Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

(2018/C 440/24)

Spravodajca: János WELTNER

Konzultácia Európsky parlament, 16/04/2018 Rada, 23. 4. 2018 Právny základ článok 153 ods. 1 a ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rozhodnutie predsedníctva 17. 4. 2018 Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 19. 7. 2018 Prijaté v pléne 19. 9. 2018 Plenárne zasadnutie č. 537 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 191/4/11

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV víta navrhovanú zmenu smernice o karcinogénoch a mutagénoch, keďže poskytuje objektívne údaje v záujme bezpečnejších pracovných podmienok.

1.2. Rovnako ako vo svojom predchádzajúcom stanovisku ( 1 ) EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv možného rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice o karcinogénoch a mutagénoch a zahrnula aj látky, ktoré sú škodlivé z hľadiska reprodukčného zdravia.

1.3. Vzhľadom na toxické účinky mnohých karcinogénov a mutagénov na reprodukciu považuje EHSV za dôležité, aby sa v rámci revízií a zmien tejto smernice v blízkej budúcnosti venovala väčšia pozornosť expozíciám v pracovnom prostredí ovplyvňujúcim ženy a mužov v reprodukčnom veku a v prípade žien najmä počas prvého trimestra tehotenstva.

1.4. EHSV víta skutočnosť, že v tomto návrhu na zmenu boli na základe vedeckých a štatistických dôkazov stanovené záväzné hodnoty expozičného limitu v pracovnom prostredí (BOEL). Prístup založený na riziku – ako je vidieť v podkladových dokumentoch – je pre zainteresované strany ľahko pochopiteľný a poskytuje tak dobrý základ na dosiahnutie sociálneho kompromisu.

1.6. EHSV považuje za potrebné vytvoriť pilotné výskumné programy a v druhej fáze programy zamerané na celú EÚ na účely rozvoja celoživotného sledovania zdravotného stavu v rámci vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia alebo systémov verejného zdravotníctva pre všetkých, ktorí boli vystavení karcinogénnym či mutagénnym látkam alebo látkam poškodzujúcim reprodukciu. V súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov ( 5 ) treba toto sledovanie vykonávať anonymným spôsobom.

1.7. EHSV zdôrazňuje, že na zlepšenie ochrany pracovníkov pred účinkami karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu pri práci by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich inšpektoráty práce mali dostatočné finančné a ľudské zdroje na vykonávanie svojich povinností.

1.8. EHSV odporúča, aby všetky zlúčeniny, u ktorých existuje podozrenie, že sú karcinogénne, mutagénne a/alebo poškodzujúce reprodukciu, boli v tomto ohľade podrobené vedeckej analýze a v prípade potreby boli povinne zahrnuté do smernice.

2. Súvislosti

2.1. Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci Toto stanovisko súvisí so stanoviskom EHSV na tému ( 6 ) , ktoré bolo vypracované v súvislosti so zmenou smernice v roku 2017 ( 7 ) . Všetky odporúčania EHSV okrem odporúčaní, ktoré boli zahrnuté do uvedenej zmeny, sú stále aktuálne ( 8 )

2.2. Ciele návrhu sú v súlade s článkom 2 (právo na život) a článkom 31 (spravodlivé a primerané pracovné podmienky) Charty základných práv EÚ.

2.3. strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020 ( 9 ). Zaistiť bezpečné a zdravé pracovné prostredie je strategickým cieľom Európskej komisie, ako sa uvádza v

2.4. V rámci EÚ28 je rakovina hlavným zdravotným problémom súvisiacim s prácou, ktorý má škodlivé účinky na život a zdravie pracovníkov takmer v rovnakej miere ako ďalšie dve skupiny ochorení spolu (muskuloskeletálne poruchy a choroby obehovej sústavy). Jej negatívne dôsledky sú zároveň ďalekosiahlejšie než dôsledky nehôd súvisiacich s prácou ( 10 ) . Spôsobuje utrpenie pracovníkom a ich rodine a priateľom, znižuje kvalitu života, nepriaznivo ovplyvňuje pohodu a v najhoršom prípade vedie k smrti ( 11 )

2.5. Komisia začala nepretržitý proces aktualizácie smernice ( 12 ) s cieľom držať krok s novým vedeckým a technickým vývojom. Tento proces je v súlade so stratégiou EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2020 chemické látky vyrábali, používali a aby sa s nimi manipulovalo takým spôsobom, aby nepredstavovali významné ohrozenie pre ľudské zdravie a životné prostredie. Cieľom je nakoniec nahradiť látky vzbudzujúce veľké obavy vhodnými alternatívnymi látkami alebo technológiami ( 13 )

3. Návrh Komisie

3.1. V súlade s týmto postupom a na základe dokumentov SWD (2018) 87 a 88 Európska komisia navrhla vo svojom dokumente COM(2018) 171 ( 14 ) ďalšiu zmenu „smernice 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci. EHSV v skoršej časti roka 2017 podporil zmenu tejto smernice; do súčasnej zmeny je zahrnutých päť látok ( 15 )

3.1.1. Kadmium a jeho anorganické zlúčeniny v rámci rozsahu pôsobnosti smernice : zamestnania, v ktorých dochádza k expozíciám, zahŕňajú výrobu a rafináciu kadmia, výrobu niklových a kadmiových batérií, výrobu a prípravu kadmiových pigmentov, výrobu kadmiových zliatin, mechanické pokovovanie, tavenie zinku a medi, ťažbu neželezných kovových rúd, tvrdé spájkovanie zvarmi zo zliatin striebra, kadmia a striebra, výrobu zlúčenín polyvinylchloridu a recykláciu kovového šrotu a Ni-Cd batérií. Podľa odhadov Komisie je ohrozených asi 10 000 pracovníkov.

3.1.2. Berýlium a jeho anorganické zlúčeniny v rámci rozsahu pôsobnosti smernice : identifikovalo sa 10 priemyselných odvetví, ako sú zlievárne, výroba skla a laboratóriá, v ktorých pracovníci čelia riziku expozície berýliu. Meď, hliník, horčík a nikel sa často používajú v zliatinách s berýliom. Približne 80 % všetkého berýlia sa používa v zliatinách medi. Expozícia berýliu spôsobuje rakovinu pľúc a nevyliečiteľnú chronickú beryliózu. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 54 000 pracovníkov.

3.1.3. Kyselina arzeničná a jej soli, ako aj anorganické zlúčeniny arzénu v rámci rozsahu pôsobnosti smernice : k expozícii arzénovým zlúčeninám dochádza napríklad pri výrobe medi a zinku, ako aj v sklárskom, elektronickom a chemickom sektore. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 7 900 – 15 300 pracovníkov.

3.1.4. Formaldehyd : vyskytuje sa pri výrobe formaldehydu a v širokej škále výrobkov (lepidlá a tesniace materiály, nátery, polyméry, biocídy a laboratórne chemikálie); k expozícii môže dôjsť aj počas činností, ako sú konštrukčné a stavebné práce a pri výrobe koží a kožušín, buničiny, papiera a papierových výrobkov, textilu a dreva a výrobkov z dreva. Formaldehyd sa používa aj na konzerváciu tkanív a ako dezinfekčný prostriedok na patologických oddeleniach a v pitevných miestnostiach. Podľa odhadov Komisie je ohrozených asi milión pracovníkov.

3.1.5. 4,4′-metylénbis(2-chlóranilín) (ďalej len „MOCA“) : vystavení pracovníci pôsobia v sektore výroby plastov, kde sa MOCA používa na tvarovanie dielov z polyuretánových elastomérov, a to na 89 miestach v celej EÚ. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 350 pracovníkov.

3.2. Členské štáty majú rôzne prístupy. Niektoré z nich definovali BOEL pre veľké množstvo karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu; iné len pre niekoľko z nich. V tomto návrhu sa uvádza päť látok; pre žiadnu z nich neexistuje expozičný limit EÚ v pracovnom prostredí (OEL). Dvanásť členských štátov (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) nemá OEL pre jednu z týchto piatich látok, tri štáty nemajú OEL ani pre jednu z nich (IT, LU, MT). Tieto záväzné hodnoty sa v jednotlivých krajinách môžu líšiť. EHSV preto víta návrh na zmenu smernice 2004/37/ES, ktorou sa stanovia minimálne BOEL na európskej úrovni a ktorá po nadobudnutí účinnosti zaistí rovnaké pracovné podmienky pre všetkých pracovníkov, ktorí sú v ktoromkoľvek členskom štáte vystavení týmto škodlivým látkam.

3.3. Risk & Policy Analysts Limited (RPA 2018) Z odhadov založených na štúdii(RPA 2018) ( 16 ) vyplýva, že prijatím tohto návrhu by sa v dlhodobom horizonte zlepšili pracovné podmienky pre viac ako milión pracovníkov EÚ a zabránilo by sa viac ako 22 000 prípadom chorôb súvisiacich s prácou. Súčasná záťaž ochorenia na základe odhadov za posledných 40 rokov zahŕňa 24 770 prípadov chorôb súvisiacich s prácou. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, bude budúca záťaž ochorenia zahŕňať 24 689 nových prípadov počas nasledujúcich 60 rokov.

3.4. Podľa pracovného dokumentu útvarov Komisie je preto vhodné zvážiť aktualizáciu smernice o karcinogénoch a mutagénoch na základe uvedených informácií. Zásady sú rovnaké ako v smernici a jej predchádzajúcej zmene. Touto zmenou sa rozširuje predchádzajúci zoznam uvedený v prílohe k smernici o karcinogénoch a mutagénoch o vyššie uvedených päť zlúčenín.

3.5. SCOEL poskytol vedecké poradenstvo, pokiaľ ide o kadmium, berýlium a formaldehyd, a RAC pre kyselinu arzeničnú a MOCA. Trojstranný Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ACSH) prijal stanoviská týkajúce sa všetkých piatich látok.

3.6. OEL pre týchto päť karcinogénov a mutagénov sú stanovené na základe vedeckých údajov a s ohľadom na budúce zdravotné dôsledky. Zohľadňujú sa aj rôzne hospodárske dôsledky.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. Hlavný cieľ a rozsah pôsobnosti tejto zmeny sa týka rozšírenia zoznamu v smernici, ktorý je v súčasnosti obmedzený na karcinogény a mutagény. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV, neskôr by sa malo zvážiť možné rozšírenie v snahe zahrnúť látky, ktoré sú toxické pre reprodukciu alebo iné telesné funkcie ( 17 )

4.2. Toto potvrdzuje aj Monitorovacia správa o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ ( 18 ) , ktorú v roku 2017 zverejnil Eurostat: „V roku 2015 sa v EÚ skonzumovalo 350 miliónov ton chemických látok. Z toho bolo 127 miliónov ton klasifikovaných ako látky nebezpečné pre životné prostredie a 221 miliónov ton ako látky, ktoré by mohli byť škodlivé pre ľudské zdravie. Hoci sa spotreba toxických chemických látok v krátkodobom a dlhodobom horizonte znížila, podiel najtoxickejších chemických látok na celkovej spotrebe zostáva v podstate nezmenený.“ (Podiel karcinogénnych a mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu na celkovej spotrebe chemických látok v EÚ: 2004: 10,7 %, 2015: 10,3 %.)

4.3. V stratégii EÚ proti rakovine ako chorobe z povolania by sa malo viac pozornosti venovať ženám.

4.3.1. Charakteristiky expozície a štruktúra lokalít s výskytom rakoviny sa u mužov a žien môže líšiť. Rakovina prsníka je napríklad u mužov veľmi zriedkavým ochorením, kým u žien ide o najbežnejšie rakovinové ochorenie. Viacnásobná expozícia pri práci môže prispieť k vzniku rakoviny prsníka. Na získanie relevantných údajov na rozhodovanie by sa mal analyzovať výskyt prevažne rodovo špecifických druhov rakoviny osobitne pre ženy a mužov, nie pre celú populáciu zamestnancov.

4.3.2. Výbor žiada Komisiu, aby pri ďalších revíziách smernice systematickejšie zohľadňovala vystavenie žien účinkom karcinogénov pri práci. V mnohých povolaniach, v ktorých prevažujú ženy (zdravotníctvo, upratovacie a kadernícke služby atď.), sú pracovníčky vystavované účinkom karcinogénnych látok. V tomto ohľade by sa mali stanoviť záväzné preventívne opatrenia (napríklad komory so záporným tlakom na prípravu cytostatických produktov na injekčné podávanie zamestnancami v zdravotníckych zariadeniach).

4.4. Pokiaľ ide o jednotný trh, EHSV považuje za dôležité, aby Komisia v smernici stanovila metodiku prijímania záväzných limitných hodnôt expozície. Tento proces by mal zahŕňať rozsiahlu konzultáciu so sociálnymi partnermi, s členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými subjektmi vrátane mimovládnych organizácií. Podľa názoru EHSV je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť dvom prvkom: po prvé konzistentnosti BOEL s ohľadom na úroveň rizika rôznych zlúčenín; po druhé potrebe vymedziť BOEL na základe vedeckých dôkazov vrátane nadväzujúceho monitorovania zmien vo výskyte chorôb súvisiacich s prácou. Pritom sa musia zohľadňovať rozličné faktory, ako je uskutočniteľnosť a možnosť merania úrovní expozície. Aby sa zamestnávateľom pri preventívnych opatreniach pomohlo určovať priority, mali by tieto hodnoty explicitne odkazovať na mieru rizika súvisiaceho s úrovňou expozície.

4.5. U väčšiny zlúčenín existuje dlhé obdobie latencie medzi prvou expozíciou a vznikom rakoviny. EHSV považuje za potrebné, aby pracovníci boli chránení tým, že sa im ponúkne celoživotný dohľad nad ich zdravotným stavom vykonávaný v rámci národných systémov sociálneho zabezpečenia alebo zdravotníctva a dostupný pre všetkých pracovníkov, u ktorých existuje riziko expozície. Tieto údaje môže ponúknuť Eurostat s cieľom pomôcť vylepšiť stratégiu EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj.

4.6. Riadenie systémov verejného zdravia musí vychádzať výlučne z právnych predpisov opierajúcich sa o dôkazy. Tieto dôkazy možno získať prostredníctvom vedeckej analýzy založenej na kvalitných a štatisticky vyhodnotiteľných údajoch. Táto požiadavka je podporená aj v článku 9 všeobecného nariadenia o ochrane osobných údajov ( 19 ) , ktorý sa týka spracúvania osobitných kategórií osobných údajov ( 20 ) . Treba zohľadniť aj ďalšie právne aspekty v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ ( 21 )

4.7. EHSV opäť odporúča zamerať viac úsilia na vedecké a štatistické štúdie. Rakovina z povolania môže mať viacero príčin. Mala by sa venovať väčšia pozornosť výskumu dôsledkov a potenciálnych interakcií kombinovanej expozície rôznym faktorom a vynaložiť na to viac finančných prostriedkov.

4.8. EHSV zdôrazňuje, že jednou z hlavných úloh v oblasti ochrany pracovníkov pred účinkom karcinogénnych, mutagénnych a reprotoxických látok na pracovisku je zintenzívniť kontrolu vykonávania a uplatňovania smernice. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby inšpektoráty práce mali dostatok finančných a ľudských zdrojov na plnenie svojich úloh a zároveň pomôcť spoločnostiam, najmä malým a stredným podnikom, dodržiavať tieto ustanovenia. Mali by posilniť spoluprácu s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Pri hodnotení rizík v tejto oblasti môže pomôcť rozšírené používanie webovej platformy OiRA (online interaktívna analýza rizík).

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Okrem povinnosti prevencie a ochrany zdravia pri práci a nevyhnutnosti prispôsobiť prácu človeku, ktoré sú zakotvené v európskych právnych predpisoch, upozorňuje EHSV na nebezpečenstvo toho, že neefektívna prevencia expozícii účinkom karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu by mohla mať pre podniky negatívne dôsledky, akými sú napríklad vyššie náklady a znížená produktivita v dôsledku absencie, náklady na náhradu škody pre žiadateľov, stratená odbornosť a narušenie hospodárskej súťaže; a pre členské štáty zasa v dôsledku zvýšených nákladov na sociálne zabezpečenie a stratených daňových príjmov.

5.2. Orgány členských štátov a subjekty zastupujúce zamestnávateľov a pracovníkov v rámci trojstranného ACHS by veľmi uvítali právnu zrozumiteľnosť a zvýšenú ochranu, ktoré by vyplývali z nižších OEL pre tieto látky.

V Bruseli 19. septembra 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

(2) Health and safety at work – SCOEL, Európska komisia, 30.06.2018.

(3) Výbor pre hodnotenie (RAC), 30. júna 2018.

(4) Európska chemická agentúra (ECHA)

(5) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 33, článok 4 a pozri tiež body 35, 45, 52, 53 a 155.

(6) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

(7) COM(2017) 11 final.

(8) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

(9) COM(2014) 332 final.

(10) EU-OSHA (2017).

(11) SWD (2018) 88, COM(2017) 11 final.

(12) Smernica 2004/37/ES.

(13) Eurostat, „Trvalo udržateľný rozvoj v EÚ“, s. 189.

(14) Postup 2018/0081 (COD).

(15) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

(16) Tretia zmena smernice o karcinogénoch a mutagénoch.

(17) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

(18) Udržateľný rozvoj v Európskej únii – Monitorovacia správa o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ (Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context), Eurostat 2017, s. 246.

(19) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(20) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, článok 9 písm. h) „spracúvanie je nevyhnutné na účely preventívneho alebo pracovného lekárstva, posúdenia pracovnej spôsobilosti zamestnanca … na základe práva Únie alebo práva členského štátu alebo…“.

(21) Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45. Pozri tiež Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 70, článok 2.