Správa Komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému európskych škôl za rok 2008 /* KOM/2009/0598 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.10.2009 KOM(2009)598 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU o fungovaní systému európskych škôl za rok 2008 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU o fungovaní systému európskych škôl za rok 2008 ÚVOD V roku 2008 sa Komisia v úzkej spolupráci s Kanceláriou generálneho sekretariátu a fínskym a švédskym predsedníctvom[1] intenzívne zapájala do nevyhnutných prác zameraných na dosiahnutie pokroku v procese reformy systému európskych škôl (SEŠ), ktorá sa začala v roku 2005 na podnet Komisie a Európskeho parlamentu. Cieľom tejto reformy je zabezpečiť väčšiu efektívnosť a otvorenosť systému. Hlavným zámerom bolo jednak poskytnúť lepšiu službu zamestnancom, a jednak umožniť ďalšie rozširovanie európskych učebných osnov ako hybnej sily zvyšovania európskeho povedomia mládeže a podpory hodnôt rozmanitosti a otvorenosti v školách Európskej únie. Komisia preto uvítala úspešné dokončenie tohto ambiciózneho procesu v apríli 2009. Táto reforma nielenže prináša zjednodušenie a zlepšenie správy európskych škôl, ale rámec, ktorý vymedzuje, v budúcnosti poskytne všetkým deťom, ktorých rodičia pracujú v európskych inštitúciách a agentúrach, možnosť získať na základe učebných osnov školské vzdelanie, ktoré končí európskou maturitou. Takúto možnosť dostali žiaci školy v Parme akreditovanej od roku 2007, ktorí budú robiť európsku maturitnú skúšku počínajúc skúškovým obdobím v roku 2009. Komisia vyzvala členské štáty, aby čo najviac šírili európske učebné osnovy a európsku maturitu vo svojich štátnych školách. V praxi pretrvávali v súvislosti so zavádzaním reformy v roku 2008 nedostatky súčasného systému. Komisia je naďalej hlboko znepokojená problémami spojenými s preplnením európskych škôl v Bruseli a reštriktívnou politikou prijímania, ktorá následne musela byť zachovaná. Znepokojená je aj nárastom prípadov neplnenia povinností zo strany niektorých členských štátov, ktoré im vyplývajú z Dohovoru o štatúte európskych škôl. Komisia začala prísne zakročovať voči niektorým členským štátom, ktoré si neplnia svoje povinnosti, a zintenzívnila svoje politické styky s cieľom nájsť vhodné riešenia. VÝZNAMNÉ ZMENY V ROKU 2008 Prehľad o celkovej situácii na európskych školách V roku 2008 predstavoval počet žiakov v systéme 21 649 žiakov prijatých na 14 škôl umiestnených v 7 krajinách[2]. Bru sel Dočasné priestory školy v Berkendaeli sa v roku 2008 naďalej zapĺňali v očakávaní pridelenia trvalých priestorov štvrtej škole v Laekene. Belgicko zopakovalo záväzok, že škola v Laekene by mala byť plne schopná prevádzky od septembra 2012. Kým nedôjde k odovzdaniu stavieb na tomto mieste, belgické orgány musia školám poskytnúť potrebné náhradné priestory. Preplnenie škôl si v posledných rokoch vynútilo veľké obmedzenia v politike prijímania žiakov, a to najmä tých, ktorí nie sú deťmi zamestnancov Spoločenstva. Komisia ľutuje, že túto reštriktívnu politiku treba pre chýbajúcu infraštruktúru zachovať. Najvyššia rada európskych škôl jednomyseľne odsúhlasila v januári 2008 začatie dialógu s belgickými orgánmi o piatej európskej škole v Bruseli. V júli 2008 kabinet predsedu belgickej vlády Leterma, kabinet podpredsedu Komisie Kallasa a generálny tajomník európskych škôl sa zhodli na odhadoch počtu budúcich školákov v Bruseli. Podľa týchto číselných odhadov bude v strednodobom časovom horizonte nevyhnutná piata škola. Keďže pretrvávajúce diskusie o kapacite európskych škôl sťažujú rokovania s belgickým štátom, dohodlo sa[3], že sa uskutoční audit kapacity európskych škôl v Bruseli, na základe ktorého sa budú môcť posúdiť potrebné infraštruktúry z hľadiska budúcich potrieb. Najvyššia rada na svojom zasadnutí v októbri 2008 vyslovila súhlas s vyhlásením verejnej súťaže na uskutočnenie tohto auditu a s rozdelením nákladov[4] prostredníctvom zmluvy o spolufinancovaní. Komisia uviedla, že tento audit je úplne nezávislý od potrieb dodatočných dočasných zariadení, až kým sa neotvorí škola v Laekene, a skutočnosť, že výsledky auditu nebudú k dispozícii skôr ako v roku 2010, nemôže byť dôvodom na oneskorené odovzdanie týchto zariadení. Činnosť ústredného orgánu zodpovedného za prijímanie žiakov v Bruseli Generálny tajomník európskych škôl predložil Najvyššej rade v októbri 2008 podrobný prehľad o politike prijímania v školskom roku 2008/2009 a dospel k záveru, že ústredný orgán splnil svoj mandát prostredníctvom prijatia na európske školy v Bruseli 9 048 žiakov[5]. Začiatkom školského roka 2008/2009 sa na školu v Bruseli IV zapísalo 438 žiakov[6]. Na druhej strane 200 žiakov odmietlo ponúkané prijatie, pričom perspektíva preloženia do Laekenu je stále jedným z dôvodov odmietnutia. V rámci politiky prijímania v školskom roku 2009/2010[7] bol stanovený prioritný cieľ rovnomerného rozloženia žiakov medzi štyri európske školy. Okrem toho Najvyššia rada schválila na žiadosť Komisie prítomnosť jedného zástupcu budúcich rodičov ako pozorovateľa na zasadnutí ústredného orgánu zodpovedného za prijímanie žiakov, na ktorom sa vymedzí politika prijímania na európske školy v Bruseli počínajúc školským rokom 2009/2010. Komisia zdôraznila svoje želanie rozvíjať proces elektronického prijímania. Žiadosti o zápis na školský rok 2009/2010 už mohli rodičia podávať prostredníctvom elektronického formulára. Bezpečnosť Preplnenie troch zo štyroch európskych škôl v Bruseli znepokojuje Komisiu preto, že by to mohlo ovplyvniť bezpečnosť žiakov a zamestnancov škôl najmä v prípade evakuácie. Komisia na zasadnutiach Správnej rady európskych škôl v Bruseli vo februári 2008 zopakovala svoju požiadavku uskutočniť evakuačné cvičenie za účasti hasičov s cieľom posúdiť bezpečnostné aspekty škôl a odhadnúť, akému počtu žiakov možno zaistiť bezpečné podmienky. Tieto evakuačné cvičenia sa konali na európskych školách v Bruseli v priebehu roka 2008. Požiarna služba a služba rýchlej lekárskej pomoci v regióne hlavného mesta Brusel vydala niektoré odporúčania, pričom však nespresnila maximálny počet žiakov, pre ktorých je zaručená bezpečnosť. Zdôraznil, že parkovanie autobusov a áut na vnútornom nádvorí európskej školy v Bruseli II-Woluwe sťažovalo prístup požiarnym útvarom, ktorým okrem toho stáli v ceste evakuované osoby. Na základe toho Komisia mohla znova začať rokovania o parkovisku pre autobusy európskej školy v Bruseli II-Woluwe, ktoré v januári 2009 viedli k podpísaniu stavebného povolenia predsedom vlády Regiónu hlavného mesta Bruselu, na základe ktorého sa mohla dokončiť dokumentácia začatá v roku 2002. Okrem toho audit o kapacite európskych škôl zahrnie podmienky bezpečnosti. V roku 2008 Komisia prispela v rámci plánu pod názvom „Security business continuity plan“ k vypracovaniu usmernení týkajúcich sa komunikačných kanálov medzi inštitúciami a európskymi školami v prípade krízy. Luxemburg V Luxemburgu sa obidve školy naďalej nachádzajú na Kirchbergu. Európska škola Luxemburg I, žiaľ, nemohla využívať novú športovú halu, ktorej odovzdanie sa plánovalo na september 2008, čo skomplikovalo organizovanie výučby. Hala mala byť k dispozícii do začiatku školského roka 2009/2010. Poskytnutie plánovaných trvalých priestorov v Luxemburgu II[8], na ktorých sa oficiálne začali práce koncom marca 2009, ohlásili luxemburské orgány na rok 2011. Akékoľvek meškanie s odovzdaním priestorov by mohlo zhoršiť súčasné problémy s preplnením. Politika prijímania oboch európskych škôl, pokiaľ ide o deti, ktoré nie sú deťmi zamestnancov Spoločenstva, musí byť preto v nadchádzajúcich rokoch ešte reštriktívnejšia. Združenia rodičov naďalej uprednostňujú rozdelenie žiakov medzi európske školy Luxemburg I a II podľa vekových skupín, a nie podľa jazykových sekcií. Rozhodnutie Najvyššej rady prijaté v októbri 2003 však stále platí a práce sa začali. Okrem toho sa luxemburské orgány na zasadnutí Najvyššej rady v apríli 2009 zreteľne vyjadrili, že sú proti akejkoľvek zmene plánovanej štruktúry. Iné európske školy Alicante Európska škola v Alicante bola zriadená s cieľom prijímať deti zamestnancov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ÚHVT)[9]. Počet žiakov zamestnancov Spoločenstva sa zvýšil o 2 % oproti roku 2007 a dosahuje takmer 42 % celkového počtu žiakov. Toto zvýšenie počtu žiakov sa zaznamenalo najmä na úrovni materskej školy a základnej školy. Bergen Počet žiakov európskej školy v Bergene bol v roku 2008 naďalej stabilný v porovnaní s dvoma predchádzajúcimi rokmi. Pokiaľ ide o infraštruktúry, Komisia na zasadnutiach správnej rady vyjadrila poľutovanie nad tým, že hostiteľský štát doteraz neuskutočnil renováciu a nezaistil bezpečnosť odborných učební, ktorá bola potrebná už niekoľko rokov. Culham Počet žiakov školy, ktorá v roku 2008 oslávila 30 rokov svojej existencie, zostal stabilný. Na základe rozhodnutia Najvyššej rady z apríla 2007 postupne počas sedemročného obdobia uzatvárať európsku školu v Culhame ako európsku školu typu I, počínajúc rokom 2010, správna rada európskej školy navrhla v júni 2008 scenár postupného uzavretia školy, ktorý zohľadňuje tak kvalitu výučby, ako aj záujmy zamestnancov zamestnaných v európskych školách. Najvyššia rada na svojom zasadnutí v októbri 2008 poverila generálneho tajomníka európskych škôl, aby vykonal analýzu dôsledkov scenára navrhovaného správnou radou tak z pohľadu zamestnancov, ako aj z finančného hľadiska. Táto analýza bola v januári 2009 predložená Najvyššej rade, ktorá ju schválila. Britské orgány zatiaľ pracujú na projekte integrácie školy v Culhame do svojho národného programu „akadémií“, čo sú školy dotované štátom. Frankfurt V júli 2008 Taliansko informovalo generálneho tajomníka európskych škôl, že pravdepodobne prestane vyplácať osobitný príspevok vyplácaný na základe trojstrannej dohody, ktorú v roku 2002 uzavrelo s Európskou centrálnou bankou (ECB) a európskymi školami, aby umožnilo vytvoriť taliansku sekciu. Taliansko potom zmenilo svoj postoj a začiatkom roku 2009 požiadalo o „legalizáciu“ talianskej sekcie, aj keď deti zamestnancov ECB predstavujú menej ako 27 % žiakov. Komisia požiadala, aby sa pred akoukoľvek diskusiou o trojstrannej dohode uskutočnila dôkladná analýza. K arlsruhe Počet žiakov európskej školy zaznamenal v roku 2008 mierny nárast, hlavne vďaka prítomnosti nadnárodných spoločností v regióne. Počet žiakov v kategórii II[10] predstavuje 29 % celkového počtu žiakov, zatiaľ čo deti zamestnancov európskych inštitúcií stále predstavujú len približne 16 % celkového počtu žiakov. Európska škola okrem toho dostáva nepretržitú a vítanú finančnú podporu od orgánov mesta Karlsruhe a spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko. V marci 2009 bola slávnostne otvorená nová jedáleň. Mol V januári 2008 Najvyššia rada schválila zriadenie anglickej jazykovej sekcie na európskej škole v Mole počínajúc septembrom 2008. Túto sekciu v súčasnosti navštevuje 214 žiakov[11]. Úspech tejto novej jazykovej sekcie spôsobil pokles počtu žiakov v sekciách s iným dorozumievacím jazykom[12]. Ak bude tento vývoj pokračovať, opäť sa tým spochybní životaschopnosť francúzskej a nemeckej sekcie. Vytvorenie ďalšej jazykovej sekcie nemalo žiadny vplyv na počet detí zamestnancov európskych inštitúcií zapísaných na európsku školu v Mole, ktorý zostal rovnaký[13]. Mníchov Počet žiakov v európskej škole v Mníchove sa naďalej zvyšuje a infraštruktúra sa stáva vážnym problémom, pretože vytvorením dočasných dodatočných priestorov sa na prechodné obdobie zmenšili použiteľné spoločné priestory a zrušili sa niektoré priechody. Nové trvalé priestory na súčasnom mieste budú odovzdané so 6-mesačným omeškaním[14], ale nemecké orgány pohotovo splnili očakávania európskej školy tým, že poskytli ďalšie vhodné miesto v Perlachu, v blízkosti miesta súčasného umiestnenia európskej školy, aby tam umiestnili priestory vyhovujúce zvýšeným potrebám v oblasti školskej dochádzky žiakov. Varese Hlavným problémom školy vo Varese je naďalej nedostatočná infraštruktúra. Aj napriek opakovaným žiadostiam o poskytnutie dodatočného rozpočtu zo strany generálneho tajomníka európskych škôl a podpredsedu Komisie Kallasa predkladaným od roku 2006 a petícii, ktorú podpísalo viac ako 1 200 rodičov, talianske orgány týmto žiadostiam nevyhoveli. Tieto orgány naopak znížili výšku svojho obvyklého príspevku na údržbu budov. Finančná situácia jedálne, ktorú v súčasnosti spravuje združenie rodičov, je dobrá. Povinnosti hostiteľských krajín Poskytnutie potrebnej infraštruktúry Belgicko Belgické orgány v roku 2008 niekoľkokrát potvrdili, že k odovzdaniu trvalých priestorov štvrtej európskej školy v Bruseli by malo dôjsť v roku 2012. Zároveň informovali generálneho tajomníka európskych škôl o tom, že Rada ministrov Belgického kráľovstva schválila v júli 2008 potrebný rozpočet na uskutočnenie prác a vykonanie prípravných prác vrátane odstránenia azbestu v roku 2009. Začiatkom školského roka 2010/2011 však musia byť nevyhnutne k dispozícii dočasné priestory, inak by niektorým žiadostiam o zápis detí zamestnancov Spoločenstva nebolo možné vyhovieť. Taliansko Priestory európskej školy vo Varese sú nedostatočné a nevyhovujúce. Napriek početným formálnym stykom, ktoré nadviazali generálny tajomník európskych škôl a podpredseda Komisie Kallas v roku 2008, a sľubom rôznych talianskych zodpovedných činiteľov, talianska vláda neuvoľnila potrebné rozpočtové prostriedky. Nemecko (Frankfurt) Počet žiakov v európskej škole vo Frankfurte sa naďalej zvyšoval, takže stále existujú vážne problémy s nedostatkom priestorov. V súčasnosti nie je možné nájsť pre európsku školu priestory, ktoré by sa nachádzali v tesnej blízkosti budúcich priestorov Európskej centrálnej banky (ECB), ale prebiehajú rokovania, aby sa súčasné budovy mohli priestorovo upraviť tak, aby vyhovovali potrebám školskej dochádzky žiakov. Náročné rokovania s mestom v roku 2008 sa začiatkom roka 2009 pohli dopredu. Táto otázka zostáva v roku 2009 hlavnou prioritou. Vysielanie učiteľov Problém, že z niektorých členských štátov neboli vysielaní učitelia, sa v roku 2008 ešte prehĺbil. V školskom roku 2008/2009[15] nebolo vyslaných 59 učiteľov, čo spôsobilo dodatočné náklady, ktoré sa museli uhradiť z rozpočtu Spoločenstva. V snahe obsadiť voľné miesta, ktoré vznikli v dôsledku vyslania nedostatočného počtu učiteľov, sa totiž prijímajú učitelia na mieste, čo má z finančného hľadiska za následok prevedenie nákladov na dotknutých zamestnancov z rozpočtu jednotlivých členských štátov na časť rozpočtu Únie, ktorú tvoria príspevky všetkých členských štátov vrátane tých, ktoré si už plnia svoje povinnosti. Konanie vo veci porušenia právnych predpisov Od októbra 2006 belgické orgány odmietajú uznať záväzok Belgicka znášať náklady na nábytok a vybavenie európskych škôl umiestnených na jeho území, a najmä uhradiť neuhradené faktúry za nábytok a didaktické pomôcky niektorých európskych škôl v Bruseli. Keďže tento postoj je v rozpore so základnými pravidlami Zmluvy o ES, Komisia začala konanie vo veci porušenia právnych predpisov, ktoré vyústilo do podania návrhu na Súdny dvor v marci 2009. To dokazuje, že Komisia rázne zakročuje proti členským štátom, ktoré si neplnia svoje povinnosti. ROZPOčET A FINANčNÉ PROSTRIEDKY V ROKU 2008 Rozpočet, ktorý pôvodne pridelil európskym školám v roku 2008 rozpočtový orgán EÚ, predstavoval 144 miliónov EUR z celkového rozpočtového prídelu 257,9 miliónov EUR. Na základe zistených príjmov bolo najnovšie rozdelenie rôznych príspevkov do celkového rozpočtu (bez prebytku) takéto: - 56,4 % z rozpočtu EÚ, - 22,1 % od členských štátov, - 6,3 % od EPÚ[16], - 5,7 % boli príspevky od spoločností na základe zmlúv o financovaní, ktoré uzatvorili zmluvu s európskymi školami týkajúcu sa žiakov v kategórii II, - 7,3 % školské poplatky (zápisné) za žiakov v kategórii III (ktorí nie sú deťmi zamestnancov európskych inštitúcií), - 2,2 % z iných zdrojov. Priemerné ročné náklady na žiaka za všetky európske školy predstavujú v roku 2008 približne 11 700 EUR. Časť rozpočtu vyčlenená pre deti s osobitnými vzdelávacími potrebami[17] vzrástla počas uplynulých dvoch rokov o 24 %. SPRÁVA A REFORMA Najvyššia rada sa na svojom zasadnutí v apríli 2008 v Helsinkách rozhodla zlúčiť jednotlivé pracovné skupiny vytvorené v roku 2007 s cieľom dospieť ku globálnej reformnej stratégii, t. j.: 1) zracionalizovať globálnu správu súčasného systému s cieľom zabezpečiť, aby sa rozhodnutia prijímali na vhodnej úrovni; 2) zabezpečiť správne rozdelenie nákladov na fungovanie systému medzi všetky členské štáty; 3) otvoriť systém s cieľom ponúknuť európske učebné osnovy a európsku maturitu na vnútroštátnych školách v krajinách, kde existujú agentúry/inštitúcie EÚ (tzv. školy typu II), alebo inde z iniciatívy ktoréhokoľvek členského štátu (tzv. školy typu III). Po štyroch rokoch neľahkých rokovaní Najvyššia rada na svojom zasadnutí v apríli 2009 schválila globálnu dohodu o nasledujúcich veciach bez toho, aby bolo nutné zmeniť súčasný dohovor: Autonómia európskych škôl a miestna správa V rámci reformy sa dospelo k politickej dohode o zvýšenej autonómii európskych škôl. Ďalšie rozhodnutia sa prijmú na úrovni zasadnutí správnej rady európskych škôl a rodičia, ktorí majú hlasovacie právo, budú mať zvýšenú rozhodovaciu úlohu. Táto autonómia však bude kontrolovaná. Začlení sa do všeobecného rámca stanoveného Najvyššou radou, ktorý európske školy zohľadnia v ročnom pláne zahŕňajúcom ciele v oblasti výučby a riadenia, ale aj povinnosti zodpovedať sa („accountability“). Správa systému Ako žiada Komisia, reforma predpokladá opätovné dosiahnutie rovnováhy a zjednodušenie procesu rozhodovania s objasnením zodpovednosti jednotlivých orgánov[18]. Tieto skutočnosti umožnia Najvyššej rade zamerať sa výlučne na politické rozhodnutia, pričom ostatné rozhodnutia sa budú prijímať na vhodných nižších úrovniach. Posilnila sa koordinačná úloha generálneho tajomníka európskych škôl, ktorému budú priamo pomáhať predsedníctva a Komisia[19]. Povinnosti predkladať správy – tzv. reporting Vymedzenie zodpovednosti a povinností predkladať správy (reporting) každého orgánu umožní zabezpečiť súdržnosť celého systému. Rozdelenie nákladov medzi členské štáty Rozdelenie nákladov medzi členské štáty v spojitosti s vysielaním učiteľov bolo citlivou politickou otázkou súvisiacou s reformným procesom. Rokovania na stretnutiach pracovnej skupiny pre reformu v roku 2008 boli náročné a členské štáty neprejavovali nadšenie. Na zasadnutí Najvyššej rady v apríli 2009 sa dohodol spravodlivý orientačný parameter, t. j. úmernosť medzi percentuálnym podielom pridelených zamestnancov z členského štátu a percentuálnym podielom žiakov v systéme európskych škôl, ktorí sú štátnymi príslušníkmi toho istého členského štátu. V prípade, že nebude vyslaný dostatočný počet učiteľov, bude možné požadovať priamu finančnú kompenzáciu, pričom všetky členské štáty sú formálne proti tejto možnosti. S cieľom uľahčiť účasť všetkých členských štátov na vysielaní učiteľov však Najvyššia rada schválila štrukturálny prístup, na základe ktorého môžu vyučovať v jednom z dorozumievacích jazykov systému[20] učitelia, pre ktorých nie sú materinskou rečou, pod podmienkou prísnej previerky ich jazykových znalostí pred prijatím do zamestnania. V prípade vyslania nedostatočného počtu učiteľov bude príspevok Spoločenstva pokrývať náklady na prijímanie mimoriadnych učiteľov. Táto snaha Spoločenstva bude zreteľne určená a každoročne monitorovaná. Komisia dúfa, že objasnením tohto presunu finančnej záťaže podnieti členské štáty k tomu, aby si plnili svoje povinnosti. Otvorenie systému a reforma maturity Akreditovanie a financovanie akreditovaných škôl Najvyššia rada schválila zásadu otvorenia systému európskych škôl s možnosťou zriaďovať školy akreditované Najvyššou radou. Tieto školy typu II a typu III sú akreditovanými štátnymi školami, ktoré poskytujú európske vzdelanie a európsku maturitu v súlade s prísnymi pedagogickými kritériami. Líšia sa od 14 súčasných európskych škôl typu I. Školy typu II sú školy nachádzajúce sa v blízkosti inštitúcií EÚ alebo agentúr, ktoré na rozdiel od škôl typu III umožňujú prijímať deti zamestnancov. Najvyššia rada zároveň schválila vloženie nového článku do dohovoru o akreditácii, ktorý sa týka príspevku na financovanie škôl typu II zo strany Európskej únie v pomere k počtu detí zamestnancov európskych inštitúcií a agentúr v škole. Tento príspevok sa bude zakladať na jednoduchých, spravodlivých a vopred známych kritériách a bude prihliadať na rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa vnútroštátnych referenčných nákladov. Vďaka úsiliu určitých členských štátov predvídať tento proces otvárania sa už akreditovalo alebo sa práve akredituje šesť škôl[21]. Európska maturita Jednou z nevyhnutných podmienok otvorenia systému je reforma európskej maturity, aby sa zabezpečila jej kvalita a uznanie v EÚ a zvýšila sa jej hodnota, ktorá je už v širokej miere uznaná pre prístup k vysokoškolskému vzdelaniu. Najvyššia rada na svojom zasadnutí v Helsinkách v apríli 2008 schválila pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa škôl vrátane škôl akreditovaných Najvyššou radou v rámci dohody o európskej maturite z roku 1984. Na školu v Parme sa vzťahuje dočasná dohoda, ktorá sa začne uplatňovať počínajúc maturitou v júni 2009. Externé hodnotenie európskej maturity uskutočnila univerzita v Cambridge na žiadosť Najvyššej rady a záverečná správa bola predložená v apríli 2009. Najvyššia rada vytvorila pracovnú skupinu pre prípravu reformy maturity, ktorá začala pracovať v roku 2009. KOMUNIKÁCIA, DIALÓG A INFORMOVANOSť V roku 2008 Komisia ďalej kládla dôraz na aspekty informovanosti a komunikácie zahŕňajúce rôzne strany zainteresované na európskych školách. Zamestnanci Komisie sa pravidelne stretávali so združeniami rodičov žiakov a miestnym výborom zamestnancov v Bruseli s cieľom zabezpečiť jasný a priamy dialóg. Informovanosť zamestnancov sa zabezpečuje najmä prostredníctvom intranetu. Niektoré články boli publikované v internom týždenníku „Commission en Direct“ najmä s cieľom informovať zamestnancov o stave reformy systému európskych škôl. Podpredseda Komisie Kallas viackrát zasahoval u príslušných vnútroštátnych orgánov, aby urýchlil riešenie problémov súvisiacich s európskymi školami. Pravidelne sa stretával so zamestnancami Komisie, aby sa vyjadril k ich obavám týkajúcim sa európskych škôl. Predseda Komisie José Manuel Barroso rokoval na tému európskych škôl s rôznymi hlavami štátov a so zástupcami zamestnancov, najmä o problémoch spojených s preplnením európskych škôl v Bruseli. V roku 2008 Európsky parlament prejavil zvýšený záujem o európske školy: podpredseda Komisie Kallas mal možnosť odpovedať na otázky týkajúce sa reformy, európskej maturity, financovania európskych škôl, hodín náboženstva, integrácie systému európskych škôl do prác siete Eurydice, ako aj integrácie detí s osobitnými vzdelávacími potrebami[22]. ČINNOSTI PRE žIAKOV S OSOBITNÝMI VZDELÁVACÍMI POTREBAMI Európske školy pokračovali vo svojom úsilí o lepšiu integráciu detí s osobitnými vzdelávacími potrebami3, aby týmto deťom umožnili začleniť sa do európskych škôl v prípade potreby prostredníctvom vhodných učebných osnov. Komisia plne podporuje integráciu detí s osobitnými vzdelávacími potrebami tým, že poskytuje potrebné zdroje vrátane tých finančných. Od roku 2004 do roku 2008 rozpočet a počet maturantov s osobitnými vzdelávacími potrebami stúpol o viac ako 50 %[23]. V septembri 2008 sa 49 žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami prihlásilo na európsku maturitnú skúšku v júni 2009. Vnútorná pracovná skupina Európskeho parlamentu pre zdravotne postihnuté osoby odhlasovala rozpočtovú rezervu vo výške 200 000,00 EUR pre európske školy na podporu vzdelávania žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami. To umožnilo Najvyššej rade začať externé hodnotenie platných učebných osnov pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami s cieľom určiť možnosti zlepšenia. ČINNOSť PREDSEDNÍCTIEV EURÓPSKYCH šKÔL V ROKU 2008: FÍNSKO A ŠVÉDSKO Fínske predsedníctvo v školskom roku 2007/2008 sa časovo zhodovalo s významnou fázou procesu reformy európskych škôl, ktorý spočíval v stanovení nevyhnutných opatrení na uskutočnenie reformy. V auguste 2008 nasledovalo po fínskom predsedníctve európskych škôl švédske predsedníctvo. Švédske predsedníctvo bolo v školskom roku 2008/2009 poznamenané vyvrcholením procesu reformy systému, ktorý prebieha od roku 2005. BUDÚCNOSť SYSTÉMU Vo všeobecnej rovine bol reformný proces dlhý a zložitý, pretože pre systém je vždy zložité, aby sa sám reformoval. Aj napriek ťažkostiam odhodlanie Komisie, následných predsedníctiev a generálneho tajomníka umožnilo prekonať tieto ťažkosti a zachovať základné ciele tejto reformy. Reforma systému bola predmetom globálnej dohody na zasadnutí Najvyššej rady v apríli 2009 tak, ako to chceli Európsky parlament a Komisia. Táto dohoda bola predložená ministrom školstva na zasadnutí Rady 12. mája 2009. Povinnosťou Slovinska, ktoré bude predsedať európskym školám v školskom roku 2009/2010, je uskutočňovať reformu: tento proces by sa mal skončiť v septembri v roku 2009, pokiaľ ide o aspekty, ktoré nevyžadujú zmeny právnych predpisov, a v septembri 2010, pokiaľ ide o aspekty, ktoré takéto zmeny vyžadujú. [1] Predsedníctvo Systému európskych škôl sa riadi rovnakým poriadkom ako predsedníctvo Európskej rady. [2] Čo predstavuje zvýšenie o 2,98 % oproti roku 2007. [3] Počas stretnutia medzi kabinetom predsedu vlády Leterma a kabinetom predsedu Komisie Kallasa v máji 2008. [4] Medzi Komisiu, Kanceláriu generálneho tajomníka európskych škôl a Správu budov. [5] Čo predstavuje 42 % žiakov v systéme európskych škôl. [6] Čo predstavuje takmer polovicu maximálnej kapacity dočasných priestorov v Berkendaele. [7] Rozhodnutie Najvyššej rady prijaté v októbri 2008. [8] V obciach Bertrange/Mamer. [9] V roku 2008 navštevovalo túto európsku školu takmer 80 % detí zamestnancov ÚHVT v školskom veku. [10] Deti zamestnancov spoločností, ktoré uzatvorili zmluvu. [11] T. j. 29,8 % celkového počtu žiakov v európskych školách. [12] Menej ako 23 % v nemeckej sekcii a menej 47 % vo francúzskej sekcii. [13] 148, t. j. 20,3 % zo 718 žiakov sú deti zamestnancov. [14] Odovzdanie v januári 2010. [15] V školskom roku 2007/2008 ich bolo 39. [16] Intervencia Európskeho patentového úradu (EPÚ) sa týka európskej školy v Mníchove. [17] Žiaci s osobitnými vzdelávacími potrebami sú deti, ktoré majú problémy s učením spojené s fyzickým alebo mentálnym postihnutím alebo s poruchou správania. [18] Rozhodovacie právomoci rozpočtového výboru sa rozšíria v oblasti rozpočtových a finančných otázok; zmiešaný pedagogický výbor, ktorý je odteraz jediný, bude mať právomoc rozhodovať o väčšine pedagogických aspektov. Hlasovacie právo budú mať rodičia, výbor zamestnancov a Komisia. [19] V rámci trojky. [20] Angličtina, francúzština a nemčina. [21] Škola v Dunshaughline (IR) je v blízkosti Potravinového a veterinárneho úradu v Grange, škola v Héraklione (GR) sa nachádza v blízkosti Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií, škola v Parme (IT) je v blízkosti Európskej agentúry pre bezpečnosť potravín, škola v Helsinkách (FI) sa nachádza blízko Európskej agentúry pre chemické látky, škola v Štrasburgu (FR) sa nachádza v blízkosti Európskeho parlamentu, škola v Manosque (FR) je v blízkosti Výskumného centra ITER v Cadarache. Nezávisle od prítomnosti európskej inštitúcie/agentúry sa v Haagu (NL) pripravuje projekt akreditovanej školy typu III (NL). [22] Žiaci s osobitnými vzdelávacími potrebami sú deti, ktoré majú problémy s učením spojené s fyzickým alebo mentálnym postihnutím, alebo s poruchou správania. [23] Počet prijatých žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami sa zvýšil z 274 v školskom roku 2004/2005 na 411 v školskom roku 2007/2008.