SK Úradný vestník Európskej únie C 97/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie“

KOM(2006) 251 v konečnom znení

(2007/C 97/09)

Komisia sa 31. mája 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. januára 2007. Spravodajcom bol pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí (schôdza z 16. februára 2007) 132 hlasmi za, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Výbor je presvedčený, že problematika bezpečnosti informácií je čoraz väčšmi dôvodom pre znepokojenie podnikov, verejnej správy, verejných a súkromných organizácií ako aj jednotlivých občanov.

1.2 Výbor vcelku súhlasí s analýzou a dôvodmi, ktoré vedú k požiadavke novej stratégie na zvýšenie bezpečnosti sietí a informácií (NIS) proti útokom a neoprávnenému prieniku, ku ktorým dochádza bez ohľadu na zemepisné hranice.

1.3 Výbor sa nazdáva, že Komisia by mala vyvinúť ďalšie úsilie na vypracovanie inovačnej a štruktúrovanej stratégie vzhľadom na rozsiahlosť tohto javu a jeho následky pre hospodárstvo a súkromný život.

1.3.1 EHSV rovnako zdôrazňuje, že nedávno Komisia vydala nové oznámenie o bezpečnosti informácií a že v dohľadnom čase by mal byť zverejnený nový dokument na túto tému. Výbor si vyhradzuje možnosť v budúcnosti vypracovať podrobnejšie stanovisko, ktoré by zohľadnilo všetky tieto oznámenia.

1.4 Výbor zdôrazňuje, že v žiadnom prípade nemožno hľadisko bezpečnosti informácií oddeliť od posilnenia ochrany osobných údajov a rešpektovania slobôd, ktoré sú právami zaručenými európskym dohovorom o ľudských právach.

1.5 EHSV si kladie otázku, aký dodatočný prínos návrhu v porovnaní s integrovaným prístupom z roku 2001, ktorého cieľ bol totožný so zámerom predmetného oznámenia (1).

1.5.1 Dokument „Hodnotenie dosahu“ (2) v prílohe návrhu obsahuje pár zaujímavých aktualizácií oproti roku 2001, ale bol publikovaný len v jednom jazyku, a teda nie je prístupný mnohým európskym občanom, ktorí si vytvárajú svoj názor o oficiálnom dokumente preloženom do jazykov EÚ.

1.6 Výbor sa odvoláva na závery prijaté na svetovom samite v Tunisku v roku 2005 na tému informačnej spoločnosti a potvrdené zhromaždením OSN 27. marca 2006. — nediskriminovaný prístup, — presadzovanie IKT ako nástroja na upevnenie mieru, — stanovenie nástrojov na posilnenie demokracie, súdržnosti a dobrého riadenia (governance), — predchádzanie zneužívaniu pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv (3).

1.7 Výbor zdôrazňuje, že dynamická a integrovaná stratégia Spoločenstva by sa okrem dialógu, partnerstva a aktívneho pôsobenia mala mať možnosť zaoberať sa aj nasledujúcimi témami: — preventívne opatrenia, — prechod od bezpečnosti informácií k ich zabezpečeniu (4), — vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho a sankčného rámca EÚ, — posilňovanie technickej štandardizácie, — digitálna identifikácia užívateľov, — iniciovanie európskych analýz a výhľadového plánovania (Foresight) v oblasti bezpečnosti informácií v podmienkach multimodálnych technologických konvergencií, — posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na posudzovanie rizika, — opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr“, — posilnenie koordinácie Spoločenstva na európskej a medzinárodnej úrovni, — vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) v rámci generálnych riaditeľstiev, — vytvorenie európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Network), — optimalizácia úlohy európskeho výskumu v oblasti bezpečnosti informácií, — iniciovanie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“, — organizovanie pilotných opatrení Spoločenstva v školách rôznych stupňov a druhu na tému bezpečnosti informácií.

1.8 EHSV sa ďalej nazdáva, že na zabezpečenie dynamickej a integrovanej stratégie Spoločenstva je potrebné vyčleniť primerané rozpočtové prostriedky a naplánovať rozšírené iniciatívy a opatrenia v oblasti koordinácie na úrovni Spoločenstva, ktoré by umožnili Európe vystupovať na celosvetovej úrovni ako jeden celok.

2. Zdôvodnenie

2.1 Problematika bezpečnosti informačnej spoločnosti zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní dôvery a spoľahlivosti sietí a služieb v oblasti komunikácie, ktoré sú zásadnými faktormi rozvoja hospodárstva a spoločnosti.

2.2 Informačné siete a systémy musia byť chránené, aby si zachovali konkurencieschopnosť a komerčnosť, aby zaistili integritu a kontinuitu elektronickej komunikácie, aby sa predišlo podvodom a aby sa zaručila právna ochrana súkromia.

2.3 Elektronická komunikácia a služby s ňou spojené sú najrozsiahlejším segmentom celého sektora telekomunikácií: v roku 2004 približne 90 % európskych podnikov využívalo aktívne internet a 65 % z nich vyvinulo vlastnú internetovú stránku, zatiaľ čo sa odhaduje, že približne polovica európskych obyvateľov pravidelne používa internet a 25 % rodín využíva priebežne internet prostredníctvom širokopásmového pripojenia (5).

2.4 So zreteľom na zrýchlený rozvoj investícií dosahuje objem výdavkov na bezpečnosť výšku len 5 až 13 percent celkových investícií do informačných technológií, čo je rozhodne príliš obmedzené množstvo. Nedávne štúdie poukázali na to, že z 30 protokolov, ktoré využívajú spoločnú kľúčovú štruktúru, je priemerne 23 nechránených proti multiprotokolárnym útokom (6). Keďže sa ďalej odhaduje, že každý deň je odoslaných v priemere 25 miliónov spamov (7), výbor vyjadruje svoje potešenie nad nedávnym návrhom Komisie v tejto veci.

2.5 V oblasti počítačových vírusov (8) prebiehal rýchly a rozsiahly vývoj kategórie „worm“ (9) špionážnych programov (spyware) (10) súbežne s rastúcim rozvojom systémov a sietí elektronickej komunikácie. Tieto sa stali čoraz zložitejšími a zároveň zraniteľnejšími, aj kvôli konvergencii multimédií a mobilnej telefonickej komunikácie, ako aj systémov GRID infoware (11) prípady vydierania, DdoS (Distributed denials of service), krádeže on-line identity, phishing (12) , pirátstvo (13) a podobne, predstavujú ďalšie výzvy pre bezpečnosť informačnej spoločnosti. Európske spoločenstvo sa už touto problematikou zaoberalo vo svojom oznámení z roku 2001 (14), ku ktorému sa mal výbor možnosť vyjadriť (15). Navrhuje stratégiu v troch hlavných oblastiach opatrení: — konkrétne bezpečnostné opatrenia, — legislatívny rámec vrátane ochrany údajov a súkromia, — boj proti počítačovej kriminalite.

2.6 Zisťovanie počítačových útokov a ich identifikácia a predchádzanie im v rámci systému siete sú jednou z výzev pre hľadanie vhodných riešení vzhľadom na neustále zmeny konfigurácie, rozmanitosť sieťových protokolov a poskytovaných a rozvíjaných služieb, ako aj vzhľadom na nesmiernu zložitosť asynchrónnych útokov (16).

2.7 Avšak malá viditeľnosť návratnosti investícií do bezpečnosti a nedostatočné preberanie zodpovednosti zo strany občanov-užívateľov žiaľ viedli k podceneniu rizika a opadnutiu pozornosti venovanej rozvoju „kultúry bezpečnosti“.

3. Návrh Komisie

3.1 Komisia svojím oznámením na tému „Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť“ (17) prejavila zámer zvýšiť bezpečnosť informácií vypracovaním integrovanej a dynamickej stratégie založenej na: a) skvalitnení dialógu medzi verejnými orgánmi a Komisiou, porovnávacom hodnotení opatrení jednotlivých štátov (benchmarking) a stanovení osvedčených postupov v oblasti bezpečnej elektronickej komunikácie; b) intenzívnejšom zvyšovaní informovanosti občanov a MSP o účinných bezpečnostných systémoch prostredníctvom aktívneho pôsobenia Komisie ako iniciátora a rozsiahlejšieho zaangažovania Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Agency – ENISA); c) dialógu o nástrojoch a predpisoch s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a rešpektovaním základných práv, vrátane ochrany súkromia.

3.2 Ďalej sa v oznámení vzhľadom na plánované vypracovanie vhodného rámca pre zhromažďovanie údajov o incidentoch narušenia bezpečnosti, o miere dôvery užívateľov a o vývoji priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnostnými systémami ráta s uzavretím dôveryhodného partnerstva medzi agentúrou ENISA a a) členskými štátmi, b) spotrebiteľmi a užívateľmi, c) priemyslom zaoberajúcim sa bezpečnosťou informácií, d) súkromným sektorom, prostredníctvom vytvorenia viacjazyčného portálu Spoločenstva na sprostredkovanie informácií a upozornení na riziká, s cieľom vytvoriť strategické partnerstvo medzi súkromným sektorom, členskými štátmi a výskumnými pracovníkmi.

3.2.1 V oznámení sa ďalej ráta s dôraznejším aktívnym pôsobením zainteresovaných strán v súvislosti s potrebami a rizikami v oblasti bezpečnosti.

3.2.2 Pokiaľ ide o medzinárodnú spoluprácu a spoluprácu s tretími krajinami, „globálny rozmer bezpečnosti sietí a informácií si vyžaduje, aby Komisia zvyšovala svoje úsilie na medzinárodnej úrovni a v koordinácii s členskými štátmi a podporovala globálnu spoluprácu na NIS“ (18), ale v opatreniach v súvislosti s dialógom, partnerstvom a aktívnym pôsobením sa tento odkaz neuvádza.

4. Pripomienky

4.1 Výbor bezvýhradne súhlasí s analýzami a názormi na zdôvodnenie integrovanej a dynamickej európskej stratégie pre bezpečnosť sietí a informácií, pretože považuje otázku bezpečnosti za podstatnú, najmä pre podporu pozitívnejšieho postoja k využívaniu IT a posilnenie dôvery v programy IT. EHSV vyjadril svoje postoje v početných stanoviskách (19).

4.1.1 Výbor opätovne zdôrazňuje (20), že: „Internet a nové komunikačné on-line technológie (napr. mobilné telefóny alebo vreckové napojiteľné organizátory s multimediálnymi funkciami v plnom rozmachu) predstavujú v očiach Výboru základné nástroje na rozvoj ekonomiky založenej na vedomostiach, elektronickej ekonomiky a elektronickej administratívy.“

4.2 K energickejším návrhom Komisie

4.2.1 Výbor sa domnieva, že sa dá ešte viac rozšíriť Komisiou navrhovaný prístup, v ktorom je táto integrovaná a dynamická stratégia založená na otvorenom a integratívnom dialógu, na partnerstve medzi zainteresovanými stranami a najmä užívateľmi a aktívnom pôsobení.

4.2.2 Tento názor bol zdôraznený už aj v predchádzajúcich stanoviskách: „Aby bol tento program účinný, musí sa priamo dotýkať všetkých užívateľov Internetu, ktorí musia byť vzdelávaní a poučení o opatreniach, ku ktorým treba pristúpiť a o prostriedkoch, ktoré treba využívať na to, aby sa ochránili proti príjmu takýchto nebezpečných a nevyžiadaných informácií alebo aby neboli využití ako spojenie na preposielanie takýchto e-mailov. Jednou z priorít tohto akčného programu musí byť podľa Výboru v rámci jeho informačnej a vzdelávacej časti získanie podpory užívateľov (21).“

4.2.3 Výbor sa však domnieva, že užívateľov a občanov je potrebné zapojiť tak, aby bola potrebná bezpečnosť sietí a informácií v súlade s občianskymi slobodami a právom užívateľov na bezpečný prístup a dostupné ceny.

4.2.4 Je potrebné zohľadniť, že úsilie o bezpečnosť informácií spôsobuje užívateľovi náklady, a to aj vo forme časových strát pri odstraňovaní alebo obchádzaní prekážok. Výbor sa domnieva, že by už od výroby mal na každom počítači byť povinne nainštalovaný systém antivírusovej ochrany, ktorý by užívateľ mohol vypínať a zapínať.

4.3 K dynamickejšiemu a inovatívnemu prístupu Spoločenstva

4.3.1 Okrem toho by si EÚ podľa výboru mala stanoviť ctižiadostivejšie ciele, uviesť do praxe inovatívnu, integrovanú a dynamickú stratégiu a vyvinúť nové iniciatívy, napr. prostredníctvom týchto opatrení: — opatrenia umožňujúce digitálnu identifikáciu jednotlivých užívateľov, keďže sa často stáva, že sú vyzývaní aby udali svoje osobné údaje, — opatrenia týkajúce sa ETSI (22), ktoré môžu byť predpokladom bezpečného používania IKT a poskytovať individuálne, rýchle riešenia, ktoré by boli definované jednotným európskym bezpečnostným prahom, — preventívne opatrenia zavádzaním minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre informatické a sieťové systémy a uskutočňovanie pilotných akcií ako bezpečnostných kurzov na všetkých stupňoch a druhoch škôl, — vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho rámca na európskej úrovni. Uplatňovanie tohto rámca na oblasť spracovávania informácií a na siete by umožnilo prechod od bezpečnosti informácií k zabezpečeniu informácií, — posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na hodnotenie rizika a posilnenie kapacít na uplatňovanie zákonov a predpisov, aby sa zabránilo počítačovej kriminalite zasahujúcej osobné údaje a archívy údajov, — opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr “s ľahko „perforovateľnými “produktmi a riešeniami. podpora diverzifikovanej plurikultúrnej inovácie s cieľom vytvoriť jednotný európsky informačný priestor (SEIS = Single European Information Space).

4.3.2 Podľa názoru EHSV by bolo účelné aj vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Komisie (23), Prostredníctvom tohto strediska by potom bolo možné konať na týchto úrovniach: — v rámci oddelení Komisie, — na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom horizontálnych riešení aspektov interoperability, spravovania identít, ochrany súkromia, voľného prístupu k informáciám a službám, minimálnych požiadaviek na bezpečnosť, — medzinárodne, aby tak Európa v rôznych organizáciách ako OSN, G8, OBSE a ISO vystupovala ako jeden celok.

4.4 K silnejším a zodpovednejším koordinačným opatreniam EÚ

4.4.1 EHSV pripisuje veľký význam aj vytvoreniu európskej siete pre bezpečnosť informácií a sietí, prostredníctvom ktorej by mohli byť realizované výskumy verejnej mienky, štúdie a workshopy týkajúce sa bezpečnostných mechanizmov a ich interoperability, pokročilého kódovania a ochrany súkromia.

4.4.2 Podľa názoru EHSV by mala byť pre tento citlivý sektor optimalizovaná úloha európskeho výskumu prostredníctvom zmysluplnej obsahovej syntézy týchto programov: — program pre európsky bezpečnostný výskum (ESRP) (24) v rámci 7. rámcového programu pre výskum a vývoj, — program „Safer Internet Plus “a — európsky program na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP) (25).

4.4.3 K týmto podnetom by mohlo pribudnúť aj zavedenie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“, v rámci ktorého by v jednotlivých štátoch boli uskutočňované vzdelávacie kampane v školách a informačné kampane pre spotrebiteľov o postupoch na ochranu informácií pomocou počítačov. Pri tejto príležitosti by samozrejme mali byť šírené aj informácie o technologických pokrokoch, ktoré boli dosiahnuté v širokej a rýchlo sa rozvíjajúcej počítačovej oblasti.

4.4.4 Výbor opakovane zdôraznil, že: „Vnímaná bezpečnosť digitálnych transakcií a dôvera v ne určuje rýchlosť, s akou budú podniky pravdepodobne schopné využívať IKT vo svojej podnikateľskej činnosti. Ochotu spotrebiteľov poskytnúť číslo kreditnej karty na internetovej stránke značne ovplyvňuje to, ako vnímajú bezpečnosť tohto počínania (26).“

4.4.5 Výbor je presvedčený, že vzhľadom na obrovský potenciál rastu tohto sektora je potrebné podniknúť osobitné opatrenia a prispôsobiť súčasné opatrenia novému vývoju. Európske iniciatívy pre bezpečnosť informácií musia byť sprevádzané integrovanou stratégiou tak, aby boli odstránené hranice medzi jednotlivými sektormi a zaručené homogénne (rovnorodé) a bezpečné rozšírenie IKT v spoločnosti.

4.4.6 Výbor je toho názoru, že niektoré dôležité stratégie napredujú len veľmi pomaly, keďže členské štáty kladú rozhodnutiam, ktoré majú byť prijaté na úrovni Spoločenstva, do cesty byrokratické a kultúrne prekážky.

4.4.7 Výbor je rovnako presvedčený, že nie je vynakladané dostatočné množstvo prostriedkov Spoločenstva na uskutočnenie početných súrnych projektov, ktoré môžu byť konkrétnymi odpoveďami na problémy vznikajúce globalizáciou, pokiaľ sú uskutočňované na úrovni Spoločenstva.

4.5 K silnejšej ochrane spotrebiteľov zo strany EÚ

4.5.1 Výbor si je vedomý toho, že členské štáty vyvinuli svoje technologické bezpečnostné opatrenia a postupy riadenia bezpečnosti podľa svojich vlastných potrieb a zamerali sa pritom na rôzne aspekty. Aj preto je zložité nájsť jednoznačnú a účinnú odpoveď na problémy bezpečnosti. S výnimkou niekoľkých administratívnych sietí neexistuje žiadna systematická cezhraničná spolupráca medzi jednotlivými členskými štátmi, hoci otázky bezpečnosti nemôžu vyriešiť jednotlivé členské štáty osobitne.

4.5.2 Výbor však poukazuje na to, že Rada rozhodnutím 2005/222/JI vytvorila rámec pre spoluprácu justičných a iných príslušných orgánov, aby tak zabezpečila koherentný prístup členských štátov aproximáciou ich vnútroštátnych predpisov v oblasti trestného práva, týkajúcich sa útokov na informačné systémy v týchto oblastiach — neoprávnený prístup k informačným systémom, — pokiaľ ide o systémy, neoprávnený zásah prostredníctvom ťažkého úmyselného narušenia alebo prerušenia prevádzky informačného systému, — pokiaľ ide o údaje, neoprávnený zásah do údajov s cieľom vymazať, poškodiť, čiastočne zničiť, zmeniť, potlačiť informácie v informačnom systéme alebo zamedziť prístup k nim, — navádzanie na uvedené delikty alebo spolupáchateľstvo.

4.5.3 Okrem toho sa v rámcovom rozhodnutí uvádzajú aj kritériá ručenia právnických osôb a prípadné sankcie uplatniteľné v takýchto prípadoch ručenia (27).

4.5.4 V otázke dialógu s úradmi členských štátov podporuje výbor návrh Komisie, aby tieto orgány vypracovali porovnávacie hodnotenie vnútroštátnych opatrení pre bezpečnosť sietí a informácií, vrátane osobitných opatrení pre verejný sektor. Tento návrh už výbor predložil vo svojom stanovisku z roku 2001.

4.6 K rozsiahlejšiemu šíreniu „kultúry bezpečnosti“

4.6.1 Pokiaľ ide o zapojenie priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnosťou informácií, tento musí zabezpečiť skutočné používanie systémov materiálnej kontroly svojich vlastných inštalácií a zakódovanej komunikácie v súlade s vývojom stavu techniky, aby tak chránil práva svojich zákazníkov na ochranu súkromia a dôvernosť informácií (28).

4.6.2 V otázke opatrení pre informovanosť verejnosti považuje výbor za dôležité vytvorenie skutočnej „kultúry bezpečnosti“, ktorá by bola v úplnom súlade so slobodou prístupu k informáciám, komunikácie a prejavu. Mnohí užívatelia si ostatne všetky bezpečnostné riziká ani neuvedomujú, zatiaľ čo mnohí prevádzkovatelia, predavači alebo poskytovatelia služieb nevedia odhadnúť, či má systém slabiny, a ak áno, v akom rozsahu.

4.6.3 Ochrana súkromia a osobných údajov sú prvoradé ciele, spotrebitelia majú však nárok aj na skutočne efektívnu ochranu proti zneužiteľnej menovitej identifikácii prostredníctvom špionážnych programov (spyware a web bugs) alebo iným spôsobom. Rovnako rozhodne treba vystupovať proti bežnej praxi spammingu (29) (rozsiahleho posielania nevyžiadaných e-mailov), ktorá je často spojená aj s takýmto zneužívaním. Takéto zásahy sú spojené s nákladmi pre obete tohto konania (30).

4.7 K silnejšej a aktívnejšej agentúre EÚ

4.7.1 Výbor zastáva názor, že európska agentúra pre bezpečnosti sietí a informácií (ENISA) by mala zohrávať dôležitejšiu a účinnejšiu rolu, a to tak pri senzibilizačných opatreniach, ako aj a predovšetkým pri opatreniach zameraných na informovanosť a vzdelávanie prevádzkovateľov a užívateľov, ako už zdôraznil vo svojom nedávno predloženom stanovisku (31) na tému poskytovania verejných elektronických komunikačných služieb.

4.7.2 V otázke opatrení na posilnenie aktívneho pôsobenia každej zo skupín zainteresovaných strán bol princíp subsidiarity zjavne striktne zachovaný. Naozaj je úlohou jednotlivých členských štátov a súkromného sektora uplatňovať tieto opatrenia v rámci ich vlastných právomocí.

4.7.3 ENISA by mala mať možnosť využívať príspevky európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií, aby mohla organizovať spoločné aktivity, a mala by svoj viacjazyčný internetový portál EÚ pre bezpečnosť informácií využívať na to, aby súkromným užívateľom rôzneho veku a malým a stredným podnikom sprostredkovala individuálne a interaktívne informácie ľahko zrozumiteľným jazykom.

V Bruseli 16. februára 2007. Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Pozri stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh spoločného európskeho politického prístupu“, Ú. v. ES C 48 z 21.2.2002, s. 33.

(2) „Hodnotenie dosahu “nemá tú istú váhu ako „strategický dokument“.

(3) OSN 27.3.2006, Odporúčania č. 57 a 58. Záverečný dokument z Tuniska č. 15.

(4) Pozri Emerging technologies in the context of securit, Spoločné výskumné stredisko – Inštitút pre ochranu a bezpečnosť občanov, dokument v oblasti strategického výskumu, september 2005, Európska komisia,

http://serac.jrc.it.

(5) i2010: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť GR pre informačnú spoločnosť a médiá. „Factsheet 8 “(jún 2006)

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-it.pdf.

(6) Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (ARES'06) – zväzok 00 ARES 2006 Vydavateľ: IEEE Computer Society.

(7) spam = nevyžiadané komerčné oznámenia elektronickej pošty. Pôvodný význam výrazu spam je spiced pork and ham, druh mäsovej konzervy v aspiku, ktorá bola veľmi obľúbená počas druhej svetovej vojny, keď sa stala hlavným zdrojom obživy pre vojsko USA a obyvateľstvo UK, keďže nebola na prídel. Dlhé roky takejto stravy spôsobili to, že tento výraz napokon nadobudol negatívny odtienok.

(8) Počítačový vírus: špeciálny počítačový program patriaci do kategórie zákerných programov (malware), ktorý je schopný po svojom spustení nainfikovať súbory tak, že sa reprodukuje vytváraním svojich kópií, zvyčajne bez toho, aby to užívateľ postrehol. Vírusy môžu viac či menej poškodiť hostiteľský operačný systém, ale aj v tom najlepšom prípade spôsobujú isté plytvanie zdrojmi v podobe RAM, CPU a priestoru na pevnom disku

(www. wikipedia.org/wiki/Virus_informatico).

(9) Worm (červ) = zákerný program schopný replikácie: e-mailový červ je devastujúci útok na stú sieť, ktorý pozostáva zo zhromaždenia všetkých e-mailových adries obsiahnutých v lokálnom programe (napr. MS Outlook) a následného poslania stoviek e-mailov, ktoré obsahujú tento červ ako neviditeľnú prílohu.

(10) Spyware = počítačové programy, ktoré zaznamenávajú údaje o internetových stránkach navštívených užívateľom a ktoré sa samostatne inštalujú bez upozornenia, bez jeho vedomia, povolenia či kontroly.

(11) GRID infoware = umožňuje sprostredkovať, vyberať a zlučovať veľký rozsah zdrojov elektronického spracovania so zemepisným rozšírením (napríklad superpočítač, bloky počítačov, systémy memorizácie údajov, zdroje údajov, nástrojov a osôb) tým, že ich prezentuje ako jednotný samostatný zdroj na riešenie nanajvýš zložitých výpočtov a obzvlášť intenzívne spracovanie údajov.

(12) Phishing = v oblasti informatiky sa definuje ako technika rozlúštenia kódov využívaná na získanie prístupu k informáciám súkromného a dôverného charakteru kvôli krádeži identity pomocou falošných správ elektronickej pošty vhodne vytvorených tak, aby vyzerali autenticky.

(13) Pirátstvo je výraz používaný počítačovými pirátmi na označenie počítačového programu, ktorý bol zbavený ochrany proti rozmnožovaniu a ktorý je daný k dispozícii na stiahnutie z internetu.

(14) KOM(2001) 298, konečné znenie

(15) Pozri poznámku pod čiarou 1.

(16) Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri*- 2005 USA, Arizona

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA – Práca čiastočne financovala spoločnosť Intel Corporation IT R&D Council.

(17) KOM (2006) 251 z 31.5.2006.

(18) Pozri KOM (2006) 251, predposledný odsek kap. 3.

(19) Pozri nasledujúce dokumenty:

— stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES“, – Ú. v. EÚ C 69 z 21.3.2006, s. 16,

— stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“, – Ú. v. EÚ C 110 z 9.5.2006, s. 83;

— stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania Internetu a nových on-line technológií, Ú. v. EÚ C 157 z 28.6.2005, s. 136,

— stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh európskej politickej stratégie“, – Ú. v. EŚ C 48 z 21.2.2002, s. 33.

(20) Pozri poznámku pod čiarou 19 – 3. zarážku.

(21) Pozri poznámku pod čiarou 19 – 3. zarážku.

(22) ETSI = Európsky inštitút pre telekomunikačné normy; pozri najmä workshop zo 16. – 17. januára 2006. ETSI vypracoval o. i. špecifikácie týkajúce sa nelegálneho odpočúvania (TS 102 232, 102 233 a 102 234), bezdrôtového pripojenia na internet Lan-Wireless (TR 102 51) a elektronického podpisu a bezpečnostných algoritmov pre mobilné telefóny využívajúce technológiu GPRS a UMTS.

(23) Takéto centrum medzi generálnymi riaditeľstvami by mohlo byť financované v rámci priorít IST prostredníctvom špecifického programu „Spolupráca “7. rámcového programu pre výskum a vývoj alebo prostredníctvom európskeho programu pre bezpečnostný výskum (ESRP).

(24) Pozri 7. rámcový program pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti, špecifický program –„Spolupráca“, tematická priorita bezpečnostný výskum s rozpočtovými prostriedkami vo výške 1,35 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2013.

(25) KOM(2005) 576, 17.11.2005.

(26) Pozri poznámku pod čiarou 19 – 2. zarážku.

(27) Pozri poznámku pod čiarou 19 – 4. zarážku.

(28) Pozri smernicu 97/66/ES (2002/58/ES) týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore telekomunikácií (Ú. v. ES L 24,1998).

(29) Spam(ming) = pourriel alebo pollupostage vo francúzštine.

(30) Pozri stanoviská na tému „Siete elektronickej komunikácie“(Ú. v. ES C 123, 25.4.2001, s. 50), na tému „Elektronický obchodný styk“(Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 36) a na tému „Vplyv elektronického obchodovania na vnútorný trh “(Ú. v. ES C 123, 25.4.2001, s. 1).

(31) Pozri poznámku pod čiarou 19 – 1. zarážku.