Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o prijímaní pôžičiek a poskytovaní úverov Európskymi spoločenstvami v roku 2007 {SEK(2008)2504} /* KOM/2008/0590 v konečnom znení */





2007/ECFIN/021 [pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.9.2008 KOM(2008)590 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O PRIJÍMANÍ PÔŽIČIEK A POSKYTOVANÍ ÚVEROV EURÓPSKYMI SPOLOČENSTVAMI V ROKU 2007 {SEK(2008)2504} (predložená Komisiou) OBSAH 1. ÚVOD 3 2. PRIJÍMANIE PÔŽIČIEK 3 3. POSKYTOVANIE ÚVEROV V NEČLENSKÝCH ŠTÁTOCH 4 3.1. Prehľad 4 3.2. Makrofinančná pomoc Spoločenstva 4 3.3. Finančné operácie EIB na základe úverových mandátov 5 3.3.1. Objem operácií 6 3.3.2. Pokrok dosiahnutý v oblasti zdieľania rizika 6 3.3.3. Prínos k cieľom vonkajšej politiky 7 3.3.4. Spolupráca s Komisiou 9 3.3.5. Spolupráca s inými MFI 9 4. VPLYV POSKYTOVANIA ÚVEROV NA ROZPOČET 10 4.1. Rozpočtové záruky 10 4.2. Ostatné činnosti 10 1. ÚVOD V rozhodnutiach Rady, ktorými sa zavádzajú rôzne úverové nástroje Európskych spoločenstiev, sa vyžaduje, aby Komisia každý rok informovala Radu a Európsky parlament o používaní týchto nástrojov. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie v každej z príslušných oblastí. V príslušných rozhodnutiach Rady[1] o úverovej činnosti mimo Spoločenstva sa predovšetkým vyžaduje, aby Komisia každoročne informovala Radu a Parlament o situácii v oblasti finančných operácií Európskej investičnej banky (EIB) (o úveroch a zárukách na úvery), ktoré sú zaručené rozpočtom Únie, v predvstupových krajinách, v Stredomorí, východnej Európe, na južnom Kaukaze a v Rusku, Ázii, Latinskej Amerike a Juhoafrickej republike. S cieľom podať ucelený obraz o úverovej činnosti správa obsahuje stručné zhrnutie o prijímaní pôžičiek na účely financovania úverov, makrofinančnej pomoci poskytovanej Spoločenstvom tretím krajinám, ako aj o dotáciách na úroky a zárukách spojených s úvermi Spoločenstva. Správa okrem toho poskytuje informácie o úverovej činnosti Euratomu. Podrobnejšie informácie o uvedených činnostiach, vrátane štatistických tabuliek, sú uvedené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie (ďalej len „príloha“)[2]. Odkazy na tabuľky v tejto správe sú odkazmi na prílohu, ak nie je uvedené inak. 2. PRIJÍMANIE PÔŽIČIEK Na účely financovania úverových aktivít, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene príslušného Spoločenstva (ES, Euratom) finančné prostriedky na kapitálovom trhu[3]. Celkové pôžičky Európskych spoločenstiev a EIB v roku 2007 stúpli o 13,8 % na 54,7 miliardy EUR v porovnaní so sumou 48,1 miliardy EUR v predchádzajúcom roku (pozri tabuľku a graf v oddiele 1.1 prílohy). Tento podstatný nárast je zapríčinený predovšetkým rýchlejším tempom čerpania úverov EIB, čo vyvolalo v priebehu roku nárast v programe prijímania pôžičiek. EIB navyše považovala podmienky na trhu za veľmi výhodné, keďže v dôsledku krízy na trhu rizikových hypotekárnych úverov výrazne stúpol dopyt po prvotriednych nástrojoch, ako sú tie, ktoré ponúka EIB. Pokiaľ ide o Európske spoločenstvá, prijímanie pôžičiek sa zakladá na rozhodnutiach, ktoré sa týkajú Euratomu, makrofinančnej pomoci a úverov na vyrovnávanie platobnej bilancie. V roku 2007 sa pre Euratom vypožičala suma 39 miliónov EUR na základe rozhodnutia schváleného v roku 1994. Dňa 10. decembra 2007 bolo prijaté nové rozhodnutie o makrofinančnej pomoci vo výške 50 miliónov EUR, avšak v roku 2007 nedošlo k jej vyplateniu ani k zodpovedajúcim pôžičkám. Zámerom je vyplatiť úver vo dvoch rovnakých tranžiach počnúc od roku 2008. Ak sa zohľadnia splátky, storná a pohyb výmenných kurzov, celková výška nevyrovnaných pôžičiek k 31. decembru 2007 predstavovala 255,4 miliardy EUR, teda o 2,8 % viac než v roku 2006 (pozri tabuľku 1.2). Podiel pôžičiek v eurách a menách nečlenských krajín je uvedený v časti 1.3 prílohy (pozri tabuľku 1.3). 3. POSKYTOVANIE ÚVEROV V NEČLENSKÝCH ŠTÁTOCH 3.1. Prehľad Finančná podpora pre nečlenské štáty, ktoré uzatvorili dohody o spolupráci so Spoločenstvom, má rôzne formy v závislosti od príslušných geografických oblastí a sledovaných cieľov. Finančné operácie, ktoré spravuje Komisia na základe rozhodnutí Rady, majú vo všeobecnosti formu bilaterálnych úverov (makrofinančnej podpory alebo podpory platobnej bilancie), pomocou ktorých Spoločenstvo pomáha obnoviť makroekonomickú rovnováhu krajiny. Úvery, ktoré poskytuje EIB z vlastných zdrojov, sú buď vo forme priameho financovania individuálnych projektov alebo vo forme globálnych úverov poskytnutých bankám, ktoré potom prideľujú finančné prostriedky na miestne projekty menšieho rozsahu. Na niektoré z týchto úverov je poskytnutá záruka z rozpočtu Únie, a ak nie je uvedené inak, práve na tieto úvery sa správa zameriava. Podľa všeobecného mandátu na obdobie 2007 – 2013 môže EIB poskytovať aj záruky na úvery. EIB využíva pri spravovaní zdrojov Spoločenstva alebo členských štátov (predovšetkým v stredomorských krajinách a krajinách AKT) širšie spektrum finančných nástrojov (od kapitálovej účasti po prednostné úvery). Úverový nástroj Euratomu[4] je k dispozícii na financovanie operácií v členských štátoch EÚ a niektorých nečlenských štátoch (Arménsko, Rusko a Ukrajina). Geografické oblasti, v ktorých Spoločenstvo v roku 2007 uskutočňovalo úverové aktivity, sú uvedené tabuľkách 2.1 a 2.2. 3.2. Makrofinančná pomoc Spoločenstva Makrofinančná pomoc vo forme úverov je vo svojej podstate výnimočná a je súčasťou úsilia medzinárodného spoločenstva spolu s brettonwoodskymi inštitúciami poskytovať určitým krajinám, ktoré čelia prechodným makroekonomickým ťažkostiam, podporu v oblasti platobnej bilancie. Makrofinančná pomoc sa zameriava na susediace regióny, ako je západný Balkán a Kaukaz. Možnosť čerpania tejto pomoci je podmienená splnením cieľov makroekonomickej stabilizácie a štrukturálnych reforiem v prijímajúcich krajinách. Za týchto okolností je počet každoročne realizovaných operácií obmedzený, a preto je ťažké vykonať spoľahlivé porovnanie pomoci poskytnutej v jednotlivých rokoch. Granty a úvery, ktoré boli poskytnuté v rámci tohto nástroja, sú uvedené v tabuľke 2.2. V roku 2007 bolo prijaté nové rozhodnutie o makrofinančnej pomoci, ktorým sa poskytuje finančná pomoc Libanonu, a to 50 miliónov EUR vo forme úverov a max. 30 miliónov EUR vo forme grantov. Čerpanie by sa malo začať v roku 2008. Viac informácií sa nachádza vo výročnej správe Komisie o implementácii makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny[5]. 3.3. Finančné operácie EIB na základe úverových mandátov Táto časť, ktorá je doplnená o informácie uvedené v prílohe, predstavuje výročnú správu za rok 2007, ktorá sa musí predkladať Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 2 rozhodnutia Rady 2000/24/ES a článkom 6 rozhodnutia Rady 2006/1016/ES. Počas roku 2007 boli v platnosti dva čiastočne sa prekrývajúce mandáty EIB na externé poskytovanie úverov, keďže platnosť všeobecného mandátu na obdobie 2000 – 2006 uplynula dňa 31. januára 2007, ale pre geografické oblasti, v ktorých sa úverový strop nedosiahol, bola platnosť mandátu predĺžená do 31. júla 2007, pričom všeobecný mandát na obdobie 2007 –2013 nadobudol platnosť dňa 1. februára 2007. Prvé úvery v novom rámci sa podpísali v druhej polovici roka po podpise novej dohody o zárukách medzi EIB a Spoločenstvom v auguste 2007. Do 31. júla 2007 pokračovalo poskytovanie úverov na základe všeobecného mandátu na obdobie 2000 – 2007 vo všetkých regiónoch okrem Stredomoria, kde sa čiastočný strop mandátu dosiahol na konci roku 2006. Zhrnutie o poskytovaní úverov EIB v príslušných regiónoch od roku 2000 je predstavené v časti 2.3 prílohy. V rámci oboch mandátov sa od Komisie vyžaduje, aby každoročne informovala Európsky parlament a Radu o operáciách vykonaných na základe mandátu a o ich prínose k plneniu cieľov vonkajšej politiky EÚ so zreteľom na operatívne ciele EIB a aby predložila zhodnotenie koordinácie a miery spolupráce medzi EIB a inými medzinárodnými finančnými inštitúciami (MFI) pôsobiacimi v oblastiach, na ktoré sa mandáty vzťahujú. V rámci všeobecného mandátu na obdobie 2000 – 2006 sa od Komisie navyše vyžaduje, aby podávala správy o pokroku, ktorý sa dosiahol v oblasti zdieľania rizík podľa článku 1 ods. 3 rozhodnutia Rady 2000/24/ES. A nakoniec, v rámci všeobecného mandátu na obdobie 2007 – 2013 je Komisia povinná zhodnotiť mieru spolupráce medzi EIB a Komisiou. Vzhľadom na obmedzený počet operácií zrealizovaných na základe všeobecného mandátu na obdobie 2007 – 2013 v roku 2007 je hodnotenie vplyvu a účinnosti finančných operácií EIB, ako aj ich prínosu k plneniu cieľov vonkajšej politiky EÚ, vrátane spolupráce s inými medzinárodnými finančnými inštitúciami a s Komisiou, zahrnuté do tejto správy a prílohy. V budúcnosti však bude toto hodnotenie predmetom osobitnej správy, a to počnúc od nasledujúceho roku, v ktorom sa očakáva podstatný nárast počtu operácií. Napokon, časť 2.19 prílohy obsahuje odvetvové a regionálne tabuľky financovania EIB v krajinách Afriky, karibskej oblasti a tichomorskej oblasti a zámorských krajinách a teritóriách (AKT/ZKT) v roku 2007. Tieto operácie, zrealizované v rámci dohody o partnerstve z Cotonou a rozhodnutia o pridružení zámoria, nespadajú pod záruku Spoločenstva, a preto sa im táto správa nevenuje. Výročná správa EIB za rok 2007 o investičnom nástroji podľa dohody o partnerstve z Cotonou medzi AKT a EÚ je k dispozícii na www.eib.org. 3.3.1. Objem operácií V roku 2007 EIB podpísala úvery v sume 3 723 miliónov EUR, z toho 1 825 miliónov EUR na základe všeobecného mandátu na obdobie 2000 – 2006 (jeho platnosť uplynula dňa 31. júla 2007) a 1 898 miliónov EUR na základe všeobecného mandátu na obdobie 2007 –2013. Nižšie uvedená tabuľka I obsahuje prehľad vonkajších úverov EIB poskytnutých na základe mandátov podporovaných Spoločenstvom v roku 2007 a rozdelených podľa odvetví a geografických regiónov. Jednotlivé úvery sú uvedené v časti 2.13 prílohy a celkové rozdelenie úverov podľa mandátov je uvedené v jej časti 2.4. Tabuľka I: Odvetvové rozdelenie úverov v rámci mandátu, podpísaných v roku 2007 (mil. EUR) Región | Celkový súčet | Dopravné siete | Úverové linky | Energia | Priemysel a služby | Telekomu-nikácie | Voda a odpadová voda | Energia – bezpečnosť dodávok | X | X | X | X | X | Ochrana a zlepšovanie životného prostredia | X | X | X | X | X | Rozvoj súkromného sektora, MSP | X | X | X | Rozvoj infraštruktúry vrátane rozširovania transeurópskych sietí | X | X | X | X | Predvstupová podpora | X | Podpora prítomnosti EÚ (priame zahraničné investície, transfery technológií a know-how) | X | Energetické odvetvie absorbovalo 13 % úverov poskytnutých v rámci mandátu v roku 2007. EIB financovala energetické investície v Egypte (dve elektrárne s kombinovaným cyklom na zemný plyn), Maroku (projekty hydroelektrární), Bosne a Hercegovine (obnova hydroelektrární a distribučných zariadení) a Južnej Afrike (vybudovanie vysokonapäťového prenosového vedenia). Spolu 938 miliónov EUR, teda 25 % úverov poskytnutých EIB na základe mandátu, prispelo k hlavnému cieľu EIB, ktorým je podpora environmentálne udržateľného rozvoja v partnerských krajinách. V predvstupových krajinách predstavovali projekty financované v roku 2007 na základe mandátu, ktorého hlavným úverovým cieľom bola osobitná ochrana životného prostredia, 731 miliónov EUR, čo predstavuje 42 % z celkového objemu poskytnutých úverov v regióne. Išlo o projekty verejnej dopravy v Turecku a projekt obnoviteľnej energie v Bosne a Hercegovine. V Stredomorí sa v odvetví vodohospodárstva poskytlo 120 miliónov EUR na environmentálne programy v Izraeli, najmä na zlepšenie životného prostredia a zdravia prostredníctvom dodávky bezpečnej pitnej vody. Rovnaký cieľ sleduje aj projekt rozšírenia a modernizácie infraštruktúry na dodávku a distribúciu vody za 60 miliónov EUR v oblasti mesta Manila v Ázii a projekt zlepšenia hygieny a podmienok životného prostredia v meste Panama City v Latinskej Amerike za 27 miliónov EUR. Úverové linky na podporu rozvoja súkromného sektora predstavovali 28 % celkových úverov, pričom hlavný podiel sa poskytol v Stredomorí: Jordánsku, Libanone, Sýrii a Tunisku. Úverové linky na podporu MSP predstavovali v Stredomorí v roku 2007 viac ako polovicu celkového objemu úverov. Predvstupové krajiny boli druhou skupinou príjemcov, pričom 40 % celkového objemu úverovej linky využila Bosna a Hercegovina, Srbsko a Turecko. Priemysel a služby boli zastúpené jedným projektom v Južnej Afrike (projekt na rozšírenie továrne na výrobu drevotrieskových dosiek a stredne hustých drevovláknitých dosiek) a v Turecku (projekt na podporu vedeckých a výskumných kapacít krajiny). Toto kombinované odvetvie predstavovalo 11 % celkových úverov. Dopravná infraštruktúra , vrátane železničnej, cestnej, prístavnej a mestskej dopravnej infraštruktúry, predstavovala jednu tretinu celkového objemu úverov poskytnutých v rámci mandátu v roku 2007. Väčšina (65 %) úverov v odvetví dopravy sa poskytla v predvstupových krajinách, konkrétne Turecku, Srbsku, Bosne a Hercegovine a Albánsku. Výstavba a modernizácia železničnej infraštruktúry vyčerpala 76 % tohto financovania v predvstupových krajinách, zatiaľ čo rozvoj dopravných osí napojených na transeurópske siete predstavoval 24 %. Cieľom prvých úverov, ktoré sa poskytli vo východných susedných krajinách (Ukrajina a Moldavsko), bola aj obnova osí cestnej infraštruktúry zabezpečujúcich prepojenie s prioritnými transeurópskymi sieťami. Spolu s týmito dvoma operáciami predstavovalo rozšírenie dopravných transeurópskych sietí 34 % celkových úverov na dopravu. Dva ďalšie dopravné projekty sa na základe mandátu financovali v Maroku (vybudovanie časti spoplatnenej diaľnice) a Uruguaji (rozšírenie súkromného kontajnerového terminálu v prístave v Montevideu). 8 % celkových poskytnutých úverov absorbovalo odvetvie telekomunikácií na financovanie dvoch projektov v Latinskej Amerike. V Peru projekt pokrýva nákup a inštaláciu systémov poskytovania telefonických služieb, služieb vysokorýchlostného internetu, prenosu dát, platenej káblovej a satelitnej televízie a služieb VSAT. Projekt v Brazílii sa týka montáže, sprevádzkovania a prevádzky prekrývajúcej siete GSM slúžiacej na prechod zo siete CDMA na sieť GSM. Región ALA je najvýznamnejším príjemcom priamych zahraničných investícií EÚ z rýchlo sa rozvíjajúcich krajín. Podľa parametrov mandátov pre ALA sa teda väčšina finančných činností EIB v ALA doteraz zamerala na podporu prítomnosti EÚ. EIB hodnotí pridanú hodnotu svojich operácií na základe rámca postaveného na týchto troch pilieroch[6]: Pilier 1 – súlad s politickými cieľmi EÚ a prínos k týmto cieľom; Pilier 2 – kvalita a solídnosť projektu a Pilier 3 – finančný a nefinančný prínos EIB k projektu. Každá jednotlivá finančná operácia sa hodnotí v tomto rámci prostredníctvom súboru príslušných indikátorov. EIB usudzuje, že 84 % operácií EIB podpísaných na základe mandátu v roku 2007 sa do veľkej miery zhodovalo s cieľmi a prioritami mandátu a významne prispelo k ich plneniu. Táto skutočnosť sa odzrkadľuje v priradení „vysokého“ hodnotenia pilieru 1. V pilieri 2 predstavujú projekty s „vysokým“ hodnotením 39 %; 55 % projektov získalo „stredné“ hodnotenie. Pokiaľ ide o pilier 3, prínos EIB sa vyhodnotil ako „vysoký“ v prípade 81 % projektov a ako „stredný“ v prípade 16 % projektov. 3.3.4. Spolupráca s Komisiou V rozhodnutí Rady 2006/1016/ES sa Komisia a EIB vyzývajú, aby zlepšili súlad medzi činnosťami EIB a politikami EÚ, najmä prostredníctvom pravidelného a systematického dialógu a včasných konzultácií o politikách, stratégiách a rozpracovaných projektoch. S týmto zámerom EIB a Komisia podpísali dňa 26. mája 2008 zvláštne memorandum o porozumení, ktorým sa určujú podmienky tejto posilnenej spolupráce. S cieľom zlepšiť koherentnosť celkovej podpory EÚ v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát na vonkajšie poskytovanie úverov, sa hľadajú možnosti vhodného prepojenia financovania EIB a rozpočtových zdrojov EÚ, okrem iného prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA), európskeho nástroja pre susedstvo a partnerstvo a v prípade Južnej Afriky nástroja na rozvoj a spoluprácu. Pokiaľ ide o stredomorský región, v záujme posilnenia finančnej podpory poskytovanej z vlastných zdrojov EIB spravuje rozpočtové zdroje EÚ v troch oblastiach: technická pomoc, rizikový kapitál a dotácie na úroky poskytované na vybrané úvery EIB, ako sa uvádza v časti 2.11 prílohy. Komisia a EIB navyše spolupracovali pri vytvorení investičného nástroja EÚ pre susediace krajiny, ktorý bude mobilizovať dodatočné finančné prostriedky pre projekty v oblasti infraštruktúry, najmä v odvetviach energetiky, dopravy a životného prostredia v celej oblasti európskej susedskej politiky, a to poskytovaním grantovej podpory pre úverové operácie EIB a iných verejných finančných inštitúcií EÚ. Úzka spolupráca medzi Komisiou a EIB prebieha aj v súvislosti s finančnými nástrojmi EÚ na podporu západného Balkánu podľa IPA. 3.3.5. Spolupráca s inými MFI V roku 2007 EIB aktívne pokračovala vo svojej politike zvyšovania efektívnosti svojich operácií ďalším posilňovaním a rozvojom svojich operatívnych partnerstiev s inými MFI. Trojstranná dohoda medzi Komisiou, Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBRD) a EIB, podpísaná na konci roku 2006 s cieľom operatívnej spolupráce vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku a v strednej Ázii, sa začala realizovať v roku 2007 intenzívnym dialógom všetkých troch inštitúcií a vytvorením spoločných projektov. EIB a EBRD sú úzko prepojené aj s inými iniciatívami a partnerstvami (napr. iniciatíva technickej pomoci v rámci regionálnej politiky EÚ s názvom Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS)). EIB navyše v roku 2007 začala formálne spolupracovať s ďalšími MFI v oblasti životného prostredia: „Multilateral Carbon Credit Fund” s EBRD, „Carbon Fund for Europe” zriadený spolu so Svetovou bankou a program „Carbon Program” EIB-KfW. A nakoniec, počas fóra EIB 2007 v Ľubľane bol spustený „Post-2012 Carbon Credit Fund”, ktorý je priamym výsledkom pokračujúcej spolupráce v oblasti klimatických zmien medzi EIB a troma vedúcimi európskymi národnými finančnými inštitúciami, konkrétne Instituto de Crédito Oficial, KfW a Nordic Investment Bank (NIB). EIB, EBRD, CEB, NIB a Nordic Environment Finance Corporation naďalej vyznávajú európske zásady v oblasti životného prostredia, ktoré výrazne podporuje Komisia. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v časti 2.9 prílohy. 4. VPLYV POSKYTOVANIA ÚVEROV NA ROZPOČET Úverové aktivity majú vplyv na rozpočet Únie, ak sú spojené so zárukami Spoločenstva, dotáciami na úroky alebo osobitnými podmienkami, ktoré sú porovnateľné s rizikovými operáciami pre požičiavateľa. 4.1. Rozpočtové záruky Dňa 22. decembra 2004 sa Rada rozhodla zmeniť a doplniť rozhodnutie 2000/24/ES s cieľom zohľadniť rozšírenie Európskej únie a európsku susedskú politiku (rozhodnutie Rady 2005/47/ES[7]). Záruka Spoločenstva je obmedzená na 65 % súhrnnej výšky otvorených úverov zvýšenej o všetky súvisiace sumy (v porovnaní so 70 % v rámci všeobecného mandátu na obdobie 1997 – 2000). Dňa 22. decembra 2004 Rada rozhodla o poskytnutí záruky Spoločenstva Európskej investičnej banke na straty z úverov na určité druhy projektov v Rusku, na Ukrajine, v Moldavsku a v Bielorusku (rozhodnutie Rady 2005/48/ES[8]). Celkový strop otvorených úverov je 500 miliónov EUR a EIB bude mať možnosť výnimočnej záruky Spoločenstva so 100 % krytím. Lehota záruky na úvery uplynula 31. januára 2007 a automaticky sa predĺžila o šesť mesiacov, keďže k uvedenému dátumu sa nedosiahol úverový strop. Počas roku 2007 (posledný rok všeobecného mandátu 2000 − 2006) EIB podpísala úverové zmluvy na 1 595 miliónov EUR, čím sa celkové poskytovanie úverov na základe tohto mandátu (20 060 miliónov EUR[9]) zvýšilo na 19 587 miliónov EUR, čo predstavuje 98 % celkového stropu. Podrobný opis situácie, pokiaľ ide o záruky, je uvedený v polročnej správe Komisie o zárukách krytých zo všeobecného rozpočtu[10]. Dňa 19. decembra 2006 Rada poskytla EIB záruku Spoločenstva na straty z úverov a úverových záruk na projekty mimo Spoločenstva (rozhodnutie Rady 2006/1016/ES[11]). Záruka Spoločenstva je obmedzená na 65 % súhrnnej sumy čerpaných úverov a poskytnutých záruk, zníženej o splatené sumy a zvýšenej o súvisiace sumy. Maximálny strop finančných operácií EIB uskutočnených v rámci tohto mandátu je 27 800 EUR v období rokov 2007 – 2013. Táto suma pozostáva zo základného stropu 25 800 miliónov EUR a nepovinného mandátu 2 000 miliónov EUR, o aktivácii ktorého rozhodne Rada na základe výsledku hodnotenia v polovici obdobia v roku 2010. V roku 2007 sa na základe tohto nového mandátu podpísali úvery v sume 1 898 miliónov EUR (pozri časť 2.3 a tabuľku v časti 2.4 prílohy). 4.2. Ostatné činnosti Dotácie na úroky sa poskytovali v rámci celého radu programov Spoločenstva, tak vnútri EÚ, ako mimo nej. Väčšina z týchto programov sa už skončila a nemá ďalší vplyv na rozpočtové výdavky. V tabuľke 2.19 sa uvádzajú programy, ktoré stále prebiehajú, a výška dotácie na úroky, ktorá bola vyplatená počas sledovaných rokov. Ako sa presnejšie uvádza v časti 2.11 prílohy, v roku 2007 EIB podpísala sedem operácií s rizikovým kapitálom v rámci rozpočtu MEDA, s celkovým záväzkom 46,5 milióna EUR, a 24 operácií technickej podpory s celkovou hodnotou 17,5 milióna EUR. [1] Rozhodnutie Rady 97/256/ES, zmenené a doplnené rozhodnutiami Rady 98/348/ES a 98/729/ES, ktoré sa vzťahuje na obdobie od 1.2.1997 do 31.1.2000 („všeobecný mandát na obdobie 1997-2000“), a rozhodnutie Rady 2000/24/ES, zmenené a doplnené rozhodnutiami Rady 2000/688/ES, 2000/788/ES, 2001/778/ES, 2005/47/ES a 2006/174/ES, ktoré sa vzťahuje na obdobie od 1.2.2000 do 31.1.2007 („všeobecný mandát na obdobie 2000-2006“). Rozhodnutím Rady 1999/786/ES (Opatrenie na rekonštrukciu a ozdravenie Turecka po zemetrasení (TERRA)) sa všeobecné mandáty rozšírili. Okrem toho sa rozhodnutím Rady 2001/777/ES ustanovilo poskytovanie osobitných úverov pre vybrané environmentálne projekty v ruských prístavoch Baltického mora v rámci Severnej dimenzie. Rozhodnutím Rady 2005/48/ES sa ustanovil samostatný mandát na určité druhy projektov v Rusku a v nových západných nezávislých štátoch (Ukrajina, Moldavská republika a Bielorusko). A nakoniec, rozhodnutím Rady 2006/1016/ES sa ustanovil nový všeobecný mandát na obdobie od 1.2.2007 do 31.12.2013 („všeobecný mandát na obdobie 2007-2013“). [2] SEK(2007)[…] [3] Keďže platnosť Zmluvy o ESUO v roku 2002 uplynula, nedošlo k žiadnym novým pôžičkám v mene ESUO. [4] Rozhodnutie Rady 77/270/Euratom, zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 94/179/Euratom. Maximálna výška pôžičiek na financovanie úverov poskytovaných Euratomom sa pôvodne stanovila v rozhodnutí Rady 77/271/Euratom. Maximálna výška sa následne zvýšila viacerými zmenami a doplneniami uvedeného rozhodnutia, pričom naposledy sa zvýšila (rozhodnutím Rady 90/212/Euratom) o 1 miliardu ECU na 4 miliardy ECU. [5] Za rok 2007 ešte nie je zverejnená. Za rok 2006 pozri KOM/2007/0493 v konečnom znení. [6] Pozri aj časti 2.6 – 2.8 prílohy. [7] Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 9. [8] Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 11. [9] Kumulované podpisy zmlúv okrem zrušení (vrátane TERRA a Špeciálneho akčného programu pre Turecko). [10] KOM(2007) 66 a SEK(2007) 241. [11] Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 95.