Hospodársky vplyv údajov je obrovský. V roku 2016 sa v rámci EÚ nachádzalo 254 850 dátových spoločností – číslo, ktoré by podľa scenára vysokého rastu mohlo vzrásť približne na 360 000 do roku 2020.

Inovácia založená na údajoch je kľúčovou hybnou silou rastu a zamestnanosti, ktorý môže významne posilniť európsku konkurencieschopnosť na celosvetovom trhu. Ak sa zavedú správne rámcové podmienky, európske dátové hospodárstvo by sa mohlo do roku 2020 zdvojnásobiť.

Uvedené opatrenia sú sprevádzané aj predbežnou analýzou odhalených problémov so zreteľom na bezpečnosť a zodpovednosť vyplývajúcich zo vznikajúcich dátových digitálnych technológií, aby sa zabezpečilo prostredie dôvery a zodpovednosti pomocou predvídateľného právneho prostredia pre podniky a investorov a záruky chrániace práva spotrebiteľov a občanov. Vďaka týmto opatreniam spolu s príslušnými doteraz zavedenými iniciatívami v rámci stratégie digitálneho jednotného trhu sa EÚ dostane do jedinečnej pozície umožňujúcej využívať príležitosti, ktoré ponúka dátová revolúcia, a rozvíjať prekvitajúce, udržateľné a bezpečné dátové hospodárstvo na základe rozsahu vnútorného trhu, inovatívnej kapacity európskych spoločností a s úplným rešpektovaním európskych hodnôt.

Z dialógu zainteresovaných strán a odpovedí na online prieskum vyplynulo, že zainteresované strany zväčša súhlasia s tým, že väčšia medzipodniková výmena údajov by bola prospešná. Zároveň sa domnievajú, že v tejto fáze vývoja dátového hospodárstva je existujúci regulačný rámec vhodný na svoj účel a je príliš skoro na horizontálne právne predpisy o výmene údajov v medzipodnikových vzťahoch. Východiskovým bodom by malo byť zabezpečenie toho, aby mali dátové trhy čo najlepšie podmienky na svoj vlastný rozvoj, so zmluvnou slobodou ako základným kameňom. Všeobecne by podniky mali mať slobodu v rozhodovaní o tom, komu a za akých podmienok môže byť udelený prístup k ich iným ako osobným údajom. Všeobecne zainteresované strany takisto nie sú za nový typ práva na „vlastníctvo údajov“, pričom celá škála vstupov naznačuje, že rozhodujúca otázka medzipodnikovej výmeny sa až tak netýka vlastníctva, ale skôr spôsobu organizácie prístupu.

Preskúmanie odporúčania je predložené súčasne s preskúmaním smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora, v ktorom sa navrhuje rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice na výskumné údaje a zabezpečiť súdržnosť a komplementárnosť medzi politikami otvoreného prístupu a otvorených dát EÚ. Tým sa teda uvoľňuje potenciál informácií verejného sektora a zároveň výskumných údajov financovaných z verejných zdrojov. Na základe navrhovanej revízie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora by členské štáty boli povinné vyvinúť politiky, ktorými sa rieši oblasť otvoreného prístupu k verejným vedeckým údajom a výskumným údajom vo verejnom vlastníctve, a preskúmané odporúčanie o prístupe k vedeckým informáciám a o ich uchovávaní by poskytlo usmernenie o vykonávaní otvoreného prístupu k verejným výskumným údajom a výskumným údajom vo verejnom vlastníctve.

Jedným z hlavných záverov hodnotenia je, že právo sui generis sa systematicky nevzťahuje na situácie veľkých dát a databázy jedného zdroja, nezabraňuje teda problematickým prípadom, v ktorých by si určití držitelia práv mohli nárokovať nepriame vlastnícke práva na digitálne údaje. Napriek tomu z hodnotenia vyplýva, že tento predpoklad by sa mal dôsledne sledovať v budúcnosti, keďže sa objavili otázky v rámci akademických kruhov a kruhov zainteresovaných strán vyvolané príležitostnými súdnymi prípadmi o tom, či by sa právo sui generis mohlo v skutočnosti uplatňovať všeobecnejšie, než sa všeobecne predpokladá, napríklad na strojovo generované údaje. V hodnotení smernice o databázach sa takisto riešia možné interakcie medzi právom sui generis a smernicou o opakovanom použití informácií verejného sektora, problematikou, ktorá bola zahrnutá aj v hodnotení smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora. Vzhľadom na to, že by sa takáto interakcia mohla vyskytnúť v praxi, cieľom navrhovaného preskúmania smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora je objasnenie zosúladenia ustanovení oboch nástrojov.

So zohľadnením všetkých v súčasnosti dostupných dôkazov a na základe zásad vypracovaných v oznámení „Budovanie európskeho dátového hospodárstva“ sa Komisia domnieva, že je dôležité uznať, že údaje môžu byť opakovane použité bez straty kvality údajov a v mnohých prípadoch bez straty konkurenčného náskoku, pretože rovnaké údaje môžu byť základom pre rôzne produkty či služby alebo ich úplne zlepšiť. To platí najmä pre sprístupňovanie relevantných údajov pre trénovanie aplikácií umelej inteligencie – zásadnú priemyselnú výzvu v Európe. Viac spoločností by mohlo byť podnietených, aby sa zapájalo do dátových partnerstiev, t. j. dohôd s inými spoločnosťami navrhnutých na maximálne využitie údajov čo najväčším počtom komerčných subjektov.

Komisia sa takisto domnieva, že na zabezpečenie spravodlivých a konkurencieschopných trhov pre predmety internetu veci a pre produkty a služby, ktoré sa opierajú o iné ako osobné strojovo generované údaje vytvorené týmito predmetmi, by sa v zmluvných dohodách mali dodržiavať nasledujúce kľúčové zásady:

a) Transparentnosť: V príslušných zmluvných dohodách by mali byť transparentne a zrozumiteľne určené i) osoby alebo subjekty, ktoré budú mať prístup k údajom, ktoré produkt alebo služba generuje, typ týchto údajov a na akej úrovni podrobnosti a ii) účely použitia týchto údajov. b) Vytváranie spoločných hodnôt: V príslušných zmluvných dohodách by sa malo uznať, že ak sú údaje generované ako vedľajší produkt používania produktu alebo služby, k vytvoreniu údajov prispelo niekoľko strán. c) Vzájomné rešpektovanie komerčných záujmov iných: V príslušných zmluvných dohodách by sa mala riešiť potreba ochrany obchodných záujmov, ako aj tajomstiev držiteľov údajov a používateľov údajov. d) Zabezpečenie nenarušenej hospodárskej súťaže: V príslušných zmluvných dohodách by sa mala riešiť potreba zabezpečenia nenarušenej hospodárskej súťaže pri výmene komerčne citlivých údajov. e) Minimalizované blokovanie údajov: Spoločnosti ponúkajúce produkt alebo službu, ktorá generuje údaje ako vedľajší produkt, by mali umožniť a zjednodušiť v maximálnej možnej miere prenosnosť údajov. Ak je to možné a v súlade s vlastnosťami trhu, na ktorom pôsobia, by takisto mali zvážiť poskytovanie rovnakého produktu alebo služby bez dátových prenosov alebo len s obmedzenými dátovými prenosmi spolu s produktmi alebo službami, ktoré zahŕňajú tieto dátové prenosy.

Keďže diskusia o medzipodnikovej výmene údajov prebieha a postupne sa zhromažďuje viac skúseností, týmto oznámením sa začne ďalší proces konzultácií so zainteresovanými stranami. Na základe analýzy zhromaždených informácií sa tieto zásady môžu ďalej vyvíjať. Komisia bude naďalej posudzovať, či sa tieto zmenené zásady a možné kódexy správania preukážu ako dostatočné na udržanie spravodlivých a otvorených trhov, a v prípade potreby bude riešiť situáciu prijatím vhodných opatrení. V dôsledku rozdielnej štruktúry jednotlivých trhov môže byť potrebné ich doplnenie opatreniami pre jednotlivé sektory.

V rámci iniciatívy digitalizácie európskeho priemyslu Komisia už prijala opatrenia na podporu priemyslu, patrí medzi ne okrem iného poskytnutie finančnej pomoci priemyselným dátovým platformám a inovačným centrám v rámci programu Horizont 2020. Na toto úsilie nadväzujú výskumné a inovačné opatrenia v rámci programu Horizontu 2020 v rokoch 2018 – 2020 (konkrétne platformami priemyselných a osobných údajov), ktoré podporujú rozvoj dôveryhodných a bezpečných platforiem a analytických metód nenarúšajúcich súkromie pre zabezpečenú výmenu interných priemyselných údajov a osobných údajov explicitne, a zároveň umožňujúcich dodržiavanie príslušných právnych predpisov (napríklad právnych predpisov o ochrane údajov).

Centrum podpory výmeny údajov v rámci programu Nástroj na prepojenie Európy zavedie súbor opatrení, aby sa zjednodušila výmena údajov súkromného sektora popri údajoch verejného sektora. Poskytne know-how a pomoc pri výmene údajov poskytovaním príkladov najlepších postupov a informácií o aplikačných programovacích rozhraniach, existujúcich vzorov zmlúv a iných právnych a technických aspektoch. Pomôže aj v ďalšom rozvoji usmernenia stanoveného v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto oznámeniu, kontrolných zoznamov a, ak to bude považovať za užitočné, mohli by sa vypracovať vzorové zmluvné doložky. Práca bude zohľadňovať výsledky programu interoperability na roky 2016 – 2020 (program ISA2).

Komisia bude takisto hlbšie skúmať posilnenie aplikačných programovacích rozhraní, napríklad v elektronickej verejnej správe a opatreniach v oblasti používania zásady „jedenkrát a dosť“. V súčasnosti majú mnohé spoločnosti veľké aktíva v podobe nevyužitých údajov a nemajú zdroje alebo kapacitu analyzovať tieto údaje alebo vytvoriť komerčne zaujímavé služby súvisiace s týmito údajmi. S vhodným používaním aplikačných programovacích rozhraní sa tak môže otvoriť priestor pre vytváranie ekosystémov pre začínajúce podniky, pričom by sa hodnota mohla získavať z nevyužitých aktív a hostiteľským spoločnostiam by to mohlo pomôcť vytvárať nové služby a produkty. Bolo to tak v prípade finančného sektora, v ktorom prístup k určitým bankovým údajom prostredníctvom použitia dobre navrhnutých aplikačných programovacích rozhraní otvoril priestor pre celý nový ekosystém finančných služieb, ako je personalizované poradenstvo týkajúce sa vzorcov denných výdavkov, to všetko pod kontrolou a riadením finančných inštitúcií, ktoré by inak tieto služby neponúkali. Je potrebné, aby nastavenie a používanie aplikačných programovacích rozhraní bolo založené na niekoľkých zásadách: stabilite, údržbe počas životného cyklu, jednotnosti používania a noriem, ľahkej použiteľnosti, ako aj bezpečnosti.

Nakoniec, Komisia bude pokračovať v umožňovaní skúšok a ukážok vo vybraných oblastiach, napríklad pre rozsiahle využívanie prepojenej a automatizovanej mobility týkajúcej sa digitálnych cezhraničných koridorov. Práca na týchto koridoroch vyplýva z listu o zámere, ktorý podpísalo 29 členských štátov a krajín EHP, z okrúhleho stola vo Frankfurte s priemyslom a členskými štátmi a Digitálneho dňa 2018, kde sa členské štáty EÚ a EHP a príslušné odvetvové zainteresované strany zaviazali k týmto opatreniam. Skúsenosti s týmito koridormi budú okrem iného testovať technické a zákonné prostriedky prístupu k údajom vo vozidlách a iným komerčným relevantným údajom a ich opakovanému použitiu v prepojenom a automatizovanom ekosystéme mobility. Tieto skúsenosti môžu prispieť k prehĺbeniu usmernení EÚ, ktoré sa týkajú tohto aspektu digitálneho jednotného trhu.

b) Prístup k údajom súkromného sektora na účely verejného záujmu – výmena údajov medzi podnikmi a verejnou správou (B2G)

Komisia takisto skúma výmenu údajov medzi podnikmi a verejným sektorom. Orgány verejného sektora začali posudzovať potenciál dátovej analýzy na usmerňovanie politických rozhodnutí alebo zlepšenie verejných služieb využívaním významného počtu pilotných projektov.

Údaje vo vlastníctve spoločností, ako sú telekomunikační operátori, online platformy, výrobcovia áut, maloobchodníci alebo sociálne médiá, sú v tejto súvislosti veľmi relevantné. Môžu napríklad viesť k cielenejšej reakcii na epidémiu, lepšiemu mestskému plánovaniu, lepšej bezpečnosti na cestách a riadeniu dopravy, ako aj lepšej ochrane životného prostredia, monitorovania trhu či ochrany spotrebiteľa.

Pri zostavovaní oficiálnych štatistík by analýza týchto údajov mohla byť nákladovo efektívnejšia a priniesť rýchlejšie výsledky týkajúce sa aspektov, ako sú pohyby obyvateľstva, ceny, inflácie, internetové hospodárstvo, energetika či premávka. Mohla by sa tak aj znížiť záťaž na spoločnosti a občanov predchádzaním prieskumových dotazníkov. V oznámení z roku 2017 „Budovanie európskeho dátového hospodárstva“ sa preberali tieto príležitosti a v preskúmaní stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania sa Komisia zaviazala hlbšie preskúmať túto problematiku.

Výsledky konzultácie vykonanej v súvislosti s preskúmaním smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora naznačili podporu myšlienky zlepšenia prístupu k údajom súkromného sektora pre verejné orgány a na vedecké účely vo všeobecnosti. Držitelia údajov však poukázali na potrebu riešiť niekoľko otázok vrátane kompenzácie, aby sa umožnilo získať späť investície vynaložené na zber alebo prispôsobovanie údajov.

Každé opatrenie prijaté v tomto smere musí byť v úplnom súlade s právnymi predpismi o ochrane osobných údajov.

Komisia sa so zohľadnením existujúcich skúseností a výsledkov konzultácie so zainteresovanými stranami domnieva, že poskytovanie údajov súkromného sektora orgánom verejného sektora na základe preferenčných podmienok opakovaného použitia by mohlo byť podporené týmito kľúčovými zásadami: