[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 11.4.2007

KOM(2007) 160 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce

OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce

1. ÚVOD – POTREBNOSť REGIONÁLNEJ POLITIKY

Dňa 1. januára 2007 sa dva štáty ležiace na pobreží Čierneho mora, Bulharsko a Rumunsko, stali členmi Európskej únie. Viac ako kedykoľvek predtým je prosperita, stabilita a bezpečnosť našich susedov v oblasti Čierneho mora predmetom bezprostredného záujmu EÚ.

Čiernomorská oblasť[1] je špecifická geografická oblasť s bohatými prírodnými zdrojmi, ktorá má strategickú polohu na rozhraní medzi Európou, Strednou Áziou a Stredným Východom. Táto husto obývaná oblasť prináša svojim obyvateľom celý rad príležitostí a výziev. Predstavuje rozširujúci sa trh s veľkým potenciálom rozvoja a je dôležitou energetickou a dopravnou križovatkou. Zároveň je to však oblasť s nevyriešenými zmrazenými konfliktmi, mnohými environmentálnymi problémami a nedostatočnými kontrolami na hraniciach, čo priam podnecuje nelegálnu migráciu a organizovaný zločin. Napriek mimoriadne pozitívnemu vývoju v ostatných rokoch pretrvávajú medzi jednotlivými krajinami tejto oblasti rozdiely, pokiaľ ide o tempo ekonomických reforiem a kvalitu verejnej správy. Dynamické regionálne riešenie týchto otázok môže mimoriadne pomôcť obyvateľom dotknutých krajín a zároveň prispieť k celkovej prosperite, stabilite a bezpečnosti v Európe.

Európska únia už vyvinula značné úsilie s cieľom podnietiť demokratické a ekonomické reformy, zabezpečiť stabilitu a podporiť rozvoj v čiernomorskej oblasti prostredníctvom programov spolupráce v rôznych sektoroch. V tejto súvislosti sú relevantné tri oblasti politiky EÚ: predvstupový proces v prípade Turecka, Európska susedská politika (pričom päť partnerských krajín ESP na východe je aktívnych aj v rámci čiernomorskej spolupráce) a strategické partnerstvo s Ruskou federáciou. Okrem toho ES podporuje celý rad sektorových iniciatív na regionálnej úrovni. (Pozri prílohu I.)

Čiernomorská oblasť ponúka značné príležitosti a výzvy, ktoré si vyžadujú koordinovanú činnosť na regionálnej úrovni. Ide pritom o kľúčové sektory ako napríklad energetika, doprava, životné prostredie, voľný pohyb a bezpečnosť. Posilnená regionálna spolupráca nemá za cieľ priamo sa zaoberať dlhotrvajúcimi konfliktmi v oblasti, ale mohla by viesť k väčšej vzájomnej dôvere a časom napomôcť odstráneniu niektorých prekážok, ktoré stoja v ceste. Vzhľadom na stretávanie kultúr v čiernomorskej oblasti by rastúca regionálna spolupráca mohla mať priaznivé účinky aj za hranicami samotnej oblasti.

Nadišiel preto čas, aby sa Európska únia viac angažovala v procese ďalšieho definovania priorít a mechanizmov spolupráce na regionálnej úrovni. V tomto oznámení Komisia predstavuje Čiernomorskú synergiu ako novú iniciatívu regionálnej spolupráce EÚ.

2. CHARAKTERISTIKA ČIERNOMORSKEJ SYNERGIE

Cieľom Komisie nie je navrhnúť nezávislú čiernomorskú stratégiu, keďže všeobecná politika EÚ vo vzťahu k tejto oblasti je už stanovená v rámci predvstupovej stratégie pre Turecko, ESP a strategického partnerstva s Ruskom. Ďalší vývoj a zväčša bilaterálna implementácia týchto politík budú naďalej určovať strategický rámec.

Je však potrebná iniciatíva, ktorá by doplnila tieto politiky, do centra politickej pozornosti by postavila regionálnu úroveň a povzbudila by prebiehajúcu spoluprácu. Prvoradou úlohou Čiernomorskej synergie by bol teda rozvoj spolupráce v rámci čiernomorskej oblasti a zároveň medzi oblasťou ako celkom a Európskou úniou.

Táto plne transparentná iniciatíva, zahŕňajúca všetkých aktérov, je založená na spoločných záujmoch EÚ a čiernomorskej oblasti a zohľadňuje výsledky konzultácií so všetkými čiernomorskými štátmi. Posilnila by tiež súčinnosť s existujúcimi regionálnymi iniciatívami, ktoré spájajú čiernomorskú oblasť s EÚ, napríklad proces spolupráce dunajských krajín, a využila ich skúsenosti[2] získané v týchto iniciatívach.

Cieľom Čiernomorskej synergie je poskytnúť flexibilný rámec na zabezpečenie vyššej koherencie a strategického smerovania. Pri posudzovaní toho, či je podpora Spoločenstva vo vzťahu k určitým iniciatívam prospešná, je kľúčovým kritériom aktívna účasť priamo dotknutých krajín a regionálnych orgánov vrátane finančnej účasti.

Rozsah činností by mohol presahovať hranice samotnej oblasti, keďže mnohé aktivity sú naďalej úzko späté so susediacimi regiónmi, predovšetkým s Kaspickým morom, Strednou Áziou a juhovýchodnou Európou. Bolo by tu úzke spojenie medzi prístupom k čiernomorskej oblasti a stratégiou EÚ pre Strednú Áziu. Čiernomorská spolupráca by tak zahŕňala podstatné medziregionálne prvky. Zároveň by zohľadňovala iné programy regionálnej spolupráce, ktoré sú podporované medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami[3].

3. HLAVNÉ OBLASTI SPOLUPRÁCE

Na začiatku by sa Čiernomorská synergia sústredila na tie záležitosti a oblasti spolupráce, ktoré odrážajú spoločné priority a v ktorých je prítomnosť a podpora zo strany EÚ už teraz významná. Preto je v tomto oznámení stanovených niekoľko krátkodobých a dlhodobých úloh, ktoré sa týkajú uvedených oblastí[4].

3.1. Demokracia, dodržiavanie ľudských práv a kvalitná správa

Rada Európy a OBSE stanovili základné normy v oblasti ľudských práv a demokracie, ktoré platia pre všetky čiernomorské štáty. Úsilie EÚ v tejto súvislosti má prevažne bilaterálny charakter. Avšak opatrenia prijaté na regionálnej úrovni môžu hrať dôležitú úlohu pri podporovaní a posilňovaní vnútroštátnych opatrení. Čiernomorské regionálne organizácie prijali v ostatných rokoch záväzky týkajúce sa rozvoja efektívnych demokratických inštitúcií, podporovania kvalitnej správy a právneho štátu. Európska únia by mala podporiť tieto regionálne iniciatívy prostredníctvom výmeny skúseností , pokiaľ ide o opatrenia na podporu a ochranu ľudských práv a demokracie, ďalej prostredníctvom školení a výmenných programov a podnecovaním dialógu s občianskou spoločnosťou na regionálnej úrovni .

3.2. Riadenie pohybu osôb a zvýšenie bezpečnosti

Lepšia správa hraníc a colná spolupráca na regionálnej úrovni zvyšuje bezpečnosť a napomáha boju proti organizovanému cezhraničnému zločinu, ako je obchod s ľuďmi, zbraňami a drogami, a pomáha predchádzať nelegálnej migrácii a riadiť ju. Úspešné príklady, napríklad pomocná hraničná misia EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu, svedčia o tom, že to môže prispieť aj k riešeniu konfliktov.

Komisia onedlho predloží oznámenie, ktoré sa týka uplatňovania globálneho prístupu k migrácii v prípade východných a juhovýchodných susedov EÚ a obsahuje nové iniciatívy na lepšie riadenie migrácie a zabránenie nelegálnej migrácii . Významné trasy nelegálnej migrácie vedú cez čiernomorskú oblasť, v dôsledku čoho je regionálna spolupráca v tejto sfére obzvlášť dôležitá.

Komisia podporuje krajiny tohto regiónu aj v tom, aby ďalej rozvíjali praktickú spoluprácu pri boji proti cezhraničnému zločinu všeobecne, a to využívaním skúseností z iných, podobných iniciatív, uskutočnených v juhovýchodnej Európe a v baltskej oblasti . Intenzívnejšia regionálna spolupráca povedie k posilneniu presadzovania vnútroštátneho práva , najmä pokiaľ ide o boj proti korupcii a organizovanému zločinu. Pre regionálnych aktérov čiernomorskej oblasti by mohlo byť užitočné vyvinúť osvedčené postupy, zaviesť spoločné normy pre uchovávanie a výmenu informácií, vytvoriť systémy včasného varovania týkajúce sa medzinárodného zločinu a rozvinúť systém školení . Mohli by pritom využiť skúsenosti a činnosť regionálneho centra SECI[5] a koordinačného a informačného centra pre čiernomorské hranice BBCIC. [6]

3.3. „Zmrazené“ konflikty

Komisia sa zasadzuje za aktívnejšiu úlohu EÚ prostredníctvom zvýšenej politickej angažovanosti v súvislosti s existujúcimi snahami o riešenie týchto konfliktov (Transdnestersko, Abchádzko, Južné Osetsko a Náhorný Karabach) a zároveň navrhuje, aby EÚ preskúmala možnosti posilnenia svojej účasti, napr. v rámci monitorovania . Čiernomorská synergia by mohla byť prostriedkom na riešenie celkovej atmosféry tým, že by sa začala zaoberať zásadnými otázkami správy a nedostatočného ekonomického rozvoja, chýbajúcej sociálnej súdržnosti, bezpečnosti a stability. Zvláštnu pozornosť treba venovať podpore opatrení na budovanie dôvery v dotknutých regiónoch , vrátane programov spolupráce zameraných na spojenie inak rozdelených strán.

3.4. Energetika

Čiernomorská oblasť je z hľadiska bezpečnosti dodávok energie do EÚ produkčnou a tranzitnou oblasťou strategického významu. Má značný potenciál z hľadiska diverzifikácie zdrojov energie, a preto je dôležitou súčasťou vonkajšej energetickej stratégie EÚ. Diverzifikácia dodávok energie s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok je tak v záujme našich partnerov v regióne, ako aj v záujme EÚ.

Komisia bude naďalej utužovať vzťahy s výrobcami energie, tranzitnými krajinami a spotrebiteľmi v rámci dialógu o energetickej bezpečnosti . Tento dialóg podporí harmonizáciu právneho a regulačného rámca prostredníctvom Iniciatívy z Baku (pozri prílohu I), cez ESP a dialógom o energii medzi EÚ a Ruskom. To isté sa dosiahne prípadným rozšírením Zmluvy o energetickom spoločenstve na Moldavsko, Turecko a Ukrajinu, memorandami o porozumení s Azerbajdžanom a Ukrajinou, dohodami o partnerstve a spolupráci a obchodnými dohodami, rokovaniami o pristúpení k WTO a v prípade potreby inými bilaterálnymi dohodami v oblasti energetiky. Cieľom je vytvoriť jasný, transparentný a nediskriminačný rámec pre výrobu, dopravu a tranzit energie, ktorý by bol v súlade s acquis .

Európska únia zároveň pomáha krajinám v tomto regióne vypracovať si jednoznačnejšiu stratégiu zameranú na alternatívne zdroje energie, energetickú efektívnosť a úsporu energie , čím sa uvoľnia dôležité zdroje energie.

Európska únia úzko spolupracuje s regionálnymi partnermi, aby posilnila energetickú stabilitu formou modernizácie existujúcej energetickej infraštruktúry a vybudovaním novej. V tomto kontexte vytvára Komisia v spolupráci so svojimi partnermi nový transkaspický transčiernomorský energetický koridor . Tento koridor bude zahŕňať viacero technických možností, ako vyvážať viac plynu zo Strednej Ázie cez čiernomorskú oblasť do EÚ. Vzhľadom na zvyšujúci sa objem ropy prepravovanej cez Čierne more, čo vedie k rastúcim obavám v súvislosti s bezpečnosťou a životným prostredím, má EÚ navyše špecifický záujem na rozšírení svojej spolupráce v tomto regióne o trvalo udržateľnú a ekologickú dimenziu vo vzťahu k rope. V súčasnosti sa už posudzuje niekoľko projektov, ako obísť Bospor. (Pozri prílohu I.)

Európska únia by preto mala podnietiť významný prílev investícií , ktoré sú potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov.

Ako sa navrhuje v nedávnom oznámení o energetickej politike pre Európu[7], Komisia v strednodobom horizonte preskúma možnosť vytvorenia právneho rámca, ktorý by sa vzťahoval na spoločné záujmy EÚ a regiónu ESP vo vzťahu k zabezpečeniu dodávok energie, tranzitu energie a dopytu po nej. Prostredníctvom štúdie o uskutočniteľnosti sa zistí, či je potrebné vytvoriť takýto všeobecný právny rámec, ktorý by platil pre producentské, tranzitné a spotrebiteľské krajiny.

3.5. Doprava

Komisia by mala pokračovať v aktívnom podporovaní regionálnej spolupráce v oblasti dopravy s cieľom zlepšiť jej efektívnosť, bezpečnosť a zabezpečenie . Európska únia pritom bude vychádzať zo skúseností získaných v rôznych iniciatívach v sektore dopravy, ktoré sa týkajú čiernomorskej oblasti. (Pozri prílohu I.)

Svojím nedávnym oznámením[8] Komisia otvorila diskusiu o tom, ako zlepšiť spoluprácu v oblasti dopravy a usmerniť rôzne prebiehajúce aktivity týkajúce sa spolupráce . Malo by sa pokračovať v úsilí, pokiaľ ide o rozvoj dopravných osí medzi Úniou a susednými krajinami v zmysle odporúčaní skupiny na vysokej úrovni . Je potrebná užšia koordinácia s existujúcimi iniciatívami, ktorej výsledkom by malo byť jasné rozdelenie práce alebo dokonca čiastočné zlúčenie súčasných pravidelných stretnutí a štruktúr. Stratégia TRACECA, časovo vytýčená do roku 2015, by mala byť naďalej dôležitým základom pre rozvoj dopravy v regióne.

Ústredným cieľom zostáva aproximácia právneho rámca dosiahnutá prostredníctvom dialógu o politike v oblasti dopravy. Komisia chce byť nápomocná pri určovaní tých opatrení, ktorými sa dá dosiahnuť jednotné a konzistentné uplatňovanie príslušných nástrojov a noriem . Konkurencieschopnosť, schopnosť pritiahnuť dopravné toky, zvýšenie bezpečnosti, zabezpečenie, interoperabilita a intermodalita by mali byť rozhodujúcimi faktormi pri vypracúvaní budúcich plánov. Medzi dôležité ciele patrí bezpečnosť letectva a rozšírenie spoločného leteckého priestoru. Vzhľadom na rastúce potreby v oblasti dopravy uhľovodíkov je vysoko aktuálna aj námorná doprava . Preto by sa mali maximálne harmonizovať predovšetkým praktiky a postupy Parížskeho a Čiernomorského memoranda o porozumení, ktoré sa týkajú prístavnej štátnej kontroly. Komisia navrhuje plne využívať výhody, ktoré ponúka námorná preprava na krátke vzdialenosti a vnútrozemská vodná doprava, predovšetkým Dunaj.

3.6. Životné prostredie

V oblasti životného prostredia prebieha mnoho regionálnych procesov, no implementácia zaostáva. Potreba riešiť problémy morského prostredia na regionálnej úrovni sa uznáva aj v námornej stratégii EÚ a v navrhovanej smernici o námornej stratégii, ktorú Komisia prijala v roku 2005[9]. Podľa námornej stratégie EÚ je povinnosťou členských štátov EÚ, ležiacich pri ktoromkoľvek regionálnom mori hraničiacom s EÚ, zabezpečiť spoluprácu so všetkými štátmi daného regiónu. S týmto cieľom budú členské štáty podporované v tom, aby spolupracovali v rámci regionálnych morských dohovorov – vrátane Čiernomorskej komisie. (Pozri prílohu I.) Prioritou je pristúpenie Spoločenstva k Dohovoru o ochrane Čierneho mora pred znečisťovaním .

Krajiny čiernomorskej oblasti musia vo svojom regióne zlepšiť implementáciu mnohostranných environmentálnych dohôd a vybudovať strategickejšiu spoluprácu v oblasti životného prostredia. V tejto súvislosti by sa dal koncept osobitnej skupiny DABLAS, pokiaľ ide o spoluprácu pri lepšej organizácii vodných investícií, preniesť aj na iné regionálne otázky týkajúce sa životného prostredia, napríklad na ochranu prírody, odpadové hospodárstvo, priemyselné znečistenie alebo na znečistenie ovzdušia, a to do tej miery, pokiaľ by bol regionálny prístup skutočné prínosom. Komisia by mala tiež podporovať regionálne aktivity zamerané na boj proti zmenám podnebia, najmä využitím možnosti spoločnej implementácie mechanizmu čistého rozvoja Kjótskeho protokolu, a zapojiť štáty čiernomorskej oblasti do medzinárodnej diskusie o ďalšom postupe. Okrem toho by sa mohli v tomto regióne vyskúšať iné mechanizmy, ako napríklad dlhodobejší rozvoj vnútroštátnych schém obchodovania s emisiami.

3.7. Námorná politika

Čiernomorská synergia ponúka príležitosť na dialóg o vznikajúcej holistickej námornej politike Únie, ktorej cieľom je zdôrazniť trvalo udržateľný rast a tvorbu pracovných miest v sektoroch súvisiacich s morom a v pobrežných regiónoch. To by zahŕňalo vytvorenie siete námornej medzisektorovej spolupráce medzi prevádzkovateľmi služieb, priemyselnými podnikmi a vedeckými inštitúciami a tiež zlepšenie spolupráce a integráciu kontroly nad morom , dbajúc na bezpečnosť a zabezpečenie prepravy a ochranu životného prostredia.

3.8. Rybolov

Čierne more je významnou rybolovnou oblasťou a väčšina jeho zásob má cezhraničný charakter. Veľká časť týchto zásob je v zlom stave, a preto je na ich uchovanie potrebný zásah na regionálnej úrovni. Európska únia by sa mohla usilovať podporiť udržateľný rozvoj prostredníctvom rybného hospodárstva, výskumu, zberu údajov a hodnotenia zásob v čiernomorskom regióne . Mali by sa preskúmať nové spôsoby, ako zabezpečiť trvalo udržateľné a zodpovedné využívanie zdrojov rybolovu v regióne. Možnosti, ktoré ponúka Všeobecná komisia pre rybolov v Stredozemnom mori, ktorej mandát sa vzťahuje aj na Čierne more, by sa mali lepšie využívať.

3.9. Obchod

Európska únia je významný ekonomický a obchodný partner pre čiernomorské štáty a dôležitým prvkom v našom vzťahu je užšia ekonomická spolupráca a preferenčné obchodné vzťahy. Pristúpenie všetkých čiernomorských štátov k WTO a naše rokovania o dohodách, ktoré nahradia DPS s Ruskom a Ukrajinou, budú podstatným krokom na ceste k liberalizácii obchodu v regióne a EÚ bude tento proces naďalej podporovať.

Implementácia obchodných a ekonomických ustanovení akčných plánov ESP, najmä ďalšie reformy trhovej ekonomiky a postupná aproximácia právnych predpisov a postupov s tou časťou acquis EÚ, ktorá sa týka obchodu, ďalej zohráva dôležitú úlohu pri uľahčení regionálneho obchodu a jeho integrácii.

Čiernomorské organizácie regionálnej spolupráce predložili niekoľko iniciatív na vytvorenie zón voľného obchodu. Európska únia v zásade víta kroky vedúce ku skutočnej liberalizácii obchodu, pokiaľ sú v súlade s mnohostrannými obchodnými režimami a zohľadňujú dohody existujúce medzi ES a dotknutými štátmi. Každá iniciatíva by mala náležite zohľadňovať skutočnosť, že členské štáty EÚ a krajiny, ktoré sú formou colnej únie viazané na spoločnú obchodnú politiku, sa nemôžu nezávisle zúčastňovať na regionálnych dohodách o voľnom obchode.

3.10. Výskumné a vzdelávacie siete

Komisia si kladie cieľ stimulovať prepojenie všetkých krajín v oblasti na paneurópsky výskumný projekt GEANT.

Je v spoločnom záujme všetkých strán, aby rýchle prepojenie medzi výskumnými a vzdelávacími komunitami a aby sa podporila harmonizácia regulačného a právneho rámca týchto krajín s rámcom EÚ . Toto by si vyžadovalo vytvorenie nezávislých a efektívnych regulačných orgánov . Okrem toho je potrebné podporiť rozvoj širokopásmovej infraštruktúry a zavedenie on-line služieb v oblasti elektronickej štátnej správy, elektronického podnikania, elektronického zdravotníctva, ako aj používanie informačných a komunikačných technológií vo sfére vzdelávania a výskumu.

Program Tempus bude slúžiť ako užitočný nástroj pre vypracúvanie projektov spolupráce medzi univerzitami v EÚ a v čiernomorskom regióne, pričom ťažiskom bude reforma vyššieho vzdelávania.

3.11. Veda a technika (S & T)

Cieľom Komisie je podporovať budovanie kapacít a dialóg s čiernomorskými krajinami o politike v oblasti S & T, a to najmä prostredníctvom nových nástrojov, ktoré prináša 7. rámcový program pre výskum (FP7). Zaistí sa tým začlenenie špecifických výskumných aktivít a tém, ktoré sú v spoločnom záujme všetkých strán, do pracovných programov FP7 a bude sa tým podporovať súčinnosť medzi aktivitami podporovanými v rámci FP7 a inými vhodnými finančnými nástrojmi ES.

3.12. Zamestnanosť a sociálne veci

Partnerské krajiny v čiernomorskej oblasti čelia podobným problémom, ako je nezamestnanosť, všeobecne rozšírená tieňová ekonomika, ako aj záležitosti týkajúce sa podpory dôstojnej práce, napríklad sociálny dialóg, sociálna ochrana a rodová rovnosť. Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je zdôraznený v niekoľkých akčných plánoch ESP. Lepšia integrácia etnických menšín a boj proti diskriminácii sú kľúčovými problémami sociálnej súdržnosti v mnohých čiernomorských partnerských krajinách. Spolupráca v týchto otázkach na regionálnej úrovni by mohla byť prínosom, obzvlášť pokiaľ ide o výmenu informácií a osvedčených postupov, ako aj o iniciatívy na zvyšovanie povedomia, vrátane programov školení pre príslušných úradníkov, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti. Európska únia by mala podporovať takéto aktivity prostredníctvom vhodných programov technickej pomoci.

3.13. Regionálny rozvoj

Pristúpením Bulharska a Rumunska do EÚ sa finančné prostriedky regionálnej politiky EÚ stali prvýkrát dostupnými aj pre štáty ležiace na pobreží Čierneho mora. Programy regionálnej politiky v týchto dvoch členských štátoch budú svojím osobitným zameraním na lisabonskú a göteborskú agendu prispievať k zvyšovaniu konkurencieschopnosti ich pobrežných oblastí, a najmä k zlepšovaniu environmentálnej situácie. Poznatky získané v súvislosti s týmito programami sa budú môcť šíriť v rámci čiernomorskej oblasti pomocou programov spolupráce uvedených v časti 4.

4. CEZHRANIčNÁ SPOLUPRÁCA (CBC) A ÚLOHA MIESTNYCH AKTÉROV A AKTÉROV OBčIANSKEJ SPOLOčNOSTI

Komisia vypracovala v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) program CBC pre oblasť Čierneho mora. Tento „program pre morskú oblasť“ je zameraný na podporu občianskej spoločnosti a spoluprácu na miestnej úrovni v pobrežných oblastiach Čierneho mora. Program bude riadený priamo v regióne, pričom partneri budú niesť spoločnú zodpovednosť za jeho implementáciu.

Tento program uľahčuje ďalší rozvoj kontaktov medzi čiernomorskými mestami a obcami, univerzitami, subjektmi z oblasti kultúry a organizáciami občianskej spoločnosti, vrátane spotrebiteľských organizácií. Toto môže hrať dôležitú úlohu najmä v konfliktných oblastiach, v ktorých sú aktéri občianskej spoločnosti obzvlášť užitoční z hľadiska rozvoja spolupráce s obyvateľmi a medzi obyvateľmi navzájom.

Okrem toho sa vypracujú nové programy cezhraničnej spolupráce medzi Bulharskom a Rumunskom (financovaný z Európskeho fondu regionálneho rozvoja) a medzi Bulharskom a Tureckom (financovaný z Nástroja predvstupovej pomoci). Oba tieto programy dajú priestor námorným a pobrežným činnostiam, ktoré podnietia rozvoj väzieb a spolupráce pozdĺž západného pobrežia Čierneho mora.

5. POSILNENIE ESP

Päť krajín čiernomorského regiónu je partnerskými krajinami ESP. Posilnenie Európskej susedskej politiky, vrátane vytvorenia tematickej dimenzie ESP a postupného vypracovania rozsiahlych a komplexných dohôd o voľnom obchode, by obohatilo čiernomorskú spoluprácu. Odstránenie prekážok legitímneho cestovania, nový systém štipendií v rámci komponentu vonkajšej spolupráce programu Erasmus Mundus, ako aj intenzívnejšia spolupráca medzi univerzitami by mohli napomôcť uľahčeniu regionálnych kontaktov.

Susedský investičný fond navrhovaný pre krajiny, pre ktoré sa vypracovali akčné plány ESP, by mohol prispieť k príprave a spolufinancovaniu investícií do infraštruktúry, najmä v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia, pričom by úzko spolupracoval s medzinárodnými finančnými inštitúciami, predovšetkým s EIB a EBRD.

6. ÚLOHA REGIONÁLNYCH ORGANIZÁCIÍ

Komisia nenavrhuje vytvorenie nových inštitúcií ani byrokratických štruktúr. Pre EÚ by zostali hlavnými partnermi na diskusiu čiernomorské štáty, či už na bilaterálnej úrovni alebo počas diskusií na regionálnej úrovni. Väčšia časť prínosu ES sa bude naďalej poskytovať prostredníctvom sektorových programov, ktoré spravuje Komisia.

Európska únia by však mal byť pripravená na zintenzívnenie kontaktov s regionálnymi organizáciami. Táto čiernomorská regionálna iniciatíva EÚ má za cieľ komplexný prístup, ktorý by zahŕňal všetky štáty tohto regiónu; preto je široká členská základňa Čiernomorskej hospodárskej spolupráce (BSEC)[10] a skutočnosť, že Rusko a Turecko sú jej zakladajúcimi členmi, rozhodujúcou výhodou a môže podstatne prispieť k úspechu čiernomorskej synergie.

Kontakty medzi EÚ a BSEC by v prvom rade slúžili na dialóg na regionálnej úrovni. To by mohlo zahŕňať stretnutia vyššie postavených úradníkov s cieľom lepšie koordinovať konkrétne projekty.

Pokiaľ ide o politické smerovanie a zviditeľnenie Čiernomorskej synergie EÚ, túto službu by zabezpečilo úvodné stretnutie na vysokej politickej úrovni. Ak sa dosiahne hmatateľný pokrok, môžu sa partnerské krajiny Čiernomorskej synergie dohodnúť na uskutočňovaní pravidelných stretnutí na ministerskej úrovni, ktorých účastníkmi by boli členské štáty EÚ a krajiny BSEC. Paralelne s týmito stretnutiami by sa mohli organizovať stretnutia medzi EÚ a partnerskými štátmi ESP z čiernomorskej oblasti, ktoré by boli príležitosťou na konzultácie o otázkach súvisiacich s ESP. Čiernomorská synergia by využila aj užitočné kontakty, ktoré už existujú medzi Európskym parlamentom a Parlamentným zhromaždením BSEC.

V súčasnosti má sedem členských štátov EÚ štatút pozorovateľa v BSEC.[11] V reakcii na iniciatívu BSEC je teraz zámerom samotnej Komisie usilovať sa o takýto štatút pozorovateľa a podporovať aj žiadosti členských štátov EÚ v tomto smere.

Komisia zároveň zostáva otvorená všetkým primeraným možnostiam spolupráce, ktoré by mohli priniesť iné regionálne orgány a iniciatívy. Na mimovládnej úrovni, t. j. na úrovni občianskej spoločnosti, by sa mohlo ako obzvlášť užitočné ukázať Čiernomorské fórum[12], ktoré sa zameriava na regionálne partnerstvá a siete.

7. FINANčNÁ PODPORA

Vo všeobecnosti platí zásada spolufinancovania. Finančná podpora zo strany Spoločenstva by sa v prípade potreby mohla uvoľňovať v rámci národných, regionálnych a cezhraničných programov ENPI, iných nástrojov vonkajšej pomoci a ak pôjde o členské štáty EÚ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Vyššia flexibilita nových finančných nástrojov ES by mala uľahčiť financovanie iniciatív regionálnej spolupráce.

Regionálna aktivita EBRD a EIB, ako aj Čiernomorskej obchodnej a rozvojovej banky[13], je už teraz značná a Čiernomorská synergia by mohla ponúknuť nové možnosti vrátane rozvoja mechanizmov spoločného financovania, pričom by sa využili skúsenosti získané v súvislosti s takými schémami, ako sú partnerstvá v rámci Severnej dimenzie.

8. ZÁVER

Regionálna konštelácia v čiernomorskej oblasti sa v posledných rokoch zásadným spôsobom zmenila a bude sa naďalej vyvíjať. Za týchto podmienok by nová iniciatíva regionálnej spolupráce EÚ užitočne doplnila jej existujúce bilaterálne a sektorové aktivity.

Prítomnosť Európskej únie v čiernomorskej oblasti otvára priestor novým perspektívam a príležitostiam. Toto si vyžaduje koherentnejšie, dlhodobejšie úsilie, ktoré by pomohlo plne využiť tieto príležitosti a priniesť do regiónu väčšiu stabilitu a prosperitu. Vyššia angažovanosť EÚ v rámci čiernomorskej regionálnej spolupráce prispeje k uvedenému cieľu.

ANNEX I

Recent and Ongoing EU activities at regional level

Already in a 1997 Communication[14], the Commission stressed the need to support cooperation in the Black Sea region and suggested appropriate areas for Community programmes. In the ensuing period the EC has contributed to a number of initiatives and cooperation programmes of regional relevance, notably:

1. The Baku Initiative

This is a framework to enhance cooperation in both the energy and transport fields and to stimulate progressive convergence towards EC principles.

2. The INOGATE programme

The INterstate Oil and GAs To Europe pipelines, INOGATE, improves the security of energy supply through multi-annual technical assistance programmes. It is supported by the EU-Black Sea and Caspian Sea Basin and its Neighbouring Countries Energy Cooperation Secretariat, as was agreed at the Astana Ministerial Conference on 30 November 2006.

3. Energy infrastructure

The Commission has been working with others on upgrading the energy infrastructure. Major projects have been carried out, including the Baku-Supsa and the Baku-Tbilisi-Ceyhan oil pipelines as well as the Baku-Tbilisi-Erzerum gas pipeline. Furthermore, a number of projects of new energy infrastructure are currently considered. These include the reversal of the Brody-Odessa pipeline and its extension to Plock in Poland, as well as the Constanza-Omisalj-Trieste, Burgas-Vlore and Burgas-Alexandroupolis oil pipelines. In addition, the Commission has acted as a catalyst for the agreement between Greece and Turkey for the completion of a gas pipeline linking the two countries with a possible extension to Italy.

4. TRACECA

The TRAnsport Corridor Europe Caucasus Central Asia (TRACECA) programme provides technical assistance covering road, rail, aviation and maritime transport connections from Central Asia to Europe. It was originally a Community programme but since 1999 it is regulated by a multilateral agreement with intergovernmental structures.

5. High Level Group Initiatives

In 2004, the European Commission established the High Level Group on the Extension of the Major Trans-European Transport Axes to the Neighbouring Countries and Regions. The HLG delivered its recommendations in December 2005. Many of the initiatives put forward by the High Level Group are pertinent to the Black Sea region.

6. Environment

The Commission actively contributes to the work of the Black Sea Commission, the executive body of the Convention on the Protection of the Black Sea against Pollution, which was signed in 1992 by the six littoral states. Furthermore, the Commission chairs the Danube Black Sea Task Force, which was set up by the countries of the Danube-Black Sea region in 2001 to encourage a strategic focus on investments in the field of water.

7. Conflict Resolution

The Commission has contributed to activities aiming at conflict resolution, notably through the Border Assistance Mission for Moldova and Ukraine.

8. National Research and Education Networks

The interconnection of the National Research and Education Networks (NRENs) to the pan-European research backbone GEANT has been achieved for all the European Union Member States and Candidate Countries. As regards Moldova and the Caucasus countries, they are only linked with very limited capacity, while the Ukraine is not linked at all, which constitutes a major blocking factor to the further development of research and education efforts in the region.

9. Science and Technology

Efforts to consolidate the potential of the Black Sea countries and to establish stronger links with the scientific community of the EU were spearheaded by the INCO Programme of the 6th Framework Programme for Science, Technology and Development (2002-2006). This programme was aimed at the Bulgaria, Romania and Turkey as well as eastern ENP partners. The Framework Programme included additional and substantial cooperation with the latter, particularly through the INTAS Programme which focused on cooperation between the EU and Eastern Europe and Central Asia. In September 2005, the Ministers of countries that belong to BSEC adopted a ‘ BSEC Action Plan on cooperation in science and technology ’. This plan was developed with European help for a 4 years period. It aims at enhancing S&T cooperation among the Black Sea countries as well as between BSEC and the EU. The Commission participates in all S&T Working Group meetings to assist in the implementation of the Action Plan.

[pic]

[1] Čiernomorská oblasť (pozri mapu v prílohe II) zahŕňa na západe Grécko, Bulharsko, Rumunsko a Moldavsko, na severe Ukrajinu a Rusko, na východe Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan a na juhu Turecko. Hoci Arménsko, Azerbajdžan, Moldavsko a Grécko neležia priamo na pobreží, vzhľadom na svoju históriu, blízkosť a úzke väzby sú prirodzenými aktérmi v tomto regióne.

[2] Iniciatíva vypracovaná Rakúskom, Rumunskom, Európskou komisiou a v rámci Paktu stability s cieľom rozšíriť a prehĺbiť spoluprácu dunajských krajín a dať jej jasnú politickú a ekonomickú dimenziu.

[3] Napríklad programy OSN, OBSE, OECD a Rady Európy alebo „Black Sea Trust for Regional Cooperation“ fondu GMF Spojených štátov amerických.

[4] Konkrétne úlohy uvedené v kapitolách 3 a 4 sú napísané kurzívou.

[5] Regionálne centrum Iniciatívy pre spoluprácu v juhovýchodnej Európe pre boj proti cezhraničnému zločinu (South-East European Cooperation Initiative Regional Centre for Combating Trans-border Crime). Sídli v Bukurešti a jeho členmi alebo pozorovateľmi je viacero čiernomorských štátov.

[6] Čiernomorská koordinácia hraníc a informačné centrum (Black Sea Border Coordination and Information Centre) so sídlom v meste Burgas. Poskytuje informácie o nelegálnych aktivitách v čiernomorskom regióne a podporuje výmenu informácií medzi pobrežnými hliadkami.

[7] KOM(2007) 1, konečné znenie, 10.1.2007.

[8] KOM(2007) 32, konečné znenie „Usmernenia pre oblasť dopravy v Európe a susediacich regiónoch“. Toto oznámenie vychádza z odporúčaní skupiny na vysokej úrovni a načrtáva prvé kroky užšej integrácie dopravného systému EÚ s dopravným systémom susediacich krajín.

[9] KOM(2005) 504 a KOM(2005) 505 z 24. októbra 2005.

[10] BSEC vznikla v roku 1992 a v roku 1999 bola pretransformovaná na medzinárodnú organizáciu. Pôvodne sa zameriavala na ekonomickú spoluprácu, no rozsah jej pôsobnosti sa postupne rozšíril. Jej členmi sú všetky čiernomorské krajiny uvedené v poznámke pod čiarou č. 1 a Albánsko a Srbsko.

[11] Česká republika, Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Rakúsko, Poľsko a Slovensko.

[12] Čiernomorské fórum je iniciatívou Rumunska.

[13] Čiernomorská obchodná a rozvojová banka (The Black Sea Trade and Development Bank – BSTDB) má sídlo v Solúne. Akcionármi sú zakladajúce členské štáty BSEC.

[14] COM(97) 597 final. Communication on Regional Cooperation in the Black Sea Area