SK Úradný vestník Európskej únie C 125/80

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty

[COM(2016) 662 final — 2016/0325 (COD)]

(2017/C 125/12)

Spravodajca: Emilio FATOVIC

Konzultácia Komisia, 18.10.2016, Rada, 9.11.2016, Parlament, 27.10.2016 Právny základ článok 188 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia REX Prijaté v pléne 26.1.2017 Plenárne zasadnutie č. 522 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 164/3/1

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) v súlade so svojimi predchádzajúcimi početnými stanoviskami víta účasť na programe PRIMA s cieľom rozvíjať spoločné inovatívne riešenia pre zásobovanie vodou a potravinové systémy v oblasti Stredozemia, ktoré budú bezpečnejšie, účinnejšie, efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska životného prostredia a nákladov.

1.2 EHSV verí, že účasť na programe PRIMA by priniesla pridanú hodnotu pre celú EÚ, pretože by umožnila komplexne riešiť niektoré zo základných príčin, ktoré súvisia s nestabilitou v oblasti Stredozemia a spôsobujú masovú migráciu. Na druhej strane by sa program PRIMA mohol vďaka zmluvnému partnerstvu a prekonaniu bilaterálnej logiky v prospech mnohostranného a spoločného prístupu stať v nasledujúcich rokoch dôležitým modelom.

1.3 Výbor sa domnieva, že skutočne holistický a viacúrovňový prístup naprieč odvetviami, spolu s konkrétnymi a merateľnými cieľmi v oblasti udržateľnosti, odolnosti, kvality života a práce, ľudských práv a demokracie sú základnými predpokladmi pre úspech programu PRIMA.

1.4 EHSV podporuje návrh odôvodniť účasť na programe PRIMA na základe článku 185 Zmluvy o fungovaní EÚ s cieľom zabezpečiť čo najúplnejšiu integráciu na vedeckej úrovni a na úrovni riadenia a financií a zapojenie členských štátov a tretích krajín, prvýkrát na rovnakej úrovni. Tento prístup bude slúžiť k účinnejšiemu riešeniu spoločných problémov s tretími krajinami v súlade s logikou spoločného rozvoja a spolurozhodovania, a to po začlenení do širšej makroregionálnej stratégie pre Stredozemie, s prihliadnutím na všetky ostatné politiky (ESP), iniciatívy a partnerstvá (Únia pre Stredozemie), ktoré sa už v tomto regióne vykonávajú.

1.5 EHSV podporuje zásadu, aby finančné prostriedky Únie vyčlenené na program PRIMA boli prinajmenšom rovnocenné s finančnými prostriedkami poskytnutými prispievajúcimi členskými štátmi, a v prípade ich neposkytnutia či oneskoreného poskytnutia podporuje možnosť Komisie primerane znížiť finančný príspevok EÚ.

1.6 Výbor podporuje zriadenie PRIMA-IS – realizačnej štruktúry zodpovednej za riadenie a kontrolu programu PRIMA. EHSV dúfa, že tento orgán sa bude vyznačovať otvoreným riadením a bude využívať inkluzívne vstupné mechanizmy, najmä pokiaľ ide o pristúpenie nových tretích krajín alebo členských štátov. Okrem toho výbor dúfa v účasť všetkých potenciálne zainteresovaných strán (regióny, miestne orgány, vysoké školy a organizácie občianskej spoločnosti) v rámci PRIMA-IS s cieľom posilniť jej riadenie a prispieť k určeniu a spoločnému monitorovaniu hospodárskych vplyvov, vplyvov v oblasti zamestnanosti a sociálnych vplyvov programu.

1.7 EHSV v súlade so zásadou prierezového charakteru vo vzťahu k ostatným politikám EÚ odporúča začleniť program PRIMA do balíka predpisov o obehovom hospodárstve a všetkých s ním spojených iniciatív (napr. využívanie pôdy a hnojív).

1.8 Výbor opakuje naliehavú potrebu rámcovej smernice o pôde, ktorá zohľadní rozdiely medzi jednotlivými krajinami EÚ, s cieľom zabezpečiť lepšie zameranie programu PRIMA na inovácie a výskum.

1.9 EHSV opakuje, že je potrebné, aby tento program riešil problémy vodného hospodárstva komplexným spôsobom s prihliadnutím na environmentálny, hospodársky a sociálny rozmer, ako aj na celý kolobeh vody vrátane umelých stupňov, a to z pohľadu udržateľného rozvoja. Mal by sa skutočne uplatňovať spravodlivejší prístup k čerpaniu vody skúmaním potrieb a konkurencie medzi hospodárskymi odvetviami a odvetviami energetiky, potreby ochrany sladkovodných ekosystémov a povinnosti zabezpečiť uplatňovanie základných práv občanov.

1.10 EHSV sa domnieva, že program Horizont 2020 je najvhodnejším nástrojom na rozdelenie finančných prostriedkov, a zároveň podporuje voľbu zaradenia veľkej časti činností v rámci programu PRIMA medzi tzv. Spoločenské výzvy. Výbor najmä odporúča, aby sa podporovali výskumné a inovačné procesy v odvetví poľnohospodárstva a výroby potravín so silným sociálnym dosahom, ktoré sú ekonomicky dostupné a ľahko prenosné, ale ktoré umožnia aj zveľadenie tradičných znalostí a boj proti fenoménu úniku mozgov a podporu hospodárskeho rastu a zamestnateľnosti, v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja.

1.11 EHSV je priaznivo naklonený návrhu financovať s podporou PRIMA-IS jeden alebo viaceré projekty v prípade, že nebudú môcť byť financované z vnútroštátnych prostriedkov, pretože bol vyčerpaný vnútroštátny finančný prídel. Takéto financovanie, ktoré nebude môcť presiahnuť 20 % celkového príspevku EÚ k programu PRIMA, zaručí realizáciu projektov vysokej kvality.

1.12 EHSV súhlasí s účasťou aktérov pochádzajúcich z krajín EÚ, ktoré sa nezapájajú do programu PRIMA v prípade, že disponujú odbornými znalosťami, ktoré chýbajú v krajinách zúčastňujúcich sa na tomto programe. V takomto prípade podiel ich finančného príspevku nesmie prekročiť 50 % pre „opatrenia v oblasti výskumu a inovácií“, a bude sa pohybovať v rozsahu od 35 % do 50 % pre „opatrenia v oblasti inovácií“. To umožní zrealizovať ambiciózne projekty v duchu EÚ a podporiť krajiny, ktoré zamýšľajú zapojiť sa a investovať do programu PRIMA.

1.13 Výbor v súvislosti s veľkými ťažkosťami mnohých členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na programe Horizont 2020, pokiaľ ide o rýchle a efektívne splnenie formálnych požiadaviek programu, požaduje zjednodušenie týchto požiadaviek tam, kde je to možné, a aktívnu podporu procesu budovania kapacít.

2. Úvod

2.1 Podľa Organizácie Spojených národov trpí v oblasti Stredozemia nedostatkom vody 180 miliónov ľudí, čo zodpovedá 50 % všetkých ľudí trpiacich nedostatkom vody na celej planéte (1). Táto skutočnosť má vážne dôsledky na výživu, zdravie, živobytie, životnú úroveň a blahobyt.

2.2 V správe FAO s názvom „Mediterra 2016“ sa uvádza, že v posledných rokoch sa tento jav zhoršil v dôsledku politickej nestability, zmeny klímy a rýchleho rastu počtu obyvateľov. K týmto faktorom sa potom pridáva „trojité plytvanie“, ktoré predstavuje zneužívanie prírodných zdrojov, potravinový odpad a postupný zánik tradičných znalostí (2).

2.3 Problémy s nedostatkom vody a cenovo dostupnou a udržateľnou výrobou potravín sú jednou z hlavných príčin migračnej vlny, ktorá postihuje Európu. Ak sa tieto javy nevyriešia na začiatku, nebude možné vyrovnať sa s ich dôsledkami v krátkodobom ani dlhodobom horizonte.

2.4 Investície zo strany členských štátov v oblasti Stredozemia do výskumu a inovácií (R&I) v oblasti zásobovania vodou a udržateľnej výroby potravín nikdy neboli úmerné dôležitosti tejto výzvy a často sa obmedzovali na roztrieštené formy spolupráce na základe dvojstranných dohôd.

2.5 Myšlienka partnerstva pre výskum a inovácie v oblasti Stredozemia (PRIMA) vznikla pri príležitosti euro-stredomorskej konferencie o vede, technológiách a inováciách, ktorá sa konala v Barcelone v roku 2012. Zámerom je posilniť euro-stredozemskú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií ako súčasť širších cieľov vonkajšej politiky Únie s ohľadom na južné susedstvo (3).

2.6 Európska komisia vypracovala podrobné hodnotenie vplyvu (4) a návrh na účasť na programe (5), ktoré sú predmetom analýzy tohto stanoviska, v nadväznosti na závery Rady z 5. decembra 2014 o konkurencieschopnosti a na formálny návrh predložený v decembri toho istého roku zo strany členských štátov a tretích krajín v oblasti Stredozemia (6).

3. Zhrnutie návrhu Komisie

3.1 Právnym základom účasti na programe PRIMA je článok 185 ZFEÚ. Tento nástroj umožňuje EÚ, aby pri vykonávaní viacročného rámcového programu po dohode s príslušnými členskými štátmi stanovila svoju účasť na výskumných a rozvojových programoch, na ktorých sa spoločne podieľa niekoľko členských štátov, vrátane účasti na štruktúrach vytvorených na vykonávanie týchto programov.

3.2 Program, ktorý je vypracovaný na obdobie 10 rokov, bude vykonávať spoločne 14 krajín: — 9 členských štátov: Cyprus, Francúzsko, Grécko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Portugalsko, Česká republika a Španielsko, — 2 tretie krajiny pridružené v rámci programu Horizont 2020: Izrael a Tunisko, — 3 tretie krajiny, ktoré nie sú pridružené v rámci programu Horizont 2020: Egypt, Libanon a Maroko.

3.2.1 Účasť tretích krajín, ktoré nie sú pridružené v rámci programu Horizont 2020, bude predmetom medzinárodnej dohody s EÚ s cieľom rozšíriť právny režim programu PRIMA.

3.3 Cieľom programu PRIMA je vyvinúť spoločné inovačné riešenia v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami, ktoré región Stredozemia naliehavo potrebuje. Vďaka týmto riešeniam budú systémy prístupu k vode a potravinám bezpečnejšie, účinnejšie, efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska životného prostredia a nákladov.

3.4 Program PRIMA bude začlenený do širšieho a rozsiahlejšieho rámca opatrení na vysokej úrovni a bude dopĺňať ďalšie európske iniciatívy, ktoré sa netýkajú výskumu a inovácie. Medzi ne patria: — Vedecká diplomacia — Revízia európskej susedskej politiky (ESP) — Ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja — Migrácia — Európska diplomacia v oblasti klímy po zasadnutí COP21

3.5 V súlade s oznámením Komisie o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy (7) je cieľom programu PRIMA riešenie základných príčin migrácie s využitím všetkých politík EÚ, ktoré sú k dispozícii (8), prostredníctvom mechanizmu zmluvného partnerstva.

3.6 Pokiaľ ide o subsidiaritu, program PRIMA je spoločný program vychádzajúci a zložený z vnútroštátnych programov a činností, ktoré riadia a vykonávajú zúčastnené členské štáty a pridružené krajiny s podporou a účasťou EÚ. Mnohostranný a viacsektorový prístup by mal spolu s veľkými investíciami z hľadiska zdrojov umožniť dosiahnuť technologické a politické ciele v strednodobom a dlhodobom horizonte, ktoré jednotlivé členské štáty doposiaľ neboli schopné samy dosiahnuť.

3.7 Z hľadiska proporcionality bude účasť Únie na programe PRIMA prebiehať v medziach právomocí podľa ZFEÚ a bude len uľahčovať a podporovať, a to aj finančne, splnenie cieľov programu PRIMA zúčastnenými štátmi. Zúčastnené štáty budú musieť spolupracovať, aby lepšie koordinovali, zosúladili a integrovali príslušné vnútroštátne programy alebo činnosti, a napokon vypracovali spoločný dlhodobý strategický výskumný program.

3.8 Únia poskytne finančnú podporu tak, aby vnútroštátne investície navýšila o rovnakú sumu. Príspevok Únie môže predstavovať maximálne 200 miliónov EUR vrátane príspevku Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO). Príspevok bude k dispozícii prostredníctvom rámcového programu pre výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020. Tento záväzok bude pokrývať sedem pracovných rokov v období rokov 2018 – 2024.

3.9 Maximálny príspevok EÚ nesmie presiahnuť sumu vyčlenenú zo strany prispievajúcich členských štátov. V prípade neposkytnutia či oneskoreného poskytnutia príspevku zo strany zúčastnených členských štátov na program PRIMA Komisia navyše primerane zníži finančný príspevok EÚ.

3.10 Komisia očakáva, že na realizáciu desaťročného programu je potrebné vypracovať komplexný strategický výskumný program uskutočňovaný niekoľkými zúčastnenými štátmi a vykonávaný prostredníctvom špecializovanej realizačnej štruktúry a zabezpečiť jeho plné vykonávanie prostredníctvom série výziev na predloženie nadnárodných návrhov. Príspevok EÚ bude riadený prevažne v rámci primárnej realizačnej štruktúry programu PRIMA, tzv. PRIMA-IS.

3.11 Komisia očakáva, že ročné pracovné plány zabezpečia jednotnosť a koordináciu všetkých činností programu PRIMA a budú smerovať k dosiahnutiu všeobecných a špecifických cieľov programu. Ročný pracovný plán, ktorý podlieha schváleniu Komisiou, bude obsahovať: — nadnárodné výzvy na predkladanie návrhov, ktoré sa majú financovať prostredníctvom PRIMA-IS s príspevkom EÚ v súlade s pravidlami účasti programu Horizont 2020, — činnosti financované len zúčastnenými štátmi, ktoré sa započítavajú do paritného financovania s príspevkom Únie. Pred začlenením týchto činností do ročného pracovného plánu ich vyhodnotí komisia zložená z externých odborníkov.

3.12 Výročná správa PRIMA-IS bude zahŕňať oba typy intervencie a poslúži pri vykonávaní úprav a zmien, v prípade potreby aj pokiaľ ide o finančný záväzok, po rozhodnutí Komisie. Okrem toho bude program PRIMA podliehať posúdeniu v polovici obdobia v roku 2022 a záverečnému hodnoteniu v roku 2028.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 Keďže: — EHSV už niekoľkokrát zdôraznil, že voda (9) a udržateľnosť v potravinárskom a poľnohospodárskom výrobnom reťazci (10) musia predstavovať kľúčové témy európskych politík v súčasnosti i budúcnosti. — Výbor tiež vyhlásil, že vodná a potravinová kríza v krajinách oblasti Stredozemného mora (11) je spolu s vojnami a nedodržiavaním základných ľudských práv jednou z hlavných príčin migračnej vlny, ktorá postihuje Európu. — EHSV už niekoľkokrát zdôraznil, že je potrebné posilniť spoluprácu s tretími krajinami, najmä s tými, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika (ESP) a Únia pre Stredozemie, aby bolo možné efektívnejšie reagovať na spoločné výzvy (12) na základe logiky spoločného rozvoja (13). — Výbor viackrát odporúčal prijať rozhodné opatrenia na riešenie a vyriešenie javov, ktoré sú príčinou politickej, hospodárskej, sociálnej a humanitárnej krízy v oblasti Stredozemia (14). EHSV víta program PRIMA za predpokladu, že bude vytvorený na základe skutočne holistického (15) a viacúrovňového (16) prístupu naprieč odvetviami (17), čo je nevyhnutným predpokladom pre jeho úspech, vrátane dosiahnutia konkrétnych a merateľných cieľov, pokiaľ ide o udržateľnosť (18), odolnosť, kvalitu života a práce, ľudských práv a demokracie.

4.2 Výbor schvaľuje návrh Komisie, podporovaný vládami jednotlivých štátov, regiónmi, miestnymi orgánmi, univerzitami, organizáciami občianskej spoločnosti a všetkými zúčastnenými stranami (19), aby sa program PRIMA realizoval na základe článku 185 Zmluvy o fungovaní EÚ s cieľom zabezpečiť čo najúplnejšiu integráciu na vedeckej úrovni a na úrovni riadenia a financií a zapojenie členských štátov a tretích krajín.

4.3 Výbor sa domnieva, že program PRIMA môže byť dôležitou iniciatívou a dobrým modelom, pretože by umožnil prekonať logiku dvojstranných dohôd o partnerstve, ktoré spolu s obmedzenou dostupnosťou finančných prostriedkov až doteraz bránili dôslednému riešeniu niektorých z hlavných problémov, ktorým čelia oblasti Stredozemia, v rámci širšej perspektívy makroregionálnej stratégie pre Stredozemie (20).

4.4 EHSV podporuje zásadu, aby finančné prostriedky Únie vyčlenené na program PRIMA boli rovnocenné s finančnými prostriedkami poskytnutými prispievajúcimi členskými štátmi, a v prípade ich neposkytnutia či oneskoreného poskytnutia podporuje možnosť Komisie primerane znížiť finančný príspevok EÚ.

4.5 Výbor považuje PRIMA-IS za nevyhnutnú a rozhodujúcu realizačnú štruktúru zodpovednú za riadenie a kontrolu programu PRIMA a európskych finančných prostriedkov vyčlenených na tento program, a preto dúfa, že sa bude vyznačovať otvoreným riadením.

4.6 EHSV sa domnieva, že program Horizont 2020 je najvhodnejším nástrojom na rozdelenie finančných prostriedkov, a zároveň podporuje voľbu zaradenia veľkej časti činností v rámci programu PRIMA medzi tzv. Spoločenské výzvy vzhľadom na ich globálny a nadnárodný charakter (21).

4.6.1 Výbor poznamenáva, že mnohé tretie krajiny, ktoré sa zúčastňujú na programe Horizont 2020, majú v súčasnosti vážne ťažkosti, pokiaľ ide o rýchle a efektívne splnenie formálnych požiadaviek programu. EHSV preto žiada o zjednodušenie týchto požiadaviek tam, kde je to možné, s cieľom uľahčiť účasť a maximalizovať výsledky.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 Výbor konštatuje, že nie všetky stredomorské štáty sa zapojili do procesu. V zásade akýkoľvek iný členský štát alebo tretia krajina by sa mohla podieľať na iniciatíve PRIMA za predpokladu, že sa bude podieľať na jej financovaní. EHSV však poznamenáva, že valné zhromaždenie PRIMA-IS zložené zo zástupcov národných vlád musí jednomyseľne schváliť vstup nových tretích krajín (22). V súlade s politickými a sociálnymi podmienkami v kandidátskej tretej krajine EHSV odporúča, aby EÚ zaujala komplexnejší prístup, vyhla sa jednomyseľnému hlasovaniu a nahradila ho kvalifikovanou väčšinou, pretože by sa to mohlo stať právom veta niektorých štátov voči ostatným. Pokiaľ ide o činnosti, ktoré sa majú vykonávať pri realizácii programu, odporúča sa tiež využiť širokú škálu technických úrovní (TRL) s cieľom pokryť všetky fázy vedeckej produkcie.

5.2 ESHV odporúča, aby mal program skutočne prierezový charakter vo vzťahu k ostatným existujúcim alebo budúcim politikám a iniciatívam EÚ s cieľom posilniť jeho schopnosť ovplyvňovať ich. Výbor najmä konštatuje, že je potrebné postupovať v súlade s balíkom predpisov o obehovom hospodárstve (23). Tento faktor bude hrať kľúčovú úlohu pri udržateľnom využívaní vody a pre bezpečnosť potravín a udržateľnú poľnohospodársku výrobu (napr. využívanie pôdy a hnojív (24)).

5.2.1 Výbor sa domnieva, že iniciatíva PRIMA obnovuje naliehavú potrebu rámcovej smernice o pôde (25), ktorá zohľadní rozdiely medzi jednotlivými krajinami EÚ, čo je nevyhnutné s cieľom zúžiť zameranie a zamerať sa viac na inovačné a výskumné činnosti.

5.3 ESHV odporúča viacúrovňový prístup zahŕňajúci aktívnu účasť organizovanej občianskej spoločnosti. Tá by mohla zohrávať kľúčovú úlohu nielen na dosiahnutie a šírenie osobitných cieľov, ale aj všeobecnejších cieľov v oblasti demokratizácie a posilnenia ochrany ľudských práv v mnohých tretích krajinách (26). Výbor preto požaduje priame zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti vo forme poradného výboru, a to aj v rámci PRIMA-IS s cieľom posilniť jej riadenie a pomôcť identifikovať a spoločne monitorovať sociálne a hospodárske dopady programu (27).

5.4 V prípade, že jeden alebo viaceré projekty nebudú môcť byť financované prostredníctvom vnútroštátnych agentúr financovania z vnútroštátnych prostriedkov, pretože bol vyčerpaný vnútroštátny finančný prídel, výbor navrhuje financovať ich s podporou PRIMA-IS. Takéto financovanie EÚ nebude môcť presiahnuť 20 % celkového príspevku EÚ k programu PRIMA, a ak dodatočné prostriedky nebudú postačovať, vyberie sa nasledujúci projekt z poradovníka. Toto opatrenie bude mať zásadný význam na udržanie vysokej kvality realizovaných projektov.

5.5 EHSV súhlasí, aby mali aktéri pochádzajúci z krajín EÚ, ktoré sa nezapájajú do programu PRIMA, možnosť získať financovanie v prípade, že disponujú odbornými znalosťami, ktoré chýbajú v krajinách zúčastňujúcich sa na tomto programe. V takomto prípade podiel ich finančného príspevku by sa mal obmedziť na 50 % oprávnených nákladov pre „opatrenia v oblasti výskumu a inovácií“, a pohybovať sa v rozsahu od 35 % do 50 % oprávnených nákladov pre „opatrenia v oblasti inovácií“. To umožní udržať vysokú kvalitu zrealizovaných projektov v duchu EÚ a zároveň podporiť krajiny, ktoré zamýšľajú zapojiť sa a investovať do programu PRIMA.

5.6 EHSV opakuje, že je potrebné riešiť problémy vodného hospodárstva komplexným spôsobom s prihliadnutím na environmentálny, hospodársky a sociálny rozmer, ako aj na celý kolobeh vody vrátane umelých stupňov založených na nových technológiách, a to z pohľadu udržateľného rozvoja. Treba zvážiť vyrovnanejší prístup k odberu vody, ktorý by zodpovedal požiadavkám a hospodárskej súťaži medzi hospodárskymi a energetickými odvetviami, potrebe zachovať sladkovodné ekosystémy a požiadavke rešpektovať základné právo občanov (28).

5.7 EHSV pripomína, že jedným z najväčších problémov oblasti Stredozemia, a to najmä na africkej strane, je strata tradičných udržateľných poľnohospodárskych postupov súvisiacich s únikom mozgov (väčšinou mladých). Výbor odporúča, aby sa v rámci štúdií a výskumov s vysokou pridanou hodnotou v rámci programu Horizont 2020 pracovalo s predstavou ľahko prenosných procesov so silným sociálnym dopadom vyznačujúcich sa ekonomickou prístupnosťou, a to s cieľom posilniť tieto znalosti a podporiť hospodársky rast a zamestnateľnosť.

V Bruseli 26. januára 2017 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) UNEP/MAP-Plan Bleu, State of the Environment and Development in the Mediterranean, Atény, 2009. V oblasti Stredozemia sa nachádzajú iba 3 % celosvetových vodných zdrojov. Podľa Organizácie Spojených národov každý človek potrebuje aspoň 1 700 m3 vody ročne na dôstojný život. Zo 460 miliónov ľudí, ktorí obývajú oblasť Stredomoria, sa 180 miliónov považuje za ľudí trpiacich nedostatkom vody, pretože na nich pripadá menej ako 1 000 m3 vody na osobu/rok, pričom na 80 miliónov z nich pripadá menej ako 500 m3, v dôsledku čoho sa považujú za ľudí trpiacich extrémnym nedostatkom vody.

(2) CIHEAM/FAO. Mediterra 2016. Zero Waste in the Mediterranean. Natural Resources, Food and Knowledge, Paris, Presses de Sciences Po, 2016.

(3) COM(2016) 385 final. Oznámenie Komisie o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy.

(4) SWD(2016) 332 final.

(5) COM(2016) 662 final.

(6) Tento návrh bol predložený 19 krajinami.

(7) Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(8) Vzdelanie, výskum, zmena klímy, energetika, životné prostredie, poľnohospodárstvo.

(9) Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 147; Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 33).

(10) Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 64).

(11) Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 41).

(12) Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 91).

(13) Uznesenie o príspevku EHSV k pracovnému programu Komisie na rok 2017 Bod 9.4 „Hodnotenie európskej susedskej politiky by malo byť prioritou. Vzťahy s krajinami južného a východného Stredozemia by sa nemali zameriavať len na obranu na základe bezpečnostných hľadísk alebo utečeneckej krízy, ale skôr by sa mali stať skutočnou politikou spoločného rozvoja medzi rovnocennými partnermi.“

(14) Stanovisko EHSV: „EHSV víta najnovší návrh Komisie ‚riešiť vonkajší rozmer utečeneckej krízy‘ […]“. Zdá sa, že v tomto najnovšom návrhu sa uznáva, že riešenie hlavných príčin migrácie presahuje oblasť vnútorných vecí a bezpečnosti a je prepojené s inými oblasťami politík, ako je obchod, rozvoj, zahraničná politika, integrácia. To je v súlade so zásadou súdržnosti politík medzinárodnej rozvojovej spolupráce EÚ (Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 75, bod 1.7).

(15) Stanovisko EHSV na tému Makroregionálna stratégia v oblasti Stredozemia (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 1, bod 1.4).

(16) Stanovisko EHSV: „EHSV sa domnieva, že napriek mimoriadne nestabilnej situácii, ktorá prevláda v oblasti Stredozemia, boli vytvorené podmienky na to, aby sa mohol začať dialóg na viacerých úrovniach medzi Komisiou, členskými štátmi, štátmi, ktoré sa zúčastňujú na európsko-stredozemskej spolupráci, miestnymi a regionálnymi samosprávami a občianskou spoločnosťou s cieľom vytvoriť makroregionálnu stratégiu v oblasti Stredozemia, ktorá by bola rozdelená na dve časti a zodpovedala by potrebám regiónu, pričom by posilňovala jeho konkurencieschopnosť“ (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 1, bod 1.1).

(17) Stanovisko EHSV na tému Podpora obnoviteľných zdrojov energie a európska susedská politika: európsko-stredozemský prípad (Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 1, body: 1.3, 1.10, 1.11); stanovisko EHSV na tému Vonkajší rozmer energetickej politiky EÚ, (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 28, body: 1.1, 1.2.3, 1.3); stanovisko EHSV na tému Trvalo udržateľné využívanie zdrojov rýb v Stredozemí (Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 56).

(18) Stanovisko EHSV na tému Ciele na obdobie po roku 2015 v európsko-stredomorskom regióne (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 44).

(19) PRIMA Impact Assessment – Stakeholder Event. Malta, 17. apríla 2016.

(20) Stanovisko EHSV na tému Vytvoriť stratégiu na rozvoj súdržnosti v Stredozemí (Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 1).

(21) Stanovisko EHSV na tému JTI a PPP/Horizont 2020 (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 24).

(22) COM(2016) 662 final. Článok 12.2.

(23) Stanovisko EHSV na tému Súbor predpisov o obehovom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98).

(24) Stanovisko EHSV na tému Obehové hospodárstvo – Hnojivá (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 80).

(25) Stanovisko EHSV na tému Tematická stratégia ochrany pôdy (Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 29). Stanovisko EHSV na tému Obehové hospodárstvo – Hnojivá (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 80, body: 1.4 a 3.6).

(26) Stanovisko EHSV na tému Občianske spoločnosti v regióne Euromedu (Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 32).

(27) Stanovisko EHSV na tému Riadenie makroregionálnych stratégií (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 64).

(28) Stanovisko EHSV na tému Začlenenie vodohospodárskej politiky do európskej politiky (Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 43, článok 1.13).