Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie poskytuje najdôležitejšie informácie o vykonávaní SPP (monitorovanie), ako aj o jej výsledkoch a dosahu (hodnotenie) . Kvantifikuje opatrenia v členských štátoch (výstup), opisuje dosiahnuté výsledky a overuje, do akej miery boli dosiahnuté ciele . Komisia spolu s členskými štátmi v rámci expertnej skupiny navrhla spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie a vypracovala zoznam ukazovateľov, ktoré sa na základe intervenčnej logiky smerom od všeobecných po konkrétne ciele a intervencie stanovili vo viacerých vykonávacích aktoch.

c)vyvážený územný rozvoj so zameraním na zamestnanosť na vidieku, rast a chudobu vo vidieckych oblastiach.

b)udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy so zameraním na emisie skleníkových plynov, biodiverzitu, pôdu a vodné zdroje;

a)životaschopná výroba potravín so zameraním na príjmy z poľnohospodárskej činnosti, poľnohospodársku produktivitu a stabilitu cien;

V SPP na roky 2014 – 2020 sa stanovilo, že Komisia predloží prvú správu „o vykonávaní spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie a prvé výsledky týkajúce sa výkonnosti SPP do 31. decembra 2018“, pričom záverečné posúdenie vykonávania SPP v období 2014 – 2020 sa očakáva v roku 2021. V tejto správe sa predpokladá dátum zverejnenia na účely diskusie o právnych návrhoch SPP prijatých 1. júna 2018 a uverejňuje sa spolu s celým súborom relevantných ukazovateľov .

Aj keď sú poľnohospodári v EÚ v súčasnosti viac vystavení celosvetovej nestálosti cien, táto nestálosť je naďalej nižšia než v prípade hlavných konkurentov; napríklad v prípade mäkkej pšenice v období rokov 2015 – 2017 išlo o kolísanie v rozpätí 6,8 %, zatiaľ čo na svetovom trhu to bolo 10 %.

Trh EÚ je zároveň otvorenejší: Dovoz agropotravinárskych výrobkov do EÚ sa v roku 2017 zvýšil na hodnotu 117 miliárd EUR (o 51 % viac v porovnaní s rokom 2007), pričom dovoz EÚ z najmenej rozvinutých krajín sa od roku 2007 zvýšil o viac ako 75 % a v roku 2017 dosiahol hodnotu 3,5 miliardy EUR. Všetci ostatní významní svetoví hospodárski aktéri – USA, Čína, Japonsko, Rusko a Kanada – doviezli spolu z najmenej rozvinutých krajín produkty len za 3 miliardy EUR.

Tu je potrebné upozorniť na niekoľko skutočností. Na posúdenie výkonnosti v tejto oblasti je potrebné izolovať vplyv politiky od iných ovplyvňujúcich faktorov (kontextové fakty, iné súvisiace politiky atď.). Tieto „čisté vplyvy“ je potrebné zmerať. Zvyčajne sa to robí prostredníctvom hodnotení. Na vykonávanie týchto hodnotení sú v tejto fáze k dispozícii len obmedzené informácie, pretože táto najnovšia reforma SPP sa uskutočnila len v roku 2015. Meškanie predstavuje problém aj pri dispozícii ukazovateľov dosahu (a kontextu). V prípade viacerých ukazovateľov sa najnovšie údaje týkajú rokov 2012 alebo 2013, teda obdobia pred uskutočnením reformy SPP z roku 2013. Pri niektorých ukazovateľoch dosahu je zase potrebné dlhšie obdobie na to, aby sa tieto vplyvy ukázali, v dôsledku čoho je ťažké započítať dosah SPP.

V prípade druhého piliera sa monitorovacie údaje zbierajú prostredníctvom výročných správ o vykonávaní, ktoré členské štáty predkladajú každoročne v júni za predošlý kalendárny rok. V uvedených správach sú zahrnuté hodnoty pre výstup, výsledky a ukazovatele cieľov. Členské štáty museli navyše v roku 2017 predložiť rozšírené výročné správy o vykonávaní s dodatočnými informáciami na základe hodnotiacich činností (takúto správu budú musieť predložiť aj v roku 2019). Informácie o výdavkoch si okrem toho každý štvrťrok prostredníctvom vyhlásenia o výdavkoch zisťuje aj Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka. V oblasti rozvoja vidieka sú k dispozícii údaje o ukazovateľoch za rok 2015 až do konca roka 2016 .

Ku každému z ukazovateľov boli vypracované informačné listy s vymedzením pojmu, ako aj so zdrojmi údajov, úrovňou zemepisných podrobností, frekvenciou vykazovania a časovým rámcom . Zaviedli sa aj čiastkové ukazovatele, keď sa považovalo za potrebné ukazovatele rozčleniť, napr. za sektor alebo kategóriu. Celkovo má súčasný rámec viac než 900 čiastkových ukazovateľov.

Okrem tohto špecifického záväzku SPP na úrovni členských štátov sa Rada a Európsky parlament dohodli na tom, že sa minimálne 20 % rozpočtu EÚ na roky 2014 až 2020 vynaloží na opatrenia súvisiace s klímou, a to príspevkami z rôznych politík . SPP zohráva významnú úlohu v úsilí o dosiahnutie tohto cieľa. Na základe metódy sledovania klímy, ktorá je pre súčasné programové obdobie vymedzená v súlade s markermi (Rio-markery) vychádzajúcimi z metodológie OECD, bol príspevok SPP na opatrenia súvisiace s klímou odhadnutý na 26 %, čiže 102,8 miliardy EUR.

V rámci reformy SPP sa stanovilo, že členské štáty by mali vyčleniť aspoň 30 % druhého piliera na opatrenia týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a opatrenia na riešenie environmentálnych otázok . V roku 2016 členské štáty tento záväzok vysoko prekročili – výdavky v EÚ dosiahli v priemere 67 %, pričom najviac k dosiahnutiu tohto cieľa prispeli oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami (30 %) a agroenvironmentálno-klimatické opatrenia (18 %).

Ekologizácia si však vyslúžila aj kritiku, pretože vzhľadom na jej environmentálne výsledky znamená pre poľnohospodárov a správne orgány ďalšiu záťaž. Nedávne hodnotenie platieb za poľnohospodárske postupy, ktoré sú prínosom pre klímu a životné prostredie, potvrdzuje, že na efektívnejšie dosiahnutie cieľov ekologizácie by sa malo zlepšiť jej súčasné uplatňovanie zo strany členských štátov a poľnohospodárov.

K zvýšeniu efektívnosti SPP pri plnení jej cieľov v oblasti životného prostredia a klímy a zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti poľnohospodárstva v EÚ by mali prispieť tieto tri požiadavky na ekologizáciu v rámci priamych platieb:

Poľnohospodárska výroba má vplyv na životné prostredie, sú tu však aj iné faktory. Keďže aktuálnych údajov o environmentálnych ukazovateľoch je málo a environmentálne vplyvy sú často dlhodobým procesom, stále je ťažké vytvoriť priame prepojenie medzi intervenciou SPP a jej skutočnými výsledkami v oblasti životného prostredia. Emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva sa od roku 1990 znížili o viac ako 20 % na úroveň 12 % celkového objemu emisií skleníkových plynov v EÚ za rok 2016, a to vďaka zníženiu emisií oxidu dusného z obhospodarovania pôdy (najmä v dôsledku poklesu používania dusíkatých hnojív) a zníženiu emisií z enterickej fermentácie v dôsledku celkového zníženia počtu hospodárskych zvierat. Miera poklesu sa však v posledných 10 rokoch ustálila a v súčasnosti sa pohybuje okolo 490 miliónov ton ekvivalentu CO2. Na rozdiel od všeobecného presvedčenia sú emisie z trávnych porastov a ornej pôdy stále pozitívne, aj keď majú klesajúci trend (-15 % v rokoch 2006 až 2016). Hlavnými dôvodmi sú zmena pôdy na ornú pôdu a postupy obhospodarovania trávnych porastov, ale medzi členskými štátmi tu existujú veľké rozdiely. Okrem toho sa počas posledných dvoch rokov zvýšili emisie amoniaku z poľnohospodárstva (+ 10 %). Tieto environmentálne ukazovatele naznačujú, že problémy v oblasti životného prostredia stále pretrvávajú a že budúca SPP musí prísť s ďalšími opatreniami.

SPP prispieva k udržateľnému hospodáreniu s prírodnými zdrojmi a opatreniam v oblasti klímy mnohými spôsobmi, a to prostredníctvom kombinovaných účinkov rôznych opatrení SPP vrátane krížového plnenia (90 % využívanej poľnohospodárskej plochy), priamych platieb (ekologizácia na 77 % využívanej poľnohospodárskej plochy ) a opatrení na rozvoj vidieka zameraných na špecifické environmentálne ciele spolu s podporou vo forme poradenstva pre poľnohospodárov a inovačných činností v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií a jeho operačných skupín.

Oddelené platby a podpora rozvoja vidieka v rámci SPP sú pozitívne spájané so zvyšovaním poľnohospodárskej produktivity na pracovníka (na rozdiel od viazanej podpory). Platby v rámci SPP zvyšujú prístup poľnohospodárov k pôžičkám a znižujú ich vystavenie rizikám, čo im umožňuje viac investovať.

Reforma SPP z roku 2013 ponúkla aj viaceré nástroje riadenia rizík: poistenie, vzájomné fondy a novozavedený nástroj stabilizácie príjmu. Vzhľadom na ich obmedzené využívanie (v roku 2016 bolo do systémov riadenia rizík EÚ zapojených iba 0,5 % poľnohospodárskych podnikov) boli v takzvanom súhrnnom nariadení navrhnuté niektoré zmeny. Z nedávnej štúdie o riadení rizík v poľnohospodárstve EÚ vyplýva, že európski poľnohospodári sú čoraz častejšie vystavení rizikám, zatiaľ čo dostupnosť nástrojov riadenia rizík zaostáva. Najpoužívanejším nástrojom zostáva aj naďalej poistenie; dostupnosť a čerpanie vzájomných fondov sú obmedzenejšie .

Vyvážený územný rozvoj

Poľnohospodárstvo malo na celkovej zamestnanosti vo vidieckych oblastiach v roku 2016 podiel 13,5 % (v porovnaní s 12,4 % v roku 2012). Odvetvie poľnohospodárstva zamestnávalo v ekvivalente plného pracovného času 8,7 milióna pracovníkov (2013). Dlhodobý trend odlivu pracovných síl z poľnohospodárstva je spôsobený demografiou, štrukturálnymi zmenami, mechanizáciou a príležitosťami mimo odvetvia poľnohospodárstva. V posledných rokoch sa úbytok poľnohospodárskych zamestnancov spomalil.

SPP prispieva k vyváženému územnému rozvoju prostredníctvom viacerých systémov podpory pre odvetvie poľnohospodárstva (ktoré je často chrbtovou kosťou hospodárstva vo vidieckych oblastiach) a prostredníctvom priamej pomoci iným než poľnohospodárskym subjektom vo vidieckych oblastiach. Tieto systémy zahŕňajú:

·podporu pre približne 7 miliónov prijímateľov, čo pokrýva zhruba 65 % celkového počtu poľnohospodárskych podnikov . Do systémov priamej podpory bolo zapojených takmer 6,8 milióna prijímateľov a v rámci opatrení na rozvoj vidieka ich bolo viac ako 3 milióny (rok podávania žiadostí 2015 );

·osobitnú podporu pre poľnohospodárov v horských oblastiach a iných oblastiach s osobitnými obmedzeniami (2,7 milióna príjemcov, 8 mld. EUR);

·podporu pre mladých poľnohospodárov povinným zvýšením základnej platby na prvých päť rokov, ktorú čerpá približne 312 000 mladých poľnohospodárov (352 miliónov EUR), a širokú škálu podporných opatrení pre mladých poľnohospodárov v rámci rozvoja vidieka;

·dobrovoľnú viazanú podporu pre 2,3 milióna prijímateľov (3,9 miliardy EUR).

Okrem toho majú členské štáty možnosť prerozdeliť až 30 % finančného krytia priamych platieb na prvé hektáre v každom poľnohospodárskom podniku („redistributívna platba“). V roku 2016 uplatnilo toto opatrenie 9 členských štátov, pričom podpora vo výške 1,6 miliardy EUR smerovala k 1,8 milióna poľnohospodárov.

SPP priamo prispieva aj k podpore rozvoja základných služieb a komunikačných technológií vo vidieckych oblastiach, najmä k opatreniam, ktorých dokončenie trvá niekoľko rokov, ako napríklad dlhodobé investície (širokopásmové pripojenie, iná infraštruktúra). V roku 2016 malo z týchto investícií úžitok 90 miliónov ľudí. Okrem toho už 171 miliónov obyvateľov vidieka je už zahrnutých do stratégie miestneho rozvoja v rámci iniciatívy LEADER, ktorá sa ukázala ako veľmi úspešná pri podpore miestneho rozvoja a budovania kapacít vo vidieckych oblastiach.

Podpora SPP (napríklad investície do komunikačných technológií a infraštruktúry) má multiplikačný účinok na iné odvetvia vo vidieckych oblastiach, najmä na potravinársky priemysel a na odvetvia, ktoré poskytujú služby pre poľnohospodárstvo. Miera zamestnanosti vo vidieckych oblastiach sa výrazne zlepšila – zo 62,5 % v roku 2011 (v dôsledku hospodárskej krízy) na 66 % v roku 2016, čo je takmer podobné ako miera zamestnanosti v ostatných hospodárskych odvetviach. Rozdiel medzi príjmami z poľnohospodárskej činnosti a príjmami v ostatných hospodárskych odvetviach je stále značný, ale znižuje sa. Podiel priemerného príjmu v poľnohospodárstve v porovnaní so mzdami v rámci celého hospodárstva sa zvýšil z 32 % (2005 – 2010) na 47 % (2017). V dôsledku toho sa miera chudoby vo vidieckych oblastiach znížila (z 29 % v roku 2011 na 26 % v roku 2016 v EÚ-28), čo sa približuje k miere chudoby v rámci celého hospodárstva (25 %). SPP teda zohráva dôležitú úlohu pri znižovaní chudoby vo vidieckych oblastiach a prispieva k vytváraniu lepších pracovných miest pre poľnohospodárov v celej EÚ17.

Prenos poznatkov a inovácia

Podpora prenosu znalostí a inovácie je prierezovou prioritou SPP, na ktorú sa vyčlenil celkový rozpočet vo výške 5,7 miliardy EUR. Programy rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 zahŕňajú flexibilný balík opatrení na podporu poradenstva, odbornej prípravy, inovácie a spolupráce a rozvoja znalostí vo vidieckych oblastiach. Na odbornú prípravu získalo finančné prostriedky viac ako 492 000 poľnohospodárov (4,5 % z celkového počtu poľnohospodárov) a na poradenstvo viac ako 63 500 poľnohospodárov .

Hodnotiaca štúdia ex ante, ktorá sa uskutočnila v roku 2016, vyhodnotila iniciatívu európskeho partnerstva v oblasti inovácií (EIP) pozitívne. Zaviesť EIP v súčasnom období (pozri aj kapitolu 3.2) sa rozhodli všetky členské štáty s výnimkou Luxemburska. Do konca roku 2016 sa podporilo viac ako 245 projektov spolupráce.

Získané skúsenosti

Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie

Napriek tomu, že spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie SPP na roky 2014 – 2020 sa vykonáva pomerne krátko, už teraz ponúka zistenia, ktoré sú užitočné pre jej budúci vývoj.

V praxi sa ukázalo, že ukazovateľov a čiastkových ukazovateľov je v súčasnosti príliš veľa. Po prvé, neumožňujú získať bezprostredný obraz dosiahnutých výsledkov SPP. Po druhé, nie všetky ukazovatele sú na tento účel vhodné, niektoré ukazovatele nie je napríklad možné získavať každoročne, alebo prichádzajú s meškaním, a nedajú sa preto použiť na monitorovanie v ranom štádiu. Niektoré ďalšie ukazovatele majú so SPP len veľmi nejasnú súvislosť. Iné zase chýbajú. Napríklad v priebežnom hodnotení zmeny klímy sa dospelo k záveru, že pre obmedzené členenie niektorých ukazovateľov výstupov nie sú k dispozícii dostatočné informácie o vykonávaní SPP vzhľadom na zmenu klímy.

Pokiaľ ide o druhý pilier, skúsenosti z predchádzajúcich programových období naznačujú, že členské štáty majú v prvých rokoch nábehovú krivku pri vykazovaní údajov správnym spôsobom. Platí to aj pre programové obdobie 2014 – 2020. V záujme riešenia tejto otázky bol v roku 2018 na základe získaných skúseností vypracovaný proces validácie s cieľom varovať členské štáty pred možnými chybami pri predkladaní údajov vo výročnej správe o vykonávaní. Je potrebné poznamenať, že súčasná SPP nestanovuje členským štátom zákonnú povinnosť opraviť údaje po oznámení.

Ak na základe skúseností s údajmi (dostupnosť) vyplynula potreba úpravy jedného z prvkov súvisiacich s ukazovateľom (napr. vymedzenie, rozsah, frekvencia vykazovania), príslušný podrobný opis ukazovateľov a v prípade potreby aj príslušné pravidlá sa upravili. Platí to napríklad pre požiadavky na vykazovanie týkajúce sa investícií a podpory pre mladých poľnohospodárov. Keďže členské štáty mali podávať správy len po ukončení činnosti, čiastkové výsledky sa nevykazovali. Prejavilo sa to vo výraznom podhodnotení údajov v porovnaní so skutočnou výkonnosťou, najmä v prípade opatrení, ktoré môžu trvať niekoľko rokov. Zmena vykonávacích predpisov členským štátom umožňuje od vykazovaného roku 2017 nahlasovať dosiahnuté hodnoty ukazovateľov aj za čiastočne vykonané operácie.

Otázky vyvstali aj pri niektorých ukazovateľoch dosahu. Napríklad pre ukazovateľ vysokej prírodnej hodnoty nie sú k dispozícii porovnateľné údaje za všetky členské štáty. Úplné nie sú ani údaje použité na výpočet indexu vtáctva žijúceho na poľnohospodárskej pôde a Komisia hľadá spôsoby, ako zber týchto údajov zlepšiť. Možnosť merať prostredníctvom prieskumov prínos opatrení na rozvoj vidieka k úsporám vody a energie v poľnohospodárstve sa ešte nevyužila, a to, okrem iných dôvodov, v dôsledku obmedzeného obdobia vykonávania.