Oznámenie Komisie Rade, Európskemu Parlamentu, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov o plánovaní pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v Európskom spoločenstve /* KOM/2005/0607 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.11.2005 KOM(2005) 607 konečné znenie OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o plánovaní pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v Európskom spoločenstve OBSAH 1. Súvislosti a cieľ oznámenia 4 2. Pripravenosť na pandémiu chrípky v európskej únii 5 3. Hlavné úlohy členských štátov, Komisie a agentúr SPOLOČENSTVA 7 3. 1. Plánovanie a koordinácia 8 3.2 Monitorovanie a hodnotenie 9 3.3. Prevencia a obmedzovanie 10 3.4. Reakcia zdravotníckeho systému 13 3. 5 Komunikácia 13 4. Pandemické fázy a úrovne varovania v eú 14 FÁZA WHO 1 (obdobie medzi dvoma pandémiami) 16 FÁZA WHO 2 (obdobie medzi dvoma pandémiami) 16 Povinnosti a opatrenia 16 FÁZA WHO 3 (obdobie varovania kvôli pandémii) 17 Povinnosti a opatrenia 17 4.1.1 Komisia 17 4.1.2 ECDC 18 4.1.3 Členské štáty 19 FÁZA WHO 4 (obdobie varovania kvôli pandémii) 19 4.1.4 Komisia 20 4.1.5 ECDC 20 4. 1 . 6 Členské štáty 21 FÁZA WHO 5 (obdobie varovania kvôli pandémii) 22 Povinnosti a opatrenia 22 4.1.7 Komisia 22 4.1.8 ECDC 23 4.1.9 Členské štáty 23 6. FÁZA WHO (Pandemické obdobie) – Úrovne varovania 1 – 4 EÚ 24 Úroveň varovania 1 v EÚ 24 Úroveň varovania 2 v EÚ 24 Úroveň varovania 3 v EÚ 24 Úroveň varovania 4 v EÚ 25 Povinnosti a opatrenia 25 4.1.10 Komisia 25 4.1.11 ECDC 25 4.1.12 Členské štáty 27 4.2. Obdobie po pandémii: obnova a návrat do obdobia medzi dvoma pandémiami 27 5. Závery 27 ANNEX 1: New WHO Phases 29 ANNEX 2: Projects related to influenza funded under the public health programme 30 ANNEX 3 EU supported research related to human pandemic influenza 31 1. SÚVISLOSTI A CIEľ OZNÁMENIA Mnohých občanov Európy postihuje každú zimu chrípka. Počas bežnej sezónnej epidémie chrípky ochorie 5 až 10 % populácie. Chrípková pandémia v minulosti postihla obyvateľstvo v oveľa väčšom rozsahu ako sezónna epidémia, s mierou v rozsahu od 10 do 50 %. V dvadsiatom storočí sa vyskytli tri pandémie: „španielska chrípka“ v rokoch 1918-1920 (najväčšia, spôsobila viac ako 20 miliónov úmrtí, dokonca možno viac ako 50 miliónov úmrtí v celom svete), ázijská chrípky z rokov 1957-1958, hongkonská chrípka v rokoch 1968-1969 priebeh epidémie vysoko patogénnej vtáčej chrípky (highly pathogenic avian influenza, HPAI) z Číny a Juhovýchodnej Ázie podnietil obavy, že by sa mohol vyskytnúť vírus chrípky, ktorý by bol úplne prispôsobený na prenos z človeka na človeka a bol by schopný spôsobiť milióny úmrtí a obrovskú ekonomickú škodu. Keďže nie je možné predvídať ďalší útok pandémie, zdravotnícke, sociálne a ďalšie základné služby sa týmto pravdepodobne dostanú pod kritický tlak. Pandémia chrípky by viedla k vysokým obavám zo strany verejnosti, politiky a médií a spôsobila by, počas a mimo obdobia pandémie rozsiahly spoločenský a hospodársky rozvrat. Obavy, obmedzenia pohybu, obmedzenia verejného zhromažďovania, ťažkosti s distribúciou, veľký počet prebytočných úmrtí pravdepodobne pridajú k tlakom a rozvráteniu spoločnosti. Účinky pandémie na spoločnosť sú nevyhnutné, avšak starostlivé plánovanie pripravenosti a reakcie môže prispieť k zmierneniu jej rozsahu a dosahu. Základom všetkých plánov musí byť komplexná národná a miestna komunikačná stratégia doplnená a posporená mechanizmami na poskytovanie včasného, presného a jednoznačného poradenstva a informácií. Plánovanie pre prípad pandémie je zložitou záležitosťou, keďže je málo poznatkov o jej pravdepodobnom dopade: údaje sú nespoľahlivé a nemajú spoločné znaky. Na základe predchádzajúcich pandémií, rád odborníkov a teoretickej tvorby modelu sa väčšina plánov pripravenosti zakladá na plánovaných predpokladoch, medzi ktoré patria: Miera zasiahnutia : je to podiel obyvateľstva, u ktorého sa počas pandémie vyvinie klinické štádium chrípky. Plánovači predpokladajú, že pokiaľ nedôjde k zásahu, ochorie počas 9 až 15 týždňov približne 30 % populácie. Miera zasiahnutia a závažnosť choroby sa budú v jednotlivých vekových skupinách pravdepodobne odlišovať, ale keďže ani deti, ani dospelí nebudú pravdepodobne imúnni voči novému vírusu, je nutné predpokladať jednotnú mieru zasiahnutia všetkých vekových skupín, závažnejší priebeh choroby a vyššiu mieru úmrtnosti ako v prípade bežnej „sezónnej“ chrípky. Miera úmrtnosti : podiel chorých ľudí, ktorí zomrú v dôsledku chrípky. Väčšina národných plánov zakladá svoje predpoklady na celkovej úmrtnosti na chrípku počas pandemického obdobia vo výške 0,37 %. Klinické konzultácie : predpokladá sa, že 50 % chorých vyhľadá všeobecného lekára alebo ambulantnú lekársku starostlivosť. Počet hospitalizovaných: pre akútne dýchacie a súvisiace potiaže budú prípady podobné chrípke pravdepodobne predstavovať 1 % klinických prípadov. Intenzívna starostlivosť : predpokladá sa, že intenzívnu starostlivosť bude potrebovať 15 % pacientov hospitalizovaných v dôsledku choroby podobnej chrípke a 50 % z nich môže potrebovať mechanické ventilátory. Neprítomnosť v zamestnaní : na účely plánovania by sa malo predpokladať, že počas trojmesačného obdobia si vezme voľno na 5 až 8 pracovných dní celkovo 30 % pracovných síl. Šírenie chrípky sa urýchli v školách a iných uzatvorených spoločenstvách, takže bude možno nutné uzatvoriť školy. Toto spoločne s narušením dopravy a potrebou, aby pracovníci poskytovali starostlivosť rodinným príslušníkom a iným osobám, znovu vyvolá neprítomnosť v zamestnaní. Je povinnosťou predovšetkým každého členského štátu, aby prijal opatrenia, ktoré sú najlepšie prispôsobené boju s pandémiou u ľudí. Dôsledkom pandémie nemôže žiadna krajina čeliť sama. Ak sa má znížiť jej dopad, je medzinárodná spolupráca úplne nevyhnutná. V EÚ, kde neexistujú žiadne vnútorné hranice, sú nevyhnutné dodatočné koordinačné opatrenia. Preto je potrebná akcia na úrovni EÚ. Všetky členské štáty skoncipovali a posilnili v posledných mesiacoch svoju pripravenosť na pandémiu chrípky za pomoci Komisie a WHO a ďalšie práce prebiehajú na základe záverov Rady[1] a ministrovi zdravotníctva, ktorí sa zišli na neformálnej schôdzi 20. októbra 2005. Komisia preberá dôležitú úlohu pri poskytovaní pomoci členským štátom a koordinovaní opatrení na úrovni EÚ, pričom využíva predovšetkým sieť Spoločenstva pre epidemiologický dozor a kontrolu nákazlivých chorôb[2] a systém včasného varovania a reakcie (EWRS)[3] a ich záväzné opatrenia pre úradné oznamovanie prípadov choroby, udalostí a informácií, konzultácie a koordinácie prijatých alebo plánovaných opatrení. Komisia pracovala veľa rokov, aby zlepšila pripravenosť Európskej únie a jej členských štátov na pandémiu, ako sa opisuje v pracovnom dokumente Komisie[4] venovanom tomuto problému, ktorý bol uverejnený v marci 2004. Svetová zdravotnícka organizácia (ďalej WHO) odvtedy prehodnotila svoj opis rôznych fáz pandémie (pozri v prílohe 1) a v máji 2005 začalo v Štokholme svoju činnosť Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), ktoré bolo zriadené nariadením (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 851/2004[5], ktoré poskytuje poradenstvo a expertízu a pomáha Komisii pri prevádzkovaní systému včasného varovania a reakcie. S ohľadom na tento vývoj je nutné prepracovať plánovanie pripravenosti a reakcie EÚ na chrípku. Prepracovaný plán je vysvetlený v tomto oznámení. Pripravenosť na pandémiu chrípky v Európskej únii. 2. PRIPRAVENOSť NA PANDÉMIU CHRÍPKY V EURÓPSKEJ ÚNII WHO[6] vydala odporúčania týkajúce sa pandémie chrípky, ktoré slúžia krajinám na celom svete ako základ pre plánovanie. Plánovanie na úrovni EÚ je založené na rovnakých odporúčaniach, je však potrebné urobiť osobitné opatrenia týkajúce sa určitých okolností a podmienok špecifických pre EÚ. Ak by sa nový druh chrípky objavil najprv mimo EÚ, bude to takmer určite WHO, ktorá ako prvá vydá vyhlásenie o pandémii (fáza 6 podľa odporúčaní WHO). K uznaniu stavu núdze v oblasti verejného zdravia však môže dôjsť v súvislosti s vývojom pandemického kmeňa skôr. Len čo EÚ zasiahne chrípka, jednotlivé členské štáty môžu prejsť fázami v rôznom čase a rôznou rýchlosťou. Epidemická aktivita v rámci EÚ a v členských štátoch má preto na účely EÚ osobitný význam a môže si vyžiadať ďalšie upresnenie v rámci klasifikácie WHO. Séria opatrení, ktoré sa majú posúdiť na úrovni EÚ, sú opísané pre každú fázu a uplatnili by sa v prípade osobitnej epidemiologickej situácie. V marci 2005 zorganizovali Komisia a Regionálny úrad WHO pre Európu workshop, aby prejednali pandemické plány a určili nedostatky a potrebné zlepšenia. Za hlavné otázky sa stanovili politická angažovanosť, väčšie zdroje pre pripravenosť na pandémiu, väčší výskum a vyriešenie zložitých právnych a etických otázok a veľký záujem bol o vypracovanie spoločných riešení a o cezhraničnú spoluprácu[7]. Komisia sa v júli 2005 písomne obrátila na všetky ministerstvá zdravotníctva a požiadala ich, aby poskytli informácie o stave pripravenosti svojej krajiny, najmä o dostupnosti vnútroštátnych plánov, antivirotík a vakcinačnej politiky. Komisia zhodnotila všetky odpovede a vnútroštátne plány po porade s Výborom pre zdravotnú bezpečnosť (ad 1) a ECDC. Tieto odpovede a plány boli ďalej prerokované medzi ministrami zdravotníctva a Komisiou na neformálnom stretnutí, ktoré zorganizovalo predsedníctvo Spojeného kráľovstva 20. októbra, a predložené na druhej spoločnej konferencii ES a WHO v dňoch 24. až 26. októbra 2005. Okrem toho sa začali spoločné hodnotiace kontroly WHO a ECDC, ktoré sa uskutočnili v členských štátoch EÚ a v iných európskych krajinách. Predbežné zistenia ukazujú, že stav pripravenosti sa vo všeobecnosti obmedzuje na sektor zdravotníctva. Je potrebné, aby niektoré plány boli operatívnejšie, najmä pohotovostné plány pre zdravotnícke zariadenia a verejnú správu, a rovnako je potrebná aj odborná príprava pracovníkov. Väčšina členských štátov sa vo svojich plánoch zaoberala takými prioritnými problémami, ako sú štruktúra reťazca riadenia, komunikačná stratégia a kapacita laboratórií. Opatreniami pokiaľ ide o medzinárodný cestovný ruch, vypátranie osôb, ktoré prišli do kontaktu s chorobou, zabezpečenie karantény a obmedzenie pohybu sa doteraz zaoberala už polovica členských štátov. Niektoré členské štáty zhodnotili aj potrebu opatrení, ktoré sa týkajú vlastných štátnych príslušníkov v zahraničí. Komisia uskutočnila simulačné cvičenie pandémie chrípky („Common Ground“), aby vyskúšala bezpečnosť komunikácie a plán pripravenosti a koordinácie medzi účastníkmi z členských štátov, Komisiou a agentúrami Spoločenstva ako sú ECDC a Európska agentúra pre hodnotenie liekov (EMEA), ako aj WHO. Výsledky a poučenia z tohto projektu budú dôležité v úsilí zlepšiť plány a ich interoperabilitu. Aby sa zabezpečila lepšia spolupráca medzi sektorom verejného zdravotníctva a sektorom zdravia zvierat, usporiadala Komisia 22. septembra 2005 stretnutie vedúcich lekárov (Chief Medical Officers, CMO) a hlavných veterinárnych lekárov z EÚ (Chief Veterinarian Officers, CVO). Toto stretnutie znamenalo začiatok pokračujúceho procesu na dosiahnutie lepšej koordinácie medzi veterinárnymi a zdravotnými úradmi a útvarmi pri riešení kľúčových otázok kontroly chrípky. Hrozba je takéhoto charakteru, je teda očividné, že zabezpečenie ochrany pre členské štáty so sebou prináša zvýšené ochranné a preventívne opatrenia na globálnej úrovni. Komisia spolu s členskými štátmi zvažuje aj poskytnutie podpory medzinárodnej spolupráci, najmä prácu agentúr OSN, ako sú napr. WHO, FAO, Svetová organizácia pre zdravie zvierat (OIE) a prácu Svetovej banky na pomoc tretím krajinám, najmä krajinám, ktoré sú v súčasnosti zasiahnuté vtáčou chrípkou s cieľom zlepšiť ich kapacitu v oblasti sledovania a kontroly choroby, najmä najmenej rozvinutým a najohrozenejším krajinám, s dôrazom na Afriku a Áziu. Bude zahŕňať pomoc na zabezpečenie prístupu k základným zdravotníckym výrobkom. EÚ navrhuje spolupodporovať spolu so Svetovou bankou a Čínou konferenciu darcov a zabezpečiť podporu formou trustového fondu za účelom celosvetového boja s vtáčou chrípkou. Je takisto dôležité, aby Komisia a členské štáty nástojili na tom, aby bolo epidemiologické spravodajstvo vo svete rýchle, presné a úplne transparentné. Spoločenstvo musí rovnako zjednodušiť väčšie zapojenie partnerov Európskej susedskej politiky (European Neighbourhood Policy –ENP) do práce v tejto oblasti. Tejto práce sa týkajú súčasné akčné plány so šiestimi krajinami (Ukrajina, Moldavsko, Izrael, Jordánsko, Maroko, Tunisko). V súvislosti s najúčinnejšími zásahmi voči pandémii spolupracuje Komisia a členské štáty na zaistení dostupnosti vakcín a antivirotík. Komisia za podpory EMEA a členských štátov zverejnila dokument[8] o partnerstve medzi súkromným a verejným sektorom, aby podporila výrobu vakcín proti pandemickej chrípke v najkratšom možnom čase. K hlavným otázkam patrí pokrytie čo možno najväčšieho množstva subtypov vírusov, klinické skúšky, zvýšení kapacity zvýšením očkovania v obdobiach medzi pandémiami a sledovanie stavu imunizácie a nepriaznivých účinkov. Pokiaľ ide o antivirotiká, Komisia podporovala úsilie získať ich, čo viedlo k prínosom pre členské štáty, pokiaľ ide o nahliadnutie a dôležité informácie o podmienkach dodávok a obmedzenia, ako aj záujem farmaceutického priemyslu o zapojenie viacerých spoločností do tejto oblasti. Členské štáty s pomocou Komisie a ECDC posudzujú aj potrebu a špecifikáciu masiek a ďalších pomôcok, ako sú respirátory. 3. HLAVNÉ ÚLOHY čLENSKÝCH šTÁTOV, KOMISIE A AGENTÚR SPOLOČENSTVA ROZHODUJÚCIM PRVKOM REAKCIE NA PANDÉMIU NA KAžDEJ ÚROVNI JE ZAISTIť, ABY ZAHŕňALA VIAC ero sektorov a týkala sa i služieb mimo sektora zdravotníctva. Členské štáty a Komisia teda musia disponovať a aktualizovať stratégie plánovania a koordinácie, ktoré zjednodušia spoluprácu medzi jednotlivými sektormi, a aktualizovať. Vypracovanie plánov pre pandémiu chrípky zahŕňa zásady a prvky plánovacieho procesu, ktoré boli predstavené v oznámení Komisie o posilnení koordinácie všeobecne použiteľného plánovania všeobecnej pripravenosti na mimoriadne udalosti v oblasti verejného zdravia na úrovni EÚ[9]. Uplatňovanie tohto plánovacieho procesu na pandémiu chrípky určilo tieto hlavné témy, na ktorých je nutné založiť plán EÚ pre pandémiu chrípky. - plánovanie a koordinácia - monitorovanie a vyhodnotenie - prevencia a regulácia - reakcia zdravotníckeho systému - komunikácia Tieto témy sú podrobnejšie spracované ďalej. 3. 1. Plánovanie a koordinácia Úlohy vyžadované v každej fáze a na každej úrovni varovania by mali smerovať k určeniu a riešeniu súčasného dopadu a následnej hrozby potenciálneho prepuknutia chrípky s cieľom obmedziť jej dôsledky. Je však možné, že prechod z jedného štádia činnosti do nasledujúceho bude musieť byť rýchly v závislosti od vývoja udalostí a určité fázy alebo úrovne sa budú musieť preskočiť. Je potrebné, aby plány boli flexibilné a počítali s takýmito nepredvídanými možnosťami. Pridanú hodnotu EÚ možno dosiahnuť zlepšením koordinácie a komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi s pomocou ECDC, ďalších európskych agentúr ako sú EMEA a a Európskou agentúrou pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Agency – EFSA) a WHO. Predpokladá sa trojstupňová štruktúra: Po prvé, skupina pre plánovanie pripravenosti a reakcie verejného zdravotníctva (Public Health Preparedness and Response Planning Group - PRPG) zdravotného bezpečnostného výboru, stanovená v pracovnom dokumente Komisie z marca 2004, má za úlohu vymieňať informácie, oznamovať a skúmať existujúce vnútroštátne plány pripravenosti a reakcie a poskytovať poradenstvo v oblasti rozporov a potrieb koordinácie medzi vnútroštátnymi plánmi, vymieňať si odborné vedomosti a osvedčené postupy s inými skupinami pracujúcimi na plánoch pripravenosti a vytvoriť skupiny, ktoré budú poskytovať poradenstvo v konkrétnych otázkach plánovania nepredvídaných udalostí. Po druhé, všetky oznámenia, výmena informácií medzi orgánmi verejného zdravotníctva a poradenstvo a koordinácia v oblasti opatrení, plánovaných alebo prijatých členskými štátmi, sa musia uskutočňovať prostredníctvom systému včasného varovania a reakcie v Spoločenstve tak, ako stanovuje rozhodnutie 2119/98/ES[10], ktorým sa v Spoločenstve zriaďuje sieť na epidemiologický dohľad a kontrolu prenosných ochorení a rozhodnutie 2000/57/ES[11] o systéme včasného varovania a včasnej reakcie. Po tretie, súčasťou mechanizmu reakcie bude rozmiestnenie tímov pomoci v prípade vypuknutia choroby (Outbreak Assistance Teams - OAT). V spolupráci s členskými štátmi Komisia vypracovala základný zoznam odborníkov, ktorých možno vyslať a v súčasnosti v tejto práci pokračuje ECDC. Tímy by mali pracovať so schváleným mandátom, organizáciou, štruktúrou a postupmi spôsobu vyčlenenia pre danú úlohu. Celkové spektrum úloh tímu sa môže líšiť podľa kompetencie vymedzenej ECDC, ale zahŕňalo by účasť na preskúmaní prepuknutia choroby v Spoločenstve a mimo neho v spolupráci s WHO a poskytnutie pomoci pri hodnotení rizika a koordinácii činností priamo na mieste, a najmä ak prekračujú hranice členských štátov. 3.2 Monitorovanie a hodnotenie Najdôležitejšou úlohou kontrolných a diagnostických systémov členských štátov je zabezpečiť včasné odhalenie a charakteristiku pandemických kmeňov z klinických alebo iných vzoriek a spoľahlivé hodnotenie rizika pokiaľ ide o jeho potenciál spôsobiť hromadnú epidémiu u ľudí. Hlavnými prvkami sú dobré zabezpečenie virologickej diagnostiky pri podozrivých prípadoch s rýchlou a účinnou charakterizáciou druhov vírusov izolovaných z pacientov a hodnotenie epidemiologického dosahu, najmä záťaže, ktorú choroba predstavuje. Účinné sledovanie chrípky je hlavnou súčasťou zabezpečenia včasného varovania pred blížiacou sa pandémiou. V oblasti sledovania chrípky má ECDC koordinačnú úlohu. Členské štáty sú povinné oznamovať o prípadoch vypuknutia chrípky sieti Spoločenstva pre prenosné choroby zriadenej na základe rozhodnutia 2119/98/EC. Ako súčasť tejto siete je hlavnou oporou reakcie Spoločenstva systém včasného varovania a reakcie (Early Warning and Response System - EWRS). Systém je prepojený s orgánmi verejného zdravia členských štátov. V rámci systému včasného varovania a reakcie sa musí uskutočniť formálne a okamžité oznamovanie prípadov choroby Komisiou všetkým členským štátom, ak je to možné na základe predbežnej konzultácie a koordinácie protiopatrení členskými štátmi. Dôležité je sledovanie chrípkových infekcií u zvierat, najmä v populácii vtákov je dôležité a vyžadujú ho právne predpisy ES, keďže zvieratá môžu byť vhodným prostredím pre veľké spektrum chrípkových vírusov. Na základe skúseností získaných z už uvedeného prieskumu, ktorý sa uskutočnil na hydine a divo žijúcich vtákoch v celej EÚ, sa bude cielený program sledovania chrípky ďalej zdokonaľovať. Včasné oznamovanie výsledkov sledovania ľudí a zvierat je nevyhnutné pre získanie maximálneho času na prípravu výroby vakcíny a ďalších protiopatrení v oblasti verejného zdravotníctva. Aby sa zaistil účinný dozor a okamžitá identifikácia kmeňov chrípkového vírusu, je nutné disponovať primeranou kapacitou laboratórneho zariadenia. V tejto súvislosti sa spolupráca laboratórií organizuje prostredníctvom európskeho systému na sledovanie chrípky (European Influenza Surveillance Scheme- EISS), čo je projekt zameraný na monitorovanie chrípkovej aktivity vo všetkých členských štátoch EÚ prostredníctvom siete klinických lekárov a laboratórií, ktorý pomáha Komisii pri plánovaní pripravenosti na pandémiu chrípky. EISS je spolufinancovaný Spoločenstvom v rámci programu verejného zdravia na obdobie 2003-2008. Príslušné orgány všetkých členských štátov by však mali určiť štátne referenčné laboratóriá a tie by mali byť prípadne uznané celosvetovým programom WHO pre prípad chrípky ako národné chrípkové centrá. Sieť laboratórií EISS v súčasnosti zastáva funkciu „referenčných laboratórií Spoločenstva pre chrípku u ľudí“, ktoré sa majú zriadiť s podporou akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa 2007-2013[12], ktorý Komisia navrhla 6. apríla 2005. Klinické sledovanie by malo začať s vhodnými systémami potvrdzovania prípadov klinickými lekármi prepojenými s virologickým dozorom a malo by zahŕňať chorobnosť a úmrtnosť podľa veku a podľa možnosti aj počet prípadov hospitalizácie. Klinické prejavy sa môžu meniť, najmä počas neskorších vĺn pandémie, keď sa môžu objaviť nové typy. Mal by sa posúdiť dosah programov očkovania a iných zdravotníckych opatrení, keďže formy cirkulujúcich kmeňov sezónnej chrípky a následne aj zloženie vakcín sa každý rok menia. Väčší dôraz by sa mal klásť na systematické sledovanie dosahu programov očkovania na chorobnosť a úmrtnosť a na dobré informácie o stave imunizácie v EÚ. Keďže vakcíny proti pandémii sa vyrobia až niekoľko mesiacov po izolovaní pandemického kmeňa, použijú sa však bez tradičných skúšok, bude nutné sledovať ich účinnosť, bezpečnosť a vedľajšie účinky. ECDC preberá na seba všetky úlohy týkajúce sa epidemiologického sledovania podľa plánu, zúčastňuje sa na organizácii a uskutočňovaní pomoci v prípade vypuknutia chrípky a poskytuje poradenstvo týkajúce sa možností a usmernení k primeraným reakciám v rôznych fázach a na rôznych úrovniach obsiahnutých v pláne. Komisia v súčasnosti financuje projekty v rámci akčného programu verejného zdravia (2003-2008) s cieľom posilniť kontrolu a pripravenosť na úrovni EÚ (pozri PRÍLOHU 2). 3.3. Prevencia a obmedzovanie Hlavným protiopatrením v prevencii proti chrípke je očkovanie. Vakcína proti pandémii sa bohužiaľ vyrobí až po izolovaní pandemického kmeňa a bude trvať asi 6 - 8 mesiacov, kým bude k dispozícii. A čo viac, kapacita výroby vakcín je nedostatočná. Každý členský štát by mal pripraviť plány očkovania prioritných skupín. Komisia s pomocou ECDC by mohla podporiť koordináciu plánov s cieľom zabezpečiť súčinnosť a zabrániť chaosu a obavám verejnosti z úrovne ochrany zdravia poskytovanej v rôznych častiach EÚ. Pri vypuknutí pandémie predstavujú prvý pilier lekárskej prevencie a intervencie antivirotiká, až kým je k dispozícii vakcína. Členské štáty by mali zvážiť, ako využiť obmedzené zásoby v dôsledku súčasnej obmedzenej dostupnosti a ako uprednostniť tých, ktorí by mali dostať lieky počas prvej vlny, zamerať sa najmä na osoby nakazené pandemickým kmeňom, pre ktoré môže byť včasná liečba najväčším prínosom. Komisia podporuje výmenu informácií a osvedčených postupov v tejto oblasti. Pokiaľ ide o vakcíny aj antivirotiká, do popredia sa opäť dostali otázky spravodlivého rozdelenia, spoločného využívania existujúcich zásob na boj s chorobou v jej ohnisku a otázky vnímania nerovnováhy medzi bohatými a vplyvnými krajinami zhromažďujúcimi druhy vírusov v rámci programov spolupráce s chudobnými a postihnutými krajinami a ak používajú výlučne výrobu vlastných výrobcov. Mali by sa zhromažďovať informácie o každoročnom využívaní vakcín v rizikových skupinách a u širokej verejnosti, aby poskytli základ pre odhad prípadných potrieb počas pandémie. Odhady pravdepodobných potrieb počas pandémie by pomohli procesu každoročného zásobovania vakcínami. Ako súčasť plánu by sa mali uskutočňovať tieto činnosti: - poskytovanie odhadov potreby vakcín, antivirotík a antibiotík zo strany členských štátov podľa pravdepodobných scenárov ich použitia, - stanovenie prioritných skupín pre očkovanie v prípade nedostatočného zásobenia vakcínami, - stanovenie možností pre opatrenia v oblasti verejného zdravia na minimalizovanie chorobnosti a sociálneho rozkladu v prípade rýchlej akumulácie prípadov chrípky, - zhromažďovanie informácií od výrobcov o kapacitách a plánoch pre výrobu vakcín, antivirotík a antibiotík. Komisia podporuje projekty v tejto oblasti. Členské štáty odsúhlasili s útvarmi Komisie politický dokument o verejno-súkromnom partnerstve (VSP)[13] medzi štátnymi orgánmi a priemyselným odvetvím vyrábajúcim vakcíny za účelom zásobovania obyvateľstva Európskej únie vakcínami proti chrípke v čo najkratšom čase v prípade pandémie chrípky. Práca, ktorá sa uskutočnila v rámci mandátu Rady v tejto oblasti už priniesla výsledky, pokiaľ ide o prospešné nahliadnutia členských štátov pre jednanie s výrobným odvetvím, a prinútila odvetvie, aby začalo pripravovať dokumentáciu pre modelové vakcíny a preskúmalo náklady a ceny, ako aj stimulovalo viac spoločností, aby sa podieľali na výrobe vakcín. Príspevkom výrobného odvetvia k verejno-súkromnému partnerstvu (VSP) je vývoj nových prototypov vakcíny proti chrípke v súlade s pokynmi EMEA[14] k vyhotoveniu dokumentácie pre modelové vakcíny. Štyri spoločnosti oznámili svoj zámer pripraviť takúto dokumentáciu v nadchádzajúcich mesiacoch. Výrobné odvetvie zaistí výrobu pandemických vakcín, pričom využije všetky zariadenia, ktoré budú počas pandémie dostupné. Výrobné odvetvie podporí série zásob zárodkov na výrobu vakcín proti chrípke. Ďalej by mohlo podporiť klinické skúšky modelovej vakcíny a rozvoj systémov dozoru po uvedení na trh. Pomohlo by to výrobnému odvetviu pri klinických skúškach a zhromažďovaní údajov o alternatívnom zložení vakcíny, vrátane rôznych dávok antigénu a využitia pomocných látok. Verejný sektor ďalej vykoná sérologické štúdie a štúdie imunologických testov u zvierat, aby sa zaistili vedecké dôkazy o pravdepodobnej účinnosti ochrany nových vakcín proti konkrétnemu cirkulujúcemu pandemickému kmeňu. Čas, ktorý sa týmito činnosťami ušetrí tým, že vakcína je dostupná pre verejnosť, potenciálne predstavuje 2 až 3 mesiace a možno aj viac. Súčasná kapacita na výrobu vakcín sa považuje za nedostatočnú na uspokojenie dopytu Spoločenstva v prípade pandémie. Je pravdepodobné, že rezervná kapacita výrobcov nebude dostatočná, aby uspokojila náhly nárast dopytu. Súčasťou príspevku verejného sektoru bude vyššie použitie vakcíny medzi dvoma pandémiami chrípky, čo prispeje k zvýšeniu kapacity tým, že sa dosiahne zvýšenie jej využitia na úrovne odporúčané v rezolúcii WHO 56.19[15], ktoré predpokladá preočkovať rizikové skupiny určené členskými štátmi vo výške 75 %. Je nutné poznamenať, že využitie interpandemickej vakcíny sa v roku 2005 významne zvýšilo a v mnohých členských štátoch EÚ sa zásoby vyčerpali. V súčasnosti prebieha práca na jeho implementácii s cieľom výrazne znížiť „čas dodania na trh.“ Pre dosiahnutie tohto cieľa a urýchlenie vyhodnotenia nových špecifických vakcín proti pandémii sa Komisia dohodla s EMEA, aby upustila od poplatkov za registráciu dokumentácie. Úsilie členských štátov o získanie vakcín proti pandémii by mohlo Spoločenstvo podporiť potom, čo Komisia 6. apríla 2005 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady na zriadenie Fondu solidarity Európskej únie[16] na rozvoj prvku solidarity v rámci integrovaného prístupu Komisie, aby sa zaistila reakcia na veľké katastrofy alebo mimoriadne udalosti v oblasti verejného zdravia, bez ohľadu na ich charakter a pôvod. Komisia vyzýva Radu a Európsky parlament, aby podľa možnosti čím skôr dokončili prácu na nariadení Fondu solidarity EÚ, aby čím skôr došlo k jeho vstúpeniu do platnosti. Zemepisný záber sa obmedzuje na členské štáty a krajiny, ktoré rokujú o pristúpení k EÚ. Tematická oblasť pôsobnosti zahŕňa ohrozenia verejného zdravia a teroristické hrozby. Fond ostáva obmedzený na „veľké“ katastrofy definované ako udalosti, ktoré vedú k celkovým priamym škodám presahujúcim 1 miliardu eur alebo 0,5 % hrubého čistého príjmu postihnutej krajiny, alebo pokiaľ Komisia v riadne odôvodnených a výnimočných prípadoch, pokiaľ ide o mimoriadne závažné dôsledky, ale nedajú sa odhadnúť na základe samotnej fyzickej škody, prehlási katastrofu za „veľkú“. Zvlášť dôležité to bude pri zabezpečení ochrany EÚ v prípade pandémie, najmä pri oficiálne uznanej pandémii chrípky. Účinná ochrana sa vyžiada rozsiahle a rýchle použitie antivirotík a vakcín. Fond solidarity EÚ by mohol pomôcť pri preplácaní nákladov na tieto lieky. Mobilizovanie prostriedkov fondu by pri súčasnom postupe mohlo byť možné len na základe žiadosti oprávneného štátu. Na základe posúdenia Komisie a návrhu rozpočtovému orgánu týkajúceho sa čiastky finančnej pomoci, ktorá sa má priznať, príjme rozpočtový orgán príslušný doplnkový rozpočet. Komisia následne príjme rozhodnutie o poskytnutí grantu, po ktorom nasleduje uzavretie implementačnej dohody a vyplatenie grantu. Komisia navrhuje v návrhu nariadenia o zriadení Fondu solidarity EÚ posilniť a rozšíriť možnosti reakcie na mimoriadne udalosti spojených s verejným zdravím. Zahŕňa to neodkladnú lekársku pomoc a opatrenia, ktoré chránia obyvateľstvo proti bezprostredným ohrozeniam zdravia, vrátane nákladov na vakcíny, lieky, lekárske výrobky a vybavenie ako aj infraštruktúru, ktoré sa použili počas mimoriadnej udalosti. Využitie tohto fondu je však spojené so špecifickými požiadavkami a pokiaľ ide základnú koncepciu, predstavuje nástroj finančných náhrad, a teda nástroj typu reakcie so štandardnými postupmi, ktoré si obvykle vyžiadajú určitý čas. Komisia preto navrhla mechanizmus predbežného financovania, ktorý umožňuje poskytnúť obmedzené finančné prostriedky v krátkom čase. Dostupnosť vakcín alebo antivirotík pre obyvateľstvo, ktoré je najviac ohrozené, sa môže v kritických situáciách ešte viac obmedziť opatreniami, ktoré zavedú orgány členských štátov, aby zabezpečili maximálnu ochranu svojho vlastného obyvateľstva. Opatrenia by sa preto mali posúdiť z hľadiska zabezpečenia spravodlivého prístupu. Nutná je ďalšia spolupráca s výrobným odvetvím, členskými štátmi a inými zainteresovanými. Opatrenia by však nemali zahŕňať podporu akéhokoľvek správania, ktoré je porušením pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Dôležitú úlohu v znižovaní dopadu pandémie chrípky budú mať nefarmaceutické opatrenia, napr. umývanie rúk a izolácia od ostatných ľudí. ECDC vypracuje v spolupráci s Komisiou a vnútroštátnymi a medzinárodnými subjektami pre členské štáty na základe faktov všeobecné zásady k týmto otázkam. Komisia nakoniec spolufinancuje prostredníctvom svojho výskumného rámcového programu od roku 1998 aj projekty v oblasti pandemickej chrípky u ľudí. Toto úsilie sa má vykonávať prostredníctvom 7. rámcového programu[17] (pozri PRÍLOHU 3). 3.4. Reakcia zdravotníckeho systému Na zabezpečenie účinnej a bezpečnej liečby prípadov nákazy ľudí postihnutých novým druhom chrípky je potrebné, aby nemocnice mali dobre vypracované pohotovostné plány na zvládnutie veľkého počtu prípadov a zabezpečenie kontinuity a pružnosti, aby boli pripravené klinické usmernenia, aby boli dostupné zásoby a aby zamestnanci boli informovaní o kritériách prijímania pacientov. Je v zodpovednosti a kompetencii členských štátov zabezpečiť, aby mal občan prístup k osvedčeným postupom a cieľom Spoločenstva je, aby sa medzi krajinami a regiónmi odstránila nerovnosť v tejto oblasti . Pracovníci pôsobiaci v oblasti zdravotníckej starostlivosti by okrem toho mali byť informovaní o opatreniach na kontrolu infekcií a vyškolení v tejto oblasti. Členské štáty by mali pre pacientov s podozrením na pandemický kmeň chrípkovej infekcie a potvrdením tejto infekcie zabezpečiť vypracovanie a implementáciu usmernení klinického riadenia. Usmernenia týkajúce sa kontroly infekcie sú dôležité pre objasnenie ciest prenosu a určenie spôsobov prerušenia prenosu prostredníctvom hygienických opatrení. Kontrola infekcie je základnou súčasťou administratívy spojenej s vybavením pacienta a pomáha zabrániť ďalšiemu šíreniu choroby na verejnosti. Je potrebné, aby krajiny posúdili kvalitu služieb v susedných krajinách, aby boli pripravené reagovať na obyvateľov hľadajúcich pomoc za štátnymi hranicami. Rozhodujúce je, aby sa zdravotnícke služby prispôsobili podmienkam pandémie tak, aby sa zachovala základná starostlivosť pre tých, ktorí ju najviac potrebujú. Aby sa to dosiahlo, je potrebné prijať niekoľko mimoriadnych opatrení, aby sa zabezpečilo rozumné riadenie pracovníkov a optimálne sa využili zariadenia a dostupné farmaceutické výrobky. Činnosti v tejto oblasti by mali byť vo všeobecnosti založené na všeobecnom zdravotníckom pláne pripravenosti na mimoriadne udalosti. Na tento účel je dôležité koordinovať plány klinickej starostlivosti a zdravotníckych služieb s pohraničnými jurisdikciami, aby sa zabránilo tomu, že pacienti budú migrovať za hranice v očakávaní lepšej zdravotníckej starostlivosti. Komisia vo svojom oznámení[18] o strategických hlavných smeroch kohéznej politiky na podporu rastu a zamestnanosti (2007-2013) navrhla v budúcnosti začleniť do kohéznej politiky prevenciu zdravotných rizík a odstránenie nedostatkov v infraštruktúre zdravotníctva. Komisia odporúča tým členským štátom, ktoré plánujú vypracovávať horizontálne programy kohéznej politiky v oblasti zdravia a regiónom, ktoré chcú začleniť priority súvisiace so zdravím do svojich operačných programov, aby ich dôkladne spojili s národnými plánmi pripravenosti. Zvláštnu pozornosť je tiež nutné venovať možnostiam, ktoré ponúkajú nástroje pripravovanej kohéznej politiky o územnej kooperácie, a najmä cezhraničnej spolupráce. 3. 5 Komunikácia Informácie pre verejnosť Pre každú fázu a úroveň sa musí pripraviť plán komunikácie. Čím je hrozba vážnejšia, tým je dôležitejšie zabezpečiť účinnú komunikáciu so širokou verejnosťou a médiami. Vnímaná hrozba pandémie môže podnietiť výrazný záujem médií. Podávanie spoľahlivých informácií o potenciálnej hrozbe by malo byť hlavnou prioritou členských štátov a Komisie. Oznamovanie závažných informácií v rannom štádiu zabráni vytváraniu „informačného vákua“, ktoré môžu média vyplniť špekuláciami a neoverenými správami. Na zabezpečenie dosiahnutia tohto cieľa by orgány členských štátov v spojení s Komisiou mali pripraviť spektrum okamžite použiteľných stručných materiálov o chrípke určených pre média. Mnohé členské štáty to už urobili, napríklad, poskytovali určité množstvo základných informácií o chorobe a systémoch zavedených s cieľom reagovať na hlavné prepuknutia choroby. Počas epidémie chrípky bude potrebné, aby informácie o činnostiach zameraných na riešenie hrozby na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni boli oznamované médiám a verejnosti včas a jednotným spôsobom. Hneď na začiatku procesu riešenia potenciálnej pandémie je potrebné zvážiť prístupu ku komunikácii. Členské štáty a Komisia by sa mali snažiť koordinovať presné oznámenia a vyhlásenia poskytované médiám o hrozbe a plánovaných opatreniach, aby sa zabránilo zmätku a protirečivým vyhláseniam. Jedným zo spôsobov, ako zabezpečiť výmenu informácií medzi členskými štátmi a otvorenosť voči verejnosti a médiám bude pravidelne uverejňovať počas pandémie denné správy o prípadoch chrípky v Európe na internete. Tento spôsob práce sa ukázal ako účinný počas epidémie SARS. Opatrenia týkajúce sa očkovania a distribúcie antivirotík sa budú medzi jednotlivými krajinami líšiť v závislosti od ich vnútroštátnych plánov. Oznamovanie týchto opatrení zdravotníckym odborníkom a verejnosti samozrejme bude úlohou pre orgány členských štátov. Predsa však bude dokonca aj za týchto okolností potrebná určitá úroveň koordinácie v rámci celej EÚ. Ak členské štáty a Komisia preukážu, že vnútroštátne stratégie v EÚ sú jednotné a založené na spoločnom hodnotení príslušnej vedy, prispeje to k posilneniu dôvery verejnosti v stratégiu reakcie. Komunikácia medzi príslušnými orgánmi zdravotníctva Rýchla výmena informácií a okamžité informovanie v prvých štádiách pandemickej chrípky sú nevyhnutné, aby členské štáty, Komisia a ECDC mohli prezentovať v oznámeniach určených verejnosti spoločný postoj a náležite varovať svoje štruktúry tak, aby sa opatrenia mohli implementovať včas. Komisia prijal opatrenia na koordináciu spravodajských služieb orgánov členských štátov poverených informovaním verejnosti o pandémii chrípky. V októbri 2005 bol odsúhlasený a na už uvedenej internetovej stránke Európy[19] uverejnený technický usmerňujúci dokument s názvom „ Postup na informovanie členských štátov, Komisie a ECDC o prípadoch vysoko patogénnej vtáčej chrípky u ľudí. “ 4. PANDEMICKÉ FÁZY A ÚROVNE VAROVANIA V EÚ Hlavné opatrenia, ktoré bude nutné naplánovať a realizovať vzhľadom na pandémiu chrípky možno rozdeliť podľa nasledovných fáz a úrovní. Komisia a členské štáty musia uskutočniť rôzne súbory opatrení, existujú však také opatrenia, ktoré bude nutné realizovať spoločne. Opatrenia sú pre rôzne fázy a úrovne a využívajú posúdenie epidemiologickej situácie, ktorú odhadne ECDC a WHO na základe scenárov a uvedeného zemepisného rozšírenia. Voľba fáz a úrovní je v súlade s odporúčaniami WHO a jej definície fáz pandémie. Vzhľadom na špecifické okolnosti Európskej únie, ktoré charakterizuje neprítomnosť vnútorných hraníc a voľný pohyb osôb a tovaru, je nutné uplatniť vo fáze 6 (fáza pandémie) tieto štyri úrovne pohotovosti v EÚ, a to po porade s členskými štátmi, WHO a ECDC: Úrovne varovania EÚ vo fáze pandémie 6: jedna – nepotvrdili sa žiadne prípady nákazy u ľudí v členských štátoch EÚ; dve – jeden alebo dva prípady nákazy ľudí pandemickým vírusom v členských štátoch EÚ; tri – nepotvrdili sa žiadne prípady nákazy ľudí pandemickým vírusom v členských štátoch EÚ; štyri – rozšírený prenos v jednom alebo viacerých členských štátoch EÚ. V rámci týchto úrovní varovania, obzvlášť na úrovni pohotovosti 4 naznačujú skúsenosti s prenosom sezónnej chrípky, že pandemická aktivita nebude jednotná v celej EÚ a toto popíšu členské štáty a ECDC. Plánovaným predpokladom je, že sa pandémia neobjaví v žiadnom z členských štátov a dodatočné opatrenia bude treba uskutočniť medzi prvou a druhou vlnou pandémie a potom ako bude k dispozícii vakcína. Pre každú fázu pandémie sú spoločné tieto opatrenia a preto ich príslušné zúčastnené osoby zvážia zakaždým, keď sa situácia posunie do nasledujúcej fázy: Plánovanie a koordinácia členské štáty sú povinné informovať, konzultovať a koordinovať opatrenia s ďalšími členskými štátmi a Komisiou pri využití EWRS a prípadne ďalších mechanizmov; Komisia organizuje poskytovanie informácií o poradenstvo a koordináciu týchto opatrení. Monitorovanie a hodnotenie Členské štáty sú povinné zasielať informácie o zistených prípadoch choroby u ľudí do siete nákazlivých chorôb a ECDC prostredníctvom systému včasného varovania a reakcie, Komisia koordinuje výmenu informácií za pomoci ECDC, ktorá prevádzkuje SVVR. Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - Komisia za pomoci ECDC opakovane zdôrazňuje vhodné a nevhodné opatrenia pre zasiahnuté a nezasiahnuté krajiny; - Komisia presadzuje, aby príslušné medzinárodné organizácie a združenia a dopravné spoločnosti vytvorili a pripravili implementáciu štandardných opatrení pre cestujúcich na palube medzinárodných dopravných prostriedkov, ktoré sú konzistentné s fázou pandémie; - od fázy štyri k fáze šesť: Komisia po porade s členskými štátmi zhodnotí potrebu odporúčania ďalších opatrení obmedzujúcich šírenie nákazy, napr. na medzinárodných hraniciach. Komunikácia - Komisia v spolupráci s členskými štátmi a s pomocou zo strany ECDC a v spolupráci s WHO s cieľom poskytnúť presné správy týkajúce sa fázy pandémie. - Komisia pravidelne informuje médiá a verejnosť o situácii, udržuje kapacity na splnenie očakávaných potrieb medzinárodných informácií a vyhodnocuje a aktualizuje reakcie na informácie počas rôznych fáz na základe získaných poznatkov. FÁZA WHO 1 (obdobie medzi dvoma pandémiami) V tejto fáze neboli zistené u ľudí žiadne nové podtypy vírusu chrípky. Podtyp vírusu chrípky spôsobujúci nákazu ľudí sa môže vyskytnúť u zvierat. Ak sa vyskytne u zvierat, považuje sa riziko nakazenia ľudí alebo choroby u ľudí za nízke. Hlavným cieľom verejného zdravotníctva je posilniť pripravenosť na pandemickú chrípku na globálnej, regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni. Tento scenár nezhŕňa žiaden nový vírus vtáčej chrípky zistený u zvierat v Európe, ani žiadny prípad u ľudí. FÁZA WHO 2 (obdobie medzi dvoma pandémiami) U ľudí sa nezistili žiadne nové podtypy vírusu chrípky. Cirkulujúci podtyp vírusu chrípky u zvierat však predstavuje značné riziko choroby u ľudí. Hlavným cieľom verejného zdravotníctva je minimalizovať riziko prenosu na ľudí; a pokiaľ k takémuto prenosu dôjde, rýchlo ho zistiť a ohlásiť. Tento scenár nezahŕňa žiadny prípad choroby u ľudí v EÚ. Povinnosti a opatrenia Vo fáze 1 a 2 má posilnenie pripravenosti na pandemickú chrípku na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni kľúčový význam pri príprave reakcie v prípade pandémie. Za účelom aktualizácie stavu pripravenosti na úrovni Spoločenstva, Komisia a ECDC po porade s Výborom pre zdravotnú bezpečnosť a v spolupráci s WHO posúdi, preskúma a organizuje uplatňovanie vnútroštátnych pandemických plánov so zvláštnym zameraním na ich súčinnosť. FÁZA WHO 3 (obdobie varovania kvôli pandémii) Nákaza(y) človeka novým subtypom, nedochádza k prenosu z človeka na človeka alebo nanajvýš v ojedinelých prípadoch šírenia choroby na osoby, s ktorými bol dotyčný človek v úzkom kontakte.. Hlavným cieľom verejného zdravotníctva je v tejto fáze zabezpečiť rýchlu charakterizáciu nového podtypu vírusu a včasné zistenie, oznámenie a reakciu na ďalšie prípady. Žiadne prípady u ľudí, ale riziko sporadického zavlečenia alebo výskytu izolovaných prípadov do členských štátov. Povinnosti a opatrenia 4.1.1 Komisia Plánovanie a koordinácia - Koordinovať poradenstvo pre vnútroštátne orgány pri preskúmavaní a aktualizácii vnútroštátnych pohotovostných plánov na základe vyvíjajúcich sa vedeckých informácií o prípade (prípadoch) nákazy u ľudí. - Preskúmať vnútorný pohotovostný plán Komisie. Prevencia a obmedzovanie Zásahy v oblasti verejného zdravotníctva - žiadať od zasiahnutých krajín, aby Komisiu a ostatné členské štáty informovali o implementácii a účinnosti opatrení obmedzujúcich šírenie nákazy s cieľom ich koordinácie prostredníctvom systému EWRS; Antivirotiká - Spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi s cieľom koordinovať dostupnosť tak, aby sa antivirotiká mohli rýchlo nasadiť; Vakcíny - Spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pri hodnotení možných prínosov a nevýhod očkovania osôb, ktoré prichádzajú do kontaktu s chorobou pri práci alebo sú vystavení jej vplyvu pri inej činnosti, vakcínami proti sezónnej chrípke, a podľa potreby pri plánovaní programov očkovania; - aby sa podporila dostupnosť účinných a dostatočných vakcín, je nutná ďalšia spolupráca s členskými štátmi a výrobným odvetvím. Reakcia zdravotníckeho systému - nabádať vnútroštátne orgány, aby preskúmali a zaktualizovali stratégie reakcie zdravotníckeho systému na vnútroštátnej a miestnej úrovni; Komunikácia - Koordinovať výmenu základných informácií, ktoré sa týkajú účinnosti odporúčaných opatrení; - Podávať ďalším partnerom, zúčastneným stranám a verejnosti aktuálne informácie o globálnej epidemiologickej situácii a charakteristikách choroby; - s pomocou ECDC koordinovať výmenu základných informácií, ktoré sa týkajú účinnosti odporúčaných opatrení. 4.1.2 ECDC Monitorovanie a hodnotenie - monitorovať hrozbu pandemickej chrípky zhromažďovaním informácií a spoluprácou s európskymi agentúrami (napr. s EFSA) a medzinárodnými subjektami (WHO, OIE, FAO) a pravidelne informovať o činnostiach v oblasti monitorovania rizík; - zjednodušiť výmenu informácií o laboratórnom potvrdení nákazy človeka prostredníctvom siete referenčných laboratórií - koordinovať vypracovanie definície prípadov choroby na účely podávania správ pre jednotlivé štáty; - poskytovať formuláre správ a koordinovať rýchle informovanie o infekciách u ľudí novým kmeňom chrípkového vírusu vhodnými prostriedkami; - poskytovať vhodnú podporu štátnym orgánom pri vyšetrovaní prípadu (-ov) a epidemiologických okolností nákazy a určenia rizikových skupín; Reakcia zdravotníckeho systému - poskytovať vedecké rady o iných ako farmaceutických kontrolných opatreniach s cieľom poskytnúť členským štátom usmernenia pri stratégii reakcie Komunikácia - Spolupracovať s členskými štátmi na poskytovaní presných oznámení o chorobe a epidemiologickej situácii; - Koordinovať výmenu podkladových informácií, ktoré sa týkajú účinnosti odporúčaných opatrení po prerokovaní s Komisiou; - pravidelne informovať ostatných partnerov, zúčastnené strany a verejnosť o aktualitách v globálnej epidemiologickej situácii a charakteristikách choroby; 4.1.3 Členské štáty Monitorovanie a hodnotenie - zaistiť rýchle informovanie o laboratórnom potvrdení nákazy človeka prostredníctvom siete referenčných laboratórií - za účelom podávania správ používať definície prípadov choroby dohodnutých v EÚ; - zabezpečovať rýchle informovanie o infekciách u ľudí novým kmeňom chrípkového vírusu použitím EWRS, prípadne inými vhodnými mechanizmami; - prešetriť prípad (-y) a epidemiologické okolnosti nákazy a určiť rizikové skupiny a o výsledkoch okamžite informovať Komisiu a ECDC; Reakcia zdravotníckeho systému - preskúmať, aktualizovať a šíriť usmernenia klinickej starostlivosti, diagnostiky, liečby, kontroly nákazy a bezpečného zaobchádzania so vzorkami, Komunikácia - Spolupracovať s ostatnými členskými štátmi na poskytovaní presných oznámení; - vymieňať informácie o účinnosti odporúčaných opatrení s ostatnými členskými štátmi a Komisiou; - pravidelne podávať ďalším partnerom, zúčastneným stranám a verejnosti aktuálne informácie o globálnej epidemiologickej situácii a charakteristikách choroby; FÁZA WHO 4 (obdobie varovania kvôli pandémii) Malé ohnisko(á) s obmedzeným prenosom nákazy z človeka na človeka, avšak šírenie je značne lokalizované, čo naznačuje, že vírus nie je patrične prispôsobený na prenos na človeka. Hlavným cieľom verejného zdravotníctva je udržať nový vírus v ohraničených ohniskách alebo oddialiť rozšírenie, aby sa získal čas na implementáciu opatrení pripravenosti, vrátane vyvinutia vakcíny. V EÚ sa nevyskytujú žiadne prípady nákazy u ľudí, existuje však zvýšené riziko zavlečenia alebo výskytu izolovaných prípadov choroby v členských štátov alebo prenosu z nich. Povinnosti a opatrenia 4.1.4 Komisia Monitorovanie a hodnotenie - po porade s ECDC koordinovať stratégie vnútroštátnych orgánov s cieľom zlepšiť sledovanie v rizikových skupinách; - po porade s ECDC koordinovať monitorovanie opatrení v oblasti obmedzovania a kontroly s vnútroštátnymi orgánmi; Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - koordinovať realizáciu odporúčaných dodatočných obmedzujúcich opatrení na zamedzenie výskytu Reakcia zdravotníckeho systému - podnecovať vnútroštátne orgány, aby prehodnotili usmernenia týkajúce sa klinického riadenia a kontroly infekcií v zdravotníckej starostlivosti (vrátane zariadení dlhodobej starostlivosti); - podnecovať vnútroštátne systémy, aby sa pripravili na nasledujúcu fázu, vrátane mobilizačného plánu pre zdravotníckych pracovníkov; Komunikácia - s pomocou ECDC podporiť výmenu vzorov materiálov v oblasti všeobecného zdravotníckeho vzdelávania. 4.1.5 ECDC Monitorovanie a hodnotenie - monitorovať riziko pre EÚ so zvláštnym dôrazom na možné zavlečenie prípadov chorôb z postihnutých oblastí; - po porade s Komisiou koordinovať stratégie vnútroštátnych orgánov s cieľom zlepšiť sledovanie v rizikových skupinách; - zjednodušiť oznamovanie o prenose infekcie z človeka na človeka novým druhom vírusu chrípky vnútroštátnymi orgánmi prostredníctvom EWRS; - Poskytnúť vhodnú podporu vnútroštátnym orgánom pri vyšetrovaní prípadov a kontaktov, zlepšiť sledovanie choroby s cieľom identifikovať ďalšie prípady, a epidemiologických okolností infekcie (napr. zdroj vystavenia, nakazenie osôb a šírenie medzi bežným obyvateľstvom) a pri určovaní rizikových skupín; Zásahy verejného zdravotníctva - poskytnúť vedecké rady o iných ako farmaceutických opatreniach v oblasti verejného zdravia - Po porade s Komisiou vyžadovať od zasiahnutých členských krajín, aby informqovali o implementácii posilnených kontrolných opatrení, pomáhali pri hodnotení účinnosti takýchto opatrení a odovzdávali príslušné informácie všetkým členským štátom, aby informovali vnútroštátne a medzinárodné plánovanie; - Prehodnotiť usmernenia týkajúce sa biologickej bezpečnosti v sieti laboratórií zaoberajúcich sa chrípkou; Komunikácia - Zabezpečiť pravidelnú aktualizáciu informácií týkajúcich sa rizika pre Európsku úniu a vedecké ohodnotenie odporúčaných opatrení. 4. 1 . 6 Členské štáty Monitorovanie a hodnotenie - výmena informácií o posilnenej kontrole v rizikových skupinách a a účinnosti obmedzujúcich a kontrolných opatrení. Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - radiť sa s ostatnými členskými štátmi a Komisiou o dodatočných plánovaných obmedzovacích opatreniach. Reakcia zdravotníckeho systému - vymieňať si usmernenia klinického riadenia a kontroly infekcií v zdravotníckej starostlivosti (vrátane zariadení dlhodobej starostlivosti); - informovať a radiť sa o prípravách na ďalšiu fázu, najmä pokiaľ ide o štátnych príslušníkov iných členských štátov a plány pomoci Komunikácia - Share intended messages to the public and educational material with the other Member States, the Commission and the ECDC FÁZA WHO 5 (obdobie varovania kvôli pandémii) Väčšie zoskupenie (zoskupenia), ale prenos z človeka na človeka je stále lokalizovaný, čo svedčí o tom, že sa vírus lepšie prispôsobuje ľuďom, ale nemôže sa ešte úplne prenášať (výrazné pandemické riziko). V tejto fáze je potrebné vyvinúť maximálne úsilie na obmedzenie alebo oddialenie šírenia a podľa možnosti odvrátiť pandémiu a získať čas na uskutočnenie opatrení v oblasti reakcie na pandémiu. Lokalizované veľké zoskupenia v krajinách mimo Európy s prípadmi prenosu z človeka na človeka bez potvrdenia medzinárodného rozšírenia; existuje vysoké riziko zavlečenia izolovaných prípadov do EÚ. Povinnosti a opatrenia 4.1.7 Komisia Plánovanie a koordinácia - Koordinovať prebiehajúce hodnotenie zásahov; - Dokončiť prípravy na hroziacu pandémiu, vrátane vnútornej organizácie a nárazového zvýšenia počtu pracovníkov; - Aktivovať pohotovostný plán Komisie; Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - Čo najviac spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pri distribúcii dodávok prípravkov na regulovanie infekcie do zdravotníckych zariadení, ktoré poskytujú starostlivosť v prípade nákazy u ľudí, najmä ak sú tieto dodávky z iných ČŠ; - preskúmať opatrenia Spoločenstva alebo možné návrhy opatrení vo všetkých príslušných sektoroch politiky Spoločenstva Antivirotiká - spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pri zameraní anivírusovej profylaxie na príslušné skupiny a osoby a pomoc pri koordinácii mobilizácie zásob iných členských štátov, ak je to nutné; Vakcíny - Podporovať za pomoci ECDC spolu s vnútroštátnymi orgánmi prípravu a implementáciu cielenej vakcinačnej kampane, do ktorej sú zapojené osoby v zasiahnutej komunite, ak je dostupná vakcína proti pandémii; Reakcia zdravotníckeho systému - Koordinovať poradenstvo určené vnútroštátnym orgánom pokiaľ ide o pomoc klinickým lekárom pri potvrdzovaní, diagnostikovaní a oznamovaní prípadov; - za pomoci ECDC koordinovať poradenstvo pre vnútroštátne orgány pokiaľ ide o optimalizáciu používania zriedkavých zariadení (triedenie a prvé ošetrenie postihnutých, upravené nemocničné usmernenia týkajúce sa infekcie, ochrana zdravotníckych služieb, ktoré sa nezaberajú chrípkou, alternatívna starostlivosť, atď.); Komunikácia - podporiť uplatňovanie odporúčaných opatrení pre verejnosť napriek ich možným obmedzeniam a význam zásahov, ktoré sa môžu počas pandémie upraviť alebo realizovať; 4.1.8 ECDC Monitorovanie a hodnotenie: - monitorovať riziko pre EÚ so zvláštnym dôrazom na možné zavlečenie prípadov chorôb z postihnutých oblastí; - Podporiť v maximálnej možnej miere zintenzívnenie sledovania choroby v krajinách, ktoré ešte neboli postihnuté; - Podľa potreby prehodnotiť a upraviť definíciu prípadu a usmernenia; - Maximálne urýchliť a zlepšiť činnosť v oblasti monitorovania situácie a vyhodnocovania, ktoré začali počas 4. fázy pandémie; - Podporiť monitorovanie potrieb v oblasti zdravotníckej starostlivosti a monitorovanie zariadení v ohrozených krajinách; - Podporiť matematické modelovanie na predpovedanie vývoja prvej vlny pandémie (zasiahnuté regióny, rizikové skupiny, potreby zdravotníckych zariadení, dosah, atď.); Komunikácia - informovať partnerov, zúčastnené strany a verejnosť o globálnej situácii, vývoji epidemiologických charakteristík a odporúčaných opatreniach, ako aj o situácii a rizikách v EÚ; 4.1.9 Členské štáty Monitorovanie a hodnotenie - posúdiť riziko a okamžite informovať o zisteniach Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - Spolupracovať s ostatnými členskými štátmi a Komisiou na dodatočných obmedzujúcich opatreniach. Reakcia zdravotníckeho systému - realizovať pokyny pre klinické riadenie a kontrolu infekcií v zdravotníckej starostlivosti (vrátane zariadení dlhodobej starostlivosti); - informovať o pohotovostných opatreniach pre ďalšiu fázu, najmä pokiaľ ide o príslušníkov iných členských štátov a plány pomoci iným štátnym príslušníkom EÚ v tretích krajinách, vrátane ochrany na mieste a repatriácie. Komunikácia vymieňať správy určené pre verejnosť a vzdelávací materiál s ďalšími členskými štátmi, Komisiou a ECDC 6. FÁZA WHO (Pandemické obdobie) – Úrovne varovania 1 – 4 EÚ Pandémia: zvýšené a trvalé šírenie medzi obyvateľstvom. Niekoľko prepuknutí choroby v aspoň jednej krajine mimo EÚ s trvalým prenosom z človeka na človeka a šírenie do ďalších krajín. Hlavným cieľom verejného zdravotníctva je minimalizovať dosah pandémie. V 6. fáze WHO sa pre EÚ môžu vyskytnúť tieto scenáre, ktoré sa líšia sa v epidemiologickom type a geografickom rozšírení a dôjde k nim v chronologickom poradí: Úroveň varovania 1 v EÚ - Žiadny prípad výskytu choroby u ľudí v EÚ. Veľmi vysoké riziko zavlečenia alebo podozrenie na sporadicky zavlečené prípady choroby do Európy. Úroveň varovania 2 v EÚ - Izolácia pandemického podtypu z jediného prípadu choroby u ľudí v EÚ. Úroveň varovania 3 v EÚ - Izolované ohniská s pandemickým podtypom v jednom členskom štáte EÚ alebo trvalý prenos z človeka na človeka s potvrdenými viacnásobnými ohniskami v EÚ. Úroveň varovania 4 v EÚ - Rozšírená aktivita v jednom alebo viacerých členských štátoch. Povinnosti a opatrenia Opatrenia sú rozvrhnuté podľa fázy varovania a vykonávané sú po porade so všetkými zainteresovanými stranami po posúdení epidemiologickej situácie, ktorú odhadne ECDC a vyhodnotení účinnosti opatrení prijatých členskými štátmi. Keďže situácia sa bude vyvíjať podľa úrovní varovania, bude nutné koordinovať opatrenia, najmä medzi po sebe idúcimi vlnami pandémie a s ohľadom na dostupnosť vakcíny. 4.1.10 Komisia Plánovanie a koordinácia - Zriadenie informačného a koordinačného centra pre pandemickú chrípku; - Vzájomné pôsobenie s organizáciami a agentúrami pri koordinácii zásahov na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni a koordinovať postoje členských štátov; - Koordinovanie prebiehajúcej prípravy usmernení; - Koordinovanie hodnotenia opatrení a posúdenia ich dosahu; Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - Spolu s členskými štátmi koordinovať postoj k pohybu osôb a tovaru a spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, združeniami a dopravnými spoločnosťami pri implementácii štandardných opatrení pre cestujúcich na palube medzinárodných dopravných prostriedkov, ktoré sú v súlade s úrovňou varovania; - s členskými štátmi za pomoci ECDC koordinovať posúdenie dosahu opatrení, najmä pokiaľ ide o používanie antivirotík a účinok cieľových kampaní očkovania Reakcia zdravotníckeho systému - zjednodušiť opatrenia o vzájomnej pomoci medzi členskými krajinami podľa rozdelenia pandémie na fázy, vrátane mobilizácie imúnnych zdravotníckych pracovníkov a presunu zdravotníckych prostriedkov; 4.1.11 ECDC Monitorovanie a hodnotenie - Sledovanie šírenia choroby, rizikových skupin, miery úmrtnosti na chrípku a miery prenosu a koordinácie úpravy definícií prípadov choroby - Koordinácia klinickej, mikrobiologickej a epidemiologickej charakteristiky pandemického kmeňa v prvých nahlásených ohniskách v EÚ s cieľom určiť mieru prenosu, úmrtnosť na chrípku (úmrtnosť, ktorú možno pripísať chorobe) a postihnuté vekové skupiny - Koordinácia monitorovania možných zmien epidemiologických, klinických a virologických aspektov infekcie, vrátane rezistencie voči antivirusovým prípravkom - Koordinácia vnútroštátnych správ o odhadovanom dopade v členských štátoch a pomoc pri monitorování celosvetovej situácii (celosvetové šírenie, trendy v jednotlivých štátoch) - Podporovať prípravu predpovedí pre ďalšiu vlnu (nové zasiahnuté regióny, rizikové skupiny, zdravotnícke zdroje, atď.); - Preskúmať získané poznatky a vykonať úpravy v kontrolných usmerneniach a nástrojoch určených pre krajiny. Prevencia a obmedzovanie Zásahy verejného zdravotníctva - Koordinovať a podporovať hodnotenie zásahov a podľa potreby aktualizovať odporúčania; - Reagovať na žiadosti o nasadenie pomocných tímov pri vypuknutí chrípky; Antivirotiká - po porade s členskými štátmi a Komisiou aktualizovať všeobecné zásady o optimálnom využívaní dostupných prostriedkov - spolu s členskými štátmi, Komisiou a partnermi najmä EMEA) koordinácia monitorovania pokrytia, účinnosti, vedľajších účinkov a bezpečnosti Vakcíny - hneď ako bude k dispozícii pandemická vakcína, spolu s členskými štátmi, Komisiou a partnermi (najmä EMEA) koordinácia monitorovania pokrytia, účinnosti, vedľajších účinkov a bezpečnosti; Komunikácia - Pravidelne informovať medzinárodné organizácie, vnútroštátne orgány, ďalších partnerov a zúčastnené strany a verejnosť o situácii; - Implementovať a zachovať kapacitu na splnenie očakávaného dopytu po medzinárodných informáciách; - Zhodnotiť komunikačnú reakciu počas predchádzajúcich fáz; preskúmať získané poznatky; 4.1.12 Členské štáty Reakcia zdravotníckeho systému - po porade s ostatnými členskými štátmi a Komisiou podporiť vypracovanie usmernení a (aktualizovaných) vzorových algoritmov k triedeniu prípadov chrípky a ostatných prípadov - po porade s ostatnými členskými štátmi a Komisiou podporiť vypracovanie usmernení v oblasti sebastarostlivosti 4.2. Obdobie po pandémii: obnova a návrat do obdobia medzi dvoma pandémiami Po skončení pandemickej vlny možno očakávať, že tým či oným spôsobom bude postihnutých veľa osôb, mnohí z nich možno stratili priateľov alebo príbuzných, budú trpieť únavou a psychickými problémami, alebo možno utrpeli finančné straty kvôli prerušeniu obchodnej činnosti. Vlády alebo iné orgány majú prirodzenú úlohu pri zaisťovaní, aby sa tieto záležitosti riešili a pri podpore „obnovy spoločnosti.“ členské štáty by mali mať plán na zaistenie rýchlej revitalizácie krajiny po pandémii. Sem by mali patriť plány obnovy základných služieb a určiť subjekty a jednotlivcov, ktorí budú zodpovedať za poskytovanie sociálnej a psychickej podpory postihnutým rodinám a spoločnostiam. Rovnako by mal existovať mechanizmus na posúdenie ekonomických strát a poskytnutia finančnej podpory postihnutým skupinám. Členské štáty by mali zaistiť, aby základné služby vypracovali plány na obnovu svojich služieb alebo organizácie. Národné plány pripravenosti by mali brať do úvahy aj to, či k obnove po pandémii bude potrebná finančná podpora vlády. Ak áno, členské štáty vypracujú kritériá finančnej podpory a budú hľadať spôsoby ako zaistiť dostupné finančné prostriedky. Komisia by prostredníctvom navrhovaného Fondu solidarity mohla členským štátom pomôcť v ich úsilí o obnovu a zníženie ekonomických strát v dôsledku pandémie. 5. ZÁVERY Toto oznámenie vysvetľuje hlavné prvky a stanovuje opatrenia plánovania pripravenosti a reakcie na chrípku na úrovni Spoločenstva. Realizácia si vyžiada vypracovať ďalšie podrobnosti pre osoby, ktoré sú poverené operatívnymi úlohami v Komisii, ECDC, EMEA a orgánoch členských štátov. Bude potrebný pravidelný prieskum vzhľadom na medzinárodné diskusie a na základe skúseností získaných počas sezónnej chrípky a z cezhraničných cvičení. Pod záštitou Komisie by mala okrem toho pokračovať úzka spolupráca medzi orgánmi a odborníkmi na ľudské zdravie a zdravie zvierat na vnútroštátnej a európskej úrovni v oblasti chrípkových vírusových infekcií. Z tohto hľadiska je najdôležitejšia vzájomná výmena skúseností v oblasti plánovania mimoriadnych udalostí, keďže plány mimoriadnych udalostí v oblasti zdravia zvierat sú už dobre pripravené a v minulosti sa ukázali ako účinné. Príprava a reakcia na pandémiu chrípky predstavuje neľahkú úlohu a vyžaduje si zvýšené úsilie členských štátov a Komisie. Táto činnosť by sa mala uskutočniť ako súčasť všeobecnejšieho prístupu k mimoriadnym udalostiam spojeným s verejným zdravím, s cieľom účinne využiť vzácne zdroje a čo najširšiu odbornosť, zvládnuť postupy a funkcie a zachovať ich čo najjednoduchšie. na podporu tohto úsilia Komisia uverejnila oznámenie o všeobecne použiteľnom plánovaní pri mimoriadnych udalostiach v oblasti verejného zdravia Európske stredisku pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) môže na tento účel zabezpečiť odstupňovanú a systematickú metódu sledovania a kontroly nákazlivých chorôb a iných vážnych zdravotných hrozieb, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na ľudí v Európskej únii. ECDC môže mobilizovať a výrazne posilniť synergie medzi existujúcimi vnútroštátnymi strediskami pre kontrolu chorôb a nepochybne bude pomáhať Komisii a členským štátom účinne sa vyrovnať s chrípkou. Kľúčovou záležitosťou pri riešení pandémie chrípky budú opatrenia zahŕňajúce viacero sektorov. Na úrovni jednotlivých členských štátov a EÚ sa už podniklo mnoho opatrení na zaistenie, aby opatrenia v rôznych sektoroch politiky boli účinné a koordinované. V tejto súvislosti je potrebné urobiť oveľa viac a Komisia a členské štáty pokračujú v práci. Zvlášť dôležité bude riešiť problém pandémie pri jej zdroji. v tomto smere je dôležitá zahraničná činnosť Spoločenstva, pokiaľ ide o pomoc príslušným medzinárodným organizáciám a tretím krajinám, ktoré čelia možnej pandémii a obmedzenia jej šírenia a dopadu. ANNEX 1: New WHO Phases[20] Pandemic phases | Public health goals | Interpandemic period | 1 | No new influenza virus subtypes have been detected in humans. An influenza virus subtype that has caused human infection may be present in animals. If present in animals the risk of human infection or disease is considered to be low | Strengthen influenza pandemic preparedness at the global, regional, national and subnational levels. | 2 | No new influenza virus subtypes have been detected in humans. However, a circulating animal influenza virus subtype poses a substantial risk of human disease. | Minimize the risk of transmission to humans; detect and report such transmission rapidly if it occurs. | Pandemic alert period | 3 | Human infection(s) with a new subtype, but no human to human spread, or at most rare instances of spread to a close contact. | Ensure rapid characterization of the new virus subtype and early detection, notification and response to additional cases. | 4 | Small cluster(s) with limited human to human transmission but spread is highly localized, suggesting that the virus is not well adapted to humans. | Contain the new virus within limited foci or delay spread to gain time to implement preparedness measures, including vaccine development. | 5 | Large cluster(s) but human-to-human spread still localized, suggesting that the new virus is becoming increasingly better adapted to humans, but may not yet be fully transmissible (substantial pandemic risk). | Maximize efforts to contain or delay spread, to possibly avert a pandemic, and to gain time to implement pandemic response measures. | Pandemic period | 6 | Pandemic: increased and sustained transmission in general population | Minimize the impact of the pandemic. | Post-pandemic period² | Post-pandemic period: return to inter-pandemic period | Return to inter-pandemic period | ANNEX 2: Projects related to influenza funded under the public health programme The European Commission, DG SANCO, is presently funding projects under the Public Health Action Programme (2003-2008), which are directly or indirectly related to influenza preparedness and response, as follows: - EISS - The European Influenza Surveillance Scheme. - MODELREL - EU co-ordination and dissemination of strategic modelling capabilities concerning the deliberate release of biological agents. - EUNID - European Network of Infectious Diseases physicians. - EPIET - European Programme for Intervention Epidemiology Training. - Epi-North – A framework for communicable disease surveillance, communication and training in Northern Europe. - INSIGHT - International network of national public health Institutes sharing information, expertise and capabilities in order to grapple with major health threats. - VENICE - Vaccine European new integrated collaboration effort. - Europe-wide pandemic influenza vaccine coverage: good epidemic vaccination practice by establishing integrated national stakeholders networks. - ETIDE - European Training for Infectious Disease Emergencies. - Epi-South - Network for Communicable Disease Control in Southern Europe and Mediterranean Countries. - FLUSECURE - Combating FLU in a combined action between industry and the public sector in order to SECURE adequate and fast interventions in Europe. - VAC-SAT - Vaccine Safety - Attitudes, Training and Communication. ANNEX 3 EU supported research related to human pandemic influenza 5th Framework Programme (1998-2002) - FLUPAN - Preparing for an influenza pandemic - NOVAFLU - Novel vaccination strategies and vaccine formulations for epidemic and pandemic influenza control 6th Framework Programme (2002-2006) - VIRGIL - European vigilance network for the management of antiviral drug resistance” - SARS/FLU VACCINE - FLUVACC - Live attenuated replication-defective influenza vaccine 7th Framework Programme (2007-2013) On 21 September 2005 the European Commission proposed a Council decision concerning the Specific Programmes implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities including research on pandemic influenza. The focus will be on confronting emerging pathogens with pandemic potential including zoonoses (e.g. SARS and highly pathogenic influenza). Where appropriate, provisions will be made for rapidly initiating collaborative research aimed at expediting development of new diagnostics, drugs and vaccines for efficient prevention, treatment, and control of infectious disease emergencies. [1] SAN 104, 9882/04, 2.6.2004 [2] Ú. v. ES L 268/1-7, 3.10.1998 [3] Ú. v. ES L 21/32-35, 26.1.2000 [4] http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/wdc/2004/com2004_0201en01.pdf [5] Ú. v. EÚ L 142/1-11, 30.4.2004 [6] http://www.who.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5.pdf [7] http://europa.eu.int/KOMm/health/ph_threats/KOM/Influenza/influenza_key04_en.pdf [8] http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/com/Influenza/influenza_key03_en.pdf [9] KOM (2005) 605 konečné znenie [10] Ú. v. ES L 268/1-7, 3.10.1998 [11] Ú. v. ES L 21/32-35, 26.1.2000 [12] http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/sgvista/i/sgv2/repo/repo.cfm?institution=KOMM&doc_to_browse=KOM/2005/0115&refresh_session=YES [13] http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/com/Influenza/influenza_key03_en.pdf [14] EMEA/CPMP/4986/03 & EMEA/CPMP/4717/03, Réf.:http://www.emea.eu.int/indem/indexh1.htm [15] http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf [16] KOM (2005) 108 konečné znenie, 6.4.2005 http://europa.eu.int/KOMm/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm [17] KOM (2005) 119 konečné znenie, 6.4.2005 [18] KOM(2005) 304 konečné znenie, 5.7.2005 [19] http://europa.eu.int/KOMm/health/ph_threats/KOM/Influenza/influenza_key09_en.pdf [20] WHO global influenza preparedness plan – WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5 http://www.WHO.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5.pdf.