SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

o vykonávaní pracovného plánu Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014

1. ÚVOD

Po zaradení oblasti športu do Lisabonskej zmluvy a v súlade s článkom 165 ZFEÚ Európska únia (EÚ) a členské štáty posilnili svoju spoluprácu v úsilí o ďalšie rozvíjanie európskeho rozmeru v športe.

Na základe oznámenia Komisie z roku 2011 o športe[1] sa uznesením Rady o pracovnom pláne Európskej únie pre šport (2011 – 2014)[2] otvorila nová kapitola európskej spolupráce týkajúca sa politiky v oblasti športu. Po prvýkrát sú členské štáty, predsedníctva Rady a Komisie vyzvané, aby spoločne pracovali na odsúhlasených hlavných zásadách, zamerali sa na prioritné témy (čestnosť v športe, sociálne hodnoty športu, hospodárske aspekty športu) a na vykonávanie osobitných opatrení[3]. V oblasti, v ktorej má EÚ podporné právomoci, tento pracovný plán poskytol hodnotný rámec pre všetky subjekty, aby spolupracovali koordinovaným spôsobom a pri vzájomnom rešpektovaní právomoci jednotlivých štátov a EÚ.

S cieľom podporiť vykonávanie pracovného plánu boli zavedené nové pracovné metódy v oblasti športu, najmä expertné skupiny, ako aj posilnené štruktúry na udržiavanie dialógu. Komisia bola požiadaná, aby vypracovala správu o vykonávaní pracovného plánu ako základ pre nový pracovný plán od polovice roku 2014.

V tejto správe sa posudzuje pokrok, ktorý sa dosiahol pri vykonávaní opatrení v súlade s prioritnými témami stanovenými v pracovnom pláne, a skúma sa používanie pracovných metód, okrem iného opierajúcich sa o prácu expertných skupín[4], písomné príspevky predložené členskými štátmi[5] a konzultácie so zainteresovanými stranami[6]. Na základe tohto posúdenia prijala Komisia svoje závery.

2. POKROK PRI VYKONÁVANÍ OSOBITNÝCH OPATRENÍ PRACOVNÉHO PLÁNU

Celkovo činnosti vykonávané v rámci pracovného plánu viedli k veľmi dobrým výsledkom v stanovených prioritných oblastiach. To potvrdzujú konzultácie: Veľká väčšina členských štátov súhlasila s tým, že pracovný plán mal pozitívny vplyv na odvetvie športu v ich krajinách (24 ČŠ) a že bol dôležitý pre rozvoj (24 ČŠ) a pre vykonávanie (19 ČŠ) politiky v oblasti športu na vnútroštátnej úrovni. Pracovný plán všeobecne splnil očakávania vlád (25 ČŠ), zameriaval sa na správne priority (25 ČŠ) a viedol k plodným výsledkom pri politických procesoch (24 ČŠ). Toto pozitívne hodnotenie zastávali vo všeobecnosti aj zainteresované strany z oblasti športu. Členské štáty (16 ČŠ) menej pozitívne hodnotili vplyv pracovného plánu na politické procesy v oblasti športu mimo EÚ. Nasledujúce oddiely opisujú pokrok dosiahnutý pri vykonávaní prioritných opatrení a uvádzajú, kde boli aspekty športu zohľadnené aj v iných politikách EÚ.

2.1. Opatrenie 1: Vypracovanie návrhu pripomienok EÚ k revízii kódexu Svetovej antidopingovej agentúry (WADA)

EÚ a jej členské štáty sú pevne odhodlané pokračovať v boji proti dopingu a v zabezpečení jeho primeranosti a dodržiavania hodnôt, právnych tradícií a platného práva na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Pripomienky Komisie v jej oznámení z roku 2011 o športe ostávajú relevantné. Zatiaľ čo cieľom Svetovej antidopingovej agentúry (ďalej len „agentúra“) je zabezpečiť harmonizovaný prístup k dopingovej kontrole, individuálne práva športovcov môžu byť predmetom ochrany v EÚ. Preto je potrebná pružnosť a musia sa vykonať úpravy na dosiahnutie súladu s predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Pripomienky expertnej skupiny pre boj proti dopingu k revízii kódexu boli pripravené a predložené Rade v štyroch po sebe nasledujúcich etapách podľa časového rozloženia konzultácii agentúry[7]. Pripomienky EÚ k medzinárodným normám týkajúcim sa kódexu boli podobne predložené v troch etapách[8]. Vo svojom štvrtom príspevku EÚ predložila agentúre komplexný návrh, aby vypracovala znenie vhodných nezáväzných usmernení, ktoré by sprevádzali príslušné ustanovenia kódexu a medzinárodných noriem v rámci vykonávania po roku 2015.

2.2. Opatrenie 2: Prezentovanie súboru odporúčaní na boj proti dopingu v rekreačnom športe, ktoré možno použiť na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni

V roku 2012 hlasovala Rada za rozšírenie mandátu expertnej skupiny pre boj proti dopingu o túto úlohu: ‚,zhromaždiť aj prostredníctvom spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami najlepšie postupy v boji proti dopingu v rekreačnom športe v členských štátoch EÚ a na základe toho predložiť do konca roka 2013 súbor odporúčaní, ktoré možno uplatniť na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni“. Expertná skupina pre doping v rekreačnom športe pripravila návrh a predloží ho Rade.

2.3. Opatrenie 3: Vypracovanie európskeho rozmeru v oblasti čestnosti v športe s počiatočným zameraním sa na boj proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov

Boj proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov ako jeden z najvážnejších hrozieb čestnosti v športe je súčasťou priorít Komisie v oblasti športu, boja proti korupcii a online hazardných hier, pokiaľ ide o ovplyvňovanie výsledkov zápasov spojeného so stávkovaním[9]. Európsky parlament takisto prijal niekoľko príslušných uznesení[10]. Rada prijala závery v tejto oblasti v novembri 2011[11]. Práca expertnej skupiny pre dobré riadenie predstavovala významný krok v procese zlepšovania medzisektorovej spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni, pretože po prvýkrát zhromaždila všetky príslušné zainteresované strany na úrovni EÚ. Odporúčania tejto skupiny tvorili základ pre závery predsedníctva prijaté v novembri 2012[12] a takisto slúžili ako nástroj na uľahčenie schválenia vyhlásenia z Nikózie o boji proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov na fóre EÚ pre šport v roku 2012[13]. Skupina úzko koordinovala svoju činnosť s paralelnými iniciatívami, ktoré podnikli MOV a Rada Európy; podporila medzinárodný dohovor proti manipulácii športových súťaží prijatý pod záštitou Rady Európy.

Komisia zastupuje EÚ v prebiehajúcich rokovaniach o tomto dohovore na základe dvoch rozhodnutí Rady, ktorými sa stanovujú príslušné smernice na rokovania[14]. Dohovor by mal byť otvorený na podpis a ratifikáciu v priebehu roka 2014. Môže predstavovať užitočný rámec na posilňovanie medzinárodnej koordinácie a spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami. Pokiaľ ide o opatrenia proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov, Komisia plánuje v roku 2014 prijať odporúčanie o najlepších postupoch na prevenciu a boj proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov spojenému so stávkovaním, ktoré by mali uľahčiť cezhraničnú a medzisektorovú spoluprácu medzi športovými orgánmi, prevádzkovateľmi stávok a regulačnými orgánmi. V tejto súvislosti dala Komisia vypracovať dve štúdie, ktoré sa týkajú 1. výmeny informácií a oznamovania podozrivého stávkovania medzi príslušnými zainteresovanými stranami a 2. posudzovania rizík a riadenia ustanovení o konflikte záujmov.

2.4. Opatrenie 4: Vypracovanie zásad transparentnosti týkajúcich sa dobrého riadenia

V oznámení o športe z roku 2011 sa uvádza, že dobré riadenie je podmienkou autonómie a samoregulácie športových organizácií. V tejto súvislosti sa práca expertnej skupiny pre dobré riadenie zamerala na identifikáciu zoznamu zásad dobrého riadenia v športe. Podklad tvorili príspevky členských štátov, ako aj osvedčené postupy získané od zainteresovaných strán a ostatných organizácií z oblasti športu. Navrhované zásady predstavujú minimálne normy, ktoré možno dosiahnuť prostredníctvom rôznych športových orgánov. Navrhuje sa flexibilný prístup zohľadňujúci rozdielnych príjemcov, ktorým sú zásady určené. Skupina namiesto toho, aby navrhovala prísne presadzovanie opatrení, ako je poskytovanie finančnej podpory verejnými orgánmi v závislosti od dodržiavania zásad, navrhla postupný prístup na základe prvej fázy vzdelávania a informovania príslušných športových orgánov. V neskoršej fáze možno v prípade potreby navrhnúť prísnejšie nástroje dodržiavania.

2.5. Opatrenie 5: Riešenie vymedzených otázok týkajúcich sa prístupu k profesii športových agentov, dohľadu nad touto profesiou a prestupmi v tímových športoch

Výsledky nezávislej štúdie o hospodárskych a právnych aspektoch prestupov hráčov z roku 2013[15], výsledky štúdie o športových agentoch v EÚ[16] a závery konferencie EÚ o športových agentoch[17] tvoria základ práce expertnej skupiny pre dobré riadenie v súvislosti s opatrením 5. Odporúčania, ktoré prijala skupina, by sa mali vnímať v kontexte práce, ktorú práve realizuje FIFA s cieľom prepracovať svoj licenčný systém pre agentov hráčov. Práca skupiny sa zameriavala najmä na futbal, iné tímové športy boli však takisto súčasťou diskusie.

Odporúčania tejto skupiny, v ktorých sa uznáva význam autonómie športu pri stanovovaní vlastných pravidiel, pričom sa zdôrazňuje, že platné právne predpisy najmä predpisy EÚ sa musia dodržiavať, sú určené hlavne zainteresovaným stranám z oblasti športu. Športové hnutie sa vyzýva, aby zlepšilo transparentnosť transakcií, do ktorých sú hráči a agenti zapojení, a zvýšilo ochranu najmladších hráčov. Komisia sa domnieva, že príslušné výbory pre odvetvový sociálny dialóg EÚ sú vhodným fórom na diskusiu o tom, ako odporúčania súvisia s uplatňovaním pracovného práva.

2.6. Opatrenie 6: Vypracovanie návrhu európskych usmernení o dvojitých kariérach

Čoraz viac športovcov najmä v mladom veku čelí problémom, ako spojiť športovú kariéru so vzdelávaním alebo prácou. V reakcii na výzvu Európskej rady v roku 2008 s cieľom posilniť dialóg o dvojitých kariérach[18] Komisia navrhla vo svojom oznámení o športe z roku 2011 vypracovať usmernenia o dvojitých kariérach. Podľa mandátu Rady expertná skupina pre vzdelávanie a odbornú prípravu v športe pripravila s pomocou špecializovaných odborníkov v danej oblasti usmernenia EÚ o dvojitých kariérach športovcov. Vymedzené opatrenia by v konečnom dôsledku mali pomôcť európskym športovcom podávať dobré výkony, súťažiť na vrcholovej medzinárodnej úrovni, predchádzať ukončeniu vzdelávania a športu a pripraviť sa na zamestnanie po skončení športovej kariéry. Rada vo svojich záveroch z roku 2013 uvítala usmernenia o dvojitých kariérach a navrhla konkrétne kroky zamerané na zlepšenie príležitostí pre športovcov spojiť štúdium alebo prácu so športovou kariérou[19]. Rada uznala európsky rozmer ustanovení o dvojitej kariére vzhľadom na to, že talentovaní a vrcholoví športovci sú často v zahraničí. Medzinárodné ustanovenia si budú vyžadovať viac spolupráce medzi športovými organizáciami, vzdelávacími inštitúciami, národnými strediskami odbornej prípravy a podpornými službami.

2.7. Opatrenie 7: Nadviazanie na začleňovanie kvalifikácií, ktoré sa týkajú športu, do národnej sústavy kvalifikácií (NSK) s odkazom na európsky kvalifikačný rámec (EQF)

V roku 2010 ministri športu členských štátov EÚ vyjadrili vôľu pokračovať v realizácii Európskeho kvalifikačného rámca (European Qualifications Framework, ďalej len „EQF“) v oblasti športu a vyzvali členské štáty, aby kvalifikácie v športe zosúladili s týmto rámcom[20]. Rada sa rozhodla nadviazať na to v pracovnom pláne. Expertná skupina pre vzdelávanie a odbornú prípravu v športe dodala na jeseň 2013 komplexnú správu o začleňovaní kvalifikácií získaných prostredníctvom poskytovateľov vzdelávania vrátane správ jednotlivých krajín. V tejto správe sa dospelo k záveru, že proces začleňovania športových kvalifikácií do NSK v oblasti formálneho vzdelávania prebieha a že začlenenie športových kvalifikácií získaných vo vzdelávacom systéme národných športových organizácií v NSK nastolilo dôležité výzvy na vnútroštátnej úrovni. To dokazuje, že je potrebné, aby športové federácie rozširovali odbornú spôsobilosť o zmene existujúcich vzdelávacích programov a vývoji nových programov. Bude treba podniknúť kroky na vnútroštátnej a európskej úrovni, aby sa okrem iného zosúladili národné kvalifikácie s medzinárodnými kvalifikačnými normami medzinárodných športových federácií. Podľa názoru skupiny by Rada mala prijať opatrenie v tejto oblasti a ďalej podporovať začlenenie všetkých športových kvalifikácií do NSK. To by sa mohlo vnímať v kontexte vytvorenia európskeho priestoru pre zručnosti a kvalifikácie.

2.8. Opatrenie 8: Preskúmanie spôsobov podpory zdraviu prospešných pohybových aktivít a účasti na amatérskom športe

V rámci súčasného pracovného plánu pre šport išlo o dosiahnutie pokroku pri zvyšovaní presadzovania zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA) v politikách EÚ vzhľadom na vysokú mieru pohybovej nečinnosti v Únii, ktorá so sebou prináša významné priame a nepriame náklady. Rada vo svojich záveroch z roku 2012 o podpore HEPA uznala potrebu ďalších opatrení[21]. Na základe údajov od expertnej skupiny pre šport, zdravie a účasť, príspevkov od zainteresovaných strán a výsledkov štúdie vyvinula Komisia novú politickú iniciatívu vzhľadom na HEPA[22]. Na základe toho prijala Rada v novembri 2013 odporúčanie o podpore fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie vo všetkých sektoroch, ktoré bude podporovať členské štáty v ich úsilí vypracovať a vykonávať účinné politiky HEPA zohľadňujúce usmernenia EÚ o fyzickej aktivite[23]. Odporúčanie vychádza z existujúcich iniciatív týkajúcich sa fyzickej aktivity. Jeho vykonávanie od roku 2014 si bude vyžadovať koordináciu politík na vnútroštátnej úrovni a spoluprácu s príslušnými štruktúrami EÚ a so Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO).

Fyzickej aktivite sa takisto venovala zvýšená pozornosť v oblasti činností Únie týkajúcich sa aktívneho starnutia, najmä v nadväznosti na Európsky rok aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami (2012). V hlavných zásadách Rady zo 6. decembra 2012[24] sa aktéri vyzývajú k poskytovaniu príležitostí pre fyzické a mentálne aktivity prispôsobené schopnostiam starších ľudí. Expertná skupina pre šport, zdravie a účasť vyvinula zásady o prínose športu k aktívnemu starnutiu, ktoré zapadli do tohto procesu a boli uvítané Radou v jej záveroch o zdravom starnutí z roku 2012[25]. V týchto záveroch sa Komisia vyzýva k väčšej podpore členských štátov pri využívaní usmernení EÚ o fyzickej aktivite a k vypracovaniu stratégií na boj proti rizikovým faktorom, ako je nedostatok fyzickej aktivity.

Nové ustanovenia pre rozvoj kvalitnej štatistiky týkajúce sa fyzickej aktivity boli zahrnuté do európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017[26]. Komisia začala prieskum Eurobarometra o športe a fyzickej aktivite, ktorého výsledky by mali byť k dispozícii začiatkom roku 2014.

2.9. Opatrenie 9: Odporúčanie spôsobov na podporu zhromažďovania údajov s cieľom merať hospodárske prínosy športového odvetvia EÚ v súlade s vymedzením pojmu šport z Vilniusu a zhodnotenie výsledkov

Práca na úrovni EÚ vynaložená od roku 2006 s cieľom vyvinúť spoločný európsky prístup na meranie hospodárskeho vplyvu športu viedla k odsúhlasenej vilniuskej definície športu, ktorá tvorí základ pre zhromažďovanie a spracovanie údajov na vnútroštátnej úrovni a slúži ako harmonizovaný rámec pre vytvorenie športových satelitných účtov (sport satellite accounts, ďalej len „SSA“). SSA poskytujú makroekonomické štatistiky o športovom hospodárstve. Ďalší pokrok by sa mohol dosiahnuť v zlepšení dôkazovej základne hospodárskeho významu odvetvia a jeho potenciálu prispievať k širším politickým cieľov, ako je stratégia Európa 2020. Čerpajúc podnety z oznámenia o športe z roku 2011, pracovného plánu, zo záverov Rady z roku 2012 o posilňovaní dokumentačnej základne pre tvorbu politiky športu[27] a po intenzívnej spolupráci s expertnou skupinou pre športové štatistiky vypracovalo šesť členských štátov (AT, CY, DE, NL, PL, UK) a CH národné SSA. Do procesu sa zapojili aj ostatné členské štáty. Výsledky skupiny, ako sú príručky na zavedenie SSA, zohrali v tejto súvislosti kľúčovú úlohu. Štúdia o príspevku športu k hospodárskemu rastu a zamestnanosti v EÚ sa uskutočnila v rokoch 2011 – 2012[28]. Štúdia ukazuje, že 1,76 % hrubej pridanej hodnoty v rámci celej EÚ a 2,12 % zamestnanosti súvisia so športom[29]. Rada vo svojich záveroch z roku 2013 o nezamestnanosti mladých[30] zdôraznila, že rast v športe má výrazný vplyv na zamestnanosť a že šport preto má potenciál prispievať k boju proti nezamestnanosti. Expertná skupina pre športové štatistiky predložila aj návrhy o budúcich prioritách, okrem iného na základe štúdie z roku 2013 o možnej budúcej funkcii pre monitorovanie športu v EÚ[31].

2.10. Opatrenie 10: Odporúčanie spôsobov posilnenia mechanizmov finančnej solidarity v rámci športu

Na základe štúdie EÚ o financovaní amatérskeho športu v Európe[32] skúmala expertná skupina pre udržateľné financovanie športu hlavné verejné a súkromné zdroje financovania, ktoré ovplyvňujú mechanizmy solidarity v športe, a identifikovala možnosti, aké má šport na získavanie finančných prostriedkov a využívanie verejných a súkromných investícií, ako aj prekážky, ktoré mu v realizácii týchto možností bránia. Odporúčania skupiny sa vzťahujú najmä na a) potrebu dosiahnuť pokrok, pokiaľ ide o usmernenia týkajúce sa uplatňovania právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci pre šport; b) význam usmernenia o režime DPH, ktorý sa vzťahuje na neziskový šport; c) prínos využívania štrukturálnych fondov EÚ na podporu športu a d) zohľadnenie dlhodobej udržateľnosti financovania športu a potreby reformných opatrení s cieľom zabezpečiť ochranu športového obchodného vlastníctva a podporiť návrat k amatérskemu športu. Komisia dala vypracovať štúdiu o právach športových organizátorov v EÚ[33]. Výmena názorov na odporúčania tejto skupiny sa počas írskeho predsedníctva ďalej prehĺbila.

Pokiaľ ide o štátnu pomoc, Komisia stanovila komplexný program reforiem o modernizácii štátnej pomoci, ktoré boli podnetom revízie viacerých vzájomne súvisiacich nástrojov. Následne v júni 2013 Rada ministrov formálne prijala dve revidované nariadenia o výnimkách zo štátnej pomoci (splnomocňujúce nariadenie) a o postupoch štátnej pomoci (procesné nariadenie). Splnomocňujúce nariadenie zavádza nové kategórie pomoci zahŕňajúce teraz aj šport, pri ktorých Komisia môže prijať rozhodnutie o oslobodení pomoci od povinnosti predchádzajúcej notifikácie (skupinové výnimky)[34]. Komisia bude teraz môcť prijať predpisy určujúce kritériá, podľa ktorých pomoc v týchto kategóriách môže byť oslobodená od notifikačnej povinnosti.

3. PRACOVNÉ METÓDY A ŠTRUKTÚRY

Okrem existujúcich štruktúr spolupráce EÚ v oblasti športu pracovný plán zaviedol pracovné metódy, konkrétne šesť expertných skupín a vyzval k dôkladnej a štruktúrovanej spolupráci s odvetvím športu. Komisia sa domnieva, že pracovný plán pomohol posilniť spoluprácu v oblasti športu. Potvrdzujú to ďalej výsledky konzultácie: takmer všetky členské štáty všeobecne podporili štruktúry zavedené pracovným plánom a zhodli sa v tom, že sa nimi zlepšila politická koordinácia v oblasti športu na úrovni EÚ, ako aj spolupráca medzi EÚ a športovým hnutím. Členské štáty takisto ocenili podporu Komisie, mechanizmy ústneho a písomného predkladania správ a účasť pozorovateľov. Názory vyjadrené zainteresovanými stranami z oblasti športu vo všeobecnosti potvrdili toto pozitívne hodnotenie. Komisia však zároveň zdieľa názory členských štátov a zainteresovaných strán, ktoré zistili obmedzenia týchto pracovných štruktúr.

3.1. Práca expertných skupín

3.1.1. Všeobecné hodnotenie

Vo všeobecnosti sa systém expertných skupín vymenovaných členskými štátmi, ktorý podáva správy Rade, je však podporovaný Komisiou, osvedčil: Expertné skupiny priniesli v rámci svojich stanovených mandátov výsledky, ktoré viedli k politickým výstupom slúžiacim pre dokumenty Rady a poskytli podnety na politickú diskusiu o športe na úrovni EÚ a ovplyvnili rozvoj a vykonávanie politiky v členských štátoch. To bolo možné vďaka zameraniu sa na niekoľko priorít a vďaka mandátu expertných skupín, ktorý určoval činnosti, výstupy a harmonogram realizácie. Komisia sa domnieva, že podobný systém by sa mohol veľmi účinne využiť v rámci budúceho pracovného plánu, ktorý by ďalej zohľadňoval osobitné otázky.

3.1.2. Osobitné otázky

Zabezpečenie vysokej a jednotnej úrovne účasti na práci šiestich expertných skupín v oblasti športu na úrovni EÚ predstavovalo výzvu. Športové oddelenia členských štátov nemohli vymenovať expertov pre všetky skupiny; nie všetci experti sa mohli zúčastňovať na všetkých stretnutiach a nie všetci boli vymenovanými verejnými činiteľmi, niektorí pochádzali z mimovládneho sektora. Zatiaľ čo títo zástupcovia mali odzrkadľovať názory svojich vlád, zdalo sa, že na to nemali vždy jasný mandát. Zloženie skupiny preto nebolo homogénne, ale preukázalo rôzne úrovne reprezentatívnosti, ako aj úroveň odbornosti. Napriek novinke v pracovných plánoch skupín stanoviť vedúcich expertov pre osobitné výsledky sa dali konkrétne pracovné výsledky často dosiahnuť len tak, že sa vytvorili dodatočné expertné skupiny a že zamestnanci Komisie prispeli svojou prácou, ktorá prekračovala rámec ich pôvodnej podpornej úlohy predpokladanej na základe pracovného plánu. Nový pracovný plán by mohol zaviesť systém, ktorý by umožnil členským štátom venovať obmedzené zdroje na najdôležitejšie otázky.

Prioritné opatrenia opísané v prílohe k pracovnému plánu poskytli politický mandát pre expertné skupiny, ale v niektorých prípadoch neboli formulované dostatočne zrozumiteľným spôsobom. Viaceré členské štáty podotkli, že na stretnutiach by bolo treba venovať viac času aktuálnym otázkam a výmene informácií a najlepších postupov. Niektoré navrhli posilniť spoluprácu a výmenu medzi skupinami a lepšie sa zamerať na výsledky osobitných aktérov.

Výsledky expertných skupín, ako boli predložené pracovnej skupine pre šport, v mnohých prípadoch slúžili ako informácie pre politickú diskusiu o športe na úrovni EÚ. Niektoré z výsledkov, o ktoré sa skupiny pričinili, napr. usmernenia alebo odporúčania, by sa mali realizovať prv, než bude možné riadne posúdiť ich hodnotu pre vnútroštátne politiky.

Skutočnosť, že zainteresované strany z oblasti športu by sa mohli zúčastňovať na práci expertných skupín ako pozorovatelia, bola uvítaná na všetkých stranách. Členské štáty však takisto uviedli, že počet pozorovateľov v niektorých skupinách bol príliš vysoký a nenechával dostatok priestoru na diskusiu medzi členmi skupiny. Hoci interakcia s ostatnými účastníkmi by mala pokračovať, nový pracovný plán by profitoval z objasnenia úlohy zainteresovaných strán z oblasti športu v rámci štruktúr prevažne navrhnutých pre zástupcov členských štátov.

3.2. Štruktúrovaný dialóg s odvetvím športu

3.2.1. Všeobecné hodnotenie

Štruktúrovaný dialóg so zainteresovanými stranami z oblasti športu predložený v pracovnom pláne sa ďalej zintenzívnil zavedením postupu, pri ktorom si zástupcovia športu vymieňajú informácie s členskými štátmi vo vnútri expertných skupín a (hoci v oveľa menšom rozsahu) na dialógových stretnutiach na vysokej úrovni popri zasadnutí Rady. Zavedený štruktúrovaný dialóg pre šport pod vedením Komisie úspešne pokračoval, ako aj ročné športové fórum ako hlavná platforma EÚ pre výmenu názorov so zainteresovanými stranami z oblasti športu. Okrem toho bol v roku 2013 zavedený ročný dialóg na vysokej úrovni medzi Komisiou a Medzinárodným olympijským výborom ako prostriedok na prehĺbenie bilaterálnej spolupráce[35]. Podľa názoru Komisie sa teda mohol dosiahnuť pokrok v dialógu EÚ s odvetvím športu, existuje však priestor na ďalšie zlepšenie v budúcnosti tým, že sa budú riešiť osobitné otázky uvedené ďalej.

3.2.2. Osobitné otázky

S rozvíjajúcou úlohou EÚ v oblasti politiky športu sa za posledné roky podstatne zvýšil počet aktérov, ktorí sa chcú zapojiť do práce na úrovni EÚ. Inštitúcie EÚ čelia výzve, ako viesť inkluzívny štruktúrovaný dialóg o športe s príslušnými zainteresovanými stranami a zároveň zabezpečiť trvalú účinnosť. Napriek jeho veľkému významu iba niekoľko členských štátov zaviedlo pravidelný dialóg o európskych športových otázkach s vnútroštátnymi zainteresovanými stranami z oblasti športu.

Komisia zdieľa názory vyjadrené na konzultáciách, že štruktúrovaný dialóg počas obeda organizovaný popri zasadnutí Rady pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport by sa mohol ďalej zlepšiť, keďže prevláda názor, že ešte nedosiahol dané ciele.

Názory odvetvia športu musia naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri rozvoji a vykonávaní politík a opatrení EÚ, ktoré sú významné pre šport. Nový pracovný plán by mohol vytvoriť zlepšené štruktúry dialógu, ktoré by takéto možnosti poskytovali.

4. NIEKTORÉ ZÁVERY PRE BUDÚCNOSŤ

4.1. Priority budúcej práce

Mnohé kompetencie v oblasti športu nesú členské štáty. Je teda dôležité, aby sa priority týkajúce sa nového pracovného plánu EÚ zameriavali na jednoznačné opatrenia, ktoré prinášajú pridanú hodnotu na úrovni EÚ. Rada vzhľadom na tieto opatrenia posúdi svoje priority pre nový pracovný plán. Podľa názoru Komisie by preto budúce priority a) mali byť v súlade so zastrešujúcimi prioritami hospodárskeho a sociálneho politického programu EÚ a prispievať k nim; b) stavať na výsledkoch dosiahnutých v rámci súčasného pracovného plánu, najmä na realizácii pracovných výsledkov; c) zahŕňať iné relevantné prioritné oblasti spolupráce (ako sa uvádza v oznámení o športe z roku 2011, alebo aktuálne otázky) a d) odrážať potrebu začleňovania športu do ostatných politík. So zreteľom na uvedené by budúci pracovný plán mohol zahŕňať tieto témy[36]:

1. Šport a spoločnosť vrátane zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA):

· Sociálne začlenenie a šport: V budúcej spolupráci v oblasti športu by sa mala venovať pozornosť otázkam sociálneho začlenenia, najmä v nadväznosti na prácu o rodovej rovnosti, ktorá sa začala v roku 2013. Odborná práca by mohla prehĺbiť poznatky o účasti, trénerskej práci, vedení, obťažovaní, ako aj stereotypoch a podporovať výmenu osvedčených postupov a nápadov zameraných na podporu rodovej rovnosti v športe.

· HEPA: Vykonávanie odporúčania Rady z roku 2013 v úzkej spolupráci s členskými štátmi na úrovni EÚ a WHO, ako aj koordinácia s prebiehajúcimi procesmi bude predstavovať prioritu. Oblasti, ktoré si vyžadujú politickú pozornosť, zahŕňajú aj fyzickú aktivitu vo vzdelávacom prostredí a spoluprácu s odvetvím zdravotnej starostlivosti. Práca na odbornej úrovni by sa mala zamerať na otázky súvisiace s HEPA, ako napr. sedavé správanie, prevencia zranení, ako aj osobitné rizikové skupiny.

· Vzdelávanie a odborná príprava v športe: V práci by sa malo pokračovať, napr. v podobe partnerských stretnutí o vykonávaní usmernení o dvojitých kariérach a začlenenie športových kvalifikácií do NSK. Vydávanie kvalifikácií medzinárodných športových federácií a vzťah k NSK a EQF by sa mal riešiť na úrovni EÚ. Zvýšený dôraz by sa mal klásť na uznávanie neformálneho vzdelávania, ktoré poskytuje šport, a zamestnateľnosti mladých ľudí prostredníctvom športu vrátane vzdelávacej časti v rámci dvojitej kariéry u mladých talentovaných športovcov.

2. Hospodársky rozmer športu:

· Dokumentačná základňa pre šport: V práci by sa malo pokračovať na odbornej úrovni s cieľom získať ďalšie informácie a údaje o športe a fyzickej aktivite opierajúc sa o existujúce metodiky. Pozornosť by sa mala venovať posilneniu dôkazu o hospodárskej stránke, napríklad úloha športu pri zvyšovaní zamestnateľnosti a úspor v zdravotnej starostlivosti.

· Udržateľnosť športu: Ďalšie opatrenia na úrovni Rady by mohli pomôcť zabezpečiť, aby záujmy tohto odvetvia boli začlenené do politík EÚ, ktoré majú vplyv na financovanie športových štruktúr a aktivít. Odborná práca by mohla objasniť vplyv rozvoja právneho rámca EÚ (napr. v oblasti štátnej pomoci) o financovaní športu a môže viesť k osobitnému usmerneniu. Dialóg so športovými organizáciami by mal pokračovať s cieľom ďalšieho posilnenia mechanizmov solidarity v športe. Odborná práca by mala preskúmať hospodársku, sociálnu a environmentálnu udržateľnosť megašportových podujatí.

3. Čestnosť v športe:

· Boj proti dopingu: Práca by sa mala naďalej zameriavať na dodržiavanie právnych predpisov EÚ a ochranu práv športovcov. Pri zavedení kódexu Svetovej antidopingovej agentúry 2015 členskými štátmi by EÚ mala ponúknuť svoju pomoc Svetovej antidopingovej agentúre, Rade Európy a členským štátom pri tvorbe vhodného nezáväzného usmernenia. Práca na prevencii dopingu by sa mala ďalej rozvíjať na základe záverov Rady z roku 2012. Otázky identifikované v dokumentoch Komisie, napr. nezákonný obchod a možné trestnoprávne iniciatívy, využitie sociálneho dialógu by sa mohli znovu otvoriť.

· Boj proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov: Bude sa pokračovať v práci, najmä v zabezpečení vykonávania už uvedeného odporúčania o najlepších postupoch pri prevencii ovplyvňovania výsledkov zápasov spojeného so stávkovaním a budúceho dohovoru Rady Európy proti manipulácii športových súťaží.

· Ochrana fyzickej a morálnej integrity mladých športovcov: Mali by sa preskúmať spôsoby ochrany mladých športovcov a posilnenia etického správania, najmä pokiaľ ide o sexuálne obťažovanie.

Športová kapitola v programe Erasmus+ poskytne finančnú podporu činnostiam amatérskeho športu a zahŕňa celý rad nástrojov na podporu spolupráce a opatrení vo väčšine týchto oblastí.

4.2. Pracovné metódy a štruktúry

S cieľom stavať na pozitívnych skúsenostiach prvého pracovného plánu a zároveň riešiť uvedené výzvy vidí Komisia hodnotu v upravenej forme pracovných metód, ktoré by príslušným aktérom umožnili účinne spolupracovať a pokryť už uvedené priority v rámci nového pracovného plánu. Na základe vlastných pozorovaní a ako odpoveď na názory vyjadrené v konzultáciách Komisia dospela k záveru, že tieto zlepšenia by bolo užitočné zaviesť a mohli by nahradiť súčasné pracovné metódy:

· Namiesto súčasných šiestich expertných skupín by sa mali zriadiť tri skupiny pre stratégiu v športe, každá zložená zo zástupcov členských štátov a Komisie, s cieľom pokryť hlavné všeobecné priority pre spoluprácu EÚ v oblasti športu, t. j. šport a spoločnosť vrátane HEPA, hospodársky rozmer športu a čestnosť v športe. Tieto skupiny by riadili vývoj (t. j. vykonávanie výsledkov dosiahnutých v rámci súčasného pracovného plánu) a výmenu názorov o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní nového pracovného plánu. Slúžili by aj ako fórum na riešenie začleňovania športu do ostatných politík, prerokovanie aktuálnych otázok a výmenu osvedčených postupov vrátane výsledkov z plnenia programu Erasmus+. Pripravovali by podklady pre štruktúry Rady, najmä o otázkach, ktoré si vyžadujú politickú podporu alebo následné opatrenia. Komisia by skupinám poskytovala podporu a zapájala by sa do ich práce s cieľom poskytnúť usmernenie a zabezpečiť trvalé zapojenie. Skupiny by mali mať jasne vymedzený mandát na základe výsledkov, ktoré požaduje Rada s konkrétnymi cieľovými dátumami na ich splnenie.

· Pokiaľ ide o osobitné úlohy technickej povahy, ich práca by sa mala organizovať na odbornej úrovni. Mali by sa zriadiť expertné skupiny pod záštitou skupín pre stratégiu v športe, aby pokračovali v práci, ktorá sa začala v rámci súčasného pracovného plánu, a vykonávali nové úlohy, ktoré si vyžadujú osobitné odborné znalosti.

· S cieľom bližšie zapojiť zainteresované strany z oblasti športu do vykonávania nového pracovného plánu mali by sa zriadiť platformy dialógu, ktoré by obsahovo zodpovedali trom skupinám pre stratégiu v športe, pod vedením Komisie a predsedov týchto skupín. Vybraní zástupcovia týchto platforiem by boli pozvaní na zasadnutia skupín pre stratégiu v športe, aby prezentovali stanovisko zainteresovaných strán.

· Súčasný štruktúrovaný dialóg počas obeda organizovaný na okraji zasadnutí Rady by mal byť nahradený jednou z týchto možností pre stretnutia zvolané predsedníctvom Rady a zahŕňajúce vedúcich predstaviteľov verejných orgánov EÚ a športového hnutia[37]:

– dve stretnutia na vysokej úrovni ročne na začiatku každého predsedníctva s cieľom riešiť priority pre daný semester,

– dve stretnutia na vysokej úrovni ročne, jedno zamerané na aktuálne otázky týkajúce sa profesionálneho športu, jedno týkajúce sa aktuálnych otázok, ktoré sú významné pre amatérsky šport,

– výročné zasadnutie na vysokej úrovni, ktoré predchádza zasadnutiu Rady alebo je súčasťou neformálneho stretnutia ministrov EÚ v oblasti športu.

Takáto pracovná štruktúra by mala tú výhodu, že by a) udržala počet skupín a stretnutí na zvládnuteľnej úrovni zohľadňujúc obmedzené zdroje v členských štátoch, pričom by reagovala na potreby politiky; b) nadväzovala na výsledky súčasného pracovného plánu, pričom by poskytovala možnosť riešiť nové priority; c) mala homogénne zloženie skupín a rozlišovala politiku od práce na odbornej úrovni a d) posilňovala štruktúrovaný dialóg so zainteresovanými stranami z oblasti športu.

5. ZÁVER

Európsky parlament, Rada, Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor sú vyzvané, aby reagovali na túto správu.

Predsedníctvo je vyzvané použiť túto správu ako základ pre prípravu nasledujúceho pracovného plánu EÚ pre šport v prvej polovici roku 2014.

Rada je vyzvaná, aby v rámci budúceho pracovného plánu EÚ pre šport zvážila priority budúcej práce a zavedenie upravených pracovných metód spomenutých v tejto správe.

[1] KOM(2011) 12 v konečnom znení, 18.1.2011.

[2] Ú. v. EÚ C 162, 1.6.2011, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st09/st09509-re01.en11.pdf.

[3] Príloha I k pracovnému plánu.

[4] Správa expertných skupín: http://ec.europa.eu/sport/library/consultation-and-co-operation_en.htm.

[5] Odpovede 27 členských štátov: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b22/eu-workplan-sport-results-consultation-ms.pdf.

[6] Konzultačné pracovné skupiny na fóre EÚ pre šport v roku 2013, písomné príspevky zainteresovaných strán.

[7] Prvý príspevok EÚ k revízii, ktorý Rada prijala 14. marca 2012 a postúpila agentúre, sa vzťahuje na existujúci kódex z roku 2009. Druhý príspevok EÚ prijatý Radou 5. októbra 2012 a postúpený agentúre sa vzťahuje na návrh kódexu 2015, verziu 1.0. Tretí príspevok EÚ prijatý Radou 28. februára 2013 a postúpený agentúre sa vzťahuje na návrh kódexu 2015, verziu 2.0. Štvrtý príspevok EÚ prijatý Radou 22. júla 2013 a postúpený agentúre sa vzťahuje na návrh kódexu 2015, verziu 3.0.

[8] Druhý príspevok EÚ k revízii zahŕňa existujúce medzinárodné normy (z rôznych rokov prijatia alebo revízie). Tretí príspevok EÚ zahŕňa návrhy medzinárodných noriem 2015, verziu 1.0. Štvrtý príspevok EÚ zahŕňa návrhy medzinárodných noriem 2015, verziu 2.0.

[9] Oznámenia Komisie: KOM(2011) 12 v konečnom znení, KOM(2011) 308 v konečnom znení, COM(2012) 596 final.

[10] Uznesenia Európskeho parlamentu z 10. marca 2009 [2008/2215(INI)], z 15. novembra 2011 [2011/2084(INI)], z 2. februára 2012 [2011/2087(INI)], z 10. septembra 2013 [2012/2322(INI)].

[11] Závery Rady o boji proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov (2011/C 378/01).

[12] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133873.pdf.

[13] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-nicosia-declaration-fight-against-match-fixing.pdf.

[14] Rozhodnutia Rady 10178/13 a 10180/13.

[15] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/cons-study-transfers-final-rpt.pdf.

[16] http://ec.europa.eu/sport/documents/study_on_sports_agents_in_the.pdf.

[17] http://ec.europa.eu/sport/library/sport-and_en.htm#C10_Sports-Agents.

[18] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st17/st17271-re01.en08.pdf.

[19] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:168:0010:01:SK:HTML.

[20] http://ec.europa.eu/sport/documents/summary_be_presidency_imm_en.pdf.

[21] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0022:0025:SK:PDF.

[22] COM(2013) 603 final.

[23] http://ec.europa.eu/sport/news/documents/hepa_en.pdf.

[24] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st17/st17468.en12.pdf.

[25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:396:0008:0011:SK:PDF.

[26] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0928:FIN:SK:PDF.

[27] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0020:0021:SK:PDF.

[28] Záverečná správa z novembra 2012: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/study-contribution-spors-economic-growth-final-rpt.pdf.

[29] Číselné údaje sú založené na širokej definícii, t. j. iba priamych účinkov, žiadnych multiplikačných účinkov od dodávateľov medziproduktov. Súhrnné číselné údaje, ako aj štruktúry sa medzi členskými štátmi výrazne líšia.

[30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/139733.pdf.

[31] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/final-rpt-may2013-study-monitoring-function.pdf.

[32] http://ec.europa.eu/internal_market/top_layer/services/sport/study_en.htm.

[33] Oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v Úradnom vestníku Európskej únie zo 6. júla 2012 (2012/S 128-211223).

[34] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:204:0011:0014:SK:PDF.

[35] Prístupy Rady a Komisie k štruktúrovanému dialógu boli stanovené v politických dokumentoch: Ú. v. EÚ C 322, 7.11.2010, s. 1, KOM(2007) 391 v konečnom znení, KOM(2011) 12 v konečnom znení. Komisia takisto stanovila pravidlá týkajúce sa účasti na športovom fóre.

[36] Skutočnosť, že niektoré témy nie sú v tomto oznámení rozpracované, neznamená, že nie sú pre Komisiu dôležité, ale že existujúce politické dokumenty boli dostatočným základom na ich riešenie.

[37] V súlade s uznesením Rady z 18. novembra 2010 o štruktúrovanom dialógu EÚ o športe (pozri poznámku pod čiarou č. 35).