Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0140 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.2.2007 SEK(2007) 140 konečné znenie Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2006 – 2009 (predložené Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Malty bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Malty predloženú 7. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu); 3. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 4. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Po období silného hospodárskeho rastu v druhej polovici 90. rokov sa dynamika hospodárstva Malty v období rokov 2001 až 2005 výrazne znížila[2]. Hoci nepriaznivé cyklické vývoje prispeli k tomuto výsledku, domáce štrukturálne nedostatky – zvýšené sektorovou koncentráciou v prospech výroby – postupne viedli k strate vonkajšej konkurencieschopnosti Malty. To viedlo k poklesu vývozu a zhoršujúcemu sa deficitu platobnej bilancie, ktorý sa v roku 2005 ustálil na úrovni približne 11 % HDP. Hoci odhady rastu celkovej produktivity faktorov môžu dosiahnuť „kvalitatívny“ aspekt vstupov rôznych faktorov, nízka celková produktivita faktorov v posledných rokoch sa javí ďalším z dôvodov, ktoré spôsobujú slabý hospodársky rast Malty. Malta zaznamenala v posledných rokoch deficit verejných financií. Napriek tomu, že od roku 1998 viaceré pokusy viedli k zníženiu pomeru deficitu k HDP, úprava nebola vždy trvalá. Vo väčšine rokov sa úprava dosiahla prostredníctvom vyššieho príjmu, v poslednom období sa však úprava dosahuje prostredníctvom kontroly výdavkov, ktorá by mala prispieť k trvalejšej konsolidácii. Napriek úspechu pri obmedzovaní celkových výdavkov v posledných rokoch niektoré výdavkové položky – ako sú položky súvisiace so zdravotníctvom a sociálnym zabezpečením – v období 1998 – 2004 rástli. Postup riešenia nadmerného deficitu na Malte Rada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Malta mala nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Malte odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť do roku 2006. Malte sa predovšetkým odporúčalo, aby implementovala rázne opatrenia, najmä štrukturálneho charakteru, zamerané na racionalizáciu a zníženie výdavkov. Rada Malte takisto odporúčala, aby v roku 2005 zastavila rast pomeru dlhu a v ďalších rokoch ho znížila. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala názor, že „program vo všeobecnosti zodpovedá odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2006“. Rada Maltu vyzvala, aby „v roku 2006 v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom dôsledne realizovala rozpočtové opatrenia a zároveň zabezpečila odstránenie nadmerného deficitu a aby zabezpečila udržanie rozpočtovej konsolidácie zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa po odstránení nadmerného deficitu“, „zabezpečila pokles pomeru dlhu uspokojivým tempom k úrovni referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v zmluve, počnúc rokom 2006“ a „zvýšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií ďalším zlepšením návrhov a realizácie dôchodkovej reformy.“ Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Malty vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 15. októbra 2006. V maltskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržateľnosť verejných financií, konkurencieschopnosť, životné prostredie, zamestnanosť, vzdelávanie a odborná príprava. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [3] ) sa ukázalo, že Malta dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Implementácia výrazne napreduje v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ktorú orgány považujú za rozhodujúci prvok na dosiahnutie vyššieho rastu a zamestnanosti a na prijatie eura. Implementačné úsilie v mikroekonomickej oblasti a v oblasti zamestnanosti je miernejšie. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Malte odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: posilnenia hospodárskej súťaže a zníženia i presmerovania štátnej pomoci; prilákania väčšieho počtu ľudí na trh práce, zamedzenia práce načierno a zavedenia zmien do systému daní a dávok. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 5. Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Malty, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. 6. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP sa počas programového obdobia ustáli na hodnote približne 3 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu na rok 2007 a z výrazne priaznivých predpokladov na nasledujúce obdobie, vyplývajúcich najmä z optimistického strednodobého vývoja zahraničného obchodu. Menej priaznivý čistý vývoz v strednodobom horizonte ako predpokladaný v programe by mohli zvýšiť nerovnováhu pri zahraničnej platobnej bilancii zaznamenanú v posledných rokoch. 7. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,9 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,7 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Výsledok odhadovaný na rok 2006 v novej aktualizácii (2,6 % HDP) je nižší ako plánovaný v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 a vzhľadom na posledné informácie o raste HDP a údaje o verejných financiách v hotovosti sa zdá pravdepodobný. 8. Rozpočtová stratégia navrhnutá v aktualizácii sa zameriava na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2006 a v ďalších rokoch na uskutočnenie fiškálnej konsolidácie. V aktualizácii sa predpokladá postupné zníženie deficitu verejných financií, ktoré do roku 2009 povedie k všeobecne vyváženému rozpočtu. Pri plánovanom poklese úrokovej záťaže sa očakáva, že primárny prebytok do roku 2009 dosiahne 3,25 % HDP. Úprava sa má dosiahnuť prostredníctvom zníženia podielu primárnych výdavkov o takmer 5,75 percentuálneho bodu HDP, čo môže viac ako vyrovnať pokles podielu príjmov o takmer 3,75 percentuálneho bodu HDP. Napriek úspešnému obmedzeniu celkových výdavkov mali výdavky na zdravotníctvo v posledných rokoch stúpajúcu tendenciu. Jednorazové opatrenia, ktoré znižujú deficit, sa budú v porovnaní s poslednými rokmi využívať menej. Program vo všeobecnosti potvrdzuje nominálnu úpravu rozpočtu plánovanú v predchádzajúcej aktualizácii na základe priaznivejšieho makroekonomického scenára. 9. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z približne 3 % HDP v roku 2006 na 0,5 % HDP na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia zo štrukturálneho hľadiska, nový program sa však nezameriava na dosiahnutie strednodobého cieľa v programovom období. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 10. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť pre rok 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky by však v ďalších rokoch mohli byť horšie ako plánované v programe. To je spôsobené priaznivým rastom HDP predpokladaným na rok 2007 a výrazne priaznivým makroekonomickým scenárom na roky 2008 – 2009, z ktorého prognózy v aktualizácii vychádzajú (hoci sa zdá, že daňové prognózy na tieto roky sú opatrné). Okrem toho, po roku 2007 sa neuvádzajú údaje o stratégii úpravy, čo zvyšuje riziká spojené s plánovanou fiškálnou konsolidáciou. 11. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006, ako odporúčala Rada. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2008. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. 12. Odhaduje sa, že v roku 2006 hrubý verejný dlh dosiahol 68,25 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu zníži o 8,75 percentuálneho bodu HDP. Vzhľadom na uvedené riziká pre rozpočtové ciele je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu bude v porovnaní s prognózou programu menej priaznivý. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že pomer dlhu sa počas programového obdobia dostatočne zníži smerom k referenčnej hodnote. 13. Malta nedávno zaviedla dôchodkovú reformu zameranú na zvýšenie dôchodkového veku a zároveň na zvýšenie úrovne dôchodkov. V dôsledku toho odhady v programe naznačujú, že výdavky na dôchodky budú vyššie, čo povedie k vyššiemu nárastu výdavkov súvisiacich s vekom, takmer na úroveň priemeru EÚ. Hoci v porovnaní s predchádzajúcimi trendmi stúpajú pomalším tempom, prognózy v prípade výdavkov na zdravotníctvo predpokladajú pri pokračujúcom súčasnom trende dlhodobý nárast okolo 1,75 percentuálneho bodu HDP. Súčasná rozpočtová pozícia by nezabezpečila trvalé zníženie dlhu pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve. Zlepšenie rozpočtovej pozície, ako sa plánuje v programe, by preto prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Maltu platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko. 14. Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predpokladá najmä implementácia dôchodkovej reformy, pričom v konvergenčnom programe sa poskytujú podrobné údaje o daňovej reforme ohlásenej v národnom programe reforiem. 15. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[7]. Celkový záver je taký, že program je v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006 a v súvislosti s predpokladmi silného rastu sa v ňom predpokladá primeraný pokrok k dosiahnutiu strednodobého cieľa v ďalších rokoch. Zdá sa, že pomer dlhu, ako sa predpokladá v programe, klesá uspokojivým tempom smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP. Existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2007. Udržanie rozpočtovej pozície, ktorá je odolná voči možným zmenám plánovaného modelu silného rastu, je dôležité najmä vzhľadom na nedávny vznik nerovnováh zahraničnej platobnej bilancie. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Malta vyzýva, aby: (i) primeraným spôsobom napredovala k dosiahnutiu strednodobého cieľa a zabezpečila primerané zníženie pomeru dlhu k HDP, pričom objasní rozpočtovú stratégiu, najmä na strane výdavkov v dlhodobom horizonte; (ii) vzhľadom na úroveň dlhu a plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa a ďalšieho pokroku v navrhovaní a implementácii reformy zdravotníctva. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | neuv. | KP jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | neuv. | Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | KOM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | neuv. | KP jan. 20066 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 | KOM nov. 20065 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | neuv. | KP jan. 20061 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 | KOM nov. 2006 | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | neuv. | KP jan. 2006 | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | KOM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | neuv. | KP jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 | KOM nov. 2006 | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | neuv. | KP jan. 20061 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 | KOM nov. 20064 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | neuv. | KP jan. 2006 | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | KOM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | neuv. | KP jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (1,6 % HDP v roku 2005, 1,1 % HDP v roku 2006, 0,2 % HDP v roku 2007, 0,2 % HDP v roku 2008 a 0,2 % HDP v roku 2009; všetky s účinkom zníženia deficitu). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (1,6 % HDP v roku 2005, 1,1 % HDP v roku 2006, 0,2 % HDP v roku 2007, 0 % HDP v roku 2008; všetky s účinkom zníženia deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % resp. 1,6 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Číselné údaje v KP z januára 2006 zodpovedajú indexu maloobchodných cien. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Maltské orgány predložili Eurostatu 7. decembra 2006 nové údaje o HDP od roku 1995, ktoré s prihliadnutím na číselné údaje uverejnené v septembri 2006 poukazujú na úpravu úrovní nominálneho HDP nadol na úroveň približne 1 % v období rokov 1996 až 2003. Nominálny HDP bol na rok 2004 upravený nahor o 0,4 % a na rok 2005 o 0,9 % a v prípade prvej polovice roku 2006 úprava zodpovedala 1,1 %. Tieto úpravy boli vykonané v rámci bežného postupu hodnotenia súladu so štatistickými postupmi Eurostatu. Posledné číselné údaje použila Komisia vo svojom hodnotení aktualizovaného programu. [3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Neuvádzajú sa najmä údaje o sektorových saldách v osobitných predpovediach poskytnutých/prijatých pôžičiek vzhľadom na zvyšok sveta na obdobie rokov 2006 – 2009 a o zamestnanosti a produktivite práce v odpracovaných hodinách.