Podpora v rámci úverového nástroja pre verejný sektor bude dopĺňať aj finančné produkty ponúkané prostredníctvom osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU (druhý pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie). Kým táto schéma by sa zameriavala na prilákanie súkromných investícií a na podporu verejných investícií, ktoré vytvárajú dostatočné príjmy na to, aby boli finančne životaschopné, úverový nástroj pre verejný sektor sa bude zameriavať na verejné investície s nedostatočnými príjmami, ktoré by prostredníctvom úveru bez grantovej zložky nemohli byť financované.

Rozsah podpory z Fondu na spravodlivú transformáciu (prvý pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie) sa obmedzuje na investície zmierňujúce sociálne a hospodárske náklady na klimatickú transformáciu, ktoré musia vynaložiť identifikované územia. Zameriava sa na hospodársku diverzifikáciu týchto území a rekvalifikáciu, pomoc pri hľadaní pracovného miesta a začlenenie dotknutých pracovníkov do trhu práce, a to najmä prostredníctvom grantov. Vďaka druhému a tretiemu pilieru Mechanizmu spravodlivej transformácie bude možné podporiť širšiu škálu investícií, tak z odvetvového, ako aj z geografického hľadiska s cieľom posilniť akcie a ciele Fondu na spravodlivú transformáciu. Bude teda možné širšie pokrytie rozvojových potrieb, ak bude podpora určená pre regióny identifikované v plánoch spravodlivej transformácie územia.

Podporou investícií, ktoré nevytvárajú dostatočné príjmy a ktoré by inak bez grantovej zložky nezískali finančnú podporu, sa nástroj zameriava na to, aby subjekty verejného sektora dostávali ďalšie potrebné zdroje na riešenie sociálnych, hospodárskych a environmentálnych výziev vyplývajúcich z klimatickej transformácie. Týmto verejným subjektom, ktoré dostávajú vyšší príspevok verejných aktív, to zároveň umožní, aby sa stali odolnejšími voči budúcim symetrickým a asymetrickým šokom vrátane katastrof.

Nástroj bude podporovať verejné subjekty a bude sa vzťahovať na širokú škálu investícií pod podmienkou, že tieto investície prispejú k napĺňaniu rozvojových potrieb vyplývajúcich z výziev spojených s prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako sa opisujú v plánoch spravodlivej transformácie územia. V návrhu týchto investícií sa zohľadní dostupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, a to v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

Na zosúladenie tohto cieľa s potrebou optimalizovať hospodársky vplyv nástroja a jeho implementácie by sa však tieto národné alokácie mali vyčleniť len do 31. decembra 2024. Po tomto dátume budú zvyšné zdroje podpory Únie na grantovú zložku nástroja dostupné bez akéhokoľvek vopred alokovaného národného podielu a na konkurenčnom základe na úrovni Únie. Komisia aj EIB zabezpečia, aby alokovanie medzi členské štáty za posledné tri roky obdobia 2021 – 2027 zaisťovalo predvídateľnosť pre investície a aby sa riadilo prístupom založeným na potrebách a regionálnej konvergencii.

Tento nástroj bude pozostávať z grantovej a úverovej zložky. Grant financovaný z rozpočtu EÚ z pripísaných príjmov a rozpočtových zdrojov zníži finančné zaťaženie prijímateľov vyplývajúce z refundácie úveru, ktorý poskytne finančný partner. Hoci grantová zložka vo výške 1,525 miliardy EUR sa má implementovať s Európskou investičnou bankou (EIB) ako finančným partnerom, ktorý poskytne 10 miliárd EUR, stanovuje sa aj možnosť spolupracovať s inými finančnými partnermi s cieľom priebežne preskúmať ďalšie spôsoby spolupráce, a to najmä v prípade možného budúceho zvýšenia zdrojov Únie alebo v prípade, že sa pri implementácii objavia osobitné problémy. Cieľom úverového nástroja pre verejný sektor je pomocou príspevku vo výške 1,525 miliardy EUR na grantovú zložku z podpory Únie a príspevku EIB vo výške 10 miliárd EUR z jej vlastných zdrojov zmobilizovať na obdobie 2021 – 2027 verejné investície vo výške 25 až 30 miliárd EUR. Verejné subjekty v menej rozvinutých regiónoch však majú vo všeobecnosti nižšiu kapacitu v oblasti verejných investícií. Preto by sadzby grantov poskytovaných na projekty podporované takýmito subjektmi mali byť porovnateľne vyššie, ale nemali by presiahnuť 20 % úveru (t. j. pokrytie projektu z grantu by malo byť vyššie maximálne o 5 percentuálnych bodov). Menej rozvinuté regióny sú regióny, v ktorých je HDP na obyvateľa nižšie ako 75 % priemerného HDP EÚ27 vymedzeného podľa pravidiel politiky súdržnosti.

Európska rada vo svojich záveroch z 18. októbra 2019 zdôraznila svoje odhodlanie zabezpečiť, aby EÚ naďalej stála na čele sociálne spravodlivej a férovej zelenej transformácie pri plnení Parížskej dohody. Európska rada 12. decembra 2019 vo svojich záveroch takisto schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu EÚ v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Okrem toho schválila zásadu poskytovania podpory na mieru regiónom a odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté transformáciou, a to prostredníctvom Mechanizmu spravodlivej transformácie vrátane Fondu na spravodlivú transformáciu, spolu s osobitnou schémou na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU a s úverovým nástrojom pre verejný sektor.

Zvyšných 525 miliónov EUR bude čiastočne financovaných z prostriedkov z rozpočtu Únie, a to sumou vo výške 250 miliónov EUR v bežných cenách. Návrh bude podkladom k rokovaniam o budúcom VFR a bude pravdepodobne začlenený do rámca celkovej dohody o budúcom VFR.

V tejto súvislosti možno predpokladať, že záruka EÚ by nespotrebovala rezervy vo výške 1,17 miliardy EUR, a preto by sa 1 miliarda EUR mohla pripísať na navrhovaný nástroj. Tento príjem sa plánuje pripísať od roku 2023, keď EIB a EIF podpíšu celkové portfólio EFSI a bude možné vykonať presnejší odhad potenciálnych strát. Medzitým by sa v tvorbe rezerv na záruku EFSI malo pokračovať podľa pôvodného plánu, keďže nízka miera strát v prvých štyroch rokoch nemá vplyv na budúci vývoj portfólia EFSI.

Predpokladané pripísané príjmy vo výške 1 miliardy EUR by pochádzali z odhadovaných prebytkov rezerv Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) po jeho zriadení, ktoré sa dokončí v roku 2022. V nariadení o EFSI sa miera tvorby rezerv záruky EÚ vo výške 26 miliárd EUR stanovuje na 35 %, čo predstavuje 9,1 miliardy EUR, ktoré by sa mali držať v záručnom fonde EFSI. Tvorba rezerv bola v prípade záväzkov naprogramovaná na obdobie 2015 – 2020 a v prípade platieb na obdobie 2016 – 2022. Pokiaľ ide o schválenia, koniec investičného obdobia je v nariadení o EFSI stanovený na 31. december 2020, a pokiaľ ide o podpis zmlúv medzi EIB a Európskym investičným fondom (EIF) a prijímateľmi alebo finančnými sprostredkovateľmi, koniec je stanovený na 31. december 2022. Miera tvorby rezerv na úrovni 35 % bola stanovená na základe hodnotenia, ktoré vykonala Komisia v septembri 2016 a v ktorom boli potenciálne straty odhadnuté na 33,4 %. Aktuálny odhad potenciálnych strát na základe údajov, ktoré poskytli EIB a EIF k 31. decembru 2019, je nižší než tento percentuálny podiel. Nižšie percento tvorby rezerv je spôsobené najmä týmito okolnosťami:

V posúdení vplyvu sa poukázalo aj na to, že účinky energetickej transformácie sú rozložené nerovnomerne (pozri kapitolu 3.3). Osobitne sa v ňom zdôraznili výzvy, ktorým čelia najviac postihnuté regióny v dôsledku ich závislosti od výroby tuhých palív a vysokého podielu tuhých palív na ich energetickom mixe, pokiaľ ide o elektrinu. Toto posúdenie odôvodňuje navrhované zameranie tretieho piliera Mechanizmu spravodlivej transformácie na územia, ktoré sú najviac postihnuté, a navrhované dočasné vyčlenenie národných podielov grantovej zložky, a to v súlade s metodikou navrhnutou v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu.

Cieľ Mechanizmu spravodlivej transformácie je preto opodstatnený, keďže smeruje k zabezpečeniu spravodlivej energetickej transformácie, a to zmiernením hospodárskych a sociálnych nákladov vyplývajúcich z prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo. Mechanizmus spravodlivej transformácie bude v rámci svojho tretieho piliera podporovať najviac postihnuté územia, riešiť rozvojové výzvy vyplývajúce z transformácie a poskytovať subjektom verejného sektora zdroje na investovanie do projektov uľahčujúcich prechod ku klimatickej neutralite.

keďže:

(1)Komisia prijala 11. decembra 2019 oznámenie o európskej zelenej dohode (v danom oznámení označovanej ako európsky ekologický dohovor), v ktorom načrtla svoj plán na vytvorenie novej politiky rastu pre Európu a stanovila ambiciózne ciele na boj proti zmene klímy a za ochranu životného prostredia. V európskej zelenej dohode bolo v súlade s cieľom dosiahnuť do roku 2050 účinne a spravodlivo klimatickú neutralitu v Únii oznámené vytvorenie Mechanizmu spravodlivej transformácie, ktorý má poskytnúť prostriedky na riešenie problému zmeny klímy, pričom zabezpečí, aby sa na nikoho nezabudlo. Práve najzraniteľnejšie regióny a osoby sú najviac vystavené škodlivým účinkom zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia. Riadenie tejto transformácie si zároveň vyžaduje významné štrukturálne zmeny.

(2)Komisia 14. januára 2020 prijala oznámenie o investičnom pláne európskej zelenej dohody, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus spravodlivej transformácie, ktorý sa zameriava na tie regióny a odvetvia, ktoré sú transformáciou postihnuté najviac vzhľadom na svoju závislosť od fosílnych palív vrátane uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo od priemyselných postupov spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ale ktoré majú na financovanie potrebných investícií menšiu kapacitu. Mechanizmus spravodlivej transformácie pozostáva z troch pilierov: z Fondu na spravodlivú transformáciu implementovaného v rámci zdieľaného riadenia, osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU a úverového nástroja pre verejný sektor na mobilizáciu ďalších investícií do príslušných regiónov.

(3)Komisia prijala návrh na zriadenie Fondu na spravodlivú transformáciu 14. januára 2020. V záujme lepšieho programovania a implementácie fondu sa majú prijať plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa stanovia kľúčové kroky a harmonogram procesu transformácie a identifikujú sa územia, ktoré sú najviac postihnuté prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo a majú menšiu kapacitu na riešenie výziev súvisiacich s transformáciou.

(4)Mal by sa stanoviť úverový nástroj pre verejný sektor (ďalej len „nástroj“). Tento nástroj predstavuje tretí pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie, ktorý podporuje investície subjektov verejného sektora. Takéto investície by mali spĺňať rozvojové potreby vyplývajúce z výziev súvisiacich s transformáciou, ktoré sú opísané v plánoch spravodlivej transformácie územia prijatých Komisiou. Plánované činnosti zamerané na podporu by mali byť v súlade s činnosťami podporovanými v rámci zvyšných dvoch pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie a mali by ich dopĺňať.

(5)S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou by sa mal nástroj vzťahovať na širokú škálu investícií pod podmienkou, že tieto investície prispievajú k plneniu rozvojových potrieb pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo opísaných v plánoch spravodlivej transformácie územia. Podporované investície môžu zahŕňať energetickú a dopravnú infraštruktúru, siete diaľkového vykurovania, zelenú mobilitu, inteligentné nakladanie s odpadmi, čistú energiu a opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti vrátane obnovy a prestavby budov, podporu prechodu na obehové hospodárstvo, obnovu a dekontamináciu pôdy, ako aj zvyšovanie úrovne zručností, rekvalifikáciu a odbornú prípravu a sociálnu infraštruktúru vrátane sociálneho bývania. Vývoj v oblasti infraštruktúry môže zahŕňať aj riešenia vedúce k jej väčšej odolnosti proti katastrofám. Komplexný investičný prístup by sa mal uprednostňovať najmä v prípade území, ktoré majú významné transformačné potreby. Podporovať by sa mohli aj investície do iných odvetví, pokiaľ sú v súlade s prijatými plánmi spravodlivej transformácie územia. Podporou investícií, ktoré nevytvárajú dostatočné príjmy, sa nástroj zameriava na to, aby subjekty verejného sektora dostávali dodatočné potrebné zdroje na riešenie sociálnych, hospodárskych a environmentálnych výziev vyplývajúcich z adaptácie na klimatickú transformáciu. Na pomoc pri identifikácii investícií s vysoko pozitívnym vplyvom na životné prostredie, ktoré sú oprávnené v rámci nástroja, sa môže použiť taxonómia EÚ týkajúca sa environmentálne udržateľných hospodárskych činností.

(6)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne finančné pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, obstarávania, cien a nepriamej implementácie a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa takisto týkajú ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov, pokiaľ ide o zásadu právneho štátu v členských štátoch, keďže rešpektovanie zásady právneho štátu je nevyhnutným predpokladom na správne finančné riadenie a účinné financovanie z prostriedkov EÚ.

(7)Nástroj by mal zabezpečovať podporu vo forme grantov poskytovaných Úniou v kombinácii s úvermi poskytovanými finančným partnerom. Finančné krytie grantovej zložky, ktoré vykonáva Komisia v rámci priameho riadenia, by v súlade s článkom 125 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) malo mať formu financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi. Táto forma financovania by mala pomôcť stimulovať predkladateľov projektov k tomu, aby sa zapájali a aby prispievali k účinnému dosahovaniu cieľov nástroja v pomere k výške úveru. Úverovú zložku by mala poskytovať Európska investičná banka (ďalej len „EIB“). Nástroj sa môže rozšíriť aj na ďalších finančných partnerov poskytujúcich úverovú zložku, ak sú k dispozícii dodatočné zdroje na grantovú zložku alebo ak je to potrebné na riadnu implementáciu.

(8)Očakáva sa, že [250 000 000] EUR z grantovej zložky nástroja bude financovaných z rozpočtu Únie v súlade s [novým návrhom VFR], pričom táto suma by mala v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z 2. decembra 2013 o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení.

(9)Suma 275 000 000 EUR grantovej zložky nástroja sa má financovať prostredníctvom vrátených platieb z finančných nástrojov zriadených v rámci programov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu. Takéto príjmy pochádzajú z ukončených programov nezávislých od nástroja a mali by sa považovať za vonkajšie pripísané príjmy odchylne od článku 21 ods. 3 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách na základe článku 322 ods. 1 ZFEÚ.

(10)Suma 1 000 000 000 EUR grantovej zložky nástroja by sa mala financovať z predpokladaného prebytku rezerv na záruku EÚ, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017, ktorým sa zriaďuje aj Európsky fond pre strategické investície (ďalej len „nariadenie o EFSI“). Preto by sa mala uplatniť výnimka z článku 213 ods. 4 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje povinnosť vrátiť do rozpočtu každý prebytok rezerv na rozpočtovú záruku, aby bolo možné pripísať tento prebytok v prospech nástroja. Takýto pripísaný príjem by sa mal považovať za vonkajší pripísaný príjem odchylne od článku 21 ods. 3 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách na základe článku 322 ods. 1 ZFEÚ.

(11)V súlade s článkom 12 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa rozpočtové prostriedky zodpovedajúce vonkajším pripísaným príjmom mali automaticky preniesť do nasledujúceho programu alebo akcie. Na základe tohto ustanovenia možno zosúladiť viacročný harmonogram pripísaných príjmov s implementáciou projektov financovaných z nástroja.

(12)Mali by sa zabezpečiť aj zdroje na poradenskú podporu s cieľom podporiť prípravu, rozvoj a implementáciu projektov.

(13)V záujme zabezpečenia toho, aby všetky členské štáty mali možnosť využívať grantovú zložku, by sa mal vytvoriť mechanizmus na stanovenie vyčlenených národných podielov, ktoré sa musia v prvej fáze dodržať, a to na základe distribučného kľúča navrhnutého v nariadení o Fonde na spravodlivú transformáciu. Na zosúladenie tohto cieľa s potrebou optimalizovať hospodársky vplyv nástroja a jeho implementáciu by však tieto národné alokácie nemali byť vyčlenené dlhšie než do 31. decembra 2024. Po tomto dátume by sa zvyšné zdroje, ktoré sú k dispozícii na grantovú zložku, mali poskytovať bez akéhokoľvek vopred alokovaného národného podielu a na konkurenčnom základe na úrovni Únie, pričom by sa mala zabezpečiť predvídateľnosť pre investície a mal by sa uplatňovať prístup založený na potrebách a regionálnej konvergencii.

(14)V pracovnom programe a vo výzve na predkladanie návrhov by sa mali stanoviť osobitné podmienky oprávnenosti a kritériá na vyhodnotenie návrhov. V týchto podmienkach oprávnenosti a kritériách na vyhodnotenie návrhov by sa mala zohľadniť relevantnosť projektu v kontexte rozvojových potrieb opísaných v plánoch spravodlivej transformácie územia, celkový cieľ podpory regionálnej a územnej konvergencie a význam grantovej zložky pre životaschopnosť projektu. Podpora Únie stanovená týmto nariadením by sa preto mala poskytovať len tým členským štátom, ktoré majú prijatý aspoň jeden plán spravodlivej transformácie územia. V pracovnom programe a vo výzvach na predkladanie návrhov sa zohľadnia aj plány spravodlivej transformácie územia, ktoré členské štáty predložili s cieľom zabezpečiť súdržnosť a konzistentnosť v rámci rôznych pilierov mechanizmu.

(15)Podpora v rámci tohto nástroja by sa mala poskytovať len na projekty bez dostatočného toku vlastných príjmov, ktoré by im umožnili finančnú životaschopnosť a financovanie výlučne úvermi poskytnutými za trhových podmienok. Vlastné príjmy by mali zodpovedať príjmom, s výnimkou rozpočtových presunov, plynúcim priamo z činností vykonávaných v rámci projektu, ako sú napríklad predaj, poplatky alebo mýta a ako prírastkové úspory dosiahnuté modernizáciou existujúcich aktív.

(16)Keďže grantová zložka by mala odzrkadľovať rozdielne rozvojové potreby regiónov v členských štátoch, takáto podpora by mala byť náležite prispôsobená. Keďže subjekty verejného sektora v menej rozvinutých regiónoch, ako sa vymedzujú v článku 102 ods. 2 nariadenia [nové VN], majú vo všeobecnosti nižšiu kapacitu verejných investícií, sadzby grantov uplatňované na úvery poskytované takýmto subjektom by mali byť pomerne vyššie.

(17)S cieľom zabezpečiť účinnú implementáciu nástroja môže byť potrebné poskytovať poradenskú podporu pri príprave, rozvoji a implementácii projektov. Táto podpora by sa mala poskytovať prostredníctvom Poradenského centra InvestEU.

(18)S cieľom urýchliť implementáciu a zabezpečiť, aby sa zdroje využívali včas, by sa v tomto nariadení mali stanoviť osobitné záruky, ktoré by sa mali zahrnúť do dohôd o grante. Vzhľadom na tento cieľ by Komisia v súlade so zásadou proporcionality mala byť schopná v prípade závažného nedostatočného pokroku pri implementácii projektu znížiť alebo ukončiť akúkoľvek podporu Únie. Pravidlá plnenia rozpočtu Únie sa stanovujú v nariadení o rozpočtových pravidlách. S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri implementácii programov financovania Únie by sa nariadenie o rozpočtových pravidlách malo vzťahovať aj na grantovú zložku a na zdroje určené na poradenskú podporu poskytovanú v rámci tohto nástroja.

(19)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadeniami Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania správnych sankcií. Najmä Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže v súlade s nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 vykonávať administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akejkoľvek inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra (EPPO) môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie a udeliť potrebné práva a prístup Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre v súvislosti s členskými štátmi zúčastňujúcimi sa na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939 a Európskemu dvoru audítorov (EDA) a zabezpečiť, aby im rovnocenné práva udelili všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie.