EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 11. 2020 COM(2020) 694 final 2016/0365(COD) OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU



podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie



o pozícii Rady k prijatiu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365



2016/0365 (COD) OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU



podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie



o pozícii Rady k prijatiu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365 1.Súvislosti Dátum predloženia návrhu Európskemu parlamentu a Rade [dokument COM(2016) 0856 final – 2016/0365 (COD)] 28. novembra 2016 Dátum stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: 29. marca 2017 Dátum stanoviska Európskej centrálnej banky: 20. septembra 2017 Dátum pozície Európskeho parlamentu v prvom čítaní: 27. marca 2019 Dátum predloženia zmeneného návrhu: Neuvádza sa Dátum prijatia pozície Rady: utorok 17. novembra 2020 2.Cieľ návrhu Komisie Centrálna zúčtovacia protistrana je infraštruktúra finančného trhu, ktorá vystupuje ako protistrana voči obom stranám transakcie s finančným nástrojom. Centrálne protistrany vykonávajú zúčtovanie celej škály finančných nástrojov. Pre finančný systém sú nevyhnutné, keďže riadia významné množstvo rizík protistrany, pričom vytvárajú prepojenia medzi viacerými bankami, inými finančnými protistranami a korporáciami (účastníkmi zúčtovania). Počet transakcií spracovaných centrálnymi protistranami sa od záväzku G20 z roku 2009 týkajúceho sa zúčtovania štandardizovaných mimoburzových derivátov prostredníctvom centrálnych protistrán zvýšil. Zlyhanie centrálnej strany je veľmi nepravdepodobné, ale malo by značný vplyv na finančnú stabilitu. Komisia 28. novembra 2016 prijala legislatívny návrh o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán s cieľom riešiť možné riziká v dôsledku prípadného zlyhania centrálnej protistrany. Návrh vychádza z nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) a je založený na koncepčnom rámci smernice o uzdravení a riešení krízových situácií bánk (smernica BRRD). Bude do právnych predpisov EÚ transponovať medzinárodné normy stanovené v kľúčových atribútoch a usmerneniach Rady pre finančnú stabilitu, ktoré sa EÚ zaviazala dodržiavať v rámci G20. Cieľom návrhu je zaistiť, aby boli centrálne protistrany aj vnútroštátne orgány v EÚ pripravené a mali nástroje na to, aby mohli rozhodne konať v prípade krízy. Navrhované nariadenie je postavené na troch pilieroch: pripravenosti (plány ozdravenia a riešenia krízových situácií, právomoci na zlepšenie riešiteľnosti krízových situácií), právomociach včasnej intervencie a harmonizovanom súbore nástrojov pre vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií. Nové pravidlá zaistia zachovanie zásadných funkcií pri udržaní finančnej stability a prispejú k tomu, aby náklady na riešenie krízových situácií zlyhávajúcich centrálnych protistrán neznášali daňovníci. 3.Pripomienky k pozícii Rady V pozícii Rady sa odráža politická dohoda, ku ktorej dospeli Európsky parlament a Rada 23. júna 2020. Komisia podporuje túto dohodu. Na základe tejto politickej dohody sa zaviedli viaceré zmeny, ktoré sa odchyľujú od pôvodného návrhu Komisie, vrátane týchto bodov: A. Správa i) Členstvo v kolégiu pre riešenie krízových situácií Politická dohoda potvrdzuje zloženie kolégia pre riešenie krízových situácií založeného na rozšírenom zložení existujúceho kolégia orgánov dohľadu, ale zohľadňuje úpravy zahrnuté na základe revízie nariadenia EMIR v októbri 2019. Kolégium pre riešenie krízových situácií preto ako členov s právom hlasovať zahŕňa nielen členov kolégia orgánov dohľadu podľa revidovaného nariadenia EMIR, orgány pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a všetkých interoperabilných centrálnych protistrán a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov centrálnej protistrany z troch členských štátov s najväčšími príspevkami do fondu danej centrálnej protistrany pre prípad zlyhania, ale v úlohe pozorovateľov zahŕňa aj: –príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií ostatných zúčtovacích členov; –príslušné orgány alebo orgány pre riešenie krízových situácií klientov z členského štátu, ktorý ešte nezastupuje člen kolégia;

–iné emisné banky a –prípadne príslušný orgán materského podniku. V prvých troch prípadoch by sa žiadosť o účasť na kolégiu pre riešenie krízových situácií mala odôvodniť systémovými účinkami zlyhania centrálnych protistrán v príslušných členských štátoch a na príslušné meny emisie. Toto rozšírené zloženie je zacielené na podporu spolupráce a zdieľania informácií medzi orgánmi a na zaistenie toho, aby sa pri plánovaní riešenia krízových situácií zohľadňovali záujmy vyššieho počtu potenciálne zasiahnutých zainteresovaných strán. ii) Informácie ex ante V politickej dohode sa predpokladá, že orgány pre riešenie krízových situácií poskytnú kolégiu pre riešenie krízových situácií informácie ex ante týkajúce sa opatrení na riešenie krízovej situácie, ktoré plánujú uskutočniť, a toho, či sa opatrenie na riešenie krízovej situácie odchyľuje od plánu riešenia krízovej situácie. Oznámenie ex post uzatvára rámec pre odôvodnenie odchýlenia sa od kolégia pre riešenie krízových situácií čo najskôr po uskutočnení opatrenia na riešenie krízovej situácie. Cieľom tohto postupu oznamovania je byť kľúčovým prvkom transparentnosti rámca pre rozhodovanie, ktorý umožní orgánom dotknutých členských štátov posudzovať a predpokladať účinky riešenia krízových situácií centrálnych protistrán. iii) Záväzná mediácia orgánu ESMA, pokiaľ ide o plány ozdravenia a plány riešenia krízových situácií a opatrenia týkajúce sa riešiteľnosti krízových situácií Ako sa navrhuje, väčšina rozhodnutí vnútroštátnych príslušných orgánov a orgánov pre riešenie krízových situácií v súvislosti s prípravnými fázami podlieha spoločnému rozhodnutiu členov kolégií orgánov dohľadu a kolégií pre riešenie krízových situácií s právom hlasovať. Uvedené spoločné rozhodnutie by sa malo dosiahnuť do štyroch mesiacov. Pri neexistencii uvedeného spoločného rozhodnutia sa príslušné domovské orgány centrálnej protistrany môžu rozhodnúť samostatne, pokiaľ sa neuplatní záväzná mediácia orgánu ESMA. Politická dohoda stanovuje hranicu pre uplatnenie záväznej mediácie ESMA v otázkach týkajúcich sa ozdravenia a plánovania riešenia krízových situácií na jednoduchú väčšinu v rámci kolégia orgánov dohľadu alebo kolégia pre riešenie krízových situácií. Táto hranica sa považuje za rovnováhu medzi tým, že akémukoľvek členovi kolégia sa umožňuje predložiť takúto žiadosť orgánu ESMA, napríklad na základe mechanizmu smernice BRRD, a požadovaním dvojtretinovej väčšiny členov kolégia s právom hlasovať, ako je to v prípade nariadenia EMIR. Mala by umožniť príslušným kolégiám účinne fungovať so zameraním na prijímanie rozhodnutí v prípravnej fáze, ktoré zohľadňujú záujmy ich členov, pričom v najťažších prípadoch môžu využiť mechanizmus mediácie. iv) Mandáty orgánu ESMA Na základe politickej dohody sa od orgánu ESMA vyžaduje, aby vypracoval regulačné technické normy s cieľom stanoviť: –obsah písomných dohôd a postupov na fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií; –metodiku výpočtu a udržiavanie výšky dodatočných predfinancovaných vyčlenených vlastných zdrojov, ktoré centrálna protistrana použije pri ozdravení, ako aj postupy v prípade, že takéto vlastné zdroje nie sú k dispozícii, v rámci ktorých centrálna strana požaduje príspevky od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, a následne ich týmto zúčtovacím členom nahradí; –metodiku posúdenia plánov ozdravenia; –obsah plánov riešenia krízových situácií; –poradie rozdeľovania, najdlhšie obdobie a maximálny podiel ročných ziskov centrálnych protistrán podľa kompenzačného mechanizmu pri ozdravení; –prvky dôležité na vykonávanie ocenení; –metodiku výpočtu rezervy na dodatočné straty, ktorá sa zahrnie do predbežných ocenení;

–minimálne prvky, ktoré by sa mali zahrnúť do reorganizácie obchodnej činnosti; kritériá, ktoré sa musia splniť v pláne reorganizácie obchodnej činnosti; –metodiku konečného ocenenia podľa zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia; –podmienky, za ktorých zúčtovací členovia prenášajú náhrady na svojich klientov v súlade so zásadou zmluvnej symetrie. Od orgánu ESMA sa takisto vyžaduje, aby vypracoval usmernenia s cieľom ustanoviť alebo podporiť: –minimálny zoznam kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pre spustenie opatrení na ozdravenie; –škálu scenárov, ktoré sa zohľadnia v pláne ozdravenia; –konvergenciu praktík riešenia krízových situácií vzhľadom na posúdenie riešiteľnosti; –konzistentné uplatňovanie spúšťacích faktorov na využitie opatrení včasnej intervencie; –konvergenciu praktík dohľadu a riešenia krízových situácií vzhľadom na uplatňovanie okolností, za ktorých sa centrálna protistrana považuje za zlyhávajúcu alebo za takú, ktorá pravdepodobne zlyhá; –metodiku, ktorú použije orgán pre riešenie krízových situácií pri určení hodnoty zmlúv, ktoré sa majú ukončiť; –druhy a obsah ustanovení uvedených v dohodách o spolupráci s tretími krajinami; –okolnosti, za ktorých môže príslušný orgán požiadať centrálnu protistranu, aby nevykonávala určité platby v dôsledku situácie nesúvisiacej so zlyhaním. B. Včasná intervencia, plány ozdravenia a nástroje na ozdravenie i) Ďalšia spoluúčasť Nariadením EMIR sa zaviedla úroveň vlastných prostriedkov centrálnej protistrany v rámci mechanizmov rozdeľovania strát centrálnych protistrán, ktoré sa použijú pred príspevkami zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania. Táto prvá spoluúčasť je stanovená na úrovni 25 % kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu a jej cieľom je zaistiť, aby vlastníci a akcionári centrálnej protistrany vykonali primeraný dohľad nad jej činnosťami a postupmi riadenia rizík. Politickou dohodou sa zavádza aj ďalšia úroveň vlastných zdrojov centrálnej protistrany, t. j. druhá spoluúčasť, predtým než centrálna strana pri ozdravení uplatní akékoľvek výzvy na hotovostné plnenie alebo znižovanie prírastkov variačnej marže. Táto druhá spoluúčasť je stanovená na úrovni medzi 10 % a 25 % kapitálových požiadaviek na centrálnu protistranu založených na riziku, ako sa stanovuje v nariadení EMIR. Metodika výpočtu druhej spoluúčasti, ako aj podmienky jej udržania budú opísané v delegovanom akte Komisie na základe regulačnej technickej normy vypracovanej orgánom ESMA, pričom sa zohľadní: –štruktúra a vnútorná organizácia centrálnych protistrán a povaha/rozsah/zložitosť ich činností; –štruktúra stimulov akcionárov, riadenia, zúčtovacích členov a klientov centrálnej protistrany; –primeranosť úžitku centrálnych protistrán z rozsiahlejšej investičnej politiky v závislosti od mien, v ktorých sú vyjadrené finančné nástroje, ktoré centrálne protistrany zúčtovávajú, mien prijatých ako kolaterál a rizika vyplývajúceho z ich činností; –medzinárodný kontext a praktiky v iných jurisdikciách.

Rozsiahlejšia investičná politika poskytovaná v súlade s podmienkami, ktoré vypracuje orgán ESMA v regulačnej technickej norme, môže predstavovať dodatočné riziká likvidity. V prípade, že aktíva, do ktorých sa investovala druhá spoluúčasť, nie sú hneď dostupné na absorbovanie strát, politická dohoda teda umožňuje centrálnym protistranám uskutočniť rozdeľovanie zúčtovacím členom, ako je stanovené v ich plánoch ozdravenia, s cieľom zaručiť kontinuitu kľúčových zúčtovacích služieb. Centrálne protistrany budú následne musieť vrátiť zúčtovacím členom prostriedky do výšky sumy druhej spoluúčasti. ii) Znižovanie prírastkov variačnej marže a výzvy na hotovostné plnenie pri ozdravení V politickej dohode sa pri ozdravení predpokladá prípadné využívanie znižovania prírastkov variačnej marže v závislosti od činností centrálnej protistrany a výziev na hotovostné plnenie. To odráža existujúce postupy väčšiny centrálnych protistrán, pričom cieľom je zlepšiť ochranu daňovníkov. Politickou dohodou sa súčasne posilňuje transparentnosť opatrení na ozdravenie pre zainteresované strany, ako aj ich účasť na vytváraní plánov ozdravenia. V dohode sa takisto ďalej vymedzuje použitie opatrení na ozdravenie tým, že sa zavádza niekoľko prvkov monitorovania a kontroly zo strany príslušných orgánov. iii) Ostatné: Účasť klientov na aukciách, obmedzenie odmien V politickej dohode je zahrnutá právomoc včasnej intervencie, ktorá príslušnému orgánu umožňuje rozšíriť rozsah aukcií na klientov, ktorí tak môžu predkladať ponuky na pozície zúčtovacích členov, ktorí zlyhali. Príslušný orgán by od centrálnej protistrany žiadal, aby vydala zúčtovacím členom pokyny na vyzvanie svojich klientov k priamej účasti na aukciách organizovaných centrálnou protistranou. Toto je možné pod podmienkou, že povaha aukcie odôvodňuje túto výnimočnú účasť a že klient je schopný centrálnej protistrane preukázať, že so zúčtovacím členom uzatvoril primeraný zmluvný vzťah na vykonávanie a zúčtovávanie transakcií, ktoré môžu vyplynúť z aukcie. Príslušné orgány sú takisto oprávnené obmedziť alebo zakázať odmeny za vlastný kapitál vrátane vyplácania dividend a spätného výkupu centrálnou protistranou a obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek vyplácanie variabilných odmien vrcholovému manažmentu. C. Nástroje riešenia krízových situácií i) Výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií Politická dohoda okrem výziev na hotovostné plnenie predpokladaných v opatreniach na ozdravenie centrálnej protistrany potvrdzuje aj výzvu na hotovostné plnenie vyhradenú pre orgány pre riešenie krízových situácií. Maximálna expozícia zúčtovacích členov v dôsledku ich dodatočného finančného záväzku sa zvyšuje na dvojnásobok ich príspevku do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania. Tento prístup je v súlade s nariadením EMIR (článok 43 ods. 3), v ktorom sa vyžaduje, aby zúčtovací členovia centrálnej protistrany mali obmedzené expozície voči centrálnej protistrane. V politickej dohode sa takisto objasňuje používanie výziev na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií nesúvisiacich so zlyhaním, ako aj určenie hornej hranice v prípade, že centrálne protistrany majú viacero fondov pre prípad zlyhania. ii) Znižovanie počiatočnej marže V politickej dohode sa zvolila možnosť uzavretého zoznamu nástrojov riešenia krízových situácií a výslovne sa vylučuje využitie znižovania počiatočnej marže. Tento prístup je v súlade s nariadením EMIR (článok 45 ods. 4), v ktorom sa uvádza, že centrálna protistrana nesmie použiť na krytie strát vyplývajúcich zo zlyhania iného zúčtovacieho člena marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali. Tento prístup takisto uľahčuje presadzovanie opatrení na riešenie krízových situácií v jurisdikciách tretích krajín, kde sú počiatočné marže pri uplatnení miestnych pravidiel a nariadení z konkurzného konania výslovne vylúčené. D. Záruka, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii Záruka, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii, je zameraná na ochranu základných práv centrálnych protistrán, akcionárov, zúčtovacích členov a ostatných veriteľov pri riešení krízových situácií. V súlade s medzinárodnými usmerneniami stanovenými Radou pre finančnú stabilitu sa v politickej dohode porovnávajú straty, ktoré vznikli akcionárom, zúčtovacím členom a ostatným veriteľom centrálnej protistrany pri riešení krízovej situácie, so stratami, ktoré by reálne vznikli, ak by sa centrálna protistrana zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania po úplnom uplatnení všetkých platných zmluvných záväzkov a ostatných dohôd podľa jej prevádzkových pravidiel. Z hľadiska oceňovania sa na základe politickej dohody požaduje, aby sa pri záruke, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii, kontrafaktuálne zohľadnil aj komerčne primeraný odhad priamych reprodukčných nákladov, ktoré vznikli zúčtovacím členom, s cieľom opäť otvoriť porovnateľné čisté pozície na trhu. Požaduje sa aj to, aby centrálna protistrana používala na odhad takýchto strát svoju vlastnú metodiku oceňovania, ak takáto metodika určovania cien neodráža účinné trhové podmienky. V politickej dohode sa takisto zavádza pojem „zmluvná symetria“, ktorý rozširuje ochranu záruk, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii, aj na klientov. V dohode sa ustanovuje, že ak zmluvné dohody umožňujú zúčtovacím členom prenášať negatívne dôsledky nástrojov riešenia krízových situácií na svojich klientov, tieto dohody musia takisto rovnocenne a primerane zahŕňať právo klientov na akúkoľvek kompenzáciu prijatú zúčtovacími členmi, pokiaľ sa týka pozícií klientov. Toto ustanovenie sa uplatňuje aj v prípade služieb nepriameho zúčtovania. E. Kompenzácia zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali Politická dohoda potvrdzuje, že orgán pre riešenie krízových situácií môže požadovať od centrálnej protistrany, aby poskytla zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, kompenzáciu ich strát vyplývajúcich z uplatnenia nástrojov na rozdeľovanie strát, ak tieto straty vyššie ako straty, ktoré by zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, znášali v súlade s prevádzkovými pravidlami centrálnej protistrany. Táto kompenzácia by sa obmedzila na prípady, v ktorých by zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, mali nárok na pohľadávku v súvislosti s tým, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii. Kompenzácia môže mať podobu nástrojov vlastníctva, dlhových nástrojov alebo nástrojov uznávajúcich nárok na budúce zisky centrálnej protistrany.

Mechanizmus kompenzácie zohľadňuje všetky nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov voči centrálnej protistrane s cieľom stimulovať zúčtovacích členov, aby podporili proces ozdravenia. Kompenzácia sa odpočíta od akejkoľvek pohľadávky zúčtovacích členov v súvislosti s tým, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii, čím sa zníži protiplnenie, ktoré by členské štáty museli zaplatiť zúčtovacím členom, ak by na riešenie krízovej situácie prispeli viac, ako by stratili v dôsledku platobnej neschopnosti. F. Pokrytie verejných prostriedkov V politickej dohode sa dopĺňa niekoľko podmienok týkajúcich sa používania vládnych nástrojov na stabilizáciu financií vo forme kapitálovej podpory a dočasného verejného vlastníctva. Jedna dôležitá podmienka sa týka odpísania alebo konverzie akýchkoľvek zostávajúcich nástrojov vlastníctva, dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov orgánom pre riešenie krízových situácií pred alebo zároveň s použitím vládnych nástrojov na stabilizáciu financií. Členské štáty by takisto pred použitím vládnych nástrojov na stabilizáciu financií mali stanoviť komplexné a dôveryhodné mechanizmy na pokrytie verejných prostriedkov počas primeraného obdobia. V politickej dohode sa ustanovuje pokrytie všetkých verejných prostriedkov, ktoré sa použili ako vládne nástroje na stabilizáciu financií, ako aj všetkých odôvodnených výdavkov, ktoré vznikli orgánu pre riešenie krízových situácií v súvislosti s použitím nástrojov riešenia krízových situácií alebo právomocami v tejto oblasti. Patria sem aj výdavky týkajúce sa pohľadávok v súvislosti s tým, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia ako pri likvidácii. V politickej dohode sa takisto stanovujú hlavné zdroje pokrytia. Na záver sa v politickej dohode s cieľom doplniť tieto zdroje zavádza mechanizmus odloženého vymáhania akýchkoľvek zostávajúcich zmluvných záväzkov akcionárov voči centrálnej protistrane, najmä voči zúčtovacím členom alebo materským podnikom, ktoré by sa nevymáhali v rámci procesu riešenia krízovej situácie, pri ktorom by sa využili verejné prostriedky. Politická dohoda takéto čiastočné vymáhanie umožňuje v situáciách, kde: –v primeranom časovom rámci nie je možné plne uplatniť nesplatené zmluvné záväzky; –by úplné uplatnenie nesplatených zmluvných záväzkov malo významné nepriaznivé účinky na finančný systém alebo by viedlo k šíreniu nákazy alebo –by uplatnenie nástrojov riešenia krízových situácií bolo vhodnejšie na včasné dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal naďalej možnosť vymáhať tieto zostávajúce zmluvné záväzky s cieľom pokryť využitie verejných prostriedkov, a to až do 18 mesiacov potom, čo sa centrálna protistrana považuje za zlyhávajúcu alebo je pravdepodobné, že zlyhá, ak už neexistujú dôvody na to, aby tieto záväzky nevymáhal. G. Pristupovanie k centrálnym protistranám ako k súčastiam skupín V politickej dohode sa odstraňuje možnosť plánov ozdravenia na úrovni skupiny, ale zdôrazňuje sa požiadavka na orgány, aby v kontexte posudzovania alebo vytvárania plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií zohľadňovali vzájomné prepojenia v rámci skupiny. Konkrétne sa v politickej dohode kladie požiadavka na centrálne protistrany, aby vypracovali scenáre ozdravenia, pri ktorých by finančná pomoc, na ktorej by sa prípadne dohodli so svojimi skupinami alebo materskými podnikmi, nebola k dispozícii. H. Zmeny nariadenia EMIR a iných aktov Politická dohoda prináša niekoľko zmien existujúcich legislatívnych aktov. Najvýznamnejšie zmeny sú tieto: i) Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti V súlade s nariadením EMIR Refit upravuje politická dohoda nariadenie EMIR, aby sa v prípadoch riešenia krízových situácií okrem pozastavenia uplatňovania zúčtovacej povinnosti umožnilo aj pozastavenie uplatňovania obchodných záväzkov. ii) Referenčné hodnoty úrokových sadzieb Politická dohoda prináša zmenu nariadenia EMIR, aby sa poskytla výnimka z uplatňovania zúčtovacej povinnosti alebo požiadaviek na marže obchodom, ktoré sa uzavreli v minulosti, ak by sa tieto obchody mali obnoviť len z dôvodu vykonávania reformy referenčných hodnôt úrokových sadzieb Rady pre finančnú stabilitu alebo prípravy na jej vykonávanie. Táto zmena zavádza medzinárodnú dohodu, ktorú dosiahli Rada pre finančnú stabilitu, Bazilejský výbor pre bankový dohľad a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere, v ktorej sa odporúča poskytnutie tejto úľavy.