SK Úradný vestník Európskej únie C 299/165

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II“ (prieskumné stanovisko)

2012/C 299/30

Hlavný spravodajca: pán VOLEŠ

Európska komisia sa 27. júna 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II“

(prieskumné stanovisko).

Predseda poveril 28. júna 2012 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Voleš rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na jeho 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 176 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Úvod

1.1 Komisia predstavila koncom roka 2011 návrhy v súvislosti s desiatimi z dvanástich hybných síl, ktoré vyplynuli z Aktu o jednotnom trhu, a zvyšné dva návrhy potom v prvej polovici roka 2012. Okrem toho Komisia predložila alebo doplnila návrhy 28 zo zostávajúcich 50 opatrení, ktoré spomenula v Akte o jednotnom trhu.

1.2 Špecifické návrhy týkajúce sa riadenia jednotného trhu boli zamerané na informovanie občanov a podnikov o príležitostiach, ktoré jednotný trh ponúka, o zlepšeniach dosiahnutých pri uplatňovaní pravidiel jednotného trhu v jednotlivých členských štátoch a o zabezpečení ich účinného dodržiavania. V tejto oblasti sa nepodarilo dosiahnuť výraznejší pokrok, a to ani napriek tomu, že občania a podniky to považujú za jeden z najzávažnejších nedostatkov.

1.3 Zameraním sa na dvanásť hybných síl sa Komisii podarilo dosiahnuť pokrok rýchlejšie, než by bolo možné za iných okolností. Európsky parlament a Rada boli požiadané, aby legislatívne návrhy prijali do konca roka 2013, aby sa od roku 2014 mohli začať uplatňovať. Rýchla, úplná a správna transpozícia a uplatňovanie prijatej legislatívy bude dôležitou úlohou pre členské štáty.

1.4 V októbri 2012 oslávi Komisia 20. výročie vytvorenia jednotného trhu podujatím Týždeň jednotného trhu v celej Európe, pričom sa v každom z 27 členských štátov budú konať rôzne akcie. Druhé fórum jednotného trhu pomôže udržať politické úsilie, ktoré sa začalo Aktom o jednotnom trhu, prehodnotiť pokrok, ktorý sa dosiahol pri jeho uplatňovaní, a stanoviť budúce priority s cieľom podporiť rast a posilniť dôveru.

1.5 Vo svojom liste z 27. júna podpredseda Európskej komisie Maroš Šefčovič požiadal EHSV, aby prispel k rozvíjajúcej sa diskusii, keďže členovia výboru reprezentujú celú škálu aktérov v sociálnej a hospodárskej oblasti, a môžu teda poskytnúť cenný konsenzuálny prínos k prebiehajúcej práci.

2. Všeobecné pripomienky a odporúčania

2.1 Návrh Aktu o jednotnom trhu II musí prihliadať na zložitú situáciu, v ktorej sa EÚ nachádza v dôsledku neschopnosti niektorých členských štátov vyrovnať svoj dlh verejných financií, ako aj v dôsledku prevažnej stagnácie HDP a rastúcej nezamestnanosti. Návrh by preto mal obsahovať nielen krátkodobé opatrenia, ktoré budú mať okamžitý vplyv na rast a zamestnanosť, ale aj strednodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré by zaručili trvalo udržateľný rozvoj a priniesli všetkým občanom EÚ úžitok aj do budúcnosti.

2.2 Revidovaná a aktualizovaná stratégia Európa 2020 by mala byť všeobecným orientačným bodom pre ďalší rozvoj jednotného trhu, ktorý je najcennejším výsledkom európskej integrácie a nástrojom na dosiahnutie cieľov tejto stratégie.

2.3 Pri príprave novej sady návrhov na posilnenie jednotného trhu by sa mali zohľadniť aj názory všetkých zainteresovaných strán, vrátane organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.

2.4 Opatrenia s cieľom rozvinúť potenciál, ktorý pre podniky, spotrebiteľov, občanov a iné zainteresované strany predstavuje jednotný trh, by sa mali prijať najmä v oblasti služieb, prístupu k financiám, odstránenia administratívnej záťaže pre MSP, elektronického obchodovania, digitálneho jednotného trhu a mobility. Tieto opatrenia by mali byť sprevádzané krokmi zameranými na posilnenie ochrany a dôvery spotrebiteľov na jednej strane, a na strane druhej by mali primerane zohľadňovať sociálne aspekty jednotného trhu tým, že budú podporovať sociálne hospodárstvo a rešpektovať potrebu sociálnej súdržnosti, ako aj práva a záujmy občanov.

2.5 Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o Akte o jednotnom trhu (1) a dvanástich hybných silách (2) EHSV vyzdvihol celý rad otázok, ktoré aj naďalej považuje za dôležité:

— rozhodujúcu úlohu zohráva informovanie o výhodách, ktorý jednotný trh prináša občanom a podnikom, a sprostredkovatelia týchto informácií, ako sú medzi inými politické strany, organizácie občianskej spoločnosti, médiá a vzdelávacie inštitúcie, nesú hlavnú zodpovednosť za to, aby Európania pochopili, čo je v stávke,

— Európska komisia by mala pomáhať zvyšovať povedomie občanov o otázkach súvisiacich s jednotným trhom prostredníctvom rôznych sietí, agentúr a iných nástrojov, ktoré má k dispozícii (3).

2.6 Výbor v priebehu tohto roka vypracuje stanovisko z vlastnej iniciatívy o opatreniach, ktoré v Akte o jednotnom trhu chýbajú. Medzi ne patria okrem iného poplatky za autorské práva (ktoré sú obsiahnuté v Akte o jednotnom trhu II), preskúmanie smernice o autorských právach, neutralita internetu, ochrana osobných údajov, ochrana investorov, protokol o sociálnom pokroku, štatút európskej súkromnej spoločnosti, elektronické verejné obstarávanie, európske ratingové agentúry, rovnoprávnosť žien a mužov, mikropodniky a rodinné podniky, opatrenia na podporu zakladania nových podnikov a rozširovanie existujúcich firiem, kreditné a debetné karty, elektronické platby, spotrebné úvery a nadmerné zadlženie, medzibankové prevody, mládež, opatrenia na úplné zavedenie eura a dokončenie jednotného európskeho platobného priestoru (SEPA).

2.7 Výbor očakáva, že bude zapojený do všetkých konzultačných procesov v súvislosti s legislatívnymi a nelegislatívnymi opatreniami v rámci prebiehajúce programu Komisie, ktoré budú súčasťou Aktu o jednotnom trhu II, a keď sa jednotlivé kroky Komisie zmenia na riadne návrhy, pripraví podrobné odporúčania.

3. Hybné sily a kľúčové kroky

3.1 Služby

3.1.1 Základné platobné účty by mali byť dostupné všetkým občanom, a tento bod treba dosiahnuť čo najrýchlejšie. Výbor žiada, aby boli v tejto oblasti zavedené regulačné opatrenia týkajúce sa transparentnosti poplatkov a jednoduchej zmeny účtu.

3.1.2 Doručovanie zásielok, najmä v rámci elektronického obchodovania (4), a cezhraničné konkurzné konania sú ďalšími oblasťami, ktoré je nutné považovať za prioritu.

3.1.3 EHSV tiež navrhuje zahrnúť opatrenia na konsolidáciu fungovania Jednotného európskeho platobného priestoru (SEPA).

3.1.4 Výbor potvrdzuje, že podporuje rozšírenie noriem pre služby, treba však súčasne zohľadniť ich špecifický charakter a potreby trhu a spoločnosti.

3.2 Jednotný digitálny trh

3.2.1 Výbor sa domnieva, že dokončenie jednotného digitálneho trhu bude jedným z ústredných prvkov oživenia jednotného trhu. Vo svojom predchádzajúcom stanovisku výbor vyjadril názor, že elektronické obchodovanie je jednou z obetí fragmentácie jednotného trhu, ktorá bráni tak poskytovateľom, ako aj spotrebiteľom v plnej miere využiť potenciál cezhraničného obchodu. V záujme vyriešenia tohto problému boli podniknuté kroky na dokončenie opatrení, ktoré už Komisia pripravila, konkrétne pokiaľ ide o vysokú úroveň ochrany údajov, otvorený internet, neutralitu internetu, odstránenie prekážok spojených so štátnou príslušnosťou/krajinou pobytu, elektronický podpis, elektronickú platbu, investície do širokopásmového pripojenia, univerzálny prístup, dostupnosť hardvéru a softvéru pre všetkých a legislatívu týkajúcu sa elektronických služieb, spolu s konzistentnou spotrebiteľskou politikou.

3.2.2 EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi a otvoriť služby v oblasti elektronickej verejnej správy, pričom všeobecné využívanie systému IMI by mohlo uľahčiť ich poskytovanie.

3.2.3 EHSV zdôrazňuje, že je potrebné osobitne zohľadniť výhody rozšírenia elektronických faktúr, je však presvedčený, že ich využívanie by malo zostať nepovinné a malo by sa k nim pristupovať rovnako ako k papierovým faktúram, a súčasne by sa malo zabrániť dodatočnej záťaži pre MSP.

3.3 Siete

3.3.1 EHSV venuje osobitnú pozornosť sieťam (dopravným, energetickým, komunikačným), ktoré zohrávajú podstatnú úlohu pri spájaní Európy. Pokiaľ ide o železnice, EHSV podporuje myšlienku vytvoriť jednotný európsky železničný priestor, ktorý by bol schopný konkurovať iným druhom dopravy. Odporúča preskúmať možnosť zriadiť kompenzačný fond, podobný tým, ktoré už fungujú v iných sieťových odvetviach. Absolútnou prioritou by malo byť všeobecné zavedenie európskeho systému signalizácie a riadenia železničnej dopravy, spolu s európskym systémom riadenia vlakov.

3.3.2 Pokiaľ ide o leteckú dopravu, vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru je nevyhnutné na zabezpečenie konkurencieschopnosti leteckého priemyslu EÚ na svetovom trhu. Treba sa zaoberať vývojom systému SESAR: a) zabezpečiť synchronizovanú modernizáciu vzdušných a pozemných infraštruktúr; b) zabezpečiť včasné a primerané finančné zdroje na zavádzanie SESAR; c) zaviesť správne riadenie zavádzania programu SESAR. Aj MSP by mali mať možnosť sa na ňom podieľať.

3.3.3 Výbor vyzýva, aby bolo urýchlene zrevidované nariadenie (ES) č. 261/2004 (5), v snahe zmodernizovať práva cestujúcich, pokiaľ ide o prekročenie kapacity rezervácií, meškanie a taktiež dovolenkové balíky.

3.3.4 Európska politika námorných prístavov by sa mala venovať nasledujúcim témam:

a) zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj prístavov a s nimi súvisiacich kapacít;

b) vytvoriť jasný a transparentný rámec financovania prístavných investícií;

c) vysvetliť postupy týkajúce sa prístupu na trh s prístavnými službami;

d) riešiť prevádzkové prekážky, ktoré obmedzujú efektivitu prístavu;

e) dohliadať na to, aby práca prebiehala za priaznivých a bezpečných okolností a podmienok, a nastoliť v prístavoch konštruktívne pracovné vzťahy;

f) podporovať celkovú konkurencieschopnosť a propagovať pozitívne vnímanie prístavov.

3.3.5 Európska politika námorných prístavov nemusí nevyhnutne znamenať prijímanie novej legislatívy. Vhodnou alternatívou právnych predpisov môže byť na jednej strane tzv. mäkké právo (soft law), a na druhej strane individuálny prístup k jednotlivým prípadom.

3.3.6 Pokiaľ ide o energetické siete, výbor schvaľuje nedávne iniciatívy Európskej komisie zamerané na prehĺbenie vzájomného prepojenia a dobudovanie vnútorného trhu s energiou.

3.3.7 EHSV podporuje myšlienku vytvoriť európske energetické spoločenstvo (EES) a súhlasí s nutnými prechodnými etapami, ako sú regionálne európske energetické siete, fond na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a zoskupenia pre nákup plynu.

3.3.8 Výbor sa domnieva, že dozrel čas na kritické prehodnotenie liberalizácie trhu s energiou, keďže doterajšie výsledky nepriniesli očakávané zníženie cien pre občanov a podniky.

3.4 Prístup k financiám

3.4.1 Vzhľadom na finančnú krízu môžu mať MSP v mnohých členských štátoch sťažený prístup k financiám, čo sa môže negatívne odzrkadliť na ich obchodnej činnosti. Prístup ku kapitálu je však hlavnou podmienkou, vďaka ktorej môže súkromný sektor, a najmä MSP a sociálne podniky, vytvárať rast a nové pracovné miesta. Banky sú však čoraz menej ochotné požičiavať podnikom, najmä inovatívnym podnikom a začínajúcim podnikom, ktoré predstavujú najväčšie riziko, ale aj najväčší potenciál rastu.

3.4.2 EHSV preto vyzýva Komisiu, aby podporila priamy prístup MSP k trhom s dlhovým kapitálom, vytvorila platformy dlhopisov zamerané na MSP a hľadala spôsoby, ako zlepšiť mezanínové financovanie a zaoberala sa novými mezanínovými produktmi, ako napríklad záruky za mezanínové pôžičky. Komisia by mala tiež poskytnúť všetkým zainteresovaným stranám usmernenia, pokiaľ ide o osvedčené postupy v súvislosti so spájaním a mobilizovaním finančných nástrojov z rôznych zdrojov.

3.4.3 EHSV odporúča, aby sa počas rokovaní s členskými štátmi o budúcich štrukturálnych fondoch brala do úvahy aj potreba vytvoriť finančné nástroje, ktoré by podporovali záruky na pôžičky pre MSP.

3.5 Zdaňovanie

3.5.1 Výbor vyzýva, aby boli podniknuté kroky zamerané na rozdielne pravidlá v oblasti daní a administratívne komplikácie, ktoré sú jednou z najväčších prekážok brániacich MSP rozšíriť svoju pôsobnosť v rámci celého jednotného trhu.

3.5.2 Mnohé z prekážok v tejto oblasti sa dajú odstrániť aj bez harmonizácie daní, napríklad dvojité zdanenie, ktoré je vážnou prekážkou pri rozvoji cezhraničných aktivít a má negatívny ekonomický vplyv na investície a zamestnanosť. Súčasné komplikované systémy vrátenia DPH pri cezhraničnom obchode a poskytovaní služieb môžu viesť k daňovým únikom a podvodom, proti ktorým treba účinnejšie bojovať. Štandardizované daňové priznanie DPH pre EÚ by prispelo k zjednodušeniu administratívnych postupov.

3.5.3 Výbor sa domnieva, že daňové systémy v členských krajinách by nemali podporovať vytváranie daňových rajov, ktoré majú negatívny dosah na hospodárstvo a verejné rozpočty.

3.5.4 Pozornosť by sa mala zamerať na režim DPH pri finančných službách, a ak sa zavedie nová daň vo finančnom sektore založená na peňažných tokoch alebo podobných faktoroch, Komisia by určite mala posúdiť výhody jej zavedenia v rámci DPH.

3.5.5 EHSV taktiež žiada, aby sa zaviedlo všeobecné pravidlo, že DPH sa bude platiť až vtedy, keď zákazník zaplatí faktúru. Tento systém, známy ako systém uplatňovania dane na základe platieb, ktorý sa už v niektorých členských štátoch uplatňuje na malé podniky, zabraňuje tomu, aby bola DPH účtovaná už pri predaji, bez ohľadu na to, či zákazník už zaplatil alebo nie. V súčasnej hospodársky nepriaznivej situácii by to mohlo pomôcť zabrániť konkurzom, najmä MSP.

3.6 Podnikateľské prostredie

3.6.1 EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť otázkam, ktoré nie sú v dostatočnej miere obsiahnuté v legislatíve EÚ a podporných programoch, ako napríklad problematika samostatne zárobkovo činných osôb.

3.6.2 Výbor zdôrazňuje, že je potrebné ďalej zmenšovať administratívne zaťaženie, a očakáva, že Komisia navrhne ciele na obdobie po roku 2012, keď by administratívne zaťaženie malo byť o 25 % nižšie. Výbor konštatuje, že zmenšenie zbytočného zaťaženia, či už podnikov, spotrebiteľov alebo verejných orgánov, je vždy žiaduce, ale je potrebné urobiť dôkladné posúdenie, aby sa zabezpečilo, že pôvodný účel právneho predpisu nebude zmarený.

3.7 Sociálne podnikanie

3.7.1 Iniciatíva pre sociálne podnikanie bude prehodnotená v roku 2014. Komisia v úzkej spolupráci so skupinou expertov pre sociálne podnikanie zosumarizuje, čo sa v tejto oblasti dosiahlo, a rozhodne, aké ďalšie kroky sú ešte potrebné. EHSV odporúča, aby sa náležite zohľadnili pripomienky, ktoré uviedol vo svojich nedávno prijatých stanoviskách týkajúcich sa práve sociálneho podnikania (6).

3.7.2 Výbor zdôrazňuje, že je potrebné získať viac poznatkov o úlohe a rozšírení sociálnych podnikov, aby sa dal zhodnotiť ich skutočný vplyv na spoločnosť. To si bude vyžadovať vytvorenie metodológie, ktorou bude tento vplyv možné zmerať. Takéto meranie bude potrebné aj pri zavádzaní Európskeho fondu sociálneho podnikania.

3.7.3 Výbor zastáva názor, že navrhovanú európsku nadáciu a všetky ostatné právne formy spoločností treba prehodnotiť so zreteľom na konzultácie týkajúce sa prepracovania európskeho práva obchodných spoločností.

3.8 Spotrebitelia

3.8.1 Výbor sa teší na legislatívny návrh o kolektívnom odškodnení, ktorý má byť predložený v blízkej budúcnosti. Návrh musí priniesť mechanizmus kolektívneho odškodnenia, ktorý sa bude uplatňovať v členských štátoch aj cezhranične a bude dostupný všetkým spotrebiteľom na jednotnom trhu. Mechanizmus by mal byť dostupný všetkým, ktorých práva sa na jednotnom trhu porušujú. Práva spotrebiteľov porušujú nielen dodávatelia tovarov a poskytovatelia služieb, ale sú poškodzované aj nespravodlivými zmluvnými podmienkami a nekalými obchodnými praktikami. Systém kolektívneho odškodnenia by mal byť dostupný aj zamestnancom, ktorých práva sú porušované, a všeobecne občanom, ktorí trpia diskrimináciou. Podobnú ochranu proti nekalým obchodnými praktikám by mohli potrebovať aj malé a stredné podniky.

Pri ďalších prípravných prácach by sa mali zohľadniť názory všetkých zúčastnených strán.

3.8.2 EHSV žiada, aby boli zavedené regulačné opatrenia, ktoré umožnia vytvoriť jednotný trh, pokiaľ ide o platby kartou, cez internet a mobilný telefón.

3.8.3 V súvislosti s bezpečnosťou výrobkov výbor žiada, aby sa uplatňovali dve základné zásady:

— filozofia životného cyklu: to znamená, že požiadavky z hľadiska bezpečnosti výrobkov platia pre všetkých užívateľov a zainteresovaných pracovníkov. Životný cyklus zahŕňa všetky fázy života daného výrobku, od zabezpečenia surovín až po likvidáciu výrobku,

— presadzovanie prístupu „od kolísky až po hrob“, vďaka ktorému by sa udržateľnosť výrobku mala stať kľúčovým aspektom výroby.

3.9 Mobilita občanov

3.9.1 Výbor opakuje, že je potrebné, aby sa mobilita občanov zvýšila vďaka modernizácii systému uznávania odbornej kvalifikácie. Propagácia pracovnej a zemepisnej mobility pracovníkov by mohla pomôcť zlepšiť fungovanie európskeho trhu práce a podmienky cezhraničného poskytovania služieb. Diskutovať o uznávaní kvalifikácie na úrovni 27 členských štátov nie je vždy zmysluplné. Väčší dôraz treba klásť na skutočné potreby (v cezhraničných situáciách a medzi susediacimi krajinami), na základe analýzy zaužívaných modelov mobility. EÚ by mala stimulovať regionálnu spoluprácu v tejto oblasti a podporovať spoločnú cezhraničnú odbornú prípravu.

3.9.2 Pokiaľ ide o prenosnosť dôchodkových nárokov, v bielej knihe (7) sa venuje príliš veľká pozornosť zlepšeniu individuálnych dôchodkových produktov tretieho piliera. Je nevyhnutné zlepšiť systém prvého a druhého piliera, aby sa zaručili štrukturálne výhody aj pre ľudí, ktorí sa sťahujú po celej Európe.

3.9.3 Výbor takisto vyjadruje obavy v súvislosti s nedávnym rozhodnutím Rady o navrátenie Schengenskej dohody na vnútroštátnu úroveň, čím by sa umožnilo vytvárať nové prekážky v slobodnom pohybe občanov v Únii a opätovne by sa mohli zaviesť hraničné kontroly na miestach, kde už raz boli zrušené. Toto by bolo zjavným porušením základných zásad zmluvy a spôsobilo by ďalšie komplikácie pri dobudovaní jednotného trhu.

3.10 Sociálna súdržnosť

3.10.1 Výbor zastáva názor, že je potrebné vyjasniť pravidlá presadzovania a odkaz na článok 3 ods. 3 Lisabonskej zmluvy, kde sa uvádza, že vnútorný trh nie je sám osebe cieľom, ale je to nástroj, ako dosiahnuť sociálny pokrok a vybudovať udržateľnú spoločnosť pre európskych občanov.

3.11 Verejné obstarávanie

3.11.1 Verejné obstarávanie sa musí riadiť pravidlami, ktoré nevychádzajú len z osvedčených postupov. Rovnako treba prihliadať aj na ďalšie kritériá spojené so sociálnymi výhodami a vplyvom na udržateľnosť.

3.11.2 Malo by sa zvážiť, do akej miery môžu trhy EÚ s verejnými zákazkami zostať trvalo otvorené, keď tretie krajiny udržiavajú nerovnaké podmienky. Ratifikované dohovory Medzinárodnej organizácie práce a ľudské práva musia v tejto súvislosti dodržiavať všetci aktéri, rovnako členské štáty, ako aj tretie krajiny. EÚ by mala celosvetovo aktívne propagovať túto politiku.

3.11.3 Elektronické verejné obstarávanie by mohlo umožniť zrýchliť administratívne postupy.

3.12 Práva duševného vlastníctva

3.12.1 Pre spotrebiteľov je súčasný právny rámec práv duševného vlastníctva mätúci, pričom celoeurópska situácia je ešte horšia. Právny rámec sa musí vyjasniť a právne sankcie a presadzovanie predpisov musia byť primerané: spotrebitelia-jednotlivci, ktorí porušia práva duševného vlastníctva neúmyselne a/alebo v malom rozsahu pri osobnej spotrebe, by sa mohli posudzovať inak, než rozsiahla resp. komerčná trestná činnosť.

3.12.2 Pri udeľovaní licencií a vyberaní poplatkov sa treba usilovať o celoeurópsky prístup.

V Bruseli 12. júla 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 47.

(2) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 99.

(3) SOLVIT, Enterprise Europe Network, Európske spotrebiteľské centrá, Eurocentrá a pod.

(4) Na túto skutočnosť bolo poukázané v jednom z videoklipov v súťaži „Tell us your story“, ktorú zorganizovalo GR MARKT. Verejná diskusia, ktorú zorganizovalo 1. júna 2012 v Tallinne Stredisko pre monitorovanie jednotného trhu sa zaoberala otázkami, na ktoré prostredníctvom týchto videí poukázali občania.

(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91.

(6) Pozri stanoviská Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1; Ú. v. EÚ C 229, 31.07.2012, s. 44 a Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 55.

(7) Biela kniha „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“, COM(2012) 55 final.