SK Úradný vestník Európskej únie C 255/103

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018“

[KOM(2009) 8 v konečnom znení]

(2010/C 255/19)

Spravodajkyňa: Dr. BREDIMA

Európska komisia sa 21. januára 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018“

KOM(2009) 8 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. októbra 2009. Spravodajkyňou bola Dr. Bredima.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 458. plenárnom zasadaní 16. a 17. decembra 2009 (schôdza zo 17. decembra) prijal, 187 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 15 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko.

1. Závery

1.1 EHSV vo všeobecnosti víta oznámenie ako vhodný a realistický základ pre budúcu európsku politiku v oblasti námornej dopravy do roku 2018, čím potvrdzuje skutočný globálny charakter európskej lodnej dopravy vzhľadom na jej globálnu konkurenčnú pozíciu, bezpečnosť a prostredie, ako aj potrebu kvalitného námorného know-how.

1.2 Toto oznámenie prichádza v kritickom čase závažných výziev, ktoré majú vplyv na námornú dopravu: svetová hospodárska a finančná kríza zhoršuje štrukturálnu a cyklickú krízu lodnej dopravy, diskusie o emisiách skleníkových plynov z lodí v súlade s konferenciou Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v Kodani (december 2009) a rastúci nedostatok námorníkov po celom svete. Námorné pirátstvo a nelegálne prisťahovalectvo do EÚ cez Stredozemné more to len podporujú.

1.3 „Prilákanie“ mladých ľudí k námorným profesiám spoločne s prijatím opatrení na ich „udržanie“ je absolútne nevyhnutné. Treba zaujať koordinovanejší prístup, do ktorého budú zapojené všetky zainteresované strany (námorná administratíva, školy, združenia vlastníkov lodí, zväzy námorníkov). V Európe treba zlepšiť kvalitu odbornej prípravy na námorné profesie. Všetky členské štáty by mali vytvoriť programy vzdelávania a pravidlá viazanosti na vlajku štátu, aby sa zabezpečilo udržanie európskeho námorného know-how. Preto musia členské štáty z kvalitatívneho hľadiska ďalej rozvíjať námorné vzdelávacie centrá. Je potrebné vypracovať dlhodobé programy na zlepšenie pracovných a životných podmienok na palube a usilovať sa o zvýšenie počtu členov posádky (lode s trojzmennými hliadkami), aby sa tak obmedzilo nebezpečenstvo a problémy vyplývajúce z nadmernej únavy posádky. EÚ by mala prijať smernicu o minimálnom počte členov posádky. Okrem toho by sa o živote na mori malo informovať aj prostredníctvom internetu, médií a TV programov. Komisia by sa mala venovať tejto otázke na úrovni EÚ.

1.4 EHSV môže v spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami, ako aj s inými zainteresovanými stranami z organizovanej občianskej spoločnosti, podporovať identitu a dedičstvo námornej dopravy v EÚ a sprostredkovať osvedčené postupy na prilákanie mladých ľudí k námorným profesiám. Bolo by vhodné, aby EHSV zorganizoval konferenciu o námorných profesiách, prostredníctvom ktorej by bolo možné sprostredkovať tento odkaz na európskej úrovni.

1.5 Európska lodná doprava zastáva vedúcu pozíciu vo svete. Táto pozícia by sa mala posilniť prostredníctvom usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci, ktoré by zabezpečili rovnaké podmienky pre lodnú dopravu EÚ a jej konkurencieschopnosť na celom svete. EHSV súčasne žiada, aby boli doplnené pravidlá EÚ o štátnej pomoci. Táto pomoc by sa v budúcnosti mala v zásade poskytovať len pod podmienkou príslušnosti k vlajke niektorej z krajín v EÚ, a nemalo by byť možné obchádzať európske normy.

1.6 V súvislosti so svetovou krízou toto oznámenie odkazuje na dlhodobý záväzok EÚ k úsiliu o otvorenú a čestnú hospodársku súťaž. Malo by sa posilniť snaha zabrániť protekcionistickým opatreniam, pretože by len ďalej spomalili návrat ku zdravej ekonomike. Prvoradá je obnova základných zásad lodnej dopravy, dôvery a etického správania zainteresovaných strán. To isté sa vzťahuje aj na odvetvie financovania lodí.

1.7 Námorná dohoda medzi EÚ a Čínou by sa mala použiť ako „osvedčený postup“ (vzorová dohoda) vo vzťahoch s ostatnými obchodujúcimi národmi, ako napr. India, Brazília, Rusko, ASEAN, Mercosur. Komisia by mala vypracovať návrh čiernomorskej stratégie, ktorá zabezpečí prepravu energetických zdrojov z Kaspického mora do Európy.

1.8 EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala existenciu bilaterálnych námorných dohôd o rozdelení nákladu medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami a aby v prípade potreby posilnila acquis communautaire (nariadenia č. 4055/86 a č. 4058/86).

1.9 EHSV opakuje svoju podporu investícií do výskumu a vývoja ekologických lodí, palív a prístavov, ktoré ďalej podporujú vznik ekologických pracovných miest.

1.10 V súvislosti s konferenciu o zmene klímy v Kodani (december 2009) EHSV znovu opakuje, že uplatnenie systému obchodovania s emisnými kvótami v odvetví námornej dopravy je podstatne komplikovanejšie ako v leteckej doprave. V súvislosti s ochranou životného prostredia EHSV dodáva, že víta nový impulz, ktorý by mala dostať koncepcia kvalitnej námornej dopravy, a nazdáva sa, že EÚ by vzhľadom na hustotu premávky na svojich moriach a ich pobreží nemala zabúdať, že musí bojovať proti praktikám ako je vypúšťanie znečisťujúcich látok do mora a nedostatočne vybavené lode.

1.11 Uplatnenie limitov síry v oblastiach kontroly emisií je na prvý pohľad environmentálne vhodným opatrením, no môže mať presne opačný vplyv: modálny posun z námornej na vnútrozemskú dopravu. Európska politika komodality a podpory príbrežnej námornej dopravy by nemala byť ohrozená.

1.12 EHSV znovu opakuje potrebu naliehavej reakcie EÚ na šírenie pirátskych útokov na obchodné lode v Afrike a v juhovýchodnej Ázii. Komisia by mala podporovať vytvorenie vhodnej legislatívy, ktorá by pomohla čeliť aktuálnej beztrestnosti pirátskych činov. Bolo by vhodné usilovať sa o úzku spoluprácu s organizáciami v rámci OSN, aby sa podarilo zlepšiť politické, hospodárske a sociálne podmienky v krajinách, z ktorých piráti pochádzajú, najmä v Somálsku. Vyzbrojenie členov posádky EHSV striktne odmieta. S cieľom kontrolovať imigráciu cez more by mala EÚ vyvinúť politiku spolupráce s tretími krajinami pôvodu a tranzitu imigrantov.

2. Úvod

2.1 Európska komisia vydala 21. januára 2009 oznámenie o strategických cieľoch a odporúčaniach pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018 (1). Toto oznámenie odráža rozsiahle konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami, členskými štátmi, skupinou samostatných odborníkov v oblasti lodnej dopravy a štúdiu trendov v preprave po mori.

2.2 EHSV prijal dve stanoviská k predchádzajúcim oznámeniam: t. j. k oznámeniu o budúcnosti námornej politiky Únie (2) z 26. apríla 2007 a k oznámeniu o integrovanej námornej politike Európskej únie (3) z 22. apríla 2008. Je potešujúce, že väčšinu návrhov už Komisia prijala. EHSV znovu opakuje svoju silnú podporu holistického prístupu, ktorý zahŕňa všetky námorné činnosti s cieľom zabrániť neplánovaným následkom v rámci politík jednotlivých odvetví.

2.3 EHSV vo všeobecnosti víta oznámenie ako vhodný a realistický základ pre budúcu európsku politiku v oblasti námornej dopravy do roku 2018, pričom zdôrazňuje kľúčovú úlohu európskych služieb lodnej dopravy v rámci globálneho a európskeho obchodu a každodenného života občanov EÚ. Toto oznámenie potvrdzuje skutočný globálny charakter európskej lodnej dopravy vzhľadom na jej globálnu konkurenčnú pozíciu, bezpečnosť a prostredie, ako aj potrebu kvalitného námorného know-how.

Toto oznámenie prichádza v kritickom čase závažných výziev, ktoré majú vplyv na námornú dopravu: a) svetová hospodárska a finančná kríza zhoršuje následky štrukturálnej a cyklickej krízy lodnej dopravy. Hoci príprava oznámenia začala ešte pred svetovou krízou, zásady stanovené v tomto oznámení sú platné aj počas období krízy; b) diskusie o emisiách lodí vyvrcholia na konferencii Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v decembri 2009 v Kodani; c) rastúci nedostatok námorníkov na celom svete.

2.4 Tieto problémy zhoršuje oživenie stredovekej hrozby námorných pirátov a nelegálneho prisťahovalectva cez Stredozemné more.

2.5 Predkladané oznámenie treba čítať spolu s oznámením o udržateľnej budúcnosti dopravy (KOM(2009) 279 v konečnom znení), ktoré označuje otázky urbanizácie, zahltenia dopravy, starnutia európskej populácie a ilegálnej imigrácie ako trendy spôsobujúce problémy politike dopravy v 21. storočí. Budúca námorná politika môže poskytnúť odpovede na tieto výzvy a môže pomôcť pri ich riešení.

3. Ľudské zdroje, námorníctvo a námorné know-how

Prilákanie mladých ľudí k námorným profesiám s cieľom zabezpečiť čo najvyššiu úroveň know-how v európskom námorníctve – ktoré je globálnym lídrom – je absolútne nevyhnutné. EHSV je znepokojený veľkým poklesom počtu študentov v námorných odborných školách v niektorých členských štátoch a v námorných profesiách. Námornícke povolanie v EÚ by mohlo byť závažne ohrozené, ak sa nevypracuje okamžitá holistická stratégia, ktorá zvýši atraktivitu námorníckych profesií. Malo by sa ďalej rozvíjať mapovanie príležitostí týchto profesií zo strany sociálnych partnerov (ECSA/ETF). Zabezpečenie „príťažlivosti“ námorníckych profesií by sa malo spojiť s opatreniami na ich „udržanie“.

3.1.1 V čase svetovej krízy a vysokej nezamestnanosti by sa mala využiť každá príležitosť na podporu námorníckych profesií. Aj napriek kríze sa zamestnanosť na palubách lodí EÚ zachovala. Osamotenosť a vzdialenosť od rodín sú najčastejšími dôvodmi neobľúbenosti námorných profesií.

3.1.2 Treba zaujať koordinovanejší prístup, do ktorého budú zapojené všetky príslušné zainteresované strany (námorná administratíva, školy, združenia vlastníkov lodí, zväzy námorníkov) a ktorý bude využívať internet, médiá a TV programy o živote na mori. Komisia by sa mala venovať tejto otázke na úrovni EÚ.

3.2 V roku 2003 Združenie vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) spustili projekt na odstránenie obťažovania a šikanovania na palubách lodí a na implementáciu účinných opatrení na zabezpečenie rovnakých príležitostí v podnikoch. Tento projekt spĺňa kľúčové ciele európskeho odvetvového výboru pre sociálny dialóg v námornej doprave, čím podporuje zamestnávanie žien v odvetví námornej dopravy.

3.3 Je potrebné v Európe zlepšiť kvalitu odbornej prípravy na námorné profesie. Všetky členské štáty by mali vytvoriť programy vzdelávania a pravidlá viazanosti na vlajku štátu, aby sa zabezpečilo udržanie európskeho námorného know-how. Preto musia členské štáty z kvalitatívneho hľadiska ďalej rozvíjať námorné vzdelávacie centrá. Je potrebné vypracovať dlhodobé programy na zlepšenie pracovných a životných podmienok na palube. Naliehavo žiadame Komisiu, aby preskúmala a preštudovala otázku zvýšenia počtu členov posádky, problémy vyplývajúce z nadmernej únavy posádky a súvisiace nebezpečenstvá, v snahe obmedziť ich a prijať zodpovedajúce opatrenia. Musia byť zavedené programy zamerané na osvetu, vzdelávanie a odbornú prípravu. Pracovné a životné podmienky na palube by sa mali zlepšiť vytvorením rovnakých podmienok v globálnom rozmere, a to prostredníctvom ratifikácie dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách (2006). Mali by sa dodržiavať medzinárodné právne predpisy, najmä dohovor Medzinárodnej námornej organizácie o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (1995), ktorý je v súčasnosti predmetom preskúmania.

3.4 Propagačná činnosť, vzdelávanie a odborná príprava zameraná na dosahovanie najvyššej kvality by sa mali ďalej posilniť. Komisia by mala na úrovni stredoškolského vzdelávania v členských štátoch preskúmať osvedčené postupy na podporu námorných profesií. EHSV podporuje návrhy na výmenu kadetov (program Erasmus), zamestnávanie kadetov na mori v rámci ich námorníckeho výcviku a zlepšovanie zdravotnej starostlivosti na palubách lodí. Znovu opakuje (4), že skúsenosti z „Plávajúcej univerzity“ by sa mali použiť na pritiahnutie študentov k námorníckym profesiám.

3.5 EHSV zdôrazňuje potrebu spravodlivého zaobchádzania s námorníkmi v súlade s usmerneniami ILO/IMO o spravodlivom zaobchádzaní s námorníkmi v prípade námornej nehody. Kriminalizácia námorníkov by sa mala riešiť medzinárodne. Medzinárodná námorná organizácia by mala vypracovať podrobnú analýzu prípadov, v ktorých vlajkové štáty IMO neprijateľne potrestali námorníkov, a to najmä uväznením. Okrem toho EHSV podotýka, že takáto kriminalizácia námorníkov kazí dojem o tejto profesii v čase, keď prevláda akútny nedostatok vysoko kvalifikovaných námorníkov na celom svete (5). Tvorba politiky EÚ by v budúcnosti sa mala prebiehať v súlade s medzinárodne odsúhlasenými zásadami a normami v dohovorov MARPOL/UNCLOS.

3.6 EHSV nalieha na členské štáty, aby ratifikovali dohovor Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorý rovnaké pracovné a životné podmienky na palubách lodí a prispeje k pritiahnutiu mladých ľudí k námorníckej profesii.

3.7 EHSV môže v spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami, ako aj s inými zainteresovanými stranami z organizovanej občianskej spoločnosti, podporovať identitu a dedičstvo námornej dopravy v EÚ a sprostredkovať osvedčené postupy na prilákanie mladých ľudí k námorníckym profesiám. Bolo by vhodné, aby EHSV zorganizoval konferenciu o námorných profesiách, prostredníctvom ktorej by bolo možné sprostredkovať tento odkaz na európskej úrovni.

4. Európska lodná doprava na globálnych trhoch

4.1 EHSV víta skutočnosť, že Komisia uznala potrebu globálnych pravidiel pre globálny priemysel, ako aj význam medzinárodnej právnej úpravy námornej dopravy a riešenie problémov v rámci medzinárodných orgánov (napr. IMO). Európska lodná zastáva vedúcu pozíciu vo svete. Táto pozícia by sa mala posilniť prostredníctvom usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci (ktoré budú preskúmané v roku 2011), ktoré sú významným nástrojom na zabezpečenie rovnakých podmienok pre lodnú dopravu EÚ a jej konkurencieschopnosť na celom svete. Predĺženie platnosti usmernení je pre zachovanie súčasného stavu nevyhnutné. EHSV súčasne žiada, aby boli doplnené pravidlá EÚ o štátnej pomoci. V budúcnosti by sa pomoc mala v zásade poskytovať len pod podmienkou príslušnosti k vlajke niektorej z krajín v EÚ, a nemalo by byť možné obchádzať európske normy.

4.2 V súvislosti so svetovou krízou toto oznámenie odkazuje na dlhodobý záväzok EÚ k úsiliu o otvorenú a čestnú hospodársku súťaž. Malo by sa posilniť snaha zabrániť protekcionistickým opatreniam, pretože by len ďalej spomalili návrat k zdravej ekonomike. Životné prostredie by sa nemalo využívať ako ospravedlnenie pre prijímanie protekcionistických opatrení.

4.3 Lodná doprava by sa mala vrátiť k základným zásadám a k etickému správaniu. Mala by sa obnoviť dôvera v sektore lodnej dopravy a bankovníctva. Treba sa vyhýbať špekuláciám v oblasti stavby lodí, ktoré nie sú z ekonomického hľadiska nevyhnutné. Potrebný je nový prístup, ktorý spája financovanie a stavbu v zmysle hodnotných lodných projektov. Medzi členskými štátmi EÚ by mala existovať solidarita v oblasti zmierňovania vplyvov finančnej a hospodárskej krízy (6) na námorníctvo.

4.4 Odvetvie lodnej dopravy EÚ charakterizuje podnikateľský duch. Hlavnou charakteristikou flotily EÚ je veľký podiel súkromných (často rodinných) lodných spoločností. Európski zákonodarcovia by mali zohľadňovať tento model, jeho špecifické charakteristiky a inštitúcie. Kríza v oblasti lodnej dopravy mala vážny vplyv na malé a stredne veľké spoločnosti, ktoré tvoria základ európskej lodnej dopravy. Súčasne EHSV poukazuje na to, že je potrebné, aby boli odstránené nevyhovujúce plavidlá plaviace sa pod akoukoľvek vlajkou. V takýchto prípadoch sa nesmie v žiadnom prípade poskytovať štátna pomoc.

4.5 Po jednostrannom zrušení výnimiek z antitrustových pravidiel pre námorné konferencie v EÚ (2006) by mala Komisia monitorovať dôsledky nejednotnosti režimov hospodárskej súťaže celom svete. V súčasnosti existuje v oblasti hospodárskej súťaže 110 jurisdikcií, ktoré v globálnom priemysle, ako je námorná doprava, uplatňujú rôzne režimy (7).

5. Kvalitná lodná doprava

5.1 EHSV sa nazdáva, že nedávnym prijatím tretieho balíka opatrení pre námornú bezpečnosť sa ustanovil vhodný rámec námornej bezpečnosti, ktorého výsledkom bol komplexný balík európskej legislatívy o námornej bezpečnosti založený na globálnom prístupe IMO. Tento balík prispeje k zameraniu sa na nevyhovujúcu lodnú dopravu a poskytne nový impulz pre filozofiu kvalitnej lodnej dopravy. Databáza EQUASIS, ktorú vytvorila EMSA, poskytuje užitočné informácie o kvalite lodnej dopravy.

Lodná doprava sa bude v blízkej budúcnosti rozrastať a bude slúžiť rastúcemu svetovému obchodu. Následnej sa zvýšia aj jej celkové emisie. Významné zníženia emisií možno dosiahnuť prostredníctvom súboru technických a prevádzkových opatrení. K tomu prispieva aj viac aktivít v oblasti výskumu a vývoja, najmä pokiaľ ide o nové hnacie zariadenia a pohonné látky, ako aj nové formy lodí. Pokiaľ ide o emisie vypúšťané do vzduchu, najmä CO2, lode patria medzi najbezpečnejšie prostriedky vďaka ich neustálej modernizácii a energetickej účinnosti, a to aj napriek vzdialenostiam, na ktoré sa používajú.

5.2.1 V súvislosti s konferenciou o zmene klímy v Kodani (december 2009) EHSV znovu opakuje (8), že používanie systému obchodovania s emisnými kvótami v odvetví námornej dopravy, a najmä v trampovej lodnej doprave, je podstatne komplikovanejšie ako v letectve. Uplatnenie akéhokoľvek trhovo orientovaného nástroja v námornej doprave by nemalo mať nepriaznivý vplyv na európsky lodný priemysel na globálnom trhu.

5.2.2 Uplatnenie limitov síry v oblastiach kontroly emisií je environmentálne vhodným opatrením. Treba sa snažiť o rozšírenie tohto nástroja na ďalšie morské oblasti.

5.3 EHSV znovu opakuje (2) svoju žiadosť, aby sa legislatíva EÚ v rámci ochrany životného prostredia vzťahovala na lode na voľný čas, a prípadne aj na lode vojenského námorníctva (3). V rámci politiky životného prostredia by sa malo preskúmať aj neviditeľné znečisťovanie námornej dopravy.

5.4 EHSV navrhuje (9) vyváženú stratégiu, ktorá zlepší podmienky životného prostredia a sociálne podmienky v recyklačných zariadeniach, pričom sa zachová ich kapacita s cieľom čeliť nedostatku demontážnych zariadení na celom svete. Táto stratégia by sa mala použiť v medziobdobí, kým nevstúpi medzinárodne do platnosti dohovor Medzinárodnej námornej organizácie o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí (2009).

6. Spolupráca na medzinárodnej scéne

6.1 EHSV zvyšuje povedomie EÚ o problémoch v námornej doprave týkajúcich sa špecifických geografických oblastí (3) (napr. Severný ľadový oceán, Baltické more, Stredozemné more). Je potešujúce, že Komisia na túto iniciatívu reagovala oznámeniami o arktickej trase, stratégii pre Pobaltie, stratégii pre Stredozemné more. EHSV uvádza, že oznámenie zdôrazňuje strategický význam flotily EÚ pri zabezpečovaní hladkej dodávky ropy a plynu pre EÚ. Preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrh čiernomorskej stratégie, do ktorej budú zapojené všetky krajiny toho mora s cieľom zabezpečiť prepravu energetických zdrojov z Kaspického mora do Európy.

6.2 Malo by sa posilniť úsilie o dosiahnutie dohody v rámci WTO v oblasti námornej dopravy. Námorná dohoda medzi EÚ a Čínou sa dá používať ako „osvedčený postup“ (vzorová dohoda) pre ostatné obchodujúce krajiny (napr. India, Brazília, Rusko, ASEAN, Mercosur).

6.3 EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala existenciu bilaterálnych námorných dohôd o rozdelení nákladu medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami a v prípade potreby posilnila acquis communautaire (nariadenia č. 4055/86 a č. 4058/86). V tomto smere by mala tiež odradiť od bilaterálnych dohôd medzi tretími krajinami.

6.4 Pokiaľ ide o návrh na zviditeľnenie EÚ v IMO v prípadoch spoločných právomocí EÚ a členských štátov existuje priestor pre posilnenú spoluprácu/koordináciu členských štátov bez ohrozenia ich individuálnej účasti. EHSV znovu opakuje, že „odborný prínos členských krajín má vysokú reputáciu v medzinárodných organizáciách (ako napríklad IMO, ILO), ktorá by nemala byť spochybňovaná, skôr podporovaná“ (2).

EHSV znovu opakuje potrebu naliehavej reakcie EÚ na šírenie pirátskych útokov (10) na obchodné lode v Afrike a juhovýchodnej Ázii. Nedostatok adekvátnych súdov a legislatív podporuje beztrestnosť pirátskych činov. Preto by mala Komisia podporovať ustanovenie príslušnej legislatívy v daných oblastiach. Bolo by vhodné usilovať sa o úzku spoluprácu s organizáciami v rámci OSN, aby sa podarilo zlepšiť politické, hospodárske a sociálne podmienky v krajinách, z ktorých piráti pochádzajú. Pálčivou je otázkou je riešenie hlavných príčin pobrežného pirátstva a obnova práva, poriadku a hospodárskych a sociálnych pomerov, najmä v Somálsku. Na tento účel by sa mala využiť rozvojová pomoc a diplomatická činnosť EÚ. Vyzbrojenie členov posádky EHSV striktne odmieta.

6.5.1 Podľa najnovších údajov (11) sa očakáva, že pirátske útoky budú stáť svetovú ekonomiku 16 miliárd dolárov. V roku 2008 sa v Africkom rohu odohralo 111 pirátskych útokov a k 240 útokom došlo len v prvých šiestich mesiacoch roku 2009, pričom boli ohrozené životy 1 000 námorníkov. Za posledných 18 mesiacov sa ako výkupné somálskym pirátom zaplatilo 150 miliónov USD.

6.6 Nelegálne prisťahovalectvo okrem svojich jasných humanitárnych problémov zahŕňa aj akútne problémy námornej dopravy a bezpečnosti námorných hraníc. Nevyhnutne treba posilniť integrovanú sieť námorného dozoru pre Stredozemné more (Safe Sea Net, FRONTEX). Komisia by mala rozvinúť politiku spolupráce s tretími krajinami pôvodu a tranzitu imigrantov s cieľom kontrolovať nelegálne prisťahovalectvo cez more.

7. Príbrežná doprava

7.1 V kontexte trvalo udržateľnej dopravy a podpory príbrežnej dopravy by malo ísť viac investícií do zlepšovania infraštruktúry prístavov a vnútrozemských prepojení. Tento parameter by sa mal plne zohľadniť v revízii TEN-T. EHSV vyzýva Komisiu, aby identifikovala oblasti nekompatibility v rozhraní medzi pozemnými a námornými sieťami pre zjednodušenie prepojenia EÚ so susednými krajinami so spoločnými hranicami.

8. Námorný výskum a inovácia

8.1 EHSV (8) vyzval Komisiu, aby sa stala svetovým lídrom v oblasti námorného výskumu a inovácie. Je potešujúce, že oznámenie reaguje pozitívne.

8.2 EHSV podporuje investície do výskumu a vývoja ekologických lodí, palív a prístavov, čo zároveň podporí vznik ekologických pracovných miest. Mal by sa posilniť cieľový výskum a vývoj zameraný na ďalšie znižovanie emisií lodí.

8.3 V tomto procese by mala Komisia podporovať riešenia v oblasti životného prostredia, energetiky, bezpečnosti a sociálnych výziev, ktoré spájajú súdržnú budúcu námornú politiku s politikou stavby lodí. Európske lodenice by mali smerovať svoje preukázané schopnosti na výstavbu ekologických lodí pomocou stratégie Leadership 2015 a ostatných príslušných programov.

V Bruseli 17. decembra 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) KOM(2009) 8 v konečnom znení.

(2) Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 50-56.

(3) Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 31-36.

(4) Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 31-36, pozri. „New York Harbour School“, www.newyorkharbourschool.org.

(5) Podľa prípadovej štúdie spoločnosti Drewry Shipping Consultants (2009) bude celosvetové námorníctvo do roku 2013 potrebovať 42 700 nových dôstojníkov.

(6) Informačná správa CESE 397/2009 na tému „Svetová finančná kríza a jej korene“, spravodajca: pán Burani, 11.3.2009.

(7) Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 130-136.

Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 46.

Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 43-46.

(8) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 20.

(9) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 67.

(10) KOM(2009) 301 v konečnom znení.

(11) ICC Medzinárodné centrum pre oznamovanie pirátskych útokov (IMB), správa z augusta 2009; nedávne oznámenie o partnerstve medzi EÚ a Afrikou identifikuje pirátstvo a nelegálne prisťahovalectvo cez more ako kľúčové problémy dopravnej spolupráce.