I. Úvod

Štyri roky po prijatí právneho základu[1] Európskej migračnej siete (ďalej len „EMS“) nadišiel príhodný čas na zhodnotenie dosiahnutého pokroku a zváženie, ako sa táto sieť bude ďalej vyvíjať, a to aj s ohľadom na budúci viacročný finančný rámec po roku 2013.

EMS bola formálne zriadená rozhodnutím Rady 2008/381/ES[2], pričom jej cieľom je poskytovať aktuálne, objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o migrácii a azyle na účely tvorby politík Európskej únie v týchto oblastiach. EMS to dosahuje prostredníctvom viacúrovňovej siete koordinovanej Európskou komisiou s podporou dvoch poskytovateľov služieb, pričom spolupracuje s národnými kontaktnými bodmi EMS. Tieto národné kontaktné body sú zriadené v každom členskom štáte[3] a v Nórsku[4] a ich úlohou je vytváranie národných sietí zahŕňajúcich široké spektrum príslušných zainteresovaných subjektov. Nedávno sa do tejto siete zapojilo aj Chorvátsko ako pozorovateľ[5]. EMS vytvára siete aj na úrovni EÚ prostredníctvom spolupráce s inými relevantnými európskymi a medzinárodnými organizáciami. Politické smerovanie činnosti EMS zabezpečuje riadiaci výbor, ktorému predsedá Európska komisia a je v ňom zastúpený jeden predstaviteľ každého zúčastneného členského štátu a pozorovatelia z Dánska, Nórska a Európskeho parlamentu.

II. Činnosti EMS

EMS plní svoje ciele prostredníctvom širokej škály činností v rámci ročného pracovného programu, ktorý schvaľuje riadiaci výbor EMS a prijíma Komisia[6]. V súčasnosti k nim patria:

· výročné správy o politikách, ktoré informujú tvorcov politík o najdôležitejšom vývoji politík a legislatívy (aj na úrovni EÚ) a o verejných diskusiách v oblasti migrácie a azylu, pričom sú do nich v najväčšej možnej miere začlenené aj príslušné štatistiky. Tieto správy slúžia aj ako zdroj informácií potrebných na vypracovanie výročných správ Komisie o prisťahovalectve a azyle[7],

· prieskumy ad hoc, ktoré sú praktickým nástrojom na rýchle zhromaždenie porovnateľných informácií o konkrétnej aktuálnej téme. Môže ich iniciovať Komisia alebo národné kontaktné body EMS, pričom zvyčajná lehota na odpovede je do štyroch týždňov[8],

· štúdie o relevantných témach politík, ktoré každý rok obvykle zahŕňajú hlavnú štúdiu s podrobným zhrnutím a analýzou tém týkajúcich sa strednodobého až dlhodobého horizontu vrátane vymedzenia možných nadchádzajúcich problémov a až tri užšie zamerané štúdie, ktoré reagujú na bezprostrednejšie, krátkodobé potreby politík[9],

· stručné správy EMS, ktoré obsahujú stručné zhrnutie kľúčových zistení týkajúcich sa konkrétnej aktuálnej témy a informujú napr. o štúdiách alebo prieskumoch ad hoc vo formáte určenom pre tvorcov politík,

· informačné bulletiny EMS, ktoré sú určené najmä pre tvorcov politík a poskytujú aktuálne informácie a najnovšie uverejnené štatistiky (najmä Eurostatu) na danú tému o súčasnom a nedávnom vývoji na úrovni EÚ a členských štátov[10],

· glosár a tezaurus EMS – glosár obsahuje viac ako 300 termínov s ich prekladmi na základe acquis EÚ a slúži okrem iného na zlepšenie porovnateľnosti medzi členskými štátmi prostredníctvom používania spoločných termínov a definícií a ich jednotného výkladu; tezaurus predstavuje jednotný a štruktúrovaný prostriedok na katalogizáciu a vyhľadávanie porovnateľných dokumentov na určitú tému,

· správy o stave EMS predkladané Európskemu parlamentu, Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o aktuálnych činnostiach EMS a kľúčových zisteniach vyplývajúcich z jeho rôznych výstupov[11];

· aktualizácie portálu EÚ pre prisťahovalectvo[12] s cieľom zabezpečiť, aby informácie o imigračných politikách a postupoch[13] členských štátov vždy zodpovedali súčasnej situácii. EMS má vďaka svojim kontaktom s legislatívnymi orgánmi v členských štátoch a porozumeniu ich činnosti vhodné postavenie na rýchlu aktualizáciu informácií, ktorou sa zabezpečuje, aby bol portál EÚ pre prisťahovalectvo vždy prakticky použiteľný,

· vytváranie sietí: na úrovni EMS, najmä prostredníctvom pravidelných zasadnutí národných kontaktných bodov EMS; na vnútroštátnej úrovni, na ktorej národné kontaktné body EMS vytvárajú národné siete zahŕňajúce predstaviteľov všetkých relevantných zainteresovaných strán vrátane vnútroštátnych tvorcov politík; a na úrovni EÚ/ medzinárodnej úrovni s cieľom dosiahnuť súlad a koordináciu s príslušnými nástrojmi EÚ a štruktúrami v oblasti migrácie a azylu, ako aj udržiavať strategickú spoluprácu s inými európskymi organizáciami, inštitúciami a sieťami (mimo EÚ), ktoré majú podobné ciele,

· komunikácia a šírenie výstupov EMS, najmä prostredníctvom už uvedených správ a bulletinov EMS a takisto prostredníctvom webových stránok (EMS[14] aj vnútroštátnych) venovaných tejto tematike, výročných konferencií EMS[15] a vystúpení na relevantných medzinárodných a vnútroštátnych podujatiach.

EMS v minulosti vydávala Výročné štatistické správy o migrácii a medzinárodnej ochrane[16], ktoré v súlade s nariadením (ES) č. 862/2007 vychádzali najmä z údajov Eurostatu. Napriek tomu, že tieto správy boli vysoko kvalitné, boli poznačené nedostatkom aktuálnosti, okrem iného v dôsledku časového rámca, v ktorom boli ročné údaje k dispozícii[17]. Z toho dôvodu bolo vydávanie týchto správ zastavené a najnovšie dostupné uverejnené údaje sa predkladajú najmä prostredníctvom informačných bulletinov EMS.

Všetky výstupy EMS sú verejne dostupné predovšetkým na webovej stránke EMS a takisto v špecializovaných publikáciách, ktoré vydávajú národné kontaktné body EMS a Komisia. Pokiaľ ide o správy/štúdie, na zabezpečenie lepšej porovnateľnosti sa uplatňuje metodika vytvorenia spoločných špecifikácií alebo vzorov, ktoré potom národné kontaktné body EMS používajú na vypracovanie národnej správy alebo príspevku (zvyčajne prostredníctvom sekundárneho výskumu). Na základe nich (obvykle ide o 24 reakcií jednotlivých členských štátov[18]) sa potom vypracuje súhrnná správa, v ktorej sa hlavné zistenia zosumarizujú, zanalyzujú a uvedú do súvisu s perspektívou EÚ (napr. s nedávnymi iniciatívami politík).

III. Externé hodnotenie

S cieľom zvážiť perspektívu ďalšieho vývoja EMS sa v druhej polovici roku 2011 uskutočnilo jej nezávislé externé hodnotenie[19] zamerané na viaceré aspekty EMS a jej fungovania. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza celkové zhrnutie hodnotenia výkonnosti EMS.

Tabuľka 1: Celkové zhrnutie – výkonnosť EMS

Pozitívne zistenia || Menej pozitívne zistenia

· kvalita výstupov EMS (zväčša aktuálne, objektívne, spoľahlivé a porovnateľné), najmä pokiaľ ide o prieskumy ad hoc, · pozitívny prínos pre tvorbu politík, predovšetkým na úrovni EÚ, ale aj vo vzťahu k mnohým členským štátom, · intenzita vytvárania sietí medzi národnými kontaktnými bodmi EMS a ich zaangažovanosť do činností EMS, · kvalita a kvantita výstupov s ohľadom na úroveň finančných a ľudských zdrojov. || · oneskorenia pri predkladaní informácií a obmedzená porovnateľnosť, najmä v prípade chýbajúcich vstupov od niektorých národných kontaktných bodov EMS, · veľmi obmedzený dosah a nejasnosť úlohy EMS vo vzťahu k širšej verejnosti, · pomerne malá viditeľnosť EMS (napr. nízka návštevnosť webových stránok a malý počet používateľov prihlásených na odber bulletinu) a slabé národné siete v niektorých krajinách, · nedostatok zdrojov na úrovni EÚ na podporu rozvoja EMS.

Celkove sa konštatovalo, že EMS dosahuje dobré výsledky a prispieva užitočnými informáciami do tvorby politík na úrovni EÚ aj členských štátov. Menej pozitívne bola hodnotená obmedzená čitateľnosť informácií, ktoré EMS tvorcom politík poskytuje (informácie sú napr. príliš obsiahle) a nedostatočné zviditeľnenie a povedomie o existencii EMS medzi odborníkmi a tvorcami politík, najmä v inštitúciách EÚ.

Bolo vydaných približne tridsať odporúčaní na zlepšenie fungovania EMS. Niektoré z týchto odporúčaní EMS zohľadnila už v priebehu hodnotenia pri príprave svojho ročného pracovného programu na rok 2012, najmä v súvislosti so zabezpečením, aby poskytované informácie boli relevantnejšie, aktuálnejšie a aby obsahovali stručné zhrnutie zistení určené predovšetkým tvorcom politík.

IV. Ďalší rozvoj EMS

Aj keď je EMS v súčasnosti už v oblasti azylu a migrácie pevne etablovaná a jej činnosť je vysoko oceňovaná, je potrebné zvážiť, ako by svoje ciele mohla dosahovať ešte lepšie. V tejto časti sa preto načrtáva, ako si Komisia predstavuje ďalší rozvoj EMS aj v súvislosti s Fondom pre azyl a migráciu[20], hoci niektoré z navrhovaných zmien sa môžu vykonať už predtým, ako toto nariadenie nadobudne platnosť.

EMS už preukázala svoju schopnosť vyvíjať sa a prispôsobovať tak, aby lepšie spĺňala najmä očakávania tvorcov politík. Kľúčovým faktorom v tomto ohľade je aktívne zapojenie a silné partnerstvo Komisie a národných kontaktných bodov EMS (určených príslušnými členskými štátmi), ktoré predstavujú základné prvky štruktúry EMS.

Pokračovanie činnosti EMS, jej ciele a úlohy sú vymedzené v článku 23 navrhovaného nariadenia o Fonde pre azyl a migráciu, ktorým sa zruší rozhodnutie Rady 2008/381/ES. Malo by ísť o tieto ciele:

(a) slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov;

(b) spĺňať informačné potreby inštitúcií Únie a členských štátov v oblasti migrácie a azylu poskytovaním aktuálnych, objektívnych a spoľahlivých informácií o migrácii a azyle s cieľom podporovať tvorbu politiky v týchto oblastiach v Európskej únii;

(c) poskytovať všeobecnej verejnosti informácie uvedené v písmene b).

V článku 23 sa takisto uvádzajú činnosti EMS na dosiahnutie týchto cieľov, potreba zabezpečiť súdržnosť s činnosťami EASO[21] a Frontexu[22], štruktúra EMS a finančná pomoc, ktorá sa má poskytnúť.

V nasledujúcich pododdieloch sa uvádzajú podrobnejšie informácie o jednotlivých cieľoch a upresňuje sa v nich predstava Komisie o ďalšom rozvoji EMS.

IV.1 Úloha EMS

Vývoj spoločnej migračnej politiky EÚ si v stále väčšej miere vyžaduje porovnateľné vecné informácie, ktoré by umožňovali vývoj politických prístupov založených na overených faktoch a spoľahlivých analýzach posudzujúcich danú oblasť z viacerých uhlov pohľadu. Napriek tomu, že je k dispozícii množstvo informácií aj z iných zdrojov ako EMS, veľmi často sú vo formáte, ktorý pre tvorcov politík nie je vyhovujúci ani dostatočne dostupný na to, aby spĺňal ich bezprostredné potreby.

Je teda zrejmé, že by bolo prínosom mať k dispozícii spoločný európsky zdroj, ktorý by tvorcom politík na národnej úrovni aj v rámci inštitúcií EÚ vecným, užívateľsky ústretovým a objektívnym spôsobom poskytoval spoľahlivé informácie vrátane štatistík, ktoré by slúžili ako podklad pre ich rokovania. Existuje takisto potreba zohľadniť dlhodobejšie perspektívy s cieľom predvídať potenciálne výzvy, ktorými sa EÚ bude musieť zaoberať.

EMS má optimálne postavenie na to, aby tieto potreby napĺňala a v plnej miere uspokojovala očakávania tvorcov politík. Preukázala, že na úrovni EÚ aj členských štátov disponuje rozsiahlymi analytickými odbornými znalosťami a schopnosťou plne pochopiť a uviesť do kontextu informácie z príslušných vnútroštátnych ministerstiev a iných vnútroštátnych zdrojov prostredníctvom rozsiahlych sietí, ktoré vytvorila. Pevné väzby vytvorené medzi národnými kontaktnými bodmi EMS takisto preukazujú, že sa vyvíja spoločná kultúra znalostí, vďaka ktorej môžu situáciu v jednom členskom štáte pochopiť aj iné štáty a Komisia.

Aké zmeny sa teda očakávajú od EMS? V prvom rade by mala rozšíriť obsah svojich informačných zdrojov v dvoch ohľadoch: prostredníctvom svojich národných sietí a prostredníctvom svojich prepojení s inými relevantnými subjektmi EÚ a medzinárodnými subjektmi. To by si vyžadovalo ďalšie posilnenie úlohy národných kontaktných bodov EMS, aby každé z nich bolo schopné plniť funkciu národného centra pre zhromažďovanie a analýzu informácií.

Mnohé národné kontaktné body EMS vyvinuli veľké úsilie o vytvorenie národnej siete zahŕňajúcej široké spektrum zainteresovaných subjektov, a to nielen napr. z ministerstiev. Väčší dôraz sa kládol na stretnutia týchto národných sietí venované riešeniu aktuálnych otázok s významom pre vnútroštátnu politiku a politiku EÚ a zapojenie (vnútroštátnych) tvorcov politík. Prostredníctvom týchto národných sietí EMS uľahčila poskytovanie informácií a výmenu názorov medzi napr. (vnútroštátnymi) tvorcami politík, vládnymi úradníkmi vrátane úradníkov z rôznych ministerstiev, medzinárodnými organizáciami, výskumnými pracovníkmi, skupinami odborníkov a ďalšími politickými poradcami, mimovládnymi organizáciami a občianskou spoločnosťou. V niektorých členských štátoch bolo takéto rozsiahle zapojenie zainteresovaných subjektov bezprecedentné. Ďalším prvkom je rozvoj rôznych vnútroštátnych webových stránok, ktoré slúžia ako (vnútroštátne) centrá informácií o azyle a migrácii a v niektorých prípadoch obsahujú aj databázy príslušných právnych predpisov, judikatúry atď.[23]

Národné siete by teda mali byť uznané ako jeden zo základných prvkov EMS a podporované v ešte väčšej miere, aby bolo možné dosiahnuť napr. väčšie zapojenie členov národnej siete do poskytovania vstupov aj na báze ad hoc v prípade, že vznikne preukázateľná potreba získať konkrétne informácie.

Existuje množstvo rôznych subjektov, ktoré sa zaoberajú rozličnými aspektmi analýzy a výskumu v oblasti azylu a migrácie, a to tak na úrovni členských štátov, EÚ aj na medzinárodnej úrovni[24]. Každý z nich má určitú úlohu a cieľovú skupinu. Aby mohli toto množstvo produkovaných informácií využívať aj tvorcovia politík, EMS môže posilniť spoluprácu s týmito subjektmi, ktorej cieľom bude vymieňať si informácie, zabezpečiť vzájomnú komplementaritu činností a zabrániť ich prekrývaniu. Formálne by túto spoluprácu zabezpečovala Komisia (najmä GR Eurostat, GR pre výskum, vývoj a inovácie, GR pre rozvoj a spoluprácu a GR pre zamestnanosť a sociálne záležitosti) so subjektmi EÚ ako je EASO, Frontex a FRA[25] (pozri oddiel IV.4), pričom by sa v súvislosti s konkrétnymi témami alebo štúdiami mohla nadväzovať spolupráca s ďalšími subjektmi, napr. s ostatnými inštitúciami EÚ, monitorovacím centrom AKT pre migráciu, GDISC, IGC, NORFACE, IOM, OSN, centrom pre rozvoj migračnej politiky, OECD atď.[26] To by v prípade potreby umožnilo oboznámiť sa aj s názorom iných svetových krajín alebo regiónov mimo EÚ na konkrétne témy a zohľadniť aj migračný rozmer rozvojových politík EÚ. Tým by sa zabezpečila súdržnosť a využívanie synergií najmä pri plánovaní spolupráce s prioritnými krajinami v rámci vonkajšej dimenzie migračnej politiky EÚ.

EMS by mala takisto vyvinúť väčšie úsilie, pokiaľ ide o vyhľadávanie informácií uverejňovaných týmito subjektmi, aj keď by si to vyžadovalo väčšie zdroje. V tomto zmysle možno nadviazať na pozitívne predchádzajúce skúsenosti, ako je štúdia EMS o uspokojovaní dopytu po pracovných silách prostredníctvom migrácie (Satisfying Labour Demand through Migration), ktorá zahŕňala príspevky Eurocities a IOM a spoluprácu s nimi.

V podobnom zmysle, aj keď sa účasť Dánska na EMS formálne nevyžaduje, bolo vyvinuté úsilie o jeho zapojenie, v dôsledku ktorého sa Dánsko zúčastnilo na viacerých aktivitách a stretnutiach EMS. Vychádzajúc zo skúseností so zapojením Nórska do EMS by sa mali podniknúť ďalšie kroky na zvýšenie aktívnej účasti Dánska na aktivitách EMS.

IV.2 Poskytovanie informácií pri tvorbe politík

Po druhé, EMS by mala ďalej zlepšiť spôsob poskytovania informácií a ich relevantnosť. Z externého hodnotenia vyplynulo, že aj keď sú relevantnosť, kvalita a pridaná hodnota výstupov EMS vysoké, ešte stále existuje priestor na zlepšenie, a to aj pokiaľ ide o jej súhrnné správy. Konkrétne by súhrnné správy mali byť menej opisné a viac analytické, pričom by sa cieľovej skupine alebo cieľovým skupinám mali viac zdôrazňovať hlavné odkazy a dôsledky politík. Dôležitá je takisto flexibilita pri výbere témy, na ktorú sa štúdia v danom roku zameria, aby bolo možné zohľadniť aktuálny politický vývoj.

EMS by teda mala aj naďalej poskytovať aktuálne, objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie, zároveň by však mala pokračovať v už prijatých opatreniach na zvýšenie flexibility a prispôsobivosti s cieľom lepšie napĺňať potreby tvorcov politík. EMS zaznamenala pozitívny vývoj, pokiaľ ide o vypracovanie štúdií priamo súvisiacich s potrebami tvorcov politík, pričom zásadnú úlohu v tomto ohľade zohráva riadiaci výbor EMS. Je však potrebné sa ešte viac zamerať na dva aspekty, ktoré si vyžadujú zlepšenie, a to včasnosť a stručnosť predkladaných informácií.

EMS už tieto odporúčania zohľadnila vo svojom pracovnom programe na rok 2012, čo viedlo k mnohým zmenám v jej spôsobe práce, napr. k zvýšenému dôrazu na využívanie rozsiahlych informácií, ktoré už EMS má k dispozícii, zavedeniu užšie zameraných štúdií[27], vydávaniu stručných správ EMS[28], ktorých cieľom je najmä poskytnúť tvorcom politík kľúčové poznatky o konkrétnych činnostiach, a informačných bulletinov EMS.

IV.3 Informovanie širšej verejnosti

Ďalšia zmena požadovaná od EMS sa týka spôsobu, akým predkladá informácie širšej verejnosti. Migrácia je v súčasnosti často diskutovanou a niekedy aj spornou témou, pričom spory v niektorých prípadoch vyplývajú z nesprávnych alebo zavádzajúcich informácií. Na úrovni členských štátov existuje mnoho osvedčených postupov na predkladanie informácií užívateľsky ústretovým, objektívnym a nestranným spôsobom[29], pričom niektoré z nich boli vyvinuté v spolupráci s príslušnými národnými kontaktnými bodmi EMS. To v súčasnosti na úrovni EÚ chýba a EMS by preto mala prevziať aj túto úlohu, napr. prezentovať stručné fakty týkajúce sa určitej témy s využitím moderných komunikačných prostriedkov (prostredníctvom sociálnych médií, interaktívnej webovej stránky atď.) a zamerať sa pri tom na médiá a iných šíriteľov informácií. Očakáva sa, že k šíreniu informácií budú prispievať aj členovia národných sietí.

To je v plnom súlade s úlohou EMS ako poradného subjektu a jej úsilím o poskytovanie zacielenejších výstupov vrátane vytvorenia a následnej propagácie webovej stránky EMS a národných webových stránok, ktoré by mali byť užívateľsky ústretovými referenčnými zdrojmi informácií. Ďalším aspektom v tomto ohľade by malo byť, aby EMS zabezpečovala rýchle aktualizácie údajov, ktoré by Komisii a členským štátom umožnili okrem iného posilniť svoju informačnú základňu.

IV.4 Posilnenie väzieb s agentúrami EÚ

Azyl, prisťahovalectvo a integrácia predstavujú základné prvky migrácie a sú teda vo svojej podstate úzko prepojené. Silnou stránkou EMS je v tomto ohľade jej schopnosť analyzovať konkrétne témy súvisiace s migráciou, ktoré si vyžadujú využitie širokej škály odborných znalostí členských štátov. Môže preto užitočným spôsobom podporovať činnosť iných subjektov EÚ, najmä agentúr.

Vzhľadom na to, že situáciu v oblasti azylu analyzuje aj Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), mala by sa posilniť vzájomná spolupráca s cieľom zabrániť duplicite činností, zabezpečiť súdržnosť a komplementaritu, a tým zvýšiť kapacitu oboch subjektov. Vychádzajúc zo skúseností s FRA by EMS a EASO napr. mohli vypracovať spoločnú štúdiu na tému týkajúcu sa azylu[30], ktorá by riešila rôzne, avšak navzájom sa doplňujúce otázky. Ďalšou možnosťou by bolo, aby EASO poskytoval EMS informácie v rámci výročnej správy, a to najmä informácie, ktoré by sa použili na prípravu výročnej správy Komisie o prisťahovalectve a azyle.

V podobnom zmysle by sa mali ďalej rozvíjať aj vzťahy s agentúrou Frontex. Podpora synergií medzi EMS a Frontexom by prípadne mohla vytvoriť prepojenie medzi úvahami o riadení hraníc a sociálno-ekonomickými úvahami tým, že by spojila široký okruh odborníkov s rôznymi, ale navzájom sa doplňujúcimi špecializáciami. Tým by sa zabezpečil komplexný prístup k otázkam migrácie a azylu. Ako ďalší príklad možno uviesť, že sieť agentúry Frontex pre analýzu rizík (FRAN) vypracúva každý štvrťrok analýzu migračných trendov na vonkajších hraniciach EÚ[31]. EMS by mohla využívať tieto informácie vo väčšej miere, napr. ako súčasť hĺbkovej analýzy nelegálnej migrácie alebo širšej analýzy migračných tokov.

S Agentúrou Európskej únie pre základné práva (FRA) má už EMS vytvorené pevné vzťahy, ktoré sa vyvíjali niekoľko rokov. Z rôznych úloh a zodpovedností týchto dvoch subjektov vyplýva, že ich činnosti sa často vo veľkej miere dopĺňajú, a pravidelná účasť zástupcu FRA na zasadnutiach EMS zabezpečuje vzájomnú informovanosť týchto subjektov o svojich činnostiach. Príkladom tejto komplementarity je súbežné vypracúvanie štúdií o maloletých bez sprievodu a deťoch odlúčených od rodiny[32] a o nelegálnej migrácii[33].

IV.5 Štruktúra potrebná na naplnenie nových výziev

EMS funguje ako skutočná európska sieť zahŕňajúca Komisiu, členské štáty a Nórsko (ktoré však nemá právnu subjektivitu). Aj keď táto netypická štruktúra spôsobuje určité ťažkosti, najmä pokiaľ ide o financovanie národných kontaktných bodov EMS, zabezpečuje užšie prepojenie s politickým programom Komisie. V praxi takisto funguje veľmi dobre. Nie je preto potrebné uvažovať o žiadnej zmene súčasnej štruktúry EMS.

Ako bolo konštatované aj v externom hodnotení, výraznou charakteristikou EMS je jej rôznorodosť. V článku 5 ods. 1 rozhodnutia Rady o zriadení EMS sa vyžadovalo, aby každý členský štát (okrem Dánska) určil subjekt, ktorý bude jeho národným kontaktným bodom EMS. Hoci väčšina národných kontaktných bodov EMS je vytvorená najmä v rámci príslušných ministerstiev členských štátov zodpovedných za azylovú a migračnú politiku, niektoré z nich pôsobia pri výskumných ústavoch alebo vnútroštátnych úradoch Medzinárodnej organizácie pre migráciu, aj keď majú s príslušným ministerstvom silné väzby. Na základe skúseností s takýmto zložením sa dospelo k záveru, že nie je potrebné ho meniť. Zmena je však potrebná v tom, aby sa v príslušných členských štátoch dal k dispozícii dostatok zdrojov pre tie národné kontaktné body EMS, ktoré v súčasnosti nie sú schopné v plnej miere sa zúčastňovať na všetkých činnostiach EMS a prispievať k nim.

Pokiaľ ide o riadiaci výbor EMS, v určitých ohľadoch by malo dôjsť k prispôsobeniu jeho fungovania. Aj keď sa preukázala jeho užitočnosť pri užšom prepájaní činností EMS s potrebami tvorcov politík, existuje priestor na mnohé zlepšenia. Hlavné zlepšenie by mohlo spočívať vo väčšom zameraní riadiaceho výboru na poskytovanie strategických usmernení s cieľom zabezpečiť, aby činnosti EMS mali pre tvorcov politík bezprostredný význam. Bolo by to možné dosiahnuť napr. tým, že by príslušné zainteresované strany (napr. trojice predsedníctiev EÚ, členské štáty, Európska komisia, Európsky parlament) vymedzili svoje strategické priority a členovia riadiaceho výboru by boli na dostatočne vysokej úrovni, aby mohli poskytovať potrebné politické usmernenia. Európsky parlament, Dánsko a Nórsko by aj naďalej mali mať v riadiacom výbore postavenie pozorovateľa. Je potrebné aj jasnejšie oddeliť funkciu členov riadiaceho výboru od príslušných národných kontaktných bodov EMS[34], aby nedochádzalo k žiadnemu prípadnému konfliktu záujmov a aby riadiaci výbor mohol aktívnejšie požiadať členský(-é) štát(–y) o posilnenie kapacity ich nedostatočne výkonných alebo nefunkčných kontaktných bodov EMS, ktoré boli identifikované na základe spoločných ukazovateľov výkonnosti[35]. Okrem toho by mal riadiaci výbor viac podporovať prepojenie medzi výskumom a tvorbou politík napr. prostredníctvom výraznejšieho zdôrazňovania dôsledkov zistení EMS pre súčasné a budúce migračné politiky a postupy.

V. Záverečné poznámky

EMS preukázala, že predstavuje užitočný podporný nástroj pre tvorcov politík, ktorého význam stále vzrastá. Aj s ohľadom na budúci viacročný finančný rámec by ďalšie zlepšenia uvedené v tejto správe umožnili EMS ešte lepšie vykonávať jej dôležitú úlohu. Vychádzajúc z doterajších solídnych výsledkov Komisia v plnej miere dôveruje schopnosti EMS prispôsobiť sa novým výzvam.

Zároveň s potešením očakáva diskusie o ďalšom rozvoji EMS, a to najmä s ostatnými inštitúciami EÚ a členskými štátmi, na základe tejto správy.

[1] Rozhodnutie Rady 2008/381/ES zo 14. mája 2008. Touto správou sa zároveň plní povinnosť stanovená v článku 13 uvedeného rozhodnutia.

[2] EMS existuje od roku 2003, kedy začala svoju činnosť ako pilotný projekt a neskôr ako prípravná akcia. Podrobné informácie o EMS a jej početných výstupoch sú k dispozícii na webovej stránke http://www.emn.europa.eu.

[3] Dánsko sa nezúčastnilo na prijatí tohto rozhodnutia Rady, je však do EMS neformálne zapojené ako pozorovateľ.

[4] Rozhodnutie Komisie C(2010) 6171 z 13. septembra 2010 vytvorilo základ pre administratívnu spoluprácu medzi Európskou komisiou a Ministerstvom spravodlivosti a polície Nórskeho kráľovstva, ktorá umožňuje účasť Nórska v Európskej migračnej sieti. Pracovná dohoda nadobudla účinnosť 15. novembra 2010.

[5] Od podpísania Zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky 9. decembra 2011 sa Chorvátsko zúčastňuje na EMS v súlade s rozhodnutím Komisie C(2011) 9005 z 8. decembra 2011 o vnútorných vykonávacích ustanoveniach na prechodné obdobie pred oficiálnym pristúpením.

[6] Napr. pracovný program EMS na rok 2012 bol prijatý rozhodnutím Komisie C(2012) 1771.

[7] Pozri napríklad COM(2012) 250 final a SWD(2012) 139 final.

[8] Pre predstavu o počte a rozsahu prieskumov ad hoc možno uviesť, že EMS v roku 2011 uskutočnila celkom 76 samostatných prieskumov, pričom do každého z nich sa zapojilo viac ako 17 členských štátov a bolo získaných viac ako 1300 individuálnych odpovedí. Otázky sa týkali hraníc, ekonomickej migrácie, acquis EÚ, zlúčenia rodiny, nelegálnej migrácie, integrácie, ochrany, pobytu, návratu, študentov, obchodovania s ľuďmi a víz.

[9] Témou hlavnej štúdie EMS je v roku 2012 Prisťahovalectvo medzinárodných študentov do EÚ a témou užšie zameraných štúdií Zneužívanie práva na zlúčenie rodiny – ako príspevok k Zelenej knihe [KOM(2011) 735] zameranej na túto problematiku, Problémy a postupy pri určovaní totožnosti žiadateľov v migračnom procese a Mobilita štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci EÚ.

[10] Pozri prvé vydanie oznámené na stránke GR pre vnútorné záležitosti v sieti Twitter (@EUHomeAffairs) na webovej adrese http://t.co/FDBAbFuO.

[11] Správa o stave EMS za rok 2011 je pripojená k tejto správe ako SEC(2012) 240. Správy za minulé roky pozri SEK(2010) 1006 a SEK(2011) 1273.

[12] http://ec.europa.eu/immigration/.

[13] Tieto informácie sú k dispozícii pod nadpisom „What do I need before leaving?“(Čo potrebujem pred odchodom?) a „What do EU countries do?“ (Čo robia krajiny EÚ?).

[14] http://www.emn.europa.eu.

[15] V roku 2011 sa pod záštitou poľského predsedníctva Európskej únie uskutočnila vo Varšave konferencia EMS na tému nelegálnej migrácie.

[16] Posledná správa sa vzťahovala na rok 2009 a bola dokončená v apríli 2012.

[17] Zatiaľ čo údaje o azyle sa poskytujú každý mesiac, údaje o prisťahovalectve, emigrácii, povoleniach na pobyt a občianstve sú v súlade s nariadením (ES) č. 862/2007 dostupné až 15 mesiacov po skončení vykazovaného roku (napr. údaje za rok 2010 boli k dispozícii na jar v roku 2012).

[18] Aj keď národné kontaktné body EMS existujú v každom členskom štáte (okrem Dánska) a v Nórsku, niektoré z nich ešte nemajú dostatok ľudských zdrojov potrebných na to, aby sa zúčastňovali na všetkých aktivitách EMS.

[19] Hodnotenie vykonalo Stredisko pre srategické a hodnotiace služby (CSES) a hodnotiaca správa je k dispozícii na webovej adrese http://emn.intrasoft-intl.com/Downloads/prepareShowFiles.do?directoryID=249.

[20] KOM(2011) 751 v konečnom znení.

[21] Podporný úrad pre azyl zriadený nariadením (ES) č. 439/2010.

[22] Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadená nariadením (ES) č. 2007/2004.

[23] Pozri napr. databázu vnútroštátnej judikatúry (http://194.88.246.195/WD160AWP/WD160Awp.exe/CONNECT/EMN_JURISPRUDENCES) vytvorenú luxemburským národným kontaktným bodom EMS, ktorá umožňuje vyhľadávanie v nedávnych rozhodnutiach správnych súdov v Luxembursku a je voľne prístupná širokej a odbornej verejnosti aj vedeckým a právnym expertom.

[24] Rozsiahly zoznam ďalších relevantných subjektov sa uvádza na webovej adrese http://www.emn.europa.eu v menu „Useful Links“ (užitočné odkazy).

[25] Agentúra Európskej únie pre základné práva zriadená nariadením (ES) č. 168/2007.

[26] GDISC (Konferencie generálnych riaditeľov imigračných služieb); IGC (Medzivládne konzultácie o azylových, migračných a utečeneckých politikách v Európe, Severnej Amerike a Austrálii ); NORFACE (Nové príležitosti pre európsku spoluprácu medzi agentúrami na financovanie výskumu); IOM (Medzinárodná organizácia pre migráciu); OSN (Organizácia Spojených národov, najmä jej oddelenie pre štatistiku obyvateľstva); OECD (Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj).

[27] Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

[28] Vydávané a uverejňované na webovej stránke EMS v časti „EMN Informs“ (Stručné správy EMS).

[29] Pozri napr. „Stredisko pre monitorovanie migrácie“ (UK) http://www.migrationobservatory.ox.ac.uk a „Migrácia v číslach“ (LT) http://123.emn.lt/.

[30] V roku 2011 napr. EMS vypracovala štúdiu o ochranných štatútoch neharmonizovaných na úrovni EÚ.

[31] Pozri http://frontex.europa.eu/publications?c=risk-analysis.

[32] Politiky v oblasti prijímania, návratu a integrácie maloletých bez sprievodu a súvisiace číselné údaje (EMS, máj 2010) a Odlúčené deti uchádzajúce sa o azyl v členských štátoch EÚ (Agentúra EÚ pre základné práva, november 2010). Obe správy slúžili na vypracovanie akčného plánu týkajúceho sa maloletých bez sprievodu [KOM(2010) 213].

[33] Praktické opatrenia na zníženie nelegálnej migrácie (EMS, apríl 2012) a Základné práva migrantov v Európskej únii (FRA, november 2011).

[34] V súčasnosti približne 12 členov riadiaceho výboru z členských štátov pôsobí zároveň v kontaktnom bode EMS príslušného členského štátu.

[35] Tie môžu zahŕňať: informácie poskytované na účel štúdií a správ, počet odpovedí na prieskumy ad hoc, mieru rozvoja vnútroštátnych sietí a šírenia informácií, mieru zapojenia do činností siete na úrovni EÚ (napr. účasť na zasadnutiach, odpovede na prieskumy ad hoc) a ďalšie aspekty pracovných plánov.