Osobitná správa Plnenie rozpočtu 
EÚ prostredníctvom 
finančných nástrojov – 
poučenie z programového 
obdobia 2007  – 2013SK 2016  Č. 19
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5400-9 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/999045 QJ-AB-16-019-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-5364-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/48001 QJ-AB-16-019-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-5431-3 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/631035 QJ-AB-16-019-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Plnenie rozpočtu 
EÚ prostredníctvom 
finančných nástrojov  – 
poučenie z programového 
obdobia 2007  – 2013
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 19
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét -
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedla členka vo funkcii spravodajkyne Iliana Iva -
nova a podporu jej poskytol Tony Murphy, vedúci kabinetu, a Mihail Stefanov, atašé; Niels-Erik Brokopp, hlavný manažér; 
Rares Rusanescu, vedúci úlohy a Agathoclis Argyrou, Marcel Bode, Viorel Cirje a Maria Ploumaki, audítori.
Zľava doprava:   M. Stefanov, I. Ivanova, N.-E. Brokopp, R. Rusanescu, T. Murphy, A. Argyrou.

03
 Obsah
Body
 Skratky
 Glosár
I – VIII Zhrnutie
1 – 22 Úvod
1 – 4 Čo sú to finančné nástroje?
5 – 22 Používanie finančných nástrojov pri plnení rozpočtu EÚ od roku 2007
23 – 26 Rozsah auditu a audítorský prístup
27 – 146 Pripomienky
27 – 61 Mali finančné nástroje vhodnú veľkosť vzhľadom na potreby trhu?
29 – 45 Nadmerné kapitálové vybavenie malo za následok nízku mieru vyplatených prostriedkov, vyhýbanie sa 
rušeniu viazanosti a možnému uhrádzaniu pri ukončení programu
46 – 54 Riadiace orgány pred pridelením finančných prostriedkov finančným nástrojom EFRR a ESF nie vždy riadne 
posúdili potreby trhu
55 – 61 Regionálne zameranie prispelo k tomu, že členské štáty vytvorili veľký počet finančných nástrojov malej 
veľkosti v programovom období 2007 – 2013
62 – 91 Dokázali finančné nástroje prilákať súkromný kapitál?
64 – 72 Komisia pri meraní finančnej páky pri finančných nástrojoch riadne nezohľadnila, do akej miery verejné 
financovanie podnecuje uvoľnenie ďalších finančných prostriedkov
73 – 91 Ťažkosti pri lákaní súkromných investorov na investovanie do finančných nástrojov v rámci spoločného 
a centralizovaného hospodárenia
04 Obsah 
92 – 105 Poskytovali finančné nástroje revolvingovú finančnú podporu?
93 – 95 Odklady vo vykonávaní výrazne skrátili skutočné investičné obdobie niekoľkých finančných nástrojov EFRR 
a ESF
96 – 105 Obmedzený revolvingový efekt finančných nástrojov EFRR a ESF počas vykonávania a neistota po ukončení 
programov z obdobia 2007 – 2013
106 – 146 Ukázalo sa, že finančné nástroje predstavujú nákladovo efektívny spôsob plnenia rozpočtu EÚ?
108 – 110 Vysoká úroveň nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie v porovnaní so skutočnou úrovňou úhrad 
konečným prijímateľom
111 – 120 Nepreplatenie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie nad rámec stropov stanovených v právnych 
predpisoch z rozpočtu EÚ pri ukončení programu
121 – 131 Komisia pri posúdení nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie náležite nezohľadňuje rozdiely 
v jednotlivých druhoch nástrojov a skutočnú mieru podpory poskytovanej konečným príjemcom
132 – 141 Obmedzenia pri oznamovaní nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie členskými štátmi
142 – 146 Náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré vznikli popri administratívnych nákladoch vyplývajúcich 
z plnenia operačných programov EFRR a ESF
147 – 163 Závery a odporúčania
 Príloha I  —  Finančné nástroje v zdieľanom hospodárení  – spôsob fungovania (programové 
obdobie 2014  – 2020)
 Príloha II  —  Vymedzenie pojmu „finančné nástroje“ v právnom základe (programové obdobia 
2014 – 2020 a 2007 – 2013)
 Príloha III —  Prehľad finančných nástrojov EFRR v 28 členských štátoch EÚ: počet fondov a ich 
vybavenie (programové obdobie 2007 – 2013)
 Príloha IV —  Prehľad finančných nástrojov ESF v 28 členských štátoch EÚ: počet fondov a ich 
vybavenie (programové obdobie 2007 – 2013)
 Príloha V — Súhrn požiadaviek na predbežné posúdenie (programové obdobie 2014 – 2020)
 Odpovede Komisie
 Odpovede Fondu Marguerite
05
 Skratky
COCOF : Výbor pre koordináciu fondov
DAS : Vyhlásenie o vierohodnosti
EaSI : Program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie
EEPO : Program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti 
energetiky
EFF : Európsky fond pre rybné hospodárstvo
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja
EFSI : Európsky fond pre strategické investície
EGESIF : Expertná skupina pre európske štrukturálne a investičné fondy
EIB: Európska investičná banka
EIF: Európsky investičný fond
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
EPMF : Európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania
ESF : Európsky sociálny fond
EŠIF : Európske štrukturálne a investičné fondy
fond Marguerite : Európsky fond 2020 pre energetiku, zmenu klímy a infraštruktúru
Fond EEE : Európsky fond pre energetickú efektívnosť
GBER : všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách
JEREMIE : Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky
KF: Kohézny fond
LGTT : Nástroj záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí
MSP : Malé a stredné podniky
NPE : Nástroj na prepájanie Európy
06 Skratky 
NSU : Nariadenie o spoločných ustanoveniach
OP: Operačný program
PBI: Iniciatíva dlhopisov na projekty
PFLP : Tranža prvej straty v rámci portfólia
SICAR : Société d‘investissement en capital à risque
SICAV : Société d‘investissement à capital variable
TEN-E/T : Transeurópske siete – energetická/dopravná
VFR : Viacročný finančný rámec
ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie
07
 Glosár
Delegované nariadenie : delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 480/2014 z 3. marca 2014, ktorým sa dopĺňa 
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia 
o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom národnom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú 
všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde 
a Európskom námornom a rybárskom fonde1.
Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR)  je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej 
únii pomocou nápravy hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom finančnej podpory na vytváranie investícií 
do infraštruktúry a produktívnych investícií na tvorbu pracovných miest, najmä pre podniky.
Účelom Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI)  je mobilizovať aspoň 315 mld. EUR súkromných 
a verejných dlhodobých investícií v celej EÚ v období 2015 – 2017 a zaručiť financovanie projektov v ďalších rokoch. 
Európsky fond pre strategické investície bol zriadený v rámci Európskej investičnej banky (EIB) ako trustový fond 
s neobmedzeným trvaním na financovanie rizikovejších častí projektov. Záruka v maximálnej výške 16 mld. EUR 
krytá z rozpočtu EÚ bude kompenzovať dodatočné riziko EIB. Členské štáty môžu prispieť do EFSI dodatočnými 
finančnými prostriedkami.
Expertná skupina pre európske štrukturálne a investičné fondy (EGESIF)  bola vytvorená v Komisii 
na poskytovanie poradenstva Komisii v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa vykonávania programov prijatých 
a vykonávaných v súlade s právnymi predpismi pre európske štrukturálne a investičné fondy. Ide o jednu z dvoch 
skupín nahrádzajúcich výbor pre koordináciu fondov (tou druhou je COESIF – Koordinačný výbor pre európske 
štrukturálne a investičné fondy).
Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF)  je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii 
zlepšením zamestnanosti a príležitostí na zamestnanie najmä prostredníctvom školení, podporou vyššej miery 
zamestnanosti a vytváraním väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest.
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF)  zahŕňajú päť samostatných fondov, ktorých cieľom je znižovanie 
regionálnych rozdielov v Únii počas programového obdobia 2014 – 2020. Ide o tieto fondy: Európsky fond 
regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka 
a Európsky námorný a rybársky fond.
Financovanie z výnosov  je časť kapitálového vybavenia, ktoré sa dostalo ku konečným prijímateľom a neskôr bolo 
vrátené finančnému nástroju, a tak je k dispozícii pre nové kolo investícií.
Finančný sprostredkovateľ  je subjekt, ktorý koná ako sprostredkovateľ medzi riadiacim orgánom alebo 
holdingovým fondom a konečnými prijímateľmi finančných prostriedkov pridelených prostredníctvom finančných 
nástrojov v zdieľanom hospodárení.
1 Ú. v. EÚ L 138, 13.5.2014, s. 5.
08 Glosár 
Holdingový fond  je fond zriadený na investovanie do viacerých fondov rizikového kapitálu, záručných fondov, 
pôžičkových fondov, fondov na rozvoj miest, fondov alebo iných motivačných schém poskytujúcich pôžičky, záruky 
na návratné investície alebo rovnocenné nástroje na energetickú efektívnosť a využívanie energie z obnoviteľných 
zdrojov v budovách vrátane existujúcich obytných objektov.
Horná hranica záruky  je percentuálny podiel celkovej hodnoty úverového portfólia, ktorý je v skutočnosti krytý 
zárukou.
Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky (JEREMIE)  je iniciatíva Komisie vytvorená 
spoločne s Európskym investičným fondom. Jej úlohou je podpora využívania nástrojov finančného inžinierstva 
na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financovaniu prostredníctvom štrukturálnych fondov.
Kapitálová investícia  je poskytnutie kapitálu spoločnosti, ktorý sa investuje priamo alebo nepriamo výmenou 
za úplné alebo čiastočné vlastníctvo tejto spoločnosti, pričom kapitálový investor môže prevziať časť kontroly 
nad riadením spoločnosti a môže sa podieľať na zisku spoločnosti.
Kapitálové vybavenie  je suma finančných prostriedkov zaplatená finančnému nástroju (z rozpočtu EÚ, zo štátneho 
rozpočtu alebo súkromnými investormi) na podporu jeho fungovania. Malo by odrážať jeho schopnosť investovať 
a malo by byť úmerné trhu, na ktorý sa tento nástroj zameriava.
Konečný prijímateľ  je akákoľvek právnická alebo fyzická osoba okrem holdingového fondu alebo finančného 
sprostredkovateľa, ktorá dostáva finančnú podporu z finančného nástroja.
Konkrétne fondy  sú iné fondy ako holdingové fondy.
Minimálna miera návratnosti  je minimálna miera návratnosti pri projekte alebo investícii požadovaná manažérom 
alebo investorom.
Nariadenie NPE : Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení 
Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 
a (ES) č. 67/20102.
Nariadenie o rozpočtových pravidlách : nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia 
Rady (ES, Euratom) č. 1605/20023.
Nariadenie o spoločných ustanoveniach (NSU) na obdobie 2014 – 2020:  nariadenie Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom 
a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/20064.
2 Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129.
3 Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.
4 Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.
09 Glosár 
V operačnom programe (OP)  sa stanovujú priority a špecifické ciele členského štátu a spôsob, akým sa v danom 
období, zvyčajne sedem rokov, budú používať finančné prostriedky na financovanie projektov. Tieto projekty 
musia prispievať k dosiahnutiu jedného alebo viacerých cieľov z určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni 
prioritnej osi operačného programu. Programy sa musia zaviesť pre každý fond v oblasti politiky súdržnosti, 
t. j. pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond alebo Kohézny fond. Operačné programy 
vypracúvajú členské štáty a pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ ich musí schváliť Komisia. 
V priebehu príslušného obdobia sa môžu meniť len vtedy, ak s tým súhlasia obidve strany.
Tranža prvej straty v rámci portfólia (PFLP) : Keď sa portfólio úverov rozdelí na niekoľko rizikových tranží, PFLP je 
tranžou, ktorá zmierni prvé straty portfólia (ktoré by mohli byť napríklad výsledkom omeškania so splácaním úveru).
Podmienená úverová linka  je úverová linka, z ktorej možno čerpať za predpokladu, že nastala vopred vymedzená 
udalosť.
Politika súdržnosti  sa v programovom období 2007 – 2013 týkala Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
a Európskeho sociálneho fondu (t. j. dvoch „štrukturálnych fondov“) a Kohézneho fondu. V programovom období 
2014 – 2020 sa vytvorením spoločných ustanovení pre európske štrukturálne a investičné fondy zlepšila koordinácia 
medzi politikou súdržnosti a ostatnými politikami EÚ, ktoré prispievajú k regionálnemu rozvoju, najmä politika 
rozvoja vidieka a rybárska a námorná politika.
Prioritná os : Jedna z priorít stratégie v operačnom programe, ktorá sa skladá zo skupiny navzájom súvisiacich 
operácií s konkrétnymi, merateľnými cieľmi.
Riadiaci orgán  je vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy alebo iný verejný či súkromný 
subjekt, ktorý členský štát poveril riadením operačného programu. Medzi jeho úlohy patrí výber projektov, ktoré 
sa majú financovať, monitorovanie vykonávania projektov a podávanie správ Komisii o finančných aspektoch 
a dosiahnutých výsledkoch.
Société d‘investissement en capital à risque  (SICAR) je štruktúra vytvorená pre investície súkromného kapitálu 
a rizikového kapitálu bez pravidiel diverzifikácie investícií a bez obmedzení na poskytovanie úverov a finančnej 
páky.
Société d‘investissement à capital variable  (SICAV) je druh investičného fondu otvoreného typu, v prípade 
ktorého sa hodnota jeho kapitálu mení podľa počtu investorov a podľa hodnoty jeho základných investícií. Podiely 
vo fonde sa nakupujú a predávajú na základe najnovšej čistej hodnoty aktív fondu.
Štátna pomoc  je akákoľvek forma priamej alebo nepriamej finančnej podpory poskytovanej orgánmi verejnej 
správy podnikom súkromného sektora. V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa vo všeobecnosti zakazuje 
štátna pomoc v rámci spoločného trhu, pokiaľ nie je riadne odôvodnená. V pravidlách štátnej pomoci EÚ sa 
stanovuje, kedy táto podpora nenarúša (alebo nepredstavuje hrozbu narušenia) hospodárskej súťaže. Európska 
komisia má výlučnú právomoc posudzovať zlučiteľnosť štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi s týmito 
pravidlami. Procedurálne rozhodnutia a opatrenia prijaté Európskou komisiou podliehajú preskúmaniu Všeobecným 
súdom a Európskym súdnym dvorom.
Úver  je dohoda, ktorou sa veriteľ zaväzuje poskytnúť dlžníkovi určitú sumu peňazí na dohodnutý čas. Dlžník má 
povinnosť po uplynutí určitého obdobia úver splatiť. Dlžník zvyčajne musí platiť úroky zo sumy úveru.
10 Glosár 
Všeobecné nariadenie na programové obdobie 2007 – 2013 : nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom 
fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/19995.
Výbor pre koordináciu fondov (COCOF)  je stály monitorovací výbor Komisie. Jeho úlohou je diskutovať 
o otázkach týkajúcich sa vykonávania nariadení, ktorými sa riadi Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky 
sociálny fond a Kohézny fond.
Vykonávacie nariadenie : Nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú 
vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja6.
Záruka je záväzok tretej strany, ktorej sa hovorí ručiteľ, splatiť dlhy dlžníka, keď dlžník nemôže tento dlh splatiť 
sám. Ručiteľ má povinnosť uhradiť akékoľvek manko alebo omeškanú platbu dlžníkovho dlhu podľa podmienok 
uvedených v dohode medzi ručiteľom, veriteľom a/alebo dlžníkom.
5 Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25. 
6 Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1.
11
 Zhrnutie
I
Európska únia v súčasnosti stojí pred vážnymi problémami, ako je oživenie hospodárstva a finančné ozdravenie 
a zvládnutie utečeneckej krízy. Subjekty EÚ s rozhodovacou právomocou preto hľadajú spôsoby, ako maximalizovať 
účinnosť a efektívnosť dostupného rozpočtu EÚ, ktorý predstavuje menej než 1 % hrubého domáceho produktu 
(HDP) EÚ.
II
Finančné nástroje sú nástroj na poskytovanie finančnej podpory z rozpočtu EÚ. Finančná podpora poskytnutá 
konečným príjemcom prostredníctvom finančných nástrojov môže mať podobu úverov, záruk a kapitálových 
investícií.
III
V prípade správneho vykonávania poskytujú finančné nástroje v porovnaní s grantmi dve konkrétne výhody:
– možnosť použiť pákový efekt na verejné finančné prostriedky (t. j. mobilizovať dodatočné súkromné a verejné 
finančné prostriedky na doplnenie počiatočných verejných finančných prostriedkov) a
– revolvingový charakter ich kapitálového vybavenia (t. j. použitie tých istých finančných prostriedkov v niekoľ -
kých cykloch).
Skutočnosť, že úvery sa musia splatiť, záruky uvoľniť po použití a výnosy z predaja kapitálových investícií sa musia 
vrátiť má dosah aj na správanie konečných príjemcov, čo vedie k lepšiemu využívaniu verejných finančných pro -
striedkov a znižuje pravdepodobnosť, že koneční príjemcovia sa stanú závislí od verejnej podpory.
IV
Finančné nástroje zriadené v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskeho sociálneho fondu 
(ESF) v programovom období 2007 – 2013 využilo 25 z 28 členských štátov EÚ: spolu bolo v celej EÚ zriadených 972 
finančných nástrojov EFRR a 53 finančných nástrojov ESF. Do konca roku 2014 sa na tieto nástroje ako príspevky 
z operačných programov EFRR a ESF vyplatilo približne 16 mld. EUR. Táto suma predstavuje výrazné zvýšenie 
v porovnaní s približne 1,3 mld. EUR v programovom období 2000 – 2006 a 0,6 mld. EUR v programovom období 
1994 – 1999 vyčlenených na tieto nástroje. Celkový príspevok z rozpočtu EÚ na 21 finančných nástrojov, ktoré 
priamo či nepriamo spravovala Komisia, bol v tom istom období, čiže v rokoch 2007 – 2013, približne 5,5 mld. EUR. 
Tieto ústredne spravované finančné nástroje fungujú vo všetkých členských štátoch EÚ.
12 Zhrnutie 
V
Prostredníctvom tohto auditu sme preskúmali, či v programovom období 2007 – 2013 boli finančné nástroje účin -
ným mechanizmom na plnenie rozpočtu EÚ. Náš audit sa uskutočnil v období od októbra 2014 do marca 2016 a bol 
zameraný na oblasti regionálnej, sociálnej, dopravnej a energetickej politiky. Naša analýza sa venovala všetkým 
1025 finančným nástrojom EFRR a ESF, ktoré boli zriadené v programovom období 2007 – 2013 v rámci zdieľaného 
hospodárenia, ako aj šiestim ústredne spravovaným finančným nástrojom v uvedených oblastiach. Údaje predlo -
žené v tejto správe vychádzajú z najnovších dostupných informácií, ktoré poskytla Komisia v septembri 2015 a ktoré 
odrážajú situáciu na konci roku 2014.
VI
Pri našom audite sme zistili niekoľko závažných problémov, ktoré obmedzovali efektívnosť finančných nástrojov ako 
mechanizmov na plnenie rozpočtu EÚ v programovom období 2007 – 2013:
– značný počet finančných nástrojov EFRR a ESF bol príliš veľký a koncom roku 2014 mali nástroje značné problé -
my uhrádzať svoje kapitálové vybavenie (v priemere sa použilo približne 57 % všetkého kapitálového vybavenia 
zaplateného finančným nástrojom z operačných programov). Faktorom, ktorý prispel k nadmernému počiatoč -
nému kapitálovému vybaveniu, bol zámer členských štátov zabrániť rušeniu viazanosti v celom programovom 
období 2007 – 2013,
– celkovo finančné nástroje v rámci zdieľaného a centralizovaného hospodárenia neboli schopné prilákať súkrom -
ný kapitál,
– zatiaľ len obmedzený počet finančných nástrojov EFRR a ESF bol úspešný pri poskytovaní revolvingovej finan -
čnej podpory,
– a náklady na riadenie a poplatky za riadenie boli v prípade finančných nástrojov EFRR a ESF vysoké v porovnaní 
so skutočnou finančnou podporou konečným prijímateľom, ktoré sa tiež javia výrazne vyššie ako náklady a po -
platky v prípade ústredne spravovaných nástrojov alebo súkromných investičných fondov.
VII
Súčasne upozorňujeme na to, že v právnom rámci pre programové obdobie 2014 – 2020 došlo k zlepšeniam, pokiaľ 
ide o finančné nástroje, založeným na odborných znalostiach získaných v programovom období 2007 – 2013, 
ale niektoré záležitosti zostávajú.
13 Zhrnutie 
VIII
V našej správe odporúčame, aby:
– Komisia v  predbežnom posúdení ústredne spravovaných nástrojov systematicky zahŕňala analýzu „ponaučení“ 
k danému dátumu,
– Komisia okrem „ponaučení“ posudzovala aj vplyv väčších sociálno-ekonomických zmien na odôvodnenie ná -
stroja a príslušného požadovaného príspevku z rozpočtu EÚ v súvislosti s ich príslušnými preskúmaniami v polo -
vici trvania pri všetkých ústredne spravovaných finančných nástrojoch,
– sa Komisia a členské štáty usilovali optimalizovať veľkosť konkrétnych fondov EFRR a ESF, aby sa vždy, keď je 
to možné, mohla využiť výhoda značných úspor v nákladoch na prevádzku fondov. Komisia by mala členským 
štátom poskytnúť dodatočné usmernenia o zriaďovaní týchto finančných nástrojov v členských štátoch alebo 
na úrovni Únie (ktoré priamo alebo nepriamo spravuje Komisia),
– Komisia v nariadení o rozpočtových pravidlách (a vzápätí v nariadeniach pre jednotlivé odvetvia) poskytla 
vymedzenie pojmu pákového efektu finančných nástrojov platné vo všetkých oblastiach rozpočtu EÚ, v ktorom 
sa jasne rozlišuje medzi pákovým efektom súkromných a národných verejných príspevkov v rámci operačného 
programu a/alebo dodatočných súkromných alebo verejných kapitálových príspevkov a v ktorom sa zohľadňuje 
druh príslušného nástroja,
– Komisia v prípade finančných nástrojov EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 zabezpečila, aby členské 
štáty poskytli úplné a spoľahlivé údaje o súkromných príspevkoch na kapitálové vybavenie, a to prostredníc -
tvom operačných programov, ako aj popri nich,
– Komisia v prípade finančných nástrojov EFRR a ESF poskytovala členským štátom dodatočné usmernenia o tom, 
ako čo najlepšie používať preferenčné zaobchádzanie na prilákanie väčšieho množstva súkromného kapitálu 
a súčasne neprideliť nadmerné riziká verejným prispievateľom na vybavenosť nástrojov,
– sa v prípade ústredne spravovaných finančných nástrojoch v právnych predpisoch, ktorými s riadi príslušný ná -
stroj, vymedzili hlavné aspekty mechanizmu rozdelenia všeobecného rizika, ktoré môže mať dosah na rozpočet 
EÚ,
– Komisia v prípade všetkých finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ zabezpečila, aby členské štáty, 
samotná Komisia a skupina EIB vykonávali len tie štruktúry, ktoré sú v súlade s jej vlastnými odporúčaniami 
a opatreniami, pokiaľ ide o daňovú úpravu,
– Komisia prijala vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty zachovali revolvingový charakter fi -
nančných prostriedkov počas požadovaného osemročného obdobia po uplynutí obdobia oprávnenosti progra -
mového obdobia 2014 – 2020,
14 Zhrnutie 
– Komisia poskytla usmernenie, pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré umožňujú pokračovať v používaní finančných 
nástrojov v ďalšom programovom období, najmä v prípadoch, keď sa správcovia fondu vyberajú na základe 
verejného obstarávania,
– Komisia zabezpečila, aby členské štáty oznamovali úplné informácie o nákladoch na riadenie a poplatkoch 
za riadenie, ktoré boli vynaložené alebo sú splatné do marca 2017 vzhľadom na blížiace sa ukončenie programo -
vého obdobia 2007 – 2013,
– Komisia objasnila, že maximálna výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie sa musí uplatňovať na ka -
pitálové vybavenie skutočne využité finančným nástrojom, t. j. na príspevok z operačného programu, ktorý sa 
použil na poskytnutie finančnej podpory konečným prijímateľom,
– pokiaľ ide o výkonnostné odmeňovanie správcov fondu v programovom období 2014 – 2020 Komisia predložila 
legislatívny návrh s cieľom prehodnotiť platné ustanovenia v nariadení o spoločných ustanoveniach na posilne -
nie stimulačného účinku týchto opatrení,
– riadiace orgány členských štátov pri rokovaniach o dohodách o financovaní vo veľkej miere využívali existujúce 
výkonnostné zložky odmeňovania pre správcov fondu,
– Komisia vykonala komparatívnu analýzu nákladov na vykonávanie grantov a vratnej finančnej podpory najmä 
prostredníctvom finančných nástrojov na programové obdobie 2014 – 2020 s cieľom určiť ich skutočné úrovne. 
Takéto informácie by boli mimoriadne užitočné pri príprave legislatívnych návrhov na obdobie po roku 2020 
a pri určovaní primeranej úrovne technickej pomoci.
15
 Úvod
Čo sú to finančné nástroje?
01 
Európska únia v súčasnosti stojí pred vážnymi problémami, ako je oživenie 
hospodárstva a finančné ozdravenie a zvládnutie utečeneckej krízy. Subjekty EÚ 
s rozhodovacou právomocou preto hľadajú spôsoby, ako maximalizovať účinnosť 
a efektívnosť dostupného rozpočtu EÚ, ktorý predstavuje menej než 1 % hrubého 
domáceho produktu (HDP) EÚ.
Finančné nástroje7 sú nástroj na poskytovanie finančnej podpory z rozpočtu EÚ 
prostredníctvom úverov, záruk a kapitálových (alebo kvázi kapitálových) investícií 
na realizáciu projektov (pozri tabuľku 1 )8.
V prílohe I  sa uvádza príklad fungovania rôznych druhov finančných nástrojov.7 Právne predpisy týkajúce sa 
EFRR a ESF v programovom 
období 2007 – 2013 
obsahovali odkaz na „nástroje 
finančného inžinierstva“. 
V tejto správe sa pojmy 
„nástroj finančného 
inžinierstva“ a “finančný 
nástroj“ používajú ako 
synonymá.
8 Podľa medzinárodného 
účtovného štandardu 32 
finančný nástroj je „každá 
zmluva, ktorá má za následok 
vznik finančného aktíva 
pre jednu účtovnú jednotku 
a finančného záväzku alebo 
nástroja vlastného imania 
pre druhú účtovnú jednotku“.Tabuľka 1Hlavné druhy finančných nástrojov podporovaných z rozpočtu EÚ
Zdroj:  Európska komisia, EIB, „Platforma fi-compass – Produkty finančných nástrojov. Úvery, záruky, vlastný kapitál a kvázi vlastný kapitál“, s. 3.Úver
„Dohoda, na základe ktorej sa veriteľ zaväzuje poskytnúť dlžníkovi 
peňažnú sumu v dohodnutej výške a na dohodnutý čas a podľa ktorej je dlžník povinný splatiť uvedenú sumu v dohodnutom čase.“ V rámci /f_inančného nástroja môže úver pomôcť vtedy, keď banky nie sú ochotné požičať prostriedky za podmienok, ktoré by pre dlžníka boli prijateľné. Finančné nástroje môžu ponúknuť nižšie úrokové sadzby, dlhšie obdobia splácania alebo majú nižšie požiadavky na kolaterál.
Vlastný kapitál
„Poskytnutie kapitálu spoločnosti, ktorý sa investuje priamo alebo 
nepriamo výmenou za úplné alebo čiastočné vlastníctvo tejto spoločnosti, pričom kapitálový investor môže prevziať časť kontroly nad riadením spoločnosti a môže sa podieľať na zisku spoločnosti.“Finančná návratnosť závisí od rastu a rentability podniku. Získava sa prostredníctvom dividend a za predaj akcií inému investorovi(tzv. vystúpenie) alebo prostredníctvom prvotnej verejnej ponuky.Záruka
„Písomný záväzok prevziať zodpovednosť za celý dlh alebo povinnosť 
tretej strany alebo za úspešné plnenie svojich povinností uvedenou treťou stranou, alebo za časť takéhoto dlhu, povinnosti či plnenia v prípade, ktorý aktivuje takúto záruku, napr. omeškanie so splácaním úveru.*“Záruky zvyčajne kryjú /f_inančné operácie, ako sú úvery.
* Európska komisia (2015). Usmernenia pre členské štáty o /f_inančných 
   nástrojoch – Glosár.
Kvázi vlastný kapitál
„Druh /f_inancovania, ktoré stojí medzi kapitálovým a dlhovým
/f_inancovaním, pričom vykazuje vyššie riziko ako prednostný dlh a nižšie riziko ako základný kapitál.Kvázi kapitálové investície môžu mať štruktúru ako dlh, zvyčajne nezabezpečený a podriadený a v niektorých prípadoch konvertibilnýna akcie, alebo ako prioritné akcie.“Pro/f_il rizika/výnosu zvyčajne patrí medzi dlh a akcie v kapitálovej štruktúre spoločnosti.
16 Úvod 
02 
V porovnaní s grantmi (ktoré sú tradičnou formou poskytovania finančných 
prostriedkov z rozpočtu EÚ) finančné nástroje v prípade správneho vykonávania 
môžu mať dve konkrétne výhody:
 ο možnosť použiť pákový efekt na verejné finančné prostriedky (t. j. mobilizo -
vať dodatočné súkromné a verejné finančné prostriedky na doplnenie počia -
točných verejných finančných prostriedkov) a
 ο revolvingový charakter ich kapitálového vybavenia (t. j. použitie tých istých 
finančných prostriedkov v niekoľkých cykloch) umožňuje, aby sa každé euro 
z financovania prostredníctvom finančných nástrojov v zásade môže použilo 
viac než raz.
03 
Skutočnosť, že úvery sa musia splatiť, záruky uvoľniť po použití a výnosy z pre -
daja kapitálových investícií sa musia vrátiť má dosah aj na správanie konečných 
príjemcov, čo vedie k lepšiemu využívaniu verejných finančných prostriedkov 
a znižuje pravdepodobnosť, že koneční príjemcovia sa stanú závislí od verejnej 
podpory.
04 
Spoločné vymedzenie pojmu finančné nástroje sa prvýkrát objavilo v revízii 
nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2012. Toto vymedzenie sa odvtedy 
používalo v právnych predpisoch platných v jednotlivých odvetviach na progra -
mové obdobie 2014 – 2020 (pozri prílohu II ).
Používanie finančných nástrojov pri plnení rozpočtu 
EÚ od roku 2007
Používanie finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ
05 
Plnenie rozpočtu EÚ môže prebiehať prostredníctvom zdieľaného hospodáre -
nia (t. j. v spolupráci s členskými štátmi, napríklad v rámci politiky súdržnosti), 
priameho hospodárenia (t. j. prostredníctvom útvarov Komisie alebo výkonných 
agentúr) alebo nepriameho hospodárenia (t. j. zverením úloh súvisiacich s plne -
ním rozpočtu tretím krajinám alebo rôznym subjektom)9. Posledné dva uvedené 
spôsoby sa spoločne označujú ako centralizované hospodárenie.9 Článok 58 nariadenia 
o rozpočtových pravidlách.
17 Úvod 
06 
Finančné nástroje sa používajú v rôznych častiach rozpočtu EÚ:
 ο Finančné nástroje zdieľaného hospodárenia v oblasti súdržnosti sa zriaďujú 
najmä v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a v menšej 
miere v rámci Európskeho sociálneho fondu (ESF). Počínajúc obdobím 2014 – 
2020 sa finančné nástroje môžu používať aj pre Kohézny fond (KF). Každý 
nástroj sa musí vykonať v rámci operačného programu, o čom spoločne 
s jeho veľkosťou a formou rozhodujú riadiace orgány zodpovedné za daný 
program10. Finančné nástroje sa používajú aj v rámci Európskeho poľnohos -
podárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho fondu pre rybné 
hospodárstvo (EFRH).
 ο Ústredne spravované finančné nástroje sa financujú z rôznych rozpočtových 
oblastí, ako je výskum, podnikanie a priemysel, vzdelávanie a kultúra atď. Pri 
týchto nástrojoch je Komisia spoločne so svojimi partnermi priamo zapojená 
do ich navrhovania a pri vypracúvaní ich investičnej stratégie a vybavenosti. 
Rozhodnutie zriadiť tieto nástroje prijímajú rozpočtové orgány (t. j. Európsky 
parlament a Rada) na základe návrhu Komisie.
Pravidlá pre výber správcu fondu finančných nástrojov
07 
V rámci zdieľaného hospodárenia sa finančné nástroje môžu zriadiť ako samo -
statné fondy alebo ako podfondy holdingového fondu, neskôr označované ako 
konkrétne fondy (pozri obrázok 1 ). Holdingový fond, občas označovaný aj ako 
„fond fondov“, je fond zriadený s cieľom spravovať rôzne druhy nástrojov. Umož -
ňuje tiež prispievať z jedného alebo viacerých operačných programov do jedné -
ho alebo niekoľkých finančných nástrojov.
08 
Finančné nástroje obvykle spravujú súkromné alebo štátne banky alebo iní fi -
nanční sprostredkovatelia a nie orgány verejnej správy. Pri nástrojoch EFRR a ESF 
musí byť výber správcu fondu v súlade s európskymi a vnútroštátnymi pravidlami 
verejného obstarávania v prípade, ak sa vedenie fondu vyberá na základe verej -
nej súťaže. V situáciách, keď pravidlá verejného obstarávania neplatia (t. j. v prípa -
de, keď správa fondu nie je verejnou zákazkou na poskytnutie služby), riadiaci 
orgán môže určiť správcu fondu pod podmienkou dodržania príslušných pravidiel 
štátnej pomoci (pozri body 10 až 12).
09 
Skupina Európskej investičnej banky, ktorú tvorí Európsky investičný fond (EIF) 
a Európska investičná banka (EIB), má osobitné postavenie, pretože EIF a EIB 
môžu byť vymenovaní za správcov fondu bez postupu verejného obstarávania11. 
Spravujú tiež väčšinu ústredne spravovaných nástrojov, pre ktoré sa v legislatív -
nom návrhu určuje správca fondu.10 Európsky parlament, 
Generálne riaditeľstvo 
pre vnútorné politiky, Nástroje 
finančného inžinierstva 
v rámci politiky súdržnosti – 
štúdia, 2013, s. 46.
11 Článok 44 písm. c) 
všeobecného nariadenia.
18 Úvod 
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Obrázok 1Zjednodušený prehľad štruktúry holdingového fondu pre finančné nástroje EFRR 
alebo ESF
Dodatočné verejné alebo 
súkromné príspevky
ku kapitálovému vybaveniu
Príspevok ku kapitálovému vybaveniu z/uni00A0operačného programu (európskea/uni00A0národné verejné a/uni00A0súkromné /f_inančné prostriedky)
Príspevok ku kapitálovému vybaveniu z/uni00A0holdingového fondu
Finančná podporaprostredníctvom úverov, záruk, kapitálovej účastiSplatenie /f_inančnej podporyVrátenie pri likvidácii podfondu, plus dividendy/úroky platby atď. počas vykonávaniaVrátenie nepoužitého kapitálového vybavenia do operačnéhoprogramu pri ukončení programu
Finančný sprostredkovateľFinančný sprostredkovateľRiadiaci orgánOperačný program EFRR alebo ESF
Holdingový fond
Podfond (príjemca)
Konečný prijímateľ
19 Úvod 
Finančné nástroje a pravidlá štátnej pomoci EÚ
10 
Fondy EÚ v rámci zdieľaného hospodárenia sa považujú za súčasť vnútroštátnych 
alebo regionálnych rozpočtov a ako také môžu podliehať kontrole štátnej pomo -
ci. Pri vykonávaní finančného nástroja preto riadiace orgány musia zabezpečiť sú -
lad s pravidlami štátnej pomoci12. Príslušné pravidlá štátnej pomoci sa nachádzajú 
v novom všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách13 a v nových usmer -
neniach Komisie k rizikovým finančným investíciám14. Obidva predpisy nadobudli 
účinnosť v júli 2014.
11 
Riadiaci orgán musí pre každý finančný nástroj EFRR a ESF poskytnúť dôkaz, že15:
 ο vyhovuje bežnej trhovej praxi (v praxi to znamená, že správa fondu bola vy -
bratá na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného procesu) 
alebo
 ο sa naň vzťahuje nariadenie o pomoci „ de minimis “16 alebo
 ο predstavuje oslobodenú pomoc, lebo sa naň vzťahuje všeobecné nariadenie 
o skupinových výnimkách alebo notifikovaná schéma pomoci podľa pokynov 
Komisie pre rizikové financie.
12 
Ústredne spravované finančné nástroje, ktoré nevyužívajú národné alebo regio -
nálne zdroje, a preto nie sú súčasťou rozpočtu členského štátu, nepatria do rozsa -
hu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci EÚ, lebo nebola splnená hlavná podmien -
ka článku 107 ZFEÚ, že je „poskytovaná […] členským štátom alebo zo štátnych 
prostriedkov“.
Podkladové informácie o niekoľkých finančných nástrojoch a ich 
kapitálovom vybavení od roku 2007
Programové obdobie 2007 – 2013
13 
V programovom období 2007 – 2013 využívalo finančné nástroje 25 z 28 člen -
ských štátov EÚ. Tento mechanizmus financovania nevyužívalo len Chorvátsko, 
Írsko a Luxembursko17. Prílohy III a IV obsahujú prehľad nástrojov EFRR a ESF 
podľa členských štátov.12 Článok 37 ods. 1 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach 
(NSU): „Riadiace orgány, 
orgány vykonávajúce fondy 
fondov a orgány vykonávajúce 
finančné nástroje dodržiavajú 
pri uplatňovaní tejto hlavy 
(hlava IV, Finančné nástroje) 
uplatniteľné právo, a to najmä 
týkajúce sa štátnej pomoci 
a verejného obstarávania“.
13 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 651/2014 zo 17. júna 2014 
o vyhlásení určitých kategórií 
pomoci za zlučiteľné 
s vnútorným trhom podľa 
článkov 107 a 108 zmluvy 
(Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).
14 Európska komisia, 
„Usmernenia o štátnej pomoci 
na podporu rizikových 
finančných investícií“ 
(Ú. v. EÚ C 19, 22.1.2014, s. 4).
15 Článok 37 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach.
16 Nariadenie Rady (EÚ) 
2015/1588 z 13. júla 2015 
o uplatňovaní článkov 107 
a 108 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie na určité 
kategórie horizontálnej štátnej 
pomoci (kodifikované znenie) 
(Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 1).
17 Ústredne spravované finančné 
nástroje boli napriek tomu 
zriadené v Luxembursku. 
Okrem toho poskytovali 
finančné prostriedky EÚ 
na projekty v Írsku 
a Chorvátsku.
20 Úvod Tabuľka 2Vykonávanie finančných nástrojov EFRR a ESF (2007 – 2013) k 31. decembru 2014
Sumy viazané na  finančné nástroje 
v rámci dohôd o  financovaní
(sumy v mil. eur)Sumy vyplatené finančným nástrojom 
z operačného programu
(sumy v mil. eur)Sumy vyplatené finančnými nástrojmi 
konečným prijímateľom
(sumy v mil. eur)
OP1EÚ EÚ/OP  % OP EÚ EÚ/OP  % OP EÚ EÚ/OP  %
EFRR17 06110 946—15 189 10 452 69 % 8 871 5 594 63 %
ESF 472 829 462 56 % 318 207 65 %
Spolu 17 061 11 418 67 % 16 018 10 914 68 % 9 189 5 801 63 %
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe najnovších údajov Komisie zo septembra 20152.
1  V prípade vyčlenených súm operačného programu nie je v správe Komisie o plnení uvedené nijaké rozdelenie medzi finančnými nástrojmi 
EFRR a ESF
2  EGESIF_15-0027-00, „Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported 
by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programme period 2007 – 2013“ 
(Zhrnutie údajov týkajúcich sa pokroku, ktorý bol dosiahnutý v súvislosti s financovaním a vykonávaním nástrojov finančného inžinierstva, 
nahlásených riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 67 ods. 2 písm. j) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, programové obdobie 2007 – 2013, 
stav k 31. decembru 2014), s. 21 a 54.14 
Ako sa uvádza v  tabuľke 2 , koncom roku 2014 sa ako príspevky operačných 
programov EFRR vyplatilo zhruba 15,2 mld. EUR a prostredníctvom príspevkov 
operačných programov ESF približne 0,8 mld. EUR. Táto suma predstavuje výraz -
né zvýšenie v porovnaní s približne 1,3 mld. EUR v programovom období 2000 – 
2006 a 0,6 mld. EUR v programovom období 1994 – 199918.
15 
V programovom období 2007 – 2013 zodpovedali príspevky EÚ vyplatené za celé 
obdobie finančným nástrojom 5 % celkových finančných prostriedkov EÚ na EFRR 
a 1 % celkových finančných prostriedkov EÚ na ESF. Rozpočet EÚ predstavuje 
69 % z celkového príspevku ku kapitálovému vybaveniu finančných nástrojov 
EFRR a 56 % z celkového príspevku ku kapitálovému vybaveniu finančných ná -
strojov ESF v období 2007 – 2013 (pozri tabuľku 2 ). Z hľadiska finančnej podpory 
konečnému prijímateľovi predstavuje príspevok EÚ 63 % (EFRR) a 65 % (ESF).18 Európska komisia, EIB, „ FI 
Compass: Financial 
Instruments - A sustainable way 
of achieving EU economic and 
social objectives“  (Platforma 
fi-compass: Produkty 
finančných nástrojov – 
Udržateľný spôsob 
dosahovania hospodárskych 
a sociálnych cieľov EÚ), s. 3.
21 Úvod Tabuľka 316 
Podľa najnovších údajov, ktoré oznámila Komisia, bolo v celej EÚ zriadených 972 
finančných nástrojov EFRR a 53 nástrojov ESF. Medzi nimi je 903 konkrétnych fon -
dov EFRR a 49 konkrétnych fondov ESF (pozri tabuľku 3 ). Tridsaťjeden nástrojov 
EFRR spravuje skupina EIB (pozri bod 9).
17 
Okrem toho bolo 14 nástrojov financovaných prostredníctvom EPFRV a šesť 
nástrojov sa financovalo z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. V progra -
movom období 2007 – 2013 sa pri týchto dvoch fondoch od členských štátov ne -
požadovalo, aby podávali správy o finančných nástrojoch, preto v tejto súvislosti 
neexistujú nijaké oficiálne údaje19. Na základe údajov zozbieraných Dvorom audí -
torov koncom roku 2013 však kapitálové vybavenie fondov spolufinancovaných 
z EPFRV možno odhadnúť približne na 700 mil. EUR a v prípade spolufinancovania 
z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo približne na 72 mil. EUR (v obidvoch 
prípadoch vrátane národných príspevkov do programov).19 Pozri osobitnú správu č. 5/2015 
„Sú finančné nástroje 
úspešným a sľubným 
nástrojom v oblasti rozvoja 
vidieka?“, bod 82 ( http://eca.
europa.eu ).
Finančné nástroje EFRR a ESF podľa druhu konkrétneho fondu (2007 – 2013) 
k 31. decembru 2014
EFRR ESF
Počet fondovVybavenosť  
(v mil. eur)Počet fondovVybavenosť  
(v mil. eur)
Konkrétne fondy,  z ktorých:
– úverové nástroje 371 5 637 31 417
– záručné nástroje 171 2 215 7 196
– nástroje vlastného imania 162 2 006 1 70
–  zmiešané nástroje (kombinácia úverov, záruk, 
vlastného imania alebo iných nástrojov)110 2 496 5 59
– iné nástroje 6 65 0 0
– druh nebol uvedený 83 770 5 74
Spolu 903 13 189 49 816
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe najnovších údajov Komisie zo septembra 2015.
22 Úvod 
18 
V prípade ústredne spravovaných nástrojov bol celkový príspevok EÚ vyčlenený 
na nástroje v období 2007 – 2013 vo všetkých rozpočtových oblastiach približne 
5,5 mld. EUR20 rozdelených medzi 21 finančných nástrojov21. Tieto nástroje pôso -
bia vo všetkých členských štátoch EÚ.
Programové obdobie 2014 – 2020
19 
V rozpočte EÚ sú európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) hlavným zdro -
jom financovania pre kapitálové investície a infraštruktúru s celkovým rozpočtom 
vo výške približne 450 mld. EUR na programové obdobie 2014 – 2020.
20 
Európsky parlament a Európska rada od roku 2011 presadzovali väčšie používanie 
finančných nástrojov22. Tento politický záväzok sa odráža aj v nariadení o spoloč -
ných ustanoveniach (NSU), v ktorom sa stanovuje rozšírenie používania finanč -
ných nástrojov na vykonávanie všetkých piatich EŠIF (t. j. vrátane Kohézneho 
fondu) a dosiahnutie všetkých tematických cieľov programov23.
21 
Komisia na konci roku 2015 odhaduje, že na celé programové obdobie 2014 – 
2020 sa pre finančné nástroje z piatich EŠIF vyčlení približne 21 mld. EUR24. Keďže 
priemerná výška príspevku EÚ k celkovej vybavenosti týchto nástrojov v progra -
movom období 2007 – 2013 bol koncom roku 201425 približne 68 %, odhadujeme, 
že suma 21 mld. EUR pochádzajúca z rozpočtu EÚ bude pravdepodobne zodpo -
vedať sume približne 31 mld. EUR celkových rozpočtových prostriedkov (bez do -
datočného národného a súkromného financovania, ktoré môže byť poskytnuté 
fondom mimo programov EŠIF).
22 
Na porovnanie účelom Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) je 
v období 2015 – 2017 mobilizovať aspoň 315 mld. EUR súkromných a verejných 
dlhodobých investícií v celej EÚ a financovať projekty v ďalších rokoch.20 COM(2015) 565 final 
z 13. novembra 2015 „Správa 
Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade 
o finančných nástrojoch 
podporovaných 
zo všeobecného rozpočtu 
podľa článku 140 ods. 8 
nariadenia o rozpočtových 
pravidlách k 31. decembru 
2014“, s. 4.
21 SWD(2015) 206 final 
z 13. novembra 2015 „Činnosti 
súvisiace s finančnými 
nástrojmi“, s. 6 – 12.
22 Európsky parlament, Piata 
správa o súdržnosti a stratégia 
politiky súdržnosti po roku 
2013; EUCO 169/13, Závery 
Európskej rady, 
25. októbra 2013, s. 10.
23 Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013.
24 Európsky parlament, Komisia, 
Udelenie rozpočtového 
absolutória Komisii za rok 
2014 – Odpovede na otázky 
na písomné zodpovedanie 
komisárke Crețuovej, 
vypočutie 7. decembra 2015, 
s. 34.
25 EGESIF_15-0027-00 , „Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programme period 
2007 – 2013“ [Zhrnutie údajov 
týkajúcich sa pokroku, ktorý 
bol dosiahnutý v súvislosti 
s financovaním a vykonávaním 
nástrojov finančného 
inžinierstva, nahlásených 
riadiacimi orgánmi v súlade 
s článkom 67 ods. 2 písm. j) 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], s. 21 
a 54.
23
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
23 
Prostredníctvom tohto auditu Dvor audítorov preskúmal, či finančné nástroje boli 
účinným mechanizmom na plnenie rozpočtu EÚ v programovom období 2007 – 
2013. V tejto súvislosti sa naša správa zaoberá týmito audítorskými otázkami:
 ο Mali finančné nástroje vhodnú veľkosť vzhľadom na potreby trhu?
 ο Dokázali finančné nástroje prilákať súkromný kapitál?
 ο Poskytovali finančné nástroje revolvingovú finančnú podporu?
 ο Ukázalo sa, že finančné nástroje predstavujú nákladovo efektívny spôsob 
plnenia rozpočtu EÚ?
Pri každej z týchto otázok sme preskúmali, aké poučenia vyplývajú zo zistených 
hlavných nedostatkov. Posúdili sme aj to, do akej miery sa tieto nedostatky vyriešili 
v platných právnych predpisoch na programové obdobie 2014 – 2020.
24 
Náš audit sa vzťahuje na obdobie od roku 2009 do roku 2015. Zamerali sme sa 
na oblasti regionálnej, sociálnej, dopravnej a energetickej politiky. Konkrétne 
sa naša kontrola týkala všetkých finančných nástrojov EFRR a ESF, ako aj šiestich 
ústredne spravovaných finančných nástrojov v oblastiach sociálnej, dopravnej 
a energetickej politiky. Niekoľko otázok zistených v tejto správe však môže mať 
vplyv aj na iné oblasti rozpočtu EÚ, v ktorých sa využívajú tieto nástroje.
25 
Audit pozostával z týchto prvkov:
 ο preskúmanie rozličných analýz a publikácií Komisie, EIB, EIF a tretích strán,
 ο analýza najaktuálnejšej výročnej monitorovacej správy zverejnenej Komisiou 
v septembri 2015, ktorá sa zaoberala všetkými 1 025 finančnými nástroj -
mi EFRR a ESF. Táto analýza založená na údajoch, ktoré Komisia vykázala 
v novembri 2015, bola urobená aj v prípade šiestich26 z 21 nástrojov v rámci 
centralizovaného hospodárenia (ktoré predstavujú príspevok EÚ vo výške 
789 mil. EUR alebo 14 % celkovej sumy všetkých 21 nástrojov)27,
 ο preskúmanie desiatich prípadových štúdií o finančných nástrojoch vykona -
ných v oblasti rozpočtu EÚ, na ktorú sa vzťahuje táto správa28, vrátane návšte -
vy v teréne v jednom členskom štáte (Slovensko),26 Jeden z týchto šiestich 
finančných nástrojov, 
Európsky fond 2020 
pre energetiku, zmenu klímy 
a infraštruktúru (tzv. fond 
Marguerite), sa spravuje 
v rámci priameho 
hospodárenia (pozri bod 6).
27 SWD(2015) 206 final. Európska 
komisia, „ Summary of data on 
the progress made in financing 
and implementing financial 
engineering instruments 
reported by the managing 
authorities in accordance with 
Article 67(2)(j) of Council 
Regulation (EC) No 1083/2006, 
Programming period 
2007 – 2013, Situation as at 
31 December 2014“ [Zhrnutie 
údajov týkajúcich sa pokroku, 
ktorý bol 
dosiahnutý v súvislosti 
s financovaním a vykonávaním 
nástrojov finančného 
inžinierstva, nahlásených 
riadiacimi orgánmi v súlade 
s článkom 67 ods. 2 písm. j) 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], Brusel, 
september 2015.
28 Nástroj záruk za úvery 
pre projekty transeurópskych 
dopravných sietí, iniciatíva 
dlhopisov na projekty (PBI), 
fond „Marguerite“, Európsky 
fond pre energetickú 
efektívnosť, Európsky nástroj 
mikrofinancovania Progress 
(EPMF), JESSICA Grécko, 
JEREMIE Slovensko, Grécky 
fond pre podnikanie, Venture 
Finance Hungary (JEREMIE 
Maďarsko), JEREMIE Sicília.
24 Rozsah auditu a audítorský prístup 
 ο následné preskúmanie 45 finančných nástrojov kontrolovaných v rámci audi -
tov zhody, ktoré Dvor audítorov uskutočňoval od roku 2009 (ich výsledky sa 
predtým oznamovali v našich výročných správach), a 54 finančných nástrojov 
preskúmaných v rámci našich auditov výkonnosti od roku 2012,
 ο prieskum 85 riadiacich orgánov a správcov fondov zúčastňujúcich sa na vyko -
návaní finančných nástrojov. Z 85 subjektov v rámci prieskumu 82 subjektov 
má súvislosť s nástrojmi EFRR a ESF v rámci zdieľaného hospodárenia a tri 
v rámci centralizovaného hospodárenia. Na prieskum prišlo 66 odpovedí 
v prípade nástrojov zdieľaného hospodárenia a dve v prípade ústredne spra -
vovaných a
 ο pohovory s vyše 40 úradníkmi z Komisie, EIB a EIF a s vyše desiatimi odbor -
níkmi z organizácií s odbornými znalosťami v danej oblasti29.
26 
Dvor audítorov už vykonal niekoľko preskúmaní týkajúcich sa použitia finanč -
ných nástrojov a od roku 2011 v rámci niekoľkých výročných správ30 a osobitných 
správ31 informoval o zisteniach. Navyše samotná Komisia, ale aj EIB, EIF, Európsky 
parlament, národné audítorské orgány a správcovia súkromných fondov zistili 
v posledných rokoch niekoľko problémov, ktoré spoločne obmedzovali účinnosť 
finančných nástrojov v programovom období 2007 – 2013. Táto správa vychádza 
aj z týchto posúdení.29 Caisse des Dépôts, Kreditanstalt 
für Wiederaufbau  (KfW) 
a OECD.
30 Body 4.30 až 4.36 výročnej 
správy za rok 2010 
(Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 1); 
bod 5.34 výročnej správy 
za rok 2011 (Ú. v. EÚ C 344, 
12.11.2012, s. 1); bod 10.31 
výročnej správy za rok 2012 
(Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 1); 
body 5.33 až 5.36 výročnej 
správy za rok 2013 
(Ú. v. EÚ C 398, 12.11.2014, s. 1); 
body 6.46 až 6.52 výročnej 
správy za rok 2014 
(Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015).
31 Osobitná správa č. 4/2011 
„Audit Záručného fondu 
pre MSP“; osobitná správa 
č. 2/2012 „Finančné nástroje 
pre MSP spolufinancované 
Európskym fondom 
regionálneho rozvoja“; 
osobitná správa č. 5/2015 „Sú 
finančné nástroje úspešným 
a sľubným nástrojom v oblasti 
rozvoja vidieka?“; osobitná 
správa č. 8/2015 „Riešia sa 
finančnou podporou EÚ 
potreby mikropodnikateľov 
primerane?“ ( http://eca.
europa.eu ).
25
 Pripomienky
32 Pozri výročnú správu 
za rozpočtový rok 2013 
(bod 5.35) a za rozpočtový rok 
2014 (bod 6.49); osobitnú 
správu č. 8/2015 (bod 67).
33 Európska komisia , „Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programming 
period 2007 – 2013, Situation as 
at 31 December 2014“  [Zhrnutie 
údajov týkajúcich sa pokroku, 
ktorý bol dosiahnutý 
v súvislosti s financovaním 
a vykonávaním nástrojov 
finančného inžinierstva, 
nahlásených riadiacimi 
orgánmi v súlade s článkom 67 
ods. 2 písm. j) nariadenia Rady 
(ES) č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], s. 22.Mali finančné nástroje vhodnú veľkosť vzhľadom 
na potreby trhu?
27 
Finančné nástroje sami osebe nie sú projekty, ale len nástroj na poskytovanie 
finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ. Rozhodnutie riadiaceho orgánu v rámci 
politiky súdržnosti poskytnúť podporu operačného programu prostredníctvom 
finančného nástroja nie je ani tak rozhodnutím o tom, či investovať prostriedky 
operačného programu alebo nie (toto je už vopred deklarované v rámci operač -
ného programu), ako skôr o tom, ako investovať: prostredníctvom jednorazového 
grantu alebo podpora pomocou finančného nástroja, ktorým sa poskytuje vratná 
finančná podpora.
28 
Preskúmali sme preto, do akej miery 1 025 nástrojov EFRR a ESF využilo svoje 
kapitálové vybavenie na poskytnutie rôznych foriem finančnej podpory koneč -
ným prijímateľom, a analyzovali sme niekoľko činiteľov prispievajúcich k nízkej 
miere vyplácania prostriedkov konečným prijímateľom v programovom období 
2007 – 2013: úroveň počiatočného kapitálového vybavenia nástrojov, či sa riadia -
ce orgány náležite zaoberali potrebami trhu a konkrétne ťažkosti, pred ktorými 
stoja regionálne finančné nástroje. Analyzovali sme aj spôsob, akým sa v prípade 
ústredne spravovaných nástrojov zaobchádzalo s podobnými aspektmi.
Nadmerné kapitálové vybavenie malo za následok nízku 
mieru vyplatených prostriedkov, vyhýbanie sa rušeniu 
viazanosti a možnému uhrádzaniu pri ukončení programu
29 
Miera vyplatených prostriedkov finančných nástrojov bola preskúmaná už 
v niekoľkých výročných a osobitných správach Dvora audítorov32. V tejto správe 
analyzujeme najnovšie dostupné informácie, ktoré Komisii nahlásili členské štáty 
k 31. decembru 2014 a ktoré boli zverejnené v septembri 2015. Naša analýza 
týchto najaktuálnejších údajov poukazuje na to, že veľký počet týchto nástrojov 
má stále problémy s využívaním svojho kapitálového vybavenia v súlade so sta -
noveným plánom.
30 
V tabuľke 4  sa uvádza objem vyplatených prostriedkov v každom z 25 členských 
štátov, ktoré v programovom období 2007 – 2013 vykonávali finančné nástroje33. 
Uvedené percentuálne podiely sú priemerné hodnoty všetkých nástrojov EFRR 
a ESF v príslušnom členskom štáte. Významný počet finančných nástrojov bolo 
zriadených až v roku 2012 alebo neskôr.
26 Pripomienky 
Vykonávanie finančných nástrojov EFRR a ESF podľa členských štátov – 
k 31. decembru 2014
Členský štátViazané 
príspevky OP
(v mil. EUR)z toho 
príspevky 
EÚ%Príspevky OP vyplácané 
finančným nástrojom  
(v mil. EUR)Príspevky OP vyplácané konečným 
prijímateľom  
(v mil. EUR)
Suma% vyčlenených 
prostriedkovSuma % platby% vyčlenených 
prostriedkov
Estónsko 200 125 63 % 200 100 % 191 95 % 95 %
Poľsko 1 196 1 008 84 % 1 190 100 % 1 104 93 % 92 %
Slovinsko 124 105 85 % 124 100 % 112 90 % 90 %
Maďarsko 916 778 85 % 897 98 % 751 84 % 82 %
Nemecko 1 629 1 025 63 % 1 554 95 % 1 265 81 % 78 %
Malta 12 10 83 % 12 100 % 10 81 % 81 %
Portugalsko 854 531 62 % 477 56 % 386 81 % 45 %
Česká republika 278 171 62 % 278 100 % 223 80 % 80 %
Dánsko 74 35 47 % 51 68 % 40 80 % 55 %
Rumunsko 150 129 86 % 150 100 % 118 78 % 78 %
Švédsko 161 74 46 % 157 97 % 121 77 % 75 %
Litva 507 409 81 % 444 87 % 331 75 % 65 %
Francúzsko 460 240 52 % 419 91 % 310 74 % 67 %
Belgicko 396 159 40 % 396 100 % 288 73 % 73 %
Fínsko 75 35 47 % 75 100 % 51 68 % 68 %
Lotyšsko 216 160 74 % 216 100 % 145 67 % 67 %
Spojené kráľovstvo 1 632 710 44 % 1 483 91 % 983 66 % 60 %
Cyprus 20 17 85 % 20 100 % 13 63 % 63 %
Bulharsko 388 330 85 % 388 100 % 228 59 % 59 %
Rakúsko 27 10 37 % 27 100 % 13 49 % 49 %
Holandsko 75 20 27 % 67 90 % 32 47 % 42 %
Grécko 1 789 1 477 83 % 1 589 89 % 695 44 % 39 %
Taliansko 4 538 2 809 62 % 4 460 98 % 1 427 32 % 31 %
Španielsko 1 233 954 77 % 1 234 100 % 330 27 % 27 %
Slovensko 112 95 85 % 112 100 % 23 21 % 21 %
Spolu 17 061 11 418 67 % 16 018 94 % 9 188 57 % 54 %
Poznámka: V tabuľke chýba Chorvátsko, Írsko a Luxembursko, lebo v programovom období 2007 – 2013 nemali nijaké finančné nástroje EFRR a ESF.
Zdroj:  EDA na základe údajov Komisie z roku 2015.Tabuľka 4
27 Pripomienky 
31 
Do konca roku 2014, teda len rok pred koncom prvotného obdobia oprávnenosti 
(31. decembra 2015), bolo konečným prijímateľom vyplatených iba 57 % vyba -
venosti nástrojov EFRR a ESF. Miera vyplatených prostriedkov bola nízka predo -
všetkým v prípade finančných nástrojov na Slovensku (21 %), v Španielsku (27 %) 
a Taliansku (32 %). V ďalších troch štátoch (Grécko, Holandsko, Rakúsko) sa navyše 
vyplatila menej než polovica ich počiatočnej vybavenosti.
32 
Celkovo 177 z 972 finančných nástrojov EFRR (18 %) a 16 z 53 finančných nástrojov 
ESF (30 %) vyplatilo pred koncom roku 2014 menej než tretinu svojej vybavenosti. 
V prípade týchto 177 nástrojov celková výška nepoužitej vybavenosti k 31. de -
cembru 2014 dosahuje 4,2 mld. EUR. Pri týchto nástrojoch sa domnievame, že je 
málo pravdepodobné, aby sa dostupné finančné prostriedky niekedy použili, a to 
aj napriek tomu, že Komisia predĺžila obdobie oprávnenosti až do marca 2017 
(pozri bod 43). Konečná miera vyplatených prostriedkov finančných nástrojov sa 
však môže posudzovať iba na konci ich životného cyklu, najmä pokiaľ ide o fi -
nančné nástroje zriadené ku koncu programového obdobia.
Nízke miery vyplatených prostriedkov z dôvodu nadmerného 
počiatočného kapitálového vybavenia finančných nástrojov
33 
Počas našich rozhovorov sa často tvrdilo, že finančná a hospodárska kríza mala 
vážne následky a negatívne ovplyvnila mieru vyplácania prostriedkov konečným 
prijímateľom. Vzhľadom na veľkosť problému sa však domnievame, že to nie je 
ani jediný, ani hlavný faktor spôsobujúci nízku mieru vyplatených prostriedkov. 
V skutočnosti nízku mieru vyplatených prostriedkov spôsobuje predovšetkým 
nadmerná vybavenosť finančných nástrojov.
34 
Z našej analýzy údajov, ktoré v roku 2015 uverejnila Komisia, vyplynulo, že exis -
tuje pozitívny vzájomný vzťah medzi mierou čerpania prostriedkov EFRR a ESF 
na úrovni členského štátu a mierou vyplácania prostriedkov finančných nástro -
jov konečným prijímateľom (pozri obrázok 2a  a obrázok 2b ). Touto analýzou sa 
ukazuje, že členské štáty, ktoré už stoja pred problémom vyčerpať rozpočet EFRR 
a ESF, mávajú často ešte závažnejšie problémy s vyplácaním kapitálového vyba -
venia vyčleneného pre finančné nástroje.
28 Pripomienky Obrázok 2aPorovnanie celkovej miery čerpania prostriedkov EFRR na úrovni členského štátu 
a mierou vyplatených prostriedkov finančných nástrojov na úrovni konečného 
prijímateľaMiera vyplatených prostriedkov ﬁnančných nástrojov konečným
prijímateľom – sumy operačných programov 
Čerpanie EFRR na úrovni členského štátu Priemerná absorpcia EFRR 
na úrovni členského štátu 
(77/uni00A0%)Priemerná miera vyplatených 
prostriedkov /f_inančných nástrojov 
konečným prijímateľom (58/uni00A0%)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 % 65 % 60 % 55 % 50 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %Belgicko
BulharskoČeská republika
DánskoNemeckoEstónsko
Grécko
ŠpanielskoFrancúzsko
TalianskoCyprus LotyšskoLitvaMaďarsko
Malta
HolandskoRakúskoPoľsko
Portugalsko
RumunskoSlovinsko
SlovenskoFínskoŠvédsko
Spojené kráľovstvoVývojová priamka
/uni00A0
Poznámka:  Veľkosť kruhov zodpovedá celkovému príspevku z operačných programov na finančné nástroje (pozri tabuľku 4 ). Korelačný koeficient: 0,5.
Zdroj: EDA na základe údajov Komisie z roku 2015.
29 Pripomienky Obrázok 2bPorovnanie celkovej miery čerpania ESF na úrovni členského štátu a mierou 
vyplatených prostriedkov finančných nástrojov na úrovni konečného prijímateľaFinancial instruments’ disbursement ratesto ﬁnal recipients — OP amounts
Čerpanie ESF na úrovni členského štátuPriemerné čerpanie ESF
na úrovni členského štátu
(79/uni00A0%)Priemerná miera vyplatených 
prostriedkov /f_inančných nástrojov 
konečným prijímateľom (38/uni00A0%)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %DánskoEstónsko
TalianskoNemeckoLotyšsko
Litva
PoľskoVývojová
priamka
Poznámka:  Veľkosť kruhov zodpovedá celkovému príspevku z operačných programov na finančné nástroje (pozri tabuľku 4 ). Korelačný koeficient: 0,9.
Zdroj:  EDA na základe údajov Komisie z roku 2015.
30 Pripomienky 
Zvýšenie kapitálového vybavenia finančných nástrojov v 21 z 25 
členských štátov
35 
V 21 z 25 členských štátov sme tiež zistili, že počiatočná vybavenosť sa od roku 
2011 zvýšila. Vo všeobecnosti sa odvtedy pre finančné nástroje vyčlenilo približne 
7,1 mld. EUR dodatočných finančných prostriedkov z operačných programov EFRR 
a ESF obdobia 2007 – 2013.
36 
Väčšina týchto zvýšení kapitálového vybavenia nástrojov sa uskutočnila v Talian -
sku (2,5 mld. EUR), Španielsku (0,9 mld. EUR), Grécku (0,9 mld. EUR), Spojenom 
kráľovstve (0,7 mld. EUR) a Maďarsku (0,5 mld. EUR). Len týchto päť členských 
štátov zodpovedá za 77 % celkového zvýšenia kapitálového vybavenia za celé 
obdobie. Štyri z týchto piatich členských štátov (Taliansko, Španielsko, Spojené 
kráľovstvo a Maďarsko) patria medzi členské štáty s podpriemernou mierou čer -
pania prostriedkov EFRR na konci roku 2014 (pozri obrázok 2a ).
Ustanovenia v právnom základe na programové obdobie 2007 – 
2013 vytvárali stimuly pre členské štáty, využívali finančné 
nástroje na obídenie rizika zrušenia viazanosti finančných 
prostriedkov EÚ
37 
Právny základ pre programové obdobie 2007 – 2013 umožnil členským štátom 
vopred čerpať príspevok EÚ na operačné programy EFRR a ESF prostredníctvom 
použitia finančných nástrojov. Tieto zálohové príspevky mohli členské štáty vyu -
žiť ako mechanizmus, aby sa vyhli riziku zrušenia viazanosti (tzv. pravidlo n + 2)34 
(pozri rámček 1 ).34 Pravidlo automatického 
zrušenia viazanosti (pravidlo 
n + 2) pomáha zúčtovať 
nesplatené záväzky. V súlade 
s týmto pravidlom sa musí 
zrušiť viazanosť všetkých 
finančných prostriedkov, ktoré 
neboli použité ku koncu 
druhého roku po roku ich 
pridelenia alebo sa na ne 
nevzťahovala žiadosť o platbu.
Príspevok z EFRR a ESF na zriaďovanie finančných nástrojov sa v programovom 
období 2007 – 2013 preplácal ako oprávnený náklad
Podľa všeobecného nariadenia jedinou podmienkou na certifikáciu súm v programovom období 2007 – 2013 
súvisiacich s finančnými nástrojmi ako oprávnených výdavkov v rámci operačného programu bolo, že prís -
lušné sumy sa museli použiť na zriadenie fondov alebo holdingových fondov alebo ako príspevky do nich. 
Na tomto základe sa príspevky z EFRR a ESF členským štátom hradia z rozpočtu EÚ a považujú sa za dočasne 
vyčerpané. Inými slovami, neexistovala požiadavka prepojiť príspevok z operačného programu na kapitálové 
vybavenie nástroja s konečnými prijímateľmi. Úroky, ktoré vznikli v dôsledku kapitálu, tiež prispievajú k vyba -
venosti nástrojov. Až pri ukončení operačného programu Komisia určí celkové oprávnené výdavky na základe 
aktuálnej výšky úverov, záruk a kapitálových investícií poskytnutých konečným prijímateľom.Rámček 1
31 Pripomienky 
38 
Toto usporiadanie vytvorilo stimul pre členské štáty, aby si „odložili“ aspoň časť 
príspevku EÚ na operačné programy na účty bánk a finančných sprostredkovate -
ľov, ktorí spravovali fondy, a to bez toho, aby sa tento príspevok skutočne použil 
na zamýšľaný účel (pozri rámček 2 ).
Prípadová štúdia – Nadmerná vybavenosť finančného nástroja v Taliansku (Fondo 
regionale di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in Sardegna)
V decembri 2009 regionálna vláda rozhodla o zriadení záručného fondu s kapitálovým vybavením v hodnote 
233 mil. EUR. Zodpovedalo to 14 % celkového rozpočtu OP na celé programové obdobie.
Celková suma bola určená na zaručenie úverov v približnej výške 2,3 mld. EUR.
Pri našom audite tohto talianskeho záručného fondu v roku 2010 sme zistili, že chýbala analýza trhových 
potrieb, ktorá by odôvodnila pridelenie prostriedkov. Okrem toho niekoľko ďalších povinných prvkov (naprí -
klad investičná stratégia a plánovanie, opis postupu pre prípad vystúpenia a ustanovenia o likvidácii) nebolo 
zavedených v čase, keď regionálna štátna správa a regionálna agentúra, ktorá spravuje fond, podpísali doho -
du o financovaní.
Obchodný plán bol napokon pripravený a schválený až v júni 2010, bol však založený na nerealistických 
predpokladoch.
Pri našom audite sa tiež ukázalo, že značná časť finančných prostriedkov operačného programu vyhrade -
ných riadiacimi orgánmi v roku 2007 nebola dovtedy vynaložená. Pridelenie vysokého príspevku na finančný 
nástroj umožnilo obísť pravidlo n + 2, ktoré vtedy platilo a podľa ktorého sa v prípade nepoužitých finančných 
prostriedkov musí po dvoch rokoch zrušiť ich viazanosť.
Do konca roku 2014 riadiaci orgán predložil správu o tom, že bolo konečným prijímateľom poskytnutých ako 
záruky len 45 mil. EUR z celkových 233 mil. EUR kapitálového vybavenia. To znamená, že miera vyplatených 
prostriedkov bola 19 %.
Poskytnuté záruky zodpovedajú úverom vo výške 460 mil. EUR.Rámček 2
32 Pripomienky 
39 
Na druhej strane sme zistili jeden prípad, v ktorom bola znížená vybavenosť 
finančných nástrojov s cieľom zohľadniť podmienky na trhu a plánovanú mieru 
vyplatených prostriedkov, čo sa považuje za osvedčený postup (pozri rámček 3 ).
Prípadová štúdia – Spätné prispôsobenie vybavenosti fondu JEREMIE v súlade 
s meniacimi sa potrebami trhu v Litve
Nástroj JEREMIE (Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky) bol v Litve zriadený v roku 
2008 a jeho vybavenosť sa postupne zvyšovala až na úroveň 210 mil. EUR na konci roku 2009. Vybavenosť bola 
založená na posúdení potrieb trhu, ktoré sa uskutočnilo v septembri 2007.
Neskôr sa však riadiaci orgán po analýze vplyvu hospodárskej krízy na litovské hospodárstvo rozhodol znížiť 
vybavenosť fondu. Do roku 2012 sa vybavenosť fondu znížila na 170 mil. EUR a peňažné prostriedky sa vrátili 
do operačného programu.
Zo zníženého kapitálu fondu vo výške 170 mil. EUR sa do konca roku 2014 vyplatilo 121 mil. EUR, čo znamená, 
že miera vyplatených prostriedkov fondu JEREMIE bola 71 % namiesto 58 %, čo by bola miera vyplatených 
prostriedkov, keby nedošlo k zníženiu kapitálu. Bez tejto zmeny by celková miera vyplatených prostriedkov 
všetkých litovských finančných nástrojov bola 68 %, a nie 75 % (pozri tabuľku 4 ).Rámček 3
40 
Nadmerná vybavenosť finančných nástrojov má negatívny vplyv na náklady 
na riadenie a poplatky za riadenie v prípadoch, keď sa tieto náklady a poplatky 
určujú na základe kapitálu vyplateného fondu, a nie na základe vykonanej práce 
správcu fondu. Nadmerné zvýšenie vybavenosti umožňuje správcom fondov 
vytvárať príjem bez toho, aby v skutočnosti poskytovali očakávané služby (pozri 
odseky 116 až 125).
Mimoriadne nízke miery vyplatených prostriedkov finančných 
nástrojov spravovaných skupinou EIB
41 
V našej analýze sa tiež ukázalo, že priemerná miera vyplatených prostriedkov 
pre 31 nástrojov EFRR a ESF, ktoré spravovali EIB a EIF, bola mimoriadne nízka: 
43 % v porovnaní so 60 % v prípade nástrojov v správe iných správcov fondov.
33 Pripomienky 
Predĺženie obdobia oprávnenosti pre finančné nástroje 
zdieľaného hospodárenia do marca 2017 len prostredníctvom 
usmernenia Komisie
42 
Príspevok EÚ zodpovedajúci nevyužitým finančným prostriedkom (t. j. finančným 
prostriedkom, ktoré neboli vyplatené konečným prijímateľom alebo ku kto -
rým neboli poskytnuté záruky do konca obdobia oprávnenosti) sa pri ukončení 
programu musí vrátiť do rozpočtu EÚ. Vzhľadom na nízku priemernú mieru 
vyplatených prostriedkov Dvor audítorov už vo svojej výročnej správe za rok 2014 
uviedol, že nebolo možné očakávať, že všetky finančné nástroje plne využijú 
dostupné finančné prostriedky do konca roku 201535.
43 
V apríli 2015 Komisia uverejnila prepracované usmernenia o ukončení programu, 
v ktorých sa predĺžilo obdobie oprávnenosti pre výdavky súvisiace s finančnými 
nástrojmi z 31. decembra 2015 do 31. marca 201736. Celkové obdobie oprávnenos -
ti sa však stanovuje v článku 56 ods. 1 všeobecného nariadenia. Dvor audítorov 
vo svojej výročnej správe za rok 2014 zastával názor, že právne ustanovenie sa 
môže zmeniť len právnym predpisom rovnakej alebo vyššej právnej hodnoty, 
aby sa náležite zachovala hierarchia noriem37. Dospel tak k záveru, že usmernenia 
Komisie nemohli zmeniť pravidlá prijaté v rámci legislatívneho postupu Európ -
skeho parlamentu a Rady.
44 
Na základe našej analýzy a lineárnej predpovede vyplatenia v predchádzajú -
cich rokoch odhadujeme, že koncom roku 2015 ostane bez predĺženia obdobia 
oprávnenosti nevyužitých vyše 5  mld.  EUR finančných prostriedkov pridelených 
nástrojom EFRR a ESF. Z tejto sumy 3,9 mld. EUR predstavujú príspevky z rozpočtu 
EÚ na operačné programy. Aktuálne údaje týkajúce sa súm použitých medzi janu -
árom 2015 a marcom 2017 budú k dispozícii najskôr až koncom roku 2017.
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
45 
Keďže príspevky z operačných programov sa teraz poskytujú ako rozložené 
platby, finančné nástroje by mali mať vhodnejšiu veľkosť, čo povedie k lepším 
mieram vyplatených prostriedkov (pozri rámček 4 ).35 Bod 6.50 výročnej správy 
za rok 2014.
36 C(2015) 2771 final z 30. apríla 
2015, „Príloha k rozhodnutiu 
Komisie, ktorým sa mení 
rozhodnutie C(2013) 1573 
o schválení usmernení 
k ukončeniu operačných 
programov prijatých na účely 
využívania pomoci 
z Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja, 
Európskeho sociálneho fondu 
a Kohézneho fondu 
(2007 – 2013)“, s. 7.
37 Bod 6.52 výročnej správy 
za rok 2014.
34 Pripomienky 
Riadiace orgány pred pridelením finančných prostriedkov 
finančným nástrojom EFRR a ESF nie vždy riadne posúdili 
potreby trhu
46 
Preskúmali sme aj to, či potreby trhu boli riadne posúdené pred zriadením finanč -
ných nástrojov a pridelením finančných prostriedkov týmto nástrojom. Potreby 
trhu alebo predbežné posúdenie by mali umožniť porozumieť potrebám trhu 
a tomu, aký druh podpory (úvery, záruky alebo kapitálové investície) je najvhod -
nejší na riešenie zistených trhových medzier. Mali by tiež určovať potreby finan -
covania a nakoniec posúdiť, či plánovaný cieľ politiky možno najlepšie dosiahnuť 
pomocou finančného nástroja. Ako podmienka úspešnosti takýchto nástrojov 
druhu to bolo zdôraznené aj v našich predchádzajúcich osobitných správach 
a v iných štúdiách38.
Posúdenie potrieb trhu nebolo pre finančné nástroje počas 
programového obdobia 2007 – 2013 povinné
47 
Jediný jasný odkaz v právnych predpisoch na posudzovanie potrieb trhu (ozna -
čované aj ako „posudzovanie medzier vo financovaní“) počas programového 
obdobia 2007 – 2013 sa týka holdingových fondov39.Opatrenia pre náhradu finančných prostriedkov finančných nástrojov EFRR a ESF 
z rozpočtu EÚ (programové obdobie 2014 – 2020)
Podľa článku 41 ods. 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach nesmie žiadna žiadosť o priebežnú platbu 
predložená počas obdobia oprávnenosti prekročiť 25 % celkovej sumy programových príspevkov viazaných 
na finančný nástroj v zmysle príslušnej dohody o financovaní. Druhá, tretia a nasledujúce platby sa uskutočnia, 
keď sa dosiahnu určité finančné limity pre výdavky súvisiace s predchádzajúcimi platbami.Rámček 4
38 Osobitné správy č. 8/2015 
(bod 21), č. 2/2012 (bod 118) 
a č. 5/2015 (bod 27); Európska 
komisia, EIB: „ Financial 
Instruments: A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014 – 2020 Programme period“  
(Finančné nástroje: 
hodnotenie stavu pri príprave 
na programové obdobie 
2014 – 2020), štúdia, ktorú 
uskutočnila spoločnosť 
Mazars/Ecorys/EPRC, s. 52, 66, 
73.
39 V prípade holdingových 
fondov sa analýzou medzier 
zaoberá článok 44 ods. 1 
písm. a) vykonávacieho 
nariadenia: „[…] V dohode 
o financovaní [medzi členským 
štátom alebo riadiacim 
orgánom a holdingovým 
fondom] sa prihliada na: a) 
pokiaľ ide o nástroje 
finančného inžinierstva 
na podporu podnikov, najmä 
MSP vrátane mikropodnikov, 
na závery hodnotenia medzier 
medzi poskytovaním týchto 
nástrojov MSP a dopytom 
po týchto nástrojoch zo strany 
MSP […]“.
35 Pripomienky 
48 
V prípade všetkých ostatných konkrétnych fondov bolo do roku 2009 možné 
vyvodiť nepriamu povinnosť vykonať takéto posudzovanie z potreby predložiť 
obchodný plán pre každý nástroj40. V septembri 2009 sa však pozmeňujúcimi 
návrhmi právneho základu zaviedli miernejšie požiadavky týkajúce sa týchto ob -
chodných plánov41. Odvtedy boli odstránené takmer všetky osobitné požiadavky 
(ako sú cieľové podniky alebo mestské projekty, kritériá, podmienky ich financo -
vania a odôvodnenie a plánované použitie príspevku z operačného programu), 
hoci bolo stále povinnosťou predložiť obchodný plán. Zastávame názor, že prida -
ná hodnota obchodného plánu bez týchto informácií je malá.
49 
Povinnosť vykonávať posudzovanie potrieb trhu neexistovala ani v prípade 
ústredne spravovaných finančných nástrojov zriadených v programovom období 
2007 – 2013. Pri šiestich ústredne spravovaných nástrojoch, ktorým sa venuje táto 
správa, sme zaznamenali rozdielne postupy. Aj keď neexistovali právne požiadav -
ky, vo všeobecnosti sme pozorovali, že vo všetkých prípadoch sa uskutočnila urči -
tá miera posudzovania potrieb trhu, napríklad posúdenie vplyvu, štúdie analýzy 
trhu, verejné konzultácie atď.
Takmer v polovici skúmaných prípadov boli potreby trhu 
posúdené príliš vysoko
50 
V predchádzajúcich osobitných správach sme už určili značné nedostatky týkajú -
ce sa spoľahlivosti posúdení potrieb trhu42. Ide najmä o to, že posúdenia potrieb 
trhu by mali vychádzať zo základných predpokladov, ktoré sú racionálne a realis -
tické. V opačnom prípade nástroje nemusia byť riešením skutočných potrieb trhu, 
čo povedie k nadmernej kapitálovej vybavenosti nástroja alebo k tomu, že nástroj 
bude mať len malý alebo nijaký skutočný vplyv na danú oblasť.
51 
Posudzovanie potrieb trhu slúži niekoľkým účelom vrátane určenia zlyhania trhu 
a stanovenia veľkosti trhu. V tejto súvislosti z našej celkovej analýzy vyplýva, 
že posúdenie potrieb trhu nebolo v programovom období 2007 – 2013 dosta -
točne spoľahlivé. Hoci väčšina respondentov nášho prieskumu (82 %) uviedla, 
že vykonali posúdenie potrieb trhu, nezabránilo to nadmernej veľkosti nástrojov: 
takmer polovica finančných nástrojov (19 zo 41), ktoré spravovali naši responden -
ti, ktorí vykonali posúdenie potrieb trhu, mala ku koncu roku 2014 mieru vypla -
tených prostriedkov menej než 50 % z celkovej vybavenosti nástroja. Len päť 
nástrojov (12 %) využilo svoju počiatočnú vybavenosť úplne (pozri obrázok 3 ).40 Článok 43 ods. 2 
vykonávacieho nariadenia, 
pôvodné znenie.
41 Článok 1 nariadenia Komisie 
(ES) č. 846/2009 z 1. septembra 
2009, ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie (ES) č. 1828/2006, 
ktorým sa stanovujú 
vykonávacie pravidlá 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde, 
a nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja 
(Ú. v. EÚ L 250, 23.9.2009, s. 1).
42 Osobitná správa č. 8/2015 
(body 21 až 22), č. 2/2012 
(body 33 až 37 a 116 až 118) 
a č. 5/2015 (body 27 a 96).
36 Pripomienky 
52 
V predchádzajúcej osobitnej správe sme už poukázali na to, že počas programo -
vého obdobia 2007 – 2013 metodika používaná na vykonanie posúdenia potrieb 
trhu a hodnovernosť základných predpokladov neboli predmetom nijakej kontro -
ly orgánom nezávislým od riadiaceho orgánu. Tento nedostatok mohol prispieť 
k tomu, že veľké množstvo riadiacich orgánov vypracovalo príliš optimistické 
posúdenia43.43 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2012, bod 118.Obrázok 3Analýza miery vyplatených prostriedkov finančných nástrojov, v prípade ktorých sa 
pri prieskume uviedlo, že sa vykonalo posúdenie potrieb trhu
Miera vyplatených prostriedkov: 30 – 50 %
Počet fondov: 8 (20 %)Miera vyplatených prostriedkov: 0 – 30 %
Počet fondov: 11 (26 %)
Miera vyplatených prostriedkov: 50 – 80 %
Počet fondov: 8 (20%)Miera vyplatených
prostriedkov: 80 – 100 %Počet fondov: 9 (22 %)Miera vyplatených prostriedkov: 100 %
Počet fondov: 5 (12 %)
Poznámka:  Prieskum bol odoslaný správcom/riadiacim orgánom 50 najväčších finančných nástrojov EFRR, odpovedalo 80 %.
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe výsledkov prieskumu.
37 Pripomienky 
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
53 
V programovom období 2014 – 2020 je pre nástroje zdieľaného hospodárenia 
povinné podrobné predbežné posúdenie s cieľom poskytnúť dôkaz o zlyhaniach 
trhu (alebo o neoptimálnych investičných situáciách) a odhadnúť úroveň a rozsah 
verejných investičných potrieb. V tomto posúdení sa musí uviesť aj druh finan -
čného nástroja, ktorý je najvhodnejší pre danú situáciu. Predbežné posúdenie 
sa navyše musí pre informáciu predložiť monitorovaciemu výboru operačného 
programu a súhrnné zistenia a závery sa musia zverejniť do troch mesiacov od 
dokončenia (pozri prílohu V ). Stále však neexistuje nijaká požiadavka vykonať 
nezávislú kontrolu predbežného posúdenia a hodnovernosti základných pred -
pokladov posúdenia pred rozhodovaním o počiatočnom kapitálovom vybavení 
nástroja.
54 
Od nadobudnutia účinnosti nového nariadenia o rozpočtových pravidlách 
1. januára 2013 je vykonanie predbežného hodnotenia záväzné aj pre všetky 
nové ústredne spravované nástroje (pozri prílohu V ). Napriek tomu predbežné 
posúdenie neobsahuje analýzu získaných skúseností ani možnosť preskúmania 
v prípade veľkých sociálno-ekonomických zmien, ako to je v prípade zdieľaného 
hospodárenia. Preskúmanie v polovici trvania (ktoré by sa mohlo zaoberať týmito 
hľadiskami) sa vykonáva pre väčšinu, ale nie všetky centrálne riadené finančné 
nástroje.
Regionálne zameranie prispelo k tomu, že členské štáty 
vytvorili veľký počet finančných nástrojov malej veľkosti 
v programovom období 2007 – 2013
Finančné nástroje EFRR a ESF značne menšie než ústredne 
spravované fondy alebo súkromné investičné fondy
55 
Operačné programy EFRR a ESF vykonávajú v rámci zdieľaného hospodárenia 
vnútroštátne a regionálne orgány, čo znamená, že finančné nástroje zriadené 
na realizáciu vnútroštátnych alebo regionálnych programov musia dodržiavať vy -
medzenia programov z hľadiska geografie a oprávnenosti. Ak majú byť projekty 
oprávnené, musia byť umiestnené v regióne oprávnenom na operačný program, 
z ktorého finančný nástroj dostal svoj kapitál44.44 Článok 35 všeobecného 
nariadenia.
38 Pripomienky 
56 
V programovom období 2007 – 2013 bolo v EÚ zriadených 952 konkrétnych 
fondov EFRR a ESF (pozri tabuľku 3 ). To znamená, že vo väčšine regiónov bolo 
založených niekoľko fondov. Z našej analýzy vyplynulo, že finančné nástroje 
EFRR a najmä finančné nástroje ESF sú pomerne malé. Priemerná výška príspevku 
EÚ na nástroj EFRR je 80 mil. EUR v prípade holdingových fondov a 10 mil. EUR 
v prípade konkrétnych fondov. Priemerná výška príspevku EÚ na nástroja ESF je 
10 mil. EUR v prípade holdingových fondov a 9 mil. EUR v prípade konkrétnych 
fondov. Naproti tomu ku koncu roku 2014 podľa údajov nahlásených Komisii je 
príspevok z rozpočtu EÚ na ústredne spravované fondy, čo teoreticky zahŕňa 
všetky členské štáty, až 1,2 mld. EUR. Fondy súkromného kapitálu fungujú v prie -
mere so 150 – 500 mil. EUR.
57 
Vykonávanie fondov s vyšším kapitálovým vybavením však môže viesť k význam -
ným úsporám z rozsahu a zvýšeniu efektivity. Dôvodom je to, že režijné náklady 
a súvisiace riziká možno rozložiť medzi dostatočne veľký počet konečných prijí -
mateľov. Inými slovami jednotlivé konkrétne fondy EFRR a ESF často nemajú takú 
veľkosť, aká sa v odvetví investičných fondov považuje za primeranú na efektívne 
fungovanie.
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
58 
V programovom období 2014 – 2020 majú členské štáty väčšiu voľnosť pri zriaďo -
vaní finančných nástrojov. V operačných programoch sa napríklad môže kombi -
novať jedna alebo viacero doplnkových investičných priorít z EFRR, Kohézneho 
fondu a ESF v rámci jedného tematického cieľa45.
59 
Okrem toho boli zavedené právne podmienky pre zriaďovanie nástrojov s pod -
statne väčším kapitálovým vybavením46. Konkrétne bola pre programové obdo -
bie 2014 – 2020 zavedená možnosť zriaďovať na úrovni EÚ nástroje zdieľaného 
hospodárenia47 (pozri rámček 5 ).45 Článok 96 ods. 1 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach.
46 Článok 38 ods. 1 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach.
47 V rámci tejto možnosti existuje 
osobitný prípad, podľa 
ktorého môžu operačné 
programy EFRR prispievať 
k iniciatíve MSP, ktorú priamo 
riadi Komisia. V tomto prípade 
platia osobitné pravidlá 
stanovené v článku 39 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
39 Pripomienky 
60 
Pre členské štáty existujú aj veľké finančné stimuly na zriaďovanie nástrojov, 
ktoré majú väčšie kapitálové vybavenie alebo ktoré zasahujú nad rámec regio -
nálnej úrovne. Ak sa všetko v rámci prioritnej osi operačného programu dosahuje 
prostredníctvom finančného nástroja, maximálna miera spolufinancovania sa 
môže zvýšiť o 10 %. Ak sa zriadi samostatná prioritná os, ktorá sa má dosiahnuť 
prostredníctvom finančného nástroja na úrovni EÚ, ktorý je priamo alebo ne -
priamo spravovaný Komisiou, os spĺňa podmienky pre mieru spolufinancovania 
na úrovni 100 %48.
61 
Komisia a členské štáty by vždy, keď je to možné, mali pri zriaďovaní väčších kon -
krétnych finančných nástrojov EFRR a ESF používať možnosti poskytnuté v rámci 
právneho základu, aby mohli využiť značné úspory v nákladoch na prevádzku 
týchto nástrojov. Čím viac regiónov a subjektov sa zapája, tým zložitejšia môže 
byť právna štruktúra, čo zas môže predstavovať nové riziká odkladu, ktoré člen -
ské štáty musia zohľadniť pri navrhovaní najvhodnejšej štruktúry financovania. Už 
v regulačnom základe na obdobie 2007 – 2013 sa počítalo s príspevkami z jed -
ného alebo viacerých programov do toho istého finančného nástroja49. Takéto 
konštrukcie sa však ukázali ako neobľúbené z dôvodu ich pociťovanej dodatočnej 
zložitosti. Podľa odpovedí na náš prieskum je potrebné ďalšie usmernenie Komi -
sie o zriaďovaní nástrojov na úrovni EÚ v období 2014 – 2020.48 Článok 120 ods. 5 a 7 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
49 Komisia, COCOF (10-0014-05), 
Usmernenie k nástrojom 
finančného inžinierstva podľa 
článku 44 všeobecného 
nariadenia.Opatrenia na zriaďovanie finančných nástrojov na úrovni EÚ (programové obdobie 
2014 – 2020)
Podľa článku 38 ods. 1 písm. a) nariadenia o spoločných ustanoveniach sa finančné príspevky môžu poskyto -
vať na finančné nástroje zriadené na úrovni Únie, ktoré priamo alebo nepriamo spravuje Komisia, hoci v zá -
sade fondy musia vykonávať „v rámci spoločného riadenia členských štátov a Komisie v súlade s článkom 59 
nariadenia o rozpočtových pravidlách […]“.Rámček 5
40 Pripomienky 
Dokázali finančné nástroje prilákať súkromný kapitál?
62 
Jednou z hlavných výhod finančných nástrojov je to, že na dodatočné finančné 
prostriedky možno použiť finančnú páku, t. j. dodatočné súkromné a verejné 
finančné prostriedky môžu prispieť na kapitálové vybavenie fondov. Pákovým 
efektom sa meria rozsah, v akom verejné financovanie mobilizuje dodatočné 
finančné prostriedky. Pákový efekt by mal poskytnúť informácie o schopnosti ná -
stroja prilákať dodatočné finančné prostriedky v závislosti od jeho druhu, miesta 
a konečných prijímateľov, ale aj od rozhodnutí Komisie, riadiaceho orgánu alebo 
správcu fondu pri zriaďovaní nástroja. Vyšší pákový efekt tak v prípade porov -
nateľných nástrojov svedčí o lepšie fungujúcom nástroji, pokiaľ ide o prilákanie 
dodatočných finančných prostriedkov.
63 
Preto sme preskúmali spôsob, akým Komisia vymedzuje a monitoruje tento 
pákový efekt v prípade nástrojov so spoločným hospodárením aj ústredne spra -
vovaných nástrojov, a posúdili sme, či boli nástroje úspešné a prilákali dodatoč -
ný súkromný kapitál. Okrem toho sme v tejto súvislosti analyzovali využívanie 
preferenčných systémov a mechanizmov rozdelenia rizika súkromnými partnermi 
a daňových dohôd.
Komisia pri meraní finančnej páky pri finančných nástrojoch 
riadne nezohľadnila, do akej miery verejné financovanie 
podnecuje uvoľnenie ďalších finančných prostriedkov
Potreba viac diferencovaných ukazovateľov finančnej páky 
na získanie užitočných meraní
Ťažkosti pri určovaní pákového efektu dodatočného súkromného 
a verejného kapitálu pri nástrojoch zdieľaného hospodárenia
64 
V právnych predpisoch z obdobia 2007 – 2013 sa neuvádzalo, ako sa má merať 
pákový efekt v prípade nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia. V roku 2011 
Komisia podnikla prvé kroky k vyriešeniu tohto problému návrhom prvého vy -
medzenia pojmu „pákový efekt“ a o dva roky neskôr v nariadení o rozpočtových 
pravidlách (pozri rámček 6 ).
41 Pripomienky 
65 
Domnievame sa však, že považovanie všetkých verejných národných finančných 
prostriedkov za sumy dosiahnuté pomocou pákového efektu, ako to navrhuje 
Komisia v prípade nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia, je neprimerané: 
miery spolufinancovania sú stanovené už na úrovni prioritnej osi operačného 
programu a národný príspevok k vybavenosti finančného nástroja sa vo vše -
obecnosti drží v hraniciach týchto mier. V tomto zmysle neexistuje rozdiel medzi 
„obyčajným“ vnútroštátnym spolufinancovaním a „dodatočným“ vnútroštátnym 
príspevkom (ktorý presahuje miery operačného programu). Len národný príspe -
vok však možno považovať za príspevok prilákaný prostredníctvom príspevku 
EÚ. Už v predchádzajúcej správe sme poznamenali, že obvyklý postup Komisie 
vylučovať národné verejné financovanie prostredníctvom operačných programov 
z menovateľa vedie k umelému zvýšeniu meranej miery pákového efektu52.Vymedzenie pojmu „pákový efekt“ pre finančné nástroje v rámci spoločného 
a centralizovaného hospodárenia
Komisia v auguste 2011 vo svojom spoločnom rámci auditu poskytla vymedzenie pojmu pákového efektu 
ako „[…] dodatočné prostriedky sprístupnené až po úroveň konečných prijímateľov – nad rámec príspevku 
štrukturálnych fondov zvyčajne prostredníctvom finančných nástrojov a iných súkromných alebo verejných 
investorov“50. Pákový efekt podľa tohto vymedzenia (ktoré však nie je právne záväzné) zodpovedá celko -
vej finančnej podpore poskytnutej konečným prijímateľom (vzťahuje sa na všetky prostriedky investované 
do konečných prijímateľov bez ohľadu na to, či sú súčasťou operačného programu, alebo či sú to dodatočné 
súkromné alebo verejné finančné prostriedky) vydelenej príspevkom EÚ do daného nástroja (prostredníctvom 
operačného programu).
V prípade ústredne spravovaných nástrojov bol pákový efekt po roku 2013 vymedzený v nariadení o rozpoč -
tových pravidlách ako „[…] suma financovania určená oprávneným konečným prijímateľom delená sumou 
príspevku Únie“51.
50 Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, „Spoločný rámec auditu“, júl 2011 (2. časť), s. 7.
51 Článok 223 pravidiel uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách.Rámček 6
52 Osobitná správa č. 2/2012, 
rámček 5 .
42 Pripomienky 
66 
Pákový efekt by okrem toho mal slúžiť ako ukazovateľ výkonnosti finančného 
nástroja, pokiaľ ide o prilákanie dodatočných súkromných alebo verejných finan -
čných prostriedkov (opäť nad rámec finančných prostriedkov zvažovaných už 
pri operačnom programe ako celku). Očividne sa pri posúdení výkonnosti musia 
zohľadniť rozdiely pri vykonávaní tohto nástroja. Konkrétne v tom má rozhodu -
júcu úlohu mechanizmus o rozdelení rizika a preferenčný mechanizmus pre súk -
romných partnerov (pozri body 74 až 78). Okrem toho by miera pákového efektu 
mala byť odlišná aj pre rôzne druhy finančnej podpory (napríklad finančná páka 
pri zárukách by mala byť vyššia ako pri úveroch), pre druhy investícií (pri riskant -
nejších investíciách by mala byť nižšia), pre vývojové štádiá podporovaných ko -
nečných prijímateľov (napríklad začínajúce spoločnosti sú riskantnejšie) a pre ge -
ografické trhy (napríklad by mala byť nižšia v menej rozvinutých regiónoch).
67 
Výpočet pákového efektu podľa Komisie vo svojej súčasnej podobe nemôže po -
skytnúť spoľahlivý údaj o skutočnom výkone pri prilákaní dodatočných súkrom -
ných alebo verejných finančných prostriedkov. Preto nie je možné rozlišovať me -
dzi finančnými nástrojmi, ktoré boli úspešne a menej úspešne schopné prilákať 
dodatočné súkromné alebo verejné príspevky na kapitálové vybavenie nástroja.
Nejednotné meranie pákového efektu pre ústredne spravované nástroje
68 
V prípade ústredne spravovaných finančných nástrojov z našej analýzy vyplýva, 
že Komisia používa rôzne spôsoby na výpočet pákového efektu pri rozličných 
nástrojoch, ako je znázornené v  tabuľke 553.
69 
Výsledkom je, že ukazovatele finančnej páky, ktoré oznámila Komisia v prípa -
de ústredne spravovaných nástrojov, nie sú navzájom porovnateľné a nie je 
možné ich porovnať ani s ukazovateľmi finančnej páky pre nástroje zdieľaného 
hospodárenia.53 SWD(2015) 206 final.
43 Pripomienky 
Pákový efekt pre ústredne spravované finančné nástroje podľa správ Komisie
Nástroj Druh nástroja Metóda výpočtuUkazovateľ fi -
nančnej páky 
k 31. decembru 2014
LGTT ZárukaCelkové množstvo finančných prostriedkov získaných v rámci 
projektu vydelené výškou príspevku EÚ vyplateného nástroju57
PBI ZárukaPodobne ako LGTT (nástroj záruk za úvery pre projekty transeu -
rópskych dopravných sietí)9
EEEF Vlastný kapitálCelkové množstvo finančných prostriedkov získaných na úrovni 
fondu vydelené príspevkom EÚ2
Fond „Marguerite Vlastný kapitálCelkové množstvo finančných prostriedkov mobilizovaných 
nástrojom (vlastný kapitál aj dlh) na úrovni projektu vydelené 
výškou vyplateného príspevku EÚ157
Záručný fond EPMF ZárukaHodnota nových mikroúverov s podporou záruky vydelená hornou 
hranicou záruky7
EPMF FCP-FIS ÚveryHodnota nových mikroúverov s podporou záruky vydelená výškou 
vyplateného príspevku EÚ2
Zdroj:  Európsky dvor audítorov, na základe údajov Komisie z roku 20151.
1 SWD(2015) 206 final.
54 OECD: „ Methodologies to 
measure amounts mobilised 
from the private sector by 
official development finance 
interventions“  (Metódy 
na meranie výšky 
mobilizovaných finančných 
prostriedkov zo súkromného 
sektora podľa intervencií 
oficiálneho rozvojového 
financovania), DCD/DAC/
STAT(2015)8, 24. februára 2015.Tabuľka 5
Nezohľadňujú sa len zdroje finančných prostriedkov, ktoré sú výsledkom 
príspevku EÚ a/alebo národného príspevku do finančného nástroja
70 
Nie všetky zdroje finančných prostriedkov získaných pre projekt sú výsledkom 
príspevku EÚ a/alebo národného príspevku. Tejto skutočnosti sa však vo výpoč -
te ukazovateľa finančnej páky podľa Komisie nevenuje nijaká pozornosť. Výbor 
pre rozvojovú pomoc OECD v roku 2015 navrhol náhradnú metodiku, pri ktorej 
výpočty závisia od druhu nástroja (úvery, záruky alebo kapitál)54. Rozdiely medzi 
týmito dvomi prístupmi sú opísané v príklade v  rámčeku 7 .
44 Pripomienky 
Podľa metodiky Komisie je pákový efekt 39 (celkové financovanie vo výške 
7 846 mil. EUR delené zárukou EÚ vo výške 200 mil. EUR).
Domnievame sa, že nie je realistické predpokladať, že národné granty predstavujúce 
najväčšiu časť projektového financovania, boli vyvolané obmedzenou zárukou EÚ. 
To má vplyv na podávanie správ Komisie o finančných nástrojoch v rámci centralizo -
vaného aj zdieľaného hospodárenia, hoci problém je viac vidieť v prípade ústredne 
spravovaných finančných nástrojov, keďže súkromné spoluinvestovanie je v projek -
toch so spoločným hospodárením menej časté.Príklad štruktúry financovania dopravného projektu a rozdiely vo výpočte 
pákového efektu podľa metodiky Komisie a OECD
Na tento projekt dopravnej infraštruktúry generujúci príjmy, vysokorýchlostnú železničnú trať vo Francúzsku, 
boli získané príspevky z viacerých zdrojov financovania, z ktorých národné granty predstavovali 52 % a ob -
chodné pohľadávky 39 %. Príspevky EÚ v podobe záruky do výšky 200 mil. EUR obchodných pohľadávok, čo 
predstavuje 2,5 % celkového financovania.
V tomto príklade, ktorý je založený na metodike OECD, by však pákový efekt bol len 1, keďže v štruktúre pro -
jektového financovania je len jeden úver vo výške 200 mil. EUR so zárukou zo strany EÚ.Rámček 7
Druhy zdrojov financovania V mil. EUR % z celkového financovania
Obchodná pohľadávka 3 038 39 %
Národné granty 4 050 52 %
Kapitálové 758 9 %
Financovanie spolu 7 846 100  %
Maximálna záruka EÚ na obchodnú pohľadávku 200 2,5 %
45 Pripomienky 
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
71 
Čo sa týka nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia, na programové obdobie 
2014 – 2020 nariadenie o spoločných ustanoveniach neobsahuje výslovný odkaz 
na vymedzenie pojmu pákového efektu z nariadenia EÚ o rozpočtových pra -
vidlách. Pojem vymedzený v článku 37 ods. 2 písm. c) nariadenia o spoločných 
ustanoveniach je však v podstate zhodný: „[…] odhad dodatočných verejných 
a súkromných zdrojov, ktoré možno získať pomocou finančného nástroja, a to až 
po úroveň konečného prijímateľa (predpokladaný pákový efekt)“. Komisia teda 
naďalej zastáva názor, že národné spolufinancovanie bolo dosiahnuté prostred -
níctvom finančných prostriedkov z operačného programu EÚ. Nemení sa ani spô -
sob, akým sa majú merať prostriedky získané zo súkromného sektora. Podľa 
nášho názoru by Komisia mala prehodnotiť svoje metódy výpočtu pákového 
efektu verejného financovania EÚ a národného verejného financovania prostred -
níctvom finančných nástrojov a mala by pritom zohľadniť náhradnú metodiku, 
ktorú navrhla v roku 2015 OECD.
72 
Takisto poukazujeme na to, že členské štáty teraz musia uvádzať „očakávaný 
pákový efekt“ každého nástroja (pozri rámček 8 ). Tieto prvky Komisii poskytnú 
údaje na monitorovanie, do akej miery je skutočný pákový efekt porovnateľný 
s cieľovou mierou pákového efektu. Bez jednotnej metodiky Komisie pre výpo -
čet pákového efektu je však nepravdepodobné, že sa výpočtom získajú užitočné 
údaje, ktoré by sa mohli použiť na porovnávanie.
„Očakávané miery pákového efektu“, ktoré sa majú určiť pre každý finančný 
nástroj (programové obdobie 2014 – 2020)
Povinné predbežné posúdenie finančných nástrojov musí obsahovať odhad dodatočných verejných a súk -
romných prostriedkov, ktoré finančné nástroje môžu vygenerovať na všetkých úrovniach až po konečného 
prijímateľa. V dohode o financovaní medzi riadiacim orgánom a „fondom fondov“ (alebo v strategickom 
dokumente, podľa ktorého riadiaci orgán vykoná fond priamo) sa musí uviesť tento „očakávaný pákový efekt“ 
nástroja.
Riadiaci orgán musí každý rok poskytnúť prílohu k výročnej správe o vykonávaní týkajúcu sa operácií, ktoré 
zahŕňajú finančné nástroje55.
55 V prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 821/2014 z 28. júla 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá pre prevod a správu programových príspevkov, podávanie 
správ o finančných nástrojoch, technické vlastnosti informačných a komunikačných opatrení týkajúcich sa operácií a systém na zaznamenávanie 
a uchovávanie údajov (Ú. v. EÚ L 223, 29.7.2014, s. 7), sa ustanovuje veľký počet oddielov, ktoré sa majú použiť ako základ pre túto správu, ktorá 
obsahuje informácie o zdrojov financovania finančných nástrojov.Rámček 8
46 Pripomienky 
Ťažkosti pri lákaní súkromných investorov na investovanie 
do finančných nástrojov v rámci spoločného 
a centralizovaného hospodárenia
73 
Jedným z vyhlasovaných cieľov finančných nástrojov je prilákať dodatočné 
finančné prostriedky zo súkromného sektora na doplnenie dostupných verejných 
finančných prostriedkov, lebo sa tým umožní, aby viac projektov mohlo využívať 
rovnakú úroveň verejných investícií. Preto sme sa snažili v prípade nástrojov zdie -
ľaného hospodárenia aj ústredne spravovaných nástrojov určiť rozsah, v akom 
boli dodatočné súkromné finančné prostriedky v skutočnosti mobilizované verej -
nými príspevkami do nástrojov.
Osobitné opatrenia pre súkromných investorov do finančných 
nástrojov v programovom období 2007 – 2013 neboli schopné 
prilákať významné množstvo dodatočných finančných 
prostriedkov
74 
Pri našich rozhovoroch a v prehľade literatúry sa potvrdilo, že počas programo -
vého obdobia 2007 – 2013 sa súkromný sektor zdráhal investovať do finančných 
nástrojov, lebo sa tieto nástroje považovali za príliš prísne regulované (napr. oso -
bitné európske a vnútroštátne právne predpisy, štátna pomoc, verejné obstaráva -
nie). Treba pripomenúť, že ciele obidvoch strán sú odlišné: kým cieľom verejného 
sektora je vykonanie určitej politiky a splnenie investičných cieľov, súkromný 
sektor musí byť zameraný na činnosti prinášajúce zisk. Na obidvoch stranách 
navyše môžu byť nedostatočné znalosti. Verejný sektor nie je nevyhnutne vyba -
vený modernými vedomosťami z oblasti financií, kým súkromný sektor nemusí 
nutne poznať právne predpisy EÚ. Komisia sa domnieva, že jedným zo spôsobov, 
ako prilákať súkromný kapitál, je ponúknuť súkromným investorom preferenčné 
zaobchádzanie alebo tzv. rizikovú prémiu. Preskúmali sme preto osobitné opatre -
nia pre súkromných investorov, aby sme zistili, či boli riziká primerane rozdelené 
medzi verejný a súkromný sektor.
47 Pripomienky 
Neexistencia usmernení Komisie o stanovovaní opatrení pre preferenčné 
zaobchádzanie v prípade nástrojov EFRR a ESF
75 
V prípade nástrojov EFRR a ESF v období 2007 – 2013 sa v právnych predpisoch 
stanovila možnosť, aby sa výnos z investícií pridelil prednostne investorom, ktorí 
fungujú podľa zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve56. Prefe -
renčné zaobchádzanie sa môže vykonávať napríklad prostredníctvom dohôd, 
ktoré nedávajú verejnému finančnému partnerovi rovnaké práva na splatenie ako 
súkromným partnerom, alebo prostredníctvom nerovnakého rozdelenia ziskov 
a strát medzi súkromných a verejných partnerov.
76 
Preferenčné zaobchádzanie môže byť oprávnené, ak je potrebné na prilákanie 
súkromných investícií do zlyhávajúcich trhov, kde súkromné financovanie môže 
prispieť k dosiahnutiu cieľov verejnej politiky. Ak preferenčné zaobchádzanie nie 
je odôvodnené, môže viesť k vyčerpávaniu počiatočného kapitálového vybavenia 
finančného nástroja, a tak znižovať financovanie z výnosov dostupné pre ďalší in -
vestičný cyklus po likvidácii nástroja. Ani právny základ pre programové obdobie 
2007 – 2013, ani usmernenie Komisie neposkytujú nijaké informácie o tom, ako 
by sa v dohode o financovaní mali stanoviť mechanizmy rozdelenia rizika, alebo 
o tom, ako kontrolovať primeranosť preferenčného zaobchádzania.
Napriek tomu, že Komisia predpokladala vyššie riziká, súkromné príspevky 
ku kapitálu ústredne spravovaných nástrojov boli obmedzené
77 
V prípade ústredne spravovaných nástrojov je bežnou praxou, že platné právne 
predpisy schválené Európskym parlamentom a Radou obsahujú len všeobecné 
podmienky súvisiace s rozdelením rizika alebo preferenčným zaobchádzaním. 
Podrobná úprava týkajúca sa príspevku Komisie do týchto nástrojov (vrátane 
percentuálnych podielov rozdelenia rizika) vzniká až neskôr v rámci samostatnej 
dohody, ktorú nemusí schvaľovať rozpočtový orgán (pozri rámček 9 ).56 Článok 43 ods. 5 
vykonávacieho nariadenia.
48 Pripomienky 
Rozdelenie rizika medzi Komisiu a jej partnerov – prípadová štúdia týkajúca sa 
nástroja záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí (LGTT) 
a iniciatívy dlhopisov na projekty (PBI)
Nástroj záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí vytvorili spoločne Komisia a EIB v roku 
2008 prostredníctvom dohody o spolupráci, pričom každá zo strán niesla 50 % riziko omeškania so splácaním 
úveru (očakávané a neočakávané straty).
Nástroj poskytuje záruku v podobe podmienenej úverovej linky, z ktorej môže poskytovateľ projektu čerpať 
počas prvých piatich až siedmich rokov fungovania, ak výnosy vytvorené projektov nepostačujú na zabezpe -
čenie splatenia dlhu v prvom rade (t. j. v prípade, ak aktuálne výnosy z projekty klesnú pod predpokladanú 
úroveň).
Výsledkom zmeny právneho základu bolo v roku 2013 zavedenie prístupu portfólia prvej straty, čo viedlo 
k tomu, že Komisia prevzala riziko 95 % strát z tranže prvej straty v rámci portfólia.
V roku 2012 bola pozmeňujúcim návrhom k nariadeniu č. 680/2007 zavedená iniciatíva dlhopisov na projekty 
ako nový nástroj. Iniciatíva dlhopisov na projekty zvyšuje kreditnú kvalitu v podobe podriadeného nástroja – 
buď úveru, alebo podmieneného nástroja – s cieľom podporiť prioritné dlhopisy na projekty vydané projekto -
vou spoločnosťou. Mechanizmy rozdelenia rizika medzi Komisiu a EIB sú rovnaké ako v prípade nástroja záruk 
za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí, t. j. Komisia preberá 95 % strát, kým EIB nesie riziko 
za zvyšných 5 %.
Tranža prvej straty v rámci portfólia nástroja záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí 
alebo iniciatívy dlhopisov na projekty bola stanovená na takú úroveň, že nie je pravdepodobné, aby skutoč -
né straty prekročili tranžu prvej straty v rámci portfólia. Komisia tak vlastne nesie najväčšiu časť skutočného 
rizika.
V právnom základe sa stanovuje, že rozdelenie rizika bude postavené „na základe prvej straty“, neuvádzajú 
sa v ňom však už nijaké podrobnosti týkajúce sa spôsobu, akým by sa malo určovať portfólio prvej straty, 
ani úrovne expozície vyplývajúcej z tohto prístupu. V pracovnom dokumente útvarov Komisie57 sa uvádza, 
že percentuálny podiel prvej straty „by sa mal za normálnych okolnosti stanoviť tesne nad úroveň historickej 
priemernej straty“. Európska investičná banka však neurčila maximálnu úroveň na základe historických údajov, 
ale tak, že jej očakávaná čistá expozícia voči riziku ostala v rámci jej bežného rizika (menej než 2 % z očakáva -
nej straty).
57 SEC(2011) 1237 final z 19. októbra 2011, pracovný dokument útvarov Komisie – posúdenie vplyvu, sprievodný dokument k „Oznámeniu Komisie 
Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov 
na projekty v rámci stratégie Európa 2020“, s. 53.Rámček 9
49 Pripomienky 
Prípadová štúdia – Rozdelenie rizika medzi Komisiu a jej partnerov – Fond EEEF
Fond EEEF investuje do projektov energetickej efektívnosti, projektov energie z obnoviteľných zdrojov a čistej 
mestskej dopravy. Jeho akcionármi sú Komisia, EIB a dve banky. Fond EEEF bol zriadený ako akciová spoloč -
nosť a jeho akcie sú rozdelené na tri triedy (A, B a C) podľa prijatého rizika a práv na výnosy, pričom trieda A je 
najvýhodnejšia a trieda C je najmenej výhodná.
Komisia je jediným držiteľom akcií triedy C, čo znamená, že ako prvá ponesie straty a ako posledná bude 
mať úžitok zo ziskov. Jej akcie sa vyplatia k dátumu splatnosti. Splatnosť závisí od dostupnosti dostatočného 
množstva peňažných prostriedkov vo fonde.
Straty spoločnosti sa najskôr pridelia Komisii. Tieto straty nemajú vplyv na hodnotu akcií triedy A a B, pokiaľ je 
hodnota akcií triedy C stále kladná. Až vtedy, keď sa hodnota akcií triedy C zníži na nulu, sa straty pridelia ak -
ciám triedy A a B. Budúce príjmy a zisky nevedú nevyhnutne k odpísaniu akcií triedy C, lebo sa najskôr použijú 
pre cieľové dividendy akcií triedy A a B.
Akcie triedy C sa okrem toho nemôžu vyplatiť pred ostatnými dvomi triedami.Rámček 1078 
V prípade ústredne spravovaných finančných nástrojov sme zistili, že takmer 
všetky skutočné riziká sa preniesli na Komisiu (pozri rámček 10 ). Napriek tomu, 
že Komisia pri tomto druhu nástrojov na seba preberá viac rizika než jej partneri, 
však z našej analýzy vyplýva, že do týchto nástrojov neprišli nijaké významné 
príspevky zo súkromného sektora.
Záväzné stanoviská používané v niektorých prípadoch na zvýšenie 
atraktivity finančných nástrojov pre súkromných investorov
79 
Záväzné stanovisko je písomné rozhodnutie vnútroštátneho daňového úradu 
o tom, ako sa v rámci platného daňového práva daného členského štátu pristupu -
je k určitým aspektom činností subjektu. Tento postup sa môže použiť v niekoľ -
kých členských štátoch EÚ na získanie istoty o zdanení činností. Vo všeobecnosti 
jednotlivci alebo podniky, ktorých sa týka zdanenie, predložia svoje vysvetlenie, 
ako sa na ne vzťahuje daňové právo alebo ako sa vzťahuje na konkrétnu transak -
ciu alebo činnosť, a daňový úrad odpovie kladným alebo zamietavým rozhodnu -
tím. Takéto stanoviská sú bežným postupom v odvetví investičných fondov. Hoci 
záväzné stanoviská môžu byť úplne zákonné a používajú sa v niekoľkých jurisdik -
ciách, používajú sa aj na uľahčenie agresívneho daňového plánovania.
50 Pripomienky 
80 
Komisia už v roku 2012 vydala odporúčanie v súvislosti s agresívnym daňovým 
plánovaním určené členským štátom58. Členským štátom sa v podstate odporú -
ča, aby zmenili svoje vnútroštátne právne predpisy tak, aby mohli riešiť „umelú 
úpravu“ a aby „k takýmto úpravám na daňové účely [pristupovali] na základe 
ich ekonomickej podstaty“. V tejto súvislosti po tomto odporúčaní nasledovalo 
niekoľko osobitných opatrení:
 ο po roku 2014 Komisia začala niekoľko vyšetrovaní s cieľom preskúmať, či roz -
hodnutia daňových úradov v členských štátoch, pokiaľ ide o daň z príjmu 
právnických osôb, ktorú majú platiť spoločnosti, sú zlučiteľné s pravidlami 
štátnej pomoci v EÚ59,
 ο v marci 2015 Komisia predstavila balík opatrení na zvýšenie daňovej transpa -
rentnosti a na zavedenie automatickej výmeny informácií medzi členskými 
štátmi v súvislosti s ich záväznými stanoviskami60,
 ο v júni 2015 Komisia prijala akčný plán pre spravodlivé a účinné zdaňovanie 
právnických osôb v EÚ61. Tento dokument sa popri niekoľkých témach súvisia -
cich so zdaňovaním zaoberá opatreniami na boj proti vyhýbaniu sa daňovým 
povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu.
81 
Určili sme však finančné nástroje, pre ktoré sa záväzné stanoviská vypracovali 
(pozri rámček 1 1 ).
Prípadová štúdia – Záväzné stanoviská týkajúce sa finančných nástrojov v rámci 
centralizovaného hospodárenia – tzv. fond Marguerite
V roku 2013 získal fond Marguerite záväzné stanovisko Luxemburska a záväzné stanovisko k stanoveniu metó -
dy ocenenia pre spoločnosť Marguerite Holdings a jej luxemburské dcérske spoločnosti v roku 2013. Záväzné 
stanovisko k stanoveniu metódy ocenenia je dohoda medzi daňovníkom a daňovými úradmi, v ktorej sa sta -
novujú metódy ocenenia, ktoré daňovník bude uplatňovať na transakcie súvisiace s jeho spoločnosťou.
Osobitná štruktúra, ktorú uplatňuje fond Marguerite, má za následok situáciu, pri ktorej sa znižuje zrážková 
daň za platby dividend z holdingových spoločností samotnému fondu tým, že sa platby dividend premenia 
na platby úrokov použitím hybridných nástrojov medzi luxemburskými subjektmi62. Tiež je možné, že použí -
vaním tejto štruktúry dochádza k vyhýbaniu sa ostatným daňovým povinnostiam, napríklad zrážkovej dani 
v krajinách prevádzkových spoločností alebo dani z kapitálových ziskov v čase predaja.
62 Hybridné nástroje sú nástroje, ku ktorým sa v príslušných krajinách pristupuje odlišne na daňové účely, napríklad v jednej krajine sa k nim 
pristupuje ako k pohľadávke a v inej krajine ako k vlastnému kapitálu, (pozri OECD , Hybrid Mismatch Arrangements – Tax Policy and Compliance 
Issues  (Hybridné nesúrodé opatrenia – daňová politika a problém súladu, marec 2012, s. 7).Rámček 1158 Odporúčanie Komisie 
zo 6. decembra 2012 
v súvislosti s agresívnym 
daňovým plánovaním, C(2012) 
8806.
59 Pozri napríklad IP/14/663 – 
Tlačová správa z 11. júna 2014.
60 COM(2015) 135 final 
z 18. marca 2015, návrh 
smernice Rady, ktorou sa mení 
smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ 
ide o povinnú automatickú 
výmenu informácií v oblasti 
daní.
61 COM(2015) 302 final 
zo 17. júna 2015, „Spravodlivý 
a efektívny systém dane 
z príjmu právnických osôb 
v Európskej únii: Päť kľúčových 
oblastí, v ktorých treba konať“.
51 Pripomienky 
82 
Takisto poukazujeme na to, že niekoľko nástrojov EFRR a ESF z obdobia 2007 – 
2013 použilo vo svojich zriaďovaných štruktúrach subjekty SICAV63 alebo SICAR64. 
Pri týchto štruktúrach sú záväzné stanoviská bežným postupom. Členské štáty 
však Komisii nepodávajú správy, či ich nástroje využili alebo využijú záväzné 
stanoviská.
Súkromné príspevky na kapitálové vybavenie finančných 
nástrojov EFRR a ESF zodpovedajú 2 % z celkovej vybavenosti.
83 
V predchádzajúcich správach sme zaznamenali, že miera pákového efektu súk -
romného sektora bola v programovom období 2007 – 2013 obmedzená65. Podľa 
najnovších údajov, ktoré Komisii oznámili členské štáty, len 154 z 1 025 finan -
čných nástrojov EFRR a ESF v 11 členských štátoch prilákalo súkromné finančné 
prostriedky do svojej finančnej štruktúry ako súčasť príspevku OP .
84 
Pri súkromných finančných prostriedkoch získaných prostredníctvom operačných 
programov, ktoré oznámili členské štáty, existuje aj riziko dvojitého započítania, 
lebo je možné, že súkromné finančné prostriedky uvedené na úrovni konkrétnych 
fondov predstavujú len prevod finančných prostriedkov holdingovým fondom. 
Ak sa analýza obmedzí len na holdingové fondy, čím sa odstráni riziko dvojitého 
započítania, len deväť zo 73 existujúcich holdingových fondov v štyroch z osem -
nástich členských štátov, kde tieto fondy existujú, prijalo súkromné príspevky. Po -
diel súkromných finančných prostriedkov na kapitáli nástroja sa v prípade týchto 
deviatich holdingových fondov mení od 5 % po 50 %. Celkovo sa do holdingové -
ho fondu prostredníctvom operačných programov prilákalo 325  mil.  EUR súkrom -
ného kapitálu. Súčasne konštatujeme, že bez ohľadu na oznámené informácie 
platí zákonná povinnosť vyplývajúca z pravidiel štátnej pomoci, že kapitálové 
investície do MSP musia mať minimálnu úroveň súkromného spolufinancovania 
vo výške 30 % alebo 50 %, a to v závislosti od regiónu66.
85 
Okrem toho podľa informácií, ktoré dobrovoľne poskytlo jedenásť členských 
štátov, výška prostriedkov vyplatených na finančné nástroje nad rámec pro -
striedkov z operačných programov (súkromných alebo verejných) predstavuje 
342 mil. EUR67. Od členských štátov sa však nepožaduje, aby poskytovali takéto 
informácie, a Komisia ani neoveruje dobrovoľne oznámené údaje.63 SICAV je druh otvoreného 
investičného fondu, 
pri ktorom sa mení hodnota 
jeho kapitálu na základe počtu 
investorov a na základe 
hodnoty jeho základných 
investícií. Podiely vo fonde sa 
nakupujú a predávajú 
na základe najnovšej čistej 
hodnoty aktív fondu.
64 SICAR je štruktúra vytvorená 
pre investície súkromného 
kapitálu a rizikového kapitálu 
bez pravidiel diverzifikácie 
investícií a bez obmedzení 
na poskytovanie úverov 
a finančnej páky.
65 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2012 (body 105 až 115 
a 124), č. 8/2015 (body 34 až 
35), č. 5/2015 (body 66 až 67 
a rámček 7).
66 Usmernenia Spoločenstva 
o štátnej pomoci a rizikovom 
kapitáli pre malé a stredné 
podniky, bod 4.3.4 
(Ú. v. EÚ C 194, 18.8.2006, s. 2).
67 Európska komisia, „ Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programming 
period 2007 – 2013, Situation as 
at 31 December 2014“  [Zhrnutie 
údajov týkajúcich sa pokroku, 
ktorý bol dosiahnutý 
v súvislosti s financovaním 
a vykonávaním nástrojov 
finančného inžinierstva, 
nahlásených riadiacimi 
orgánmi v súlade s článkom 67 
ods. 2 písm. j) nariadenia Rady 
(ES) č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], s. 25.
52 Pripomienky 
86 
Takisto poukazujeme na to, že v právnych predpisoch na programové obdobie 
2007 – 2013 sa neuvádzalo, že v dohodách o financovaní medzi riadiacimi or -
gánmi a správcami fondov by sa mali stanoviť očakávané miery pákového efektu 
pre dodatočné súkromné príspevky. Okrem toho poplatky vo všeobecnosti nebo -
li prepojené s úspešnosťou správcov fondov v súvislosti s prilákaním súkromných 
investorov (pozri bod 1)68. Správca fondu mal preto malý stimul na prilákanie 
súkromných investorov.
87 
V prípade ústredne spravovaných nástrojov a najmä v prípade kapitálových 
finančných nástrojov sa prilákanie súkromných investícií ako prispievateľov uká -
zalo byť náročné, o čom svedčia prípadové štúdie v  rámčeku 12 .68 Článok 43 ods. 4 
vykonávacieho nariadenia.
Prípadová štúdia – Ťažkosti týkajúce sa prilákania súkromných investorov 
na investovanie do kapitálových nástrojov s verejným financovaním – Fond 
Marguerite a EEEF
Príklady obmedzeného súkromného spolufinancovania dvoch ústredne spravovaných nástrojov sa uvádzajú 
ďalej69:
 οOkrem Komisie má fond Marguerite osem sponzorov, všetko banky s verejnou kontrolou. Títo sponzori 
poskytli spolu 710 mil. EUR. Od súkromných investorov sa zatiaľ nepodarilo prilákať nijaké peňažné pro -
striedky na dosiahnutie cieľa 1,5 mld. EUR celkových záväzkov70,
 οaj fond EEEF sa spoliehal najmä na verejné finančné prostriedky a Komisia bola doteraz jeho najväčším 
prispievateľom (125 mil. EUR z celkového vyčleneného množstva 265 mil. EUR). Jediný súkromný prispieva -
teľ – Deutsche Bank – spravil len obmedzený príspevok do nástroja (5 mil. EUR). Celková vyčlenená suma 
v tomto štádiu je menej než polovica cieľovej hodnoty nástroja (700 mil. EUR).
69 SWD(2015) 206 final.
70 Rozhodnutie Komisie z 25. februára 2010 o účasti Európskej únie na Európskom fonde 2020 pre energetiku, zmenu klímy a infraštruktúru (fond 
„Marguerite“), C(2010) 941.Rámček 12
53 Pripomienky 
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
88 
Ustanovenia v právnych predpisoch na programové obdobie 2014 – 2020 pri ná -
strojoch v rámci zdieľaného hospodárenia naďalej umožňujú preferenčné zaob -
chádzanie, požadujú však aj primerané rozdelenie rizika medzi verejných a súk -
romných partnerov (pozri rámček 13 ).
Ustanovenia týkajúce sa preferenčného zaobchádzania a rozdelenia rizika 
(programové obdobie 2014 – 2020)
V článku 44 nariadenia o spoločných ustanoveniach sa požaduje „[…] primerané rozdelenie rizika a zisku“ 
medzi verejných a súkromných investorov a v delegovanom nariadení sa uvádza, že úroveň preferenčného 
zaobchádzania má byť úmerná rizikám, ktoré títo investori podstupujú a obmedzené na minimálnu nevy -
hnutnú mieru na získanie takýchto investorov71. Najmä v predbežnom posúdení musí členský štát uviesť „[…] 
posúdenie potreby a výšky preferenčnej odmeny s cieľom pritiahnuť dodatočné prostriedky od súkromných 
investorov a/alebo opis mechanizmov, ktorými sa určí potreba a rozsah takejto preferenčnej odmeny […]“72.
Toto preferenčné odmeňovanie sa môže financovať z prostriedkov vyplatených späť nástroju alebo z vý -
nosov a iných zárobkov alebo ziskov, ktoré možno pripísať podpore z fondov EÚ. Pojem preferenčné zaob -
chádzanie sa vzťahuje aj na verejných investorov fungujúcich podľa zásad súkromného subjektu v trhovom 
hospodárstve73.
Okrem toho poukazujeme na to, že v prípadoch patriacich do pôsobnosti všeobecného nariadenia o skupino -
vých výnimkách „v prípade nerovnomerného rozdelenia strát medzi verejnými a súkromnými investormi sa 
prvá strata, ktorú na seba prevezme verejný investor, obmedzí na 25 % celkovej investície“74.
V opačnom prípade musí vyhovovať trhovým podmienkam alebo sa podrobiť oznamovaniu štátnej pomoci.
71 Článok 6 ods. 1 písm. d) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 480/2014.
72 Článok 37 ods. 2 písm. c) nariadenia o spoločných ustanoveniach.
73 Článok 44 ods. 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach.
74 Článok 21 ods. 13 písm. c) nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014.Rámček 13
54 Pripomienky 
89 
Povinnosť členských štátov posudzovať potrebnosť preferenčného zaobchádza -
nia a mechanizmov rozdelenia rizika a nejako odôvodniť tieto dohody sa môže 
zreteľne považovať za pokrok smerom k účinnejšiemu spravovaniu finančných 
nástrojov. Na základe našich pohovorov však zastávame názor, že je potrebné, 
aby Komisia poskytla členským štátom usmernenia o tom, ako čo najlepšie pou -
žívať preferenčné zaobchádzanie na prilákanie väčšieho množstva súkromného 
kapitálu a súčasne neprideliť nadmerné riziko verejným prispievateľom na vyba -
venosť nástrojov.
90 
V prípade niektorých ústredne spravovaných nástrojov sa možnou mierou roz -
delenia rizika medzi Komisiu a jej partnerov zaoberali právne predpisy. V tomto 
prípade sa v nariadení stanovuje, že „[…] model zdieľania rizika sa [musí odzrkad -
ľovať] v primeranom rozdelení […] medzi Úniu a poverený subjekt“, kým „maxi -
málna miera rizika, ktorá sa pokrýva z rozpočtu Únie, [nesmie ] presiahnuť 50 % 
rizika cieľového dlhového portfólia v rámci dlhového nástroja“75. Treba si počkať, 
či tieto upravené ustanovenia budú dostatočné a prilákajú viac súkromných prí -
spevkov ako v programovom období 2007 – 2013. Ako už bolo uvedené v pred -
chádzajúcej správe, domnievame sa, že hlavné aspekty mechanizmu rozdelenia 
rizika medzi Komisiu a jej partnerov (napr. EIB) by sa mali vymedziť v osobitnom 
právnom predpise pre každý ústredne spravovaný nástroj76.
91 
A napokon, čo sa týka záväzných stanovísk, situácia sa v porovnaní s progra -
movým obdobím 2007 – 2013 nezmenila. Domnievame sa, že ďalšie používanie 
záväzných stanovísk v programovom období 2014 – 2020 v prípade ústredne 
spravovaných finančných nástrojov alebo finančných nástrojov zdieľaného hos -
podárenia by mohlo znamenať riziko poškodenia dobrej povesti, lebo sa môže 
chápať tak, že je v rozpore s vlastnými odporúčaniami Komisie a opatreniami 
týkajúcimi sa daňovými pravidlami.75 Príloha I k nariadeniu NPE, časť 
III, oddiel 6.
76 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2013, odporúčanie 7.
55 Pripomienky 
Poskytovali finančné nástroje revolvingovú finančnú 
podporu?
92 
Jeden z hlavných dôvodov na používanie verejných finančných prostriedkov 
prostredníctvom finančných nástrojov je skutočnosť, že peniaze sa môžu použiť 
viackrát: môžu sa „otáčať“. Napríklad ak bol uhradený úver splatený po troch 
rokoch, peňažné prostriedky sa potom môžu použiť na poskytnutie nového 
úveru. Preskúmali sme preto, či sa tento revolvingový efekt skutočne realizoval. 
To, do akej miery môžu byť finančné prostriedky reálne využívané revolvingovým 
spôsobom, závisí od druhu finančnej podpory, ale aj od investičného obdobia ná -
stroja. Analyzovali sme preto, či investičné obdobia nástroja zodpovedajú bežnej 
trhovej praxi a aké faktory prispeli k skráteniu skutočného investičného obdobia 
nástrojov.
Odklady vo vykonávaní výrazne skrátili skutočné investičné 
obdobie niekoľkých finančných nástrojov EFRR a ESF
93 
Na začiatku programového obdobia 2007 – 2013 mali verejné orgány vo väčšine 
členských štátov len malé skúsenosti s vytváraním štruktúry a prevádzkovaním 
revolvingových nástrojov v spolupráci s finančnými sprostredkovateľmi. Po vy -
konaní našich auditov sme poukázali na to, že väčšina odkladov bola spôsobená 
časovo náročným vytváraním internej štruktúry finančných nástrojov, zdĺhavý -
mi rokovaniami s finančnými sprostredkovateľmi na rôznych úrovniach (často 
z dôvodu rokovaní o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie), zložitými 
postupmi verejného obstarávania, neistotou v súvislosti so zlučiteľnosťou s pra -
vidlami štátnej pomoci a ťažkosťami pri získavaní súkromných príspevkov.
94 
V mnohých prípadoch rozličné zúčastnené orgány prešli zložitým procesom uče -
nia a trvalo veľmi dlho, kým sa podarilo zladiť záujmy a názory veľkého množstva 
zainteresovaných strán, aby dosiahli zhodu, pokiaľ ide o investičné stratégie 
nástroja. Niekoľko z týchto otázok sa určilo aj prostredníctvom iných štúdií77. 
Z našich auditov za posledné roky tiež vyplýva, že viac usmernení Komisie po -
skytnutých skôr by mohlo aspoň čiastočne predísť týmto problémom.77 Európsky parlament, 
Generálne riaditeľstvo 
pre vnútorné politiky: 
„Financial Instruments under 
Cohesion policy 2007-13: How 
have Member States and 
Selected Financial Institutions 
Respected and Preserved EU 
Financial Interests?“  (Finančné 
nástroje v rámci politiky 
súdržnosti v období 
2007 – 2013: Ako členské štáty 
a vybrané finančné inštitúcie 
dodržiavali a ochraňovali 
finančné záujmy EÚ?), s. 16; 
Komisia a EIB: „ Financial 
Instruments:  A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014 – 2020 Programme period“ 
(Finančné nástroje: 
hodnotenie stavu pri príprave 
na programové obdobie 
2014 – 2020), štúdia, ktorú 
uskutočnila spoločnosť 
Mazars/Ecorys/EPRC, s. 62.
56 Pripomienky 
95 
Nízka miera vyplatených prostriedkov v mnohých členských štátoch a násled -
ne obmedzená kapacita nástrojov na revolvovanie finančných prostriedkov sú 
zrejmé následky týchto ťažkostí. V určitých prípadoch odklad vykonávania trval 
niekoľko rokov, čím sa značne skrátilo obdobie, počas ktorého sa vybavenosť 
finančného nástroja mohla uhradiť konečným prijímateľom (pozri rámček 14 ).
Prípadová štúdia – Odklady pri zriaďovaní holdingového fondu JEREMIE 
na Slovensku
Memorandum o porozumení medzi EIF a slovenskou vládou v súvislosti s holdingovým fondom JEREMIE bolo 
podpísané v roku 2006, t. j. pred začiatkom programového obdobia 2007 – 2013. Po vykonaní analýzy potrieb 
trhu s fondmi (analýza medzier vo financovaní) bola v roku 2008 podpísaná rámcová dohoda a dohody o fi -
nancovaní medzi rozličnými ministerstvami a EIF v roku 2009.
Trvalo ďalší rok, než boli podpísané dve konečné dohody (dohoda o holdingovom fonde a dohoda o akcioná -
roch), ktoré predstavujú aj právne podmienky na začatie skutočnej prevádzky fondu. Kapitalizácia holdingo -
vého fondu sa konečne uskutočnila v roku 2011. Celkovo teda trvalo päť rokov (2006 – 2011), než bol holdingo -
vý fond JEREMIE funkčný.
Výzvy na vyjadrenie záujmu s cieľom zamestnať finančných sprostredkovateľov, boli uverejnené v rokoch 
2011, 2012 a 2013. Potom trvalo ďalšie dva až tri roky, než boli uzatvorené dohody s finančnými sprostredkova -
teľmi v roku 2013 (v prípade záručného nástroja) a v roku 2014 (v prípade úverového a kapitálového nástroja). 
Až potom začala prúdiť finančná podpora konečným prijímateľom.
Miera vyplatených prostriedkov na konci roka 2014 bola 12 % na úrovni holdingového fondu a ešte menšia 
v súvislosti s uhrádzaním konečným prijímateľom z podfondov.Rámček 14
57 Pripomienky 
Obmedzený revolvingový efekt finančných nástrojov EFRR 
a ESF počas vykonávania a neistota po ukončení programov 
z obdobia 2007 – 2013
Menej než tretina všetkých finančných nástrojov EFRR a ESF 
do konca roku 2014 použila svoje finančné prostriedky viac než raz
96 
Celkovo sa v našej analýze ukázalo, že v 19 členských štátoch je 316 nástrojov 
EFRR a ESF (väčšinou konkrétne fondy), ktoré boli schopné uhradiť celý svoj ka -
pitál konečným prijímateľom do 31. decembra 2014. Dokonca aj v prípade týchto 
nástrojov sa však revolvingový efekt prejavili príliš neskoro v programovom 
období. Preto sa viackrát pred koncom predĺženého obdobia oprávnenosti (t. j. 
do marca 2017) použije len malý podiel počiatočnej vybavenosti. V žiadnom z 25 
členských štátov vykonávajúcich finančné nástroje súhrnná miera vyplatených 
prostriedkov nepresiahla 100 % (pozri tabuľku 4 ).
Časové obmedzenia zapríčinili mimoriadne problémy pre kapitálové 
nástroje
97 
Z našej analýzy tiež vyplýva, že kapitálové nástroje sa stretli s mimoriadnymi 
problémami na dosiahnutie revolvingového efektu. V Európe bolo v roku 2014 
priemerné obdobie vlastníctva kapitálových investícií (napr. času medzi nado -
budnutím a predajom akcií) približne šesť rokov78. Väčšina kapitálových nástrojov 
EFRR a ESF však nefungovala dlhšie ako osem rokov (2009 – 2017). Aj keby sa 
operácie začali napríklad na začiatku roku 2009 a ukončili sa na konci roku 2014, 
zostávalo by do ukončenia OP na nové kolo kapitálových investícií len menej ako 
tri roky. Po zohľadnení rokov potrebných na zriadenie nástroja je teda nepravde -
podobné, že sa príspevky z operačného programu opäť použijú v rámci progra -
mového obdobia.
98 
Naopak ústredne spravované kapitálové nástroje majú oveľa dlhšie trvanie, lepšie 
odrážajú povahu kapitálových nástrojov79 (napr. fond Marguerite má funkčné 
obdobie 20 rokov s možnosťou predĺženia o dva roky).78 Preqin, Private Equity Spotlight , 
máj 2015, s. 8.
79 SWD(2015) 206 final, s. 151, 
159.
58 Pripomienky 
Vysoká miera diskrečnej právomoci pri opätovnom používaní 
finančných prostriedkov pre finančné nástroje EFRR a ESF môže 
mať za následok vymiznutie revolvingového efektu po ukončení 
operačných programov
99 
V právnom rámci obdobia 2007 – 2013 pre finančné nástroje zdieľaného hospo -
dárenia sa uvádza, že všetky prostriedky, ktoré sa použijú aspoň raz pred ukon -
čením programu, si môže členský štát ponechať, musí ich však opakovane použiť 
v prospech cieľovej skupiny80. V usmerneniach Komisie o finančných nástrojoch81 
a o ukončení operačných programov na obdobie 2007 – 201382 sa navrhuje, žeby 
sa reinvestovanie prostriedkov z nástrojov EFRR a ESF malo predĺžiť na neurčitý 
čas.
100  
Domnievame sa však, že všeobecné nariadenie v súvislosti s neurčitými reinvestí -
ciami pre obdobie 2007 – 2013 sa nemôže vykladať týmto spôsobom83. Napríklad 
v ustanoveniach sa tiež umožňuje znížiť kapitál nástroja a prostriedky finančných 
nástrojov použiť vo forme grantov. Okrem toho z právneho hľadiska všetky čin -
nosti po ukončení programov, ktoré sa netýkajú rozpočtu EÚ, patria do výlučnej 
právomoci členského štátu a nepodliehajú dohľadu Komisie, pokiaľ sa v právnom 
základe nestanovuje inak.
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
101  
V programovom období 2014 – 2020 sa v článkoch 44 a 45 nariadenia o spoloč -
ných ustanoveniach vysvetlilo niekoľko problémov týkajúcich sa opätovného 
použitia finančných prostriedkov na nástroje EŠIF po uplynutí obdobia oprávne -
nosti v roku 2023.
102  
Okrem toho sa v právnych predpisoch, ktorými sa riadi programové obdobie 
2014 – 2020, výslovne uznáva plánovaný revolvingový charakter finančných 
nástrojov po uplynutí obdobia oprávnenosti, a to prostredníctvom ustanovení 
pre opätovné použitie zdrojov vyplatených späť počas obdobia aspoň ôsmich 
rokov po uplynutí obdobia oprávnenosti84. Prostredníctvom tohto ustanovenia sa 
v nariadení o spoločných ustanoveniach určuje minimálne obdobie na vyčlenenie 
finančných prostriedkov pridelených finančným nástrojom, neuvádzajú sa v ňom 
však nijaké ďalšie podrobnosti o spôsobe, akým sa to má vykonať. Zastávame 
názor, že Komisia by tento bod mala vysvetliť.80 Článok 78 ods. 7 všeobecného 
nariadenia.
81 Európska komisia, „ Revised 
Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006“  
[Prepracované usmernenie 
k nástrojom finančného 
inžinierstva podľa článku 44 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006], COCOF 
(10-0014-05), 10. februára 
2012, bod 5.2.5.
82 C(2015) 2771 z 30. apríla 2015, 
„Príloha k rozhodnutiu 
Komisie, ktorým sa mení 
rozhodnutie C(2013) 1573 
o schválení usmernení 
k ukončeniu operačných 
programov prijatých na účely 
využívania pomoci 
z Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja, 
Európskeho sociálneho fondu 
a Kohézneho fondu 
(2007 – 2013)“, s. 7.
83 Článok 108 všeobecného 
nariadenia v spojení s článkom 
152 ods. 1 a článkom 153 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
84 Článok 45 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach.
59 Pripomienky 
103  
Kritickým faktorom na predchádzanie chybám z minulosti je štandardizácia: mož -
nosť pre riadiace orgány navrhnúť finančné nástroje v súlade so štandardnými 
zmluvnými podmienkami stanovenými Komisiou by mala výrazne racionalizovať 
a uľahčiť zriaďovanie.
104  
V právnom základe na programové obdobie 2014 – 2020 sa tiež umožňuje, aby sa 
finančné nástroje naďalej používali počas nasledujúceho programového obdo -
bia, namiesto toho, aby sa vyžadovalo, že sa ukončia a nahradia novými nástroj -
mi85. Tento postup by mohol ušetriť čas aj peniaze, lebo finančné nástroje sú 
pripravené a funkčné na začiatku programového obdobia a vybavenosť nástroja 
by sa mohla zvýšiť v súlade s predbežným posúdením potrieb. V prípadoch, 
keď bol správca fondu vybratý prostredníctvom otvoreného súťažného postupu, 
však časové úspory môžu byť malé, lebo nové otvorené konanie bude na výber 
nového správcu fondu potrebné v každom prípade. Na základe odpovedí na náš 
prieskum (pozri rámček 15 ) by správcovia fondov privítali ďalšie usmernenia 
Komisie o prevode nástrojov do obdobia 2014 – 2020.85 Článok 38 ods. 3 písm. b) 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
Odpovede na prieskum: problémy, v prípade ktorých je potrebné ďalšie 
usmernenie Komisie (programové obdobie 2014 – 2020)
Problém Miera odpovedí1
Prevod nástrojov zriadených v predchádzajúcom programe na nový nástroj (2014 – 2020) 27 %
Politika pre prípad vystúpenia a ustanovenia o zrušení 21 %
Pravidlá uplatňované v súvislosti s výberom správcov fondov 18 %
Opätovné použitie finančných prostriedkov vrátených do finančného nástroja po uplynutí 
obdobia oprávnenosti17 %
Zriaďovanie nástrojov na úrovni EÚ 9 %
Iné 8 %
1 Prieskum odoslaný správcom/riadiacim orgánom 50 najväčších nástrojov EFRR, odpovedalo 80 %.
Zdroj: EDA.Rámček 15
60 Pripomienky 
105  
Napokon, v programovom období 2007 – 2013 Komisia začala organizovať niekoľ -
ko prednášok a seminárov s cieľom rozširovať osvedčené postupy a vyškoliť úrad -
níkov členských štátov. V januári 2015, teda rok po začatí programového obdobia 
2014 – 2020, Komisia otvorila technickú poradnú platformu ( www.fi-compass.eu ) 
na šírenie odborných znalostí o právnych požiadavkách EÚ týkajúcich sa finan -
čných nástrojov.
Ukázalo sa, že finančné nástroje predstavujú 
nákladovo efektívny spôsob plnenia rozpočtu EÚ?
106  
Finančné nástroje na rozdiel od tradičných grantov riadia správcovia fondu (a nie 
verejné správy). Vo všeobecnosti ide o finančných sprostredkovateľov, ako sú 
súkromné alebo štátne banky. Správa finančných nástrojov je nákladná a správ -
covia fondov majú nárok na odmenu za poskytnuté služby. Úroveň nákladov 
na riadenie (uhradené na základe dokladu o výdavku) a poplatkov za riadenie 
(dohodnutá cena alebo náhrada za poskytnuté služby) v prípade správcov fondov 
sú vo všeobecnosti stanovené v dohode o financovaní pre každý finančný nástroj. 
Odmeňovanie by malo pokryť administratívne náklady finančného nástroja (vrá -
tane výdavkov pre vzťahy s investormi, právne výdavky a výdavky na audítorov) 
a v prípade súkromných správcov fondov by malo zohľadňovať ziskové rozpätie. 
Malo by byť odlišné pre rozličné finančné produkty (t. j. záruky, úvery alebo ka -
pitál) a jeho úroveň by mala súvisieť s objektívnymi kritériami (napr. veľký počet 
malých úverov zvyčajne zahŕňa vyššie administratívne náklady ako menší počet 
veľkých úverov).
107  
Na základe najnovších údajov, ktoré Komisii oznámili členské štáty, sme analyzo -
vali úroveň skutočných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie pre nástroje 
zdieľaného hospodárenia aj ústredne spravované nástroje v programovom obdo -
bí 2007 – 2013 a preskúmali sme, či boli dostatočne prepojené s vykonanou prá -
cou správcov fondov. Okrem toho, pokiaľ ide o programové obdobie 2014 – 2020, 
posúdili sme, či sa vyšší podiel finančných prostriedkov pridelených na finančné 
nástroje (a teda vo všeobecnosti nespravovaných vnútroštátnou alebo regionál -
nou štátnou správou) odrazil pri stanovení úrovne technickej pomoci, ktorá sa 
platí členským štátom za vykonávania EŠIF.
61 Pripomienky 
Vysoká úroveň nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie 
v porovnaní so skutočnou úrovňou úhrad konečným 
prijímateľom
Kumulatívne náklady na riadenie prevyšujúce prostriedky 
skutočne vyplatené konečným prijímateľom v prípade približne 
2 % nástrojov
108  
Pri niektorých nástrojoch náklady na riadenie a poplatky za riadenie dokonca 
prevýšili skutočné sumy uhradené konečným prijímateľom. V našej analýze 1 025 
finančných nástrojov EFRR a ESF sme zistili 23 takých prípadov (2,2 %) v ôsmich 
členských štátoch (Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Španielsko, Francúz -
sko, Taliansko, Poľsko, Spojené kráľovstvo). Spolu si tieto nástroje započítali 
28 mil. EUR v nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie s cieľom uhradiť 
konečným prijímateľom 4 milióny EUR. Súčasne existujú podobné nástroje, 
pri ktorých sa finančným sprostredkovateľom nevyplácajú vôbec žiadne náklady 
na riadenie a poplatky za riadenie (pozri rámček 16 ).
Prípadová štúdia – správcovia fondov bezplatne vykonávajúci finančné nástroje – 
Fond pre podnikanie v Grécku a holdingový fond JEREMIE v Maďarsku
a) Fond pre podnikanie v Grécku
Fond pre podnikanie v Grécku bankám pôsobiacim ako finanční sprostredkovatelia nevypláca náklady na ria -
denie a poplatky za riadenie. Fond a banky namiesto toho spolufinancujú úvery poskytované konečným prijí -
mateľom. Delia sa aj o riziko omeškania so splácaním úveru. Hlavnou motiváciou bánk zúčastniť sa na nástroji 
je rozdelenie rizika. Preto sa zúčastňujú na nástroji bez toho, aby si účtovali akékoľvek náklady na riadenie 
a poplatky za riadenie.
b) JEREMIE Maďarsko
Ani JEREMIE Maďarsko neplatí za úverové nástroje finančným sprostredkovateľom nijaké náklady na riadenie 
a poplatky za riadenie. Namiesto toho sa úvery finančným sprostredkovateľom poskytujú s veľmi nízkou úro -
kovou sadzbou v porovnaní s trhom. Veľmi nízka úroková sadzba nepredstavuje odmenu správcu fondu, lebo 
je vyvážená vyšším rizikom, ktoré na seba berie finančný sprostredkovateľ v porovnaní s fondom financova -
ným z prostriedkov EÚ. V prípade omeškania so splácaním úverov finanční sprostredkovatelia vo všeobecnosti 
prijímajú vyššiu časť straty.Rámček 16
62 Pripomienky 
Kumulatívne náklady na riadenie a poplatky za riadenie dosahujú 
až 75 % finančnej podpory vyplatenej konečným prijímateľom.
109  
Okrem toho sme vykonali našu vlastnú analýzu údajov Komisie, vďaka čomu 
sme dali náklady na riadenie a poplatky za riadenie do súvislosti s finančnými 
prostriedkami, ktoré boli v skutočnosti vyplatené konečným prijímateľom. Naše 
výsledky na úrovni členských štátov sú predstavené v  tabuľke 6 .
110  
V prípade 274 z 1 025 nástrojov EFRR a ESF v 10 z 25 členských štátov (Švédsko, 
Rakúsko, Lotyšsko, Malta, Fínsko, Litva, Rumunsko, Grécko, Maďarsko, Cyprus) 
sme zistili, že údaje o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie oznámené 
Komisii, boli úplné pre všetky finančné nástroje. V ďalších šiestich členských štá -
toch (Poľsko, Portugalsko, Nemecko, Slovensko, Bulharsko a Spojené kráľovstvo) 
boli tieto informácie predložené za 392 finančných nástrojov predstavujúcich 
84 až 98 % celkového kapitálového vybavenia finančných nástrojov. Pri všet -
kých ostatných členských štátoch boli za nástroje, ktoré predstavujú dve tretiny 
alebo menej celkovej vybavenosti, oznámené prijateľné informácie o nákladoch 
na riadenie a poplatkoch za riadenie86. Údaje v prípade niekoľkých finančných ná -
strojov buď neboli vôbec oznámené, alebo neboli hodnoverné (napríklad ozná -
mené náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré boli desaťkrát vyššie ako 
skutočná vyplatená suma). Okrem toho, keď boli náklady na riadenie a poplatky 
za riadenie oznámené ako nulové, mohlo ísť o to, že to tak skutočne bolo, alebo 
údaje neboli oznámené. Tieto údaje boli vylúčené z ďalšej analýzy.86 Slovinsko (66 %), Španielsko 
(63 %), Francúzsko (37 %), 
Taliansko (28 %), Dánsko 
(18 %), Česká republika(16 %), 
Holandsko (10 %), Belgicko 
(1 %) a Estónsko (0 %).
63 Pripomienky 
Analýza kumulatívnych nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie podľa 
členského štátu pre finančné nástroje EFRR a ESF k 31. decembru 2014
Členský štátCelkové ozná -
mené náklady 
na riadenie 
(v mil. eur)Počet nástrojov  
(vrátane 
podfondov)Náklady na riadenie a poplatky za riadenie
% prostriedkov vyplatených 
do nástroja% prostriedkov vyplatených 
konečným prijímateľom
Kumulatívny Priemer za rok Kumulatívny Priemer za rok
Slovensko 9 7 9 % 2 % 75 % 16 %
Česká republika 4 5 9 % 3 % 47 % 16 %
Francúzsko 14 120 9 % 2 % 19 % 4 %
Švédsko 21 11 13 % 2 % 17 % 3 %
Cyprus 2 5 10 % 2 % 16 % 3 %
Spojené kráľovstvo 124 74 10 % 2 % 16 % 3 %
Španielsko 43 16 6 % 1 % 16 % 2 %
Rakúsko 2 2 6 % 1 % 12 % 3 %
Lotyšsko 17 15 8 % 2 % 12 % 2 %
Bulharsko 20 10 6 % 1 % 11 % 3 %
Taliansko 51 128 4 % 1 % 11 % 2 %
Malta 1 2 8 % 2 % 10 % 2 %
Poľsko 110 248 9 % 2 % 10 % 2 %
Dánsko 1 9 9 % 2 % 10 % 2 %
Litva 29 36 7 % 1 % 9 % 2 %
Fínsko 4 1 6 % 1 % 9 % 1 %
Nemecko 105 45 7 % 1 % 9 % 1 %
Holandsko 0 11 6 % 1 % 8 % 1 %
Rumunsko 8 4 5 % 1 % 6 % 1 %
Portugalsko 18 56 4 % 1 % 5 % 1 %
Grécko 29 32 2 % 0 % 4 % 1 %
Slovinsko 3 3 3 % 1 % 4 % 1 %
Belgicko 0 9 4 % 1 % 4 % 1 %
Maďarsko 17 170 2 % 0 % 2 % 0 %
Estónsko 0 6 0 % 0 % 0 % 0 %
Spolu 631 1 025
Zdroj: EDA na základe údajov Komisie z roku 2015.Tabuľka 6
64 Pripomienky 
87 Článok 78 ods. 6 všeobecného 
nariadenia.
88 Článok 43 ods. 4 
vykonávacieho nariadenia.
89 Nariadenie Komisie (ES) 
č. 448/2004, pravidlo 8 bod 2.7 
a pravidlo 9 bod 2.6.Nepreplatenie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie 
nad rámec stropov stanovených v právnych predpisoch 
z rozpočtu EÚ pri ukončení programu
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie boli v zásade 
obmedzené na maximálnu hodnotu 4 % ročne z celkovej 
vybavenosti finančného nástroja
111 
V právnom základe na programové obdobie 2007 – 2013 boli ustanovenia o od -
meňovaní správcov fondov zhustené v hlavnom nariadení87, ale maximálna výška 
nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie už bola stanovená vo vykonávacom 
nariadení Komisie88. Konkrétne boli stanovené tieto ročné maximálne hodnoty:
 ο 2 % ročne z kapitálu, ktorým prispel operačný program do holdingových 
fondov pre záručné fondy,
 ο 4 % ročne z kapitálu, ktorým prispel operačný program alebo holdingový 
fond do mikroúverových nástrojov orientovaných na mikropodniky,
 ο 3 % ročne z kapitálu, ktorým prispel operačný program alebo holdingový 
fond do všetkých ostatných prípadov.
Komisia zaviedla tieto stropy vo svojom legislatívnom návrhu zo zreteľom na skú -
senosti získané v programovom období 2000 – 2006. Ďalej bola celková maximálna 
výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie vo výške 5 % v prípade kapitálo -
vých fondov a 2 % v prípade záručných fondov89.
112  
V rámci zdieľaného hospodárenia musia riadiace orgány pri určovaní odmeňo -
vania správcu fondu dodržať právny rámec pre štrukturálne fondy aj pre štátnu 
pomoc. Riadiace orgány navyše musia dávať pozor, aby boli ustanovenia týkajúce 
sa odmeňovania v súlade s investičnou stratégiou nástroja s cieľom zabezpečiť, 
že správca fondu bude finančne motivovaný konať v súlade so stanovenými cieľ -
mi operačného programu. Rokovania o dohode o financovaní preto nie sú triviál -
nou úlohou a počas našich pohovorov veľa riadiacich orgánov uviedlo, že nemali 
na začiatku programového obdobia 2007 – 2013 potrebné odborné znalosti viesť 
takéto rokovania.
65 Pripomienky 
90 Článok 42 ods. 1 písm. d) 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
91 Článok 78 ods. 6 písm. d) 
všeobecného nariadenia, 
v rámci obmedzení 
stanovených v článku 43 ods. 4 
vykonávacieho nariadenia.
92 COCOF (10-0014-05), 
8. februára 2012, oddiel 2.6.113  
Za určitých podmienok možno regulačnú maximálnu výšku nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie prekročiť (napr. keď náklady na riadenie a poplatky za ria -
denie vyhovujú podmienkam trhu a neprevyšujú náklady alebo poplatky splatné 
súkromnými investormi alebo ak bol prostredníctvom postupu verejného obsta -
rávania vybratý správca fondu). Podľa správ členských štátov Komisii informácie 
o tom, ako často došlo k prekročeniu maximálnej výšky, neexistujú.
114  
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie sa vyplácajú z kapitálového vybave -
nia finančného nástroja; neúčtujú sa konečnému prijímateľovi. Tieto náklady sa 
považujú za oprávnené do likvidácie fondu, čo vo väčšine prípadov znamená 
ukončenie programu90.
Kumulatívne náklady na riadenie, ktoré v určitých prípadoch 
pri ukončení programu pravdepodobne prekročia regulačnú 
maximálnu výšku
115  
Náklady na riadenie alebo poplatky za riadenie vynaložené a vyplatené 
do 31. marca 2017 možno vyhlásiť za oprávnené náklady operačného progra -
mu EFRR a ESF, v rámci ktorého bol finančný nástroj zriadený91. V nariadení sa 
stanovuje, že maximálna výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie 
súvisí s „kapitálom, ktorým prispel operačný program“. Podľa Komisie sa stropy 
stanovené v článku 43 vykonávacieho nariadenia vzťahujú na celkový príspevok 
kapitálu k finančnému nástroju, a nie na skutočný príspevok, ktorý sa používa 
na poskytnutie finančnej podpory konečným príjemcom. Existujúce pokyny 
na programové obdobie 2007 – 2013 týkajúce sa nákladov na riadenie a poplat -
kov za riadenie toto stanovisko potvrdzujú92.
116  
Podľa nášho názoru mala Komisia vykladať ustanovenia o stropoch pre náklady 
na riadenie a poplatky za riadenia stanovené v nariadení ako ustanovenia, ktoré 
sa vzťahujú na skutočne použité kapitálové vybavenie, ktorým do finančného 
nástroja prispel operačný program, t. j. skutočné vybavenie, ktoré sa použilo 
na poskytnutie finančnej podpory konečným prijímateľom. Správca fondu by sa 
nemal odmeňovať za nevyužívanie kapitálového vybavenia nástrojov.
66 Pripomienky 
93 V programovom období 
2007 – 2013 Komisia vydala tri 
usmernenia výboru COCOF 
o nástrojoch finančného 
inžinierstva: COCOF 
(07/0018/01), COCOF 
(08/0002/03) a COCOF 
(10-0014-05).
94 Európska komisia, 
Prepracované usmernenie 
k nástrojom finančného 
inžinierstva podľa článku 44 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, COCOF 
(10-0014-05), 10. februára 
2012, bod 2.6.12.Odmeňovanie podľa výkonnosti nebolo v období 2007 – 2013 
právnou požiadavkou
117  
V programovom období 2007 – 2013 sa riadne finančné hospodárenie s finan -
čnými nástrojmi a skutočný výkon správcu fondu v usmerneniach Komisie, ale nie 
v regulačnom základe, označovali len ako činitele na určenie nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie93.
118  
Na základe našich auditov výkonnosti a auditov zhody finančných nástrojov sme 
zistili, že systémy odmeňovania prepojené s výkonnosťou boli skôr výnimkou, 
ako pravidlom. Z deviatich skúmaných nástrojov v období 2013 – 2015 existoval 
len jeden nástroj s odmeňovaním správcu fondu na základe vykonanej práce.
119  
Ak odmeňovanie správcov fondov nie je založené na vykonanej práci, správcovia 
fondov majú len malý stimul skutočne prevádzať finančné prostriedky na koneč -
ných prijímateľov. To mohlo nepriaznivo ovplyvniť výkonnosť finančných nástro -
jov v období 2007 – 2013. Správa nástrojov EFRR a ESF sa navyše stáva takisto 
pomerne príťažlivou pre neskúsených správcov fondov (pozri tiež bod 86).
120  
V roku 2012 Komisia odporučila riadiacim orgánom, že odmeňovanie správcu fon -
du by malo byť prepojené s kvalitou skutočne vynaložených investícií, meraných 
podľa ich prispenia k dosiahnutiu strategických cieľov operačného programu 
a k hodnote zdrojov, ktoré sa vrátili späť do operácie z investícií podniknutých ná -
strojom94. Toto odporúčanie však bolo vydané v usmernení výboru COCOF a nie 
je právne záväzné.
67 Pripomienky 
95 Európska komisia , „Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programming 
period 2007 – 2013, Situation as 
at 31 December 2014“ [Zhrnutie 
údajov týkajúcich sa pokroku, 
ktorý bol dosiahnutý 
v súvislosti s financovaním 
a vykonávaním nástrojov 
finančného inžinierstva, 
nahlásených riadiacimi 
orgánmi v súlade s článkom 67 
ods. 2 písm. j) nariadenia Rady 
(ES) č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], s. 29.Komisia pri posúdení nákladov na riadenie a poplatkov 
za riadenie náležite nezohľadňuje rozdiely v jednotlivých 
druhoch nástrojov a skutočnú mieru podpory poskytovanej 
konečným príjemcom
Odhad kumulatívnych nákladov na riadenie Komisiou vo výške 
631 mil. EUR od roku 2007 bude pravdepodobne podhodnotený
121  
V decembri 2015 Komisia na základe údajov, ktoré vykázali členské štáty za rok 
2014, odhadla kumulatívne náklady na riadenia a poplatky za riadenie na mini -
málne 631 mil. EUR v prípade nástrojov EFRR a ESF od začiatku programového 
obdobia95.
122  
Podľa Komisie to predstavuje 4,7 % príspevok OP vyplatený na príslušné nástroje 
v programovom období 2007 – 2013.
123  
Ak sumy vyplatené medzi holdingovými fondmi a konkrétnymi fondmi uvede -
nými ďalej nebudú zahrnuté do výpočtu, lebo už boli do neho zahrnuté ako 
príspevky z operačného programu do holdingových fondov, táto miera celko -
vých nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie sa zvýši na 6,2 %. Okrem toho 
aj správcovia fondu môžu účtovať poplatky konečným prijímateľom, ale nemusia 
tieto poplatky oznamovať Komisii. Keďže sú teda výpočty Komisie založené len 
na čiastočných údajoch, skutočné údaje (v prípade absolútnych hodnôt, ako 
aj podielu príspevkov operačného programu) budú pravdepodobne vyššie.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie výrazne nad úroveň, 
ktorú vykázala Komisia, ak sa počíta na základe finančnej podpory 
poskytnutej konečným príjemcom
124  
Celkovo na základe 764 nástrojov EFRR a ESF v  tabuľke 6  sme zistili, že kumula -
tívne náklady na riadenie a poplatky za riadenie predstavujú až 75 % finančnej 
podpory poskytnutej konečným prijímateľom, z čoho vyplýva ročný priemer až 
16 %.
125  
V prípade tých desiatich členských štátov, ktoré oznámili spoľahlivé údaje 
za všetkých 274 fondov EFRR a ESF, sme zistili, že kumulatívne náklady na riade -
nie a poplatky za riadenie predstavujú 2 – 17 % finančnej podpory poskytnutej 
konečným prijímateľom. Z toho vyplýva ročný priemer 1 – 3 %.
68 Pripomienky 
Výrazné rozdiely v nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie 
medzi jednotlivými typmi finančných nástrojov
126  
Úroveň nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie súvisí aj s druhom nástro -
ja. S ohľadom na hodnoverné údaje oznámené Komisiou sme zistili priemerné 
hodnoty uvedené v  tabuľke 7 . Záručné nástroje majú v priemere nižší percentu -
álny podiel nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, kým kapitálové nástroje 
majú tento podiel najvyšší.
Priemerné kumulatívne náklady na riadenie a poplatky za riadenie podľa druhu 
finančného nástroja ako percentuálny podiel vybavenosti fondu
Druh finančného nástrojaPriemerný kumulatívny percentuálny podiel 
nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie 
k 31. decembru 2014
Úver 4,2 %
Záruka 2,7 %
Vlastný kapitál 11,0  %
Zdroj: EDA  na základe údajov Komisie z roku 20151.
1  Európska komisia, „Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the 
managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programming period 2007 – 2013, Situation 
as at 31 December 2014“ [Zhrnutie údajov týkajúcich sa pokroku, ktorý bol dosiahnutý v súvislosti s financovaním a vykonávaním nástrojov 
finančného inžinierstva, nahlásených riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 67 ods. 2 písm. j) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav k 31. decembru 2014].Tabuľka 7
127  
Okrem toho vykonanie finančných nástrojov vykonávaných holdingovým fon -
dom je vo všeobecnosti nákladnejšie, keďže náklady na riadenie a poplatky 
za riadenie sú splatné na obidvoch úrovniach (t. j. na úrovni holdingového fondu 
a konkrétneho fondu). Poukázali sme tiež na to, že maximálna výška nákladov 
na riadenie a poplatkov za riadenie v programovom období 2007 – 2013 nezávisí 
od rozsahu investícií finančného nástroja, lebo sa vyplácajú ako percentuálny 
podiel príspevku operačného programu (pozri bod 108).
69 Pripomienky 
96 Pozri osobitnú správu 
č. 8/2015, bod 63.
97 Lane Clark & Peacock, 
„Investment management fee 
survey“  (Prieskum poplatkov 
za riadenie investícií), 2015 
a Morningstar, „ Fee Study: 
Investors Are Driving Expense 
Ratios Down“  (Štúdia 
poplatkov: Investori sťahujú 
pomer výdavkov dole), 2015.
98 KfW Economic Research  No. 18, 
„You get what you pay for – The 
remuneration structure of VC 
funds and its consequences“  
(Máte, za čo si zaplatíte – 
Štruktúra odmeňovania 
fondov rizikového kapitálu 
a jej následky), 7. marca 2013.
99 Pozri osobitnú správu 
č. 8/2015, body 62 a 72.Na základe poskytnutej finančnej podpory sú náklady na riadenie 
a poplatky za riadenie nástrojov EFRR a ESF výrazne vyššie ako 
náklady a poplatky v prípade ústredne spravovaných finančných 
nástrojov alebo súkromných investičných fondov.
128  
Z našej analýzy tiež vyplynulo, že priemerné náklady na riadenie a poplatky 
za riadenie ústredne spravovaných finančných nástrojov alebo súkromných inves -
tičných fondov boli výrazne nižšie ako náklady a poplatky nástrojov EFRR a ESF, 
ak sa porovnajú s finančnou podporou poskytovanou konečným príjemcom 
koncom roka 2014:
 ο kumulatívne prevádzkové náklady účtované fondom EEEF od začiatku jeho 
prevádzky v roku 2011 sú približne 5 % celkovej investovanej sumy. Výsled -
kom sú ročné náklady vo výške 1,2 %,
 ο v prípade EPMF (skombinované úverové a záručné nástroje) Komisia odhadu -
je, že priemerné ročné náklady splatné z rozpočtu EÚ predstavujú maximálnu 
hodnotu 0,5 – 0,7 % kapitálového vybavenia96. Zodpovedá to ročným nákla -
dom vo výške 0,2 % sumy záruk, ktoré sa poskytujú konečným príjemcom 
z EPMF.
129  
Z našej analýzy tiež vyplynulo, že aj náklady EIB a EIF na riadenie a ich poplatky 
za riadenie nástrojov EFRR boli vo všeobecnosti vyššie ako náklady a poplatky, 
ktoré si účtovali, keď konali ako správcovia fondu v prípade nástrojov v centrali -
zovanom hospodárení.
130  
Pri našom preskúmaní dvoch štúdií o odmeňovaní správcov fondov v súkromných 
investičných fondoch zverejnených v roku 2015 sa ukázalo, že priemerné ročné 
poplatky za riadenie vo všetkých druhoch fondov (okrem holdingových fondov) 
boli medzi 0,6 % a 1 %97. V obidvoch štúdiách sa takisto uvádzalo, že poplatky 
za riadenie sa v posledných rokoch znížili. V ďalšej štúdii uverejnenej v roku 2013 
sa opisuje, že ročné poplatky za riadenie fondov rizikového kapitálu sa pohybujú 
v rozpätí od 2 % do 2,5 %98.
131  
Z našej analýzy vyplývajú tiež výrazné rozdiely v nákladoch na riadenie a poplat -
koch za riadenie medzi jednotlivými nástrojmi EFRR a ESF sú veľké odchýlky. Na 
základe dostupných informácií o skutočných nákladoch na vykonávanie jednot -
livých finančných nástrojov EFRR a ESF Komisia nemá úplný prehľad o základe 
na výpočet nákladov na vykonávanie finančných nástrojov EFRR a ESF, a preto 
nemôže posúdiť, či sú takéto rozdiely v nákladoch odôvodnené. Podobné pripo -
mienky sme v minulosti vyjadrili v inej osobitnej správe99.
70 Pripomienky 
100 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1310/2011 z 13. decembra 
2011, ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006, pokiaľ ide 
o návratnú pomoc, finančné 
inžinierstvo a určité 
ustanovenia týkajúce sa 
výkazu výdavkov 
(Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 1).
101 Európska komisia, „ Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programming 
period 2007 – 2013, Situation as 
at 31 December 2014“  [Zhrnutie 
údajov týkajúcich sa pokroku, 
ktorý bol dosiahnutý 
v súvislosti s financovaním 
a vykonávaním nástrojov 
finančného inžinierstva, 
nahlásených riadiacimi 
orgánmi v súlade s článkom 67 
ods. 2 písm. j) nariadenia Rady 
(ES) č. 1083/2006, programové 
obdobie 2007 – 2013, stav 
k 31. decembru 2014], s. 27.Obmedzenia pri oznamovaní nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie členskými štátmi
Približne len 60 % všetkých nástrojov EFRR a ESF poskytuje 
Komisii informácie o svojich nákladoch na riadenie a poplatkoch 
za riadenie
132  
V roku 2011 Komisia zaviedla pre členské štáty ročnú ohlasovaciu povinnosť 
o nástrojoch zdieľaného hospodárenia100. Riadiace orgány museli tieto informá -
cie prvýkrát oznámiť vo svojich správach za rok 2011. Medzi údaje, ktoré Komisia 
požadovala, patria okrem iného informácie súvisiace s nákladmi na riadenie 
a poplatkami za riadenie, ktoré boli pre riadiace orgány EFRR a ESF dobrovoľné. 
Za rok 2014 boli predložené údaje o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riade -
nie týkajúce sa len nástrojov, ktoré predstavujú 63 % celkového množstva platieb 
z operačných programov EFRR a ESF na finančné nástroje (v porovnaní s 50 % 
v roku 2013)101.
133  
Okrem toho sme poukázali na to, že len vyplatené sumy sa majú vykazovať ako 
náklady na riadenie a poplatky za riadenie. Existujú však aj prípady nákladov 
a poplatkov, ktoré boli pripísané, ale ešte neboli vyplatené. Tieto náklady a po -
platky sú fakticky vylúčené z vykazovania, čo má vplyv na úplnosť správy a pri -
spieva to k podhodnoteniu nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie ozna -
movaných Komisii.
Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
V súvislosti s otázkou nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie sa na programové 
obdobie 2014 – 2020 prijalo niekoľko opatrení.
71 Pripomienky 
102 Článok 46 ods. 1 a článok 111 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
103 Článok 46 ods. 2 písm. e) 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
104 Článok 13 delegovaného 
nariadenia Komisie (EÚ) 
č. 480/2014.Lehoty na predkladanie správ sa členským štátom skrátili a Komisii 
predĺžili.
134  
V programovom období 2014 – 2020 sa od členských štátov požaduje, aby pred -
kladali Komisii správu o vykonávaní finančných nástrojov ako súčasť svojej výroč -
nej správy o vykonávaní. Znamená to, že správy sa predkladajú o jeden mesiac 
skôr (do 31. mája na rozdiel od 30. júna v predchádzajúcom období, keď predkla -
danie správ nebolo súčasťou výročnej správy o vykonávaní; na roky 2017 a 2019 
zostáva konečná lehota 30. júna)102. Okrem toho obdobie, v ktorom má Komisia 
overiť údaje predložené členskými štátmi, bolo stanovené na šesť mesiacov. 
Znamená to, že lehota Komisie na predloženie konsolidovanej správy o vykoná -
vaní finančných nástrojov sa zmenila, s výnimkou 2017 a 2019, a to z 1. októbra 
na 30. novembra. To povedie k situácii, keď budú dôležité informácie o vykoná -
vaní finančných nástrojov k dispozícii orgánom pre udeľovanie absolutória ešte 
neskôr než v súčasnosti.
Riadiace orgány musia predkladať Komisii správy o nákladoch na riadenie 
a poplatkoch za riadenie
135  
V prípade finančných nástrojov v období 2014 – 2020 musia riadiace orgány zve -
rejniť údaje o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie ako prílohu k vý -
ročnej správe o vykonávaní103. Ide o významné zlepšenie, ktoré Komisii umožní 
v nasledujúcich rokoch oveľa lepšie analyzovať náklady na vykonávanie finanč -
ných nástrojov a dozerať nad nimi.
Nižšia maximálna výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, 
rozlíšených podľa druhu finančných nástrojov
136  
Pokiaľ ide o maximálnu výšku nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, všimli 
sme si dva hlavné rozdiely oproti programovému obdobiu 2007 – 2013. Po prvé, 
maximálna výška odmeňovania správcu fondu sa líši podľa druhu finančných 
nástrojov104 (pozri tabuľku 8 ).
72 Pripomienky 
Maximálna výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie rôznych druhov 
finančných nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia (programové obdobie 
2014 – 2020)
Maximálna výška Základná ročná odmena Odmeňovanie podľa výkonnosti, ročne
Holdingový fond 7 %3 % prvých 12 mesiacov 0,5 %
1 % prvých 12 mesiacov 0,5 %
0,5 % v nasledujúcich rozpočtových rokoch 0,5 %
Úvery 8 % 0,5 % 1 %
Záruky 10 % 0,5 % 1,5 %
Vlastný kapitál 20 %2,5 % prvých 24 mesiacov12,5 %
1 % v nasledujúcich rozpočtových rokoch22,5 %
Mikroúver 10 % 0,5 % 1,5 %
Iné 6 % 0,5 % 0,5 %
1  Súvisí to s obdobím po podpísaní dohody o financovaní, vyšší pomer sa môže použiť len v rámci tohto obdobia, ale v skutočnosti len v čase 
od faktickej platby príspevkov programu do holdingového fondu.
2  V prípade vlastného kapitálu je základné odmeňovanie prepojené so sumami vyčlenenými pre finančný nástroj.
Zdroj: Európska komisia, Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR– Eligible management costs and fees  [Usmernenia pre členské štáty o člán -
ku 42 ods. 1 písm. d) nariadenia o spoločných ustanoveniach – Oprávnené náklady na riadenie a poplatky za riadenie] (EGESIF_15-0021-01), s. 8.Tabuľka 8
137  
Po druhé, maximálna výška (ktorá je teraz kumulatívna a nie počítaná na ročnom 
základe) je výrazne nižšia v porovnaní s maximálnou výškou odmeny platnou 
v programovom období 2007 – 2013. Vo všeobecnosti považujeme zníženú maxi -
málnu výšku použitú na kumulatívnu sumu odmeny správcu fondu za zlepšenie, 
Komisia však neodôvodnila, ako ju určila. V našej analýze aktuálnych údajov ozná -
mených za programové obdobie 2007 – 2013 dodnes sa v praxi ukazujú nižšie 
percentuálne podiely (pozri bod 120).
73 Pripomienky 
105 Odôvodnenie 123 a článok 42 
nariadenia o spoločných 
ustanoveniach.
106 Články 12, 13 a 14 
delegovaného nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 480/2014.
107 Európska komisia, Usmernenia 
o štátnej pomoci na podporu 
rizikových finančných 
investícií, bod 3.6.1.Prvky výkonnostného odmeňovania správcu fondu majú len obmedzený 
stimulačný účinok
138  
Na obdobie 2014 – 2020 sa v nariadení o spoločných ustanoveniach stanovuje, 
že výkon správcu fondu by mal slúžiť ako kritérium na určenie nákladov na ria -
denie a poplatkov za riadenie. Konkrétne všetky náklady na riadenie a poplatky 
za riadenie, ktoré sa majú vykázať ako oprávnené pri ukončení programu, musia 
byť založené na metodike výpočtu podľa výkonnosti (pozri aj  tabuľku 6 )105.
139  
Ďalšie podrobnosti o výkonnostných kritériách na určovanie nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie a platnej maximálnej výšky odmeňovania sa uvádzajú 
v delegovanom akte106.
140  
Okrem toho podľa usmernení Komisie o rizikových finančných investíciách107 musí 
byť táto výkonnostná zložka odmeňovania veľká a musí byť navrhnutá ako odme -
na za dosiahnutie konkrétnych cieľov politiky, ktoré boli stanovené vopred, ako 
aj za finančný výkon správcu fondu. Posledné kritérium by sa nemalo posudzovať 
len z hľadiska úspešného splatenia počiatočného kapitálu alebo výšky získaného 
súkromného kapitálu, ale aj na základe skutočnej výnosnosti investícií.
141  
Všimli sme si však, že tieto nové výkonnostné prvky odmeňovania majú pri roz -
hodovaní o celkovej odmene správcu fondu, ktorá sa hradí z rozpočtu EÚ, len 
sekundárnu úlohu, a to z týchto dôvodov:
 ο vzhľadom na obvyklé trvanie holdingového alebo konkrétneho fondu sa 
maximálna výška stanovená v delegovanom akte Komisie dosiahne vo vše -
obecnosti poľahky bez toho, aby sa dosiahla výkonnostná časť odmeňovania. 
V dôsledku toho správca fondu s vysokou výkonnosťou dosiahne maximálnu 
odmenu už v skoršej fáze než správca fondu s nižšou výkonnosťou a odvtedy 
už nebude platený za svoje služby,
 ο neexistuje nijaká pokuta za nedostatočnú výkonnosť, čím by sa zabezpečilo, 
že správca fondu ponesie časť finančnej straty, ktorú môže finančný nástroj 
utrpieť. V skutočnosti na základe súčasného systému odmeňovania aj správca 
fondu, ktorý dosiahne negatívny výnos, môže dostať maximálnu odmenu,
74 Pripomienky 
108 Článok 45 všeobecného 
nariadenia.
109 Článok 46 všeobecného 
nariadenia.
110 SEC(2011) 1141 final  
zo 6. októbra 2011 (pozri 
aj osobitnú správu č. 8/2015, 
bod 56; osobitnú správu 
č. 16/2013, body 74 až 75). ο v regulačnom rámci sa nepožaduje, aby riadiaci orgán vopred stanovil 
minimálne výkonnostné kritériá (alebo minimálnu mieru návratnosti), ktorá 
sa musí dosiahnuť, aby správca fondu mohol dostať výkonnostnú zložku 
odmeňovania.
Celkovo sa teda domnievame, že výkonnostná zložka odmeňovania správcu fondu 
spolufinancovaná z rozpočtu EÚ v súčasnosti poskytuje len veľmi obmedzený stimu -
lačný účinok a musí sa prehodnotiť.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré vznikli 
popri administratívnych nákladoch vyplývajúcich z plnenia 
operačných programov EFRR a ESF
142  
Riadenie, kontrola, monitorovanie a hodnotenie operačných programov EFRR 
a ESF je nákladné: tieto administratívne náklady vnútroštátnych orgánov tvoria 
odmeny zamestnancov, prevádzkové náklady (ako sú cestovné náklady a náklady 
na odbornú prípravu) a náklady spojené s informačnými a komunikačnými čin -
nosťami. Členské štáty majú možnosť využívať technickú pomoc v rámci operač -
ných programov EFRR a ESF na pokrytie týchto administratívnych nákladov108.
143  
V programovom období 2007 – 2013 mohla technická pomoc dosahovať až 4 % 
celkového financovania operačného programu EFRR alebo ESF109. Rovnaká úroveň 
bola zachovaná aj pre programové obdobie 2014 – 2020. Stanovila sa na zák -
lade štúdie vykonanej v roku 2010 v mene Komisie pre jej posúdenie vplyvu 
na programové obdobie 2014 – 2020110. Na tomto základe Komisia odhaduje, 
že členské štáty môžu vynaložiť až 13,6 mld. EUR na technickú pomoc za celé toto 
obdobie.
144  
V programovom období 2014 – 2020 však prostredníctvom finančných nástrojov 
dôjde k podstatne vyššiemu podielu plnenia rozpočtu EFRR a ESF (pozri bod 21). 
To znamená, že pomerne viac peňažných prostriedkov na technickú pomoc bude 
k dispozícii pre činnosti operačných programov EFRR a ESF v rámci grantového 
financovania, keďže hlavnú časť administratívnej aktivity pre finančné nástroje 
vykonáva správca fondu. Pri týchto činnostiach náklady na riadenie a poplatky 
za riadenie priamo účtujú správcovia fondu na ťarchu operačných programov 
(alebo konečným prijímateľom). Zvýšenie finančných prostriedkov prostredníc -
tvom finančných nástrojov sa teda nepriamo pridáva k celkovým administratív -
nym nákladom rozpočtu EÚ, lebo sa tým zvyšuje suma podpory v rámci tech -
nickej pomoci poskytovaná členským štátom z rozpočtu EÚ pre zvyšné činnosti 
grantového financovania.
75 Pripomienky 
111 Európska komisia, „ Co-
financing salaries, bonuses, 
top-ups from Structural Funds 
during the 2007 – 2013 period“  
(Spolufinancovanie platov, 
prémií a odmien 
z prostriedkov štrukturálnych 
fondov 
v programovom období 
2007 – 2013), záverečná 
správa, 2014.
112 Pozri osobitnú správu 
č. 5/2015, body 58 a 71.
113 Pozri osobitnú správu 
č. 8/2015, body 57, 63 až 64, 71 
až 72 a odporúčanie 4.145  
Takisto poukazujeme na to, že v prípade programového obdobia 2007 – 2013 
neexistuje nijaká povinnosť, aby národná štátna správa podrobne opisovala, ako 
sa vynaložili prostriedky na technickú pomoc111. V predchádzajúcej správe sme už 
poznamenali, že Komisia nemá k dispozícii nijaké porovnateľné informácie o sku -
točných administratívnych nákladoch pre každý členský štát, každý operačný 
program alebo pre každý mechanizmus financovania (t. j. granty alebo finančné 
nástroje)112. Preto je ťažké posudzovať, či je úroveň technickej pomoci odôvodne -
ná z hľadiska nákladov skutočne vynaložených členskými štátmi na účely vykona -
nia operačných programov EFRR a ESF.
146  
Preto si stojíme za svojím predchádzajúcim odporúčaním, že Komisia by mala 
vykonať komparatívnu analýzu nákladov na vykonávanie grantov a finančných 
nástrojov (v rámci centralizovaného a zdieľaného hospodárenia) na programové 
obdobie 2014 – 2020 s cieľom určiť ich skutočné úrovne113. Takéto informácie by 
boli mimoriadne užitočné vzhľadom na prípravu legislatívnych návrhov na obdo -
bie po roku 2020.
76
 Závery a odporúčania
147  
Celkovo konštatujeme, že finančná podpora poskytovaná konečným prijímate -
ľom prostredníctvom finančných nástrojov ponúka značné výhody v porovnaní 
s grantmi, lebo každé euro na financovanie prostredníctvom finančných nástro -
jov sa v zásade môže použiť viac než raz. Okrem toho skutočnosť, že úvery sa 
musia splatiť, záruky uvoľniť po použití a výnosy z predaja kapitálových investícií 
sa musia vrátiť má dosah aj na správanie konečných príjemcov, čo vedie k lepšie -
mu využívaniu verejných finančných prostriedkov a znižuje pravdepodobnosť, 
že koneční príjemcovia sa stanú závislí od verejnej podpory.
148  
V našom audite sme však zistili niekoľko závažných problémov, ktoré znižova -
li efektívnosť finančných nástrojov ako mechanizmu na plnenie rozpočtu EÚ 
v programovom období 2007 – 2013:
 ο značný počet finančných nástrojov EFRR a ESF bol príliš veľký a koncom roka 
2014 mali nástroje značné problémy uhrádzať svoje kapitálové vybavenie 
(v priemere sa použilo približne 57 % všetkého kapitálového vybavenia za -
plateného finančným nástrojom z operačných programov). Faktorom, ktorý 
prispel k nadmernému počiatočnému kapitálovému vybaveniu, bol zámer 
členských štátov zabrániť rušeniu viazanosti v celom programovom období 
2007 – 2013,
 ο celkovo finančné nástroje v rámci zdieľaného a centralizovaného hospodáre -
nia neboli schopné prilákať súkromný kapitál,
 ο zatiaľ len obmedzený počet finančných nástrojov EFRR a ESF bol úspešný 
pri poskytovaní revolvingovej finančnej podpory,
 ο náklady na riadenie a poplatky za riadenie boli v prípade finančných ná -
strojov EFRR a ESF vysoké v porovnaní so skutočnou finančnou podporou 
konečným prijímateľom a javia sa tiež výrazne vyššie ako náklady a poplatky 
v prípade ústredne spravovaných nástrojov alebo súkromných investičných 
fondov.
149  
Súčasne upozorňujeme na to, že v právnom rámci pre programové obdobie 
2014 – 2020 došlo k zlepšeniam, pokiaľ ide o finančné nástroje, založeným na od -
borných znalostiach získaných v programovom období 2007 – 2013, ale niektoré 
problémy pretrvávajú. Naše hlavné závery za programové obdobie 2007 – 2013 
a 2014 – 2020 sú predstavené v poradí podľa štruktúry tejto správy spoločne 
s našimi odporúčaniami.
77 Závery a odporúčania 
Mali finančné nástroje vhodnú veľkosť vzhľadom na potreby trhu?
150  
Domnievame sa, že značný počet finančných nástrojov bol príliš veľký. To zname -
ná, že riadiace orgány nie vždy správne posúdili potreby trhu predtým, než pride -
lili finančné prostriedky z operačných programov EFRR a ESF na finančné nástro -
je. To viedlo k nadmernému kapitálovému vybaveniu pri zriaďovaní finan  čných 
nástrojov, čo malo za následok nízku mieru vyplatených prostriedkov. Faktorom, 
ktorý prispel k nadmernému kapitálovému vybaveniu, bol zámer členských štá -
tov obísť pravidlo n + 2.
Zavedenie povinných predbežných posúdení v programovom období 2014 – 2020 
pre finančné nástroje v rámci spoločného aj centralizovaného hospodárenia pomôže 
zabrániť nadmernej vybavenosti finančných nástrojov. Úspešnosť tohto opatrenia 
však bude závisieť od toho, či posúdenie bude vychádzať zo spoľahlivých predpo -
kladov a analýzy. V prípade nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia je prístup 
postupného splácania (pri ktorom sa platby z rozpočtu EÚ prepájajú s vyplácaním 
finančných prostriedkov konečným prijímateľom) takisto zameraný na riešenie 
problému nadmernej vybavenosti. Okrem toho sa v prípadoch zmien hospodárskeho 
alebo trhového prostredia v nariadení o spoločných ustanoveniach počíta s pravi -
delným preskúmaním predbežných posúdení ako s možnosťou, čo sa však netýka 
ústredne spravovaných nástrojov. Preskúmanie v polovici trvania (ktoré by sa malo 
týmito hľadiskami zaoberať) sa vykonáva pri väčšine, ale nie pri všetkých ústredne 
spravovaných finančných nástrojoch. Ani v jednom prípade sa nepočíta s nezávislým 
preskúmaním predbežných posúdení.
151  
The Regionálne zameranie finančných nástrojov prispelo k tomu, že členské štáty 
vytvorili veľký počet finančných nástrojov malej veľkosti v programovom obdo -
bí 2007 – 2013. Tieto jednotlivé konkrétne fondy EFRR a ESF často nemali takú 
veľkosť, aká sa v odvetví investičných fondov považuje za primeranú na efektívne 
fungovanie (pozri body 27 až 61).
78 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 1
Čo sa týka predbežných posúdení finančných nástrojov:
a) Predbežné posúdenie ústredne spravovaných nástrojov zo strany Komisie by 
malo systematicky zahŕňať analýzu „ponaučení“ k danému dátumu.
Plánovaný dátum vykonávania: keď sa vytvorí nový nástroj.
b) Komisia by okrem „ponaučení“ mala posúdiť aj vplyv väčších sociálno-eko -
nomických zmien na odôvodnenie nástroja a príslušného požadovaného prí -
spevku z rozpočtu EÚ v súvislosti s ich príslušnými preskúmaniami v polovici 
trvania pri všetkých ústredne spravovaných finančných nástrojoch.
Plánovaný dátum vykonávania: ihneď, ako sa vykonajú preskúmania v polovici 
trvania.
Odporúčanie 2
Komisia a členské štáty by sa mali usilovať optimalizovať veľkosť konkrétnych 
fondov EFRR a ESF, aby sa vždy, keď je to možné, mohla využiť výhoda značných 
úspor v nákladoch na prevádzku fondov. Komisia by mala poskytnúť dodatočné 
usmernenia členským štátom o zriaďovaní týchto finančných nástrojov v člen -
ských štátoch alebo na úrovni Únie (ktoré priamo alebo nepriamo spravuje 
Komisia).
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016 (pre Komisiu), keď sa vytvoria 
finančné nástroje (pre členské štáty).
Dokázali finančné nástroje prilákať súkromný kapitál?
152  
Zistili sme, že Komisia a členské štáty majú značné problémy prilákať súkrom -
ných investorov k finančným nástrojom v rámci spoločného aj centralizovaného 
hospodárenia počas programového obdobia 2007 – 2013. Najmä preferenčné 
zaobchádzanie so súkromnými investormi do finančných nástrojov nedokáza -
lo prilákať významné množstvo dodatočných finančných prostriedkov. Navyše 
zastávame názor, že Komisia pri meraní finančnej páky pri finančných nástrojoch 
riadne nezohľadnila, do akej miery verejné financovanie podnecuje uvoľnenie 
ďalších finančných prostriedkov. Členské štáty okrem toho nemajú povinnosť in -
formovať Komisiu o súkromných príspevkoch na kapitálové vybavenie nástrojov 
EFRR a ESF.
79 Závery a odporúčania 
153  
V tejto fáze sa zdá nepravdepodobné, aby sa v programovom období 2014 – 2020 
podarilo prostredníctvom operačných programov alebo v podobe dodatočných 
príspevkov prilákať značné súkromné finančné prostriedky. Usmernenia, ktoré 
Komisia vydala v apríli 2014, dostatočne nečerpajú z „osvedčených postupov“ 
zaznamenaných v programovom období 2007 – 2013 o tom, ako čo najlepšie po -
užívať preferenčné zaobchádzanie na prilákanie väčšieho množstva súkromného 
kapitálu a súčasne neprideliť nadmerné riziko verejným prispievateľom na vyba -
venosť nástrojov.
154  
Využívanie záväzných stanovísk pre finančné nástroje, ktoré za istých podmienok 
môže viesť k vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam aj v programovom období 
2014 – 2020 by bolo v rozpore s vlastnou politikou Komisie v tejto oblasti (pozri 
body 62 až 91).
Odporúčanie 3
Komisia by v nariadení o rozpočtových pravidlách (a vzápätí v nariadeniach 
pre jednotlivé odvetvia) mala poskytnúť vymedzenie pojmu pákového efektu fi -
nančných nástrojov platné vo všetkých oblastiach rozpočtu EÚ, v ktorom sa jasne 
rozlišuje medzi pákovým efektom súkromných a národných verejných príspevkov 
v rámci operačného programu alebo dodatočných súkromných alebo verejných 
kapitálových príspevkov a v ktorom sa zohľadňuje druh príslušného nástroja. 
V tomto vymedzení by sa malo jasne uviesť, ako sa určujú sumy mobilizované 
prostredníctvom európskych a národných príspevkov, pravdepodobne na zákla -
de usmernení OECD k tejto téme.
Plánovaný dátum vykonávania: pri revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách 
a pri preskúmaní v polovici trvania v prípade sektorových právnych predpisov.
Odporúčanie 4
V prípade finančných nástrojov EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 
by Komisia mala zabezpečiť, že členské štáty poskytnú úplné a spoľahlivé údaje 
o súkromných príspevkoch na kapitálové vybavenie, a to prostredníctvom ope -
račných programov, ako aj popri nich.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2017.
80 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 5
V prípade finančných nástrojov EFRR a ESF by Komisia mala členským štátom po -
skytnúť ďalšie usmernenia o tom, ako čo najlepšie používať preferenčné zaobchá -
dzanie na prilákanie väčšieho množstva súkromného kapitálu a súčasne nepride -
liť nadmerné riziko verejným prispievateľom na vybavenosť nástrojov.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016.
Odporúčanie 6
V prípade ústredne spravovaných finančných nástrojoch by sa v právnych predpi -
soch, ktorými sa riadi príslušný nástroj, mali vymedziť všeobecné zásady rozdele -
nia rizika, čo môže mať dosah na rozpočet EÚ.
Plánovaný dátum vykonávania: pri predkladaní návrhov na vytvorenie nových 
finančných nástrojov alebo revíziu existujúcich finančných nástrojov.
Odporúčanie 7
V prípade všetkých finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ počas 
programového obdobia 2014 – 2020 by Komisia mala zabezpečiť, aby členské 
štáty, samotná Komisia a skupina EIB vykonali len tie štruktúry, ktoré sú v súlade 
s jej vlastnými odporúčaniami a opatreniami, pokiaľ ide o daňové pravidlá.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016.
Poskytovali finančné nástroje revolvingovú finančnú podporu?
155  
V prevažnej väčšine nástrojov EFRR a ESF nedošlo koncom roku 2014 k nijakému 
významnejšiemu revolvingovému efektu finančných prostriedkov. Dôvodom je 
skutočnosť, že odklady vo vykonávaní prispeli k ťažkostiam finančných nástrojov 
EFRR a ESF pri uhrádzaní celého vlastného kapitálového vybavenia v programo -
vom období 2007 – 2013. Obdobie oprávnenosti sa muselo predĺžiť z decembra 
2015 do marca 2017, aby sa zvýšila pravdepodobnosť, že väčšina finančných ná -
strojov aspoň raz vynaloží svoju počiatočnú vybavenosť. Po ukončení programu 
v marci 2017 okrem toho zostane vykonávanie finančných nástrojov na uvážení 
členských štátov a uvidí sa, do akej miery sa realizuje revolvingový efekt.
81 Závery a odporúčania 
156  
Na programové obdobie 2014 – 2020 sa v ustanoveniach právneho základu ob -
medzuje riziko zriaďovania nástrojov s nadmerným kapitálovým vybavením, a to 
zas pomôže zvýšiť pravdepodobnosť dosiahnutia revolvingového efektu. Na to 
je však potrebné zbierať poučenia z nedostatkov pozorovaných počas programo -
vého obdobia 2007 – 2013 a riadiace orgány musia byť realistickejšie, pokiaľ ide 
o podiel EŠIF, ktorý sa môže vykonať prostredníctvom finančných nástrojov.
157  
Spravili sa ďalšie zmeny, ktoré by mali pomôcť pri účinnejšom zriaďovaní ná -
strojov, zistili sme však, že je potrebné ďalšie usmernenie o dvoch konkrétnych 
aspektoch (pozri body 92 až 105).
Odporúčanie 8
Komisia by mala prijať vhodné opatrenia, aby zabezpečila, že členské štáty za -
chovajú revolvingový charakter finančných prostriedkov počas požadovaného 
osemročného obdobia po uplynutí obdobia oprávnenosti pre programové ob -
dobie 2014 – 2020. To by sa mohlo dosiahnuť tým, že bude požadované použitie 
výslovnej doložky v dohode o financovaní, aby sa zabezpečilo, že financovanie sa 
použije na plánované účely.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016.
Odporúčanie 9
Komisia by mala poskytnúť usmernenie, pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré umožňu -
jú pokračovať v používaní finančných nástrojov v ďalšom programovom obdo -
bí, najmä v prípadoch, keď sa správcovia fondu vyberajú na základe verejného 
obstarávania.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016.
82 Závery a odporúčania 
Ukázalo sa, že finančné nástroje predstavujú nákladovo efektívny 
spôsob plnenia rozpočtu EÚ?
158  
Zistili sme, že značný podiel počiatočnej vybavenosti finančných nástrojov EFRR 
a ESF sa minul na náklady na riadenie a poplatky za riadenie. Úroveň poplatkov 
bola navyše značne vyššia ako v prípade ústredne spravovaných nástrojov alebo 
súkromných investičných fondov, ak sa porovná s finančnou podporou, ktorá 
bola skutočne poskytnutá konečným príjemcom. Vzhľadom na vysoké pozoro -
vané úrovne na konci roku 2014 existuje značné riziko, že veľký počet nástrojov 
EFRR a ESF prekročí maximálnu výšku nákladov na riadenie a poplatkov za riade -
nie stanovenú v právnom základe na obdobie 2007 – 2013. Vysoké úrovne nákla -
dov na riadenie a poplatkov za riadenie môže poukazovať na zásadný problém 
týkajúci sa spôsobu, akým sa v programovom období 2007 – 2013 vykonával 
tento mechanizmus financovania.
Náklady na riadenie alebo poplatky za riadenie vynaložené a vyplatené do 31. mar -
ca 2017 možno vyhlásiť za oprávnené náklady operačného programu EFRR a ESF, 
v rámci ktorého bol finančný nástroj zriadený. V nariadení sa stanovuje, že maximál -
na výška nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie súvisí s „kapitálom, ktorým 
prispel operačný program“.
Podľa Komisie sa stropy stanovené v článku 43 vykonávacieho nariadenia vzťahujú 
na celkový príspevok kapitálu k finančnému nástroju, a nie na skutočný príspevok, 
ktorý sa používa na poskytnutie finančnej podpory konečným príjemcom. Podľa 
nášho názoru sa však pri ukončení mali stropy stanovené v nariadení vykladať ako 
stropy, ktoré sa vzťahujú na skutočne použité kapitálové vybavenie, ktorým do fi -
nančného nástroja prispel operačný program, t. j. skutočné vybavenie, ktoré sa 
použilo na poskytnutie finančnej podpory konečným prijímateľom. Správcovia fondu 
by sa nemali odmeňovať za nevyužívanie kapitálového vybavenia nástrojov.
159  
Komisia nemá úplný prehľad o základe nákladov na vykonávanie finančných 
nástrojov EFRR a ESF a o spôsobe určovania nákladov na riadenie a poplatkov 
za riadenie a o tom, či sú odôvodnené. Podobne Komisii chýbajú informácie o cel -
kových administratívnych nákladoch pre každý členský štát vykonávajúci EŠIF 
v programovom období 2014 – 2020 v závislosti od spôsobu používania alterna -
tívnych mechanizmov financovania (t. j. grantov alebo vratnej finančnej podpory, 
najmä prostredníctvom finančných nástrojov).
83 Závery a odporúčania 
160  
Takisto poukazujeme na to, že tieto náklady na riadenie a poplatky za riadenie 
vznikli popri hlavných administratívnych nákladoch operačných programov EFRR 
a ESF. Keďže sa náklady na riadenie vyplácajú z počiatočného vybavenia nástro -
ja, znižujú úroveň financovania z rozpočtu EÚ, ktoré je k dispozícii konečným 
prijímateľom.
161  
V programovom období 2014 – 2020 boli skrátené lehoty na podávanie správ 
členských štátov, keďže predkladanie správ o finančných nástrojoch je teraz sú -
časťou výročnej správy o vykonávaní. Táto správa sa predkladá Komisii o mesiac 
skôr ako predchádzajúce správy o finančných nástrojov, s výnimkou rokov 2017 
a 2019. Súčasne sa stanovila lehota Komisie na predloženie jej správy orgánom 
pre udeľovanie absolutória na šesť mesiacov. Pre porovnanie počas programo -
vého obdobia 2007 – 2013 mala Komisia tri mesiace na overenie údajov a predlo -
ženie svojej konsolidovanej správy o vykonávaní finančných nástrojov. Znamená 
to, že dôležité informácie o vykonávaní finančných nástrojov a o ich súvisiacich 
nákladoch sú k dispozícii neskôr ako v predchádzajúcom období.
162  
Pokiaľ ide o náklady na riadenie a poplatky za riadenie, v právnych predpisoch sa 
výrazne zlepšilo poskytovanie maximálnej výšky pre kumulatívne sumy, ktoré sú 
nižšie ako maximálne výšky platné v programovom období 2007 – 2013. Výkon -
nostné zložky však ešte nie sú dostatočne pevné a Komisia musí poskytnúť do -
datočné vysvetlenie o spôsobe, akým by riadiace orgány mali tieto ustanovenia 
využívať pri rokovaniach o dohodách o financovaní (pozri body 106 až 145).
Odporúčanie 10
Vzhľadom na blížiace sa ukončenie programového obdobia 2007 – 2013:
a) Komisia by mala zabezpečiť, aby členské štáty oznámili úplné informácie 
o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie, ktoré boli vynaložené ale -
bo vyplatené do marca 2017.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2017.
b) Komisia by mala vysvetliť, že maximálna výška nákladov na riadenie a poplat -
kov za riadenie sa musí uplatňovať na kapitálové vybavenie skutočne využité 
finančným nástrojom, t. j. na príspevok z operačného programu, ktorý sa 
použil na poskytnutie finančnej podpory konečným prijímateľom.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca marca 2017.
84 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 11
Pokiaľ ide o výkonnostné odmeňovanie správcov fondu v programovom období 
2014 – 2020:
a) Komisia by mala predložiť legislatívny návrh s cieľom prehodnotiť platné 
ustanovenia v nariadení o spoločných ustanoveniach s cieľom posilniť stimu -
lačný účinok týchto opatrení.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roka 2016.
b) Riadiace orgány členských štátov by mali pri rokovaniach o dohodách o finan -
covaní vo veľkej miere využiť existujúce výkonnostné zložky odmeňovania 
pre správcov fondu. Doplniť by ich mali o použitie dobrovoľných dodatoč -
ných zložiek.
Plánovaný dátum vykonávania: okamžite.
Odporúčanie 12
Komisia by mala vykonať komparatívnu analýzu nákladov na vykonávanie gran -
tov a vratnej finančnej podpory najmä prostredníctvom finančných nástrojov 
na obdobie 2014 – 2020 s cieľom určiť ich skutočné úrovne. Takéto informácie by 
boli mimoriadne užitočné pri príprave legislatívnych návrhov na obdobie po roku 
2020 a pri určovaní primeranej úrovne technickej pomoci.
Plánovaný dátum vykonávania: do konca roku 2017.
85 Závery a odporúčania 
163  
A napokon, v programovom období 2014 – 2020 bude pre Komisiu a EIB zásadne 
dôležité, aby účinne koordinovali používanie finančných nástrojov v spoločnom 
a centralizovanom hospodárení, ktoré sa financujú z rozpočtu EÚ s Európskym 
fondom pre strategické investície (EFSI), známym aj ako „Junckerov plán“. Len 
potom budú môcť finančné nástroje v rámci rozpočtu EÚ najúčinnejšie prispievať 
k toľko potrebným investíciám do infraštruktúry v EÚ.
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predsedaTúto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 1. júna 2016.
 Za Dvor audítorov

86
 Prílohy
Finančné nástroje v zdieľanom hospodárení – spôsob fungovania (programové 
obdobie 2014 – 2020)
a) Úverové nástrojePríloha I
Zdroj:  Európska komisia, EIB, „Platforma fi-compass – Produkty finančných nástrojov, Úvery, záruky, vlastný kapitál a kvázi vlastný kapitál“, s. 5.FINANČNÉ
PROSTRIEDKYSPLATENIE
SPLATENIEÚVER
ÚVER
SPLATENIE
VÝNOSY
INVESTÍCIE
PRÍJMY  
SPLATENIEÚVERÚVERAko to funguje?
Riadiaci orgán EŠIF (program EŠIF)  
 
  
KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA 
 
 KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA
  KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA 
  KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA 
  FINANČNÍ SPROSTREDKOVATELIA
+
SPOLUINVESTORI
87 Prílohy 
Finančné nástroje v zdieľanom hospodárení – spôsob fungovania (programové 
obdobie 2014 – 2020)
b) Záručné nástrojePríloha IFINANČNÉ
 PROSTRIEDKY
SPLATENIEÚVER
ÚVERPOISTNÉ
SPLATENIE
VÝNOSYSPLATENIE
ÚVER
SPLATENIE
ÚVERAko to funguje?
LEND ERRiadiaci orgán EŠIF (program EŠIF)
RUČITEĽ + SPOLURUČITEĽ
KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA KONEČNÍ
PRIJÍMATELIA KONEČNÍ
PRIJÍMATELIAPLATBA
V prípade omeškania
s platbou
Zdroj:  Európska komisia, EIB, „Platforma fi-compass – Produkty finančných nástrojov, Úvery, záruky, vlastný kapitál a kvázi vlastný kapitál“, s. 9.
88 Prílohy 
Finančné nástroje v zdieľanom hospodárení – spôsob fungovania (programové 
obdobie 2014 – 2020)
c) Nástroje vlastného imania (kvázi kapitálové nástroje)Príloha IFINANČNÉ
PROSTRIEDKY
VÝNOSY
 
 
 
VYSTÚPENIE  
 Ako to funguje?   
Riadiaci orgán EŠIF (program EŠIF)    
  
 
KONEČNÍ PRIJÍMATELIA  INVESTÍCIE  
NADOBUDNUTÉ 
AKCIEFINANČNÍ SPROSTREDKOVATELIA
+
Spoluinvestori
Zdroj:  Európska komisia, EIB, „Platforma fi-compass – Produkty finančných nástrojov, Úvery, záruky, vlastný kapitál a kvázi vlastný kapitál“, s. 14.
89 Prílohy 
Vymedzenie pojmu „finančné nástroje“ v právnom základe (programové obdobia 
2014 – 2020 a 2007 – 2013)
Regionálna politika
(EFRR a  ESF)Sociálna politika
(EaSI)Dopravná a  energetická politika
(NPE)
2014  – 2020Vymedzenie pojmu finančné nástroje je uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, a preto platí pre všetky rozpočtové oblasti:
Článok 2
„p),finančné nástroje‘ sú opatrenia finančnej podpory Únie poskytované z rozpočtu na doplnkovej báze s cieľom dosiahnuť jeden alebo 
viaceré konkrétne ciele politík Únie. Takéto nástroje môžu mať podobu kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií, úverov alebo 
záruk alebo iných nástrojov na zdieľanie rizika a v prípade potreby sa môžu kombinovať s grantmi.“
Nijaké sektorové vymedzenie.
V nariadení o spoločných ustanoveniach sa 
uvádza priamy odkaz na vymedzenie pojmu 
v nariadení o rozpočtových pravidlách.Napriek spoločnému vymedzeniu 
v nariadení o rozpočtových pravidlách 
sa v nariadení o EaSI uvádza odkaz na 
„úvery“, „záruky“, „kapitál“ a „kvázi 
kapitál“.Napriek spoločnému vymedzeniu 
v nariadení o rozpočtových pravidlách sa 
v nariadení NPE uvádza odkaz na:
„nástroje vlastného imania“, „nástroje 
pre úvery a záruky“, „nástroje na zdieľanie 
rizika pre  projektové dlhopisy“.
Regionálna politika
(EFRR a  ESF)Sociálna politika  
(EPMF)Dopravná a  energetická politika
(TEN)
2007  – 2013Neexistuje nijaké oficiálne vymedzenie 
pojmov.
Nepriame vymedzenia existujú vo vykonávacom 
nariadení Komisie a v usmernení výboru COCOF.
Článok 43 vykonávacieho nariadenia:
„Články 43 až 46 platia pre nástroje finančné -
ho inžinierstva vo forme opatrení pre návratné 
investície alebo pre poskytovanie záruk 
za návratné  investície alebo pre obidva tieto 
nástroje v:
[…]“
Usmernenie výboru COCOF:
„1.2.12 Aby bol nástroj oprávnený ako nástroj 
finančného inžinierstva podľa nariadení SF , 
je nevyhnutné, aby príspevky z operačných 
programov […] mali formu návratných investí -
cií, najmä kapitálových investícií, úverov alebo 
záruk za takéto návratné investície v súlade 
s konkrétnymi ustanoveniami v článku 44 ods. 1 
písm. a), b) alebo c) všeobecného nariadenia.
1.2.13 Návratné investície sa odlišujú od 
nevratnej pomoci alebo grantov, vymedze -
ných na účely tohto usmernenia ako priamy 
finančný príspevok prostredníctvom daru.“Neexistuje nijaké oficiálne vymedzenie 
pojmov.
Napriek tomu sa v rozhodnutí o EPMF 
uvádza odkaz na „záruky a nástroje 
s rozdelením rizika“, „nástroje vlastného 
imania“ a „dlhové nástroje“.Neexistuje nijaké oficiálne vymedzenie 
pojmov.
V nariadení TEN sa uvádzajú odkazy na 
„nástroj záruk za úvery“, „nástroj na roz -
delenie rizika pre  projektové dlhopisy“ 
a „podiel rizikového kapitálu investičných 
fondov“.
V nariadení EEPO sa uvádza odkaz na inves -
tičný „nástroj“,  v ktorom je EÚ akcionárom.
Zdroj:  Európska komisia.Príloha II
90 Prílohy Príloha IIIPrehľad finančných nástrojov EFRR v 28 členských štátoch EÚ: počet fondov a ich 
vybavenie (programové obdobie 2007 – 2013)
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe údajov Komisie, stav z 31. decembra 2014.
CyprusSPPTFR
ITBG
GRUK
DEFI SE
AT
RO
MTCYBEPL
CZ
HU
SLNLDKET
LV
LT
SK
Grécko Taliansko MaltaŠvédsko Nemecko Dánsko
Holandsko Spojené kráľovstvo
Belgicko Francúzsko
Portugalsko ŠpanielskoPoľsko Lotyšsko Fínsko Estónsko
Slovensko Litva Česká republika
Rumunsko Maďarsko Bulharsko 
Rakúsko Slovinsko 
< 4
4 – 8
8 – 1212 – 16Legenda
(% z celkového rozpočtu EFRR)41
-
21
-
17
3
-
-
838
5 %5
-
2
--
3
--
13
5 %11
-
-
-
11
---
72
8 %
741032
-
25
7
--
662
12 %
9
-
7
--
2
-
-
159
16 %11
1
21
-
7
--
18
2 %
120
2
341211
5
-
56
230
3 %
56
38
-
33
7
--
376
3 %16
42
--
10
--
950
4 %
108
182333
62
-
26
2526
12 %21
-
1
----
10
2 %32
4
17
245
--
1308
11 %5122
----
17
6 %1
---
-
1
-
-
35
4 %5
-
3
--
11
-
119
6 %14
1516
1
-
-
146
6 %227
14
110
9211
---
973
3 %
34
3
22
45
-
-
-
396
12 %513
-
-
1
-
-
171
1 %711
--
4
-
1
95
170
1
742028
47
--
762
6 %10
2
113
3
--
330
10 %4
1111
---
129
1 %
2
--
11
--
10
1 %3
1
-
1
-
1
-
-
105
5 %Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)
Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
Celkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRRCelkový počet fondov
Holdingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Zmiešané 
Iné
Nenahlásené
Príspevky z EFRR (v mil. EUR)Podiel z rozpočtu EFRR
91 Prílohy Príloha IV
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe údajov Komisie, stav z 31. decembra 2014.
ITDEPLDKET
LV
LT
< 1
1 – 2
2 – 33 – 41
-
-
1
---
6
2 %Estónsko Lotyšsko
1
--
-
--
1
13
2 %
211
--
-
14
1 %-Litva
21
1
20
-
-
-
31
<1 %-Poľsko
4
-
2
11
-
-
126
1 %Nemecko 
20
2
75
-
51
261
4 %Taliansko4
-
1
-
-
-
3
10
4 %Dánsko
Príspevky z ESF (v mil. EUR)
Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Príspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Príspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Príspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Príspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondovPríspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Príspevky z ESF (v mil. EUR)Podiel z celkového rozpočtu ESFHoldingové
Pôžičkové 
Záručné
Kapitálové
Nenahlásené
ZmiešanéCelkový počet fondov
Legenda
(% z celkového rozpočtu ESF)Prehľad finančných nástrojov ESF v 28 členských štátoch EÚ: počet fondov a ich 
vybavenie (programové obdobie 2007 – 2013)
92 Prílohy Príloha VSúhrn požiadaviek na predbežné posúdenie (programové obdobie 2014 – 2020)
PrvokFinančné nástroje so  spoločným hospodárením v  rámci 
politiky súdržnosti (programové obdobie 2014  – 2020)Ústredne spravované finančné nástroje v  rámci 
sociálnej, energetickej a  dopravnej politiky 
(účinné od 1. januára 2013)
Právny základPrávny základ:
Aspekty, ktoré sa majú analyzovať a oznámiť sú stanovené 
v článkoch 37 ods. 2 a 3 nariadenia o spoločných ustanoveniach 
a zahŕňajú tieto aspekty.Právny základ:
V článku 140 ods. 2 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách 
sa stanovuje, že finančné nástroje sa musia zriadiť na základe 
predbežného hodnotenia. Prvky tohto hodnotenia sú opísané 
v pravidlách uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách1 
a ich súhrn je uvedený ďalej.
Zlyhania trhuAnalýza zlyhaní trhu, neoptimálnych investičných situácií a inves -
tičných potrieb.Určenie nedokonalostí alebo zlyhaní trhu alebo neoptimálnych 
investičných situácií a posúdenie investičných potrieb s ohľadom 
na ciele politiky.
Pridaná hodnotaHodnotenie pridanej hodnoty finančných nástrojov, ktorých 
podpora z EŠIF sa zvažuje, súlad s inými formami verejných in -
tervencií zameraných na rovnaký trh, proporcionalita plánovanej 
intervencie a opatrenia na minimalizáciu narušenia trhu. ο Dôkaz, že zistené potreby trhu nie je možné náležite 
a včas riešiť ani prostredníctvom činností vedených trhom, 
ani iným druhom intervencie EÚ, ktoré nesúvisia s financo -
vaním finančného nástroja.
 ο Dôkaz, že plánovaný finančný nástroj je v súlade s novým 
a existujúcim finančným nástrojom, aby sa zabránilo 
prekrývaniu.
Štátna pomoc Možné dôsledky pre štátnu pomoc. Neuplatňuje sa
Pákový efektOdhad dodatočných verejných a súkromných zdrojov, ktoré 
možno získať pomocou finančného nástroja, a to až po úroveň 
konečného prijímateľa (predpokladaný pákový efekt).Posúdenie proporcionality plánovaného opatrenia s ohľadom 
na veľkosť likvidnej medzery, očakávaný pákový efekt, dodatočné 
kvalitatívne účinky.
Investičná 
stratégiaNavrhovaná investičná stratégia vrátane preskúmania možností 
finančných produktov, ktoré sa budú ponúkať.Určenie najefektívnejšieho spôsobu vykonávania finančného 
nástroja.
VýsledkySpresnenie očakávaných výsledkov a skutočnosti, ako má daný 
finančný nástroj prispieť k dosiahnutiu konkrétnych cieľov 
stanovených v rámci príslušnej priority, vrátane ukazovateľov 
tohto prínosu.Stanovenie súboru vhodných ukazovateľov výkonnosti.
PoučeniaPosúdenie skúseností nadobudnutých z podobných nástrojov 
a z predbežných posúdení, ktoré vykonali v minulosti členské 
štáty.Žiadne porovnateľné ustanovenie v právnom základe na uvažova -
nie o predchádzajúcich skúsenostiach.
Možnosť 
preskúmaniaUstanovenia, na základe ktorých sa predbežné posúdenie môže 
počas vykonávania finančného nástroja, ktorý sa vykonáva 
na základe takéhoto posúdenia, podľa potreby revidovať a aktu -
alizovať, ak riadiaci orgán dospel vo fáze vykonávania k záveru, 
že predbežné posúdenie už nemôže primeraným spôsobom 
odzrkadľovať trhové podmienky existujúce v čase vykonávania.V právnom základe nie je nijaká doložka o preskúmaní.
1  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, článok 224 (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
93 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
II
Komisia súhlasí s tým, poskytovanie finančnej podpory z rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov 
prináša mnohé výhody, a preto v programovom období 2014 – 2020 aktívne presadzuje a podporuje ich zvýšené 
využívanie.
VI
Komisia sa domnieva, že účinky problémov, ktoré zistil Dvor audítorov, sa medzi jednotlivými členskými štátmi 
a druhmi finančných nástrojov líšia, a že celkovo finančné nástroje naďalej predstavujú účinný a efektívny spôsob 
poskytovania finančných prostriedkov EÚ.
VI Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že priemerná miera vyplatených prostriedkov vo výške 57 % (na konci roka 2014) predstavuje 
veľmi heterogénnu situáciu. Riziko nedosiahnutia úplného vyplatenia pri ukončení programu sa týka obmedzeného 
počtu finančných nástrojov v niekoľkých členských štátoch.
Nízka miera vyplatenia prostriedkov na konci roka 2014 je výsledkom viacerých faktorov vrátane finančnej krízy, 
obmedzených skúseností v niektorých členských štátoch a neskorého spustenia niektorých nástrojov.
VI Druhá zarážka Pokiaľ ide o finančné nástroje v rámci zdieľaného hospodárenia, právne požiadavky týkajúce sa 
podávania správ neumožnili Komisii získať od členských štátov úplné údaje o účasti súkromných investorov. Komisia 
však konštatuje, že pravidlá štátnej pomoci pre určité finančné nástroje si vyžadujú minimálnu účasť súkromných 
investorov (napr. 30 % a v niektorých prípadoch dokonca až 60 %).
Komisia sa domnieva, že ústredne spravovaným finančným nástrojom vyvinutým v období rokov 2007 – 2013 sa 
podarilo prilákať značné zdroje zo súkromného sektora na úrovni projektov, dokonca aj v prípadoch, keď na úrovni 
fondu neboli poskytnuté žiadne súkromné príspevky (napr. fond Marguerite). Domnievame sa, že skúsenosti získané 
v rámci týchto nástrojov pomôžu Komisii vypracovať nástroje schopné prilákať ešte viac súkromných investícií.
VI Tretia zarážka
Komisia zastáva názor, že frekvencia recyklácie finančných prostriedkov počas obdobia oprávnenosti nie je 
samoúčelná.
Okrem toho, dátum splatnosti poskytnutých finančných prostriedkov je upravený/sa musí upraviť podľa typológie 
financovaných investícií, a akékoľvek závery týkajúce sa obmedzeného revolvingového efektu by sa mali vypracovať 
so zreteľom na dátum vytvorenia finančného nástroja, dobu odkladu, splatnosť a štandardné sadzby financovania 
poskytovaného konečným prijímateľom.
Odpovede Komisie 94
VI Štvrtá zarážka
Podľa pravidiel stanovených pre programové obdobie 2007 – 2013 sú náklady na riadenie a poplatky za riadenie 
prepojené so sumami vyplatenými na finančné nástroje a nie so sumami vyplatenými konečným prijímateľom. 
Komisia poznamenáva, že porovnanie s ústredne spravovanými nástrojmi bude možné len pri ukončení nástrojov 
EFRR a ESF.
Na roky 2014 – 2020 musia byť náklady na riadenie a poplatky za riadenie viazané na výkonnosť vrátane súm vypla -
tených konečným prijímateľom.
VIII Prvé odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Zakaždým, keď sa vyvinie nový finančný nástroj, by predbežné posúdenie malo zahŕňať analýzu skúseností, ktoré 
boli v minulosti získané s podobnými nástrojmi.
VIII Druhé odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, príslušné právne základy predpokladajú preskúmania alebo hodnotenia 
v polovici trvania.
Komisia v prípade všetkých takýchto budúcich preskúmaní finančných nástrojov v polovici trvania zabezpečí, aby 
zahŕňali nadobudnuté skúsenosti a vplyv všetkých významných sociálno-ekonomických zmien na účel nástroja 
a zodpovedajúci príspevok z rozpočtu EÚ.
VIII Tretie odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o Komisiu, domnieva sa, že toto odporúčanie sa práve zavádza prostredníctvom návrhu usmernenia 
o možnostiach vykonávania podľa článku 38 ods. 1 písm. b) nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU), ktoré 
bolo prvýkrát predstavené členským štátom 28. apríla 2016 a v súčasnosti sa dokončuje, pričom pokiaľ ide o inicia -
tívu MSP a príručku s cieľom poskytnúť členským štátom usmernenia o komplementárnosti EŠIF a EFSI, členským 
štátom sa poskytujú rozsiahle objasnenia.
VIII Štvrté odporúčanie
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Nepovažuje za potrebné zmeniť nariadenie o rozpočtových pravidlách a/alebo príslušné odvetvové pravidlá (NSU 
a ústredne spravované odvetvové pravidlá) a domnieva sa, že túto otázku možno primerane riešiť prostredníctvom 
poskytnutia usmernenia.
V tejto súvislosti začali GR pre EŠIF pracovať na návrhu usmernenia o podávaní správ. Tento návrh bol predložený 
členským štátom 28. apríla 2016 a má obsahovať podrobné informácie o výpočte pákového efektu, ako sa stano -
vuje v nariadení o rozpočtových pravidlách. Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, Komisia v júni 2015 spresnila 
metódu na výpočet pákového efektu pre finančné nástroje na obdobie 2014 – 2020 s cieľom dosiahnuť koherent -
ným a harmonizovaným spôsobom súlad s príslušnými požiadavkami na pákový efekt v nariadení o rozpočtových 
pravidlách a v pravidlách uplatňovania.
Odpovede Komisie 95
VIII Piate odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Členské štáty budú musieť pri ukončení operačných programov podať správu o tom, či bolo pre finančné nástroje 
skutočne vyplatené vnútroštátne súkromné spolufinancovanie, ako aj o totožnosti poskytovateľov vnútroštátneho 
spolufinancovania, type poskytnutého vnútroštátneho spolufinancovania a akýchkoľvek spoločných investičných 
fondoch okrem zdrojov programu.
VIII Šieste odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia začala pracovať na návrhu usmernenia o preferenčnej odmene, ktorý bol predložený členským štátom 
v októbri 2015 a jeho konečná verzia sa pripravuje.
VIII Siedme odporúčanie
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie, pokiaľ ide o jej legislatívne návrhy na programové obdobie po roku 
2020.
VIII Ôsme odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, Komisia zahrnie do konečného znenia usmernenia o možnostiach vykonáva -
nia podľa článku 38 ods. 1 písm. b) NSU ďalšie odporúčania s cieľom vyžadovať zosúladenie štruktúr finančných 
nástrojov s politikou stanovenou v oznámení Komisie o balíku opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam 
z januára 2016.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, Komisia už napísala EIB a EIF s cieľom zdôrazniť význam opatrení Komisie 
proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ktorými sa podporuje ďalší rozvoj osvedčených postupov EIB/EIF v tejto 
oblasti. Komisia sa zapája do aktívneho dialógu s EIB a EIF o preskúmaní ich príslušných politík v tejto oblasti.
VIII Deviate odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia v konečnom znení usmernenia o možnostiach vykonávania podľa článku 38 ods. 1 písm. b) NSU zdôrazní 
dôležitosť požiadavky v nariadení o spoločných ustanoveniach o využívaní zdrojov, ktoré boli vrátené, v dohode 
o financovaní podpísanej riadiacimi orgánmi, a uvedie, že overenie vhodnosti tohto ustanovenia patrí do rozsahu 
pôsobnosti pravidelnej kontrolnej činnosti orgánov auditu.
VIII Desiate odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V usmernení o predbežnom posúdení, ktoré bolo prijaté v máji 2014, sa vysvetľujú podmienky prispievania zo 
zdrojov programu 2014 – 2020 na existujúci finančný nástroj, a návrh usmernenia o výbere orgánov vykonávajúcich 
finančné nástroje, ktoré Komisia začala pripravovať, má zahŕňať oddiel, v ktorom sú vysvetlené podmienky vzťahu -
júce sa na zmeny zmluvy. Konečné znenie tohto usmernenia sa v súčasnosti pripravuje.
Odpovede Komisie 96
VIII Jedenáste odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V usmerneniach o ukončení operačných programov (rozhodnutie Komisie C(2015) 2771) sa predpokladá povinné 
vykazovanie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie vzniknutých a zaplatených do marca 2017.
VIII Dvanáste odporúčanie
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Komisia sa domnieva, že pravidlá sú jasne stanovené v právnom základe, ktorý bol predmetom podrobného usmer -
nenia, a že v tejto fáze nie je možný ich opätovný výklad.
VIII Trináste odporúčanie
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Komisia sa domnieva, že povinné ustanovenia týkajúce sa odmien podľa výkonnosti stanovené v článku 42 ods. 5 
NSU, ako aj podrobné kritériá výkonnosti stanovené v článku 12 delegovaného aktu 480/2014 predstavujú vhodný 
základ na dosiahnutie želaného stimulačného účinku a že v tejto fáze neexistuje dostatočný základ, ktorý by odô -
vodňoval navrhnutie zmeny.
VIII Štrnáste odporúčanie
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Komisia súhlasí, že riadiace orgány by mali čo najlepšie využívať existujúce právne požiadavky.
VIII Pätnáste odporúčanie
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o uskutočniteľnosť a proporcionalitu vykonávania tohto odporúčania, Komisia sa nazdáva, že analýza by 
si vyžadovala izolovanie nákladov na granty a finančné nástroje, ktoré znáša riadiaci orgán, a pravdepodobne aj ten 
istý personál, ktorý pracuje na oboch týchto úlohách. Okrem toho, štruktúry nákladov na granty a finančné nástroje, 
ako aj zdieľané hospodárenie a priame riadenie finančných nástrojov sa líšia, keďže ide o rôzne spôsoby vykonáva -
nia politiky a keďže sú zamerané na rôzne typy investícií.
Úvod
02
Komisia by chcela zdôrazniť ďalšie výhody, napríklad lepšie znalosti a prístup k širšiemu spektru finančných nástro -
jov na realizáciu politík.
Odpovede Komisie 97
08
Komisia zdôrazňuje, že kritériá pre výber správcov fondov, ktoré sú vymedzené v článku 7 nariadenia 480/2014, 
platia aj v prípadoch, keď sa pravidlá verejného obstarávania neuplatňujú.
Pravidlá štátnej pomoci si na účel výberu správcu fondu vyžadujú aj otvorený, transparentný a nediskriminačný 
postup.
Komisia zastáva názor, že ide o silné záruky na zabezpečenie riadneho výberu správcov fondov.
09
Komisia poznamenáva, že v legislatívnom návrhu nie je správca fondov určený pre všetky ústredne spravované 
nástroje, napr. v nariadení o EaSI sa uvádza skupina EIB, ale nevylučujú sa ani iní správcovia fondov.
22
Komisia pripomína, že EFSI má zmobilizovať najmenej 315 miliárd EUR so zárukou z rozpočtu EÚ vo výške 16 mili -
árd EUR a ďalších 5 miliárd EUR na schopnosť znášať riziko zo zdrojov EIB.
Očakáva sa, že táto záruka povedie k vyšším pákovým efektom v porovnaní s rôznymi produktmi poskytovanými 
v rámci finančných nástrojov EŠIF.
Pripomienky
31
Vzhľadom na životný cyklus finančných nástrojov sa v posledných rokoch vykonávania programu očakáva zvýšenie 
a pri ukončení možno plne vyvodiť záver o miere vyplatených prostriedkov.
32
Pozri odpoveď Komisie na bod 43 a odporúčanie 5 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2014.
33
Komisia sa domnieva, že neexistuje priama súvislosť medzi úrovňou úhrad a úrovňou počiatočnej vybavenosti 
z dôvodu týchto faktorov:
Analýza miery vyplatených prostriedkov vychádza z údajov zhromaždených ku koncu roka 2014. Medziročný pokrok 
dosiahnutý v roku 2014 (+ 12 % pre príspevky z operačného programu na finančné nástroje a + 38 % pre platby 
konečným prijímateľom, čo viedlo k nárastu celkovej miery vyplatených prostriedkov o 10 percentuálnych bodov) 
zodpovedá životnému cyklu finančných nástrojov. Komisia očakáva, že miera čerpania prostriedkov v správe za rok 
2015 a v záverečnej správe o vykonávaní za roky 2016 a rok 2017 bude podstatne vyššia.
Komisia konštatuje, že existujú aj iné faktory, ktoré ovplyvňujú úroveň miery vyplatených prostriedkov na konci roka 
2014, ako sú nové nástroje zriadené v roku 2014 a neskoré zúčtovanie finančných nástrojov v niektorých členských 
štátoch v rokoch 2012 a 2013.
Pozri aj odpovede Komisie na body 53 a 54.
Odpovede Komisie 98
34
Komisia sa domnieva, že celkovú mieru čerpania vo výške 75 % a mieru vyplatených prostriedkov vo výške približne 
60 % v prípade finančných nástrojov na konci roku 2014 možno považovať za primerané. Ako je znázornené na 
obrázku 2a , v niektorých členských štátoch, ktoré prideľujú značné finančné prostriedky finančným nástrojom, 
existuje aj vysoká miera čerpania.
Podobne ako v prípade každého štatistického zaznamenávania existujú aj výnimky:
– celkovo nízka miera čerpania a vysoká miera vyplatených prostriedkov pre Rumunsko a Českú republiku,
– vysoká celková miera čerpania a stredná miera vyplatených prostriedkov ako v Grécku a vo Francúzsku,
– Taliansko, Španielsko a Slovensko majú celkovo nízku mieru čerpania.
Komisia zaviedla osobitné opatrenia na pomoc subjektom s nízkou mierou čerpania s cieľom zvýšiť ich administra -
tívnu kapacitu, aby boli schopné využívať fondy v súlade so svojimi potrebami.
Spoločná odpoveď Komisie na body 36 – 38
Komisia určila riziko, na ktoré poukázal Dvor audítorov (aj keď v niektorých prípadoch bolo zvýšenie odôvodnené 
trhovými podmienkami). Pravidlá na obdobie 2014 – 2020 týkajúce sa postupného splácania sa zaoberajú touto 
otázkou.
Komisia by chcela zdôrazniť, že finanční sprostredkovatelia v žiadnom prípade neschvália začatie vykonávania 
finančného nástroja bez toho, aby im bola sprístupnená primeraná finančná suma.
40
Opatrenia týkajúce sa nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie sú výsledkom dohody medzi riadiacim orgánom 
a správcom fondu v súlade so zásadou subsidiarity.
V mnohých prípadoch zahŕňali tieto opatrenia aj výkonnostné odmeňovanie a/alebo stanovili náklady na riadenie 
a poplatky za riadenie pod úrovňou maximálnych prahových hodnôt nariadenia. V niektorých prípadoch neexistujú 
žiadne náklady na riadenie a poplatky za riadenie účtované na ťarchu rozpočtu EÚ.
V nariadení sa vymedzuje iba maximálna výška oprávnených nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, ktorá je 
zhora obmedzená hranicou súvisiacou so zaplateným kapitálom.
41
Pokiaľ ide o investície do MSP , finančné nástroje spravované EIF boli spustené v rokoch 2013 – 2014 a pre niektoré 
nástroje boli v roku 2015 vyčlenené ďalšie finančné prostriedky. Hoci miera vyplatených prostriedkov bola na konci 
roka 2014 nižšia ako priemer, ďalšie výrazné zvýšenie sa očakáva do konca obdobia oprávnenosti.
Pokiaľ ide o investície do fondov na rozvoj miest, EIB a fondy na rozvoj miest výrazne zrýchlili investičnú činnosť od 
roku 2014. Pomalý rozvoj investičných projektov na úrovni konečných prijímateľov možno vysvetliť charakterom 
infraštruktúry a preto aj dlhším cyklom projektov JESSICA, ktorý si vyžaduje zložitejší postup udeľovania povolení, 
štátnej pomoci a zálohových platieb na prácu. Množstvo juhoeurópskych fondov zasiahla aj makroekonomická kríza 
a kríza bankového sektora.
Odpovede Komisie 99
43
Komisia sa domnieva, že zavedené zmeny v jej usmerneniach o ukončení programu patrili do rozsahu pôsobnosti 
článku 78 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1083/2006 v znení zmien, a preto nevyžadovali zmenu legislatívneho aktu (pozri 
aj odpoveď Komisie na bod 6.52 a odporúčanie 5 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2014).
44
Komisia sa domnieva, že prognózy miery vyplatených prostriedkov z predchádzajúcich rokov nie sú najrelevant -
nejšou metódou na odhadnutie miery vyplatených prostriedkov do konca roku 2015, pretože nezohľadňujú celý 
životný cyklus finančných nástrojov a čas, ktorý uplynul, odkedy bol vytvorený konkrétny fond.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 43.
48
Na základe skúseností nebolo vhodné regulovať podrobnosti obsahu obchodného plánu. Je to tiež v súlade s myš -
lienkou zdieľaného hospodárenia a zásadami subsidiarity a proporcionality.
Spôsob, akým bol článok 43 ods. 2 všeobecného nariadenia pôvodne vypracovaný, vyvolal zásadné otázky. Naprí -
klad sa nepovažovalo za primerané požadovať, aby obchodný plán, ktorý mali spolufinancujúci partneri predkladať 
ako obchodný plán (alebo iný vhodný dokument), má predkladať iba správca fondu. Okrem toho sa v článku 43 
ods. 2 nerozlišovalo medzi obchodným plánom holdingového fondu a obchodným plánom finančného sprostred -
kovateľa, a preto jeho obsah vyvolával zmätok.
Ani v právnom rámci na obdobie 2014 – 2020, ktorý je komplexnejší, nie je stanovený presný obsah obchodného 
plánu. Rozhodujúcim prvkom pri vytváraní finančného nástroja je dohoda o financovaní podpísaná medzi riadiacim 
orgánom a správcom fondu. Dohoda o financovaní musí obsahovať investičnú stratégiu a obchodný plán a niekoľko 
ďalších významných prvkov (pozri prílohu IV k NSU).
50
Komisia opakovane odporučila členským štátom, aby do dohôd o financovaní zahrnuli podmienky pre prípadné 
stiahnutie finančných prostriedkov z finančných nástrojov a aby do týchto nástrojov postupne zasielali platby (pozri 
bod 5.3 usmernenia COCOF FEI 10-0014-05-EN).
51
Komisia poznamenáva, že v tej istej krajine bola výkonnosť rôznych fondov odlišná.
Komisia sa domnieva, že existujú aj iné faktory, než len spoľahlivosť posudzovania medzier vo financovaní, ktoré 
mohli prispieť k nadmernej veľkosti nástrojov (napr. finančná kríza alebo oneskorené vytvorenie nástrojov, ktoré 
majú vplyv na vyplácanie finančných prostriedkov).
Okrem toho sú finančné nástroje vedené trhom. Posudzovanie medzier vo financovaní odhalí existenciu alebo 
neexistenciu daného zlyhania trhu. Trhové podmienky sa však môžu značne líšiť niekoľko rokov potom, ako boli 
nástroje vytvorené. Preto sa zdá, že v posúdení výkonnosti finančného nástroja podľa prepojenia medzi analýzou 
nedostatkov a miery vyplatených prostriedkov sa neriešia tieto meniace sa trhové podmienky.
Odpovede Komisie 100
52
Komisia poznamenáva, že v rokoch 2007 – 2013 vyžadoval právny rámec posudzovanie medzier vo financovaní 
iba nepriamo. Vzhľadom na to považuje Komisia skutočnosť, že 82 % respondentov v prieskume Dvora audítorov 
uskutočnilo posúdenie, za pozitívnu.
53
Komisia pripomína, že nepriama požiadavka na vykonávanie posudzovania medzier vo financovaní v období 2007 – 
2013 neobsahovala žiadne požiadavky povinného a podrobného predbežného posúdenia stanoveného v článku 37 
nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2014 – 2020. Komisia verí, že táto nová právna požiadavka 
zabráni súvisiacemu riziku a že druhý stupeň preskúmania by nepriniesol pridanú hodnotu.
Za vykonávanie predbežného posúdenia je zodpovedný riadiaci orgán a jeho výsledky sa predkladajú monitoro -
vaciemu výboru pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o programových príspevkoch do finančných nástrojov. 
Predbežné posúdenie nie je rozhodnutie ako také. Pomáha predchádzať prekrývaniu a nesúladom medzi nástrojmi 
vykonávanými rozličnými subjektmi na rôznych úrovniach a predchádzať niektorým problémom, ktoré sa objavili 
v období rokov 2007 – 2013.
Zo skúseností Komisie vyplýva, že predbežné posúdenie v rokoch 2014 – 2020 vykonávajú subjekty s trhovými 
skúsenosťami a spôsobilosťami vrátane skupiny EIB. Požiadavka na predbežné posúdenie bola navrhnutá s cieľom 
zabezpečiť jeho nezávislosť a objektívnosť. Predbežné posúdenie je predmetom silnej verejnej kontroly s oveľa 
vyššou pridanou hodnotou ako „nezávislé preskúmanie“ z dôvodu predkladania monitorovaciemu výboru a uverej -
nenia do troch mesiacov od dátumu jeho dokončenia.
Komisia sa domnieva, že nový systém postupného splácania bude fungovať aj ako trhový test a ako druhý stupeň 
ochrany. V prípade, že vyplácanie prostriedkov konečným prijímateľom bude nižšie, než sa očakávalo, Komisia nepo -
skytne ďalšie platby.
54
Komisia poznamenáva, že „získané skúsenosti“ a „veľké sociálno-ekonomické zmeny“ sú už zohľadnené v systema -
tickom preskúmaní ústredne spravovaných nástrojov na obdobie 2014 – 2020 v polovici trvania. Komisia sa preto 
domnieva, že predbežné posúdenie netreba aktualizovať s cieľom zohľadniť tieto aspekty.
55
Komisia pripomína, že hoci by sa finančné nástroje mali zriaďovať v súlade s pravidlami programov (vnútroštátnych/
regionálnych), neznamená to, že finančný nástroj je potrebné vytvoriť v každom regióne. Je možné uskutočniť 
viacero programových príspevkov do jedného finančného nástroja, ktorý tak využíva úspory z rozsahu a kritické 
množstvo.
Komisia poukazuje aj na to, že sumy pridelené na finančné nástroje v danom regióne nie sú ľubovoľné. Sú súčasťou 
programovej stratégie použitej pre programové rokovania a zahŕňajú analýzy potrieb regiónu, ktoré sú potvrdené 
predbežným posúdením programu.
Odpovede Komisie 101
57
V rámci politiky súdržnosti bolo cieľom poskytnúť dostatočné spektrum možností tak, aby bola zvolená najlepšia 
možnosť vykonávania vzhľadom na zistené zlyhanie trhu s cieľom poskytnúť čo najúčinnejšiu podporu.
Na základe predbežného posúdenia by nástroje mali byť navrhnuté tak, aby sa zabránilo prekrývaniu a zaručila 
komplementárnosť. Je možné vložiť niekoľko programových príspevkov z rôznych regiónov do jedného finan -
čného nástroja, ktorý tak využíva úspory z rozsahu a kritické množstvo. V závislosti od druhu nástrojov (napr. úverov 
a záruk), ako aj osobitostí členských štátov sú niektoré menšie fondy rovnako výkonné ako väčšie fondy alebo ešte 
výkonnejšie (napr. Nemecko, Poľsko a Francúzsko).
Komisia sa domnieva, že predbežné posúdenie poskytne s uvedením primeranej veľkosti finančného nástroja spo -
ľahlivé a primerané výsledky, ktoré budú presnejšie než akékoľvek všeobecné informácie vydané odvetvím investič -
ných fondov.
59
Komisia pripomína, že táto možnosť v nariadení o spoločných ustanoveniach neodstraňuje zemepisné obmedzenia 
každého prispievajúceho programu. Geografická oprávnenosť je jedným z hlavných prvkov politiky súdržnosti.
Pozri odpovede Komisie na body 55 a 57.
61
So zreteľom na článok 38 ods. 1 písm. a) nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU) môžu riadiace orgány poskyt -
núť finančný príspevok na finančné nástroje zriadené na úrovni Únie, ktoré sú priamo alebo nepriamo riadené 
Komisiou.
Komisia poskytla obsiahle vysvetlenia a úzko spolupracovala s členskými štátmi, pokiaľ ide o iniciatívu MSP , ktorá 
predstavuje finančný nástroj na úrovni EÚ. Komisia okrem toho vydala brožúru s cieľom usmerniť členské štáty, 
pokiaľ ide o vzájomné dopĺňanie sa medzi EŠIF a EFSI. Komisia v prípade rozvoja nových nástrojov na úrovni EÚ 
poskytne usmernenie o prínose programových zdrojov pre nástroje na úrovni EÚ na základe žiadostí členských 
štátov.
64
Vymedzenie pákového efektu je odvodené z článku 223 pravidiel uplatňovania nariadenia o rozpočtových pra -
vidlách, čo umožní jednotné podávanie správ členskými štátmi.
Medzi všetkými útvarmi Komisie prebehla diskusia o spoločnom vymedzení pákového efektu. V oddiele 2.3.4 ozná -
menia Komisie COM(2011) 662 z 19. 10. 2011 sa zavádza zjednotená koncepcia.
Odpovede Komisie 102
65
Diskusie o vymedzení pákového efektu medzi Dvorom audítorov a Komisiou prebiehajú od roku 2010. Ako je 
uvedené v odpovedi Komisie na bod 64, vymedzenie pákového efektu vychádza z nariadenia o rozpočtových pra -
vidlách a zabezpečuje jednotné podávanie správ členskými štátmi.
Komisia sa domnieva, že výklad pákového efektu Súdnym dvorom sa líši od vymedzenia tohto pojmu v článku 223 
pravidiel uplatňovania k nariadeniu o rozpočtových pravidlách EÚ ako „suma financovania určená oprávneným 
konečným prijímateľom delená sumou príspevku Únie“. To znamená, že pákový efekt by sa mal vnímať ako pomer 
medzi finančnými zdrojmi Únie vyčlenenými na finančný nástroj (vstup) a (celkovou) sumou finančných prostriedkov 
poskytovaných oprávneným konečným prijímateľom (výstup).
Takýto výklad v skutočnosti zaručuje porovnateľný prístup k pákovému efektu medzi finančnými nástrojmi 
a grantmi.
Pokiaľ ide o nástroje zdieľaného hospodárenia, podávanie správ členskými štátmi Komisii umožní rozlišovať medzi 
pákovým efektom súkromných a vnútroštátnych verejných príspevkov podľa operačného programu a/alebo ďal -
šími súkromnými alebo verejnými kapitálovými príspevkami. Spolufinancovanie nemusí nevyhnutne predstavovať 
len financovanie z verejných zdrojov. Prioritná os môže byť uplatnená na oprávnené verejné výdavky alebo cel -
kové oprávnené výdavky (vrátane verejných a súkromných výdavkov). Väčšina osí vytvorených na podporu MSP 
a súkromného sektora vo všeobecnosti sa uplatňuje na celkové výdavky (pozri článok 120 nariadenia o spoločných 
ustanoveniach).
Keďže európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) sa vždy vykonávajú prostredníctvom operačných programov, 
ktoré sú spolufinancované z verejných a/alebo súkromných zdrojov (keďže finančné nástroje vykonávané v rámci 
iných oblastí politiky nevyžadujú takéto spolufinancovanie na úrovni programu), nebolo by primerané domnievať 
sa, že takéto spolufinancovanie by sa nemalo považovať za pákové zdroje v prípade finančných nástrojov, ktoré sa 
vykonávajú prostredníctvom EŠIF.
67
Komisia zdôrazňuje, že správy členských štátov v období rokov 2014 – 2020 okrem iného umožnia Komisii poskytnúť 
informácie o pákovom efekte finančných nástrojov, ktorý zohľadňuje požiadavky na spolufinancovanie, t. j. skutoč -
nosť, že národné spolufinancovanie môže pozostávať z verejných a/alebo súkromných výdavkov.
68
Komisia zriadila horizontálnu pracovnú skupinu, ktorá poskytuje usmernenia týkajúce sa výkladu pravidiel súčas -
ného nariadenia o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o vykonávanie finančných nástrojov na obdobie 2014 − 2020 
vrátane pákového efektu.
Komisia odkazuje aj na svoje odpovede na body 69 a 73.
Odpovede Komisie 103
69
Súčasné nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho pravidlá uplatňovania vyžadujú jednotný prístup k podávaniu 
správ o pákovom efekte. Komisia podnikla kroky s cieľom prispôsobiť metodiku na výpočet pákového efektu, ako to 
uviedla v odpovedi na bod 68.
Keďže ustanovenia vzťahujúce sa na finančné nástroje nadobudli účinnosť v januári 2014, prepracovaný prístup sa 
vzťahuje iba na finančné nástroje na obdobie 2014 – 2020.
Okrem toho je potrebné poznamenať, že rozsah pôsobnosti týchto nástrojov nie je ani zďaleka homogénny, čím 
sa vysvetľujú niektoré rozdiely v použitej metodike. Tieto rozdiely by sa preto nemali systematicky považovať za 
nezrovnalosti.
70
Komisia súhlasí, že rôzne metodiky prispôsobené rôznym nástrojom by sa mali objasniť a konštatuje, že v tomto 
smere sa už podnikli kroky.
Komisia v júni 2015 spresnila metódu na výpočet pákového efektu s cieľom dosiahnuť koherentným a harmoni -
zovaným spôsobom súlad s uplatniteľnými požiadavkami na pákový efekt v nariadení o rozpočtových pravidlách 
a v pravidlách uplatňovania. Táto metodika zahŕňa finančné nástroje na úrovni EÚ v rámci súčasného programového 
obdobia (2014 – 2020). Na základe uvedenej metodiky by suma financovania určená oprávneným konečným prijí -
mateľom mala zodpovedať objemu finančných prostriedkov poskytnutých oprávneným konečným prijímateľom 
prostredníctvom finančného nástroja cez jeho finančný reťazec vrátane časti príspevku Únie.
Okrem toho možno vziať do úvahy aj financovanie poskytované mimo finančného reťazca finančného nástroja za 
predpokladu, že existuje jasné prepojenie na finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom finančného reťazca 
finančného nástroja. V súlade s uvedenými skutočnosťami je pri financovaní infraštruktúry potrebné zohľadniť pri 
výpočte výšky financovania projektu všetky zdroje financovania – kapitálové investície, úvery a granty. V tomto 
kontexte rozpočtová intervencia EÚ pri financovaní transakcie zabezpečí vysoký stupeň istoty a realizácie transakcie 
ako celku, ktorej výsledkom je väčší objem mobilizovaných finančných prostriedkov.
Za vykazované obdobie od roku 2015 Komisia zabezpečí lepší súlad metodiky na výpočet pákového efektu v rámci 
jednotlivých nástrojov a typov výrobkov.
Pozri aj odpovede Komisie na body 69 a 73.
Odpovede Komisie 104
Rámček 7
Komisia poznamenáva, že metodika OECD sa týka merania sumy zmobilizovanej zo súkromného sektora prostred -
níctvom oficiálnych financií na rozvoj.
Komisia sa domnieva, že príčinnú súvislosť medzi príspevkom z rozpočtu EÚ a sumou finančných prostriedkov, ktoré 
boli v dôsledku toho zmobilizované, možno posúdiť len na základe jednotlivých prípadov.
Aj obmedzené prostriedky EÚ a EIB na projekty môžu mať pozitívny vplyv:
– prilákať dodatočné súkromné financovanie aspoň v rovnakej výške, ako sú nadriadené úvery EIB (toto platí v prí -
pade všetkých zaručených projektov LGTT, v prípade ktorých boli úvery EIB rovnaké ako úvery ostatných bánk),
– poskytovať zásahy do finančnej uzávierky súkromných finančných inštitúcií alebo národných rozvojových bánk 
vzhľadom na uznávanú úlohu EIB ako finančnej inštitúcie s hodnotením AAA,
– verejné orgány zapájajúce sa spolu s EIB do projektov s dlhou dobou splatnosti, ktoré by inak nemohli byť fi -
nancované výlučne v regionálnom aj národnom kontexte a vzhľadom na požiadavky krátkodobejšej návratnosti 
investícií zo strany súkromných investorov.
Vzhľadom na uvedené argumenty sa Komisia domnieva, že spoločné finančné príspevky EK a EIB, ako aj úloha EIB 
ako inštitucionálnej banky, vedú k rozhodnutiam vnútroštátnych/regionálnych orgánov pri presadzovaní projektov 
verejno-súkromných partnerstiev, ktorých je časť financovania poskytovaná na dlhodobom základe z rozpočtov 
členských štátov spolu s angažovanosťou EÚ a EIB na dlhodobom základe, ktorú by výlučne súkromné inštitúcie 
nemohli uskutočniť.
Metodika na výpočet multiplikačného faktora bola upravená pri navrhovaní Európskeho fondu pre strategické 
investície (EFSI). Na tento účel sa investičné náklady projektu upravili tak, aby sa vylúčilo všetko financovanie EÚ 
prostredníctvom grantov, finančné nástroje EÚ alebo granty/finančné nástroje EŠIF (vrátane súvisiaceho vnútroštát -
neho verejného spolufinancovania od riadiacich orgánov), ktoré sa používajú na spolufinancovanie navrhovaného 
projektu.
Spoločná odpoveď Komisie na body 71 a 72
V nariadení o spoločných ustanoveniach sa stanovuje rámec pre vykonávanie EŠIF. Iné právne rámce, ako napríklad 
smernica o verejnom obstarávaní alebo smernica o pravidlách štátnej pomoci sa uplatňujú aj bez toho, aby bolo 
potrebné ich opakovať v nariadení o spoločných ustanoveniach. Nariadenie o rozpočtových pravidlách sa takisto 
uplatňuje rovnakým spôsobom, najmä jeho osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na zdieľané hospodárenie.
V apríli 2016 Komisia vydala usmernenie o podávaní správ, ktoré sa týka výpočtu pákového efektu, s cieľom poskyt -
núť členským štátom jednotnú metodiku. Zabezpečia sa tak spoľahlivé a porovnateľné údaje, pokiaľ ide o pred -
pokladaný a dosiahnutý pákový efekt. Pokiaľ ide o nástroje zdieľaného hospodárenia, podávanie správ členskými 
štátmi takisto umožní Komisii poskytovať informácie o pákovom efekte finančných nástrojov so zohľadnením požia -
daviek na spolufinancovanie, ktoré môže pozostávať z verejných a/alebo súkromných výdavkov.
Odpovede Komisie 105
73
Komisia sa domnieva, že cieľ prilákať súkromný kapitál by sa nemal preceňovať, najmä pre odvetvia vystavené 
významným zlyhaniam trhu.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje a nástroje zdieľaného hospodárenia, iné ciele môžu byť rovnako dôležité 
(napr. vytvorenie investície v danom vznikajúcom trhu so silnou pridanou hodnotou EÚ v čase hospodárskej recesie, 
podpora rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti vo všetkých členských štátoch a ich regiónoch atď.). Mera -
nie faktora úspechu finančných nástrojov tak presahuje rozsah získaných súkromných finančných prostriedkov.
Komisia zdôrazňuje, že súkromné financovanie je ďalšou právnou požiadavkou pre zdieľané hospodárenie vyplýva -
júcou z právneho rámca štátnej pomoci.
Spoločná odpoveď Komisie na body 74 až 76
Komisia zdôrazňuje, že skutočnosť, že strany môžu mať odlišné ciele, posilní kvalitu projektov a umožní prístup k šir -
šiemu spektru finančných nástrojov na realizáciu politík, zapojenie súkromného sektora a využitie jeho odborných 
znalostí. Domnieva sa, že podpora EÚ poskytovaná prostredníctvom profesionálnych a skúsených mechanizmov 
posilní správu a systém čerpania prostriedkov z EŠIF.
Pokiaľ ide o finančné nástroje v rámci zdieľaného hospodárenia, preferenčné zaobchádzanie pre súkromných 
investorov alebo verejných investorov pôsobiacich v súlade so zásadou trhového hospodárstva, ako aj iné mecha -
nizmy rozdelenia rizika musia byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci uvedenými v nariadeniach na obdobie 
2007 – 2013 a sú obmedzené na minimálnu nevyhnutnú mieru na získanie takýchto investorov.
Okrem toho, ako sa stanovuje v článku 6 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 480/2014, preferenčné odmeňovanie 
súkromných investorov alebo verejných investorov pôsobiacich v súlade so zásadou trhového hospodárstva, ako je 
uvedené v článku 37 ods. 2 písm. c) a článku 44 ods. 1 písm. b) NSU, je úmerné rizikám, ktoré títo investori podstu -
pujú, a obmedzené na minimálnu nevyhnutnú mieru na získanie takýchto investorov, ktorá sa zabezpečí prostred -
níctvom podmienok a procesných záruk.
77
Komisia sa domnieva, že právny základ by mal obsahovať všeobecné podmienky vo vzťahu k mechanizmom rozde -
ľovania rizika a príjmov s cieľom poskytnúť dostatočnú pružnosť podrobným dohodám, ktoré sa schvália v osobit -
ných dohodách o delegovaní medzi Komisiou a poverenými subjektmi (pozri odpoveď Komisie na rámček 9).
Rámček 9 
Piaty odsek: Komisia sa domnieva, že úroveň odmeny, ktorú je Komisia oprávnená dostať za portfólio LGTT a PBI, 
zodpovedá prevzatému riziku. Okrem toho, na základe vyčerpania tranže prvej straty v rámci portfólia zostávajúce 
riziko v plnej miere nesie EIB.
Šiesty odsek: Pracovný dokument útvarov Komisie z 19. októbra 2011 bol prieskumným dokumentom, naznačujúcim 
obrysy vysoko inovačného systému bez akéhokoľvek precedensu.
V rámci legislatívneho postupu boli spoluzákonodarcovia oboznámení s vývojom podrobnej schémy, ktorá bola 
vyvolaná ďalšími výpočtami a analýzou rizík zo strany Komisie a EIB. V každom prípade 95 %/5 % rozdelenie tranže 
prvej straty bolo jasne uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie – tento parameter rozdelenia rizika sa 
nikdy nezmenil.
Odpovede Komisie 106
Spoločná odpoveď Komisie na bod 78 a rámček 10
Komisia sa domnieva, že rozdelenie rizík v rámci preskúmaných ústredne spravovaných nástrojov je odôvodnené, 
najmä s cieľom pomôcť pri prekonávaní neochoty súkromného sektora investovať do určitých oblastí. Tranža prvej 
straty by mala byť riadne odôvodnená a určité upozornenia sa musia uplatňovať najmä so zreteľom na konkrétne 
odvetvie a trh, v ktorých tento nástroj pôsobí, čo môže na druhej strane odôvodňovať takéto podstupovanie rizika.
Pokiaľ ide Európsky fond pre energetickú efektívnosť, vzhľadom na ťažkosti pri stimulovaní investícií do počiatoč -
ného, fragmentovaného, energeticky efektívneho trhu v malom rozsahu náročného na kapitál môže byť na stimulo -
vanie investícií potrebné znášať ďalšie riziko alebo prijať iné opatrenia.
79
Využívanie záväzného stanoviska v odvetví investičných fondov v Luxembursku je obvyklé a nevyhnutné, najmä pre 
fondy SICAV, s cieľom znížiť neistotu, ktorej čelia investori, vyjasnením cezhraničného zdaňovania investícií.
Takéto fondy získajú záväzné stanoviská len z dôvodu trhového prostredia, v ktorom pôsobia, a nesúvisí to so sku -
točnosťou, že sa finančný nástroj vykonáva prostredníctvom štruktúry fondu SICAV.
80
Komisia poznamenáva, že žiadne vyšetrovania, na ktoré sa odkazuje, nesúvisia s fondom SICAV. Komisia zdôrazňuje, 
že veľké nadnárodné spoločnosti používali na získanie neoprávnenej výhody len zlomok záväzných stanovísk. Záko -
nodarný orgán musí ešte prijať návrh smernice Rady COM(2015) 135 a následne ju transponovať do vnútroštátnych 
právnych predpisov členských štátov. Odporúčanie C(2012) 8806 je určené členským štátom.
Spoločná odpoveď Komisie na bod 81 a rámček 11
Fond Marguerite je SICAV založený v Luxembursku, ktorý pôsobí v rámci trhových postupov a podmienok, ako aj 
vnútroštátneho právneho prostredia.
Používanie záväzných rozhodnutí pre finančné nástroje zriadené v Luxembursku je bežné z dôvodov potvrdenia 
s cieľom obmedziť neistotu pre investorov (najmä keď sa fond zameriava na prilákanie súkromných investorov).
82
Neexistuje žiadna zákonná povinnosť členských štátov oznámiť Komisii podrobnosti o štruktúre finančných nástro -
jov EFRR a ESF. V rámci zdieľaného hospodárenia a v súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty povinné zabez -
pečiť, aby zriadenie finančných nástrojov bolo v súlade s platnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi práv -
nymi predpismi tak, aby boli príslušné výdavky zákonné a správne.
Odpovede Komisie 107
83
Komisia pripomína, že neexistuje systematické predkladanie správ na účely identifikácie súkromného financovania 
na úrovni konečných prijímateľov.
Dvor audítorov vo svojej analýze berie do úvahy len realizačnú správu o nástrojoch finančného inžinierstva, pre 
ktoré boli vložené údaje do stĺpca II.10 Sumy príspevkov na OP vyplatené NFI – národné súkromné spolufinanco -
vanie. Ako však uvádza Dvor audítorov v bode 85, súkromné financovanie sa môže poskytovať aj zo zdrojov mimo 
operačného programu.
85
Na programové obdobie 2014 – 2020 sú požiadavky na podávanie správ o finančných nástrojoch uvedené 
v článku 46 NSU a v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie č. 821/2014. V tomto nariadení sa stanovuje vzor 
pre podávanie správ o finančných nástrojoch. V oddiele VIII vzoru podávania správ musia členské štáty poskytovať 
informácie o výške iných príspevkov mimo EŠIF, ktoré boli získané pomocou finančných nástrojov vrátane verejných 
a/alebo súkromných príspevkov viazaných v dohodách o financovaní, ako aj vyplatených na úrovni konečných pri -
jímateľov. V regulačnom rámci sa preto stanovuje, že podávanie správ o finančných nástrojoch podľa článku 46 má 
obsahovať informácie o súkromných príspevkoch (v súvislosti s posudzovaním pákového efektu).
86
Keďže sa v právnom základe na roky 2007 – 2013 výslovne nepožadovali náklady na riadenie a poplatky za riadenie 
orientované na výkonnosť, odmeňovanie je spravidla určené v dohode o financovaní medzi riadiacim orgánom 
a orgánom vykonávajúcim finančný nástroj. Napríklad minimálne Portugalsko, Spojené kráľovstvo a Poľsko zaviedli 
v niektorých dohodách o financovaní pre nástroje EFRR a ESF počas programového obdobia 2007 – 2013 systém 
odmeňovania založený na výkonnosti.
Komisia tiež zdôrazňuje, že v mnohých pôžičkových fondoch dochádza k súkromnému spolufinancovaniu na úrovni 
fondu a zabezpečuje ho samotný správca fondu.
87
Komisia poznamenáva, že ďalším faktorom, ktorý sa týka zriadenia finančných nástrojov a výsledku pákového efektu 
pri mobilizovaní dodatočných súkromných fondov je rizikový a úverový profil cieľových konečných prijímateľov. Za 
zmienku stojí, že nástroj EPMF sa zameriava na konečných prijímateľov s rizikovejšími úverovými profilmi.
Pozri tiež odpoveď Komisie na rámček 12.
Odpovede Komisie 108
Rámček 12 Prvý odsek
Podľa ad hoc  správy o audite vypracovanej externými konzultantmi na žiadosť Komisie o fonde Marguerite nebol 
nedostatok súkromného spolufinancovania na úrovni fondu spôsobený neochotou súkromného sektora investo -
vať vo verejne financovaných nástrojov, ale skôr menej bežnou riadiacou štruktúrou fondu Marguerite, obmedze -
ným súborom dostatočne vypracovaných projektov a náročnými trhovými podmienkami, za ktorých fond musel 
pracovať.
Rámček 12 Druhý odsek
Fond EEE bol zriadený v krátkom čase v rámci Európskeho programu na oživenie energetiky na podporu obzvlášť 
riskantných a inovačných projektov energetickej efektívnosti, čo je odvetvie, na ktoré predtým neboli vyčlenené 
žiadne finančné prostriedky. Komisia preto súhlasila, že sa stane hlavným investorom fondu. Stále však existuje 
priestor na ďalšie investície, keďže celková suma vyčlenená v tomto štádiu predstavuje menej ako polovicu cieľovej 
sumy fondu vo výške 700 miliónov EUR.
89
Komisia začala pracovať na návrhu usmernenia o preferenčnej odmene, ktorý bol predložený členským štátom 
v októbri 2015 a jeho konečné znenie sa pripravuje.
90
Komisia sa domnieva, že hlavné aspekty mechanizmov rozdelenia rizika medzi Komisiu a jej partnerov sa posúdia 
v budúcich právnych základoch.
Je však potrebné nájsť rovnováhu na zabezpečenie dostatočnej pružnosti v právnych základoch, aby bolo možné 
schváliť mechanizmus rozdeľovania rizika a príjmov medzi Komisiu a poverený subjekt na základe osobitnej dohody 
o delegovaní.
91
Komisia uznáva, že je dôležité zabezpečiť, aby finančné nástroje nepodliehali neprijateľným schémam vyhýbania sa 
daňovej povinnosti. Komisia to opätovne pripomína vo svojom nedávnom oznámení o balíku opatrení proti vyhý -
baniu sa daňovým povinnostiam z 29. januára 2016. V prípade záväzných stanovísk ako takých sa však nemožno 
domnievať, že sú v rozpore s vlastnou politikou Komisie.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje a finančné nástroje zdieľaného hospodárenia, ako je ustanovené 
v článku 140 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách a v článku 38 ods. 4 nariadenia o spoločných ustanove -
niach, orgány vykonávajúce tieto nástroje nie sú usadené na územiach ani neudržiavajú obchodné vzťahy so sub -
jektmi nachádzajúcimi sa na územiach, ktorých jurisdikcie nespolupracujú s Úniou pri uplatňovaní medzinárodne 
dohodnutých daňových noriem, a transponujú takéto požiadavky do zmlúv s vybranými finančnými sprostredko -
vateľmi. Je to zákonná požiadavka na vykonávanie finančných nástrojov a poskytuje pevnú záruku pre využívanie 
finančných prostriedkov EÚ
Komisia sa domnieva, že riziko poškodenia povesti by sa nemalo pripisovať existencii záväzných stanovísk, ale kon -
krétnym ustanoveniam týchto stanovísk.
Odpovede Komisie 109
94
Komisia plánuje poskytovať včasné usmernenie na základe identifikovaných otázok a potrieb členských štátov.
Spoločná odpoveď Komisie na body 96 a 97
Komisia zastáva názor, že frekvencia recyklácie finančných prostriedkov počas obdobia oprávnenosti nie je 
samoúčelná.
Okrem toho, dátum splatnosti poskytnutých finančných prostriedkov je upravený/sa musí upraviť podľa typológie 
financovaných investícií, a akékoľvek závery týkajúce sa obmedzeného revolvingového efektu by sa mali vypracovať 
so zreteľom na dátum vytvorenia finančného nástroja, dobu odkladu, splatnosť a štandardné sadzby financovania 
poskytovaného konečným prijímateľom.
Napríklad v štandardnom nástroji energetickej účinnosti „Úver na renováciu“ na roky 2014 – 2020 možno splatnosť 
úveru vymedziť na obdobie najviac 20 rokov.
Úplný revolvingový cyklus v rámci programového obdobia je preto v rozpore s takouto dlhodobou perspektívou.
Spoločná odpoveď Komisie na body 99 a 100
Komisia zdôrazňuje, že riadiace orgány sú povinné zabezpečiť náležité opatrenia na dosiahnutie súladu s člán -
kom 78 ods. 7 všeobecného nariadenia a predstaviť tieto opatrenia pri ukončení programu, ako napríklad informá -
cie o opätovnom použití odkázaných zdrojov pripísateľných EFRR a ESF, pričom špecifikujú príslušný orgán, ktorý je 
zodpovedný za spravovanie odkázaných zdrojov, formu ich opätovného využitia, účel, príslušnú zemepisnú oblasť 
a predpokladané trvanie, (pozri bod 5.2.5 usmernení o ukončení programu).
Tento rámec nielenže podnecuje členské štáty, aby znovu využili zdroje pre tú istú cieľovú skupinu, ale aj to, že tieto 
zdroje sa niekoľkokrát znovu investujú za predpokladu existencie trhovej medzery. Je na členských štátoch, aby 
zabezpečili dodržiavanie týchto ustanovení.
102
Komisia zdôrazňuje, že zdroje vrátené do fondu po uplynutí obdobia oprávnenosti už nie sú zdrojmi EÚ, ale vnút -
roštátnymi zdrojmi.
V NSU sa vyžaduje, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie náležitého využívania zdro -
jov vyplatených späť do finančných nástrojov počas obdobia aspoň ôsmich rokov po uplynutí obdobia oprávnenosti 
[pozri článok 45 nariadenia o spoločných ustanoveniach a vzor dohody o financovaní v článku 1 písm. j) prílohy IV].
Komisia plánuje overiť vhodnosť opatrení zavedených v dohodách o financovaní v rámci pravidelnej kontrolnej čin -
nosti vnútroštátnych orgánov auditu a svojich vlastných služieb týkajúcich sa finančných nástrojov.
Odpovede Komisie 110
104
Komisia uznáva čas potrebný na zorganizovanie verejnej súťaže s cieľom vybrať správcu fondu. Napriek tomu 
nemožno predísť, pretože sa musia dodržiavať príslušné pravidlá výberu vrátane predpisov o verejnom obstarávaní.
V usmernení o predbežnom posúdení, ktoré bolo dokončené v februári 2015, sa objasňujú podmienky prispievania 
zdrojov programu na obdobie 2014 – 2020 do existujúceho finančného nástroja. Okrem toho Komisia začala praco -
vať na návrhu usmernenia o výbere orgánov vykonávajúcich finančné nástroje, ktoré má obsahovať časť, v ktorej sa 
objasňujú podmienky vzťahujúce sa na zmeny zmluvy (napr. predĺženie obdobia vykonávania alebo zvýšenie sumy 
príspevku z operačného programu na finančné nástroje existujúce v období rokov 2007 – 2013).
110
Komisia pripomína, že poplatky oznámené ako nulové v mnohých prípadoch znamenajú, že neboli uhradené žiadne 
náklady na riadenie a poplatky za riadenie. Existuje viac ako 261 fondov, v prípade ktorých boli náklady na riadenie 
a poplatky za riadenie oznámené ako nulové.
111 Druhý odsek
V rokoch 2007 – 2013 sa v nariadení odkazovalo skôr na vnútroštátne pravidlá oprávnenosti než na pravidlá opráv -
nenosti EÚ [článok 56 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1083/2006]. Táto právomoc členských štátov bola v súlade s podmien -
kami zdieľaného hospodárenia a zásadou subsidiarity.
Pravidlá oprávnenosti nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie sú jedným z mála prvkov v právnych predpi -
soch, v ktorých obmedzenie osobitných výdavkov ukladá právny základ. Týmto nariadením sa stanovili odlišné 
prahové hodnoty pre náklady na riadenie a poplatky za riadenie v závislosti od druhu poskytnutých finančných 
produktov, ktoré môžu byť nižšie (ale nie vyššie) ako 4 %, konkrétne 2 % pre holdingové a záručné fondy, 3 % pre 
pôžičkové a kapitálové fondy a 4 % pre mikroúverové nástroje. Stropy majú chrániť finančné záujmy EÚ.
113
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie sú oprávnené a EÚ ich uhrádza iba vtedy, ak sú vyplácané. Členský štát 
preto nie je povinný informovať o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie, ktoré nie sú zaplatené, keďže 
Komisiu nemožno požiadať o ich úhradu, a preto nemôžu byť financované z rozpočtu EÚ.
Ak náklady na riadenie a poplatky za riadenie presahujú stropy na základe súťažného postupu a sú oznámené 
Komisii ako oprávnené výdavky pri ukončení, príslušné orgány (riadiace orgány, certifikačné orgány a orgány auditu) 
skontrolujú oprávnenosť tohto výdavku a sú povinné oznámiť Komisii akékoľvek nezrovnalosti.
Odpovede Komisie 111
Spoločná odpoveď Komisie na body 115 až 117
Komisia sa domnieva, že pravidlá sú jasne stanovené v právnom základe, ktorý bol predmetom podrobného usmer -
nenia, a že v tejto fáze nie je možný ich opätovný výklad.
V článku 43 vykonávacieho nariadenia sa stanovuje, že stropy pre oprávnené výdavky sa vzťahujú na kapitál, kto -
rým prispel operačný program do fondu, a nie na kapitál, ktorý fond využíva na poskytovanie podpory konečným 
prijímateľom.
Stropy určujú maximálnu výšku oprávnených výdavkov a musia sa vypočítať na základe ročného priemeru pro-rata 
temporis . V usmernení COCOF o nástrojoch finančného inžinierstva sa rieši a podrobnejšie objasňuje právny základ 
(pozri odseky 2.6.1 až 2.6.17).
Na obdobie 2014 – 2020 sa v právnom rámci vyžaduje, aby boli náklady na riadenie a poplatky za riadenie viazané 
na výkonnosť vrátane súm vyplatených konečným prijímateľom.
118
Pozri odpoveď Komisie na bod 86.
122
Na základe údajov oznámených členskými štátmi kumulatívne náklady na riadenie a poplatky za riadenie finan -
čných nástrojov EFRR a ESF na konci roka 2014 predstavujú 4,7 % súm, ktoré boli vyplatené na finančné nástroje, čo 
je ročný ekvivalent vo výške menej ako 1,0 %. Je to v súlade s údajmi, ktoré predložil Dvor audítorov o príspevkoch 
z rozpočtu EÚ na ústredne spravované finančné nástroje.
123
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie oznámené Komisii sú tie, ktoré zaplatili riadiace orgány a ktoré Komisia 
uhradila členskému štátu bez ohľadu na úroveň/mieru realizácie tam, kde tieto náklady na riadenie a poplatky za 
riadenie vznikli. Komisia zdôrazňuje, že manažér holdingového fondu a správca finančného nástroja vykonávajú 
rozličné funkcie a majú nárok na odmenu za výkon svojich funkcií.
Poplatky účtované konečným príjemcom sa musia odpočítať od oprávnených výdavkov nahlásených Komisii s cie -
ľom zabrániť dvojitému financovaniu. Existencia takýchto poplatkov a ich správne spracovanie sú súčasťou overova -
nia riadenia a auditov.
Spoločná odpoveď Komisie na body 124 až 127
Pomer medzi poplatkami a finančnou podporou poskytnutou konečným prijímateľom odráža situáciu pri vykoná -
vaní finančných nástrojov na konci roka 2014 a v nasledujúcich rokoch bude nižší, keďže sa očakáva, že finančná 
podpora poskytovaná konečným prijímateľom vzrastie.
Odpovede Komisie 112
128
Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 124 a poznamenáva, že porovnanie bude možné až pri ukončení nástro -
jov EFRR a ESF.
131
V rámci zdieľaného hospodárenia a v súlade so zásadou subsidiarity je úlohou vnútroštátnych orgánov zabezpečiť, 
aby sa jednotlivé operácie vykonávali v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami vrátane dodržiavania stropov 
na úhradu.
V prípade finančných nástrojov EFRR a ESF Komisia zdôrazňuje, že náklady na riadenie a poplatky sa stanovujú na 
základe dohody o financovaní, uzavretej na základe rokovaní medzi riadiacim orgánom a správcom fondu, pričom 
Komisia nie je zmluvnou stranou tohto zmluvného vzťahu. Neplatí to pre ústredne spravovaný finančný nástroj, 
v ktorom je Komisia účastníkom zmluvného vzťahu so správcom fondu.
133
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie sú oprávnené a EÚ ich uhrádza iba vtedy, ak sú vyplácané. Členský štát 
preto nie je povinný informovať o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie, ktoré nie sú zaplatené, keďže 
Komisiu nemožno požiadať o ich úhradu, a preto nemôžu byť financované z rozpočtu EÚ.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré vyplatil riadiaci orgán, môžu takisto prekročiť limity stanovené 
v článku 43 ods. 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1828/2006, tieto však nie sú oprávnené na refundáciu zo štrukturálnych 
fondov.
134
V programovom období 2014 – 2020 musí Komisia vypracovať zhrnutie údajov pre všetkých päť európskych štruktu -
rálnych a investičných fondov. Podávanie správ o finančných nástrojoch bolo zriadené na obdobie šiestich mesiacov 
s cieľom zohľadniť všetky pravidlá pre jednotlivé fondy (a príslušné termíny na predloženie výročnej správy o vyko -
návaní, ako sa požaduje v článkoch 50 ods. 6 a ods. 7 NSU), čas potrebný na konsolidáciu a posúdenie údajov, ktoré 
predložili členské štáty/riadiace orgány ako súčasť výročnej správy o vykonávaní, ako aj celkový prehľad pokroku pri 
vykonávaní finančných nástrojov vo všetkých piatich fondoch EŠIF.
Ak Komisia poskytuje pripomienky k výročnej správe o vykonávaní vrátane finančných nástrojov, táto správa sa 
vracia riadiacim orgánom a dvojmesačná lehota sa prerušuje dovtedy, kým sa Komisii opätovne nepredložia revido -
vané informácie, a dvojmesačná lehota sa znovu obnoví.
Údaje preto možno kumulovať potom, ako Komisia uskutoční celkové preskúmanie, a keď existuje dostatočné uiste -
nie o správnosti a spoľahlivosti údajov poskytnutých riadiacimi orgánmi.
Odpovede Komisie 113
141 Prvá zarážka:
Komisia sa domnieva, že bežné trvanie holdingového fondu a osobitného fondu je kratšie ako obdobie oprávne -
nosti vzhľadom na čas potrebný na zriadenie finančného nástroja (pozri aj bod 93).
Komisia zdôrazňuje, že podľa článku 42 ods. 5 NSU je povinné použiť metodiku výpočtu založenú na výkonnosti 
a kritériá výkonnosti sú stanovené v článku 12 delegovaného aktu 480/2014. Celkový strop pre oprávnené náklady 
na riadenie a poplatky za riadenie je stanovený v článku 13 ods. 3 delegovaného aktu (EÚ) č. 480/2014 zameraného 
na ochranu finančných záujmov EÚ.
V súlade so zásadou subsidiarity sú platby nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie stanovené v dohode 
o financovaní. V nariadení o spoločných ustanoveniach a v delegovanom akte 480/2014 sú stanovené len stropy na 
maximálne oprávnené výdavky, ktoré sa majú spolufinancovať z EŠIF, a nie na skutočné platby poplatkov, ktoré sa 
majú vykonať. Chránia sa tak finančné záujmy EÚ.
141 Druhá zarážka
Komisia objasnila v usmernení EGESIF 15-0021-01 o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie z 26. novembra 
2015, že „systém bonus/malus“ by sa mal použiť, ak sa napríklad úplná úhrada nákladov na riadenie viaže na splne -
nie dohodnutých cieľov týkajúcich sa príslušných výkonnostných kritérií (pozri bod 2.2 na strane 3 usmernenia).
141 Tretia zarážka
V súlade so zásadou subsidiarity možno takúto podmienku stanoviť na úrovni dohody o financovaní, pretože ide 
o vec rokovania medzi riadiacim orgánom a orgánom vykonávajúcim finančný nástroj. Stropy pre základné odme -
ňovanie a odmeňovanie na základe výkonnosti sú zamerané na obmedzenie maximálnych oprávnených výdavkov.
Komisia ďalej zdôrazňuje, že používanie výkonnostných kritérií je povinné.
Odmeňovanie na základe výkonnosti je povinnou požiadavkou podľa článku 42 ods. 5 NSU a kritériá výkonnosti sú 
stanovené v článku 12 delegovaného aktu (EÚ) č. 480/2014.
Z regulačného hľadiska to spoluzákonodarné orgány považovali za dostatočné na zabezpečenie riadneho vykoná -
vania finančných nástrojov.
Z hľadiska transparentnosti a riadneho finančného hospodárenia sa tiež zdôrazňuje, že riadiaci orgán musí informo -
vať monitorovací výbor o ustanoveniach týkajúcich sa výpočtu vzniknutých nákladov na riadenie alebo poplatkov 
za riadenie finančného nástroja na základe výkonnosti. Monitorovaciemu výboru sa každoročne predkladajú správy 
o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie skutočne vyplatených v predchádzajúcom kalendárnom roku.
Odpovede Komisie 114
144
Komisia nezastáva názor, že zvýšenie financovania prostredníctvom finančných nástrojov de facto  zvyšuje podporu 
na technickú pomoc členským štátom, keďže sumy vyčlenené na technickú pomoc sú založené na osobitných pro -
jektoch týkajúcich sa vykonávania programov, a nie úrovne finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom 
finančných nástrojov.
Okrem toho sa určitá technická podpora musí použiť pri vykonávaní finančných nástrojov (pozri odpoveď Komisie 
na bod 94).
Úroveň technickej pomoci bola naplánovaná v každom členskom štáte vo vzťahu k očakávaným potrebám s cieľom 
pokryť činnosti súvisiace s prípravou a vykonávaním programov.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie predstavujú odmenu pre správcu fondov s cieľom riadiť a zabezpečiť 
požiadavky na podávanie správ.
Okrem toho, nákladová položka technickej pomoci nie je nevyhnutne celková suma sprístupnená pre grantové 
schémy, ale iné faktory, ako je zložitosť systému riadenia a kontroly a právnych požiadaviek súvisiacich s vykoná -
vaním na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, počet operačných programov, opatrenia a hlavné spolufinancované 
projekty, počet sprostredkovateľských orgánov atď.
145
Komisia poukazuje na to, že vo výročnej správe o vykonávaní, ktorú predložil riadiaci orgán, sú opatrenia hlavnej 
technickej pomoci vykonané v konkrétnom roku opísané v osobitnom oddiele. Okrem toho, výdavky na technickú 
pomoc vykázané Komisii na úhradu sú overené na základe rozdelenia nákladov a doložené faktúrami, výplatnými 
páskami alebo inými dôkazmi od riadiaceho orgánu alebo iného orgánu.
Výkaz výdavkov preverených riadiacim orgánom na základe metódy výberu vzoriek by mohol ešte overiť certifi -
kačný orgán, orgán auditu a audítori Komisie.
146
Komisia sa domnieva, že náklady spojené s riadením programov (rozpočet na technickú pomoc) by sa nemali miešať 
s nákladmi na vykonávanie jednotlivých operácií v rámci programu (náklady na riadenie a poplatky za finančné 
nástroje), keďže sa nemiešajú ani pri realizácii operácií financovaných z grantov (napr. náklady na odmenu za strojný 
dozor projektu zahrnuté do súm vyčlenených na projekty a nie do súm technickej pomoci).
Komisia dostáva od členských štátov správy o rozpočte na technickú pomoc.
Okrem toho, nákladové štruktúry grantov a finančných nástrojov sa líšia, rovnako ako aj zdieľané hospodárenie 
a priame riadenie finančných nástrojov.
Komisia zverejnila v júli 2012 štúdiu s kvantitatívnymi a kvalitatívnymi informáciami o administratívnych nákladoch 
a administratívnej záťaži spojenej s riadením štrukturálnych fondov EÚ ( http://ec.europa.eu/regional_policy/sour -
ces/docgener/studies/pdf /measuring/measuring_impact_report.pdf ).
Aktualizácia tejto štúdie prebieha a mala by sa uverejniť koncom roku 2016. Plánuje sa zohľadniť pri vykonávaní 
zjednodušenia.
Odpovede Komisie 115
Závery a odporúčania
147
Komisia súhlasí s tým, poskytovanie finančnej podpory z rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov 
prináša mnohé výhody, a preto v programovom období 2014 – 2020 aktívne presadzuje a podporuje ich zvýšené 
využívanie.
148
Komisia sa domnieva, že účinky problémov, ktoré zistil Dvor audítorov, sa medzi jednotlivými členskými štátmi 
a druhmi finančných nástrojov líšia, a že celkovo finančné nástroje naďalej predstavujú účinný a efektívny spôsob 
poskytovania finančných prostriedkov EÚ.
148 Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že priemerná miera vyplatených prostriedkov vo výške 57 % (na konci roka 2014) predstavuje 
veľmi heterogénnu situáciu. Riziko nedosiahnutia úplného vyplatenia pri ukončení programu sa týka obmedzeného 
počtu finančných nástrojov v niekoľkých členských štátoch.
Nízka miera vyplatenia prostriedkov na konci roka 2014 je výsledkom viacerých faktorov vrátane finančnej krízy, 
obmedzených skúseností v niektorých členských štátoch a neskorého spustenia niektorých nástrojov.
148 Druhá zarážka
Pokiaľ ide o finančné nástroje v rámci zdieľaného hospodárenia, právne požiadavky týkajúce sa podávania správ 
neumožnili Komisii získať od členských štátov úplné údaje o účasti súkromných investorov. Komisia však konštatuje, 
že pravidlá štátnej pomoci pre určité finančné nástroje si vyžadujú minimálnu účasť súkromných investorov (napr. 
30 % a v niektorých prípadoch dokonca až 60 %).
Komisia sa domnieva, že ústredne spravovaným finančným nástrojom vyvinutým v období rokov 2007 – 2013 sa 
podarilo prilákať značné zdroje zo súkromného sektora na úrovni projektov, dokonca aj v prípadoch, keď na úrovni 
fondu neboli poskytnuté žiadne súkromné príspevky (napr. fond Marguerite). Domnievame sa, že skúsenosti získané 
v rámci týchto nástrojov pomôžu Komisii vypracovať nástroje schopné prilákať ešte viac súkromných investícií.
148 Tretia zarážka
Komisia zastáva názor, že frekvencia recyklácie finančných prostriedkov počas obdobia oprávnenosti nie je 
samoúčelná.
Okrem toho, dátum splatnosti poskytnutých finančných prostriedkov je upravený/sa musí upraviť podľa typológie 
financovaných investícií, a akékoľvek závery týkajúce sa obmedzeného revolvingového efektu by sa mali vypracovať 
so zreteľom na dátum vytvorenia finančného nástroja, dobu odkladu, splatnosť a štandardné sadzby financovania 
poskytovaného konečným prijímateľom.
Odpovede Komisie 116
148 Štvrtá zarážka
Podľa pravidiel stanovených pre programové obdobie 2007 – 2013 sú náklady na riadenie a poplatky za riadenie 
prepojené so sumami vyplatenými na finančné nástroje a nie so sumami vyplatenými konečným prijímateľom. 
Komisia poznamenáva, že porovnanie s ústredne spravovanými nástrojmi bude možné len pri ukončení nástrojov 
EFRR a ESF.
Na roky 2014 – 2020 musia byť náklady na riadenie a poplatky za riadenie viazané na výkonnosť vrátane súm vypla -
tených konečným prijímateľom.
150
Komisia sa domnieva, že riziko nedosiahnutia úplného vyplatenia pri ukončení programu sa týka obmedzeného 
počtu finančných nástrojov v niekoľkých členských štátoch.
Komisia konštatuje, že 82 % respondentov uviedlo, že vykonávali posúdenie medzier vo financovaní potrieb trhu, 
napriek tomu, že to právny rámec vyžaduje iba nepriamo. Malo by sa to považovať za pozitívny aspekt vzhľadom na 
nezáväzný charakter tejto požiadavky na obdobie 2007 – 2013.
151
Komisia poznamenáva, že v závislosti od druhu nástrojov (napr. úverov a záruk), ako aj osobitostí členských štátov 
sú niektoré menšie fondy rovnako výkonné alebo dokonca výkonnejšie než väčšie fondy (napr. Nemecko, Poľsko 
a Francúzsko).
Odporúčanie 1 písm. a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Zakaždým, keď sa vyvinie nový finančný nástroj, by predbežné posúdenie malo zahŕňať analýzu skúseností, ktoré 
boli získané s predchádzajúcimi podobnými nástrojmi.
Odporúčanie 1 písm. b)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, príslušné právne základy predpokladajú preskúmania alebo hodnotenia 
v polovici trvania.
Komisia v prípade všetkých takýchto budúcich preskúmaní finančných nástrojov v polovici trvania zabezpečí, aby 
zahŕňali nadobudnuté skúsenosti a vplyv všetkých významných sociálno-ekonomických zmien na účel nástroja 
a zodpovedajúci príspevok z rozpočtu EÚ.
Odpovede Komisie 117
Odporúčanie 2
Komisia prijíma toto odporúčanie a pokiaľ ide o ňu, považuje ho za vykonané.
Vzhľadom na vnútroštátnu/regionálnu úroveň finančných nástrojov Komisia začala vypracúvať a 28. apríla 2016 
predložila členským štátom návrh usmernenia o možnostiach vykonávania podľa článku 38 ods. 1 písm. b) NSU. 
Potenciál úspor z rozsahu sa tiež musí riešiť v kontexte predbežného posúdenia, pokiaľ ide o vykonávanie dohody 
v zmysle článku 38 NSU.
Pokiaľ ide o príspevky programu EŠIF na nástroje na úrovni EÚ, Komisia poskytla obsiahle vysvetlenia a úzko spolu -
pracovala s členskými štátmi, pokiaľ ide o iniciatívu MSP , ktorá predstavuje finančný nástroj na úrovni EÚ.
Komisia okrem toho vydala brožúru s cieľom usmerniť členské štáty, pokiaľ ide o vzájomné dopĺňanie sa medzi EŠIF 
a EFSI.
Komisia v prípade rozvoja nových nástrojov na úrovni EÚ poskytne usmernenie o prínose programových zdrojov pre 
nástroje na úrovni EÚ na základe žiadostí členských štátov.
Pokiaľ ide o cieľový dátum vykonávania, Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o Komisiu, tieto odporúčania sa 
vykonávajú.
152
Komisia sa domnieva, že cieľ prilákať súkromný kapitál by sa nemal preceňovať, najmä pre odvetvia vystavené 
významným zlyhaniam trhu. Na úrovni EÚ a úrovni nástrojov zdieľaného hospodárenia boli dôležité aj ostatné 
ciele (napr. vytvorenie investície na danom vznikajúcom trhu so silnou pridanou hodnotou EÚ v čase hospodárskej 
recesie a podpora rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti vo všetkých členských štátoch a ich regiónoch). 
Meranie úspechu finančných nástrojov tak presahuje rozsah získaných súkromných finančných prostriedkov.
Pokiaľ ide o finančné nástroje v rámci zdieľaného hospodárenia, právne požiadavky týkajúce sa podávania správ 
neumožnili Komisii získať od členských štátov úplné údaje o účasti súkromných investorov. Komisia však konštatuje, 
že pravidlá štátnej pomoci pre určité finančné nástroje si vyžadujú minimálnu účasť súkromných investorov (napr. 
30 % a v niektorých prípadoch dokonca až 60 %).
Komisia sa domnieva, že ústredne spravovaným finančným nástrojom vyvinutým v období rokov 2007 – 2013 sa 
podarilo prilákať značné zdroje zo súkromného sektora na úrovni projektov, dokonca aj v prípadoch, keď na úrovni 
fondu neboli poskytnuté žiadne súkromné príspevky (napr. fond Marguerite). Domnievame sa, že skúsenosti získané 
v rámci týchto nástrojov pomôžu Komisii vypracovať nástroje schopné prilákať ešte viac súkromných investícií.
V článku 223 pravidiel uplatňovania k nariadeniu o rozpočtových pravidlách EÚ sa pákový efekt vymedzuje ako 
„suma financovania určená oprávneným konečným prijímateľom delená sumou príspevku Únie“. To znamená, že 
pákový efekt by sa mal vnímať ako pomer medzi finančnými zdrojmi Únie vyčlenenými na finančný nástroj (vstup) 
a (celkovou) sumou finančných prostriedkov poskytovaných oprávneným konečným prijímateľom (výstup). Komisia 
sa preto domnieva, že táto formulácia úplne zohľadňuje, do akej miery verejné financovanie z rozpočtu EÚ mobili -
zuje dodatočné finančné prostriedky.
Odpovede Komisie 118
153
Komisia sa domnieva, že je predčasné vyvodiť závery týkajúce sa úrovne súkromného financovania, ktoré sa má pri -
lákať v rokoch 2014 – 2020. Širší rozsah finančných nástrojov na obdobie rokov 2014 – 2020 by mal poskytnúť doda -
točné príležitosti, ako aj možnosti kombinovania s EFSI. Komisia konštatuje, že v usmernení z roku 2014 poskytla 
vzory pre preferenčné systémy odmeňovania.
Vykonávacie nariadenie č. 964/2014 pre štandardné nástroje na obdobie rokov 2014 – 2020 poskytuje príklady toho, 
ako čo najlepšie uplatňovať ustanovenia o preferenčnom zaobchádzaní s cieľom prilákať viac súkromného kapitálu 
bez vyčlenenia nadmerných rizík pre verejný sektor.
Komisia okrem toho vo svojej brožúre z 22. februára 2016 uviedla príklady kombinácie EŠIF a EFSI vrátane preferen -
čného odmeňovania súkromných investorov (pozri http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/
pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
Komisia nakoniec začala pracovať na návrhu usmernenia o preferenčnej odmene, ktorý bol predložený členským 
štátom v októbri 2015 a jeho konečné znenie sa pripravuje.
154
Komisia uznáva, že je dôležité zabezpečiť, aby finančné nástroje nepodliehali neprijateľným schémam vyhýbania sa 
daňovej povinnosti. Komisia to opätovne pripomína vo svojom nedávnom oznámení o balíku opatrení proti vyhý -
baniu sa daňovým povinnostiam z 29. januára 2016. V prípade záväzných stanovísk ako takých sa však nemožno 
domnievať, že sú v rozpore s vlastnou politikou Komisie. Cieľom koncepcie záväznej daňovej dohody je znížiť neis -
totu pre investorov.
Odporúčanie 3
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Nepovažuje za potrebné zmeniť nariadenie o rozpočtových pravidlách a/alebo príslušné odvetvové pravidlá (NSU 
a ústredne spravované odvetvové pravidlá) a domnieva sa, že túto otázku možno primerane riešiť prostredníctvom 
poskytnutia usmernenia.
Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, GR pre EŠIF začali pracovať na návrhu usmernenia o podávaní správ. Tento 
návrh bol predložený členským štátom 28. apríla 2016 a má obsahovať podrobné informácie o výpočte pákového 
efektu, ako sa stanovuje v nariadení o rozpočtových pravidlách a jeho pravidlách uplatňovania vrátane informácie, 
ako sú určené mobilizované sumy. Podávanie správ členskými štátmi Komisii umožní rozlišovať medzi pákovým 
efektom súkromných a národných verejných príspevkov v rámci operačného programu a/alebo ďalších súkromných 
alebo verejných kapitálových príspevkov.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, Komisia v júni 2015 spresnila metódu na výpočet pákového efektu pre 
finančné nástroje na obdobie 2014 – 2020 s cieľom dosiahnuť koherentným a harmonizovaným spôsobom súlad 
s príslušnými požiadavkami na pákový efekt v nariadení o rozpočtových pravidlách a v pravidlách uplatňovania.
Odpovede Komisie 119
Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V kapitole 5.2.5 usmernení o ukončení operačných programov [rozhodnutie Komisie C(2015) 2771] sa predpokladá, 
že záverečná správa ako súčasť balíka na ukončenie programu musí obsahovať totožnosť národných poskytovateľov 
spolufinancovania, typ poskytnutého národného spolufinancovania a akékoľvek spoločné investičné fondy okrem 
zdrojov programu. Okrem toho sa v prílohe I, formulároch 1 a 2 od členských štátov vyžaduje, aby v povinnom poli 
III.2.2.4 uviedli vnútroštátne súkromné spolufinancovanie skutočne vyplatené na finančné nástroje.
Odporúčanie 5
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Spôsob uplatňovania ustanovení o preferenčnom zaobchádzaní s cieľom prilákať viac súkromného kapitálu bez 
vyčlenenia nadmerných rizík pre verejných prispievateľov do vybavenia finančných nástrojov je zahrnutý do 
zväzku I všeobecnej metodiky na vykonanie predbežného posúdenia pre finančné nástroje, ktorá bola vydaná 
v apríli 2014.
Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 964/2014 pre štandardné nástroje na obdobie rokov 2014 – 2020 okrem toho posky -
tuje príklady toho, ako čo najlepšie uplatňovať ustanovenia o preferenčnom zaobchádzaní s cieľom prilákať viac 
súkromného kapitálu bez uloženia nadmerných rizík verejnému sektoru.
Komisia nakoniec začala pracovať na návrhu usmernenia o preferenčnej odmene, ktorý bol predložený členským 
štátom v októbri 2015 a jeho konečné znenie sa pripravuje.
Pokiaľ ide o cieľový dátum vykonávania, Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o Komisiu, tieto odporúčania sa 
vykonávajú.
Odporúčanie 6
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie, pokiaľ ide o jej legislatívne návrhy na programové obdobie po roku 
2020.
Odporúčanie 7
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, Komisia zahrnie do usmernenia o možnostiach vykonávania podľa článku 38 
ods. 1 písm. b) NSU ďalšie odporúčania s cieľom vyžadovať zosúladenie štruktúr finančných nástrojov s politikou sta -
novenou v oznámení Komisie o balíku opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam z januára 2016.
Pokiaľ ide o ústredne spravované nástroje, Komisia už napísala EIB a EIF s cieľom zdôrazniť význam opatrení Komisie 
proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ktorými sa podporuje ďalší rozvoj osvedčených postupov EIB/EIF v tejto 
oblasti. Komisia sa zapája do aktívneho dialógu s EIB a EIF o preskúmaní ich príslušných politík v tejto oblasti.
Odpovede Komisie 120
Komisia okrem toho poznamenáva, že v článku 140 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 38 ods. 4 
ods. druhom pododseku NSU sa stanovuje, že orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, by mali dodržiavať prís -
lušné právne predpisy vrátane predpisov proti praniu špinavých peňazí, o boji proti terorizmu a daňovým podvo -
dom. Orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, nemôžu byť vytvorené a nemôžu a udržiavať obchodné vzťahy 
so subjektmi nachádzajúcimi sa na územiach, ktorých jurisdikcie nespolupracujú s Úniou pri uplatňovaní medziná -
rodne dohodnutých daňových noriem. Riadiace orgány a transponujú takéto požiadavky do svojich zmlúv s vybra -
nými finančnými sprostredkovateľmi.
Súlad daňového zaobchádzania s vnútroštátnymi právnymi predpismi a odporúčaniami EÚ je súčasťou systému 
zavedeného na implementáciu finančných nástrojov a je tiež zahrnutý do rozsahu overovaní riadenia podľa usmer -
nenia EGESIF 14/0012/02.
Pokiaľ ide o cieľový dátum vykonávania, Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o Komisiu, tieto odporúčania sa 
vykonávajú.
Spoločná odpoveď Komisie na body 155 a 156
Komisia zastáva názor, že frekvencia recyklácie finančných prostriedkov počas obdobia oprávnenosti nie je 
samoúčelná.
Okrem toho, dátum splatnosti poskytnutých finančných prostriedkov je upravený/sa musí upraviť podľa typológie 
financovaných investícií, a akékoľvek závery týkajúce sa obmedzeného revolvingového efektu by sa mali vypracovať 
so zreteľom na dátum vytvorenia finančného nástroja, dobu odkladu, splatnosť a štandardné sadzby financovania 
poskytovaného konečným prijímateľom.
Pokiaľ ide o koniec obdobia vykonávania, Komisia sa domnieva, že zavedené zmeny vo svojich usmerneniach 
o ukončení programu patrili do rozsahu pôsobnosti článku 78 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1083/2006 v znení zmien, 
a preto nevyžadovali zmenu legislatívneho aktu (pozri aj odpoveď Komisie na bod 43, odpoveď Komisie na bod 6.52 
a odporúčanie 5 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2014). Komisia zdôrazňuje, že riadiace orgány sú povinné 
zabezpečiť náležité opatrenia na dosiahnutie súladu s článkom 78 ods. 7 všeobecného nariadenia a predstaviť tieto 
opatrenia pri ukončení programu, ako napríklad informácie o opätovnom použití odkázaných zdrojov pripísateľných 
EFRR a ESF, pričom špecifikujú príslušný orgán, ktorý je zodpovedný za spravovanie odkázaných zdrojov, formu ich 
opätovného využitia, účel, príslušnú zemepisnú oblasť a predpokladané trvanie (pozri bod 5.2.5 usmernení o ukon -
čení programu).
Odporúčanie 8
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V článku 45 NSU sa vyžaduje, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie náležitého vyu -
žívania zdrojov vyplatených späť do finančných nástrojov počas obdobia aspoň ôsmich rokov po uplynutí obdobia 
oprávnenosti [pozri aj vzor dohody o financovaní v článku 1 písm. j) prílohy IV]. Zdroje vrátené do fondu po uplynutí 
obdobia oprávnenosti už nie sú zdrojmi EÚ, ale vnútroštátnymi zdrojmi.
Komisia v usmernení o možnostiach vykonávania podľa článku 38 ods. 1 písm. b) NSU zdôrazní dôležitosť tejto 
požiadavky v dohode o financovaní podpísanej riadiacimi orgánmi, a uvedie, že overenie vhodnosti tohto ustanove -
nia patrí do rozsahu pôsobnosti pravidelnej kontrolnej činnosti orgánov auditu.
Pokiaľ ide o cieľový dátum vykonávania, Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o Komisiu, tieto odporúčania sa 
vykonávajú.
Odpovede Komisie 121
Odporúčanie 9
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V usmernení o predbežnom posúdení, ktoré bolo prijaté v máji 2014, sa objasňujú podmienky prispievania zdrojov 
programu na obdobie 2014 – 2020 do existujúceho finančného nástroja.
Komisia okrem toho začala pracovať na návrhu usmernenia o výbere orgánov vykonávajúcich finančné nástroje. 
Tento návrh bol predstavený členským štátom v októbri 2015 a má obsahovať časť, v ktorej sa objasňujú podmienky 
vzťahujúce sa na zmeny zmluvy (napr. predĺženie obdobia vykonávania alebo zvýšenie sumy príspevku z operač -
ného programu na finančné nástroje existujúce v období rokov 2007 – 2013). Konečné znenie tohto usmernenia sa 
v súčasnosti pripravuje.
Pokiaľ ide o cieľový dátum vykonávania, Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o Komisiu, tieto odporúčania sa 
vykonávajú.
158
Celkové náklady na riadenie a poplatky za riadenie predstavujú 4,7 % súm vyplatených do finančných nástrojov na 
konci decembra 2014, čo predstavuje ročný ekvivalent menej ako 1 %.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie sú oprávnené a EÚ ich uhrádza iba vtedy, ak sú vyplácané správcovi 
fondu. Ak zaplatené náklady na riadenie a poplatky za riadenie prekročili strop, náhrada sa uskutoční na základe 
týchto stropov, a nie na základe skutočne zaplatených vyšších súm. Týmto opatrením sa chránia finančné záujmy EÚ.
Komisia sa domnieva, že pravidlá sú jasne stanovené v právnom základe, ktorý bol predmetom podrobného usmer -
nenia, a že v tejto fáze nie je možný ich opätovný výklad.
V článku 43 vykonávacieho nariadenia sa stanovuje, že stropy pre oprávnené výdavky sa vzťahujú na kapitál, kto -
rým prispel operačný program do fondu, a nie na kapitál, ktorý fond využíva na poskytovanie podpory konečným 
prijímateľom.
Stropy určujú maximálnu výšku oprávnených výdavkov a musia sa vypočítať na základe ročného priemeru pro rata 
temporis . V usmernení COCOF o nástrojoch finančného inžinierstva sa rieši a podrobnejšie objasňuje právny základ 
(pozri odseky 2.6.1 až 2.6.17).
Na obdobie 2014 – 2020 sa v právnom rámci vyžaduje, aby boli náklady na riadenie a poplatky za riadenie viazané 
na výkonnosť vrátane súm vyplatených konečným prijímateľom.
Spoločná odpoveď Komisie na body 159 a 160
Komisia monitoruje za obdobie 2007 – 2013 náklady na riadenie a poplatky za riadenie prostredníctvom súhrnných 
údajov o finančných nástrojoch na základe správ od členských štátov. Táto požiadavka bola zavedená v roku 2011.
Pokiaľ ide o obdobie 2014 – 2020, Komisia bude mať komplexnejší a spoľahlivejší súbor údajov s cieľom monitorovať 
celé vykonávanie finančných nástrojov vrátane nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie.
Pokiaľ ide o obidve obdobia, vnútroštátne orgány sú zodpovedné za zaistenie oprávnenosti nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie v súlade s platnými predpismi a so zásadou subsidiarity.
Odpovede Komisie 122
Komisia sa domnieva, že náklady spojené s riadením programov (rozpočet na technickú pomoc) by sa nemali miešať 
s nákladmi na vykonávanie jednotlivých operácií v rámci programu (náklady na riadenie a poplatky za finančné 
nástroje), keďže sa nemiešajú pri realizácii operácií financovaných z grantov (napr. náklady na odmenu za strojný 
dozor projektu zahrnuté do súm vyčlenených na projekty a nie do súm technickej pomoci).
Komisia by chcela zdôrazniť, že správy od členských štátov o rozpočte na technickú pomoc podliehajú jej preskúma -
niu. Týkalo sa to obdobia rokov 2007 – 2013 a platí to aj pre obdobie rokov 2014 – 2020.
161
V programovom období 2014 – 2020 musí Komisia vypracovať zhrnutie údajov pre všetkých päť európskych štruktu -
rálnych a investičných fondov. Podávanie správ o finančných nástrojoch bolo zriadené na obdobie šiestich mesiacov 
s cieľom zohľadniť všetky pravidlá pre jednotlivé fondy (a príslušné termíny na predloženie výročnej správy o vyko -
návaní, ako sa požaduje v článkoch 50 ods. 6 a ods. 7 NSU), čas potrebný na konsolidáciu a posúdenie údajov, ktoré 
predložili členské štáty/riadiace orgány ako súčasť výročnej správy o vykonávaní, ako aj celkový prehľad pokroku pri 
vykonávaní finančných nástrojov vo všetkých piatich fondoch EŠIF.
Ak Komisia poskytuje pripomienky k výročnej správe o vykonávaní vrátane finančných nástrojov, táto správa sa 
vracia riadiacim orgánom a dvojmesačná lehota sa prerušuje dovtedy, kým sa Komisii opätovne nepredložia revido -
vané informácie, a dvojmesačná lehota sa znovu obnoví.
Údaje preto možno kumulovať potom, ako Komisia uskutoční celkové preskúmanie, a keď existuje dostatočné uiste -
nie o správnosti a spoľahlivosti údajov poskytnutých riadiacimi orgánmi.
162
Odmeňovanie na základe výkonnosti je povinnou požiadavkou podľa článku 42 ods. 5 NSU a kritériá výkonnosti sú 
stanovené v článku 12 delegovaného aktu 480/2014.
V usmernení o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie (EGESIF_15-0021-01), ktoré bolo vydané v novembri 
2015, Komisia poskytla vysvetlenie týkajúce sa metodiky výpočtu založenej na výkonnosti.
Odporúčanie 10 písm. a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Náklady na riadenie a poplatky za riadenie sa budú vykazovať aj v rámci súhrnných údajov a v máji 2015 boli člen -
ským štátom zaslané osobitné pokyny týkajúce sa tejto správy.
V usmerneniach o ukončení operačných programov (rozhodnutie Komisie C(2015) 2771) sa v prílohe I, formulári 1 
(povinné pole III.4, III.6) a formulári 2 (povinné pole III.4) vyžaduje, aby členské štáty predkladali správy o nákladoch 
na riadenie a poplatkoch za riadenie vzniknutých a zaplatených do marca 2017.
Odpovede Komisie 123
Odporúčanie 10 písm. b)
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Komisia sa domnieva, že pravidlá sú jasne stanovené v právnom základe, ktorý bol predmetom podrobného usmer -
nenia, a že v tejto fáze nie je možný ich opätovný výklad.
V článku 43 vykonávacieho nariadenia sa stanovuje, že stropy pre oprávnené výdavky sa vzťahujú na kapitál, kto -
rým prispel operačný program do fondu, a nie na kapitál, ktorý fond využíva na poskytovanie podpory konečným 
prijímateľom.
Stropy určujú maximálnu výšku oprávnených výdavkov a musia sa vypočítať na základe ročného priemeru pro rata 
temporis . V usmernení COCOF o nástrojoch finančného inžinierstva sa rieši a podrobnejšie objasňuje právny základ 
(pozri odseky 2.6.1 až 2.6.17).
Na obdobie 2014 – 2020 sa v právnom rámci vyžaduje, aby boli náklady na riadenie a poplatky za riadenie viazané 
na výkonnosť vrátane súm vyplatených konečným prijímateľom.
Odporúčanie 11 písm. a)
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Komisia sa domnieva, že povinné ustanovenia týkajúce sa odmien podľa výkonnosti stanovené v článku 42 ods. 5 
NSU, ako aj podrobné kritériá výkonnosti stanovené v článku 12 delegovaného aktu (EÚ) č. 480/2014 predstavujú 
vhodný základ na dosiahnutie želaného stimulačného účinku a že v tejto fáze neexistuje dostatočný základ, ktorý by 
odôvodňoval navrhnutie zmeny.
Komisia okrem toho poznamenáva, že riadiaci orgán musí informovať monitorovací výbor o ustanoveniach týka -
júcich sa výpočtu vzniknutých nákladov na riadenie alebo poplatkov za riadenie finančného nástroja na základe 
výkonnosti. Monitorovaciemu výboru sa každoročne predkladajú správy o nákladoch na riadenie a poplatkoch za 
riadenie skutočne vyplatených v predchádzajúcom kalendárnom roku.
Odporúčanie 11 písm. b)
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Komisia súhlasí, že riadiace orgány by mali čo najlepšie využívať existujúce právne požiadavky. Tieto požiadavky sú 
podrobne vysvetlené a vyložené aj v usmernení o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie.
Existujúci právny základ umožňuje okrem kritérií uvedených v článku 12 delegovaného aktu 480/2014 použiť aj 
ďalšie kritériá výkonnosti.
Odpovede Komisie 124
Odporúčanie 12
Komisia neprijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o uskutočniteľnosť a proporcionalitu vykonávania tohto odporúčania, Komisia sa nazdáva, že analýza by 
si vyžadovala izolovanie nákladov na granty a finančné nástroje, ktoré znáša riadiaci orgán, a pravdepodobne aj ten 
istý personál, ktorý pracuje na oboch týchto úlohách. Okrem toho, nákladové štruktúry grantov a finančných nástro -
jov sa líšia rovnako ako aj zdieľané hospodárenie a priame riadenie finančných nástrojov.
Pokiaľ ide o relevantnosť takejto porovnávacej analýzy, Komisia by chcela zdôrazniť, že granty a finančné nástroje sú 
dva rôzne spôsoby vykonávania politiky EŠIF a sú zamerané na rôzne typy investícií.
163
Komisia súhlasí so zásadou optimalizovania koordinácie medzi jednotlivými finančnými nástrojmi v rámci fondov 
EŠIF a EFSI.
Komisia 22. februára 2016 vydala brožúru s cieľom pomôcť miestnym orgánom a predkladateľom projektov, 
aby plne využívali možnosti koordinácie, synergie a komplementárnosti fondov EFSI a EŠIF. Tieto dva nástroje 
boli navrhnuté rozdielnym spôsobom, ale vzájomne sa dopĺňajú z hľadiska účelu, formy a legislatívneho rámca. 
Navzájom sa posilňujú. Táto brožúra poskytuje prehľad možných kombinácií fondov EFSI a ESI, a to buď na úrovni 
projektu, alebo prostredníctvom finančného nástroja, ako je investičná platforma (pozri http://ec.europa.eu/
regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
125 Odpovede Fondu 
Marguerite
Odpovede na bod 81 a rámček 11
Štruktúra, ktorú uplatňuje fond Marguerite na disponovanie s investíciami, ktoré uskutočňuje, bola vytvorená 
v prvom rade na to, aby umožnila fondu Marguerite disponovať s jednotlivými investíciami prostredníctvom jed -
notlivých dcérskych spoločností z dôvodov riadenia rizík obidvoch portfólií (umožniť oddelenie jednej investície od 
druhej), uľahčiť predaj týchto investícií v budúcnosti a uľahčiť tok hotovosti v rámci štruktúry (z fondu Marguerite 
na uskutočnenie jeho investícií a potom tok hotovosti z týchto investícií späť do fondu Marguerite). Luxemburské 
orgány boli požiadané o záväzné stanovisko k uplatneniu daňových predpisov na účely potvrdenia.
V súvislosti s Vaším tvrdením „Je možné, že používaním tejto štruktúry dochádza k vyhýbaniu sa... ostatným 
daniam“ sa domnievame, že odkaz na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam by mohol byť zavádzajúci, pretože 
tento termín sa často používa ako odkaz na systémy, ktorých cieľom je vyhnúť sa oprávnene splatným daniam. 
Poradca pre fond Marguerite spravuje daňové záležitosti fondu Marguerite s cieľom zabezpečiť, aby fond plnil svoje 
daňové povinnosti a platil všetky splatné dane. 

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 14. 1. 2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 11. 4. 2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 1. 6. 2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch5. 7. 2016
Finančné nástroje sa v zvýšenej miere využívajú 
na poskytovanie finančnej podpory z rozpočtu EÚ 
v podobe pôžičiek, záruk a kapitálových investícií. Počas 
programového obdobia 2007 – 2013 sa z rozpočtu EÚ 
vyčlenila suma zhruba 21,5 mld. EUR na finančné nástroje. 
Zistili sme, že zatiaľ čo finančné nástroje môžu mať 
výrazné výhody v  porovnaní s  inými formami finančných 
prostriedkov EÚ, ako sú granty, pri ich vykonávaní sa musia 
riešiť značné problémy, ktoré by mohli obmedziť ich 
efektívnosť.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV