(107)

Aj keď sa tieto usmernenia snažia podať čo najlepší prehľad rozličných odôvodnení pre vertikálne obmedzenia, nie sú úplné ani vyčerpávajúce. Nižšie uvedené dôvody môžu odôvodniť oprávnenosť uplatnenia určitých vertikálnych obmedzení: a) Riešenie problému „parazitovania“. Jeden distribútor môže ťažiť z propagácie iného distribútora. Tento druh problému sa vyskytuje najbežnejšie na veľkoobchodnej i maloobchodnej úrovni. Výhradná distribúcia alebo podobné obmedzenia môžu pomôcť zabrániť takémuto parazitovaniu. Parazitovanie sa môže vyskytnúť aj medzi dodávateľmi, napríklad keď jeden investuje do reklamy v priestoroch kupujúceho, všeobecne povedané na maloobchodnej úrovni, ktorá môže tiež prilákať zákazníkov pre jeho konkurenčné podniky. Obmedzenia typu nesúťaženia môžu pomôcť prekonať parazitovanie (41). Na to, aby vznikol tento problém, sú potrebné skutočné podmienky parazitovania. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytnúť len pri službách pred predajom a ostatných propagačných činnostiach, ale nie pri službách poskytovaných po predaji, pri ktorých distribútor môže účtovať služby svojim zákazníkom individuálne. Výrobok musí byť obvykle relatívne nový alebo technicky zložitý alebo hlavným rozhodujúcim faktorom dopytu musí byť dobré meno výrobku, pretože na základe predchádzajúcich nákupov zákazník môže veľmi dobre vedieť čo chce. Výrobok musí mať tiež pomerne vysokú hodnotu, inak by zákazník nevynaložil úsilie na to, aby išiel do jedného obchodu pre informácie a do iného výrobok kúpiť. Nakoniec, pre dodávateľa nemusí byť praktické, aby zmluvne ukladal všetkým kupujúcim požiadavky týkajúce účinnej reklamy alebo služieb. Parazitovanie medzi dodávateľmi sa obmedzuje aj na určité situácie, konkrétne v prípadoch, keď sa propagácia vykonáva v priestoroch kupujúceho a je všeobecná a nie je zameraná na určitú značku. b) „Otvorenie nových trhov alebo vstup na nové trhy“. Tam, kde chce výrobca vstúpiť na nový geografický trh, napríklad prvýkrát vyvážať do inej krajiny, môže to znamenať osobitné „počiatočné investície“ distribútora na etablovanie značky na trhu. Na presvedčenie miestneho distribútora, aby vynaložil tieto investície, môže byť potrebné zabezpečiť distribútorovi územnú ochranu tak, aby mohol získať späť tieto investície dočasným účtovaním vyššej ceny. Distribútorom so sídlom na iných trhoch by sa mal potom počas určitého obmedzeného obdobia zabrániť predaj na tomto novom trhu (pozri aj odsek 61 v oddiele III.4). Toto je osobitný prípad problému parazitovania, ktorý je opísaný v písmene a). c) „Otázka parazitovania na certifikátoch“. V niektorých odvetviach majú určití maloobchodníci povesť, že sa zásobujú len „kvalitnými“ výrobkami. V takomto prípade môže byť pre uvedenie nového výrobku na trh rozhodujúci jeho predaj práve prostredníctvom týchto maloobchodníkov. Ak výrobca nemôže na začiatku obmedziť svoj predaj len na luxusné obchody, riskuje svoje vyradenie zo zoznamu a zavedenie nového výrobku sa môže skončiť neúspechom. V takom prípade preto môže byť opodstatnené umožnenie obmedzenia počas obmedzenej doby trvania ako je výhradná distribúcia alebo selektívna distribúcia. Doba obmedzenia musí byť dostatočná na to, aby sa zabezpečilo uvedenie nového výrobku na trh, ale nie príliš dlhá, aby nebránila väčšiemu rozšíreniu výrobku. Takéto výhody sú pravdepodobnejšie v prípade „odskúšaného“ tovaru alebo zložitých výrobkov, ktoré predstavujú pre konečného spotrebiteľa pomerne veľký nákup. d) Takzvaný „problém finančnej podpory“. Niekedy musí dodávateľ alebo kupujúci vykonať investície týkajúce sa určitého klienta, ako sú špeciálne zariadenie alebo školenie. Napríklad, výrobca súčiastok, ktorý má vyrábať nové stroje a nástroje, aby uspokojil konkrétne požiadavky jedného zo svojich zákazníkov. Investor sa nemôže zaviazať k týmto nutným investíciám pred pevným stanovením určitých dodávateľských dojednaní. Ako pri iných príkladoch parazitovania, aj tu však existuje celý rad podmienok, ktoré musia byť splnené skôr, ako riziko nedostatočných investícií bude reálne alebo značné. Predovšetkým, investície musia byť špecifické pre určitý vzťah. Investície vykonané dodávateľom sa považujú za špecifické pre určitý vzťah, ak po skončení platnosti zmluvy ich dodávateľ nemôže použiť na dodávku iným zákazníkom, a ak ich môže predať iba so značnou stratou. Investície vykonané kupujúcim sa považujú za špecifické pre určitý vzťah, keď po skončení platnosti zmluvy ich kupujúci nemôže použiť na nákup a/alebo používanie výrobkov dodaných inými dodávateľmi, a ak ich môže predať iba so značnou stratou. Investície sú teda špecifické pre daný vzťah napríklad preto, že sa môžu využiť iba na výrobu určitého prvku typického pre danú značku alebo na skladovanie určitej značky a teda sa nemôžu použiť so ziskom na výrobu alebo ďalší predaj alternatívnych výrobkov. Po druhé, musí ísť o dlhodobé investície, ktoré nemožno získať späť v krátkej dobe. A po tretie, investícia musí byť asymetrická, jedna zmluvná strana investuje viac ako druhá. Ak sú splnené tieto podmienky, existuje obvykle dobrý dôvod na použitie vertikálneho obmedzenia počas doby potrebnej na odpísanie investície. Príslušné vertikálne obmedzenia sú nesúťažného typu alebo množstevnej povinnosti, ak investície vykonáva dodávateľ a v prípade, ak by investície vykonal kupujúci, išlo by o výhradnú distribúciu, o výhradne prideleného zákazníka alebo o výhradnú dodávku. e) „Osobitný problém finančnej podpory môže nastať v prípade prevodu podstatného know-how“. Akonáhle sa know-how poskytne, nemožno ho vziať späť a jeho poskytovateľ nemusí mať záujem, aby ho využívali jeho konkurenčné podniky alebo aby sa využíval v ich prospech. Pokiaľ know-how nebolo priamo k dispozícii kupujúcemu, je podstatné a nevyhnutné pre fungovanie dohody, potom takýto prevod môže byť dôvodom na použitie obmedzenia typu zákazu konkurencie, na čo by sa obvykle nevzťahoval článok 101 ods. 1. f) „Problém vertikálnej externality“. Môže sa stať, že sa maloobchodníkovi nepodarí získať všetky výhody svojho konania zameraného na zlepšenie predaja, niektoré môže získať výrobca. Každá jednotka navyše, ktorú maloobchodník predá vďaka zníženej cene ďalšieho predaja alebo zvýšením úsilia pri predaji, výrobca má z toho tiež prospech, ak je veľkoobchodná cena vyššia ako jeho marginálne výrobné náklady. Preto tu môže pre výrobcu vznikať pozitívna externalita v dôsledku takého konania maloobchodníka a z hľadiska výrobcu maloobchodník možno účtuje príliš vysoké ceny a/alebo pri predaji vynakladá málo úsilia. Negatívna externalita príliš vysokých cien stanovovaných maloobchodníkom sa niekedy nazýva „problém dvojitej marginalizácie“ a dá sa mu predísť, keď sa maloobchodníkovi stanoví maximálna cena ďalšieho predaja. Pri zvyšovaní úsilia maloobchodníka pri predaji môže pomôcť selektívna distribúcia, výhradná distribúcia alebo podobné obmedzenia (42). g) „Úspory zo zvýšeného rozsahu distribúcie“. Ak má výrobca využiť úspory zo zvýšeného rozsahu a tým znížiť maloobchodnú cenu svojho výrobku, výrobca sa môže snažiť sústrediť ďalší predaj svojich výrobkov prostredníctvom obmedzeného počtu distribútorov. Na to by mohol využiť výhradnú distribúciu, množstevnú povinnosť v podobe požadovaného minimálneho nákupu, selektívnu distribúciu obsahujúcu takúto požiadavku alebo výhradný nákup. h) „Nedostatky kapitálového trhu“. Môže sa stať, že bežní poskytovatelia kapitálu (banky, trhy s akciami) neposkytujú optimálnym spôsobom kapitál, pretože majú nedostatočné informácie o kvalitách dlžníka alebo úver nie je dostatočne zabezpečený. Kupujúci alebo dodávateľ môžu mať lepšie informácie a môžu byť prostredníctvom výhradného zmluvného vzťahu schopní získať ďalšie zabezpečenie svojich investícií. Keď dodávateľ poskytuje kupujúcemu úver, môže to viesť k stanoveniu zákazu konkurencie pre kupujúceho alebo uloženiu množstevnej povinnosti kupujúcemu. Ak kupujúci poskytuje úver dodávateľovi, môže to byť dôvod na výhradné dodávky dodávateľom alebo množstevnú povinnosť týkajúcu sa dodávateľa. i) „Zabezpečenie jednoty a normalizácie kvality“. Vertikálne obmedzenie môže pomôcť vytvoriť imidž značky tým, že sa uloží distribútorom prijať určité opatrenie na zabezpečenie jednotnosti a normalizácie kvality, čím sa zvýši atraktívnosť výrobku pre konečného spotrebiteľa a jeho predaj. Tento prípad možno nájsť v prípade selektívnej distribúcie alebo pri poskytovaní franchisingu.