2. Čo by bolo potrebné na zlepšenie výsledkov v tomto ohľade a v prípade akých globálnych výziev by toto partnerstvo mohlo v budúcnosti priniesť najväčšiu pridanú hodnotu v kontexte nového rámca cieľov udržateľného rozvoja a na príslušných medzinárodných fórach?

Pri znižovaní chudoby a dosahovaní udržateľného rozvoja sa čoraz viac uznáva významný potenciál zapojenia súkromného sektora spolu so sociálnymi, tradičnými a kooperatívnymi formami ekonomiky. Objem súkromných finančných tokov, ako sú remitencie, zahraničné investície a financie od inštitucionálnych investorov, už presahuje všetky verejné zdroje dohromady. Na to, aby sa potenciál súkromného sektora využil v plnej miere, treba vytvoriť priaznivé podmienky pre súkromné iniciatívy, obchod a financovanie, udržateľné investície a vytváranie dôstojných pracovných miest, ako aj začleniť neformálne činnosti do formálneho sektora. Vyžaduje si to aj pevné odhodlanie podnikov zmobilizovať investície súkromného sektora v oblastiach, v ktorých existuje medzera na trhu, a integrovať zodpovedné postupy do svojich stratégií v hlavných oblastiach podnikania.

8. Berúc do úvahy nový rámec cieľov udržateľného rozvoja, malo by budúce partnerstvo urobiť v tejto oblasti viac a ak áno, čo?

6. Malo by budúce partnerstvo zabezpečiť účinnejšie spoločné opatrenia na predchádzanie konfliktom (vrátane včasného varovania a mediácie, činností zameraných na budovanie mieru a štátu), ako aj na riešenie nadnárodných bezpečnostných výziev? Malo by sa to uskutočniť v kontexte EÚ –AKT?

20. Malo by budúce partnerstvo urobiť v tejto súvislosti viac a na ktoré konkrétne aspekty by sa malo zamerať (legálna migrácia a mobilita, riešenie prvotných príčin migrácie, návrat a readmisia, boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu, medzinárodná ochrana)?

18. Berúc do úvahy nový rámec cieľov udržateľného rozvoja, aké sú hlavné výzvy týkajúce sa ľudského rozvoja, na ktoré by sa budúce partnerstvo malo zamerať?

16. Sú ešte stále potrebné osobitné ustanovenia o obchodnej spolupráci v období po skončení platnosti súčasnej dohody z Cotonou, a to aj s prihliadnutím na krajiny AKT, ktoré nepodpísali dohodu o hospodárskom partnerstve? Ak áno, na čo by sa tieto ustanovenia mohli/mali vzťahovať?

Obchod a začleňovanie krajín AKT do svetového hospodárstva majú obrovský potenciálny vplyv na udržateľný rozvoj. Na medzinárodnej úrovni bolo pozastavené dauhaské kolo rokovaní o liberalizácii obchodu. Štáty AKT ako celok si v poslednom desaťročí zachovali prebytok obchodnej bilancie s EÚ a EÚ naďalej zostáva hlavným obchodným a investičným partnerom väčšiny krajín AKT. Diverzifikácia a obchod medzi krajinami AKT sú však obmedzené. Rozvíjajúce sa ekonomiky rýchle rozširujú svoju prítomnosť. V kontexte Dohody z Cotonou obchodné vzťahy získali nový rozmer vďaka rokovaniam o recipročných, avšak asymetrických, dohodách o hospodárskom partnerstve s väčšinou krajín AKT. Dohody o hospodárskom partnerstve sú plne zlučiteľné s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie. Dohoda z Cotonou zostáva rámcovou dohodou pre dohody o hospodárskom partnerstve, ktoré odkazujú na ciele a základné prvky Dohody z Cotonou. Okrem toho, že v Dohode z Cotonou sa vymedzujú dohody o hospodárskom partnerstve ako nové obchodné dojednania medzi AKT a EÚ, táto dohoda obsahuje aj ustanovenia o obchodnej spolupráci v oblasti obchodu (vrátane obchodu so službami a oblastí súvisiacich s obchodom), ktoré sa týkajú všetkých štátov AKT. Pokiaľ ide o krajiny AKT, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohôd o hospodárskom partnerstve, obchod s EÚ sa riadi všeobecným systémom preferencií vrátane opatrenia „Všetko okrem zbraní“ pre najmenej rozvinuté krajiny alebo doložkou najvyšších výhod (v prípade krajín s vyššími strednými príjmami a vyššími príjmami).

12. Ako by sa dal lepšie využiť potenciál súkromného sektora AKT a EÚ? Na čo by sa mala najviac zamerať spolupráca súkromného sektora AKT a EÚ v období po skončení platnosti súčasnej dohody z Cotonou a akú úlohu by v tom mohla zohrávať ODA?

Silnejšie politické vzťahy

Dohoda z Cotonou poskytuje pevný rámec spoločných základných zásad, ktoré sú zakotvené v právne záväznej dohode. Predstavuje základ pre vzťahy so skupinou štátov AKT ako celkom a zároveň aj pre vzťahy s jednotlivými krajinami alebo (sub-)regiónmi. Jej vykonávanie sa zakladá na širokom politickom dialógu, ktorý sa uskutočňuje na rôznych úrovniach (národnej aj regionálnej) a prostredníctvom spoločných inštitúcií AKT – EÚ. Členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami Dohody z Cotonou, čo znamená, že dohoda je rámcom aj pre ich bilaterálne vzťahy s krajinami AKT.

21. Nakoľko bol politický dialóg účinný a na akej úrovni je najúčinnejší: na národnej úrovni, regionálnej úrovni alebo prostredníctvom spoločných inštitúcií AKT – EÚ? Mal by sa rozsah politického dialógu rozšíriť alebo naopak zúžiť? 22. Zlepšilo by účinnosť a efektívnosť tohto dialógu väčšie zapojenie členských štátov EÚ a prepojenie ich bilaterálnych politík a nástrojov s politickým dialógom na národnej úrovni? 23. Prispela skutočnosť, že dohoda je právne záväzná, k jej vykonávaniu v porovnaní s inými regionálnymi partnerstvami založenými na politických vyhláseniach?

Súdržnosť geografickej pôsobnosti

Geografická pôsobnosť partnerstva AKT – EÚ sa v priebehu času značne rozšírila. V záujme súdržnosti a účinnej spolupráce by mohlo byť zaujímavé uviesť do zastrešujúceho rámca aj iné krajiny, ktoré čelia podobným výzvam. Posilnenie agendy týkajúcej sa afrického kontinentu viedlo v roku 2007 k vytvoreniu partnerstva EÚ – Afrika. Zahŕňa krajiny severnej Afriky, ktoré nie sú zmluvnými stranami Dohody z Cotonou. Juhoafrická republika je zmluvnou stranou dohody, ale nevzťahujú sa na ňu všetky ustanovenia. Väčšina najmenej rozvinutých krajín vo svete je členom skupiny štátov AKT a posun smerom k „univerzálnejšej agende“ cieľov udržateľného rozvoja podporuje jednotnejší prístup k tejto skupine krajín. V tomto kontexte by sa v rámci preskúmania mala zvážiť aj súčasná geografická pôsobnosť dohody, ako aj to, či by širšia geografická pôsobnosť partnerstva na úrovni AKT spolu s upevnením regionálnych vzťahov bola pre zmluvné strany prínosná. Vyváženie a rozdelenie práce medzi vzťahmi EÚ so štátmi AKT ako celkom a vzťahmi s regionálnymi zoskupeniami je jednou z kľúčových otázok, ktoré je potrebné preskúmať. Regionálny kontext môže v niektorých prípadoch zahŕňať aj susedné krajiny mimo rámca štátov AKT. Karibské krajiny sú napríklad členmi Spoločenstva štátov Latinskej Ameriky a Karibiku.

24. Bolo by prospešné sprístupniť budúci rámec aj iným krajinám než sú súčasní členovia skupiny štátov AKT? Ktoré krajiny by to mali byť? 25. Akým rámcom by sa mali riadiť vzťahy EÚ a AKT? Ako by sa mohol nasledujúci rámec AKT – EÚ prepojiť s novšími regionálnymi partnerstvami EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi? Mohol by budúci rámec AKT – EÚ zahŕňať aj iné partnerstvá s regionálnymi partnermi? 26. Existuje priestor na začlenenie štruktúrovanejších vzťahov s Áziou, Latinskou Amerikou, Blízkym východom a severnou Afrikou?

Spolupráca lepšie prispôsobená skupinám krajín s podobnou úrovňou rozvoja

S cieľom zabezpečiť, aby rozvojová pomoc EÚ smerovala tam, kde je najviac potrebná a kde má najväčší dosah na odstraňovanie chudoby, EÚ nedávno posilnila zásadu diferenciácie. Viedlo to k tomu, že na viaceré partnerské krajiny EÚ sa prestala vzťahovať bilaterálna rozvojová pomoc. Posledné dve desaťročia ukázali, že skupina AKT čelí čoraz väčšej diverzifikácii modelov rozvoja, a to najmä medzi „prosperujúcimi“ krajinami so strednými príjmami a najmenej rozvinutými krajinami a nestabilnými štátmi. Zo 79 štátov AKT patrí v súčasnosti približne polovica k najmenej rozvinutým krajinám, zatiaľ čo mnohé z týchto štátov sa dostali na úroveň nižších stredných príjmov (11), vyšších stredných príjmov (23) alebo vysokých príjmov (4). Vzhľadom na tento vývoj by sa malo zvážiť vyňatie rozvinutejších krajín AKT z bilaterálnej rozvojovej pomoci. V týchto krajinách, a to vrátane krajín s vyššou ekonomickou úrovňou, však pretrváva vysoká miera nerovnosti a chudoby. Spolupráca by preto mala byť lepšie prispôsobená konkrétnym výzvam, ktorým partnerské štáty AKT v závislosti od ich stupňa rozvoja čelia, a mala by umožňovať spoločnú tvorbu a spoločný rozvoj riešení, napríklad prostredníctvom technickej pomoci alebo prenosu vedomostí a výskumných poznatkov.

27. Je súčasný systém prideľovania prostriedkov určených na rozvoj, ktorý vychádza z potrieb, kapacít a výkonnosti, dostatočný na nasmerovanie týchto prostriedkov do krajín, v ktorých môžu mať najväčší dosah? Mali by sa zdroje aj naďalej prideľovať v prvom rade krajinám, ktoré sú v najväčšej núdzi, vrátane nestabilných štátov? 28. Aký druh spolupráce by mohol pomôcť pokryť osobitné potreby rozvinutejších krajín AKT s cieľom dosiahnuť spravodlivejší a udržateľný rast?

Posilnenie vzťahov s kľúčovými aktérmi

Dohoda z Cotonou poskytuje rámec pre široký a inkluzívny vzťah, ktorý nie je obmedzený len na vnútroštátne vlády, a uznáva aj úlohu parlamentov, miestnych orgánov a neštátnych aktérov (občianskej spoločnosti, súkromného sektora, odborových organizácií) pri rozvoji. Dohodou z Cotonou sa formalizovala úloha týchto subjektov pri vedení politického dialógu a pri plánovaní a vykonávaní programov spolupráce. Skutočné zapojenie niektorých týchto aktérov však bolo obmedzené a ich potenciál nebol v plnej miere využitý.

29. Viedol súčasný model zapojenia zainteresovaných strán k dosiahnutiu cieľov partnerstva efektívnym spôsobom? Ktorí aktéri by mohli zohrávať významnejšiu úlohu pri vykonávaní partnerstva? Ako by sa to mohlo riešiť? 30. Čo by sa dalo urobiť na podporu účinného a efektívneho zapojenia medzinárodného aj domáceho súkromného sektora, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a miestnych orgánov do partnerstva?

V regióne AKT v oblasti hospodárstva a rozvoja začali veľmi aktívne pôsobiť viacerí noví aktéri; patria medzi nich rýchlo sa rozvíjajúce krajiny ako Brazília, Čína, India alebo Indonézia, ako aj arabské štáty Perzského zálivu a súkromné nadácie. Okrem toho, aj keď niektoré krajiny AKT ešte stále čelia veľkým výzvam v oblasti rozvoja, v súčasnosti majú vyšší HND na obyvateľa než niektoré členské štáty EÚ. Niektoré z nich samy poskytujú rozvojovú pomoc iným krajinám AKT.