SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 8.3.2011 
SEK(2011) 280 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
Sprievodný dokument 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
Európsky plán energetickej ú činnosti na rok 2011  
 
   
SEK(2011) 277 v kone čnom znení 
SEK(2011) 275 v kone čnom znení 
SEK(2011) 276 v kone čnom znení 
SEK(2011) 278 v kone čnom znení 
SEK(2011) 279 v kone čnom znení 
KOM(2011) 109 v kone čnom znení 
SK 2   SK Európa môže zníži ť svoju spotrebu primárnej energi e o 20 % do roku 2020 jednoduchým 
uplatňovaním nákladovo efektívnych1 opatrení na úsporu energie. Tým by sa hospodárstvo 
EÚ stalo konkurencieschopnejšie a vytvorili by sa pracovné miesta a nové podnikate ľské 
príležitosti. Ob čania EÚ by zaplatili menej za energie, čím by sa znížil po čet domácností bez 
dostatočného prístupu k palivám. Energetická ú činnosť znamená aj lepšie využívanie zdrojov 
energie a zníženie závislosti od dovozov energie. Nižšia spotreba energie znamená takisto menej CO
2 a ďalších škodlivých emisií, ako aj menší vplyv na ekosystém a lepšiu kvalitu 
života ľudí. Z energetickej ú činnosti a úspor majú úžit ok ekonomika EÚ ako celok, členské 
štáty, podnikatelia aj jednotlivci. 
1. V ČOM SPO ČÍVA PROBLÉM ? 
Na jarnom zasadnutí Európskej rady v r oku 2007 zdôraznili hlavy štátov a vlád EÚ „ potrebu 
zvýšiť energetickú efektívnos ť v EÚ, aby sa dosiahol cie ľ usporiť 20 % spotreby energie EÚ v 
porovnaní s prognózami na rok 20202.  
EÚ sa však nenachádza na ceste k úplnému dosiahnutiu týchto nákladovo efektívnych úspor 
energie. Zo scenára energetickej ú činnosti na rok 2009 pod ľa modelu PRIMES vyplýva 
prerušenie trendu rastúce ho dopytu po energii, ale zní ženie spotreby v porovnaní s 
predchádzajúcimi prognózami bude v roku 2020 stál e iba asi na úrovni 9 %. Preto ak EÚ 
nezdvojnásobí svoje snahy o dosiahnutie energetickej ú činnosti, nesplní svoj cie ľ 20 % a 
nezrealizuje všetky súvisiace výhody pre hospodárstvo, spolo čnosť a životné prostredie.   
Príčinami nedostato čného pokroku sú zlyhania trhu (ako napríklad nedostato čné cenové 
signály, delené stimuly, asymetrická informovanos ť, chýbajúce alebo neúplné trhy a vysoké 
počiatočné náklady) a chyby v regulácii (ako napr íklad nedostatok komplexných politických 
rámcov, nedostato čné presadzovanie predpis ov a malé ambície). Možnos ť opačného efektu 
(tzv. rebound effect) je ďalšou výzvou, ktorú je však ťažké rieši ť na úrovni EÚ, ke ďže sa týka 
správania a vo ľného výberu jednotlivcov. 
2. EXISTUJÚCE POLITIKY SÚ NEDOSTATO ČNÉ 
Na riešenie uvedených obmedzení a využitie prínosov energetickej ú činnosti sa na úrovni 
EÚ, ako aj na vnútroštát nej úrovni prijalo nieko ľko stratégií.   
Akčný plán energetickej ú činnosti (EEAP) z roku  2006 priniesol komple xný politický rámec s 
85 opatreniami na úrovni EÚ,  ktoré viedli k prijatiu viac ako 20 právnych opatrení a 
viacerých iniciatív s odporú čacím charakterom. Z posúdenia EEAP vyplynulo, že vä čšina 
opatrení sa už realizovala alebo je v procese realizácie. EEAP splnil svoj ú čel byť dôležitým 
aktivačným činiteľom prijatia ambicióznych politík tak na  úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej 
a miestnej úrovni. EEAP však nebol vytvore ný na dosiahnutie úplné ho využitia potenciálu 
úspor energie, a preto ho treba aktualizova ť. 
                                                 
1 Napríklad Fraunhofer ISI et al. 2009: Štúdia potenciálov úspor energie v členských štátoch EÚ, 
kandidátskych krajinách a krajinách EHP; Ak čný plán energetickej ú činnosti: Posúdenie vplyvu 
SEK(2006) 1174; Lechtenböhmer a Thomas, Wupper talský inštitút. 2005: Strednodobý potenciál 
energetickej ú činnosti na strane dopytu v EÚ. 
2 7224/1/07 REV 1. 
SK 3   SK Niekoľko stratégií prijali takisto členské štáty,  ale nebudú sta čiť na vyplnenie chýbajúceho 
miesta. Prvé národné ak čné plány energetickej ú činnosti (NEEAP) predložené ako splnenie 
záväzku v rámci smernice o energetic kých službách poskytujú dobrý preh ľad o politikách, 
ktoré vypracovali členské štáty s cie ľom naplni ť svoj potenciál v oblasti energetickej 
účinnosti a úspor3. Na základe hodnotenia plánov NEEAP Komisiou sa ukázal pokrok 
dosiahnutý jednotlivými členskými štátmi. Záver bol taký, že plány NEEAP síce už obsahujú 
súdržné a komplexné stratégie na dosiahnutie priebežných a celkových cie ľov, v niektorých z 
nich sa však odzrkad ľovala rozdrobenos ť a neucelenos ť jednotlivých opatrení na dosiahnutie 
energetickej ú činnosti.  
3. EÚ ZOHRÁVA DÔLEŽITÚ ÚLOHU  
Právo EÚ kona ť v oblasti energetickej ú činnosti a úspor energie je zakotvené v článku 194 
ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Napriek tomu, že členské štáty preberajú ve ľa 
zodpovednosti, právo EÚ kona ť bolo ustanovené z dôvodu dôležitosti energetickej 
účinnosti a úspor energie  pre dosiahnutie cie ľov EÚ v oblasti zmeny klímy, zabezpe čenia 
dodávok energie, konkurencieschopnost i a ochrany životného prostredia.  Na dosiahnutie 
týchto cie ľov sú potrebné koordinované opatrenia a súdržná politika v oblasti energetickej 
účinnosti a úspor. Úlohou EÚ je preto: 
– stanoviť minimálne požiadavky v oblastiach, v ktor ých existuje riziko narušení vnútorného 
trhu v prípade, že členské štáty prijmú svoje vlastné opatrenia,  
– ustanoviť spoločný rámec, ktorým sa vytvorí zákl ad pre súdržné a navzájom sa 
podporujúce mechanizmy, zatia ľ čo členské štáty budú zodpovedné za stanovenie 
konkrétnych úrovní, ktoré treba dosiahnu ť, a to transparentným spôsobom umož ňujúcim 
vzájomné porovnávanie,  
– vytvoriť platformu na výmenu najlepších postupov a stimulova ť vytváranie kapacít,  
– využiť nástroje EÚ na podporu energetickej ú činnosti, napr. prostred níctvom financovania, 
a zahrnúť ich do ostatných politických oblastí,  
– podporova ť EÚ na medzinárodnej úrovni ako vedúcu silu v tejto oblasti, čo prinesie úžitok 
aj podnikate ľským subjektom v EÚ.  
4. HLAVNÉ CIELE POLITIKY  
Celkovým cie ľom politiky EÚ, ako ho stanovili lídri EÚ, je zvýši ť energetickú ú činnosť v 
EÚ, aby sa dosiahol cie ľ usporiť 20 % spotreby energie EÚ v porovnaní s prognózami na rok 
2020 pod ľa odhadov Komisie v zelenej knihe4 o energetickej ú činnosti. Tento cie ľ je v súlade 
s celkovou politikou EÚ v oblasti energe tiky. Zvýšenie energetickej ú činnosti predstavuje 
podstatný prvok novej európskej ener getickej stratégie na rok 20205. 
                                                 
3 Pôvodne sa NEEAP mali vypracova ť do polovice roku 2007, ale mnoho z nich bolo predložených až v 
polovici roku 2008. 
4 KOM(2005) 265: Úspory primárnej energie v objeme 370 Mtoe v roku 2020 v porovnaní so základným 
scenárom spotreby primárnej energie. Základná úrove ň spotreby bola revidovaná v roku 2007 s cie ľom 
zohľadniť spotrebu dvoch nových členských štátov.  
5 KOM(2010) 639 v kone čnom znení. 
SK 4   SK Vo všeobecnosti energetická ú činnosť prispieva k širším iniciatívam na dosiahnutie cie ľov 
politiky v oblasti zmeny klímy a na stimul ovanie oživenia ekonomiky a inteligentného, 
udržateľného a inkluzívneho rastu, ako sa uvádza v stratégii Európa 2020 – Stratégia na 
zabezpečenie inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu6.  
5. ANALYTICKÝ PRÍSTUP  
Cieľom tohto posúdenia vplyvu bolo analyzova ť výsledky a výzvy existujúcich politík a 
trendov v spotrebe energie a posúdi ť, či na úrovni EÚ existujú možnosti pre ďalšie 
opatrenia.   
Analýza bola primeraná k úrovni podrobnosti, ktorá sa predpokladala v samotnom politickom 
dokumente. Ke ďže v budúcnosti sa vypracujú konkrétne opa trenia a prípadne ich doplní 
posúdenie vplyvu, hodnotenie malo prevažne kval itatívny charakter. Kde to bolo možné, 
uvádzali sa však aj kvantitatívne príklady podobných politík alebo vš eobecné kalkulácie 
možných vplyvov.  
V analýze sa v prvom rade skúm al najlepší spôsob, ako pristupova ť k energetickej ú činnosti 
na úrovni EÚ a po druhé, aké druhy politický ch nástrojov EÚ sú potrebné na podporu 
členských štátov pri realizácii potenciálu úspor.  
Analyzovali sa tri hlavné možnosti politiky: (i) stanovenie iba cie ľov a ponechanie vo ľnosti 
členských štátov pri prípra ve potrebnej kombinácie stratégií; (i i) žiadne ciele, ale vytvorenie 
podrobných politických nástrojov EÚ, pri čom sa členské štáty vyzvú na ic h realizáciu a/alebo 
doplnenie; (iii) komplexný politický rámec na úrovni členských štátov (vrátane 
zámerov/cie ľov), zatiaľ čo EÚ vytvorí politické nástroje na podporu členských štátov. 
Následne sa v prípade každého sektora (napr.  bytový a terciárny sektor, doprava, priemysel a 
energetika) analyzovali rôzne druhy politických nástro jov (napr. dobrovo ľný, regula čný, 
finančný, informa čný a odborne vzdelávací) s cie ľom zistiť, či by bolo potrebné tieto nástroje 
uplatniť na úrovni EÚ, aby sa dosiahli konkrétne politické ciele pre jednotlivé odvetvia. 
Výber najlepších možností sa opieral o pokr ok dosiahnutý existujúcimi politikami a o 
vyhodnotenie zostávajúcich prekážok, o prid anú hodnotu pre EÚ, možný vplyv, efektivitu, 
účinnosť a súdržnos ť.  
6. ZÁVERY : UPREDNOST ŇOVANÝ NOVÝ POLITICKÝ RÁMEC  
Uprednost ňovaná všeobecná politika 
Základom je, aby sa na úrovni členských štátov vytvorila komb inácia súdržných politík s 
jasnými, jednoduchými a merate ľnými cieľmi. Dobre koordinované op atrenia na úrovni EÚ 
by mohli členským štátom poskytnú ť potrebný rámec, v ktorom by ďalej rozvíjali svoje úsilie. 
Komisia by mohla navrhnú ť jednotlivé opatrenia pre každý sektor, ktoré by zabezpe čili 
spoločný rámec a takisto podporili členské štáty pri budovaní vlastných nástrojov.  
Tento prístup by viedol k dosia hnutiu nákladovo efektívneho pot enciálu a odstránil by hlavné 
prekážky ako rozdrobenos ť stratégií či nedostato čnú politickú angažovanos ť a 
predvídate ľnosť politík. Zabezpe čilo by sa ním preskúmanie možných synergií medzi 
rôznymi politikami.  
                                                 
6 KOM(2010) 2020 v kone čnom znení. 
SK 5   SK Komisia by mohla okrem toho analyzova ť najlepší prístup k stanovovaniu cie ľov a interakciu 
takýchto cie ľov s ostatnými politickými nástrojmi (najmä cie ľmi v oblasti klímy). Mohla by 
navrhnúť ustanovenie plánov NEEAP ako k ľúčový dokument. Posilneným a rozšíreným (na 
všetky sektory na strane dopytu a ponuky) národným ak čným plánom energetickej ú činnosti 
by sa mohla energetická ú činnosť zviditeľniť na politickej úrovni a tento plán by mohol by ť 
motorom procesu. Ďalej sa s cie ľom zvýšiť angažovanos ť miestnych orgánov navrhuje, aby 
sa pokračovalo v modeli tzv. Dohovoru starostov podporovanom Komisiou a aby sa tento 
model ďalej rozširoval a realizoval svoj potenciál. 
Uprednost ňovaný postup pre bytový sektor a sektor služieb 
Analýzou sa dospelo k záveru, že na riešenie problému nedostato čnej miery modernizácie 
budov nie je potrebné ďalšie posilnenie sú časného politického rámca pre budovy (možnos ť 
A3a), ke ďže už nedávna zmena legislatívneho rámca (najmä smernice o energetickej 
hospodárnosti budov) je am biciózna a pozornos ť by sa mala zamera ť na jej uplat ňovanie. To 
však neplatí v prípade po žiadaviek na výrobky. Na ú čely zvýšenia po čtu energeticky ú činných 
výrobkov by sa rozsah pôsobnosti smernice o ekodizajne a energetickom ozna čovaní mohol 
rozšíriť na viac skupín výrobkov, najmä v sektore sl užieb, a takisto na niektoré stavebné 
materiály (napr. okná) (možnos ť A3b). Tým by sa ďalej podporil vznik trhov s energeticky 
účinnými výrobkami a materiálmi. 
Opatrenia týkajúce sa fina ncovania by mali podstatný význam pre riešenie vážnych 
obmedzení v dostupnosti likvidity pre vysoké po čiatočné náklady a tiež do istej miery pre 
riešenie problému týkajúceho sa vz ťahu majite ľov a nájomcov. Obmedzená ponuka 
finančných zdrojov na úrovni EÚ by sa mohla rieši ť najmä poskytovaním technickej pomoci 
členským štátom a miestnym orgánom, ale takisto poskytova ním nástroja zdie ľania rizika a 
podpory pri zárukách pre projekty (možnos ť A4a). Vzh ľadom na ekonomickú krízu sa nedá 
očakávať, že by sa pre oblas ť energetickej ú činnosti vyhradili ďalšie významné finan čné 
prostriedky z verejných zdrojov, a preto je nevyhnutní, aby sa tieto nástroje zameriavali na 
lepšie zapojenie financovania tretích strán. Opatrenia, ktorými by sa mohlo ďalej podpori ť 
zapojenie súkromných investorov, sú povinn é úspory energie pre energetické podniky 
(možnosť D3d) a podpora vzniku spolo čností poskytujúcich energetické služby (ESCO) 
(možnosť D5). Ďalej sa za prínosné považuje zavedenie ur čitých podmienok energetickej 
účinnosti pri poskytovaní podpory z verejných zdrojov (možnos ť A4b). 
Pretrvávajúci nedostatok kva lifikovaného personálu v odvetví stavebníctva z dôvodu 
nerozvinutého charakteru trhov sa považuje za jednu z hl avných netechnologických a 
nefinančných prekážok zavádzania optimálnych en ergetických renovácií alebo inštalácie 
spotrebičov v budovách. Tento nedostatok by sa  mohol na úrovni EÚ odstráni ť poskytnutím 
nástrojov členským štátom (napr. príprava vnútroštátnych kvalifika čných plánov, stanovenie 
obsahu vzdelávania a odbornej prípravy, akredita čné a certifika čné schémy) a vytvorením 
platformy na výmenu najlepších postupov. 
Úžitok by ďalej priniesli aj opatrenia na zvýšen ie informovanosti (A5) a zintenzívnenie 
dobrovoľného zapojenia súkromných subjektov (možnos ť A2), ktoré by sa mohli realizova ť, 
ak budú k dispozícii dostato čné zdroje, ke ďže úloha EÚ je obmedzená a takéto opatrenia by 
boli prevažne v rukách členských štátov alebo miestnych orgánov.  
Uprednost ňovaný postup pre odvetvie dopravy 
Predpokladaný rast spotre by energie v odvetví dopra vy do roku 2020 je najvä čší zo všetkých 
odvetví. Na realizáciu zostávajúceho poten ciálu je potrebná podpor a pre transformáciu 
dopravy prinášajúcu ú činnejšie vozidlá, spôsoby dopravy a postupy. Ke ďže však 
pripravovaná biela kniha o doprave poskytne ďalšie podnety na zvýšenú elimináciu emisií 
SK 6   SK uhlíka a zlepšenie ú činnosti využívania zdrojov v tomto odvetví, v rámci posúdenia vplyvu sa 
neanalyzovali žiadne možnosti.  
Uprednost ňovaný postup pre priemyselné odvetvie 
Napriek tomu, že v priemyse lnom odvetví došlo k najvä čším zlepšeniam v oblasti 
energetickej ú činnosti, istý potenciál tu ešte  zostáva. Politiky EÚ už čiastočne riešia niektoré 
aspekty možného vplyvu odvetvia na životné prostredie. Cie ľom v oblasti priemyselného 
odvetvia je preto podpora pri dosahovaní toht o nevyužitého potenciálu pri zachovaní súladu s 
existujúcimi politickými nástrojmi (napr. schéma obchodovania s emisiami (ETS) a nová smernica o priemyselných emisiách). Prekážkami v tomto odvetví sú najmä nedostato čné 
cenové signály, nedostato čná informova ť a odborná príprava (najmä v prípade malých a 
stredných podnikov), ako aj nedostato čné dlhodobé plánovanie, čím sa zvyšuje vnímanie 
rizika a zabra ňuje sa podnikom v realizácii investícií. 
Analýzou možných prístupov sa dospe lo k záveru, že by sa mohli vypracova ť ďalšie právne 
nástroje, ktoré by boli v súlade s uvedeným cie ľom a existujúcou politikou (možnos ť C3). Na 
tento účel by sa mohlo navrhnú ť viac vykonávacích opatrení v rá mci smernice o ekodizajne, 
ktoré by sa uplat ňovali na bežne používané výrobky v priemyselných procesoch (napríklad 
veľké čerpadlá alebo pece). V prípade špeciálnyc h zariadení a systémov by sa na ne 
vzťahovali generické požiadavky energetickej ú činnosti v podobe noriem. Okrem toho by sa 
pre veľkých spotrebite ľov energie mohli ustanovi ť určité požiadavky na hospodárenie s 
energiou (napr. energetické audity). Ma lým a stredným podnikom by sa mohli poskytova ť 
informačné nástroje a pomo c, aby mohli riadi ť svoju spotrebu energie (možnos ť C5).  
Dôležitým podnetom pre projekty v priemyselnom odvetví by mohli by ť povinné úspory 
energie, ak by boli nariadené energetickým spolo čnostiam (možnos ť
 D3d), ako aj podpora 
ESCO (možnos ť D5).  
Prínosom by boli aj opatrenia na zvýšenie informovanosti (možnos ť C4) a zvýšené 
dobrovoľné zapojenie súkromných subjektov (možnos ť C2), ktoré by sa mohli realizova ť v 
prípade dostato čných finan čných prostriedkov. Úloha EÚ je však  obmedzená a tieto opatrenia 
sú väčšinou v rukách členských štátov alebo miestnych orgánov.  
Uprednost ňovaný postup pre odvetvie energetiky 
V súčasnosti je energetická ú činnosť výrobných kapacít výrazne nižšia, než akú ponúkajú 
najlepšie dostupné technológie. Hl avným dôvodom je nedostatok dostato čne silných 
cenových signálov v súvislosti s rozhodnutiami investova ť do výstavby nových kapacít a 
ukončenia prevádzky starých. ETS bude ma ť vo svojej tretej fáze ur čitý vplyv na tento 
problém v oblastiach, na ktoré sa vz ťahuje. Preto nie je vhodné navrhnú ť ďalšie regula čné 
nástroje bez poznania ic h konkrétneho dosahu (možnos ť D3a). Vzh ľadom na rastúci po čet 
malých výrobných zariadení by sa mohla vypracova ť štúdia potreby ďalších regula čných 
nástrojov na zabezpe čenie ich vysokej ú činnosti.  
Naplno nie je využitý ani potenciál v pr ípade využívania zvyškového tepla alebo 
energetického zhodnocovania. Z analýzy vyplyn ulo, že by sa na základe podrobnej analýzy a 
možnej revízie hlavného politického rámca v tejto  oblasti (t. j. smernica o kogenerácii) mohli 
vypracova ť ďalšie regula čné opatrenia na podporu kogenerácie, dia ľkového vykurovania a 
chladiacich jednotiek (možnos ť D3b).  
Vnútroštátne regula čné orgány (NRA) by mohli zohráva ť dôležitú úlohu pri riadení 
zlepšovania energetickej ú činnosti v sie ťach podporovaním inteligentných sietí a 
inteligentných systémov merania, ktorými by sa zabezpe čili možnosti ovplyv ňovania spotreby 
SK 7   SK v čase špičiek a optimalizácia dopytu po energii a jej ponuky. To by sa mohlo dosiahnu ť 
delegovaním vä čších kompetencií na tieto orgány (možnos ť D3c).  
Energetické spolo čnosti disponujú dôležitými informáci ami o spotrebe energie svojich 
zákazníkov, ale nemajú žiadnu motiváciu využíva ť ich na to, aby svojim zákazníkom pomohli 
znížiť spotrebu energie, ke ďže by to pre nich znamenalo nižš ie príjmy. To by sa dalo 
prekonať zavedením schém povinných úspor energie, ktorými by sa zabezpe čilo, že pri 
malom krátkodobom náraste ú čtov za energiu sa zavedú nákladovo najefektívnejšie dlhodobé 
opatrenia (možnos ť D3d). Najlepšie metódy, ako to urobi ť, treba ešte podrobne preskúma ť. 
Aby nedošlo k negatívnemu vzájomnému ovplyv ňovaniu s ETS, s certifikátmi 
preukazujúcimi zníženie spotreby energie by sa nemalo obchodova ť v rámci ETS. 
Riaditelia energetických spolo čností sú si zvy čajne vedomí možností úspor energie vo svojich 
podnikoch. Osobitným čiastkovým sektorom, ktorý by si však vyžadoval dodato čnú podporu 
vzhľadom na informovanos ť, usmernenia a výmenu najlepších postupov, je sektor ESCO 
(možnosť D5). Dobrovo ľné dohody by takisto mohli vies ť k úsporám energie a mohli by sa 
zvážiť (možnosť D2). 
Budú tieto opatrenia dostato čné na dosiahnutie cie ľa 20 %? 
Uprednost ňované možnosti poskytujú široký rám ec podporných nástrojov, ktorými by sa 
zintenzívnilo využitie potenciálu  úspory energie a súvisiacich pr ínosov, ako aj dozretie trhov 
energetickej ú činnosti. Nebolo mo žné kvantifikova ť dosah všetkých možností, ale z tých, 
ktoré sa dali kvantifikova ť, možno usúdi ť, že existuje celkom dobrá nádej na vyplnenie 
posledného prázdneho miesta v oblasti ús por. Konkrétne výsledky však budú závisie ť od 
úrovne ambícií regula čných a neregula čných iniciatív a tempa ich realizácie. Preto by na 
zabezpečenie nepretržitého ús ilia o energetickú ú činnosť bolo nevyhnutné strednodobé 
hodnotenie a možno aj aktualizácia plánu.