(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú hospodársku reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyplývajúci z vypuknutia ochorenia COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 súhlasili s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízové situácie v odvetví zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízové situácie.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Francúzsko sa nabáda, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne, pričom zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú najvzdialenejšie regióny, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí významné riziko, že vo Francúzsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čo zhoršuje už pozorovanú tendenciu pomaly sa zväčšujúcich rozdielov medzi regiónom hlavného mesta, veľkými mestami a zvyškom krajiny, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a medzi metropolitným Francúzskom a najvzdialenejšími regiónmi. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

(10)Francúzsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy v roku 2019 neprekročí 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Ide o podstatný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa hodnotí súlad Francúzska s dlhovým kritériom v roku 2019.

(12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu na úrovni 3,0 % HDP v roku 2019 na deficit na úrovni 9,0 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 98,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že do roku 2020 sa zvýši na úroveň 115,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je spojený s veľkou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

(13)Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 1,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí: financovanie režimu čiastočnej nezamestnanosti vo výške 1,1 % HDP; dodatočné výdavky na posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, príspevky na nemocenské poistenie a odmeny pre zdravotnícky personál vo výške 0,4 % HDP; vytvorenie fondu solidarity vo výške 0,3 % HDP s cieľom poskytovať priamu podporu malým a veľmi malým podnikom, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám. Francúzsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 17 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad platby daní a sociálnych odvodov pre podniky; urýchlené vrátenie dane a preplatku DPH; vytvorenie osobitnej rezervy na priamu podporu strategických spoločností prostredníctvom kapitálových investícií (3,1 % HDP) a úverových záruk (13,9 % HDP). Vo všeobecnosti sú opatrenia, ktoré prijalo Francúzsko, v súlade s usmerneniami uvedenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, na ktoré bude nadväzovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to umožnia hospodárske podmienky, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

(14)Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Francúzska v roku 2020 na úrovni –9,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,0 % HDP. Pomer dlhu verejnej správy k HDP by mal dosiahnuť 116,5 % HDP v roku 2020 a 111,9 % v roku 2021.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Francúzsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a pretože v roku 2020 počítalo s nedodržaním prahovej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie sú splnené.

(16)Francúzsky systém zdravotnej starostlivosti je účinný pri dosahovaní dobrých výsledkov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukázala na nedostatky v pripravenosti systému na riešenie vypuknutia pandémie. Patria k nim: i) ťažkosti pri zabezpečovaní bezprostrednej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov, kritických dodávok a osobných ochranných prostriedkov, ako aj ii) skryté štrukturálne problémy. Pokiaľ ide o prvý nedostatok, Francúzsko zmobilizovalo svoju rezervu zdravotníckeho a pomocného zdravotníckeho personálu a zdravotníckeho vybavenia vrátane študentov medicíny a lekárov a zdravotných sestier na dôchodku. Koordinácia reakcie vo všetkých segmentoch systému zdravotnej starostlivosti je naďalej výzvou. Pokiaľ ide o druhý nedostatok, je dôsledkom chýbajúcich investícií do fyzických infraštruktúr a ľudských zdrojov, obmedzenej adaptácie pri organizácii služieb a potreby lepšej koordinácie medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Problémy prehlbujú pretrvávajúce regionálne rozdiely. Napríklad napriek tomu, že podiel lekárov vykonávajúcich prax je na úrovni okolo priemeru Únie, približne 18 % obyvateľstva Francúzska žije v oblastiach, kde je obmedzený prístup k všeobecnému lekárovi. Základným prvkom vládnej stratégie na transformáciu systému zdravotnej starostlivosti je ďalšie rozhodné úsilie o digitalizáciu zdravotníckych služieb. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukazuje, že v čase pandémie je dôležité lepšie využívanie elektronického zdravotníctva, najmä telemedicíny.

(17)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 má negatívny dosah na podmienky na francúzskom trhu práce a sociálne podmienky. Napriek tomu, že sa prijali zmierňujúce opatrenia, nezamestnanosť sa výrazne zvýši (podľa prognózy Komisie dosiahne v roku 2020 úroveň 10,1 % a v roku 2021 klesne na 9,7 %). Medzi tieto opatrenia patrí zmena a rozšírenie režimu skráteného pracovného času, ako aj opatrenia prijaté na podporu podnikov a pracovníkov a zabezpečenie fungovania verejných služieb a systému zdravotnej starostlivosti. Pretrvávajúca segmentácia trhu práce je naďalej zdrojom obáv. V roku 2019 mali približne dve tretiny nových zamestnancov krátkodobé zmluvy na obdobie kratšie ako jeden mesiac. Miera prechodu z krátkodobých zmlúv na pracovné zmluvy na neurčitý čas je jednou z najnižších v Únii. Cieľom nedávnej reformy systému dávok v nezamestnanosti (Unédic) bolo posilniť finančnú udržateľnosť systému a riešiť segmentáciu. Časti reformy súvisiace s pravidlami odškodnenia sú však z dôvodu krízy pozastavené. Vzhľadom na zhoršený kontext je dôležité zabezpečiť, aby boli dávky v nezamestnanosti, ako aj aktívna podpora zamestnanosti, dostupné pre všetkých uchádzačov o zamestnanie bez ohľadu na predchádzajúce postavenie v zamestnaní. V záujme riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zlepšenia odolnosti trhu práce by sa malo pokračovať v úsilí zameranom na podporu prerozdelenia pracovnej sily vo všetkých sektoroch. Pred vypuknutím ochorenia COVID-19 zamestnávatelia čoraz častejšie nahlasovali ťažkosti pri hľadaní vhodných kandidátov na prijatie do zamestnania, pričom poukázali na potrebu podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Napríklad, zatiaľ čo odvetvie informačných technológií je obzvlášť postihnuté nedostatkom zručností, jeho absolventi predstavujú len 3 % celkového počtu absolventov.

(18)V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je mimoriadne dôležité zabezpečiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru na celom jednotnom trhu a monitorovať a zabezpečiť správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Na tento účel prispeje zrušenie opatrení prijatých počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, najmä vývozných obmedzení na niektoré liečebné látky a medicínske produkty, k súdržnému uspokojeniu potrieb občanov v celej Únii v duchu solidarity, pričom zabráni riziku nedostatku a prerušenia dodávateľských reťazcov a v konečnom dôsledku pripraví cestu k úspešnej koordinovanej stratégii Únie týkajúcej sa ukončenia opatrení v súvislosti s COVID-19.

(19)Francúzsko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity podnikov, a to aj pomocou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej vypuknutím ochorenia COVID-19. Účinné a efektívne uplatňovanie takýchto schém je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich mali prospech podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

(20)Podnikateľské prostredie Francúzska sa celkovo zlepšilo, ale Francúzsko musí pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie svojho daňového systému a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, najmä ak má v strednodobom horizonte podporiť účinné oživenie hospodárstva. Ako napríklad vyplýva z hodnotenia Komisie a ukazovateľov OECD o regulácii trhu s výrobkami z roku 2018, napriek pokroku a prijatiu niekoľkých opatrení v odvetví služieb sú regulačné obmedzenia vo Francúzsku stále prísnejšie než v iných členských štátoch, najmä v prípade poskytovateľov služieb pre podniky, z ktorých sú mnohí príslušníkmi regulovaných povolaní, a v maloobchode. Ako jedno z najviac zasiahnutých odvetví bude sektor služieb zohrávať významnú úlohu pri ukončení krízovej situácie a zotavovaní sa z krízy. Zmena požiadaviek na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávanie by stimulovala inováciu, hospodársku súťaž a pracovnú mobilitu, čo by malo celkovo pozitívny hospodársky dosah. Regulačná flexibilita by tiež mohla posilniť oživenie maloobchodnej činnosti v období po pandémii COVID-19.

(21)S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

(22)Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu sa digitalizácia ukázala ako životne dôležitá pri udržiavaní prístupu k službám verejnej správy, zdravotníckym službám a výučbe, ako aj pri zachovávaní hospodárskej činnosti pomocou práce na diaľku a elektronického obchodu. V strednodobom horizonte poskytuje digitalizácia podnikom, najmä MSP, väčšie príležitosti na obnovu a rast tým, že ich dostane do kontaktu s viacerými potenciálnymi zákazníkmi, zefektívni výrobné procesy a poskytne stimuly na inovácie. Investície do digitalizácie zahŕňajú poskytovanie primeranej infraštruktúry a zlepšovanie digitálnych zručností širšieho obyvateľstva, a to najmä pracujúceho obyvateľstva. Zdá sa, že vykonávanie plánu Francúzska pre vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie (Plan France Très Haut Débit) je na dobrej ceste, pokiaľ ide o mestské oblasti. Pretrvávajú však významné rozdiely v pokrytí vysokorýchlostnými sieťami v iných oblastiach.