Praktické aj právne výzvy existujú aj v súvislosti so spoluprácou so styčnými prokurátormi tretích krajín. Pred nadobudnutím účinnosti nariadenia o Eurojuste uzatvoril Eurojust dohody o spolupráci s 12 tretími krajinami. Tieto dohody obsahujú ustanovenia o výmene údajov, zárukách v oblasti ochrany údajov a praktickej spolupráci. Umožňujú vyslanie styčných prokurátorov do Eurojustu s cieľom uľahčiť spoluprácu. Títo styční prokurátori pracujú bok po boku so svojimi kolegami z členských štátov EÚ a poskytujú podporu pri cezhraničných vyšetrovaniach, do ktorých je zapojená ich krajina, v súlade s príslušnými dohodami o spolupráci. V nariadení o Eurojuste sa však vôbec nespomínajú títo styční prokurátori ani ich prístup do systém správy vecí. V súčasnosti preto nie je jasné, ako možno účinne a bezpečne uskutočňovať výmenu údajov vrátane osobných údajov so styčnými prokurátormi tretích štátov v súlade s nariadením o Eurojuste.

Jedným z kľúčových aspektov práce Eurojustu v tejto oblasti je európsky justičný register na boj proti terorizmu (ďalej len „CTR“). CTR bol spustený v septembri 2019 na základe rozhodnutia Rady 2005/671/SVV. Členské štáty poskytujú do CTR informácie o súdnych konaniach týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré patria do ich súdnej právomoci. Tieto údaje sa ukladajú a podrobujú krížovej kontrole v systéme Eurojustu na spracovanie informácií – systém správy vecí Eurojustu – rovnakým spôsobom ako operačné údaje týkajúce sa prebiehajúcich prípadov súdnej spolupráce s podporou Eurojustu. Cieľom je určiť potenciálne prepojenia medzi súdnymi konaniami v oblasti boja proti terorizmu a z nich vyplývajúcou možnou potrebou koordinácie. Na základe zistení štúdie o cezhraničnej digitálnej trestnej justícii bolo zlepšenie fungovania CTR určené ako jedna z kľúčových priorít európskeho trestného práva.

Z dôvodu čoraz výraznejšieho cezhraničného charakteru organizovanej trestnej činnosti a teroristických organizácií podporeného používaním nástrojov digitálnej komunikácie je potrebný koordinovanejší prístup aj v súvislosti s tretími krajinami. Do vyšetrovania a trestného stíhania sú často zapojené orgány krajín, ktoré nepatria do EÚ. V súlade so zásadou proporcionality preto tento návrh neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

Cieľom článkov 1 a 2 návrhu je lepšie začlenenie CTR do právneho a technického rámca Eurojustu a zlepšenie spolupráce so styčnými prokurátormi tretích štátov. Eurojust nie je bez prijatia týchto zmien schopný identifikovať prepojenia medzi súčasne prebiehajúcimi vyšetrovaniami a trestnými stíhaniami. Nemôže plniť svoju kľúčovú úlohu pri podpore a posilňovaní spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní závažných foriem trestných činov, najmä terorizmu. Aby sa Eurojustu umožnilo v plnom rozsahu plniť svoju kľúčovú úlohu, je nevyhnutné zaistiť koordinované nadväzné opatrenia na justičnej úrovni.

Konkrétne je potrebné podniknúť kroky na úrovni EÚ, lebo zamýšľané opatrenia majú skutočne dimenziu EÚ. Ich cieľom je zlepšiť schopnosť Eurojustu konať. Poslaním Eurojustu je podporovať a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi justičnými orgánmi v súvislosti so závažnou trestnou činnosťou, vrátane terorizmu, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov alebo ktorá si vyžaduje trestné stíhanie na spoločnom základe. Tento cieľ možno dosiahnuť len na úrovni EÚ v súlade so zásadou subsidiarity. Členské štáty nemôžu vytvoriť vhodnejší právny rámec len pre fungovanie CTR a zmenu rozhodnutia 2005/671/SVV. Úlohou EÚ je preto vytvoriť právne záväzné nástroje na dosiahnutie týchto výsledkov v súlade s právomocami, ktoré jej boli udelené na základe zmlúv EÚ.

Podľa zásady subsidiarity uvedenej v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) by sa opatrenia na úrovni EÚ mali prijímať len vtedy, ak ciele nemôžu uspokojivo dosiahnuť samotné členské štáty, a preto sa môžu z dôvodu rozsahu alebo účinkov navrhovaného opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Zároveň je potrebné zosúladiť povahu a intenzitu daného opatrenia so zisteným problémom.

Vzhľadom na veľmi citlivú povahu informácií, ktoré sú predmetom výmeny, je nevyhnutné, aby sa vykonávanie prístupu k digitalizácii justície založenom na súbore nástrojov, a to aj prostredníctvom tohto návrhu, uskutočňovalo spôsobom, ktorý zaručuje prísne kybernetickobezpečnostné normy. To je v súlade s prístupom uvedeným v stratégii kybernetickej bezpečnosti EÚ a v návrhu Komisie na prijatie smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii (smernica NIS2), ktorej cieľom je ďalšie zlepšenie kybernetickobezpečnostných kapacít súkromných a verejných subjektov, príslušných orgánov a Únie ako celku v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ochrany kritickej infraštruktúry. Hoci justičné orgány v členských štátoch nepatria do rozsahu pôsobnosti NIS2, je nevyhnutné, aby členské štáty zaviedli vnútroštátne opatrenia, ktoré by zaistili porovnateľnú úroveň kybernetickej bezpečnosti.

Vzhľadom na význam spracúvania osobných údajov na účely presadzovania práva a podporné činnosti Eurojustu sa v návrhu objasňuje potreba zaistiť úplný súlad so základnými právami zakotvenými v Charte základných práv. Tieto zahŕňajú právo na ochranu osobných údajov a právo na rešpektovanie súkromného života. To má osobitný význam, pretože návrh zahŕňa spracúvanie citlivých osobných údajov týkajúcich sa vyšetrovania trestnej činnosti a odsúdenia, ako aj biometrických údajov. Vzhľadom na to, že jedným z hlavných cieľov návrhu je umožniť Eurojustu nájsť prepojenia medzi vyšetrovaniami trestných činov terorizmu, čo je možné len vtedy, ak Eurojust získa dostatočné informácie, treba zabezpečiť zvýšenie množstva údajov zasielaných Eurojustu. V súvislosti s týmito údajmi je nevyhnutné zaviesť dostatočné záruky. Zahŕňa to prísne obmedzenie účelu, najmä pokiaľ ide o biometrické údaje. Používaním zabezpečených komunikačných kanálov a nového modernizovaného systému správy vecí sa prispeje k lepšej ochrane údajov spracúvaných Eurojustom. Pri návrhu systému správy vecí sa bude klásť dôraz na štandardnú a špecificky navrhnutú ochranu údajov. Okrem toho sa nebude meniť základná zásada kontroly údajov národnými členmi a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa podrobnejšie posudzuje vplyv návrhu na základné práva a záruky.

Očakáva sa, že zlepšením efektívnosti výmeny údajov medzi vnútroštátnymi orgánmi a Eurojustom vrátane využívania zabezpečených komunikačných kanálov sa výrazne zlepšia schopnosti Eurojustu identifikovať prepojenia medzi prebiehajúcimi a ukončenými konaniami. Cieľ modernizácie prostredia Eurojustu na spracúvanie údajov je rovnaký. Očakáva sa, že identifikovanie takýchto prepojení pomôže justičným orgánom v rôznych fázach vnútroštátnych konaní úspešne identifikovať a trestne stíhať osoby podozrivé z trestných činov terorizmu alebo osoby, ktoré sú zapojené do iných závažných trestných činov a prepojené s takýmito podozrivými osobami. Ak sa Eurojustu umožní využívať svoj plný potenciál na podporu členských štátov, mala by sa tým výrazne posilniť justičná reakcia v boji proti terorizmu a iným formám závažných trestných činov.

Hlavné problémy identifikované v analytickom podpornom dokumente boli, že Eurojust nedostáva od príslušných vnútroštátnych orgánov komplexné informácie o prípadoch, že systém správy vecí Eurojustu nepodporuje automatizovanú identifikáciu prepojení a že spolupráca so styčnými prokurátormi tretích krajín je neefektívna. Navrhuje sa to riešiť objasnením a posilnením povinnosti výmeny informácií o prípadoch terorizmu s Eurojustom, modernizáciou systému správy vecí Eurojustu a zlepšením právneho základu spolupráce so styčnými prokurátormi tretích štátov.

Bola všeobecná zhoda v tom, že styční prokurátori by mali mať operačný prístup do systému správy vecí. Členské štáty a odborníci z Eurojustu poukázali na to, že tretie krajiny, ktoré uzavreli dohodu o spolupráci, a preto môžu vysielať styčných prokurátorov do Eurojustu, by mali mať možnosť nezávisle otvoriť a uzatvoriť prípady.

Respondenti výrazne podporili zavedenie zabezpečených komunikačných kanálov medzi členskými štátmi a Eurojustom. Eurojust by uprednostnil zabezpečené komunikačné kanály v prípade všetkých operačných osobných údajov posielaných Eurojustu. Mnohé zainteresované strany zdôraznili, že súčasný systém správy vecí by nebol schopný plniť úlohy plánované pre CTR.

Všetky zainteresované strany vo všeobecnosti uvítali iniciatívu a súhlasili s identifikovanými problémovými oblasťami. Zainteresované strany mali jasný názor na to, ktoré informácie by sa mali poskytovať Eurojustu: malo by ísť o údaje potrebné na identifikovanie subjektov, voči ktorým sa vedú vyšetrovania. Respondenti boli celkovo spokojní s rozsahom údajov zozbieraných prostredníctvom súčasného vzorového CTR Eurojustu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

S cieľom objasniť spoluprácu so styčnými prokurátormi tretích krajín pri Eurojuste sa v článku 1 ods. 9 návrhu uvádza nový článok 54a nariadenia o Eurojuste, ktorým sa styčným prokurátorom tretích krajín poskytuje prístup do systému správy vecí. Týmto ustanovením sa však nestanovuje právny základ pre výmenu údajov. Prenos údajov styčnému prokurátorovi je prenosom údajov do tretej krajiny, a preto musí byť vždy uskutočňovaný v súlade s článkom 56 nariadenia o Eurojuste.

V článku 1 ods. 8 sa zavádzajú nové, dlhšie obdobia uchovávania údajov poskytovaných podľa článku 21a nariadenia o Eurojuste s cieľom zaistiť, že údaje sa budú uchovávať dostatočne dlho na to, aby bolo možné účinnejšie odhaľovať krížové prepojenia v prípadoch terorizmu. Pre údaje v prípadoch, ktorých výsledkom nebolo odsúdenie, sa stanovuje kratšie obdobie uchovávania v záujme zabezpečenia súladu so zásadou proporcionality.

V článku 1 ods. 2 návrhu sa zavádza povinnosť členských štátov určiť jedného alebo viacerých národných spravodajcov pre otázky terorizmu a stanoviť im v nariadení o Eurojuste dostatočné právomoci, ktoré sa predtým zakladali na článku 2 ods. 2 rozhodnutia Rady 2005/671/SVV, doplnením nového odseku 2a do článku 20 nariadenia o Eurojuste. Článok 1 ods. 3 predstavuje nadväzujúcu zmenu, ktorá vyplýva zo zahrnutia povinnosti poskytovať informácie v prípadoch terorizmu do nariadenia o Eurojuste a ktorých cieľom je stanoviť v novom článku 22a všeobecnejšiu povinnosť poskytovať Eurojustu údaje štruktúrovaným spôsobom.

S cieľom zabezpečiť, aby Eurojust mohol plniť svoju úlohu v rámci spolupráce s tretími krajinami, sa v článku 1 ods. 1 návrhu objasňuje článok 3 ods. 5 nariadenia o Eurojuste tak, že Eurojust môže poskytnúť podporu aj v prípadoch medzi jedným členským štátom a treťou krajinou alebo jedným členským štátom a medzinárodnou organizáciou. V druhom z uvedených prípadov by to malo osobitný význam z hľadiska potenciálnej spolupráce s Interpolom alebo Medzinárodným trestným súdom, napríklad v súvislosti s dôkazmi z bojísk.

V návrhu sa uvádza, že nariadenie o Eurojuste a rozhodnutie Rady 2005/671/SVV by sa mali zmeniť v záujme objasnenia a posilnenia právnej povinnosti členských štátov poskytovať Eurojustu údaje o trestných činoch terorizmu. Mali by sa objasniť aj podmienky, za ktorých styční prokurátori tretích krajín pri Eurojuste môžu získať prístup do systému správy vecí v súlade s uplatniteľnými pravidlami na ochranu údajov. Zároveň by sa mali zaviesť zabezpečené komunikačné kanály a flexibilnejšie prostredie spracúvania údajov.

Monitorovanie a hodnotenie digitalizácie spracúvania údajov Eurojustom budú nevyhnutné na zaistenie účinnosti a súladu spracúvania údajov so základnými právami. Monitorovanie a hodnotenie sa budú do veľkej miery vykonávať podľa účinného nariadenia o Eurojuste. Komisia do 13. decembra 2024 uskutoční nezávislé hodnotenie vykonávania nariadenia o Eurojuste a činností Eurojustu. Hodnotenie sa uskutoční každých päť rokov na účely posúdenia vykonávania a vplyvu nariadenia, ako aj účinnosti a efektívnosti Eurojustu v súlade s článkom 69 ods. 1 nariadenia o Eurojuste.

Harmonogram realizácie nového systému správy vecí Eurojustu, zabezpečené komunikačné kanály a komunikačný nástroj na výmenu údajov štruktúrovaným spôsobom vychádzajú z analýzy uvedenej v štúdii o cezhraničnej digitálnej trestnej justícii. V prípade CTR by fáza obstarávania a realizácie po šesťmesačnej prípravnej fáze trvala približne 20 mesiacov. Nové technické riešenie by preto malo byť funkčné približne dva roky po prijatí návrhu. Na zriadenie zabezpečených komunikačných kanálov je potrebný vykonávací akt.

(4)Dôležitou úlohou Eurojustu podľa nariadenia (EÚ) 2018/1727 je pomáhať príslušným úradom členských štátov pri zabezpečovaní čo najlepšej koordinácie vyšetrovania a trestného stíhania vrátane identifikovania prepojení. To Eurojustu umožňuje zaujať aktívnejší prístup a poskytovať členským štátom lepšie služby, napríklad navrhovať začatie vyšetrovania, identifikovať potrebu koordinácie, potenciálne prípady práva nebyť stíhaný alebo potrestaný v trestnom konaní dvakrát za ten istý trestný čin (ne bis in idem) a nedostatky v trestnom stíhaní.

S cieľom objasniť vzťah medzi rozhodnutím Rady 2005/671/SVV a nariadením o Eurojuste sa z rozhodnutia Rady vyňali odkazy na Eurojust. Článkom 2 ods. 1 a článkom 2 ods. 2 písm. a) a c) navrhovaného nariadenia sa z rozhodnutia vypúšťa článok 1 písm. c) a článok 2 ods. 2 a 5. V článku 2 ods. 2 písm. b) návrhu sa z článku 2 ods. 3 rozhodnutia vypúšťa odkaz na Eurojust.

V článku 1 ods. 11 sa zavádza nová príloha III, v ktorej sa stanovujú informácie, ktoré sa majú posielať Eurojustu podľa článku 21a nariadenia o Eurojuste. Zoznam zahŕňa biometrické údaje, odtlačky prstov a fotografie na zaistenie spoľahlivej identifikácie podozrivých osôb vzhľadom na nespoľahlivosť alfanumerických informácií, najmä pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín. V prípade konania vo veci terorizmu je fotografia vo fáze vyšetrovania často jediným prepojením s podozrivými osobami, preto by sa do zoznamu malo zahrnúť aj rozpoznávanie tváre. Tieto informácie by sa mali poskytovať iba vtedy, keď k nim majú vnútroštátne justičné orgány prístup.

(5)Eurojust v septembri 2019 vytvoril európsky justičný register na boj proti terorizmu na základe rozhodnutia 2005/671/SVV so špecifickým cieľom identifikovať potenciálne prepojenia medzi súdnymi konaniami proti osobám podozrivým z trestných činov terorizmu a z nich vyplývajúce možné potreby koordinácie.

(6)Keďže európsky justičný register na boj proti terorizmu bol zriadený až po prijatí nariadenia (EÚ) 2018/1727, nie je technicky dobre začlenený do Eurojustu a ani právne dobre začlenený do nariadenia (EÚ) 2018/1727. Je preto nevyhnutné túto situáciu napraviť.

(7)Pre účinný boj proti terorizmu má zásadný význam efektívna výmena informácií na účely vyšetrovania alebo stíhania trestných činov terorizmu medzi príslušnými orgánmi a agentúrami Únie. Je nevyhnutné mať k dispozícii najúplnejšie a najaktuálnejšie informácie. Pretrvávanie hrozby terorizmu a zložitosť tohto javu stále zvyšujú potrebu efektívnejšej výmeny informácií.

(8)Keďže teroristické organizácie sa čoraz viac zapájajú do iných foriem závažnej trestnej činnosti, ako je napríklad obchodovanie s ľuďmi, obchodovanie s drogami alebo pranie špinavých peňazí, dôležitá je aj krížová kontrola súdnych konaní proti takýmto závažným trestným činom.

(9)S cieľom umožniť Eurojustu identifikovať krížové prepojenia medzi cezhraničnými súdnymi konaniami proti osobám podozrivým z trestných činov terorizmu, ako aj krížové prepojenia medzi súdnymi konaniami proti osobám podozrivým z trestných činov terorizmu a informáciami spracúvanými Eurojustom v súvislosti s inými závažnými trestnými činmi je nevyhnutné, aby Eurojust dostával dostatočné informácie, ktoré mu umožnia vykonať krížovú kontrolu týchto údajov.

(10)Aby sa zaistilo poskytovanie takýchto údajov, príslušné orgány musia presne vedieť, aký druh informácií musia odovzdávať Eurojustu, v akej fáze vnútroštátneho konania a v akých veciach. Očakáva sa, že sa tým výrazne zvýši objem informácií, ktoré Eurojust dostáva.

(11)Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541, ako je transponovaná vo vnútroštátnom práve, je pre vnútroštátne orgány referenčným bodom pre vymedzenie trestných činov terorizmu.

(12)Spoľahlivé identifikačné údaje sú nevyhnutné na identifikáciu krížových prepojení medzi vyšetrovaniami terorizmu a súdnymi konaniami proti osobám podozrivým z trestných činov terorizmu. Vzhľadom na neistotu v súvislosti s alfanumerickými údajmi, najmä v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, by mala byť možná výmena biometrických údajov. Z dôvodu citlivej povahy biometrických údajov a vplyvu spracúvania biometrických údajov na rešpektovanie súkromného a rodinného života a na ochranu osobných údajov, ktoré sú zakotvené v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, by príslušné orgány a Eurojust mali v každom prípade prísne overiť nevyhnutnosť.

(13)Keďže informácie o existujúcich krížových prepojeniach s inými súdnymi konaniami sú najužitočnejšie v počiatočnej fáze vyšetrovania, je potrebné, aby príslušné orgány poskytovali Eurojustu informácie okamžite po zapojení justičných orgánov. Ak príslušné vnútroštátne orgány už majú informácie o krížových prepojeniach, mali by o tom zodpovedajúcim spôsobom informovať Eurojust.

(14)Aby sa zaistila presnosť údajov v európskom justičnom registri na boj proti terorizmu, včas identifikovali krížové prepojenia a zabezpečilo rešpektovanie časových lehôt, príslušné vnútroštátne orgány by mali pravidelne aktualizovať poskytované informácie. Takéto aktualizácie by mali zahŕňať nové informácie týkajúce sa vyšetrovanej osoby, súdne rozhodnutia, ako je napríklad rozhodnutie o vyšetrovacej väzbe alebo začatí súdneho konania, ako aj žiadosti o justičnú spoluprácu alebo identifikované prepojenia s inými jurisdikciami.

(15)Vzhľadom na citlivú povahu súdneho konania proti osobe podozrivej z trestného činu terorizmu príslušné vnútroštátne orgánu nemôžu vždy poskytnúť informácie o trestných činoch terorizmu v počiatočnej fáze. Takéto výnimky z povinnosti poskytovať informácie by mali skutočne zostať iba výnimkou.

(16)Na účely výmeny a spracúvania citlivých údajov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a Eurojustom by sa s cieľom chrániť takéto údaje pred neoprávneným zverejnením a kybernetickými útokmi a bez toho, aby to malo vplyv na budúci technologický vývoj, mali využívať zabezpečené komunikačné kanály, napríklad zabezpečené komunikačné spojenie uvedené v článku 9 rozhodnutia Rady 2008/976/SVV alebo decentralizovaný informačný systém v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) […/…] [nariadenie o digitalizácii justičnej spolupráce]. S cieľom zaistiť zabezpečenú výmenu údajov a chrániť integritu komunikácie a výmeny údajov by mal byť systém správy vecí napojený na zabezpečené komunikačné systémy a spĺňať vysoké kybernetickobezpečnostné normy.

(17)Aby sa zaistili jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, pokiaľ ide o vytvorenie a používanie decentralizovaného informačného systému v prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) […/…] [nariadenie o digitalizácii justičnej spolupráce], by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(18)Odovzdávaním neštruktúrovaných údajov vzniká potreba manuálneho zásahu a dodatočná administratívna záťaž a znižuje sa kvalita výsledkov krížovej kontroly. Príslušné vnútroštátne orgány by preto mali údaje odovzdávať štruktúrovaným spôsobom pri rešpektovaní minimálnych požiadaviek na interoperabilitu, ako sú vymedzené v európskom rámci interoperability. Navyše by mal byť prenos údajov v čo najväčšej miere automatizovaný, aby sa znížilo administratívne zaťaženie vnútroštátnych orgánov a zaistilo pravidelné a rýchle poskytovanie potrebných údajov.

(19)Eurojust potrebuje modernizovaný systém správy vecí na zabezpečené spracúvanie citlivých osobných údajov. Je potrebné, aby nový systém integroval a umožňoval funkcie európskeho justičného registra na boj proti terorizmu a zlepšil schopnosti Eurojustu, pokiaľ ide o odhaľovanie prepojení.

(20)Dôležité je, aby si národní členovia naďalej zachovali kontrolu nad údajmi, ktoré dostávajú od príslušných vnútroštátnych orgánov, a niesli za ne zodpovednosť. Žiadne operačné osobné údaje by sa štandardne nemali poskytovať inému členskému štátu. Výmena operačných osobných údajov by sa mala uskutočňovať len vtedy, ak príslušné vnútroštátne orgány výmenu údajov povolia. S cieľom digitalizovať a zrýchliť opatrenia nadväzujúce na zistené potenciálne prepojenia pri zaistení plnej kontroly nad údajmi by sa mali zaviesť manipulačné kódy.

(21)Teroristické činnosti sa často týkajú dvoch či viacerých členských štátov. Už v minulosti mal terorizmus silný nadnárodný rozmer. Používaním a dostupnosťou elektronickej komunikácie sa však výrazne zvýšila nadnárodná spolupráca medzi páchateľmi teroristických činov. Trestné činy terorizmu by sa preto mali samé osebe považovať vo svojej podstate za nadnárodné, pokiaľ osobitné okolnosti prípadu jasne nenaznačujú, že majú čisto vnútroštátnu povahu.

(22)Vyšetrovaniam a trestným stíhaniam v prípadoch terorizmu často bráni nedostatočná výmena informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie. Aby bolo možné uskutočniť krížovú kontrolu nových vyšetrovaní terorizmu aj s predchádzajúcimi vyšetrovaniami a stanoviť potenciálne prepojenia, je potrebné uchovávať údaje o všetkých predchádzajúcich vyšetrovaniach, nielen o odsúdeniach, a predĺžiť lehoty uchovávania údajov v európskom justičnom registri na boj proti terorizmu. Je však potrebné zabezpečiť, aby sa takéto údaje spracúvali len na účely trestného stíhania. Informácie sa môžu použiť výlučne na identifikovanie prepojení s prebiehajúcimi vyšetrovaniami a trestnými stíhaniami a na podporu týchto vyšetrovaní a trestných stíhaní.

(23)Eurojust uzavrel dvanásť dohôd o spolupráci s tretími krajinami, na základe ktorých je povolený prenos operačných osobných údajov a vyslanie styčného prokurátora tretej krajiny do Eurojustu. Okrem toho vyslanie styčného prokurátora umožňuje aj dohoda o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom. Rada v marci 2021 dala Komisii mandát na rokovania o ďalších dohodách o spolupráci medzi Eurojustom a ďalšími trinástimi tretími štátmi.

(24)Hoci sa v nariadení (EÚ) 2018/1727 uvádza právny základ pre spoluprácu a výmenu údajov s tretími krajinami, neobsahuje žiadne pravidlá týkajúce sa formálnych a technických aspektov spolupráce so styčnými prokurátormi tretích krajín pri Eurojuste, najmä ich prístupu do systému správy vecí. V záujme právnej istoty by sa v nariadení (EÚ) 2018/1727 mal stanoviť jednoznačný právny základ pre spoluprácu medzi Eurojustom a styčnými prokurátormi tretích krajín a ich prístup do systému správy vecí Eurojustu. Eurojust by mal zaistiť primerané záruky a bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov a základných práv prostredníctvom technického nastavenia a interných pravidiel.