SK Úradný vestník Európskej únie C 84/7

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa Komisie – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2009“

[KOM(2010) 282 v konečnom znení]

2011/C 84/02

Spravodajca: pán CHIRIACO

Európska komisia sa 3. júna 2010 rozhodla prekonzultovať podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Správa Komisie – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2009“

KOM(2010) 282 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru, prijala svoje stanovisko. 17. decembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 468. plenárnom zasadnutí 19. a 20. januára 2011 (schôdza z 19. januára) prijal 154 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 V roku 2009 na politiku hospodárskej súťaže ťažko doľahla medzinárodná hospodárska kríza a riadenie jej dôsledkov.

1.2 EHSV by uvítal maximálnu synergiu nielen medzi stratégiou 2020 a stratégiou trvalo udržateľného rozvoja (1), ako už odporúčal v minulosti (2), ale aj medzi týmito stratégiami a politikou hospodárskej súťaže, aby sa zabránilo prekrývaniu opatrení alebo (čo by bolo ešte horšie) tomu, že budú pôsobiť proti sebe.

1.3 Výbor opätovne dôrazne poukazuje na riziko, že v tejto hospodársky veľmi ťažkej situácii vznikne systémová nerovnováha, hlavne v oblasti finančných služieb, čo bude mať negatívne dôsledky pre hospodársku súťaž a uľahčí škodlivé správanie. Aj keď Komisia, ako už bolo konštatované (3), nemôže na seba prevziať riadenie všetkých aspektov súvisiacich s hospodárskou krízou, žiadame, aby opatreniami v oblasti riadenia a dohľadu podporila činnosť príslušných orgánov, hlavne Európskej centrálnej banky a iných kontrolných orgánov.

1.4 Táto podpora je o to potrebnejšia, že Bazilejská dohoda (4) prechádza v súčasnom období revíziou. Takáto revízia na jednej strane síce zvýši požiadavky na záruky, ktoré banky musia splniť, aby zabránili nebezpečenstvu nových finančných kríz spôsobených nedostatkom likvidity, na druhej strane však nové pravidlá podnikom sťažia prístup k úverom a vznikne nebezpečenstvo, že riziko sa presunie z finančných trhov do reálnej ekonomiky. Táto revízia by okrem toho mohla znevýhodniť európske banky voči bankám USA, pretože by sa znížil zisk a zvýšila konkurencia v oblasti rizikových investícií.

1.5 Okrem toho podporujeme Komisiu v jej úsilí aj naďalej monitorovať národné plány na oživenie hospodárstva s cieľom získať prehľad o stave uplatňovania jednotlivých programov, vytvoriť zoznamy nástrojov na urýchlenie uplatňovania týchto opatrení a overiť správnosť fungovania koordinácie (5).

1.6 Vzhľadom na riziko „otrasov“ na trhoch s dlhopismi, ktoré súvisí s výškou verejného dlhu najmä v krajinách ako Portugalsko, Írsko, Grécko a Španielsko, sa ukazuje, že môže dôjsť k špekuláciám na úkor trhov s komoditami. V tejto súvislosti Komisiu vyzývame, aby venovala pozornosť problémom, ktoré môžu vzniknúť v oblasti cien a miezd hlavne pre malé a stredné podniky, a aby podnikla príslušné kroky.

1.7 Bolo by vhodné periodicky uverejňovať správy o monitorovaní štátnej pomoci, ktoré by podrobne informovali o stave realizácie týchto opatrení tým, že by kvantifikovali ich dosah na trhy s cieľom vypracovať plán valorizácie odvetvia priemyslu potrebný na hospodárske oživenie EÚ posilnením podnikov, predovšetkým malých a stredných, a na dosiahnutie príslušnej úrovne zamestnanosti.

1.8 EHSV (6) už vyjadril obavy v súvislosti s možnými dôsledkami interakcie medzi systémom práv priemyselného vlastníctva a politikami v oblasti hospodárskej súťaže. Odporúča sa preto, aby v roku 2010 európska politika hospodárskej súťaže aj v tejto oblasti vzala do úvahy uplatňovanie spravodlivých a nediskriminujúcich podmienok, aby podporila získavanie práv priemyselného vlastníctva, hlavne zo strany malých a stredných podnikov. Komisia a EHSV uznali, že tu je situácia malých a stredných podnikov ťažká. Konkrétne v súvislosti s návrhom nariadenia Európskej komisie o jazykovom režime pre patent EÚ, ako aj žiadosti niektorých členských štátov o posilnenú spoluprácu odporúča EHSV hľadať riešenie, ktoré by podporilo zvyšovanie konkurencieschopnosti, inovácie a posilňovanie jednotného trhu za rovnakých podmienok. Patent EÚ by preto nemal umožniť diskrimináciu hospodárskych subjektov a štátov, pretože by tým vzniklo konkurenčné znevýhodnenie.

1.9 EHSV sa domnieva, že trh poľnohospodárskeho sektora musí byť dôsledne začlenený do komplexu všetkých ostatných politík EÚ počínajúc politikou hospodárskej súťaže.

1.10 Pokiaľ ide o odvetvie energetiky, v niektorých členských štátoch sa zaznamenáva veľká nespokojnosť spotrebiteľov v súvislosti s trhom s elektrinou a plynom. Vysoké ceny a nízka kvalita služieb priamo spôsobujú vyššie náklady pre spotrebiteľov a podniky, čo zjavne skresľuje hospodársku súťaž.

1.11 So zreteľom na princíp technologickej neutrality je nutné zvýšiť úroveň poznatkov a odbornej spôsobilosti prevádzkovateľov a konečných užívateľov elektronických komunikačných sietí a služieb, aby technológia mala pozitívny vplyv na ekonomický rozvoj, aj z hľadiska čo najlepšieho akceptovania princípov digitálnej agendy (7).

1.12 EHSV súhlasí s definíciou práva na informácie ako spojenia slobody informácií, práva informovať a práva byť informovaným (8). Z toho vyplýva, že informácie vyjadrujúce pluralitu názorov nemôžu byť neúplné, zaujaté či kontrolované. Komisia by mohla nielen zaujať represívny postoj voči podnikom, ktoré obmedzujú pluralizmus na úkor slobodnej hospodárskej súťaže, ale aj maximálne proaktívne podporiť slobodu informácií.

1.13 EHSV sa domnieva, že od prijatia rozhodnutia od 1. januára 2011 úplne otvoriť poštový trh pre konkurenciu, hospodárska kríza trvalo narušila finančnú rovnováhu tradičných poštových operátorov poverených poskytovaním služieb všeobecného záujmu. Aby bolo zaručené úplné plnenie úloh, ktorými boli títo operátori poverení, a aby bola zachovaná úroveň a kvalita pracovných miest v odvetví, požaduje EHSV od európskych inštitúcií, aby vytvorili systém podpory zohľadňujúci túto novú situáciu, ktorej rozsah a možné dôsledky neboli známe v čase schvaľovania tretej smernice o poštových službách (2008/6/ES) z 20. 2. 2008. Na všeobecnejšej úrovni a v kontexte súčasnej krízy EHSV vyzýva na podporu a rozvoj služieb všeobecného záujmu, aby sa posilnila hospodárska, sociálna, územná a kultúrna súdržnosť Európskej únie.

1.14 Pokiaľ ide o ochranu spotrebiteľov, EHSV víta pokrok dosiahnutý pri vytváraní štruktúrovanejšieho partnerstva medzi GR pre hospodársku súťaž a ostatnými generálnymi riaditeľstvami, ktoré sa zaoberajú spotrebiteľskými záležitosťami a spotrebiteľskými organizáciami, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že uplynul ďalší rok bez toho, aby sa dosiahol pokrok v skutočnom presadzovaní „súkromnoprávneho“ uplatňovania protimonopolných pravidiel EÚ.

1.14.1 Napriek podpore zo strany Európskeho parlamentu a EHSV nebola Komisia schopná pokračovať vo svojej iniciatíve, ktorú spustila v roku 2005 v zelenej knihe a v roku 2008 v bielej knihe s cieľom zaistiť účinnosť žalôb o náhradu škody pre porušenie protimonopolných pravidiel EÚ, čím ponechala bez ochrany práva spotrebiteľov, ktorých sa nepriaznivo dotýkajú porušenia protimonopolných pravidiel.

1.14.2 Súdny dvor EÚ už dávno potvrdil, že plná účinnosť protimonopolných pravidiel bude ohrozená, ak nebude každému jednotlivému občanovi umožnené domáhať sa odškodnenia za straty spôsobené porušením pravidiel.

1.15 EHSV okrem toho vyzýva, aby sa sledovali procesy koncentrácie v hospodárstve, skúmali sociálne a kultúrne vplyvy na sektory priemyslu, obchodu, remesiel i poľnohospodárstva a aby sa vypracovali vhodné odporúčania zamerané na aktívnu a udržateľnú hospodársku politiku.

1.16 Rovnako, ako vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o politike hospodárskej súťaže, EHSV znovu žiada Komisiu, aby pozornosť upriamila na sociálny damping. Na jedenej strane je síce chvályhodné, že Komisia vyvíja úsilie v oblasti životného prostredia, o čom svedčia mnohé opatrenia prijaté na zvládnutie krízy, na druhej strane však treba zdôrazniť, že je nutné, aby Komisia viacej a konkrétnejšie brala do úvahy, že ešte stále existujú veľké rozdiely medzi vnútroštátnymi predpismi o rovnosti príležitostí a ochrane pracovných miest. Tieto aspekty by právom mali byť súčasťou nielen politiky zamestnanosti, ale aj politiky hospodárskej súťaže, pretože ide o činitele schopné významne ovplyvniť dynamiku trhu.

1.17 EHSV víta, že sa Komisia aj v roku 2009 usilovala o ďalšie objasnenie vzťahu medzi systémami sociálneho a zdravotného zabezpečenia a hospodárstvom. Podporuje Komisiu, pokiaľ ide o upevňovanie solidárne financovanej sociálnej infraštruktúry, občianskej spoločnosti a väčšieho zamerania sa na všeobecné blaho v Európe. EHSV vychádza z toho, že verejné sociálne systémy upravené vnútroštátnym sociálnym právom by sa mali vytvárať tak, aby boli nediskriminačne prístupné pre poskytovateľov a osoby majúce nárok na dávky, a malo by sa uľahčiť cezhraničné plnenie, ak tieto služby neposkytuje sám štát alebo územné samosprávy. Vzťahy medzi poskytovateľmi, ktorí poskytujú služby na základe verejnej zákazky, no z právneho a ekonomického hľadiska sú nezávislí, treba upraviť predovšetkým prostredníctvom vnútroštátneho sociálneho práva.

2. Obsah výročnej správy za rok 2009

2.1 Výročná správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2009 popisuje rozvoj a využívanie nástrojov politiky hospodárskej súťaže, opatrenia v prospech spotrebiteľov, spoluprácu na európskej, medzinárodnej a medziinštitucionálnej úrovni.

2.2 Tento rok je úvodná kapitola venovaná prehĺbeniu témy „Politika hospodárskej súťaže a finančná a hospodárska kríza“.

2.3 Politika hospodárskej súťaže a finančná a hospodárska kríza

2.3.1 Úloha politiky hospodárskej súťaže v kontexte tejto krízy

2.3.1.1 V kontexte vážnej hospodárskej krízy Komisia vyvinula úsilie o vypracovanie opatrení, ktoré by minimalizovali dôsledky krízy pre reálnu ekonomiku, stabilizovali finančný systém a zabránili podobnej kríze v budúcnosti s cieľom zachovať vnútorný trh.

2.3.2 Politická reakcia Komisie

2.3.2.1 Komisia sa musela zaoberať početnými oznámeniami o mimoriadnych opatreniach pomoci zo strany členských štátov. Reagovala však promptne vo veľmi krátkych lehotách.

2.3.3 Rekapitalizácia bánk

2.3.3.1 Už na konci roku 2008 Komisia prijala oznámenie o rekapitalizácii (9), v ktorom sa rozlišuje medzi bankami, ktoré sú v zásade „zdravé“, a bankami, ktoré sú v ohrození. Ustanovujú sa tu usmernenia o hodnotení kapitálových investícii, ktoré predstavujú pomoc.

2.3.3.2 Boli schválené záručné schémy pre 12 členských štátov (10). Sedem členských štátov zrealizovalo čisto rekapitalizačné schémy (11), kým sedem členských štátov navrhlo zmiešané/holistické schémy (12). Španielsko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Maďarsko a Nemecko prijali aj iné formy schém podpory. Pokiaľ ide o pomoc jednotlivým subjektom, boli schválené opatrenia na rekapitalizáciu a inú pomoc 29 subjektom (13).

2.3.4 Znehodnotené aktíva

2.3.4.1 Vo februári prijala Komisia oznámenie o „znehodnotených aktívach“ (14), v ktorom vysvetľuje kritéria pre posudzovanie opatrení na odbremenenie od znehodnotených aktív pre finančné inštitúcie podľa pravidiel o štátnej pomoci.

2.3.5 Reštrukturalizácia

2.3.5.1 V oznámení o reštrukturalizácii (15) Komisia uvažuje o otázke morálneho hazardu, jasne stanovuje požiadavky, ktoré musia splniť príjemcovia pomoci, a uvádza, že nesmie byť oceňované riskantné správanie, ku ktorému dochádzalo v minulosti.

2.3.6 Iné opatrenia ako štátna pomoc

2.3.6.1 Boli prehodnotené podmienky pre „platobnú neschopnosť“ týkajúce sa pokút, ktoré Komisia uplatňuje v prípade porušenia antitrustových pravidiel. Komisia posudzovala jednotlivé žiadosti individuálne.

2.3.7 Kríza zasiahla aj reálnu ekonomiku

2.3.7.1 Dočasný rámec opatrení (16), platný do konca roku 2010, je zameraný na dva ciele: zaručiť podnikom kontinuitu prístupu k financovaniu a nabádať ich, aby aj naďalej investovali do „udržateľnej budúcnosti“.

2.3.8 Vybavené žiadosti a súvisiace náklady

2.3.8.1 V dôsledku finančnej a hospodárskej krízy celkový objem pomoci vzrástol v roku 2008 z približne 0,5 % HDP na 2,2 % HDP t. j. 279,6 miliardy EUR. Pomoc spojená s krízou predstavovala približne 1,7 % celkovej pomoci.

2.4 Nástroje

2.4.1 Kontrola štátnej pomoci

2.4.1.1 Uplatňovanie akčného plánu štátnej pomoci (17) v roku 2009 pokračovalo prijatím usmernení o pomoci na vzdelávanie (18) a pomoci zdravotne postihnutým a znevýhodneným pracovníkom (19). Okrem toho boli prijaté usmernenia o dôkladnom posúdení regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (20).

2.4.1.2 Platnosť usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (21) bola predĺžená do konca októbra 2012.

2.4.1.3 Od 1. septembra 2009 vstúpil do platnosti „balík zjednodušených opatrení“ zameraný na zlepšenie efektívnosti, transparentnosti a predvídateľnosti postupov Komisie v oblasti štátnej pomoci (22).

2.4.2 Protitrustové opatrenia

2.4.2.1 Komisia prijala šesť rozhodnutí o karteloch (23) a uložila pokuty 43 podnikom vo výške 1,62 miliardy EUR.

2.4.2.2 Komisia prijala konečné rozhodnutia v oblasti energetiky (RWE a GDF) a v oblasti informačnej technológie (Intel, Microsoft a Rambus) a rozhodla sa začať konania v sektore elektronickej komunikácie (poľskí a slovenskí bývalí monopolní prevádzkovatelia na trhoch so službami širokopásmového pripojenia) a sektore finančných služieb (Standard & Poor's a Thomson Reuters).

2.4.3 Kontrola fúzií

2.4.3.1 Počet oznámených fúzií nedosiahol rekordnú úroveň z predchádzajúcich rokov. Celkovo bolo Komisii oznámených 259 transakcií a prijatých bolo 243 konečných rozhodnutí. Neboli prijaté žiadne rozhodnutia zakazujúce fúziu, ani sa nezačali žiadne nové konania podľa článku 21 nariadenia ES o fúziách.

2.5 Vývoj v sektoroch

2.5.1 Finančné služby

2.5.1.1 Komisia naďalej monitoruje vykonávanie rozhodnutia z roku 2007 o zákaze cezhraničných mnohostranných výmenných poplatkov (MIF) s osobitným zameraním na spoločnosti VISA Europe a MasterCard.

2.5.1.2 Komisia preskúmala fungovanie súčasného nariadenia o skupinových výnimkách (NSV) v oblasti poistenia pred ukončením jeho platnosti 31. marca 2010. Návrh nového nariadenia zverejneného na verejnú konzultáciu v októbri obnovuje výnimku pre dve kategórie dohody: spoločné zbierky údajov, tabuľky a štúdie a dohody o spolupoisťovacích alebo spoluzaisťovacích združeniach.

2.5.2 Energetika a životné prostredie

2.5.2.1 Balík opatrení v oblasti energetiky a zmeny klímy, prijatý v apríli, obsahuje smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie stanovujúcu kritériá udržateľnosti pre biopalivá a biokvapaliny (24), ktoré sú takisto dôležité pre posudzovanie štátnej pomoci v tejto oblasti. Okrem toho Európsky parlament a Rada schválili smernicu, v ktorej sa prehodnocuje systém obchodovania s emisnými kvótami (ETS) skleníkových plynov (25).

2.5.2.2 V súvislosti s trhom energetiky v júli Európsky parlament a Rada prijali balík opatrení pre vnútorný trh energetiky (26) a Komisia prijala návrh nariadenia o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu.

2.5.2.3 Prvýkrát Komisia uložila pokuty za porušenie antitrustových pravidiel v sektore energetiky vo výške 1 106 miliónov EUR spoločnostiam E.ON a GDF Suez za rozdelenie si trhu (27).

2.5.3 Elektronické komunikácie

2.5.3.1 Do roku 2009 Komisia posúdila a schválila použitie štátnej pomoci a iných druhov vereného financovania vo výške približne 2 miliárd EUR (28) s cieľom podporiť prístup k širokopásmovému pripojeniu pre všetkých občanov Európy.

2.5.4 Informačné technológie

2.5.4.1 Počas roka 2009 Komisia prijala dve rozhodnutia, v ktorých stanovila ako právne záväzné záväzky Microsoftu a Rambusu, ktoré tieto spoločnosti ponúkli v súvislosti s porušením pravidiel hospodárskej súťaže z ich strany, a ďalšie rozhodnutie, ktorým bola Intelu uložená pokuta vo výške 1,06 miliardy EUR, čo je bezprecedentne najvyššia pokuta udelená Komisiou jednotlivej spoločnosti (29).

2.5.5 Masmédiá

2.5.5.1 Komisia pokračovala v ďalšom monitorovaní prechodu od analógového k digitálnemu terestriálnemu televíznemu vysielaniu v členských štátoch EÚ, hlavne v Nemecku a Taliansku.

2.5.6 Farmaceutický priemysel a sektor zdravotnej starostlivosti

2.5.6.1 Po ukončení preskúmania farmaceutického sektora Komisia potvrdila naliehavú potrebu ustanoviť patent Spoločenstva a vytvoriť zjednotený a špecializovaný patentový systém pre sporové konania v Európe v oblasti patentov.

2.5.6.2 Opatrenia Komisie v oblasti zdravotnej starostlivosti boli zamerané na štátnu pomoc v prípadoch viacerých sťažností od súkromných nemocníc proti údajne nespravodlivému zaobchádzaniu alebo nadmernej kompenzácii určenej pre štátne nemocnice v rôznych členských štátoch (30).

2.5.7 Doprava

2.5.7.1 V oblasti železničnej dopravy Komisia schválila akvizíciu poľskej železničnej spoločnosti PCC Logistika spoločnosťou Deutsche Bahn AG (31), ale zamietla francúzsku žiadosť o koncentráciu, podľa ktorej by spoločnosť SNCF získala spoločnú kontrolu nad podnikom Keolis, ktorý pôsobí v hromadnej osobnej doprave (32).

2.5.7.2 V oblasti námornej dopravy, Komisia prijala oznámenie o štátnej pomoci spoločnostiam pre správu lodí (33). Okrem toho boli prijaté kladné rozhodnutia týkajúce sa štátnej pomoci pre námorníkov v Taliansku (34) a Fínsku (35). Takisto bolo uzavreté formálne konanie týkajúce sa režimu DIS v Dánsku, ako aj konania vo veci vyšetrovania týkajúceho sa systémov dane z tonáže v Írsku (36) a Dánsku (37), v Holandsku (38), v Slovinsku (39) a v Poľsku (40).

2.5.7.3 Komisia monitoruje sektor leteckej dopravy, ktorý prechádza procesom konsolidácie formou dohôd o spoločných podnikoch pre transatlantické trasy (41) prostredníctvom fúzií sieťových, ako aj nízkorozpočtových prepravcov (42) a akvizícií menších regionálnych účastníkov trhu veľkými sieťovými prepravcami (43).

2.5.8 Poštové služby

2.5.8.1 V rámci uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na sektor poštových služieb Komisia prijala niekoľko rozhodnutí zameraných na zabezpečenie, aby prevádzkovatelia poštových služieb poverení službami všeobecného hospodárskeho záujmu a ich dcérske spoločnosti nepožívali neoprávnene priznané výhody.

2.5.9 Automobilový priemysel

2.5.9.1 Komisia pozitívne hodnotí vplyv, ktorý majú na predaj nových automobilov systémy príspevkov za zošrotovanie starého vozidla pri kúpe nového vozidla (tzv. šrotovné), zavedené na trhoch niektorých členských štátov. Správne fungovanie informačného mechanizmu stanoveného smernicou 98/34/ES garantovalo transparentnosť, výmenu informácií a predchádzalo vytváraniu prekážok na jednotnom trhu.

2.5.9.2 Okrem toho boli povolené rôzne systémy pomoci na podporu vývoja vozidiel, ktoré budú v súlade s rastúcim dopytom po ekologickejších automobiloch a so sprísneným právnym rámcom v oblasti životného prostredia.

2.5.9.3 V oblasti antitrustových pravidiel bol v decembri predložený na verejnú diskusiu návrh nariadenia o skupinovej výnimke na motorové vozidlá.

2.5.10 Potravinársky priemysel

2.5.10.1 V rámci oznámenia o „Lepšom fungovaní potravinového dodávateľského rámca“ (44) Komisia uverejnila v októbri výsledok ankety o sektore potravinárskeho priemyslu.

2.5.10.2 Okrem toho bola prijatá správa o situácii na mliekarenských trhoch (45), ktoré sa museli v roku 2009 boriť s väčšími ťažkosťami než iné trhy, a zintenzívnili sa vzťahy s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v tomto odvetví.

2.6 Spotrebiteľské aktivity

2.6.1 V priebehu roka pokračovala činnosť Komisie v tejto oblasti buď prostredníctvom úradu pre styk so spotrebiteľmi, ktorý zriadilo GR pre hospodársku súťaž v roku 2008, alebo prostredníctvom podskupiny pre hospodársku súťaž zriadenej v rámci Európskej poradnej skupiny spotrebiteľov (ECCG) v roku 2003.

2.7 Európska sieť pre hospodársku súťaž a spoluprácu s vnútroštátnymi súdmi

2.7.1 V rámci stretnutia medzi GR pre hospodársku súťaž a riaditeľmi všetkých vnútroštátnych kontrolných úradov bola schválená správa o konvergencii zhovievavosti podľa vzorového programu Európskej siete pre hospodársku súťaž. (46)

2.7.2 Komisia bola informovaná o 129 nových vyšetrovaniach začatých vnútroštátnymi kontrolnými úradmi a 69 rozhodnutiach (47), ktorých počet znamenal zvýšenie o 15 % v porovnaní s rokom 2008.

2.8 Medzinárodné aktivity

2.8.1 GR pre hospodársku súťaž pokračovalo v spolupráci s inými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v rovnakej oblasti (medzinárodná sieť pre hospodársku súťaž, výbor OECD pre hospodársku súťaž, medzivládna skupina expertov v oblasti práva a politiky hospodárskej súťaže Konferencie OSN pre rozvoja a obchod UNCTAD).

2.8.2 Komisia úzko spolupracovala s USA, Kanadou, Japonskom, Čínou a Indiou a podpísala nové dohody o porozumení s Južnou Kóreou (48) a Brazíliou. Osobitnú pozornosť venovala spolupráci s Chorvátskom a Tureckom, ktoré musia splniť potrebné kritéria na začatie prístupových rokovaní o kapitole hospodárskej súťaže, ako aj s krajinami západného Balkánu a Islandom vzhľadom na budúce členstvo v Európskej únii.

2.9 Medziinštitucionálna spolupráca

2.9.1 V roku 2009 Európsky parlament schválil rezolúciu o bielej knihe o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel ES a výročných správach o hospodárskej súťaži za rok 2006 a 2007.

2.9.2 Komisia prispela Rade k politike hospodárskej súťaže najmä v súvislosti so závermi prijatými v rôznych útvaroch ako napríklad Rada pre hospodárske a finančné záležitosti, Rada pre hospodársku súťaž, Rada pre dopravu, telekomunikácie a energetiku a Európska rada.

2.9.3 GR pre hospodársku súťaž aktívne spolupracovalo s EHSV v rámci viacerých tém vrátane prispôsobovania MSP zmenám globálneho trhu, lodiarstva a štátnej pomoci.

V Bruseli 19. januára 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) KOM(2001) 264 v konečnom znení.

(2) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 18.

(3) Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 47.

(4) Tlačová správa Bazilejského výboru pre bankový dohľad o minimálnych požiadavkách na disponibilný kapitál na adrese:

http://www.bis.org/press/p100912.pdf

(5) Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 149.

(6) Ú. v. EÚ C 306, 16.12.2009, s. 7.

(7) KOM(2010) 245 v konečnom znení.

(8) Ú. v. EÚ C 44, 11.02.2011, s. 62.

(9) Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2009, s. 2.

(10) Cyprus, Dánsko, Fínsko, Írsko, Holandsko, Lotyšsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

(11) Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Poľsko, Portugalsko, Švédsko a Taliansko.

(12) Nemecko, Spojené kráľovstvo, Grécko, Rakúsko, Poľsko, Maďarsko a Slovensko.

(13) ING, KBC, Parex Banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish BankFortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Mortgage Bank of Latvia, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria a RBS.

(14) Ú. v. EÚ C 72, 26.3.2009, s. 1.

(15) Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

(16) Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

(17) KOM(2005) 107 v konečnom znení.

(18) Ú. v. EÚ C 188, 11.8.2009, s. 1.

(19) Ú. v. EÚ C 188, 11.8.2009, s. 6.

(20) Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

(21) Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 3.

(22) Ú. v. EÚ C 136, 16.6.2009, s. 3 (3 – 12 a 13 – 20).

(23) Prípady COMP/39406 morské palivové hadice; COMP/39401 E.on/GDF; COMP/39396 Acetylid vápenatý; COMP/37956 Výstužné tyče do betónu (opätovné prijatie); COMP/39129 Výkonové transformátory a COMP/38589 Tepelné stabilizátory.

(24) Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16.

(25) Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63.

(26) Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 1.

(27) Vec COMP/39401. Pozri tlačovú správu IP/09/1099 z 8. 7. 2009.

(28) Z čoho 1,5 miliardy EUR predstavovala štátna pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.

(29) Ú. v. EÚ C 220, 12.9.2009, s. 41.

(30) Vec NN 54/2009.

(31) Vec COMP/M.5480.

(32) Vec COMP/M.5557 SNCF/CDPQ/Keolis/Effia.

(33) Ú. v. EÚ C 132, 11.6.2009, s. 6.

(34) Vec N219/2009 (Ú. v. EÚ C 196, 20.8.2009).

(35) Veci N120/2009 (Ú. v. EÚ C 232, 26.9.2009), N67/2009 (Ú. v. EÚ. C 232, 26.9.2009) a N300/2009 (Ú. v. EÚ C 299, 9.12.2009).

(36) Vec C2/2008 (Ú. v. EÚ L 228, 1.9.2009).

(37) Vec C5/2007 (Ú. v. EÚ L 315, 2.12.2009).

(38) Vec N457/2008 (Ú. v. EÚ C 106, 8.5.2009).

(39) Vec N325/2007 (Ú. v. EÚ C 53, 6.3.2009).

(40) Vec C34/2007.

(41) MEMO/09/168, 20. 4. 2009.

(42) Vec COMP/M.5364 Iberia/Vueling/Clickair.

(43) COMP/M.5335, Lufthansa/Brussels Airlines; COMP/M.5403, Lufthansa/Bmi; COMP/M.5440, Lufthansa/Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:SK:PDF.

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html.

(47) Rozhodnutia podľa článku 11 ods. 4 nariadenia č. 1/2003.

(48) Ú. v. EÚ L 202, 4.8.2009, s. 36.