Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade - Potravinový nástroj: Priebežná správa o prijatých opatreniach SEK(2010)245 /* KOM/2010/0081 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 12.3.2010 KOM(2010)81 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Potravinový nástroj: Priebežná správa o prijatých opatreniach SEK(2010)245 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Potravinový nástroj: Priebežná správa o prijatých opatreniach Úvod Dramatické zvýšenie cien potravín v rokoch 2007 a 2008 si vyžiadalo rýchle a rázne opatrenie zo strany medzinárodného spoločenstva, aby v krátkodobom horizonte reagovalo na účinky krízy na chudobných ľudí v rozvojových krajinách. EÚ reagovala rýchlo prostredníctvom presunu a mobilizácie zdrojov v rámci existujúcich rozvojových a humanitárnych nástrojov. Rozsah tohto problému si však vyžiadal ďalšie opatrenie a ďalšie zdroje. V dôsledku toho Európsky parlament a Rada prijali v decembri 2008 nariadenie[1], ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách, navrhnuté Komisiou. V tomto nariadení sa stanovuje vykonávanie „potravinového nástroja“ v hodnote 1 miliardy EUR a ustanovuje hlavná reakcia EÚ na túto krízu s cieľom preklenúť medzeru medzi okamžitou reakciou a dlhodobým rozvojom. V tomto zmysle dopĺňa opatrenia humanitárnych nástrojov aj dlhodobejších nástrojov rozvoja, medzi ktoré patria zásahy v oblasti rozvoja v rámci krajiny a tematický program potravinovej bezpečnosti. Táto iniciatíva je časovo obmedzená: účinnosť nariadenia sa skončí 31. decembra 2010, pričom činnosti sa skončia do konca decembra 2011. Toto veľmi krátke obdobie spôsobilo, že plánovanie, programovanie a vykonávanie činností je pre Európsku komisiu aj realizačných partnerov mimoriadne náročné. Hlavnými cieľmi potravinového nástroja sú: a) podnietiť pozitívnu reakciu ponuky zo strany poľnohospodárskeho sektora v cieľových krajinách a regiónoch; b ) podporiť činnosti, ktorými sa rýchlo a priamo zmierni negatívny dosah nestálosti cien potravín na miestne obyvateľstvo v súlade s globálnymi cieľmi potravinovej bezpečnosti, vrátane noriem OSN týkajúcich sa požiadaviek na výživu; a c) posilniť výrobné kapacity a riadenie poľnohospodárskeho sektora v záujme podpory trvalej udržateľnosti opatrení. V súlade s týmito cieľmi sú na financovanie potravinového nástroja oprávnené tri kategórie opatrení: a) opatrenia na zlepšenie prístupu k poľnohospodárskym vstupom a službám; b) opatrenia na vytvorenie ochrannej siete; a c) ďalšie opatrenia menšieho rozsahu zamerané na zvýšenie výroby na základe potrieb krajiny. Povinnosti Európskej komisie týkajúce sa predkladania správ sú vymedzené v článku 11 nariadenia, v ktorom sa okrem iného stanovuje, že „V decembri 2009 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade prvú priebežnú správu o prijatých opatreniach” . Preto sa predkladá táto priebežná správa. Zohľadňuje informácie do konca roka 2009. Po uvedení všeobecného kontextu prijatých opatrení sú v správe uvedené kvalitatívne a kvantitatívne informácie o rôznych doteraz prijatých opatreniach na vykonávanie nariadenia o potravinovom nástroji (programovanie, sformulovanie, uzatváranie zmlúv a vykonávanie), ako aj sprievodné administratívne a podporné opatrenia (zamestnanci, štúdie). K tomuto oznámeniu je pripojený dokument, v ktorom sú uvedené podrobnejšie informácie o prijatých opatreniach[2]. Táto správa sa oneskorila o niekoľko týždňov, pretože pred koncom roka bolo ešte potrebné uzatvoriť veľký počet zmlúv týkajúcich sa potravinového nástroja, a v dôsledku toho, že bol potrebný čas na zostavenie všetkých potrebných (finančných) informácií za rok 2009. V súlade s nariadením Európska komisia predloží záverečnú správu pred koncom roka 2012. Potravinový nástroj a globálny kontext Potravinová bezpečnosť si v rámci programu medzinárodného rozvoja vyslúžila v posledných rokoch značnú pozornosť, najmä v dôsledku zvýšenia cien potravín v rokoch 2007 a 2008, ktoré spôsobilo, že mnoho ľudí kleslo na úroveň chudoby. Odhady Organizácie Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO – Food and Agriculture Organisation) uvádzajú, že počet podvyživených ľudí na celom svete presiahol v roku 2009 1 miliardu v porovnaní s 915 miliónmi v roku 2008. To je najvyšší počet od roku 1970, čo je prvý rok, za ktorý sú k dispozícii porovnateľné štatistiky, a predstavuje aj zvrat v trende smerujúcom k dosiahnutiu MDG1 (znížiť podiel podvyživených ľudí na svete na polovicu do roku 2015). Tento problém je vo svojej podstate skutočne celosvetovým problémom: väčšina podvyživených ľudí na svete žije v Ázii a Tichomorí (642 miliónov), potom nasleduje subsaharská Afrika (265 miliónov), Latinská Amerika a Karibská oblasť (53 miliónov), Blízky Východ a severná Afrika (42 miliónov) a rozvojové krajiny (15 miliónov). Po dosiahnutí vrcholu v roku 2008 bolo relatívne zníženie cien potravín iba slabou náplasťou na problémy v mnohých rozvojových krajinách. Ceny na mnohých domácich trhoch zostávajú vysoké a počet ľudí trpiacich „potravinovou neistotou“ stúpa. Tento problém sa ešte zväčšil v dôsledku celosvetovej hospodárskej krízy a vplyvy zmeny klímy spolu s celosvetovým rastom počtu obyvateľov ďalej ohrozujú potravinovú bezpečnosť v mnohých rozvojových krajinách. Logickým dôsledkom je, že potravinová bezpečnosť zostala počas celého obdobia rokov 2008 a 2009 prioritou medzinárodného programu. Na úrovni OSN, okrem rýchlej a aktívnej mobilizácie jednotlivých agentúr, generálny tajomník zriadil pracovnú skupinu OSN na vysokej úrovni (UNHLTF – UN High-Level Task Force) pre globálnu krízu potravinovej bezpečnosti. UNHLTF vypracovala komplexný rámec opatrení poskytujúci rámec stanovujúci spoločnú pozíciu členov HLTF k navrhnutým opatreniam zameraným na zmiernenie bezprostrednej kritickej situácie zraniteľných spotrebiteľov a výrobcov potravín, a na budovanie schopnosti odolávať podobným cenovým šokom v budúcnosti. Tento komplexný rámec opatrení inicioval vytvorenie potravinového nástroja EÚ ako strednodobého nástroja, ktorý dopĺňa iné formy pomoci. Okrem toho sa na konferencii FAO na vysokej úrovni o svetovej potravinovej bezpečnosti (jún 2008) diskutovalo o problémoch, ktoré predstavuje zmena klímy, bioenergia a prudko stúpajúce ceny potravín pre svetovú potravinovú bezpečnosť. V jej záverečnom vyhlásení bolo medzinárodné spoločenstvo vyzvané, aby zvýšilo pomoc rozvojovým krajinám, najmä najmenej rozvinutým krajinám a krajinám, ktoré sú najviac negatívne postihnuté vysokými cenami potravín. Táto výzva sa zopakovala na samite G8 v Japonsku (júl 2008), madridskej konferencii (január 2009), na zasadnutiach G8/G20 v L’Aquile (júl 2009) a svetovom samite FAO o potravinovej bezpečnosti (november 2009). Osobitne významnou je iniciatíva v oblasti potravinovej bezpečnosti z L’Aquily zahŕňajúca záväzok vo výške 20 miliárd USD na boj proti potravinovej neistote, ktorá je založená na strategicky koordinovaných postupoch riadených príslušnou krajinou. Medzinárodný záväzok na boj proti svetovej potravinovej neistote sa opätovne potvrdil počas zasadnutia G20 v Pittsburghu v septembri 2009. Okrem toho sa v tom istom medzinárodnom kontexte predložili návrhy na vytvorenie globálneho partnerstva pre poľnohospodárstvo, potravinovú bezpečnosť a výživu (GPAFSN – Global Partnership for Agriculture, Food Security and Nutrition). Táto iniciatíva viedla okrem iného k reforme Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť (CFS – Committee for Food Security), ktorá sa začala v októbri 2009. Cieľom reformy je dosiahnuť, aby sa CFS stal ústrednou platformou zainteresovaných strán na rozvíjanie globálneho partnerstva, pričom má dopĺňať prácu skupiny odborníkov na vysokej úrovni (HLPE – High Level Panel of Experts) a UNHLTF. Parížska deklarácia o účinnosti pomoci a Akčný program z Akkry sa v dôsledku posilnenej činnosti na medzinárodnej úrovni stávajú o to dôležitejšími. Skutočnosť, že mnohé z najdôležitejších iniciatív čerpajú z medzinárodných fór, súčasne pozitívne poukazujú na ochotu medzinárodného spoločenstva rokovať o spoločnej a koordinovanej reakcii a spoločne ju plánovať. Záväzok týkajúci sa parížskeho programu je vyjadrený v nariadení o potravinovom nástroji a bol usmerňujúcou zásadou pri jeho vykonávaní. Túto skutočnosť dokazuje to, že: - väčšina projektov a programov potravinového nástroja, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie, je založená na spoločných hodnoteniach a návrhoch agentúr OSN a Svetovej banky, a je koordinovaná UNHLTF; - v roku 2009 sa konalo niekoľko koordinačných stretnutí medzi Európskou komisiou a UNHLTF; - ak to bolo uskutočniteľné v rámci časového rámca a kontextu spolupráce, ako spôsob vykonávania sa zvolila podpora rozpočtu; - vo väčšine cieľových krajín, ktorých sa týkajú výzvy na predloženie návrhov, sa zorganizovali semináre v danej krajine s cieľom posilniť koordináciu a usmerniť orientáciu návrhov na reakciu. Programovanie V nariadení o potravinovom nástroji sa stanovuje, že Komisia by mala predložiť Rade a Parlamentu celkový plán, ktorý obsahuje zoznam cieľových krajín využívajúcich nástroj, ako aj rovnováhu medzi subjektmi oprávnenými na vykonávanie nástroja. Tento celkový plán bol predložený v marci 2009 a obsahoval prehľad orientačných súm finančných prostriedkov pridelených prijímajúcim krajinám, rozpísaný na základe troch hlavných kategórií oprávnených subjektov a spôsobov implementácie: Medzinárodné organizácie prostredníctvom dohôd o príspevku; mimovládne organizácie, agentúry súkromného sektora a členských štátov prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov; a vlády štátov prostredníctvom podpory rozpočtu. V celkovom pláne boli pridelené orientačné finančné prostriedky (920 miliónov EUR) určené pre zásahy na úrovni krajiny, zatiaľ čo 60 miliónov EUR bolo vyčlenených pre zásahy na regionálnej úrovni v Afrike. Konečných 20 miliónov EUR sa vyčlenilo na administratívnu podporu na vykonávanie nariadenia o potravinovom nástroji (dočasní pracovníci, štúdie, audity, monitorovanie a hodnotenie). Pri uplatňovaní orientačných kritérií stanovených v prílohe k nariadeniu[3] sa vybralo 50 cieľových krajín. Pre každú cieľovú krajinu sa stanovilo orientačné pridelenie finančných prostriedkov na základe týchto kritérií a faktora veľkosti populácie, pričom sa v prípade potreby zohľadnili osobitné okolnosti. Prehľad orientačných pridelení finančných prostriedkov uvedený v celkovom pláne a schválený Radou a Európskym parlamentom, je uvedený v oddiele I sprievodného dokumentu. Následne sa pre Afriku vymedzilo finančné krytie na regionálnej úrovni vo výške 60 miliónov EUR určené na tri druhy opatrení, každé v hodnote približne 20 miliónov EUR. Po prvé, program zameraný na zabezpečenie očkovania a zlepšenie výroby a distribúcie očkovacích látok s cieľom znížiť dosah štyroch cieľových chorôb v rôznych častiach Afriky (pseudomor hydiny, nákazlivá pleuropneumónia kôz, mor malých prežúvavcov a nákazlivá pleuropneumónia hovädzieho dobytka). Tento program sa má realizovať prostredníctvom AU-IBAR (Medziafrický úrad pre živočíšne zdroje). Po druhé, program vo východnej a Južnej Afrike so zapojením COMESA, ktorý sa zameriava na tri zložky: i) zosúladenie predpisov a noriem v oblasti osív so zlepšením kvality a dostupnosti osív; ii) posilnenie dodávok poľnohospodárskych vstupov drobným roľníkom a posilnenie sietí poľnohospodárskych predajcov; a iii) budovanie kapacít v oblasti finančných služieb pre drobných roľníkov, vrátane poistenia pred nepriaznivými dôsledkami počasia. Po tretie, program v regióne ECOWAS podporujúci strategické zložky z regionálneho poľnohospodárskeho programu ECOWAP, napríklad, produkcia ryže, kukurice a prosa, a zosúladenie noriem. Tento program zahŕňa opatrenia na posilnenie implementačnej schopnosti ECOWAS. V celkovom pláne sa stanovuje, že v dôsledku zmenených okolností sa zmeny ovplyvňujúce pridelenie finančných prostriedkov krajine, oprávnené subjekty alebo spôsoby môžu uskutočniť až do kumulatívnej výšky nepresahujúcej 5 %, za predpokladu, že tieto zmeny výrazne nemenia povahu celkového plánu. Zmeny celkového plánu spôsobilo v priebehu roka 2009 niekoľko faktorov: - rozdiely medzi orientačným a konečným plánom a rozpočtami, ktoré predložili medzinárodné organizácie; - úspory dohodnuté Európskou komisiou prostredníctvom spojenia rôznych činností medzinárodných organizácií na základe zmluvy, čím sa znížia režijné náklady; - politický vývoj, ktorý ovplyvnil spoluprácu a/alebo predpokladaný spôsob implementácie: presnejšie, v niekoľkých krajinách sa muselo revidovať predpokladané využitie podpory z rozpočtu; - kumulatívne náklady na vybrané projekty v rámci výzvy na predkladanie návrhov sa od orientačnej sumy obvykle odlišovali o niekoľko stotisíc eur; a - aby sa dosiahla orientačná suma, v prípade niekoľkých krajín sa v rámci výzvy na predkladanie návrhov predložili návrhy nedostatočnej kvality. Napriek tomu sa zmeny celkového plánu celkovo obmedzili. Predpokladané zmeny predstavovali koncom decembra 2,7 % v prípade pridelení finančných prostriedkov krajinám a 3,0 % v prípade zmien medzi oprávnenými subjektmi alebo spôsobmi implementácie. Výsledkom je očakávaná celková zmena 4,97 %[4]. Príloha 1 obsahuje porovnanie medzi programovaním v celkovom pláne a vyhliadkami v decembri 2009. formulovanie a uzatváranie zmlúv Osobitný charakter potravinového nástroja si vyžiadal rýchlu úpravu navrhnutých opatrení. V rámci Komisie bola zriadená osobitná pracovná skupina na urýchlenie sformulovania projektu, uzatvárania zmlúv a monitorovania. Okrem toho Európska komisia už pri príprave potravinového nástroja vyzvala agentúry OSN a Svetovú banku, prostredníctvom pracovnej skupiny OSN na vysokej úrovni, aby navrhli opatrenia, ktoré by sa mohli ľahko rozšíriť. Tieto návrhy vytvárali prvé opatrenia, ktoré boli predmetom podrobného formulovania uskutočneného v dvoch „várkach“ určených na diskusiu a schválenie rozpočtovými orgánmi. Formuláre pre opatrenia pre prvú „várku“ projektov sa predložili na zasadnutí skupiny na podporu kvality (QSG – Quality Support Group), ktoré sa konalo 15. januára 2009, a následne na zasadnutí Výboru pre nástroj na financovanie rozvojovej spolupráce (DCI – Development Cooperation Instrument), ktoré sa konalo 17. februára 2009. Prvé rozhodnutie o financovaní vo výške 313,9 milióna EUR sa prijalo 30. marca 2009. Druhý „súbor opatrení“ sa predložil QSG 19. a 20. februára 2009 a Výboru DCI 23. marca 2009. Toto rozhodnutie o financovaní vo výške 393,8 milióna EUR sa prijalo 29. apríla 2009. Druhá „várka“ zahŕňala „výzvu na predkladanie návrhov“ vo výške 200 miliónov EUR. Tretí súbor opatrení vo výške 121,95 miliónov EUR bol predložený Rade a Parlamentu začiatkom októbra. Európska komisia prijala rozhodnutie o financovaní 9. decembra 2009. Medzitým sa prijalo samostatné rozhodnutie o programe podpory určenej Tadžikistanu vo výške 7,75 milióna EUR. Schvaľovací proces bol rýchly vďaka flexibilite, ktorú preukázal Európsky parlament, ktorý schválil skrátené lehoty na výkon svojho práva na preskúmanie navrhnutých opatrení. Formulovanie projektov a programov financovaných v rámci potravinového nástroja vo všeobecnosti zohľadňuje osobitnú povahu nariadenia, ktoré vyžadovalo rýchle vykonávanie, krátke časové obdobie, koordináciu a zameranie na jeden alebo viac z troch druhov oprávnených činností v rámci nástroja. Proces formulovania sa líšil podľa vybraného spôsobu implementácie: - Projekty s medzinárodnými organizáciami boli založené na návrhoch týchto organizácií a podrobené spektru kontrol a preskúmaní (na úrovni delegácie aj riaditeľstva); - Projekty čerpajúce z výzvy na predkladanie návrhov boli založené na návrhoch mimovládnych organizácií, súkromného sektoru a rozvojových organizácií členských štátov a využili informačné semináre, ktoré sa konali v Bruseli a v príslušných krajinách. Návrhy sa vypracovali v dvoch štádiách. Najprv sa predložili krátke poznámky ku konceptu, ktoré tvorili základ výzvy na predloženie úplných návrhov, z ktorých sa vybrala konečná skupina vybraných projektov; - Programy podpory z rozpočtu si vyžiadali dialóg s vládami štátov prijímajúcich pomoc, s ďalšími rozvojovými partnermi (vrátane Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky) a v niekoľkých prípadoch zahŕňali osobitnú misiu zameranú na sformulovanie; - Podpora na regionálnej úrovni v Afrike zahŕňala osobitné misie zamerané na sformulovanie programov v západnej a východnej/Južnej Afrike, zatiaľ čo program očkovania afrického dobytka bol založený na seminári zameranom na sformulovanie. Na výzvu na predkladanie návrhov bolo orientačne vyčlenených 200 miliónov EUR. Už hodnotenie návrhov v štádiu posudzovania poznámok ku konceptu však ukázalo, že výzva by viedla k vytvoreniu kvalitnejších návrhov, ktoré sa mohli financovať z počiatočného pridelenia rozpočtových prostriedkov. Následne sa pridelili doplňujúce finančné prostriedky v celkovej výške 13,5 milióna EUR na financovanie ďalších návrhov. Po výzve na predkladanie návrhov sa predložilo 800 poznámok ku konceptu. Následne sa do 22. septembra 2009 vypracovalo do formy úplných žiadostí 275 vopred vybraných návrhov, z ktorých 131 bol udelený grant po dokončení hodnotiaceho procesu v októbri 2009. Pri hodnotení návrhov sa vysoká priorita pripisovala významu opatrení pre ciele potravinového nástroja, ako aj potreby krajiny, pričom medzi kritéria hodnotenia patrila aj ich potenciálna účinnosť, trvalá udržateľnosť a realizovateľnosť v rámci určeného časového rámca (v priemere 22 mesiacov). Koncom roka 2009 sa uzatvorili zmluvy v prípade 131 vybraných návrhov a súčasne sa zaplatili zálohové platby. Krátko potom bude začiatkom roka 2010 nasledovať prenesenie realizácie na úroveň príslušných delegácií EÚ. Úplný zoznam vybraných návrhov je uvedený v oddiele III sprievodného dokumentu. K 31. decembru 2009 sa s medzinárodnými organizáciami (pozri ďalej v tomto dokumente) uzatvorili zmluvy v celkovej sume takmer 510 miliónov EUR. Celková hodnota zmlúv potravinového nástroja bola na konci roka 2009 viac ako 700 miliónov EUR[5]. Platby k tomuto dátumu predstavovali sumu 456 miliónov EUR, pričom väčšina platieb sa uskutočnila v súvislosti s projektmi s medzinárodnými organizáciami (325,2 milióna EUR), potom nasledovali projekty pochádzajúce z výzvy na predkladanie návrhov (115 miliónov EUR). Hodnota zmlúv uzatvorených s medzinárodnými organizáciami k 31. decembru 2009 Organizácia | Hodnota zmluvy (€) | Percentuálny podiel | FAO | 215 352 085 | 42,2 | Svetová banka | 100 950 000 | 19,8 | WFP | 83 864 476 | 16,4 | IFAD | 31 682 272 | 6,2 | UNRWA | 39 700 000 | 7,8 | UNDP | 13 193 139 | 2,6 | UNICEF | 11 229 000 | 2,2 | Ostatné | 14 000 000 | 2,8 | Spolu | 509 970 972 | 100,0 | Pokiaľ ide o tri oblasti oprávnených opatrení na podporu z potravinového nástroja, aproximácia dočasnej distribúcie[6] je takáto: Oprávnené opatrenia | Percentuálny podiel hodnoty projektov medzinárodných organizácií | 1 | Opatrenia na zlepšenie prístupu k poľnohospodárskym vstupom a službám | 40,4 % | 2 | Opatrenia ochrannej siete | 36,4 % | 3 | Ďalšie menšie opatrenia zamerané na zvýšenie produkcie (vrátane mikroúveru, infraštruktúry, skladovania, odborného vzdelávania) | 23,2 % | Spolu | 100 % | IMPLEMENTÁCIA Väčšina projektov, ktoré realizujú medzinárodné organizácie a ktoré sa schválili v rámci prvej a druhej várky, je stále v ranom štádiu vykonávania. Vytvárajú sa projektové tímy a v prípade potreby riadiace výbory, vypracúvajú sa plány verejného obstarávania a oslovujú sa príjemcovia a uskutočňuje sa ich výber. Informácie o stave projektov, ktoré realizujú medzinárodné organizácie, sú uvedené v oddiele IV sprievodného dokumentu. Ďalšie projekty a programy sa schválili nedávno (z výzvy na predkladanie návrhov a v rámci tretej várky), a preto sa ešte úplne nezrealizovali. Niektoré z projektov, ktoré sa realizovali v rámci partnerstva s medzinárodnými organizáciami od jari 2009, začínajú prinášať výsledky a konkrétne výstupy. Distribuovali sa osivá, hnojivá a poľnohospodárske nástroje; fungujú mechanizmy ochrannej siete, vykonali sa hodnotenia zraniteľnosti, na vnútroštátnej úrovni sa uskutočnili školenia zamerané na budovanie kapacít a posilnili sa koordinačné mechanizmy. V konfliktoch zmietaných krajinách, v ktorých je bezpečnosť stále veľkým problémom, sa realizuje niekoľko projektov, pričom tento problém môže ovplyvniť napredovanie niekoľkých projektov (Somálsko, Srí Lanka a Pakistan). Problémy sa vyskytujú aj v krajinách, ktoré boli zasiahnuté prírodnými katastrofami (Filipíny, Bangladéš, Africký roh, Guatemala a Haiti). Pokiaľ je to možné, projekty sa zlučujú a zosúlaďujú s existujúcimi darcovskými koordinačnými mechanizmami na úrovni krajiny. Tieto mechanizmy sa využili pri príprave projektov s cieľom využiť potenciály synergie s inými partnermi. Opatrenia potravinového nástroja výrazne prispeli aj k posilneniu koordinácie medzi agentúrami OSN a ďalšími vnútroštátnymi zainteresovanými stranami. Európska komisia pravidelne využíva systém monitorovania zameraný na výsledky (ROM – Results-Oriented Monitoring), aby poskytla externú, nezávislú a objektívnu spätnú väzbu na vykonávanie projektov spolupráce. V rámci potravinového nástroja sa vyhlásilo medzinárodné výberové konanie na monitorovanie zamerané na výsledky a hodnotenie kvality približne 120 projektov. Okrem toho sa v rámci existujúcej zmluvy na tematické programy ROM bude monitorovať 12 projektov. Už v novembri 2009 tímy monitorovali projekty s rôznymi medzinárodnými organizáciami v Libérii a na okupovaných palestínskych územiach. Podporné opatrenia Na podporné opatrenia sa môžu použiť maximálne 2 % potravinového nástroja (t. j. maximálne 20 miliónov EUR): pracovníci riadiaci uzatváranie zmlúv, monitorovanie, audit a hodnotenie; poradenstvo a štúdie na podporu implementácie. Bol to základ na prijatie časti pracovníkov pracovnej skupiny pre potravinový nástroj v Bruseli. Aby sa posilnila kapacita určitých delegácií EÚ s nedostatočným počtom pracovníkov alebo neexistujúcimi oddeleniami zaoberajúcimi sa potravinovým nástrojom, pracovné miesta pre podporných pracovníkov sa financujú v 21 delegáciách EÚ. Úlohou týchto ďalších pracovníkov je sledovať projekty potravinového nástroja (správa zmlúv týkajúcich sa projektov v rámci výzvy na predkladanie návrhov, monitorovanie, atď.). V šiestich z týchto delegácií sa prijali alebo sa prijímajú zamestnanci z miestnych obyvateľov. V ďalších prípadoch sa prijímajú zmluvní zamestnanci, z ktorých väčšina už začala pracovať v delegáciách. Okrem toho sa prostredníctvom administratívnych úverov potravinového nástroja financoval súbor podporných konzultácií. Sú tri druhy takýchto konzultácií. Po prvé, prijali sa nezávislí skúsení odborníci, aby hodnotili poznámky ku konceptu a úplné návrhy pre výzvu na predkladanie návrhov, pretože je to podmienka objektivity pre kvalitu vybraných projektov. Po druhé, niektorým delegáciám, ktoré mali nedostatok zamestnancov alebo riadili niekoľko projektov (Libéria, Nepál, Tadžikistan), sa poskytla podpora (externí odborníci financovaní z administratívnych úverov), aby sa mohli zaoberať projektmi potravinového nástroja a/alebo „preklenuli“ obdobie do príchodu zmluvného zamestnanca. Po tretie, financovali sa aj misie za účelom vypracovania programov pre rozpočtovú podporu v Togu a Bolívii a misie za účelom vypracovania regionálnych projektov v Afrike. Nakoniec, zadalo sa a ešte sa zadá niekoľko štúdií na podporu realizácie potravinového nástroja. Tieto štúdie zahŕňajú: Inštitucionálne reakcie systému OSN na globálnu krízu cien potravín a potravinový nástroj EÚ, štúdia o dotáciách na dodávku vstupov, štúdia hodnotenia príjemcov, štúdia opatrení ochrannej siete a jedna štúdia o reakcii poľnohospodárskeho sektora na zvýšenia cien potravín. Záver Prijatie nariadenia o potravinovom nástroji dokázalo, že EÚ je schopná rýchlo a presvedčivo reagovať na problémy potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách, ktoré spôsobila nestálosť cien potravín v rokoch 2007 – 2008. Potravinový nástroj vo výške 1 miliardy EUR je nepochybne najvýznamnejším doplňujúcim globálnym príspevkom k stimulovaniu rozvoja v oblasti poľnohospodárstva a boja proti hladu odkedy lídri G8 prisľúbili svoju podporu v tejto veci v Tokiu v júli 2008. Potravinový nástroj preto posilnil medzinárodnú dôveryhodnosť EÚ a zvýšil jej vplyv v diskusiách o vytvorení rámca pre globálne riadenie potravinovej bezpečnosti. Okrem toho osobitný spôsob, akým sa tento nástroj realizuje, prostredníctvom zapojenia spektra agentúr OSN, ale aj ďalších aktérov, a prostredníctvom budovania na vnútroštátnych potrebách a plánoch, pozitívne prispel k efektívnosti pomoci. Po nadobudnutí účinnosti nariadenia o potravinovom nástroji 1. januára 2009 Európska komisia zabezpečovala jeho rýchle a účinné vykonávanie. Programovanie týkajúce sa využívania finančných prostriedkov vo forme „celkového plánu“ sa predložilo vo februári a v apríli k nemu Rada a Parlament zaujali priaznivé stanovisko. Hoci sa následne urobili niektoré pomerne malé zmeny, plán zostal platný ako usmerňujúci dokument na realizáciu nástroja. Na základe podpory zo strany osobitnej pracovnej skupiny vytvorenej v rámci Komisie sa v priebehu prvých štyroch mesiacov roka 2009 vypracovali rozhodnutia o financovaní v hodnote 707,7 milióna EUR. Spolu s rozhodnutiami o financovaní prijatými neskôr v priebehu roka dosiahla celková hodnota rozhodnutí o financovaní sumu 837,2 milióna EUR (v porovnaní s cieľom 820 miliónov EUR), zatiaľ čo úhrady dosiahli sumu 456 milióna EUR. Celkovo vzaté, do konca roka sa uzatvorilo približne 150 zmlúv s medzinárodnými organizáciami, vládami štátov a mimovládnymi organizáciami a výrazne pokročili prípravy na predloženie konečnej „várky“ rozhodnutí o financovaní v hodnote 145,3 milióna EUR začiatkom roka 2010. Nariadenie o potravinovom nástroji sa teda spolu s pôvodným plánovaním a s rozpočtovými ustanoveniami vykonáva v plnom rozsahu. Realizácia v prvých cieľových krajinách sa začala v polovici roka 2009, zatiaľ čo v konečných krajinách bude pomoc účinná až začiatkom roka 2010. Preto je predčasné hodnotiť účinky pomoci. Medzitým sa vybudovali základy pre rozsiahle monitorovanie a hodnotiaci rámec, ktoré umožnia poučiť sa a posúdiť dosahy v nasledujúcich niekoľkých rokoch. Doteraz prijaté opatrenia svedčia o tom, že vykonávanie potravinového nástroja pokračuje dobre. Existuje však niekoľko problémov, ktoré môžu ovplyvniť ďalšiu účinnosť realizácie. Medzi tieto problémy patria problémy politickej a/alebo bezpečnostnej povahy v niekoľkých cieľových krajinách, ako aj veľmi krátke obdobie na realizáciu projektov a programov, čo si od všetkých realizačných partnerov vyžaduje, aby prísne dodržali požadované termíny dokončenia činností stanovené na prvú polovicu roka 2011. Komisia predloží záverečnú správu v súlade s nariadením do konca roka 2012. [1] ES/2008/1337, Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 62. [2] Pracovný dokument útvarov Komisie, SEK(2010)xx z xx.xx.2010). [3] Úroveň chudoby a skutočné potreby obyvateľstva; vývoj cien potravín a potenciálny sociálny a ekonomický dosah (závislosť od dovozu potravín; sociálna ohrozenosť a politická stabilita; a makroekonomické vplyvy vývoja cien potravín); schopnosť krajiny reagovať a realizovať vhodné reakčné opatrenia (kapacita poľnohospodárskej výroby, odolnosť voči vonkajším otrasom). [4] Percentuálne zmeny v prideleniach finančných prostriedkov krajinám a v spôsoboch/subjektoch sa nespočítavajú, pretože existujú súčasné presuny, ktoré by sa nemali počítať dvakrát. [5] Zmluvy, ktoré podpísala aspoň EK. [6] Na základe informácií o projektoch s medzinárodnými organizáciami.