Oznámenie Komisie

Zlepšenie posudzovania distribučného vplyvu politík členských štátov

Tvorba politík založená na faktoch má zásadný význam pre zabezpečenie úspešných politík a dôveryhodnosti politických opatrení. Posúdenia vplyvu umožňujú najmä prijímať informované politické rozhodnutia, pričom posúdenia príjmového rozdelenia pomáhajú pochopiť, ako môžu ovplyvniť jednotlivé časti obyvateľstva. Toto je osobitne dôležité, pretože Európska únia a jej členské štáty sa usilujú o sociálne spravodlivú digitálnu a zelenú transformáciu a čelia výzvam súvisiacim s rastúcimi životnými nákladmi v dôsledku útočnej vojny Ruska na Ukrajine.

Jedinečné sociálne trhové hospodárstvo Európy je základom jej prosperity. Predsedníčka von der Leyenová vo svojich politických usmerneniach zdôraznila, že je dôležité, aby sa pri digitálnej a zelenej transformácii na nikoho nezabudlo. Zdôraznila aj prínos Európskeho piliera sociálnych práv vyhláseného Európskym parlamentom, Radou a Komisiou v roku 2017, v ktorom sa stanovuje 20 zásad pre silnú sociálnu Európu, ktorá je spravodlivá a inkluzívna a zabezpečuje rovnosť príležitostí.

Na sociálnom summite v Porte v máji 2021 vedúci predstavitelia EÚ privítali cieľ pomôcť do roku 2030 vymaniť sa z chudoby alebo sociálneho vylúčenia aspoň 15 miliónom ľudí, ako Komisia uviedla v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, a to v súlade s Agendou 2030 Organizácie Spojených národov pre udržateľný rozvoj . Len rok po sociálnom samite sa členské štáty EÚ zaviazali dosiahnuť vnútroštátne ciele, aby spoločne splnili tento cieľ. Súčasne je v rámci akčného plánu cieľom nových iniciatív na úrovni EÚ vrátane smernice o minimálnej mzde a návrhu odporúčania Rady o systémoch minimálneho príjmu prispieť k zníženiu príjmových nerovností.

Chudoba a príjmová nerovnosť sú podľa medzinárodných noriem v EÚ relatívne nízke a miera chudoby a sociálneho vylúčenia v EÚ za posledné desaťročie klesla, hoci po hospodárskej recesii v rokoch 2008 – 2012 príjmová nerovnosť v prípade ľudí s nižšími príjmami stúpla. Opatrenia prijaté EÚ a národnými vládami (vrátane dočasných systémov podpory zamestnanosti a automatických stabilizátorov) zmiernili sociálno-ekonomický dosah krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a zabránili ďalšiemu zvyšovaniu nerovnosti. Pandémia mala však neúmerne negatívny vplyv na ženy a niektoré skupiny, ako sú mladí ľudia, nízkokvalifikovaní pracovníci a osoby so zdravotným postihnutím.

Hoci sa Európa z pandémie COVID-19 zotavuje, súčasný vývoj by mohol ovplyvniť sociálnu súdržnosť. Neodôvodnená a nevyprovokovaná invázia Ruska na Ukrajinu priniesla veľkú hospodársku neistotu, najmä pokiaľ ide o dodávky energie a ceny potravín. Vysoké riziko inflácie zhoršuje situáciu domácností s nízkymi príjmami a iných znevýhodnených skupín, zatiaľ čo neistota v dodávateľskom reťazci by mohla mať v určitých odvetviach vplyv na zamestnanosť.

EÚ a jej členské štáty pracujú na zmiernení hospodárskeho vplyvu vojny. V pláne REPowerEU Komisie sa v snahe odstaviť Európu od ruských fosílnych palív navrhuje niekoľko možností: šetriť energiu, diverzifikovať dodávky energie a urýchliť zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov na nahradenie fosílnych palív v domácnostiach, priemysle, doprave a vo výrobe elektriny. Cieľom plánu Komisie s názvom Úspora plynu pre bezpečnú zimu je urýchliť postupné ukončenie využívania ruských fosílnych palív a znížiť dopyt po plyne v EÚ a zároveň venovať osobitnú pozornosť zraniteľným spotrebiteľom. Návrhy Komisie na núdzovú intervenciu na európskych trhoch s energiou sa okrem toho zameriavajú na riešenie nedávneho prudkého nárastu cien a zmiernenie tlaku, ktorý tým vzniká na domácnosti a podniky v celej EÚ. Členské štáty prijali opatrenia s cieľom zmierniť vplyv inflácie na domácnosti, najmä na tie najzraniteľnejšie, v snahe zapôsobiť proti rýchlo sa zvyšujúcim cenám potravín a energie.

Očakáva sa, že aj zmena klímy a digitalizácia budú mať vplyv na rozdelenie príjmov a nerovnosti. Zelená transformácia má potenciál vytvoriť až 1 milión ďalších pracovných miest do roku 2030 a 2 milióny do roku 2050, ako aj zvýšiť kvalitu pracovných miest, ale jej dôsledky na trh práce sa môžu líšiť v závislosti od odvetví, regiónov, stupňa urbanizácie (mesto/vidiek), potrebných zručností alebo typov pracovných miest. Európska zelená dohoda a balík Fit for 55 predstavujú strednodobú reakciu EÚ na riešenie zmeny klímy a od začiatku začleňujú sociálny rozmer do jej tvorby politiky. Členské štáty na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 vypracovali integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré sa majú pravidelne aktualizovať. Zaviazali sa takisto prijať komplexnú politiku v oblasti spravodlivého prechodu ku klimatickej neutralite. V odporúčaní Rady týkajúcom sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo sa členským štátom stanovujú konkrétne usmernenia, ako riešiť príslušné aspekty zamestnanosti a sociálne aspekty spojené s transformáciou, a to aj prostredníctvom analýzy distribučného vplyvu politických opatrení pri plnom využití možností financovania. Komisia takisto predstavila svoju víziu digitálnej transformácie Európy do roku 2030 a navrhla Digitálny kompas pre digitálne desaťročie EÚ. Veľmi dôležité sú základné digitálne zručnosti pre všetkých a príležitosť pre pracovníkov získať špecializované zručnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií, ako aj význam rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností s cieľom zabrániť prehlbovaniu digitálnej priepasti medzi nízkokvalifikovanými a vysokokvalifikovanými pracovníkmi.

Z nedávnych prieskumov vyplýva, že najväčšie obavy Európanov vyvolávajú sociálne nerovnosti (po ktorých nasleduje zamestnanosť, environmentálne otázky a zmena klímy) a najväčší nárast obáv na úrovni EÚ súvisí s rastúcimi cenami/infláciou a životnými nákladmi. Ešte pred pandémiou viac ako 80 % občanov EÚ chcelo, aby ich národné vlády prijali ďalšie opatrenia na zníženie príjmovej nerovnosti . Vysoká príjmová nerovnosť môže mať škodlivé účinky na hospodársky rast a ohroziť sociálnu súdržnosť, pričom sa model sociálneho trhového hospodárstva vystaví riziku, a tým sa oslabia európske hodnoty. Príjmová nerovnosť a chýbajúca sociálna spravodlivosť vyvolávajú čoraz väčšie obavy nielen u ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, ale aj u väčšiny ľudí so strednými príjmami.

Aby sa zabezpečilo, že uvedené dlhodobé trendy a krátkodobé otrasy nezhoršia existujúce nerovnosti, je nevyhnutné zlepšiť kvalitu tvorby politiky lepším posúdením distribučného vplyvu existujúcich a nových politík a reforiem. Pri ich navrhovaní je nevyhnutné pochopiť ich vplyv na rôzne sociálno-ekonomické skupiny a rôzne zemepisné oblasti. Je to potrebné na lepšie zameranie politík a zmiernenie ich možných nepriaznivých účinkov, aby sa dosiahli ciele znižovania chudoby do roku 2030 a zabezpečili udržateľné, inkluzívne a spravodlivé transformácie.

V tomto oznámení sa členským štátom poskytuje usmernenie, ako najlepšie vykonávať posúdenia príjmového rozdelenia v oblasti príjmov jednotlivých sociálno-ekonomických skupín a začleniť ich do procesov tvorby politík. Stanovuje sa v ňom postup ďalšieho rozvíjania existujúcich metodík spoločne s členskými štátmi a predstavuje sa podpora, ktorú Komisia môže členským štátom poskytnúť.

Koncepcia posúdení príjmového rozdelenia

Posúdenie vplyvu je postup, v rámci ktorého sa zhromažďujú dôkazy na podporu tvorby politiky. Posúdenia príjmového rozdelenia zahŕňajú analýzu, zvyčajne kvantitatívnu, s cieľom posúdiť distribučné účinky politík (reforiem, investícií atď.) na príjmy rôznych skupín obyvateľstva. Posúdenia príjmového rozdelenia poskytujú užitočné informácie a pomáhajú tvorcom politík vybrať si medzi rôznymi možnosťami reforiem. Posúdenia príjmového rozdelenia môžu takisto pomôcť určiť potrebu navrhnúť sprievodné opatrenia na ochranu zraniteľných skupín pred možnými negatívnymi vplyvmi určitých politík a poskytnúť cenné informácie s cieľom prispôsobiť tieto opatrenia.

Techniky posúdenia príjmového rozdelenia možno použiť na získanie kvantitatívnych odhadov vplyvu zdaňovania a reforiem sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, ako aj na získanie údajov o vplyve reformy verejne poskytovaných vecných plnení. Počas pandémie COVID-19 sa zdôraznil význam rovnakého prístupu k vecným plneniam, akými sú zdravotná starostlivosť a vzdelávanie. Monitorovanie prerozdeľovacích účinkov vecných dávok by prispelo k tomu, aby sa využil ich potenciál na zmiernenie a zníženie chudoby, a mohlo by takisto prispieť ku komplexnejším posúdeniam príjmového rozdelenia.

Posúdenia príjmového rozdelenia môžu pred vykonaním konkrétnych politík a reforiem kvantifikovať, ako ovplyvnia príjmy jednotlivých skupín. Môžu takisto pomôcť podrobne stanoviť náklady na reformy (vrátane zváženia jednotlivých možností) a navrhnúť nápravné opatrenia. Posúdenia vykonané po začatí vykonávania opatrení prispievajú k hodnoteniu opatrení, keď sú k dispozícii údaje, a naznačujú, či je potrebné prijať ďalšie opatrenia alebo reformy upraviť. Posúdenia príjmového rozdelenia sa často vykonávajú ako súčasť rozpočtových príprav, ale rovnako dôležité je, aby sa vykonávali pri navrhovaní reforiem, ktoré nemusia mať (priamy) vplyv na verejné rozpočty, ale mohli by mať väčší vplyv na určité sociálno-ekonomické skupiny. Posúdenia príjmového rozdelenia by sa mali v prípade potreby začleniť do širších analýz, ktoré by sa týkali hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov nových politických iniciatív.

Posúdenia príjmového rozdelenia môžu takisto významne pomôcť zlepšiť kvalitu verejných výdavkov a fiškálnych politík. Verejné financie boli pod tlakom pandémie COVID-19 a očakáva sa, že postupná normalizácia menovej politiky zvýši náklady na štátne pôžičky. Dobre nastavené prerozdelenia výdavkov alebo presuny príjmov môžu pomôcť zabezpečiť udržanie deficitov verejných rozpočtov pod kontrolou, to však môže byť udržateľné len vtedy, ak sa náležite určia a zvážia distribučné dôsledky. Uvádzať očakávaný distribučný vplyv opatrení v návrhoch rozpočtových plánov, ktoré Komisii predkladajú členské štáty eurozóny, sa už odporúča v nariadení (EÚ) č. 473/2013, ale len zriedka sa to dodržiava, a túto prax by bolo dobré zlepšiť. V kontexte európskeho semestra sa v usmerneniach pre politiky zamestnanosti na rok 2022 odporúča využívať posúdenia príjmového rozdelenia na zlepšenie účinnosti systémov sociálnej ochrany .