1.Úvod

Článkom 6 ods. 1 naradenia (EÚ) č. 596/2014 o zneužívaní trhu (ďalej len: „nariadenie MAR“) sa členské štáty, vrátane členov tvoriacich federáciu v prípade členského štátu, ktorý je federálnym štátom, členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), ministerstvá a iné agentúry a účelovo vytvorené subjekty jedného alebo viacerých členských štátov alebo osoby konajúce v ich mene oslobodzujú od uplatňovania nariadenia MAR na transakcie, pokyny alebo konanie, ak sa vykonávajú v záujme menovej politiky, devízovej politiky alebo politiky riadenia verejného dlhu.

Takáto výnimka z rozsahu pôsobnosti nariadenia MAR sa môže v súlade s článkom 6 ods. 5 nariadenia MAR predĺžiť na základe delegovaného aktu Komisie v súlade s článkom 35 nariadenia MAR na určité verejné orgány poverené riadením verejného dlhu alebo zasahujúce do jeho riadenia a na centrálne banky tretích krajín.

V tejto správe sa posudzuje medzinárodné zaobchádzanie s verejnými orgánmi poverenými riadením verejného dlhu alebo zasahovaním do jeho riadenia a s centrálnymi bankami v tretích krajinách s cieľom posúdiť vhodnosť predĺženia platnosti uvedenej výnimky.

2.Právny základ správy

Podľa článku 6 ods. 5 pododseku 2 nariadenia MAR sa vyžaduje, aby Komisia do 3. januára 2016 vypracovala a predložila Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej zhodnotí medzinárodné zaobchádzanie s orgánmi verejnej moci, ktorých úlohou je riadenie verejného dlhu alebo ktoré zasahujú do riadenia verejného dlhu, a s centrálnymi bankami v tretích krajinách. Pokiaľ ide o obsah, v článku 6 ods. 5 pododseku 3 nariadenia MAR sa stanovuje, že správa Komisie by mala zahŕňať porovnávaciu analýzu zaobchádzania s týmito orgánmi a centrálnymi bankami v rámci právneho rámca tretích krajín a normy riadenia rizík uplatniteľné na transakcie uzatvorené týmito orgánmi a centrálnymi bankami v týchto jurisdikciách. Okrem toho sa podľa článku 6 ods. 5 pododseku 3 nariadenia MAR vyžaduje, že ak sa v správe dospeje k záverom, najmä so zreteľom na porovnávaciu analýzu, že je potrebné z povinností a zákazov nariadenia MAR vyňať menové povinnosti týchto centrálnych bánk tretích krajín, Komisia rozšíri uvedenú výnimku aj na centrálne banky týchto tretích krajín.

3.Vstupné technické informácie orgánu ESMA a príslušné jurisdikcie

Vzhľadom na globálny charakter finančných trhov a rozdielne právne rámce tretích krajín a normy riadenia rizík uplatniteľné na transakcie v jurisdikciách tretích krajín požiadala Komisia 21. októbra 2013 orgán ESMA o vymedzenie najvýznamnejších jurisdikcií tretích krajín, ktoré sa majú posudzovať. Pri zostavovaní týchto zoznamov tretích krajín Komisia vyzvala orgán ESMA, aby zobral do úvahy vstupné informácie od príslušných orgánov a účastníkov trhu, ak je to vhodné, a aby v súvislosti so zoznamom prioritných tretích krajín zvážil len tie krajiny, ktoré majú významný objem transakcií v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia MAR. Orgán ESMA poskytol Komisii 25. novembra 2013 vstupné technické informácie, ktoré obsahujú kritériá na určenie zoznamu tretích krajín podľa priorít a menného zoznamu. Orgán ESMA okrem toho poskytol Komisii odporúčania v súvislosti so zriadením výberového konania a prvkami, ktoré sa majú zvážiť pri vykonávaní hodnotenia tretej krajiny.

Na účely hodnotenia tretích krajín považuje orgán ESMA za vhodné zvážiť a uplatňovať metodiku Medzinárodného menového fondu (MMF) na identifikáciu jurisdikcií so systémovo dôležitým finančným odvetvím, pre ktoré je povinný program MMF v oblasti posúdenia finančného sektora (FSAP). Orgán ESMA sa domnieva, že v rámci metodiky MMF sa kombinuje veľkosť a prepojenosť finančného sektora každej krajiny, a preto sa berie do úvahy rozmer finančných trhov. Táto skupina krajín zahŕňa podľa MMF takmer 90 % globálneho finančného systému a 80 % globálnej hospodárskej činnosti a zahŕňa väčšinu krajín G20 a členov Rady pre finančnú stabilitu (FSB). Orgán ESMA navyše uplatňoval dve ďalšie kritériá: po prvé, uvedenie v zozname „vysokorizikových a nespolupracujúcich jurisdikcií“ Finančnej akčnej skupiny (FATF), v ktorom sú identifikované krajiny so strategickými nedostatkami vo svojich opatreniach na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a po druhé, nepodpísať multilaterálne memorandum o porozumení IOSCO.

Potom, ako sa zo štúdie vylúčili členovia, ktorí sú krajinami EÚ a EHP, a zahrnulo sa Turecko ako kandidátska krajina EÚ, Komisia vypracovala zoznam obsahujúci 13 jurisdikcií (Austrália, Brazília, Kanada, Čína, OAO Hongkong, Japonsko, India, Mexiko, Singapur, Južná Kórea, Švajčiarsko, Turecko a Spojené štáty americké). Komisia sa vo svojej správe rozhodla prioritne zamerať najmä na tieto jurisdikcie s cieľom rozhodnúť o vhodnosti rozšírenia výnimky z povinností a zákazov nariadenia MAR.

4.Externá štúdia

S cieľom vykonať komplexné posúdenie medzinárodného zaobchádzania s verejnými orgánmi v tretích krajinách boli vypracovaním hodnotenia poverení nezávislí dodávatelia, Centrum pre európske politické štúdie (CEPS) a Univerzita v Bologni (ďalej len „externí dodávatelia“). Externí dodávatelia 12. júna 2015 predložili Komisii správu s názvom „Štúdia o výnimkách pre centrálne banky tretích krajín a iné subjekty podľa nariadenia o zneužívaní trhu a nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi“ (ďalej len „externá štúdia“). Externí dodávatelia na účely vykonania externej štúdie uskutočnili prieskum a vypracovali dotazník adresovaný centrálnym bankám tretích krajín, ako aj právny a ekonomický výskum a analýzu príslušných údajov. Externá štúdia okrem toho vychádzala z hospodárskej analýzy centrálnych bánk a mandátov a prevádzkových postupov úradov pre správu dlhu ( „DMO“); a z právnej analýzy trhového kontextu a operačných a právnych rámcov uplatniteľných na centrálne banky tretích krajín a úradov pre správu dlhu.

Externí dodávatelia porovnávajú pravidlá uplatniteľné v každej z posudzovaných jurisdikcií s pravidlami nariadenia MAR s cieľom posúdiť možnosť udelenia výnimky centrálnym bankám a úradom pre správu dlhu v súvislosti s požiadavkami nariadenia MAR. V externej štúdii sa stanovil kontext a rámec pre každú jurisdikciu a určila sa úroveň transparentnosti a ochrany systému, pričom sa okrem iného zohľadnili pravidlá zamerané na zákaz a trestanie obchodovania s využitím dôverných informácií vykonávaného centrálnymi bankami alebo pracovníkmi úradov pre správu dlhu, výnimka z nariadenia o zneužívaní trhu pre menovú politiku, devízovú politiku alebo politiku v oblasti správy verejného dlhu vykonávanú centrálnymi bankami alebo úradmi pre správu dlhu a pravidlá výkonu činnosti pre pracovníkov týkajúce sa využívania dôverných informácií, transakcií s aktívami v súkromnom záujme, ako aj nezávislosti a konfliktov záujmov.

5.Analýza jurisdikcií

Berúc do úvahy splnomocnenie udelené článkom 6 ods. 5 nariadenia MAR týkajúce sa vypracovania tejto správy, porovnávacia analýza určených jurisdikcií nie je v žiadnom prípade kompletná a je založená najmä na analýze vnútorných pravidiel výkonu činnosti a/alebo etických noriem uplatniteľných na centrálne banky a úrady DMO, na pravidlá obmedzujúce osobné použitie dôverných informácií, obchodovanie pracovníkov s aktívami na vlastný účet, opatrenia podporujúce nezávislosť pracovníkov, ako aj normy riadenia rizík a pravidlá činnosti a/alebo etických noriem uplatniteľné na pracovníkov a dostupnosť účinného presadzovania vnútorného súladu.

Austrália

Austrálska centrálna banka: Obchodovanie s využitím dôverných informácií, neoprávnené zverejňovanie dôverných informácií a všetky formy manipulácie s trhom sú zakázané a predstavujú priestupky, ako aj trestné činy. Austrálska centrálna banka (RBA) nie je formálne oslobodená od pravidiel týkajúcich sa obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejňovania dôverných informácií alebo manipulácie s trhom. Pre centrálne banky tretích krajín nie je takisto stanovená žiadna výnimka. RBA uplatňuje pri vykonávaní svojich činností normy riadenia rizík. Pracovníci podliehajú povinnosti zachovávať služobné tajomstvo podľa viacerých právnych ustanovení a platného vnútorného kódexu správania a nesmú aktívne obchodovať s finančnými nástrojmi na osobné účely. Pracovníci sú okrem toho povinní zachovať si nezávislosť od záujmov tretích strán a musia sa vyhýbať konfliktom záujmov. Pracovníci sú pri nábore informovaní o existencii a uplatniteľnosti vnútorného kódexu správania a priebežne sa posudzujú v súvislosti so znalosťami, ktoré o ňom majú. Disciplinárne opatrenia môžu v závislosti od závažnosti pochybenia viesť až k ukončeniu pracovného pomeru.

Austrálsky úrad pre finančné hospodárenie: Pracovníci úradov pre správu dlhu podliehajú príslušným pravidlám týkajúcim sa obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejňovania dôverných informácií a manipulácie s trhom. Úrad pre správu dlhu ani úrady pre správu dlhu v tretích krajinách nie sú vyňaté z pravidiel týkajúcich sa obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejňovania dôverných informácií alebo manipulácie s trhom. Pracovníci sú viazaní všeobecnými predpismi, podľa ktorých sa normy riadenia rizík vzťahujú na orgány verejnej správy, a majú povinnosť zachovávať služobné tajomstvo. Majú takisto zakázané využívať dôverné informácie a nesmú obchodovať s finančnými nástrojmi emitovanými úradmi pre správu dlhu, a musia si takisto zachovať svoju nezávislosť od záujmov tretích strán, a vyhýbať sa konfliktom záujmov. Zaviedla sa funkcia dodržiavania vnútorného súladu pre dohľad nad uplatňovaním vnútorných pravidiel výkonu činnosti, vyšetrovanie porušení pravidiel a v prípade potreby oznamovania externým orgánom. Disciplinárne opatrenia môžu mať v závislosti od závažnosti prípadu podobu pokarhania až prepustenia.

Brazília