EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami 
{KOM(2011) 843 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1475 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Základnou výzvou, na ktorú sa navrhovaný nást roj partnerstva zameriava, je dôsledok 
globalizácie: štruktúra svetového hospodárstva sa mení, dochádza k presunu moci, prosperita 
sa rozpty ľuje, medzinárodnú situác iu stále viac ovplyv ňujú noví aktéri. Skupina G-20 je 
jedným symbolom tejto zmeny: dojem, že nové medzinárodné usporiadanie pomaly nahrádza 
predchádzajúcu mocenskú štruktúru, sa vo ve ľkej miere zakladá na realite, hoci tempo zmeny 
sa niekedy možno zveli čuje. 
Konkrétne * Do popredia sa dostávajú nové mocnosti, ako napríklad India a Čína alebo Južná Afrika 
a Brazília, v dôsledku čoho sa mení medzinárodné uspori adanie, pretože tieto krajiny 
zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v oblasti me dzinárodného hospodárstva a obchodu, na 
viacstranných fórach (OSN, G-20) a pri riešen í problémov celosvetového záujmu. Hoci rozvoj 
a znižovanie chudoby sú stále stredobodom záujm u, tieto krajiny postupne prestávajú by ť 
rozvojovými národmi.  
* Európska únia vypracovala  rozsiahle záväzné dohody s k ľúčovými partnermi a rýchlo sa 
rozvíjajúcimi ekonomikami s cie ľom riešiť dvojstranné otázky a otázky celosvetového 
záujmu. Vykonávanie týchto dohôd si vyžaduje súbor nástrojov – špecializovaný nástroj 
financovania, aby mala EÚ pros triedky na presadzovanie svojic h záujmov na celom svete a na 
riešenie globálnych otázok, kdeko ľvek je to potrebné. 
* Súčasný nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI) má 
obmedzenú geografickú pôsobnos ť: vzťahuje sa len na 17 krajín a území s vysokými 
príjmami, kým nástroj financovania rozvojovej sp olupráce (DCI) sa týka  krajín ako India, 
Čína, Južná Afrika a Brazília, ale len pokia ľ ide o výdavky oficiálnej  rozvojovej pomoci. 
* Vzťahy a hospodárske väzby medzi EÚ a Ruskom sa zna čne rozvinuli a ukázalo sa, že 
Rusko je dôležitým strategickým partnerom v omnoho vä čšom počte záležitostí než len 
v oblasti rozvojovej spolupráce. Potreba finan čnej pomoci klesla. Rusko sa usiluje dosiahnu ť 
rovnocenné postavenie a samo sa  stalo darcom. Navrhovaný nástro j partnerstva by sa stal 
hlavným nástrojom spolupráce s Ruskom.  
2. A
NALÝZA SUBSIDIARITY  
Európska únia má mnoho medzinárodných dohôd s partnerskými krajinami na celom svete, 
ktoré však nie sú priradené jednotlivým členským štátom, čo im všetkým umož ňuje pôsobi ť 
vlastne vo všetkých oblastiach medzinárodných vz ťahov. Keďže 27 členských štátov prijíma 
opatrenia v rámci spolo čných politík a stratégií, EÚ má  rozhodujúce slovo pri reakcii na 
globálne výzvy. Úrove ň Európskej únie je tiež jedine čná na presadzovanie noriem 
a štandardov EÚ a dosiahnutie, aby sa z nich prostredníctvom medzinárodnej spolupráce stali 
celosvetové normy. 
 
SK 3   SK 3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Európska únia nemá v sú časnosti k dispozícii nástroj, ktorý by jej umož ňoval spolupracova ť 
s novými nastupujúcimi alebo už vzniknutými ve ľmocami, pokia ľ ide o otázky týkajúce sa 
presadzovania hlavných záujmov EÚ a spolo čné problémy celosvetového záujmu (ako napr. 
zmena klímy).  
 Zatiaľ je takáto spolupráca možná len v rá mci nástroja financovania spolupráce 
s industrializovanými krajinami (ICI), kt orý sa však obmedzuje na 17 vysoko 
industrializovaných krajín alebo krajín s vys okými príjmami (napr. Spojené štáty, Japonsko, 
Kórea, štáty Perzského zálivu).  
Spolupráca s krajinami, ako sú Čína, India a Brazília, patrí do rámca nástroja financovania 
rozvojovej spolupráce (DCI), čo znamená, že táto spolupráca sa týka len opatrení priamo 
súvisiacich so znižovaním či odstránením chudoby v prijímajúcich krajinách. 
Navrhovaný nástroj partnerstva je vytvorený tak, aby sa v ďaka nemu prekonalo toto 
obmedzenie schopnosti EÚ čo najefektívnejšie pôsobi ť na medzinárodnej úrovni. Odstránil by 
uvedený nedostatok a umožnil by EÚ predovšetkým realizova ť programy presahujúce rámec 
rozvojovej spolupráce s novými ve ľmocami, ale takisto háji ť v prípade potreby hlavné záujmy 
EÚ na globálnej úrovni s ktorouko ľvek inou partnerskou krajinou. 
Bude sledova ť tieto osobitné ciele: 
(a) vykonáva ť medzinárodný rozmer stratégie Európa 2020 podporou 
dvojstranných, regionálnych aj medzireg ionálnych stratégií EÚ v oblasti 
spolupráce a partnerstva, podpor ou politických dialógov a rozvojom 
spoločného prístupu a reakcie na vý zvy celosvetového záujmu;  
(b) zlepšovať prístup na trh a rozvíja ť obchod, investície a obchodné príležitosti 
európskych spolo čností, najmä malých a stre dných podnikov, prostredníctvom 
hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regula čnej spolupráce; 
(c) posilniť rozsiahle pochopenie a vidite ľnosť Únie a jej úlohu na svetovej scéne 
prostredníctvom verejnej diplomacie,  spolupráce v oblasti vzdelávania 
a akademickej spolupráce a podporných opatrení na presadzovanie hodnôt 
a záujmov Únie. 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V zásade sú k dispozícii štyri politické možnosti: zastavi ť nástroj financ ovania spolupráce 
s industrializovanými krajinami (ICI); zachova ť súčasný stav; upravi ť nástroj financovania 
rozvojovej spolupráce (DCI) tak, aby umož ňoval výdavky odlišné od oficiálnej rozvojovej 
pomoci (ODA); vytvori ť nový nástroj vychádzajúci z nástrojov ICI/ICI+.  
Po dôkladnom zvážení sa ani zastaveni e nástroja ICI, ani zachovanie sú časného stavu 
nepovažujú za polit icky realizovate ľné riešenia. Keby sme sa obmedzili výlu čne na výdavky 
súvisiace so znižovaním c hudoby alebo keby sme sa aj na ďalej zameriavali len na spoluprácu 
so vznikajúcimi ve ľmocami, umelo by to ohrani čilo diplomatickú agendu EÚ a nezoh ľadnili 
by sa hlavné záujmy EÚ. 
 
SK 4   SK Možnosť upraviť nástroj financovania rozvojov ej spolupráce tak, aby umož ňoval výdavky, 
ktoré nesúvisia s oficiá lnou rozvojovou pomocou, by pr inieslo výhodu geografickej 
súdržnosti (jeden nást roj na krajinu), ale ťažkosti spojené s riadením nástroja s dvomi ve ľmi 
odlišnými cie ľmi sa považujú za vážnu nevýhodu.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
HOSPODÁRSKE VPLYVY : 
Uplatňovanie nového nástroja partnerstva by EÚ poskytlo ďalšiu vhodnú príležitos ť na 
podporu svojich podnikov (najmä malých a st redných podnikov) a výrobkov. Vytvorila by sa 
tým finan čná kapacita na podporu podnikov EÚ v tretíc h krajinách a poskytli by sa stimuly 
pre konkurencieschopnos ť a inovácie EÚ tak, aby na ďalej dopĺňali opatrenia financované 
v rámci programu pre konkurencieschopnos ť a malé a stredné podniky (MSP) a programu 
Horizont 2020 (pre výskum a inovácie), na podporu medzinárodného obchodu a investícií 
EÚ, čo by na druhej strane mohlo vies ť k prílevu zahrani čných investícií do EÚ. Možno sa 
usilovať o spoluprácu vo viacerých oblastiach vrát ane zmeny klímy, životného prostredia, 
aproximácie technických nariadení a štanda rdizácie, sociálnej zodpovednosti podnikov, práv 
duševného vlastníctva, ochr any osobných údajov, výmeny osved čených postupov 
v hospodárskych, obchodných a finan čných otázkach. Bolo by tak možné posilni ť 
hospodársku bezpe čnosť EÚ a vytvori ť nové pracovné miesta, čo by v kone čnom dôsledku 
prispelo k hospodárskemu rast u. Nový nástroj by mohol podporova ť dobre rozvinuté formy 
hospodárskej spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tejto súvislosti by to EÚ 
umožnilo zaru čiť, aby sa pri navrhovaní a vykonávaní  politických programov náležite 
zohľadňovali hodnoty životného prostredia, udržate ľnej energie, sociálneho blaha, 
zamestnanosti a iné hodnoty dobrých životných podmienok. 
SOCIÁLNE VPLYVY : 
Harmonizovaním finan čných nástrojov EÚ a členských štátov EÚ a podporovaním 
spoločných opatrení s ďalšími dvojstrannými a viacstrannými darcami by nový nástroj mohol 
mať dôležitý vplyv na sociálnu št ruktúru rýchlo sa rozvíjajú cich krajín. Mohol by podpori ť 
reformu systémov sociálneho zabezpe čenia, vnútroštátnych politík zamestnanosti, 
vnútroštátnych politík v oblasti odbornej prípravy a rozvoja zru čností, vzdelávania 
a výskumných programov a posilnenie vnútroštát nych záchranných sietí.  Dôležitý bude aj 
jeho prínos k vytvoreniu ďalších ekologických pracovných miest, zvýšeniu príjmu na 
obyvateľa a stratégiám ú činnej sociálnej súdržnosti a zn íženia chudoby na vnútroštátnej 
úrovni. V tomto smere prispeje k úspešném u vykonávaniu medzinárodnej sociálnej agendy 
presadzovanej Medzinárodnou organizáciou práce OSN a skupinou G8/G20.  
ENVIRONMENTÁLNE VPLYVY : 
Partnerstvá EÚ sa budú prostredníctvom nového nástroja zameriava ť na podnecovanie 
a podporovanie rastu a dlhodobej udržate ľnosti životného prostredia. V tomto smere sa 
očakáva, že nový nástroj bude zohráva ť kľúčovú úlohu pri podporovaní činností a politických 
dialógov EÚ aj partnerských krajín v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Nástroj 
podporí nízkouhlíkový model podnikov stimulovaním európskeho súkromného sektora. Na 
základe pozitívnych výsledkov K onferencie Organizácie Spojených národov o zmene klímy 
v Kankúne (COP-16) by mohli podniky EÚ použi ť nástroj na vypracovanie ú činných 
a najmenej nákladných politík na  dosiahnutie ekologických cie ľov v partnerských krajinách. 
 
SK 5   SK Partnerským krajinám by tiež umožnil využíva ť všetky prínosy inováci í v oblasti životného 
prostredia, ekológie a energetickej ú činnosti. Prostredníctvom toht o nástroja by sa v rámci 
spolupráce mohli lepšie chápa ť hospodárske a sociálne náklady vyplývajúce zo straty 
biodiverzity a degradácie ekosystém ov v krajinách celosvetového významu.  
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Vylučovacou metódou sa dospelo k záveru, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti nástroja 
financovania rozvojovej spolupráce tak, aby zah ŕňal opatrenia, ktorých cie ľom nie je rozvoj, 
vytvára riziko napätia medzi rôznymi cie ľmi a mohlo by vies ť k značnému oneskoreniu pri 
rozhodovaní a vykonávaní. Uprednostnilo sa odporú čanie vytvori ť jediný, nový globálny 
nástroj s jasne vymedzeným rámcom činností zameraný na ochranu hlavných záujmov EÚ 
a riešenie problémov celosvetového záujmu. Odporú ča sa preto navrhnú ť nový nástroj 
vychádzajúci z nástrojov ICI/ICI+. 
7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Rozpočet: 1 miliarda EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 ( čo zodpovedá približne 1/70 alebo 
1,4 % celkového objemu ur čeného na výdavky v rámci kapito ly týkajúcej sa vonkajších 
vzťahov). 
Nariadenie o nástroji pa rtnerstva je splnomoc ňovacím nariadením, ktorým sa ustanovujú 
hlavné prvky a základ opatren í EÚ. Konkrétne opatrenia sú vymedzené prostredníctvom 
ročných akčných programov, v ktorých sa  uvádzajú podrobnosti o činnostiach, ktoré má EÚ 
realizovať, vrátane opera čných cieľov a očakávaných výsledkov. Zárove ň sa vtedy stanovia 
operačné ukazovatele, ktoré zoh ľadnia osobitosti daného opatrenia.  
Pokrok pri dosahovaní troch konkrétnych cie ľov (pozri časť 3) sa bude monitorova ť 
prostredníctvom týchto hlavných ukazovate ľov vplyvu:  
(1) vplyv politík EÚ na tvorbu politík v k ľúčových strategických part nerských krajinách, 
na ktoré sa vz ťahuje tento nástroj; 
(2) podiel EÚ na svetovom obchode, ako aj na  obchode s krajinami, na ktoré sa 
zameriavajú opatrenia  tohto nástroja;  
(3) vnímanie EÚ v k ľúčových strategických partnerskýc h krajinách, na ktoré sa vz ťahuje 
tento nástroj. 
Typickými ukazovate ľmi na meranie vplyvu opatren í nástroja partnerstva bude po čet 
zúčastnených podnikov, rozsah, význam a dômyselnos ť podporných činností, miera 
spolupráce v rámci siete európskych podniko v a rozdelenia práce , spokojnosti klientov 
podnikov a dosiahnutie hospodárskych cie ľov, t. j. merate ľný vplyv na vytváranie pracovných 
miest, obrat, priame zahrani čné investície podnikov EÚ  a celkový vývoz EÚ na cie ľové trhy. 
Ukazovatele na kvalitatívne aj kvantitatívne meranie vplyvu týchto opatrení budú súvisie ť 
s trendmi v rámci výmeny poznatkov, množ stvom vzájomných akademických výmen, po čtom 
účastníkov programov, štipendií a spolo čných výskumných a akad emických projektov. 
Výsledky sa budú mera ť aj prostredníctvom frekvencie a kvality pokrytia aktivít v médiách, 
miestneho dopytu po opatreniach sponzorovaných EÚ a miery ú časti na podujatiach EÚ.