Úvod

V posledných 25 rokoch zaujímala EÚ vedúce postavenie v oblasti stanovovania vysokých noriem ochrany pracovníkov pred zdravotnými a bezpečnostnými rizikami pri práci na jej území a podporovala vysoké úrovne ochrany aj v tretích krajinách. Politika v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci prispieva k cieľu zvýšiť bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov v EÚ. Podľa najnovších dostupných údajov sa incidencia úmrtí v dôsledku pracovných úrazov znížila takmer o 1/4 v porovnaní so stavom v roku 2008, hoci trendy v jednotlivých členských štátoch sú rozdielne. Percento pracovníkov EÚ, ktorí ohlásili najmenej jeden zdravotný problém spôsobený prácou alebo zhoršený pri práci, sa znížilo takmer o 10 %.

Investovanie do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci má veľký význam. Zlepšuje životy ľudí vďaka prevencii chorôb súvisiacich so zamestnaním a pracovných úrazov a takisto má hmatateľný kladný vplyv na hospodárstva EÚ. Vedie k vyššej produktivite a výkonnosti podnikov. Na makroekonomickej úrovni prispieva k vnútroštátnej konkurencieschopnosti. Rôzne štúdie dokazujú, že každé euro investované do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa zamestnávateľovi dvojnásobne vráti.

Právny rámec EÚ zohráva pri vytváraní stratégií pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rozhodujúcu úlohu, tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni spoločností. Podrobné hodnotenie ex post týkajúce sa acquis EÚ, ktoré uskutočnila Komisia a pri ktorom sa hodnotila ich relevantnosť, efektívnosť, účinnosť, koherentnosť a pridaná hodnota EÚ, potvrdzuje, že tento rámec plní svoj účel, ktorým je primeraná ochrana pracovníkov. Toto hodnotenie v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) zahŕňalo rámcovú smernicu 89/391/EHS a 23 súvisiacich smerníc.

Dospelo sa v ňom k záveru, že celková štruktúra acquis EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá sa skladá z rámcovej smernice zameranej na cieľ a doplňujú ju špecifické smernice, je celkovo účinná a vhodná na daný účel. Poukázalo sa v ňom však na konkrétne ustanovenia jednotlivých smerníc, ktoré sú už zastarané alebo neplatné, a zdôraznila sa potreba nájsť účinné spôsoby riešenia nových rizík. Spôsob, akým členské štáty transponovali smernice EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne odlišuje. Náklady na dodržiavanie predpisov sú preto rozdielne a nedajú sa ľahko oddeliť od podrobnejších vnútroštátnych požiadaviek. Celkovo sa však v hodnotení dospelo k jasnému záveru, že dodržiavanie smerníc v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je náročnejšie pre MSP ako pre veľké spoločnosti, zatiaľ čo v prípade MSP panuje vyššia miera vážnych a smrteľných úrazov. Preto sú potrebné osobitné podporné opatrenia, aby bolo možné dostať sa bližšie k malým a stredným podnikom a pomôcť im efektívne a účinne zvýšiť dodržiavanie predpisov.

Na základe podrobného hodnotenia ex post je jasné, že EÚ musí naďalej investovať do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, aby si udržala vedúce postavenie a zaistila účinnú ochranu pracovníkov aj v súvislosti s meniacim sa charakterom práce a novými rizikami. Opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by sa mali dotýkať najväčšieho možného počtu ľudí v práci bez ohľadu na to, aký druh pracovného vzťahu majú a bez ohľadu na veľkosť spoločnosti, pre ktorú pracujú. Dodržiavanie pravidiel bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by malo byť zvládnuteľné pre podniky všetkých veľkostí a malo by sa účinne sledovať v praxi. Opatrenia musia byť zamerané na výsledky a nie na papierovanie, pričom by sa mali v maximálnej miere využiť nové digitálne nástroje s cieľom uľahčiť vykonávanie.

Európsky parlament vo svojej správe z roku 2015 o strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020 upozornil Komisiu aj na dôležitosť vykonávania, dodržiavania a presadzovania právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ako aj na počet zvyšujúcich sa alebo nových rizík. V správe bola tiež zdôraznená najmä potreba chrániť všetkých pracovníkov bez ohľadu na veľkosť zamestnávateľa, druh práce alebo pracovnú zmluvu.

So zreteľom na tieto spoločné ciele a ako súčasť celkovej stratégie pre moderné zamestnanecké a sociálne systémy v EÚ – ako sa to odrazilo v širokej konzultácii o európskom pilieri sociálnych práv začatej v marci – nový podnet pre strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci by vyplynul z týchto kľúčových opatrení podrobnejšie uvedených v prílohe I:



Tri hlavné opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci 1. Zvýšenie boja proti rakovine z povolania pomocou legislatívnych návrhov sprevádzaných viacerými usmerneniami a zvýšením informovanosti; 2. pomoc podnikom, najmä mikropodnikom a malým a stredným podnikom dodržiavať pravidlá bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; 3. spolupráca s členskými štátmi a sociálnymi partnermi s cieľom odstrániť alebo aktualizovať zastarané pravidlá a opätovne zamerať úsilie na zabezpečenie lepšej a širšej ochrany, lepšieho a širšieho dodržiavania predpisov a ich presadzovania v praxi.

1.Boj proti rakovine z povolania a zaobchádzaniu s nebezpečnými chemikáliami

Odhaduje sa, že v EÚ bola 91 500 – 150 500 osobám, ktoré boli v minulosti v práci vystavené účinkom karcinogénnych látok, v roku 2012 novo diagnostikovaná rakovina. Okrem toho v roku 2012 sa 57 700 – 106 500 prípadov úmrtí na rakovinu v EÚ pripisovalo expozícii účinkom karcinogénnych látok súvisiacej so zamestnaním; v tejto súvislosti bola rakovina označená ako najčastejšia príčina úmrtí súvisiacich so zamestnaním.

Je takmer nemožné vyčísliť hodnotu ľudského života a stratu kvality života. Priame náklady na rakovinu súvisiacu so zamestnaním z hľadiska zdravotnej starostlivosti a strát na produktivite dosahujú ročne najmenej 4 – 7 miliárd EUR. Nepriame náklady môžu každoročne dosiahnuť až približne 334 miliárd EUR (242 – 440).

Vnútroštátne opatrenia v tejto oblasti sa značne odlišujú, čo vedie k rôznym úrovniam ochrany pracovníkov v rámci EÚ.

Na úrovni EÚ sú minimálne normy na ochranu pracovníkov pred expozíciou účinkom chemikálií pri práci stanovené v smernici o karcinogénoch a mutagénoch (smernica 2004/37), smernici o chemických faktoroch (smernica 98/24) a smernici o azbeste (2009/148). Tým, že sa zameriavajú na špecifické situácie na pracovisku, dopĺňajú opatrenia v zmysle nariadenia (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a ďalších nariadení o chemikáliách.