SPRÁVA KOMISIE PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA O FINANČNEJ POMOCI NA ROZŠÍRENIE ZA ROK 2010 (IPA, PHARE, CARDS, PREDVSTUPOVÝ NÁSTROJ PRE TURECKO, PRECHODNÝ NÁSTROJ) /* KOM/2011/0647 v konečnom znení */





Zhrnutie Táto správa sa zaoberá hlavným vývojom v strategickej a operačnej oblasti v roku 2010 pri vykonávaní predvstupovej pomoci, ako aj úvahami o budúcich vyhliadkach. Podrobné informácie o aktivitách, ktoré prebiehali počas vykazovaného obdobia, sa uvádzajú v technickom pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe[1]. Tento rok je v tejto správe (po prvýkrát len v jednom dokumente) pokrytý nástroj IPA[2] spolu s predchádzajúcimi nástrojmi predvstupovej pomoci a nástrojmi pre západný Balkán (t. j. PHARE, CARDS, predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný fond)[3]. Výročná správa za rok 2010, ktorý je práve v polovici obdobia finančných výhľadov na roky 2007 – 2013, je príležitosťou obzrieť sa späť na predchádzajúce úspechy a nadobudnuté skúsenosti a tiež je aj príležitosťou na nahliadnutie do budúcnosti. V tejto časti správy sa stručne vysvetľujú politické a ekonomické súvislosti, v rámci ktorých sa uskutočňovali aktivity financované EÚ. Rozoberajú sa v nej hlavné udalosti roka a pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní dokumentov strategického plánovania a programových dokumentov. Uvádzajú sa v nej súhrnné správy o vykonávaní projektov a ich výsledkoch, ako aj o koordinácii darcov, a prezentujú sa priority na dosiahnutie zlepšenia vplyvu finančných prostriedkov z nástroja IPA. Pri vypracovávaní odporúčaní pre ďalšie zlepšenie vplyvu finančných prostriedkov z nástroja IPA do roku 2013 a po ňom sa vychádza z analýzy predchádzajúcich skúseností vo forme hodnotení a záverov z konferencie o nástroji IPA v roku 2010. *** Ročný prehľad: politické a ekonomické súvislosti V poslednom desaťročí sa v krajinách západného Balkánu uskutočnili významné zmeny, ktoré túto oblasť viac priblížili k integrácii do EÚ. Globálna finančná kríza však v roku 2010 túto oblasť vážne zasiahla. Kandidátske krajiny[4] a potenciálne kandidátske krajiny[5] čelili výzvam v súvislosti s vysokou nezamestnanosťou, rozšírením chudoby, poklesom kapitálových investícií, zvýšením deficitov verejných financií a nerovnomerným rastom. V rámci reakcie na tieto výzvy prístupové krajiny využívali podporu z nástroja IPA na zavedenie reforiem súvisiacich s EÚ a zameraných na zlepšenie podnikateľského prostredia s cieľom pomôcť takto k dosiahnutiu oživenia a udržateľného rastu. Dôsledky krízy najviac pocítili najslabšie krajiny. Finančnú pomoc z nástroja IPA využili na zlepšenie podmienok najzraniteľnejších skupín spoločnosti vrátane sociálneho a hospodárskeho začlenenia Rómov. Kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny začali premietať politické koncepcie stratégie „Európa 2020“[6] na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu do svojich politických priorít a opatrení na regionálnej úrovni. Aj napriek zložitej ekonomickej situácii viaceré prístupové krajiny dosiahli v roku 2010 značne pozitívne výsledky smerom k integrácii do EÚ: - Chorvátsko je v záverečných fázach pristúpenia k EÚ, - Čiernej Hore a Islandu bolo priznané postavenie kandidátskych krajín a začali sa prístupové rokovania s Islandom, - Srbsko predložilo žiadosť o členstvo v EÚ, - bezvízový režim na cesty do schengenského priestoru bol rozšírený na Albánsko a Bosnu a Hercegovinu. Na ceste k účinnejšiemu a efektívnejšiemu poskytovaniu pomoci: užšie prepojenie pomoci s prioritami politiky rozširovania a odvetvovým prístupom Postupný posun k odvetvovému prístupu Na základe rozhodnutia z roku 2009 o posune od prevažne projektovo orientovaného prístupu v rámci zložky I ku komplexnejšiemu prístupu k predvstupovej pomoci založenému na príslušnej politike alebo odvetví[7] Komisia poskytla v roku 2010 operačným zamestnancom v ústredí a delegáciách EÚ školenie o účinnosti pomoci a odvetvovom prístupe. V marci 2010 Komisia usporiadala aj inkluzívny a podrobný medzinárodný seminár o odvetvových prístupoch v súvislosti s rozširovaním EÚ, ktorý sa konal v Sarajeve. Tieto podujatia boli zamerané na potrebu výmeny praktických skúseností z rozvoja odvetvových plánov, prepojenie odvetvových prístupov s cieľmi EÚ v oblasti integrácie, zlepšenie zodpovednosti krajín, usmerňovanie sektorového prístupu a vytvorenie rámca hodnotenia výkonnosti na hodnotenie výsledkov. Na tomto seminári, ktorý Komisia usporiadala spolu s Bosnou a Hercegovinou, mali odborníci z prijímajúcich krajín, zamestnanci EÚ a iní darcovia na praktických pracovných stretnutiach možnosť nadviazať vzájomné kontakty. Stretnutia preukázali, že odvetvové prístupy by – podľa možnosti pod vedením vnútroštátnych orgánov – mohli uľahčiť spoluprácu medzi darcami a príjemcami. Ak by sa zainteresované strany zamerali na účinok spoločného úsilia, dalo by sa zabrániť nebezpečenstvu duplicity a posilniť riadenie založené na výsledkoch. Odvetvové prístupy by umožnili lepšiu identifikáciu krátkodobých a dlhodobých priorít a identifikáciu portfólia krátkodobých a strednodobých opatrení na riešenie potrieb v oblasti budovania kapacít, technickej pomoci, investícii a pod. Na seminári sa ukázalo, že integrácia do EÚ bola pre vnútroštátne odvetvové stratégie hlavnou hnacou silou a že v mnohých prijímajúcich krajinách sa „položili základy“ odvetvových prístupov (napr. bol založený orgán pre koordináciu darcov v ústredí vlády, vytvorený politický rámec na prepojenie národných stratégií a priorít v oblasti integrácie do EÚ a programový rámec spojený s rozpočtovým procesom). Napriek tomu však bolo potrebné pokračovať v pomoci s prípravou vnútroštátnych odvetvových stratégií patriacich do rámca zodpovednosti jednotlivých štátov a s ich realizáciou. Výzvy a poznatky získané zo seminára v Sarajeve sú uvedené v dokumente „ Implementing sector approaches in the context of EU Enlargement: A "How To" Note “ ( Vykonávanie odvetvových prístupov v kontexte rozširovania EÚ: „Ako na to“ )“[8], ktorý poskytuje praktické usmernenie, ako vykonávať odvetvový prístup zameraný na zamestnancov inštitúcií EÚ, vnútroštátnych vládnych úradníkov, ako aj na iných darcov, ktorí pôsobia v krajinách nachádzajúcich sa v predvstupovej fáze. Revízia dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní na obdobie rokov 2011 – 2013 V dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní na obdobie rokov 2011 – 2013 pripravených v roku 2010 na vytýčenie stratégie pre finančnú predvstupovú pomoc bol po prvýkrát predstavený posun k odvetvovému prístupu. Ako najvhodnejšie oblasti pre proces integrácie do EÚ bolo identifikovaných deväť referenčných odvetví, a to: i) reforma verejnej správy, ii) spravodlivosť a vnútorné veci, iii) rozvoj súkromného sektora, iv) doprava, v) energetika, vi) životné prostredie a zmena klímy, vii) sociálny rozvoj, VIII) poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a ix) podpora a iné aktivity. Z nich sa do dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní vybral menší počet prioritných odvetví. Prioritizácia pomoci z nástroja IPA prostredníctvom vybraných odvetví bola náročnou úlohou, najmä keď prijímajúce krajiny čelili celému radu problémov v súvislosti s ich cestou k členstvu v EÚ. S týmto posunom však prijímajúce krajiny súhlasili na seminári v Sarajeve a na stretnutiach s národnými koordinátormi nástroja IPA, ktoré sa v septembri 2010 konali v Čiernej Hore v rámci prípravy konferencie o nástroji IPA v roku 2010. Komisia stála v čele procesu prípravy a konzultovala s miestnymi zainteresovanými stranami, členskými štátmi EÚ a inými darcami. Odvetvia na uskutočnenie intervencie sa určili po diskusii s prijímajúcimi krajinami na základe potrieb vyjadrených v národných rozvojových plánoch a vnútroštátnych a odvetvových stratégiách v súlade s prioritami vytýčenými v stratégii rozširovania a v správach o pokroku[9] s prihliadnutím na komplementárnosť s predchádzajúcimi alebo prebiehajúcimi aktivitami zo strany EÚ, iných darcov a medzinárodných finančných inštitúcií. Odvetvia, na ktoré sa vzťahovali politické kritériá, t. j. spravodlivosť a vnútorné veci a reforma verejnej správy, boli vybrané vo všetkých dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní, čo potvrdzuje ich význam a prioritné postavenie. V súlade s odporúčaniami stratégie rozšírenia na rok 2010 dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní potvrdili, že opatrenia na riešenie základných práv a práv osôb patriacich k menšinám a zraniteľným skupinám sa premietnu do všetkých aktivít plánovaných v rámci nástroja IPA, najmä pokiaľ ide o verejné služby, legislatívne záležitosti a socio-ekonomický rozvoj. V osobitných dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní pre cezhraničnú spoluprácu boli vytýčené plány na obnovenie bývalých kontaktov medzi pohraničnými regiónmi, ktoré boli prerušené v dôsledku konfliktov v regióne. Tieto kontakty budú zásadné pre budúcu spoluprácu a lepšie susedské vzťahy. V dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní týkajúcom sa viacerých príjemcov sa za prioritu označila podpora zavŕšenia procesu zmierenia v oblasti západného Balkánu. Dôraz sa kládol aj na podporu posilňovania regionálnej spolupráce v boji proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a v prípade príjemcov pomoci z nástroja IPA na vytvorenie silných verejných správ, najmä prostredníctvom zriadenia Regionálnej školy pre verejnú správu – pozri nižšie v rámčeku. Regionálna škola pre verejnú správu Otvorenie Regionálnej školy pre verejnú správu (ReSPA) v Danilovgrade (Čierna Hora) v novembri 2010 umožňuje úradníkom štátnych správ krajín západného Balkánu vzdelávať sa v súlade so zásadami Európskeho administratívneho priestoru a zlepšiť regionálnu spoluprácu v oblasti reformy verejnej správy. Orgány Čiernej Hory umožnili v roku 2009 zriadiť v ich priestoroch v Danilovgrade regionálnu školu ReSPA, vybavenie a nábytok poskytla EÚ v roku 2010. Druhá fáza projektu, ktorá bola spustená na prvom zasadnutí správnej rady v dňoch 23. a 24. septembra 2010, je zameraná na prijímanie a vzdelávanie zamestnancov regionálnej školy, aby vedeli poskytovať vzdelávanie a zabezpečovať akcie na nadväzovanie kontaktov pre úradníkov zo správ partnerov ReSPA a ďalej je zameraná na zviditeľnenie regionálnej školy ReSPA a jej aktivít. V niektorých dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní sa vyslovene uvádzala potreba pomoci z nástroja IPA na podporu zotavenia sa z hospodárskej krízy. Okrem toho sa v týchto dokumentoch zdôrazňovalo, že politika rozširovania podporuje stratégiu Európa 2020, ktorá prijímajúcim krajinám poskytuje dôležitú inšpiráciu pre reformy. Každá prijímajúca krajina bola vyzvaná, aby posúdila priority stratégie Európa 2020 a prispôsobila ich svojej vnútroštátnej situácii. Ďalšími dôležitými odvetviami vybranými v týchto dokumentoch boli sociálny rozvoj, životné prostredie a zmena klímy, rozvoj poľnohospodárstva a vidieka, energetika a doprava. V dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní sa počítalo s tým, že z nástroja IPA sa môžu financovať opatrenia, ktoré nie sú zamerané na konkrétne odvetvie, napr. identifikácia a príprava projektu/odvetvového programu, opatrenia súvisiace s acquis , ktoré sa majú prijať/vykonávať podľa stanoveného časového harmonogramu, účasť na tých programoch EÚ a činnostiach agentúr, ku ktorým má daná krajina prístup, ako aj podporné opatrenia na vykonávanie, monitorovanie, hodnotenie a audit programov IPA. Schopnosť nástroja IPA reagovať v roku 2010 na priority identifikované v správach o pokroku prostredníctvom dokumentov viacročného strategického plánovania dokazuje, že je neoddeliteľnou súčasťou stratégie rozširovania a nie je izolovaným nástrojom. Nástroj IPA poskytuje strategický rámec a postupnosť od politického monitorovania pravidelných správ a dokumentov o partnerstve až po plánovanie a programovanie finančnej pomoci. Spolupráca so spoločenstvom darcov v oblasti účinnosti pomoci V roku 2010 Komisia koordinovala opatrenia a reakcie v súvislosti s dvomi medzinárodnými prieskumami v oblasti koordinácie darcov, ktoré sa začali ku koncu roka. Prvý prieskum, ktorý zahŕňal Albánsko, Srbsko a Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, sa týkal realizácie zrýchlenej iniciatívy EÚ týkajúcej sa deľby práce. Druhý prieskum bol zameraný na prípravu prieskumu OECD DAC v roku 2011 o účinnosti pomoci[10] a zahŕňal Kosovo[11], Bosnu a Hercegovinu a Albánsko. Maximalizácia účinnosti pomoci je obzvlášť dôležitá v Kosove, ktoré patrí k najviac podporovaným príjemcom pomoci na svete[12] a zároveň v Európe je najchudobnejším s HND na obyvateľa a ukazovateľmi hlboko pod regionálnym priemerom v takých oblastiach ako zdravotníctvo a vzdelávanie[13]. Orgány v Kosove preto stanovili ako prioritu zvýšenie vplyvu vonkajšej pomoci. Z prvých výsledkov druhého prieskumu (ukončený bude v roku 2011) vyplýva, že je potrebné viac posilniť spoločné opatrenia – spoločné misie, spoločnú analytickú prácu a spoločnú technickú spoluprácu. Zapájanie sa do týchto širších iniciatív týkajúcich sa účinnosti pomoci môže poslúžiť ako veľmi užitočný odrazový mostík na zlepšenie operácií na mieste v súlade s uznávanými medzinárodnými osvedčenými postupmi. Pritom je potrebné prihliadať na špecifiká nástroja IPA, v rámci ktorého sa pripravujú aj operačné štruktúry, ktoré sa v budúcnosti môžu podieľať na realizácii vnútroných politík EÚ. „Európsky konsenzus o politike rozvoja“[14] je od roku 2005 rámcovým dokumentom EÚ pre rozvojovú spoluprácu, predstavuje spoločnú víziu EÚ týkajúcu sa rozvoja, jej cieľov, hodnôt a zásad. Poukazuje na dvojitú úlohu Komisie, t. j. na jej prínos ako zástupcu spoločných záujmov všetkých členských štátov a jej úlohu darcu (spravovanie finančných prostriedkov EÚ a ERF). Nástroj IPA je jedným z mnohých finančných nástrojov, prostredníctvom ktorých sa vykonáva rozvojová politika EÚ. Komisia si je vedomá toho, že potreby rozvoja sú v jednotlivých pristupujúcich krajinách odlišné a že nástroj IPA je potrebné zamerať na prípravu prijímajúcich krajín na vstup, pričom medzi týmito krajinami sú veľké rozdiely z hľadiska ich socio-ekonomického rozvoja a nachádzajú sa v rôznych fázach procesu pristúpenia. V roku 2010 Komisia naďalej vystupovala ako koordinátor a podporovala program rozširovania EÚ, súdržnosť a komplementárnosť medzi rôznymi subjektmi EÚ, ktorí pokračovali v poskytovaní bilaterálnej podpory krajinám západného Balkánu a Turecku. Vzhľadom na vplyv globálnej ekonomickej krízy je obzvlášť dôležité, aby financovanie prostredníctvom nástroja IPA, iných grantov a úverov bolo ešte lepšie koordinované v záujme podpory oživenia v pristupujúcich krajinách. Zavedenie odvetvového prístupu v roku 2010 bolo dôležitým krokom na zabezpečenie komplementárnosti. Okrem toho, s pokračujúci tlakom na vnútroštátne rozpočty sa situácia v prípade darcov mení: členské štáty EÚ, ktoré pomoc v danej oblasti postupne ukončujú, väčšinou uprednostňujú nepriamu podporu integračného procesu EÚ prostredníctvom rozpočtu EÚ a nástroja IPA, uznávajúc komparatívnu výhodu EÚ. Svetová banka a iné medzinárodné finančné organizácie tiež spojili svoje stratégie a financovanie s prioritami EÚ v tejto oblasti. Krátko potom, ako bolo Čiernej Hore udelené postavenie kandidátskej krajiny, uviedla Svetová banka v strategickom dokumente na roky 2011 – 2014 v prípade tejto krajiny, že „ možno očakávať, že prítomnosť EÚ bude ešte silnejšia, a preto bude nevyhnutné, aby banka a iní darcovia systematickejšie koordinovali svoje programy s EÚ a prístupovou agendou EÚ “.[15] Práce budú v roku 2011 pokračovať s cieľom ovplyvniť výber medzi rôznymi druhmi podpory, ktorú jednotliví darcovia poskytujú, a pomôcť pri racionalizácii tejto podpory na základe vhodnej deľby práce. Finančné prostriedky nástroja IPA sa budú aj naďalej poskytovať prostredníctvom viacstranných agentúr, pokiaľ je zjavná prínosnosť týchto agentúr a sú zavedené vhodné opatrenia na zaistenie zodpovednosti, riadneho finančného hospodárenia, ako aj na zviditeľnenie EÚ. Odvetvový prístup pomáha objasniť zodpovednosť vlády voči darcom a jej občanom a zodpovednosť darcov, a tak maximalizovať vonkajšie zdroje. Jasnejšie ciele a merateľné ukazovatele stanovené spoločne s príjemcami v rámcoch hodnotenia plnenia pomôžu v prípade daného odvetvia zabezpečiť kvantifikáciu pokroku a pravidelné monitorovanie pomôže zabezpečiť prijatie opatrení na nápravu, ak program neplní svoje ciele. Konferencia o nástroji IPA v roku 2010 Konferencia o nástroji IPA v roku 2010, ktorú organizovala Komisia spolu so Svetovou bankou, sa konala 6. a 7. decembra 2010 . Zúčastnilo sa na nej asi 350 účastníkov vrátane zástupcov členských štátov EÚ a iných darcov, Európskej banky pre obnovu a rozvoj, Európskej investičnej banky a Rady Európskej rozvojovej banky. Na konferencii sa diskutovalo o pokrízových problémoch, ktorým čelia kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny a hľadali sa cesty, ako by hlbšie partnerstvo medzi EÚ, Svetovou bankou a európskymi finančnými inštitúciami mohlo pomôcť vyriešiť tieto výzvy. Predmetom diskusie bolo aj posudzovanie potrieb zo strany príjemcov v súvislosti s plnením prístupových kritérií EÚ a podmienky potrebné pre makroekonomickú stabilitu a udržateľný rast. Konferencia potvrdila význam investícií a posilňovania partnerstiev, najmä s medzinárodnými finančnými inštitúciami, pre podporu účasti prijímajúcich krajín na spoločnej európskej vízií inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktorú predstavila stratégia Európa 2020. Komplementárnosť, kombinácia pomoci a schopnosť nástroja IPA aktivovať podporu zo strany medzinárodných finančných inštitúcií, investície a prenos poznatkov by mohli zvýšiť vplyv predvstupového financovania. Investičný rámec pre západný Balkán bol označený za dobrý príklad zlučovania grantov, úverov a odborných znalostí z EÚ, medzinárodných finančných inštitúcií, ako aj od dvojstranných darcov na prioritné investičné projekty. Investičný rámec pre západný Balkán Posilnenie vplyvu predvstupového financovania Investičný rámec pre západný Balkán je zameraný na kľúčové odvetvia hospodárstva v krajinách západného Balkánu vrátane energetiky, životného prostredia, dopravy, sociálnej infraštruktúry a rozvoja súkromného sektora. Jeho cieľom je racionalizovať spoluprácu a zvýšiť kapacitu financovania investícií, ktoré prispievajú k socio-ekonomickému rozvoju a prístupovému procesu v krajinách západného Balkánu. Podporujú sa priority týchto krajín v súvislosti s dosahovaním pokroku na ceste k pristúpeniu k EÚ. Národní koordinátori nástroja IPA v každej prijímajúcej krajine stanovujú po konzultácii s príslušnými ministerstvami jej priority. Na zabezpečenie toho, aby plánované projekty boli v súlade s vnútroštátnymi stratégiami a v zhode s politikou EÚ sa uskutočňujú konzultácie s Komisiou. Kombinovanie zdrojov sa používa na čo najlepšie využitie grantových príspevkov. Na optimalizáciu životaschopnosti projektov a racionalizáciu prípravy projektov a ďalších úverových možností sa v prípade potreby príspevky z Investičného rámca pre západný Balkán kombinujú s aktuálnym financovaním z nástroja IPA. V roku 2010 EÚ preklenula medzeru vo financovaní 12 projektov poskytnutím grantu na spolufinancovanie. V kontexte príprav na budúci viacročný finančný rámec EÚ po roku 2013 bola konferencia o nástroji IPA v roku 2010 príležitosťou na začatie konzultácií so zainteresovanými stranami o budúcnosti predvstupovej pomoci[16]. Na konferencii sa konštatovalo, že väčšia zodpovednosť zo strany príjemcov v kombinácii s väčšou flexibilitou nástroja predvstupovej pomoci by mohla zlepšiť vplyv a účinnosť predvstupovej pomoci. Uznalo sa, že existuje priestor na zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže v súvislosti s postúpením riadiacich právomocí. Táto možnosť zlepšenia bude bližšie preskúmaná v roku 2011 po vypracovaní posúdenia vplyvu nástroja pre rozšírenie po roku 2013. Ako sa uvádza v príslušných dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní, mali by aj krajiny zahrnuté do procesu rozširovania v rokoch 2011 – 2013 vynaložiť úsilie na zabezpečenie lepšieho súladu a komplementárnosti medzi podporami poskytovanými v rámci jednotlivých zložiek nástroja IPA. Ďalej sa na poukázalo na ďalšie oblasti a aktivity na zlepšenie efektívnosti v rámci súčasného rámca pre pomoc z nástroja IPA. V záveroch predsedu[17] boli zaznamenané návrhy na prípravu budúceho nástroja predvstupovej pomoci, a to, že ďalší nástroj by mal: - byť naďalej zameraný na podporu, ktorá poskytuje jasnú perspektívu splnenia požiadaviek na vstup do EÚ a acquis , - byť v súlade so stratégiou Európa 2020 a poskytovať jasnú perspektívu dlhodobejšieho plánovania a programovania a zlepšiť prípravu realistických a financovateľných investičných projektov, - zlepšiť absorpčnú kapacitu pre čerpanie predvstupových finančných prostriedkov a prostriedkov zo štrukturálnych fondov, ktoré budú k dispozícii po pristúpení, skúmať spôsoby ako zmenšiť rozdiely v objeme týchto prostriedkov, - posilňovať udržateľnosť a neustále zlepšovať administratívnu kapacitu, a to aj na úrovni strategického plánovania a programovania, - zvážiť rozsiahlejšie a strategickejšie využívanie odvetvovej rozpočtovej podpory a viacročných programov, - vytvoriť priaznivé podmienky pre poskytovanie úverov z medzinárodných finančných inštitúcií a pre prilákanie súkromného kapitálu, - vypracovať kritériá pre efektívne stratégie poskytovania grantov z nástroja IPA, ktoré budú optimalizovať komplementárnosť, kombináciu pomoci a schopnosť nástroja IPA aktivovať podporu z medzinárodných finančných inštitúcií, investície a prenos poznatkov, - umožňovať inovatívne investície a posilňovať partnerstvá, najmä s medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré môžu podporiť prijímajúce krajiny, aby sa podieľali na spoločnej vízii inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. V roku 2011 pokračovali konzultácie s príjemcami pomoci z nástroja IPA, členskými štátmi EÚ, medzinárodnými finančnými inštitúciami, inými darcami a občianskou spoločnosťou o budúcnosti predvstupovej pomoci po roku 2013. Asi 200 účastníkov z krajín západného Balkánu, členských štátov a inštitúcií EÚ sa zišlo 7. decembra na „ Stretnutí odborníkov v oblasti cezhraničnej spolupráce v rámci nástroja IPA medzi krajinami západného Balkánu “. Na stretnutí sa potvrdili pozitívne výsledky programov cezhraničnej spolupráce v regióne, a to aj pokiaľ ide o proces zmierenia, boli zhrnuté významné výsledky a úspechy v období rokov 2007 – 2010 a prediskutovali sa budúce vyhliadky. Na stretnutí sa začali aj rokovania so zainteresovanými stranami o cezhraničnej spolupráci v oblasti západného Balkánu v rámci nástroja IPA po roku 2013. Účastníci zdôraznili, že sú celkovo spokojní s programami cezhraničnej spolupráce, najmä s pozitívnym vplyvom na miestnych obyvateľov (obnovenie a upevnenie kontaktov so susednými komunitami, realizácia projektov, pri ktorých sa zbližujú ľudia z obidvoch strán hranice, príprava na čerpanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov atď.) Vysoký dopyt zo strany príjemcov potvrdil potrebu zvýšiť finančné prostriedky na cezhraničnú spoluprácu. Účastníci sa zhodli na tom, že je potrebné zjednodušiť vykonávacie pravidlá prostredníctvom ich ďalšej harmonizácie s pravidlami štrukturálnych fondov EÚ. Dôležité výsledky v rámci vykonávania a ukončovania realizácie programov v roku 2010 Formy a štruktúry vykonávania, zadávanie zákaziek a vyplácanie Výsledky z roku 2010 poukázali v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi na zreteľný pokrok väčšiny príjemcov v oblasti zadávania zákaziek a vyplácania pomoci. Dosiahol sa pokrok v príprave na decentralizované riadenie pomoci z nástroja IPA, pričom medzi kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami boli určité rozdiely. Výsledky v Albánsku sa v roku 2010 výrazne zlepšili. Ide o pokračovanie pozitívneho trendu z roku 2009. Boli zadané zákazky v hodnote viac ako 92 mil. EUR a pokrok bol zaznamenaný v programovaní, miere vyplácania a vykonávaní projektov budovania infraštruktúry a inštitúcií. Vykonávanie projektov však zostáva výzvou vzhľadom na sčasti slabú administratívnu kapacitu na rezortných ministerstvách a byrokratické prekážky, napr. chýbajúce stavebné povolenia. V roku 2010 Albánsko obnovilo úsilie o zriadenie potrebných štruktúr a vybudovanie kapacít potrebných pre decentralizované riadenie pomoci z nástroja IPA. Významný pokrok sa dosiahol najmä v kľúčových štruktúrach potrebných pre zložky I a V. Komisia pokračovala v prípravách pre ďalšie zložky nástroja IPA. Albánske orgány začali prípravu strategického rámca súdržnosti pre zložky III a IV a diskusie o dokumente sa začali na jeseň. Pokročili aj rokovania o albánskom návrhu programu rozvoja poľnohospodárstva a vidieka. Bosna a Hercegovina zadala do konca sledovaného roka zákazky v hodnote 70 mil. EUR, čo predstavuje nárast o viac ako 100 % v porovnaní s rokom 2009, pričom miera platieb vo výške 83,31 mil. EUR bola trikrát vyššia ako v roku 2009. V apríli 2010 Bosna a Hercegovina vymenovala príslušného akreditačného úradníka, národného povoľujúceho úradníka a národného koordinátora nástroja IPA. Zástupcovia štátu a subjektov sa nedokázali dohodnúť na štruktúrach na podporu decentralizovaného vykonávania nástroja IPA a na príprave zložiek III, IV a V nástroja IPA. Komisia používala rôzne prístupy riadenia na efektívne a účinné vykonávanie pomoci v krajine, pričom väčšinu pomoci riadila prostredníctvom spoločného a nepriameho centrálneho riadenia. V roku 2010 v Chorvátsku došlo k určitému oneskoreniu pri zadávaní zákaziek a vykonávaní pomoci v rámci zložiek III a V. Dôvodom bolo oneskorenie postúpenia právomocí decentralizovaného riadenia, tlak, ktorý novovzniknuté orgány vyvíjali na systém vykonávania, a zložitosť niektorých veľkých zákaziek infraštruktúry. Výsledky nástroja IPA v rámci zložiek I a IV boli dobré. S podporou z nástrojov SIGMA a TAIEX sa dovedna vykonávalo 21 twinningových projektov v oblasti reformy verejnej správy a právneho štátu. Výrazný pokrok nastal v príprave akreditácie decentralizovaného riadenia bez kontrol ex ante, ako vyplýva z poklesu podielu zamietnutých žiadostí predložených delegácii EÚ na kontrolu ex-ante. Okrem toho krajina prevzala plnú zodpovednosť za priebežné hodnotenie pomoci v rámci zložky I, pričom v auguste 2010 Komisia postúpila riadenie cezhraničných programov spolupráce na chorvátsku agentúru pre regionálny rozvoj. Rok 2010 bol prvým rokom efektívneho vykonávania programu v rámci zložky V: Komisia zverila Chorvátsku riadiace právomoci bez kontrol ex ante v prípade prvých opatrení v novembri 2009. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dosiahla ďalšie zlepšenia, pokiaľ ide o programovanie, a v decembri 2010 získala akreditáciu na decentralizované riadenie pomoci v rámci zložky I. Realizácia programov sa zrýchlila viazaním 35 mil. EUR a dokončením 88 zákaziek. Krajina prijala nevyhnutné legislatívne opatrenia na posilnenie štruktúr akreditovaných na spravovanie finančných prostriedkov IPA a značné zlepšenia sa dosiahli v rámci zložiek I, IV a V. V novembri bolo podpísanie priameho grantu štátnemu úradu pre zamestnanosť významným krokom pre priame vykonávanie Operačného programu na rozvoj ľudských zdrojov. Začalo sa decentralizované vykonávanie troch opatrení zložky V. Pokrok v rámci zložiek II a III bol však miernejší. Dôvodom boli problémy s koordináciou medzi orgánmi susedných krajín a nedostatočná kvalita technických projektov. Prístupové rokovania s Islandom sa začali v júni 2010. Počas roku sa v rámci nástoja TAIEX uskutočnili viaceré podujatia a na jeseň sa začala príprava dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013 a národného programu na rok 2011. Vďaka úrovni súladu krajiny s právnymi predpismi EÚ na základe Dohody o Európskom hospodárskom priestore a úrovni hospodárskeho a sociálneho rozvoja je Island výnimkou medzi kandidátskymi krajinami. Z tohto dôvodu sa dohodlo, že krajine sa poskytne pomoc z nástroja IPA výhradne v rámci zložky I riadenej Komisiou. Islandské orgány preukázali vysokú úroveň zodpovednosti a angažovanosti v súvislosti s pomocou z nástroja IPA. V priebehu roka bol vymenovaný národný koordinátor nástroja IPA a ujal sa funkcie na ministerstve zahraničných vecí. K významným úspechom v Kosove patrilo schválenie cezhraničných programov spolupráce po prvýkrát s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Albánskom. Realizácia projektu sa začala vo viacerých rôznych oblastiach vrátane regionálneho hospodárskeho rozvoja, energetickej účinnosti, reformy súdnictva a zmierenia. Vykonávanie v Kosove sa uskutočňovalo výlučne v rámci centralizovaného riadenia zo strany Európskej komisie, pretože Kosovo sa nachádzalo ešte v ranom štádiu procesu smerujúceho k decentralizovanému riadeniu. Miestne orgány však vynaložili značné úsilie na zvýšenie zodpovednosti, najmä pri vypracovávaní ročných programov, a Komisia tento proces podporila. Čierna Hora vykazovala v porovnaní s rokom 2009 pozitívne trendy, pokiaľ ide o realizáciu projektov a zadávanie zákaziek v rámci nástroja IPA. Bolo podpísaných viac než 200 zmlúv na verejné zákazky v porovnaní so 66 v roku 2009 a dokončených bolo 81 zákaziek s celkovou hodnotou 9 mil. EUR. S cieľom decentralizovať správu finančných prostriedkov EÚ dokončila Čierna Hora v roku 2010 fázu 1 a postúpila do fázy 2 (odstraňovanie nedostatkov), pokiaľ ide o a zložky I a II, zatiaľ čo v prípade ostatných zložiek zostala vo fáze 0. Päť projektov v rámci nástroja IPA bolo zameraných na prípravu systému na decentralizované riadenie. V roku 2010 sa dosiahol pokrok v posilňovaní kapacity národného povoľujúceho úradníka, štátneho fondu, centrálneho odboru pre financovanie a zadávanie zákaziek a úradníka zodpovedného za schvaľovanie programov. V rámci štátnej kontrolnej inštitúcie bol formálne zriadený kontrolný orgán – prechodne do konca roka 2011. V nadväznosti na zmeny vo vláde koncom roka 2010 bol vymenovaný nový národný koordinátor nástroja IPA, ako aj príslušný akreditačný úradník. V Srbsku sa koncom roka realizovali projekty v hodnote 606 mil. EUR, čo je 43 % nárast v porovnaní s rokom 2009. V externých monitorovacích správach boli priemerné výsledky prebiehajúcich projektov vyhodnotené ako „dobré“ a vykonávanie programov v roku 2009 aj v roku 2010 bolo označené za „dobre načasované“. V roku 2010 Srbsko pokročilo smerom k decentralizovanému riadeniu pomoci z nástroja IPA a v prípade zložiek I až IV sa dostalo do fázy 2 (odstraňovanie nedostatkov). S podporou twinningového projektu sa začali zriaďovať štruktúry potrebné pre budúce spravovanie finančných prostriedkov v rámci zložky V. V Turecku dochádzalo k ďalším oneskoreniam v realizácii, avšak v roku 2010 vyplatila EÚ Turecku značné množstvo finančných prostriedkov z nástroja IPA, čo je znakom dobrej absorpcie čerpaných prostriedkov. Okrem toho boli v priebehu roka dokončené viaceré významné projekty a vykonávanie projektov v rámci nástroja IPA v oblastiach ako napr. vzdelávanie, podnikanie a sociálne začlenenie začalo prinášať významné výsledky. Niektoré zásadné reformy prispeli k zlepšeniu programovania, riadenia a monitorovania finančných prostriedkov EÚ. Pokrok sa dosiahol pri získavaní akreditácie Ministerstva životného prostredia a lesného hospodárstva na funkcie verejného obstarávania, zadávania zákaziek a finančného riadenia v prípade environmentálneho operačného programu v rámci zložky III. V prípade zložky V nadobudla v júli 2010 platnosť odvetvová dohoda s konkrétnymi vykonávacími pravidlami, ktorá poskytla právny základ pre vykonávanie pomoci na rozvoj vidieka. Ďalší veľký pokrok predstavovalo predloženie akreditačného balíka, čo Komisii umožnilo začať s procesom prípravy na postúpenie riadenia. Predtým, ako sa decentralizované vykonávanie bude môcť považovať za plne funkčné, je však potrebné vyriešiť zásadné nedostatky, pokiaľ ide o úrovne personálneho vybavenia, ako aj administratívnej kapacity. Rámec orientovaný na výsledky Hospodárska a rozpočtová kríza si vyžaduje väčšie sústredenie sa na poskytovanie pomoci s jasnými a merateľnými cieľmi tak, aby bolo možné sledovať výsledky a preukázať daňovým poplatníkom EÚ, že sa vynaložené finančné prostriedky využívajú zmysluplne. Lepší opis konkrétneho hmatateľného dosahu na občanov krajín západného Balkánu a Turecka zlepší tiež zviditeľňovanie pomoci z nástroja IPA a ďalších úverov a záruk, ktoré boli poskytnuté vďaka tejto pomoci. Programovanie orientované na výsledky sa opiera o jasnú identifikáciu a dohodu o cieľoch a merateľné ukazovatele v kombinácii s účinnými postupmi monitorovania. Viaceré preskúmania, semináre a konferencia o nástroji IPA v roku 2010 upozornili na potrebu ďalšieho rozvoja strategického a na výsledky orientovaného programovania, pričom je potrebné sa zamerať na celoodvetvové prístupy, budovanie kapacít na stanovenie konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, reálnych a časovo vymedzených (SMART) cieľov a súvisiacich ukazovateľov a na vhodné monitorovacie rámce a prípravu základných štatistických údajov a informácií, ako sa to vyžaduje v prípade programov zložiek III až V. V roku 2010 sa prijali kroky na splnenie týchto cieľov: systémy sú už vo zvýšenej miere zamerané na výsledky a tento proces sa v roku 2011 posilnením monitorovania ďalej zintenzívni. Veľké množstvo projektov dokončených v roku 2010 prinieslo konkrétne výstupy a výsledky v rôznych odvetviach v kandidátskych krajinách, ako aj potenciálnych kandidátskych krajinách. Výsledky investícií do štrukturálnej oblasti a do oblasti poľnohospodárstva a infraštruktúry sa dajú ľahšie merať ako výsledky v oblastiach súvisiacich s procesom reforiem a budovaním inštitúcií. V prípade budovania inštitúcií je stanovenie merateľných ukazovateľov náročnejšie. Vďaka intenzívnej technickej pomoci a twiningovým aktivitám podporujúcim príjemcov pri vykonávaní potrebných úprav na dosiahnutie súladu s acquis a normami EÚ boli dosiahnuté výstupy a výsledky. Príklady v kandidátskych krajinách V Chorvátsku bola pomoc z nástroja IPA určená na reakciu na stratégiu rozširovania a riešenie zostávajúcich potrieb Chorvátska v súvislosti so záväzkami vyplývajúcich z členstva v EÚ. V rámci pomoci na prechod a budovanie inštitúcií sa podpora poskytla na projekt vytvorenia účinného právneho rámca v súlade s požiadavkami EÚ a na pomoc chorvátskemu parlamentu pri príprave na vstup do EÚ, ktorú realizoval chorvátsky parlament a maďarské národné zhromaždenie za pomoci iných členských štátov. V rámci nástroja SIGMA sa poskytla pomoc a analytická podpora viacerým návrhom legislatívnych balíkov vrátane národnej stratégie boja proti podvodom a antikorupčných právnych predpisov. Prispelo sa aj na operačný program rozvoja administratívnych kapacít. Dokončený bol aj multifunkčný systém priestorových informácií a verejnosti bol sprístupnený prostredníctvom internetu. Všetky záznamy z katastra nehnuteľností boli digitalizované a usporiadané do jedinej databázy, čo prispelo k výraznému zefektívneniu chorvátskeho trhu s nehnuteľnosťami. V priebehu roku 2010 bol v rámci veľkého projektu na zlepšenie námornej bezpečnosti vypracovaný systém monitorovania a riadenia námornej dopravy. Vybudované boli tri operačné strediská a inštalovaných desať radarov s cieľom pokryť oblasť celého východného Jadranu a zaistiť vyššiu úroveň bezpečnosti plavby a zabrániť znečisťovaniu. Konkrétne opatrenia na zlepšenie hospodárskeho rastu v Chorvátsku zahŕňali významnú podporu pre malé a stredné podniky (MSP). 24 grantov bolo poskytnutých MSP orientovaným na export na účely zvýšenia objemu vývozu, konkurencieschopnosti a produktivity súkromného sektora. V rámci rôznych programov cezhraničnej spolupráce medzi Chorvátskom a Bosnou a Hercegovinou, Čiernou Horou a Srbskom bolo udelených 30 grantov v celkovej hodnote 4 mil. EUR na financovanie projektov v oblasti ochrany životného prostredia, prírodného a kultúrneho dedičstva, hospodárskeho rozvoja a sociálnej súdržnosti. Dosiahnutie týchto cieľov stratégie rozširovania bude prospešné pre EÚ ako celok. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dosiahla značný pokrok v profesionalizácii svojej verejnej správy. Viac ako 3 000 zamestnancov absolvovalo vzdelávanie prostredníctvom seminárov a študijných pobytov. Aktivity financované z nástroja IPA pomohli krajine zaviesť národný systém pre koordináciu vzdelávania a zvýšili úroveň praktického know-how úradníkov v prioritných oblastiach, ako je verejné obstarávanie, finančné riadenie a nezrovnalosti. Výsledkom týchto intervencií bolo zlepšenie kapacít v rámci centrálneho odboru pre financovanie a zadávanie zákaziek a v štátnom fonde. V roku 2010 sa však prípravné opatrenia pre celoživotné vzdelávanie a programy Mládež v akcii pozastavili v dôsledku nezrovnalostí a vážnych nedostatkov v systéme finančného riadenia a kontroly, pokiaľ ide o implementáciu týchto programov. Zameranie sa na inštitucionálne reformy, zlepšenie spravovania verejných financií, budovanie kapacít verejného sektora a udržateľnosť administratívnych kapacít potrebných na integráciu do EÚ tiež prispeje ku konkurencieschopnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a podporí oživenie hospodárstva. Pokrok sa dosiahol aj pri zosúlaďovaní domácich právnych predpisov s acquis EÚ v oblasti ciel, životného prostredia a trestného práva procesného. V roku 2010 sa uskutočnilo komplexné posúdenie colných právnych predpisov a pri analýze nedostatkov sa ukázalo, aké reformy je potrebné vykonať na splnenie požiadaviek Colného kódexu Spoločenstva a súvisiacich predpisov. Technická pomoc na podporu vypracovania návrhov zákonov v oblasti ochrany životného prostredia viedla ku konkrétnym výsledkom. V rámci zákonov o nakladaní s batériami a akumulátormi a o ochrane proti hluku boli do vnútroštátnych právnych predpisov v plnej miere transponované príslušné smernice EÚ. V roku 2009 sa začal realizovať twinningový projekt, ktorý prispel k úspešnému prijatiu nového trestného poriadku v roku 2010. Implementácia prvého islandského ročného programu v rámci nástroja IPA sa v roku 2010 nezačalo, pretože ešte nebola finalizovaná rámcová dohoda medzi Islandom a EÚ. Avšak v priebehu roka sa uskutočnili hodnotiace misie v rámci nástroja TAIEX v oblasti vybraných prístupových kapitol na identifikáciu nedostatkov a potrieb krajiny, na dosiahnutie súladu s normami EÚ a na podporu príprav na vstup. Krátke cielené akcie v rámci nástroja TAIEX úspešne prispeli v prípade islandských orgánov k zvýšeniu informovanosti o veľmi špecifických aspektoch požiadaviek acquis (napríklad pokiaľ ide o konjunkturálne štatistiky a finančné výkazy) a o inštitucionálnych požiadavkách na spravovanie štrukturálnych fondov. V Čiernej Hore bol dokončený projekt infraštruktúry financovaný z nástroja IPA na vybudovanie časti obchvatu okolo centra hlavného mesta Podgorica. Výsledkom bolo zlepšenie dopravnej situácie. Nasledovala lepšia integrácia Čiernej Hory do turistických sietí a zosúladenie vnútroštátnych opatrení pre bezpečnosť cestnej premávky s normami EÚ, čo prispelo k zlepšeniu hospodárskeho rastu. V oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti boli dokončené twinningové projekty na posilnenie spolupráce medzi orgánmi v boji proti organizovanej trestnej činnosti a vytvoril sa systém dohľadu na boj proti organizovanej trestnej činnosti a zriadila sa databáza na boj proti praniu špinavých peňazí. Praktická podpora vo forme grantovej schémy pre bývanie a schém zameraných na zárobkové činnosti a vo forme špecializovaného vzdelávania pomohla priamo viac ako 2 100 utečencom a vysídleným osobám v Čiernej Hore, čo prispelo k cieľu národnej stratégie nájsť trvalé riešenia problémov týchto exponovaných skupín. Podpora z nástroja IPA viedla aj k prijatiu viacerých zákonov a k realizácii príslušných iniciatív v oblasti budovania kapacít v prioritných oblastiach ako vzdelávanie, súdny systém pre mladistvých, životné prostredie a hospodársky rozvoj. Úsilie Čiernej Hory zapojiť sa do širšieho diania v oblasti európskeho vzdelávania podporilo prijatie nového národného kvalifikačného rámca. Rámec na efektívne plnenie politických cieľov v oblasti justície vo veciach mladistvých bol posilnený prípravou nových právnych predpisov na ochranu práv mládeže a budovaním kapacít pre zamestnancov v oblasti justície vo veciach mládeže. Vďaka technickej pomoci pri príprave príslušných právnych predpisov a akčného plánu v oblasti energetiky a energetickej účinnosti je Čierna Hora schopná plniť záväzky vyplývajúce zo Zmluvy o Energetickom spoločenstve. Viac ako 780 zamestnancov verejnej správy bolo vyškolených v oblasti verejného obstarávania a bol vypracovaný návrh nového zákona o verejnom obstarávaní. Vyhliadky pre udržateľný hospodársky rozvoj sa zlepšili vďaka twinningovému projektu na posilnenie kapacít finančných regulátorov oblasti regulácie a dohľadu. Aj keď sa vďaka účasti konečných príjemcov na príprave projektov v rámci nástroja IPA zvýšila ich zodpovednosť, realizáciu a absorpčnú kapacitu niekedy brzdila obmedzená kapacita a slabé stránky verejnej správy a zamestnancov, ktorí sa venujú záležitostiam súvisiacim s nástrojom IPA. Pomoc EÚ v Turecku priniesla významné výsledky v rôznych oblastiach uvedených medzi prioritnými osami intervencie v stratégii rozširovania a správach o pokroku, najmä v oblasti základných ľudských práv, rodovej rovnosti a sociálneho začlenenia. Na podporu miestnych centier pre ženy sa poskytli 2 mil. EUR na pomoc pri znižovaní nerovností medzi pohlaviami a posilňovaní sociálneho, ekonomického a politického postavenia žien v najmenej rozvinutých oblastiach Turecka. V rámci projektu „ Dialóg s občianskou spoločnosťou EÚ-Turecko – Kultúrne mosty “ sa riešila otázka súdržnosti občianskej spoločnosti. Umelecké a kultúrne podujatia v 18 krajinách prispeli k úspešnej podpore kultúrnej výmeny a pomohli v boji proti predsudkom, ktoré existujú v tureckej a európskej spoločnosti. Toto bolo cieľom pokračovania štipendijného programu Jean Monnet: tento program, ktorý bol v Turecku zavedený v roku 1989, ponúka mladým Turkom možnosť absolvovať postgraduálne štúdium v EÚ a umožnil viac ako 1 100 štátnym úradníkom, novým absolventom a zamestnancom súkromného sektora nadobudnúť nové vedomosti a zručnosti súvisiace so vstupom do EÚ. V apríli 2010 sa skončila realizácia významného projektu na podporu trhu práce. Poskytovaním odborného vzdelávania a kvalitných poradenských služieb tento projekt pomohol 11 000 nezamestnaných žien a mladých ľudí z 25 miest nájsť si prácu. Okrem toho bola malým a stredným podnikom a podnikom (MSP) poskytovaná dlhodobá investičná podpora na vytvorenie podmienok pre udržateľné pracovné príležitosti, a to prostredníctvom programov poskytovania úverov malým podnikom I a II (SELP). Malé a stredné podniky tvoria 99 % všetkých podnikov v Turecku a sú oporou ekonomiky, prístup k úverom je však zložitý. Podľa štatistických údajov získaných od bánk poskytujúcich ďalšie úvery bolo do konca roku 2010 vytvorených 11 291 nových pracovných miest a zabezpečených bolo 34 346 pracovných miest v 49 tureckých provinciách. Programy SELP budú pokračovať v zabezpečovaní silnej podpory pre investície a zamestnanosť prostredníctvom financovania úverov a prevádzkového kapitálu až do roku 2012. Príklady v potenciálnych kandidátskych krajinách V Albánsku bolo v rámci programu CARDS v roku 2010 zadaných 80 zákaziek. Konkrétne výsledky sa dosiahli vo viacerých prioritných oblastiach vrátane spravodlivosti, vnútorných vecí a ochrany základných práv. Projekt na podporu reformy štátnej služby vyústil do viacerých návrhov zákonov na modernizáciu právneho rámca a vyhlášky predsedu vlády týkajúcej sa riadenia štátnych zamestnancov na rezortných ministerstvách a v Rade ministrov. Položili sa tým základy pre stanovenie jasných pravidiel, revíziu postupov a posilnenie riadiacej funkcie albánskeho ministerstva verejnej správy. Projekt na prípravu albánskych orgánov na decentralizované spravovanie finančných prostriedkov EÚ viedol k výraznému pokroku pri zriaďovaní operačných štruktúr a systémov kontroly riadenia. Dosiahli sa pozitívne výsledky pri ochrane základných práv zostavením zoznamov voličov na základe zriadeného národného registra adries a národného registra občianskeho stavu. Reformu albánskej štátnej polície podporili policajní experti z rôznych členských štátov. Ich zásahy pomohli zlepšiť porozumenie a schopnosti pri zaobchádzaní s väzňami a zadržanými osobami v súlade s normami EÚ. Podpora implementácie národnej environmentálnej stratégie priblížila Albánsko k náležitej transpozícii ekologického acquis , čo je prínosom pre Albánsko a jeho susedov na západnom Balkáne a aj pre občanov EÚ, keďže sa budú dať lepšie zvládať prípadné ekologické katastrofy s vplyvom na susedné štáty EÚ a budú sa dať minimalizovať riziká. V roku 2010 sa v Bosne a Hercegovine ukončili takmer všetky programy CARDS. Pomoc z nástroja IPA sa poskytovala ďalej so zameraním sa na reformu verejnej správy, posilnenie právneho štátu a zotavenie z globálnej ekonomickej krízy. Na úrovni obcí sa úspešne realizoval projekt na zvýšenie transparentnosti medzi miestnou vládou a organizáciami občianskej spoločnosti. Zriadili sa transparentné mechanizmy pre vyplácanie komunálnych finančných prostriedkov organizáciám občianskej spoločnosti a posilnila sa spolupráca medzi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti. Realizovalo sa 67 podprojektov zameraných na zmierňovanie chudoby, sociálne začlenenie, rodovú rovnosť, ľudské práva, životné prostredie a zlepšenie postavenia menšín a exponovaných skupín. Rada Európy realizovala spoločný projekt týkajúci sa efektívnej väzenskej správy. Viac ako 420 zamestnancov väzenskej služby bolo vyškolených v oblasti zadržiavania osôb vo väzbe v súlade so štandardmi EÚ, 12 zamestnancov bolo vyškolených na školiteľov, prijali sa právne rámce a posilnila sa spolupráca medzi väzenským personálom a úradníkmi ministerstva, čo je v administratívne a politicky nejednotnej situácii významným prínosom. Centrálnej banke sa poskytla technická pomoc na zosúladenie s normami EÚ pre centrálne banky. Riešenia v oblasti IT komunikácie odporúčané v rámci projektu umožnili centrálnej banke zlepšiť prípravu štatistických údajov a informácií pre orgány prijímajúce rozhodnutia a ekonomickú analýzu fiškálnej stability. Ochrana menšín a zraniteľných skupín je vážnym a naliehavým problémom Kosova. Projekty financované z nástroja IPA priniesli v roku 2010 v tejto oblasti úspechy. Rómsky tábor v Česmin Lugu bol zatvorený a 130 rodín utečencov z menšinových komunít sa mohlo vrátiť do Kosova, pričom im bol poskytnutý komplexný balík pomoci a odborná príprava s cieľom zabezpečiť ich znovuusídlenie a reintegráciu. V oblasti spravodlivosti sa v rámci projektu na preverovanie a opätovné vymenovanie sudcov a prokurátorov posúdila vhodnosť všetkých uchádzačov o posty stálych sudcov a prokurátorov, čo viedlo k vymenovaniu kvalifikovaných pracovníkov na mnohé dôležité funkcie v justícii. 60 % takto vymenovaných boli noví pracovníci, čo znamená veľké omladenie kosovského súdnictva a prokuratúry. V rámci podpory hraničnej polície bolo viac ako 750 policajtom poskytnuté osobitné školenie na zlepšenie ich schopnosti zabraňovať nelegálnemu prekračovaniu hraníc a pašovaniu, na zlepšenie ich koordinácie so susednými krajinami a zosúladenie s normami EÚ týkajúcim sa právneho štátu. Pilotný projekt týkajúci sa energetickej účinnosti – hlavná priorita stratégie EÚ pre celý západný Balkán – pomohol znížiť spotrebu energie a dopyt po energii. Po zavedení právneho rámca a národného plánu pre energetickú účinnosť pomáhal nástroj IPA pri realizácii tohto plánu. Informovanosť verejnosti sa zvyšovala prostredníctvom demonštračných projektov na školách a v nemocniciach. Miestnej samospráve sa poskytla pomoc s cieľom zlepšiť schopnosť odhadnúť výdavky na energie a implementovať procesy energetického auditu. Existencia právneho a regulačného rámca podnietila medzinárodné finančné inštitúcie k tomu, aby súkromnému aj verejnému sektoru poskytli finančné prostriedky na investície do energetickej účinnosti. Napríklad Európska banka pre obnovu a rozvoj poskytla malé úvery na podporu energetickej účinnosti v malých a stredných podnikoch. Srbsko oznámilo dobré výsledky v oblasti ochrany príslušníkov menšín a zraniteľných skupín. V rámci grantového projektu pre utečencov a vnútorne presídlené osoby bolo poskytnuté ubytovanie a podpora zárobkových činností, čím sa zlepšila kvalita života približne 600 exponovaných rodín. Z nástroja IPA sa poskytla pomoc aj verejnej agentúre pre akreditáciu zdravotníckych zariadení na zabezpečenie bezpečnejšieho, spravodlivejšieho a vysoko výkonného systému zdravotnej starostlivosti zodpovedajúceho systémom v EÚ. Regionálna infraštruktúra bola podporená projektmi v oblasti zásobovania vodou, čistenia odpadových vôd a spracovania tuhého odpadu. Projekt výstavby nového mosta Žeželj v Novom Sade s príslušnou napájacou infraštruktúrou bude mať pozitívny vplyv aj na susedné krajiny a širšiu Európu, lebo Novi Sad je súčasťou medzinárodného „koridoru X“, ktorý je dopravnou tepnou spájajúcou strednú a juhovýchodnú Európu. Osobitné intervencie týkajúce sa plnenia požiadaviek acquis zahŕňali úplné zosúladenie právnych predpisov Srbska s právnymi predpismi EÚ v oblasti ochrany ovzdušia, čo otvorilo cestu pre prípravné práce na vypracovanie plánov pre čistejšie ovzdušie na úrovni obcí. Vyhotovili sa ortofoto digitálne mapy celej krajiny, uskutočnila sa prvá celoštátna kampaň orálnej vakcinácie líšok proti besnote, čo prispelo k celkovému úsiliu EÚ na eradikáciu besnoty a klasického moru ošípaných v krajinách západného Balkánu. Ďalšie poznatky do budúcnosti V priebehu roku 2010 Komisia dokončila niektoré dôležité hodnotenia vzťahujúce sa na predvstupovú pomoc[18]: - strednodobé metahodnotenie nástroja IPA, - hodnotenie týkajúce sa účasti zainteresovaných strán na programovaní a implementácii predvstupovej pomoci Turecku, - hodnotenie relatívnych nákladov a prínosov twinningu a technickej pomoci, - priebežné hodnotenie programov cezhraničnej spolupráce medzi kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami, Metahodnotenie nástroja IPA Metahodnotenie nástroja IPA sa sústredilo predovšetkým na strategický rámec nástroja IPA (dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní) a na logiku programovania, najmä v rámci zložky I. Hodnotilo sa plánovanie a programovanie pomoci, jej relevantnosť, efektívnosť, účinnosť, vplyv a udržateľnosť. Z hodnotenia vyplynulo, že dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní dali procesu programovania všetkých zložiek nástroja IPA smer a zameranie a priniesli zlepšenie ekvivalentných dokumentov predchádzajúceho programovania predvstupovej pomoci. Darcovia v prípade príjemcov nástroja IPA potvrdili vedúcu úlohu EÚ a v rôznej miere využívali dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní na smerovanie vlastného programovania. Pri hodnotení sa zistilo, že mechanizmy na koordináciu a harmonizáciu pomoci boli dobre zavedené. Finančné potreby prijímajúcich krajín, najmä v oblasti infraštruktúry, jasne presahovali rámec finančných prostriedkov dostupných v rámci nástroja IPA (a od iných darcov). Z tohto dôvodu bude v budúcnosti hlavnou výzvou v prípade pomoci z nástroja IPA podpora efektívneho využívania všetkých darcovských finančných tokov a aktívácia iných zdrojov financovania. V hodnotení boli uvedené dobré príklady využívania pomoci z nástroja IPA na aktiváciu financovania od darcov/medzinárodných finančných inštitúcií, najmä na projekty v oblasti infraštruktúry. V prvom roku existencie nástroja IPA, v roku 2007, boli zaznamenané niektoré problémy týkajúce sa účinnosti, pokiaľ ide o včasnosť realizácie, ale tempo zadávania zákaziek a realizácie sa odvtedy zvýšilo. Kvalita cieľov a ukazovateľov v dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní a programových dokumentoch na nižšej úrovni (ročné národné programy a projektové dokumentácie) sa v období rokov 2007 – 2009 zlepšila. Vo všeobecnosti sa konštatovalo, že projekty boli relevantné. V dôsledku poskytnutia pomoci z nástroja IPA boli vo všeobecnosti dosiahnuté bezprostredné výsledky, napr. pokiaľ ide o počet vyškolených osôb. Výsledky na úrovni dosahu – t. j. pokiaľ ide o prínosnosť vzdelávania – boli však menej zreteľné. Zistilo sa, že účinnosť pomoci z nástroja IPA bola najlepšia v oblastiach súvisiacich s acquis , avšak niektoré horizontálne oblasti, napr. reforma verejnej správy, boli obzvlášť problematické. Odporúčali sa ďalšie zlepšenia vrátane posilnenia úlohy prijímajúcich krajín počas prípravy a výberu projektov. Hlavným faktorom pre dosiahnutie účinku a udržateľnosti bola zodpovednosť príjemcov za program reforiem a kapacita ich verejných správ. V tejto súvislosti hodnotitelia uviedli niektoré riziká pre účinok a udržateľnosť súvisiace s primeranými úrovňami personálneho vybavenia a udržania kvalifikovaných zamestnancov. Zameranie pomoci na menší počet odvetví by mohlo zvýšiť účinnosť a budúci vplyv. Prijatie viacročného/odvetvového prístupu v rámci zložky I (ako je tomu už v rámci iných zložiek nástroja IPA) by malo uľahčiť stanovenie priorít a postupnosti pomoci, koordináciu darcov a zvýšiť zodpovednosť príjemcov za pomoc. Odporúčalo sa postupné zavádzanie odvetvového prístupu s prihliadnutím na schopnosť príjemcov riadiť vykonávanie. Hodnotenie účasti zainteresovaných strán na programovaní a implementácii predvstupovej pomoci Turecku V rámci tohto hodnotenia sa posudzovala účasť zainteresovaných subjektov na programovaní a implementácii zložky I nástroja IPA. Poskytlo sa odporúčanie, ako by sa dala zlepšiť, aby sa mohla zvýšiť účinnosť finančnej pomoci. Účasť zainteresovaných strán sa spravidla prijímala ako zásada a zvyšoval sa záujem o posilňovanie a rozširovanie účasti zainteresovaných strán na programovaní. Partneri v oblasti rozvojovej spolupráce a organizácie EÚ sa skladali zo zainteresovaných strán zapojených do programovania a vykonávania pomoci (13 %), vládnych inštitúcií (46 %) a organizácií občianskej spoločnosti (41 %). Externé zainteresované strany sa podieľali na výmene informácií a konzultáciách, ale nie v takej miere ako keby boli partnermi alebo mohli spolurozhodovať, čo malo za následok, že sa u nich prejavoval menší pocit zodpovednosti a menšia angažovanosť. V rámci hodnotenia sa zistilo, že vývoj odvetvových stratégií bol dôležitým krokom k posilneniu efektívnej účasti zainteresovaných strán, bola však potrebná dlhodobejšia perspektíva. Príprava a revízia dokumentu o viacročnom orientačnom plánovaní poskytla len obmedzený priestor pre širokú účasť zainteresovaných strán. Výzvy určené partnerom v oblasti rozvojovej spolupráce a organizáciám občianskej spoločnosti, aby predložili písomné pripomienky k návrhu dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní, nepodnietili intenzívny dialóg v období rokov 2007 – 2009. Zistilo sa, že proces prípravy ročného národného programu v rámci zložky I, bol hlavnou prekážkou pre účasť zainteresovaných strán a príspevok externých zainteresovaných strán v tejto fáze bol obmedzený. Pokiaľ ide o jednotlivé mechanizmy poskytovania pomoci, zistilo sa, že grantové schémy poskytujú najväčší priestor pre účasť zainteresovaných strán, napríklad konečných príjemcov. Z hodnotenia vyplynulo odporúčanie, aby posudzovanie zo strany zainteresovaných strán bolo neoddeliteľnou súčasťou vývoja odvetvových stratégií. Pomohlo by to určiť príslušných aktérov v určitej oblasti, ich kapacity a očakávaný prínos k dosiahnutiu dlhodobých strategických cieľov. Je potrebné, aby prijímajúce inštitúcie, ktoré sú zodpovedné za koordináciu finančnej pomoci, aktívne viedli poskytovanie operačnej podpory a usmernení, pokiaľ ide o spravovanie príjemcov. Hodnotenie relatívnych nákladov a prínosov twinningu a technickej pomoci V rámci tohto hodnotenia sa porovnávali dva typy obvyklých nástrojov používaných pri realizácii programov nástroja IPA: twinning a technická pomoc. V prípade nástroja IPA sa skúmalo obdobie 2007 – 2008, v prípade PHARE 2005 – 2006, CARDS 2005 – 2006 a v prípade nástroja predvstupovej pomoci pre Turecko obdobie 2005 – 2006. Pri hodnotení sa zistilo, že prakticky sa rozhodovanie medzi technickou pomocou alebo twinningom opieralo o tri kritériá: charakter úlohy (twinning hlavne pre oblasti súvisiace s acquis ), vyspelosť prijímajúcej inštitúcie a kapacita prijímajúcej organizácie. Konečný výber nástroja prebiehal korektne na základe dialógu medzi delegáciami EÚ, GR pre rozšírenie a národným koordinátorom nástroja IPA. Hoci vo všeobecnosti boli príjemcovia schopní kvalifikovane zvoliť vhodný nástroj, niektorí príjemcovia uviedli, že ešte stále mali problémy so správnou voľbou medzi twinningom a technickou pomocou. V rámci tohto hodnotenia bol navrhnutý súbor kritérií, ktoré by mali pomôcť pri rozhodovaní, či použiť twinning alebo technickú pomoc. Prevažovali projekty technickej pomoci nad twinningovými projektmi, a to pokiaľ ide o počet projektov a finančné zdroje (asi štyrikrát viac), avšak podiel twinningových projektov sa postupne zvýšil a v kandidátskych krajinách bol väčší ako v potenciálnych kandidátskych krajinách. Pokiaľ ide o pozitívny účinok twinningu a projektov technickej pomoci, nezistil sa žiadny významný rozdiel. Mnohí však uprednostnili twinning pre zjavné výhody, napríklad pokiaľ ide o vytvorenie trvalého vzťahu s porovnateľnou organizáciou v členskom štáte EÚ, ako aj pokiaľ ide o zmenu pracovnej kultúry. Na základe skúmania jednotkových nákladov sa zistilo, že twinning je o 23 % lacnejší ako technická pomoc. Technickú pomoc však príjemcovia vnímali ako flexibilnejší a lepšie kontrolovateľný nástroj. Aj keď twinning veľmi ocenili všetky zainteresované strany, z hodnotenia vyplynuli dve výhrady v súvislosti s fungovaním tohto nástroja: dlhý časový interval medzi hodnotením nedostatkov a vykonávaním projektu a nedostatočná flexibilita niektorých súčasných postupov vykonávania – flexibilita by pomohla prispôsobiť pomoc konkrétnej situácii na mieste. Priebežné hodnotenie programov cezhraničnej spolupráce medzi kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami Prvá správa v rámci tohto hodnotenia bola zameraná na programovanie, štruktúry riadenia a procesy. Druhá časť bude dokončená v roku 2011 a bude zameraná na vykonávanie programov. V správe sa konštatovalo, že posudzovanie potrieb, stratégia a ciele v programoch cezhraničnej spolupráce boli vo všeobecnosti vo vzájomnom súlade. Vplyv programov v budúcnosti sa však môže zlepšiť zvýšením informovanosti zainteresovaných strán o úlohe cezhraničnej spolupráce ako predchodcu štrukturálnych fondov a zaistením toho, aby v spoločných výboroch na monitorovanie boli v plnej miere zastúpené miestne a regionálne správy. Podľa zainteresovaných strán prinášajú cezhraničné programy spolupráce výsledky v podobe zlepšenia susedských vzťahov a obnovenia kontaktov prerušených v dôsledku konfliktov. Postup udeľovania grantov bol spravidla dobre zdokumentovaný a veľký počet predložených žiadostí o grant je dôkazom záujmu prejavovaného o programy. Tematické a prierezové otázky sa však nie vždy dobre riešili a postupy boli označené za zložité a časovo náročné. V správe sa odporúčalo, aby sa posilnila socio-ekonomická analýza a používali sa aktuálnejšie štatistické údaje, lepšie vysvetlenia použitých kritérií, ako aj lepšie zosúladenie so štatistickými oblasťami. V správe sa tiež odporúčalo, aby v budúcnosti boli k dispozícii konečné návrhy programov (prostredníctvom internetu alebo iným spôsobom) na širokú verejnú diskusiu. Odporúčalo sa aj zracionalizovať a zjednodušiť aplikačný balík a proces hodnotenia. ZÁVERY – POHľAD SPÄť A DO BUDÚCNOSTI: PREDVSTUPOVÁ POMOC PO ROKU 2013 Rok 2010 bol dobrým rokom pre nástroj IPA, prejavovalo sa neustále zlepšovanie strategického zamerania a vplyvu. V tejto správe sa uvádza, ako predvstupová finančná pomoc podporila budovanie stabilných inštitúcií, posilňovanie demokratických procesov a právneho štátu, ľudských práv a rešpektovanie a ochranu menšín. Nástroj IPA pomohol pri vytváraní podmienok na lepšie fungovanie trhových ekonomík a podporil rozvoj kvalifikovanejších pracovných síl s lepšími vyhliadkami na zamestnateľnosť v čase hospodárskych problémov. Podporil regionálnu spoluprácu, prispel k trvalo udržateľnému rozvoju a inkluzívnemu rastu a navyše prispel k tomu, že sa začala zvyšovať informovanosť o závažnom probléme zmeny klímy. Kandidátske krajiny dosiahli lepšiu pripravenosť na prevzatie záväzkov vyplývajúcich z členstva v EÚ. Týkalo sa to najmä prípravy na vykonávanie budúcej štrukturálnej politiky a politiky rozvoja vidieka a na čerpanie finančných prostriedkov. Okrem podpory na budovanie sociálnych, ekologických a ekonomických infraštruktúr a konkurencieschopného poľnohospodárstva, ako aj bezpečnej a hygienickej výroby potravín sa úspešne pokračovalo aj v zavádzaní účinných a efektívnych štruktúr a systémov pre čerpanie prostriedkov po pristúpení. Užšia spolupráca s krajinami západného Balkánu a Tureckom v rámci predvstupovej pomoc má pozitívny vplyv aj na členské štáty EÚ, napr. zvýšenie bezpečnosti dodávok energie, ako aj bezpečný a hygienický dovoz potravín, väčšia bezpečnosť na vonkajších hraniciach EÚ a lepšie vyhliadky na zvládnutie globálnych výziev, ako je napríklad boj proti zmene klímy a znečisteniu. Proces rozširovania vytvoril pre EÚ možnosti na zapájanie sa do rozsiahlejších strategických opatrení. Na tento účel a s cieľom zabezpečiť zosúladenie politík sa politika rozširovania začala prepájať so stratégiou Európa 2020. Politika rozširovania takýmto spôsobom prináša prospech pre EÚ a pre kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny pri dosahovaní strategických cieľov hospodárskej obnovy a trvalo udržateľného rastu. Zavedenie odvetvového prístupu v dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní na obdobie rokov 2011 – 2013 povedie k zníženiu počtu oblastí intervencie vo všetkých prístupových krajinách, k lepšej prioritizácii a väčšiemu zameraniu sa na dosahovanie výsledkov. Pomohlo to aj prijímajúcim krajinám v tom, že venovali zvýšenú pozornosť uskutočniteľnosti intervencií z nástroja IPA a komplementárnosti a súladu s národnými odvetvovými plánmi a stratégiami a podporou zo strany iných darcov. V roku 2011 a po tomto roku ešte treba vykonať veľa úloh na zabezpečenie úplnej zodpovednosti na úrovni krajín a na správne identifikovanie a riešenie potrieb v oblasti budovania kapacít v prijímajúcich krajinách, aby sa naplno mohli využiť predpokladané prínosy odvetvového prístupu. V oblastiach, v ktorých je tento región vystavený dynamickým globálnym výzvam, ako napr. zmena klímy, sa v dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní na obdobie rokov 2011 – 2013 uvádza, že je potrebné zvýšiť úsilie na národnej a regionálnej úrovni s cieľom pripraviť krajiny na zmiernenie dôsledkov zmeny klímy a na prispôsobenie sa týmto dôsledkom. Komisia sa bude snažiť v čo možno najväčšej miere uplatňovať zásady zosúladenia, deľby práce a riadenia na účely dosiahnutia výsledkov v oblasti rozvoja. EÚ tiež skúmala, ako by hlbšie partnerstvá medzi EÚ a európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami mohli pomôcť uspokojiť potreby príjemcov prostredníctvom posilnených partnerstiev a nových mechanizmov financovania, ako je kombinované financovanie. V roku 2010 sa zodpovednosť príjemcov pomoci z nástroja IPA zvýšila, čo dokazuje zvýšenie iniciatívy v oblasti koordinácie darcov a uskutočňovanie vlastných hodnotení potrieb na prípravu na vstup do EÚ a dosiahnutie širších cieľov rozvoja, makroekonomickej stability a udržateľného rastu v rámci prípravy na konferenciu o nástroji IPA v roku 2010. Okrem toho sa prejavila značná angažovanosť zo strany príjemcov, najmä národných koordinátorov nástroja IPA a orgánov zodpovedných za európsku integráciu, pokiaľ ide o podporu a rozvíjanie prístupov na zlepšenie merania výkonnosti a informovanie občanov, akým prínosom sú finančné prostriedky z nástroja IPA predvstupovej pomoci. Najsilnejšou hnacou silou reforiem a transformácie spoločností v prístupových krajinách sú aj naďalej dôveryhodné vyhliadky na budúce členstvo v EÚ. Efektívne a dobre cielené využívanie finančných prostriedkov z nástroja IPA spolu s jeho schopnosťou aktivovať ďalšie zdroje z medzinárodných finančných inštitúcií by mali podporiť rýchlejší pokrok v prístupových rokovaniach. V roku 2010 sa začala verejná konzultácia o tom, ako možno nástroj IPA ďalej zlepšovať v rámci budúceho viacročného finančného rámca EÚ s cieľom dosiahnuť čo možno najpozitívnejší vplyv na vývoj na západnom Balkáne, v Turecku a na Islande, čo by bolo prínosom aj pre EÚ a jej členské štáty. [1] Pracovný dokument útvarov Komisie – Podkladový dokument – Sprievodný dokument k Správe Komisie, Európskeho parlamentu, Rady a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Výročná správa o finančnej pomoci na rozšírenie za rok 2010 (IPA, PHARE, CARDS, Predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný fond). [2] Celkový rozpočet nástroja predvstupovej pomoci (IPA) na obdobie rokov 2007 – 2013 je 11,5 mld. EUR. Príjemcami pomoci v rámci nástroja IPA sú Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Chorvátsko, Srbsko, Turecko, Island (od roku 2011), ako aj Kosovo podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/99. Nástroj IPA podporuje reformy v prijímajúcich krajinách a ich postupné zosúlaďovanie s normami a politikami Európskej únie a acquis s cieľom pripraviť ich na budúce členstvo v EÚ. [3] Časť I pracovného dokumentu útvarov Komisie sa vzťahuje na nástroj IPA a predchádzajúcu finančnú pomoc pre oblasť súčasného rozšírenia, t. j. Island, západný Balkán a Turecko. Časť II sa vzťahuje na predvstupovú a povstupovú pomoc členským štátom, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004 a 2007, ktorá v roku 2010 ešte prebiehala alebo sa postupne končila. [4] Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Island, Chorvátsko a Turecko [5] Albánsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, ako aj Kosovo podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady 1244/99 [6] Pozri: http://ec.europa.eu/europe2020/index_sk.htm [7] Pozri: Výročná správa o vykonávaní nástroja predvstupovej pomoci (IPA) za rok 2009, KOM (2010) 687 v konečnom znení z 25.11.2010, oddiel 1.2, strana 3. [8] K dispozícii na webovej stránke: http://ec.europa.eu/enlargement/projects-in-focus/donor-coordination/meetings_events_conf_coord_aid_en.htm [9] V stratégii rozšírenia na rok 2010 boli zdôraznené niektoré spoločné oblasti, v ktorých bolo potrebné, aby krajiny nachádzajúce sa v predvstupovej fáze konsolidovali reformy. Patrila k nim reforma verejnej správy a súdnictva v boji proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a v súvislosti so slobodou prejavu a médií. V správach o pokroku sa poukazovalo na to, že niektoré dvojstranné otázky musia vyriešiť dotknuté strany v duchu dobrých susedských vzťahov a s prihliadnutím na celkové záujmy EÚ. Dôraz sa kládol aj na regionálnu spoluprácu ako na základný prvok procesu stabilizácie a pridruženia. [10] Každé dva roky OECD vykonáva prieskum podmienok poskytovania pomoci rozvojovým krajinám na celom svete. Prieskum je založený na piatich hlavných zásadách, ktoré 100 darcov a rozvojové krajiny podpísali v Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci. Sú to tieto zásady: 1. Zodpovednosť: rozvojové krajiny si stanovia vlastné stratégie na zníženie chudoby, zlepšia fungovanie svojich inštitúcií a bojujú proti korupcii, 2. Zosúladenie: darcovské krajiny zosúladia svoje pôsobenie s týmito cieľmi a využívajú miestne systémy, 3. Harmonizácia: darcovské krajiny koordinujú, zjednodušujú postupy a vymieňajú si informácie, aby sa zabránilo duplicite, 4. Výsledky: rozvojové krajiny a darcovia presunú zameranie na výsledky rozvoja a tieto výsledky sa posudzujú, 5. Vzájomná zodpovednosť: darcovia a partneri sú zodpovední za výsledky rozvojovej pomoci. [11] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999. [12] Oficiálna rozvojová pomoc na obyvateľa a ako podiel HND vo vybraných krajinách, 2009 % HND | USD na obyvateľa | Afganistan | 45,7 (2008) | 203,7 | Albánsko | 3 | 113,4 | Konžská demokratická rep. | 23,9 | 35,6 | Bosna a Hercegovina | 2,4 | 110,2 | Etiópia | 13,4 | 46,1 | Kosovo | 14 | 436,5 | BJR Macedónsko | 2,2 | 94,7 | Uganda | 11,4 | 54,6 | Zdroj: World Development Indicators 2010 , Svetová banka [13] Zdroj: Kosovo Human Development Report 2010 , UNDP [14] Ú. v. EÚ C 46, 24.8.2006. [15] http://siteresources.worldbank.org/INTMONTENEGRO/Resources/110127-MNE-CPS-SECBO.pdf [16] http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/financial_assistance/phare/evaluation/20110912_final_report.pdf [17] Dokumenty z konferencie sú k dispozícii na webovej stránke: http://ec.europa.eu/enlargement/projects-in-focus/donor-coordination/meetings_events_conf_coord_aid_en.htm [18] http://ec.europa.eu/enlargement/how-does-it-work/financial-assistance/phare/evaluation/interim_en.htm