Na splnenie tohto cieľa sa v návrhu nariadenia navrhuje posilnenie regionálnej koordinácie s určitými zásadami a štandardmi stanovenými na úrovni EÚ. Podľa navrhovaného prístupu by členské štáty mali pri vykonávaní regionálnych posúdení rizík v rámci svojich regiónov úzko spolupracovať. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť v celej EÚ sa regionálne posúdenia rizík budú vykonávať na základe celoeurópskej simulácie so spoločnými štandardmi a konkrétnym scenárom. Riziká zistené prostredníctvom regionálnych posúdení rizík sa budú riešiť v regionálnych preventívnych akčných plánoch a núdzových plánoch, ktoré budú predmetom partnerského preskúmania a schválenia Komisiou.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Doteraz sa však neurobilo dosť na využitie potenciálu efektívnejších a lacnejších opatrení prostredníctvom regionálnej spolupráce, čo je na úkor spotrebiteľov EÚ. Zatiaľ čo záťažový test ukázal, že fungujúce trhy sú pre zabezpečenie dodávok plynu kľúčové, ukázalo sa tiež, že správne koordinované opatrenia prijaté členskými štátmi, najmä v prípade stavu núdze, môžu výrazne zvýšiť bezpečnosť dodávok. Týka sa to lepšej koordinácie nielen vnútroštátnych opatrení na zmiernenie situácie v prípade stavu núdze, ale aj vnútroštátnych preventívnych opatrení, ako sú návrhy na lepšiu koordináciu vnútroštátnych politík v oblasti skladovania alebo LNG, ktoré môžu byť v určitých regiónoch strategicky dôležité. Spolupráca by sa mala rozšíriť na konkrétne opatrenia na posilnenie solidarity medzi členskými štátmi v otázkach bezpečnosti dodávok.

Rastúce prepojenie trhov s plynom v EÚ a tzv. koridorový prístup umožňujúci spätné toky v plynových prepojeniach si vyžadujú koordinované opatrenia. Bez takejto koordinácie by vnútroštátne opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok mohli mať nepriaznivý vplyv na iné členské štáty alebo na bezpečnosť dodávok na úrovni EÚ. Riziko vážneho prerušenia dodávok plynu do EÚ nie je obmedzené štátnymi hranicami a mohlo by postihnúť viaceré členské štáty, či už priamo alebo nepriamo. Vlna studeného počasia v roku 2012 a záťažový test v roku 2014 preukázali kľúčovú dôležitosť koordinovaných opatrení a solidarity. Potreba konať na úrovni EÚ je zreteľná, pretože riešenia na vnútroštátnej úrovni nedosahujú optimálne výsledky a ešte viac zhoršujú vplyv krízy. Opatrenie prijaté v jednej krajine môže spôsobiť nedostatok plynu v susedných krajinách. Napríklad vo februári 2012 zaviedlo Bulharsko obmedzenia na vývoz elektrickej energie, čo nepriaznivo ovplyvnilo odvetvie elektrickej energie a plynu v Grécku.

Pri príprave tohto návrhu sa pre jednotlivé témy využili externí konzultanti. Bola vypracovaná štúdia o možných opatreniach v oblasti podzemného uskladňovania plynu a ich vplyve a aj Spoločné výskumné centrum (JRC) prispelo analýzami, ktorými podporilo posúdenie vplyvu. Ďalšia štúdia, ktorá porovnala prístupy k posilneniu vyjednávacej sily EÚ na trhoch so zemným plynom, poskytla vstupy pre niektoré možnosti politiky v súvislosti so spĺňaním štandardov dodávok (mechanizmy spoločného nákupu).

Verejné konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnili od 15. januára do 8. apríla 2015 a ich výsledkom bolo 106 odpovedí. Znamená to, že dosah konzultácií možno považovať za veľmi široký. Väčšina respondentov pochádzala zo súkromného sektora a z radov spotrebiteľských, regulačných alebo priemyselných združení, no zúčastnil sa aj relatívne veľký počet orgánov verejného sektora.

Záťažový test uskutočnený v lete roku 2014 ukázal, že vážne prerušenie dodávok plynu z východu (t. j. z Ruska) by stále malo veľký dosah na celú EÚ. Nedostatok plynu by mal pre niektoré oblasti, najmä vo východnej Európe, naďalej vážne hospodárske a sociálne dôsledky. Okrem toho sa v dôsledku vlny studeného počasia v roku 2012 zvýšili veľkoobchodné ceny plynu na dennom trhu v európskych uzloch o vyše 50 % v porovnaní s úrovňami, ktoré boli zaznamenané pred týmto chladným obdobím. V Taliansku sa ceny zvýšili z 38 EUR/MWh na 65 EUR/MWh, zatiaľ čo v Spojenom kráľovstve, Nemecku a Rakúsku ceny stúpli z 23 EUR/MWh na 38 EUR/MWh.

Plány podľa tohto nariadenia by mali byť v súlade s nástrojmi energetickej únie v oblasti strategického plánovania a oznamovania. Núdzové plány a preventívne akčné plány, ktoré sa majú vypracovať podľa tohto nariadenia, však nie sú politické dokumenty, ktoré by stanovovali strategické politické voľby. Sú technického charakteru a ich cieľom je zabrániť vzniku stavu núdze alebo jeho vystupňovaniu a zmierňovať účinky takého stavu.

Administratívne zaťaženie určite vzrastie, aj keď sa celoštátne plány nahradia regionálnymi plánmi, čím sa predíde duplicitným úlohám. Mohlo by sa takisto argumentovať, že dosiahnutie dohody o plánoch na regionálnej úrovni bude pravdepodobne časovo náročnejšie a bude si vyžadovať dodatočné opatrenia. Z tohto dôvodu a s cieľom obmedziť dodatočné zaťaženie by sa regionálne posúdenie rizík a regionálne plány mali aktualizovať každé štyri roky, a nie každé dva roky, ako je to podľa súčasného nariadenia.

Na včasné vykonanie plánov treba jasne vymedziť zodpovednosti a časové rámce. Dá sa to dosiahnuť rôznymi spôsobmi. V niektorých prípadoch napríklad existuje sekretariát, niektoré členské štáty sa zasa v minulosti rozhodli pre rotujúce rozdelenie zodpovedností za daný plán. Komisia je pripravená podľa potreby poskytnúť usmernenie a uľahčiť tento proces, ako to už urobila počas záťažového testu pre osobitné skupiny a v rámci osobitnej skupiny BEMIP pre regionálnu spoluprácu medzi pobaltskými štátmi a Fínskom.

Možnosť 3 pravdepodobne pomôže zlepšiť fungovanie jednotného trhu s energiou. Navrhované opatrenia výrazne znížia riziko situácie, v ktorej by vnútroštátne opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok narušili hospodársku súťaž alebo by diskriminovali cudzích štátnych príslušníkov. Po prvé, povinné posúdenia vplyvu nových netrhových opatrení, ktoré majú prijať členské štáty, by mali zabrániť nadobudnutiu účinnosti škodlivých opatrení a ich začleneniu do plánov. Existujúce opatrenia budú takisto predmetom preskúmania ostatnými členskými štátmi v danom regióne. To by mohlo pomôcť predchádzať situáciám, keď opatrenia prijaté v jednej krajine majú negatívne účinky v susedných krajinách. Po druhé, proces partnerského preskúmania a dohľad Komisie by mali pomôcť identifikovať a odstrániť všetky problémy vyplývajúce z opatrení na zaistenie bezpečnosti dodávok.

Politické nástroje, ktoré môžu mať väčší vplyv na náklady, sú nástroje na spresnenie výpočtov N-1 a záväzky týkajúce sa reverzného toku. Pokiaľ však ide o štandard N-1, je nepravdepodobné, že spresnením vzorca by sa z členského štátu, ktorý spĺňa kritériá, stal členský štát, ktorý ich nespĺňa, čo by iniciovalo povinné investície. Naďalej zostáva možnosť prijať opatrenia na strane dopytu v záujme splnenia štandardu N-1. Vyladený štandard N-1 by mohol viesť k zvýšeniu investícií, čo by sa však zakladalo na posúdení príslušného členského štátu a na lepšom prehľade o skutočnom stave kapacity. Toto opatrenie sa preto javí ako nákladovo efektívne vzhľadom na prínosy spočívajúce v lepšej analýze tohto sektora pri minimálnych investíciách (napr. reálny príspevok skladovania vďaka realistickejšiemu odhadu miery odberu v závislosti od objemu skladovaného plynu). Ani hydraulický výpočet by nemal predstavovať žiadne dodatočné náklady, pretože prevádzkovatelia prepravných sietí (PPS) majú k dispozícii nástroje na vykonanie takéhoto posúdenia. Simulácie na úrovni celej EÚ môže vykonávať ENTSOG ako súčasť ročného výhľadu dodávok v letnom a zimnom období, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 715/2009. Môžu pomôcť identifikovať nákladovo efektívne opatrenia na minimalizáciu nepriaznivých účinkov.

– Príloha I k nariadeniu obsahuje ako základ pre regionálnu spoluprácu návrh znázorňujúci zloženie regiónov na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 7 (t. j. ako sa navrhuje v mape uvedenej v možnosti 2 v posúdení vplyvu). Podľa názoru Komisie je tento návrh najlepším spôsobom na zaistenie bezpečných dodávok plynu v stave núdze. V čo najväčšej miere stavia na existujúcich štruktúrach regionálnej spolupráce zriadených členskými štátmi a Komisiou, a to najmä regionálnych skupín zriadených podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (nariadenie o TEN-E). Keďže však toto nariadenie a nariadenie o TEN-E majú odlišné ciele, veľkosť a zloženie regionálnych skupín sa zmenili. Na účely tohto nariadenia by sa pri vymedzovaní regionálnych skupín mali zohľadniť tieto kritériá vymedzené v článku 3 ods. 7: štruktúry dodávok, existujúce a plánované prepojenia a kapacita prepojenia medzi členskými štátmi, rozvoj a vyspelosť trhu, existujúce štruktúry regionálnej spolupráce a počet členských štátov v regióne, ktorý by mal byť obmedzený, aby opatrenia fungovali.

Komisia bude monitorovať, ako členské štáty vykonávajú zmeny zavedené nariadením o bezpečnosti dodávok plynu. Väčšie zapojenie, ako aj právomoci v oblasti dohľadu a monitorovania by mali zabezpečiť lepšie dodržiavanie pravidiel v celej EÚ. Komisia ponúkne v prípade potreby členským štátom pomoc pri vykonávaní potrebných zmien v právnych predpisoch, a to prostredníctvom seminárov so všetkými členskými štátmi alebo dvojstranných stretnutí, ak o to požiadajú. Keď si niektorý členský štát nesplní povinnosti týkajúce sa vykonávania a uplatňovania práva Únie, Komisia bude v prípade potreby postupovať podľa článku 258 ZFEÚ.

7. Uplatňovanie nariadenia medzi zmluvnými stranami Energetického spoločenstva a členskými štátmi EÚ. Revidované nariadenie bude obsahovať konkrétne povinnosti cezhraničného charakteru členských štátov EÚ voči zmluvným stranám a následne by sa mal v rámci Energetického spoločenstva prijať spoločný akt, ktorým sa nariadenie prijme a integruje do Energetického spoločenstva a zavedú vzájomné povinnosti zmluvných strán Energetického spoločenstva vo vzťahu k členským štátom. Tieto povinnosti sa budú uplatňovať iba na základe rozhodnutia Komisie potvrdzujúceho uplatniteľnosť vzájomných povinností každej zo zmluvných strán a členských štátov. Povinnosti sa budú týkať rámca na posúdenie rizík, prevencie rizík a núdzových opatrení.

– Ak členský štát uplatňuje, ako to umožňuje nariadenie, vyšší štandard dodávok, ktorý môže znížiť toky plynu z jednej krajiny do druhej a tým zhoršiť situáciu v bezpečnosti dodávok v susednom členskom štáte, zvýšený štandard dodávok sa musí v stave núdze vrátiť na štandardnú úroveň EÚ (ktorá zaručuje službu pre všetkých chránených odberateľov).

(4)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávky plynu už malo významný priaznivý vplyv na situáciu v oblasti bezpečnosti dodávok plynu v Únii, a to v zmysle pripravenosti na takúto situáciu i na jej zmierňovanie. Odkedy sú členské štáty povinné vypracúvať plány vrátane preventívnych a núdzových opatrení, sú lepšie pripravené zvládať krízy dodávok a sú aj lepšie chránené, keďže teraz musia plniť viacero povinností týkajúcich sa kapacity infraštruktúry a dodávok plynu. Správa o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 994/2010 z októbra 2014 poukázala na oblasti, v ktorých by sa vylepšením uvedeného nariadenia mohla ďalej posilniť bezpečnosť dodávok v Únii.

(6)V oznámení Komisie „Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy“ z februára 2015 sa zdôrazňuje skutočnosť, že energetická únia je založená na solidarite a dôvere, ktoré sú nevyhnutnými prvkami energetickej bezpečnosti. Cieľom tohto nariadenia by malo byť posilnenie solidarity a dôvery medzi členskými štátmi a mali by sa ním zaviesť opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov, a tým pripraviť pôda na realizáciu energetickej únie.

(7)Bezproblémovo fungujúci vnútorný trh s plynom je najlepšou zárukou bezpečnosti dodávok energie v celej Únii a obmedzovania vystavenia jednotlivých členských štátov škodlivým vplyvom prerušenia dodávok. Ak je ohrozená bezpečnosť dodávok členského štátu, existuje riziko, že opatrenia prijaté jednostranne týmto členským štátom môžu ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom a dodávky plynu odberateľom v iných členských štátoch. Treba zabezpečiť solidaritu a koordináciu v reakcii na krízy dodávok, či už ide o preventívne opatrenia, alebo o reakciu na skutočné prerušenia dodávok, aby mohol vnútorný trh s plynom fungovať aj v prípade nedostatočných dodávok.

(8)Možnosti efektívnejších a menej nákladných opatrení prostredníctvom regionálnej spolupráce neboli dosiaľ plne využité. Súvisí to nielen s lepšou koordináciou vnútroštátnych zmierňujúcich opatrení v núdzových situáciách, ale aj vnútroštátnych preventívnych opatrení, ako sú vnútroštátne skladovanie alebo politiky týkajúce sa skvapalneného zemného plynu (LNG), ktoré môžu byť v niektorých regiónoch strategicky dôležité.

(9)V duchu solidarity by hlavnou zásadou tohto nariadenia mala byť regionálna spolupráca, do ktorej sa zapájajú orgány verejnej moci aj plynárenské podniky, s cieľom identifikovať príslušné riziká v každom regióne a optimalizovať prínos koordinovaných opatrení na zmiernenie rizík a na vykonávanie opatrení, ktoré sú pre spotrebiteľov v Únii nákladovo najefektívnejšie.

(10)Niektorí odberatelia vrátane domácností a poskytovateľov základných sociálnych služieb sú osobitne zraniteľní a môžu si vyžadovať sociálnu ochranu. Definovanie takýchto chránených odberateľov by nemalo byť v rozpore s mechanizmami solidarity v Únii.

(11)Za bezpečnosť dodávok plynu nesú zodpovednosť spoločne a v rámci svojich príslušných pôsobností plynárenské podniky, členské štáty prostredníctvom svojich príslušných orgánov a Komisia. Takáto spoločná zodpovednosť si vyžaduje veľmi úzku spoluprácu týchto strán. Dôležitú úlohu v bezpečnosti dodávok plynu však môžu zohrávať aj odberatelia, ktorí využívajú plyn na výrobu elektrickej energie alebo na priemyselné účely, a to vďaka svojej schopnosti reagovať na krízu prostredníctvom opatrení na strane spotreby, ako sú prerušiteľné zmluvy a prechod na iný druh paliva, čo má okamžitý vplyv na rovnováhu ponuky a dopytu.

(12)Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES by príslušné orgány mali pri plnení úloh uvedených v tomto nariadení úzko spolupracovať s ostatnými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, najmä s národnými regulačnými orgánmi.

(13)Štandard infraštruktúry by mal členské štáty zaviazať k zachovaniu minimálnej úrovne infraštruktúry, aby sa v systéme zabezpečil určitý stupeň záložnej kapacity v prípade narušenia samostatnej najväčšej infraštruktúry. Keďže analýza vzťahujúca sa na ukazovateľ N-1 predstavuje prístup založený čisto na kapacite, výsledky výpočtu N-1 by sa mali doplniť o podrobnú analýzu, ktorá zachytáva aj toky plynu.

(14)V nariadení (EÚ) č. 994/2010 sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia prepravných sietí umožnili stálu obojsmernú kapacitu na všetkých cezhraničných prepojeniach, pokiaľ nebola udelená výnimka z tejto povinnosti. Cieľom je zabezpečiť, aby sa pri plánovaní nového prepojovacieho vedenia vždy zohľadňovali možné prínosy stálej obojsmernej kapacity. Obojsmernú kapacitu však možno využiť na dodávky plynu do susedného členského štátu, ako aj do iných členských štátov ležiacich pozdĺž koridoru na dodávky plynu. Výhody, ktoré prináša umožnenie stálej obojsmernej kapacity pre bezpečnosť dodávok, treba vidieť zo širšej perspektívy, v duchu solidarity a posilnenej spolupráce. Pri zvažovaní realizácie obojsmernej kapacity by sa preto mala vykonať analýza nákladov a prínosov, v ktorej sa zohľadňuje celý prepravný koridor. Od príslušných orgánov by sa teda malo požadovať, aby opätovne preskúmali výnimky udelené podľa nariadenia (EÚ) 994/2010 na základe výsledkov regionálnych posúdení rizík.

(15)V smernici Rady 2008/114/ES sa stanovuje proces na zvyšovanie bezpečnosti označených európskych kritických infraštruktúr vrátane určitých plynárenských infraštruktúr v Únii. Smernica 2008/114/ES, ako aj toto nariadenie spoločne prispievajú k vytváraniu komplexného prístupu k energetickej bezpečnosti Únie.

(16)V tomto nariadení sa stanovujú štandardy bezpečnosti dodávok, ktoré sú dostatočne zosúladené a umožňujú zvládnuť prinajmenšom situáciu, ktorá nastala v januári 2009, keď boli prerušené dodávky plynu z Ruska. Uvedené štandardy zohľadňujú rozdiel medzi členskými štátmi, záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme a opatreniami na ochranu odberateľa, ako sa uvádza v článku 3 smernice 2009/73/ES. Štandardy bezpečnosti dodávok by mali byť stabilné, aby zabezpečovali potrebnú právnu istotu, mali by byť jasne vymedzené a nemali by neodôvodnene a neprimerane zaťažovať plynárenské podniky. Okrem toho by mali zaručiť rovnaký prístup plynárenských podnikov Únie k vnútroštátnym odberateľom.

(17)Regionálny prístup k posudzovaniu rizík a určenie a prijatie preventívnych a zmierňujúcich opatrení umožňuje koordinovať úsilie, čo je významným prínosom z hľadiska účinnosti opatrení a optimalizácie zdrojov. Osobitne to platí pre opatrenia, ktoré majú vo veľmi náročných podmienkach zaručiť nepretržité dodávky pre chránených odberateľov, ako aj pre opatrenia na zmiernenie následkov stavu núdze. Posúdením prepojených rizík na regionálnej úrovni, ktoré je komplexnejšie a presnejšie, sa zabezpečí, že členské štáty budú na každú krízu lepšie pripravené. Okrem toho koordinovaný a vopred odsúhlasený prístup k bezpečnosti dodávok zabezpečuje v stave núdze konzistentnú reakciu a znižuje riziko negatívnych účinkov presahovania, ktoré by čisto vnútroštátne opatrenia mohli mať v susedných členských štátoch.

(18)Regióny sa majú v čo najväčšej možnej miere vymedziť na základe existujúcich štruktúr regionálnej spolupráce zriadených členskými štátmi a Komisiou, a to najmä v rámci regionálnych skupín zriadených podľa nariadenia (EÚ) 347/2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (nariadenie TEN-E). Keďže však toto nariadenie a nariadenie TEN-E majú odlišné ciele, príslušné regionálne skupiny sa môžu líšiť veľkosťou i koncepciou.

(19)Na účely tohto nariadenia by sa pri vymedzovaní regionálnych skupín mali zohľadniť tieto kritériá: štruktúry dodávok, existujúce a plánované prepojenia a kapacita prepojenia medzi členskými štátmi, rozvoj a vyspelosť trhu, existujúce štruktúry regionálnej spolupráce a počet členských štátov v regióne, ktorý by mal byť obmedzený, aby skupina bola veľká len do takej miery, aby ju bolo možné riadiť.

(20)Členské štáty by si mali v rámci každého regiónu vytvoriť mechanizmy spolupráce, aby sa regionálna spolupráca dala realizovať. Takéto mechanizmy by sa mali vytvoriť dostatočne včas, aby umožnili posudzovanie rizík a vypracúvanie zmysluplných plánov na regionálnej úrovni. Členské štáty sa môžu dohodnúť na takom mechanizme spolupráce, ktorý bude pre daný región najvhodnejší. Komisia by v celkovom procese mala zohrávať pomocnú úlohu a umožňovať výmenu najlepších postupov na zabezpečenie regionálnej spolupráce, ako napríklad striedanie sa v rámci regiónu pri koordinovaní prípravy rôznych dokumentov alebo zriadenie účelových subjektov. Ak dohoda o mechanizme spolupráce neexistuje, vhodný mechanizmus spolupráce pre daný región môže navrhnúť Komisia.

(21)Príslušné orgány by pri komplexnom posudzovaní rizík, ktoré sa má pripravovať na regionálnej úrovni, mali posúdiť prírodné, technologické, obchodné, finančné, sociálne, politické a trhové riziká, ako aj akékoľvek ďalšie relevantné ukazovatele vrátane prerušenia dodávok od samostatného najväčšieho dodávateľa. Všetky riziká by sa mali riešiť prostredníctvom účinných, primeraných a nediskriminačných opatrení, ktoré sa majú vypracovať v rámci preventívneho akčného plánu a núdzového plánu. Výsledky posúdenia rizík by mali prispieť aj k posúdeniam všetkých rizík závažných nebezpečenstiev podľa článku 6 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

(22)S cieľom poskytnúť podklady na posúdenia rizík by Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn („ENTSO pre plyn“) po porade s Koordinačnou skupinou pre plyn a Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) mala vykonávať v celej Únii simulácie podobné záťažovému testu uskutočnenému v roku 2014.

(23)Príslušné orgány daného regiónu musia po porade so zainteresovanými stranami vypracovať preventívne akčné plány a núdzové plány, aby zaručili maximálnu pripravenosť a predišli tak prerušeniu dodávok a aby zmiernili účinky takéhoto prerušenia, ak by taká situácia predsa len nastala. Regionálne plány by mali zohľadňovať osobitosti každého členského štátu. Takisto by mali jednoznačne vymedzovať úlohy a povinnosti plynárenských podnikov a príslušných orgánov. Vnútroštátne opatrenia, ktoré majú byť navrhnuté, by mali v plnom rozsahu zohľadňovať regionálne opatrenia stanovené v preventívnom akčnom pláne a v núdzovom pláne. Mali by byť navrhnuté tak, aby sa pri riešení vnútroštátnych rizík v plnej miere využívali príležitosti, ktoré poskytuje regionálna spolupráca. Plány by mali mať technický a operačný charakter a mali by pomáhať zabrániť vzniku alebo vystupňovaniu stavu núdze a zmierňovať jeho následky. Tieto plány by mali zohľadňovať bezpečnosť elektrických sústav a mali by byť v súlade s nástrojmi energetickej únie v oblasti strategického plánovania a oznamovania.

(24)Úlohy a povinnosti všetkých plynárenských podnikov a príslušných orgánov by sa preto mali presne vymedziť v záujme zachovania riadneho fungovania vnútorného trhu s plynom, najmä v prípade prerušenia dodávok a v krízových situáciách. Tieto úlohy a povinnosti by sa mali stanoviť takým spôsobom, aby sa zabezpečilo dodržiavanie trojúrovňového prístupu, ktorý by najprv zahŕňal príslušné plynárenské podniky a priemysel, potom členské štáty na celoštátnej alebo regionálnej úrovni a nakoniec Úniu. Týmto nariadením by sa malo plynárenským podnikom a odberateľom umožniť, aby sa v prípade prerušenia dodávok mohli čo najdlhšie spoliehať na trhové mechanizmy. Nariadenie by však malo obsahovať aj mechanizmy, ktoré možno použiť, keď samotné trhy už nedokážu na prerušenie dodávok plynu adekvátne reagovať.

(25)V prípade krízy dodávok by sa účastníkom trhu mal poskytnúť dostatok príležitostí na to, aby na túto situáciu mohli reagovať trhovými opatreniami. Keď sa trhové opatrenia vyčerpajú a naďalej sú nedostatočné, členské štáty by mali spolu so svojimi príslušnými orgánmi prijať opatrenia na odstránenie alebo zmiernenie účinkov krízy dodávok.