SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 8.12.2010 
SEK(2010) 1511 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument 
  
Návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
  
o integrite a transparentnosti trhu s energiou 
   
{KOM(2010) 726 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 1510 v kone čnom znení} 
SK 2   SK Spoľahlivé ceny tvorené na likvidných ve ľkoobchodných trhoch vysi elajú rozhodujúce 
krátkodobé signály pre optimálnu prevádzku za riadení na výrobu energie a spotrebite ľské 
subjekty. Poskytujú takisto usmernenie, pokia ľ ide o potrebu inves tícií do energetickej 
infraštruktúry z dlhodobého h ľadiska. Dodávajú istotu podnikate ľskej sfére v tom, že bude 
schopná reagova ť na zmeny na trhoch. To bude ve ľmi dôležité, pretože nízkouhlíkové 
hospodárstvo zajtrajšk a si bude vyžadova ť jasné podmienky z dlhodobého h ľadiska, aby bolo 
možné upísa ť vysoké kapitálové investície do nových výrobných zariadení. V neposlednom 
rade výsledky ve ľkoobchodného trhu slúžia ako spo ľahlivá referencia pre maloobchodné ceny 
domácností a priemyselných zákazníkov a podp orujú efektívne využívanie energií. 
Keďže energetické trhy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri zabezpe čovaní blahobytu 
európskych ob čanov a konkurencieschopnosti podnikate ľských subjektov, najvýznamnejšie 
je, aby ob čania, podniky a vnútroštátne orgány mohli veri ť v integritu týchto trhov. Pokia ľ sa 
efektívne nerieši problém potenciálnych prípadov zneu žívania trhu, môžu podrýva ť dôveru 
verejnosti, bráni ť investíciám, rozkolísa ť ceny energií a ich výsledkom môžu by ť vo 
všeobecnosti vyššie ceny energií. To môže zasa zníži ť konkurencieschopnos ť ďalších 
sektorov a energeticky náro čných odvetví.  
Regulácia finan čného sektora na úrovni EÚ v podobe smernice o zneužívaní trhu (MAD) sa 
iba čiastočne zaoberá problémom trhov s energiami, ke ďže je určená pre finan čné trhy. 
Napriek tomu, že z nej vyplývajúce opatrenia sú momentálne predmetom revízie, z dôvodu jej 
všeobecnej povahy sa nebude v plnej miere zaobera ť prípadmi zneužitia špecifickými pre trhy 
s energiami (napr. strategick é zadržiavanie výrobných aktív).  Právne predpisy v oblasti 
vnútorného energetického tr hu neustanovujú normy zais ťujúce integritu tý chto trhov. Na 
úrovni členských štátov môžu existova ť aj iné pravidlá, ale majú  len obmedzený rozsah a 
často sa vz ťahujú iba na jedinú obchodnú platformu a jeden členský štát. 
Pravidlá vz ťahujúce sa na energetické trhy celkovo nie sú dostato čné na zabezpe čenie ich 
stabilného a riadneho fungovania. Ni e je možné dôkladne monitorova ť trhy a je náro čné 
odhaľovať konkrétne prípady zneužitia, ak presa hujú hranice štátov a zasahujú viacero 
komodít a trhov. Tento názo r podporujú aj odvetvové regula čné orgány vo svojich 
odporúčaniach Komisii, ako aj odpovede ú častníkov konzultácie Komisie. 
Ciele 
(1) Mal by existova ť efektívny a ú činný rámec, ktorý zabezpe čí riadne fungovanie trhov s 
obchodovanými energiami, t. j. to, že ich výstupy nebudú ovplyvnené zneužívaním 
trhu, ale budú skuto čne odzrkad ľovať základné trhové prin cípy. To zvýši dôveru 
všetkých zainteresovaných subjektov, čo povedie k vyššej ú časti, väčšej hĺbke a 
likvidite, ako aj k nižším transak čným cenám. 
(2) Pravidlá musia ú činne zabra ňovať prípadom zneužitia špecifickým pre trhy s 
energiami. Musia by ť konzistentné v rámci celej Európy, aby obchodníci mohli 
dodržiava ť tie isté normy a aby sa pri obchodovaní v rôznych členských štátoch 
nestretávali s odlišnými predpismi a pož iadavkami. Tieto pravidlá musia by ť navyše 
kompletné a musia zah ŕňať všetky príslušné transakcie. To znamená, že pravidlá 
musia by ť v súlade s platnými právnymi predpism i v oblasti financií. Preto sa na 
veľkoobchodný trh s energiou touto iniciatívou zavedú koncepcie obchodovania s 
využitím dôverných informácií a manipul ácie trhu, ktoré sú zakotvené v MAD. 
Podrobnosti sa však konkretizujú v delegovaných aktoch. 
SK 3   SK (3) Aby bolo možné odhali ť prípady zneužitia, ve ľkoobchodné trhy s energiou musia by ť 
pravidelne monitorované. Ú činne fungujúci monitorovací subjekt by na to potreboval 
včasný prístup ku kompletným a overeným súborom údajov o transakciách. Pri 
odhalení prípadov zneužitia je potrebné zabezpe čiť súlad s pravidlami. Na to je 
potrebné ur čiť príslušné donucovacie orgány, ktoré budú môc ť účinne vyšetri ť a 
dokázať prípady zneužívania na trhoch s energiami. Mali by ma ť k dispozícii ú činné 
kompetencie ude ľovať sankcie s cie ľom odradi ť účastníkov trhu od budúcich prípadov 
zneužitia. Na riešenie komplexných prípadov cezhrani čného zneužívania trhu 
týkajúceho sa viacerých komodít je potrebné zriadi ť vhodný mechanizmus koordinácie 
medzi regula čnými orgánmi vo finan čnom a v energetickom sektore. 
Politické možnosti 
Okrem možnosti „bez zmeny“ sa posudzovalo ďalších sedem možností s týmito 
charakteristikami: 
Možnosť č. 0: Bez zmeny  
V rámci tejto možnosti sa neprijme žiadna iniciatíva v tomto odvetví a regula čné orgány budú 
vykonáva ť dohľad iba nad niektorými časťami trhu. Neexistujú žiadne pravidlá o trhovom 
správaní dohodnuté na úrovni EÚ, ktoré by sa mohli súdržným spôsobom zavies ť v členských 
štátoch. Rámec doh ľadu je v každom členskom štáte odlišný a napr iek narastajúcej spolupráci 
vnútroštátnych energetických regula čných orgánov v rámci Agentúry pre spoluprácu 
regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) n eexistuje zavedený postup pre prístup k 
údajom a výmenu údajov na ú čely monitorovania trhu. Z tohto dôvodu je náro čné, ak nie 
nemožné, odhali ť prípady zneužitia na nieko ľkých trhoch zah ŕňajúcich rozli čné ale navzájom 
prepojené produkty alebo komodity. 
Nekonanie na úrovni EÚ neznamená, že členské štáty neprijmú ži adne vlastné opatrenia. 
Zákonodarné orgány v jednotlivých členských štátoch už za čali zapĺňať túto medzeru a 
zaviedli vnútroštátne opatrenia vrátane zhromaž ďovania transak čných údajov, regula čného 
monitoringu a režimov vykazovania. Na priek tomu, že tieto režimy zrete ľne rozširujú rozsah 
regulačného dohľadu, nevyhnutne ostanú neúplné. Monitoro vaním transakcií v rámci jedného 
členského štátu ostávajú aspe kty obchodovania na trhu s ener giou týkajúce sa viacerých 
komodít a cezhrani čného obchodovania nepokryté a niektoré  prípady manipulácie trhu sa 
neodhalia.  
Možnosť č. 1a – Určenie pravidiel na úrovni EÚ, členské štáty monitorujú a presadzujú  
Táto možnos ť predpokladá, že sa na úrovni EÚ zavedú pr avidlá týkajúce sa zneužívania trhu. 
Trhy sa monitorujú na úrovni členských štátov, pri čom sa transakcie decentralizovane 
vykazujú príslušným regula čným orgánom. Vnútroštátne regula čné orgány by prevzali 
zodpovednos ť za monitorovanie transakcií, ktoré sa uskuto čňujú v členskom štáte (alebo sa 
týkajú členského štátu), v ktor om majú právomoci1. Transakcie ohlasujú obchodníci alebo 
tretie strany každému regula čnému orgánu osobitne. Obchodníci  a/alebo sprostredkovatelia 
by ohlasovali všetky svoje ve ľkoobchodné transakcie s energiou regula čnému orgánu v 
                                                 
1 Ak obchodník usadený v krajine A je zapojený do transakcie týkajúcej sa dodávky elektrickej energie 
do krajiny C s iným obchodníkom usadeným v krajine B, regula čný orgán v krajine C by prevzal 
zodpovednos ť za monitorovanie.  
SK 4   SK členskom štáte, v ktorom sú, usadení bez oh ľadu na to, kde by sa uskuto čnila dodávka2. 
Podrobnosti o ohlasovaných transakc iách a dátové formáty sa ur čujú na úrovni EÚ. Údaje o 
transakciách sa uchovávajú rôznym spôsobom , v osobitných systémoch 27 vnútroštátnych 
regulačných orgánov. Regula čné orgány prevádzkujú decentr alizovaný mechanizmus výmeny 
údajov, ktorý im umož ňuje monitorova ť všetky transakcie , ktoré sa uskuto čňujú v rámci ich 
právomoci, a presadzujú pravidlá správania špeci fické pre trh. V prípad e, že sa transakcie 
týkajú viacerých členských štátov (napr. zmluvy o rozdieloch v miestne podmienených 
cenách), do praxe by sa museli zavies ť príslušné pravidlá a koordina čné mechanizmy. Tieto 
pravidlá a mechanizmy by takisto vymedzili zodpovednos ť za ich presadzovanie a povinnos ť 
spolupracova ť. Spoluprácu v oblasti regulácie môže podporova ť orgán EÚ (napr. ACER).  
Možnosť č. 1b – Určenie pravidiel na úrovni EÚ, členské štáty poskytujú správy, monitorujú 
a presadzujú pravidlá, agentúra EÚ spracúva údaje a monitoruje cezhrani čné prípady 
zneužitia týkajúce sa viacerých komodít  
V rámci tejto možnosti, podobne ako v možnosti č. 1a, by sa na úrovni EÚ ur čili pravidlá, 
vykazovacie povinnosti, dátové formáty a povinnosti monitorova ť a presadzova ť pravidlá. V 
porovnaní s možnos ťou č. 1a však existujú dva rozdiely. 
Po prvé, príslušné orgány členských štátov by na ďalej monitorovali transakcie, za ktoré sú 
zodpovedné, ale existovala by ešte jedna vrst va monitoringu, a to na úrovni EÚ. Táto 
monitorovacia funkcia by sa zameriavala na odha ľovanie prípadov cezhrani čného zneužívania 
trhu týkajúceho sa viacerých komodít. 
Po druhé, namiesto prevádzkovania decentralizovaného mechanizmu výmeny údajov by 
regulačné orgány priamo zasielali údaje o transakc iách agentúre EÚ, ktorá by ich roztriedila 
podľa miesta uskuto čnenia dodávky. Roztriedené súbory úd ajov by sa potom zasielali spä ť 
príslušnému kompetentnému regula čnému orgánu. Agentúra EÚ by uchovávala kópie 
všetkých získaných údajov, aby mohla monitorova ť ohlásené prípady zneužívania trhu. 
Možnosť č. 2 – Určenie pravidiel na úrovni EÚ, spolo čný monitoring osobitnou agentúrou EÚ 
a prostredníctvom členských štátov, presadzovanie pravidiel členskými štátmi  
Na rozdiel od možnosti č. 1b sa transakcie oznamujú agentúre EÚ. Nepredpokladá sa priame 
vykazovanie regula čným orgánom, ale vnútroštátne orgá ny majú prístup k údajom, ktoré 
uchováva orgán EÚ. Rovnakým postupom ako v prípade možnosti č. 1b agentúra EÚ triedi 
transakcie a zasiela ur čené dátové súbory príslušným regula čným orgánom. To im umož ňuje 
monitorova ť transakcie v rámci svojej kompetencie bez toho, aby museli zhromaž ďovať 
údaje. 
Možnosť č. 3 – Určenie pravidiel na úrovni EÚ, spolo čný monitoring v agentúre ACER a 
prostredníctvom členských štátov, presadzovanie pravidiel členskými štátmi  
Táto možnos ť je rovnaká ako možnos ť č. 2, všetky funkcie a kompetencie na úrovni orgánu 
EÚ by však prevzala agentúra ACER. 
                                                 
2 Ak obchodník usadený v krajine A je zapojený do transakcií, ktoré sa uskuto čňujú v krajinách B, C a D 
(alebo sa ich týkajú), musel by tieto transakcie ohlasova ť regulačnému orgánu s právomocou v krajine 
A. 
SK 5   SK Možnosť č. 4 – Ur čenie pravidiel na úrovni EÚ, mon itoring a presadzovanie pravidiel 
agentúrou ACER alebo osobitnou agentúrou EÚ pri cezhrani čných prípadoch  
Táto možnos ť je rovnaká ako možnosti č. 2 a 3 s rozdielom, že pri všetkých zistených 
cezhraničných prípadoch zneužitia by zodpovednos ť za presadzovanie pravidiel mala 
agentúra ACER alebo agentúra EÚ. Táto možnos ť sa však nebude ďalej analyzova ť, pretože 
Komisia nemá dôvod sa domnieva ť, že v prípade odhalenia prípadov zneužitia by členské 
štáty neboli schopné presadzova ť pravidlá tak efektívne ako ag entúra alebo ACER. V súlade 
so zásadou subsidiarity by v prípad e odhalenia zneužívania trhu mali členské štáty prija ť 
vynucovacie opatrenia.  
Možnosť č. 5 – Samoregulácia trhov.  
V rámci tejto možnosti sa predpokladá, že verejné orgány na úrovni EÚ ani členské štáty 
neprijmú žiadne opatrenia týkajúce sa vym edzenia pravidiel alebo monitorovania. 
Predpokladá sa, že odvetvie samotné sa dohodne na ur čitých pravidlách integrity trhu. Ak 
existujú informácie o prípade zneužitia, do presadzovania týchto pravidiel by sa mohli zapoji ť 
vnútroštátne súdy alebo verejné orgány na úrovni všeobecného doh ľadu nad trhom. Nedá sa 
vylúčiť, že odvetvie by sa mohlo nejakým spôsobom dohodnú ť na ustanovení pravidiel o 
zneužívaní trhu. Dalo by sa však o čakávať, že monitoring a presadzovanie týchto pravidiel by 
bolo a priori neefektívne, ke ďže motivácia ú častníkov trhu zasiela ť údaje a necha ť ich 
monitorova ť inými ú častníkmi trhu alebo súkromnými spolo čnosťami bez úrovne 
nezávislosti, ktorú majú verejné orgány, bude obmedzená. Slabá úrove ň monitoringu 
pravdepodobne vyústi do neefektívneho režimu integrity trhu. Z týchto dôvodov sa táto 
možnosť nezohľadňuje.  
Možnosť č. 6 – Rozšírenie pôsobnosti MAD (bez opatrenia špecifického pre odvetvie)  
Rozšírením pôsobnosti legislatívy o finan čných trhoch tak, aby sa vz ťahovala aj na všetky 
príslušné energetické trhy, by sa tieto  trhy zaradili do rámca regulácie finan čného sektora. Bez 
ohľadu na úzke prepojenie medzi energetickými trhmi a niektorými finan čnými trhmi však 
zahrnutie trhov s fyzickou energiou a vymedzenie zákazu zneužívania špecifického pre oblas ť 
energetiky (napr. zadržiavanie výrobných aktív , vymedzenie dôverných informácií) do MAD 
nie je žiaduce a narušilo by jej preklenujúci ch arakter. Tento aspekt uznali aj CESR/ERGEG 
vo svojej správe Komisii, v ktorej sa uvádza: „Oby čajné rozšírenie rozsahu pôsobnosti 
predpisov o zneužívaní trhu...v MAD na fyzické produkty sa neodporú ča... nieslo by (to) 
riziko vedúce k neprimeranému uplat ňovaniu MAD v ostatných oblastiach“3. Vzhľadom na 
toto jasné odporú čanie a odlišný rozsah pô sobnosti MAD sa táto možnos ť podrobne 
nezvažovala.  
Vyhodnotenie možností 
Vo všeobecnosti sú možnosti č. 1 až 3 preukázate ľne lepšie ako scenár „bez zmeny“, pretože 
prostredníctvom nich je možné v rozli čnej miere lepšie odha ľovať zneužívanie trhu a 
odrádzať od neho, ako aj znižova ť súvisiace náklady pre spolo čnosť. So všetkými týmito 
možnosťami sú zárove ň spojené vyššie administratívne  náklady. Politické možnosti č. 1b, 2 a 
3 majú výraznú výhodu oproti možnosti 1a  v tom, že lepším spôsobom umož ňujú 
odhaľovanie cezhrani čných prípadov zneužitia trhu týkajúcich sa viacerých komodít. 
Možnosti č. 2 a 3 majú výhodu oproti možnosti 1b v tom, že existuje potenciál zvýši ť 
                                                 
3 Správa CESR ERGEG pre Komisiu – odpove ď na otázku F.20 – Zneužívanie trhu. 
SK 6   SK efektívnos ť celkového režimu monitorovania. Pr iamo a centrálne uchované údaje by 
zjednodušili a urýchlili celkové spracova nie údajov tým, že by sa znížil po čet trás na 
doručovanie údajov. Tým by sa takisto znížil výs kyt chýb pri prenose a spracovaní údajov. 
Je pravdepodobné, že v rámci možnosti č. 3 sa budú odha ľovať prípady zneužívania na 
energetických trhoch a bude sa im zabra ňovať najefektívnejšie, a to z dôvodu celkových 
skúseností a schopností agentúry ACER v oblasti regulácie a jej špecifickému zameraniu na 
energetiku. Ke ďže ACER už existuje, aj administratív ne náklady na monitorovanie trhu 
spojené s touto agentúrou budú nižšie v porovnaní s možnos ťou č. 2, v rámci ktorej by sa 
musela zriadi ť nová agentúra. Z tohto dôvodu možnos ť 3 najlepšie sp ĺňa určené ciele. 
Napriek tomu, že je náro čné vyčísliť celkové výhody navrhovaných opa trení, zdá sa, že jasne 
prevažujú nad administratívnymi nákladmi, ktoré sú s nimi spojené. 
Ďalšie otázky 
Vypracovanie pravidiel špecifický ch pre odvetvie – právna úprava 
Keďže dôležité miesta, v ktorých sa uskuto čňuje obchodovanie s energiou, sú už pokryté v 
MAD, vymedzenia týkajúce sa zneužívania tr hu špecifické pre fyzi cké trhy s energiou budú 
musieť veľmi dobre nadväzova ť na MAD. Pokia ľ je to možné a logické, tieto pravidlá by sa 
mali inšpirova ť koncepciami, o ktoré sa opierajú vymedzenia pojmov v MAD. Je však 
podstatné, aby takto prispôsobený režim zoh ľadňoval špecifické vlas tnosti energetických 
trhov, a najmä ich vysokú mieru náchylnosti na výrazné zmeny cien v dôsledku 
ekonomického alebo fyzického zadržiavania kapacity. 
Aby sa zabezpe čila flexibilita a právna isto ta, pravidlá by sa mali vypracova ť ako usmernenia 
na základe konzultácie s ú častníkmi trhu. Tieto usmernenia by sa potom mohli sta ť 
záväznými prostredníctvom delegovaných ak tov prijatých Komisiou. Tento návrh 
odzrkadľuje názor vä čšiny odpovedí v rámci odvetvia. Predst avuje citlivý prístup v prípade 
každej z možností, ktorá si vyžaduje vznik pred pisov na úrovni EÚ. Je  v súlade s prístupom 
realizovaným v rámci regulácie finan čného sektora na základe tzv. Lamfalussyho 
mechanizmu, a preto by tiež podporil in terakciu medzi reguláciou vo finan čnom odvetví a 
reguláciou špecifickou pre odvetvie energeti ky. V prípade, že za monitoring a vypracovanie 
podrobnejších usmernení by bola zodpove dná agentúra EÚ, najvhodnejšou podobou 
základného aktu by bolo nariadenie.  
Rozsah komodít 
Trhy s elektrickou energiou a trhy so zemným pl ynom sú prepojené s ostatnými komoditnými 
trhmi, najmä s trhom primárnych energetic kých produktov a trhom s emisnými kvótami 
(EUA) v rámci systému obchodovania s emisiami v EÚ (EU ETS). 
Uhlie predstavuje dôležité primárne palivo používané pri výrobe elek trickej energie, zatia ľ čo 
ropa a ceny ropných produktov ovplyv ňujú ceny elektrickej energie tým, že slúžia ako 
referenčné hodnoty pre dlhodobé zmluvy o dodávkach zemného plynu. Na týchto trhoch však 
globálne obchodujú ve ľkí účastníci usadení v tretích krajin ách. Izolované monitorovanie trhu 
na úrovni EÚ by bolo neúplné a pravid lá týkajúce sa zneužívania by boli čiastočne 
nevykonate ľné. Tento názor sa objavoval aj v odpovediach v rámci konzultácie.  
V prípade emisných kvót je však situácia odlišná. Obchodovanie s emisiami v rámci EU ETS 
je rozsahom pôsobnosti už štandardne európske . Po jeho zavedení sa uhlík stal ústredným 
aspektom na európskych trhoch s elektrickou energiou. Odvetvie výroby elektrickej energie je 
SK 7   SK najväčším emitentom v EÚ a predstavuje približ ne 40 % emisií v rámci EU ETS. Ponuka 
emisných kvót má vplyv na výber paliva, ktorý sa  používa na výrobu elektrickej energie, a 
tým aj na dopyt po jednotlivých druhoch pali va, rovnako ako vývoj re latívnych cien palív 
ovplyvňuje riadenie elektrární a následkom toho aj dopyt po uhlíku. Tieto dva trhy sú preto 
vzájomne závislé. Komisia uznáva tieto vzáj omné prepojenia a rastúci význam trhov, na 
ktorých sa obchoduje s uhlíkom, a preto sa ro zhodla iniciova ť hĺbkový prieskum s cie ľom 
nájsť odpoveď na otázku, ako najlepším spôsobom zabezpe čiť integritu týchto trhov. 
Výsledky tohto prieskumu sa o čakávajú v roku 2011. 
Monitorovanie a hodnotenie 
V rámci prebiehajúceho hodnotenia a monitorovania zavádzania prispôsobeného režimu s 
cieľom zabezpe čiť integritu energetických trhov sa bude musie ť pozornos ť venovať 
niekoľkým oblastiam, a to primeranosti pravidiel o zneužívaní trhu vz ťahujúcich sa na 
energetické trhy, vzájomnému pôs obeniu s nariadením o finan čných trhoch, vplyvu na doh ľad 
nad trhom na úrovni členských štátov a praktickému fungov aniu koordinácie pri presadzovaní 
týchto pravidiel, ako aj efektivite monitorovania na úrovni EÚ a skuto čnému dosahu 
vykazovania transakcií na ú častníkov trhu. 
Predpokladá sa takýto plán monitorovania a revízie:  
Po dvoch rokoch ACER predloží Komis ii správu o vplyve nového režimu na doh ľad na 
úrovni členských štátov, skúsenostiach zo spolup ráce medzi vnútroštátnymi orgánmi vrátane 
presadzovania pravidiel a o vplyve novej úpravy na ú častníkov trhu, najmä pokia ľ ide o 
vykazovanie transakcií. Na základe sprá vy agentúry ACER Komisia preskúma ú činnosť 
monitorovania na úrovni EÚ. 
Po piatich rokoch ACER a finan čné regula čné orgány spolo čne preskúmajú interakciu medzi 
prispôsobeným režimom zabezpe čenia integrity energetické ho trhu a širšou reguláciou 
finančného sektora na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni.  
Na základe tohto spolo čného preskúmania agentúry ACER a finan čných regula čných orgánov 
by mala Komisia preskúma ť celkovú efektívnos ť prispôsobeného režimu na zabezpe čenie 
integrity energetického trhu.