov
ku:
– správe spravodajcu Paola Barros-Vale o „Partner-
stve pri implementácii štrukturálnych fondov”;
– správe spravodajcu Giorgosa Dassisa o „Prínose
ostatných politík spoloèenstva k ekonomickej a so-ciálnej súdr/Char9Enosti”.
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
1771 Bez Dánska, Luxemburska a Spojeného krá¾ovstva, kde zatia¾ nie sú k dispozícii uspokojivé informácie.
2 Hlavnou formou pomoci EIB pre regionálny rozvoj sú úèelové úvery na rozsiahle projekty alebo programy a neúèelové úvery
finanèným sprostredkovate¾om na menšie programy. Európsky investièný fond (EIF) na rozvoj malých a stredných podnikovinvestuje do rizikových investièných fondov a poskytuje záruky portfólia prostredníctvom skvalitnenia úveru, úverového poisteniaalebo štruktúrovaných transakcií. Úverové aktivity EIB zvyèajne dopåòajú granty zo štrukturálnych fondov s cie¾om maximalizova/Char9Dúèinok rozpoètových zdrojov a zdrojov kapitálového trhu.
3 Tieto štúdie predkladajú celý rad vysvetlení konvergencie a prinášajú rozlièné odhady úèinkov politík súdr/Char9Enosti, ktoré èiastoène
závisia od èasového obdobia, krajín alebo regiónov, alebo od dostupných údajov a technických podmienok aplikovaného modelu.Väèšina z nich volí „be/Char9Ený” spôsob merania regionálnej konvergencie vo vz/Char9Dahu k národnému priemeru alebo priemeru EÚ.
4 Realizované pomocou makroekonomického modelu Hermin, ktorý vznikol na zaèiatku 90-tych rokov a odvtedy sa v širokej miere
pou/Char9Eíva na odhad úèinkov politiky podpory spoloèenstva.
5 Tu definované ako intervencie v kontexte Rámca podpory spoloèenstva (Community Support Framework, CSF), ktorý koordinuje
regionálne aktivity EÚ spolufinancované štrukturálnymi fondm i a z verejných prostriedkov.
6 Zatia¾ èo odhad hrubého poètu vytvorených pracovných miest vychádza z relatívne spo¾ahlivých údajov, odhad èistého poètu
pracovných miest je nevyhnutne neistý kvôli komplikovanému zoh¾adòovaniu efektu nahrádzania. Do urèitej miery je tie/Char9Eproblematické odlíši/Char9D úèinky programov spoloèenstva od úèinkov opatrení národnej politiky, realizovaných v rovnakom èase.
2190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
178Zdroje
Hodnotenie ex post Cie¾a 1 v období rokov 1994–1999, 2003
Hodnotenie ex post programov Cie¾a 2 v období rokov 1994–1999, jún 2003Hodnotenie ex post Iniciatívy spoloèenstva URBAN (1994–1999), august 2003Hodnotenie ex post Iniciatívy spoloèenstva INTERREG II (1994–1999), 2003Efektívnos/Char9D metód implementácie štrukturálnych fondov, 2003Preskúmanie ex post makroekonomických úèinkov CSF /Podporná koncepcia Európskej únie/ (1994–99) na krajiny a regióny Cie¾a 1: Gréc -
ko, Írsko, Portugalsko, Španielsko, východné Nemecko a Severné Írsko, december 2002
Hodnotenie regionálnych ekonomických úèinkov investícií zo štrukturálnych fondov, september 2003Socio-ekonomický dopad intervencií Kohézneho fondu, 1987 (3 diely)Ekonomický dopad intervencií Cie¾a 1 v období rokov 2000–2006, máj 2002Tematické hodnotenie informaènej spoloènosti, október 2002Tematické hodnotenie prínosu štrukturálnych fondov k udr/Char9Eate¾nému rozvoju, december 2002Tematické hodnotenie Paktov teritoriálnej zamestnanosti, október 2002¼udský kapitál v globálnej a znalostnej ekonomike, Angel de La Fuente and Antonio Ciccone, máj 2002Štúdia dopadu politík èlenských štátov na sociálnu a ekonomickú súdr/Char9Enos/Char9D na regionálnej úrovni, London School of Economics, december2003Štúdia o regionálnych faktoroch konkurencieschopnosti, Cambridge Econometrics, november 2003Dopad politík spoloèenstva na sociálnu a ekonomickú súdr/Char9Enos/Char9D, LABOR, október 2003Štúdia potrieb regiónov v oblastiach s nárokom na pomoc zo štrukturálnych fondov v súèasných èlenských a kandidátskych štátoch, Alpha -
metrics, november 2003
Relokácia a európska integrácia. Sú štrukturálne výdavky odôvodnené? K. Midelfart-Knarvik, H. Overman, Economic Policy, október 2002Regionálna politika v Európskej únii, R. Leonardi, 2003.7 Pre programové obdobie 1994 -1999 je kvôli problémom s údajmi obtia/Char9Ene získa/Char9D spo¾ahlivé hodnoty.
8 V plánovacom období rokov 2000-2006 bol v rámci INTERREG IIIB zahájený program MEDOC („Méditerranée occidentale”), ktorý
pokrýva regióny v Portugalsku, Španielsku, Francúzsku, Taliansku a Grécku (od roku 2003), a tie/Char9E Gibraltár, s celkovým príspevkomz ERDF vo výške pribli/Char9Ene 119 miliónov eur. Jeho hlavným cie¾om je stimulova/Char9D spoluprácu medzi týmito regiónmi v štyrochvšeobecných oblastiach (doprava a IKT, ekonomický rozvoj, územné plánovanie a ochrana /Char9Eivotného prostredia), posilni/Char9D vz/Char9Dahys inými štátmi v oblasti Stredozemného mora a zapoji/Char9D ich do realizovaných projektov.
9 Pod¾a prieskumov realizovaných vo vzorke programových oblastí v EÚ malo 68% respondentov dojem, /Char9Ee sa mestské prostredie za
posledných 10 rokov zlepšilo alebo výrazne zlepšilo, a 49% z nich si myslí, /Char9Ee cie¾ové oblasti iniciatívy URBAN sa stali z h¾adiskabývania atraktívnejšími.
10 Na obdobie rokov 2000-2006 je výslovne na politiku mestských oblastí vyèlenených pribli/Char9Ene 16 miliárd eur (asi 14% štrukturálnych
fondov). Z toho vyše 15 miliárd eur sa pride¾uje v rámci hlavných programov Cie¾a 1 a 2, zameraných najmä na obnovu mestskýchcentier. Okrem týchto konkrétnych opatrení sa väèšina programov do znaènej miery realizuje v mestách bez toho, aby boli oznaèenéako špecificky „mestské”. Pokrývajú všetky aspekty rozvoja mesta, vrátane investícií do infraštruktúry, podpory malým a strednýmpodnikom a aktivít sociálnej integrácie.
11 V rokoch 1993-1994 bolo zahájených 6 regionálnych technologických plánov, v roku 1996 to bolo 33 Regionálnych inovaèných
stratégií (RIS) a v roku 1999 nasledovalo 25 RIS+ (implementácia RIS). Vychádzali z metodiky navrhnutej Komisiou. Tridsa/Char9D týchtoprojektov je popísaných a analyzovaných v „Stratégiách regionálnej inovácie v rámci Inovaèných akcií ERDF v rokoch 2000-2002“,Európska komisia, GR pre regionálnu politiku, 2002.
12 V roku 1994 vzniklo 6 regiónov RISI, v roku 1996 nasledovalo 22 pilotných akcií RIS I a v roku 1999 tucet RISI+.
13 Komuniké „o zjednodušení, vyjasnení, koordinácii a pru/Char9Enom spravovaní štrukturálnych politík v rokoch 2000-2006”, C(2003) 1255.14 „Spravovanie štrukturálnych fondov v budúcnosti: ako rozdeli/Char9D zodpovednos/Char9D?”, Brusel, 3.- 4. marca 2003.15 V období rokov 2000-2006 sa po zálohe vo výške 7% preplácajú iba uskutoènené výdavky, zatia¾ èo v predchádzajúcom období mohli
èlenské štáty inkasova/Char9D zálohové platby do urèitého limitu za podmienky, /Char9Ee dolo/Char9Eili vyèerpanie predchádzajúcich záloh.
16 Diskusia na 5. konferencii o hodnotení štrukturálnych fondov, Budapeš/Char9D, 26.-27. júna 2003.17 Poèet projektov, na ktoré boli uzavreté zmluvy s prijímate¾mi, stúpol z 2100 na konci roku 2002 na vyše 4300 na konci apríla 2003.
Rozpoèet EÚ urèený na tieto projekty predstavuje viac ako 80% sumy, ktorú mohli pristupujúce krajiny v prvom roku èerpa/Char9D. Na konciroku 2002 bolo vo forme prís¾ubov koneèným príjemcom rozdelených iba 40% tejto èiastky. Celkový objem platieb dosiahol na koncimája 2003 vyše 201 miliónov eur.
2200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Štatistická príloha k 4. èasti
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti179
2210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
180
A4.1 Rozdelenie štrukturálnych fondov pod¾a cie¾ov a krajín, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EÚ15
Prídely v období 2000-2006 (v mil. eur v cenách roku 1999)
Cie¾ 1 0 0 19229 20961 37744 3254 1315 21935 0 0 261 16124 913 722 5085 127544
degresívna pomoc 625 0 729 0 352 551 1773 187 0 123 0 2905 0 0 1167 8411
Cie¾ 2 368 156 2984 0 2553 5439 0 2145 34 676 578 0 459 354 3989 19735
degresívna pomoc 65 27 525 0 98 612 0 377 6 119 102 0 30 52 706 2718
Cie¾ 3 737 365 4581 0 2140 4540 0 3744 38 1686 528 0 403 720 4568 24050
Iné* 245 274 1748 858 2250 1273 159 1247 15 620 379 733 316 375 1061 11552
Štrukturálne fondy celkom 2038 822 29797 21820 45137 15669 3247 29636 92 3223 1848 19762 2120 2223 16576 194010
Kohézny fond 3060 11160 556 3060 17836
Celkom 2038 822 29797 24880 56297 15669 3803 29636 92 3223 1848 22822 2120 2223 16576 212010
Celkom (% HDP v roku 2000 v cenách 1999) 0,1 0,1 0,2 2,9 1,4 0,2 0,6 0,4 0,1 0,1 0,1 2,9 0,2 0,1 0,2 0,0
Pokryté obyvate¾stvo (% celkového poètu)
Cie¾ 1 0,0 0,0 17,3 100,0 58,5 2,7 26,6 33,6 0,0 0,0 3,4 66,6 21,0 10,6 8,6 22,3
degresívna pomoc 12,6 0,0 1,6 0,0 1,3 1,9 73,4 0,6 0,0 1,8 0,0 33,4 0,0 0,0 3,5 3,4
Cie¾ 2 12,5 10,2 12,6 0,0 22,2 31,3 0,0 12,9 28,3 15,0 24,8 0,0 30,9 13,0 23,4 18,1
Cie¾ 3 87,4 100,0 81,1 0,0 40,2 95,4 0,0 65,8 100,0 98,2 96,6 0,0 79,0 89,4 87,9 74,3
Prídely roène na obyvate¾a (v euro)
Cie¾ 1 : : 194,1 285,8 232,2 282,7 194,7 162,3 : : 135,3 348,2 121,1 104,1 143,0 217,4
degresívna pomoc 69,5 : 80,2 : 95,3 70,7 95,2 80,7 : 63,2 : 125,3 : : 81,9 93,6
Cie¾ 2 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4
Cie¾ 3 11,9 9,9 9,8 : 19,2 11,3 : 14,2 13,0 15,8 9,7 : 14,2 12,3 12,6 12,3
* Iniciatívy Spoloèenstva, FIFG (Finanèný nástroj na usmeròovani e rybolovu) mimo Cie¾a 1, Mier
Zdroj: GR REGIO
2220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
181A4.2 Pákový efekt štrukturálnych fondov na verejné a súkromné výdavky v rámci Cie¾a 1, 1994-1999 a
2000-2006
EÚR
1994-1999* 2000-2006
Národné verejné
prostriedky na 1 euro ŠFSúkromné prostriedky
na 1 euro ŠFNárodné verejné
prostriedky na 1 euro ŠFSúkromné prostriedky
na 1 euro ŠF
BE 0,77 1,18 1,02 1,43
DE 0,37 1,53 0,58 0,02
EL 0,52 0,28 0,50 0,48
ES 0,51 : 0,52 0,04
FR 0,54 0,23 0,88 0,33
IE 0,43 0,34 0,76 0,25
IT 1,40 : 0,89 0,45
NL 2,49 1,42 2,15 0,55
AT 1,59 3,79 0,33 1,76
PT 0,42 0,30 0,60 0,46
UK 0,53 0,24 0,85 0,43
EÚ11 celkom 0,62 0,36 0,63 0,29
* pod¾a skutoèných výdavkov v rokoch 1994-2000
ES, IT: v rokoch 1994-1999 národné verejné prostriedky zahàòajú súkromné prostriedkyEÚ11: bez FI, SEZdroj: GR REGIO
A4.3 Úvery EIB, 1989-2002
mld. eur
1989-93 1994-99 2000-02
Celkový objem úverov v EÚ15 70,9 128,9 95,3
Regionálny rozvoj, z èoho 47,2 86,7 59,3
Úèelové úvery 37,8 66,6 40,7
Neúèelové úvery 9,4 20,1 18,6
Roèný priemer, z èoho 9,4 14,4 19,8
Cie¾ 1 5,0 6,8 10,5
Cie¾ 2 3,4 5,5 6,6
Kombinované a iné 1,0 2,1 2,7
Celkový objem úverov v pristupujúcich krajinách, z
èoho1,7 9,3 9,2
Úèelové úvery 1,3 8,4 7,8
Neúèelové úvery 0,4 0,9 1,4
Roèný priemer 0,3 1,6 3,1
Zdroj: EIB a Európska komisia
2230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
182
A4.4 Cie¾ 1: Orientaèné èlenenie štrukturá lnych fondov pod¾a kategórií výdavkov, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EÚ
cel-
komCelkom
pod¾a
kategórie
mil. eur %
Výrobné prostredie 368 0 8041 4587 10693 1298 910 9838 0 57 190 6368 596 457 2500 45903 33,8
Po¾nohospodárstvo 30 0 869 985 1543 244 122 1609 0 1 17 1165 83 72 135 6874 5,1
Lesníctvo 3 0 98 127 884 55 32 249 0 0 5 391 23 6 33 1905 1,4
Rozvoj vidieka 8 0 2343 1099 2328 380 42 1552 0 11 14 773 80 53 205 8892 6,5
Rybolov 2 0 0 293 0 68 99 185 0 6 1 210 6 11 102 984 0,7
Pomoc ve¾kým podnikom 38 0 602 133 1084 80 0 235 0 3 23 123 75 0 157 2553 1,9
Pomoc malým a stredným podnikom a
remeselníkom152 0 2370 953 2368 231 306 2103 0 22 76 2638 201 179 1248 12849 9,5
Cestovný ruch 40 0 235 585 546 152 56 1404 0 8 36 389 8 42 206 3706 2,7
RTD 96 0 1524 410 1940 87 252 2501 0 6 19 678 119 94 412 8138 6,0
¼udské zdroje 190 0 5902 3975 8858 1237 844 4005 0 31 48 3868 259 149 2014 31378 23,1
Politika trhu práce 4 0 1994 766 4162 99 50 1140 0 17 29 397 67 13 493 9231 6,8
Sociálna integrácia 27 0 1218 729 531 206 210 208 0 11 3 673 19 18 384 4237 3,1
Opatrenie na trhu práce v prospech /Char9Eien 0 0 546 345 240 25 10 384 0 1 2 51 19 19 96 1737 1,3
Vzdelávanie a odborná príprava 61 0 935 1411 1248 787 409 1552 0 1 1 2473 65 21 510 9473 7,0
Podnikanie 99 0 1209 724 2678 120 165 722 0 3 12 273 89 77 530 6701 4,9
Infraštruktúra 62 0 5664 11841 18363 1216 1319 7470 0 30 16 8433 44 102 1608 56169 41,3
Doprava 9 0 3102 6497 9128 439 954 3134 0 3 0 3211 11 33 465 26986 19,8
Telekomunikácie a informaèná spoloènos/Char9D 6 0 177 1496 802 94 104 1103 0 7 8 496 11 56 363 4723 3,5
/Char8Eivotné prostredie 43 0 2373 2190 6405 451 218 2721 0 18 4 2429 7 6 569 17433 12,8
Energetika 5 0 11 411 287 43 44 269 0 1 4 469 7 3 109 1663 1,2
Sociálna oblas/Char9D a zdravie 0 0 0 1247 1740 189 0 243 0 3 0 1827 8 4 102 5363 3,9
Iné 5 0 353 559 182 54 15 809 0 3 7 360 14 14 130 2504 1,8
Celkom 625 0 19959 20961 38096 3805 3088 22122 0 123 261 19029 913 722 6252 135955 100,0
Podiel celkového prídelu v rámci Cie¾a 1 (%) 0,5 0,0 14,7 15,4 28,0 2,8 2,3 16,3 0 0,1 0,7 0,2 0,5 4,6 14,0 100,0
Zdroj: GR REGIO
2240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
183A4.5 Výdavky zo štrukturálnych fondov na
dopravu v rámci Cie¾a 1, 2000-2006
% súhrnu
Pozemné komunikácie 33,1
/Char8Eeleznice 29,4
Dia¾nice 16,5
Mestská doprava 6,1
Prístavy 6,1
Multimodálna doprava 3,9
Letiská 2,4
Iné 2,0
Vodné cesty 0,4
Inteligentné dopravné systémy 0,3
Celkom 100,0
Zdroj: GR REGIO
A4.6 Ex post makroekonomické úèinky štrukturálnej politiky 1994-1999: výsledky simulácie HERMIN
% rozdiel v roku 1999 oproti poèiatoènému stavu bez vplyvu politiky
Grécko Španielsko Írsko Portugalsko Vých.
NemeckoSev. Írsko
HDP 2,2 1,4 2,8 4,7 3,9 1,3
Výkon spracovate¾ského priemyslu 3,4 3,7 4,7 10,6 3,2 0,6
Výkon trhových slu/Char9Eieb 2,4 1,2 2,4 4,8 4,4 2,2
Viazané investície* 18,1 9,1 12,1 24,8 7,8 1,2
Produktivita práce* 2,3 2,1 2,2 6,6 1,2 0,5
Zamestnanos/Char9D* 1,0 1,5 4,7 3,7 2,0 0,1
* iba spracovate¾ský sektor
Zdroj: GR REGIO
2250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
184A4.7 Úèinok štrukturálnej politiky na fyzickú infraštruktúru a ¾udský kapitál, 1994-2010: výsledky simulácie
HERMIN
% rozdiel v roku 2010 oproti poèiatoènému stavu bez vplyvu politiky
Roky Grécko Španielsko Írsko Portugalsko Východné
NemeckoSeverné Írsko
Fyzický ¼udský Fyzický ¼udský Fyzický ¼udský Fyzický ¼udský Fyzický ¼udský Fyzický ¼udský
1993 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
1994 1,1 1,0 1,2 0,7 1,1 1,5 3,5 3,8 0,9 0,4 0,1 0,3
1995 2,7 1,9 2,3 1,4 2,3 2,9 6,3 7,2 1,6 0,8 0,2 0,5
1996 3,9 2,7 3,3 2,0 3,3 4,1 8,8 11,0 2,3 1,2 0,4 0,8
1997 4,9 3,5 4,3 2,6 4,3 5,5 11,0 14,2 2,9 1,5 0,5 1,0
1998 6,0 4,1 5,4 3,4 5,1 6,6 13,2 17,4 3,5 1,8 0,6 1,2
1999 7,0 4,8 6,5 4,0 5,8 7,6 15,3 20,5 4,0 2,1 0,7 1,4
2010 4,8 2,8 4,6 2,1 2,5 4,1 8,7 11,5 2,0 1,2 0,6 0,8
Zdroj: GR REGIO
A4.8 Úèinky intervencií v rámci Cie¾a 1 na obchod, 2000-2006
Presakovanie do krajín
EÚ*
(% intervencií Cie¾a 1)Presakovanie do krajín
mimo EÚ*
(% intervencií Cie¾a 1)
Grécko 42,6 3,8
Španielsko 14,7 13,2
Írsko 26,7 11,1
Portugalsko 35,2 6,7
Nové spolkové krajiny 18,9 9,4
Mezzogiorno 17,4 8,6
Celkom 24,3 9,1
* Dovoz ako % výdavkov v rámci štrukturálnych fondov
Zdroj: Eurostat, Tabu¾ky vstupov a výstupov
2260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
185A4.9 Mimo Cie¾ 1: orientaèné èlenenie štruktu rálnych fondov pod¾a kategórií výdavkov, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EÚ
cel-
komCelkom
pod¾a
kategórie
mil. eur %
Výrobné prostredie 451 153 2806 294 2177 3361 70 1605 21 573 770 309 442 414 3469 16913 29,1
Po¾nohospodárstvo 2 902 8 4 53 04 2 31 8 0 0 3 2 61 1 1 2 0 2 4 6 0 , 4
Lesníctvo 28 0 3 3 17 13 1 5 0 0 1 9 3 1 0 83 0,1
Rozvoj vidieka 14 25 317 144 560 443 51 247 2 187 84 182 71 63 211 2601 4,5
Rybolov 30 08 01 8 2 3 0 1 05 1 2 54 6 0 , 1
Pomoc ve¾kým podnikom 41 11 158 3 58 196 0 9 3 7 147 3 10 2 13 662 1,1
Pomoc malým a stredným podnikom a
remeselníkom159 39 1489 50 621 1324 7 867 3 265 265 60 202 222 2884 8456 14,6
Cestovný ruch 103 43 344 30 58 785 1 328 3 92 137 9 40 56 139 2168 3,7
RTD 73 35 467 11 832 511 6 104 10 21 132 15 103 56 219 2594 4,5
Iné 00 00 03 0 02 5 0 0 00 0 0 0 5 3 0 , 1
¼udské zdroje 683 597 5700 206 3280 5831 53 4367 46 2149 710 204 594 902 5641 30963 53,3
Politika trhu práce 165 235 2387 45 1025 1074 7 1429 18 808 264 10 149 193 1269 9075 15,6
Sociálna integrácia 222 142 1145 30 441 1496 14 266 15 745 140 53 81 146 1634 6571 11,3
Opatrenie na trhu práce v prospech /Char9Eien 108 0 581 20 298 342 2 451 2 21 83 19 41 63 366 2398 4,1
Vzdelávanie a odborná príprava 84 54 542 48 216 1545 18 1191 5 505 102 60 136 152 1418 6076 10,5
Podnikanie 105 166 1046 63 1300 1373 11 1030 6 71 121 62 187 349 954 6843 11,8
Infraštruktúra 225 41 998 327 1523 2259 32 1113 24 340 69 203 130 136 779 8198 14,1
Doprava 22 5 191 169 501 593 21 251 1 38 8 73 29 52 82 2037 3,5
Telekomunikácie a informaèná spoloènos/Char9D 94 20 74 40 68 287 3 98 1 58 15 11 32 40 165 1006 1,7
/Char8Eivotné prostredie 73 8 662 68 792 1123 7 696 16 228 29 60 65 35 478 4343 7,5
Energetika 7 4 34 14 32 70 1 28 5 0 11 11 2 4 8 229 0,4
Sociálna oblas/Char9D a zdravie 9 3 15 36 130 72 0 40 0 15 6 46 1 6 45 424 0,7
Iné 21 0 22 0 0 114 0 0 0 0 0 2 0 0 0 159 0,3
Iné 55 32 334 32 61 414 4 429 2 38 38 18 42 49 435 1981 3,4
Celkom 1414 822 9838 858 7041 11864 159 7514 92 3101 1587 733 1208 1501 10324 58055 100,0
Podiel celkového prídelu mimo Cie¾ 1 (%) 2,4 1,4 16,9 1,5 12,1 20,4 0,3 12,9 0,2 5,3 2,7 1,3 2,1 2,6 17,8 100,0
Zdroj: GR REGIO
2270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti4. èas/Char9D — Dopad štrukturálnych politík a ich pridaná hodnota
186A4.10 Prídely zo štrukturálnych fondov na rozvoj vidieka, 2000-2006
EAGGF- Orientaèná sekcia ERDF
mil. eur % súhrnu mil. eur % súhrnu
Po¾nohospodárstvo 6786 39,1 88 6,3
Lesníctvo 1842 10,6 27 1,9
Podpora adaptácie rozvoja vidieckych oblastí 8712 50,2 1276 91,8
z èoho mimo po¾nohospodárstva a lesníctva 2588 14,9 664 47,8
Zdroj: GR REGIO
A4.11 Prídely prís¾ubov zo štrukturálnych fondov v nových èlenských štátoch, 2004-2006*
mil. eur, ceny roku 1999
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK %
súhrnu
Cie¾ 1 0 1286 329 1765 792 554 56 7321 210 921 61,0
Cie¾ 2 25 63 0 0 0 0 0 0 0 33 0,6
Cie¾ 3 (mimo Cie¾a 1) 20 52 0 0 0 0 0 0 0 40 0,5
Finanèný nástroj na
usmeròovanie rybolovu (FIFG)30 00 0 0 0 0 00 0 , 0
Interreg 4 61 9 61 20 14 2 196 21 37 2,0
Equal 2 28 4 27 11 7 1 119 6 20 1,0
Kohézny fond 48 836 276 994 544 461 20 3733 169 510 35,0
Celkom 101 2328 618 2847 1366 1036 79 11369 405 1560 21708
* Èlenenie pod¾a krajín je orientaèné
Zdroj: GR REGIO
A4.12 Orientaèné èlenenie prídelov prís¾ubov zo štrukturálnych fondov v nových èlenských štátoch,
2004-2006
% súhrnu
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK
Základná infraštruktúra 16,9 37,2 16,4 39,4 32,6 14,1 40,5
Konkurencieschopnos/Char9D/Priemysel a
podnikanie17,9 19,7 21,5 25,3 25,0 60,0 15,2 57,5 14,5
Rozvoj ¾udských zdrojov 21,9 20,5 28,2 18,3 21,2 17,0 17,8 31,9 27,2
Po¾nohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybolov 67,5 12,0 18,7 15,9 15,3 18,5 11,0 16,7 9,9 17,7
Regionálny rozvoj 31,2 18,0 10,0 35,9
O/Char9Eivenie miest 30,0
Iné* 2,5 3,9 1,7 2,7 2,0 0,3 0,8
Celkom 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* vrátane technickej pomoci
Zdroj: GR REGIO
2280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Hlavné regionálne ukazovatele
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti187
2290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
188Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiEÚ15 379604 117,0 2,5 100,0 100,0 109,7 4,0 28,2 67,7 153,6 64,2 55,6 72,9
N10 74745 101,7 4,8 46,1 45,5 50,5 13,2 32,1 54,7 6,9 55,9 50,1 61,9
EÚ25 454349 114,2 2,6 91,1 91,0 100,0 5,4 28,8 65,8 128,6 62,8 54,6 71,1
N12 105066 96,9 4,2 39,9 39,3 43,8 18,5 31,6 50,0 5,3 55,9 50,3 61,6
EÚ27 484670 112,0 2,6 87,0 86,8 95,4 7,0 28,9 64,1 120,5 62,4 54,4 70,4
Belgique-België 10281 336,9 2,4 106,9 106,4 117,3 1,7 25,4 72,9 151,5 59,9 51,4 68,2
Reg. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew. 971 6015,5 2,6 217,3 217,8 238,5 0,1 13,1 86,9 161,4 54,5 48,2 61,0
Vlaams Gewest 5960 441,0 2,5 105,5 104,9 115,8 1,8 28,1 70,2 163,2 63,5 55,1 71,6
Antwerpen 1648 574,8 2,1 123,8 123,9 135,9 1,2 29,7 69,2 190,8 61,6 52,4 70,5
Limburg 796 328,8 2,3 89,9 89,4 98,7 1,6 32,9 65,5 84,8 61,1 51,3 70,5
Oost-Vlaanderen 1365 457,5 2,2 92,5 91,8 101,5 1,8 28,2 70,0 140,0 64,3 56,3 72,1
Vlaams Brabant 1020 484,3 3,7 112,5 110,5 123,4 1,6 18,4 80,0 259,7 66,5 59,6 73,3
West-Vlaanderen 1131 360,7 2,5 99,4 98,7 109,1 3,0 31,3 65,8 119,1 64,4 56,5 72,1
Région Wallonne 3351 198,9 1,9 77,3 77,1 84,9 2,1 23,5 74,4 79,5 54,8 45,6 64,1
Brabant Wallon 353 324,0 4,3 103,1 100,8 113,1 1,7 18,9 79,4 460,1 59,5 50,9 68,3
Hainaut 1280 338,0 1,4 69,1 69,1 75,9 1,7 25,4 72,9 65,8 52,0 42,6 61,5
Liège 1022 264,5 1,4 80,3 80,5 88,1 1,8 25,0 73,3 112,4 54,7 45,4 63,9
Luxembourg 250 56,2 1,7 74,8 75,9 82,1 4,6 22,4 73,0 116,8 60,5 50,2 70,4
Namur 447 121,8 2,5 75,2 74,8 82,5 2,2 20,0 77,8 85,2 56,4 47,5 65,2
Danmark 5357 124,3 2,5 115,3 115,8 126,5 3,3 24,2 72,5 192,9 75,9 71,7 80,0
Deutschland 82339 230,6 1,6 100,4 102,0 110,2 2,5 32,4 65,2 296,2 65,4 58,8 71,8
Baden-Württemberg 10561 295,4 2,2 114,0 115,9 125,2 2,1 39,9 58,0 536,7 69,9 62,8 76,8
Stuttgart 3950 374,1 2,4 125,6 127,1 137,8 2,1 41,7 56,2 655,8 70,7 63,2 78,0
Karlsruhe 2692 389,1 1,8 115,9 118,1 127,1 1,1 36,5 62,4 464,8 68,1 61,6 74,6
Freiburg 2146 229,4 2,3 99,4 100,9 109,1 2,7 39,2 58,1 475,0 69,6 62,7 76,5
Tübingen 1772 198,7 2,0 103,3 105,5 113,4 2,6 42,0 55,4 455,6 71,2 64,1 78,1
Bayern 12280 174,1 2,5 117,3 118,8 128,7 3,3 35,3 61,3 480,1 70,7 63,4 77,9
Oberbayern 4112 234,6 3,6 147,9 148,7 162,3 3,1 30,6 66,3 781,6 72,3 65,0 79,5
Niederbayern 1181 114,3 1,9 93,7 94,6 102,8 4,0 38,8 57,2 181,3 71,2 63,8 78,4
Oberpfalz 1082 111,7 2,5 100,0 102,6 109,8 5,0 38,9 56,1 376,3 69,2 61,5 76,7
Oberfranken 1113 154,0 1,1 96,7 98,6 106,2 3,0 42,0 55,0 241,6 69,2 64,2 74,1
Mittelfranken 1694 233,8 2,2 117,7 119,6 129,2 2,3 34,8 63,0 486,7 68,6 61,5 75,7
Unterfranken 1338 156,9 1,9 97,2 98,8 106,6 2,9 37,8 59,3 330,5 69,4 60,5 78,1
Schwaben 1760 176,1 1,4 100,2 103,2 109,9 3,9 37,2 58,9 309,0 71,5 64,1 78,7
Berlin 3386 3798,0 -1,0 89,9 92,5 98,6 0,6 19,3 80,1 193,0 60,1 57,6 62,6
Brandenburg 2597 88,1 2,2 67,0 68,3 73,5 4,2 28,4 67,4 72,7 61,9 58,8 64,9
Brandenburg - Nordost 1177 76,0 2,3 62,4 63,6 68,4
Brandenburg - Südwest 1420 101,6 2,2 70,9 72,1 77,8
Bremen 660 1633,6 1,5 135,7 136,5 149,0 1,1 25,2 73,7 92,4 60,7 55,0 66,5
Hamburg 1721 2278,6 1,8 170,7 173,3 187,3 0,9 20,5 78,5 203,5 64,9 60,2 69,6
Hessen 6073 287,6 2,0 123,6 125,2 135,7 1,6 30,3 68,1 362,9 67,5 61,0 73,8
Darmstadt 3742 502,7 2,2 142,3 143,9 156,1 1,4 28,9 69,8 477,1 68,5 61,9 74,9
Gießen 1064 197,7 1,8 91,1 92,0 100,0 2,0 32,9 65,1 259,5 66,4 59,8 73,0
Kassel 1267 152,8 1,4 95,9 98,1 105,2 2,2 32,7 65,1 115,5 65,4 59,4 71,2
Mecklenburg-Vorpommern 1768 76,3 1,2 65,9 67,3 72,3 7,4 25,8 66,8 39,7 58,9 55,8 61,9
Niedersachsen 7940 166,7 1,6 90,7 92,3 99,6 3,4 30,9 65,7 202,5 64,6 57,0 72,0
Braunschweig 1667 205,9 2,2 99,1 100,7 108,7 2,1 36,4 61,5 337,4 63,1 55,1 70,9
Hannover 2161 238,9 0,6 97,6 100,8 107,1 2,3 28,5 69,2 233,6 64,9 58,9 70,9
2300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:43Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
189Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký8,9 7,8 40,2 8,8 15,2 16,8 66,9 16,3 35,4 42,9 21,8 EÚ15
: 14,9 54,5 15,6 32,4 18,3 68,7 12,9 18,9 66,3 14,8 N10
: 9,0 44,3 10,0 18,1 17,1 67,2 15,7 32,6 46,7 20,6 EÚ25
: 13,7 55,5 14,0 30,6 18,2 68,6 13,2 21,8 64,0 14,2 N12
: 9,1 45,4 10,0 18,6 17,1 67,3 15,6 32,4 47,5 20,1 EÚ27
6,9 7,5 48,8 8,6 17,7 17,6 65,6 16,8 39,2 32,6 28,1 Belgique-België
9,3 14,5 55,1 14,4 32,9 17,8 65,4 16,8 36,8 25,9 37,3 Rég. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew.
4,9 4,9 35,2 5,7 11,6 17,1 66,2 16,7 37,9 34,3 27,9 Vlaams Gewest
5,7 5,5 44,0 6,2 10,8 17,2 65,9 16,9 37,4 35,3 27,4 Antwerpen
7,1 5,3 32,5 6,7 13,2 17,4 68,8 13,8 42,4 33,4 24,2 Limburg
4,7 5,5 31,8 6,2 14,5 16,6 66,3 17,1 39,0 33,1 27,9 Oost-Vlaanderen
3,8 4,0 31,0 4,5 10,4 17,1 66,1 16,8 31,5 33,9 34,6 Vlaams Brabant
3,8 3,8 29,8 5,0 9,0 17,0 64,9 18,1 39,9 35,2 25,0 West-Vlaanderen
9,8 10,5 58,6 12,6 26,5 18,6 64,6 16,8 42,5 31,7 25,8 Région Wallonne
5,8 7,0 40,5 8,4 20,7 19,7 65,6 14,7 26,6 31,8 41,5 Brabant Wallon
12,1 12,6 63,6 15,1 32,5 18,2 64,6 17,3 46,1 32,4 21,5 Hainaut
10,0 10,8 58,1 12,6 22,0 18,1 64,6 17,2 44,6 29,4 25,9 Li ège
5,2 6,5 38,3 8,7 18,7 20,4 63,4 16,2 42,9 31,0 26,1 Luxembourg
8,8 9,4 61,0 11,6 27,4 19,0 64,7 16,3 39,4 35,3 25,2 Namur
8,3 4,6 19,1 5,0 7,4 18,4 66,8 14,8 19,4 52,6 28,0 Danmark
6,3 9,4 47,9 9,1 10,7 15,7 68,1 16,3 17,0 60,7 22,3 Deutschland
2,7 4,7 37,5 4,6 6,0 16,8 67,7 15,5 20,6 55,6 23,8 Baden-Württemberg
2,5 4,5 38,3 4,3 5,9 16,8 68,0 15,3 21,0 55,2 23,8 Stuttgart
3,0 5,4 37,5 4,8 7,5 15,9 68,1 16,0 19,3 56,7 24,0 Karlsruhe
2,8 4,5 40,7 4,4 5,9 17,1 67,0 15,9 20,2 57,5 22,4 Freiburg
2,5 4,5 31,7 4,9 4,6 18,0 67,2 14,8 22,1 52,7 25,2 Tübingen
2,8 5,0 37,3 5,0 5,7 16,4 67,6 16,0 19,4 59,4 21,3 Bayern
2,3 3,8 31,0 3,8 3,9 15,7 69,0 15,4 17,2 56,6 26,2 Oberbayern
3,1 5,1 38,4 4,8 7,2 17,1 67,0 15,9 20,4 62,6 16,9 Niederbayern
3,7 5,5 39,7 5,5 6,1 17,2 67,0 15,9 20,7 63,9 15,5 Oberpfalz
3,4 7,8 40,3 7,8 8,3 16,1 66,4 17,4 22,3 60,3 17,4 Oberfranken
3,1 6,1 43,6 6,0 6,5 16,0 67,7 16,4 21,0 56,9 22,0 Mittelfranken
3,0 5,7 41,6 6,0 6,8 17,1 66,8 16,1 19,0 61,9 19,1 Unterfranken
2,5 4,4 31,8 4,5 5,0 17,5 66,5 16,1 19,9 61,1 19,0 Schwaben
9,9 18,7 50,8 15,9 24,7 13,8 72,1 14,2 16,0 53,6 30,4 Berlin
13,8 20,4 53,8 21,3 20,7 14,1 71,1 14,9 6,4 65,6 28,0 Brandenburg
Brandenburg - Nordost
Brandenburg - Südwest
7,1 11,2 46,6 8,7 19,3 14,0 67,9 18,1 21,9 59,9 18,1 Bremen
5,2 9,0 44,4 7,8 10,9 13,5 69,8 16,7 19,8 57,0 23,2 Hamburg
3,5 6,3 45,1 5,6 8,5 15,5 68,3 16,2 18,2 58,7 23,2 Hessen
3,0 6,0 46,0 5,4 7,9 15,1 69,3 15,7 18,9 56,0 25,1 Darmstadt
4,1 5,9 36,5 5,0 8,0 16,4 67,4 16,2 17,9 61,5 20,6 Gießen
4,6 7,9 48,3 6,8 10,4 16,0 66,1 17,8 16,1 64,6 19,3 Kassel
17,6 23,6 52,2 23,7 18,0 14,5 71,0 14,5 10,5 62,5 27,0 Mecklenburg-Vorpommern
5,0 7,9 51,1 6,9 10,3 16,6 66,8 16,6 17,1 64,0 18,9 Niedersachsen
5,9 10,0 59,9 9,8 11,3 15,5 66,8 17,7 17,8 63,5 18,7 Braunschweig
4,8 8,0 49,5 6,4 10,4 15,4 67,1 17,5 16,0 64,9 19,2 Hannover
2310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:43Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
190Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiLüneburg 1677 108,2 1,3 75,2 76,6 82,5 4,0 28,2 67,7 165,4 66,4 58,5 74,2
Weser-Ems 2434 162,7 2,2 89,6 89,8 98,3 4,8 31,3 63,9 106,8 64,0 55,5 72,3
Nordrhein-Westfalen 18027 529,0 1,2 101,5 103,3 111,3 1,4 32,8 65,8 284,3 63,2 55,0 71,5
Düsseldorf 5254 993,2 1,5 114,2 115,1 125,3 1,4 31,4 67,2 338,9 63,4 55,1 71,9
Köln 4295 583,2 1,1 107,3 110,3 117,8 1,0 29,2 69,8 361,5 63,4 54,8 72,1
Münster 2615 378,7 0,9 82,6 84,4 90,7 2,0 32,7 65,4 200,2 62,9 54,4 71,4
Detmold 2059 315,9 1,4 97,6 99,8 107,2 1,9 38,0 60,2 231,5 65,5 58,0 73,1
Arnsberg 3804 475,3 1,0 92,2 94,0 101,2 1,2 36,1 62,8 208,6 61,7 53,7 69,7
Rheinland-Pfalz 4041 203,6 1,3 90,0 91,7 98,7 2,5 32,5 65,0 315,7 67,0 58,8 75,0
Koblenz 1522 188,5 1,2 84,0 85,8 92,1 2,1 32,8 65,1 189,2 67,2 58,4 75,8
Trier 512 104,1 1,1 80,9 82,0 88,7 3,2 28,6 68,2 91,9 66,5 58,8 73,7
Rheinhessen-Pfalz 2007 292,9 1,3 96,8 98,6 106,2 2,7 33,2 64,1 468,4 67,0 59,0 74,8
Saarland 1067 415,3 0,8 92,7 93,7 101,7 1,4 33,0 65,6 153,5 61,9 53,5 70,1
Sachsen 4405 239,2 1,0 67,3 68,1 73,9 2,4 32,8 64,9 99,4 61,0 57,8 64,0
Chemnitz 1612 264,5 1,3 63,9 64,5 70,1 2,3 38,1 59,6 57,6 61,1 56,7 65,5
Dresden 1704 214,9 1,3 68,4 68,9 75,1 2,6 31,0 66,4 173,1 61,3 59,0 63,5
Leipzig 1088 248,1 0,3 70,6 72,0 77,4 2,1 27,7 70,2 45,7 60,1 57,6 62,6
Sachsen-Anhalt 2598 127,1 1,6 65,3 65,9 71,7 4,0 31,0 65,0 47,8 59,5 56,2 62,7
Dessau 539 125,8 0,8 60,1 60,5 66,0 3,3 33,8 62,9 28,0 57,6 54,2 60,9
Halle 858 193,6 1,4 68,3 68,8 74,9 3,0 31,5 65,5 63,1 56,9 53,6 60,1
Magdeburg 1202 102,4 2,1 65,6 66,3 72,0 4,9 29,5 65,7 45,8 62,2 58,9 65,5
Schleswig-Holstein 2796 177,4 1,3 92,1 94,2 101,1 4,0 23,5 72,5 147,6 65,8 59,1 72,4
Thüringen 2421 149,7 2,1 66,2 66,9 72,6 3,1 35,1 61,9 88,2 62,5 58,3 66,6
Ellada 10938 83,1 3,5 67,1 66,3 73,7 16,1 22,5 61,5 7,3 56,7 42,5 71,4
Voreia Ellada 3516 62,3 3,8 63,4 63,1 69,6 22,8 23,4 53,8 4,8 55,2 40,5 70,8
Anatoliki Makedonia, Thraki 600 42,3 2,9 53,4 52,9 58,6 35,5 20,0 44,5 0,6 58,6 46,6 71,4
Kentriki Makedonia 1881 100,0 4,2 67,1 66,5 73,6 16,2 24,9 58,9 8,3 54,2 39,3 70,1
Dytiki Makedonia 294 31,1 3,5 68,7 68,1 75,4 20,4 33,5 46,1 1,1 53,6 39,0 68,4
Thessalia 741 52,8 3,4 60,2 60,5 66,1 29,7 18,8 51,5 0,9 55,9 38,9 72,8
Kentriki Ellada 2425 45,0 3,2 66,0 62,8 72,4 30,3 19,7 50,0 2,4 57,7 42,2 73,2
Ipeiros 336 36,5 5,0 54,0 50,6 59,3 25,8 21,1 53,1 0,4 56,1 41,0 71,9
Ionia Nisia 210 91,1 4,6 59,9 58,9 65,8 23,2 12,5 64,4 0,0 57,7 43,6 72,3
Dytiki Ellada 723 63,7 2,3 52,7 51,7 57,8 32,8 17,0 50,2 5,5 55,0 38,9 71,6
Sterea Ellada 558 35,9 2,1 94,9 86,7 104,2 24,8 29,9 45,3 0,5 55,7 38,4 72,4
Peloponnisos 598 38,6 4,3 63,9 61,2 70,2 36,5 15,7 47,8 2,8 63,5 50,1 76,7
Attiki 3904 1025,1 3,4 71,2 71,3 78,1 1,2 24,5 74,3 14,0 57,0 44,1 70,7
Nisia Aigaiou, Kriti 1094 62,7 4,1 67,2 67,2 73,8 25,5 17,1 57,4 4,8 58,0 43,4 73,2
Voreio Aigaio 202 52,7 4,8 62,0 61,8 68,1 22,4 18,0 59,6 0,0 51,9 34,2 69,8
Notio Aigaio 296 56,1 4,9 76,5 76,6 83,9 7,1 21,8 71,2 2,4 55,5 38,0 74,4
Kriti 595 71,4 3,4 64,4 64,3 70,7 34,9 14,7 50,4 7,4 61,6 49,7 73,8
España 40266 79,8 3,7 84,2 83,9 92,4 5,9 31,2 62,9 24,1 58,4 44,1 72,6
Noroeste 4307 95,1 2,9 69,9 69,5 76,7 10,8 32,6 56,6 3,2 55,7 42,9 68,6
Galicia 2726 92,6 2,8 66,5 66,3 73,0 12,9 32,8 54,3 5,0 57,1 45,0 69,3
Principado de Asturias 1052 99,5 2,4 72,4 71,9 79,4 7,2 31,4 61,4 9,3 51,5 38,2 65,0
Cantabria 530 100,0 4,2 82,7 81,3 90,7 6,6 33,9 59,5 7,5 56,7 41,3 72,0
Noreste 4044 57,5 3,6 100,5 99,3 110,3 4,5 37,3 58,2 27,0 61,8 47,5 75,8
Pais Vasco 2068 284,9 3,9 105,1 103,6 115,4 2,0 37,9 60,1 35,4 61,1 48,1 74,0
Comunidad Foral de Navarra 541 51,9 3,6 106,2 106,2 116,5 6,6 37,5 55,9 49,6 64,4 50,0 78,2
2320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
191Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký4,3 6,9 46,7 6,3 12,0 17,1 66,8 16,1 15,8 63,1 21,0 Lüneburg
5,0 7,1 47,3 6,0 8,4 18,3 66,5 15,2 18,5 64,3 17,2 Weser-Ems
5,3 7,9 45,5 6,8 9,5 16,3 67,1 16,6 20,1 61,2 18,7 Nordrhein-Westfalen
5,8 8,0 46,5 6,8 9,3 15,5 67,3 17,2 20,9 61,1 18,0 Düsseldorf
5,1 7,0 47,1 6,2 8,0 16,1 68,2 15,7 19,9 58,0 22,1 Köln
5,0 7,4 53,6 6,5 9,5 17,6 66,6 15,9 19,4 61,2 19,4 Münster
4,2 8,2 34,0 7,5 11,7 17,6 65,6 16,8 17,9 64,7 17,4 Detmold
5,6 8,8 44,1 7,6 10,3 16,1 66,8 17,1 21,1 62,9 16,0 Arnsberg
3,5 5,9 38,0 5,5 9,2 16,4 66,6 17,0 18,9 60,8 20,4 Rheinland-Pfalz
3,2 5,5 42,0 5,5 9,9 16,8 65,7 17,5 18,0 62,7 19,3 Koblenz
3,4 4,9 39,8 3,4 4,5 16,5 65,8 17,7 18,2 61,6 20,2 Trier
3,7 6,3 34,7 6,1 9,9 16,1 67,4 16,5 19,6 59,2 21,1 Rheinhessen-Pfalz
5,9 8,3 45,7 7,1 12,3 15,0 67,2 17,8 20,8 62,7 16,5 Saarland
13,7 21,3 53,2 21,8 17,7 13,0 69,1 18,0 4,7 66,4 28,9 Sachsen
13,7 20,6 56,5 23,6 13,7 12,7 68,2 19,1 3,9 69,1 27,1 Chemnitz
13,7 20,8 50,3 20,3 20,9 13,4 69,2 17,4 5,0 64,1 30,9 Dresden
13,7 23,1 52,8 21,4 19,0 12,8 70,0 17,2 5,3 66,2 28,4 Leipzig
15,5 23,5 59,9 26,1 18,4 13,5 69,7 16,9 8,2 66,4 25,3 Sachsen-Anhalt
: 25,9 62,3 28,4 24,1 13,1 69,8 17,1 10,1 65,3 24,6 Dessau
: 27,1 61,0 31,0 22,7 13,1 69,6 17,3 7,5 65,0 27,6 Halle
: 20,2 57,5 22,0 13,4 13,8 69,7 16,5 8,0 68,1 24,0 Magdeburg
4,4 8,5 44,7 7,7 12,7 16,1 67,6 16,4 16,0 53,2 30,9 Schleswig-Holstein
15,2 17,6 47,9 19,8 13,7 13,5 70,3 16,3 6,6 64,8 28,6 Thüringen
7,8 10,0 51,2 15,0 26,5 15,2 67,6 17,3 47,3 35,1 17,6 Ellada
6,7 11,3 52,8 17,6 29,5 15,4 67,6 17,0 53,6 30,1 16,3 Voreia Ellada
6,9 10,4 53,6 15,4 24,5 16,0 66,2 17,9 62,5 24,9 12,7 Anatoliki Makedonia, Thraki
6,4 11,5 48,6 17,5 29,4 15,3 68,6 16,1 48,4 33,1 18,5 Kentriki Makedonia
7,4 14,7 63,1 23,3 36,8 15,8 66,3 17,9 58,1 29,2 12,7 Dytiki Makedonia
7,3 10,6 58,3 17,6 32,4 15,2 66,7 18,2 58,4 27,0 14,5 Thessalia
8,0 9,3 57,1 14,5 29,7 14,0 66,6 19,4 60,3 28,5 11,2 Kentriki Ellada
7,4 10,6 54,4 16,9 36,4 13,2 67,2 19,6 58,8 26,2 15,0 Ipeiros
2,5 9,0 22,7 10,9 21,5 14,8 64,7 20,5 63,1 26,4 10,5 Ionia Nisia
8,6 10,5 67,6 16,8 32,6 15,5 67,1 17,4 61,1 27,0 11,9 Dytiki Ellada
10,8 9,8 67,5 17,1 28,8 13,2 67,7 19,1 63,1 29,1 7,8 Sterea Ellada
7,3 7,3 44,5 10,1 26,0 13,2 65,3 21,5 56,7 31,5 11,8 Peloponnisos
9,7 9,2 51,9 13,3 22,5 15,3 68,8 15,9 33,7 43,3 23,0 Attiki
3,6 9,7 31,3 14,4 27,2 16,8 65,6 17,6 56,4 30,8 12,8 Nisia Aigaiou, Kriti
4,8 9,2 46,2 13,5 29,0 15,4 61,6 23,0 54,7 34,4 10,9 Voreio Aigaio
3,5 14,2 21,6 21,3 30,6 17,5 67,5 15,0 59,2 31,5 9,3 Notio Aigaio
3,3 7,7 34,7 11,5 24,3 16,9 66,1 17,1 55,5 29,1 15,5 Kriti
17,5 11,4 34,2 16,4 22,2 14,9 68, 4 16,8 58,3 17,3 24,4 España
16,2 11,4 42,7 16,5 24,2 12,0 68,2 19,8 60,3 17,4 22,4 Noroeste
15,9 12,2 40,5 17,5 24,6 12,3 68,0 19,7 62,5 15,9 21,6 Galicia
17,4 9,8 46,9 13,8 23,1 10,9 68,3 20,8 56,6 20,2 23,1 Principado de Asturias
16,0 10,1 49,7 15,1 23,4 12,7 68,8 18,6 56,1 19,0 24,9 Cantabria
15,0 7,7 36,5 12,0 17,9 12,6 68,8 18,6 51,4 17,3 31,2 Noreste
18,6 9,4 41,2 14,2 22,1 12,1 70,7 17,2 48,2 17,7 34,1 Pais Vasco
10,3 5,6 25,9 9,5 12,9 13,7 68,3 18,0 50,4 15,6 34,0 Comunidad Foral de Navarra
2330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
192Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiLa Rioja 267 53,1 3,7 96,9 94,7 106,3 9,1 40,4 50,5 10,5 61,3 44,8 77,0
Aragón 1168 24,5 2,9 90,5 89,6 99,3 7,2 35,2 57,6 30,8 62,0 45,9 77,6
Comunidad de Madrid 5218 652,6 4,2 112,4 112,3 123,3 0,8 24,5 74,7 39,8 62,8 49,9 76,0
Centro 5265 24,5 2,8 69,4 69,4 76,2 10,0 30,9 59,1 7,2 56,1 38,9 72,6
Castilla y León 2465 26,2 2,4 78,0 77,5 85,6 9,2 30,9 59,9 9,9 57,4 41,4 72,9
Castilla-la Mancha 1722 21,7 3,1 67,1 67,5 73,7 9,5 33,6 56,9 6,0 57,6 38,5 75,9
Extremadura 1078 25,9 3,5 53,5 53,8 58,7 13,3 25,7 61,0 2,7 50,7 33,7 67,0
Este 11123 184,6 3,7 93,8 93,7 103,0 3,0 36,8 60,2 42,2 63,3 50,2 76,3
Cataluña 6220 194,8 3,3 100,7 101,2 110,5 2,5 38,5 58,9 57,5 64,7 52,0 77,2
Comunidad Valenciana 4094 175,7 4,3 81,1 80,8 89,0 4,1 36,7 59,2 27,0 60,8 46,9 74,6
Illes Balears 810 161,6 5,3 105,4 102,4 115,7 2,0 24,3 73,7 15,6 65,8 53,9 77,3
Sur 8573 86,9 4,0 64,3 63,7 70,5 10,3 25,6 64,1 5,6 50,7 34,6 66,7
Andalucía 7291 83,6 3,9 63,1 62,5 69,2 10,5 25,3 64,3 6,6 49,6 33,6 65,6
Región de Murcia 1140 100,8 4,4 71,2 70,5 78,2 10,7 28,9 60,4 11,7 57,8 41,4 74,0
Ceuta y Melilla 142 4571,0 3,9 68,0 69,6 74,7 0,8 7,7 91,5 0,0 49,7 31,5 65,8
Ciudad Autónoma de Ceuta 75 3952,6 ::::
Ciudad Autónoma d e Melilla 67 5550,0 ::::
Canarias 1737 239,8 4,8 79,1 79,6 86,8 4,6 21,3 74,1 8,9 57,6 44,1 70,7
France 60912 96,2 2,6 104,8 104,4 115,0 4,1 25,4 70,5 140,3 62,9 56,4 69,6
Île de France 11055 920,3 2,8 164,6 163,7 180,7 0,3 17,3 82,4 309,1 66,4 61,7 71,2
Bassin Parisien 10486 72,0 1,9 92,4 92,5 101,4 5,6 30,3 64,0 90,4 63,2 56,0 70,5
Champagne-Ardenne 1339 52,3 2,0 96,1 97,1 105,4 8,9 28,7 62,4 70,0 62,6 54,5 70,9
Picardie 1866 96,2 1,5 84,1 84,6 92,3 5,1 32,0 62,9 88,3 62,3 54,5 70,1
Haute-Normandie 1786 145,0 2,4 98,6 97,5 108,2 3,0 31,9 65,1 106,2 61,1 53,9 68,6
Centre 2455 62,7 1,7 93,3 93,4 102,4 4,7 32,0 63,3 108,0 63,8 56,7 71,2
Basse-Normandie 1431 81,4 2,0 87,1 87,2 95,6 7,9 26,3 65,9 58,2 65,0 59,0 71,1
Bourgogne 1609 51,0 2,1 95,5 95,9 104,8 6,1 28,6 65,4 94,3 65,0 58,5 71,6
Nord - Pas-de-Calais 4014 323,3 2,2 83,0 82,4 91,1 2,4 29,7 67,9 46,3 54,1 44,2 64,1
Est 5202 108,3 1,8 94,1 93,9 103,3 3,1 33,4 63,5 121,9 64,8 57,2 72,4
Lorraine 2316 98,3 1,2 85,6 85,6 94,0 2,8 29,6 67,6 78,0 63,2 54,6 71,7
Alsace 1762 212,8 2,2 105,9 106,0 116,2 2,3 35,2 62,5 176,0 67,1 60,6 73,4
Franche-Comté 1124 69,4 2,4 93,1 92,3 102,2 4,9 38,5 56,6 128,2 65,0 57,8 72,2
Ouest 7884 92,6 3,0 90,6 89,8 99,4 6,5 29,0 64,5 69,4 64,9 59,3 70,4
Pays de la Loire 3277 102,1 3,1 93,4 92,7 102,5 6,4 32,2 61,5 62,2 65,9 60,1 71,5
Bretagne 2950 108,4 3,2 90,2 89,3 99,0 6,3 26,8 66,9 84,3 63,9 58,8 69,1
Poitou-Charentes 1657 64,2 2,3 85,6 85,3 93,9 7,2 26,9 65,9 57,2 64,8 58,7 70,9
Sud-Ouest 6267 60,5 2,8 92,2 91,6 101,1 6,4 23,8 69,8 71,3 62,9 56,0 69,9
Aquitaine 2956 71,5 3,0 94,5 93,9 103,6 7,4 22,5 70,1 48,6 61,4 53,6 69,3
Midi-Pyrénées 2602 57,4 2,7 91,3 90,8 100,1 4,8 25,5 69,8 103,3 64,5 57,9 71,0
Limousin 710 41,9 2,2 86,0 85,2 94,4 8,7 22,8 68,5 48,8 64,1 60,3 68,1
Centre-Est 7055 101,2 2,8 103,1 103,2 113,2 4,7 28,6 66,7 210,0 64,8 58,6 71,0
Rhône-Alpes 5743 131,4 2,9 106,6 106,6 116,9 4,1 28,6 67,3 233,7 64,8 58,7 71,0
Auvergne 1312 50,4 2,4 88,1 88,3 96,6 7,8 28,3 63,9 107,4 64,6 58,3 71,0
Méditerranée 7226 107,1 2,9 90,0 89,5 98,8 5,2 17,4 77,4 88,1 56,5 49,8 63,8
Languedoc-Roussillon 2361 86,2 3,2 80,2 80,5 88,1 7,7 17,7 74,6 60,7 54,8 47,7 62,4
Provence-Alpes-Côte d'Azur 4602 146,6 2,8 95,6 94,7 104,9 3,9 17,4 78,7 106,6 57,9 51,5 64,9
Corse 264 30,4 3,4 79,9 79,5 87,7 7,5 12,2 80,2 9,3 44,8 34,5 55,0
Départements d'Outre-Mer 1724 19,3 3,5 58,0 58,2 63,8 3,0 12,9 84,1 0,0 44,3 38,0 50,9
2340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
193Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký12,7 6,9 37,4 10,3 14,6 13,3 67,4 19,3 58,3 15,7 26,0 La Rioja
10,7 5,5 26,0 9,1 13,8 12,8 65,9 21,4 56,4 17,8 25,8 Aragón
12,3 7,1 39,7 10,3 15,0 14,6 70,1 15,4 45,9 20,1 34,0 Comunidad de Madrid
18,1 11,9 33,3 19,1 23,3 14,5 65,4 20,1 62,2 16,5 21,3 Centro
16,9 10,4 37,2 16,9 24,3 12,4 66,0 21,6 56,9 18,2 24,8 Castilla y León
15,0 9,4 30,8 16,4 17,4 16,1 64,7 19,2 66,9 15,2 18,0 Castilla-la Mancha
25,8 19,2 30,4 28,5 31,7 16,6 65,3 18,1 67,3 14,4 18,3 Extremadura
14,6 9,7 31,3 13,3 19,4 14,5 68,7 16,8 59,4 17,7 22,8 Este
12,8 9,6 37,1 13,1 19,5 13,9 68,6 17,5 56,6 18,4 25,0 Cataluña
18,3 10,3 24,9 14,4 20,1 15,1 68,9 16,1 63,7 15,9 20,4 Comunidad Valenciana
10,5 7,3 16,7 9,3 14,9 16,4 68,3 15,3 59,6 21,8 18,7 Illes Balears
25,4 18,3 32,6 26,6 30,0 17,9 68,1 14,1 64,4 15,4 20,2 Sur
26,4 19,6 33,1 28,5 31,5 17,8 68,1 14,1 65,1 15,1 19,9 Andalucía
19,0 11,3 27,1 16,6 22,2 18,0 67,8 14,3 61,8 16,0 22,2 Región de Murcia
25,0 5,3 41,3 8,5 13,1 21,4 66,5 12,2 53,4 26,4 20,2 Ceuta y Melilla
Ciudad Autónoma de Ceuta
Ciudad Autónoma de Melilla
24,3 11,1 32,1 15,4 19,8 17,1 71,0 11,9 60,9 17,1 22,0 Canarias
9,8 8,7 32,7 9,8 18,9 18,9 65,1 16,0 35,9 40,6 23,5 France
7,9 8,1 33,5 7,9 15,0 19,8 68,1 12,1 31,4 33,6 35,0 Île de France
10,0 8,6 32,7 10,0 19,6 19,2 64,4 16,4 41,3 40,9 17,7 Bassin Parisien
9,7 9,3 36,5 11,0 27,0 19,2 65,1 15,7 43,2 41,3 15,5 Champagne-Ardenne
10,1 8,5 30,6 9,9 20,6 20,6 65,2 14,2 44,8 38,9 16,3 Picardie
12,0 10,1 37,6 10,8 22,2 20,3 65,2 14,5 41,4 38,0 20,6 Haute-Normandie
9,7 8,6 27,2 10,4 16,0 18,4 63,8 17,8 41,0 42,4 16,6 Centre
9,4 7,9 25,1 9,4 15,9 19,1 63,6 17,3 38,5 41,7 19,7 Basse-Normandie
9,1 6,9 41,5 8,4 16,7 17,7 63,4 18,9 38,1 43,5 18,3 Bourgogne
12,5 13,4 39,7 16,0 29,4 21,3 64,8 13,9 44,3 38,2 17,5 Nord - Pas-de-Calais
7,4 7,5 24,0 8,7 18,0 19,1 65,9 15,0 34,9 45,3 19,8 Est
8,8 7,8 27,1 9,2 19,9 19,0 65,6 15,4 35,9 45,9 18,2 Lorraine
5,4 6,7 21,4 7,0 13,4 19,2 66,8 13,9 32,0 45,6 22,4 Alsace
8,0 8,3 21,3 10,0 21,8 19,1 65,0 15,9 36,9 43,7 19,3 Franche-Comté
10,1 7,4 27,6 9,0 15,6 18,4 63,9 17,7 33,5 45,4 21,1 Ouest
10,1 7,7 28,5 9,6 14,6 19,2 64,4 16,4 34,9 44,7 20,4 Pays de la Loire
9,6 6,7 23,4 8,2 16,0 18,3 63,8 18,0 30,9 45,8 23,2 Bretagne
11,2 8,0 33,0 9,4 17,0 17,0 63,1 19,9 35,8 46,0 18,1 Poitou-Charentes
9,8 8,5 31,6 10,3 18,3 16,6 63,8 19,6 33,5 44,0 22,4 Sud-Ouest
11,5 9,2 30,7 11,5 18,8 16,9 64,0 19,1 36,0 43,5 20,4 Aquitaine
8,4 8,1 32,1 9,9 17,6 16,7 64,1 19,2 30,1 43,4 26,5 Midi-Pyrénées
8,8 6,4 35,6 7,0 19,2 14,6 62,4 23,0 34,9 48,4 16,7 Limousin
9,5 6,9 25,5 7,8 16,5 18,9 65,3 15,8 32,3 42,1 25,6 Centre-Est
9,3 6,9 24,9 7,9 17,0 19,5 65,5 15,0 31,8 41,2 27,0 Rhône-Alpes
10,5 6,9 28,0 7,6 13,6 16,2 64,3 19,6 34,4 46,3 19,3 Auvergne
13,4 12,0 41,2 13,4 24,9 17,8 63,5 18,7 40,3 39,5 20,2 Méditerranée
14,9 13,1 42,7 15,0 31,3 17,5 63,2 19,3 40,7 39,4 19,9 Languedoc-Roussillon
12,9 11,4 39,9 12,4 21,4 18,0 63,7 18,4 39,4 40,1 20,6 Provence-Alpes-Côte d'Azur
10,8 13,3 56,6 18,3 44,2 16,9 64,4 18,7 58,9 26,1 15,0 Corse
: 26,5 76,1 29,4 51,3 27,6 64,3 8,1 : : : Départements d'Outre-Mer
2350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
194Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiGuadeloupe 433 253,7 4,4 60,8 60,9 66,7 2,8 12,8 84,4 6,7 45,9 40,3 52,1
Martinique 387 343,3 3,6 67,8 67,9 74,5 5,7 12,5 81,9 0,6 48,2 43,6 53,2
Guyane 170 2,0 -0,4 48,2 48,9 52,9 2,4 13,9 83,7 0,7 44,0 35,2 52,8
Réunion 735 291,5 4,4 53,5 53,8 58,7 1,7 12,9 85,4 2,6 41,3 34,2 48,7
Ireland 3853 54,8 9,2 117,6 115,0 129,1 6,9 27,8 65,3 83,6 65,0 55,2 74,7
Border, Midland and Western 1016 30,5 8,1 85,4 83,8 93,7 11,4 31,4 57,3 62,1 62,2 51,7 72,4
Southern and Eastern 2837 76,7 9,5 129,2 126,2 141,8 5,5 26,6 67,9 91,3 65,9 56,4 75,5
Italia 57927 192,2 1,9 100,1 101,3 109,9 5,0 31,8 63,2 73,2 55,5 42,0 69,1
Nord-Ovest 15180 262,0 1,8 124,2 125,9 136,3
Nord Ovest 6030 176,9 1,5 113,4 115,1 124,5 3,5 34,0 62,5 98,9 61,1 50,4 71,7
Piemonte 4291 168,9 1,3 115,1 117,5 126,3 3,4 38,1 58,4 115,9 62,0 51,6 72,2
Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 121 37,0 0,6 123,9 124,7 136,0 4,9 25,6 69,5 43,2 66,3 56,1 75,9
Liguria 1619 298,7 2,1 108,2 108,2 118,7 3,7 22,7 73,7 61,7 58,2 46,8 69,8
Lombardia 9150 383,4 1,9 131,3 133,1 144,0 1,9 40,1 58,0 158,5 63,2 51,8 74,5
Nord-Est 10715 172,9 1,9 120,9 122,9 132,7
Nord Est 6692 167,9 1,9 117,7 119,7 129,1 4,4 37,2 58,4 100,3 63,4 51,4 75,2
Trentino-Alto Adige 947 69,6 2,4 133,0 134,8 146,0 7,8 27,3 64,9 62,7 66,4 54,7 77,8
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 467 63,1 2,7 143,4 144,9 157,4
Provincia Autonoma Trento 480 77,3 2,1 123,0 125,0 135,0
Veneto 4556 247,7 1,9 115,8 118,0 127,1 4,0 40,2 55,7 106,2 63,2 50,7 75,4
Friuli-Venezia Giulia 1190 151,5 1,4 112,5 114,3 123,5 3,1 33,5 63,3 107,9 62,0 51,7 72,2
Emilia-Romagna 4023 181,8 1,9 126,2 128,3 138,5 5,4 35,6 59,1 163,0 67,5 58,9 76,0
Centro 11191 191,8 2,0 108,9 110,1 119,5
Centro 5870 142,7 2,2 106,6 107,6 116,9 4,0 35,0 61,0 60,1 61,5 50,7 72,2
Toscana 3553 154,6 2,2 111,1 112,0 121,9 3,9 33,0 63,2 64,2 61,5 50,6 72,6
Umbria 843 99,7 2,0 97,9 99,4 107,4 4,6 33,0 62,4 38,2 59,0 47,8 70,2
Marche 1473 152,0 2,2 100,7 101,7 110,5 4,1 40,7 55,2 62,9 62,7 52,7 72,6
Lazio 5322 309,2 1,8 111,4 112,9 122,2 3,3 19,9 76,7 44,2 55,0 41,1 69,3
Sud 14123 192,7 2,1 66,9 67,5 73,4
Abruzzo-Molise 1609 105,6 1,7 82,8 83,0 90,9 6,6 31,1 62,3 48,5 54,8 40,2 69,5
Abruzzo 1282 118,8 1,6 84,0 84,3 92,2 5,8 31,6 62,6 58,6 55,6 41,1 70,1
Molise 327 73,6 2,2 78,1 78,1 85,7 10,0 29,1 60,9 9,1 51,8 36,8 66,8
Campania 5783 425,5 2,3 65,1 65,4 71,5 6,4 24,4 69,3 10,9 41,9 24,1 60,1
Sud 6731 151,4 2,0 64,6 65,5 70,9 10,9 25,5 63,6 8,5 44,4 27,3 61,8
Puglia 4087 211,0 1,9 65,0 66,1 71,3 10,3 26,9 62,8 9,1 45,3 27,5 63,7
Basilicata 604 60,4 2,1 70,5 72,5 77,3 10,4 33,2 56,4 8,7 46,1 29,4 62,8
Calabria 2040 135,3 2,2 62,1 62,2 68,1 12,4 19,9 67,7 7,1 41,9 26,4 57,5
Isole 6717 134,9 2,1 67,9 68,0 71,5
Sicilia 5071 197,3 2,1 65,3 65,4 71,6 9,3 20,4 70,3 14,2 41,9 24,2 60,2
Sardegna 1646 68,3 2,2 76,0 76,1 83,4 8,7 23,5 67,8 11,2 46,7 31,2 62,2
Luxembourg (Grand-Duché) 442 170,9 6,1 194,0 194, 4 212,9 2,0 20,1 77,9 203,5 63,6 51,5 75,5
Nederland 16043 473,6 3,3 113,3 111,5 124,3 3,0 20,8 76,2 222,9 74,4 66,2 82,4
Noord-Nederland 1678 201,1 2,8 105,9 102,1 116,3 4,1 23,8 72,1 76,8 72,1 63,7 80,1
Groningen 568 242,9 2,8 133,2 125,1 146,1 2,8 21,3 75,9 87,1 70,8 63,2 78,2
Friesland 633 188,6 3,2 93,8 91,9 103,0 4,3 25,6 70,1 64,6 72,7 64,3 80,7
Drenthe 477 179,9 2,4 89,5 87,9 98,3 5,4 24,5 70,2 80,8 72,8 63,5 81,8
Oost-Nederland 3367 345,6 3,2 95,5 94,1 104,8 3,6 22,7 73,7 131,3 74,5 65,9 82,7
Overijssel 1090 326,7 3,1 96,1 94,4 105,5 4,2 26,1 69,7 139,9 73,4 64,9 81,5
2360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
195Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký: 26,0 77,2 28,6 57,8 25,2 65,2 9,6 : : : Guadeloupe
: 22,9 79,7 26,0 55,2 23,5 65,1 11,5 : : : Martinique
: 24,4 74,6 29,0 46,5 35,6 60,6 3,8 : : : Guyane
: 29,3 74,4 32,1 48,6 29,5 64,2 6,3 : : : Réunion
15,3 4,3 29,3 3,8 7,8 21,9 66,9 11,2 39,7 34,9 25,4 Ireland
15,1 5,5 31,2 5,5 9,6 22,3 64,9 12,8 46,8 33,5 19,6 Border, Midland and Western
15,4 3,8 28,3 3,2 7,1 21,7 67,7 10,6 37,3 35,3 27,4 Southern and Eastern
9,0 59,6 12,2 27,2 14,4 67,6 18,0 55,9 33,9 10,2 Italia
Nord-Ovest
5,4 50,0 7,6 17,0 11,5 67,0 21,5 56,5 33,7 9,8 Nord Ovest
5,1 47,5 7,3 15,5 11,9 67,7 20,4 57,6 33,0 9,4 Piemonte
3,6 19,3 5,5 10,6 12,6 68,7 18,7 58,6 33,8 7,7 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste
6,3 57,4 8,6 23,0 10,4 64,9 24,7 53,4 35,5 11,1 Liguria
3,8 36,5 5,6 11,4 13,0 69,5 17,5 53,7 35,2 11,0 Lombardia
Nord-Est
3,3 26,2 5,1 7,5 13,3 68,5 18,2 55,6 35,5 8,9 Nord Est
2,6 11,7 3,8 5,0 15,9 67,5 16,6 52,4 38,5 9,1 Trentino-Alto Adige
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen
Provincia Autonoma Trento
3,4 28,6 5,2 7,6 13,3 69,0 17,8 57,4 33,9 8,7 Veneto
3,7 25,8 5,6 9,4 11,2 67,7 21,1 51,3 39,0 9,7 Friuli-Venezia Giulia
3,3 25,5 4,6 9,0 11,2 66,7 22,1 51,9 36,6 11,5 Emilia-Romagna
Centro
4,8 38,6 7,3 14,6 12,0 66,2 21,8 55,0 34,5 10,5 Centro
4,8 38,8 7,3 16,2 11,5 66,6 21,9 56,5 33,3 10,2 Toscana
5,7 44,9 8,9 16,5 12,2 65,6 22,2 48,1 40,4 11,5 Umbria
4,4 33,8 6,4 10,5 12,9 65,8 21,3 55,1 34,1 10,7 Marche
8,6 68,7 11,9 32,0 14,2 68,8 17,0 48,3 38,9 12,8 Lazio
Sud
7,5 56,5 11,7 23,0 14,4 65,7 19,9 52,6 36,6 10,8 Abruzzo-Molise
6,2 54,1 10,0 20,1 14,4 65,9 19,8 52,2 36,9 10,9 Abruzzo
12,6 61,0 18,7 34,3 14,7 64,8 20,5 54,4 35,2 10,4 Molis e
21,1 73,7 30,6 59,5 19,3 67,2 13,6 59,8 31,0 9,1 Campania
17,4 63,8 25,8 44,4 17,2 67,1 15,7 60,6 30,2 9,1 Sud
14,0 65,8 20,6 37,8 17,3 67,7 15,1 62,1 28,8 9,1 Puglia
15,3 60,3 23,8 43,4 16,3 66,0 17,8 58,6 33,3 8,1 Basilicata
24,6 62,2 35,6 58,2 17,4 66,3 16,3 58,2 32,2 9,6 Calabria
Isole
20,1 69,3 28,4 51,2 18,0 65,9 16,1 61,7 29,2 9,2 Sicilia
18,5 58,5 26,4 48,3 14,6 70,2 15,3 62,8 29,0 8,2 Sardegna
2,0 2,6 27,4 3,6 7,0 18,9 66,8 14,3 38,4 43,0 18,7 Luxembourg (Grand-Duché)
5,4 2,8 26,5 3,1 5,0 18,6 67,9 13,6 32,2 42,8 25,0 Nederland
7,3 3,5 27,7 4,3 7,3 18,2 67,2 14,7 34,0 45,8 20,2 Noord-Nederland
7,8 4,2 29,2 5,2 8,3 16,8 68,7 14,5 32,2 43,6 24,2 Groningen
7,1 3,2 27,0 4,0 6,7 19,0 66,7 14,3 33,8 46,8 19,4 Friesland
7,0 3,1 26,0 3,6 6,6 18,6 66,1 15,3 36,4 47,1 16,5 Drenthe
5,1 2,7 24,6 3,2 4,6 19,6 67,3 13,2 32,6 44,7 22,6 Oost-Nederland
5,2 2,9 23,4 3,1 4,8 19,5 66,9 13,7 34,1 45,7 20,2 Overijssel
2370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
196Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiGelderland 1941 389,6 3,0 97,4 96,1 106,9 3,1 21,9 75,0 148,0 74,9 66,6 83,1
Flevoland 335 235,9 5,8 82,4 81,3 90,4 4,0 16,8 79,2 107,8 75,1 65,5 84,6
West-Nederland 7473 859,6 3,4 125,8 123,9 138,0 2,5 16,2 81,3 117,7 74,9 67,0 82,8
Utrecht 1124 824,0 4,5 142,8 140,9 156,7 1,1 14,8 84,1 184,4 76,2 68,9 83,7
Noord-Holland 2542 956,7 3,5 132,5 131,4 145,5 2,0 15,3 82,7 130,8 76,1 68,5 83,6
Zuid-Holland 3431 1196,8 3,3 118,5 116,0 130,0 3,0 16,4 80,6 148,1 73,8 65,6 81,8
Zeeland 376 208,3 0,8 95,4 95,6 104,7 4,8 26,1 69,1 102,4 73,1 62,5 83,3
Zuid-Nederland 3525 497,0 3,3 107,3 106,3 117,7 3,3 27,4 69,2 535,2 74,4 65,9 82,6
Noord-Brabant 2383 483,4 3,6 111,5 110,4 122,3 3,2 27,6 69,3 697,8 75,9 67,6 83,9
Limburg 1143 528,2 2,7 98,5 97,8 108,1 3,7 27,2 69,2 199,9 71,3 62,4 79,8
Österreich 8032 95,8 2,4 111,9 113,5 122,8 5,7 29,4 65,0 157,6 69,0 61,5 76,5
Ostösterreich 3395 144,1 2,2 119,0 121,2 130,6 4,8 25,2 70,0 65,6 68,4 62,1 74,7
Burgenland 276 69,5 3,1 76,2 76,3 83,6 5,3 30,1 64,7 69,2 67,9 59,3 76,2
Niederösterreich 1531 79,9 2,9 92,3 94,5 101,3 8,8 30,6 60,6 133,3 70,0 62,2 77,7
Wien 1588 3827,5 1,7 152,2 154,7 167,0 0,9 19,1 80,0 146,0 67,0 62,5 71,6
Südösterreich 1744 67,3 2,6 96,2 97,0 105,6 8,0 32,6 59,4 141,5 67,5 58,7 76,4
Kärnten 556 58,3 2,3 96,3 97,5 105,6 6,5 30,6 62,9 124,4 66,9 56,9 77,1
Steiermark 1188 72,5 2,7 96,2 96,8 105,5 8,7 33,5 57,8 149,6 67,8 59,5 76,2
Westösterreich 2893 84,1 2,6 113,1 114,4 124,1 5,3 32,3 62,4 192,2 70,6 62,4 78,8
Oberösterreich 1367 114,1 2,7 108,2 108,9 118,7 6,8 35,3 57,9 189,7 70,9 62,9 78,8
Salzburg 513 71,7 2,0 123,6 126,5 135,7 4,5 24,9 70,7 139,5 71,8 65,1 78,8
Tirol 667 52,7 2,7 113,4 114,8 124,4 4,6 27,8 67,7 136,0 69,5 61,0 78,1
Vorarlberg 347 133,5 2,6 116,2 117,8 127,5 2,1 40,4 57,5 387,8 69,6 58,9 80,2
Portugal 10293 112,0 3,5 70,7 70,6 77,6 12,4 33,9 53,8 4,7 68,2 60,8 75,9
Continente 9811 110,5 3,5 70,9 70,8 77,8 12,3 34,1 53,6 4,7 68,5 61,3 75,9
Norte 3646 171,3 2,6 56,9 57,3 62,5 11,4 43,3 45,4 4,3 67,8 59,9 76,0
Centro 1784 75,4 3,4 56,9 56,8 62,5 26,9 30,8 42,3 4,8 73,6 67,3 80,1
Centro 2402 83,5 3,7 57,9 57,7 63,5
Lisboa e Vale do Tejo 3462 290,1 4,1 94,7 94,4 103,9 4,5 29,1 66,5 6,3 67,1 60,7 73,8
Lisboa 2603 1011,2 3,9 105,1 105,0 115,4
Alentejo 526 19,5 2,1 56,9 56,5 62,5 14,6 23,4 62,0 1,2 65,2 56,5 74,0
Alentejo 766 24,6 3,2 60,7 59,8 66,6
Algarve 394 78,9 5,4 72,4 71,4 79,4 9,7 21,3 69,0 3,1 68,6 60,0 77,1
Açores 238 101,9 3,9 55,8 54,5 61,2 13,7 29,1 57,2 0,0 61,5 44,5 78,3
Madeira 244 313,6 5,0 78,4 77,4 86,0 12,8 27,4 59,8 2,7 65,1 56,5 74,5
Suomi/Finland 5188 17,0 4,1 103,9 103,4 114,1 5,4 27,0 67,6 325,2 68,1 66,2 70,0
Manner-Suomi 5162 17,0 4,1 103,7 103,2 113,8 5,4 27,1 67,6 326,2 68,0 66,1 69,9
Itä-Suomi 679 9,7 2,0 75,7 75,5 83,0 10,3 25,6 64,1 80,0 59,9 57,7 62,0
Väli-Suomi 704 16,4 3,1 85,8 86,0 94,1 9,7 29,7 60,6 171,9 65,9 62,4 69,3
Pohjois-Suomi 557 4,3 3,0 90,2 89,4 99,0 7,3 27,0 65,8 292,4 62,0 61,1 62,8
Uusimaa (Suuralue) 1401 153,8 5,9 140,3 139,4 153,9 1,1 20,6 78,4 588,0 75,3 74,4 76,2
Etelä-Suomi 1821 34,8 3,6 97,2 97,0 106,7 5,5 32,5 62,0 291,4 67,7 65,1 70,3
Etelä-Suomi 2537 62,1 5,0 121,5 120,9 133,3
Länsi-Suomi 1319 22,6 3,5 91,1 91,0 99,9
Pohjois-Suomi 628 4,7 3,1 89,0 88,2 97,7
Åland 26 17,0 5,4 141,6 140,8 155,4 5,2 17,2 77,6 108,0 77,6 73,8 81,4
Sverige 8896 21,6 2,9 106,1 107,8 116,5 2,5 23,0 74,5 345,5 73,6 72,2 74,9
Stockholm 1831 282,1 4,7 144,9 148,2 159,0 0,6 13,7 85,8 582,1 78,4 77,5 79,4
2380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
197Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký5,0 2,4 23,6 2,9 4,0 19,0 67,5 13,6 32,3 43,5 24,1 Gelderland
6,2 3,7 30,8 5,4 7,4 23,8 67,3 8,9 29,7 48,5 21,8 Flevoland
5,2 2,6 27,3 2,8 4,7 18,4 68,0 13,6 30,1 41,3 28,6 West-Nederland
4,5 2,2 23,1 2,4 4,3 19,0 68,6 12,5 26,6 38,7 34,7 Utrecht
5,5 2,6 25,3 2,6 3,9 17,8 68,8 13,5 27,4 41,8 30,8 Noord-Holland
5,1 2,9 30,3 3,2 5,4 18,6 67,6 13,8 33,0 41,2 25,8 Zuid-Holland
5,7 2,3 22,0 2,8 4,2 18,5 65,2 16,4 33,9 46,9 19,1 Zeeland
5,0 2,7 25,9 3,1 5,0 18,2 68,5 13,4 35,2 42,8 21,9 Zuid-Nederland
5,0 2,4 23,0 2,8 4,3 18,6 68,6 12,8 34,0 42,9 23,0 Noord-Brabant
5,2 3,3 30,4 4,0 6,6 17,3 68,2 14,6 37,7 42,7 19,6 Limburg
3,3 4,0 28,1 3,9 6,2 16,8 67,7 15,5 21,7 62,6 15,7 Österreich
3,5 5,4 33,3 4,9 8,1 15,8 67,9 16,3 21,2 62,0 16,9 Ostösterreich
2,4 4,2 21,2 4,8 7,1 15,2 66,7 18,1 27,5 61,0 11,6 Burgenland
2,6 3,5 27,3 3,7 5,7 16,8 66,6 16,5 20,1 66,2 13,7 Niederösterreich
4,4 7,2 37,1 6,0 11,1 15,0 69,3 15,7 21,1 58,4 20,6 Wien
3,8 3,4 26,9 3,5 5,7 16,5 67,2 16,4 19,6 65,9 14,5 Südösterreich
3,8 2,7 24,6 3,2 5,5 16,9 66,9 16,2 14,2 70,9 14,9 Kärnten
3,8 3,8 27,6 3,7 5,8 16,2 67,3 16,5 22,0 63,6 14,3 Steiermark
2,7 2,7 17,0 2,9 4,7 18,2 67,7 14,0 23,7 61,3 15,1 Westösterreich
2,5 3,1 21,1 3,4 5,1 18,0 67,1 14,9 24,8 60,3 14,9 Oberösterreich
2,6 2,8 12,4 2,8 5,4 17,9 68,6 13,5 19,9 65,0 15,1 Salzburg
3,6 2,0 11,7 1,8 3,4 18,4 68,2 13,4 21,7 62,9 15,4 Tirol
2,3 2,5 12,6 2,8 4,4 19,2 68,4 12,4 28,7 56,3 15,0 Vorarlberg
4,1 5,1 34,5 6,1 11,6 16,0 67,6 16,4 79,6 11,1 9,3 Portugal
4,1 5,2 34,5 6,2 11,8 15,8 67,7 16,5 79,3 11,2 9,5 Continente
3,4 4,9 37,0 5,9 10,0 17,5 68,5 14,0 84,1 8,7 7,2 Norte
2,7 3,0 27,4 3,8 11,2 14,9 65,5 19,6 82,6 8,7 8,8 Centro
Centro
5,2 6,5 36,9 7,6 13,6 14,9 68,8 16,3 72,8 14,8 12,4 Lisboa e Vale do Tejo
Lisboa
8,0 6,6 21,0 9,2 16,9 13,6 62,9 23,5 79,8 10,1 10,1 Alentejo
Alentejo
3,0 5,3 28,2 6,7 14,3 14,7 66,6 18,7 80,4 12,9 6,7 Algarve
3,7 2,5 38,6 4,3 7,9 21,9 65,8 12,4 86,3 8,9 4,9 Açores
3,3 2,5 33,4 3,0 5,2 19,4 67,2 13,4 85,9 9,3 4,8 Madeira
9,1 24,9 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Suomi/Finland
9,1 25,0 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Manner-Suomi
13,3 26,4 13,7 29,3 17,6 65,4 17,0 27,0 46,6 26,3 Itä-Suomi
9,3 27,4 10,4 20,4 18,8 64,9 16,4 26,7 43,8 29,4 Väli-Suomi
14,1 19,7 13,1 28,0 20,7 66,2 13,2 24,4 47,4 28,2 Pohjois-Suomi
5,8 22,6 5,0 14,7 18,6 69,9 11,5 22,3 37,2 40,5 Uusimaa (Suuralue)
9,1 27,1 9,6 22,0 17,3 66,3 16,4 26,0 43,6 30,3 Etelä-Suomi
Etelä-Suomi
Länsi-Suomi
Pohjois-Suomi
2,9 0,0 2,8 17,7 18,8 65,2 16,0 31,0 43,0 26,1 Åland
5,1 19,9 4,6 12,8 18,5 64,2 17,3 18,5 55,1 26,4 Sverige
4,0 12,1 3,7 11,5 18,6 67,0 14,4 13,5 51,8 34,7 Stockholm
2390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
198Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiÖstra Mellansverige 1495 38,9 2,1 91,1 92,5 99,9 2,9 26,1 71,0 315,3 72,2 70,1 74,2
Sydsverige 1283 91,9 3,3 98,3 99,7 107,9 2,8 23,7 73,6 402,5 70,7 68,6 72,8
Norra Mellansverige 831 13,0 0,4 89,3 91,8 98,0 3,7 27,0 69,3 200,3 69,7 68,4 70,9
Mellersta Norrland 375 5,3 0,8 98,8 98,7 108,4 3,8 21,2 75,0 132,6 68,9 69,0 68,7
Övre Norrland 511 3,3 0,5 92,6 93,7 101,6 3,2 23,7 73,1 207,7 68,6 68,4 68,7
Sm åland med Öarna 797 24,0 2,1 95,8 97,3 105,1 4,1 30,7 65,2 127,0 75,2 73,3 77,1
Västsverige 1774 60,3 3,2 102,5 103,5 112,5 2,4 25,3 72,3 339,3 75,5 74,2 76,7
United Kingdom 58837 241,3 3,0 105,4 103,1 115,7 1,4 24,3 74,3 124,4 71,7 65,3 78,0
North East 2517 292,2 0,8 80,3 78,6 88,1 0,9 27,2 71,9 72,6 65,6 61,0 70,1
Tees Valley & Durham 1133 371,9 0,0 76,1 75,0 83,5 0,8 30,8 68,4 66,1 64,0 58,6 69,4
Northumberland and Tyne & Wear 1384 248,6 1,4 83,7 81,5 91,8 0,9 24,4 74,8 78,0 66,9 63,1 70,6
North West (inc. Merseyside) 6732 475,2 2,6 94,8 92,4 104,0 0,8 26,0 73,2 96,0 69,4 63,8 74,9
Cumbria 488 71,5 -0,9 79,1 80,2 86,8 3,6 30,9 65,5 75,7 69,3 62,6 76,0
Cheshire 984 422,0 2,8 117,7 113,6 129,1 0,9 27,7 71,4 204,6 72,9 67,9 77,7
Greater Manchester 2483 1930,8 3,2 102,6 99,3 112,6 0,3 25,4 74,3 68,7 69,4 63,7 75,0
Lancashire 1416 461,1 1,8 90,0 87,9 98,8 1,0 28,1 70,8 69,2 72,1 66,6 77,4
Merseyside 1362 2078,3 1,9 74,5 73,7 81,8 0,2 21,8 78,1 104,5 64,2 58,7 69,6
Yorkshire & the Humber 4967 319,1 2,1 90,8 89,2 99,7 1,2 27,1 71,7 81,1 70,5 63,8 77,0
East Riding & North Lincolnshire 869 237,6 0,3 87,1 86,3 95,6 2,0 29,5 68,5 63,3 68,6 60,7 76,5
North Yorkshire 751 90,4 3,1 96,2 93,6 105,6 2,5 24,2 73,3 130,3 75,6 68,7 82,5
South Yorkshire 1267 812,2 2,0 77,1 75,4 84,6 0,6 28,6 70,9 52,7 67,9 61,1 74,4
West Yorkshire 2080 1022,6 2,5 98,7 97,4 108,3 0,6 26,5 72,9 88,5 71,1 64,9 77,0
East Midlands 4175 267,2 2,5 96,6 95,6 106,0 1,4 30,3 68,3 104,9 73,5 66,8 80,1
Derbyshire & Nottinghamshire 1972 411,9 2,5 95,8 93,9 105,1 0,5 31,8 67,6 111,3 71,3 65,3 77,3
Leicestershire, Rutland & Northants 1555 316,2 3,0 104,4 104,4 114,6 1,3 29,8 69,0 139,1 76,6 68,7 84,3
Lincolnshire 648 109,4 1,6 80,7 79,3 88,5 4,4 26,8 68,8 42,2 73,0 66,7 79,2
West Midlands 5267 405,0 2,3 95,2 93,6 104,5 1,0 30,6 68,5 94,4 71,2 64,1 78,1
Herefordshire, Worcestershire & Warks 1223 207,3 3,3 96,6 94,0 106,0 1,6 30,0 68,4 172,4 76,3 69,0 83,6
Shropshire & Staffordshire 1489 240,1 1,4 79,7 81,0 87,4 1,5 30,6 67,9 73,6 74,2 67,6 80,3
West Midlands 2554 2842,3 2,2 103,6 100,8 113,7 0,3 30,9 68,8 70,2 67,1 59,7 74,2
Eastern 5395 282,2 3,3 101,4 98,8 111,3 1,5 25,0 73,5 238,6 76,1 69,0 83,1
East Anglia 2177 173,2 2,0 95,7 92,8 105,1 2,6 25,3 72,1 310,9 75,5 68,4 82,5
Bedfordshire, Hertfordshire 1601 557,0 4,8 122,6 119,3 134,5 0,6 23,8 75,6 213,7 78,3 71,5 84,8
Essex 1616 439,8 3,2 88,2 86,4 96,7 1,0 25,9 73,1 165,2 74,9 67,5 82,2
London 7188 4538,8 4,6 164,7 159,5 180,7 0,3 13,9 85,8 102,3 68,7 61,5 75,6
Inner London 2772 8648,0 5,2 263,4 251,4 289,1 0,1 11,4 88,5 131,1 63,4 56,9 69,7
Outer London 4416 3496,2 3,8 102,7 102,0 112,7 0,4 15,4 84,3 84,1 72,3 64,7 79,6
South East 8007 419,0 4,1 115,9 112,9 127,2 1,4 22,4 76,2 209,8 77,0 70,0 83,8
Berkshire, Bucks & Oxfordshire 2093 364,5 5,2 149,0 146,4 163,5 1,5 22,7 75,8 318,8 79,4 72,9 85,6
Surrey, East & West Sussex 2555 467,9 3,8 113,6 110,5 124,6 1,3 19,6 79,2 151,7 76,4 69,4 83,4
Hampshire & Isle of Wight 1778 426,1 3,9 103,0 100,4 113,0 1,0 24,4 74,6 233,5 78,1 71,2 84,8
Kent 1581 423,3 3,0 90,3 86,4 99,1 2,2 24,3 73,5 133,0 73,4 65,8 81,1
South West 4934 205,8 2,7 93,8 92,4 103,0 2,0 23,7 74,3 132,9 76,2 70,4 81,9
Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 2163 284,5 3,3 112,1 110,4 123,0 1,3 23,0 75,6 228,8 78,3 72,5 84,0
Dorset & Somerset 1192 195,3 2,1 82,8 83,0 90,9 2,1 24,3 73,6 80,6 76,6 70,9 82,2
Cornwall & Isles of Scilly 502 141,1 1,9 59,5 59,1 65,3 3,0 22,5 74,5 65,5 71,3 64,2 78,2
Devon 1077 160,6 1,9 85,3 82,0 93,6 2,9 25,0 72,1 57,1 73,6 68,4 78,8
Wales 2903 139,8 1,8 83,0 81,5 91,1 2,6 26,2 71,2 69,7 66,3 59,4 73,2
2400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
199Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký5,2 23,0 4,9 13,6 18,7 64,0 17,3 19,8 55,9 24,3 Östra Mellansverige
6,2 25,1 5,9 15,2 18,2 63,9 18,0 19,9 53,7 26,3 Sydsverige
6,3 19,1 5,7 13,7 18,0 62,3 19,7 20,4 59,4 20,2 Norra Mellansverige
5,9 19,3 4,5 13,7 17,5 62,5 20,0 20,2 58,5 21,3 Mellersta Norrland
6,1 17,6 4,6 13,1 18,4 64,2 17,4 13,8 61,6 24,6 Övre Norrland
: 3,9 18,1 4,1 9,6 18,8 62,3 18,9 23,4 56,3 20,3 Sm åland med Öarna
: 4,9 21,7 4,3 12,9 18,9 63,8 17,3 19,6 54,1 26,3 Västsverige
9,6 5,1 21,9 4,5 12,0 19,1 65,4 15,6 18,1 52,4 29,5 United Kingdom
6,8 27,0 5,2 14,2 18,8 65,2 16,1 21,2 55,7 23,0 North East
7,2 24,6 6,0 16,6 19,3 65,2 15,5 22,5 55,9 21,6 Tees Valley & Durham
6,4 29,1 4,5 12,4 18,3 65,2 16,5 20,2 55,6 24,3 Northumberland and Tyne & Wear
5,3 26,6 4,3 12,6 19,4 65,0 15,6 20,7 54,1 25,2 North West (inc. Merseyside)
5,1 28,0 4,1 11,7 17,7 64,3 17,9 17,1 58,5 24,4 Cumbria
4,2 20,3 3,2 11,8 19,0 65,6 15,5 14,4 54,9 30,6 Cheshire
5,6 27,4 4,6 12,2 20,1 65,4 14,5 22,1 52,3 25,6 Greater Manchester
4,4 21,7 3,7 12,4 19,3 64,3 16,4 20,1 55,9 24,0 Lancashire
6,6 31,6 5,4 14,3 19,4 64,5 16,1 24,5 53,3 22,3 Merseyside
9,5 5,2 21,3 4,3 12,6 19,2 65,0 15,8 20,2 54,9 24,9 Yorkshire & the Humber
6,3 26,3 5,2 15,5 19,3 64,2 16,5 19,0 58,1 22,9 East Riding & North Lincolnshire
3,7 18,6 3,6 7,6 17,8 64,4 17,8 15,1 55,1 29,8 North Yorkshire
5,2 24,6 3,7 12,4 18,9 65,3 15,8 21,5 56,2 22,3 South Yorkshire
5,4 17,9 4,5 13,1 19,9 65,4 14,7 21,7 52,8 25,5 West Yorkshire
8,5 4,5 22,9 4,4 10,6 18,8 65,3 15,9 19,7 55,7 24,6 East Midlands
5,1 28,9 4,5 11,2 18,6 65,4 16,0 20,7 55,7 23,6 Derbyshire & Nottinghamshire
4,0 17,5 4,6 10,4 19,6 65,9 14,5 19,1 53,9 27,0 Leicestershire, Rutland & Northants
4,3 13,2 3,4 9,5 17,7 63,3 19,0 17,7 60,1 22,2 Lincolnshire
10,3 5,6 20,7 5,2 14,2 19,5 64,9 15,6 21,4 53,3 25,2 West Midlands
3,5 13,1 4,1 8,9 18,3 65,2 16,5 16,7 53,6 29,7 Herefordshire, Worcestershire & Warks
4,6 21,8 4,0 11,2 18,7 65,8 15,6 18,0 56,6 25,5 Shropshire & Staffordshire
7,4 22,1 6,7 18,2 20,5 64,2 15,3 26,1 51,2 22,8 West Midlands
3,7 18,2 3,5 9,4 18,9 65,1 16,0 15,8 57,0 27,2 Eastern
7,4 3,7 16,5 3,3 9,8 18,4 64,4 17,2 16,6 56,9 26,5 East Anglia
3,5 17,6 3,2 8,4 19,9 66,0 14,2 12,3 54,9 32,8 Bedfordshire, Hertfordshire
4,0 20,8 4,0 10,0 18,7 65,0 16,3 18,2 59,1 22,7 Essex
11,9 6,7 23,6 6,0 14,2 19,3 68,2 12,5 17,5 41,1 41,4 London
: 9,0 27,1 7,7 18,4 19,2 69,8 10,9 20,4 31,6 48,0 Inner London
: 5,3 19,9 4,9 11,6 19,4 67,1 13,6 15,5 47,4 37,0 Outer London
3,7 14,9 3,5 8,9 18,8 65,2 16,0 12,7 53,3 34,0 South East
3,4 11,4 3,0 8,6 19,6 67,5 12,9 13,4 49,3 37,4 Berkshire, Bucks & Oxfordshire
3,8 17,9 3,6 7,8 17,9 63,7 18,4 11,8 52,7 35,5 Surrey, East & West Sussex
3,5 9,5 3,7 9,9 18,6 65,4 16,0 10,5 55,8 33,7 Hampshire & Isle of Wight
4,2 19,7 3,9 9,8 19,3 64,4 16,4 15,9 57,3 26,8 Kent
8,8 3,7 14,0 3,3 9,1 18,0 63,6 18,4 12,8 57,1 30,1 South West
3,6 9,2 3,3 8,5 18,7 65,2 16,1 12,5 55,1 32,4 Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset
3,6 13,3 3,4 8,5 17,4 61,9 20,7 13,1 57,0 29,9 Dorset & Somerset
: 4,2 20,9 3,2 11,0 17,4 62,6 20,0 13,8 58,3 27,9 Cornwall & Isles of Scilly
: 4,2 20,7 3,2 10,6 17,5 62,6 19,9 12,7 60,8 26,6 Devon
9,4 5,6 20,1 5,0 14,0 19,0 63,8 17,3 21,4 51,5 27,1 Wales
2410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
200Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiWest Wales & the Valleys 1853 141,2 0,9 69,6 69,4 76,4 2,9 25,9 71,3 47,9 64,0 57,6 70,4
East Wales 1050 137,3 3,1 106,7 102,7 117,1 2,2 26,7 71,1 107,8 70,2 62,5 77,7
Scotland 5064 64,8 1,5 99,5 98,3 109,2 1,9 23,5 74,6 85,5 70,3 65,8 74,8
North Eastern Scotland 503 68,6 1,6 136,6 138,7 149,9 3,2 30,9 65,9 220,1 76,0 67,6 84,5
Eastern Scotland 1904 105,9 1,6 101,2 100,4 111,0 1,9 23,1 75,0 103,6 72,2 67,7 76,8
South Western Scotland 2287 175,5 1,5 94,3 91, 9 103,5 0,9 23,1 76,0 52,0 66,5 62,5 70,7
Highlands & Islands 369 9,3 0,4 72,4 72,1 79,4 4,2 19,8 76,0 41,8 73,5 70,7 76,3
Northern Ireland 1689 119,3 2,7 82,4 81,2 90,4 4,5 26,0 69,5 35,4 64,8 57,5 72,2
Bãlgarija 7913 71,3 0,0 26,0 24,9 28,6 9,6 32,7 57,7 3,1 50,6 47,5 53,7
Severozapadjen 535 50,5 -0,2 23,7 22,2 26,0 12,5 34,6 52,9 : 43,7 42,2 45,1
Severen Tsentralen 1201 67,0 0,2 22,4 21,5 24,6 10,0 37,2 52,9 : 49,3 46,5 52,1
Severoiztochen 1309 65,5 0,0 22,7 21,8 24,9 15,1 27,6 57,3 : 47,7 43,3 52,2
Yugozapaden 2097 103,4 1,0 36,3 33,9 39,9 3,3 31,4 65,2 : 56,4 53,9 58,9
Yuzhen Tsentralen 1975 71,8 -1,7 21,7 20, 7 23,8 12,3 35,0 52,7 : 49,9 47,5 52,4
Yugoiztochen 796 54,4 0,0 22,1 23,9 24,3 11,4 31,6 57,0 : 47,4 42,0 52,9
Kypros 706 119,7 3,8 77,8 76,1 85,4 5,3 23,2 71,6 11,9 68,5 59,0 78,8
Èeská Republika 10219 129,6 1,5 60,6 59,8 66,5 4,8 39,9 55,3 11,3 65,5 57,1 74,0
Praha 1164 2348,1 4,4 135,5 129,8 148,7 0,5 21,3 78,2 : 72,0 65,8 78,5
Støední Èechy 1124 102,0 3,0 50,0 49,6 54,9 5,1 38,9 56,0 : 68,6 58,1 79,0
Jihozápad 1175 66,7 0,9 55,1 55,0 60,5 8,1 41,6 50,3 : 68,0 59,5 76,5
Severozápad 1124 129,9 -1,2 47,9 48,6 52,6 3,6 41,4 55,0 : 62,4 53,8 70,9
Severovýchod 1486 119,5 1,0 50,8 50,6 55,7 5,0 46,3 48,8 : 67,0 57,9 76,1
Jihovýchod 1645 117,6 1,3 53,4 52,3 58,6 7,5 40,2 52,3 : 64,7 56,2 73,1
Støední Morava 1233 135,5 0,4 48,1 47,8 52,8 5,0 46,3 48,6 : 63,2 54,8 71,7
Moravskoslezsko 1268 228,4 -0,7 50,6 50,3 55,5 2,8 43,9 53,3 : 59,2 51,2 67,1
Eesti 1367 30,2 5,2 38,5 37,1 42,3 7,0 31,3 61,7 9,4 62,0 57,9 66,5
Magyarország 10188 109,5 4,0 51,5 49,5 56,5 6,0 34,2 59,8 17,1 56,6 50,0 63,5
Közép-Magyarország 2830 409,1 5,2 81,3 76,3 89,2 1,8 26,3 71,9 : 61,3 54,6 68,8
Közép-Dunántúl 1121 99,5 4,6 48,0 46,8 52,7 5,7 44,6 49,6 : 60,6 54,0 67,3
Nyugat-Dunántúl 1003 89,7 4,3 53,6 54,8 58,8 5,5 42,0 52,5 : 64,1 56,5 71,5
Dél-Dunántúl 996 70,3 2,6 38,7 37,6 42,5 9,8 33,8 56,3 : 51,9 46,1 58,0
Észak-Magyarország 1300 96,8 2,3 33,7 32,4 37,0 4,3 39,9 55,8 : 50,1 44,3 56,1
Észak-Alföld 1561 87,9 3,0 34,2 32,1 37,5 7,5 33,8 58,8 : 49,5 42,8 56,2
Dél-Alföld 1377 75,2 1,6 36,9 36,0 40,5 14,2 33,0 52,8 : 54,7 47,5 62,1
Lietuva 3481 53,3 5,1 37,2 35,6 40,8 17,9 27,5 54,6 1,4 59,9 57,2 62,7
Latvija 2355 36,5 5,7 33,4 31,8 36,6 15,3 25,8 58,9 5,4 60,4 56,8 64,3
Malta 393 1182,4 4,8 69,5 70,7 76,2 2,3 31,2 66,5 13,0 53,7 33,1 74,1
Polska 38641 123,6 6,3 40,9 41,1 44,9 19,3 28,6 52,0 2,3 51,5 46,2 56,9
Dolnoœl¹skie 2971 148,9 5,8 41,6 42,1 45,6 9,5 32,4 58,2 : 47,6 43,9 51,4
Kujawsko-Pomorskie 2100 116,9 4,7 37,0 36,8 40,6 19,1 29,4 51,4 : 50,6 45,0 56,3
Lubelskie 2230 88,8 4,5 28,6 28,6 31,4 39,4 18,1 42,5 : 56,1 51,6 60,7
Lubuskie 1024 73,2 4,7 36,3 37,0 39,9 10,2 31,3 58,5 : 45,9 41,4 50,5
£ódzkie 2638 144,8 5,8 36,9 37,2 40,5 19,8 30,6 49,7 : 52,8 47,8 58,1
Ma³opolskie 3238 213,8 6,2 35,3 36,3 38,8 23,7 27,0 49,3 : 54,6 50,2 59,3
Mazowieckie 5075 142,6 10,4 63,7 62,2 69,9 20,4 21,6 58,0 : 57,1 52,9 61,4
Opolskie 1083 115,1 2,7 33,2 34,1 36,4 18,5 32,9 48,7 : 50,3 44,3 56,5
2420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
201Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký: 5,9 19,1 5,6 14,6 18,8 63,3 17,9 23,2 51,7 25,1 West Wales & the Valleys
: 5,1 21,9 4,1 13,0 19,4 64,6 16,1 18,5 51,2 30,3 East Wales
9,4 6,5 23,5 5,2 14,5 18,3 66,3 15,4 18,7 48,6 32,7 Scotland
: 3,6 10,0 4,1 7,2 18,4 67,4 14,2 17,8 45,8 36,4 North Eastern Scotland
: 5,8 21,4 4,9 13,7 18,0 66,4 15,7 15,3 49,4 35,2 Eastern Scotland
: 7,9 28,8 6,1 17,0 18,5 66,3 15,2 22,4 47,6 30,1 South Western Scotland
: 5,9 11,9 4,0 15,0 18,6 64,8 16,6 17,0 51,9 31,1 Highlands & Islands
15,1 5,8 37,5 5,0 11,8 22,5 64,5 13,0 27,2 47,8 25,0 Northern Ireland
: 18,2 66,0 17,3 37,2 15,9 67,9 16,2 28,4 50,5 21,2 Bãlgarija
: 26,9 77,8 25,3 53,6 15,3 63,4 21,3 29,3 54,2 16,5 Severozapaden
: 18,1 62,1 16,9 36,5 14,8 66,5 18,7 25,7 53,4 20,8 Severen Tsentralen
: 22,3 63,2 22,6 40,0 16,9 68,6 14,5 37,6 45,1 17,3 Severoiztochen
: 13,3 65,2 12,4 28,3 14,9 69,6 15,5 18,0 52,5 29,5 Yugozapaden
: 17,2 67,1 15,7 38,5 16,4 68,2 15,4 32,7 49,5 17,8 Yuzhen Tsentralen
: 22,3 65,8 23,0 44,8 17,4 67,5 15,1 33,3 49,5 17,2 Yugoiztochen
: 3,3 20,1 4,2 7,7 23,2 65,5 11,3 33,5 37,4 29,1 Kypros
: 7,3 50,3 9,0 16,9 16,6 69,6 13,8 12,1 76,0 11,9 Èeská Republika
: 3,6 28,1 4,5 9,4 13,9 69,8 16,3 4,4 68,4 27,1 Praha
: 5,0 45,1 7,4 8,5 16,3 69,3 14,4 13,7 77,8 8,5 Støední Èechy
: 4,9 44,1 5,9 8,9 16,6 69,6 13,8 12,1 77,1 10,7 Jihozápad
: 11,4 58,5 13,3 26,2 17,3 70,7 12,0 17,5 75,3 7,2 Severozápad
: 5,4 43,3 7,1 13,0 17,1 69,1 13,9 11,9 78,7 9,3 Severovýchod
: 6,8 47,1 7,9 17,0 16,9 69,0 14,1 11,1 76,0 12,9 Jihovýchod
: 8,8 51,1 10,8 21,4 17,0 69,5 13,6 13,1 77,4 9,5 Støední Morava
: 13,4 58,8 16,3 29,1 17,6 70,2 12,2 13,5 76,8 9,7 Moravskoslezsko
: 10,3 52,4 9,7 17,6 18,0 67,5 14,5 12,4 57,1 30,5 Eesti
: 5,9 43,6 5,4 12,4 17,1 68,3 14,6 28,4 57,3 14,3 Magyarország
: 4,0 51,1 3,9 8,8 15,5 69,3 15,2 20,7 57,8 21,5 Közép-Magyarország
: 5,0 39,6 4,7 10,3 17,4 69,5 13,2 28,9 59,2 12,0 Közép-Dunántúl
: 4,1 38,6 4,2 8,8 16,3 68,9 14,8 26,9 60,8 12,2 Nyugat-Dunántúl
: 7,9 44,9 7,1 15,9 17,1 68,3 14,7 32,7 56,5 10,8 Dél-Dunántúl
: 8,9 45,9 7,6 19,4 18,2 67,0 14,8 32,4 56,3 11,3 Észak-Magyarország
: 7,9 42,2 7,0 14,9 19,4 67,1 13,5 34,3 54,2 11,5 Észak-Alföld
: 6,3 35,5 6,5 13,9 17,1 67,5 15,5 32,4 57,0 10,5 Dél-Alföld
: 13,7 53,5 12,9 23,0 19,8 66,9 13,4 15,1 40,1 44,8 Lietuva
: 12,1 45,3 11,0 20,8 17,8 67,5 14,7 17,8 63,0 19,3 Latvija
: 5,2 : 6,1 11,0 20,8 67,2 12,0 : : : Malta
: 19,9 54,8 20,9 42,5 18,8 68,9 12,3 19,1 68,3 12,5 Polska
: 26,1 52,7 25,6 50,2 17,2 70,4 12,4 17,8 69,6 12,6 Dolnoœl¹skie
: 21,5 53,3 22,0 43,2 19,4 69,1 11,4 19,8 69,8 10,4 Kujawsko-Pomorskie
: 16,6 46,7 16,5 37,8 19,8 66,6 13,6 22,4 63,9 13,8 Lubelskie
: 26,3 47,7 26,7 50,1 19,4 69,8 10,8 16,7 72,7 10,5 Lubuskie
: 20,3 62,5 21,4 42,1 17,0 68,7 14,3 23,0 64,0 13,0 £ódzkie
: 16,2 58,6 16,5 37,5 20,0 67,7 12,3 16,8 69,2 14,0 Ma³opolskie
: 17,0 56,0 17,5 36,9 17,8 68,3 14,0 18,2 65,2 16,6 Mazowieckie
: 19,7 53,0 21,0 45,3 18,1 70,2 11,7 19,0 69,3 11,7 Opolskie
2430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
202Hlavné regionálne ukazovatele
Región * Poèet obyvate¾ov Hospodárstvo Trh práce
v tis. obyvate¾ov, 2001
Hustota obyvate¾stva (poèet
obyv./km²), 2001
Rast HDP (roèný priemerný
pohyb v %), 1995-2001HDP/obyv. (PPS) Zamestnanos/Char9D pod¾a
sektorov (% celku), 2002
Patentové príhlášky na EPÚ
na milión obyv., priemer1999-2000-2001Miera zamestnanosti (osôb
vo veku 15-64 ako % obyv.
vo veku 15-64), 20022001, EÚ15=100
Priemer 1999-2000-2001,
EÚ 15 = 100
2001, EÚ25=100
Po¾nohospodárstvoPriemyselSlu/Char9Eby
Spolu
/Char8EenyMu/Char9EiPodkarpackie 2130 118,8 5,1 29,2 29,5 32,0 30,8 28,2 41,1 : 53,2 47,9 58,3
Podlaskie 1221 60,5 6,3 31,0 30,5 34,0 36,5 18,6 45,0 : 54,8 50,0 59,6
Pomorskie 2202 120,4 6,5 40,6 41,3 44,6 9,5 31,1 59,4 : 50,2 42,9 57,9
Œlaskie 4840 393,7 3,9 44,6 45,2 49,0 4,1 39,5 56,4 : 46,9 40,1 54,0
Œwiêtokrzyskie 1321 113,2 5,5 31,2 31,8 34,3 31,0 24,9 44,2 : 50,3 45,6 55,0
Warmi ñsko-Mazurskie 1469 60,7 4,8 29,6 30,8 32,5 17,9 28,1 54,0 : 46,0 40,9 51,0
Wielkopolskie 3363 112,8 7,8 43,4 43,5 47,6 20,3 32,7 47,0 : 52,9 46,0 59,9
Zachodniopomorskie 1735 75,8 5,8 40,5 41,1 44,5 8,3 29,6 62,2 : 45,8 41,2 50,7
România 22408 94,0 -0,1 24,4 23,7 26,8 36,8 29,7 33,5 0,9 57,6 51,8 63,6
Nord-Est 3836 104,1 -1,8 17,2 18,8 18,9 51,3 23,6 25,1 : 59,1 55,3 62,9
Sud-Est 2935 82,1 -2,0 21,3 20,8 23,4 38,1 26,1 35,9 : 54,7 46,3 63,4
Sud 3463 100,5 -2,3 20,6 19,5 22,6 44,3 28,0 27,7 : 57,9 51,0 65,0
Sud-Vest 2397 82,0 -1,6 21,6 20,5 23,7 51,3 23,2 25,5 : 61,3 56,4 66,2
Vest 2032 63,4 -0,4 26,4 25,3 29,0 27,9 34,7 37,4 : 57,5 50,5 64,8
Nord-Vest 2839 83,1 -1,2 21,6 21,3 23,7 34,2 32,3 33,5 : 57,8 53,2 62,4
Centru 2640 77,4 -2,0 23,5 24,0 25,8 26,1 41,1 32,8 : 55,8 50,5 61,2
Bucureºti 2269 1245,7 7,4 52,3 46,5 57,3 2,7 35,0 62,4 : 56,9 51,0 63,4
Slovenija 1992 98,3 5,1 67,8 67,1 74,4 9,2 38,7 52,1 30,5 63,4 58,6 68,2
Slovenská Republika 5403 110,2 3,9 44,7 43,9 49,0 6,2 38,5 55,4 5,7 56,8 51,4 62,4
Bratislavský 602 293,0 5,7 101,8 97,4 111,7 2,3 23,1 74,7 : 67,2 62,7 72,1
Západné Slovensko 1878 125,3 3,4 40,9 41,0 44,9 7,3 42,4 50,3 : 57,2 51,6 62,9
Stredné Slovensko 1360 83,7 3,2 36,9 36,1 40,5 6,5 40,7 52,8 : 55,4 50,0 60,8
Východné Slovensko 1564 99,3 3,5 34,0 33,1 37,3 6,5 39,4 54,1 : 53,2 47,4 59,2
N10: nové èlenské štáty; N12: nové èlenské štáty plus Bulharsko a Rumunsko
* regióny úrovne NUTS 1 (podèiarknuté) a 2. Nové regióny zavedené v máji 2003 sú vyznaèené èervenou farbou, pôvodné regióny kurzívou.Došlo k nasledujúcim zmenám: v Nemecku bolo rozdelené Brandenbursko na dva regióny úrovne NUTS 2; v Španielsku bol región Ceuta y Melilla tie/Char9E rozdele ný na dva regióny; v
Taliansku bol región Nord Ovest úrovne NUTS 1 novo definovaný tak, aby zahàòal región Lombardia, predtým región úrovne NUTS 1, a Nord Est tak, aby zahàò al Emilia-Romagna,
región Centro tak, aby zahàòal Lazio, a región Sud tak, aby zahàòal Abruzzo-Molisea Kampániu, prièom bol vytvorený nový región úrovne NUTS 1, Isole, k torý zahàòa regióny Sar -
degna a Sicilia; v Portugalsku bol pôvodný región Lisboa e Vale do Tejo úrovne NUTS 2 rozdelený medzi Centro, nový región Lisboa a Alentejo; vo Fínsku bo li štyri bývalé regióny
úrovne NUT S 2 v regióne Manner-Suomi úrovne NUTS 1 (všetky okrem Itä-Suomi) reklasifikované tak, aby tvorili tri nové regióny úrovne NUTS 2.
Rast HDP: FR(DOM): 1995-2000; HDP na obyvatela: FR(DOM): 2000 a priemer 1999-2000Zamestnanos/Char9D pod¾a sektorov F(DOM):odhady; MT: národný zdrojDlhodobo nezamestnaní: bez MTMiery zamestnanosti: MT: národný zdrojObyvate¾stvo pod¾a vekových tried: F(DOM): 1998; MT: 1999Zdroj: Eurostat (REGIO, Preh¾ad PS), Národné štatistické úrady a výpoèty GR REGIO
2440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
203Trh práce Veková štruktúra Vzdelanie Región *
Miera nezamestnanosti (%) % obyvate¾stva vo veku: (2000) Stupeò dosiahnutého vzdelania u
osôb vo veku 25-64 rokov (%
celku), 2002Spolu, 1992
Spolu, 2002
Dlhodobo nezamestnaní, 2002
(% celk. poètunezamestnaných)
/Char8Eeny, 2002
Mláde/Char9E, 2002<1515-6465+NízkyStrednýVysoký: 18,2 67,5 19,2 45,7 21,4 66,8 11,8 20,0 68,8 11,1 Podkarpackie
: 16,8 58,0 17,1 37,9 20,1 66,4 13,5 23,9 62,4 13,6 Podlaskie
: 21,5 39,5 23,7 45,1 19,8 69,4 10,7 19,4 67,5 13,1 Pomorskie
: 20,1 62,3 23,2 42,0 17,3 71,2 11,5 15,0 74,4 10,6 Œlaskie
: 18,8 53,9 19,4 48,7 18,8 67,4 13,8 20,2 67,1 12,6 Œwiêtokrzyskie
: 25,9 59,2 27,7 52,2 20,7 69,0 10,4 25,9 63,2 10,9 Warmi ñsko-Mazurskie
: 18,2 45,3 20,2 38,0 19,8 68,9 11,3 17,9 71,5 10,6 Wielkopolskie
: 26,0 52,7 26,3 54,6 18,7 70,4 10,9 20,7 68,0 11,3 Zachodniopomorskie
: 8,4 54,0 7,7 23,2 18,5 68,3 13,2 28,9 61,2 9,8 România
: 7,8 50,8 7,1 19,6 21,2 66,2 12,6 32,8 60,2 7,0 Nord-Est
: 10,6 52,8 11,2 26,7 18,8 68,7 12,6 32,2 58,5 9,3 Sud-Est
: 9,8 53,4 9,1 29,8 18,2 67,0 14,7 31,1 61,8 7,1 Sud
: 6,7 55,6 6,2 22,4 18,5 67,0 14,5 27,5 64,0 8,5 Sud-Vest
: 7,2 51,5 6,8 18,6 17,7 69,4 12,9 28,7 60,8 10,5 Vest
: 7,6 55,2 6,6 19,4 19,0 68,6 12,4 31,7 58,9 9,4 Nord-Vest
: 8,4 53,7 7,0 22,8 18,5 69,2 12,3 26,5 65,6 7,9 Centru
: 8,8 61,3 7,3 26,1 14,3 72,1 13,6 16,9 60,9 22,1 Bucureºti
: 6,3 55,6 6,8 16,5 16,1 70,0 13,9 23,0 61,8 15,3 Slovenija
: 18,7 65,2 18,7 37,7 19,8 68,8 11,4 14,0 75,1 10,9 Slovenská Republika
: 8,7 53,3 9,2 18,4 16,4 71,6 12,0 9,1 66,6 24,3 Bratislavský
: 17,5 69,8 18,1 35,5 18,5 69,5 12,0 15,5 76,0 8,5 Západné Slovensko
: 21,4 61,9 21,3 40,6 20,2 68,4 11,5 15,2 75,2 9,7 Stredné Slovensko
: 22,2 65,7 21,7 44,4 22,4 67,2 10,4 13,2 77,6 9,2 Východné Slovensko
2450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9EnostiHlavné regionálne ukazovatele
204
2460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Zoznam grafov
I Výdavky na politiku súdr/Char9Enosti, 2000-2013 ........................................ xxxviii
1.1 Rast HDP na obyvate¾a v Španielsku, Portugalsku a Grécku oproti priemeru EÚ15,
1992-2002 ...................................................................... 3
1.2 Miera zamestnanosti, 1998 a 2002 .................................................. 9
1.3 HDP na obyvate¾a (PPS) pod¾a krajiny a regionálne extrémy, 2001 ........................1 1
1.4 HDP na obyvate¾a (PPS), 2002 .................................................... 1 1
1.5 Pohyb v mierach zamestnanosti pod¾a odvetví v EÚ15, 1996-2002 ........................1 4
1.6 Simulácia HDP na obyvate¾a (PPS) v pristupujúcich krajinách, 2004-2040 ..................1 7
1.7 Simulácia HDP na obyvate¾a (PPS) v pristupujúcich krajinách, 2004-2040 ..................1 7
1.8 Predpokladaný pokles populácie v produktívnom veku, 2000-2025 ........................1 8
1.9 Obyvate¾stvo ohrozené chudobou, 2000 ............................................. 2 3
1.10 Hrubá domáca spotreba energie, 1995 a 2001 ........................................ 4 3
1.11 Pohyb hrubej domácej spotreby energie na jednotku HDP, 1995-2001 .....................4 3
1.12 Skladba hrubej domácej spotreby energie z palív, 2001 ................................. 4 4
1.13 Podiel úèasti na ïalšom odbornom vzdelávaní, 1999 ................................... 4 8
1.14 Poèet pevných liniek a penetrácia mobilných telefónov, 2001/2002 ........................5 6
1.15 Podiel domácností s pripojením na internet, 2002 ...................................... 5 7
2.1 Verejné výdavky v èlenských štátoch, 1995 a 2002 ..................................... 8 5
2.2 Vládne výdavky pod¾a regiónov vo Ve¾kej Británii, priemer 2000-2001 ......................8 9
2.3 Verejné výdavky* pod¾a regiónov v Taliansku, 2000 .................................... 9 0
2.4 Vládne výdavky pod¾a regiónov v Španielsku, priemer 1992-1999 .........................9 1
2.5 Príjmy z daní a sociálnych odvodov pod¾a správnej úrovne 2001 ..........................9 2
2.6 Prílev PZI do èlenských štátov a pristupujúcich krajín, priemer 1999-2001 ..................9 8
3.1 Výdavky zo Záruènej sekcie EAGGF, 2002 .......................................... 1 2 5
3.2 Štátna pomoc v èlenských štátoch, 2001 ............................................ 1 2 8
4.1 Štrukturálne fondy (všetky ciele) pod¾a krajín, 2000-2006 ............................... 1 3 8
4.2 Doplnkovos/Char9D – Vývoj priemerných roèných národných výdavkov na programy
štrukturálnych fondov, 1989-93 a/Char9E 1994-99 .......................................... 1 4 0
4.3 Èlenenie prídelov zo štrukturálnych fondov v regiónoch Cie¾a 1: všetky èlenské štáty,
2000-2006 .................................................................... 1 4 2
4.4 Prídely zo štrukturálnych fondov a rast HDP v regiónoch Cie¾a 1, 1995-2001 ...............1 4 8
4.5 Odhadované investície do mestských území v rámci programov Cie¾ a1a2 , 2000-2006 ......1 5 9
Zoznam máp
1.1 HDP na obyvate¾a (PPS), 2001 ..................................................... 5
1.2 Miera zamestnanosti, 2002 ........................................................ 8
1.3 Miera ekonomickej závislosti seniorov, roky 2000 a 2025 ................................ 1 9
1.4 Miera nezamestnanosti, 2002 ..................................................... 2 1
1.5 Nezamestnanos/Char9D, 2002 .......................................................... 2 2
1.6 Pohyb obyvate¾stva, 1996-1999: hlavné zlo/Char9Eky ........................................ 3 2
1.7 Územná rozmanitos/Char9D – stupeò fragmentácie prírodných oblastí ..........................3 5
1.8 Hustota dia¾niènej siete, 2001 ..................................................... 3 9
1.9 Stupeò dosiahnutého vzdelania, 2002 ............................................... 4 6
1.10 Investície do výskumu a vývoja, 2000 ............................................... 5 2
1.11 Zamestnanos/Char9D v špièkových technologických odvetviach, 2002 ...........................5 4
1.12 Komunálny odpad ulo/Char9Eený na skládkach ............................................. 6 1
A1.1 Zamestnanos/Char9D pod¾a odvetví, 2002 ................................................. 7 3
A1.2 HDP na zamestnanú osobu (v euro), 2001 ........................................... 7 4
A1.3 Pohyb v poète obyvate¾ov v produktívnom veku (15-64), 2000-2025 .......................7 5
A1.4 Pohyb v poète seniorov (65+), 2000-2025 ............................................ 7 6
A1.5 Potenciálna cestná dostupnos/Char9D, 2001 ............................................... 7 7
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti205
2470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A1.6 Potenciálna /Char9Eeleznièná dostupnos/Char9D, 2001 ............................................ 7 8
A1.7 Potenciálna letecká dostupnos/Char9D, 2001 ............................................... 7 9
A1.8 Osoby s predèasne ukonèenou školskou dochádzkou, 2002 ............................. 8 0
A1.9 Patentové prihlášky na EPÚ, priemer za obdobie 1999-2001 ............................. 8 1
3.1 Projekty Transeurópskych dopravných sietí európskeho významu ........................1 2 2
4.1 Štrukturálne fondy, 2004-2006: oblasti s nárokom na pomoc v rámci Cie¾ a1a2 ............1 3 9
Zoznam tabuliek
A1.1 Zamestnanos/Char9D v EÚ15, 1996 a 2002 ................................................ 6 6
A1.2 Pohyb HDP, zamestnanosti, produktivity a obyvate¾stva v skupinách regiónov Cie¾a 1,
1994-2001 ..................................................................... 6 6
A1.3 Štatistický efekt v regiónoch Cie¾a 1 (pod¾a HDP na obyv. v PPS, priemer za obdobie
1999-2001) .................................................................... 6 6
A1.4 Štruktúra miery zamestnanosti v pristupujúcich krajinác h a v EÚ, 2002 .....................6 7
A1.5 Miera nezamestnanosti v EÚ15, 1996 a 2002 ......................................... 6 7
A1.6 Obyvate¾stvo ohrozené chudobou, 2000 ............................................. 6 8
A1.7 Skladba domácností ohrozených chudobou, 2000 ..................................... 6 9
A1.8 Oblasti s geografickými obmedzeniami: hlavné ukazovatele, 2001 .........................7 0
A1.9 Štátna pomoc na výskum a vývoj a spracovate¾ský priemysel, priemer za obdobie
1999-2001 ..................................................................... 7 1
A1.10 Emisie skleníkových plynov, 2000 .................................................. 7 2
A1.11 Emisie skleníkových plynov pod¾a sektorov všeobecne, 2001 ............................ 7 2
A2.1 Verejné výdavky pod¾a ekonomických kategórií, 1995 a 2002 ...........................1 0 2
A2.2 Verejné výdavky na starobné dôchodky a dávky v nezamestnanosti, 1995 a 2000 ...........1 0 3
A2.3 Verejné výdavky pod¾a funkcie, 1995 a 2001 ........................................ 1 0 4
A2.4 Verejné výdavky pod¾a regiónov vo Ve¾kej Británii, 2000-01 ............................. 1 0 5
A2.5 Verejné výdavky pod¾a regiónov v Taliansku, 2000 .................................... 1 0 6
A2.6 Verejné výdavky pod¾a regiónov v Španielsku, priemer za obdobie 1992-1999 ..............1 0 7
A2.7 Príjmy z daní a sociálnych odvodov pod¾a správnej úrovne, 1995 a 2001 ..................1 0 8
A2.8 Rozdelenie PZI pod¾a regiónov vo vybraných krajinách EÚ ............................. 1 0 9
A2.9 PZI do EÚ15 a pristupujúcich krajín, priemer za obdobie 1999-2001 ......................1 1 0
A2.10 Rozdelenie PZI pod¾a regiónov NUTS 2 vo vybraných nových èlenských štátoch ............1 1 1
3.1 Štátna pomoc na obyvate¾a v èlenských štátoch, 1997-2001 ............................ 1 2 9
A4.1 Rozdelenie štrukturálnych fondov pod¾a cie¾ov a krajín, 2000-2006 .......................1 8 0
A4.2 Pákový efekt štrukturálnych fondov na verejné a súkromné výdavky v rámci Cie¾a 1,
1994-1999 a 2000-2006 ......................................................... 1 8 1
A4.3 Úvery EIB, 1989-2002 .......................................................... 1 8 1
A4.4 Cie¾ 1: Orientaèné èlenenie štrukturálnych fondov pod¾a kategórií výdavkov, 2000-2006 ......1 8 2
A4.5 Výdavky zo štrukturálnych fondov na dopravu v rámci Cie¾a 1, 2000-2006 .................1 8 3
A4.6 Ex post makroekonomické úèinky štrukturálnej politiky 1994-1999: výsledky simulácie
HERMIN ..................................................................... 1 8 3
A4.7 Úèinok štrukturálnej politiky na fyzickú infraštruktúru a ¾udský kapitál, 1994-2010: výsledky
simulácie HERMIN ............................................................. 1 8 4
A4.8 Úèinky intervencií v rámci Cie¾a 1 na obchod, 2000-2006 ............................... 1 8 4
A4.9 Mimo Cie¾ 1: orientaèné èlenenie štrukturálnych fondov pod¾a kategórií výdavkov,
2000-2006 .................................................................... 1 8 5
A4.10 Prídely zo štrukturálnych fondov na rozvoj vidieka, 2000-2006 ...........................1 8 6
A4.11 Prídely prís¾ubov zo štrukturálnych fondov v nových èlenských štátoch, 2004-2006 ..........1 8 6
A4.12 Orientaèné èlenenie prídelov prís¾ubov zo štrukturálnych fondov v nových èlenských
štátoch, 2004-2006 ............................................................. 1 8 6
Hlavné regionálne ukazovatele .......................................................... 1 8 8
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti206
2480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
207Európska komisia
Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdr/Char9Enosti — COM(2004) 107 zo dna 18 februára 2004
Luxembourg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoloèenstiev2004 — s. 248 — 21 x 29.7 cmISBN 92-894-4933-0
2490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
208
2500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_sk_2003_005.ps
C:\co_sk_2003\co_sk_2003_005.vpvendredi 23 avril 2004 10:02:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen