[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 14.5.2008

KOM(2008) 301 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013

ÚVOD

Nová generácia európskych odvetvových a regionálnych programov kohéznej politiky na obdobie 2007 – 2013 znamená podporu Spoločenstva pre nové investície vo výške 347 miliárd EUR, čím sa stáva druhou najväčšou položkou v rozpočte Spoločenstva. Tieto zdroje odrážajú pretrvávajúce odhodlanie Únie znížiť rozdiely medzi členskými štátmi, regiónmi a jednotlivcami z hľadiska životnej úrovne a miery príležitostí a podporovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v kontexte globálnej ekonomiky. Prostriedky sú určené členským štátom a regiónom, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia[1] (ktorý sa týka 35 % obyvateľstva Únie a predstavuje 81,5 % dostupných investičných prostriedkov[2]) a ešte rezolútnejšie než v minulosti na faktory konkurencieschopnosti v súlade s najvyššou prioritou Únie, Lisabonskou agendou pre rast a zamestnanosť. Kohézna politika predstavuje hlavný zdroj finančnej podpory Únie pre stratégiu rastu a zamestnanosti a zapojením regionálnych a miestnych subjektov sa zabezpečuje zodpovednosť za túto stratégiu priamo na mieste.

Proces rokovania medzi Komisiou a vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi sa riadil strategickým prístupom, ktorým sa zabezpečilo, aby sa vnútroštátne stratégie a operačné programy zamerali na hlavné priority EÚ a súčasne zohľadňovali vnútroštátne a regionálne súvislosti. Po tomto intenzívnom dialógu trvajúcom 1,5 roka je už zavedených všetkých 27 národných strategických referenčných rámcov (NSRR) spolu so 429 operačnými programami zo 455 pôvodne očakávaných.

Pridaná hodnota procesu rokovania predstavuje omnoho viac než len finančné zdroje. Diskusie s členskými štátmi, regiónmi, partnermi a miestnymi subjektmi preukázali, že táto politika pôsobila ako katalyzátor zmeny. Poskytla platformu na vypracovanie účinných regionálnych a odvetvových stratégií s cieľom podporiť rast, vytvoriť ďalšie pracovné miesta lepšej kvality a zlepšiť mechanizmy, pokiaľ ide o financie a ich poskytovanie, čím sa dosiahne dlhodobý vplyv a účinnejšie využívanie verejných zdrojov. Výsledkom procesu rokovania bolo výrazné zlepšenie kvality programov a lepšie zosúladenie ich obsahu s hlavnými prioritami Spoločenstva.

V tomto oznámení sú zhrnuté dosiahnuté výsledky[3].

KOHÉZNA POLITIKA SA ZAOBERÁ SÚčASNÝMI PROBLÉMAMI A BUDÚCIMI VÝZVAMI

V kontexte rozšírenej Európskej únie a zvyšujúcej sa konkurencie v globálnom meradle predstavujú regionálne rozdiely i naďalej veľký problém. Preto je nevyhnutné, aby kohézna politika podporovala menej rozvinuté členské štáty a regióny pri dobiehaní ostatných štátov a regiónov a pri znižovaní regionálnych rozdielov. Všetky členské štáty vyvinuli úsilie, aby identifikovali územné potreby a prispôsobili stratégie tak, aby sa zmiernila nerovnováha vo vnútri regiónov a medzi nimi.

S cieľom plniť ciele zmluvy a politické ciele nová generácia kohéznych programov na roky 2007 – 2013 významne prispieva k uskutočňovaniu cieľov EÚ v oblasti rastu a zamestnanosti. Preto je celkom v súlade s hlavnými hospodárskymi a politickými prioritami EÚ, ako je podpora trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom posilňovania rastu, konkurencieschopnosti, zamestnanosti a sociálneho začlenenia a ochrany a zlepšenia kvality životného prostredia[4].

Zároveň kohézna politika prostredníctvom integrovaného politického prístupu pomáha jednotlivcom, podnikom, mestám, regiónom a členským štátom ako i kandidátskym krajinám pri prekonávaní globálnych výziev nebývalého charakteru a rozsahu, a to tým, že im poskytuje lepšiu a bezpečnejšiu budúcnosť. Komisia opísala vo svojej štvrtej správe o kohézii[5] a v nedávnom oznámení o preskúmaní rozpočtu na obdobie 2008/2009 mnoho týchto výziev[6]. V nasledujúcich oddieloch sa objasňujú spôsoby, ako sa v uvedených programoch tieto výzvy už riešia.

Kohézna politika ako kľúčový prvok Lisabonskej agendy

Nová generácia kohéznej politiky na obdobie 2007 – 2013 je rozhodujúcim prvkom Lisabonskej agendy v dôsledku množstva kľúčových reforiem zavedených na nové programové obdobie. Jedným z hlavných výsledkov rokovania je výrazné zvýšenie investícií na podporu agendy pre rast a zamestnanosť v porovnaní s minulosťou , najmä v oblastiach inovácií, výskumu, zručností a ľudského kapitálu. V menej rozvinutých regiónoch EÚ-27, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, je 65 % finančných prostriedkov určených na výdavky v súvislosti s Lisabonskou agendou , zatiaľ čo rozvinutejšie regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť, plánujú investovať do priorít súvisiacich s Lisabonskou agendou 82 % finančných prostriedkov . Konkrétnejšie na výdavky súvisiace s Lisabonskou stratégiou bolo v regiónoch EÚ-15, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, vyčlenených 74 % investícií, a v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť 83 % investícií. Tieto čísla sú však v každom členskom štáte i regióne odlišné. Pokiaľ ide o regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, boli sumy venované na priority súvisiace s Lisabonskou stratégiou najvyššie v Portugalsku a Španielsku, t. j. v priemere 80 % celkových prostriedkov, zatiaľ čo v regiónoch v Rakúsku, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konkurencieschopnosť, bolo vyčlenených na priority súvisiace s Lisabonskou stratégiou 92 % finančných prostriedkov a v Dánsku a vo Švédsku 91 % .

Výsledky členských štátov EÚ-12 ukazujú začlenenie lisabonských priorít do ich programových dokumentov, hoci existuje dopyt po zdrojoch zo strany mnohých iných odvetví hospodárstva a neexisuje žiadny právny záväzok vyčleniť prostriedky na tieto výdavky[7]. Prostriedky vyčlenené v súvislosti s Lisabonskou stratégiou dosahujú v týchto krajinách v priemere 59 % (napríklad v Poľsku 64 %, na Slovensku 59 %, v Rumunsku 52 %).

Na stratégiu pre rast a zamestnanosť sa takisto vyčlenilo veľa finančných prostriedkov v programoch v rámci cieľa Európska územná spolupráca . Takmer polovica prostriedkov v rámci tohto cieľa sa použije na akcie orientované na Lisabonskú stratégiu s osobitným dôrazom na výskum a inovácie (27 % celkového rozpočtu vyčleneného na túto prioritu).

Reakcia na globalizáciu a štrukturálne zmeny

Zvýšená globalizácia a intenzívna hospodárska súťaž na svetovom trhu prinesú členským štátom, regiónom a mestám nové príležitosti, ale zároveň budú vyžadovať prispôsobenie štrukturálnym zmenám a zvládnutie ich sociálnych následkov ako aj dobré fungovanie vnútorného trhu.

Zabezpečenie dostupnosti jadra európskeho trhu a zjednodušenie prístupu na nové trhy je predpokladom na zvýšenie súkromných investícií, posilnenie jednotného trhu a podporu hospodárskeho rozvoja. Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a najmä regióny z EÚ-12, majú vážne nedostatky v dopravnej infraštruktúre, a preto z hľadiska potrebných prostriedkov jednou z hlavných priorít zostávajú veľké investície do dopravy (celkovo 82 miliárd EUR, t. j. 24 % celkových prostriedkov). Vzhľadom na to, že sú tieto investície v počiatočnej fáze, je ich marginálna užitočnosť vysoká a očakávané zvýšenie celkovej produktivity faktorov značné. Investície do trvalo udržateľnej dopravy ako je mestská verejná doprava, železnice (v Poľsku sa očakáva, že sa dĺžka modernizovanej železničnej siete strojnásobí z 538 km na 1 786 km), multimodálne a inteligentné dopravné systémy, predstavujú takmer 35 miliárd EUR[8], čo je oproti obdobiu 2000 – 2006 nárast o 71 %. Prostriedky pridelené na investície do priorít TEN-T dosahujú takmer 38 miliárd EUR, čiže o 13 miliárd EUR viac ako v období 2000 – 2006 (Rumunsko plánuje využiť 72 % prostriedkov pridelených na dopravu na projekty TEN-T). Okrem toho investície do dopravných spojení sprevádzané ďalšími opatreniami presahujúcimi hranice odvetvia majú vplyv na súdržnosť vo všetkých regiónoch, ale dôležité sú najmä pre osobitne znevýhodnené oblasti ako sú riedko osídlené oblasti a najvzdialenejšie regióny.

Podpora európskych regiónov pri využívaní výhod meniaceho sa sveta vyžaduje investície do zvyšovania konkurencieschopnosti prostredníctvom rozvoja znalostí, inovácií a podpory vedeckého a technologického pokroku Európy, aby sa mohlo stavať na jej komparatívnej výhode. Investovaním do ľudského a fyzického kapitálu kohézna politika pomáha zvyšovať produktivitu práce i celkovú produktivitu faktorov v Európe, čo je pre zachovanie konkurenčnej výhody Európy veľmi žiaduce.

Je povzbudzujúce, že členské štáty uprednostnili investície do výskumu, vývoja a inovácií tým, že si vytýčili ambiciózne ciele, ktoré im umožnia priblížiť sa k lisabonskému cieľu na rok 2010, ktorým sú investície do tohto odvetvia vo výške 3 % HDP. Kohézna politika prispeje na výskum, vývoj a inovácie viac než 86 miliardami EUR, t. j. 25 % prostriedkov, ktoré sú na ňu vyčlenené. Osobitý je prípad Španielska: hoci sa finančná podpora v porovnaní s obdobím 2000 – 2006 pre túto krajinu znížila zhruba o 42 %, výdavky na výskum a vývoj v absolútnych hodnotách sa majú viac ako zdvojnásobiť na približne 8 miliárd EUR, t. j. 23 % celkových finančných prostriedkov. V niektorých krajinách EÚ-15 je podiel celkových prostriedkov určených na kohéznu politiku pridelený na výskum, vývoj a inovácie mimoriadne vysoký (70 % v Dánsku a 50 % vo Fínsku a Rakúsku). V členských štátoch EÚ-12 tvoria prostriedky pridelené na výskum, vývoj a inovácie približne 20 % ich celkového rozpočtu určeného na kohéznu politiku. Všetky tieto výsledky odrážajú úsilie vynaložené počas rokovaní s cieľom uprednostniť výskum, vývoj a inovácie prostredníctvom využívania existujúcich výskumných kapacít a potenciálu (Slovensko), hľadania nových príležitostí (UK), podpory pre výskumných pracovníkov a postgraduálneho štúdia v oblasti vedy (Slovinsko, Lotyšsko, Estónsko, Maďarsko, Litva) a všeobecnejšie prostredníctvom podpory prenosu technológií a znalostí, zoskupení zameraných na inovácie a partnerstiev v oblasti výskumu, vývoja a obchodu.

Program inovácií je úzko spojený s úsilím vynaloženým v rámci programu na rozvoj znalostných ekonomík služieb prostredníctvom investovania do vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), do služieb on-line poskytovaných podnikom a občanom a do trvalo udržateľnej širokopásmovej infraštruktúry. Prístup k širokopásmovému internetu a strategické využívanie IKT sa stali všeobecne uznávaným dôležitým faktorom pre hospodársky rozvoj a rast i hnacou silou pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť. Regióny, ktoré efektívne využívajú IKT, sú lepšie vybavené, aby zvrátili trendy vyľudňovania a premiestňovania ekonomických činností, ale takisto na to, aby zlepšili začlenenie jednotlivcov a príležitosti pre nich. Očakáva sa, že celkové investície kohéznej politiky do služieb a do služieb a infraštruktúry v oblasti IKT sa v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím viac než zdvojnásobia a dosiahnu 15,3 miliardy EUR, pričom najvyššie sumy sa vo svojich rozpočtoch zaviazali vyčleniť Poľsko, Taliansko, Grécko, Slovensko a Španielsko (vyše 1 miliardu EUR).

Premena investícií do inovácií, vedomostí a technológií na nové pracovné miesta si vyžaduje úsilie na podporu rozvoja podnikov v oblastiach ako sú služby pre podnikanie a podporu podnikov , ktoré pomáhajú podnikom, najmä MSP, aby zvýšili svoju konkurencieschopnosť a priblížili sa k medzinárodným trhom. Podpora v týchto oblastiach dosahuje približne 27 miliárd EUR (8 % prostriedkov určených na kohéznu politiku). Napríklad Fínsko podporí začínajúce podniky sumou 343 miliónov EUR, v Poľsku sú zas investície do kohéznej politiky určené, aby uľahčili vytváranie podnikov obmedzením počtu dní potrebných na založenie podniku zo 60 na 7. Suma 2,8 miliardy EUR bude určená na pomoc jednotlivcom pri zakladaní nových podnikov a na to, aby sa stali samostatne zárobkovo činnými osobami, a rozšíri sa na osoby s osobitnými potrebami. Okrem toho väčšina členských štátov vyjadrila ochotu zaviazať sa k zvýšeniu vplyvu prostriedkov určených na kohéznu politiku vykonávaním iniciatívy JEREMIE[9].

Výzva, ktorú predstavuje silnejúca globálna hospodárska súťaž, si vyžaduje, aby sa jednotlivci a podniky prispôsobili novým okolnostiam. Poskytovanie vysokokvalitného vzdelania a vyššie a účinnejšie investície do ľudského kapitálu sú pre úspech Európy v globalizovanom svete rozhodujúce[10]. V rámci nových programov bolo pridelených približne 14 miliárd EUR na zlepšenie schopnosti spoločností a pracovníkov predvídať a zvládať zmeny. Z tejto sumy je približne 9,4 miliardy EUR určených na pomoc spoločnostiam pri zavádzaní účinných politík na ľudský rozvoj, aby tak mohli investovať do svojho hlavného kapitálu: svojich ľudí. Tento prístup bude založený napríklad na spolupráci medzi rôznymi inštitúciami a vytváraní zoskupení (príklad Dánska), na zapojení sociálnych partnerov (príklad Holandska) spolu s motiváciou jednotlivcov, aby v priebehu celého svojho života investovali do zlepšovania svojich zručností. Na pomoc spoločnostiam a odvetviam, ktoré čelia globalizácii a musia sa prispôsobiť reštrukturalizácii, bolo pridelených 2,5 miliardy EUR, pričom proporčne bolo najväčšie úsilie vyvinuté vo Švédsku, Fínsku, na Slovensku, v Írsku a Poľsku.

Investície do infraštruktúry znalostnej ekonomiky služieb, výskumu a vývoja alebo IKT si vyžadujú vysokokvalifikované ľudské zdroje . Pochopenie významu ľudského kapitálu viedlo k prideleniu približne 26 miliárd EUR na zvýšenie kvality a dostupnosti vzdelávania a odbornej prípravy[11], s dôrazom na komplexné systémy celoživotného vzdelávania, na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky (Portugalsko, Grécko, Taliansko) a na zabezpečenie vysokokvalitného vzdelania pre všetkých. Veľká časť tejto sumy (76 %) je pridelená v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, kde sa reforma vzdelávania a odbornej prípravy považuje za rozhodujúcu. Táto investícia je nevyhnutná na to, aby sa pomohlo ľuďom prejsť bez problémov z jedného pracovného miesta na druhé, a v dôsledku toho kľúčová na posilnenie flexiistoty pracovných trhov ako aj dosiahnutie lisabonských cieľov z hľadiska úrovne vzdelávania. Okrem toho je investovanie do zručností ľudí kľúčové na zvýšenie produktivity a pomáha zachovať konkurencieschopnosť Európy.

Demografické zmeny a inkluzívnejšie pracovné trhy, spoločnosti a hospodárstva

Vzhľadom na demografický pokles je na udržanie bohatstva, produktivity, konkurencieschopnosti a súdržnej spoločnosti veľmi dôležité zvýšiť účasť pracovníkov na trhu práce a zlepšovať ich zručnosti . Na dosiahnutie lisabonského cieľa 70 % miery zamestnanosti je v rámci nových programov vyčlenených približne 19 miliárd EUR na pomoc pri odstraňovaní prekážok zamestnanosti, najmä u žien, mladých ľudí, starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov. V rámci oboch cieľov sú pridelené značné sumy, ale väčšia časť rozpočtu je určená regiónom, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konkurencieschopnosť (v priemere 30,4 % v prípade ESF). Napríklad Švédsko pridelilo 67 % svojho rozpočtu ESF na zvýšenie ponuky pracovnej sily. Dokonca i na pracovných trhoch s pomerne vysokou mierou zamestnanosti môže kohézna politika poskytnúť cennú pomoc v súvislosti s individuálne prispôsobenými opatreniami určenými pre skupiny predstavujúce nevyužité zdroje ponuky pracovnej sily.

Široké spektrum príjemcov pomoci, na ktorých sa tieto opatrenia vzťahujú, ukazuje ako sa programy prispôsobujú potrebám jednotlivých členských štátov a regiónov a ako doplňujú vnútroštátne politiky. V porovnaní s programovým obdobím 2000 – 2006 je podpora pre migrantov výraznejšia. Všetky členské štáty EÚ-15 a značný počet členských štátov EÚ-12 plánujú priame intervencie pre migrantov v celkovej hodnote 1,2 miliardy EUR, spolu so systematickejšími intervenciami napríklad v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy (Belgicko). Kohézne programy sú takisto prínosom pri zrýchlovaní sociálneho začleňovania nových prisťahovalcov do ich nového prostredia (napríklad v Španielsku začleňovanie migrantov do vidieckych, pobrežných a mestských komunít, rozvoj informačných centier pre migrujúcich sezónnych pracovníkov atď.)

Aj keď je ekonomika silná, niektoré skupiny a komunity stále pociťujú chudobu a sociálne vylúčenie. Tento problém je zvlášť závažný v mnohých mestských aglomeráciách vo väčšine členských štátov. Približne 10 miliárd EUR sa pridelilo na pomoc osobám, ktoré majú najviac ťažkostí nájsť si prácu, aby sa vrátili na trh práce, a to prostredníctvom postupnej podpory spojenej s úsilím o boj proti diskriminácii na pracovisku. Obzvlášť vysoké sumy v tejto oblasti sú naplánované pre programy v rámci cieľa Konkurencieschopnosť (18,2 % v porovnaní s 10,8 % pre programy v rámci cieľa Konvergencia). Nakoniec kohézna politika poskytuje zosúladenú podporu etnickým menšinám vrátane Rómov, ktorí sú najväčšou menšinou v EÚ. Vo väčšine dotknutých krajín budú otázky Rómov riešené prostredníctvom integrovaných projektov.

Reakcia na výzvy týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja, zmeny klímy a energetiky

Trvalo udržateľný rozvoj vrátane potreby zmierňovať vplyv zmeny klímy sa stal ústrednou otázkou európskej politickej agendy[12]. Lepšia kvalita životného prostredia je spoločnou prioritou všetkých členských štátov, ktoré jej venujú zhruba jednu tretinu (105 miliárd EUR) celkového rozpočtu kohéznej politiky. V mnohých členských štátoch EÚ-12 sa v rámci tejto politiky financujú značné základné investície, ktorých cieľom je zlepšenie environmentálnej infraštruktúry a pomoc týmto krajinám pri dodržiavaní práva EÚ v tejto oblasti. Toto financovanie doplňujú akcie v oblasti odbornej prípravy a zlepšovania zručností pre riadenie životného prostredia. Napríklad Rumunsko sa rozhodlo vyčleniť na dodržiavanie acquis v oblasti životného prostredia 80 % prostriedkov určených na kohéznu politiku pridelených na životné prostredie. Lotyšsko plánuje zvýšiť podiel obyvateľov využívajúcich služby nakladania s odpadovými vodami z 9 % na 62 %.

Kohézna politika prispeje 48 miliardami EUR (14 % celkového rozpočtu) na akcie v mnohých oblastiach s cieľom riešiť výzvy, ktoré predstavuje zmena klímy vrátane opatrení na zmiernenie a prispôsobenie. Toto úsilie sa dosiahne prostredníctvom podpory priamych investičných opatrení vrátane podpory energetickej účinnosti a obnoviteľných energií (9 miliárd EUR rovnomerne rozdelených medzi tieto dve kategórie) a nepriamymi opatreniami vrátane projektov trvalo udržateľnej mestskej dopravy (6,2 miliardy EUR). Väčší dôraz sa bude takisto klásť na energetickú infraštruktúru (1,8 miliardy EUR) a na zlepšenie správy energetických zdrojov, na posun k efektívnej a integrovanej energetickej politike EÚ a na prepojenie energetických sietí vrátane TEN-E. Tento posledný prístup je jasnou prioritou v Poľsku, Rumunsku a Grécku. Podiel prostriedkov určených na energetickú účinnosť a obnoviteľnú energiu v Taliansku bude oproti predchádzajúcemu obdobiu viac ako štyrikrát vyšší. Cieľom Luxemburska je zníženie emisií CO2 o 10 % prostredníctvom investícií v rámci kohéznej politiky, zatiaľ čo cieľom Slovenska je zníženie energetickej náročnosti výroby o vyše 20 %. Mnoho programov zahŕňa zabezpečenie rozvoja zvláštnych systémov na hodnotenie obsahu uhlíka s cieľom monitorovať účinky vzhľadom na ciele emisií CO2 stanovené v Kjótskom protokole (napr. v Taliansku, vo Francúzsku, v Českej republike, na Malte, Anglicku a Walese). Kohézna politika tak môže významne prispieť k splneniu ambicióznych cieľov na zníženie spotreby energie a emisií skleníkových plynov o 20 % a zvýšiť podiel obnoviteľných energií na energetickom mixe na 20 % do roku 2020[13].

KOHÉZNA POLITIKA POSILňUJE DOBRÚ SPRÁVU VECÍ VEREJNÝCH, ZODPOVEDNOSť A INšTITUCIONÁLNE KAPACITY

Posilnenie viacúrovňovej správy vecí verejných a partnerstva

Nová politika má značný vplyv na tvorbu vnútroštátnych politík, keďže naďalej posilňuje systém viacúrovňovej správy vecí verejných. Dialóg počas prípravy programov umožnil účasť väčšieho počtu zúčastnených strán na procese vytvárania účinných stratégií rozvoja regiónov a odvetví, ktorá bola takisto podporovaná reformou politiky štátnej pomoci umožňujúcou dodatočné možnosti na lepšie zacielenie vnútroštátneho financovania a financovania Spoločenstva[14]. Prostredníctvom tohto strategického prístupu politika rozširuje vykonávanie Lisabonskej agendy a príslušných politík na regionálnej a miestnej úrovni a zároveň zabezpečuje, aby boli akcie prispôsobené miestnej situácii a aby existovala skutočná vôľa na uskutočnenie reforiem.

Najlepším príkladom pridanej hodnoty viacúrovňovej správy vecí verejných sú tri súbory nástrojov, ktoré viedli k začleneniu Lisabonskej agendy pre rast a zamestnanosť do novej kohéznej politiky. Po prvé, na úrovni Spoločenstva strategické usmernenia Spoločenstva[15] z októbra 2006 vytyčujú všeobecné priority pre nové programové obdobie. Po druhé, rokovania o národných strategických referenčných rámcoch pripravených členskými štátmi viedli k lepšiemu zosúladeniu týchto rámcov s Lisabonskou stratégiou a najmä s vnútroštátnymi reformnými programami. Plánovaná úroveň výdavkov súvisiacich s Lisabonskou stratégiou bola vymedzená a kvantifikovaná – „vyčlenená“ vo všetkých národných strategických referenčných rámcoch. A nakoniec rokovania o operačných programoch umožnili preniesť vnútroštátne stratégie do osobitného regionálneho a miestneho kontextu.

V dôsledku toho bola zodpovednosť za Lisabonskú agendu ďalej rozšírená na regionálnu a miestnu úroveň a na širšie spektrum zúčastnených strán, čím sa zmiernila hlavná slabá stránka prvého cyklu lisabonskej politiky na obdobie 2000 – 2005[16]. Napríklad vo Francúzsku na rozvoji regionálnych inovačných stratégií spolupracovala Komisia, vnútroštátne a regionálne orgány a medzinárodní odborníci. V Nemecku bola väčšina nových intervencií týkajúcich sa zamestnanosti plánovaná na regionálnej úrovni. Túto zodpovednosť sprevádzalo väčšie zameranie sa na akcie v rámci Lisabonskej stratégie v oblasti zručností a celoživotného vzdelávania.

Zásada partnerstva je pre úspešné vykonávanie kohéznej politiky dôležitá. Už vo fáze rokovania venovala Komisia osobitnú pozornosť uplatňovaniu tejto zásady a výsledkom bolo zapojenie rôznych partnerov (vrátane MVO, univerzít alebo agentúr regionálneho rozvoja ako aj sociálnych partnerov). Decentralizované riadenie fondov umožňuje širšie zapojenie zúčastnených strán do fázy vykonávania (ako sa plánuje napríklad v Španielsku, Írsku, vo Švédsku). Týmto spôsobom zásada partnerstva využíva miestne znalosti a pomáha stratégiám rastu účelnejším a efektívnejším zameraním sa na miestne zdroje. Podporuje to takisto spoluprácu verejného a súkromného sektora, ktorá je často vo forme verejno-súkromného partnerstva, čím sa vytvára pákový efekt a posilňuje vplyv investícií.

Budovanie inštitucionálnych kapacít

Účinné verejné politiky vyžadujú kompetentnú a efektívnu správu. Posilnenie inštitucionálnej a administratívnej kapacity je preto kľúčom k podpore štrukturálnych úprav, rastu a zamestnanosti, ako aj hospodárskeho rozvoja. Kohézna politika môže rôznymi spôsobmi pozitívne ovplyvňovať vytvorenie účinných verejných politík.

Po prvé, nová priorita kohéznej politiky týkajúca sa „inštitucionálnej kapacity“ pomôže posilniť kapacity verejnej správy a verejných služieb na všetkých úrovniach v tých regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a v kohéznych krajinách, ktoré stále trpia značnými inštitucionálnymi nedostatkami, a to i napriek významnému pokroku dosiahnutému v posledných rokoch. Intervencie, ktoré sú často rozsiahle, sú plánované vo všetkých členských štátoch EÚ-12 ako i v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, v Grécku, UK (Wales), Taliansku a Francúzsku, a ich celkový rozpočet presahuje 2 miliardy EUR. Tieto akcie podporujú lisabonské reformy v oblastiach ako lepšia právna úprava, jednoduchšie vytváranie podnikov, účinnejšie riadenie verejných politík a zlepšovanie služieb poskytovaných občanom a podnikom vrátane posilnenia súdnictva (napríklad Bulharsko, Slovinsko, Poľsko). V rámci kohéznej politiky sa tieto opatrenia podporia investíciami do podporných opatrení pre e-vládu vo výške viac než 1 miliarda EUR.

Po druhé, tieto akcie takisto prispejú k účinnejšej správe fondov a iných verejných politík. Vo viacerých členských štátoch existujú dôkazy, že prístup kohéznej politiky k plánovaniu verejnej politiky, založený na viacročnom a strategickom plánovaní, bol prevzatý do vnútroštátnych politík. Vo Francúzsku bolo v prípade „ Contrats de Plan Etat-Régions“ prijaté rovnaké obdobie a podobné politické nástroje. V Taliansku boli „územné pakty“ podporované Komisiou zovšeobecnené na všetky oblasti ako politický nástroj pre oblastné iniciatívy. V Nemecku došlo k postupnému prispôsobeniu „ Gemeinschaftsaufgabe “ podľa prístupu štrukturálnych fondov. V ďalších krajinách sa v prípade domácich regionálnych politík prijal viacodvetvový integrovaný prístup, napríklad vo Fínsku a Švédsku („regionálne dohody rastu“) a v Anglicku („regionálne hospodárske stratégie“).

Okrem toho budú všetky členské štáty EÚ-12 využívať nástroj technickej pomoci JASPERS[17], ktorý bude pomáhať rozvíjať kapacity na prípravu kvalitných projektov, najmä veľkých projektov, čím sa zlepší riadenie kohéznej politiky.

Na účinný rozvoj politiky a jej úspešné vykonávanie prostredníctvom reformy je takisto potrebná široká podpora a kohézna politika v tejto súvislosti poskytuje podporu prostredníctvom posilnenia pozície sociálnych partnerov pri vykonávaní politiky. V regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, sa na zlepšenie postavenia sociálnych partnerov pridelilo približne 1,2 miliardy EUR, pričom najvyššia suma bola pridelená v Španielsku. Plánuje sa takisto podpora budovania kapacít MVO vzhľadom na ich rozhodujúci prínos pri poskytovaní služieb v rôznych oblastiach ako je sociálne začlenenie, zdravie, spotrebiteľská politika atď. Dodatočná 1 miliarda EUR posilní rozvoj paktov zamestnanosti a iniciatív vytvárania sietí s cieľom podnietiť reformy v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia.

Kohézna politika hrá dôležitú úlohu pri príprave kandidátskych krajín na členstvo v EÚ budovaním kapacít a tvorbou metód na účinné plánovanie a vykonávanie politík, ako aj prostredníctvom investícií. Nový predvstupový nástroj IPA bol starostlivo zosúladený s architektúrou kohéznej politiky, s integrovanou stratégiou, viacročným plánovaním a väčším prenesením zodpovednosti na vnútroštátne orgány. Väčšou decentralizáciou povinností sa preniesla zodpovednosť na príslušné ministerstvá a posilnilo sa strategické plánovanie investícií. Prostredníctvom prístupu „učenie sa v praxi“ by uvedené mechanizmy mali zabezpečiť, že kandidátske krajiny budú lepšie pripravené na členstvo v EÚ a na budúcu efektívnu správu fondov kohéznej politiky.

UPLATňOVANIE ÚSPEšNÝCH POLITÍK, PODPORA ZNALOSTÍ A šÍRENIE OSVEDčENÝCH POSTUPOV

Pri príprave nových programov členské štáty a regióny vychádzali z osvedčených postupov predchádzajúcich generácií kohéznej politiky vrátane iniciatív Spoločenstva URBAN a EQUAL a inovačných akcií. Toto uplatňovanie prinieslo viac príležitostí na rozsiahlejšie akcie s výrazne vyššími finančnými prostriedkami. Napríklad na nadnárodnú spoluprácu založenú na programe EQUAL sa poskytnú 3 miliardy EUR, zatiaľ čo inovácie vrátane sociálnych inovácií sú prvkom, ktorý sa bude vyvíjať počas vykonávania programu. Uplatňovanie iniciatívy URBAN je možnosťou na riešenie problematiky miest integrovaným spôsobom, najmä v krajinách, ktoré zatiaľ nevyužili túto iniciatívu vrátane experimentovania, vytvárania sietí, pilotných projektov (napr. v Lotyšsku, Litve, Českej republike, na Malte, Cypre a v Estónsku). Vzhľadom na novosť integrovaného prístupu k mestskej problematike a k riadeniu akcií týkajúcich sa miest miestnymi orgánmi bude potrebné ďalšie monitorovanie vrátane ďalšieho využitia novej iniciatívy JESSICA[18].

Tretí cieľ v rámci novej kohéznej politiky, územná spolupráca, sa posilnil z hľadiska významu v porovnaní s iniciatívou Spoločenstva INTERREG , čo viedlo k podpore viditeľnosti a k zvýšeniu dostupných prostriedkov (z 5,8 miliardy EUR na 7,8 miliardy EUR). Komisia presvedčila členské štáty a regióny, aby využili programy európskej územnej spolupráce ako platformy na rozvoj nových myšlienok a spoločných akčných plánov. Nadnárodnú spoluprácu možno napríklad použiť na podporu prístupov strategického rozvoja v rozsiahlejšej oblasti, akou je oblasť Baltského mora, Álp, Stredomoria alebo v Podunajskej oblasti.

A v konečnom dôsledku nový rámec iniciatívy Regióny pre hospodársku zmenu prispeje k identifikácii osvedčených postupov a k výmenám medzi regiónmi. Podporia sa ním celoeurópske siete na pomoc pri prenose najlepších postupov do projektov podporovaných v rámci kohéznej politiky.

ZÁVERY – PRIDANÁ HODNOTA ROKOVANÍ

- Kohézna politika je kľúčovou politikou Spoločenstva, ktorá podporuje agendu pre rast a zamestnanosť na celom území Únie. Hlavné socio-ekonomické výzvy, ktorým Európa čelí, rieši vzájomne sa dopĺňajúcim spôsobom a v synergii s inými politikami Spoločenstva, a to v kontexte globálnych zmien. Nedávny dialóg s členskými štátmi a regiónmi viedol k prijatiu strategicky orientovaných programov určených na investovanie veľkého podielu finančných prostriedkov na vytvorenie podmienok pre úspešnú hospodársku súťaž v globalizovanom svete.

- Jedným z kľúčových prvkov rokovaní bol dôraz na lisabonské ciele, ktorými sú zvýšenie výdavkov na výskum a vývoj na 3 % HDP a zvýšenie miery zamestnanosti na 70 % prostredníctvom podpory investícií do základnej infraštruktúry akou je doprava, do vzdelávania a odbornej prípravy, zručností a prispôsobivosti pracovnej sily, podnikania a rozvoja nových znalostí alebo know-how. Zlepšenie energetickej účinnosti a zvýšenie podielu obnoviteľných energií v energetickom mixe na 20 % je ďalším dôležitým cieľom. V dôsledku toho bude veľká väčšina prostriedkov kohéznej politiky (65 % v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a 82 % v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť) zameraná na priority orientované na Lisabonskú stratégiu.

- Dialóg medzi Komisiou, členskými štátmi a regiónmi viedol takisto k značnému zlepšeniu kvality programov vrátane väčšieho dôrazu na hodnotenie, ukazovatele a monitorovanie. Zmenil takisto diskusiu v rámci členských štátov a regiónov o podobe a rozvoji inovatívnejších, inkluzívnejších verejných stratégií a programov zameraných na budúcnosť vrátane väčšieho využitia nových inovačných nástrojov finančného inžinierstva ako je JEREMIE a JESSICA, a to spôsobom primeraným vzhľadom na odlišnú situáciu v rôznych členských štátoch. Okrem toho dohody s členskými štátmi o nových programoch boli dosiahnuté relatívne rýchlo vďaka zapojeniu sa do neformálneho dialógu už v konečnej fáze prípravy príslušných právnych predpisov Spoločenstva.

- Systém viacúrovňovej správy kohéznej politiky založený na decentralizácii zodpovednosti a posilnení úlohy miestnych subjektov takisto rozšíril zodpovednosť za Lisabonskú agendu, ako sa to požadovalo na zasadnutí Európskej rady v decembri 2007[19]. Dôležitá je skutočnosť, že tento prístup zvyšuje ekonomickú efektívnosť, pretože miestna a regionálna úroveň sú najvhodnejšie na reakciu na globálne zmeny a ich využitie. To sa takisto odrazilo v posune k prístupu k programovaniu, ktorý je v porovnaní s obdobím 2000 – 2006 viac založený na regiónoch, a to najmä v nových členských štátoch.

- Investície pridelené na inštitucionálnu kapacitu by mali priniesť lepšiu kvalitu vnútroštátnych inštitúcií zapojených do vykonávania politík. Je to obzvlášť dôležité v kontexte spoločného riadenia prostriedkov kohéznej politiky, v rámci ktorého sa vyžaduje, aby členské štáty vykonávali programy v súlade so zásadami riadneho finančného riadenia a kontrolných postupov. Vo viacúrovňovom systéme kohéznej politiky sú kapacity vnútroštátnej a regionálnej správy z tohto hľadiska rozhodujúce.

- Nové požiadavky na publicitu, na základe ktorých musia členské štáty vypracovať plány na oznámenie informácií o akciách v rámci kohéznej politiky širokej verejnosti, a požiadavka uverejniť zoznam príjemcov zvýšia transparentnosť, legitimitu a viditeľnosť akcií podporovaných v rámci kohéznej politiky.

- V súčasnosti sú položené základy na účinné využívanie fondov kohéznej politiky medzi rokmi 2007 a 2013. Na dosiahnutie očakávaných výsledkov je nevyhnutné včasné a účinné vykonávanie. Pre budúcnosť bude dôležité, aby členské štáty a regióny splnili svoje záväzky a zabezpečili riadne vykonávanie, pričom sa bude vychádzať zo synergií medzi všetkými dostupnými nástrojmi. Vyžaduje si to pevné odhodlanie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Komisia bude v spolupráci s členskými štátmi monitorovať pokrok v priebehu uvedeného obdobia, aby sa zabezpečilo, že programy zostanú zamerané na investície na posilnenie rastu a tvorbu pracovných miest, že budú naďalej v súlade s ostatnými dôležitými prioritami Spoločenstva a že budú prispôsobivé , aby bolo možné prekonať problémy, ktorým bude musieť Európa a jej regióny v strednodobom horizonte čeliť.

[1] Regióny dosahujúce menej než 75 % priemerného HDP Spoločenstva na obyvateľa vyjadrené paritou kúpnej sily.

[2] Podrobnosti nájdete v prílohe 1. Rozdelenie finančných prostriedkov podľa jednotlivých členských štátov je uvedené na adrese: http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/fiche_index_en.htm.

[3] Pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý má byť uverejnený po tomto oznámení, poskytne podrobnejší prehľad o výsledkoch v jednotlivých členských štátoch.

[4] Príloha 2a a 2b poskytuje podrobný prehľad prínosu kohéznej politiky, pokiaľ ide o hlavné priority Spoločenstva.

[5] Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii, KOM(2007) 273, 30.5.2007.

[6] Oznámenie Komisie: Reforma rozpočtu, meniaca sa Európa. Dokument na verejnú konzultáciu v súvislosti s preskúmaním rozpočtu na obdobie 2008/2009; SEK(2007) 1188, 12.9.2007.

[7] V článku 9 ods. 3 prílohy IV k nariadeniu Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25) sa vyžaduje, aby sa 60 % peňažných prostriedkov na cieľ Konvergencia a 75 % peňažných prostriedkov na cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť v členských štátoch EÚ-15 vyčlenilo na investície, ktoré sú kľúčovým prvkom Lisabonskej stratégie: výskum, inovácie, informačná spoločnosť, ľudské zdroje a rozvoj podnikania. Podrobnejší prehľad toho, ako budú nové stratégie a programy kohéznej politiky prispievať k uskutočneniu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť je uvedený v oznámení „Členské štáty a regióny uskutočňujúce Lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013“, KOM(2007) 798, 11.12.2007.

[8] Táto suma sa zvýši o 6,5 miliardy EUR, ak zoberieme do úvahy investície do prístavov, letísk a inteligentných dopravných systémov, z ktorých väčšina je takisto súčasťou siete TEN-T.

[9] JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises – Spoločné európske zdroje pre mikropodniky až stredné podniky) je nástrojom finančného inžinierstva vyvinutým v spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB), ktorého cieľom je uľahčenie prístupu MSP k financovaniu prostredníctvom poskytovania úverov, kapitálu, rizikového kapitálu a záruk. Medzičasom o využívaní iniciatívy JEREMIE uvažuje dvadsať členských štátov.

[10] Pozri závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady v Bruseli, 13. – 14. marca 2008.

[11] Silný dôraz na vzdelávanie a odbornú prípravu vo väčšine OP je v súlade s prioritami stanovenými v pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (OMK)

[12] Závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z marca 2007 (http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/93135.pdf)

[13] Oznámenie Komisie: 20 20 do roku 2020: Zmena klímy – príležitosť pre Európu, KOM(2008) 30, 23.1.2008.

[14] Akčný plán štátnej pomoci (7.6.2005): KOM(2005) 107.

[15] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2007/osc/index_en.htm

[16] Správa pracovnej skupiny na vysokej úrovni pod predsedníctvom Wima Koka: Prijať výzvy: Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť, november 2004. http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/index_en.html.

[17] JASPERS („Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions – Spoločná pomoc pri podpore projektov v európskych regiónoch“) je nástrojom technickej pomoci na pomoc členským štátom pri príprave kvalitných projektov poskytovaných Komisiou v spolupráci s EIB a s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. V rámci iniciatívy JASPERS, ktorej kancelárie sa nachádzajú vo Varšave, v Bukurešti a vo Viedni, sa v súčasnosti hodnotí 261 veľkých projektov.

[18] JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas – Spoločná európska podpora pre udržateľné investície v mestských oblastiach) je nástroj na poskytovanie úverov vyvinutý v spolupráci s EIB na financovanie projektov na obnovu a rozvoj miest. Vo viac ako 80 operačných programoch sú zahrnuté ustanovenia týkajúce sa akcie typu JESSICA.

[19] Rada Európskej únie, závery portugalského predsedníctva zo 14. decembra 2007, Brusel, 16616/07, záver č. 3.