EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 802 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady  
 
k aktualizovanému progr amu stability Belgicka na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 710 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady  
 
k aktualizovanému programu stab ility Belgicka na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojich vnútro štátnych hospodárskych 
politikách a politikách zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Belgicko 15. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok 
2011, ktorý sa vz ťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program 
reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy 
posudzovali sú časne.  
(7) Za desaťročie pred rokom 2008 HDP Belgicka výr azným spôsobom rástol v priemere 
o 2,3 % ro čne. Krajina naplno pocítila vplyv celos vetovej hospodárskej krízy v roku 
2009 a jej HDP sa znížil o 2,8 %.  Vplyv recesie na zamestnanos ť bol relatívne 
obmedzený. Do časné zníženie po čtu odpracovaných hodín a pokles produktivity práce 
na hodinu splnili tlmiacu funkciu. Po  znížení o 0,4 % v roku 2009 zamestnanos ť v 
roku 2010 opä ť narástla. Nezamestnanos ť však vzrástla zo 7 % pred recesiou na 8,3 % 
v roku 2010. V ď
aka konjunktúre celosvetového obchodu bolo oživenie v roku 2010 
silnejšie, ako sa o čakávalo, pri čom HDP narástol o 2,2 %. V dôsledku fungovania 
automatických stabilizátorov a diskre čných opatrení prijatých v r eakcii na krízu deficit 
verejných financií vzrástol z 1,3 % v roku 2008 na 5,9 % HDP v roku 2009.  
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makr oekonomický scenár, ktorý tvorí základ 
rozpočtových prognóz v programe, je realistický . Hoci tento scenár vychádza z trochu 
menej optimistických predpokladov rastu na rok 2011, je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďou Komisie z jari 2011. Po 4,1 % defic ite z roku 2010, ktorý bol lepší, ako 
sa očakávalo, je cie ľom rozpo čtovej stratégie uvedenej v programe ďalej znížiť deficit 
v roku 2011 na 3,6 % a pod referen čnú hodnotu 3 % do roku 2012, ktorý Rada 
stanovila ako lehotu na nápravu nadmerného deficitu. Zn íženie deficitu plánované na 
rok 2011 sa zdá realizovate ľné vzhľadom na dos ť opatrné ekonomické prognózy. 
Fiškálne úsilie je pravdepodobne nižšie ako priemerné ro čné úsilie vo výške 0,75 % 
HDP, ktoré odporu čila Rada najmä na roky 2011 a 2012, a dosiahlo by len 0,4 %, 
resp. 0,3 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Navyše sa na cie ľové deficity na rok 2012 
a ďalšie roky nevz ťahujú žiadne osobitné nápr avné opatrenia. Nakoniec, v 
programovom období 2011 – 2014 sa neo čakáva dosiahnutie strednodobého cie ľa, 
ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. 
 
SK 4   SK (9) Vzhľadom na to, že sa v roku 2010 zaznamenal lepší výsledok, ako sa o čakávalo, bolo 
by pre rok 2011 vhodné ambicióznejšie znížen ie deficitu, ako aj  rýchlejší pokrok 
smerom k prahovej hodnote 3 % HDP než pod ľa prognózy. Okrem toho nebude 
možné odstráni ť nadmerný deficit do roku 2012 a napredova ť pri plnení 
strednodobého cie ľa bez toho, aby sa zaviedli ďalšie konsolida čné opatrenia. Ke ďže je 
daňové zaťaženie v Belgicku už beztak ve ľmi vysoké, a to predovšetkým pokia ľ ide 
o zdaňovanie pracovných príjmov, mali by by ť tieto konsolida čné opatrenia založené 
hlavne na výdavkoch. 
(10) Hospodárska a finan čná kríza zvrátila predchád zajúci dlhodobý trend znižovania 
štátneho dlhu. Pomer dlhu, ktorý mal od roku 1993 klesajúcu tendenciu (ke ď dosiahol 
134 % HDP a následne nepretržite klesal až na 84 % HDP v r oku 2007), sa od roku 
2008 zase zvýšil a koncom roka 2010 dosiahol 96,8 %. Vysoká úrove ň verejného dlhu 
naďalej predstavuje hlavnú výzvu, a to najmä preto, že dlhodobý vplyv starnutia 
obyvateľstva na rozpo čet je vyšší ako priemer v EÚ, predovšetkým z dôvodu relatívne 
veľkého nárastu výdavkov na dôchodky, ktorými sa ešte viac za ťažia verejné financie. 
Zabezpečením dostato čných primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu 
s ďalšími reformami belgického systému sociálneho zabezpe čenia, najmä 
dôchodkového systému, aby sa obmedzil pr edpovedaný podstatný nárast výdavkov 
súvisiacich so starnutím obyvate ľstva, by sa mala zlepši ť dlhodobá udržate ľnosť 
verejných financií.  
(11) Pre Belgicko je dôležitou výzvou zaisti ť stabilný a dobre fungujúci finan čný sektor, 
ktorý by bol schopný nap ĺňať potreby finan čného sprostredkovania reálnej 
ekonomiky. Belgický finan čný sektor za posledné dva roky tvrdo postihla finan čná 
kríza, ktorá mala za následok zredukova né súvahy, výdatnú štátnu pomoc a zmenu 
bankového dozoru. Finan čná situácia bankového sektora je na ďalej oslabená. Bankový 
sektor v Belgicku je navyše vysoko koncentr ovaný a relatívne ro zsiahly v porovnaní s 
veľkosťou ekonomiky.  
(12) Zákonom o „podporovaní zamestnanosti a preventívnej ochrane 
konkurencieschopnosti“ z roku 1996 sa ustanovuje, že vývoj miezd v Belgicku by mal byť v súlade s vývojom miezd v troch suse dných krajinách (Francúzsko, Nemecko, 
Holandsko), čím by sa mala udrža ť kontrola nad pracovnými nákladmi. Tento zákon 
však nedokázal zabráni ť situácii, ke ď sa v období 2005 – 2010 mzdy zvýšili 
v Belgicku rýchlejšie ako v troch susedných krajinách, zatia ľ čo rast produktivity bol 
pomalší. V dôsledku toho jednotkové náklady práce rástli v Belgicku rýchlejšie v porovnaní s jeho susednými krajinami a s priemerom v eurozóne. Je to obzvláš ť 
problematické z toho dôvodu, že Belgicko sa špeci alizuje na tovar s relatívne nízkym 
technologickým obsahom a čelí neľútostnej konkurencii kraj ín, ktoré majú nižšie 
náklady. Hoci stanoveniu mantinelov pri rokovaní o mzdách pomáhajú pravidlá 
týkajúce sa miezd, mo hlo by sa to zlepši ť, ak by sa zoh ľadnili rozdiely týkajúce sa 
rastu produktivity a ak by sa ustanovil efektívnejší systém zavádzania opráv ex post  
v prípade nesplnenia cie ľov. 
(13) Trh práce charakterizuje vo vi acerých oblastiach nepružnos ť, ktorá zna čnou mierou 
odrádza od zapojenia sa do práce, konkrétne: neobmedzené trvanie podpory v nezamestnanosti, vysoké efektívne hrani čné daňové sadzby a vysoké da ňovo-
odvodové za ťaženie (najmä u nízko platených pracovníkov), a kombinácia stiahnutia 
dávok sociálnej pomoci a vysokého zdanenia pri zapojení sa do práce. Okrem toho existuje viacero spôsobov, ktoré motivujú starších pracovníkov k odchodu z trhu práce 
 
SK 5   SK pred dosiahnutím zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku 65 rokov. Ďalšou 
reformou aktívnej politiky trhu pr áce a rozšírením tejto pol itiky na osoby nad 50 rokov 
by sa prispelo k zvýšeniu celkovej mier y zamestnanosti a k zlepšeniu podnetov na 
hľadanie pracovného miesta. Navyše ďalšie zníženie úrovne a trvania 
nezamestnaneckých dávok postupom času by mladých pracovníkov viac stimulovalo k 
vstupu na trh práce. Sprísnením kritérií na pred časný dôchodok by sa povzbudili starší 
pracovníci, aby zostali aktívnou pracovnou silo u, a starší pracovníci, ktorí boli mimo 
práce dlhší čas, aby sa vrátili na trh práce. Napokon, miera zamestnanosti štátnych 
príslušníkov z krajín mi mo EÚ (40,9 %) je ove ľa nižšia ako priemer v EÚ.  
(14) Celkové da ňové zaťaženie práce v Belgicku je jedným z najvyšších v EÚ; jeho 
znížením by sa preto mohlo prispie ť k zatraktívneniu práce. Vzh ľadom na zna čné 
konsolida čné úsilie v budúcnosti však treba tieto potreby kompenzova ť 
ekvivalentnými zvýšeniami menej deform ujúcich daní, naprík lad spotrebných, alebo 
prostredníctvom prechodu na dane priazniv é pre životné prostredie. Belgicko má 
oveľa nižšie implicitné da ňové sadzby na energiu ako su sedné krajiny. V kombinácii 
s vysokým da ňovo-odvodovým za ťažením pracovnej sily má Belgicko najnižší pomer 
environmentálnych daní v porovnaní so zd anením práce v celej EÚ. Prispieva to k 
situácii, kde vysokú nezamestnanos ť sprevádza relatívne vys oká spotreba energie, čo 
sťažuje plnenie cie ľov týkajúcich sa zamestnanosti a energetickej efektívnosti. 
(15) Ceny mnohých druhov tovaru a služieb sú  vo všeobecnosti vyššie ako v iných 
členských štátoch, čo je odzrkadlením slabého konkuren čného tlaku, predovšetkým 
v maloobchodnom sektore a sie ťových odvetviach, ako aj slabého rámca dozoru. 
V maloobchodnom sektore sú prekážky pre vs tup a prevádzkové obmedzenia vysoké. 
Právnymi predpismi obmedzujúcimi konkurenciu sa hlavne stále obmedzujú otváracie 
hodiny, chránia sa etablované subjekty už pôsobiace na trhu pred novými subjektmi 
a znemož ňuje sa šírenie nových obchodných m odelov a technológií. Spolo čným 
problémom hospodárskej sú ťaže v sie ťových odvetviach v Belgicku je silné 
postavenie etablovaných subjektov a vysoké vstupné prekážky v porovnaní 
s ostatnými členskými štátmi, čo znamená, že bývalí monopolisti v týchto sektoroch 
môžu na základe vyšších ú čtovaných cien stále ža ť vyššie zisky, ako by to bolo možné 
na súťažne orientovanom trhu.  
(16) Belgické orgány prijali nieko ľko záväzkov v súvislosti s Paktom Euro Plus4. Záväzky 
sa týkajú štyroch oblastí paktu. Sú zamer ané na opatrenia na zníženie deficitu, 
udržanie cien energie pod kontrolou a podporovanie hospodárskej sú ťaže, kontrolu 
zvyšovania reálnych miezd, zavedenie rámca dozoru na monitorovanie finan čného 
sektora a zavedenie opatr ení na zvýšenie skuto čného veku odchodu do dôchodku. 
Neexistujú však informácie o opatreniach, ktoré treba prija ť na dosiahnutie 
požadovaného cie ľa z fiškálneho h ľadiska, ani informácie o tom, ako by sa dal 
kontrolova ť rast reálnych miezd alebo ceny energie. Pokia ľ ide o schémy pred časného 
odchodu do dôchodku, nie je jasné, či a kedy sa uskuto ční revízia „genera čného paktu“ 
a aký bude ma ť táto revízia vplyv z h ľadiska konkrétnych opatrení. Tieto záväzky boli 
posúdené a zoh ľadnené v odporú čaniach. 
                                                 
4 Podrobnejšie informácie o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájs ť v dokumente 
SEK(2011) 710. 
 
SK 6   SK (17) Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane Paktu Euro 
Plus5. Zohľadnila ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku 
v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu 
posilniť celkové hospodárske riadenie Európske j únie tým, že sa poskytnú vstupy na 
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzh ľadom na to Komisia 
usudzuje, že by malo by ť v roku 2011 možné ambicióznejšie  zníženie deficitu a že by 
sa pre rok 2012 a ďalšie roky mali spresni ť ďalšie konsolida čné opatrenia. S cie ľom 
zlepšiť dlhodobú udržate ľnosť verejných financií sú potrebné ďalšie reformy 
dôchodkového systému. Mali by sa prija ť ďalšie kroky na posilnenie 
konkurencieschopnosti, na pomáhanie ľuďom zamestna ť sa a na prevedenie da ňového 
zaťaženia z pracovnej sily na spotrebu a energiu, ako aj na otvorenie vä čšieho 
množstva možností na investície a rast v sektore služieb a sie ťových odvetviach.  
(18) Vzhľadom na toto posúdenie a po zoh ľadnení odporú čania Rady z 2. decembra 2009 
podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala 
aktualizáciu programu stability Be lgicka na rok 2011 a jej stanovisko6 sa odráža najmä 
v jej odporú čaní v ďalej uvedených bodoch 1) a 2), 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Belgicko prijalo v o bdobí rokov 2011 – 2012 opatrenia s cie ľom:  
(1) Využiť prebiehajúce ozdravenie  hospodárstva a urýchli ť nápravu nadmerného 
deficitu. Prija ť do roku 2012 na tento ú čel potrebné opatrenia, predovšetkým na 
strane výdavkov, s cie ľom zaisti ť priemerné štrukturál ne úsilie vo výške aspo ň 
0,75 % HDP. Deficit verejných financ ií by sa tak mal výrazne zníži ť pod referen čnú 
hodnotu 3 % HDP najneskôr do roku 2012. Zaisti ť napredovanie pri plnení 
strednodobého cie ľa najmenej o 0,5 % HDP ro čne. 
(2) Podniknú ť kroky na zlepšenie dlhodobej udržate ľnosti verejných financií. Pozornos ť 
by sa mala venova ť zavedeniu stratégie zameranej na obmedzenie výdavkov 
spojených so starnutím obyvate ľstva, a to aj tak, že sa bude predchádza ť 
predčasnému odchodu z trhu práce s cie ľom zvýši ť skutočný vek odchodu do 
dôchodku, a tak, že sa zákonom stanove ný vek odchodu do dôchodku prepojí 
s priemernou d ĺžkou života. 
(3) Zaoberať sa štrukturálnymi nedostatkami vo finan čnom sektore, najmä dokon čením 
reštrukturalizácie bánk, ktoré potrebuj ú primerane financovaný a životaschopný 
obchodný model. 
(4) Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi 
zreformova ť systém vyjednávania miezd a indexácie miezd s cie ľom zaistiť, aby rast 
miezd lepšie odzrkad ľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.  
(5) Zlepšiť účasť na trhu práce tak, že sa rozpo čtovo neutrálnym spôsobom zníži vysoké 
daňové zaťaženie a odvody na sociálne zabezpe čenie pre osoby s nízkymi mzdami 
a že sa zavedie systém, v ktorom sa úrove ň nezamestnaneckých dávok v závislosti od 
trvania nezamestnanosti postupne znižuje. Uskuto čniť kroky na prevedenie da ňového 
zaťaženia z práce na spotrebu a zaisti ť, aby bol da ňový systém priaznivejší pre 
                                                 
5 SEK(2011) 710. 
6 Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 7   SK životné prostredie. Zlepši ť účinnosť aktívnych politík práce zameraním sa na starších 
pracovníkov a zranite ľné skupiny.  
(6) Zaviesť opatrenia na povzbudenie konkuren cieschopnosti v maloobchodnom sektore 
tým, že sa zmenšia prekážky pri vstupe a znížia sa prevádzkové obmedzenia, a zaviesť opatrenia na posilnenie konkurencies chopnosti na trhoch s elektrinou 
a plynom prostredníctvom ďalšieho zlepšenia efektívnosti sektorového regula čného 
orgánu a orgánov pre hospodársku sú ťaž.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda