SK Úradný vestník Európskej únie C 143/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Sociálne hospodárstvo v Latinskej Amerike“

2012/C 143/06

Spravodajca: Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 18. januára 2011 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Sociálne hospodárstvo v Latinskej Amerike“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 24. januára 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 478. plenárnom zasadnutí 22. a 23. februára 2012 (schôdza z 22. februára 2012) prijal 141 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Cieľom tohto stanoviska je priblížiť sociálne hospodárstvo Latinskej Ameriky (LA) ako organizovaný sektor občianskej spoločnosti, ktorý sa zvyčajne vynecháva zo spolupráce s Európskou úniou (EÚ). Pri tomto preskúmaní sa bude rešpektovať rozmanitosť Latinskej Ameriky a zohľadnia sa rozdiely medzi oboma regiónmi. Preto, a nezávisle od inej možnej terminológie, sa ako najvhodnejšie na účely tohto dokumentu považuje použite pojmu „sociálne a solidárne hospodárstvo“ (SSH).

1.2 OSN vo svojom uznesení č. 47/90 vyhlásila prvú júlovú sobotu každého roka za Medzinárodný deň družstiev a v uznesení č. 64/136 vyhlásila rok 2012 za Medzinárodný rok družstiev. MOP pri viacerých príležitostiach (najmä v uznesení č. 193) uznala pozitívne aspekty družstevníctva a sociálneho a solidárneho a solidárneho hospodárstva. MMF a Svetová banka tiež vyjadrili záujem o tento sektor. EÚ tiež opakovane uznala význam družstevníctva a sociálneho hospodárstva a EIB sa zapája do projektov s podnikmi v rámci SSH v Latinskej Amerike. Mercosur a ostatné medzinárodné organizácie Latinskej Ameriky sa tiež vyjadrili v podobnom zmysle. Predkladané stanovisko s týmito názormi súhlasí.

1.3 Toto stanovisko sa snaží položiť základy práce EHSV zameranej na prípravu 7. stretnutia organizácií občianskej spoločnosti EÚ a Latinskej Ameriky, ktorá sa bude konať v roku 2012 v Santiagu (Čile). Výbor navrhuje, aby boli na prípravné práce ako aj na samotnú schôdzu pozvaní zástupcovia SSH Latinskej Ameriky a EÚ s cieľom preskúmať obsah predkladaného stanoviska v konštruktívnom dialógu. Navrhuje tiež, aby sa na 7. stretnutí sformulovali aj výsledky takéhoto dialógu. EHSV konštatuje, že SSH rieši v Latinskej Amerike vážne prípady sociálnej a hospodárskej nespravodlivosti a ohrozenia základných práv. Ide o kľúčový nástroj v boji za dôstojnú prácu a prekonanie neformálneho postavenia v sociálno-ekonomickej oblasti, ktorý je veľmi dôležitý v procese miestneho rozvoja a sociálnej súdržnosti. SSH presadzuje pluralitu a hospodársku demokraciu. Preto je veľmi dôležité, aby sa podporovali všetky tieto schopnosti a účinky, ktoré prispejú k potrebnej zmene výrobného modelu.

1.4 Koexistencia rôznych zameraní SSH v Latinskej Amerike a ich vzájomná spolupráca sa považuje za veľmi dôležitú. Na jednej strane sa podporuje, aby SSH s výraznejším podnikateľským charakterom presadzovalo ciele založené na zásadách solidarity a neuprednostňovalo zvyšovanie ziskov, pričom sa bude viac snažiť o dosiahnutie všeobecného blahobytu; na druhej strane, aby SSH s výraznejším prvkom sociálno-politickej transformácie uznalo, že podniky musia byť efektívne a dosahovať zisky tým, že vytvárajú siete, ktoré im umožnia udržať sa na trhu. Sociálne a solidárne hospodárstvo preto nemôže byť založené na hospodárstve chudoby, ale na zmene orientácie a musí spájať rozvoj, ekonomickú efektívnosť a sociálnu spravodlivosť s cieľom odstrániť akékoľvek nerovnosti.

1.5 SSH v Latinskej Amerike čelí zásadným problémom, ktoré komplikujú jeho rozvoj: nedostatočné sociálne a inštitucionálne zviditeľnenie je jedným z najzávažnejších problémov. Prispieva k nemu absencia presných postupov merania a kvantifikácie, čo znemožňuje overiť jeho rozsah a významný sociálny dosah. Treba nevyhnutne podniknúť čo najvhodnejšie kroky na vypracovanie medzinárodne uznávaných štatistík v krajinách Latinskej Ameriky, pričom sa do spolupráce zapoja medzinárodné subjekty ako CEPAL, ACI-Américas, FUNDIBES, CICOPA alebo CIRIEC. Chýbajúce inštitucionálne zastúpenie zastupiteľských organizácií SSH tiež predstavuje vážny problém, ktorý sa musí vyriešiť tým, že verejné správne orgány a ostatné sociálne subjekty uznajú ich funkciu sprostredkovateľa v rámci konzultačných inštitúcií v oblasti sociálnej a hospodárskej politiky. Hospodárske a sociálne rady a iné subjekty so sociálnym zastúpením sú dobrým nástrojom na to, aby sa zabezpečilo aj zapojenie organizácií SSH.

1.6 Absencia verejných integračných a participatívnych politík týkajúcich sa SSH, okrem vzácnych výnimiek, predstavuje výraznú prekážku jeho konsolidácie a vývoja, pričom je veľmi dôležité, aby sa prekonali návrhy založené len na poskytovaní priamej ekonomickej pomoci bez náhrad a aby sa podporovali činnosti zamerané na riešenie problému zdrojov jeho financovania. Treba vytvoriť štrukturálne politiky všeobecného záujmu, vrátane rozhodnutí v oblasti legislatívy, rozvoja vzdelávania a inovácie a odbornej prípravy, ako aj v oblasti vysokého školstva. Musí sa podporiť zastúpenie SSH v rozvoji sociálnej ochrany prostredníctvom systémov zdravotnej starostlivosti riadených spoločne s užívateľmi. Musia sa upevniť skutočné štátne politiky, ktoré budú presadzovať kontinuitu nezávisle od zmien vo vláde.

1.7 Odbory a iní sociálni aktéri vrátane SSH môžu vďaka spolupráci zohrávať významnú úlohu pri rozvoji inštitucionálnych mechanizmov na boj proti prípadom nezrovnalostí a podvodov, ktoré sú dôsledkom neformálneho hospodárstva a vzniku nepravých samostatne zárobkovo činných osôb. Môžu tiež pomôcť zaručiť dôstojnú prácu a zabezpečiť poskytovanie kvalitných všeobecných verejných služieb, ako aj podporiť činnosti zamerané na budovanie kapacít.

1.8 Politika medzinárodnej spolupráce EÚ a Latinskej Ameriky v oblasti SSH by mala zohľadniť úvahy a návrhy predložené v tomto stanovisku. Treba navrhnúť projekty spolupráce zamerané na vytváranie stabilných podnikov SSH ako aktérov sociálnej súdržnosti, miestneho rozvoja, plurality, hospodárskej demokracie a legalizácie hospodárstva a práce vo veľkom. SSH by sa malo považovať za prioritu v rámci spolupráce EÚ s cieľom podporiť upevnenie sietí, ktoré pomáhajú pri vykonávaní politík hospodárskej spolupráce a spoločného rozvoja. Projekty spolupráce v oblasti SSH musia podporovať koordináciu jeho subjektov a sietí, pričom zabránia ich deleniu a duplicite: treba dosiahnuť, aby sa podnikli medzinárodnejšie zamerané a strategickejšie kroky.

1.9 V týchto časoch svetovej krízy je na druhej strane potrebné posilniť podnikateľské a obchodné vzťahy medzi SSH EÚ a Latinskej Ameriky. Skúsenosti z osvedčených postupov v SSH Latinskej Ameriky môžu slúžiť ako vhodný príklad. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné, aby tieto obchodné dohody podpísané z krajinami Latinskej Ameriky podporovali rozvoj stredných a malých podnikov a mikropodnikov a konkrétne SSH.

2. Sociálne hospodárstvo v Latinskej Amerike

2.1 Dualita pojmu

2.1.1 Opis sociálneho a solidárneho hospodárstva v Latinskej Amerike v tomto stanovisku vychádza z dvoch nezvratných faktov, a to z konštatovania existujúcich rozdielov medzi sociálnou realitou v EÚ a Latinskej Amerike, a z faktu, že Latinská Amerika nie je homogénna. Predkladaná analýza v tejto súvislosti v maximálnej miere rešpektuje túto rozmanitosť a snaží sa tiež nájsť zhodné prvky, ktoré umožnia spoluprácu v zmysle rovnosti a vzhľadom na zmeny, ku ktorým dochádza v oboch regiónoch (1).

2.1.2 V Latinskej Amerike sa väčšinou používajú dva pojmy: „sociálne hospodárstvo“ a „solidárne hospodárstvo“. Druhý pojem sa používa všeobecnejšie, pričom existujú protichodné konceptuálne názory na to, čo znamená (napr. koncepcia „ľudového hospodárstva“). Pojem sociálne hospodárstvo je v Európe ustálený a zodpovedá pojmu s nepochybne podnikateľskými črtami, ktorý v systéme pôsobí ako alternatívna a odlišná forma fungovania a ktorý neoznačuje ziskovosť ako problém sám osebe. V tomto zmysle je dôležitou otázkou spôsob rozdelenia získaného nadbytku, keďže podnikateľské činnosti sociálneho hospodárstva musia byť konkurencieschopné a prinášať zisk. V EÚ dosiahol pojem sociálne hospodárstvo a jeho koncepcia široký konsenzus (2). V Latinskej Amerike sa uplatňujú rozmanité kritériá.

2.1.3 V uplynulých rokoch, a to najmä v dôsledku politických a hospodárskych zmien v Latinskej Amerike, sa na pomenovanie tohto sektora ustálil pojem „sociálne a solidárne hospodárstvo“ (SSH) (3). Preto ho navrhujeme ako referenciu v súvislosti s Latinskou Amerikou.

2.1.4 Ako prvú charakteristiku môžeme uviesť, že pre celé SSH je typické, že je zložené zo subjektov súkromného charakteru vytvorených na to, aby uspokojili osobné a sociálne potreby, a nie na to, aby investorom prinášali zisk. Situácia SSH v Latinskej Amerike je v jednotlivých krajinách odlišná, isté však je, že niektoré modely sú v plnej miere zastúpené vo všetkých krajinách. Možno práve na základe týchto spoločných údajov by sa mohla sformulovať jednotnejšia interpretácia tohto pojmu. SSH v Latinskej Amerike v podstate tvoria: družstvá, vzájomné spoločnosti, nadácie, združenia, zamestnanecké spoločnosti, organizácie sociálnej solidarity, občianske zoskupenia a rôzne mikropodniky. Tieto podniky a subjekty sú založené na solidarite a sociálnej zodpovednosti. Väčšina z nich funguje na trhu, ale niekedy vytvárajú špeciálne trhy (spravodlivých obchod – Fair Trade), na ktorých sa uplatňujú odlišné zásady ako zásady hospodárskej súťaže.

2.1.5 Organizácie a podniky SSH majú odlišné charakteristiky ako verejné a súkromné kapitálové organizácie, ale tiež produkujú tovary a služby. Podniky SSH preto nie sú výlučne alebo prioritne charitatívnymi subjektmi, ale nie sú ani úplne neziskové: zisk je potrebný. Ústrednou témou je forma rozdelenia ziskov z činnosti, ktoré sa nemerajú len finančnou rentabilitou a prínosom pre ich členov a okolie, ale aj pridanou sociálnou hodnotou, ktorú vytvárajú.

2.2 Rozsah a meranie

2.2.1 Jedným z hlavných problémov, ktoré negatívne vplývajú na rozvoj SSH v Latinskej Amerike, sú ťažkosti pri systematickom usporadúvaní informácií o tomto odvetví, čo negatívne vplýva na jeho zviditeľnenie v spoločnosti. Treba poznať, nielen tušiť, skutočný dosah SSH. Táto absencia meraní značne sťažuje vyzdvihnutie jeho skutočného sociálneho významu a rozdielov v porovnaní s ostatnými typmi podnikov, a to pokiaľ ide o dosah ich hospodárskej, sociálnej a solidárnej činnosti. To isté sa pre toto odvetvie žiada v Európe: zahrnutie do štatistík, vytvorenie dôveryhodných verejných registrov a satelitných účtov pre každé inštitucionálne odvetvie a oblasť činnosti s cieľom dosiahnuť lepšie zviditeľnenie (4).

2.3 Organizácie SSH

2.3.1 Rovnako ako v mnohých štátoch EÚ, aj v Latinskej Amerike je prioritou riešenie chýbajúceho dostatočne konsolidovaného, integrovaného a účinného zastúpenia SSH. Aj keď v posledných rokoch sa dosiahol výrazný pokrok, zastupiteľské štruktúry jednotlivých odvetví SSH sa musia integrovať na základe kritérií pyramídy, zdola nahor, podľa odvetví a území, pričom však treba zabrániť ich štiepeniu, vzájomnej konkurencii a korporativizmu. Blízkosť týchto organizácií miestnym a regionálnym orgánom umožňuje, aby boli považované za centrá sociálneho úžitku a inovácie, ktoré sú schopné reagovať na najdôležitejšie sociálno-ekonomické problémy.

2.3.2 Keď organizácie SSH (5) dosiahnu uznanie, ktoré im naozaj umožní zapojiť sa do dialógu a rokovaní, vybudujú sféru vplyvu s cieľom dosiahnuť synergie v oblasti budovania kapacít, výkonnosti podnikov, sociálnej zodpovednosti podnikov, nových modelov riadenia, boja proti nekalým praktikám a v konečnom dôsledku aj väčšej účinnosti hospodárskeho systému.

2.4 Verejné politiky

2.4.1 Jednou z úloh, ktoré musí SSH vyriešiť, je spôsob, akým dosiahnuť dohody a spojenectvo s verejnými orgánmi z pozície vzájomného rešpektu a nezávislosti. Verejné politiky sú preto jednou z prioritných otázok a cieľov SSH v Latinskej Amerike. Politiky, ktoré sú založené najmä na priamej finančnej pomoci bez záruk, sú zdrojmi, ktoré sa nekontrolujú a sú preto nepredvídateľné, pričom zároveň sa môžu zmeniť na nástroj nátlaku a manipulácie. Politiky, ktoré sú zamerané výlučne na zmierňovanie alebo pomoc, umožňujú používanie nesprávnych postupov.

2.4.2 Treba podporovať integračné a participatívne politiky v súlade so základnými cieľmi SSH a vlád zaujímajúcich sa o schopnosť SSH mobilizovať zdroje komunity a v rámci trhu na dosiahnutie všeobecného prospechu prostredníctvom inovačných riešení zložitých problémov. Medzi verejnou správou a organizáciami SSH nepochybne existuje vzájomná zhoda, pokiaľ ide o sociálne ciele týkajúce sa riešenia naliehavých problémov občanov (6).

2.4.3 Pre SSH je prístup k financovaniu stálym problémom, ktorý značne brzdí jeho rozvoj. SSH získava prostriedky primárne z príspevkov svojich spoločníkov a priaznivcov, a nie zo špekulatívneho kapitálu tretích strán. Zároveň všeobecne zavádza postupy, ktoré sú prínosné pre všeobecný záujem. Verejné opatrenia sú vo všeobecnosti zriedkavé a nepostačujú na zavedenie pravidelného financovania prostredníctvom právnych reforiem a makroekonomických opatrení vhodných pre SSH. Chýbajú štátne politiky, ktoré by začlenili SSH do všeobecného hospodárskeho plánovania, politiky financovania priemyslu na získanie nového kapitálu prostredníctvom mobilizácie prostriedkov rizikového kapitálu, financovania ekonomického zapojenia pracovníkov a spoločníkov a podpory vytvárania skupín podnikov a zapojenia SSH do verejného obstarávania. Nevyhnutne treba preformulovať opatrenia, ktoré kladú neodôvodnené prekážky rozvoju vlastných finančných subjektov SSH, ako je etické bankovníctvo a mikrofinancovanie.

2.4.4 Väčšina krajín nemá stanovené jasné usmernenia politickej činnosti, na základe ktorých by sa navrhovali programy koordinované na jednotlivých úrovniach, ani administratívne právomoci a štruktúry, a v rámci ktorých by SSH získalo inštitucionálnu pozíciu s medzisektorovým prístupom. Administratívne postupy nie sú dostatočne rýchle a neexistuje ani účinná harmonizácia na národnej a nadnárodnej úrovni, ktorá by zosúladila hlavné usmernenia pre podporu SSH. Chýbajú tiež verejné politiky, ktoré by zabránili rozpadu malých sociálnych podnikov a miestnej a solidárnej výrobnej sféry, ako aj politiky v oblasti odbornej prípravy a riadenia podnikov najmä na komunálnej úrovni (7) a tiež politiky zosúladenia regulačných rámcov jednotlivých foriem SSH. Osobitne treba spomenúť potrebu implementovať verejné politiky vzdelávania (odporúčanie MOP č. 193 – 2002) zamerané na SSH. Verejné orgány, vrátane univerzít, a SSH nevyvíjajú dostatočné úsilie zamerané na spoluprácu.

2.5 Hospodársky rozvoj v Latinskej Amerike a úloha SSH

2.5.1 Spravodlivý hospodársky rozvoj a rast

2.5.1.1 Latinská Amerika prechádza pozitívnym makroekonomickým vývojom, pokiaľ ide o tradičný rast, aj keď existujú rozdiely medzi jednotlivými krajinami. Tento rast však naráža na prekážky, ktoré spôsobujú, že sa rozvíja vo veľmi nevyrovnaných sociálnych podmienkach s masívnou nezamestnanosťou, ktorá postihuje stále tie isté sociálne sektory, so všeobecnou nestabilitou pracovných miest, sociálnym vylúčením a chudobou koncentrovanou na určitých miestach. Zdá sa však, že návrat „proaktívneho štátu“, ktorý si uvedomuje neudržateľnú sociálnu dualitu, by mohol podnietiť spravodlivejší (8) rast ohľaduplnejší voči životnému prostrediu.

2.5.1.2 Prínos konsolidovaného SSH Latinskej Ameriky k riadeniu rozvoja spočíva vo vyriešení závažných prípadov chudoby, nerovnosti, vylúčenia, neformálneho hospodárstva, ľudského vykorisťovania, absencie sociálnej súdržnosti a delokalizácie podnikov a na spravodlivejšom rozdeľovaní príjmov a bohatstva, čo prispeje k potrebnej zmene výrobného modelu. V tomto kontexte sa nachádza SSH, ktoré vytvára ponuku služieb sociálneho blahobytu a ktoré v porovnaní s ostatnými sektormi ponúka komparatívne výhody spočívajúce v účinnom prideľovaní a výrobe výhodných tovarov a sociálnych služieb. Vďaka schopnosti vyhovieť širokým vrstvám obyvateľstva a pôsobiť na územiach, ktoré sú zvyčajne vzdialené od mocenských a hospodárskych centier je SSH ideálnym nástrojom na dosiahnutie spravodlivejšieho rozvoja.

2.5.2 Neformálne hospodárstvo a sociálne práva

2.5.2.1 Neformálne hospodárstvo je v Latinskej Amerike veľmi rozšíreným javom, ktorý sa vyskytuje aj v niektorých oblastiach EÚ (tieňová ekonomika) a ktorý charakterizuje rozvoj pracovnej alebo hospodárskej činnosti s čiastočnou alebo celkovou absenciou sociálneho zabezpečenia a dodržiavania príslušnej legislatívy. Nezamestnanosť, nevyhovujúce zamestnanie a zlé pracovné podmienky sú v protiklade s uznesením MOP o dôstojnej práci (9). Ide o naliehavý problém. Zistil sa priamy súvis medzi neformálnym zamestnaním alebo nevyhovujúcim zamestnaním, pričom ukazovatele chudoby sú najvýraznejšie u žien, mladých ľudí, pôvodného obyvateľstva alebo u ľudí s africkým pôvodom a ľudí so zdravotným postihnutím, a to pokiaľ ide o neformálnosť zamestnania, ako aj rovnakých platových podmienok a zaobchádzania. Naopak, SSH je spolu s ostatnými aktérmi účinným nástrojom v boji proti neformálnemu hospodárstvu vzhľadom na to, že pomáha podnikom a ľuďom dosiahnuť legálnosť a získať sociálne zabezpečenie. Bráni tiež zavádzaniu postupov, ktoré sú zamerané na presadenie zištnej externalizácie verejných služieb, ktorým chýbajú záruky poskytovania príspevkov, sú nekvalitné a znižujú sociálnu ochranu príjemcov. Odbory a iní sociálni aktéri vrátane SSH môžu vďaka spolupráci zohrávať významnú úlohu pri rozvoji inštitucionálnych mechanizmov na boj proti prípadom nezrovnalostí a podvodov, ktoré sú dôsledkom neformálneho hospodárstva a vzniku nepravých samostatne zárobkovo činných osôb. Môžu tiež pomôcť zaručiť dôstojnú prácu a zabezpečiť poskytovanie kvalitných všeobecných verejných služieb a tiež podporiť činnosti zamerané na budovanie kapacít.

2.5.2.2 MOP uznáva úlohu SSH, pretože medzi hodnoty a zásady, na ktorých sú založené jeho podniky, patrí dodržiavanie zásad a základných práv na pracovisku (10). V tejto súvislosti preukázalo svoju schopnosť rozšíriť služby sociálnej ochrany aj pre ľudí a spotrebiteľov, ktorí nie sú krytí fiškálnymi systémami sociálneho zabezpečenia s cieľom umožniť nápravu nerovnováhy na trhu práce a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie.

2.5.2.3 V rámci SSH existuje mnoho neformálnych skupín samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré nemajú možnosť zapojiť sa do odbornej prípravy, nemajú prístup k financovaniu a nie sú oficiálne uznané. Vzájomné väzby a dôvera medzi malými výrobcami alebo remeselníkmi by mohli podnietiť vznik procesov formalizácie prostredníctvom podnikov SSH, keďže napríklad výrobcovia, ktorí nie sú spoločníkmi, prakticky nemajú možnosť prístupu k formálnemu trhu. Prostredníctvom systémov zdravotnej starostlivosti riadených spoločne s užívateľmi sa musí sa podporiť zastúpenie SSH v rozvoji sociálnej ochrany. Treba nevyhnutne odstrániť neformálnosť, ktorá by sa mohla vyskytovať v rámci samotného SSH.

2.5.3 Miestny rozvoj a sociálna súdržnosť

2.5.3.1 Pri akýchkoľvek úvahách o rozvoji sa považuje za nevyhnutný cieľ zameraný na stanovenie minimálnych parametrov sociálnej súdržnosti (11). Miestne samosprávy si uvedomujú, že treba podporovať podnikateľov SSH s cieľom oživiť vidiecke a mestské komunity. Tieto podniky vytvárajú pracovné miesta a ich prebytky sa dostávajú do obehu na miestnej úrovni, čo podporuje ich akumuláciu určenú na opätovné investovanie na tom istom území. Tak sa zabezpečia primárne procesy sociálnej súdržnosti s miestnou kontrolou investícií, produktov a služieb, ako aj mobilizácia obehu prebytkov v rámci miestneho a regionálneho hospodárstva, čím sa podporí stabilizácia hospodárstva.

2.5.3.2 SSH preukazuje svoju schopnosť vytvárať a šíriť kultúru podnikania a podnikateľskú štruktúru a prepájať hospodársku činnosť s miestnymi potrebami v oblasti výroby. SSH aktivuje procesy vnútorného rozvoja vidieckych oblastí, obnovenie činnosti v upadajúcich priemyselných oblastiach a oživenie zničených mestských zón, čím vyvažuje výraznú územnú nerovnováhu bez toho, aby preferovalo len jeden model miestneho rozvoja, ale umožňuje koexistenciu rozdielnych modelov podľa sociálnych a hospodárskych potrieb jednotlivých území.

2.5.3.3 SSH umožňuje územnú nezávislosť, pretože pri určovaní modelu rozvoja daného územia a kontrole vývoja procesov rastu a štrukturálnych zmien kladie osobitný dôraz na občiansku spoločnosť. Poľnohospodárske družstvá v tomto procese zohrávajú veľmi dôležitú úlohu. Politiky sociálnej súdržnosti sa musia zamerať na miestnu úroveň (mestské a vidiecke oblasti) s cieľom zaručiť základné sociálne služby, infraštruktúru a vzdelávanie. SSH zohráva v tejto oblasti veľmi dôležitú úlohu.

2.5.4 Pluralita a hospodárska demokracia

2.5.4.1 SSH nie je okrajovým sektorom, ale inštitucionálnym prvkom hospodárskeho systému, pričom pôsobí spoločne s verejným aj súkromným kapitálovým sektorom. Nastoľuje tým pluralitu v hospodárstve, ktorá umožňuje dosiahnutie rovnováhy voči obom týmto sektorom. SSH prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju, podporuje združenia a snaží sa o rovnosť príležitostí prostredníctvom svojich systémov podpory vzdelávania. Tento typ hospodárstva je nevyhnutný na dosiahnutie sociálnej stability, udržateľnosti hospodárskeho rastu, rozdeľovania príjmov a poskytnutie alternatív v oblasti hospodárstva.

2.5.4.2 SSH funguje na základe zásady demokracie a zapájania ľudí do prijímania rozhodnutí o jeho hospodárskych procesoch, a tým neustále vychováva k demokracii a občianstvu. Vytvára sociálnu štruktúru a vzhľadom na svoj potenciál úspešne sa zapájať do riešenia konfliktov a v prospech mieru a sociálnej spravodlivosti je nenahraditeľnou súčasťou hospodárskeho a sociálneho systému v Latinskej Amerike. Tieto schopnosti treba podporovať.

3. Medzinárodná spolupráca v oblasti SSH

3.1 Potreba spolupráce

3.1.1 SSH vychádza zo zásad a postupov, ktoré sú rovnaké v EÚ aj Latinskej Amerike. Tieto spoločné body preto môžu prispieť k spolupráci medzi oboma regiónmi tak v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj v oblasti obchodných a podnikových výmen.

3.1.2 Opätovne potvrdzuje postoj, ktorý EHSV vyjadril pri iných príležitostiach a zdôrazňuje, že je potrebné, aby tieto obchodné dohody podpísané z krajinami Latinskej Ameriky podporovali rozvoj stredných a malých podnikov a mikropodnikov a konkrétne SSH (12).

3.2 Siete

3.2.1 Siete zastupiteľských subjektov SSH, sociálne podniky a informačné, kvantifikačné a inovačné centrá a centrá vysokoškolského vzdelávania môžu vytvárať platformy, ktoré sa budú snažiť o prekonanie uvedených veľkých nedostatkov. EÚ môže pomôcť najmä pri dosahovaní týchto cieľov, ale opatrenia sa nesmú zameriavať len na krajiny alebo oblasti s najnižšími príjmami, ale aj na rozvíjajúce sa oblasti so stredným príjmom, ktoré sa snažia upevniť svoju sociálnu súdržnosť a spravodlivý rast. SSH, ktoré by spočívalo na pevných sieťach, by pomohlo určiť najnaliehavejšie potreby a najúčinnejšie projekty, vďaka čomu by bola medzinárodná spolupráca EÚ selektívnejšia. Činnosť EÚ pri vytváraní sietí medzi Latinskou Amerikou a inými regiónmi (Afrika, Ázia…) rozvíjajúcimi sa na základe SSH môže mať zásadný význam (13).

3.3 Rozvojová spolupráca a spolupráca v oblasti spoločného rozvoja v rámci SSH

3.3.1 EÚ môže pristupovať k spolupráci prostredníctvom implementácie plánov podnikania v rámci SSH s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj (14), do ktorých budú zapojené vlády krajín Latinskej Ameriky, ktoré sa k tomu zaviažu, a na ktorých budú spolupracovať organizácie SSH z oboch kontinentov, pričom v rámci aktívnych politík zamestnanosti vytvoria programy technickej pomoci a asistencie pre podnikateľov. Týmto spôsobom by sa prítomnosť EÚ v Latinskej Amerike vnímala viac ako len obchodný záujem.

4. Prelomový rok 2012: Medzinárodný rok družstiev (OSN); 7. stretnutie organizovanej občianskej spoločnosti Európskej únie a Latinskej Ameriky

4.1 OSN prostredníctvom uznesenia Valného zhromaždenia (64/136) vyhlásila rok 2012 za Medzinárodný rok družstiev. OSN v uznesení uvádza významné vyhlásenia, ktoré poukazujú na prínos družstevníctva k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju celého sveta, a zároveň vyzýva na ich aktívnu podporu, a to najmä v roku 2012. Toto stanovisko podporuje obsah uznesenia vo všetkých oblastiach a súhlasí s jeho návrhmi.

4.2 V roku 2012 sa zároveň uskutoční 7. stretnutie organizovanej občianskej spoločnosti Európskej únie a Latinskej Ameriky. V rámci tohto stretnutia sa na jeho prípravných schôdzach uskutočnia pracovné stretnutia so zástupcami SSH, EÚ a Latinskej Ameriky zamerané na obsah tohto stanoviska a s cieľom dohodnúť sa na odporúčaniach predložených v konečnej verzii dokumentu.

V Bruseli 22. februára 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Dokument KOM(2009) 647 o stratégii Európa 2020. Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 48 – 54. „Zdôraznenie sociálno-hospodárskych aspektov vo vzťahoch medzi EÚ a Latinskou Amerikou“.

(2) Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22 – 28, INT/447 na tému „Rôzne typy podnikov“; správa spravodajkyne Toia INI/2250/2008; stanovisko EHSV o podpore družstiev v Európe (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005), stanovisko EHSV o sociálnom hospodárstve a jednotnom trhu (Ú. v. ES C 117, 26.4.2000). V tejto súvislosti aj nedávno prijatý španielsky a portugalský zákon o sociálnom hospodárstve z roku 2011, ako aj ďalšie právne predpisy členských štátov upravujúce pôsobenie subjektov SSH.

(3) Používa ho napríklad aj MOP v nedávnom pracovnom dokumente z roku 2010, ktorý vypracovalo Medzinárodné centrum vzdelávania (International Training Centre - ILO) na tému „Sociálne a solidárne hospodárstvo: budovanie spoločného chápania“.

(4) V Latinskej Amerike neexistujú presné štatistiky, ale na základe štúdií nadácie Fundibles z roku 2009 možno približne a provizórne hovoriť o existencii viac ako 700 000 organizácii SSH s približne 14 miliónmi členov. Presnú či približnú všeobecnú kvantifikáciu okrem toho veľmi komplikuje rozsiahlosť neformálneho hospodárstva v celom regióne. Podľa ACI je Latinská Amerika regiónom s najrýchlejším rastom, pokiaľ ide o nové družstvá a členov (2009). Inacoop z Uruguaja poukazuje na niektoré údaje z roku 2008: 1 164 družstiev, 907 698 aktívnych členov s ročným obratom 1 708 miliónov USD (3,2 % celkového obratu), 27 449 pracovníkov. Údaje o Argentíne, taktiež z roku 2008: 12 760 družstiev a 9 392 713 členov, 4 166 vzájomných spoločností a 4 997 067 členov, 289 460 pracovníkov (zdroj: INAES). Čile: 1 152 družstiev a 1 178 688 členov, 536 vzájomných podnikov (zdroj: Fundibles). Kolumbia: 8 533 družstiev a 139 703 členov, 273 vzájomných podnikov a 4 758 členov (zdroj: Confecoop). Guatemala: 841 družstiev a 1 225 359 členov (viaceré zdroje). Paraguaj: 453 družstiev a 1 110 000 členov (zdroj: Fundibles). Pokiaľ ide o Brazíliu, pozri pozn. pod čiarou 9. Existujú aj štúdie, ktoré poukazujú na silu SSH voči kríze. Ale všetky tieto údaje a hodnotenia sú skôr intuitívne a približné ako overiteľné.

(5) Príklady zastupiteľských subjektov: Confecoop (Kolumbia), Conacoop (Kostarika), Confecoop (Guatemala), Conpacoop (Paraguaj), Confederación Hondureña de Cooperativas, OCB (Brazília), Conacoop (Dominikánska republika), Cudecoop (Uruguaj), Consejo Mexicano de Empresas de la Economía Solidaria y Cosucoop (Mexiko). Na medzinárodnej úrovni: ACI-Américas, Cicopa a iné.

(6) Verejné inštitúcie pre SSH: Infocoop (Kostarika), Dansocial (Kolumbia), Incoop (Paraguaj), INAES (Argentína), Senaes (Brazília), Inacoop (Uruguaj) alebo Insafocoop ( Salvádor).

(7) V súlade so stanoviskom CESE REX/180 (15.2.2006), Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 85 – 93, na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Mexikom“, pokiaľ ide o malé a stredné podniky.

(8) Podľa údajov Hospodárskej komisie OSN pre Latinskú Ameriku a Karibik (ECLAC) žije viac ako polovica obyvateľov (350 miliónov ľudí) pod úrovňou chudoby a 22 miliónov detí musí pracovať, aby prežili. Ako príklad treba uviesť opatrenia, ktoré v uplynulom desaťročí prijala brazílska vláda, pričom dosiahla, že miliónom ľudí sa podarí prekonať stav maximálnej núdze. SSH v tejto krajine spolupracovalo na dosiahnutí týchto výsledkov prostredníctvom SANAES a stratégie jej hlavného predstaviteľa prof. Paula Singera. Podľa jeho nedávnych slov si SSH vyžaduje viac finančných prostriedkov, väčší trh a viac znalostí.

(9) Podľa Mapy solidárneho hospodárstva v Brazílii existuje v tejto krajine 22 000 podnikov, z ktorých je tretina neformálnych (www.fbes.org.br). Pozri tiež stanovisko EHSV REX/232, Ú. v. C 256, 27.10.2007, s. 138 – 143, na tému „Vzťahy medzi EÚ a Strednou Amerikou“, stanovisko EHSV SOC/250, Ú. v. C 93, 27.4.2007, s. 38 – 41, na tému „Podpora dôstojnej práce pre všetkých“, a pracovný dokument Euro-latinskoamerického parlamentného zhromaždenia z 12.10.2009 na tému „Stratégia na zachovanie a vytváranie pracovných miest, najmä pre ženy a mladých ľudí“.

(10) Pracovný dokument z roku 2011 na tému „Sociálne a solidárne hospodárstvo: naša spoločná cesta k dôstojnej práci“, http://socialeconomy.itcilo.org/en/2011-readers. Tiež ako referencia k bodu 3.2 tohto stanoviska.

(11) Okrem mnohých iných dokumentov pozri: EHSV: 6. stretnutie organizovanej občianskej spoločnosti EÚ a Latinskej Ameriky v roku 2010; pracovné dokumenty CEPAL na iberoamerický summit hláv štátov a predsedov vlád v roku 2007, v Santiagu (Čile); stanovisko EHSV REX/257, Ú. v EÚ C 100, 30.4.2009, s. 93 – 99, na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Brazíliou“; stanovisko EHSV REX/232, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 138 – 143, na tému „Vzťahy medzi EÚ a Strednou Amerikou“; EHSV: Dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou; summit EÚ a Latinskej Ameriky v meste Guadalajara; EHSV: 4. stretnutie organizovanej občianskej spoločnosti EÚ a Latinskej Ameriky a Karibskej oblasti v roku 2006; stanovisko EHSV REX/210, Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 81 – 90, na tému „Vzťahy medzi EÚ a Andským spoločenstvom národov“; stanovisko EHSV REX/180, Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 85 – 93, na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Mexikom“; stanovisko EHSV REX/135, Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004 s. 40 – 54, na tému „Dohoda o vytvorení Americkej zóny voľného obchodu“; stanovisko EHSV REX/13 (Ú. v. ES C 169 zo 16.6.1999); A obzvlášť stanovisko EHSV REX/152, Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, s. 55 – 71, na tému „Sociálna súdržnosť v Latinskej Amerike a Karibskej oblasti“.

(12) Stanovisko EHSV REX/277, Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 48 – 54, na tému „Zdôraznenie sociálno-hospodárskych aspektov vo vzťahoch medzi EÚ a Latinskou Amerikou“. Pozri tiež postoj, ktorý EHSV zaujal k jednotlivým obchodným dohodám s krajinami z tejto oblasti.

(13) V tejto súvislosti treba vyzdvihnúť úlohu Číny na celosvetovej úrovni a jej význam v mnohých aspektoch ako aktéra v strategických spojenectvách. V Latinskej Amerike existujú významné siete ako je RED DEL SUR (Mercosur), Unisol (Brazília) alebo fond FIDES (Mexiko).

(14) Previazanosť medzi SSH a udržateľnosťou životného prostredia je jedným z jeho poznávacích znakov. V tejto súvislosti pozri: kapitola 9 dokumentu uvedeného v poznámke pod čiarou 10 tohto stanoviska, pokiaľ ide o „ekologické pracovné miesta“. Pozri tiež Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 14 – 20 a Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 65 – 71.