DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT ODPORÚČANIA

V globalizovanom svete, v ktorom závažná trestná činnosť a terorizmus majú v čoraz väčšej miere nadnárodný a rôznorodý charakter, by orgány presadzovania práva mali byť plne vybavené na účely spolupráce s externými partnermi s cieľom zaistiť bezpečnosť svojich občanov. Z tohto dôvodu by Europol mal mať možnosť vymieňať si osobné údaje s orgánmi presadzovania práva v tretích krajinách v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh.

Od nadobudnutia účinnosti nariadenia 2016/794 dňa 1. mája 2017 a podľa zmluvy je Komisia zodpovedná za vedenie rokovaní v mene Únie s tretími krajinami o medzinárodných dohodách o výmene osobných údajov s Europolom. Europol môže pre potreby vykonávania svojich úloh nadviazať a udržiavať spoluprácu s externými partnermi na základe pracovných a administratívnych dohôd, ktoré samy osebe nemôžu predstavovať právny základ na výmenu osobných údajov.

Pri zohľadnení politickej stratégie, ako je vytýčená v Európskom programe v oblasti bezpečnosti, v záveroch Rady a v globálnej stratégii, operačných potrieb orgánov presadzovania práva v celej EÚ a potenciálnych prínosov užšej spolupráce v tejto oblasti sa Komisia domnieva, že treba v krátkom čase začať rokovania s ôsmimi krajinami, ako sa uvádza v 11. správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie.

Komisia uskutočnila svoje posúdenie prioritných krajín, pri ktorom zohľadnila operačné potreby Europolu. V Stratégii Europolu na roky 2016 – 2020 sa určuje oblasť Stredozemia ako priorita pre posilnené partnerstvá. Vo vonkajšej stratégii Europolu na roky 2017 – 2020 sa takisto zdôrazňuje potreba užšej spolupráce medzi Europolom a krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA) v dôsledku súčasných teroristických hrozieb a výziev súvisiacich s migráciou.

Europol neuzavrel dohodu so žiadnou krajinou v tomto regióne.

Toto odporúčanie sa osobitne týka rokovaní s Izraelom, hoci spoluprácu s ktoroukoľvek krajinou Blízkeho východu a severnej Afriky treba vnímať v kontexte regiónu ako celku.

Politický kontext

EÚ a Izrael majú dobré vzťahy na základe dohody o pridružení z roku 1995 (platná od roku 2000). EÚ aj Izrael sa dôrazne zameriavajú na boj proti bezpečnostným hrozbám, a to konkrétne v oblasti boja proti teroristickým hrozbám. Izrael má veľký záujem na zintenzívnení spolupráce s EÚ v oblasti boja proti terorizmu. Prvý dialóg medzi EÚ a Izraelom v oblasti boja proti terorizmu sa uskutočnil v marci 2015 v Bruseli, po ňom nasledoval druhý v Izraeli v septembri 2016. Obe strany sa dohodli na spolupráci v oblastiach ako je boj proti násilnému extrémizmu, financovaniu terorizmu, nekonvenčnému terorizmu, bezpečnostná ochrana letectva a dopravy, ako aj boj proti počítačovej kriminalite. Vyjadrili záujem o posilnenie spolupráce s agentúrami EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, najmä s Europolom.

Rada už predtým schválila rokovania medzi Europolom a Izraelom o dohode o operačnej spolupráci. Rokovania sa začali v roku 2010, ale nepodarilo podľa starého právneho rámca Europolu sa ich uzavrieť. V tejto súvislosti sa už uskutočnili niektoré technické stretnutia medzi Europolom a izraelskými orgánmi.

Operačné potreby

Z údajov uvedených v hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) 2017 a v správe EÚ o situácii a trendoch v oblasti terorizmu (TE-SAT) 2017, z uvedených diskusií, ako aj – okrem iného – z poznatkov interného experta Europolu vyplýva, že spolupráca s Izraelom je potrebná najmä na riešenie týchto javov trestnej činnosti:

Terorizmus: EÚ aj Izrael čelia vážnej hrozbe, ktorú predstavujú teroristické skupiny pôsobiace v regióne aj na celom svete. Užšia spolupráca vrátane výmeny osobných údajov bude zameraná na riešenie hrozby, ktorú predstavujú teroristi (vrátane zahraničných teroristických bojovníkov), s cieľom odhaľovať a stíhať cestovanie do zahraničia na účely terorizmu, financovanie terorizmu, ako aj zneužívanie internetu teroristami, a predchádzať im.

Počítačová kriminalita: mala by sa nadviazať spolupráca s Izraelom najmä vzhľadom na ich odborné znalosti v oblasti vyšetrovania a riešenia počítačovej kriminality v oblasti špičkových technológií. Potreba zvýšenej výmeny spravodajských informácií by bola prospešná pre celé spektrum oblasti cezhraničnej počítačovej kriminality alebo trestnej činnosti umožnenej počítačom, vrátane útokov prostredníctvom zahltenia servera požiadavkami na služby (Distributed Denial of Service – DDoS), prípadov prania špinavých peňazí v kryptomene, podvodov pri elektronickom obchode, vyzradenia služobnej e-mailovej komunikácie a sexuálneho vykorisťovania detí online.

2.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

V nariadení (EÚ) 2016/794 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) sa stanovuje právny rámec pre Europol, konkrétne jeho ciele, úlohy, rozsah právomocí, záruky v oblasti ochrany údajov a spôsoby spolupráce s externými partnermi.

Toto odporúčanie je v súlade s ustanoveniami nariadenia o Europole.

Cieľom tohto odporúčania je získať od Rady poverenie pre Komisiu rokovať o budúcej dohode v mene EÚ. Právnym základom pre poverenie Radou na začatie rokovaní je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.