(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

(5)Poľsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 vláda plánuje zvýšenie celkového salda z 2,6 % HDP v roku 2015 na 2,9 % HDP v roku 2017 pred tým, ako v roku 2019 poklesne na 1,3 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa očakávaní do roku 2019 (obdobie, na ktoré sa vzťahuje program) nedosiahne. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že sa pomer verejného dlhu k HDP zvýši z 51,3 % HDP v roku 2015 na 52,5 % HDP v roku 2017 pred tým, ako v roku 2019 poklesne na 50,4 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016 a následne priaznivý. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016 a pri nezmenených politikách aj v roku 2017. Na základe posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 Rada zastáva názor, že existuje riziko, že Poľsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

(6)Poľsko je jediný členský štát, ktorý nemá plnohodnotnú nezávislú fiškálnu radu a podľa známych skutočností ani neplánuje takúto radu vytvoriť. Okrem dlhovej brzdy, ktorá je súčasťou poľskej ústavy, zaviedlo Poľsko v roku 2013 aj pravidlo na stabilizáciu výdavkov, ktoré sa v plnej miere uplatnilo po prvýkrát v rozpočte na rok 2015. V decembri 2015 bolo však toto pravidlo pozmenené s cieľom umožniť vyššie výdavky. V dlhodobejšom horizonte existujú značné riziká pre udržateľnosť verejných financií vzhľadom na nepriaznivú počiatočnú rozpočtovú pozíciu a prognózovaný nárast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä pokiaľ ide o výdavky na zdravotnú starostlivosť. Z hľadiska udržateľnosti dlhovej služby je fiškálne riziko v strednodobom horizonte vysoké vzhľadom na predpokladané zvýšenie objemu dlhu.

(7)Príjmy z DPH za rok 2015 podľa prognóz zostali v pomere k HDP na nízkej úrovni, a to aj napriek dosiaľ zavedeným opatreniam, ktoré zahŕňajú mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti a spoločnú zodpovednosť firiem v citlivých sektoroch. Zlepšenie výberu DPH a boj proti podvodom v oblasti DPH sú pre poľskú vládu prioritami a v súčasnosti sa pripravuje príslušná stratégia. Podľa očakávaní bude zahŕňať opatrenia, ako sú nové IT nástroje na odhaľovanie podvodov v oblasti DPH a na boj proti nim, ako aj reformu daňovej správy. V januári 2017 sa zavedie znížený strop pre hotovostné platby medzi podnikmi. Poľsko stále zápasí s dlhodobým problémom neefektívnej daňovej správy. Miera nákladov na výber, t. j. administratívne náklady/čisté príjmy z vybraných daní, je najvyššia v EÚ.

(8)Poľsko aj naďalej uplatňuje znížené sadzby DPH na veľké množstvo tovarov a služieb. To prispieva k strate príjmov a znižuje účinnosť systému DPH. Z dôkazov vyplýva, že znížené sadzby DPH nie sú účinným nástrojom sociálnej politiky, a to najmä preto, že nie sú osobitne zamerané na zraniteľné domácnosti. Zvyčajne fungujú ako nemalé dotácie pre bohatých daňových poplatníkov. Sociálne dávky a daň z príjmov sa považujú za cielenejšie, a teda za vhodnejšie na dosiahnutie cieľov z hľadiska prerozdeľovania. Potenciálna strata príjmov v dôsledku znížených sadzieb DPH a voliteľných výnimiek patrí medzi najvyššie v EÚ.

(9)Poľský trh práce čelí napriek nedávnym zlepšeniam stále nemalým výzvam, ktorými sú starnúca pracovná sila, nízka produktivita a vysoká segmentácia trhu práce. Tieto výzvy sú spojené s nedostatkami v systéme vzdelávania. Hoci sa systém vzdelávania v posledných rokoch výrazne zlepšil, stále nedokáže žiakov dostatočne vybaviť prierezovými zručnosťami, ktoré sú potrebné pre rýchlo sa meniaci trh práce a inovácie. Relatívne nízka priemerná úroveň poľského vysokoškolského vzdelávania a vedy negatívne vplýva na kvalitu výučby. Miera internacionalizácie poľského vysokoškolského vzdelávania je veľmi obmedzená, a to tak z hľadiska počtu zahraničných študentov, ako aj z hľadiska účasti na medzinárodnej vedeckej spolupráci. Model financovania vysokoškolského vzdelávania dostatočne nepodporuje kvalitu, keďže vychádza vo veľkej miere z hodnotenia univerzít v minulosti a využíva kvantitatívne ukazovatele, ako je napríklad počet študentov a akademických pracovníkov. Absolventom podľa zamestnávateľov chýbajú prierezové zručnosti, ako je riešenie problémov, kritické myslenie alebo tímová práca. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je nízka a odborné vzdelávanie a príprava nezodpovedajú potrebám trhu.

(10)Hoci sa v posledných rokoch výrazne zvýšila dostupnosť a využívanie predškolského vzdelávania, dostupnosť služieb starostlivosti o najmenšie deti zostáva jednou z najslabších v EÚ. Zvýšenie veku povinného začatia školskej dochádzky na sedem rokov a zrušenie povinnosti navštevovať predškolské zariadenia pre päťročné deti môžu mať – v kombinácii s novými prídavkami na deti – ďalší nepriaznivý vplyv na účasť na trhu práce, najmä v prípade žien.

(11)Napriek tomu, že sa v roku 2015 výrazne zvýšil počet trvalých pracovných zmlúv, podiel pracovných zmlúv na dobu určitú v Poľsku patrí medzi najvyššie v EÚ. Poľsko prijalo v poslednom čase celý rad opatrení proti segmentácii trhu práce. Prijala sa zmena zákonníka práce, zvýšili sa príspevky na sociálne zabezpečenie spojené s niektorými občianskoprávnymi zmluvami a v januári 2017 sa očakáva zavedenie minimálnej hodinovej mzdy pre tých, ktorí pracujú na základe občianskoprávnych zmlúv. Určité prvky zákonníka práce však odrádzajú zamestnávateľov od prijímania zamestnancov so zmluvami na dobu neurčitú a využívanie týchto zmlúv je naďalej obmedzené. Dôvodom je predovšetkým zložitosť regulácie týkajúcej sa práce a vysoké implicitné náklady na prepúšťanie v rámci takýchto zmlúv. Tie zahŕňajú vysoké procesné náklady, náklady spojené so zdĺhavými a nejasnými mechanizmami riešenia sporov, ako aj ustanovenia, akým je napríklad osobitná ochrana starších pracovníkov pred prepúšťaním.

(12)Preferenčné sektorové dohody o sociálnom zabezpečení, najmä vysoko dotovaný dôchodkový systém pre poľnohospodárov a baníkov, predstavujú vysoké rozpočtové náklady a môžu prispievať k obmedzeniu pracovnej mobility. Počet poistených v systéme osobitného zabezpečenia pre farmárov od roku 2007 pomaly klesá a v roku 2019 bude podľa očakávaní vlády zahŕňať 1,18 milióna osôb, pričom počet poberateľov dôchodkových dávok (1,229 milióna) bude pravdepodobne až do roku 2018 narastať. Od roku 2011 predstavujú výdavky zo štátneho rozpočtu na dôchodkový systém poľnohospodárov (KRUS) konštantne 1 % HDP. Farmári nemajú žiadnu všeobecnú daňovú povinnosť ani požiadavku mať účtovný systém, pričom samofinancovanie systému KRUS je nízke. V roku 2014 bolo v Poľsku 1,382 milióna fariem, z ktorých 52 % rozlohou neprekračuje 5 hektárov (GUS). Baníci sú vyňatí zo všeobecného verejného dôchodkového systému s pevne stanovenými príspevkami, pričom majú osobitné preferenčné dôchodkové multiplikačné koeficienty, čo pre verejné financie predstavuje značné ročné náklady vo výške viac než 0,5 % HDP. Nepriaznivé demografické vyhliadky sa už premietli do poklesu populácie v produktívnom veku. Zásadný význam má preto udržiavanie pozitívneho trendu zamestnanosti, najmä v prípade starších pracovníkov, a to aj v záujme zachovania primeranosti a udržateľnosti verejného dôchodkového systému. Hoci sa priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku v posledných rokoch zvýšil, stále je výrazne nižší než zákonný vek odchodu do dôchodku. Preto platí, že zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku je kľúčové pre dlhodobú sociálnu primeranosť budúcich dôchodkov a stabilitu verejných financií, ako aj v záujme zvýšenia účasti na trhu práce.

(13)Problémové miesta a nedostatky v dopravných, energetických a komunikačných sietiach pretrvávajú aj napriek rozsiahlym investíciám posledných rokov. Investičnú činnosť brzdia prekážky týkajúce sa fungovania verejnej správy, zdaňovania, prostredia pre činnosti výskumu, vývoja a inovácií, ako aj zdĺhavé vymáhanie zmlúv. Nedostatky v riadiacej a správnej kapacite majú negatívny vplyv na včasnú realizáciu investičných projektov v odvetví železničnej a inej dopravy, energetiky a telekomunikačných infraštruktúrnych projektov. Poľská ekonomika je naďalej energeticky a uhlíkovo náročná a potenciálne prínosy vyplývajúce zo zlepšenia energetickej účinnosti by boli značné. Zariadenia na výrobu elektriny zastarávajú a sú stále veľmi výrazne závislé od uhlia. Sieť elektrickej energie nie je dostatočne prepojená so susednými krajinami. Systém podpory energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý mal nadobudnúť účinnosť 1. januára 2016, sa oneskoril, čo spôsobuje neistotu z hľadiska investícií. Kľúčovými faktormi, ktoré bránia investíciám najmä v stavebníctve, sú veľmi nízky rozsah a nestabilnosť priestorového plánovania, najmä na miestnej úrovni, ako aj nadmerná regulácia a regulačný a administratívny nesúlad, ktorý brzdí vydávanie stavebných povolení.

(14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

(15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Dosiahnuť v rokoch 2016 a 2017 ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Posilniť fiškálny rámec vrátane zriadenia nezávislej fiškálnej rady. Zlepšiť výber daní zaistením lepšieho dodržiavania predpisov o DPH a obmedziť rozsiahle využívanie znížených sadzieb DPH.

2.Zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému a zvýšiť účasť na pracovnom trhu, a to začatím reformy preferenčných dôchodkových mechanizmov, odstránením prekážok pre trvalejšie formy zamestnávania a zvýšením relevantnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce.

3.Prijať opatrenia na odstránenie prekážok pre investície do dopravnej, stavebnej a energetickej infraštruktúry a zvýšiť rozsah priestorového plánovania na miestnej úrovni.

V Bruseli