ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.8.7.

Pri využívaní potenciálu modrého hospodárstva vytvárať pracovné miesta je nevyhnutné rozširovať ponuku vysokokvalitných pracovných miest, ktoré podporujú blahobyt. Vyžaduje si to aj rozvoj pokrokovej odbornej prípravy a prenosných zručností, vzájomné uznávanie kvalifikácií, medziodvetvovú mobilitu a adaptabilitu na zmeny trhu práce. EHSV vyzýva členské štáty a poskytovateľov vzdelávania, aby v spolupráci so zástupcami subjektov modrého hospodárstva a sociálnymi partnermi zohľadnili tieto potreby pri príprave programov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj pri zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii, a aby na to okrem iných zdrojov využili aj Európsky sociálny fond plus.
4.15.

Ako sa Európsky dvor audítorov kriticky vyjadril vo svojej správe z 3. júna 2021, stále chýba koncepčný plán v mediálnej oblasti na úrovni EÚ, ktorý by občianskej spoločnosti umožnil lepšie dešifrovať informácie v tradičných aj online médiách. Tento plán, ktorý patrí do právomoci členských štátov, sa musí zaviesť do praxe už od útleho veku, aby mladší ľudia dokázali veľmi rýchlo rozlišovať medzi pravdivými a nepravdivými informáciami, ktoré sa k nim dostávajú.
1.8.

Príjmy z ETS by sa mali investovať do rozvojových projektov, ktoré budú ďalej redukovať vplyv leteckej dopravy na životné prostredie, a to podporou znižovania nákladov a väčšieho využívania udržateľných leteckých palív. Mal by tiež podporiť prechod letísk, dodávateľov palív a poskytovateľov pozemnej obsluhy na nové predpisy, ktorými sa má na základe návrhu ReFuelEU riadiť používanie udržateľných leteckých palív na európskych letiskách. Z týchto príjmov by sa mala financovať aj spravodlivá transformácia na podporu pracovníkov v sektore letectva, ktorí boli negatívne postihnutí zmenou klímy. Na tento účel by sa mal vytvoriť sociálny fond v oblasti letectva, ktorý pracovníkom v sektore leteckej dopravy zabezpečí odbornú prípravu a pripraví ich na transformáciu. Takýto fond by mohla spravovať Európska komisia s podporou zamestnávateľov aj odborových zväzov.
3.6.

2 . Zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach pre niektoré odvetvia by malo byť príležitosťou vytvoriť rovnaké podmienky, čím sa treba zaoberať na európskej úrovni. Nahradenie cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov na úrovni aspoň 14 % konečnej spotreby energie v odvetví dopravy záväzným cieľom znížiť intenzitu emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 13 %, ako sa uvádza v článku 25, je príkladom správneho využívania synergií. Týmto postupom sa totiž umožní vytvorenie väčšieho súladu s revíziou systému obchodovania s emisnými kvótami a s pravidlami týkajúcimi sa noriem CO 2 . V súlade so stratégiou Komisie pre integráciu energetického systému V druhom rade musí byť rozsah revízií uskutočnených v rámci balíka „Fit for 55“ na jednej strane príležitosťou na posilnenie existujúcich synergií medzi uvedenými predpismi a smernicou. Na druhej strane by sa táto logika mala uplatniť aj na nové nástroje, ktoré navrhla Európska komisia, ako je Sociálno-klimaticky fond alebo mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach. Plne využiť výhody vyplývajúce z vykonávania smernice tak bude možné len vtedy, ak bude zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie spojené so zavedením uhlíkového účtovníctva so zreteľom na časť dovážaného CO. Zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach pre niektoré odvetvia by malo byť príležitosťou vytvoriť rovnaké podmienky, čím sa treba zaoberať na európskej úrovni. Nahradenie cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov na úrovni aspoň 14 % konečnej spotreby energie v odvetví dopravy záväzným cieľom znížiť intenzitu emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 13 %, ako sa uvádza v článku 25, je príkladom správneho využívania synergií. Týmto postupom sa totiž umožní vytvorenie väčšieho súladu s revíziou systému obchodovania s emisnými kvótami a s pravidlami týkajúcimi sa noriem CO. V súlade so stratégiou Komisie pre integráciu energetického systému ( 4 ) by však elektrifikácia odvetvia dopravy mala byť prioritou vždy, keď je to ekonomicky a technicky možné. Tento návrh revízie napokon predchádza aj revízii smernice o energetickej hospodárnosti budov a musí byť príležitosťou preukázať vysokú úroveň ambícií pri predložení ďalších predpisov z balíka „Fit for 55“, ktoré je naplánované na 14. decembra 2021.
1.1.

Európska komisia vo svojej Novej stratégii lesného hospodárstva do roku 2030 správne uvádza, že lesy sú prínosom vo viacerých ohľadoch a majú výrazný hospodársky, sociálny a environmentálny potenciál. Životaschopnosť a zdravie lesov má zásadný význam z environmentálneho a klimatického hľadiska, ako aj z hľadiska posilňovania hospodárskeho rozvoja v oblasti lesného hospodárstva a blahobytu ľudí. Hoci výbor uznáva, že stratégia lesného hospodárstva sa zaoberá hospodárskymi a sociálnymi príležitosťami, malo by sa to diať komplexnejším spôsobom. EHSV tiež konštatuje, že neprináša žiadnu odpoveď na otázku, ako odmeňovať nekomerčné ekosystémové služby, ktoré poskytujú lesy, a teda vlastníci týchto lesov. V stratégii sa opisuje len niekoľko pozitívnych príkladov a výbor požaduje skutočne presvedčivé a udržateľné riešenia do budúcnosti.
4.1.

V dôsledku pandémie COVID-19 sa zreteľnejšie prejavili existujúce nerovnaké podmienky z hľadiska zdravia; zraniteľné skupiny boli vírusu vystavené neúmerne. Je potrebné preskúmať existujúce systémy rýchlej reakcie, ako systém včasného varovania a reakcie Európskej únie (EWRS), epidemiologický informačný systém (EPIS) a Európsky systém dohľadu (TESSy), a posilniť ich účinnosť. Systém by mal byť navrhnutý tak, aby podporoval osoby na pracovných miestach s nízkymi príjmami, ľudí s už existujúcimi chronickými chorobami alebo zdravotným postihnutím, ľudí žijúcich v extrémnej chudobe a starších ľudí žijúcich v domovoch sociálnych služieb. EHSV poukazuje na to, že je potrebné investovať do kvalitných verejných zdravotníckych služieb, ktoré by v súlade so zásadou 16 európskeho piliera sociálnych práv mali byť cenovo dostupné a prístupné pre všetkých občanov, ako aj podporovať súkromnú zdravotnú starostlivosť v prípade, že prispieva k plneniu úloh verejného zdravotníctva, ktorá má doplnkovú úlohu a mala počas pandémie tiež kľúčový význam.
1.6.

EHSV naliehavo vyzýva bieloruskú vládu, aby zabezpečila, že ľudia, ktorí sa nachádzajú na jej území, nebudú vystavení zlému zaobchádzaniu, budú môcť podať žiadosť o azyl a nebudú vrátení do svojich krajín pôvodu, ak sú tam ohrozené ich životy a bezpečnosť, a to v plnom súlade so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia.
3.5.

Takisto by bolo dôležité zabezpečiť, aby boli na príslušné činnosti v plnej miere k dispozícii ďalšie rozpočtové položky z iných generálnych riaditeľstiev, čo by tieto rozpočtové subjekty mali rovnako propagovať a zdôrazňovať. Je to obzvlášť vhodné vzhľadom na medziodvetvovú povahu mládeže ako problematiky a významu, ktorý sa v spojitosti s touto otázkou zdôrazňuje v stratégii EÚ pre mládež. Týmto spôsobom by sa samozrejme poskytlo viac zdrojov na činnosti, zabezpečilo by sa prepojenie s inými politickými oblasťami a oslovili by sa nové skupiny mladých ľudí a možno aj tie skupiny, ktoré sa ťažšie oslovujú.
1.7.

EHSV konštatuje, že odklad dátumu začatia uplatňovania o jeden rok by nevyriešil problémy spojené s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2017/746 a že je potrebné umožniť postupné zavádzanie požiadaviek nového nariadenia počas dlhšieho obdobia a uprednostniť vysokorizikové diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro. To možno dosiahnuť zmenou článku 110 nariadenia, ktorý sa týka prechodných ustanovení, a to tým, že sa stanoví obdobie pre existujúce pomôcky v triede s vyšším rizikom, ktoré bude kratšie než obdobie pre existujúce pomôcky v triede s nižším rizikom. Zároveň by sa malo existujúce prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahujú certifikáty notifikovanej osoby vydané podľa smernice 98/79/ES, predĺžiť o 1 rok do 26. mája 2025.
2.6.

Hoci sa systémy CORSIA a ETS zaoberajú emisiami CO 2 , fungujú odlišne. EU ETS znižuje celkové povolené emisie tým, že zaväzuje letecké spoločnosti nakupovať kvóty na ich jednotlivé emisie. Systém CORSIA na druhej strane zaväzuje letecké spoločnosti nakupovať kompenzácie na kompenzáciu kolektívneho odvetvového rastu emisií, aby sa zabránilo každej tone CO 2 emitovaného leteckou dopravou alebo aby sa v inom sektore znížila. ETS sa vzťahuje na leteckú dopravu v rámci EÚ. Patria sem však aj cestujúci, ktorí len prestupujú z letiska EÚ do uzla EÚ, aby sa dopravili do medzinárodnej destinácie. V takýchto prípadoch by sa počítali všetky emisie CO 2 z jednotlivých letov zahŕňajúce letisko EÚ. Ten istý cestujúci by mohol prestúpiť do tej istej vzdialenej destinácie prostredníctvom uzla v blízkosti EÚ, ako napríklad Londýn, Istanbul, Dubaj, Dauha alebo Moskva. Emisie CO 2 z diaľkových letov pochádzajúcich z uzla mimo EÚ by však potom neboli zahrnuté do systému EU ETS. Tieto prípady úniku uhlíka by sa mali riešiť.
3.2.

V zmysle návrhu by sa preto široká definícia zahraničnej subvencie, ktorá je v zásade v súlade s definíciou štátnej pomoci EÚ, mohla vzťahovať na mnohé formy subvencií a stimulov poskytnutých treťou krajinou. To vyvoláva určité otázky o skutočnej schopnosti Komisie vyrovnať sa s obrovským množstvom práce, čo sa v skutočnosti bude týkať subvencií každého druhu poskytovaných všetkými štátmi na celom svete. Mohlo by to viesť k právnej neistote a riziku možných sporov iniciovaných konkurentmi pri sporných fúziách a akvizíciách. V takom prípade by sa malo jasne uviesť, ku ktorým prešetrovaniam zamýšľa Komisia pristupovať prioritne a či v tejto súvislosti zvažuje stanovenie kritérií, ktoré by sa vopred oznámili.
3.3.

V návrhu Komisie sa predpokladá, že do roku 2023 bude podiel zmesi udržateľných leteckých palív predstavovať 5 %, pričom 4,3 % pripadne na biopalivá a 0,7 % na e-kerozín. Komisia by mala preskúmať rovnováhu medzi pokročilými biopalivami a e-kerozínom. Keďže pokročilé biopalivá sa vyrábajú z odpadu a zvyškov, dostupnosť zdrojov bráni ich ambicióznemu využívaniu. Ak by sa však e-kerozín vyrábal zo (zelenej) elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a CO 2 zachyteného z atmosféry, výsledkom by bolo palivo so zanedbateľnými emisiami CO 2 . EHSV sa domnieva, že ďalšie sekundárne právne predpisy by mohli urýchliť zavádzanie pokročilých výrobných procesov a uľahčiť dosiahnutie ambicióznejších strednodobých a dlhodobých cieľov stanovených pre podiel udržateľných leteckých palív.
6.3.

Pokiaľ však ide o vnútroštátne právo členských štátov, ktoré sa v niektorých prípadoch môže výrazne líšiť, EHSV poukazuje na to, že atribúty osvedčené na základe autentických zdrojov v jednom členskom štáte by sa mali obmedziť len na potvrdenie skutkových okolností a nemali by mať žiadne právne účinky v iných členských štátoch, pokiaľ overené atribúty nie sú v súlade s jeho vnútroštátnym právom. Navrhované právne riešenia by v podstate nemali mať v jednom členskom štáte vplyv na uznávanie právnych účinkov týkajúcich sa obsahu atribútov potvrdených v inom členskom štáte na základe autentických zdrojov, a to analogicky s ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/1191. Príkladom môžu byť niektoré osobné údaje (týkajúce sa náboženstva alebo viery). V niektorých krajinách EÚ má tento druh informácií právne účinky (napr. v Nemecku záznamy v matrike obsahujú informácie o náboženstve, ktoré určujú povinnosť platiť cirkevnú daň, aby bolo možné uzavrieť cirkevný sobáš), zatiaľ čo v iných krajinách to tak nie je (napr. v Poľsku).
3.1.

Na udržanie vedúceho postavenia musí program EÚ v oblasti výskumu a inovácií naďalej zostať otvorený svetu. Znamená to, že do programov EÚ, ako sú Erasmus+ a Horizont Európa, by mali mať možnosť zapojiť sa účastníci z celého sveta bez ohľadu na miesto svojho pobytu alebo bydliska. Navyše by sa vo všetkých medzinárodných programoch mal podporovať a uplatňovať rešpekt a spoločné chápanie hodnôt v rámci výskumu.
3.10.

Počas pandémie COVID-19 sa prejavila závislosť Európy od určitých surovín, ktoré dodáva len malý počet výrobcov a krajín. Aj ekologické a digitálne technológie, ktoré sa často spájajú so systémom odvetvia zdravotníctva, závisia od širokej škály vzácnych surovín dovážaných do Európy, pričom veľmi veľký podiel potrebných prvkov vzácnych zemín pochádza len od jedného dodávateľa – Číny ( 8 ) . Pre rozvoj odvetvia zdravia a zabezpečenie toho, aby bola EÚ pripravená čeliť budúcim krízam, ako je pandémia COVID-19, je takisto kľúčové posilniť a diverzifikovať medzinárodné hodnotové reťazce. Konečným cieľom by malo byť odstránenie zraniteľností a vytvorenie stabilného a predvídateľného obchodného prostredia efektívne využívajúceho zdroje. Avizovaný návrh na vytvorenie Úradu EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie je vítaný.
4.4.

Národné plány obnovy a odolnosti odhaľujú rôzne hľadiská členských štátov, pokiaľ ide o obnovu každého hospodárstva a každej sociálnej situácie. To poukazuje aj na nerovnosti v členských štátoch. EHSV žiada väčšiu koordináciu politík schopných posilniť Úniu. Je potrebná spolupráca medzi členskými štátmi a mali by sa vymieňať osvedčené postupy, aby sa predišlo nesprávnym krokom. Odvetvia, ako sú okrem iného cestovný ruch a výrobné odvetvie, boli zasiahnuté najviac a ich posilnenie by malo byť prioritou. Bude to veľmi dôležité pri vytváraní pracovných miest a pri prispôsobovaní pracovnej sily skutočným potrebám hospodárstva a na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do procesu vykonávania.
1.7.

V záujme vyváženého pohľadu na dobré životné podmienky súhlasí EHSV s hodnotením OECD, že potrebujeme komplexné štatistické prehľady, ktoré odzrkadľujú to, čo je pre ľudí dôležité, a ktoré pokrývajú široké spektrum údajov týkajúcich sa napríklad príjmov ľudí, zdravia, sociálnych väzieb, bezpečnosti a životného prostredia. Musíme sa pozerať ďalej než len na celoštátny priemer, aby sme pochopili nielen to, či sa život zlepšuje, ale aj to, pre koho. Okrem toho potrebujeme merať nielen súčasnú kvalitu života, ale aj zdroje, ktoré ju pomáhajú udržať do budúcnosti. Napokon, štrukturálne zmeny môžu ľudia vnímať ako ohrozujúce, a to aj napriek výsledkom hospodárskej analýzy. Volebné úspechy populistických strán v celej EÚ, ale aj výsledok hlasovania o brexite možno pripísať voličom, ktorí sa cítia bezmocní v dôsledku globalizácie a pociťujú stratu kontroly nad svojimi životnými rozhodnutiami. Štatistikami to nemožno zmierniť. Tvorcovia politík musia oveľa viac zapájať sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti do riešenia sťažností a obáv zo sociálnych ťažkostí a do formulovania a realizácie riešení v praxi. EHSV podporuje otvorenejšiu a participatívnejšiu udržateľnú správu a riadenie spoločností vrátane informovania pracovníkov, konzultácií s nimi a ich účasti na úrovni podniku.
3.10.

governance ) verejných financií. V tomto kontexte je orientácia na: a) časové zosúladenie procesu fiškálnej konsolidácie; b) vymedzenie pravidiel pre dlhodobé opatrenia súvisiace s prekonaním následkov epidémie, ale hlavne investície spojené so zelenou a digitálnou ekonomikou; c) a zjednodušenie fiškálnych pravidiel. EHSV poukazuje na svoje rôzne stanoviská týkajúce sa správy hospodárskych záležitostí a najmä fiškálnych pravidiel. V najnovšom stanovisku EHSV podporuje a víta otvorenie verejných konzultácií zameraných na riadenie () verejných financií. V tomto kontexte je orientácia na: a) časové zosúladenie procesu fiškálnej konsolidácie; b) vymedzenie pravidiel pre dlhodobé opatrenia súvisiace s prekonaním následkov epidémie, ale hlavne investície spojené so zelenou a digitálnou ekonomikou; c) a zjednodušenie fiškálnych pravidiel. EHSV poukazuje na svoje rôzne stanoviská týkajúce sa správy hospodárskych záležitostí a najmä fiškálnych pravidiel. V najnovšom stanovisku ( 11 ) EHSV v tejto súvislosti vyzýva na zavedenie tzv. zlatého pravidla pre verejné investície v kombinácii s výdavkovým pravidlom a poukazuje na to, že v budúcom rámci správy hospodárskych záležitostí EÚ sa národným parlamentom aj Európskemu parlamentu musí prisúdiť významná úloha. EHSV okrem toho požaduje väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do európskeho semestra na národnej úrovni aj na úrovni EÚ, ako aj usmernenia na prechodné obdobie, počas ktorého by sa nemal aktivovať postup pri nadmernom deficite.
3.5.

Investície so sociálnym vplyvom by mali podporovať predovšetkým podniky zapojené do inovácie a rozvoja komunít, ktoré by inak nemohli rásť, ale taktiež by niekedy mali zabezpečovať primeranú úroveň služieb pre svojich obyvateľov. Mali by byť schopné vytvárať potenciálnu hnaciu silu inkluzívneho hospodárskeho rastu.
i)

EHSV navrhol, aby všetky budúce obchodné dohody EÚ zahŕňali stratégiu „z farmy na stôl“ a stratégiu v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, ako aj stratégiu „Fit for 55“ ako globálne normy udržateľnosti, pričom uznáva, že zahrnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a prísnejších noriem do multilaterálnych obchodných dohôd a ich uplatňovanie v rámci takýchto dohôd je mimoriadne náročné. V dvojstranných obchodných dohodách sa v krátkodobom horizonte javí ako možné dosiahnuť väčší pokrok v oblasti týchto cieľov udržateľného rozvoja a základných environmentálnych a sociálnych noriem. Je dobre známe, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami zohráva kľúčovú úlohu pri realizácii väčšiny, ak nie všetkých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, že WTO musí zohrávať významnú úlohu pri ich plnení a že by to bolo oveľa náročnejšie bez účinného multilaterálneho obchodného mechanizmu. Uzavretie hraníc počas krízy zvyčajne krízu zhoršuje a nie je riešením. EHSV zastáva názor, že EÚ by mala vykonávať právne predpisy, ktorými sa spoločnostiam v celom dodávateľskom reťazci ukladá povinnosť náležitej starostlivosti s cieľom identifikovať environmentálne a sociálne riziká, ako aj prípady porušovania ľudských práv, predchádzať im a zmierňovať ich. EÚ musí zaručiť, že obchodné dohody nebudú externalizovať tieto problémy a zintenzívňovať napríklad odlesňovanie v iných krajinách. Všetky obchodné dohody EÚ musia byť v súlade s ustanoveniami týkajúcimi sa sanitárnych a fytosanitárnych noriem EÚ a so zásadou predbežnej opatrnosti (16).
1.10.

EHSV apeluje na to, aby sa podporili najzraniteľnejšie komunity a aby sa uvažovalo nad tým, ako do klimatickej, digitálnej a sociálnej transformácie zapojiť čo najviac ľudí. Žiadna transformácia nebude možná, ak sa do týchto zmien v plnej miere nezapoja miestne komunity, pretože rozvoj najvzdialenejších regiónov je založený na výnimočných, no krehkých ekosystémoch. To si vyžaduje predvídať vplyvy budúcich verejných politík, pretože najvzdialenejšie regióny neuniknú zmenám, ktoré prinášajú veľké klimatické, digitálne a sociálne transformácie. Musia predvídať globálnu transformáciu svojich hospodárstiev, aby reagovali na budúce požiadavky a pritom sa čo najväčšia pozornosť musí venovať sociálnym vplyvom týchto transformácií. Tiež je potrebné zabezpečiť podporu najzraniteľnejšieho obyvateľstva a uvažovať o tom, ak je to možné, aktívne zapojiť väčšinu z nich. Žiadna transformácia nebude možná, ak do nej nebude plne zapojené miestne obyvateľstvo.
3.6.

Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO 2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať primerané postupné znižovanie bezodplatných kvót s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu.
3.10.

Fond poskytuje na jednej strane sociálne kompenzačné platby a na druhej stimuly zamerané na elektrické vozidlá, investície do nabíjacej infraštruktúry a dekarbonizácie budov. Mali by sa však zohľadniť potreby domácností s nízkymi príjmami a opatrenia spojené s elektrifikáciou mobility by mali byť univerzálne a orientované na budúcnosť, čo by týmto domácnostiam umožnilo využívať mestskú elektromobilitu alebo nové obchodné modely, ako je spoločné využívanie automobilov. EHSV poukazuje na to, že podpora mobility s nulovými a nízkymi emisiami by sa nemala zameriavať iba na elektromobilitu, ale v prípade potreby by sa mali podporovať aj iné alternatívne a nízkonákladové palivá, ako sú biopalivá. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné podporovať riešenia s nízkymi emisiami, ak z finančných alebo technických dôvodov nie sú možné alternatívy s nulovými emisiami. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje, že prioritou domácností s nízkymi príjmami by mala byť výmena starých znečisťujúcich automobilov za palivovo úspornejšie vozidlá, čo si vyžaduje dôkladnú úpravu regulácie európskeho trhu s ojazdenými vozidlami. Je dôležité, aby členské štáty pri vypracúvaní svojich sociálno-klimatických plánov a Komisia pri ich posudzovaní zohľadňovali tieto aspekty spravodlivej transformácie.
3.20.

Podľa názoru EHSV je to mimoriadne dôležité, pretože environmentálne výzvy, ako je zmena klímy, EÚ nemôže riešiť sama. Pokiaľ neexistuje nejaký spoločný základ zosúladenia taxonómie s tretími krajinami, je nepravdepodobné, že by sa nariadenie Komisie o dobrovoľnej norme pre zelené dlhopisy stalo normou pre globálny trh zelených dlhopisov. Výsledkom by boli fragmentované kapitálové trhy, pričom emitenti z tretích krajín by pravdepodobne neprijali normy navrhnuté Komisiou. To by mohlo brzdiť tok finančných prostriedkov potrebných na riešenie obrovských environmentálnych problémov, najmä zmeny klímy.
1.5.

EHSV sa domnieva, že v rámci legislatívneho balíka „Fit for 55“ musí iniciatíva FuelEU priniesť synergie, súdržnosť a zosúladenie medzi dodávkou, distribúciou a dopytom. V návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU sa však v súčasnosti predpisujú konkrétne nízkouhlíkové palivá bez predchádzajúceho posúdenia ich globálnej dostupnosti a ceny, hoci by mali byť povolené všetky alternatívne palivá. To môže v konečnom dôsledku viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, hoci ich dostupnosť v súčasnosti je a v blízkej budúcnosti bude zanedbateľná. Zodpovednosť za vývoj a dostupnosť alternatívnych palív z obnoviteľných zdrojov leží na dodávateľoch palív a malo by sa podporovať využívanie čistejších palív. Na to sa musia odstrániť cenové rozdiely medzi fosílnymi a alternatívnymi palivami a musí sa zvýšiť cenová dostupnosť čistejších palív, pričom sa tieto palivá musia viac rozšíriť. Musí sa vyvinúť úsilie s aktívnym zapojením všetkých aktérov v hodnotovom reťazci námornej dopravy, najmä výrobcov palív a dodávateľov energie, výrobcov motorov, ale aj prístavov, prenajímateľov plavidiel a zástupcov pracovníkov vo všetkých sektoroch, ktorých sa to týka. To by mohlo viesť k zvýšenému dopytu po alternatívnych palivách, s ktorým sa počíta v nariadení o iniciatíve FuelEU.
2.2.

Pôda poskytuje spoločnostiam potravu a krmivo, ale aj suroviny pre hospodárstvo využívajúce biologické materiály (vlákna a drevo na výrobu papiera, textilu, stavebného materiálu a biopaliva); poskytuje biotopy pre biodiverzitu a má významnú schopnosť sekvestrovať uhlík z ovzdušia. Poľnohospodárske a lesnícke činnosti zároveň produkujú emisie skleníkových plynov. Rozsah pôsobnosti nariadenia o LULUCF sa rozšíril len z lesov na všetko využívanie pôdy (vrátane odvetvia poľnohospodárstva od roku 2031) a stanovujú sa v ňom záväzné záväzky pre všetky členské štáty na dodržanie tzv. pravidla nulového dlhu. Malo by sa to uskutočniť prostredníctvom iniciovania legislatívnych opatrení v rámci daného odvetvia, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa započítané emisie z využívania pôdy v plnej miere kompenzovali ekvivalentom započítaného odstránenia CO 2 z ovzdušia. Takisto sa navrhuje nový proces riadenia EÚ, ktorého cieľom je spresniť monitorovanie výpočtov emisií a odstraňovania uhlíka členských štátov.