EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 5. 2019 COM(2019) 232 final SPRÁVA KOMISIE Podpora cieľov udržateľného rozvoja na celom svete:



spoločná súhrnná správa Európskej únie a jej členských štátov za rok 2019





{SWD(2019) 176 final}



Podpora cieľov udržateľného rozvoja na celom svete: spoločná súhrnná správa Európskej únie a jej členských štátov za rok 2019 Časť 1: Úvod Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj z dielne Organizácie Spojených národov (ďalej len „Agenda 2030“), ktorá zahŕňa 17 cieľov udržateľného rozvoja, je medzinárodná koncepcia zameraná na odstránenie chudoby a udržateľný rozvoj. Má preto nesmierny význam ako spoločný program, na základe ktorého musia všetky krajiny konať tak, aby napĺňali potreby ľudí v rámci obmedzených možností našej planéty. Európska únia a jej členské štáty sa plne zaviazali vykonávať Agendu 2030 a zabezpečiť pokrok v jej vykonávaní na globálnej úrovni prostredníctvom celej škály svojich vonkajších činností. S cieľom podporovať toto vykonávanie sa v Európskom konsenze o rozvoji z roku 2017 (ďalej len „konsenzus“) stanovuje nový spoločný politický rámec pre rozvojovú spoluprácu EÚ a jej členských štátov. Táto správa poskytuje krátke zhrnutie toho, ako EÚ a jej členské štáty podporujú vykonávanie Agendy 2030 v rozvojových krajinách prostredníctvom rozvojovej spolupráce. Ide o reakciu na konkrétny záväzok uvedený v konsenze, a to vypracovať takúto správu v roku 2019 a následne každé štyri roky. Správa sa zameriava na obdobie od prijatia Agendy 2030 na Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov v septembri 2015 a je príspevkom k správam, ktoré EÚ podáva na politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2019. Táto správa poukazuje na pokrok, ktorý EÚ a členské štáty doteraz dosiahli, a na to, ako zamýšľajú pokračovať vo svojom úsilí. Preukazuje, že spoločne prispeli k plneniu všetkých cieľov udržateľného rozvoja vo všetkých rozvojových regiónoch na svete. Na vypracovaní správy úzko spolupracovali EÚ a jej členské štáty po konzultáciách s inými partnermi vrátane Európskeho parlamentu a občianskej spoločnosti. Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa uvádzajú podrobné informácie o pokroku dosiahnutom pri jednotlivých cieľoch udržateľného rozvoja vrátane konkrétnych príkladov opatrení zo strany EÚ a jej členských štátov. Časť 2: Hodnoty a zásady EÚ EÚ a jej členské štáty dôsledne a intenzívne podporujú: Ømultilaterálny globálny poriadok založený na pravidlách, v centre ktorého stojí Organizácia Spojených národov, Ødôstojný život pre všetkých, ktorý v sebe spája ekonomickú prosperitu a efektívnosť, mierumilovné spoločnosti, sociálne začlenenie a zodpovednosť za životné prostredie, a Øprávny štát, demokraciu a zásady rovnosti a solidarity. Prístup EÚ a jej členských štátov ku globálnym výzvam v plnej miere odzrkadľuje Agendu 2030 spolu s akčným programom z Addis Abeby o financovaní rozvoja a Parížskou dohodou o zmene klímy. Vykonávanie Agendy 2030 a iných dohôd má zásadný význam pre vonkajšiu činnosť EÚ. Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ poskytuje celkovú víziu pre spoločnú, dôveryhodnú a citlivú angažovanosť EÚ vo svete. Cieľom je komplexne a strategicky plniť ciele udržateľného rozvoja, riešiť vzájomné prepojenia medzi nimi a zohľadňovať vplyv opatrení EÚ a jej členských štátov na všetkých úrovniach. EÚ a jej členské štáty sa zaviazali aj k súdržnejšej a koordinovanejšej spolupráci na podpore Agendy 2030. EÚ a jej členské štáty uplatňujú prístup k rozvojovej spolupráci založený na právach, ktorý zahŕňa všetky ľudské práva. Podporujú začlenenie a účasť, nediskrimináciu, rovnosť a spravodlivosť, transparentnosť a zodpovednosť. Snažia sa zabezpečiť, aby „sa na nikoho nezabudlo“ – bez ohľadu na miesto bydliska, etnický pôvod, pohlavie, názor, vek, postihnutie, náboženstvo alebo vieru, sexuálnu orientáciu a rodovú identitu, migračný štatút alebo iné faktory. Rodová rovnosť tvorí jadro hodnôt EÚ a je zakotvená v jej právnom a politickom rámci. Ženy a dievčatá sú kľúčovými aktérmi rozvoja a zmeny. Rodová rovnosť má pre udržateľný rozvoj rozhodujúci význam. Rodová rovnosť EÚ a jej členské štáty presadzujú, aby sa v plnej miere uplatňovali ľudské práva a základné slobody a aby ich naplno využívali všetky ženy a dievčatá. Patrí sem zabezpečenie telesnej a duševnej integrity dievčat a žien, úsilie odstrániť obchodovanie s ľuďmi, podpora sociálnych a hospodárskych práv dievčat a žien a posilnenie ich postavenia a účasti na rozhodovaní. Dôkazom je iniciatíva Spotlight, viacročné globálne partnerstvo medzi EÚ a OSN nadviazané v roku 2017, ktoré sa zameriava na odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách a dievčatách. EÚ prispela na túto iniciatívu sumou 500 miliónov EUR na účely komplexného vnútroštátneho programovania v obmedzenom počte krajín, doplneného regionálnymi programami. EÚ a jej členské štáty sa takisto usilujú posilniť postavenie žien s cieľom zvýšiť produktivitu podnikov a urýchliť hospodársky rast, sociálnu súdržnosť a sociálnu spravodlivosť. V roku 2017 sa zaviazali poskytnúť viac ako 25 miliárd EUR na podporu rodovej rovnosti. Časť 3: Pokrok pri plnení Agendy 2030

Hlavným cieľom politiky rozvojovej spolupráce EÚ a jej členských štátov je odstránenie chudoby. V záujme plnenia cieľov udržateľného rozvoja zintenzívnili úsilie v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a zároveň podporujú udržateľný rast. Zmiernenie extrémnej chudoby je jedným z globálnych úspechov za posledných 30 rokov. Pretrvávajú však významné problémy, a to aj v najmenej rozvinutých krajinách a krajinách zasiahnutých konfliktom, najmä v subsaharskej Afrike. Okrem toho sa v mnohých krajinách prehĺbil problém nerovnosti. Oddiel 3.1: Zhrnutie pokroku v súvislosti s tzv. 4P („People, Planet, Prosperity and Peace“ – ľudia, planéta, prosperita a mier) Ľudia EÚ a jej členské štáty posilnili svoje úsilie v oblasti ľudského rozvoja. Sledujú tieto ciele: Øvšeobecne dostupná zdravotná starostlivosť, Øvšeobecný prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, Øprimeraná a udržateľná sociálna ochrana, Ødôstojná práca v zdravom prostredí pre všetkých a Øskoncovanie s hladom a podvýživou. Podporili napríklad viac ako 100 miliónov ľudí v oblasti poľnohospodárstva a potravinovej a výživovej bezpečnosti a takisto pomohli viac ako 100 miliónom ľudí získať lepší prístup k zdravotnej starostlivosti a vzdelaniu. Podporovali inkluzívne celoživotné vzdelávanie a spravodlivé kvalitné vzdelávanie, a to aj v krízových situáciách, a zvýšili úsilie s cieľom zabezpečiť, aby každý mal vedomosti, zručnosti, schopnosti a práva na to, aby viedol dôstojný život, bol zapojený do spoločnosti a prispieval do svojej komunity. Agenda 2030 priniesla nové zameranie na nerovnosť vrátane zásady na nikoho nezabudnúť. EÚ a členské štáty riešia od roku 2015 nerovnosť v partnerských krajinách, a to aj podporou inkluzívneho rastu, propagovaním systémov sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia a spoluprácou s partnerskými krajinami v oblasti progresívnych daňových systémov. EÚ a jej členské štáty takisto vynaložili intenzívne úsilie na vypracovanie účinných migračných politík s partnerskými krajinami. Prostredníctvom tejto práce: Øpodporili stabilitu v nestabilných štátoch, Øzvýšili vládne kapacity na poskytovanie základných služieb, Øpodporili environmentálne udržateľné modely rastu a Øzačali bojovať proti vysokým nákladom na prevody finančných prostriedkov. Podporovali dôstojnosť, odolnosť a schopnosti vysídlených osôb a ich začlenenie do hospodárskeho a sociálneho života hostiteľských komunít.

Mobilita a migrácia Migrácia je celosvetovou výzvou. Jej dobré riadenie si vyžaduje spoločnú celosvetovú zodpovednosť a dlhodobú spoluprácu. EÚ a jej členské štáty podporujú tretie krajiny pôvodu a tranzitu a cieľové tretie krajiny s cieľom podporiť celkovo dobre riadené politiky v oblasti bezpečnej, riadenej a regulárnej migrácie. EÚ v plnej miere začlenila migráciu do vzťahov so svojimi zahraničnými partnermi. Rozvojové programy prispeli k riešeniu základných príčin neregulárnej migrácie, napríklad prostredníctvom Núdzového trustového fondu EÚ pre Afriku a podpory predchádzania konfliktom, dobrej správy vecí verejných a vytvárania pracovných miest Planéta Účinky zmeny klímy vážne ohrozujú zisky z rozvoja, stabilitu a prosperitu a životné prostredie na celom svete. Dôsledky zmeny klímy prispievajú k strate živobytia, nútenému vysídľovaniu obyvateľstva a ku konfliktom. Na dosiahnutie pokojnejšieho a bezpečnejšieho sveta je nevyhnutné, aby sa zvýšila odolnosť voči zmene klímy. Finančné toky a investície by sa mali presmerovať do oblasti klimaticky neutrálnych technológií a podnikov. Viac ako 70 % chudobných ľudí na svete žije vo vidieckych oblastiach a ich živobytie priamo závisí od biodiverzity a ekosystémových služieb. Tieto systémy sú však vážne ohrozené. Lepšie riadenie prírodných zdrojov zohráva kľúčovú úlohu pri riešení straty biodiverzity a zmeny klímy a zároveň podporuje konkurencieschopnosť podnikov a vytváranie udržateľných pracovných miest. EÚ od roku 2015 vykonáva iniciatívu „Biodiverzita pre život“ s cieľom: Øchrániť ekosystémy, Øbojovať proti trestnej činnosti týkajúcej sa voľne žijúcich živočíchov a rastlín a Øpodporovať ekologické hospodárstvo v rozvojových krajinách. Mnohé členské štáty EÚ zahrnuli ochranu životného prostredia, efektívnosť využívania zdrojov a zmenu klímy ako neoddeliteľnú súčasť do svojich stratégií rozvojovej spolupráce, napríklad do programov na ochranu ekosystémov, zníženie znečistenia, vytvorenie ekologických pracovných miest a podporu udržateľnej spotreby a výroby a udržateľnej urbanizácie. EÚ sa usiluje podporovať širšie využívanie vlastných postupov v oblasti energie z udržateľných zdrojov, pričom berie do úvahy špecifické okolnosti v rozvojových krajinách. Vytváraním synergií medzi Parížskou dohodou o zmene klímy a Agendou 2030 predišla duplicite, znížila administratívne náklady a podporila prístupy, z ktorých majú prospech všetky strany. EÚ a jej členské štáty podporili rozvojové a rýchlo sa rozvíjajúce krajiny pri prechode na obehové hospodárstvo a príprave a realizácii ich vnútroštátne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody. EÚ vyčlenila na financovanie energie z udržateľných zdrojov v rokoch 2014 – 2020 prostriedky vo výške 3,7 miliardy EUR a je na dobrej ceste k dosiahnutiu týchto cieľov: Øprístup k energii pre približne 40 miliónov ľudí, Ødodatočná kapacita výroby energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 6,5 gigawattu a Øročné úspory emisií CO2 vo výške približne 15 miliónov ton prostredníctvom opatrení v oblasti energetickej efektívnosti. Energia z udržateľných zdrojov a zmena klímy V roku 2017 prispeli EÚ a jej členské štáty viac ako 23 miliardami EUR na podporu rozvojových krajín v ich úsilí bojovať proti zmene klímy a adaptovať sa na ňu. Táto suma zahŕňa 2,6 miliardy EUR od Európskej investičnej banky (EIB), banky EÚ, ktorá sa zaviazala do roku 2020 vyhradiť 35 % svojej činnosti mimo EÚ na opatrenia v oblasti klímy. Partnerské krajiny čoraz častejšie pristupujú k energii z udržateľných zdrojov ako k prierezovej otázke vykonávania Agendy 2030 a Parížskej dohody a hnacej sile hospodárskeho rastu a udržateľného rozvoja. Hlavná iniciatíva EÚ Globálna aliancia proti zmene klímy (GCCA+) pomáha najzraniteľnejším krajinám sveta riešiť zmenu klímy prostredníctvom viac ako 70 projektov. Prosperita

Od roku 2015 EÚ a jej členské štáty podporujú inkluzívny udržateľný rast a dôstojné pracovné miesta v rozvojových krajinách, ako aj sociálnu ochranu. Prioritou je podporovať partnerské krajiny pri vytváraní politických rámcov pre inkluzívny a udržateľný hospodársky rozvoj. Prijaté opatrenia zahŕňajú: Ørozpočtovú podporu s cieľom umožniť vládam mobilizovať domáce zdroje a účinne ich využívať, Økombinované financovanie, rozpočtové záruky a iné inovatívne finančné nástroje na mobilizáciu verejných pôžičiek a súkromných investícií a Øpomoc obchodu s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám získať prístup k výhodám rozšíreného obchodu s EÚ. Od roku 2016 sa vytváranie pracovných miest stalo výslovným cieľom rozpočtovej podpory. EÚ zintenzívnila využívanie záruk na zníženie investičného rizika v prípade udržateľného rozvoja a vytvárania pracovných miest, pričom ich spája s technickou pomocou a v prípade potreby s rozpočtovou podporou. Investície a obchod Európsky vonkajší investičný plán (EIP) je príkladom viaczložkového nástroja na podporu udržateľného rozvoja prostredníctvom vytvárania prosperity a pracovných miest, a to najmä pre ženy a mládež. Do roku 2018 sa z neho investovali prostriedky vo výške 3,7 miliardy EUR, ktoré majú zmobilizovať dodatočné verejné a súkromné investície vo výške viac ako 37,1 miliardy EUR na zlepšenie hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Afrike a európskom susedstve. Ide o ďalší krok smerom k dosiahnutiu cieľa, ktorým je zmobilizovať do roku 2020 investície vo výške 44 miliárd EUR. Pri vykonávaní EIP sa osobitná pozornosť venuje krajinám, ktoré sa označujú ako nestabilné alebo zasiahnuté konfliktom, najmenej rozvinutým krajinám a vysoko zadlženým chudobným krajinám. Aktualizovaná stratégia EÚ na pomoc obchodu z roku 2017 pomáha partnerským krajinám, najmä tým najmenej rozvinutým, zvýšiť prínos obchodných dohôd EÚ a jednostranných preferenčných systémov. Mier Mnohé regióny sveta čelia výzvam vyplývajúcim z otvoreného konfliktu alebo z násilia a napätia v spoločnosti, ktoré ohrozujú ľudské práva a demokraciu. EÚ a jej členské štáty zaujali k predchádzaniu konfliktom a budovaniu mieru integrovaný prístup, ktorý zahŕňa: Øvčasné varovanie a analýzu, Øhumanitárnu reakciu založenú na humanitárnych zásadách, Øsprostredkovávanie mieru a riešenie konfliktov, riešenie základných príčin konfliktu a obnovu po skončení konfliktu a Øpodporu kľúčovej úlohy žien v týchto procesoch. Od roku 2015 sa intenzívnejšie zameriavajú na štáty zasiahnuté konfliktom a nestabilné štáty. Prostredníctvom operácií a odbornej prípravy so silným dôrazom na prevenciu a sprostredkovávanie mieru prispievajú k budovaniu medzinárodného mieru a bezpečnosti. Bojujú aj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia, ktoré patria k najväčším novým hrozbám pre mier a bezpečnosť. EÚ a jej členské štáty patria k najsilnejším podporovateľom demokracie, ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu. Pomáhajú vládam poskytovať základné služby a prístup k spravodlivosti a presadzovať rodovú rovnosť. Posilnením občianskej spoločnosti riešia problém zmenšujúceho sa priestoru pre občiansku a politickú diskusiu a účasť. V roku 2017 poskytli takmer 30 miliárd EUR na podporu participatívneho rozvoja a dobrej správy vecí verejných.

Demokracia, právny štát a ľudské práva a dobrá správa vecí verejných Záväzok EÚ voči demokracii, právnemu štátu, ľudským právam a dobrej správe vecí verejných sa odzrkadľuje v jej súčasnom akčnom pláne pre ľudské práva a demokraciu. Plán posilňuje demokraciu s osobitným zameraním na zastupiteľskú a participatívnu demokraciu, politický pluralizmus, transparentnosť a zodpovednosť. Podporuje parlamenty, politické strany a občiansku spoločnosť a zameriava sa na boj proti negatívnym trendom, ako sú dezinformačné kampane, zneužívanie veľkých dát a klesajúca dôvera v demokratické inštitúcie. Oddiel 3.2: Dosiahnutie väčšieho pokroku prostredníctvom integrovaných prístupov Úsilie dosiahnuť niekoľko cieľov udržateľného rozvoja súčasne EÚ a jej členské štáty od roku 2015 čoraz viac využívajú prepojený prístup k rozvojovej spolupráci. Programy zamerané na zabezpečenie ľudskej bezpečnosti v odvetviach, ako je poľnohospodárstvo, prispeli k celej škále cieľov udržateľného rozvoja: Øzlepšením produktivity, Øvytváraním pracovných miest, Øpodporou efektívnejšieho využívania vody a energie a Øzachovávaním biodiverzity. V rámci partnerstva Afriky a EÚ sa vedie dialóg ministrov s cieľom identifikovať spoločné prístupy, napríklad v oblasti poľnohospodárstva, na podporu udržateľnosti a mládeže. Treba zabezpečiť viac týchto koordinovaných prístupov a lepšie podávanie správ o spoločných výhodách. Mládež EÚ a jej členské štáty v záujme podpory mládeže ako aktéra zmeny podporujú aktívnu účasť mládeže na mierových procesoch, prispievajú k vytváraniu pracovných príležitostí, a to aj pre mladé ženy, podporujú účinné politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, rozširujú prístup mládeže k digitálnym technológiám a službám a posilňujú práva mladých ľudí a ich zapojenie do vecí verejných. Cieľom africko-európskej aliancie pre udržateľné investície a pracovné miesta založenej v septembri 2018 je vytváranie udržateľných pracovných príležitostí v Afrike s osobitným dôrazom na vybavenie žien a mladých ľudí zručnosťami, ktoré zodpovedajú dopytu na trhu práce. Súčinnosť rozvojovej politiky s inými politikami EÚ a jej členské štáty sa zamerali na zabezpečenie toho, aby rozvojová politika fungovala v súčinnosti s ostatnými politikami, ako sú politiky v oblasti mieru a stability, obchodu a investícií, energetiky, poľnohospodárstva, životného prostredia a zmeny klímy a migrácie, keďže tieto politiky majú zásadný spoločný vplyv na udržateľný rozvoj v partnerských krajinách.

EÚ a jej členské štáty poskytujú technickú, finančnú a politickú podporu na riešenie základných príčin neistoty a konfliktov a na podporu stability. Dobrým príkladom je integrovaný prístup ku konfliktom a krízam stanovený v globálnej stratégii, ktorý vytvára synergie medzi humanitárnymi opatreniami, opatreniami v oblasti udržateľného rozvoja a opatreniami na budovanie mieru s cieľom: Øpredchádzať násilným konfliktom a transformovať ich, Øzvyšovať odolnosť zasiahnutého obyvateľstva, Øzmierňovať riziko budúcich kríz a Øpripraviť pôdu pre udržateľný rozvoj. Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku je ďalším príkladom komplexného prístupu k podpore partnerských krajín v Afrike zameraného na posilnenie dlhodobej stability a riešenie príčin destabilizácie, núteného vysídľovania a neregulárnej migrácie, ktorého cieľom je prepojiť opatrenia v oblasti rozvoja, predchádzania konfliktom a krátkodobej reakcie na krízu. EÚ dôsledne podporuje obchod s rozvojovými krajinami prostredníctvom obchodných dohôd (vrátane dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami Afriky, Karibiku a Tichomoria) a jednostranných obchodných preferenčných systémov pre zraniteľné rozvojové krajiny vrátane najmenej rozvinutých krajín. EÚ je najotvorenejším trhom pre rozvojové krajiny a najdôležitejším vývozným trhom pre najmenej rozvinuté krajiny. V roku 2017 doviezla EÚ zo zvýhodnených krajín podľa troch opatrení všeobecného systému preferencií tovar v hodnote 68 miliárd EUR. EÚ kladie zvýšený dôraz na zohľadnenie aspektu udržateľnosti v obchodných politikách. Súdržnosť politík v záujme rozvoja Súdržnosť politík v záujme rozvoja (PCD) má za cieľ posilniť pozitívny a minimalizovať negatívny vplyv politík EÚ na rozvojové krajiny, podporovať synergie medzi politikami EÚ a zvýšiť účinnosť rozvojovej pomoci. Ide o základný prvok úsilia EÚ o posilnenie konzistentnosti medzi vnútornými a vonkajšími politikami na podporu cieľov udržateľného rozvoja PCD takisto významne prispieva k širšiemu záväzku týkajúcemu sa súdržnosti politík v záujme udržateľného rozvoja. Komisia začlenila súdržnosť politík v záujme rozvoja do svojej celkovej práce týkajúcej sa vykonávania Agendy 2030. V oblasti správy oceánov sú dôležitými opatreniami, ktoré sú prínosné pre rozvojové krajiny, napríklad nariadenie EÚ o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove a Európska stratégia pre plasty v obehovom hospodárstve . V oblasti migrácie Komisia prijala niekoľko opatrení s cieľom zohľadniť výzvy rozvojových krajín. V roku 2017 EÚ prijala nové kľúčové prioritné opatrenia v boji proti obchodovaniu s ľuďmi v EÚ. Časť 4: Partnerstvá EÚ a jej členské štáty sa zaviazali: Ølepšie spolupracovať pri podpore cieľov udržateľného rozvoja, Øprispôsobiť partnerstvá tak, aby lepšie odrážali potreby rozvojových krajín a okolnosti v nich, a Øvytvárať silnejšie partnerstvá s ostatnými aktérmi v oblasti rozvoja. Spolu zostávajú najväčším svetovým poskytovateľom oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), pričom v roku 2018 poskytli 74,4 miliardy EUR. Usilujú sa podporovať zosúladenú kombináciu: Øúčinných politík a inštitúcií v partnerských krajinách, Ømobilizácie domácich zdrojov so zameraním na oblasti, ktoré to potrebujú najviac, Øsúkromných investícií a Øcielenej oficiálnej rozvojovej pomoci prispôsobenej okolnostiam v krajine a dopĺňajúcej iné zdroje.

Oddiel 4.1: Lepšia spolupráca EÚ a jej členské štáty pracujú v rámci svojej rozvojovej spolupráce koherentnejšie a koordinovanejšie, čím zvýšili svoju účinnosť, vplyv a zodpovednosť. Na základe pevného rámca spoločných cieľov a opatrení, ktorý poskytuje Agenda 2030, EÚ a členské štáty podporili intenzívnejšiu spoluprácu, ktorá znížila zaťaženie partnerských vlád a umožnila cielenejšie zameranie na ich kľúčové priority. EÚ a jej členské štáty si efektívnejšie vymieňajú analýzy, odborné znalosti a zdroje. EÚ a jej členské štáty čoraz viac zakladajú svoju spoločnú prácu na podpore cieľov udržateľného rozvoja. K februáru 2019 bolo spoločné programovanie prijaté pre 23 partnerských krajín a pripravovalo sa v ďalších 36. Na lepšie meranie spoločného vplyvu EÚ a členských štátov pri podpore plnenia cieľov udržateľného rozvoja sa takisto navrhujú spoločné rámce výsledkov. EÚ, EIB a členské štáty sú koherentnejšie aj v oblasti hospodárskej diplomacie. Do roku 2018 bolo schválených viac ako 100 akčných plánov jednotlivých krajín s cieľom zlepšiť súdržnosť politík a podporiť medzinárodný obchod a univerzálny a nestranný obchodný systém založený na pravidlách, ktorý je spravodlivý, otvorený a prospešný pre všetkých. EÚ a jej členské štáty sa plne zaviazali dodržiavať zásady účinnosti rozvoja a dôsledne pracujú na ich presadzovaní. Podľa monitorovacích správ Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu dosahujú vynikajúce výsledky, pokiaľ ide o zosúladenie ich spolupráce s prioritami rozvojových krajín. Pokiaľ ide o transparentnosť, EÚ predkladá údaje Iniciatíve za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci na mesačnej báze. Príklady spoločného programovania EÚ a jej členské štáty pracujú v Mali na novom spoločnom programovaní na obdobie po roku 2020. V krajine, ktorá čelí takýmto rozvojovým, humanitárnym a bezpečnostným výzvam, je nevyhnutná spoločná európska reakcia, do ktorej budú zapojené všetky členské štáty EÚ. V Kambodži sa ako základ pre spoločný politický dialóg s vládou a ostatnými subjektmi vrátane kambodžského parlamentu a občianskej spoločnosti použila monitorovacia správa vypracovaná v rámci „Európskej stratégie rozvojovej spolupráce pre Kambodžu v rokoch 2014 – 2018“. Oddiel 4.2: Lepšia spolupráca s partnermi Silnejšie partnerstvá prispôsobené okolnostiam v rozvojových krajinách EÚ a jej členské štáty od roku 2015 posilnili svoju podporu partnerským rozvojovým krajinám, pokiaľ ide o zohľadňovanie cieľov udržateľného rozvoja pri ich vnútroštátnom plánovaní a plnení a vyčleňovaní rozpočtu na ich plnenie. Robili to čoraz rôznorodejším a individualizovanejším spôsobom a so zameraním na krajiny, ktoré to potrebujú najviac, najmä krajiny, ktoré sú najmenej rozvinuté či v nestabilnej a konfliktnej situácii, kde je potenciál na získavanie financií najnižší. V najmenej rozvinutých krajinách tvorila oficiálna rozvojová pomoc EÚ a jej členských štátov významnú časť zdrojov národných vlád, ktoré boli k dispozícii na poskytovanie základných služieb. Podiel hrubého národného dôchodku, ktorý EÚ a jej členské štáty poskytli vo forme ODA najmenej rozvinutým krajinám, vzrástol v roku 2017 z 0,11 % na 0,12 % – stále však zaostával za krátkodobým spoločným cieľom EÚ na úrovni 0,15 % – 0,20 % a spoločným cieľom EÚ do roku 2030 na úrovni 0,20 %. Nestabilné krajiny a krajiny zasiahnuté konfliktom predstavujú pre rozvojovú spoluprácu osobitné výzvy. V roku 2017 sa na nestabilné štáty vyčlenilo 21 miliárd EUR, čo zodpovedá 27,7 % rozpočtu EÚ na rozvojovú spoluprácu. Revidovaná európska susedská politika (ESP) prispieva k stabilizácii bezprostredného susedstva EÚ ako svojmu všeobecnému cieľu. Zabezpečuje diferencovaný prístup k partnerom na základe ich rôznych okolností, ako aj záujmov EÚ. Politika poskytuje pevný rámec na podporu reforiem v týchto oblastiach: Ødobrá správa vecí verejných, demokracia, právny štát a ľudské práva, Øinkluzívny hospodársky a sociálny rozvoj, vytváranie pracovných miest a príležitostí pre mládež a spolupráca s partnermi v oblasti energetickej bezpečnosti a klímy, Øbezpečnosť, boj proti terorizmu, politiky v oblasti boja proti radikalizácii a predchádzanie konfliktom a Ømigrácia a mobilita, riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a súčasná podpora bezpečnej a legálnej mobility. Priority ESP významne prispievajú k podpore udržateľnosti v týchto krajinách a ich schopnosti plniť ciele udržateľného rozvoja. Vyspelejšie rozvojové krajiny sú dôležité pre vykonávanie Agendy 2030 a ako veľké ekonomiky majú čoraz väčší vplyv na globálne výzvy, ako je zmena klímy. EÚ a jej členské štáty vybudovali nové inovatívne vzťahy s takýmito krajinami v súvislosti s vykonávaním Agendy 2030. Inovatívna spolupráca s vyspelejšími rozvojovými krajinami

EÚ a jej členské štáty posilnili partnerstvá zamerané na ciele udržateľného rozvoja s celou škálou vyspelejších rozvojových krajín vrátane krajín v Ázii a Latinskej Amerike. Tieto vzťahy presahujú rámec tradičného využívania ODA a zahŕňajú celé spektrum cielených zásahov vrátane inovatívnych finančných nástrojov, ako sú kombinovanie grantov s úvermi, rozpočtové záruky, zelené dlhopisy, rizikový kapitál, výmena skúseností a trojstranná spolupráca (pri ktorej rozvinuté a rozvojové krajiny môžu spojiť svoje zdroje s cieľom poskytnúť podporu tretej rozvojovej krajine). Tento prístup usmerňuje menšie objemy finančných zdrojov, pričom prehlbuje vzťahy tým, že sa zameriava na spoločné záujmy Agendy 2030. Inovatívne nástroje a udržateľné financovanie Inovatívne financovanie môže v prípade, že iné druhy financovania neposkytujú dostatočné finančné prostriedky, pomôcť pri plnení cieľov udržateľného rozvoja. EÚ a jej členské štáty vyvinuli inovatívne prístupy na zvýšenie finančných tokov do rozvojových krajín a účinnejšie využívanie dostupných zdrojov. Inovatívne mechanizmy financovania, ako sú zelené dlhopisy, dlhové swapy a dane z finančných transakcií, priniesli v roku 2017 investície v hodnote viac ako 2,4 miliardy EUR. Akčný plán EÚ na rok 2018 týkajúci sa financovania udržateľného rastu začína: Øpomáhať pri nasmerovaní priamych kapitálových tokov do udržateľných investícií, Ølepšie riadiť finančné riziká vyplývajúce zo zhoršovania životného prostredia a z iných problémov a Øpodporovať transparentnosť a udržateľnejšiu dlhodobú perspektívu na finančných trhoch a v spoločnostiach na celom svete. Lepšia spolupráca s ostatnými subjektmi EÚ a jej členské štáty posilnili aj svoje partnerstvá s miestnymi samosprávami, občianskou spoločnosťou, občanmi, súkromným sektorom, súkromnými nadáciami, akademickými a výskumnými inštitúciami a multilaterálnymi organizáciami. Občianska spoločnosť EÚ a jej členské štáty podporili účasť organizácií občianskej spoločnosti (OOS) na rozvoji a povzbudili všetky časti spoločnosti, aby sa aktívne zapojili. Tieto ciele sa propagovali prostredníctvom tematického programu EÚ „Organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány verejnej správy“ a 25 rámcových dohôd o partnerstve na podporu OOS ako poskytovateľov kľúčových služieb a ústredných aktérov v oblasti dobrej správy vecí verejných. Miestne orgány Dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja závisí do veľkej miery od aktívneho zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, najmä prostredníctvom konkrétnych prístupov na premietnutie cieľov udržateľného rozvoja do ich vlastného kontextu. EÚ a jej členské štáty podporili reformy v oblasti transparentnosti, vyvodzovania zodpovednosti a decentralizácie s cieľom posilniť postavenie regionálnych a miestnych orgánov v záujme lepšej správy vecí verejných a väčšieho vplyvu na rozvoj. Posilnili svoju spoluprácu s miestnymi a inými orgánmi na nižšej ako celoštátnej úrovni, a to aj prostredníctvom decentralizovanej spolupráce. Multilaterálne organizácie EÚ a jej členské štáty sa usilovali zvýšiť účinnosť multilaterálnych organizácií vrátane systému OSN. Tieto organizácie boli vyzvané, aby v záujme podpory národných stratégií rozvojových krajín zosúladili svoje strategické plánovanie a prevádzkové činnosti s Agendou 2030. V roku 2018 obnovili EÚ a OSN svoje partnerstvo v oblasti rozvoja, aby tak podporili plnenie cieľov udržateľného rozvoja na úrovni jednotlivých krajín. Načúvanie ostatným zainteresovaným stranám Počas prípravy tejto správy sa uskutočnili konzultácie s mnohými zainteresovanými stranami (vrátane OOS, odborov, obchodných združení, miestnych orgánov a medzinárodných organizácií) a do správy sa zahrnuli mnohé názory. Nastolené otázky, ktoré si zaslúžia dlhodobú pozornosť, zahŕňajú: -zvyšovanie povedomia o cieľoch udržateľného rozvoja, -lepšie konzultácie so zainteresovanými stranami pri navrhovaní politík a projektov, -potrebu spoľahlivého rámca pre monitorovanie a zodpovednosť,

-potrebu väčšieho zamerania sa na obmedzené možnosti našej planéty a opatrenia v oblasti klímy, -väčšie zameranie sa na demokraciu, ľudské práva a dobrú správu vecí verejných, -väčšie zameranie sa na posudzovanie vplyvu politík EÚ na rozvojové krajiny, -uplatňovanie hľadiska nerovnosti, zásady na nikoho nezabudnúť, práv ľudí s postihnutím a rodovej rovnosti, -neustále zameranie sa na chudobu a súčasné uznanie dôležitosti iných cieľov, ako napríklad bezpečnosti, -posilňovanie verejno-súkromných partnerstiev a podpora priaznivého prostredia pre podniky, -zabezpečenie dodržiavania noriem (normy v oblasti ľudských práv, environmentálne normy atď.) zo strany podnikov a -podporu úlohy miestnych samospráv pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, a to aj pri spolupráci so súkromným sektorom. Oddiel 4.3: Najlepšie možné využitie všetkých zdrojov EÚ a jej členské štáty aktívne vykonávajú akčný program z Addis Abeby s cieľom podporiť mobilizáciu a najlepšie využitie všetkých prostriedkov vykonávania, finančných aj nefinančných, a všetkých foriem partnerstva na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja. Mobilizácia domácich zdrojov Prístup EÚ „viac vyzbierať a lepšie míňať“ pomohol rozvojovým krajinám v oblasti i) lepšej mobilizácie domácich príjmov; ii) účinnejších a efektívnejších verejných výdavkov a iii) riadenia dlhu. K podpore správy vecí verejných, riadenia verejných financií a mobilizácie domácich zdrojov zásadnou mierou prispeli aj programy rozpočtovej podpory v 88 krajinách. EÚ podporuje rozvojové krajiny pri budovaní finančných regulačných rámcov, ktoré sú priaznivejšie pre udržateľné investície a financovanie. ODA zohráva v mnohých rozvojových krajinách aj naďalej významnú úlohu. EÚ a jej členské štáty od roku 2015 čoraz viac využívajú ODA na zabezpečenie dodatočného financovania pre udržateľný rozvoj, napríklad podporou účinnejšieho výberu príjmov pre partnerské vlády alebo mobilizáciou súkromných investícií na podporu zamestnanosti a rastu. Odhaduje sa, že nezákonné finančné toky stoja rozvojové krajiny takmer 1 bilión EUR ročne. V mnohých rozvojových krajinách je čoraz ťažšie riadiť náklady na dlhovú službu. EÚ a členské štáty aktívne bojujú proti daňovým únikom a dlhovým problémom, ako sú nespolupracujúci menšinoví veritelia. Mobilizácia súkromných investícií Veda, technológie a inovácie zohrávajú pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja kľúčovú úlohu. V roku 2016 bolo napríklad zriadené partnerstvo medzi EÚ a Afrikou pre výskum a inováciu v oblasti potravinovej a výživovej bezpečnosti a udržateľného poľnohospodárstva v hodnote 70 miliónov EUR na účely výskumu v štyroch oblastiach:

Øudržateľná intenzifikácia, Øpoľnohospodárstvo a potravinové systémy zamerané na výživu, Øpoľnohospodárske trhy a obchod a Øprierezové otázky, ako napríklad výskumná infraštruktúra, budovanie kapacít a pozorovanie Zeme. Časť 5: Monitorovanie a podávanie správ Systémy podávania správ EÚ a členských štátov EÚ a jej členské štáty zlepšili podávanie správ o svojej rozvojovej spolupráci tak, aby jasnejšie preukázali svoj prínos k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja. Pracovali aj na zlepšení globálnych systémov podávania správ o takýchto prínosoch. EÚ zrevidovala svoj rámec výsledkov tak, aby sa v ňom jasnejšie zohľadňovali ciele udržateľného rozvoja a aby podľa možnosti vychádzal z ukazovateľov OSN týkajúcich sa cieľov udržateľného rozvoja. Medzi hlavné výzvy, pred ktorými stoja EÚ a jej členské štáty, patrí: Ørozšírené používanie systémov výsledkov, Øich zosúladenie s cieľmi udržateľného rozvoja a Øpostupné smerovanie k vytvoreniu spoločného rámca výsledkov pre EÚ a jej členské štáty. Podpora zberu a využívania údajov v rozvojových krajinách EÚ a jej členské štáty zvýšili štatistické kapacity rozvojových krajín produkovať a analyzovať údaje, ktoré slúžia na tvorbu politík a rozhodovanie. Ich záväzky predstavujú takmer 50 % celkovej podpory darcov v tejto oblasti. Treba však urobiť viac, vrátane budovania kapacít pre rozčlenené údaje, ktoré pomôžu zabezpečiť, aby žiadny segment spoločnosti nebol vylúčený z pokroku v oblasti odstraňovania chudoby a udržateľného rozvoja. Časť 6: Závery Od roku 2015 pracujú EÚ a jej členské štáty spoločne a v partnerstve so všetkými partnerskými rozvojovými krajinami a inými aktérmi v oblasti rozvoja na všetkých cieľoch udržateľného rozvoja a prostriedkoch vykonávania. Učia sa z doterajších skúseností, prispôsobujú sa novým okolnostiam a prinášajú inovácie v rámci medzinárodnej spolupráce. Zo správy a sprievodného pracovného dokumentu útvarov Komisie vyplýva, že: ·lepšie spolupracovali pri podpore cieľov udržateľného rozvoja, a to aj prostredníctvom intenzívnejšieho spoločného programovania, spoločného vykonávania a spoločných rámcov výsledkov, ·zohľadňovali vzájomné prepojenia medzi cieľmi udržateľného rozvoja pre integrovanejšiu a súdržnejšiu politiku a vykonávanie, ·postavili sociálny a ľudský rozvoj do stredu záujmu, začlenili do svojich programov dôstojnú prácu a sociálnu ochranu, ·začlenili do svojich programov na zníženie chudoby a podporu udržateľného rozvoja rodovú rovnosť, ·začlenili do svojich programov zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, ochranu životného prostredia a udržateľné riadenie a využívanie prírodných zdrojov,