Východiskovým bodom plánu je potreba v nasledujúcom desaťročí výrazne zintenzívniť technologický rozvoj, výrobu, zavádzanie emisne neutrálnych výrobkov a dodávky energie, ako aj pozdvihnúť pridanú hodnotu celoeurópskeho prístupu k spoločnému riešeniu tejto výzvy. Zámery plánu sťažuje globálna konkurencia v oblasti surovín a pracovníkov s náležitými zručnosťami. Jeho cieľom je riešiť túto dichotómiu zameraním sa na tie oblasti, ktoré môžu Európe najviac prospieť. Plán má zároveň zabrániť riziku nahradenia našej závislosti od ruských fosílnych palív inými strategickými závislosťami, ktoré by mohli brániť nášmu prístupu ku kľúčovým technológiám a vstupom pre zelenú transformáciu, a to kombináciou diverzifikácie a vlastného vývoja a výroby. Plánom sa doplní prebiehajúce úsilie o transformáciu priemyslu v kontexte Európskej zelenej dohody a priemyselnej stratégie EÚ, najmä akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Najvyššou prioritou zostáva takisto modernizácia a dekarbonizácia energeticky náročných priemyselných odvetví, ako aj zabezpečenie profesijnej zmeny a vytvárania kvalitných pracovných miest prostredníctvom odbornej prípravy a vzdelávania.

Dnešné rozhodnutia budú predstavovať základ emisne neutrálneho priemyselného veku. Európska únia musí byť pripravená ísť príkladom, a to s razanciou, ambíciami a so spoločným zmyslom pre smerovanie. Spoločná reakcia zakotvená v politikách a nástrojoch EÚ bude oveľa účinnejšia len ako kombinácia 27 vnútroštátnych prístupov.

Výzvy v oblasti konkurencieschopnosti pretrvávajú. Vek lacných fosílnych palív sa už skončil, čo si vyžaduje urýchlenie zelenej transformácie v snahe zabezpečiť, aby mal priemysel prístup k dostatočnému množstvu cenovo dostupnej čistej energie. Európska únia musí využiť svoj mimoriadny potenciál, ktorý spočíva v jednotnom trhu, a zabrániť jeho fragmentácii. Komisia je preto odhodlaná predostrieť komplexný európsky prístup založený na spoločných strategických prioritách a posúdení investičných potrieb. Bude si to vyžadovať preskúmanie rôznych možností zabezpečenia spoločnej reakcie EÚ vrátane financovania z prostriedkov EÚ. Viac úsilia treba vynaložiť aj v záujme uľahčenia prístupu podnikov k súkromnému financovaniu, a to najmä dobudovaním únie kapitálových trhov. Väčšia konkurencieschopnosť musí ísť ruka v ruke s dobre platenými a kvalitnými pracovnými miestami, ako aj investíciami do ľudského kapitálu.

Partneri Európy začínajú takisto využívať priemyselné príležitosti v oblasti emisnej neutrálnosti, čo je povzbudzujúce. Americký zákon o znížení inflácie (Inflation Reduction Act) zmobilizuje do roku 2032 viac ako 360 miliárd USD (približne 330 miliárd EUR). Cieľom japonských plánov v oblasti zelenej transformácie je emitovať „zelené dlhopisy“ vo výške až 20 biliónov JPY (približne 140 miliárd EUR). India predložila systém na stimuláciu výroby, ktorého účelom je zvýšiť konkurencieschopnosť v odvetviach, ako je solárna fotovoltika a výroba batérií. Investičné plány v oblasti čistých technológií predložilo aj Spojené kráľovstvo, Kanada a mnohé ďalšie krajiny. Európska únia je v záujme všeobecného prospechu odhodlaná spolupracovať so všetkými týmito partnermi.

Európska únia zároveň preukázala svoju bytostnú odolnosť voči pretrvávajúcim zmenám a výzvam. Priemysel čelí výzvam zovšadiaľ – od vysokej inflácie, nedostatku pracovných síl, demografických zmien, narušení dodávateľských reťazcov po pandémii ochorenia COVID-19, rastúcich úrokových sadzieb až po prudký nárast nákladov na energiu a cien vstupov. Tieto výzvy sú spojené so silnou, no nie vždy spravodlivou hospodárskou súťažou na roztrieštenom globálnom trhu. Napriek týmto nepriaznivým vplyvom sa hospodárstvo EÚ udržiava v pozoruhodnej kondícii. Politická jednota sa vypláca. Ceny plynu a ropy v súčasnosti klesli pod predvojnovú úroveň. Už druhý mesiac po sebe sa zaznamenal pokles inflácie v celej Európe s výrazným znížením v decembri 2022. Nezamestnanosť je nižšia ako pred finančnou krízou v roku 2008 a trhy práce naďalej dosahujú dobré výsledky.

Táto potreba je ešte vypuklejšia vzhľadom na škálu príležitostí pre európsky priemysel. Medzinárodná agentúra pre energiu odhaduje, že globálny trh s kľúčovými masovo vyrábanými technológiami v oblasti čistej energie bude do roku 2030 ročne dosahovať hodnotu približne 650 miliárd USD (okolo 600 miliárd EUR), čo je viac ako trojnásobok dnešnej úrovne. Súvisiace pracovné miesta v oblasti výroby energie by sa v rovnakom časovom období mohli viac ako zdvojnásobiť. Emisne neutrálny priemysel výrazne rastie na celom svete, a to do takej miery, že dopyt niekedy prevyšuje ponuku.

V Európskej zelenej dohode sú zakotvené naše ambície v oblasti zelenej transformácie vrátane cieľov v oblasti klímy zameraných na dosiahnutie emisnej neutrálnosti do roku 2050. Balík Fit for 55 obsahuje konkrétny plán zabezpečujúci pevné smerovanie európskeho hospodárstva. Súčasťou balíka je plán REPowerEU urýchľujúci odklon od fosílnych palív. Spolu s akčným plánom pre obehové hospodárstvo sa v uvedenom balíku stanovuje rámec na prechod priemyslu EÚ na vek emisnej neutrálnosti.

Toto desaťročie bude rozhodujúce pre to, aby sa na svete obmedzil nárast teploty na rôznych miestach sveta a prijali potrebné kroky smerom k emisnej neutrálnosti. Ide o veľké a náročné výzvy, ktoré však prinášajú príležitosť, ktorá sa naskytne raz za generáciu, túto požiadavku naplniť tak, aby pôsobila ako katalyzátor investícií do hospodárstva a priemyslu zameraných na čistú energiu vo veku emisnej neutrálnosti.

·Akt by mohol Komisii umožniť vyžadovať uplatňovanie európskych noriem, čím by sa podporilo rýchle zavádzanie kľúčových technológií.

Európske normy môžu pomôcť pri podpore zavádzania čistých a digitálnych technológií. Najmä v prípade nových priemyselných hodnotových reťazcov by predvídanie a vypracovanie kvalitných európskych noriem mohlo poskytnúť priemyselným odvetviam EÚ významnú konkurenčnú výhodu, a to aj na globálnej úrovni. Mohli by preukázať „predajnosť“ a prilákať investície do podnikov, ktoré tieto normy dodržiavajú. Európske normy by umožnili priemyselným odvetviam EÚ rozšíriť svoje technológie na jednotnom trhu, čo je veľmi dôležité pre startupy a MSP.

Keďže európske hodnotové reťazce sú v rámci jednotného trhu vysoko integrované a vzájomne prepojené (pozri obrázok 1), v akte o emisne neutrálnom priemysle sa vymedzia jednoduché a funkčné kritériá na identifikáciu projektov strategického záujmu týkajúcich sa emisne neutrálnych dodávateľských reťazcov. Tým by sa malo zabezpečiť, aby všetky členské štáty naďalej profitovali zo zavádzania inovačných priemyselných technológií na základe podpory strategických projektov, a to aj vrátane viacnárodných projektov prístupných pre rozvinuté aj menej rozvinuté regióny. Tieto projekty by mohli ťažiť zo zrýchlených povoľovacích postupov a prilákať súkromné, ako aj únijné a vnútroštátne verejné finančné prostriedky.

·v nadväznosti na odvetvovú analýzu určili ciele pre priemyselnú kapacitu do roku 2030, ak je to v záujme zamedzenia ohrozenia zelenej transformácie vplyvom strategických závislostí. Zohľadní sa v ňom celý cezhraničný dodávateľský a hodnotový reťazec s cieľom zabrániť, aby dodávky predstavovali komplikácie v reťazci,

Po prvé, Komisia v rámci priemyselného plánu v kontexte Zelenej dohody navrhuje predložiť akt o emisne neutrálnom priemysle v snahe podporiť priemyselnú výrobu kľúčových technológií v EÚ. Akt by poskytol zjednodušený regulačný rámec pre výrobnú kapacitu v prípade výrobkov, ktoré sú kľúčové pre splnenie našich cieľov klimatickej neutrality, ako sú batérie, veterné turbíny, tepelné čerpadlá, solárne systémy, elektrolyzéry a technológie zachytávania a ukladania uhlíka. V akte o emisne neutrálnom priemysle by sa malo predovšetkým zabezpečiť, aby sa:

Globálny emisne neutrálny priemysel zaznamenal silný rast, pričom investície do čistej energie sa v roku 2022 medziročne zvýšili o 10 %. Emisne neutrálny priemysel EÚ je v niektorých odvetviach, ako sú odvetvia veternej energie alebo tepelných čerpadiel, konkurencieschopný, a to dokonca aj v našom prostredí s relatívne vysokými cenami energie, zatiaľ čo v iných výrobných odvetviach, ako sú solárne fotovoltické panely, sa nachádza v o čosi menej priaznivej pozícii. Okrem toho si zabezpečenie včasného prechodu na emisne neutrálne hospodárstvo vyžaduje rýchlejší rozvoj uvedených odvetví. Trhový podiel priemyslu EÚ je pod silným tlakom, a to v značnej miere z dôvodu, že subvencie v zahraničí narúšajú rovnocennosť podmienok. Uvedená situácia si vyžaduje rozšírenie a urýchlenie prístupu k finančným prostriedkom pre emisne neutrálny priemysel. Ide o druhý pilier priemyselného plánu v kontexte Zelenej dohody.

Napokon treba spomenúť aj infraštruktúru, ktorá je kľúčovým faktorom podmieňujúcim priaznivé emisne neutrálne podnikateľské prostredie, ktoré sa priemyselný plán v kontexte Zelenej dohody snaží vytvoriť. Veľké investície si vyžaduje plné pokrytie sietí TEN-T infraštruktúrou nabíjacích a čerpacích staníc, vývoj a posilnenie európskej základnej vodíkovej štruktúry, ako aj rozšírenie a posilnenie inteligentných elektrických sietí s cieľom zabezpečiť ich adaptáciu na veľké množstvá obnoviteľných zdrojov energie v sieti TEN-E,ale aj posilnenie regulačného rámca. Nastal čas zmapovať nevyhnutnú infraštruktúru a uplatniť pri tom európsky prístup. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby čo najskôr prijali nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá (AFIR) s cieľom pomôcť vytvoriť sieť nabíjacích a čerpacích staníc odolnú voči budúcim zmenám. V záujme rozvoja a posilnenia vodíkovej a elektrizačnej infraštruktúry Komisia ďalej preskúma potreby súvisiace so zdrojmi, ktoré sú uvedené v nariadení, ktorým sa zriaďuje Nástroja na prepájanie Európy, a využije celý rozsah pôsobnosti revidovaného nariadenia o TEN-E na urýchlenie plánovania, financovania a zavádzania kľúčovej (cezhraničnej) infraštruktúry. V nadchádzajúcich rokoch je potrebné urýchliť najmä vývoj a realizáciu cezhraničnej infraštruktúry. Komisia takisto zváži ďalšie možnosti vrátane prípadných legislatívnych opatrení s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty vybudovali cezhraničnú energetickú infraštruktúru, čím by sa predišlo zbytočným oneskoreniam pri zavádzaní strategickej infraštruktúry.

Po tretie, energetika. Hlavným varovným signálom pre bezpečnosť dodávok a riešenie závislostí bol postoj Ruska spočívajúci vo využívaní energie ako zbrane. V dôsledku vysokých cien energie a narušení vo viacerých dodávateľských reťazcoch došlo k vážnemu oslabeniu konkurencieschopnosti mnohých spoločností. Platí to najmä pre energeticky náročné priemyselné odvetvia. Na riešenie vysokých nákladov na energiu a nahradenie nákladných fosílnych palív lacnejšími obnoviteľnými zdrojmi energie sa prijali dôležité kroky v súlade s plánom REPowerEU. Napríklad v roku 2022 kapacita výroby veternej a slnečnej energie z obnoviteľných zdrojov presiahla v EÚ 400 GW, čo v porovnaní s rokom 2020 predstavuje nárast o viac ako 25 %. Vytvorili sme energetickú platformu EÚ zameranú na združenie dopytu po plyne, koordinovanie využívania infraštruktúry a rokovania s medzinárodnými partnermi. Podarilo sa nám dosiahnuť úspory, naplniť zásobníky a zaviesť strop uplatniteľný na krátkodobé trhy. Dokončilo sa niekoľko infraštruktúrnych projektov a prepojení v oblasti elektrickej energie aj plynu. V marci Komisia predloží reformu koncepcie trhu s elektrickou energiou, v súvislosti s ktorou v súčasnosti prebieha verejná konzultácia. Dôležitú úlohu by v tejto oblasti mohli zohrávať cenové zmluvy uzatvárané na dlhé obdobie, aby všetci odberatelia elektrickej energie mali prospech z predvídateľnejších a nižších nákladov na energiu z obnoviteľných zdrojov. Ako sa uvádza v pláne REPowerEU, posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu si bude vyžadovať transformáciu priemyselných procesov, masívne urýchlenie a rozšírenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, väčšie úsilie zamerané na energetickú efektívnosť a zníženie dopytu po energii, ako aj rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily.

Pri ďalšej stimulácii dopytu po emisne neutrálnych výrobkoch vo veľkom rozsahu môžu zohrávať významnú úlohu rôzne formy verejných činností, ako je verejné obstarávanie, koncesie a stimuly pre podniky a koncových používateľov, aby používali emisne neutrálne technológie založené na udržateľnosti a obehovosti. Subjekty verejného sektora v EÚ vynakladajú približne 14 % HDP (okolo 2 biliónov EUR ročne) na nákup služieb, prác a výrobkov. Politika verejného obstarávania a iná verejná podpora môžu zohrávať úlohu pri maximalizácii návratnosti verejných peňažných prostriedkov vo verejnom záujme pri súčasnom posilňovaní bezpečnosti dodávok, a to diverzifikáciou zdrojov. Na tento účel by Komisia pomocou dostupných právnych nástrojov a existujúcich noriem EÚ vymedzila vlastnosti udržateľnosti a možné požiadavky na emisne neutrálne výrobky. Podporil by sa tým predvídateľnejší a jednotnejší dopyt po emisne neutrálnych riešeniach a subjekty verejného sektora by tak boli schopné stanoviť ambiciózne požiadavky na udržateľnosť.

3.Posilnené schémy podpory investícií v prípade výroby strategických emisne neutrálnych technológií vrátane možnosti poskytnutia vyššej pomoci, ktorá by zodpovedala pomoci, ktorú na podobné projekty dostali konkurenti so sídlom mimo EÚ, pričom sa zabezpečí proporcionalita takejto pomoci

Komisia má teraz v úmysle umožniť členským štátom väčšiu flexibilitu pri poskytovaní pomoci, ktorá je obmedzená na dôsledne vymedzené oblasti a jej realizácia má dočasný charakter. Komisia bude viesť konzultácie s členskými štátmi o návrhu na dočasné prispôsobenie pravidiel štátnej pomoci do konca roka 2025 s cieľom ďalej urýchliť a zjednodušiť jej poskytovanie, a to na základe menej komplikovaných výpočtov, jednoduchších postupov a zrýchlených schválení. Tieto zmeny pomôžu členským štátom aj pri realizácii konkrétnych projektov v rámci národných plánov obnovy, ktoré patria do ich rozsahu pôsobnosti.

Návrh dočasného krízového a transformačného rámca má za cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky s ostatnými jurisdikciami a na vnútornom trhu. Má byť zameraný na odvetvia s identifikovaným rizikom premiestnenia do tretej krajiny a zároveň primeraný z hľadiska výšky pomoci. Dočasný krízový a transformačný rámec by členským štátom umožnil zaviesť schémy na podporu nových investícií do výrobných zariadení vo vymedzených strategických emisne neutrálnych odvetviach, a to aj daňovými výhodami. Povolená výška pomoci by sa upravila o vyššie intenzity a stropy výšky pomoci, ak sa investícia nachádza v oblastiach podporených pomocou, v úsilí prispieť k dosiahnutiu cieľa konvergencie medzi členskými štátmi a regiónmi. Bolo by potrebné zabezpečiť vhodné podmienky na overenie konkrétnych rizík odklonenia investícií mimo EHP a toho, či neexistuje riziko premiestnenia v rámci EHP. Členské štáty môžu zosúladiť svoje vnútroštátne daňové stimuly so spoločným systémom, ktorý je Komisia pripravená pripraviť, a vytvoriť tak spoločný systém, ktorý podnikom v celej EÚ ponúkne väčšiu transparentnosť a predvídateľnosť.

Okrem toho by členské štáty mohli v prípade jednotlivých počiatočných investícií v tých istých cieľových odvetviach, ktoré sú relevantné z hľadiska vedúceho postavenia v oblasti emisne neutrálnych technológií, zosúladiť pomoc ponúkanú treťou krajinou s významnými pozitívnymi presahovými účinkami vo všetkých členských štátoch a s osobitným zreteľom na oblasti podporené pomocou, a to za istých podmienok, ako je napríklad účasť na nadnárodnej spolupráci. Takáto pomoc by mala riešiť odôvodnené riziká odklonenia určitých investícií do tretích krajín mimo EHP a nemala by uľahčovať premiestnenie výrobných činností medzi členskými štátmi. Pomoc by sa obmedzila na rámec nevyhnutný na realizáciu daného projektu v EHP.

Komisia sa bude naďalej usilovať o rýchle postupy podľa dočasného krízového a transformačného rámca, ako je to už v prípade pomoci schválenej podľa dočasného krízového rámca, kde medián času schválenia predstavoval 19 dní;

5.Výrazné zvýšenie stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť v prípade štátnej pomoci v týchto oblastiach

Komisia upraví pravidlá štátnej pomoci pre túto piatu os ďalšou revíziou všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách v kontexte Zelenej dohody. Okrem ustanovení týkajúcich sa dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu (pozri ďalej) by to členským štátom poskytlo väčšiu flexibilitu:

-pri podpore opatrení v kľúčových odvetviach, ako je odvetvie vodíkových technológií, odvetvie zachytávania a ukladania uhlíka, odvetvie výroby vozidiel s nulovými emisiami či odvetvie výstavby energeticky hospodárskych budov, ďalším zvýšením prahových hodnôt, ktoré budú podnetom pre notifikovanie informácií Komisii,

-v úsilí rozšíriť rozsah investičnej pomoci určenej pre infraštruktúru nabíjacích a čerpacích staníc,

-pri ďalšom uľahčovaní pomoci v oblasti odbornej prípravy zameranej na zručnosti.

V súčasnosti realizuje EÚ päť dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, teda veľkých rozvojových projektov, ktoré realizujú viaceré členské štáty s cieľom financovať nové technológie v strategických oblastiach. Tieto projekty majú silné pozitívne účinky s cezhraničným presahom a sú zároveň prínosné pre inovácie, pracovníkov a zákazníkov. Ide o jeden projekt v oblasti mikroelektroniky, dva v oblasti batérií a dva v oblasti vodíkových technológií, pričom sa pripravuje viac takýchto projektov. Očakáva sa, že vďaka verejnej podpore vo výške 18 miliárd EUR na schválené dôležité projekty spoločného európskeho záujmu sa uvoľní ďalších 36 miliárd EUR súkromných investícií, čo znamená koeficient zdvojnásobenia verejných prostriedkov.

V záujme urýchlenia zavádzania nových projektov sa ešte viac zefektívni a zjednoduší schvaľovanie projektov súvisiacich s dôležitými projektmi spoločného európskeho záujmu:

·Kódex osvedčených postupov pre transparentné, inkluzívne a rýchlejšie navrhovanie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu umožní efektívnejšie posudzovanie, pričom členské štáty a Komisia ho majú schváliť na jar tohto roku.

·Komisia zároveň pripravuje urýchlenie realizácie menších inovačných projektov súvisiacich s dôležitými projektmi spoločného európskeho záujmu, najmä projektov realizovaných malými a strednými podnikmi, a to prostredníctvom vyšších stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a väčšej intenzity pomoci podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

2.2.2. Financovanie z prostriedkov EÚ

Európska únia sa bude musieť v záujme transformácie a dosiahnutia svojich cieľov v oblasti emisnej neutrálnosti, ako aj cieľov stanovených v pláne REPowerEU, ktoré sa vyznačujú diverzifikovanými zdrojmi a bezpečnými dodávkami, naďalej spoliehať na konkurencieschopný emisne neutrálny priemysel. Vzhľadom na ambiciózne ciele EÚ a medzinárodnú hospodársku súťaž sú do roku 2030 potrebné väčšie investície do výroby emisne neutrálnych technológií.

V rámci EÚ existujú významné rozdiely, pokiaľ ide o podporu zo strany členských štátov. Napríklad, zatiaľ čo v roku 2020 bolo na podporu energie z obnoviteľných zdrojov pridelených 0,57 % HDP EÚ, jedna krajina pridelila takmer 1 % svojho HDP, pričom desať ďalších vynaložilo menej ako polovicu priemeru EÚ.

S cieľom zabrániť fragmentácii jednotného trhu v dôsledku rôznych úrovní vnútroštátnej podpory, uľahčiť zelenú transformáciu v celej Únii, zabrániť prehlbovaniu regionálnych rozdielov, ako aj riešiť rozdiel medzi financovaním, ktoré je v súčasnosti k dispozícii, a potrebami financovania na rozšírenie emisne neutrálneho priemyslu musíme takisto zvýšiť financovanie z prostriedkov EÚ. Rozpočet EÚ, ktorý sprevádza priemyselný plán v kontexte Zelenej dohody, bude naďalej prispievať k cielenému a rýchlemu financovaniu emisne neutrálneho priemyslu EÚ. Plán REPowerEU je naším špecializovaným nástrojom a je podporený ďalšími fondmi EÚ.

Komisia bude naďalej poskytovať podporu členským štátom pri navrhovaní, vypracúvaní a realizácii reforiem, ako aj pomáhať pri posilňovaní administratívnej kapacity členských štátov s cieľom zabezpečiť účinné čerpanie finančných prostriedkov.

REPowerEU