Zhrnutie Holandský justičný systém sa vyznačuje vysokou vnímanou mierou nezávislosti súdnictva a osobitnou pozornosťou, ktorá je venovaná zvyšovaniu kvality spravodlivosti. V súčasnosti prebieha niekoľko iniciatív na ďalšie posilnenie nezávislosti súdnictva, alebo sa o nich diskutuje, okrem iného v súvislosti s metódou prideľovania súdnych prípadov a postupmi vymenovania členov rady pre súdnictvo a najvyššieho súdu. Pokiaľ ide o kvalitu justičného systému, uskutočňujú a zavádzajú sa početné projekty malého rozsahu, ktoré sú zamerané na podporu prístupu k spravodlivosti. Počíta sa aj s reformou systému právnej pomoci, ktorá vedie k diskusiám medzi odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva. Justičný systém sa navyše vyznačuje trvale vysokou úrovňou efektívnosti. Podľa prieskumov sa Holandsko vníma ako jedna z krajín s najmenšou mierou korupcie v EÚ a vo svete. Vo verejnej správe existuje silná kultúra integrity. Zavedený je právny a inštitucionálny rámec na boj proti korupcii a prebieha niekoľko iniciatív na ďalšie posilnenie rámca s cieľom odhaľovať, vyšetrovať a trestne stíhať korupciu, najmä vo vzťahu k finančnému sektoru. V súčasnosti prebieha hodnotenie zákona o oznamovateľoch, ktoré môže viesť k revízii mandátu úradu pre oznamovateľov. V rámci integrity existujú určité medzery, najmä pokiaľ ide o osoby poverené najvyššími výkonnými funkciami a orgány presadzovania práva. Vyskytli sa určité obavy týkajúce sa lobizmu, „javu otáčavých dverí“ a transparentnosti financovania politických strán, hoci na riešenie týchto medzier sa podnikajú určité kroky. Pokiaľ ide o pluralitu médií, Holandsko má silnú tradíciu a silný inštitucionálny rámec. Pri zabezpečovaní transparentnosti vlastníctva médií hrá dôležitú úlohu nezávislý regulačný orgán pre audiovizuálne médiá. K podpore nezávislej žurnalistiky prispievajú príslušné orgány, a to najmä prideľovaním grantov do Fondu na podporu žurnalistiky. Rámec ochrany novinárov je celkovo silný. Rada pre žurnalistiku, samoregulačný mechanizmus, je oprávnená vydávať stanoviská k sťažnostiam týkajúcim sa postupov v oblasti žurnalistiky. Mediálni pracovníci vrátane novinárov, fotografov a karikaturistov sú príležitostne konfrontovaní s hrozbami, a to v online, ako aj offline priestore. V posledných rokoch sa do popredia dostala ochrana novinárov, ktorá vyústila do zvýšenej spolupráce medzi združeniami novinárov, políciou a prokuratúrou. Dobrým príkladom je nedávna iniciatíva „PersVeilig“, ktorá pomáha novinárom nahlasovať a riešiť hrozby. Systém bŕzd a protiváh je etablovaný a proces prijímania zákonov je inkluzívny. Ku kvalite a transparentnosti legislatívneho procesu, ktorý zahŕňa kontrolu ústavnosti, prispieva rámec pre posúdenie vplyvu a zapojenie zainteresovaných strán. K ochrane základných práv prispieva niekoľko nezávislých orgánov vrátane kolégia pre ľudské práva a národného ombudsmana. Politikou vlády je pokračovanie v dialógu s občianskou spoločnosťou a sprístupňovanie informácií občanom. K podpore dynamickej kultúry právneho štátu prispievajú pravidelné diskusie v parlamente, ako aj iniciatívy a úvahy rôznych orgánov o témach právneho štátu.



I.Justičný systém

Justičný systém charakterizuje súdny systém zložený z jedenástich okresných súdov, štyroch všeobecných odvolacích súdov, dvoch špecializovaných súdov , štátnej rady a najvyššieho súdu. Nezávislá rada pre súdnictvo zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní nezávislosti súdnictva a jej úlohou je podporovať kvalitu justičného systému vrátane prideľovania finančných zdrojov súdom. Kandidátov na sudcov vyberá národná výberová komisia pre sudcov a následne ich na návrh ministra spravodlivosti doživotne menujú orgány výkonnej moci . Prokuratúra je od ministerstva spravodlivosti oddelená, patrí však do jeho politickej zodpovednosti. Advokátska komora je zriadená zákonom. Je nezávislá od vlády a financuje sa výlučne z ročných príspevkov právnikov.

Nezávislosť

Vnímaná miera nezávislosti súdnictva je na veľmi vysokej úrovni, pričom pokračuje úsilie o ďalšie posilnenie nezávislosti súdnictva. Vnímaná miera nezávislosti súdnictva mala za posledné roky u bežnej populácie (77 % ju považuje za spravodlivú alebo veľmi dobrú) a medzi spoločnosťami (81 % spravodlivú alebo veľmi dobrú) trvale vysokú úroveň. Aj napriek vnímanej miere nezávislosti súdnictva na takejto vysokej úrovni boli predložené nové iniciatívy na ďalšie posilnenie tradične silnej nezávislosti súdnictva. Zohľadňuje sa v nich osobitná úloha nezávislých poradných orgánov a dialógu so súdnictvom.

Začiatkom roku 2020 bol prijatý nový kódex prideľovania prípadov. Nový kódex prideľovania prípadov prijala rada pre súdnictvo po konzultácii s orgánmi súdnictva, prokuratúrou a advokátskou komorou a jeho cieľom je posilniť transparentnosť pri prideľovaní prípadov na súdoch. Hoci je rozdelenie súdnej právomoci medzi súdmi stanovené zákonom, prideľovanie prípadov zákonom stanovené nie je. V kódexe sa ustanovuje, že prípady sa budú v zásade prideľovať náhodne medzi sudcov a všetky výnimky z tohto pravidla budú zverejnené v správnych predpisoch, vypracovaných správnymi orgánmi súdov. V kódexe sa tiež uvádza, že každé postúpenie prípadu inému sudcovi sa stranám oznamuje spolu s dôvodmi postúpenia. Správne orgány súdov vypracujú podrobnejšie pravidlá pre jednotlivé jurisdikcie na základe nového kódexu prideľovania prípadov.

Vláda oznámila plány na zmenu postupu vymenovania sudcov najvyššieho súdu. Vláda na základe odporúčaní nezávislej štátnej komisie z roku 2018 oznámila prípravu revízie ústavy, ktorou sa má zmeniť postup vymenovania sudcov najvyššieho súdu. V súčasnosti zostavuje Výbor sudcov najvyššieho súdu zoznam šiestich kandidátov a predkladá ho druhej komore, ktorá vyberie a zoradí troch kandidátov a pozve osobu na prvom mieste na pohovor. Vybraného kandidáta potom nominuje minister spravodlivosti na vymenovanie orgánmi výkonnej moci. Štátna komisia odporučila zriadiť výbor zložený z poslanca parlamentu, ktorého určí druhá komora, člena najvyššieho súdu, ktorého určí jeho predseda a experta, ktorého spoločne menujú druhá komora a najvyšší súd. Tento výbor by bol zodpovedný za nomináciu nových sudcov najvyššieho súdu, čo je v súčasnosti právomoc druhej komory. Nominácia by sa predložila na vymenovanie výkonnou mocou, ktorá by bola nomináciou viazaná. Vláda v záujme vykonania tohto odporúčania vypracovala koncepčný návrh na revíziu ústavy. Návrh bol zverejnený na online konzultáciu so zainteresovanými stranami od decembra 2019 do marca 2020. Cieľom tejto plánovanej reformy je ďalej obmedziť úlohu výkonnej a zákonodarnej zložky pri menovaní sudcov najvyššieho súdu, čo je v súlade s odporúčaniami Rady Európy.

Prebieha úvaha o postupoch vymenovania členov rady pre súdnictvo a správnych rád súdov. Kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní nezávislosti súdnictva zohráva rada pre súdnictvo. Prebiehajú diskusie o tom, či by mali mať sudcovia väčší vplyv na proces vymenovania členov správnych rád súdov a členov rady pre súdnictvo. Bola zriadená pracovná skupina pozostávajúca z rady a združenia sudcov s cieľom prediskutovať nominácie do správnych rád súdov a zapojenie sudcov do tohto procesu. Pokiaľ ide o radu, minister pre právnu ochranu ohlásil právne predpisy na zmenu postupu vymenovania členov rady. Minister a rada pre súdnictvo v súčasnosti spoločne zostavujú zoznam najviac šiestich osôb, ktoré majú obsadiť voľné pracovné miesto. Tento zoznam sa predkladá výboru pre odporúčania , ktorý zostaví zoznam najviac troch osôb a predloží ho ministrovi a ten následne nominuje nového člena rady, ktorého na šesť rokov vymenujú orgány výkonnej moci . Ohlásenými právnymi predpismi by sa obmedzila úloha ministra v procese vymenovania, ktorý by už nevymenoval člena výboru, ani by sa nepodieľal na zostavovaní zoznamu šiestich osôb. V parlamentnom návrhu sa zároveň vyzvala vláda, aby požiadala štátnu radu o stanovisko k možným nedostatkom v právnom rámci, pokiaľ ide o vymenovanie členov rady pre súdnictvo a členov súdnych rád, a aby o tom podala správu komore. Minister v tejto súvislosti požiadal štátnu radu vo februári 2020 o poskytnutie poradenstva. Cieľom tejto úvahy je ďalej obmedziť vplyv výkonnej alebo zákonodarnej moci na vymenovanie členov rady pre súdnictvo, čo je v súlade s odporúčaniami Rady Európy .

Na právomoc ministra spravodlivosti vydávať prokuratúre osobitné pokyny sa viažu záruky a táto právomoc sa v praxi nevyužíva. Prokuratúra patrí do politickej zodpovednosti ministra spravodlivosti, hoci sama osebe nie je jeho súčasťou. Prokuratúra ministra pravidelne informuje o dôležitých prípadoch a minister disponuje právomocou vydávať pokyny na trestné stíhanie v konkrétnom prípade alebo sa takéhoto konania zdržať. Na obmedzenie možnosti svojvoľného zásahu sú zavedené konkrétne právne záruky: minister je povinný informovať radu generálnych prokurátorov a do spisu sa doplní písomný pokyn spolu so stanoviskami rady. Pokyn na zdržanie trestného stíhania by sa spolu so stanoviskami rady mali oznámiť aj druhej komore a senátu, pokiaľ to nie je v rozpore so záujmami štátu. Holandské orgány informovali, že v praxi sa už niekoľko desaťročí nevydali žiadne osobitné pokyny. Zdá sa, že tieto záruky v kombinácii so skutočnosťou, že minister spravodlivosti nevyužíva právomoc vydávať prokurátorom v jednotlivých prípadoch pokyny, zmierňujú akékoľvek potenciálne riziko pre autonómiu prokuratúry. Ako vyplýva z nedávnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie týkajúcej sa európskeho zatykača , viedla existencia tohto práva na vydanie pokynu Holandsko k tomu, aby v roku 2019 zmenilo postup pri vydávaní takýchto zatykačov.

Kvalita

Reforma systému právnej pomoci sa má ukončiť do roku 2024. Systém právnej pomoci má viacero stupňov. Okrem online informácií, ktoré majú občania k dispozícii, existujú aj strediská právneho poradenstva, ktoré poskytujú bezplatné poradenstvo („prvá línia“) a môžu odkazovať na súkromných právnikov a mediátorov („druhá línia“), ktorým rada pre právnu pomoc hradí podľa druhu prípadu pevne stanovený poplatok. Občania môžu o finančne podporovaného právnika alebo mediátora požiadať aj priamo. Právna pomoc sa financuje hlavne z verejných zdrojov a nárok na právnu pomoc by malo približne 38 % občanov. V plánovanej reforme systému právnej pomoci sa predpokladá ďalšie zlepšenie poskytovania informácií občanom, ako aj rozšírenie počtu stredísk právneho poradenstva. Reformou sa okrem toho predpokladá väčšie zameranie na mimosúdne riešenia a do „druhej línie“ by sa mohli dostať noví poskytovatelia služieb, ktorí nie sú právnici alebo mediátori. Hoci cieľom reformy je prispôsobiť právnu pomoc potrebám občanov, negatívny vplyv na prístup k spravodlivosti môže mať zavedenie poradného orgánu, ktorý by mohol preskúmať, ktoré prípady sú oprávnené na poskytnutie finančne podporovanej právnej pomoci. Zainteresované strany vrátane advokátskej komory a združenia súdnictva vyjadrili svoju kritiku proti plánovanej reforme a zdôraznili, že právo na prístup k spravodlivosti musí byť zaručené. Ďalej boli vyjadrené určité obavy týkajúce sa financovania dostupného pre systém právnej pomoci.

Stále existuje priestor na zlepšenie digitalizácie justičného systému. Hoci je poskytovanie online informácií o systéme súdnictva pre širokú verejnosť komplexné, dostupnosť elektronických prostriedkov na predkladanie vecí, zasielanie predvolaní a sledovanie štádií konania zostáva čiastočná. Aj keď je k rozsudkom súdov na všetkých stupňoch možné získať prístup online, miera uverejňovania zostáva pomerne nízka , hoci úrady predpokladajú v nasledujúcich troch rokoch jej zvýšenie. Súdnictvo vytvorilo v roku 2018 program na zlepšenie digitálneho prístupu k spravodlivosti.

Uskutočňujú a zavádzajú sa početné projekty malého rozsahu, ktoré sú zamerané na podporu prístupu k spravodlivosti. Program Spoločensky účinná spravodlivosť tvoria mnohé projekty, ktorých cieľom je prispôsobiť justičný systém potrebám občanov. Spustením mnohých miestnych pilotných projektov a ich následným vyhodnotením sa program Spoločensky účinná spravodlivosť zameriava na rozšírenie projektov, ktoré zlepšujú prístup k spravodlivosti pred súdmi v Holandsku. K príkladom takýchto projektov patrí „sudca zo susedstva“ (neighbourhood judge), ktorý pomáha riešiť spory v ranom štádiu, a „sudca pre dlhy“ (debt judge), ktorý rieši všetky prípady určitého dlžníka súčasne v rámci jednej reštrukturalizácie dlhu. Orgány sa poskytnutím rámca pre početné projekty malého rozsahu, ktoré sa majú testovať, vyhodnocovať a potenciálne rozšíriť, usilujú o vytvorenie priaznivého prostredia na neustále zlepšovanie kvality a prístupu k spravodlivosti.

Pandémia ochorenia COVID-19 ovplyvňuje fungovanie justičného systému. Zainteresované strany vyjadrili určité obavy z účinnej ochrany práva na spravodlivý proces a kvality spravodlivosti počas pandémie ochorenia COVID-19 . V dôsledku krízy sa počet trestných prípadov čakajúcich na pojednávanie výrazne zvýšil. V tejto súvislosti prokuratúra po konzultácii s orgánmi súdnictva oznámila, že svoju právomoc rozhodovať o určitých trestných prípadoch plánuje využívať vo väčšej miere. Mohlo by to mať vplyv na právo na spravodlivý proces, najmä ak občania nie sú primerane informovaní. Pandémia ochorenia COVID-19 na druhej strane viedla k zvýšenému využívaniu digitálnych nástrojov v konaniach vrátane živých prenosov a online súdnych pojednávaní.

Efektívnosť