Návrh nariadenie rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii /* KOM/2008/0757 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 17.11.2008 KOM(2008) 757 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU - Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. marca 2004 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii. - Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. - Existujúce opatrenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 193/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii, a nariadenie Rady (ES) č. 192/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii. - Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU - Konzultácie so zainteresovanými stranami V súlade s ustanoveniami základného nariadenia zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. - Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. - Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nepredpokladá žiadne všeobecné hodnotenie vplyvu, ale obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia hodnotiť. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU - Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia dňa 27. septembra 2007 začala zo svojej vlastnej iniciatívy čiastočné predbežné preskúmanie platného vyrovnávacieho cla na dovoz polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii. Komisia iniciovala preskúmanie, pretože existovalo dostatočné množstvo jasných dôkazov o tom, že okolnosti týkajúce sa podpory, na základe ktorých boli ustanovené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny boli trvalého charakteru. Čiastočné predbežné preskúmanie potvrdilo, že aj keď príslušné systémy neboli využité, celková úroveň subvencovania v súvislosti s jediným spolupracujúcim indickým výrobcom sa napriek tomu zvýšila. Keďže druhý vyvážajúci výrobca identifikovaný v prílohe k oznámeniu o začatí konania nespolupracoval, je potrebné považovať, že zo subvencovania mal aspoň rovnakú výhodu ako spolupracujúci vývozca. Nebola identifikovaná potreba prepočítať sadzby subvencií spoločností s individuálnym rozpätím, na ktoré sa toto čiastočné predbežné preskúmanie nevzťahovalo. Preto sa odporúča, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia s cieľom zmeniť a doplniť sadzbu cla platnú pre jediného spolupracujúceho indického výrobcu, ako aj pre nespolupracujúceho výrobcu, ktorého sa toto preskúmanie týkalo. Zatiaľ čo sa individuálne rozpätie pre iné spoločnosti, ktorých sa toto prešetrovanie netýka, nezmení, navrhuje sa, aby sa reziduálne rozpätie platné pre všetky ostatné spoločnosti príslušne zmenilo. V súlade so zásadou, že žiaden výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania, úroveň antidumpingových ciel v antidumpingovom nariadení platnú pre ten istý výrobok je potrebné prispôsobiť s cieľom zohľadniť zvýšenie vyrovnávacích ciel. - Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. marca 2004. - Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. - Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa neuplatňuje. - Výber nástrojov Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Uvedené základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. VPLYV NA ROZPOčET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. Návrh NARIADENIE RADY , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“) a najmä na jeho články 15 a 19, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP I. Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce opatrenia 1. Rada 30. novembra 2000 nariadením (ES) č. 2603/2000[2] uložila konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). 2. Po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 193/2007[3] uložila konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie”) na ďalšie obdobie piatich rokov. Príslušný výrobok spadá do kódu KN 3907 60 20. Sadzba stanoveného cla sa pohybuje medzi 0 a 106,5 EUR/tonu pre individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 41,3 EUR/tonu uloženého na dovoz od ostatných vývozcov. 3. Okrem toho Rada nariadením (ES) 192/2007[4] uložila konečné antidumpingové clo na rovnaký výrobok s pôvodom v Indii (ďalej len „antidumpingové nariadenie“). Podľa tohto nariadenia sa sadzba stanoveného cla pohybuje medzi 88,9 a 200,9 EUR/tonu pre individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 181,7 EUR/tonu uloženého na dovoz od ostatných vývozcov. 4. V súlade so zásadou, že žiaden výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania, úroveň antidumpingových ciel v antidumpingovom nariadení zohľadňuje výšku vyrovnávacieho cla uloženého antisubvenčným nariadením v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia. II. Začatie čiastočného predbežného preskúmania 5. Po uložení konečného vyrovnávacieho cla indická vláda uviedla, že okolnosti v súvislosti s dvoma prípadmi subvencovania (systém úverových colných knižiek a systém oslobodenia od dane z príjmov podľa oddielu 80 HHC zákona o dani z príjmov) sa zmenili a tieto zmeny sú trvalého charakteru. Následne bolo použité tvrdenie, že úroveň subvencovania malo klesajúcu tendenciu a preto opatrenia, ktoré boli uložené čiastočne na základe týchto systémov, by bolo potrebné revidovať. 6. Komisia preskúmala dôkazový materiál predložený indickou vládou a považovala ho za dostatočný na opodstatnenie začatia preskúmania v súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia, obmedzeného na úroveň subvencovania dovozov určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii. Po porade s poradným výborom Komisia začala na základe oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[5](ďalej len „oznámenie o začatí konania“) ex officio čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia Rady (ES) č. 193/2007. 7. Cieľom čiastočného predbežného preskúmania prešetrovania je prehodnotiť potrebu pokračovania, odstránenia alebo zmeny a doplnenia súčasných opatrení týkajúcich sa tých spoločností, ktoré mali prospech z jedného alebo obidvoch systémov subvencovania, pričom boli poskytnuté dostatočné dôkazy v súlade oznámením o začatí konania. V závislosti od výsledkov preskúmania sa v čiastočnom predbežnom revíznom prešetrovaní zváži aj potreba upraviť opatrenia uplatniteľné na iné spoločnosti, ktoré spolupracovali v prešetrovaní, v ktorom sa stanovila úroveň existujúcich opatrení a/alebo zostatkové opatrenie uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti. III. Obdobie prešetrovania 8. Obdobie prešetrovania sa týkalo obdobia od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). IV. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka 9. Komisia oficiálne informovala indickú vládu a tí indickí vyvážajúci výrobcovia, ktorí spolupracovali v predchádzajúcom prešetrovaní, boli uvedení v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 193/2007 ako požívajúci výhodu z ktorejkoľvek z dvoch údajne zmenených systémov subvencovania a ktorí boli uvedení v prílohe k oznámeniu o začatí konania, ako aj výrobcov Spoločenstva, o začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili účastníci, sa zvážili, prípadne zohľadnili. 10. Vzhľadom na počet strán zúčastnených v tomto preskúmaní sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia počítalo s použitím techník odberu vzoriek, pokiaľ ide o prešetrenie subvencovania. 11. Prihlásili sa dvaja vyvážajúci výrobcovia a poskytli informácie požadované pre odber vzoriek. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že použitie techník výberu vzorky nie je potrebné. Jeden z uvedených dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorý predložil formulár pre výber vzorky, však neskôr Komisii oznámil, že nemal v úmysle vyplniť celý dotazník, ani poskytnúť údaje potrebné na účely prešetrovania. 12. Komisia preto zaslala a dostala odpoveď na dotazník iba od jedného výrobcu, ktorý bol oprávnený na toto preskúmanie, menovite Pearl Engineering Polymers Ltd (ďalej len „spoločnosť“). Jeden dotazník bol tiež zaslaný indickej vláde. Komisia dostala odpoveď od spoločnosti, ako aj od indickej vlády. 13. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch nasledujúcich zainteresovaných strán: 1. Indická vláda Ministerstvo obchodu, Dillí. 2. Vyvážajúci výrobcovia v Indii Pearl Engineering Polymers Ltd, Dillí. VI. Poskytovanie informácií a pripomienky k postupu 14. Indická vláda a iné zainteresované strany boli informovaní o dôležitých skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých chcela Komisia navrhnúť zmenu a doplnenie sadzby cla platného pre jediného spolupracujúceho indického výrobcu a pre nespolupracujúceho výrobcu, ktorý je tiež uvedený v prílohe k oznámeniu o začatí konania, ako aj o zámere zachovať súčasné opatrenia pre všetky ostatné spoločnosti, ktoré nespolupracovali pri tomto čiastočnom predbežnom preskúmaní. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK 15. Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie je ten istý ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 193/2007, t. j. PET s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5 s pôvodom v príslušnej krajine. V súčasnosti je možné zatriediť ho do položky číselného kódu KN 3907 60 20. C. SUBVENCIE I. Úvod 16. Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca a odpovedí na dotazník Komisie boli prešetrené nasledujúce systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií: a) Systém predbežných povolení (predtým známy ako Systém predbežných licencií) („AAS“), b) Systém úverových colných knižiek („DEPS“), c) Systém podpory vývozu kapitálových tovarov („EPCGS“), d) Systém oslobodenia od dane z príjmov („ITES“), e) Systém Focus Market („FMS“), f) Systém Target Plus („TPS“) 17. Základom systémov uvedených v písmenách a), b), c), e) a f) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden z dokumentov vývoznej a dovoznej politiky sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, t. j. päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho indická vláda tiež stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009 v „Príručke postupov – 1. september 2004 až 31. marec 2009, Zväzok I“ („PP I 2004 – 2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. 18. Systémy oslobodenia od dane z príjmov uvedené v písmene d) sa zakladajú na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa mení a dopĺňa každý rok finančným zákonom. 19. V súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia Komisia prizvala indickú vládu na ďalšie konzultácie týkajúce sa zmenených a nezmenených systémov s cieľom objasniť skutkovú situáciu v súvislosti s uvedenými systémami a dosiahnuť spoločne dohodnuté riešenie. Po týchto rokovaniach a na základe toho, že sa vzájomne nedohodli na riešení v súvislosti s týmito systémami, Komisia zahrnula všetky tieto systémy do prešetrovania subvencovania. 20. Jedna zainteresovaná strana zastupujúca priemyselné odvetvie Spoločenstva tvrdila, že indickí vývozcovia mali naďalej k dispozícii mnoho iných systémov a subvencií. Z informácií však nevyplynuli žiadne konečné dôkazy, ktoré by dokazovali, že tieto systémy využíval spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Preto tieto otázky neboli ďalej prešetrované na účely tohto špecifikovaného konania. II. Špecifické systémy 1 Systém predbežných povolení („AAS“) a) Právny základ 21. Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 2004 – 2009. Tento systém sa nazýval Systém predbežných licencií počas predchádzajúceho revízneho prešetrovania, ktoré viedlo prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 193/2007 k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla, ktoré je v súčasnosti v platnosti. b) Oprávnenosť 22. AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis je uvedený v odôvodnení 23. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Vyvážajúci výrobcovia a vyvážajúci obchodníci „viazaní na“ podporných výrobcov sú oprávnení na AAS pre fyzický vývoz a na AAS pre ročnú potrebu. Vyvážajúci výrobcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS pre dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí majú pre „zamýšľaný vývoz“ kategórií uvedených v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 – 2009, napríklad dodávatelia pre jednotky orientované na vývoz (ďalej len „EOU“), nárok na AAS pre zamýšľaný vývoz. Nakoniec medzidodávatelia pre vyvážajúcich výrobcov sú oprávnení na výhody zo „zamýšľaného vývozu“ v rámci podsystémov predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“) a tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu. c) Praktické zavedenie 23. Predbežné povolenia sa môžu vydať pre tieto činnosti: i) Fyzické vývozy: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov pre výrobu špecifického výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť indické územie. Úľava na dovoz a povinnosť vývozu vrátane typu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii. ii) Ročná požiadavka: Takého povolenie sa nespája s konkrétnym výrobkom určeným na vývoz, alebo so širšou skupinou výrobkov (napr. chemikálie a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulého výkonu vývozu – doviezť bez cla akýkoľvek vstupný materiál používaný vo výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Na vývoz si môže vybrať akýkoľvek výsledný výrobok, ktorý patrí do skupiny výrobkov, v ktorej sa využíva takýto materiál oslobodený od cla. iii) Dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Vyvážajúci výrobca, ktorý vyrába medziprodukt, môže dovážať vstupné materiály bez cla a môže na tento účel získať AAS pre dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť. iv) Zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupné materiály, ktoré sú potrebné na výrobu tovaru na predaj ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004 – 2009. Podľa indickej vlády sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Množstvo kategórií dodávok sa pokladá za zamýšľané vývozy za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v špeciálnej ekonomickej zóne (ďalej len „SEZ“). v) ARO: Držiteľ AAS, ktorý má záujem nakupovať vstupy od domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť použiť ARO. V týchto prípadoch sa predbežné povolenia potvrdzujú ako ARO a sú indosované na domáceho dodávateľa po doručení príslušných stanovených položiek. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaných vývozov, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO refunduje dane a clá dodávateľovi namiesto refundácie toho istého poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Refundácia daní/ciel existuje pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu. vi) Tesne nadväzujúci domáci akreditív (Back to back inland letter of credit): Tento podsystém tiež zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia sa môže obrátiť na banku, aby otvorila domáci akreditív v prospech domáceho dodávateľa. Povolenie banka zruší na priamy dovoz iba v prípade, keď hodnota a objem položiek pochádza z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). 24. Zistilo sa, že počas obdobia revízneho prešetrovania spolupracujúci vývozca získal úľavu iba na základe dvoch podsystémov naviazaných na príslušný výrobok, t. j. i) AAS fyzické vývozy, a iv) AAS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné stanoviť napadnuteľnosť ostatných nevyužitých podsystémov. 25. Po uložení konečného vyrovnávacieho cla, ktoré je v súčasnosti v platnosti, nariadením Rady (ES) č. 193/2007 indická vláda zmenila systém overovania týkajúci sa AAS. Konkrétne je držiteľ predbežného povolenia na účely kontroly zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 PP I 2004 – 2009), t. j. register o skutočnej spotrebe. Tento register musí overovať externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie uvádzajúce, že povinné registre a príslušné údaje boli preskúmané a informácie predložené podľa dodatku 23 sú v každom ohľade pravdivé a správne. Vyššie uvedené ustanovenia sa však uplatňujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo neskôr. Pokiaľ ide o predbežné povolenia alebo predbežné licencie vydané pred týmto dátumom, ich držitelia sú povinní postupovať podľa predtým platných ustanovení týkajúcich sa overovania, t. j. viesť pravdivý a riadny stav licenčnej spotreby a používania dovezeného tovaru v špecifickom formáte uvedenom v dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 PP I 2002 – 2007). 26. V súvislosti s podsystémami, ktoré počas obdobia revízneho prešetrovania používal jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca, t.j. fyzické vývozy a zamýšľané vývozy, úľava na dovoz ako aj povinnosť vývozu stanovuje v objeme a hodnote indická vláda a sú zdokumentované v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zaznamenať príslušné transakcie v povolení. Objem povolených dovozov v rámci tohto systému určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu a výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v PP II 2004 – 2009. 27. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že SION sa pravidelne revidujú. Keďže jeden spolupracujúci vývozca použil licencie vydané v rôznom čase, to tiež znamenalo, že spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania použila rôzne SION. 28. Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, každé na 6 mesiacov). 29. V rámci revízneho prešetrovania sa dospelo k zisteniu, že zatiaľ čo spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol schopný stanoviť celkovú spotrebu surovín, neviedol register o skutočnej spotrebe pre príslušný výrobok. Spotreba bola v súlade so SION len na základe predpokladov. Preto nebolo možné stanoviť, či požiadavky SION, uvedené v špecifických povoleniach/licenciách, prekročili v súvislosti s bezcolnými vstupnými materiálmi množstvo materiálu potrebného na výrobu referenčného množstva výsledných výrobkov určených na vývoz. 30. Okrem toho sa revíznym prešetrovaním dospelo k zisteniu, že suroviny boli dovážané na základe troch rôznych povolení/licencií a rôznych noriem SION a potom boli zmiešané a fyzicky začlenené do výrobného procesu toho istého tovaru určeného na vývoz. Skutočnosť, že existujú tri rôzne normy SION s rôznymi normami spotreby pre každú surovinu ešte zdôrazňuje problém pri stanovovaní skutočnej spotreby spolupracujúceho vývozcu. V tejto súvislosti je jasné, že register o skutočnej spotrebe je základnou požiadavkou s cieľom umožniť kontrolu, či bezcolné vstupné materiály prekročili množstvo materiálu potrebného na výrobu referenčného množstva výsledného výrobku určeného na vývoz. 31. Revíznym prešetrovaním sa tiež zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi. V súvislosti s predbežnými licenciami vydanými pred 13. májom 2005 neboli zaslané registre o skutočnej spotrebe a skladových zásobách (t. j. dodatok 18) príslušným orgánom a teda neboli indickou vládou skontrolované. V súvislosti s predbežnými povoleniami vydanými po 13. máji 2005 sa vyžadujú potrebné registre o skutočnej spotrebe a skladových zásobách, ale indická vláda ešte neskontrolovala súlad týchto registrov s požiadavkami politiky EXIM. Registre boli v skutočnosti skontrolované externými autorizovanými účtovníkmi v súlade s požiadavkami príslušnej indickej legislatívy uvedenými v odôvodnení 25, ale ani spoločnosť ani autorizovaní účtovníci neuchovali záznam o priebehu tohto procesu osvedčovania. Neexistoval žiaden plán auditu alebo akýkoľvek iný podporný materiál pre vykonaný audit, žiadne zaznamenané informácie o použitej metodológii a špecifických požiadavkách potrebných pre tak precíznu prácu, ktorá si vyžaduje podrobné technické vedomosti o výrobnom procese, požiadavkách politiky EXIM a účtovných postupoch. Berúc do úvahy túto situáciu sa usudzuje, že vývozca, ktorý je predmetom prešetrovania, nebol schopný preukázať, že príslušné ustanovenia EXIM boli splnené. d) Pripomienky k poskytovaniu informácií 32. Spolupracujúci vývozca vyjadril námietky k uvedeným zisteniam, najmä pokiaľ ide o závery týkajúce sa autorizovaného účtovníka, ako je uvedené v odôvodnení 31. V tejto súvislosti uviedol, že neexistuje žiadne vnútroštátne alebo medzinárodné právne ustanovenie, na základe ktorého by auditovaná spoločnosť bola povinná uchovávať záznamy o spôsobe vykonania auditu. Naopak, indické právne predpisy stanovujú, že pracovné dokumenty sú vlastníctvom audítora. Vzhľadom na tieto okolnosti a so zreteľom na to, že pred overovacou návštevou nebola podaná žiadosť o stretnutie s autorizovaným účtovníkom, by nemala byť skutočnosť, že auditovaná spoločnosť nemala v čase návštevy tieto podporné dokumenty k dispozícii, použitá proti nej. Okrem toho bolo uvedené, že základné nariadenie by za žiadnych okolností neumožňovalo útvarom Komisie overiť dokumenty uchovávané mimo prešetrovanej spoločnosti, ako by tomu bolo v prípade, keby audit vykonával nezávislý účtovník. Takisto bol vyjadrený argument, že skutočná spotreba jediného spolupracujúceho výrobcu bola v prípade všetkých vstupov vyššia ako normy SION a že nedošlo k nadmernému odpusteniu cla. 33. V tejto súvislosti sa pripomína, že proces overovania vykonaný autorizovaným účtovníkom a vystavenie príslušného osvedčenia tvoria súčasť systému overovania, ktorý zaviedla indická vláda vo svojej politike EXIM. V tejto súvislosti zaviedla politika EXIM autorizovaného účtovníka ako jedného zo subjektov pre vykonávanie systému a Komisia musela posúdiť, či je uvedený systém overovania využívaný efektívne. Skutočnosť, že spoločnosť nemohla preukázať, že buď ona sama alebo autorizovaný účtovník vlastní záznamy o vykonaných kontrolách, na základe ktorých by bolo možné vydať osvedčenia stanovené v politike EXIM, znamená, že spoločnosť nemohla predložiť dôkazy o splnení príslušných ustanovení politiky EXIM. Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti, že v žiadnom prípade nedošlo k nadmernému odpusteniu cla, pripomína sa, že zo skutočného stavu zisteného na mieste (t. j. zmiešanie vstupov a vyrobených výrobkov, používanie odlišných noriem SION, absencia registrov o skutočnej spotrebe, ktoré požaduje politika EXIM) a že na základe skutočnosti, že indická vláda doposiaľ nevykonala potrebné konečné overenie, vyplýva, že nie je možné vykonať akýkoľvek výpočet skutočnej spotreby a súvisiaceho nadmerného odpustenia cla na základe povolenia/licencie a normy SION. e) Záver 34. Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok indickej vlády, ktorý pre prešetrovaných vývozcov predstavoval výhodu. 35. Okrem toho fyzické vývozy a AAS na zamýšľaný vývoz sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť na základe týchto systémov získať žiadne výhody. 36. Žiadny z dvoch podsystémov používaných v tomto prípade nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedajú pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá na vrátenie) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) základného nariadenia. Indická vláda neuplatňovala účinne svoj kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali vo výrobe výrobku určeného na vývoz (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). Normy SION ako také nie je možné považovať za systém overovania skutočnej spotreby, keďže bezcolné vstupné materiály dovážané na základe povolení/licencií s rôznymi hodnotami výnosu SION sa zmiešavajú v rovnakom výrobnom procese tovaru určeného na vývoz. Tento druh procesu neumožňuje indickej vláde skontrolovať s dostatočnou presnosťou aké množstvá vstupov boli spotrebované vo výrobe určenej na vývoz a na základe akej referenčnej hodnoty SION by sa malo vykonať porovnanie. Okrem toho indická vláda buď nevykonala alebo ešte nedokončila účinnú kontrolu založenú na správnom vedení registra o skutočnej spotrebe. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného systému overovania malo vykonať (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3 základného nariadenia). Okrem toho sa pripomína, že príslušná spoločnosť neviedla register o spotrebe, ktorý by umožnil overiť skutočnú spotrebu surovín pri jednotlivých druhoch výrobku. Preto by aj v prípade, keby bol zavedený účinný kontrolný systém, nemala indická vláda možnosť zistiť, v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz. Nakoniec zahrnutie autorizovaných účtovníkov do procesu overovania neviedlo k zlepšeniu systému overovania, pretože neexistujú žiadne podrobné pravidlá o tom, akým spôsobom by mali autorizovaní účtovníci vykonávať im zverené úlohy a informácie predložené počas prešetrovania nemohli zaručiť splnenie vyššie uvedených pravidiel ustanovených základným nariadením. 37. Tieto dva podsystémy sú preto napadnuteľné. f) Výpočet sumy subvencie 38. Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo systémoch náhradného vrátenia cla je napadnuteľným zvýhodnením odpustenie celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie neustanovuje len napadnutie „nadmerného“ odpustenia cla. Podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia je možné napadnúť iba odpustenie ciel v nadmernej výške, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade neboli splnené. Preto, ak sa zistí chýbajúci vhodný monitorovací proces, neuplatňuje sa uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo napadnutia výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako nejaký údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II základného nariadenia, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Naopak, podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí iba zistiť dostatok dôkazov na dokázanie nevhodnosti udaného systému overovania. 39. Výška subvencie pre vývozcu, ktorý využíval AAS sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov využívaných pre príslušný výrobok v priebehu obdobia revízneho prešetrovania (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré vyplynuli zo získania subvencie, odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto čiastka subvencie rozdelila podľa obratu vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. 40. Sadzba subvencie ustanovená v súlade s týmto systémom v priebehu obdobia revízneho prešetrovania pre jedného spolupracujúceho výrobcu predstavuje 12,8 %. 2. Systém úverových colných knižiek („DEPBS“) a) Právny základ 41. Podrobný opis DEPBS sa nachádza v odseku 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 PP I 2004 – 2009. 42. Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal žiadne napadnuteľné zvýhodnenie na základe tohto systému (DEPBS). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento systém ďalej analyzovať. 3. Systém podpory vývozu kapitálových tovarov (ďalej len „EPCGS“) a) Právny základ 43. Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 PP I 2004 – 2009. b) Oprávnenosť 44. Vyvážajúci výrobcovia, vyvážajúci obchodníci „viazaní“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení na tento systém. c) Praktické zavedenie 45. Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý tovar najviac 10 rokov starý) pri zníženej sadzbe cla. Za týmto účelom indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na každý kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozov vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia. 46. Majiteľ licencie EPCGS môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takomto prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže mať prospech zo zvýhodnenia za dovoz súčiastok potrebných pre výrobu takéhoto kapitálového tovaru bez cla. Prípadne sa môže domáci výrobca uchádzať o výhodu zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie EPCGS. d) Pripomienky k poskytovaniu informácií 47. K poskytovaniu informácií neboli v súvislosti s EPCG predložené žiadne pripomienky. e) Záver o systéme EPCGS 48. Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje príjem z cla indickej vlády, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu. 49. Okrem toho systém EPCGS je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, keďže povolenia nemožno získať bez záväzku vyvážať. Je preto považovaný za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. 50. Nakoniec sa tento systém nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nepatrí do pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako je uvedené v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe výrobkov určených na vývoz. f) Výpočet sumy subvencie 51. Jeden spolupracujúci vývozca nenadobudol žiaden kapitálový tovar v priebehu revízneho prešetrovania. Spoločnosť však naďalej požívala výhody z oslobodenia od cla pre kapitálový tovar nadobudnutý pred obdobím revízneho prešetrovania v hodnote stanovenej v pôvodnom prešetrovaní. Podľa zistení v pôvodnom prešetrovaní bola výška subvencie získanej počas obdobia revízneho prešetrovania vypočítaná v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá skutočnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru vyvážajúceho výrobcu. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať obdobiu revízneho prešetrovania, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto čiastka subvencie rozdelila na obrat vývozu v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Sadzba subvencie stanovená vzhľadom na výhodu, ktorú spoločnosť získala v priebehu obdobia revízneho prešetrovania, bola 0,3 %. 4. Systém oslobodenia od dane z príjmov („ITES“) a) Právny základ Oddiel 80HHC zákona o dani z príjmu z roku 1961 („ITA“) 52. V rámci tohto systému mohli vývozcovia využiť výhodu čiastočného oslobodenia od dane z príjmov pochádzajúcich z predaja na vývoz. Právny základ pre toto oslobodenie bol ustanovený v oddiele 80HHC ITA. 53. Toto ustanovenie bolo pre posudzovaný rok 2005 – 2006 (t. j. pre finančný rok od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005) a následne zrušené a teda oddiel 80HHC ITA neposkytuje po 31. marci 2004 žiadne výhody. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyužil žiadne výhody vyplývajúce z tohto systému v priebehu obdobia revízneho prešetrovania. Keďže bol tento systém stiahnutý, nebude preto v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia napadnutý. 5. Systém Focus Market („FMS“), a) Právny základ 54. Podrobný opis FMS sa nachádza v kapitole 3.9 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 3.20 PP I 2004 – 2009. Napriek tomu, že spoločnosť uviedla tento systém, prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosť v priebehu obdobia revízneho prešetrovania nezískala z tohto systému žiadnu výhodu. Keďže bolo zistené, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal na základe tohto systému žiadne napadnuteľné výhody, nebolo potrebné ho v rámci tohto prešetrovania ďalej analyzovať. 6. Systém Target Plus („TPS“) a) Právny základ 55. Podrobný opis TPS sa nachádza v kapitole 3.7 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 3.2 PP I 2004 – 2009. b) Oprávnenosť 56. Akýkoľvek vyrábajúci vývozca je oprávnený uplatňovať tento systém. c) Praktické zavedenie 57. Tento systém je zameraný na poskytnutie odmeny spoločnostiam, ktoré zvýšia rast obratu vývozu. Za týmto účelom tento systém umožňuje oprávneným spoločnostiam využívať colný úver v rozsahu od 5 % do 15 % čiastky vychádzajúcej z rozdielu medzi hodnotami FOB vývozov uskutočnených počas 2 po sebe nasledujúcich finančných rokov. 58. Spoločnosti, ktoré si želajú využiť tento systém sú povinné podať žiadosť ministerstvu obchodu a priemyslu. Po udelení povolenia príslušné orgány vydajú licenciu uvádzajúcu výšku colného úveru. 59. Tento systém bol zastavený v marci 2006 a časom nahradený dvoma novými systémami, systémom Focus Market a systémom Focus Product. Právo požiadať o licenciu TPS však zostalo v platnosti do marca 2007 a spoločnosti využívajúce tento systém môžu používať príslušné nároky na colný úver do marca 2009. d) Pripomienky k poskytovaniu informácií 60. Spolupracujúci výrobca uviedol, že spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania nezískala z tohto systému žiadnu výhodu a že by vzhľadom na to, že tento systém bol v roku 2006 zrušený, nemal byť napadnutý. Ako však bolo uvedené, prešetrovaním sa zistilo, že výhoda bola spoločnosti počas obdobia revízneho prešetrovania udelená a navyše, napriek tomu, že sa príslušný systém naozaj zrušil, spoločnosti by z neho mohli čerpať výhody až do roku 2009. e) Závery k systému Target Plus 61. Systém TPS poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Colný úver TPS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože nakoniec sa úver využije na kompenzáciu dovozných ciel a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo inak splatné. Okrem toho colný úver TPS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu. 62. Ďalej je TPS podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. 63. Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedá prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá na vrátenie) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) základného nariadenia. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vzhľadom na skutočne použité vstupy. Neexistuje žiadny zavedený systém alebo postup na overenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese výrobku na vývoz, alebo či sa vyskytli preplatky dovozných ciel v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon je vývozca oprávnený na výhody TPS bez ohľadu na to, či vôbec dováža nejaké vstupy. Nato, aby výrobca získal výhody stačí, aby jednoducho zvýšil svoj vývozný obrat bez preukazovania, že došlo k dovozu vôbec nejakých vstupov. Preto dokonca aj výrobcovia, ktorí lokálne vyrábajú všetky svoje vstupy a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, majú stále nárok na zvýhodnenia z TPS. f) Výpočet výšky subvencie 64. Výška vyrovnávacích subvencií bola vypočítaná z hľadiska výhody, ktorú využil jej prijímateľ počas obdobia revízneho prešetrovania, podľa účtovníctva spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na základe nárastu ako príjem na úrovni vývoznej transakcie. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytovala sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. 65. Sadzba subvencie ustanovená v súlade s týmto systémom v priebehu obdobia revízneho prešetrovania pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavuje 0,7 %. III. Výška napadnuteľných subvencií 66. Pripomína sa, že rozpätie subvencie ustanovené v pôvodnom vyšetrovaní bolo zistené na úrovni 5,8 % pre jediného vyvážajúceho výrobcu spolupracujúceho s týmto čiastočným predbežným preskúmaním. 67. V rámci súčasného čiastočného predbežného preskúmania bola výška napadnuteľných subvencií vyjadrená podľa hodnoty vo výške 13,8 %, ako je uvedené nižšie: SYSTÉM→ | ALS | DEPBS | EPCGS | ITIRAD | FMS | TPS | Spolu | SPOLOČ-NOSŤ ↓ | % | % | % | % | % | % | % | Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 | 68. Na základe vyššie uvedeného sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s jediným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom sa zvýšila. D. VYROVNÁVACIE OPATRENIA A ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA I. Vyrovnávacie opatrenia 69. V súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia a dôvodmi na vykonanie tohto čiastočného predbežného preskúmania uvedenými v bode 3 oznámenia o začatí konania bolo zistené, že rozpätie subvencovania v súvislosti s jediným spolupracujúcim výrobcom sa zvýšilo z 5,8 % na 13,8 % a preto je potrebné primerane zmeniť a doplniť sadzbu vyrovnávacieho cla uloženého tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nariadením Rady (ES) č. 193/2007. 70. Druhá spoločnosť, ktorej sa týkalo toto čiastočné predbežné preskúmanie, Reliance Industries Ltd, mala najvyššie rozpätie subvencií v pôvodnom prešetrovaní, ale nespolupracovala v tomto preskúmaní. Keďže spoločnosť nespolupracovala, hodnotenie muselo vychádzať z najlepších dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. V tejto súvislosti a vzhľadom na nálezy týkajúce sa jedného spolupracujúceho vývozcu je tiež pravdepodobné, že tento nespolupracujúci vyvážajúci výrobca bude naďalej využívať výhody vyplývajúce zo subvenčných systémov, ktoré sú predmetom prešetrovania aspoň v rovnakej miere ako to bolo zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Preto je potrebné uzavrieť, že úroveň subvencovania v súvislosti s jedným nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ktorého sa preskúmanie týkalo, sa tiež zvýšila na 13,8 % a preto je potrebné primerane zmeniť a doplniť sadzbu vyrovnávacieho cla uloženého tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nariadením Rady (ES) č. 193/2007. 71. Vzhľadom na spoločnosti, ktoré spolupracovali na pôvodnom prešetrovaní ale neboli identifikované ako zúčastnené na prešetrovaní v prílohe k oznámeniu o začatí konania, neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by viedli k potrebe prepočítania sadzieb vyrovnávacieho a antidumpingového cla platného pre tieto spoločnosti. Preto jednotlivé sadzby cla platné pre všetky ostatné strany okrem spoločnosti Pearl Engineering and Reliance Industries uvedenej v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 193/2007 zostávajú nezmenené. 72. Naopak, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré nespolupracovali ani na tomto preskúmaní ani na pôvodnom prešetrovaní je potrebné považovať za spoločnosti využívajúce výhody vyplývajúce z prešetrovaných subvenčných systémov aspoň v rovnakej miere aká bola zistená pre jediného spolupracujúceho výrobcu. S cieľom predísť poskytnutiu bonusu za nespoluprácu sa považuje za vhodné stanoviť úroveň subvencovania platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ na úroveň najvyššej sadzby stanovenej pre ktorúkoľvek spoločnosť spolupracujúcu v pôvodnom prešetrovaní, t. j. 13,8 %. 73. Zmenené sadzby vyrovnávacieho cla by sa mali stanoviť na úrovni nových sadzieb subvencovania zistenej počas súčasného preskúmania, pretože rozpätie poškodenia vypočítané pri pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní zostáva vyššie. 74. Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti ustanovené v tomto nariadení odzrkadľujú situáciu zistenú v čiastočnom predbežnom preskúmaní. Z tohto dôvodu sa výlučne uplatňujú na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je konkrétne uvedená v hlavnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov, ktoré sú spojené s konkrétne uvedenými subjektmi, nemôžu využívať tieto sadzby, ale využívajú colnú sadzbu, ktorá sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“. 75. S cieľom zabrániť, aby fluktuácie v cenách PET spôsobené variáciami cien surovej ropy vyústili do vyššieho cla sa pripomína, že zavedené opatrenia boli stanovené v podobe špecifického cla na tonu. Stanovená čiastka vyplýva z uplatňovania sadzby vyrovnávacieho cla na vývozné ceny CIF, ktoré sa používali na výpočet úrovne vylúčenia škôd počas pôvodného prešetrovania. Rovnaká metóda bola použitá na účely stanovenia zmenených a doplnených úrovní špecifického cla v kontexte tohto preskúmania. 76. Rozpätia a platné sadzby cla by sa preto mali vypočítať podľa nižšie uvedenej tabuľky. Sadzba vyrovnávacieho cla | Navrhovaná sadzba vyrovnávacieho cla | Reliance Industries Ltd | 13,8% | 69,4 | EUR/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 74,6 | EUR/t | Senpet Ltd | 4,43% | 22,0 | EUR/t | Futura Polyeters Ltd | 0% | 0,0 | EUR/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 106,5 | EUR/t | Všetky ostatné spoločnosti | 13,8% | 69,4 | EUR/t | 77. Akákoľvek požiadavka uplatňovania týchto individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii[6] s priloženými príslušnými informáciami, najmä o modifikácii činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domácim či vývozným predajom súvisiacim napríklad s touto zmenou názvu alebo výrobných či predajných subjektov. Ak je to vhodné a po porade s poradným výborom sa vykoná zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb. II. Antidumpingové opatrenia 78. Zmena a doplnenie sadzby vyrovnávacieho cla bude mať dopad na konečné antidumpingové clo uložené výrobcom v Indii nariadením (ES) č. 192/2007. 79. V pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní bolo antidumpingové clo upravené s cieľom predísť dvojitému započítavaniu účinkov výhod vývozných subvencií. V tejto súvislosti článok 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskych spoločenstiev a článok 24 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia ustanovuje, že žiaden výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. V pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní ako aj v súčasnom čiastočnom predbežnom preskúmaní bolo zistené, že niektoré prešetrované systémy subvencovania, ktoré boli zistené ako napadnuteľné, predstavovali vývozné subvencie v zmysle článku 3 ods. 4 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. Tieto subvencie mali ako také vplyv na vývoznú cenu indického vyvážajúceho výrobcu a viedli tak k zvýšenému rozpätiu dumpingu. Inými slovami, dumpingové rozpätie zistené v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní bolo čiastočne kvôli existencii vývozných subvencií. 80. Preto je teraz potrebné prispôsobiť konečné sadzby antidumpingového cla pre príslušných vyvážajúcich výrobcov na zohľadnenie revidovanej úrovne výhody získanej z vývozných subvencií v priebehu obdobia revízneho prešetrovania v súčasnom čiastočnom predbežnom preskúmaní s cieľom odzrkadliť súčasné dumpingové rozpätie zostávajúce po uložení upraveného konečného vyrovnávacieho cla, ktoré kompenzuje účinok vývozných subvencií. 81. Inými slovami bude potrebné zohľadniť nové úrovne subvencií na účely upravenia dumpingových rozpätí, ktoré boli predtým ustanovené. 82. Rozpätia a sadzby cla uplatniteľné v prípade príslušných spoločností by sa preto mali vypočítať, ako sa uvádza v tabuľke. Sadzba vyrovnávacieho cla (vyplývajúceho z vývozných subvencií) | Úroveň odstránenia ujmy | Sadzba antidumpingového cla | Navrhované antidumpingové clo | Reliance Industries Ltd | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | EUR/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 33,6% | 16,2% | 87,5 | EUR/t | Senpet Ltd | 4,43% | 44,3% | 39,9% | 200,9 | EUR/t | Futura Polyesters Ltd | 0% | 44,3% | 14,7% | 161,2 | EUR/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 44,3% | 11,6% | 88,9 | EUR/t | Všetky ostatné spoločnosti | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | EUR/t | 83. V snahe zabezpečiť správne uplatňovanie vyrovnávacieho a antidumpingového cla, zostatková colná sadzba by mala platiť nielen pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov, ale aj pre tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz počas obdobia revízneho prešetrovania. Tieto spoločnosti sa však vyzývajú, aby po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložili žiadosť o preskúmanie podľa toho článku s cieľom individuálne preskúmať ich situáciu, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Odsek 2 článku 1 nariadenia (ES) č. 193/2007 sa nahrádza takto: „S výnimkou ustanovení článku 2 je sadzba vyrovnávacieho cla uplatniteľná pre čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením pre výrobky vyrobené uvedenými spoločnosťami takáto: Krajina | Spoločnosť | Vyrovnávacie clo (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC | India | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 | India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 | India | Senpet Ltd | 22,0 | A183 | India | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 | India | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 | India | Všetky ostatné spoločnosti | 69,4 | A999 | Článok 2 2. Odsek 2 článku 1 nariadenia (ES) č. 192/2007 sa nahrádza takto: „S výnimkou ustanovení článku 2 je sadzba antidumpingového cla uplatniteľná pre čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením pre výrobky vyrobené uvedenými spoločnosťami takáto: Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC | India | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 | India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 | India | Senpet Ltd | 200,9 | A183 | India | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 | India | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 | India | Všetky ostatné spoločnosti | 153,6 | A999 | Indonézia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 | Indonézia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 | Indonézia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 | Indonézia | Všetky ostatné spoločnosti | 187,7 | A999 | Malajzia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 | Malajzia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 | Malajzia | Všetky ostatné spoločnosti | 160,1 | A999 | Kórejská republika | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp. | 0 0 | A196 A196 | Kórejská republika | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 | Kórejská republika | Všetky ostatné spoločnosti | 148,3 | A999 | Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 | Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 | Taiwan | Všetky ostatné spoločnosti | 143,4 | A999 | Thajsko | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 | Thajsko | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 | Thajsko | Všetky ostatné spoločnosti | 83,2 | A999 | Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. [2] Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 34. [4] Ú. v. EÚ L 59, 27. 2.2007, s. 1. [5] Ú. v. EÚ C 227, 27.9.2007, s. 16. [6] Európska komisia – Generálne riaditeľstvo pre obchod – Riaditeľstvo H –N-105 [ ] B- 1049 Brusel.