Tento akčný plán je výsledkom dlhého procesu, ktorý sa začal preskúmaním v polovici trvania uverejneným v roku 2018 a pokračoval v konzultáciách zdola nahor so zainteresovanými stranami a členskými štátmi z oblasti Atlantického oceánu. Z preskúmania v polovici trvania vyplynulo, že akčný plán pre Atlantický oceán viedol k vytvoreniu viac ako 1 200 nových námorných projektov a umožnil preinvestovať takmer 6 miliárd EUR, a to najmä z rozpočtu EÚ. Zdôraznila sa v ňom aj potreba zlepšení, pokiaľ ide o tematické zameranie plánu, štruktúru riadenia a zavedenie monitorovacieho rámca.

Európska komisia v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 už prijala súbor opatrení. Komisia 27. mája predložila návrh komplexného plánu obnovy, ktorého cieľom je pomoc pri náprave hospodárskych a sociálnych škôd zapríčinených pandémiou spôsobenou koronavírusom, naštartovanie procesu európskej obnovy a ochrana a vytváranie pracovných miest. Aby sa zabezpečilo, že obnova bude udržateľná, rovnomerná, inkluzívna a spravodlivá pre všetky členské štáty, Európska komisia navrhla vytvoriť nový nástroj obnovy, Next Generation EU (EÚ pre ďalšie generácie) , vo výške 750 miliárd EUR, ktorý sa začlení do silného, moderného a prepracovaného dlhodobého rozpočtu EÚ.

V roku 2017 vytvorilo modré hospodárstvo v Atlantickom oceáne hrubú pridanú hodnotu vo výške 73,4 miliardy EUR a zamestnávalo 1,29 milióna ľudí. Je to najväčšia morská oblasť EÚ, ktorá predstavuje 36 % hrubej pridanej hodnoty v modrom hospodárstve EÚ. Očakáva sa, že súčasná kríza spôsobí problémy viacerým odvetviam modrého hospodárstva v oblasti Atlantického oceánu, a to najmä pobrežnému a námornému cestovnému ruchu, ktorý je najväčším sektorom modrého hospodárstva v oblasti Atlantického oceánu. Z hľadiska hrubej pridanej hodnoty generuje 27 miliárd EUR a zamestnáva 0,76 milióna ľudí.

Nový akčný plán obsahuje štyri piliere, ktoré predstavujú praktický spôsob realizácie spoločnej vízie. Tieto piliere sú zo svojej podstaty vzájomne prepojené a nadregionálne. Zameriavajú sa na kľúčové výzvy, ich cieľom je podpora udržateľného modrého rastu a prispievajú k väčšej územnej spolupráci a súdržnosti v oblasti Atlantického oceánu v EÚ. Činnosti vykonávané na základe Galwayského a Belémskeho vyhlásenia a Transatlantickej aliancie pre oceánsky výskum (AORA) zasahujú do všetkých pilierov. Vyhlásenia vnášajú do akčného plánu medzinárodný rozmer a podporujú jeho vykonávanie vďaka čoraz lepšiemu chápaniu meniaceho sa Atlantického oceánu a jeho vplyvov na pobrežné komunity a vývoju inovatívnych riešení.

Cieľ 4: Poznatky o oceánoch

Opatrenia ►Spustiť pilotný učebný plán poznatkov o oceánoch ►Do roku 2025 vytvoriť 25 atlantických „modrých škôl“ ►V rámci príslušných projektov realizovať zložku zameranú na poznatky o oceánoch (a ich šírenie) ►Využívať Transatlantické fórum mládeže ►Zapájať občanov do činností súvisiacich s oceánmi v oblasti Atlantického oceánu v EÚ ►Zapájať občanov do činností organizovaných v rámci Európskeho námorného dňa, Medzinárodného dňa oceánov a v rámci budúcej platformy EU4Ocean

PILIER III: ENERGIA Z MORSKÝCH OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV

Európska zelená dohoda pri prechode ku klimatickej neutralite zdôrazňuje zásadnú úlohu výroby veternej energie na mori. Zdôrazňuje potrebu udržateľnejšieho riadenia morského priestoru s cieľom využiť potenciál veternej energie na mori. Bude si to vyžadovať nadviazanie na úspech regionálnej spolupráce, ktorú námorná stratégia pre Atlantický oceán a jej akčný plán aktívne podporujú. Komisia v tejto súvislosti v štvrtom štvrťroku 2020 predloží stratégiu rozvoja využívania energie z morských obnoviteľných zdrojov v EÚ. Mal by okrem iného vychádzať z druhého akčného plánu pre Atlantický oceán.

Oblasť Atlantického oceánu v EÚ je lídrom, pokiaľ ide o vývoj a testovanie nových morských obnoviteľných zdrojov energie, najmä energie z oceánov a plávajúcich veterných elektrární na mori. Na dosiahnutie ďalšieho stupňa rozvoja, predovšetkým komerčnej pripravenosti úspešných prototypov, je nevyhnutné zachovať si vedúce postavenie v oblasti technológií, udržať talenty a zabezpečiť dostupnú čistú energiu, zároveň však prihliadať na možné vplyvy na morské prostredie a spôsob ich zmierňovania.

Krajiny, ktoré sa zúčastňujú na námornej stratégii pre Atlantický oceán, vytvorili silnú spoluprácu v oblasti námorného priestorového plánovania.

Tento pilier je reakciou na viaceré prepojené výzvy, ktoré súvisia so zlepšením prístupu k financiám, zabezpečením potrebnej politickej podpory a prijatia verejnosťou, uľahčením výmeny poznatkov a využitím najlepších postupov v celom regióne.

Na riešenie uvedených potrieb obsahuje pilier jeden konkrétny cieľ a súbor konkrétnych opatrení.

Cieľ 5: Podpora uhlíkovej neutrality prostredníctvom energie z obnoviteľných morských zdrojov

Opatrenia ►Stanoviť osobitné ciele pre využívanie energie z obnoviteľných morských zdrojov v oblastiach Atlantického oceánu s prihliadnutím na ich vplyv na životné prostredie ►Vymedziť najlepšie lokality pre námorné zariadenia vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov (vrátane veternej energie na mori) a priľahlé prístavy v Atlantickom oceáne s prihliadnutím na možné vplyvy na morské prostredie ►Zaviesť stimuly na využívanie inovatívnych zariadení vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov ►Spájať rôzne morské iniciatívy v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa vzťahujú na oblasť Atlantického oceánu v EÚ, a vychádzajú z filozofie a podpory cieľov Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (plán SET) ►Vhodnými komunikačnými nástrojmi rozvíjať povedomie verejnosti v súvislosti s energiou z obnoviteľných morských zdrojov v Atlantickom oceáne ►Posilniť spoluprácu v Európskom spoločenstve pre energiu z oceánov ►Vytvoriť osobitný rámec pre energiu z oceánov pre ostrovy EÚ v Atlantickom oceáne

PILIER IV: ZDRAVÝ OCEÁN A ODOLNÉ POBREŽIA

Atlantické pobrežie EÚ je vzhľadom na vysoký počet ľudských činností v tejto oblasti ohrozené. Škodlivý vplyv na veľké časti pobrežia majú aj veľké búrky, záplavy a erózia a v dôsledku zmeny klímy sa pravdepodobne ešte zhoršia. Správa týkajúca sa oceánov a kryosféry v meniacej sa klíme vypracovaná Medzivládnym panelom OSN pre zmenu klímy a výročná správa o stave oceánov vypracovaná v rámci programu Európskej únie Copernicus pre pozorovanie Zeme predpovedajú pokračujúce a zrýchlené stúpanie morskej hladiny a nárast extrémnych výkyvov počasia (vysoká teplota morskej vody, búrkové záplavy).

Na ochranu pobrežných biotopov a biodiverzity, ako aj na ochranu zraniteľnej infraštruktúry a hospodárskych činností sú nevyhnutné opatrenia na riadenie klimatických rizík a prispôsobenie sa týmto rizikám. Morské a pobrežné biotopy by sa mali zachovať a zhodnocovať, a to najmä s cieľom rozvíjať nové formy námorného a pobrežného cestovného ruchu. V tomto konkrétnom hospodárskom odvetví by obehové hospodárstvo, nulové znečistenie, energetická efektívnosť a zachovanie biodiverzity mali byť hlavnými zásadami rozvoja udržateľnejších postupov, ktoré sú prínosom pre miestny rozvoj a miestnu zamestnanosť počas celého roka.

Napriek tomu, že lodná doprava sa v posledných desaťročiach stala bezpečnejšou, znečistenie morí spôsobené zámerným a náhodným únikom ropy a iných škodlivých látok je aj naďalej vysokým rizikom. Účinné riadenie rizík v prípade únikov a ich vplyvu si vyžaduje medzisektorovú spoluprácu a prácu na regionálnej úrovni.

Ďalším veľkým problémom je znečistenie morí, a to najmä plastami. Materiály, ktoré sú veľmi vhodné na recykláciu, znečisťujú morské pláže a poškodzujú životné prostredie. Mohli by sa zbierať a vracať späť do hospodárstva, čím by sa zvýšila jeho obehovosť. Pobrežné regióny a občania môžu prostredníctvom systému koordinovaných opatrení vytvoriť atlantickú reakciu na morský odpad, a pridať sa tak k prebiehajúcim iniciatívam v rámci Dohovoru o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku (OSPAR), rámcovej smernice EÚ o morskej stratégii a stratégie EÚ pre plasty. Výskumné činnosti takisto preukázali, že vystavenie morských živočíchov podmorskému hluku môže u nich spôsobiť širokú škálu nepriaznivých účinkov, od zmien v správaní až po smrť. Misia európskej zelenej dohody nazvaná „zdravé oceány, moria, pobrežné a vnútrozemské vody“ bude mať osobitný význam pre ochranu a obnovu zdravia Atlantického oceánu a pre zabezpečenie odolných pobreží.

Na riešenie uvedených potrieb obsahuje pilier dva konkrétne ciele a súbor konkrétnych opatrení.

Cieľ 6: Odolnejšie pobrežia

Opatrenia ►Preukázať komplexný systém varovania a pozorovania, pokiaľ ide o zvýšený výskyt búrok a povodní spôsobený zmenou klímy ►Rozvíjať synergie medzi existujúcimi infraštruktúrami EÚ určenými na pozorovanie a ochranu pobreží, ako aj na varovanie a monitorovanie, a zintenzívniť rozvoj observatórií oceánov in situ ►Vytvoriť skúšobné priestory a pilotné oblasti na testovanie metód ochrany pobrežia a podporovať riešenia inšpirované prírodou ►Podporovať udržateľné postupy v pobrežnom a námornom cestovnom ruchu ►Zostaviť zoznam národných a regionálnych stratégií a opatrení na prispôsobenie sa pobreží na zmenu klímy, ktorý bude prepojený posúdeniami rizík a plánmi riadenia rizík, vymieňať si najlepšie postupy ►Vytvoriť informačné kampane pre pobrežné komunity Atlantického oceánu ►Vzdelávať mladých ľudí a pobrežné komunity o vývoji pobrežia a spôsoboch, ako sa prispôsobiť stúpaniu morskej hladiny ►Vymieňať si najlepšie postupy týkajúce sa využitia námorného priestorového plánovania pri prispôsobovaní a odolnosti pobrežných oblastí a uplatniteľné posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA, SEA, AA). ►Mapovať pobrežné mokrade na účely ochrany a monitorovať ich úlohu pri záchyte uhlíka

Cieľ 7: Boj proti znečisťovaniu mora