EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 9. 2020 COM(2020) 494 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Prvá správa o vykonávaní viacročného plánu pre populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori a pre rybolov využívajúci tieto populácie



{SWD(2020) 171 final}



ZÁVERY Už dávno predtým, ako v roku 2016 nadobudol účinnosť viacročný plán, určovali vývoj morského prostredia a populácií rýb v Baltskom mori dlhodobé trendy. Podstata a príčiny toho, ako sa rybolov v Baltskom mori vyvíja, siahajú dávno do minulosti. Rybolov sa mnoho rokov vyvíjal mierne pozitívnym smerom. V súčasnosti však určitým populáciám rýb, predovšetkým populácii tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, hrozí kolaps v dôsledku vplyvov, ktoré sa začali dávno pred rokom 2016. Hoci rybolovný tlak sa od roku 2016 vďaka vykonávaniu viacročného plánu znížil, v prípade určitých populácií rýb začali prevládať iné faktory úmrtnosti. Napríklad v prípade tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora sa vedci domnievajú, že vplyvom environmentálnych tlakov hynie trikrát viac rýb než v dôsledku samotného rybolovu. Konzultované zainteresované strany a členské štáty majú na viacročný plán rozdielne názory. Členské štáty považujú hodnotenie účinkov viacročného plánu za predčasné, ale uvedomujú si, že by sa potenciálne mohol stať významnejším nástrojom riadenia rybárstva, keďže zahŕňa všetky prvky potrebné na dosiahnutie príslušných cieľov. Postoj Poradnej rady pre Baltské more (ďalej len „BSAC“) a jej členov je však prevažne negatívny. Odvetvie rybolovu by z ekonomických dôvodov podporilo širšie uplatňovanie horných rozsahov FMSY. Skúsenosti z minulosti však ukazujú, že príliš intenzívny lov populácií rýb, ktoré nie sú v dobrom stave, je zameraný na krátkodobé ciele a vedie k nadmernému rybolovu a ku kolapsu rybolovu. Na druhej strane mimovládne organizácie sa domnievajú, že horné rozsahy nie sú v súlade s maximálnym udržateľným výnosom (ďalej len „MSY“). Komisia s týmto názorom nesúhlasí, pretože celý rozsah je v súlade s MSY, čo je dlhodobá ekonomická koncepcia odsúhlasená spoluzákonodarcami v roku 2014. Komisia sa domnieva, že viacročný plán pre Baltské more sa osvedčil ako užitočný nástroj vykonávania spoločnej rybárskej politiky, najmä vďaka stanoveniu rybolovných možností. Poskytuje transparentné pravidlá regionálne prispôsobeného riadenia rybárstva. Pre populácie rýb, v prípade ktorých je k dispozícii posúdenie s veľkým množstvom údajov (alebo MSY), sa v pláne stanovujú horné hranice celkového ročného povoleného výlovu (ďalej len „TAC“), zatiaľ čo v prípade zdravých populácií sa umožňuje určitá flexibilita. Pre populácie pod tlakom, ktorých jedincov je v mori tak málo, že nedosahujú nebezpečné minimálne úrovne, sa v pláne vytvára ochranná sieť. Ochranná sieť zaisťuje, že kvóty pre populácie vystavené tlaku sú znížené na minimálnu úroveň a zároveň sa prijímajú dodatočné nápravné opatrenia na ich obnovu. Komisia sa domnieva, že vďaka rámcu, ktorý sa zaviedol vo viacročnom pláne a ktorý je kombináciou ochrannej siete a flexibility, mohla Rada prijať udržateľné a niekedy ťažké rozhodnutia týkajúce sa populácií rýb v Baltskom mori. Bez viacročného plánu by bolo veľmi ťažké dohodnúť sa na nápravných opatreniach na pomoc populáciám rýb, ktoré nedosahujú hraničnú úroveň obnovy, a pravdepodobne by boli stanovené vyššie kvóty. Na druhej strane viacročný plán takisto umožnil flexibilitu pre zdravé populácie tak, že sa povolilo používanie horného rozsahu FMSY na stlmenie výrazného zníženia kvót. Viacročným plánom sa zaistilo, že všetky druhy rybolovu sa dnes riadia v súlade s MSY alebo sa uplatňujú opatrenia na to, aby sa v nich opäť dosahovali MSY. Poskytol sa tým základ pre dlhodobú ziskovosť odvetvia rybolovu a doplnkových odvetví. Komisia preto konštatuje, že viacročný plán poskytuje stabilný dlhodobý nástroj vykonávania SRP v Baltskom mori, keďže prináša menšiu neistotu v súvislosti so stanovovaním kvót, zaisťuje nápravné opatrenia pre populácie vystavené tlaku, zabezpečuje transparentnejší proces stanovovania kvót pre zainteresované strany a členské štáty a odvetviu rybolovu umožňuje lepšie plánovať rybolovné činnosti.

1.Úvod Dohoda dosiahnutá v roku 2014 medzi Európskym parlamentom a Radou v medziinštitucionálnej pracovnej skupine pre viacročné plány pripravila pôdu pre prijatie prvého viacročného riadiaceho plánu pre Baltské more v roku 2016. Vo viacročnom pláne sa stanovuje, že Komisia predloží spoluzákonodarcom správu o výsledkoch a vplyve viacročného plánu na populácie rýb a rybolov využívajúci dané populácie, najmä v súvislosti s dosiahnutím cieľov viacročného plánu. Toto je prvá takáto správa. Ciele viacročného plánu sú: prispievať k dosahovaniu cieľov SRP; snažiť sa zabezpečiť, aby sa pri rybolove obnovovali a udržiavali populácie rýb nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť MSY; prispievať k eliminovaniu odhadzovania úlovkov zamedzením nechceným úlovkom a znížením ich množstva a k plneniu povinnosti vylodiť úlovky príslušných druhov, ako aj uplatňovať ekosystémový prístup, aby sa minimalizoval negatívny účinok rybolovných činností na životné prostredie. Pracovná skupina schválila a následne spoluzákonodarcovia rozhodli, že cieľová hodnota rybolovnej úmrtnosti sa má stanoviť ako rozsah hodnôt (s hornou a dolnou hranicou), ktoré sú v súlade s dosahovaním MSY. Treba poznamenať, že celý rozsah je v súlade s MSY, čo je dlhodobá ekonomická koncepcia. Viacročný plán zahŕňa transparentné pravidlá stanovenia rybolovných možností pre populácie rýb, v prípade ktorých je k dispozícii posúdenie o dosiahnutí MSY. Obsahuje aj konkrétne pravidlá kontroly a splnomocnenie Komisie prijímať delegované akty týkajúce sa vedľajších úlovkov určitých populácií, výnimiek z povinnosti vylodiť úlovky a technických opatrení. Cieľové druhy, na ktoré sa viacročný plán vzťahuje, sú treska škvrnitá, sleď atlantický a šprota severná, ako aj vedľajšie úlovky platesy veľkej, platesy bradavičnatej, kalkana veľkého a kalkana hladkého. Cieľové druhy predstavujú približne 95 % celkových úlovkov v Baltskom mori. V nariadeniach Rady o ročných rybolovných možnostiach v Baltskom mori sa stanovujú ročné TAC a vnútroštátne kvóty pre cieľové populácie, ako aj pre platesu veľkú a lososa atlantického. Viacročný plán sa prvýkrát uplatnil na rybársky hospodársky rok od 1. januára 2017. Keďže viacročný plán pre Baltské more bol prvým svojho druhu, stal sa vzorom pre ďalšie viacročné plány pre Severné more, západné vody a západnú časť Stredozemného mora. Skúsenosti získané pri uplatňovaní viacročného plánu pre Baltské more boli použité na vylepšenie tohto viacročného plánu a vypracovanie následných viacročných plánov. Táto správa vychádza z posledného odporúčania ICES pre relevantné populácie v Baltskom mori, osobitného odporúčania ad hoc vyžiadaného od ICES, analýzy vnútroštátnych správ o povinnosti vylodiť úlovky za rok 2018, ktorú vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) Komisie, a informácií, ktoré má k dispozícii Komisia. Okrem toho prebehli konzultácie so skupinou členských štátov z oblasti Baltského mora (BaltFish), radou BSAC a jej členmi. Táto správa preto prezentuje vývoj v príslušných oblastiach vykonávania viacročného plánu a jej cieľom je vyvodiť závery po troch celých rokoch uplatňovania (2017 – 2019) a rybolovné možnosti stanovené podľa viacročného plánu na obdobie štyroch po sebe nasledujúcich rokov (2017 – 2020). 2.Vývoj v príslušných oblastiach Správa sa zameriava na vývoj od roku 2016 v piatich hlavných oblastiach: úrovne rybolovu, odhadzovanie úlovkov, ekosystémový prístup, regionálna spolupráca a sociálno-ekonomické aspekty. 2.1.Rybolovné možnosti stanovené od roku 2017 Do roku 2019 bolo k dispozícii posúdenie MSY siedmich z ôsmich populácií. Takéto posúdenie nebolo k dispozícii pre tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora. V roku 2020 už nebolo k dispozícii ani pre sleďa atlantického v Botnickom zálive. Od nadobudnutia účinnosti viacročného plánu v júli 2016 sa postup stanovenia TAC vykonal štyrikrát, pričom bolo potrebné stanoviť spolu 32 TAC, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán. Z nich bolo 24 prípadov jednoduchých a 8 prípadov si vyžadovalo dodatočné súvislosti. V 23 z celkového počtu 24 jednoduchých prípadov Komisia navrhla TAC na hodnote bodu FMSY alebo v dolnom rozsahu FMSY. V jednom prípade (sleď atlantický v centrálnej oblasti Baltského mora na rok 2019) Komisia navrhla v súlade s viacročným plánom TAC na hodnote horného bodu rozsahu FMSY, čoho sa Rada držala. V uvedených 24 prípadoch sa Rada držala návrhu Komisie v 16 prípadoch, v dvoch prípadoch sa rozhodla stanoviť TAC na nižšej úrovni, ako navrhovala Komisia (šprota severná na rok 2017 a sleď atlantický v centrálnej oblasti na rok 2018), a v piatich prípadoch zvýšila TAC v rámci uplatniteľných rozsahov FMSY podľa viacročného plánu (sleď atlantický v Rižskom zálive na rok 2017, západobaltská populácia sleďa atlantického a sleď atlantický v Botnickom zálive na rok 2018, západobaltská populácia tresky škvrnitej na rok 2019 a šprota severná na rok 2020). V jednom prípade, ktorý sa týkal druhov ulovených ako vedľajšie úlovky, zvýšila TAC nad úroveň preventívneho odporúčania (platesa veľká na rok 2018), kým na všetky ostatné roky bol TAC stanovený v súlade s kombinovaným MSY a preventívnym odporúčaním. Uvedených osem prípadov s osobitnými súvislosťami tvorí západobaltská populácia tresky škvrnitej na roky 2017 a 2018, západobaltská populácia sleďa atlantického na roky 2019 a 2020 a východobaltská populácia tresky škvrnitej počas celého obdobia. Tieto prípady sú uvedené ďalej.

2.1.1.Treska škvrnitá v západnej oblasti Už roky je známe, že v oblasti 24, ktorá patrí do oblasti riadenia západnej populácie tresky škvrnitej, sa objavilo značné množstvo východnej populácie tresky škvrnitej. V roku 2015 sa rade ICES podarilo kvantifikovať tento fenomén a poskytla možnosti riadenia. Tieto možnosti riadenia mali priame dôsledky na relatívnu stabilitu, ale členské štáty z oblasti Baltského mora sa nedokázali dohodnúť na ďalšom postupe. V oboch prípadoch Komisia potom navrhla TAC na hodnote bodu FMSY (zodpovedajúcej zníženiu o 35 % a 88 % v porovnaní s TAC predchádzajúceho roka) na základe výskytu východnej aj západnej populácie tresky škvrnitej v danej oblasti riadenia Rada stanovila TAC na rok 2017, ktorý je v porovnaní s TAC na rok 2016 nižší o 56 %. Pri TAC na rok 2018 vzala Komisia opäť do úvahy výskyt týchto dvoch populácií tresky škvrnitej a navrhla zachovať TAC z roku 2017, čoho sa Rada držala. Keďže množstvo rýb v mori počas mnohých rokov nedosahovalo úroveň Btrigger, Komisia navrhla a Rada prijala aj zákazy rybolovu počas období neresenia a obmedzenie počtu úlovkov pre rekreačné rybárstvo. Pokiaľ ide o TAC na rok 2019, treba poznamenať, že vedecké odporúčanie poskytlo veľmi široký rozsah (od +30 % až do takmer +400 %). Komisia navrhla dolnú hodnotu bodu, pretože vedecké odporúčanie uvádzalo, že táto populácia závisí len od jedného dobrého ročníka. Rada stanovila TAC v dolnom rozsahu na úrovni 70 % zvýšenia. Na základe odporúčania ICES, že množstvo rýb v jednom dobrom ročníku musí byť znížené o 54 %, Komisia navrhla stanoviť TAC na rok 2020 na najnižšiu hodnotu bodu, ktorá predstavuje zníženie o 68 % v porovnaní s TAC na rok 2019. Rada stanovila TAC v dolnom rozsahu, pričom ho znížila o 60 %. 2.1.2.Treska škvrnitá vo východnej oblasti Baltského mora Počas obdobia, na ktoré sa táto správa vzťahuje, nebolo vykonané žiadne posúdenie MSY tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora a do roku 2019 rada ICES každý rok odporučila znížiť TAC pre tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora na základe preventívneho odporúčania. Komisia navrhla zníženie TAC na rok 2017 o 39 % v súlade s odporúčaním ICES o výskyte východobaltskej populácie tresky škvrnitej v oblasti jej rozšírenia. Rada stanovila TAC znížený o 25 % v porovnaní s TAC na rok 2016. Komisia zohľadnila na rok 2018 výskyt populácie v oblasti rozšírenia a navrhla zníženie TAC o 28 %, teda ho stanovila mierne nad úrovňou v odporúčaní ICES. Komisia preto navrhla, aby sa TAC pre západobaltskú populáciu zachoval, a stanovila ho pod hodnotou bodu FMSY. Rada znížila TAC pre východobaltskú populáciu o 8 % v porovnaní s TAC na rok 2017. Komisia navrhla a Rada prijala TAC na rok 2019 vo výške zodpovedajúcej zníženiu o 15 % v porovnaní s TAC na rok 2018. Všetky TAC, ktoré Rada stanovila na tri roky, boli nad úrovňou uvedenou v preventívnom odporúčaní ICES. Odporúčanie ICES na rok 2020 bolo oveľa prísnejšie a po prvý raz boli odporučené nulové úlovky. Komisia sa preto snažila o návrh, ktorý by zohľadňoval realitu zmiešaného rybolovu v Baltskom mori, kde je východobaltská populácia tresky škvrnitej nezamedziteľným vedľajším úlovkom pri väčšine iných druhov rybolovu. Navrhla teda zakázať akýkoľvek cielený rybolov východobaltskej populácie tresky škvrnitej a povoliť len reštriktívny TAC pre vedľajšie úlovky na úrovni 2 000 t (t. j. pokles o 92 % v porovnaní s TAC na rok 2019). Tento reštriktívny TAC pre vedľajšie úlovky má pokrývať nezamedziteľné vedľajšie úlovky východobaltskej populácie tresky škvrnitej pri iných druhoch rybolovu, aby ich činnosť mohla pokračovať. Bol doplnený o nápravné opatrenia požadované podľa viacročného plánu, ako napríklad zákaz rybolovu počas období neresenia pre všetky flotily loviace východobaltskú populáciu tresky škvrnitej. Rada prijala návrh Komisie. Vzhľadom na zložitú situáciu tejto populácie Komisia navrhla zmeniť viacročný plán pre Baltské more s cieľom posilniť určité riadiace opatrenia a navrhnúť prevádzkovateľom, aby vyradili svoje plavidlá a navždy opustili toto odvetvie. 2.1.3.Sleď atlantický v západnej oblasti Baltského mora Dlhé roky bol TAC pre sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora určovaný v súlade s MSY, a to až do roku 2018. V roku 2018 rada ICES prehodnotila populácie a dospela k záveru, že biomasa populácie bola pod nebezpečnou hraničnou úrovňou Blim. Keďže žiadny kladný TAC by nezaistil obnovu populácie nad úroveň Blim v nasledujúcom roku, vydala na rok 2019 odporúčanie o nulových úlovkoch. Komisia hľadala vyvážené riešenie a zároveň navrhovala dostatočne nízky TAC, ktorý by prispel k obnove tejto populácie. Pomocou pravidiel viacročného plánu Komisia navrhla zníženie TAC na rok 2019 o 44 % (t. j. nižší bod FMSY) v spojení s nápravným opatrením v zmysle požiadaviek viacročného plánu predstavujúcim ďalšie zníženie o 19 % bodov. Rada v súlade s viacročným plánom znížila TAC o 48 % v porovnaní s TAC na rok 2018. Komisia navrhla zníženie TAC na rok 2020 o 42 % (t. j. nižší bod FMSY) v spojení s nápravným opatrením predstavujúcim ďalšie zníženie o 29 % bodov. Podľa ICES bolo cieľom obnoviť populáciu nad úroveň Blim do roku 2022. Rada v súlade s viacročným plánom stanovila TAC na úrovni zodpovedajúcej zníženiu o 65 % v porovnaní s TAC na rok 2019. Tieto rozhodnutia dokazujú, že Rada prijala ťažké, i keď nevyhnutné rozhodnutia, čo bolo možné vďaka dlhodobejšiemu rámcu obnovy vo viacročnom pláne, a to kombináciou reštriktívnych TAC a dodatočných nápravných opatrení. 2.1.4.Zhrnutie V roku 2016 boli v súlade s odporúčaním o MSY stanovené tri zo siedmich TAC pre populácie, v prípade ktorých je k dispozícii posúdenie MSY, konkrétne pre sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora, sleďa atlantického v centrálnej oblasti Baltského mora a platesu veľkú. V rokoch 2017 až 2019 sa každý rok stanovilo v súlade s MSY šesť TAC. Nebol to však prípad tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora v roku 2017, platesy veľkej v roku 2018 a sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora v roku 2019, keďže pre sleďa bolo z dôvodu poklesu biomasy populácie pod bezpečné biologické hranice vydané odporúčanie o nulových úlovkoch. Rybolov s odporúčaním o nulových úlovkoch v zásade nie je v súlade s MSY a prioritou je obnova populácie. Obnova populácie sa podarila len raz, ale znova nastala otázka, aký TAC možno stanoviť v súlade s odporúčaním rady ICES o MSY a viacročným plánom. Na rok 2020 bolo v súlade s MSY stanovených päť zo šiestich TAC pre populácie, v prípade ktorých je k dispozícii posúdenie MSY. Nebol stanovený TAC pre západobaltskú populáciu sleďa atlantického, pretože znova bolo vydané odporúčanie o nulových úlovkoch. Konzultované zainteresované strany vyjadrili rozdielne názory na úlohu viacročného plánu, pokiaľ ide o stanovenie TAC. Vnútroštátne správne orgány sa domnievajú, že viacročný plán uľahčil tento proces, pričom zdôraznil význam analytického posúdenia populácií a vplyv medziročného kolísania odporúčaných úrovní TAC, ako aj faktorov nesúvisiacich s rybolovom. Podľa rady BSAC viacročný plán neuspokojil nikoho a niektorí členovia ho dokonca považujú za kontraproduktívny. Existujú dve línie tvrdení na odôvodnenie tohto názoru – niektorí sa domnievajú, že viacročný plán je príliš prísny, pretože v určitých situáciách neumožňuje dostatočné zvýšenie TAC, kým iní členovia argumentujú, že viacročný plán je príliš flexibilný, a preto nezabezpečil, aby boli všetky TAC stanovené na úrovni MSY najneskôr do roku 2020. Komisia nezastáva názory vyjadrené v rámci BSAC. Pri pohľade na uvedené skutočnosti je zjavné, že viacročný plán uľahčil dosiahnutie dohody o rybolovných možnostiach a nápravných opatreniach tým, že poskytol jasný súbor pravidiel, ktoré má Komisia dodržiavať pri svojich návrhoch, ako aj pravidiel, ktoré má pri rozhodovaní uplatňovať Rada. Vďaka dodržiavaniu podrobných pravidiel uvedených vo viacročnom pláne boli rozhodnutia koherentné a zosúladené s cieľmi SRP a prinášajú výsledky, napríklad sa očakáva, že do roku 2020 dôjde k obnove tresky škvrnitej v západnej oblasti, zatiaľ čo sleď atlantický v západnej oblasti je na ceste k obnove. 2.2.Povinnosť vylodiť úlovky a odhadzovanie úlovkov Jedným z hlavných cieľov reformovanej SRP je vykonávať povinnosť vylodiť úlovky a postupne eliminovať odhadzovanie úlovkov zamedzením nechcených úlovkov a znižovaním ich množstva. Povinnosť vylodiť úlovky sa vzťahuje na druhy, ktorých rybolov upravuje TAC. Povinnosť vylodiť úlovky v Baltskom mori nadobudla účinnosť 1. januára 2015 pre tresku škvrnitú, sleďa atlantického, šprotu severnú a lososa atlantického a 1. januára 2017 pre platesu veľkú. V článku 7 viacročného plánu sa uvádzajú podrobnejšie ustanovenia súvisiace s vykonávaním povinnosti vylodiť úlovky. Komisia sa v ňom splnomocňuje prijímať delegované akty o výnimkách súvisiacich s vysokou mierou prežitia a výnimkách de minimis, o konkrétnych ustanoveniach o dokumentácii a o stanovení minimálnych ochranných referenčných veľkostí. Vo viacročnom pláne sa okrem toho spresňuje, že povinnosť vylodiť úlovky sa neuplatňuje na rekreačné rybárstvo. ICES odhaduje, že postupy odhadzovania úlovkov sa od nadobudnutia účinnosti povinnosti vylodiť úlovky pravdepodobne sotva zmenili: odhadzovanie úlovkov pelagických druhov je naďalej zanedbateľné; v prípade ostatných druhov rybolovu sa oficiálne vykazované množstvá odhodených úlovkov znížili takmer na nulu, pokračuje však nelegálne odhadzovanie úlovkov. STEFC vo svojom hodnotení výročných správ členských štátov o plnení povinnosti vylodiť úlovky za rok 2018 uvádza, že príslušné regionálne orgány v oblasti Baltského mora proaktívne vytvorili prístupy na zlepšenie uplatňovania povinnosti vylodiť úlovky. STECF však zároveň dodal, že kvantitatívne údaje naprieč morskými oblasťami sú naďalej príliš obmedzené na to, aby bolo možné odhadnúť zmeny v množstve odhadzovaných úlovkov. Okrem toho existujú náznaky, že prevádzkové postupy realizované na mori v odvetví rybolovu sa nezmenili, čo naznačuje, že zníženie odhadzovania úlovkov sa zdá skôr nepravdepodobné. Konzultované zainteresované strany sa stotožňujú s názormi rady ICES na prebiehajúce odhadzovanie úlovkov. Zastávajú názor, že kontroly treba zlepšiť. Zainteresované strany správne zdôrazňujú, že takéto kontroly patria skôr do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1224/2009 o kontrole SRP, a nie viacročného plánu. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že častejšie používanie horného rozsahu FMSY pri stanovení TAC by pomohlo znížiť množstvo odhodených úlovkov, kým MVO sú úplne proti používaniu horných rozsahov. Všetky oslovené strany sa zhodujú na tom, že skutočné úrovne odhadzovania úlovkov zostali od nadobudnutia účinnosti povinnosti vylodiť úlovky pomerne stabilné. Komisia sa domnieva, že pretrvávajúci problém odhadzovania úlovkov je spôsobený najmä nedostatočnou kontrolou a nedostatočným presadzovaním zo strany orgánov členských štátov a musí byť riešený v rámci systému EÚ na kontrolu rybárstva. Viacročný plán pre Baltské more však nebol navrhnutý na riešenie tohto problému. 2.3.Ekosystémový prístup V článku 2 ods. 3 základného nariadenia o SRP sa uvádza, že v rámci SRP sa pri riadení rybárstva musí uplatňovať ekosystémový prístup s cieľom minimalizovať negatívny vplyv rybolovných činností na morský ekosystém. V článku 3 ods. 3 viacročného plánu sa stanovuje, že viacročný plán musí byť v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, a najmä s cieľom, ktorým je dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu do roku 2020, ako to požaduje rámcová smernica o morskej stratégii 2008/56/ES. Rámcová smernica o morskej stratégii stanovuje jedenásť kvalitatívnych deskriptorov na určenie dobrého environmentálneho stavu. Viacročný plán sa zameriava na zabezpečenie toho, aby sa splnili podmienky deskriptora 3 (najrelevantnejší pre riadenie rybárstva), a prispievanie k plneniu iných relevantných deskriptorov v pomere k relatívnej úlohe, ktorú rybolov zohráva. Deskriptor 3 je priamo spojený so stanovením rybolovných možností. Uvádza sa v nej, že „[P]opulácie všetkých rýb, mäkkýšov a kôrovcov využívaných na komerčné účely sú v rámci bezpečných biologických limitov a vykazujú rozdelenie podľa veku populácie a veľkosti svedčiace o jej dobrom stave.“ Rybolovné činnosti majú vplyv na deskriptory týkajúce sa biologickej diverzity (1), potravinového reťazca (4), integrity morského dna (6) a morského odpadu (10). Rybolov prispieva k ostatným deskriptorom prinajlepšom nepriamo a/alebo nepodstatne.