EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 3. 2016 COM(2016) 129 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU o činnostiach Európskej justičnej siete pre občianske a obchodné veci



1. Úvod: Budovanie prepojení medzi súdnymi systémami Európska komisia stanovila vytvorenie priestoru spravodlivosti a základných práv založeného na vzájomnej dôvere ako jednu zo svojich desiatich kľúčových politických priorít. Na dosiahnutie tohto cieľa je Komisia odhodlaná posilniť spoločné nástroje, ktoré prispievajú k budovaniu prepojení medzi rôznymi systémami súdnictva v členských štátoch, čím sa vytvára vzájomná dôvera. Nová Európska justičná sieť pre občianske a obchodné veci (ďalej len „sieť“) je na základe svojho účelu a štruktúry presne takýmto nástrojom. Sieť bola uvedená do prevádzky 1. decembra 2002. Zriadila sa rozhodnutím Rady č. 2001/470/ES (ďalej len „rozhodnutie“) z 28. mája 2001 o vytvorení Európskej justičnej siete v občianskych a obchodných veciach na zlepšenie, zjednodušenie a vykonávanie účinnej justičnej spolupráce medzi členskými štátmi v občianskych a obchodných veciach. V roku 2009 sa rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 568/2009/ES modernizoval právny rámec siete a rozšírili sa jej úlohy, činnosti a štruktúra členstva na základe prvej správy z roku 2006 . Teraz, po niekoľkých rokoch ďalšej prevádzky a vzhľadom na ďalšie povinnosti vyplývajúce z nedávnych legislatívnych nástrojov Únie v občianskych a obchodných veciach, je vhodná príležitosť na predloženie správy o prevádzke siete, ako sa uvádza v článku 19 rozhodnutia. Hlavné úlohy siete sú: • priame kontakty a riešenie prípadov medzi vnútroštátnymi kontaktnými miestami siete; • uľahčenie cezhraničného prístupu k spravodlivosti prostredníctvom informácií poskytovaných verejnosti a odborníkom pomocou prehľadov a iných publikácií dostupných na Európskom portáli elektronickej justície (e-Justice) vo všetkých jazykoch Únie; • hodnotenie a výmena skúseností o fungovaní špecifických právnych nástrojoch Únie v občianskych a obchodných veciach. Na základe doteraz dosiahnutých výsledkov sa Komisia zameriava na ďalšie zlepšovanie úlohy a fungovania siete. Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 11. marca 2014 s názvom Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020, existujúce mechanizmy ako sieť „by sa mali posilniť a mal by sa plne využiť ich potenciál, a to aj na internete“. Tento cieľ sa naplnil v rámci strategických usmernení Európskej rady z 26/27. júna 2014 pre legislatívne a operačné plánovanie na nasledujúce roky v rámci oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré odkazujú na to, že „celkovou prioritou je v súčasnosti [...] konzistentne transponovať, účinne vykonávať a konsolidovať existujúce právne akty a politické opatrenia.“ Táto správa vychádza zo zistení štúdie o činnosti siete, ktorej vypracovanie si objednala Komisia v roku 2014 (ďalej len „štúdia“), ktoré sú k dispozícii na internete a obsahujú údaje o jej fungovaní. V tejto súvislosti sa uskutočnili rozsiahle konzultácie s členmi siete vrátane konzultácie na internete prostredníctvom Európskeho portálu elektronickej justície. 2. Štruktúra a fungovanie siete 2.1. Členovia siete: za intenzívnejšiu interakciu

Štruktúra členstva siete sa vyvíjala počas uplynulých rokov, najmä vďaka integrácii združení odborníkov pracujúcich v oblasti práva a prijatiu nových právnych predpisov Únie. Sieť tvorí 505 členov podľa týchto kategórií: •kontaktné miesta určené členskými štátmi (139 členov); •ústredné orgány určené podľa osobitných nástrojov Únie a medzinárodných dohôd (124 členov); • •styční sudcovia (6 členov); •ďalšie súdne alebo správne orgány s právomocami v oblasti justičnej spolupráce v občianskych a obchodných veciach (166 členov); • •stavovské organizácie zastupujúce odborníkov pracujúcich v oblasti práva, ktorí sa priamo podieľajú na uplatňovaní nástrojov v občianskych a obchodných veciach (70 členov). Zo štúdie vyplynulo, že interakcia medzi všetkými členmi siete by sa mohla ďalej zlepšovať, pretože pre účinné fungovanie siete je dôležité zabezpečiť plnú operačnú justičnú spoluprácu bez ohľadu na opatrenia prijaté prostredníctvom existujúcich iniciatív. Koordinačné činnosti vnútroštátnej siete, ako napríklad zasadnutia členov siete, môžu tiež prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa. Tieto osvedčené postupy, ktoré už existujú v niekoľkých členských štátoch, by sa mali rozšíriť na všetky členské štáty zapojené do siete. Bude to mať multiplikačný účinok pri zvyšovaní povedomia o činnostiach siete a zlepší to informovanosť o sieti v členských štátoch. Takéto iniciatívy nielen zlepšujú spoluprácu medzi všetkými členmi siete, ale aj medzi orgánmi Únie a členskými štátmi s cieľom účinne vykonávať nástroje Únie v rámci justičnej spolupráce v občianskych a obchodných veciach. 2.1.1 Kontaktné miesta a ich zdroje Kontaktné miesta zohrávajú ústrednú úlohu pri fungovaní siete. Zabezpečujú každodenné fungovanie siete medzi orgánmi členských štátov, ale aj vnútornú koordináciu s ostatnými členmi siete. Členské štáty upovedomili v priemere päť kontaktných miest, zatiaľ čo väčšina členských štátov upovedomila dve alebo tri. Od členských štátov sa na základe článku 2a rozhodnutia vyžaduje zabezpečenie toho, aby mali kontaktné miesta dostatočné a vhodné vybavenie, pokiaľ ide o zamestnancov, zdroje a moderné komunikačné prostriedky. Z konzultácií Komisie s členmi siete v roku 2014 vyplynulo, že niektoré členské štáty nasadili na svoje kontaktné miesta viacero zamestnancov, ako aj primerané zdroje v zmysle komunikácie a prítomnosti na internete. Tieto zdroje sú mimoriadne dôležité, pretože sieti sa prideľuje čoraz viac úloh s cieľom zabezpečiť praktické uplatňovanie nástrojov Únie v občianskych a obchodných veciach. Organizačné zdroje by mali zodpovedať významu toho, že sa kontaktným miestam umožňuje účinne vykonávať pridelené úlohy a operácie.

Komisia prostredníctvom konzultácií siete zistila, že sa príležitostne vyskytli problémy v oblasti podávania správ o vykonávaní nástrojov Únie vrátane zhromažďovania údajov a sprístupnenia informácií o vnútroštátnych právnych predpisoch verejnosti. Kontaktné miesta by sa preto pri vykonávaní týchto úloh mali byť schopné spoliehať na iné orgány, pokiaľ ide o podporu a výmenu znalostí. 2.1.2 Integrácia právnických profesií: intenzívnejšia účasť Kľúčovým prvkom modernizovaného právneho rámca siete, ktorý sa zaviedol rozhodnutím č. 568/2009/ES, bolo sprístupniť sieť združeniam právnických profesií, ktoré sú priamo zapojené do justičnej spolupráce v občianskych a obchodných veciach. Toto začlenenie je pre sieť významným krokom na zabezpečenie toho, že všetci odborníci zapojení do justičnej spolupráce a správneho uplatňovania právnych predpisov EÚ ich aj dodržiavajú. Na základe oznámení zo strany členských štátov je 70 profesijných združení, najmä tých, ktoré zastupujú advokáti, notári a súdni exekútori od apríla 2015 členmi siete. Zo štúdie však vyplýva, že združenia právnických profesií sa niekedy cítia nedostatočne zapojené. Zatiaľ čo väčšina členských štátov už upovedomila združenia právnických profesií ako členov siete a systematicky ich vyzvali na zapojenie do činností siete, tri členské štáty ešte neposlali takéto oznámenie. Je preto dôležité riadiť sa vo väčšine členských štátov osvedčenými postupmi, podľa ktorých sa združenia právnických profesií zapájajú do fungovania siete. Podľa zmeneného rozhodnutia je členstvo dostupné aj pre odborníkov pracujúcich v oblasti práva pri výkone súdnych funkcií podľa osobitných právnych nástrojov Únie. Tento aspekt sa stal mimoriadne dôležitým v kontexte nariadenia (EÚ) č. 650/2012 o dedičstve. Odborníci pracujúci v oblasti práva, ktorí sa zúčastňujú na činnosti siete v tejto súvislosti, môžu využívať všetky funkcie siete. Sieť si udržiava pracovný vzťah so stavovskými združeniami a sieťami na úrovni Únie. V rozhodnutí sa nestanovuje ich členstvo v sieti. Tieto združenia sa však pravidelne pozývajú na zasadnutia, aby plnili funkciu pozorovateľov, poskytujú komplexný pohľad na svoju prácu a môžu prispieť k zásadným diskusiám, ak sa to považuje za vhodné. 2.2. Spôsob práce siete a) Zasadnutia kontaktných miest vrátane zasadnutí ústredných orgánov

Podľa jej zakladajúceho rozhodnutia sa zasadnutia ukázali ako nevyhnutné pre sieť s cieľom výmeny osvedčených postupov a skúseností, identifikácie možných nedostatkov a rozvoja spoločnej dohody týkajúcej sa uplatňovania nástrojov Únie. Predstavujú aj kľúčový faktor, ktorý sieti umožňuje riešiť nevybavené žiadosti alebo problémy medzi orgánmi a prijímať spoločne odsúhlasené rozhodnutia v rámci siete. Zasadnutia sú mimoriadne užitočné na monitorovanie a hodnotenie účinného vykonávania nástrojov Únie v oblasti justičnej spolupráce v občianskych a obchodných veciach. Zohrávajú tiež dôležitú úlohu pri budovaní dôvery medzi rôznymi zúčastnenými aktérmi a prispievajú k riadnemu uplatňovaniu právnych predpisov Únie. V rozhodnutí sa stanovuje, že raz za šesť mesiacov sa musí konať minimálne jedno zasadnutie kontaktných miest. Komisia v období rokov 2009 – 2015 zorganizovala 38 zasadnutí. Zasadnutia kontaktných miest sú venované osobitnému nástroju Únie s cieľom uľahčiť cielenú účasť zo strany odborníkov z členských štátov. Okrem pravidelných stretnutí medzi kontaktnými miestami sa konajú výročné zasadnutia s účasťou všetkých členov siete, na ktorých sa prerokováva široké spektrum tém relevantných pre členov siete. Osobitné zasadnutia sa pre ústredné orgány organizujú aspoň raz ročne, podľa nariadenia (ES) č. 2201/2003 (ďalej len „nariadenie Brusel IIa“) a podľa nariadenia (ES) č. 4/2009 o vyživovacej povinnosti. b) Dvojstranné stretnutia Okrem týchto pravidelných zasadnutí sa organizujú dvojstranné stretnutia medzi osobami, ktoré vybavujú daný prípad a orgánmi zapojenými do mechanizmov spolupráce stanovených v nariadení Brusel IIa a v nariadení o vyživovacej povinnosti. Cieľom týchto stretnutí je uľahčiť riešenie jednotlivých nevybavených cezhraničných prípadov, pre ktoré treba nájsť riešenia prostredníctvom kontaktov medzi orgánmi členských štátov. Tieto prípady často zahŕňajú citlivé otázky, ako napríklad záležitosti týkajúce sa únosov detí alebo žiadosti o vyživovacie povinnosti. Komisia podporuje tieto stretnutia v dôvernom prostredí s cieľom umožniť účinné riešenia jednotlivých prípadov, ktoré vybavujú orgány členských štátov. Tieto priame kontakty sú užitočnými a praktickými prostriedkami spolupráce a posilnenia vzájomnej dôvery. Počas obdobia rokov 2010 až 2014 sa zorganizovalo 204 individuálnych stretnutí podľa nariadenia Brusel IIa a v období rokov 2013 až 2015 sa zorganizovalo 107 takýchto stretnutí podľa nariadenia o vyživovacej povinnosti. c) Pracovné skupiny Sieť zriadila pracovné skupiny pre špecifické témy, ktoré zohrávajú dôležitú podpornú funkciu. Tieto pracovné skupiny sa pravidelne vytvárajú ad hoc na žiadosť členských štátov v spolupráci s Komisiou. Účasť v pracovných skupinách je otvorená pre všetkých členov siete v spolupráci s ich vnútroštátnymi kontaktnými miestami. Pracovné skupiny navrhujú, pripravujú alebo vykonávajú konkrétne opatrenia v rámci siete. Predsedu pracovnej skupiny zvyčajne zabezpečuje vnútroštátne kontaktné miesto alebo iný člen siete. V období rokov 2009 – 2015 sa zriadilo jedenásť pracovných skupín na tieto témy: • Brusel IIa – štatistické údaje • Formy dlžného výživného • Usmernenia týkajúce sa príloh VI a VII k nariadeniu o vyživovacej povinnosti • Mediácia v manželských veciach • Praktická príručka pre konania vo veciach s nízkou hodnotou sporu • Praktická príručka pre európsky platobný rozkaz • Brusel I prepracované znenie – oznámenie podľa článku 26 ods. 2 • Praktická príručka o právomoci a rozhodnom práve v medzinárodných sporoch medzi zamestnancom a zamestnávateľom • Informovanosť o sieti • Usmernenia pre občanov týkajúce sa nariadenia o dedičstve • Výmena informácií o prístupe k zahraničným právnym predpisom podľa nariadenia o dedičstve d) Vybavovanie prípadov a spracovávanie žiadostí zo strany kontaktných miest Jednou zo základných úloh siete je umožniť priame kontakty medzi orgánmi zodpovednými za justičnú spoluprácu v občianskych veciach. Toto je mimoriadne dôležité pri vybavovaní prípadov a umožňuje individuálny prístup pri vykonávaní príslušných právnych predpisov Únie. Údaje zhromaždené v rámci konzultácií siete poskytli zmiešaný, aj keď neúplný obraz, ktorý naznačuje veľké rozdiely vo využívaní siete na tento účel. To naznačuje, že by sa mal lepšie využívať tento aspekt mechanizmov spolupráce siete.

e) Elektronické nástroje a metódy komunikácie v rámci siete Sieť v súčasnosti využíva intranet CIRCA, ktorý poskytla Komisia na odosielanie dokumentov, najmä zoznam členov siete a dokumenty zo zasadnutí. Neexistuje však žiadny elektronický systém na vybavovanie žiadostí medzi členskými štátmi. V rozhodnutí sa predpokladá použitie zabezpečeného elektronického registra s obmedzeným prístupom, ktorý je založený na informáciách poskytovanými kontaktnými miestami. Skorší systém, ktorý sa zaviedol na tento účel, sa považoval za príliš komplikovaný pri každodennom používaní a prestal sa používať. Z tohto dôvodu pretrváva potreba zavedenia efektívnej registrácie vybavovania prípadov medzi kontaktnými miestami. V tejto súvislosti by bol výhodný elektronický komunikačný prostriedok, ktorý umožňuje automatickú registráciu žiadosti, ktorý by odstránil byrokratickú záťaž a uľahčil zhromažďovanie štatistických údajov, ako aj zlepšil používanie mechanizmov spolupráce v rámci siete, ako sa uvádza v bode d). Komisia v tejto súvislosti plánuje posúdiť finančné a technické dôsledky zavedenia nástroja alebo prispôsobenia existujúceho nástroja na účely uvedené vyššie, ktorý by bol prístupný z časti Európskeho portálu elektronickej justície, ktorá by bola vymedzená pre sieť. Inšpiráciu možno čerpať z jednotného trhu, na ktorom takúto spoluprácu uľahčuje informačný systém vnútorného trhu (IMI) od roku 2008. 3. Hodnotenie existujúcich nástrojov – Zhromažďovanie údajov Jednou z hlavných funkcií siete je monitorovať uplatňovanie a hodnotenie existujúcich nástrojov Únie. V tejto súvislosti nie je zber štatistických údajov ešte na uspokojivej úrovni. Zhromažďovanie štatistických údajov a dôkazov je nevyhnutné na riadne hodnotenie fungovania existujúcich nástrojov Únie v občianskych a obchodných veciach, pretože ide o dôležitý prvok na zabezpečenie uplatňovania lepších regulačných zásad podľa oznámenia Komisie z 19. mája, 2015 „Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ“. V súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii je potrebné stanoviť, aké dôkazy by sa mohli zhromažďovať a od koho a kedy by sa takéto dôkazy mali zhromažďovať. Členské štáty a Komisia musia vynaložiť spoločné úsilie na určenie toho, čo sa bude považovať za dôležité údaje pre každý nástroj Únie v občianskych a obchodných veciach, Na základe uvedeného by mali členské štáty zaviesť rámec štatistických údajov, ktorý by zahŕňal zhromažďovanie základných údajov pre každý nástroj Únie. Na základe konzultácií s Eurostatom sa môžu optimalizovať metódy, normy a vymedzenia pojmov pre zhromažďovanie štatistických údajov v rámci siete v plnej spolupráci s kontaktnými miestami a ústrednými orgánmi pôsobiacimi v rámci siete. Členské štáty by súčasne mali prispôsobiť ich systémy zberu údajov na úrovni súdov a iných justičných a správnych orgánov. 4. Zlepšenie prístupu k spravodlivosti 4.1. Rozvoj a zavedenie európskej elektronickej justície

Základnou funkciou siete od samotného začiatku jej fungovania bolo vytvorenie informačného on-line systému pre verejnosť o nástrojoch Únie, vnútroštátnych opatreniach pre ich vykonávanie, vnútroštátnych právnych predpisoch, medzinárodných nástrojoch a o príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Na základe toho dnes sieť vo výraznej miere prispieva k ďalšiemu rozvoju elektronickej justície. To sa potvrdilo vo viacročnom akčnom pláne Rady týkajúcom sa európskej justície na roky 2014 – 2018. Migrácia webového sídla siete na európsky portál elektronickej justície by sa mala dokončiť v roku 2016. Na Európskom portáli elektronickej justície sa pripravuje osobitná časť venovaná sieti s cieľom zlepšiť informovanosť o nej na tomto portáli, aby sa zaistil lepší prístup k obsahu, ktorý poskytuje sieť. Stránky tejto časti by mali byť jasne označené logom siete. Tieto funkcie musia byť plne prepojené s ostatnými nástrojmi s významom pre odborníkov, ako napríklad justičný atlas pre občianske veci, budúca databáza súdov alebo dynamické formy prepojené na legislatívne nástroje EÚ dostupné na Európskom portáli elektronickej justície. Informácie, ktoré poskytuje sieť, zahŕňajú prehľady zaoberajúce sa otázkami prístupu k spravodlivosti v členských štátoch. Tieto prehľady poskytujú informácie o vnútroštátnych právnych predpisoch a postupoch. Osobitná pozornosť sa venuje otázkam týkajúcim sa prístupu k spravodlivosti a prístupu k cudziemu právu. Sieť doteraz zverejnila 10 695 strán prehľadov o vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré v roku 2014 dosiahli spolu 359 184 návštev stránky (v priemere 29 932 návštev za mesiac), Tento počet sa výrazne zvýšil v roku 2015, keď sa zaznamenalo 2 994 122 návštev stránky (v priemere 249 510 mesačne) po sprístupnení prehľadov o dedičstve, mediácii v manželských veciach, rozhodnom práve a pohľadávkach na výživné a pravdepodobne kvôli osobitnej komunikačnej kampani, ktorú viedla Komisia po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) č. 650/2012 o dedičstve zo 17. augusta 2015. Obsah týchto stránok o vnútroštátnych právnych predpisoch a postupoch na vnútroštátnej úrovni vypracúvajú, overujú a pravidelne aktualizujú vnútroštátni správcovia obsahu elektronickej justície v rámci siete. V súčasnosti sú k dispozícii prehľady na nasledujúce témy: • Jurisdikcia • Návrh na začatie konania • Konanie o vydaní platobného rozkazu • Veci s nízkou hodnotou sporu • Rozvod • Postupy výkonu rozsudku • Získavanie dôkazov • Predbežné a ochranné opatrenia • Procesné lehoty • Využívanie informačných technológií v súdnom konaní • Zákonné odňatie dieťaťa • Pohľadávky na výživné • Rodičovské práva a povinnosti • Platobná neschopnosť • Dedenie • Mediácia v manželských veciach • Doručovanie písomností • Rozhodné právo Prebiehajú práce na príprave prehľadov na ďalšie tri témy, a to zákonný úrok, získavanie dôkazov a vnútroštátne štruktúry siete. Pokiaľ ide o prehľady, je potrebné zaistiť ich pravidelnú aktualizáciu, spoľahlivosť a jazykovú presnosť pomocou monitorovacích nástrojov, ktoré sa zaviedli v rámci systému správy obsahu Európskeho portálu elektronickej justície. Ďalšia oblasť, v ktorej môže sieť poskytnúť prínosnú podporu vnútroštátnym orgánom, je koordinácia a organizácia cezhraničných videokonferencií medzi súdmi. 4.2. Príručky o právnych nástrojoch Únie

S cieľom posilniť účinné uplatňovanie nástrojov Únie sieť vypracovala príručky pre občanov a odborníkov, ktorých cieľom je podpora jednotného uplatňovania právnych predpisov Únie v občianskych a obchodných veciach zo strany súdov a iných odborníkov pracujúcich v oblasti práva. Tieto príručky sú zamerané na občanov alebo súdy a odborníkov pracujúcich v oblasti práva. V období rokov 2009 – 2014 boli vydané tieto príručky: Príručky pre občanov Príručky pre odborníkov pracujúcich v oblasti práva • Cezhraničné súdne spory v Európskej únii • Justičná spolupráca v občianskych veciach v Európskej únii • Európske konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu • Uplatňovanie nariadenia Brusel IIa • Uplatňovanie európskeho konania vo veciach s nízkou hodnotou sporu • Uplatňovanie nariadenia o európskom platobnom rozkaze • Uplatňovanie nariadenia o európskom exekučnom titule Publikácie sú k dispozícii on-line v 23 jazykoch na Európskom portáli elektronickej justície a na webovej stránke GR pre spravodlivosť a spotrebiteľov Európskej komisie alebo v kníhkupectve EÚ (EU Bookshop). Podľa výsledkov štúdie mali publikácie siete medzi respondentmi pozitívny ohlas. Takmer 70 % respondentov uviedlo, že praktické príručky zodpovedajú ich potrebám. 60 % respondentov uviedlo, že prehľady naplnili ich potreby. Napriek tomu by bola užitočná lepšia podpora týchto príručiek, napríklad na podujatiach pre odborníkov, akými sú školenia. Na Európskom portáli elektronickej justície je potrebné uľahčiť ich prístupnosť a na všetkých webových sídlach inštitúcií, ku ktorým patria členovia siete, by sa mali uvádzať odkazy na príručky. 4.3. Iné praktické nástroje Sieť vytvára aj dodatočné praktické nástroje. Tieto sa vypracúvajú na podnet kontaktných miest v reakcii na špecifické potreby identifikované na základe skúseností pri uplatňovaní nástrojov Únie v občianskych a obchodných veciach. V období rokov 2009 – 2014 sa realizovali tieto iniciatívy: Nástroj Funkcie Zhromažďovanie štatistických údajov podľa nariadenia Brusel IIa Hodnotenie mechanizmov podľa nariadenia Brusel IIa; Formulár na nepovinný výpočet dlžného výživného Uľahčuje výpočet dlžného výživného; Príručka o formulároch pre výživné Uľahčuje vypĺňanie formulárov podľa nariadenia o vyživovacej povinnosti; Nepovinná poznámka k článku 26 ods. 2 nariadenia Brusel I (prepracované znenie) Voliteľný štandardný text pre súdy na informovanie občanov o ich práve namietať voči právomoci súdu; 5. Informovanosť o sieti

5.1. Informovanosť odborníkov pracujúcich v oblasti práva a občanov Sieť môže úspešne napĺňať svoj potenciál jedine vtedy, ak budú odborníci pracujúci v oblasti práva informovaní o jej existencii a nástrojoch, ktoré ponúka. Je preto potrebné prijať opatrenia na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie na zvýšenie všeobecnej informovanosti o sieti. Úroveň informovanosti o sieti závisí predovšetkým od vnútroštátnych štruktúr v každom členskom štáte. Možno pozorovať, že v tých členských štátoch, v ktorých existuje formálna vnútroštátna sieť, funguje tok informácií medzi všetkými zainteresovanými stranami lepšie, čo vplýva na vyššiu informovanosť o sieti. Na svojom výročnom zasadnutí vo februári 2015 sieť súhlasila s tým, že sa bude prednostne venovať zvyšovaniu informovanosti o sieti nielen medzi odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva, ale aj medzi občanmi. Činnosti by sa mali vzťahovať na zlepšenie informovanosti o sieti na Európskom portáli elektronickej justície, zvyšovanie jej prítomnosti na národných webových sídlach, sociálnych médiách a na súdoch alebo u odborníkov pracujúcich v oblasti práva prostredníctvom tlačených alebo on-line materiálov. Vo februári 2015 Komisia zaviedla na sieti Twitter hashtag #EJNcivil, ktorý sa používa na šírenie výsledkov siete. Sieť okrem toho vždy zohrávala ústrednú úlohu pri podpore európskeho dňa spravodlivosti a členské štáty by ju mali používať ako fórum pre cezhraničné udalosti. V tejto súvislosti je takisto dôležité transparentné fungovanie siete. Sprístupnenie informácií, ktoré sa týkajú programov zasadnutí a zhrnutia výsledkov zasadnutia, verejnosti by bolo prospešné pre sieť a tých, ktorí chcú takéto informácie použiť. Treba poznamenať, že sieť pôsobí v rámci nariadenia (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, pričom jej dokumenty sú dostupné podľa týchto ustanovení. 5.2. Vzťahy s ostatnými sieťami Synergie s ostatnými sieťami a medzivládnymi organizáciami s rovnakými cieľmi pomáhajú sieti plniť svoje hlavné funkcie a úlohy podľa tohto rozhodnutia a sú uvedené v článku 12a ods. 1 rozhodnutia. Sieť v tejto súvislosti spolupracuje s Európskou justičnou sieťou (v trestných veciach), Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy (EJTN) a sieťou európskych spotrebiteľských centier (ECC-Net). Sieť úzko spolupracuje najmä so sieťou EJTN v rámci svojich iniciatív týkajúcich sa odbornej justičnej prípravy o nástrojoch EÚ v oblasti občianskeho a obchodného práva. Účelom tejto spolupráce je výmena odborných poznatkov a identifikácia osobitných otázok prostredníctvom siete, pri ktorých by sa mohla poskytnúť odborná justičná príprava zo strany EJTN. Napokon, mali by sa naďalej rozvíjať vzťahy s ostatnými sieťami, ako je napríklad portál Vaša Európa – Poradenstvo a Solvit. Tieto ostatné siete by sa mali prizvať na zasadnutia, kde sa diskutuje o témach, ku ktorým môžu prispieť. 6. Závery a odporúčania