SK Úradný vestník Európskej únie C 334/1

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

KONSOLIDOVANÁ ROČNÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA EURÓPSKEJ ÚNIE – ROZPOČTOVÝ ROK 2012

2013/C 334/01

OBSAH

Vyhlásenie ku konsolidovanej účtovnej závierke

Rozpočet EÚ: Od zostavenia k absolutóriu

ČASŤ I: Konsolidované finančné výkazy a vysvetlivky

Súvaha

Výkaz finančných výsledkov

Výkaz peňažných tokov

Výkaz zmien v čistých aktívach

Poznámky k finančným výkazom

ČASŤ II: Súhrnné správy o plnení rozpočtu a vysvetlivky

Výsledok plnenia rozpočtu EÚ a vysvetlivky

Súhrnné správy o plnení rozpočtu

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2012 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 148 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou IX nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k účtovným výkazom. Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodno- vernosť týchto údajov. Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk. [podpísaný] Manfred KRAFF účtovník Komisie 24 júl 2013

ROZPOČET EÚ: OD ZOSTAVENIA K ABSOLUTÓRIU

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie (EÚ) poskytuje informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska rozpočtu a akruálneho účtovníctva. Táto účtovná závierka neobsahuje účtovné závierky členských štátov.

1. ROČNÝ ROZPOČET

Z rozpočtu EÚ sa financuje široká škála politík a programov v celej EÚ. V súlade s prioritami stanovenými členskými štátmi vo viacročnom finančnom rámci (VFR) Komisia realizuje v danej oblasti konkrétne programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siahať od podporovania vzdelávacích projektov pre mobilitu študentov a pedagógov, podpory pre poľnohospodárov, produktívnych investícií, ktoré vytvárajú alebo udržiavajú pracovné miesta, od rozvojovej pomoci, až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pracovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly vonkajších hraníc.

Viac ako 90 % rozpočtu EÚ je určených na financovanie tých politík a činností EÚ, ktoré boli odsúhlasené všetkými členskými štátmi. Priame prepojenie medzi ročným rozpočtom a politikami EÚ je zabezpečené prostredníctvom zostavovania a plnenia rozpočtu podľa činností (ABB). Rozpočtová nomenklatúra podľa druhu činností umožňuje presnú identifikáciu oblastí politiky EÚ a celkového objemu zdrojov pridelených každej z týchto oblastí.

Oblasti politiky sú ďalej rozdelené na približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zahŕňa operačné rozpočtové položky a v rozpočtovej nomenklatúre sú teda vyjadrené ako rozpočtové kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne operačný charakter, keďže ich kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod v prospech tretích strán v rámci príslušnej oblasti činnosti. Ostatné oblasti politiky sú však horizontálnej povahy a zabezpečujú riadne fungovanie Komisie, ako je napr. „Koordinácia a právne poradenstvo“ a „Rozpočet“. Štruktúra činností vytvára spoločný koncepčný rámec pre stanovovanie priorít, plánovanie, rozpočtovanie, monitorovanie a výkazníctvo, pričom hlavným cieľom je posilniť hospodárne, účinné a efektívne využívanie zdrojov.

Rozpočet zostavuje Komisia a odsúhlasuje ho Parlament a Rada zvyčajne v polovici decembra v súlade s postupom stanoveným v článku 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2. AKO JE EÚ FINANCOVANÁ?

EÚ má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy.

2.1 Príjmy z vlastných zdrojov

Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú EÚ automaticky, čo jej umožňuje financovať rozpočet bez toho, aby boli potrebné ďalšie rozhodnutia zo strany vnútroštátnych orgánov. Celková suma vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu je určená rozdielom celkových výdavkov a iných príjmov. Celkový objem vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,23 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje možno rozdeliť na vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND).

2.2 Iné príjmy

Iné príjmy plynúce z činností EÚ predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Sú to napríklad pokuty udeľované v oblasti hospodárskej súťaže a príkazy na vymáhanie adresované súkromným a verejným dlžníkom v súvislosti so spravovaním projektov EÚ. Do tejto kategórie spadajú aj platby penále, ktoré Súdny dvor uložil členským štátom za nevykonanie daného rozsudku. Akýkoľvek dlh nesplatený k dátumu splatnosti podlieha úroku z omeškania. V prípade, že dlhy tretích strán iných ako členské štáty zostanú neuhradené, Komisia (a Rada) môžu prijať rozhodnutia ukladajúce povinnosť úhrady, priamo vykonateľné v súlade s pravidlami občianskoprávneho konania platnými na tom území, na ktorom má dôjsť k ich vymoženiu. Vymáhanie pohľadávok od dlžníkov neplniacich si svoje záväzky iniciuje Právny servis Komisie prostredníctvom externých právnických firiem.

3. AKO SA ROZPOČET EÚ SPRAVUJE A ČERPÁ

3.1 Primárne operačné výdavky

Operačné výdavky EÚ pokrývajú rôzne okruhy finančného rámca a majú rôzne formy v závislosti od toho, akým spôsobom sa peňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. Pokiaľ ide o účtovnú závierku za rok 2012, Komisia rozdelila výdavky takto:

Priame centralizované hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame centralizované hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na subjekty, na ktoré sa vzťahuje právo EÚ alebo vnútroštátne právo, akými sú verejnoprávne subjekty EÚ alebo subjekty poverené verejnými službami.

Decentralizované hospodárenie: ide o prípady, keď Komisia deleguje určité úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na tretie krajiny.

Zdieľané hospodárenie: pri tejto metóde spravovania rozpočtu sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Väčšina výdavkov sa spravuje týmto spôsobom, a to v takých oblastiach ako sú poľnohospodárske výdavky a štrukturálne opatrenia.

Spoločné hospodárenie: v rámci tejto metódy Komisia určitými úlohami plnenia rozpočtu poveruje medzinárodné organizácie.

Od roku 2014 sa toto rozdelenie zmení v súvislosti s nadobudnutím účinnosti aktualizovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3.2 Jednotliví účastníci finančných operácií v rámci Komisie

Kolégium komisárov nesie spoločnú politickú zodpovednosť, v skutočnosti však nevykonáva právomoci súvisiace s plnením rozpočtu, ktorú sú mu zverené. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, ktorí zodpovedajú Kolégiu a riadia sa nariadením o rozpočtových pravidlách a služobným poriadkom. Príslušní zamestnanci – spravidla generálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Tieto osoby môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie prebiehajúcich činností tak z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska, vrátane prijímania právnych záväzkov, monitorovania realizácie, uhrádzania platieb a v prípade potreby vymáhania finančných prostriedkov. Riadne finančné hospodárenie a náležitá zodpovednosť sa v rámci každého útvaru zabezpečuje oddelením kontroly hospodárenia (ktorá je v rukách povoľujúcich úradníkov) od vnútorného auditu a od overovania súladu na základe jasných štandardov vnútornej kontroly (inšpirovaných medzinárodnými štandardmi), prostredníctvom kontrol ex ante a ex post či nezávislého vnútorného auditu na základe hodnotenia rizika, ako aj pravidelným informovaním jednotlivých komisárov o činnosti.

Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby vypracoval výročnú správu o činnostiach, za ktoré je zodpovedný. V tejto správe povoľujúci úradník informuje o výsledkoch politiky a vyjadruje primeranú istotu, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v tejto správe boli použité na zamýšľané účely a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, a že zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií. Na základe článku 66 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia prijíma súhrnnú správu o výročných správach o činnosti, všeobecné stanovisko vnútorného audítora, čím Komisia preberá celkovú politickú zodpovednosť za správu rozpočtu EÚ v súlade s článkom 317 ZFEÚ. Uvedená správa a výročné správy o činnosti sú k dispozícii na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sk.htm.

Účtovník vykonáva platobné príkazy a príkazy na vymáhanie vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice, stanovenie pravidiel a metód účtovania, validovanie systémov účtovníctva, vedenie účtov a zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch zo všetkých podstatných hľadísk.

3.3 Záväzok čerpať prostriedky z rozpočtu EÚ

Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluvy alebo dohody o grante) s treťou stranou musí byť v ročnom rozpočte vytvorený rozpočtový riadok, ktorý povoľuje príslušnú činnosť. V rozpočtovom riadku musí byť zároveň dostatok finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podmienky splnené, požadované finančné prostriedky musia byť v rozpočte vyhradené prostredníctvom rozpočtového záväzku v účtovnom systéme.

Z rozpočtu EÚ nemožno vydať žiadne finančné prostriedky, pokiaľ povoľujúci úradník neprijal právny záväzok.

Po schválení sa rozpočtový záväzok zaznamená do účtovného systému pre rozpočet, pričom následne dochádza k zodpovedajúcemu čerpaniu rozpočtových prostriedkov. Nemá to však žiadny dosah na finančné účty (alebo hlavnú účtovnú knihu), keďže ešte nevznikli žiadne výdavky.

3.4 Realizácia platby

3.4.1 Všeobecné pravidlá

Žiadna platba nesmie byť realizovaná, pokiaľ rozpočtový záväzok nebol schválený povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou. Po schválení platby v účtovnom systéme nasleduje prevod finančných prostriedkov na účet príjemcu. Komisia realizuje viac ako 1,8 mil. platieb ročne. Komisia je účastníkom systému SWIFT (Spoločnosť pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu).

3.4.2 Predbežné financovanie, výkazy nákladov a oprávnenosť výdavkov

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnom právnom záväzku. Počiatočná hotovosť alebo záloha sa počas obdobia stanoveného v právnom záväzku buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Poskytnuté predbežné financovanie teda nie je definitívne výdavkom, pokiaľ nie sú splnené príslušné podmienky, a preto je v čase realizácie počiatočnej platby vykázané v súvahe EÚ ako aktívum. Výška aktíva vo forme predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm.

Po uplynutí istej doby od vyplatenia predbežného financovania je príslušnému orgánu EÚ predložená žiadosť o náhradu nákladov, na základe ktorej sa má preukázať, že príjemca vynaložil sumu predbežného financovania v súlade s právnym záväzkom. Frekvencia zasielania týchto žiadostí o náhradu nákladov sa počas roka mení v závislosti od druhu financovanej akcie a podmienok. Neznamená to teda, že tieto žiadosti sú nevyhnutne predkladané na konci roka.

Kritériá oprávnenosti sú definované v základnom akte, vo výzve na predkladanie návrhov, v ďalších informačných materiáloch pre príjemcov grantov a/alebo v ustanoveniach dohôd o grante alebo v rozhodnutí o grante. Po posúdení sa oprávnené sumy zahrnú do výdavkov a príjemca je informovaný o prípadných neoprávnených sumách.

4. OPERÁCIE PRIJÍMANIA A POSKYTOVANIA ÚVEROV

EÚ je na základe základných aktov, ktoré vychádzajú zo Zmluvy o EÚ, prijímať úverové programy s cieľom mobilizovať finančné zdroje potrebné na poskytovanie finančnej pomoci členským a nečlenským štátom. Európska komisia, ktorá koná v mene EÚ, realizuje v súčasnosti tri hlavné programy – európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM), pomoc pre platobné bilancie (BOP) a makrofinančná pomoc (MFA), v rámci ktorých môže poskytovať úvery a financovať ich na základe emitovania dlhových nástrojov na kapitálových trhoch alebo prostredníctvom finančných inštitúcií. Keďže vypožičané prostriedky sú nadväzné operácie, nemajú priamy vplyv na rozpočet EÚ, avšak z právneho hľadiska zostáva dlhová služba pôžičiek povinnosťou EÚ.

5. OCHRANA ROZPOČTU EÚ: FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV

Nariadenie o rozpočtových pravidlách a iné uplatniteľné právne predpisy, najmä v oblasti poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti, oprávňujú vykonávať kontrolu výdavkov aj mnoho rokov po ich vzniku. V prípade zistenia chýb, nezrovnalostí alebo podvodu sa pristupuje k vymáhaniu prostriedkov alebo k finančným opravám. Odhalenie chýb, nezrovnalostí alebo podvodu a ich náprava predstavujú poslednú etapu v rámci kontrolného systému a sú nevyhnutné z hľadiska preukázania riadneho finančného hospodárenia.

V prípade grantov oprávnenosť výdavkov čerpaných z rozpočtu overujú príslušné útvary EÚ alebo, v prípade zdieľaného hospodárenia, členské štáty, a to na základe podpornej dokumentácie stanovenej v príslušných právnych predpisoch alebo v podmienkach jednotlivých grantov. V záujme optimalizácie pomeru medzi nákladmi a prínosmi kontrolných systémov bývajú kontroly podpornej dokumentácie pri záverečných žiadostiach v rámci priameho centralizovaného hospodárenia spravidla intenzívnejšie ako pri priebežných žiadostiach, môžu preto odhaliť chyby v priebežných platbách, ktoré sa následne opravia úpravou záverečnej platby. EÚ a/alebo členské štáty majú navyše povinnosť overovať pravdivosť podpornej dokumentácie na základe kontrol uskutočňovaných počas realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukončení (ex post) priamo v priestoroch žiadateľa. V prípade chýb, nezrovnalostí alebo podvodu zistených Komisiou alebo členskými štátmi sa uplatňujú rôzne postupy stanovené v príslušných právnych predpisoch – pre ďalšie informácie pozri poznámku č. 6 k finančným výkazom.

6. FINANČNÉ VÝKAZNÍCTVO

Ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

a) finančných výkazov;

b) správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú podrobné informácie o plnení rozpočtu.

Ročnú účtovnú závierku prijíma Komisia a predkladá ju Dvoru audítorov na kontrolu a následne Európskemu parlamentu a Rade ako súčasť postupu udeľovania absolutória.

K uvedeným finančným výkazom sa takisto predkladajú mesačné správy o plnení rozpočtu.

6.1 Finančné výkazy

Zodpovednosťou účtovníka Komisie je pripraviť finančné výkazy a zabezpečiť, aby poskytovali pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch EÚ zo všetkých podstatných hľadísk. Zostavujú sa v súlade s pravidlami účtovania EÚ, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Viac informácií sa nachádza v poznámke č. 1 k finančným výkazom.

6.2 Rozpočtové účty

Zodpovednosťou účtovníka Komisie je pripravovať mesačné a ročné správy o plnení rozpočtu. Rozpočet Komisie ako jediný obsahuje administratívne rozpočtové prostriedky a operačné rozpočtové prostriedky. Ostatné inštitúcie disponujú iba administratívnymi rozpočtovými prostriedkami. V rozpočte sa ďalej rozlišujú tieto dva typy rozpočtových prostriedkov: nediferencované rozpočtové prostriedky a diferencované rozpočtové prostriedky. Nediferencované rozpočtové prostriedky sa používajú na financovanie operácií ročnej povahy (v súlade so zásadou ročnej platnosti). Diferencované rozpočtové prostriedky boli zavedené s cieľom zosúladiť zásadu ročnej platnosti s potrebou riadiť viacročné operácie. Sú určené hlavne na pokrytie viacročných operácií. Diferencované rozpočtové prostriedky sa delia na viazané a platobné rozpočtové prostriedky:

— viazané rozpočtové prostriedky: pokrývajú celkové náklady na právne záväzky, ktoré boli prijaté na bežný rozpočtový rok v súvislosti s operáciami trvajúcimi niekoľko rokov. Rozpočtové záväzky na činnosti, ktoré trvajú viac ako jeden rozpočtový rok, možno rozpísať do ročných splátok na niekoľko rokov.

— platobné rozpočtové prostriedky: pokrývajú výdavky vyplývajúce zo záväzkov prijatých v rámci bežného rozpočtového roka a/alebo predchádzajúcich rozpočtových rokov.

V dôsledku zavedenia diferencovaných rozpočtových prostriedkov vznikol medzi prijatými záväzkami a realizovanými platbami určitý rozdiel: tento rozdiel, ktorý zodpovedá neuhradeným záväzkom, predstavuje časový posun medzi prijatím záväzkov a realizáciou zodpovedajúcich platieb. Označuje sa ako RAL („Reste à Liquider“).

7. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA

7.1 Audit

Ročnú účtovnú závierku EÚ a hospodárenie so zdrojmi kontroluje externý audítor, Európsky dvor audítorov, ktorý vypracuje výročnú správu pre Európsky parlament a Radu. Hlavnou úlohou Dvora audítorov je vykonávať externý, nezávislý audit ročnej účtovnej závierky EÚ. Ako súčasť svojich činností Dvor audítorov predkladá:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

2. stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť účtovnej závierky a ii) zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú tak príjmy prijaté od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom;

3. osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na konkrétne oblasti.

7.2 Udelenie absolutória

Posledným krokom v rámci rozpočtového cyklu je udelenie absolutória za plnenie rozpočtu za daný rozpočtový rok. V rámci EÚ je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporúčanie a úlohou Parlamentu, aby udelil Komisii a ostatným subjektom EÚ absolutórium za plnenie rozpočtu EÚ za predchádzajúci rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie ročnej účtovnej závierky, výročnej hodnotiacej správy Komisie a výročnej správy Dvora audítorov a o odpovede Komisie, ako aj o následné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým Európsky parlament na základe odporúčania Rady „zbavuje“ Komisiu (a iné subjekty EÚ) zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom, a to tým, že vyhlási tento rozpočet za ukončený. Postup udeľovania absolutória môže mať jeden z troch výsledkov: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Integrálnou súčasťou ročného postupu udelenia absolutória v Európskom parlamente sú vypočutia komisárov, v rámci ktorých členovia výboru pre kontrolu rozpočtu Európskeho parlamentu kladú komisárom otázky, týkajúce sa oblasti politiky, za ktorú sú zodpovední. Plénum prijíma záverečnú správu o udelení absolutória vrátane osobitnej žiadosti o prijatie opatrení adresovanej Komisii. Odporúčanie Rady týkajúce sa udelenia absolutória prijíma ECOFIN. Správa o udelení absolutória Európskeho parlamentu ako aj odporúčania týkajúce sa udelenia absolutória Rady sú predmetom následnej správy Komisie, v ktorej Komisia uvedie konkrétne opatrenia, ktoré uskutočnila s cieľom splniť požiadavky Európskeho parlamentu a odporúčania Rady.

ČASŤ I

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETLIVKY (1)

OBSAH

Súvaha

Výkaz finančných výsledkov

Výkaz peňažných tokov

Výkaz zmien v čistých aktívach

Poznámky k finančným výkazom:

1. Základné účtovné postupy

2. Poznámky k súvahe

3. Poznámky k výkazu finančných výsledkov

4. Poznámky k výkazu peňažných tokov

5. Podmienené aktíva a pasíva a iné významné zverejnené údaje

6. Ochrana rozpočtu EÚ

7. Mechanizmy finančnej podpory

8. Riadenie finančného rizika

9. Zverejnenia o spriaznených osobách

10. Udalosti po dátume zostavenia súvahy

11. Rozsah konsolidácie

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2.1 188 149 Dlhodobý hmotný majetok 2.2 5 978 5 071 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2.3 392 374 Finančné aktíva 2.4 62 311 43 672 Pohľadávky a vymáhateľné sumy 2.5 564 289 Predbežné financovanie 2.6 44 505 44 723 113 938 94 278 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Zásoby 2.7 138 94 Finančné aktíva 2.8 1 981 3 721 Pohľadávky a vymáhateľné sumy 2.9 14 039 9 477 Predbežné financovanie 2.10 13 238 11 007 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.11 10 674 18 935 40 070 43 234 AKTÍVA SPOLU 154 008 137 512 DLHODOBÉ PASÍVA Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2.12 (42 503) (34 835) Rezervy 2.13 (1 258) (1 495) Finančné záväzky 2.14 (57 232) (41 179) Ostatné pasíva 2.15 (2 527) (2 059) (103 520) (79 568) KRÁTKODOBÉ PASÍVA Rezervy 2.16 (806) (270) Finančné záväzky 2.17 (15) (51) Záväzky 2.18 (90 083) (91 473) (90 904) (91 794) PASÍVA SPOLU (194 424) (171 362) ČISTÉ AKTÍVA (40 416) (33 850) Rezervy 2.19 4 061 3 608 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2.20 (44 477) (37 458) ČISTÉ AKTÍVA (40 416) (33 850)

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2012 2011 OPERAČNÉ PRÍJMY Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov 3.1 130 919 124 677 Iné operačné príjmy 3.2 6 826 5 376 137 745 130 053 OPERAČNÉ VÝDAVKY Administratívne výdavky 3.3 (9 320) (8 976) Operačné výdavky 3.4 (124 633) (123 778) (133 953) (132 754) PREBYTOK (DEFICIT) Z OPERAČNEJ ČINNOSTI 3 792 (2 701) Finančné príjmy 3.5 2 157 1 491 Finančné výdavky 3.6 (1 942) (1 355) Pohyb v záväzkoch súvisiacich s dôchodkami a ostatnými zamestnaneckými požitkami (8 846) 1 212 Podiel pridružených a spoločných podnikov na čistom deficite 3.7 (490) (436) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK (5 329) (1 789)

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR Poznámka 2012 2011 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok (5 329) (1 789) Operačné činnosti 4.2 Amortizácia 39 33 Odpisy 405 361 (Zvýšenie)/zníženie úverov (16 062) (27 692) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok a vymáhateľných súm (4 837) 1 605 (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (2 013) (1 534) (Zvýšenie)/zníženie zásob (44) (3) Zvýšenie/(zníženie) rezerv 299 234 Zvýšenie/(zníženie) finančných pasív 16 017 27 781 Zvýšenie/zníženie ostatných pasív 468 (45) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov (1 390) 6 944 Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 497) (4 539) Ostatné nepeňažné pohyby 260 (75) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich s dôchodkami a ostatnými zamestnaneckými požitkami 7 668 (2 337) Investičné činnosti 4.3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných a dlhodobých hmotných aktív (1 390) (693) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania (18) 118 (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (837) (1 497) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (8 261) (3 128) Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (8 261) (3 128) Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 2.11 18 935 22 063 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 2.11 10 674 18 935

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (B) Rezerva z precenenia na reálnu hodnotu Iné rezervy Kumulatívny prebytok/(deficit) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok ZOSTATOK K 31. 12. 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Pohyb v rezerve Garančného fondu 165 (165) 0 Pohyby v reálnej hodnote (47) (47) Iné 2 (30) (28) Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2010 4 17 228 (17 232) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2010 pripísaný členským štátom (4 539) (4 539) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok (1 789) (1 789) ZOSTATOK K 31. 12. 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) Pohyb v rezerve Garančného fondu 168 (168) 0 Pohyby v reálnej hodnote 258 258 Iné 21 (19) 2 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2011 6 (1 795) 1 789 0 Rozpočtový výsledok za rok 2011 pripísaný členským štátom (1 497) (1 497) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok (5 329) (5 329) ZOSTATOK K 31. 12. 2012 150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416)

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1 PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účty Európskej únie sú vedené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie ( (3) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), ako aj v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 (4) o pravidlách uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách.

V súlade s článkom 143 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje konsolidované finančné výkazy na základe pravidiel akruálneho účtovníctva, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a subjekty EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovania, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie. Tieto účty sú vedené v eurách za kalendárny rok.

1.2 ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o narábanie so zdrojmi, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 2, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1, t. j. reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, agregácia, zákaz vzájomného započítavania a porovnateľné údaje.

Zostavovanie finančných výkazov podľa uvedených zásad a pravidiel si od vedenia vyžaduje, aby použilo odhady, ktoré ovplyvňujú vykazované hodnoty určitých položiek v súvahe a vo výkaze finančných výsledkov, ako aj údaje o podmienených aktívach a pasívach.

1.3 KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (inštitúcie a agentúry) a pridružené a spoločné podniky, teda 51 kontrolovaných účtovných jednotiek, 5 spoločných podnikov a 4 pridružené podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 11.1. V porovnaní s rokom 2011 sa rozsah konsolidácie rozšíril o 1 kontrolovanú účtovnú jednotku (agentúru). Toto rozšírenie rozsahu však nemá na konsolidované finančné výkazy podstatný vplyv.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky subjekty, pri ktorých má EÚ právomoc priamo alebo nepriamo riadiť ich finančné a operačné činnosti tak, aby mala z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad daným subjektom a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci EÚ patrí: zriadenie subjektu prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnej legislatívy, financovanie subjektu zo všeobecného rozpočtu, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na získanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, je samozrejme potrebné rozhodnúť na základe posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem ECB) a agentúr (okrem agentúr spadajúcich pod bývalý 2. pilier) považujú za subjekty pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky významné vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty zo vzájomných transakcií medzi účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním, na základe ktorého EÚ spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonáva hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti s potenciálom ekonomického úžitku.

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na výsledkoch spoločne kontrolovaných účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu spoločného podniku vykázanú v účtovnej závierke k dátumu zostavenia súvahy.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi EÚ a jej spoločne kontrolovanými účtovnými jednotkami nie sú významné, a preto neboli eliminované. Účtovné postupy spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých EÚ pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv.

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na výsledkoch pridružených podnikov sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu pridruženého podniku vykázanú v účtovnej závierke k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku pridružených podnikov formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív. Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi EÚ a jej pridruženými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné postupy pridružených podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých EÚ pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. V prípadoch, keď EÚ minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto subjektov. Keďže však tieto účtovné jednotky nie sú kontrolované EÚ, nie sú ani zahrnuté do jej konsolidovaných účtov – pre podrobnosti týkajúce sa príslušných súm pozri poznámku 11.2.

1.4 ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

1.4.1 Mena a základ pre prepočet

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov.

Rozdielne metódy prepočtu sa uplatňujú na dlhodobý hmotný majetok a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31.12.2012 31.12.2011 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,1510 25,7870 DKK 7,4610 7,4342 GBP 0,8161 0,8353 HUF 292,3000 314,5800 LVL 0,6977 0,6995 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,0740 4,4580 RON 4,4445 4,3233 SEK 8,5820 8,9120 CHF 1,2072 1,2156 JPY 113,6100 100,2000 USD 1,3194 1,2939

Zmeny v reálnej hodnote peňažných finančných nástrojov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú kurzových rozdielov sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do rezervy z precenenia na reálnu hodnotu.

1.4.2 Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patrí výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva a stupeň znehodnotenia nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5 SÚVAHA

1.5.1 Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo znehodnotenia. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej doby ich životnosti. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných účtovných pravidiel EÚ. Kapitalizované náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizované náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

1.5.2 Dlhodobý hmotný majetok

Celý dlhodobý hmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo znehodnotenia. Historická cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním alebo výstavbou daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu finančných výsledkov počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že k ich obstarávacej cene sa počas predpokladanej doby životnosti priradí ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % do 25 % Nábytok 10 % do 25 % Inventár 10 % do 33 % Dopravné prostriedky 25 % Počítačový hardvér 25 % Iný hmotný majetok 10 % do 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom EÚ v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finančné náklady tak, aby sa pri neuhradenom finančnom zostatku dosiahol konštantný pomer. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do ostatných pasív (dlhodobých a krátkodobých). Úroková zložka finančných nákladov sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu finančných výsledkov tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty pasíva počas celého obdobia prenájmu. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako prevádzkový prenájom. Platby uskutočnené v rámci operačného prenájmu sa počas doby prenájmu lineárne vykážu ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

1.5.3 Znehodnotenie nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa vzhľadom na znehodnotenie posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať spätne získateľnej hodnote. Strata zo znehodnotenia sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná spätne získateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho spätne získateľnú hodnotu. Ak dôvody znehodnotenia uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo znehodnotenia sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4 Investície

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. V prípade náznakov znehodnotenia sa náklady na vlastné imanie upravia tak, aby odrážali pomer zvýšení alebo znížení v čistých aktívach pridružených alebo spoločných podnikov, ktoré možno po prvotnom vykázaní pripísať EÚ a v prípade potreby sa odpisujú na nižšiu spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v bode 1.5.3. Ak dôvody znehodnotenia neskôr pominú, strata zo znehodnotenia sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo znehodnotenia nevykázala.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako finančné aktíva k dispozícii na predaj (pozri bod 1.5.5) a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov), ktoré sú vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu.

Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, oceňujú sa riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív („NAV“), podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnou hodnotou sa vykazujú v rezervách a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia s cieľom stanoviť, či sa majú vykázať ako straty zo znehodnotenia vo výkaze finančných výsledkov alebo ako zmeny v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu.

1.5.5 Finančné aktíva

Klasifikácia

EÚ delí svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila EÚ. Do tejto kategórie patria aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytuje peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez toho, aby mala v úmysle s pohľadávkou obchodovať. Sú zahrnuté do dlhodobých aktív, s výnimkou úverov a pohľadávok so splatnosťou do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva ich predať. Ide zvyčajne o zostávajúcu splatnosť k dátumu zostavenia súvahy. Ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú klasifikované aj investície do nekonsolidovaných účtovných jednotiek a iné kapitálové investície (napr. operácie s rizikovým kapitálom), ktoré sa neúčtujú metódou vlastného imania.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú vtedy, keď sa dlžníkom poskytnú peňažné prostriedky. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatého protiplnenia). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov sa vykazujú v ich nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo vládne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch; finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre požičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo vládnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci EFMS, PB a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi úvermi a pôžičkami vďaka ich nadväznému charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe súvisiacej pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií, alebo keď sa tieto práva prevedú, pričom EÚ previedla v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva.

Následné oceňovanie

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade finančných nástrojov vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov v období, v ktorom vznikli.

ii) Úvery, pohľadávky a investície držané do splatnosti sú účtované v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje tak na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

iii) Investície držané do splatnosti – EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty zo zmien v reálnej hodnote finančných aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu. V prípade predaja alebo znehodnotenia finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu, vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu. Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií založených na bežných obchodných vzťahoch, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu. V prípadoch, keď nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia.

Znehodnotenie finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy EÚ posúdi, či existujú objektívne dôkazy o znehodnotení finančných aktív. K znehodnoteniu finančných aktív a k stratám zo znehodnotenia dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znehodnotení v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktorý možno spoľahlivo odhadnúť.

a) Aktíva vykázané v amortizovanej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo znehodnotenia úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených amortizovanou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze finančných výsledkov. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo znehodnotenia sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív zohľadňuje peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo znehodnotenia zníži a toto zníženie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní, či došlo k znehodnoteniu cenných papierov, berie do úvahy významné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo znehodnotenia týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze finančných výsledkov – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze finančných výsledkov. Straty zo znehodnotenia kapitálových investícií vykázané vo výkaze finančných výsledkov sa cez výkaz finančných výsledkov neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

1.5.6 Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7 Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočná hotovosť alebo zálohová platba sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohovú platbu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Výška predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov (ktoré sú uznané ako výdavky) a výšky vrátených súm.

Neuhradené sumy predbežného financovania sa na konci roka oceňujú ako pôvodná vyplatená suma (sumy) znížená o vrátené sumy, vykázané oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka schválené, a o zníženie hodnoty.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých úrokových výnosov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy.

1.5.8 Pohľadávky

Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o opravné položky na znehodnotenie. Opravná položka na znehodnotenie pohľadávok sa tvorí vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy podľa pôvodných podmienok splatnosti. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho spätne získateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri tiež poznámku 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka.

1.5.9 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú finančné nástroje a sú definované ako krátkodobé aktíva. Zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie a ostatné krátkodobé vysoko likvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov.

1.5.10 Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky

Penzijné záväzky

EÚ uplatňuje systém s definovanou výškou dôchodkového plnenia. Keďže zamestnanci odvádzajú zo svojich platov tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, tento záväzok sa nefinancuje. Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom so stanoveným dôchodkovým plnením predstavuje súčasnú hodnotu záväzku zo stanovených plnení k dátumu zostavenia súvahy. Záväzok zo stanovených plnení je vypočítaný poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzku zo stanovených plnení sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých doba splatnosti sa blíži k dobe trvania príslušného penzijného záväzku.

Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce z empirických úprav a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Náklady týkajúce sa rokov odpracovaných v minulosti sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov, pokiaľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu (obdobie nároku). V tomto prípade sa náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov rovnomerne odpisujú počas obdobia nároku.

Nemocenské dávky po odchode do dôchodku

EÚ poskytuje svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou náhrady zdravotných výdavkov. Na ich každodenné spravovanie bol vytvorený osobitný fond. Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich oprávnené osoby. Príspevky poskytované "neaktívnym osobám" (dôchodcovia, siroty atď.) sa klasifikujú ako "Zamestnanecké požitky mimo zamestnania". Vzhľadom na povahu týchto požitkov je potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie).

1.5.11 Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má EÚ súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce operačné straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu predpokladaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátum vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

1.5.12 Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát alebo ako finančné záväzky vykazované v amortizovanej obstarávacej cene (pôžičky). Pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov počas doby trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby.

Klasifikujú sa ako dlhodobé pasíva, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť vzhľadom na zásadu významnosti na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát zahŕňajú deriváty v prípade, že ich reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; pozri poznámku 1.5.5.

1.5.13 Záväzky

Značná časť záväzkov EÚ nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov EÚ. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu. Po overení a prijatí oprávnených nákladov sa záväzky oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení EÚ.

1.5.14 Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Podľa účtovných pravidiel EÚ sa transakcie a udalosti vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prevedených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operačnými a praktickými usmerneniami vydanými Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý a reálny obraz.

Príjmy sa tiež účtujú do obdobia, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvné dojednanie (t. j. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy.

Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6 VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

1.6.1 Príjmy

Príjmy z iných ako výmenných operácií

Ide o veľkú väčšinu príjmov EÚ a patria sem najmä priame a nepriame dane a vlastné zdroje. Okrem daní môže EÚ prijímať platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, pokuty a dary.

Zdroj založený na HND a zdroj založený na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Európska komisia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy A (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zabezpečené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Európskej komisii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy B (zahŕňajúce nevybraté a nezabezpečené clá a zabezpečené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber (25 %), na ktoré majú členské štáty nárok. Vo výkaze finančných výsledkov sa navyše vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

— rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ,

— alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Keďže odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 Zmluvy o EÚ), istina pokuty sa musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote. Za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však dlžník namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienené pasíva. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu EÚ nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie pohľadávky. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako pohľadávka. Ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, neuhradená pohľadávka sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Európskej komisii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené pasíva sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Príjmy z výmenných operácií

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu amortizovanej obstarávacej ceny finančných aktív alebo finančných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby EÚ odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), avšak neberie do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo znehodnotenia.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2 Náklady

Náklady na výmenné operácie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení a jeho schválení EÚ. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Náklady na iné ako výmenné operácie sú pre EÚ charakteristické a predstavujú väčšinu jej výdavkov. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prevodu, a to za predpokladu, že povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenie o rozpočtových pravidlách, služobný poriadok alebo iný právny predpis) alebo že došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod oprávňuje, že príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o náhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

1.7 PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA

1.7.1 Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok.

1.7.2 Podmienené pasíva

Podmienené pasíva predstavujú možné povinnosti, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

DLHODOBÉ AKTÍVA

2.1 NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Suma Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2011 301 Prírastky 89 Úbytky (11) Iné zmeny 0 Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2012 379 Oprávky k 31.12.2011 (152) Odpisy za rok (39) Úbytky 4 Iné zmeny (4) Oprávky k 31.12.2012 (191) Čistá účtovná hodnota k 31.12.2012 188 Čistá účtovná hodnota k 31.12.2011 149

Uvedené sumy sa týkajú predovšetkým počítačového softvéru.

2.2 DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

Vrátane nedokončených aktív k 31. decembru 2012 vo výške 660 mil. EUR (2011: 219 mil. EUR týkajúcich sa projektu Galileo, t. j. globálneho satelitného navigačného systém EÚ, na ktorého vývoji pracuje EÚ v spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Po dokončení bude tento systém pozostávať z 30 satelitov, 2 kontrolných stredísk a 16 pozemných staníc. Suma vykázaná v súvahe zodpovedá kapitalizovaným nákladom, ktoré Komisia na tento projekt vynaložila od 22. októbra 2011, teda dňa, kedy boli prvé dva satelity úspešne vypustené na obežnú dráhu. Ako sa uvádza v predchádzajúcich ročných účtovných závierkach, tento projekt sa podľa názoru Komisie nachádzal až do tohto dňa vo fáze výskumu, čo znamená, že vynaložené prostriedky boli podľa účtovných pravidiel EÚ zaúčtované ako výdavky. Od začiatku projektu do konca súčasného finančného rámca predstavuje predpokladaný rozpočet 3 837 mil. EUR. V nasledujúcom finančnom rámci sa počíta s ďalšími nákladmi vo výške 5 400 mil. EUR. Tieto prostriedky budú financované výlučne z rozpočtu EÚ a budú určené na plné uvedenie tohto systému do prevádzky, jeho využívanie, poskytovanie služieb systému Galileo do roku 2020, ako aj na vytvorenie novej generácie satelitnej konštelácie. V roku 2012 bola suma 13 mil. EUR nekapitalizovaných nákladov na vývoj vykázaná ako výdavky.

Od októbra 2011 do dátumu zostavenia súvahy boli na obežnú dráhu vypustené štyri satelity. Po ich následnom otestovaní dôjde k ukončeniu fázy overovania tohto systému na obežnej dráhe (fáza IOV). Táto fáza bola spoločne financovaná z prostriedkov EÚ a agentúry ESA, pričom podľa dohody o grante uzatvorenej medzi oboma stranami je agentúra ESA povinná oficiálne presunúť dokončené aktíva na EÚ. Tento právny presun si bude vyžadovať súhlas zo strany Rady ESA, pričom je potrebné poznamenať, že všetky členské štáty ESA s výnimkou dvoch (Nórska a Švajčiarska), sú zároveň členskými štátmi EÚ. V súčasnosti neexistujú žiadne dôvody, na základe ktorých by sa Komisia mohla domnievať, že členovia ESA tento presun zablokujú.

DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

v mil. EUR Pozemky a budovy stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Ostatné hmotné aktíva Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota ku koncu predošlého roka 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Prírastky 96 42 22 52 11 511 583 1 317 Úbytky (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) Presun medzi kategóriami aktív 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) Iné zmeny 24 3 3 11 3 (1) 1 44 Hrubá účtovná hodnota ku koncu roka 4 314 558 233 578 231 3 181 1 118 10 213 Oprávky ku koncu predošlého roka (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Odpisy za rok (138) (45) (20) (67) (21) (114) (405) Zrušenie odpisov 0 0 0 0 0 1 1 Úbytky 3 23 21 51 10 5 113 Presun medzi kategóriami aktív — 0 0 (11) 0 14 3 Iné zmeny (3) (2) (1) (13) (2) (7) (28) Oprávky ku koncu roka (2 137) (449) (166) (436) (150) (897) (4 235) Čistá účtovná hodnota k 31.12.2012 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978 Čistá účtovná hodnota k 31.12.2011 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071

Náklady, ktoré sa ešte majú uhradiť v súvislosti s finančným prenájmom a podobnými nárokmi, sa v súvahe vykazujú ako dlhodobé a krátkodobé pasíva (pozri aj poznámky 2.15 a 2.18.1). Sú rozdelené takto:

FINANČNÝ PRENÁJOM

v mil. EUR Opis Kumulatívne náklady Budúce sumy, ktoré treba uhradiť Celková hodnota Následné výdavky na majetok Hodnota majetku Odpisy Čistá účtovná hodnota (A) < 1 rok > 1 rok > 5 rokov Záväzky spolu (B) (A+B) (C) (A+B+C) (D) =(A+B+C+D) Pozemky a budovy 992 63 342 1 686 2 091 3 083 61 3 144 (877) 2 267 Iný hmotný majetok 18 7 11 1 19 37 — 37 (20) 17 Spolu k 31.12.2012 1 010 70 353 1 687 2 110 3 120 61 3 181 (897) 2 284 Úroková zložka 85 307 502 893 Celkové budúce minimálne platby nájomného k 31.12.2012 155 660 2 189 3 003 Celkové budúce minimálne platby nájomného k 31.12.2011 153 608 1 859 2 620

2.3 INVESTÍCIE ÚČTOVANÉ S POUŽITÍM METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Podiely v spoločných podnikoch 2.3.1 42 62 Podiely v pridružených podnikoch 2.3.2 350 312 Spolu 392 374

2.3.1 Podiely v spoločných podnikoch

v mil. EUR Galileo SESAR ITER IMI FCH Spolu Suma k 31.12.2011 0 0 0 25 37 62 Príspevky — 70 116 98 54 338 Podiel na čistom výsledku — (70) (106) (91) (91) (358) Suma k 31.12.2012 0 0 10 32 0 42

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Dlhodobé aktíva 226 211 Krátkodobé aktíva 106 123 Dlhodobé pasíva 0 0 Krátkodobé pasíva (291) (314) Príjmy 8 8 Výdavky (427) (379)

Spoločný podnik Galileo v likvidácii

Spoločný podnik Galileo (GJU) vstúpil koncom roka 2006 do likvidácie, pričom tento proces stále prebieha. Keďže táto účtovná jednotka nevykonávala v roku 2012 žiadnu činnosť a je ešte stále predmetom likvidácie, nevznikli jej žiadne príjmy ani výdavky.

Spoločný podnik SESAR

Cieľom tohto spoločného podniku je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému riadenia letovej prevádzky, ako aj rýchlu implementáciu európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky prostredníctvom koordinácie a sústredenia všetkého príslušného výskumu a vývoja v EÚ. K 31. decembru 2012 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku SESAR 46,12 %. Pre spoločný podnik SESAR sa (v období rokov 2007 – 2013) počíta s celkovým (orientačným) príspevkom Komisie vo výške 700 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 157 mil. EUR.

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER)

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy združuje EÚ, Čínu, Indiu, Rusko, Južnú Kóreu, Japonsko a USA. Organizácia ITER bola založená s cieľom riadiť zariadenia ITER, podporovať využívanie týchto zariadení, ako aj šíriť verejné povedomie o energii jadrovej syntézy a podporovať jej akceptovanie a podnikať akékoľvek ďalšie kroky, ktoré sú potrebné pre dosiahnutie tohto cieľa. EÚ (Euratom) poskytuje svoje príspevky do organizácie ITER International prostredníctvom agentúry „Fusion for Energy“, vrátane príspevkov od členských štátov a Švajčiarska. Celkový príspevok do organizácie ITER sa z právneho hľadiska považuje za príspevok Euratomu, keďže členské štáty ani Švajčiarsko nemajú v organizácii ITER vlastnícky podiel. Keďže z právneho hľadiska vlastní podiely v tomto spoločnom podniku EÚ, Komisia ich musí vykazovať vo svojej účtovnej závierke. K 31. decembru 2012 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku ITER 44,25 %. Pre organizáciu ITER sa v období rokov 2007 – 2041 počíta s celkovým (orientačným) príspevkom Euratomu vo výške 8 949 mil. EUR.

Spoločné technologické iniciatívy

Spoločné technologické iniciatívy vo forme verejno-súkromných partnerstiev boli realizované prostredníctvom spoločných podnikov v zmysle článku 187 zmluvy v záujme plnenia cieľov lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Hoci spoločné technologické iniciatívy IMI a FCH sú zahrnuté do tejto položky, ďalšie tri – ARTEMIS, Čisté nebo a ENIAC sa z právneho hľadiska síce považujú za spoločné podniky, ale z hľadiska účtovníctva je ich nutné považovať za pridružené podniky, keďže Komisia má v týchto subjektoch podstatný vplyv a nie spoločnú kontrolu (zahrnuté sú do poznámky 2.3.2).

Spoločná technologická iniciatíva za inovačnú medicínu (IMI)

Spoločný podnik IMI podporuje predkonkurenčný farmaceutický výskum a vývoj v členských štátoch a pridružených krajinách s cieľom zvýšiť investície do výskumu v biofarmaceutickom sektore a podporiť zapojenie malých a stredných podnikov (MSP) do svojej činnosti. K 31. decembru 2012 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku IMI 78,58 %. Do 31. decembra 2017 dosiahne maximálny orientačný príspevok Komisie 1 mld. EUR.

Spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH)

Cieľom spoločného podniku FCH je združovať zdroje z verejného a súkromného sektora na podporu výskumných činností s cieľom zvýšiť celkovú efektívnosť európskeho úsilia v oblasti výskumu a urýchliť vývoj technológie palivových článkov a vodíkovej technológie a ich zavádzanie do praxe. K 31. decembru 2012 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku FCH 80,6 %. Do 31. decembra 2017 dosiahne maximálny orientačný príspevok EÚ 470 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 12 mil. EUR.

2.3.2 Podiely v pridružených podnikoch

v mil. EUR EIF ARTEMIS Čisté nebo ENIAC Spolu Suma k 31.12.2011 292 0 0 20 312 Príspevky — 22 97 16 135 Podiel na čistom prebytku/(deficite) 9 (22) (97) (22) (132) Iné pohyby vo vlastnom imaní 35 — — — 35 Suma k 31.12.2012 336 0 0 14 350

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Aktíva 505 460 Pasíva (191) (162) Príjmy 33 28 Deficit (177) (182)

Európsky investičný fond (EIF)

Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou EÚ, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a stredným podnikom. Komisia uhradila 20 % svojho podielu, pričom nevyžiadaný zostatok predstavuje sumu 720 mil. EUR.

v mil. EUR EIF Celkový kapitál EIF Úpis Komisie Celkové základné imanie 3 000 900 Uhradené (600) (180) Nevyžiadané 2 400 720

Spoločný podnik ARTEMIS

Tento subjekt bol vytvorený na realizáciu spoločnej technologickej iniciatívy so súkromným sektorom v oblasti vstavaných počítačových systémov. Maximálny orientačný príspevok Komisie dosiahne 420 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 5 mil. EUR (95,2 % vlastníckeho podielu).

Spoločný podnik Čisté nebo

Cieľom tohto subjektu je urýchliť vývoj, validáciu a demonštráciu čistých technológií pre leteckú dopravu v EÚ a vytvoriť predovšetkým radikálne inovačný systém leteckej dopravy s cieľom znížiť vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. Maximálny orientačný príspevok Komisie dosiahne 800 mil. EUR. Kumulatívny nevykázaný podiel na stratách predstavuje 48 mil. EUR (62,89 % vlastníckeho podielu).

Spoločný podnik ENIAC

Cieľom spoločného podniku ENIAC je vymedziť spoločne prijatý výskumný plán v oblasti nanoelektroniky s cieľom stanoviť priority výskumu pre vývoj a prijatie kľúčových kompetencií v tejto oblasti. Tieto ciele by sa mali dosahovať zlúčením zdrojov z verejného a súkromného sektora na podporu výskumných a vývojových činností vo forme projektov. Celkový príspevok EÚ dosiahne 450 mil. EUR. K 31. decembru 2012 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku ENIAC 95,90 %.

2.4 DLHODOBÉ FINANČNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.4.1 4 870 2 272 Úvery 2.4.2 57 441 41 400 Spolu 62 311 43 672

2.4.1 Krátkodobé finančné aktíva k dispozícii na predaj

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Garančný fond (5) 1 327 1 475 ESUO v likvidácii 1 102 — Investície BUFI 832 — Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 593 — Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 52 — Európska chemická agentúra 52 — Európska banka pre obnovu a rozvoj 188 188 Operácie s rizikovým kapitálom 123 134 Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky 305 234 Iné investície k dispozícii na predaj 296 241 Spolu 4 870 2 272

S cieľom lepšie predstaviť ekonomickú realitu sa od roku 2012 všetky finančné aktíva k dispozícii na predaj vykazujú na základe ich zostávajúcej splatnosti k dátumu zostavenia súvahy. Aktíva so splatnosťou dlhšou ako 1 rok k dátumu vykazovania sa vykazujú ako dlhodobé, zatiaľ čo aktíva so splatnosťou do konca roka 2013 sa vykazujú ako krátkodobé (pozri poznámku 2.8). Uvedená suma za rok 2012 v prípade Garančného fondu neobsahuje, na rozdiel od roku 2011, peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty (2011: 302 mil. EUR) a súvisiaci záväzok (2011: 1 mil. EUR). Ak by sa súčasný prístup použil aj v roku 2011, porovnateľné údaje by boli takéto:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Garančný fond (6) 1 327 973 ESUO v likvidácii 1 102 982 Investície BUFI 832 588 Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 593 365 Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 52 47 Európska chemická agentúra 52 91 Európska banka pre obnovu a rozvoj 188 188 Operácie s rizikovým kapitálom 123 134 Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky 305 234 Iné investície k dispozícii na predaj 296 241 Spolu 4 870 3 843

Garančný fond

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia slúži na krytie úverov, za ktoré EÚ poskytla záruku na základe rozhodnutia Rady. Ide predovšetkým o úverové operácie Európskej investičnej banky (EIB) mimo Európskej únie, úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFA), ako aj o úvery Euratomu mimo Európskej únie. Ide o dlhodobý nástroj, ktorý má kryť nesplácané úvery zaručené EÚ. Fond je financovaný z platieb zo všeobecného rozpočtu EÚ vo výške 9 % kapitálovej hodnoty operácií, z úrokových výnosov z investícií realizovaných z aktív fondu a zo súm vymožených od neplatiacich dlžníkov, v prípade ktorých fond musel aktivovať svoju záruku. Prípadný ročný prebytok sa odvedie ako príjem do rozpočtu EÚ.

Od EÚ sa vyžaduje vytvoriť rezervný fond na záruky na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto rezerva je určená na krytie požiadaviek Garančného fondu a v prípade potreby aj aktivovaných záruk, ktoré prevyšujú disponibilnú sumu v rámci fondu, takže tieto sumy sa môžu zaúčtovať na ťarchu rozpočtu. Táto rezerva zodpovedá cieľovej sume 9 % úverov nesplatených ku koncu roka.

ESUO v likvidácii

Pokiaľ ide o sumy ESUO v likvidácii, všetky finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú dlhové cenné papiere denominované v eurách a kótované na aktívnom trhu. K 31. decembru 2012 dosahovala hodnota dlhových cenných papierov (vyjadrená v ich reálnej hodnote), ktoré majú dátum konečnej splatnosti v priebehu roka 2013, výšku 490 mil. EUR (2011: 481 mil. EUR).

Investície BUFI

Predbežne uhradené pokuty spravuje od 1. januára 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu BUFI a investuje ich do finančných nástrojov, ktoré sa klasifikujú ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF)

Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) spravuje EIB a investičné portfólio Komisie používa na krytie finančného rizika spojeného s úvermi a zárukami, ktoré poskytuje EIB na oprávnené výskumné projekty. Na obdobie rokov 2007 – 2013 sa predpokladá celkový rozpočet Komisie vo výške do 1 mld. EUR, z čoho maximálne 800 mil. EUR pochádza z osobitného programu „Spolupráca“ a maximálne 200 mil. EUR z osobitného programu „Kapacity“. EIB sa zaviazala poskytnúť rovnakú sumu.

K 31. decembru 2012 predstavoval príspevok Komisie do RSFF, vrátane príspevkov krajín EFTA a tretích krajín, 1 006 mil. EUR. EIB tieto príspevky investovala do dlhopisov (reálna hodnota 754 mil. EUR k 31. decembru 2012) a peňažných a termínovaných vkladov (314 mil. EUR). Suma 948 mil. EUR zahrnutá do podmienených pasív (poznámka 5.2.1) predstavuje maximálnu odhadovanú stratu k 31. decembru 2012, ktorú by Komisia utrpela v prípade neplnenia záväzkov vyplývajúcich z úverov alebo záruk poskytnutých EIB v rámci nástroja RSFF. Je potrebné poznamenať, že celkové riziko Komisie je obmedzené sumou, ktorou do nástroja prispela.

Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT)

Cieľom nástroja na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T je poskytovať záruky na zníženie rizika ohrozenia výnosov v prvých rokoch realizácie týchto projektov. Konkrétne by záruka úplne pokryla pohotovostný úver, z ktorého by sa čerpalo len v prípadoch, keď peňažné toky projektu nepostačujú na splácanie prednostného dlhu (senior debt). Tento nástroj je spoločným finančným produktom Komisie a EIB a nariadením TEN-T sa z rozpočtu EÚ vyčlenila suma 500 mil. EUR, ktorá sa ma prideliť počas obdobia rokov 2007 – 2013. EIB vyčlení ďalších 500 mil. EUR, takže celková disponibilná suma v rámci nástroja bude predstavovať 1 mld. EUR.

K 31. decembru 2012 Komisia prispela do LGTT sumou 155 mil. EUR. EIB túto sumu investovala do dlhopisov (reálna hodnota 75 mil. EUR k 31. decembru 2012) a termínovaných vkladov (88 mil. EUR). Ku koncu roka 2012 boli podpísané úvery vo výške 523 mil. EUR, ktoré sú teda kryté nástrojom. Suma 39 mil. EUR zahrnutá do podmienených pasív (poznámka 5.2.1) predstavuje maximálnu odhadovanú stratu k 31. decembru 2012, ktorú by Komisia utrpela v prípade neplnenia záväzkov vyplývajúcich z úverov poskytnutých EIB v rámci operácií LGTT. To predstavuje 7,4 % celkových zaručených súm. Je potrebné poznamenať, že celkové riziko Komisie je obmedzené sumou, ktorou do nástroja prispela.

Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR)

Keďže EBOR nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v stanovách EBOR týkajúce sa okrem iného predaja majetkovej účasti maximálne vo výške obstarávacích nákladov a výlučne súčasným akcionárom, je akciový podiel Komisie oceňovaný v obstarávacej cene zníženej o prípadné opravné položky na znehodnotenie.

v mil. EUR EBOR Celkový kapitál EBOR Úpis Komisie Celkové základné imanie 29 601 900 Uhradené (6 202) (188) Nevyžiadané 23 399 712

Operácie s rizikovým kapitálom

V rámci operácií s rizikovým kapitálom sa poskytujú prostriedky finančným sprostredkovateľom na financovanie kapitálových investícií. Sú spravované EIB a financované v rámci európskej susedskej politiky.

Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky

Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky (ETF start up) pokrýva program pre rast a zamestnanosť, viacročný program, program pre konkurencieschopnosť a inovácie a pilotný projekt prenosu technológií pod správou EIF, ktoré podporujú zakladanie a financovanie začínajúcich MSP prostredníctvom investovania do vhodných špecializovaných fondov rizikového kapitálu. Koncom roka bolo v rámci nástroja ETF, časti zameranej na novovzniknuté podniky, pridelených ďalších 122 mil. EUR, tieto prostriedky však druhé strany ešte nečerpali.

Iné investície k dispozícii na predaj

Hlavné sumy zahrnuté do dlhodobých investícií k dispozícii na predaj sú Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (113 mil. EUR), Fond pre zelený rast (39 mil. EUR) a Fond GEEREF (68 mil. EUR).

2.4.2 Dlhodobé úvery

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Úvery poskytnuté z rozpočtu EÚ a ESUO 2.4.2.1 162 170 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov 2.4.2.2 57 279 41 230 Spolu 57 441 41 400

2.4.2.1 Úvery poskytnuté z rozpočtu Európskej únie a ESUO v likvidácii

v mil. EUR Úvery s osobitnými podmienkami Úvery na bývanie ESUO Spolu Spolu k 31.12.2011 151 19 170 Nové úvery — — — Splátky (17) (4) (21) Kurzové rozdiely 1 — 1 Zmeny účtovnej hodnoty 11 1 12 Spolu k 31.12.2012 146 16 162

Úvery s osobitnými podmienkami sú úvermi poskytnutými pri preferenčných úrokových sadzbách v rámci spolupráce s nečlenskými krajinami. Všetky sumy sú splatné za viac ako 12 mesiacov od konca roka. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 7,73 % do 14,507 %.

2.4.2.2 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov

v mil. EUR MFA Euratom MFA EFSM ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Nové úvery 39 — — 15 800 — 15 839 Splátky (84) (24) — — (46) (154) Kurzové rozdiely — — — — 5 5 Zmeny účtovnej hodnoty (1) (2) (2) 332 (4) 323 Spolu k 31.12.2012 549 425 11 623 44 476 221 57 294 Suma so splatnosťou < 1 rok 15 — — — — 15 Suma so splatnosťou > 1 rok 534 425 11 623 44 476 221 57 279

Značné zvýšenie týchto súm spôsobili úvery EFSM poskytnuté v roku 2012 a odzrkadľujú zvýšenie pôžičiek EÚ (pozri poznámku 2.14). Pre viac informácií o operáciách prijímania a poskytovania úverov pozri poznámku 7.

2.5 DLHODOBÉ POHĽADÁVKY A VYMÁHATEĽNÉ SUMY

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Členské štáty 545 268 Iné 19 21 Spolu 564 289

Z celkovej sumy uvedených pohľadávok sa 550 mil. EUR (2011: 273 mil. EUR) týka nevýmenných transakcií.

Nárast dlžných súm od členských štátov sa týka nevykonaných rozhodnutí o schválení účtov v prípade EPZF a EPFRV – rozvoj vidieka.

2.6 DLHODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Predbežné financovanie 2.6.1 40 790 40 625 Výdavky vyplatené vopred 2.6.2 3 715 4 098 Spolu 44 505 44 723

2.6.1 Predbežné financovanie

V závislosti od termínu vymoženia finančných prostriedkov alebo ich čerpania sa predbežné financovanie vykazuje ako dlhodobé predbežné financovanie. Čerpanie sa definuje v príslušnej dohode o realizácii projektu. Všetky splátky a čerpania splatné do dvanástich mesiacov odo dňa vykazovania sa vykazujú ako krátkodobé predbežné financovanie.

Záruky prijaté v súvislosti s predbežným financovaním

Ide o záruky, ktoré Komisia vyžaduje od príjemcov, ktorí nie sú členskými štátmi, v určitých prípadoch pri vyplácaní zálohových platieb (predbežné financovanie). Pri tomto type záruk sa vykazujú dve hodnoty: „nominálna“ a „priebežná“ hodnota. V prípade „nominálnej” hodnoty sa rozhodujúca udalosť viaže na existenciu záruky, zatiaľ čo v prípade „priebežnej“ hodnoty je rozhodujúcou udalosťou platba predbežného financovania a/alebo následné schválenie účtov. K 31. decembru 2012 dosiahla nominálna hodnota záruk zložených v súvislosti s predbežným financovaním výšku 1 348 mil. EUR a priebežná hodnota týchto záruk dosiahla výšku 1 083 mil. EUR (2011: 1 330 mil. EUR, resp. 1 083 mil. EUR).

Faktické krytie niektorých súm predbežného financovania vyplatených v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP) zabezpečuje účastnícky záručný fond (PGF) – v roku 2012 bolo v rámci predbežného financovania vyplatených celkovo 4 mld. EUR (2011: 3,3 mld. EUR). Tento fond je samostatným celkom oddeleným od EÚ a nie je zahrnutý do tejto účtovnej závierky – poznámka 11.2.3.

v mil. EUR Typ hospodárenia 31.12.2012 31.12.2011 Priame centralizované hospodárenie 1 249 1 219 Nepriame centralizované hospodárenie 1 042 774 Decentralizované hospodárenie 677 697 Zdieľané hospodárenie 37 214 37 249 Spoločné hospodárenie 592 686 Realizované inými inštitúciami a agentúrami 16 — Spolu 40 790 40 625

Najväčší podiel na dlhodobom predbežnom financovaní majú štrukturálne opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 financované z fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) 23,9 mld. EUR, sociálneho fondu (ESF) 6,5 mld. EUR, poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) 6,1 mld. EUR a fondu pre rybárstvo (EFF) 0,6 mld. EUR. Keďže mnohé z týchto projektov majú dlhodobý charakter, je nevyhnutné, aby súvisiace zálohové platby boli k dispozícii viac ako jeden rok. Tieto sumy predbežného financovania sa preto uvádzajú ako dlhodobé aktíva.

Keďže predbežné financovanie má na celkových aktívach EÚ najväčší podiel, je potrebné mu pravidelne venovať náležitú pozornosť. Je nutné poznamenať, že výška platby v rámci predbežného financovania rozličných programov musí byť dostatočná, aby bolo možné pre príjemcu zabezpečiť počiatočnú hotovosť potrebnú na začatie projektu a zároveň ochrániť finančné záujmy EÚ. Pritom je potrebné zohľadniť rôzne obmedzenia právnej a prevádzkovej povahy či obmedzenia týkajúce sa efektívnosti nákladov. Všetky tieto aspekty Komisia primerane zohľadnila pri svojej snahe o zlepšenie účinnosti predbežného financovania.

2.6.2 Výdavky vyplatené vopred

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Nástroje finančného inžinierstva 2 717 3 378 Schémy pomoci 998 720 Spolu 3 715 4 098

V rámci programov štrukturálnych fondov na roky 2007 – 2013 je možné uskutočniť platby z rozpočtu EÚ v prospech členských štátov s cieľom prispievať do nástrojov finančného inžinierstva (vo forme úverov, kapitálových investícií alebo záruk), ktoré zriadili a spravujú členské štáty. Peňažné prostriedky, ktoré zostanú v rámci týchto nástrojov ku koncu roka nevyužité, sú majetkom EÚ (podobne, ako v prípade tradičného predbežného financovania) a v súvahe Komisie sa teda vykazujú ako aktíva. Základné právne akty však neukladajú členským štátom povinnosť predkladať Komisii pravidelné správy o využívaní týchto zálohových platieb a v niektorých prípadoch ich členské štáty dokonca ani neuvádzajú vo výkaze výdavkov predkladanom Komisii. Na základe informácií o využívaní týchto finančných prostriedkov, ktoré zasielajú členské štáty, sa teda na konci každého roka vypracúva odhad hodnoty týchto aktív.

Sumy zahrnuté do časti týkajúcej sa schém pomoci sú odhadom Komisie otvorených zálohových platieb pre rôzne schémy pomoci (štátna pomoc, trhové opatrenia EAGF).

KRÁTKODOBÉ AKTÍVA

2.7 ZÁSOBY

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Vedecký materiál 81 78 Iné 57 16 Spolu 138 94

2.8 KRÁTKODOBÉ FINANČNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.8.1 1 858 3 619 Úvery 2.8.2 123 102 Spolu 1 981 3 721

2.8.1 Krátkodobé finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa nakupujú pre ich investičnú návratnosť alebo výnosy, alebo sa držia preto, aby vytvorili určitú štruktúru aktív alebo druhotný zdroj likvidity, a preto sa môžu v prípade potreby likvidity alebo zmeny úrokových sadzieb predať. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad finančných aktív k dispozícii na predaj so zostávajúcou splatnosťou pred koncom roka 2013:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Garančný fond 268 — ESUO v likvidácii 490 1 463 Investície BUFI 845 1 358 Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 160 547 Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 23 97 Európska chemická agentúra 69 151 Iné investície k dispozícii na predaj 3 3 Spolu 1 858 3 619

Ako sa uvádza v poznámke 2.4.1 vykazovanie finančných aktív k dispozícii na predaj sa od roka 2012 zmenilo. Ak by sa rovnaký prístup použil aj v účtovnej závierke roku 2011, porovnateľné údaje by boli takéto:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Garančný fond 268 201 ESUO v likvidácii 490 481 Investície BUFI 845 770 Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 160 182 Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 23 49 Európska chemická agentúra 69 60 Iné investície k dispozícii na predaj 3 3 Spolu 1 858 1 746

2.8.2 Krátkodobé úvery

Sumy zahrnuté v tejto časti sa týkajú predovšetkým úverov so zostávajúcou konečnou splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy (pre podrobnejšie údaje pozri poznámku 2.4.2.2). V rámci tejto položky sú takisto zahrnuté termínované vklady Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (42 mil. EUR) a ESUO v likvidácii (22 mil. EUR).

2.9 KRÁTKODOBÉ POHĽADÁVKY A VYMÁHATEĽNÉ SUMY

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Pokuty 2.9.1 4 090 3 125 Členské štáty 2.9.2 6 270 2 693 Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky 2.9.3 3 368 3 267 Iné pohľadávky a vymáhateľné sumy 2.9.4 311 392 Spolu 14 039 9 477

Celková uvedená suma obsahuje odhadovanú sumu 13 729 mil. EUR (2011: 8 955 mil. EUR), ktorá sa týka nevýmenných transakcií.

2.9.1 Pokuty

Týka sa to súm, ktoré sa majú vymôcť v súvislosti s pokutami uloženými Komisiou v celkovej výške 4 357 mil. EUR (2011: 3 369 mil. EUR) mínus opravná položka 267 mil. EUR (rok 2011: 244 mil. EUR).

K 31. decembru 2012 boli v súvislosti s neuhradenými pokutami prijaté záruky v celkovej výške 2 513 mil. EUR (2011: 3 012 mil. EUR), pokiaľ ide o tieto pohľadávky. Zároveň treba poznamenať, že 1 471 mil. EUR z pohľadávok bolo splatných po 31. decembri 2012.

2.9.2 Členské štáty

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Pohľadávky týkajúce sa EPZF a rozvoja vidieka: EPZF 1 172 1 439 EPFRV 14 23 PNRV 44 37 SAPARD 136 142 Opravné položky (814) (771) Spolu 552 870 DPH uhradená a vymáhateľná 44 41 Vlastné zdroje: Uvedené na účte A 45 29 Uvedené na samostatnom účte 1 294 1 263 Vlastné zdroje, ktoré sa majú prijať 3 617 — Opravné položky (773) (779) Iné 16 114 Spolu 4 199 627 Ostatné pohľadávky zo strany členských štátov: Očakávané vymožené sumy predbežného financovania 1 220 963 Iné 255 192 Spolu 1 475 1 155 Spolu 6 270 2 693

Pohľadávky týkajúce sa EPZF a rozvoja vidieka

Táto položka zahŕňa predovšetkým sumy, ktoré členské štáty dlhovali k 31. decembru, nahlásené a potvrdené členskými štátmi k 15. októbru. Bol vykonaný odhad pohľadávok, ktoré vznikli od nahlásenia týchto súm až do 31. decembra. Komisia robí zároveň aj odhad opravných položiek pre dlžné sumy od príjemcov, ktorých vymoženie je nepravdepodobné. Táto úprava však neznamená, že Komisia sa vzdáva nároku na vymoženie týchto súm. Do tejto úpravy je zahrnuté aj zníženie vo výške 20 %, čo zodpovedá sume, ktorú si členské štáty môžu ponechať na pokrytie administratívnych výdavkov.

Pohľadávky týkajúce sa vlastných zdrojov

Značné zvýšenie pohľadávok od členských štátov vysvetľuje predovšetkým skutočnosť, že suma 3 617 mil. EUR vlastných zdrojov, ktoré sa mali prijať k 31. decembru 2012, súvisí s opravnými rozpočtami č. 5 a č. 6/2012. Tieto opravné rozpočty boli prijaté 21. novembra 2012 a 12. decembra 2012. Podľa článku 10 nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000 záznamy zodpovedajúce úpravám príspevkov HND sa uskutočnili prvý pracovný deň januára 2013.

Je potrebné poznamenať, že členské štáty sú oprávnené ponechať si 25 % z tradičných vlastných zdrojov na pokrytie nákladov na výber, takže uvedené údaje sú znížené o túto sumu. Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi bola od pohľadávok voči členským štátom odpočítaná opravná položka. Neznamená to však, že Komisia sa vzdáva nároku na vymoženie súm, na ktoré sa táto opravná položka vzťahuje.

2.9.3 Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Časovo rozlíšené príjmy 3 002 2 952 Odložené výdavky 351 296 Iné 15 19 Spolu 3 368 3 267

Hlavnú sumu v tejto položke predstavujú časovo rozlíšené príjmy:

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Vlastné zdroje 2 388 2 644 Príjmy pripísané v poľnohospodárstve za november a december 218 111 Kohézny fond, fond regionálneho rozvoja a fond pre rozvoj vidieka: finančné opravy 276 16 Ostatné časovo rozlíšené príjmy 120 181 Spolu 3 002 2 952

2.9.4 Iné pohľadávky a vymáhateľné sumy

Do tejto položky sú zahrnuté predovšetkým vymáhateľné sumy predbežného financovania, vymáhanie výdavkov ako aj iné príjmy z administratívnych a operačných akcií.

2.10 KRÁTKODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Predbežné financovanie 2.10.1 9 548 8 089 Výdavky vyplatené vopred 2.10.2 3 690 2 918 Spolu 13 238 11 007

2.10.1 Predbežné financovanie

v mil. EUR Typ hospodárenia 31.12.2012 31.12.2011 Priame centralizované hospodárenie 3 289 3 048 Nepriame centralizované hospodárenie 3 908 3 037 Decentralizované hospodárenie 301 330 Zdieľané hospodárenie 1 008 761 Spoločné hospodárenie 844 803 Realizované inými inštitúciami a agentúrami 198 110 Spolu 9 548 8 089

Zostatok krátkodobého predbežného financovania tvoria dve odlišné zložky: hrubé predbežné financovanie a časové rozlíšenie tohto predbežného financovania (uskutočnené s cieľom zohľadniť odhadované súvisiace výdavky, ktoré vznikli na konci roka). Obe zložky je potrebné zohľadniť, aby bolo možné náležite analyzovať rozdiely zostatkov krátkodobého predbežného financovania v jednotlivých rokoch.

Na jednej strane bolo v roku 2012 zaznamenané ďalšie zníženie hrubého predbežného financovania vo výške 3 mld. EUR v rámci zdieľaného hospodárenia, a to z dôvodu výrazného pokroku pri ukončovaní programového obdobia 2000 – 2006. Na druhej strane časové rozlíšenie predbežného financovania sa znížilo o 3,3 mld. EUR, čo viedlo k celkovému zníženiu o 0,3 mld. EUR čistého krátkodobého predbežného financovania. Dôvodom týchto pohybov je prekrývanie predchádzajúceho programového obdobia 2000 – 2006 (v súčasnosti vo fáze ukončovania) so súčasným programovým obdobím 2007 – 2013. Zatiaľ čo sa odhaduje, že predbežné financovanie týkajúce sa predchádzajúceho programového obdobia sa úplne použilo (t. j. čistý zostatok je nulový), odhaduje sa, že predbežné financovanie súčasného programového obdobia sa k 31. decembru 2012 použilo iba čiastočne. Predpokladá sa, že zostávajúca časť sa použije v roku 2013 alebo neskôr.

Podobná situácia je aj v prípade priameho centralizovaného hospodárenia, kde sa hrubé predbežné financovanie znížilo o 741 mil. EUR, zatiaľ čo čisté predbežné financovanie sa mierne zvýšilo o 241 mil. EUR.

2.10.2 Výdavky vyplatené vopred

v mil. EUR 31.12.2012 31.12.2011 Nástroje finančného inžinierstva 1 358 1 126 Schémy pomoci 2 332 1 792 Spolu 3 690 2 918

2.11 PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY

v mil. EUR Poznámka 31.12.2012 31.12.2011 Neviazané peňažné prostriedky: 2.11.1 Účty v štátnych pokladniciach a centrálnych bankách 2 203 7 450 Bežné účty 967 1 099 Zálohové účty 38 43 Prevody (peniaze na ceste) (1) (5) Spolu 3 207 8 587 Peňažné prostriedky finančných nástrojov a termínovaných vkladov 2.11.2 2 345 2 028 Viazané peňažné prostriedky 2.11.3 5 122 8 320 Spolu 10 674 18 935

2.11.1 Neviazané peňažné prostriedky

V neviazaných peňažných prostriedkoch sú zahrnuté všetky prostriedky, ktoré má EÚ na svojich účtoch v každom členskom štáte a krajine EZVO (v štátnej pokladnici alebo centrálnej banke), ako aj na bežných a zálohových účtoch a v pokladničnej hotovosti.

Z