Výsledky tejto štúdie potvrdzujú, že na energiu z fosílnych palív sa v posledných rokoch použili významné, hoci mierne klesajúce sumy dotácií. To znamená, že EÚ a jej členské štáty musia zintenzívniť úsilie, aby splnili svoje medzinárodné záväzky týkajúce sa dotácií na fosílne palivá a do roku 2050 dosiahli klimatickú neutralitu. V roku 2020 dosiahli celkové dotácie na energiu v EÚ výšku 173 miliárd EUR, pričom sa medzi rokmi 2015 a 2020 zvýšili o 7 % alebo 14 miliárd EUR. Dotácie na obnoviteľné zdroje energie sa zvýšili o 15 %, pričom v roku 2020 dosiahli sumu 81 miliárd EUR, a dotácie na energetickú efektívnosť sa v rovnakom období 2015 – 2020 zvýšili o 20 % (15 miliárd EUR v roku 2020), čo je priaznivý vývoj, ktorý pomôže EÚ dosiahnuť ciele prechodu na čistú energiu.

Okrem toho sa v júni 2021 prijalo delegované nariadenie Komisie o taxonómii v oblasti udržateľného financovania. Stanovujú sa v ňom technické kritériá preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a zároveň sa zaisťuje, aby daná hospodárska činnosť výrazne nenarúšala plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov EÚ. Doplnilo sa to dodatočným delegovaným nariadením prijatým v marci 2022, ktoré pokrýva viacero hospodárskych činností v určitých odvetviach energetiky, konkrétne určité činnosti súvisiace so zemným plynom a s jadrovou energiou.

Európska únia má za cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 a dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Z toho vyplýva potreba ukončiť dotovanie fosílnych palív a súčasne vytvárať priaznivé podmienky pre energetickú efektívnosť a obnoviteľné zdroje energie a v procese energetickej transformácie zohľadniť potreby zraniteľných zákazníkov.

Ako ukazovateľ intenzity dotácií na energiu v hospodárstve sa na porovnanie medzi jednotlivými krajinami môžu použiť dotácie na energiu v porovnaní s HDP v členských štátoch EÚ. Je to preto, že absolútne hodnoty dotácií závisia aj od veľkosti hospodárstva danej krajiny. V roku 2020 sa dotácie na energiu v porovnaní s HDP v členských štátoch významne líšili, pričom sa pohybovali od 2,9 % HDP v Lotyšsku do iba 0,3 % HDP v Luxembursku. Dotácie na energiu vyjadrené ako percentuálny podiel HDP predstavovali v EÚ v roku 2020 priemerne 1,2 %, čo poukazuje na vysokú mieru stability v období 2015 – 2020 v EÚ všeobecne, ako aj vo väčšine členských krajín.

Dotácie na opatrenia energetickej efektívnosti sa v roku 2021 po dočasnom poklese v roku 2020 znova zvýšili, pričom dosiahli výšku 19 miliárd EUR. V porovnaní s rokom 2015 to predstavovalo 54 % zvýšenie (+6,5 miliardy EUR). Okrem toho sa odhadovaná suma dotácií na reštrukturalizáciu priemyslu v roku 2021 zvýšila na 4,6 miliardy EUR (z 2,3 – 2,4 miliardy EUR v každom z predchádzajúcich dvoch rokov), a to najmä v dôsledku zvýšenej finančnej podpory na vyradenie uhoľných a hnedouhoľných baní z prevádzky a súvisiacich opatrení ekonomickej transformácie. Dotácie na výrobu energie sa však znížili o 5 % (–5 miliárd EUR), keďže dotácie na obnoviteľné zdroje energie (predovšetkým solárne) v čase vyšších veľkoobchodných cien na trhu s elektrinou významne klesli, čo ovplyvnilo systémy podpory typu výkupné prémie a rozdielové zmluvy.

Zlepšovanie pandemickej situácie a neustále zmierňovanie opatrení na zamedzenie šírenia v roku 2021 umožnili obnovu hospodárstva EÚ. V danom roku sa hospodárstvo EÚ obnovilo rýchlejšie, než sa pôvodne predpokladalo, pričom táto obnova ovplyvnila aj zvýšenie spotreby energie a dotácií na energetické produkty. Ako ukázali odhadované údaje, dotácie na energiu v EÚ sa v roku 2021 zvýšili na 184 miliárd EUR (o 12 miliárd EUR alebo 7 % v porovnaní s rokom 2020). Dotácie súvisiace s dopytom po energii sa v roku 2021 v porovnaní s rokom 2020 zvýšili o 14 % (+8 miliárd EUR), a to najmä v dôsledku zvyšujúcej sa spotreby energie v čase hospodárskej obnovy. To ukázalo, že pokles dotácií súvisiacich s dopytom po energii v roku 2020 bol len dočasný. Vplyv opatrení, ktoré prijali členské štáty od druhej polovice roka 2021, hoci len dočasne, na podporu podnikov a verejnosti v čase vysokých cien energie, už možno pozorovať v stúpajúcich dotáciách súvisiacich s dopytom po energii za toto obdobie. Kvantifikovať presné podrobnosti však bude možné až v ďalšom vydaní správy o dotáciách na energiu.

Dotácie sú v tejto správe vymedzené podľa metodiky stanovenej Svetovou obchodnou organizáciou (WTO), ktorá sa použila v podpornej štúdii Komisie a dvoch predchádzajúcich správach o dotáciách na energiu (2020 a 2021). Na základe tejto metodiky sa dotácie rozdeľujú do štyroch kategórií: i) vládne opatrenia zahŕňajúce priamy prevod finančných prostriedkov; ii) štátne príjmy, ktoré by inak boli ušlé (nevybrané); iii) vlády poskytujúce tovar a služby alebo nakupujúce tovar a iv) cenové a príjmové podpory.

Zvyšujúce sa dotácie na energetickú efektívnosť sú v súlade so zásadou „prvoradosti energetickej efektívnosti“ v energetických politikách EÚ a tieto dotácie okrem toho prispeli k zníženiu energetickej náročnosti hospodárstva EÚ. Počas hospodárskej recesie zaznamenal HDP EÚ v roku 2020 v porovnaní s rokom 2015 rast iba 2,6 %, hoci konečná spotreba energie v EÚ v tom istom päťročnom období klesla o 5 %, z čoho vyplýva, že energetická náročnosť hospodárstva EÚ sa v priebehu tohto obdobia znížila o 7,4 %. Hoci HDP v EÚ v roku 2021 narástol o 5,3 %, je nepravdepodobné, že by sa klesajúci trend energetickej náročnosti otočil. Ďalší prechod od dotácií, ktoré stimulujú spotrebu energie, na dotácie na opatrenia energetickej efektívnosti by mohli pomôcť tento klesajúci trend udržať.

Dotácie na energetickú efektívnosť v EÚ sa v rokoch 2015 až 2019 zvýšili, zatiaľ čo v roku 2020 mierne poklesli (o 6 % na 1 miliardu EUR), pričom dosiahli výšku 15 miliárd EUR, hoci v porovnaní s rokom 2015 boli stále vyššie takmer o 20 %. V roku 2021 sa dotácie na energetickú efektívnosť opäť zvýšili, pričom dosiahli odhadovanú výšku 19 miliárd EUR (+29 % v porovnaní s rokom 2020) a zvýšili sa najmä v domácnostiach (+1,3 miliardy EUR) a v priemysle (+0,5 miliardy EUR). Zvlášť významné boli granty, ktoré v rokoch 2020 a 2021 predstavovali 39 % všetkých dotácií na energetickú efektívnosť. Ďalšími najvýznamnejšími kategóriami dotácií na energetickú efektívnosť boli daňové výdavky (30 %), zvýhodnené úvery (18 %) a záväzky v oblasti energetickej efektívnosti (13 %). V roku 2021 začalo mnoho členských štátov EÚ vykonávať plány obnovy, ktoré sa stali významným zdrojom investícií do energetickej efektívnosti. Zvýšenie podpory energetickej efektívnosti medzi rokmi 2020 a 2021 bolo do veľkej miery spôsobené odvetvím stavebníctva.

Dotácie na fosílne palivá klesli v EÚ od roku 2015 v priebehu piatich rokov o 1,5 %, pričom v roku 2020 dosiahli výšku 50 miliárd EUR. V roku 2020 boli dotácie na fosílne palivá o 3 miliardy EUR nižšie ako v roku 2019, a to predovšetkým z dôvodu zníženia dopravných činností. Ak sa však pozrieme na odhadované údaje za rok 2021, celkové dotácie na fosílne palivá v EÚ nevykázali prudkú zmenu súvisiacu s hospodárskou obnovou, ale namiesto toho ostávajú blízke úrovni z roku 2020. To bol výsledok rozdielov v dotáciách na fosílne palivá v rôznych odvetviach hospodárstva, ako je načrtnuté v nasledujúcich odsekoch.

3.Konzistentnosť rôznych dotácií na energiu s taxonómiou v oblasti energie

Taxonómia EÚ môže mať v budúcnosti vplyv na dotácie a poskytuje nástroje na identifikáciu udržateľných činností. Mohla by uľahčiť, aby sa politiky EÚ a vnútroštátne politiky zameriavali na činnosti, ktoré významne prispievajú k zmierneniu zmeny klímy a adaptácii na zmenu klímy bez toho, aby výrazne narúšali iné environmentálne ciele. V rámci štúdie Komisie sa vykonalo prvé hodnotenie toho, nakoľko sú dotácie na energiu konzistentné so základnými hospodárskymi činnosťami vymedzenými v taxonómii.

Na klasifikáciu dotácií sa v štúdii Komisie stanovili štyri rôzne kategórie. Prvou kategóriou je kategória „konzistentné“, ktorá sa môže použiť vtedy, keď z dotácií majú prínos činnosti známe ako „hospodárske činnosti oprávnené v rámci taxonómie“, ako sú obnoviteľné zdroje energie alebo energetická efektívnosť vo všeobecnosti. Druhou kategóriou je kategória „nekonzistentné – prechodné“ pokrývajúca činnosti, ktoré majú prínos z dotácií, pričom nie sú oprávnené v rámci taxonómie EÚ, ale môžu takisto podporiť energetickú transformáciu, ako je vyraďovanie aktív fosílnych palív. Treťou kategóriou je kategória „nekonzistentné“, ktorá pokrýva všetky dotácie priamo alebo nepriamo podporujúce výrobu alebo spotrebu fosílnych palív. Poslednou kategóriou je kategória „nevzťahuje sa“ pokrývajúca dotácie, ktoré nemožno zaradiť do predchádzajúcich kategórií, ako sú trhové mechanizmy (napr. trh s kapacitami alebo bezpečnostné rezervy).

Ako ukazujú údaje zo štúdie Komisie, prevažná väčšina dotácií na obnoviteľné zdroje energie (79 miliárd EUR z celkovej výšky 81 miliárd EUR v roku 2020) patrí do kategórie „konzistentné“ (zostávajúce 2 miliardy EUR dotácií sú rozložené medzi kategórie „nekonzistentné“ a „nevzťahuje sa“, ktoré pokrývajú hlavne zníženia daní alebo príplatkov týkajúcich sa elektriny z obnoviteľných zdrojov v niektorých odvetviach). Naopak, väčšina dotácií na fosílne palivá zaradená do kategórie „nekonzistentné“. V ostatných dvoch kategóriách („nekonzistentné – prechodné“ a „nevzťahuje sa“) môžeme nájsť napríklad dotácie na reštrukturalizáciu uhoľných baní a dávky na sociálnu transformáciu týkajúcu sa ľudí zamestnaných v odvetví ťažby. Tieto dve kategórie predstavovali v roku 2020 sumu 2,8 miliardy EUR z celkovej sumy 50 miliárd EUR dotácií na fosílne palivá. V kategórii „všetky energie“ patrilo v roku 2020 približne 63 % z celkovej sumy 26 miliárd EUR dotácií do kategórie „konzistentné“, zatiaľ čo iné opatrenia (napr. zníženie daní z energie a granty na určité činnosti a investície) boli zaradené do ostatných troch kategórií. Pri výrobe elektriny, ako aj jadrovej energie patrila v roku 2020 prevažná väčšina dotácií (viac ako 80 %) do kategórie „nekonzistentné – prechodné“.

Zdroj: Štúdia o dotáciách na energiu a iných vládnych intervenciách v Európskej únii – vydanie z roku 2022

4.Závery

Nedávny geopolitický vývoj a zvýšené ceny energie si v Európskej únii vyžiadali nové politické iniciatívy. Tieto nové iniciatívy sú vo svojej podstate výnimočné, ale mohli by zásadným spôsobom ovplyvniť trh s energiou a energetickú infraštruktúru. Nižšia spotreba energie a neustále znižovanie závislosti od fosílnych palív v odvetví bývania, energetiky, dopravy a priemyslu pomôže znížiť dovoz fosílnych palív a súčasne urýchli prechod na čistú energiu a zvýši bezpečnosť dodávok energie v EÚ. Z toho vyplýva zníženie súvisiacich dotácií na fosílne palivá, pričom nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov a cieľov politiky EÚ v oblasti klímy ostáva aj naďalej presmerovanie zdrojov na obnoviteľné zdroje energie a energetickú efektívnosť. Značné strednodobé zníženie spotreby plynu bude mať s najväčšou pravdepodobnosťou za následok zníženie dotácií na plyn. Súčasné vysoké ceny plynu a očakávané dočasné zvýšenie výroby energie spaľovaním uhlia by nemalo viesť k významne vyšším dotáciám na fosílne palivá. Rovnako by sa v nasledujúcich niekoľkých rokoch mali zohľadniť aj politické hľadiská týkajúce sa cenovej dostupnosti. Uhoľné a hnedouhoľné elektrárne, ako aj niektoré jadrové elektrárne sa budú pravdepodobne v niektorých členských štátoch EÚ podieľať na výrobe energie dlhšie, než sa predtým očakávalo.

Aby bolo možné realizovať prechod na čistú energiu, vyhnúť sa uzamknutým a uviaznutým aktívam v technológiách fosílnych palív a minimalizovať využívanie energie z fosílnych palív, sú potrebné ďalšie investície do obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti. To si bude pravdepodobne vyžadovať zmenu zamerania dotácií na energiu na obnoviteľné zdroje energie a efektívnosť vrátane reakcie na dopyt. Novo vznikajúce technológie, ako je čistý vodík, budú čoraz významnejšie a budú si vyžadovať vyššie dotácie. Energetická efektívnosť bude zohrávať kľúčovú úlohu pri vykonávaní cieľov plánov REPowerEU a „Úspora plynu pre bezpečnú zimu“. Potrebné investície pre tieto programy môžu znamenať väčšiu finančnú podporu pre energetickú efektívnosť vo forme zvýšených dotácií.

Okrem toho členské štáty EÚ prijali množstvo opatrení na zníženie vplyvu vysokých obchodných cien energie. Tieto opatrenia sa pravdepodobne premietnu do vyšších dotácií súvisiacich s dopytom po energii pre domácnosti a podniky, minimálne v krátkodobom a strednodobom horizonte.

Podrobné výsledky štúdie Komisie o dotáciách budú zverejnené spoločne s touto správou, aby poskytli komplexný pohľad na situáciu.