Pokiaľ ide o špecifický prípad systémov diaľkovej biometrickej identifikácie (napr. nástroje na rozpoznávanie tváre na kontrolu okoloidúcich osôb vo verejných priestoroch), v navrhovanom nariadení sa stanovuje prísnejší prístup. Používanie systémov v reálnom čase na účely presadzovania práva by vo verejne prístupných priestoroch bolo v zásade zakázané, pokiaľ sa zákonom výnimočne nepovolí. Každé povolenie podlieha osobitným zárukám. Okrem toho musí notifikovaná osoba v prípade všetkých systémov umelej inteligencie určených na používanie na diaľkovú biometrickú identifikáciu fyzických osôb vykonať postup posudzovania zhody ex ante s cieľom skontrolovať súlad s požiadavkami na vysokorizikové systémy umelej inteligencie a tieto systémy budú podliehať prísnejším požiadavkám na logovanie a ľudský dohľad.

V navrhovanom nariadení o umelej inteligencii sa uvádzajú pravidlá na zvýšenie transparentnosti a minimalizáciu rizík pre bezpečnosť a základné práva, ešte než sa systémy umelej inteligencie budú môcť používať v Európskej únii. Jeho štruktúra je založená na niekoľkých základných komponentoch, ktoré ako celok vytvárajú primeraný európsky regulačný prístup založený na riziku. Po prvé, stanovuje sa v ňom technologicky neutrálne vymedzenie systémov umelej inteligencie, ktoré je nadčasové, a to do takej miery, aby sa mohlo vzťahovať na techniky a prístupy, ktoré ešte nie sú známe alebo vyvinuté.

Získaním dôvery ľudí by plánované právne predpisy založené na riziku mali podporiť zavádzanie umelej inteligencie v celej Európe a posilniť európsku konkurencieschopnosť. Návrh Komisie preto sleduje dvojaký cieľ, a to primeraným spôsobom riešiť riziká spojené s konkrétnymi aplikáciami umelej inteligencie a podporiť zavádzanie umelej inteligencie. Navrhovaný právny rámec má byť nadčasový a priaznivý pre inovácie, a preto je koncipovaný tak, aby sa využíval len v úplne nevyhnutných prípadoch a spôsobom, ktorým sa minimalizuje zaťaženie hospodárskych subjektov, a má mať jednoduchú riadiacu štruktúru.

Na základe prepojenia obidvoch týchto pracovných línií Komisia uverejnila svoju Bielu knihu o umelej inteligencii spolu so správou o aspektoch bezpečnosti a zodpovednosti v súvislosti s umelou inteligenciou, internetom vecí a robotikou . V bielej knihe sa navrhlo niekoľko opatrení na podporu ekosystému excelentnosti, ktoré viedli k terajšej revízii koordinovaného plánu. Stanovili sa v nej aj politické možnosti budúceho regulačného rámca EÚ na zabezpečenie ekosystému dôvery v Európe, čím sa vytvára priestor pre dnešný návrh regulačného rámca pre umelú inteligenciu. Účasť na verejnej konzultácii o Bielej knihe o umelej inteligencii , ktorá prebiehala od februára do júna 2020, bola široká a európski občania, členské štáty a zainteresované strany v nej mohli poskytnúť svoje podnety a podieľať sa na utváraní prístupu EÚ a politických možností pre umelú inteligenciu.

Koordinovaný plán a návrh regulačného rámca sú súčasťou úsilia Európskej únie stať sa aktívnym hráčom na medzinárodných a multilaterálnych fórach v oblasti digitálnych technológií a globálnym lídrom v presadzovaní dôveryhodnej umelej inteligencie a zabezpečiť súlad medzi vonkajšími činnosťami EÚ a jej vnútornými politikami. Na svetovej scéne sa umelá inteligencia stala oblasťou strategického významu na priesečníku geopolitických aspektov, obchodných záujmov a bezpečnostných otázok. Krajiny na celom svete si osvojujú používanie umelej inteligencie, ktorá je vzhľadom na svoju užitočnosť a potenciál prostriedkom na dosiahnutie technického pokroku. Regulovanie umelej inteligencie je ešte len v ranom štádiu a pre EÚ je dôležité stáť v čele tvorby nových ambicióznych globálnych noriem, medzinárodných iniciatív v oblasti normalizácie súvisiacich s umelou inteligenciou a rámcov spolupráce v súlade s multilaterálnym systémom založeným na pravidlách, ako aj s hodnotami, ktoré Únia zastáva. V súlade so spoločným oznámením o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách má EÚ v úmysle prehĺbiť partnerstvá, koalície a spojenectvá s tretími krajinami, najmä s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako aj s multilaterálnymi a regionálnymi organizáciami. Takisto sa mieni zapojiť do tematickej spolupráce s inými krajinami a prejaviť svoj nesúhlas, ak budú tieto hodnoty ohrozené.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti možno využiť na zvýšenie investícií členských štátov do umelej inteligencie a na podporu popredných výskumných, inovačných a testovacích kapacít, aby zrýchlený vývoj a využívanie umelej inteligencie mohli prispieť k hospodárskemu a sociálnemu oživeniu a z dlhodobého hľadiska mohli zlepšiť konkurencieschopnosť. Keďže financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa poskytne popri programoch Digitálna Európa a Horizont Európa, ako aj nad rámec značného finančného krytia inovácií v rámci programov politiky súdržnosti, je táto príležitosť o to väčšia.

Umelá inteligencia bude mať v nadchádzajúcich desaťročiach obrovský vplyv na to, ako budú ľudia žiť a pracovať. Táto úvaha je základom európskej stratégie pre umelú inteligenciu, ktorá odštartovala v apríli 2018 a bola už aj potvrdená. Potenciálne prínosy umelej inteligencie pre spoločnosť sú mnohoraké, či už ide o menšie znečistenie, menej obetí dopravných nehôd, lepšiu zdravotnú starostlivosť a viac príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím a starších ľudí, alebo o lepšie vzdelávanie a viac spôsobov zapojenia občanov do demokratických procesov, o rýchlejšie rozhodovanie súdov, účinnejší boj proti terorizmu a trestnej činnosti, či už na internete alebo mimo neho, ako aj o posilnenie kybernetickej bezpečnosti. Umelá inteligencia prejavila svoj potenciál tým, že prispela k boju proti ochoreniu COVID-19, pomohla predpovedať geografické šírenie tejto choroby, diagnostikovať infekciu snímkami z počítačovej tomografie a vyvinúť prvé vakcíny a lieky proti vírusu. Predovšetkým však umelá inteligencia preukázala všestrannosť, ktorej sa môže vyrovnať len zopár iných technológií. Používanie umelej inteligencie zároveň so sebou prináša určité riziká, ako napríklad potenciálne vystavenie ľudí, a to aj detí, zásadným chybám, ktoré môžu ohroziť základné práva a bezpečnosť, ako aj naše demokratické procesy.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli21. 4. 2021 COM(2021) 205 final PRÍLOHY

k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Podpora európskeho prístupu k umelej inteligencii



Obsah: Koordinovaný plán v oblasti umelej inteligencie – preskúmanie z roku 2021 Úvod: spolu s členskými štátmi dosiahnuť celosvetové vedúce postavenie EÚ v oblasti umelej inteligencie sústredenej na človeka I.Stanoviť základné podmienky pre rozvoj a zavádzanie umelej inteligencie v EÚ 1.Získavať, zhromažďovať a vymieňať si poznatky týkajúce sa politík 2.Využívať potenciál údajov 3.Podporovať kritickú výpočtovú kapacitu II.Vytvoriť z EÚ miesto, kde sa excelentnosti darí od laboratória po trh 4.Spolupracovať so zainteresovanými stranami napr. prostredníctvom európskeho partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku a expertných skupín 5.Budovať a mobilizovať výskumné kapacity 6.Poskytovať nástroje prostredníctvom platformy umelej inteligencie na požiadanie a poskytovať vývojárom prostredie na testovanie a experimentovanie (testovacie a experimentačné zariadenia) a malým a stredným podnikom a verejným správam na zavádzanie umelej inteligencie (európske centrá digitálnych inovácií) 7.Financovať a rozširovať inovatívne nápady a riešenia týkajúce sa umelej inteligencie III.Zabezpečiť, aby umelá inteligencia slúžila ľuďom a bola hybnou silou pre dobro v spoločnosti 8.Rozvíjať talenty a zlepšovať ponuku zručností potrebných na umožnenie prosperujúceho ekosystému umelej inteligencie 9.Vytvoriť politický rámec na zabezpečenie dôvery v systémy umelej inteligencie 10.Podporovať víziu EÚ týkajúcu sa udržateľnej a dôveryhodnej umelej inteligencie vo svete IV.Budovať strategické vedenie v odvetviach s veľkým vplyvom 11.Zapojiť umelú inteligenciu do oblasti klímy a životného prostredia

12.Využívať ďalšiu generáciu umelej inteligencie na zlepšenie zdravia 13.Zachovať vedúcu pozíciu Európy: stratégia pre robotiku vo svete umelej inteligencie 14.Zabezpečiť, aby sa verejný sektor stal priekopníkom v používaní umelej inteligencie 15.Uplatňovať umelú inteligenciu v oblasti presadzovania práva, migrácie a azylu 16.Prostredníctvom umelej inteligencie zaistiť, aby bola mobilita inteligentnejšia, bezpečnejšia a udržateľnejšia 17.Podporovať umelú inteligenciu pre udržateľné poľnohospodárstvo Závery: Dodatok 1 - Harmonogram – kľúčové opatrenia Dodatok 2 Analýza národných stratégií a investícií do umelej inteligencie 1.Prehľad národných stratégií 2.Výhľad – nadchádzajúce vnútroštátne opatrenia 3.Investície členských štátov do umelej inteligencie



Koordinovaný plán v oblasti umelej inteligencie – preskúmanie z roku 2021 Úvod: spolu s členskými štátmi dosiahnuť celosvetové vedúce postavenie EÚ v oblasti umelej inteligencie sústredenej na človeka Celosvetové vedúce postavenie Európy v zavádzaní najnovších technológií, vo využívaní výhod a podpore rozvoja udržateľnej, bezpečnej, inkluzívnej a dôveryhodnej umelej inteligencie sústredenej na človeka závisí od schopnosti Európskej únie (EÚ) urýchľovať, konať a zabezpečovať súlad politických priorít a investícií v oblasti umelej inteligencie. Toto je kľúčové posolstvo a vízia tohto preskúmania koordinovaného plánu z roku 2021. Koordinovaný plán v oblasti umelej inteligencie z roku 2018 predstavuje spoločný záväzok Európskej komisie a členských štátov spolupracovať s cieľom maximalizovať potenciál Európy, aby obstála v celosvetovej konkurencii . Týmto plánom sa položili základy spolupráce, vymedzili sa v ňom oblasti investovania a členské štáty sa v ňom nabádali k tvorbe národných strategických vízií na umelú inteligenciu. Procesy a verejné diskusie v členských štátoch, v EÚ a na celosvetovej úrovni, ktoré sa začali na základe koordinovaného plánu z roku 2018, naznačujú, že to bol kľúčový prvý krok k vymedzeniu spoločného smerovania a cieľov európskej politiky v oblasti umelej inteligencie. Vďaka opatreniam, ktoré boli dohodnuté a uľahčené na základe koordinovaného plánu z roku 2018, väčšina členských štátov prijala a začala vykonávať národné stratégie pre umelú inteligenciu, zvýšil sa objem investícií do umelej inteligencie a EÚ dokázala zmobilizovať kritické zdroje na podporu týchto procesov . Preskúmanie koordinovaného plánu z roku 2021 je ďalším krokom – Európskej komisii a členským štátom sa v ňom predkladá konkrétny súbor spoločných opatrení ako dosiahnuť, aby sa z EÚ stal celosvetový líder v oblasti dôveryhodnej umelej inteligencie. Navrhované kľúčové opatrenia vychádzajú z toho, že na dosiahnutie úspechu musí Európska komisia spoločne s členskými štátmi a súkromnými subjektmi:

-urýchliť investície do technológií umelej inteligencie na podporu odolnej hospodárskej a sociálnej obnovy, ktorú uľahčuje zavádzanie nových digitálnych riešení, -konať v oblasti programov a stratégií pre umelú inteligenciu ich úplným a včasným vykonávaním s cieľom zabezpečiť, aby EÚ získala všetky výhody vyplývajúce z jej priekopníckej úlohy, a -zabezpečovať súlad politiky v oblasti umelej inteligencie s cieľom odstrániť roztrieštenosť a riešiť globálne výzvy. Urýchliť súkromné a verejné investície s využitím dostupného financovania z prostriedkov EÚ, a to napríklad prostredníctvom programov Digitálna Európa a Horizont Európa a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia navrhla, aby Únia investovala do umelej inteligencie z programov Horizont Európa a Digitálna Európa v rámci programového obdobia 2021 – 2027 aspoň 1 miliardu EUR ročne. Toto financovanie na úrovni EÚ by malo pritiahnuť a sústrediť investície na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a maximalizovať vplyv spojením síl, ktorým sa spoločne dosiahne oveľa viac než nekoordinovaným individuálnym úsilím. Cieľom je počas tejto dekády postupne zvyšovať objem verejných aj súkromných investícií do umelej inteligencie až na 20 miliárd EUR ročne. Okrem toho Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytuje nevídanú príležitosť modernizovať umelú inteligenciu a investovať do nej, a tak sa stať celosvetovým lídrom vo vývoji a zavádzaní dôveryhodných, bezpečných a udržateľných technológií umelej inteligencie sústredených na človeka . EÚ by túto príležitosť nemala premeškať. V tomto koordinovanom pláne sa navrhuje, ako môže financovanie z prostriedkov EÚ vrátane prostriedkov z programov Digitálna Európa, Horizont Európa a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti podporiť spoločné opatrenia členských štátov. Konať v oblasti programov a stratégií pre umelú inteligenciu prijatím včasných a konkrétnych opatrení podporených financovaním: od myšlienky k realizácii. Pri koordinovanom pláne z roku 2018 sa ukázalo, že koordinácia a spoločné úsilie členských štátov a Európskej komisie o zapojenie odvetvia a zainteresovanie širokej verejnosti do vývoja a zavádzania technológií umelej inteligencie môže priniesť významnú pridanú hodnotu hospodárstvu, životnému prostrediu a spoločnostiam v EÚ. To znamená, že stratégie, iniciatívy a programy majú najvyššiu hodnotu vtedy, keď sú nápady na spoluprácu dobre navrhnuté, zacielené a financované. Jedným z príkladov je skúsenosť EÚ s centrami digitálnych inovácií. Technológia aj verejné politiky v oblasti umelej inteligencie dozreli a sú pripravené na prijatie v rozsiahlom meradle. Počet podnikov používajúcich technológie umelej inteligencie sa minulý rok celosvetovo strojnásobil . Vývoj v súvisiacich oblastiach, ako je robotika a „internet vecí“, vytvára nové technologické hranice a potenciál pre systémy umelej inteligencie. Náklady na nekonanie by mohli byť značné . Aby sme sa preto posunuli od myšlienky k realizácii, navrhuje sa v preskúmaní z roku 2021 súbor osobitných opatrení s jasne určeným harmonogramom a mechanizmami možnej spolupráce a financovania. Zabezpečovať súlad politiky v oblasti umelej inteligencie tak, aby riešila globálne výzvy a odstraňovala roztrieštenosť: roztrieštenosť medzi rôznymi opatreniami EÚ, ako aj roztrieštenosť medzi vnútroštátnymi opatreniami a opatreniami EÚ by mohla spomaľovať pokrok vo využívaní umelej inteligencie a sťažovať dosahovanie výhod. Z tohto dôvodu s cieľom užšie zosúladiť spoločné opatrenia týkajúce sa umelej inteligencie s Bielou knihou o umelej inteligencii z roku 2020, Európskou zelenou dohodou a opatreniami EÚ v reakcii na pandémiu COVID-19 sa v preskúmaní posilňujú navrhované opatrenia v oblasti životného prostredia a zdravia. V národných stratégiách sa okrem iného zdôraznil význam budovania a podpory dôveryhodného, bezpečného, udržateľného a inkluzívneho prístupu k umelej inteligencii, ktorý je sústredený na človeka. Národné stratégie takisto zdôraznili potrebu pripravovať odvetvovo špecifické spoločné opatrenia . Preskúmanie z roku 2021 teda zohľadňuje meniace sa technologické a politické prostredia a začleňuje poznatky získané z dvoch rokov vykonávania koordinovaného plánu a stratégií prijatých členskými štátmi. Toto zosúladenie je pretavené do navrhovanej novej štruktúry koordinovaného plánu . S cieľom urýchľovať, konať a zabezpečovať súlad, a tak pri plnom rešpektovaní našich základných európskych hodnôt využívať možnosti technológií umelej inteligencie a uľahčovať európsky prístup k umelej inteligencii, teda umelej inteligencii, ktorá je sústredená na človeka, dôveryhodná, bezpečná, udržateľná a inkluzívna, sa v tomto preskúmaní koordinovaného plánu uvádzajú štyri kľúčové súbory návrhov pre Európsku úniu a členské štáty: Stanoviť základné podmienky pre rozvoj a zavádzanie umelej inteligencie v EÚ -získavať, zhromažďovať a vymieňať si poznatky týkajúce sa politík (kapitola 1) -využívať potenciál údajov (kapitola 2) -podporovať kritickú výpočtovú kapacitu (kapitola 3) Vytvoriť z EÚ miesto, kde sa excelentnosti darí od laboratória po trh -spolupracovať so zainteresovanými stranami, napr. prostredníctvom európskeho partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku a expertných skupín (kapitola 4) -budovať a mobilizovať výskumné kapacity (kapitola 5) -poskytovať vývojárom prostredie na testovanie a experimentovanie (testovacie a experimentačné zariadenia) a malým a stredným podnikom a orgánom verejnej správy na zavádzanie umelej inteligencie (európske centrá digitálnych inovácií) (kapitola 6) -podporovať financovanie a rozširovanie inovatívnych nápadov a riešení týkajúcich sa umelej inteligencie (kapitola 7) Zabezpečiť, aby umelá inteligencia slúžila ľuďom a bola hybnou silou pre dobro v spoločnosti -rozvíjať talenty a zlepšovať ponuku zručností potrebných na umožnenie prosperujúceho ekosystému umelej inteligencie (kapitola 8) -vytvoriť politický rámec na zabezpečenie dôvery v systémy umelej inteligencie (kapitola 9)

-podporovať víziu EÚ týkajúcu sa udržateľnej a dôveryhodnej umelej inteligencie vo svete (kapitola 7) Budovať strategické vedenie v odvetviach s veľkým vplyvom -zapojiť umelú inteligenciu do oblasti klímy a životného prostredia (kapitola 11) -využívať ďalšiu generáciu umelej inteligencie na zlepšenie zdravia (kapitola 12) -zachovať vedúcu pozíciu Európy: stratégia pre robotiku vo svete umelej inteligencie (kapitola 13) -zabezpečiť, aby sa verejný sektor stal priekopníkom v používaní umelej inteligencie (kapitola 14) -uplatňovať umelú inteligenciu v oblasti presadzovania práva, migrácie a azylu (kapitola 15) -prostredníctvom umelej inteligencie zaistiť, aby bola mobilita bezpečnejšia a menej znečisťujúca (kapitola 16) -podporovať umelú inteligenciu pre udržateľné poľnohospodárstvo (kapitola 17) V súlade s uvedenými návrhmi toto preskúmanie koordinovaného plánu z roku 2021 poskytuje prehľad opatrení zavedených od prijatia koordinovaného plánu v roku 2018 a obsahuje výhľad s konkrétnymi návrhmi a odporúčaniami ďalších opatrení a zároveň určuje oblasti, v ktorých sa partnerstvu medzi EÚ a členskými štátmi mimoriadne účinne darí robiť z Európy centrum vývoja a používania najmodernejšej umelej inteligencie sústredenej na človeka. Cieľom preskúmania z roku 2021 je sledovať uvedené ciele a navrhuje sa v ňom 14 navzájom prepojených oblastí spoločných opatrení pre spoluprácu medzi Európskou komisiou a členskými štátmi (sedem horizontálnych a sedem odvetvových oblastí). Rovnako ako biela kniha EÚ z roku 2020 a koordinovaný plán z roku 2018, ani preskúmanie koordinovaného plánu z roku 2021 sa nezaoberá vývojom a používaním umelej inteligencie na vojenské účely. I.Stanoviť základné podmienky pre rozvoj a zavádzanie umelej inteligencie v EÚ Na podporu vývoja a využívania umelej inteligencie a na dosiahnutie cieľov tohto koordinovaného plánu je potrebných niekoľko základných podmienok. Prvou je primeraný rámec správy a koordinácie. Efektívny a funkčný rámec správy a koordinácie môže pomôcť budovať úspory z rozsahu, minimalizovať náklady na informácie a transakčné náklady a uľahčiť synergie medzi členskými štátmi. Druhou základnou podmienkou sú údaje. Vývoj technológií umelej inteligencie si často vyžaduje veľké, kvalitné, bezpečné a spoľahlivé súbory údajov. Preto je dôležité zabezpečiť, aby mohli údaje „plynúť“ v rámci EÚ, vo vzťahoch s našimi obchodnými partnermi a naprieč odvetviami v súlade s acquis EÚ vrátane všeobecného nariadenia o ochrane údajov v prípade osobných údajov a medzinárodných záväzkov Únie. Treťou je výpočtová infraštruktúra. Táto infraštruktúra je potrebná na uchovávanie, analýzu a spracúvanie čoraz väčších objemov údajov. Toto si zas vyžaduje nový vývoj a nové prístupy k zvyšovaniu výpočtových kapacít, a to napríklad prostredníctvom polovodičov, ktoré umožňujú algoritmom umelej inteligencie uchovávať, spravovať a testovať údaje. Tieto tri faktory spoločne vytvárajú široké základné podmienky úspechu technológií umelej inteligencie v EÚ. Preto sa na stanovenie základných podmienok pre vývoj a využívanie umelej inteligencie a na zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Európskou komisiou v tomto preskúmaní navrhuje zamerať sa na tri kľúčové opatrenia: vybudovať správny rámec s cieľom účinne získavať, zhromažďovať a vymieňať si poznatky týkajúce sa politík v oblasti umelej inteligencie; využívať potenciál údajov tak, aby sa naplno rozvinul; pomáhať rozvoju kritickej výpočtovej infraštruktúry na podporu budovania kapacít a zlepšenie vývoja umelej inteligencie. 1.Získavať, zhromažďovať a vymieňať si poznatky týkajúce sa politík Vedomosti sú základ. Výmena vedomostí a poznatkov týkajúcich sa politík a koordinácia politických opatrení a investícií v takej rýchlo sa rozvíjajúcej oblasti, akou je umelá inteligencia, môže priniesť dôležitú konkurenčnú výhodu. Z tohto dôvodu sa v koordinovanom pláne z roku 2018 členské štáty a Komisia dohodli na mechanizme správy pre spoločnú prácu a navrhli dva súbory opatrení na budovanie poznatkov týkajúcich sa politík a rozvíjania synergií. Členské štáty boli nabádané, aby zaviedli národné stratégie alebo programy pre umelú inteligenciu (alebo aby pridali rozmer umelej inteligencie do iných relevantných národných stratégií a programov) a vymieňali si ich navzájom a s Komisiou, a Komisia sa zaviazala monitorovať vývoj a mobilizovať odborné znalosti. 1.1. Maximalizovať výhody z národných stratégií a urýchliť navrhnuté opatrenia Prehľad prijatých opatrení Všetky členské štáty vynaložili značné úsilie na vytvorenie národných stratégií pre umelú inteligenciu alebo na zahrnutie rozmeru umelej inteligencie do svojich existujúcich stratégií a programov . Prijatie národných stratégií uľahčilo štruktúrované uvažovanie o prioritách a cieľoch vývoja a zavádzania umelej inteligencie a v mnohých členských štátoch vyvolalo širšiu verejnú diskusiu. Výmena informácií o národných stratégiách takisto prispela k štruktúrovanému dialógu medzi členskými štátmi a Komisiou.

Ako naznačuje analýza národných stratégií, prijatie národných stratégií bolo dôležitým prvým krokom k uľahčeniu a zjednodušeniu európskeho úsilia v oblasti umelej inteligencie. Tento proces pomohol určiť prioritné odvetvia pre spoločné opatrenia, spoľahlivo zmapoval hlavné investičné priority plánované členskými štátmi a naznačil možné kroky napredovania spoločných projektov a spoločné aktivity viacerých krajín. Výhľad Ďalším krokom je zabezpečiť, aby úsilie, ktoré členské štáty investovali do tvorby národných stratégií, prinieslo konkrétne výsledky a viedlo k synergiám na úrovni EÚ. S cieľom podporiť členské štáty v práci na tvorbe a vykonávaní národných stratégií pre umelú inteligenciu bude Komisia naďalej: -uľahčovať zavádzanie a synergie vnútroštátnych opatrení stanovených v národných stratégiách pre umelú inteligenciu a spoločných opatrení podľa koordinovaného plánu. To môže zahŕňať opatrenia na posilňovanie mechanizmov koordinácie a poskytovanie analýzy a štúdií, napríklad prostredníctvom monitorovacieho centra pre umelú inteligenciu (AI Watch), -zlepšovať poskytovanie informácií členským štátom o praktických prostriedkoch vrátane financovania s cieľom podporiť vývoj a zavádzanie umelej inteligencie. Napríklad v roku 2021 bude Komisia naďalej informovať členské štáty o dostupnom financovaní umelej inteligencie z prostriedkov EÚ. Členské štáty sa dôrazne vyzývajú, aby: -na základe národných stratégií čo najlepšie využívali príslušné možnosti financovania z prostriedkov EÚ vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporovať a posilňovať vývoj a zavádzanie technológií umelej inteligencie na celoštátnej aj miestnej úrovni, a to aj prilákaním súkromných investícií, -podľa potreby preskúmali a aktualizovali národné stratégie pre umelú inteligenciu s cieľom zaistiť, aby sa určené opatrenia a investície plne zrealizovali v praxi a o pokroku náležite informovali Komisiu, -vytvárali a podporovali nástroje, ktoré umožňujú pravidelné monitorovanie, koordináciu, hodnotenie a výmenu skúseností a najlepších postupov v rámci širokej škály zainteresovaných strán, -posilňovali podporu spoločných opatrení určených v koordinovanom pláne a investovanie do takýchto opatrení, -a aby si na vnútroštátnej/regionálnej úrovni vymieňali, vytvárali a vykonávali opatrenia, ktoré sa ukázali byť úspešné v iných členských štátoch, ako napríklad úspešné vnútroštátne iniciatívy na vytvorenie a podporu virtuálneho dátového úložiska. 1.2.V plnej miere zúročiť odborné technické znalosti expertných skupín pre umelú inteligenciu, ktorých založenie podporila Európska komisia Technologický a spoločensko-hospodársky vývoj súvisiaci s umelou inteligenciou je veľmi dynamický a často si vyžaduje špecializované odborné znalosti. Komisia preto s cieľom monitorovať napredovanie a zavádzanie technológií umelej inteligencie a uľahčovať politiku pre umelú inteligenciu založenú na dôkazoch investovala značné úsilie na mobilizovanie odborných znalostí, zhromažďovanie údajov, monitorovanie vývoja a zhromažďovanie a analýzu názorov zainteresovaných strán v súvislosti s umelou inteligenciou. Prehľad prijatých opatrení S cieľom mobilizovať odborné znalosti súvisiace s technológiami umelej inteligencie Komisia založila tri horizontálne expertné skupiny: -Expertná skupina na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu – táto skupina dôkladne analyzovala etické dôsledky umelej inteligencie na tvorbu politík a počas svojho mandátu vytvorila tri výstupy: -etické usmernenia pre dôveryhodnú umelú inteligenciu , -politické a investičné odporúčania pre dôveryhodnú umelú inteligenciu a -zoznam bodov na posudzovanie dôveryhodnej umelej inteligencie . -Expertná skupina na vysokej úrovni pre vplyv digitálnej transformácie na trhy práce EÚ – v roku 2019 táto skupina vydala správu s odporúčaniami vrátane krátkodobých, strednodobých a dlhodobých politických opatrení pre EÚ, členské štáty, podniky a iné zainteresované strany s cieľom formovať digitálnu transformáciu sveta práce a zabezpečiť jej hladký priebeh, inkluzívnosť a sústredenosť na človeka .

-Expertná skupina pre zodpovednosť a nové technológie – v roku 2019 táto skupina vydala správu o zodpovednosti za umelú inteligenciu a iné nové digitálne technológie. Okrem horizontálnych skupín sa odvetvové expertné skupiny zameriavali na osobitné oblasti politík ovplyvnených uplatňovaním technológií umelej inteligencie vrátane autonómnych vozidiel , letectva, mobility a dopravy, vnútorných záležitostí a vznikajúcich bezpečnostných rizík . Táto práca poskytla cenné odborné znalosti a prispela k politickým diskusiám o záležitostiach umelej inteligencie prebiehajúcim na úrovni EÚ vrátane výziev a príležitostí, ktoré technológie umelej inteligencie prinášajú, a potrebných reakcií zo strany verejnej politiky. Komisia (v spolupráci s členskými štátmi) v roku 2018 vytvorila a spustila monitorovacie centrum pre umelú inteligenciu AI Watch s cieľom monitorovať vývoj v oblasti technológií umelej inteligencie. Centrum AI Watch monitoruje priemyselné, technologické a výskumné kapacity, politické iniciatívy v oblasti umelej inteligencie v členských štátoch, investície, zručnosti v oblasti umelej inteligencie, vývoj a zavádzanie umelej inteligencie a ich vplyv na hospodárstvo, spoločnosť a verejné služby. Počas prvých dvoch rokov uverejňovalo štúdie na podporu tvorby politík založených na dôkazoch a na poskytovanie informácií do verejnej diskusie o umelej inteligencii . Komisia v roku 2018 takisto vytvorila platformu inovatívnych verejných služieb s cieľom monitorovať prijímanie a používanie nových a prelomových technológií na poskytovanie verejných služieb vrátane technológií umelej inteligencie v celej Európe. Podobne spustila v roku 2020 projekt vyspelých technológií v priemysle s cieľom monitorovať zavádzanie nových digitálnych a kľúčových podporných technológií (vrátane umelej inteligencie) v priemyselnom rozvoji. Taktiež nechala vypracovať prieskum o používaní technológií založených na umelej inteligencii podnikmi v EÚ . V roku 2020 začal Eurostat zhromažďovať údaje o zavádzaní umelej inteligencie v EÚ. Prvý súbor údajov bol zhromaždený prostredníctvom štyroch náhradných ukazovateľov týkajúcich sa umelej inteligencie so zameraním na chatboty, analýzu veľkých dát pomocou strojového učenia, analýzu veľkých dát pomocou spracovania prirodzeného jazyka a servisných robotov. Hlavnou iniciatívou na zhromažďovanie stanovísk zainteresovaných strán k stratégii EÚ v oblasti umelej inteligencie bola otvorená verejná konzultácia, ktorá nasledovala po vydaní Bielej knihy o umelej inteligencii v roku 2020 a ktorá zhromaždila názory v troch širokých oblastiach: opatrenia na vybudovanie ekosystému excelentnosti, možnosti regulačného rámca pre umelú inteligenciu a opatrenia týkajúce sa aspektov bezpečnosti a zodpovednosti umelej inteligencie . Členské štáty okrem odpovedí na verejnú konzultáciu poskytli spätnú väzbu týkajúcu sa možných zmien koordinovaného plánu a spoločných opatrení prostredníctvom diskusií v skupine pre umelú inteligenciu a digitalizáciu európskeho priemyslu a bilaterálnych konzultácií s Komisiou. S cieľom zapojiť sa do širšej diskusie so zainteresovanými stranami o témach týkajúcich sa umelej inteligencie Komisia vytvorila online fórum – Alianciu pre umelú inteligenciu , ktorá približne 4 000 zainteresovaným stranám z celého sveta poskytuje platformu na výmenu informácií a diskusiu o technologických a spoločenských dôsledkoch umelej inteligencie . Komisia zorganizovala zhromaždenia Aliancie pre umelú inteligenciu v júni 2019 a v októbri 2020 . Výhľad S cieľom mobilizovať odborné znalosti, monitorovať aktuálny vývoj a zhromažďovať údaje o umelej inteligencii bude Komisia aj naďalej: -skvalitňovať zhromažďovanie údajov o zavádzaní umelej inteligencie – v roku 2021 spustí Eurostat úplný modul o umelej inteligencii, ktorý bude pokrývať zavádzanie siedmich technológií umelej inteligencie, používanie technológií umelej inteligencie, získavanie zdrojov a prekážky v jej používaní. AI Watch bude naďalej monitorovať a zhromažďovať údaje o zavádzaní technológií umelej inteligencie, a to aj vo verejnom sektore, -podporovať prácu Aliancie pre umelú inteligenciu prevádzkovaním jej platformy a organizovaním každoročných zhromaždení o umelej inteligencii so širokým spektrom zainteresovaných strán s cieľom poskytnúť rámec pre príspevky k tvorbe politiky EÚ v oblasti umelej inteligencie a -hodnotiť vývoj a zhromažďovať potrebné vedomosti o technológiách umelej inteligencie. V prípade potreby sem môžu patriť napríklad nové expertné skupiny alebo odvetvové iniciatívy týkajúce sa umelej inteligencie, ktoré by prispievali k tvorbe politík EÚ v oblasti umelej inteligencie alebo pomáhali Komisii pri hodnotení opatrení potrebných na podporu vykonávania politiky EÚ a navrhovaných právnych predpisov o technológiách umelej inteligencie členskými štátmi. Komisia na základe konzultácií s členskými štátmi: -zanalyzuje a do roku 2022 navrhne spôsob, ako posilniť monitorovanie vývoja, zavádzania a vplyvu technológií umelej inteligencie v EÚ v súkromnom a verejnom sektore. Bude pritom vychádzať z poznatkov získaných z práce centra AI Watch a národných monitorovacích iniciatív v oblasti umelej inteligencie. Analýza sa bude zaoberať aj spôsobom ďalšieho posilňovania a budovania synergií a väzieb s existujúcimi monitorovacími mechanizmami alebo pripravovanými štruktúrami riadenia EÚ v oblasti umelej inteligencie alebo medzinárodnými monitorovacími činnosťami, a -bude pravidelne monitorovať vykonávanie koordinovaného plánu, aby sa zabezpečila jeho aktuálnosť. Na základe spätnej väzby členských štátov na preskúmanie z roku 2021 a po konzultácii s inými inštitúciami a orgánmi EÚ navrhne Komisia v roku 2022 časový harmonogram, maticu a metodiku ďalšieho preskúmania koordinovaného plánu. 1.3.Posilniť výmenu poznatkov a spoluprácu prostredníctvom skupiny členských štátov pre umelú inteligenciu a digitalizáciu európskeho priemyslu Uľahčovanie spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Komisiou je ďalej podporované mechanizmami riadenia, ktoré uľahčujú výmenu informácií a pomáhajú určiť strategické smerovanie spolupráce v oblasti politiky umelej inteligencie. Prehľad prijatých opatrení Diskusie medzi členskými štátmi a Komisiou riadila skupina členských štátov pre umelú inteligenciu a digitalizáciu európskeho priemyslu, ktorej v technických záležitostiach pomáhala skupina Sherpa. Zohrala kľúčovú úlohu pri príprave a revízii koordinovaného plánu. Skupina sa pravidelne stretávala a zabezpečovala koordináciu medzi vnútroštátnymi ministerstvami a inými zainteresovanými stranami napríklad z priemyslu, akademickej obce a občianskej spoločnosti. Počas rokov nasledujúcich po prijatí koordinovaného plánu z roku 2018 sa skupina zaoberala všetkými hlavnými oblasťami svojej činnosti vrátane centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie, testovacích a experimentačných zariadení, právneho rámca, experimentálnych regulačných prostredí, údajov, zručností, umelej inteligencie pre zelenú dohodu, umelej inteligencie pre zdravie, centier digitálnych inovácií a umelej inteligencie v oblasti bezpečnosti. Výhľad

S cieľom uľahčiť mechanizmy riadenia spolupráce bude skupina členských štátov pre umelú inteligenciu a digitalizáciu európskeho priemyslu spolu s Komisiou naďalej: -riadiť diskusie medzi členskými štátmi a Komisiou – skupina sa zapojí do tematických alebo odvetvových hĺbkových analýz tém, ako sú normalizačné činnosti, sociálno-ekonomický vplyv umelej inteligencie, možnosti financovania, opatrenia na podporu startupov, podpora zavádzania a obstarávania umelej inteligencie vo verejnom sektore, umelá inteligencia a kybernetická bezpečnosť a umelá inteligencia a mobilná pripojiteľnosť, Komisia bude s podporou členských štátov naďalej: -vyhodnocovať potrebu nadväzovať spoluprácu a vytvárať siete na úrovni EÚ s cieľom budovať schopnosti EÚ a -vymieňať si v spolupráci s budúcim spoločne programovaným partnerstvom pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku najlepšie postupy členských štátov týkajúce sa vývoja, zavádzania a využívania systémov umelej inteligencie. Členské štáty sa vyzývajú, aby: -uľahčovali spoluprácu a vytvorili systém regionálnych sietí umelej inteligencie, a -uľahčovali diskusie o zakladaní národných koalícií a uľahčovali výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami o existujúcich národných koalíciách v oblasti umelej inteligencie spájaním zainteresovaných strán z verejného aj súkromného sektora, napr. na spoločných seminároch o tematických oblastiach spoločného záujmu. S pomocou tohto opatrenia sa v spolupráci so spoločne programovaným partnerstvom pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku podporí cezhraničná spolupráca a zapojí viac zainteresovaných strán. 2.Využívať potenciál údajov Dostupnosť vysokokvalitných údajov okrem iného v súvislosti s rozmanitosťou, nediskrimináciou a možnosťou používať, kombinovať a opakovane používať údaje z rôznych zdrojov spôsobom, ktorý je v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov, sú základnými predpokladmi a podmienkou rozvoja a zavádzania určitých systémov umelej inteligencie. Spoločné využívanie údajov, najmä medzi podnikmi, sa však dostatočne nerozvinulo pre nedostatok ekonomických stimulov, dôvery a právnej zrozumiteľnosti. Preto sa v koordinovanom pláne z roku 2018 navrhuje vytvorenie spoločných európskych dátových priestorov s cieľom dosiahnuť plynulé cezhraničné spoločné využívanie údajov. Takisto sa v ňom zdôrazňuje význam vytvorenia celoeurópskej výpočtovej infraštruktúry a cloudových služieb, najmä vzhľadom na medzinárodnú konkurenciu v prístupe k údajom. Prehľad prijatých opatrení Komisia 19. februára 2020 prijala Európsku dátovú stratégiu s cieľom vytvoriť jednotný trh s údajmi na zabezpečenie globálnej konkurencieschopnosti Európy. To zahŕňa vytvorenie správnych stimulov na spoločné využívanie údajov, zavedenie praktických, spravodlivých, nediskriminačných a jednoznačných pravidiel prístupu k týmto údajom a ich používania, ktoré budú v súlade s európskymi hodnotami a právami, ako je ochrana osobných údajov, ochrana spotrebiteľa a pravidlá hospodárskej súťaže. Znamená to aj širšie sprístupnenie údajov verejného sektora uvoľnením súborov údajov s vysokou hodnotou a umožnením ich opakovaného použitia na inovácie. V júni 2020 Komisia uverejnila správu o spoločnom využívaní údajov podnikmi a verejným sektorom (B2G) od expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktorá obsahovala súbor politických, právnych a finančných odporúčaní, s cieľom zabezpečiť, že zdieľanie údajov v rámci B2G vo verejnom záujme bude v EÚ škálovateľné, zodpovedné a udržateľné. Európska dátová stratégia taktiež podporuje spoločné využívanie údajov, ako napríklad výmenu údajov medzi podnikmi. Komisia 25. novembra 2020 v nadväznosti na dátovú stratégiu navrhla nový akt o správe údajov. Navrhované nariadenie zahŕňa niekoľko opatrení na zvýšenie dôvery v spoločné využívanie údajov vrátane postupov na výmenu údajov medzi podnikmi a týmto spôsobom sa zameriava na sprístupňovanie väčšieho objemu kvalitných údajov pre aplikácie umelej inteligencie. Vytvára nové pravidlá EÚ týkajúce sa neutrality s cieľom umožniť novým sprostredkovateľom údajov plniť úlohu dôveryhodných organizátorov spoločného využívania údajov. Zahŕňa opatrenia na uľahčenie opakovaného použitia určitých údajov, ktoré má k dispozícii verejný sektor. Poskytuje prostriedky, ktoré umožňujú podnikom a jednotlivcom ľahšie a bezpečnejšie dobrovoľne sprístupňovať svoje údaje pre širšie spoločné dobro za jasných podmienok. Vyzýva na vytvorenie Európskeho dátového inovačného výboru s cieľom podporovať a radiť v oblasti medzisektorovej normalizácie a interoperability ako základného prvku na zabezpečenie dostupnosti vysokokvalitných údajov. Akt o správe údajov môžu v prípade potreby doplniť odvetvové právne predpisy. Výhľad Komisia na podporu opatrení týkajúcich sa údajov: -prijme návrh aktu o údajoch s cieľom podnietiť verejný sektor k používaniu údajov v súkromnej držbe (B2G), riešiť otázky súvisiace s prístupom k údajom a ich používaním medzi podnikmi, a to najmä iných ako osobných údajov pochádzajúcich z predmetov pripojených k internetu vecí (3. štvrťrok 2021) , a -navrhne vykonávací akt o bezplatnom sprístupňovaní súborov údajov s vysokou hodnotou v strojovo čitateľnom formáte vo verejnom sektore na opakované použitie (2. štvrťrok 2021) . Komisia spolu s členskými štátmi: -spustí európsku alianciu pre priemyselné údaje, edge a cloud computing s cieľom mobilizovať súkromné a verejné subjekty, aby spojili svoje sily a posilnili pozíciu európskeho priemyslu na globálnom trhu s cloud a edge computingom. Jej hlavnou úlohou bude podnecovať koordináciu verejných a súkromných investícií do výskumu, vývoja a zavádzania cloudových kapacít ďalšej generácie na miestnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Aliancia bude prepojená s európskymi dátovými priestormi, a tým podporí inovatívne prostredia na spoločné využívanie údajov založené na otvorených, interoperabilných a bezpečných riešeniach cloud a edge computingu efektívne využívajúcich zdroje. Podporí takisto synergie medzi prácou na európskej cloudovej federácii a iniciatívami členských štátov ,

-bude investovať do európskych dátových priestorov a európskej cloudovej federácie prostredníctvom programu Digitálna Európa, nástrojov financovania v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE2) a ďalších nástrojov, ako je program EU4Health na vytvorenie európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia. Komisia prvými výzvami v rámci programu Digitálna Európa a NPE2, ktoré budú vyhlásené v 2. štvrťroku 2021: -začne realizovať odvetvové opatrenia, ako sa uvádza v Európskej dátovej stratégii , s cieľom budovať európske dátové priestory pre priemyselnú výrobu, zelenú dohodu, mobilitu, zdravie, financie, energetiku, poľnohospodárstvo, verejnú správu a zručnosti, -bude spoluinvestovať do opatrení zameraných na rozvoj inovatívnych a energeticky efektívnych služieb a infraštruktúr cloud-to-edge, midlvérových platforiem a prepojenia existujúcich kapacít spracovania údajov v členských štátoch, -bude v rámci klastra 4 (Digitalizácia, priemysel a vesmír) programu Horizont Európa naďalej podporovať výskum, vývoj a zavádzanie výpočtových a dátových technológií a infraštruktúr ďalšej generácie s cieľom umožniť vytvorenie jednotného európskeho trhu s údajmi so zodpovedajúcimi dátovými priestormi a ekosystémom dôveryhodnej a bezpečnej umelej inteligencie. Prvé výzvy sa uskutočnia v apríli 2021, -a bude sprevádzať všetky zainteresované členské štáty pri príprave potenciálneho dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu (IPCEI) zameraného na cloudovú infraštruktúru ďalšej generácie a súvisiace služby. Členské štáty sa vyzývajú, aby: -investovali do posilnenia pozície Európy v oblasti technológií cloud a edge computingu ďalšej generácie a podporili zavádzanie cloudu prostredníctvom svojich národných plánov obnovy a odolnosti a v súlade so vzorovým komponentom hlavnej iniciatívy „Rozširujme sa“ v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a to aj prostredníctvom projektov zahŕňajúcich viacero krajín. 3.Podporovať kritickú výpočtovú kapacitu Bez výpočtovej infraštruktúry nebude dostupnosť údajov vytvárať pridanú hodnotu . Komisia preto prijíma opatrenia na podporu rozvoja technologických systémov a infraštruktúr ďalšej generácie na spracovanie údajov, ktoré budú kľúčové na to, aby sa umožnilo používanie údajov v oblasti umelej inteligencie . Prehľad prijatých opatrení Spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku v snahe podporovať rozvoj spôsobilostí vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC) v Európe koordinuje úsilie a združuje zdroje 32 zúčastnených krajín s cieľom vyvinúť a zaviesť supervýpočtovú infraštruktúru svetovej úrovne, ktorá bude ľahko a bezpečne prístupná z ktoréhokoľvek miesta v Európe. Hlavné trendy v oblasti hardvéru umelej inteligencie možno zhrnúť takto: 1. riešenia umelej inteligencie ďalšej generácie budú musieť byť výkonnejšie a energeticky efektívnejšie, aby spĺňali potreby čoraz sofistikovanejších modelov trénovania a 2. výpočtová technika sa bude čoraz viac presúvať „na okraj“, teda k zariadeniam, ktoré sú bližšie k používateľom a sú schopné vykonávať aplikácie umelej inteligencie v reálnom čase. Tieto trendy si vyžadujú prispôsobenie infraštruktúry a Komisia prijíma kroky uvedené ďalej s cieľom umožniť zavádzanie výpočtových infraštruktúr ďalšej generácie. EÚ sa preto zameriava na opatrenia na podporu vývoja hardvéru umelej inteligencie. Modely umelej inteligencie sú čoraz náročnejšie na výpočtovú kapacitu, takže rýchly prístup k dátam z pamäte, a teda vysokovýkonné a efektívne procesory, majú pre infraštruktúry umelej inteligencie zásadný význam. Okrem toho sú modely umelej inteligencie veľmi náročné na spotrebu energie a keďže technológie umelej inteligencie sa stávajú čoraz viac súčasťou nášho každodenného života, takáto spotreba energie nie je udržateľná. Zavádzanie umelej inteligencie si preto vyžaduje prístup k špecializovaným nízkoenergetickým procesorom umelej inteligencie, ktoré poskytujú potrebnú výpočtovú kapacitu a sú niekoľkonásobne efektívnejšie ako univerzálne procesory. V tejto oblasti výskumu majú potenciál zabezpečiť prelomovú energetickú efektívnosť nové technológie inšpirované mozgom, napríklad neuromorfický počítačový systém. V tejto súvislosti Komisia podporila priekopnícku prácu v oblasti technológií umelej inteligencie s nízkou spotrebou energie v rámci programu Horizont 2020 a podporuje iniciatívy na ďalší rozvoj a využívanie týchto schopností v rámci programu Horizont Európa, ako aj prostredníctvom výskumov zameraných na nové architektúry procesorov s ultranízkou spotrebou energie a prostredníctvom inštitucionalizovaného európskeho partnerstva pre kľúčové digitálne technológie s osobitným zameraním na aplikácie umelej inteligencie v edge computingu. Hlavná iniciatíva „Rozširujme sa“ v rámci ročnej stratégie udržateľného rastu z roku 2021 sa okrem iného zameriava na investovanie do špičkovej mikroelektroniky s osobitným zameraním na procesory, napríklad na čipy pre umelú inteligenciu. V decembri 2020 podpísalo 18 členských štátov vyhlásenie o procesoroch a polovodičových technológiách s cieľom upevniť pozíciu EÚ v oblasti navrhovania a výroby vyspelých čipov. V rokoch 2019 – 2020 sa infraštruktúrou pre umelú inteligenciu zaoberali aj projekty AI4DI, TEMPO a ANDANTE v rámci spoločného podniku Elektronické komponenty a systémy pre vedúce postavenie Európy (ECSEL). Ďalšou oblasťou rozvoja a financovania, ktorú Komisia podporuje, je fotonika. Kombinovanie elektroniky s optickými prvkami môže viesť k integrácii umelej inteligencie do snímania obrazu a znížiť spotrebu energie a latenciu v neurónových sieťach. Výhľad S cieľom zlepšiť európsky systém navrhovania a výroby procesorov a polovodičov a rozšíriť účasť priemyslu v celom dodávateľskom reťazci Komisia s podporou členských štátov: -spustí priemyselnú alianciu pre mikroelektroniku s cieľom vytvoriť strategické plány, ako aj výskumné a investičné plány navrhovania, zavádzania a výroby procesorov pre umelú inteligenciu, spracovanie údajov a komunikáciu, a to so zohľadnením celého ekosystému polovodičov a súvisiacich komponentov. To prispeje k posilneniu ekosystému navrhovania elektroniky a vytvoreniu výrobnej kapacity vo veľmi vyspelých uzloch, -v priebehu roku 2021 spolu so všetkými zainteresovanými členskými štátmi napomôže prípravné práce na potenciálnom dôležitom projekte spoločného európskeho záujmu (IPCEI) so zameraním na ďalšiu generáciu vyspelých procesorov pre umelú inteligenciu, spracovanie údajov a komunikáciu, -vyhradí testovacie a experimentačné zariadenie podporované programom Digitálna Európa pre komponenty a systémy umelej inteligencie v oblasti edge computingu, pričom sa v 2. štvrťroku 2021 uverejní výzva na predkladanie návrhov na vytvorenie špičkovej infraštruktúry na testovanie a validáciu vyspelých výpočtových technológií v oblasti umelej inteligencie v širokej škále aplikácií, -bude investovať do výskumu a inovácií zameraných na výpočtové potreby umelej inteligencie s nízkou spotrebou energie v edge computingu prostredníctvom inštitucionalizovaného európskeho partnerstva pre kľúčové digitálne technológie v rámci programu Horizont Európa (3. štvrťrok 2021). Toto partnerstvo postavené na súčasnom spoločnom podniku ECSEL zvýši potenciál Európy v oblasti inovácií elektronických komponentov a systémov, ako aj súvisiacich softvérových technológií. Jedným z hlavných strategických cieľov bude vývoj riešení spracovania umelej inteligencie, najmä pre edge computing a zabudované aplikácie. Kľúčové digitálne technológie poskytnú prostredníctvom spoločných opatrení dôveryhodné a bezpečné riešenia s nízkou spotrebou energie, ktoré umožnia vybudovanie ekosystému excelentnosti a dôvery pre výpočtovú techniku.

Členské štáty sa vyzývajú, aby: -pokračovali v rozvoji vnútroštátnej integrovanej rozsiahlej správy údajov a infraštruktúry vysokovýkonnej výpočtovej techniky na podporu výskumu, inovácií a rozvoja zručností v oblasti umelej inteligencie prostredníctvom regionálnych, národných a európskych centier digitálnych inovácií, -zabezpečili, aby akademické a priemyselné organizácie, ako aj organizácie z verejného sektora mohli využiť vnútroštátnu infraštruktúru a odborné znalosti v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a správy údajov na optimalizáciu a rozširovanie svojich inovácií a aplikácií v oblasti umelej inteligencie, -a investovali do posilnenia pozície Európy v oblasti procesorov a polovodičových technológií pre umelú inteligenciu prostredníctvom svojich národných plánov obnovy a odolnosti v súlade so vzorovým komponentom pre oblasť hlavnej iniciatívy „Rozširujme sa“ v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a prostredníctvom projektov zahŕňajúcich viacero krajín. II.Vytvoriť z EÚ miesto, kde sa excelentnosti darí od laboratória po trh Vývoj a zavádzanie technológií umelej inteligencie si vyžaduje okrem údajov a výpočtovej infraštruktúry aj cielené opatrenia a dostatok zdrojov, zameranie na excelentnosť vo výskume a v inováciách, dostupnosť potrebných talentov a zručností, podporný politický rámec a koordináciu na medzinárodnej úrovni. Tieto opatrenia sú „horizontálne“, t. j. zasahujú do všetkých oblastí politiky a prispievajú k tomu, aby sa Európska únia stala miestom, kde sa excelentnosti darí od laboratória po trh. Navrhované „horizontálne“ spoločné opatrenia sa týkajú celého životného cyklu umelej inteligencie. To zahŕňa opatrenia na uľahčenie ekosystému excelentnosti vrátane špičkového základného výskumu a výskumu zameraného na použitie v praxi, vývoja, zavádzania a komercializácie/využívania umelej inteligencie, ako aj opatrenia na podporu dôvery v technológie umelej inteligencie, rozvíjanie talentov a zručností, ako aj zväčšenie globálneho dosahu EÚ.



4.Spolupracovať so zainteresovanými stranami napr. prostredníctvom európskeho partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku a expertných skupín Tento oddiel sa zameriava na opatrenia, ktoré je potrebné vymedziť a vykonávať spoločne v rámci podpory plánu excelentnosti a rozsiahlejšieho šírenia umelej inteligencie. Prehľad prijatých opatrení Európske partnerstvá spájajú Komisiu, členské štáty a súkromných a/alebo verejných partnerov s cieľom riešiť niektoré z najnaliehavejších výziev Európy a realizovať kroky s nimi spojené, ako aj modernizovať priemysel prostredníctvom zosúladených výskumných a inovačných iniciatív. Partnerstvá poskytujú okrem iného právnu štruktúru na združovanie zdrojov, získavanie kritickej masy a na zefektívnenie financovania výskumu a inovácií v celej EÚ spoločným využívaním finančných, ľudských a infraštruktúrnych zdrojov. Partnerstvá uľahčujú aj vytváranie vnútorného trhu pre inovatívne výrobky a služby, umožňujú inovatívnym technológiám rýchlo sa dostať na trh a uľahčujú škálovanie výskumného a inovačného úsilia potrebného na riešenie kritických spoločenských výziev a hlavných cieľov politiky EÚ. Niektoré partnerstvá v rámci programu Horizont 2020 mali pre technológie umelej inteligencie osobitný význam. Cieľom verejno-súkromného partnerstva pre veľké dáta (Big Data Value) medzi Európskou komisiou a združením Big Data Value Association je spolupracovať na výskume a inováciách v oblasti údajov, posilniť budovanie komunity okolo údajov a položiť v Európe základ prosperujúceho hospodárstva založeného na údajoch. Verejno-súkromné partnerstvo pre robotiku (program SPARC) združuje európsky robotický priemysel, akademickú obec a Európsku komisiu s cieľom posilniť konkurenčné postavenie európskeho priemyslu v oblasti robotiky a podporiť excelentnosť jeho vedeckej základne. Zmluvné verejno-súkromné partnerstvo pre vysokovýkonnú výpočtovú techniku (HPC) bolo spustené v roku 2014 s cieľom vyvinúť ďalšiu generáciu technológií, aplikácií a systémov HPC schopných dosiahnuť exaflopový výkon, ako aj zabezpečiť excelentnosť v dodávaní a používaní aplikácií HPC . V decembri 2018 toto partnerstvo zaniklo vytvorením spoločného podniku pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku, do ktorého vstúpil aj súkromný sektor. Spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku umožňuje EÚ a krajinám zapojeným do tohto spoločného podniku koordinovať svoje úsilie a združovať zdroje na zavádzanie exaflopových superpočítačov svetovej úrovne a urobiť z Európy svetového lídra v oblasti HPC, ktorý poskytuje výpočtové riešenia a lepšiu spoluprácu vo vyspelom vedeckom výskume. Spoločný podnik Elektronické komponenty a systémy pre vedúce postavenie Európy (ECSEL) je prvým spoločným podnikom, ktorý je riadený tripartitným modelom (Komisia, zúčastnené štáty a priemysel). Zameriava sa na zabezpečenie špičkových odborných znalostí o kľúčových podporných technológiách a konkurencieschopného vedúceho postavenia Európy, pokiaľ ide o hardvér a zabudovaný softvér, ktoré sú nevyhnutné pre vývoj a zavádzanie digitálnych systémov založených na umelej inteligencii. Verejno-súkromné partnerstvo Fotonika (Photonics21) má za cieľ vytvoriť z Európy lídra vo vývoji a zavádzaní fotonických technológií v rôznych oblastiach použitia, ako napríklad informačné a komunikačné technológie, osvetlenie, priemyselná výroba, vedy o živej prírode či bezpečnosť. Verejno-súkromné partnerstvo Továrne budúcnosti pre vyspelú výrobu si kladie za cieľ uskutočniť ďalšiu priemyselnú revolúciu (Factories 4.0).

Výhľad Komisia bude naďalej podporovať európske partnerstvá v kontexte programu Horizont Európa a zdokonaľovať strategický prístup k výskumu a inováciám v oblasti technológií umelej inteligencie. Komisia v roku 2021: -vytvorí okrem iného tieto európske partnerstvá, ktoré sú dôležité pre umelú inteligenciu vrátane: -spoločne programovaného európskeho partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku – hlavným cieľom je podpora inovácií, zavádzania a akceptácie technológií pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku. Toto partnerstvo vytvorí prepojenia medzi zainteresovanými stranami, ktoré umožnia rozvíjanie európskej vízie o dôveryhodnej umelej inteligencii sústredenej na človeka . Vytvorí väzby na členské štáty a vďaka vymenovaniu národných a/alebo regionálnych ambasádorov poskytne prehľad hlavných vnútroštátnych politík a iniciatív, -nadviazania na svoj návrh nového nariadenia zo septembra 2020, ktorým sa nahradí nariadenie Rady z roku 2018, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku. Návrh obsahuje ambicióznu misiu a podstatne väčší rozpočet na roky 2021 – 2033 s cieľom zabezpečiť Európe hyperprepojenú superpočítačovú a kvantovú výpočtovú infraštruktúru na svetovej úrovni, -návrhu inštitucionalizovaného európskeho partnerstva pre kľúčové digitálne technológie prostredníctvom jediného základného aktu. Na základe výsledkov spoločného podniku ECSEL je jeho hlavným cieľom podporovať rozvoj s cieľom posilniť európsky ekosystém pre procesory a polovodičové technológie, ako aj riešiť kľúčové technologické, bezpečnostné, spoločenské a environmentálne výzvy, -spoločne programovaného európskeho partnerstva pre fotoniku, ktoré zabezpečí technologickú nezávislosť Európy prostredníctvom fotonických inovácií a ich prenosu do praxe, čím sa zvýši konkurencieschopnosť Európy a zabezpečia sa dlhodobé pracovné miesta a prosperita, a -spoločne programovaného európskeho partnerstva Made in Europe (Vyrobené v Európe), ktoré bude hnacou silou udržateľnej výroby v Európe, a to aj prostredníctvom umelej inteligencie. Prispeje ku konkurencieschopnému a odolnému spracovateľskému priemyslu v Európe a posilní pridanú hodnotu v dodávateľských reťazcoch naprieč sektormi, a -podporí a uľahčí synergie (vrátane organizácie spoločných výziev) medzi (spoločne programovanými a inštitucionalizovanými) európskymi partnerstvami v oblasti technológií umelej inteligencie, ako sú partnerstvá pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku, fotoniku, Made in Europe, európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku a kľúčové digitálne technológie. 5.Budovať a mobilizovať výskumné kapacity Tento oddiel sa zameriava na opatrenia na podporu excelentnosti výskumu a inovácií v oblasti umelej inteligencie a na zlepšenie európskej konkurencieschopnosti. Prehľad prijatých opatrení EÚ okrem strategických výskumných programov verejno-súkromných partnerstiev podniká aj kroky na posilnenie excelentnosti v základnom a aplikovanom výskume a na podporu talentov v Európe. Komisia počas štyroch rokov prostredníctvom programu Horizont 2020 investovala 50 miliónov EUR na vytvorenie výskumnej komunity úzko prepojených centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie . Cieľom je zvýšiť spoluprácu medzi najlepšími výskumnými tímami v Európe, aby mohli spojiť svoje sily pri riešení hlavných vedeckých a technologických výziev v oblasti umelej inteligencie, a uľahčiť užšiu spoluprácu, integráciu a synergie medzi výskumnými tímami a priemyslom. Vybralo sa päť projektov na vytvorenie siete s cieľom spojiť výskumných pracovníkov svetovej úrovne a vytvoriť spoločný prístup, víziu a identitu pre európsky systém umelej inteligencie. Medzi vybrané projekty patria štyri siete centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie a jedno koordinačné a podporné opatrenie. Komisia s cieľom zabezpečiť, aby podpora výskumu v EÚ držala krok s vývojom technológie v oblasti umelej inteligencie, posúdila svoje medzisektorové investície do umelej inteligencie v rámci programu Horizont 2020 na základe súčasných výskumných trendov a potrieb a určila budúce investičné príležitosti v oblasti umelej inteligencie, a to predovšetkým v rámci programu Horizont Európa. Využila aj príspevky z verejnej konzultácie k Bielej knihe o umelej inteligencii a cielenej konzultácie s komunitou zaoberajúcou sa umelou inteligenciou, najmä s verejno-súkromným partnerstvom pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku, na plánovanie nových tém vo výskume umelej inteligencie a ďalších sietí centier excelentnosti. Výhľad Komisia na podporu excelentnosti vo výskume: -založí v roku 2021 na základe úzkej spolupráce s členskými štátmi a širšou komunitou zaoberajúcou sa umelou inteligenciou referenčné centrum umelej inteligencie pre Európu, ako sa uvádza v bielej knihe. Referenčné centrum umelej inteligencie bude založené na súčasných a budúcich sieťach centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie s cieľom vybudovať alianciu silných európskych výskumných organizácií, ktoré budú využívať spoločný plán na podporenie excelentnosti v základnom a aplikovanom výskume, zosúladenie vnútroštátnych úsilí v oblasti umelej inteligencie, zvyšovanie inovácií a investícií, prilákanie a udržanie talentov v oblasti umelej inteligencie v Európe a vytváranie synergií, ako aj úspor z rozsahu. Táto iniciatíva spojí popredných aktérov z oblasti výskumu, univerzít a priemyslu v Európe, aby pracovali na spoločne dohodnutých ambicióznych výzvach, s celkovým cieľom stať sa príkladom excelentnosti v oblasti umelej inteligencie pre celý svet. Vďaka tomu bude rozmanitosť Európy prispievať skôr k zdravej konkurencii ako k roztrieštenosti komunity zaoberajúcej sa umelou inteligenciou, -bude v rámci programu Horizont Európa v rokoch 2021 a 2022 financovať ďalšie siete centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie, ktoré sa budú zameriavať na doplňujúce výskumné oblasti zatiaľ nepokryté existujúcimi sieťami centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie a posilňovať výskumné úsilia v kľúčových oblastiach výskumu umelej inteligencie. To posunie vpred vývoj bezpečnejšej, lepšie chránenej a dôveryhodnejšej umelej inteligencie a podporí základný, ako aj aplikovaný výskum umelej inteligencie ďalšej generácie s cieľom udržať Európu na špici v oblasti umelej inteligencie,

-bude v rámci programu Horizont Európa od roku 2021 podporovať napredovanie vývoja v rôznych oblastiach výskumu umelej inteligencie vrátane výskumu s cieľom dosiahnuť vyššiu úroveň inteligencie a autonómie systémov založených na umelej inteligencii, transparentnosť v oblasti umelej inteligencie, vyššiu ekologickosť umelej inteligencie, umelú inteligenciu pre zložité systémy, pokroky v sieťach umelej inteligencie v edge computingu a nezaujaté systémy umelej inteligencie, čo ľuďom umožní využívať vyspelú podporu umelej inteligencie, -zabezpečí, aby program Horizont Európa okrem vývoja podporných technológií takisto ukázal, ako umelá inteligencia pomáha transformovať hlavné hospodárske odvetvia vo výrobe a službách, ako aj vplyvy na pracovnú silu, a bude riešiť hlavné spoločenské výzvy v oblastiach ako zdravotníctvo, civilná bezpečnosť, zmena klímy, energetika, mobilita, médiá (napr. riešenie problému dezinformácií) a agropotravinársky priemysel, -v kontexte spoločne programovaného európskeho partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku zmobilizuje zainteresované strany prostredníctvom strategického programu pre výskum, inovácie a zavádzanie s cieľom vytvoriť a vykonávať stratégiu výskumu, inovácií a zavádzania pre Európu so zameraním na zodpovedný vývoj a používanie umelej inteligencie, -a má za cieľ, aby projekty súvisiace s umelou inteligenciou, ktorých výskum a inovácie sú financované v rámci programu Horizont Európa, primerane dodržiavali zásadu etiky už v štádiu návrhu, a to aj v prípade dôveryhodnej umelej inteligencie. Okrem toho sa Komisia s cieľom dosiahnuť rôznorodú výskumnú komunitu v oblasti umelej inteligencie zasadzuje o rozmanitosť a inkluzívnosť v konzorciách projektov. Členské štáty sa vyzývajú: -aby zriaďovali regionálne a národné centrá výskumnej excelentnosti v oblasti umelej inteligencie, napríklad použitím vnútroštátnych nástrojov financovania a prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a vytvorili štruktúru na prenos výskumu a technológií schopnú prilákať a udržať si talenty, ktorej cieľom by zároveň bolo stať sa národným referenčným bodom pre výskum a vývoj umelej inteligencie. Tieto centrá by zabezpečovali osvetu a výmenu informácií na regionálnej úrovni, spolupracovali by na európskej úrovni a spoločne so sieťami financovanými z prostriedkov EÚ by tvorili európske referenčné centrum umelej inteligencie, -a aby posilnili investície do výskumu umelej inteligencie na vnútroštátnej úrovni, napríklad prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. 6.Poskytovať nástroje prostredníctvom platformy umelej inteligencie na požiadanie a vývojárom poskytovať prostredie na testovanie a experimentovanie (testovacie a experimentačné zariadenia) a malým a stredným podnikom a verejným správam na zavádzanie umelej inteligencie (európske centrá digitálnych inovácií) Tento oddiel sa zameriava na opatrenia, ktoré pomáhajú dostávať inovácie z laboratória na trh s cieľom zabezpečiť široké využívanie a zavádzanie technológií umelej inteligencie. Prehľad prijatých opatrení Zariadenia na testovanie a experimentovanie s inovatívnymi systémami umelej inteligencie sú nevyhnutné na zavádzanie a využívanie technológií umelej inteligencie. Toto je obzvlášť dôležité pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré čelia ťažkostiam pri plnom využívaní výhod rýchleho rozvoja digitálnych technológií, aby sa mohli stať konkurencieschopnými a inovatívnymi. EÚ v spolupráci s členskými štátmi navrhla dva súbory opatrení: -testovacie a experimentačné zariadenia, t. j. technologické infraštruktúry so špecifickými odbornými znalosťami a skúsenosťami s testovaním vyspelých technológií v danom sektore v reálnych alebo takmer reálnych podmienkach. Cieľom je poskytnúť vývojárom infraštruktúru na testovanie technológie umelej inteligencie pred jej uvedením na trh, -a centrá digitálnych inovácií, t. j. jednotné kontaktné miesta, ktoré pomáhajú všetkým podnikom, ktoré majú záujem o používanie umelej inteligencie, zvýšiť konkurencieschopnosť ich obchodných/výrobných procesov, výrobkov alebo služieb pomocou technológií umelej inteligencie. Európske centrá digitálnych inovácií poskytujú podnikom možnosť testovať technológie umelej inteligencie skôr, ako do nich investujú, ako aj súvisiace služby, ako je finančné poradenstvo a poradenstvo v oblasti odbornej prípravy a rozvoja zručností, ktoré sú potrebné na úspešné zvládnutie digitálnej transformácie. Testovacie a experimentačné zariadenia V koordinovanom pláne z roku 2018 sa uvádza, že na optimalizáciu investícií a zamedzenie duplicite alebo konkurenčným snahám by sa mal vytvoriť obmedzený počet veľkokapacitných referenčných miest špecializovaných na umelú inteligenciu a otvorených všetkým subjektom v celej Európe. Po prijatí koordinovaného plánu a pri príprave na program Digitálna Európa podnikla Komisia prípravné úkony na vypracovanie tejto koncepcie a na prípravu testovacích a experimentačných zariadení pre umelú inteligenciu. Konkrétne to znamená, že od roku 2019 Komisia intenzívne spolupracovala s členskými štátmi na zdokonalení koncepcie testovacích a experimentačných zariadení a určení prioritných sektorov. V januári 2020 Komisia zorganizovala päť seminárov, na ktorých sa zúčastnili zainteresované strany z priemyslu, akademickej obce a členských štátov, aby diskutovali o testovacích a experimentačných zariadeniach pre špecifické sektory (agropotravinársky priemysel, výroba, zdravotná starostlivosť a inteligentné mestá) a technológie (umelá inteligencia v edge computingu). Výsledky prípravných prác a výmeny informácií so zúčastnenými stranami naznačujú, že experimentovanie a testovanie špičkových technológií v reálnom prostredí je významným prvkom pri uvádzaní technológií na trh a je súčasťou inovačného reťazca, v ktorom európsky systém umelej inteligencie potrebuje značnú podporu na udržanie konkurencieschopnosti na svetovej úrovni. Testovacie a experimentačné zariadenie pre umelú inteligenciu v edge computingu hrá v ekosystéme excelentnosti umelej inteligencie osobitnú úlohu. Umelá inteligencia v edge computingu ponúka ako hardvérová technológia jasné výhody: poskytuje operácie v reálnom čase, ako aj výhody z hľadiska bezpečnosti a ochrany údajov a spotreby energie. Cieľom testovacieho a experimentačného zariadenia pre umelú inteligenciu v edge computingu ako európskej platformy je umožniť podnikom akejkoľvek veľkosti vykonávať testy a experimenty s inovatívnymi komponentami umelej inteligencie v edge computingu založenými na vyspelých výpočtových technológiách s nízkou spotrebou energie, ako sú neuromorfické počítačové systémy. Vzhľadom na súčasnú závislosť EÚ od výpočtových technológií, vysoké náklady na potrebné polovodičové vybavenie a potrebu dlhodobých investícií je na vyplnenie medzery vo financovaní testovacie a experimentačné zariadenie pre umelú inteligenciu v edge computingu nevyhnutné, aby európske podniky získali prístup k výpočtovému hardvéru umelej inteligencie s nízkym príkonom. Inými slovami, testovacie a experimentačné zariadenie pre umelú inteligenciu v edge computingu poskytne Európe ekosystém excelentnosti, ktorý bude slúžiť ako základný nástroj na dosiahnutie technologického prvenstva v oblasti umelej inteligencie. Aby mohli testovacie a experimentačné zariadenia zohrávať centrálnu úlohu v systéme umelej inteligencie, mali by sa dať ľahko používať, byť schopné pracovať v reálnych podmienkach, intenzívne zapájať koncových používateľov a mali by ich používať vývojári zo súkromného aj verejného sektora, a to najmä MSP. Okrem toho je efektívna súhra medzi testovacími a experimentačnými zariadeniami a dátovými priestormi rozhodujúca pri vytváraní rovnakých podmienok a zabezpečovaní nediskriminačného prístupu na trh. To by sa dalo dosiahnuť napríklad spojením dátových priestorov a testovacích a experimentačných zariadení v oblastiach spoločného záujmu. Testovacie a experimentačné zariadenia zohrávajú dôležitú úlohu pri skúšaní odolnosti, spoľahlivosti a bezpečnosti technológií umelej inteligencie prostredníctvom testovania ich schopnosti plniť povinnosti, ktoré majú byť vymedzené v nariadení o umelej inteligencii. A napokon by projekty testovacích a experimentačných zariadení mali vzájomne komunikovať s paralelnými iniciatívami na európskej platforme umelej inteligencie na požiadanie.

Centrá digitálnych inovácií Komisia v roku 2016 spustila iniciatívu s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu s cieľom pomôcť európskym podnikom (najmä MSP) čo najviac využiť nové technológie. Jedným z pilierov tejto iniciatívy je vytvorenie a podpora centier digitálnych inovácií, ktoré poskytujú prístup k technickým odborným znalostiam a možnostiam experimentovania, aby podniky mohli testovať skôr, ako sa rozhodnú investovať. Centrá digitálnych inovácií poskytujú aj inovačné služby, napríklad finančné poradenstvo, odbornú prípravu a rozvoj zručností, ktoré podniky potrebujú na úspešné zvládnutie digitálnej transformácie. Členské štáty a regióny investovali do centier digitálnych inovácií a Komisia (prostredníctvom projektov v rámci programu Horizont 2020 v rokoch 2019 a 2020) poskytla viac ako 200 miliónov EUR na prepojenie centier digitálnych inovácií. Približne polovica týchto finančných prostriedkov sa vynaložila na inovácie v oblastiach súvisiacich s umelou inteligenciou vrátane robotiky a veľkých dát a v regiónoch s malým počtom centier digitálnych inovácií sa vykonali osobitné činnosti. Projekty programu Horizont 2020 zvyčajne kaskádovým spôsobom poskytujú financovanie malým a stredným podnikom s cieľom umožniť im účasť na inovatívnych experimentoch s centrami digitálnych inovácií v cezhraničnom kontexte. Európsky dvor audítorov posúdil tento rozmer iniciatívy Digitalizácia európskeho priemyslu a odporučil, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi vykonala ďalšie opatrenia v oblasti financovania a monitorovania centier digitálnych inovácií. Pripomienkami Európskeho dvora audítorov sa bude zaoberať podpora v rámci programu Digitálna Európa. Zavádza sa značka európske centrá digitálnych inovácií na označenie rozdielu v porovnaní s predchádzajúcim prístupom financovaným v rámci programu Horizont 2020. EÚ a členské štáty investujú 1,5 miliardy EUR na vytvorenie siete približne 200 centier v regiónoch Európy. Granty by sa mali použiť na zlepšenie schopnosti vybraných európskych centier digitálnych inovácií poskytovať služby malým a stredným podnikom a verejnému sektoru. Výber a financovanie týchto európskych centier digitálnych inovácií je spoločným opatrením členských štátov a Komisie. Európske centrá digitálnych inovácií budú podnecovať rozsiahle zavádzanie umelej inteligencie, HPC, kybernetickej bezpečnosti a iných digitálnych technológií zo strany priemyslu (najmä MSP) a organizácií verejného sektora v Európe. Budú ich podporovať aj pri používaní digitálnych technológií, na zlepšenie udržateľnosti svojich procesov a produktov, najmä pokiaľ ide o spotrebu energie a znižovanie emisií skleníkových plynov. Zabezpečia široké geografické pokrytie a budú poskytovať funkcie na miestnej aj európskej úrovni. Európske centrá digitálnych inovácií budú používať nástroje a zdroje poskytované platformou umelej inteligencie na požiadanie a budú multiplikátorom pre testovacie a experimentačné zariadenia. Európske centrá digitálnych inovácií pomôžu podnikom, ktoré to budú potrebovať, využiť príslušné testovacie a experimentačné zariadenie na inováciu svojich nových produktov a služieb a ich prípravu na uvedenie na trh. Platforma umelej inteligencie na požiadanie Iniciatíva európskej platformy a systému umelej inteligencie na požiadanie sa začala v roku 2019 a je financovaná v rámci programu Horizont 2020. Združuje zainteresované strany a zdroje z oblasti umelej inteligencie, čím prekonáva roztrieštenosť a urýchľuje inovácie založené na umelej inteligencii (výskum, produkty, riešenia). Vyvíjaná platforma má fungovať ako hnacia sila na európskom trhu s umelou inteligenciou a zabezpečovať kritické množstvo zdrojov, účinky prepájania komunity, ako aj rýchly rozvoj a rast. Činnosti zamerané na konsolidáciu systému sa začali v januári 2021 s cieľom pritiahnuť väčšie komunity používateľov, najmä z netechnického sektora, a uľahčiť využívanie a zavádzanie zdrojov platformy. Výhľad S cieľom pomôcť preniesť inovácie „z laboratória na trh“, teda zabezpečiť rozsiahle využívanie a zavádzanie technológií umelej inteligencie, Komisia spolu s členskými štátmi: -bude spolufinancovať testovacie a experimentačné zariadenia v rámci programu Digitálna Európa s cieľom poskytnúť spoločný vysoko špecializovaný zdroj, ktorý sa bude spoločne využívať na európskej úrovni, ako aj podporovať rýchle zavádzanie a väčšie využívanie dôveryhodnej umelej inteligencie v celej Európe. V tejto súvislosti: -prvé výzvy (v rokoch 2021 – 2022) sa zamerajú na tieto identifikované sektory: výroba, zdravie, agropotravinársky priemysel, inteligentné komunity a umelá inteligencia v edge computingu. Odhadovaný rozpočet na jeden sektor bude približne 20 – 75 miliónov EUR, -v priebehu rokov 2021 – 2022 vyberie sieť až 210 európskych centier digitálnych inovácií pokrývajúcu všetky regióny Európy. Pokiaľ ide o umelú inteligenciu, plánujú sa tieto osobitné činnosti: -najmenej jedno európske centrum digitálnych inovácií v každom členskom štáte, ktoré má odborné znalosti o umelej inteligencii. Sieť európskych centier digitálnych inovácií si bude vymieňať najlepšie postupy a navzájom účinne spolupracovať (pomocou odporúčaní pochádzajúcich zo siete centier digitálnych inovácií pre umelú inteligenciu) s cieľom ponúknuť MSP a organizáciám z verejného sektora všade v Európe čo najlepšiu podporu, -a sieť európskych centier digitálnych inovácií bude úzko spolupracovať s platformou umelej inteligencie na požiadanie, testovacími a experimentačnými zariadeniami a dátovými priestormi a budú podporovať používanie týchto infraštruktúr malými a strednými podnikmi z celej Európy. Tým sa zlepší šírenie zdrojov a podnikom to umožní experimentovať s umelou inteligenciou, -bude od roku 2021 konsolidovať platformu umelej inteligencie na požiadanie ako centrálny európsky súbor nástrojov pre zdroje umelej inteligencie potrebné na použitie v priemysle a verejnom sektore: -aby sa mohla stať hlavným európskym trhoviskom so zdrojmi umelej inteligencie. Poskytne ľahký a jednoduchý prístup k nástrojom umelej inteligencie, ktoré sa potom budú distribuovať lokálne prostredníctvom európskych centier digitálnych inovácií alebo ich bude priamo používať odvetvie používateľov (najmä MSP) či verejný sektor, -a aby mohla spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi a európskymi iniciatívami s cieľom stať sa centrálnym európskym súborom nástrojov umelej inteligencie pre každého, kto hľadá odborné znalosti, technológie, služby a softvér z oblasti umelej inteligencie. Komisia vyzýva členské štáty, aby: -s pomocou nezávislých expertov vyčlenili rovnakú sumu finančných prostriedkov na projekty testovacích a experimentačných zariadení vybrané Komisiou, -definovali príslušné nové priority pre ďalšie testovacie a experimentačné zariadenia nad rámec aktuálnych sektorov agropotravinárskeho priemyslu, výroby, zdravotnej starostlivosti a inteligentných komunít. Potenciálnymi novými sektormi by mohli byť napríklad mobilita, verejná správa alebo zelená transformácia, -plne využívali príležitosti, ktoré ponúka Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programy politiky súdržnosti, na financovanie väčšieho počtu (európskych) centier digitálnych inovácií a testovacích a experimentačných zariadení s cieľom priblížiť inovácie k trhu,

-a podporovali vytváranie miestnych, regionálnych a/alebo vnútroštátnych trhovísk s umelou inteligenciou na zabezpečenie interakcie a výmeny najlepších postupov, ako aj uľahčili cezhraničné rozširovanie prostredníctvom európskej platformy umelej inteligencie na požiadanie (centrálny súbor nástrojov a trhovisko pre umelú inteligenciu), európskych centier digitálnych inovácií a iniciatívy Startup Europe. 7.Financovať a rozširovať inovatívne nápady a riešenia týkajúce sa umelej inteligencie Tento oddiel sa zameriava na podporné opatrenia s osobitným zameraním na startupy, scaleupy a iné malé a stredné podniky, ktoré vyvíjajú technológie umelej inteligencie. Program InvestEU a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ponúkajú kľúčové zdroje na posilnenie používania finančných nástrojov. Prehľad prijatých opatrení Na podporu startupov a MSP v ich počiatočných fázach aj vo fáze scaleupu Komisia predložila schému investovania do umelej inteligencie/blockchainu a jej podporný program . Cieľom pilotnej schémy je zlepšiť prístup ku kapitálovému financovaniu pre inovatívne a rizikovejšie startupy a MSP zaoberajúce sa umelou inteligenciou a blockchainom, ktoré majú široké geografické pokrytie v EÚ vrátane menej rozvinutých trhov. Poskytuje investičné zdroje fondom rizikového kapitálu a možnosť spoluinvestovania národným podporným bankám v členských štátoch. Odhaduje sa, že prostredníctvom počiatočného vyčlenenia prostriedkov vo výške 100 miliónov EUR z programu Horizont 2020 sa dosiahne celkový objem investícií fondu v hodnote 700 miliónov EUR . Špecializovaný podporný program prebieha od roku 2020 do roku 2022. V decembri 2020 spustila skupina Európskej investičnej banky (skupina EIB) takisto nový nástroj kapitálového spoluinvestovania až do výšky 150 miliónov EUR na investovanie spolu s fondmi podporovanými Európskym investičným fondom (EIF) a na podporu rastu podnikov z oblasti umelej inteligencie v celej Európe. Európska rada pre inováciu podporuje startupy v oblasti umelej inteligencie pri vývoji a rozširovaní prelomových technológií umelej inteligencie a prevratných inovácií. Od spustenia pilotnej fázy podporovala Európska rada pre inováciu početné inovácie v oblasti umelej inteligencie zo širokej škály vedných odborov od vied o živej prírode, potravín a poľnohospodárstva až po energetiku a technológie šetrné k životnému prostrediu. Pilotný projekt EIC Prieskumník pomáha rozvíjať inovácie z výskumných projektov pomocou grantov na podporu kolaboratívnych interdisciplinárnych inovácií v oblasti radikálne nových budúcich technológií inšpirovaných vedou. EIC Akcelerátor podporuje rozširovanie startupov a ich vstup na trh prostredníctvom možností financovania a služieb v oblasti akcelerácie. Podpora Európskej rady pre inováciu je dostupná pre všetky MSP s radikálne novými nápadmi podloženými podnikateľským plánom zavádzania trhovo využiteľných inovačných riešení a s ambíciami rozširovania. Počas jeho pilotnej fázy (2018 – 2020) poskytla Európska rada pre inováciu 160 miliónov EUR prostredníctvom grantov a 91 miliónov EUR prostredníctvom priamych kapitálových investícií do inovatívnych startupov v oblasti umelej inteligencie a projektov zahŕňajúcich priamy alebo vedľajší výskum technológií umelej inteligencie. V roku 2021 poskytne Európska rada pre inováciu startupom a MSP granty a kapitál vo výške viac ako 1 miliarda EUR so zameraním na špičkové technológie. Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) podporuje množstvo iniciatív s cieľom posúvať inovácie v oblasti umelej inteligencie vpred, pripravovať naše spoločnosti na zmeny spôsobené umelou inteligenciou a vzdelávať novú generáciu inovátorov v oblasti umelej inteligencie. V rokoch 2019 a 2020 vyčlenil na svoje činnosti v oblasti umelej inteligencie viac ako 22 miliónov EUR. Veľkú väčšinu projektov týkajúcich sa umelej inteligencie vykonávajú organizácie EIT Digital a EIT Health. Komunita inštitútu EIT v súčasnosti podporuje 120 európskych startupov v začiatočnej až strednej fáze vývoja pôsobiacich v oblasti umelej inteligencie a do týchto podnikov už investovala viac ako 3 milióny EUR. V januári 2021 inštitút EIT a Európska rada pre inováciu spojili sily s cieľom urýchliť podporu vysokoinovatívnych startupov, ako aj koordinovať úsilie na podporu žien-inovátoriek a inovátorov z menej zastúpených regiónov . Cieľom Európskej rady pre inováciu a inštitútu EIT je aj vymieňať si údaje a informácie o inovatívnych startupoch a MSP, ktoré podporujú, vrátane meraní dosiahnutých výsledkov. Výhľad Komisia s podporou členských štátov: -sa zameria na posilnenie podpory a financovania pilotného projektu investícií do umelej inteligencie/blockchainu a podporného programu. Vzhľadom na úspech a atraktívnosť pilotného projektu bude program InvestEU na roky 2021 – 2027 naďalej poskytovať podporné investície do umelej inteligencie/blockchainu prostredníctvom skupiny EIB a národných podporných bánk s cieľom mobilizovať súkromné investície, -v plnej miere implementuje Európsku radu pre inováciu v rámci programu Horizont Európa a podporí disruptívnu inováciu so zameraním na umelú inteligenciu sústredenú na človeka. Toto sa uskutoční prostredníctvom výziev na poskytnutie financovania, a to kombináciou otvorených výziev a výziev zameraných na riešenie konkrétnych problémov. Výzva EIC Prieskumník z roku 2021 sa bude zameriavať na výskum informovanosti o umelej inteligencii, zatiaľ čo výzva EIC Akcelerátor podporí strategické digitálne a zdravotnícke technológie vrátane umelej inteligencie na lekárske účely. Okrem toho sa spustí iniciatíva Women TechEU na podporu špičkových startupov založených a vedených ženami, -prostredníctvom iniciatív Startup Europe a Inovačný radar mobilizuje startupy v oblasti umelej inteligencie vo vnútroštátnych centrách a v rámci programu Horizont Európa, ktoré sa snažia rozširovať svoju činnosť a uspokojiť dopyt po odborných znalostiach v oblasti umelej inteligencie v MSP začínajúcich s digitálnou transformáciou. Európske centrá digitálnych inovácií financované v rámci programu Digitálna Európa sa použijú na vytvorenie trhoviska a na organizovanie podujatí zameraných na nadväzovanie kontaktov v oblasti dodávok technológií a vytváranie partnerstiev, -uľahčí výmenu informácií, odborných znalostí a najlepších postupov medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi startupmi v oblasti umelej inteligencie na európskej úrovni (vrátane MSP, startupov a ďalších príslušných zainteresovaných strán) prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva pre umelú inteligenciu, údaje a robotiku, európskych centier digitálnych inovácií, platformy umelej inteligencie na požiadanie (centrálneho súboru nástrojov a trhoviska pre umelú inteligenciu) a iniciatívy Startup Europe, -a prijme opatrenia na uľahčenie dostupnosti otvorených údajov a na prístup k údajom pre MSP. Členské štáty sa vyzývajú, aby: -podporovali startupy a scaleupy pôsobiace v oblasti umelej inteligencie pri získavaní financií na ich rast, ako aj podporovali MSP v digitálnej transformácií pri zavádzaní technológií umelej inteligencie. Za predpokladu, že budú splnené ciele a podmienky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, môžu členské štáty použiť financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na vytváranie investícií vo forme finančných nástrojov (napr. záruk, úverov, nástrojov vlastného imania a rizikového kapitálu, či vytvárania špecializovaných investičných nástrojov). Členské štáty majú aj možnosť, aby z celkového objemu prostriedkov pridelených na ich plány obnovy a odolnosti, prispeli až 4 % do svojho podfondu v rámci InvestEU.

III.Zabezpečiť, aby umelá inteligencia slúžila ľuďom a bola hybnou silou pre dobro v spoločnosti Systémy umelej inteligencie, ktoré sa čoraz viac využívajú v oblasti zdravotníctva, poľnohospodárstva, vzdelávania, zamestnanosti, správy infraštruktúry, energetiky, dopravy a logistiky, vesmíru, verejných služieb, bezpečnosti, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, môžu pomôcť vyriešiť zložité problémy pre verejné blaho. Úspešný rozvoj a zavádzanie umelej inteligencie prispieva k hospodárskemu rastu a globálnej konkurencieschopnosti EÚ a prináša obrovské výhody pre našu spoločnosť a životné prostredie. Niektoré spôsoby používania umelej inteligencie však môžu aj ohrozovať práva chránené legislatívou EÚ, vyvolať nové obavy v oblasti bezpečnosti a ochrany , ako aj ovplyvniť trhy práce. V Bielej knihe o umelej inteligencii z roku 2020 Komisia navrhla európsky prístup k umelej inteligencii, ktorý stavia na ekosystéme excelentnosti a ekosystéme dôvery pre umelú inteligenciu . 8.Rozvíjať talenty a zlepšovať ponuku zručností potrebných na umožnenie prosperujúceho ekosystému umelej inteligencie Prehľad prijatých opatrení V koordinovanom pláne z roku 2018 sa značný a pretrvávajúci nedostatok zručností v oblasti IKT označuje za hlavnú výzvu pre rozvoj umelej inteligencie v Európe. S rozvojom trhu s umelou inteligenciou a zavádzaním technológií umelej inteligencie je potrebné zabezpečiť dostupnosť a zavádzanie produktov a služieb umelej inteligencie. Preto by EÚ mala všetkým občanom uľahčiť získavanie širokej škály počítačových zručností a lepšie porozumenie umelej inteligencii. Ak chce EÚ zostať konkurencieschopná na globálnej úrovni, potrebuje aj odborníkov z rôznych prostredí so špecializovanými zručnosťami v oblasti umelej inteligencie, ako sú modelovanie údajov, architektúra a sémantika, aby si udržala silnú pozíciu vo výskume umelej inteligencie a prispela k vývoju a zavádzaniu systémov umelej inteligencie. Rovnako dôležité sú aj netechnické zručnosti v oblasti umelej inteligencie. Potrebné je zlepšiť aj zručnosti v oblasti výpočtovej techniky a umelej inteligencie, aby sa zabránilo polarizácii trhu práce a možnému nárastu nerovnosti v rámci krajín i medzi nimi. Výsledky prieskumu európskych podnikov z roku 2020 naznačujú, že jednou z kľúčových prekážok, ktorým čelia európske podniky pri zavádzaní technológií umelej inteligencie, je dostupnosť zamestnancov s primeranými zručnosťami v oblasti umelej inteligencie. Z analýzy vykonanej Spoločným výskumným centrom Komisie takisto vyplýva, že na to, aby bol každý pripravený na transformácie vyvolané umelou inteligenciou, aby si EÚ udržala silnú pozíciu vo výskume umelej inteligencie a prispela k vývoju a zavádzaniu systémov umelej inteligencie, je potrebný rozvoj digitálnych zručností, informovanosť o technológiách umelej inteligencie prostredníctvom všetkých úrovní vzdelávania, programy celoživotného vzdelávania a špecializované zručnosti v oblasti umelej inteligencie. Všetky členské štáty, ktoré prijali národné stratégie pre umelú inteligenciu, do nich začlenili aspekt zručností, ako sa navrhuje v koordinovanom pláne z roku 2018. Opatrenia navrhované v národných stratégiách zahŕňajú napríklad reformy systémov formálneho vzdelávania s cieľom zaviesť alebo posilniť výučbu počítačového myslenia, výpočtovej techniky a základov umelej inteligencie na základných alebo stredných školách, ako aj iniciatívy na prispôsobenie politík celoživotného vzdelávania a rekvalifikácie . Aj Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti v tejto súvislosti ponúka výnimočnú príležitosť na podporu rozvoja digitálnych zručností vrátane umelej inteligencie na všetkých úrovniach vzdelávania (formálneho a neformálneho) a odbornej prípravy ako dôležitého prvku na dosiahnutie digitálneho cieľa 20 %. V rámci cieľov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je rozvoj digitálnych zručností na všetkých úrovniach podmienkou, aby sa všetci Európania mohli zúčastňovať na živote spoločnosti a využívať výhody digitálnej transformácie. V ročnej stratégii udržateľného rastu z roku 2021 preto Komisia navrhuje hlavnú iniciatívu Rekvalifikujme a zlepšujme zručnosti na podporu investícií a reforiem, ktoré môžu členské štáty vykonať na zlepšenie digitálnych zručností vrátane zručností týkajúcich sa umelej inteligencie, ako aj vzdelávania a odbornej prípravy pre všetky vekové skupiny. Komisia prijala v septembri 2020 nový akčný plán digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027. Týmto akčným plánom sa začleňujú konkrétne opatrenia na zlepšovanie zručností v oblasti umelej inteligencie do širšieho kontextu podpory digitálnych zručností. Komisia podporila aj Európsky týždeň programovania , hnutie pod vedením dobrovoľníkov, ktoré čo najväčšiemu počtu ľudí približuje výpočtové myslenie, programovanie, robotiku, drobné upravovanie hardvéru, počítačovú vedu, umelú inteligenciu a digitálne zručnosti . S cieľom podporiť členské štáty v úsilí o rozširovanie ponuky špecializovaného vzdelávania v oblasti umelej inteligencie Komisia na konci roka 2020 udelila granty v celkovej hodnote 6,5 milióna EUR štyrom univerzitným sieťam, MSP a centrám excelentnosti v oblasti umelej inteligencie, aby mohli poskytovať excelentné magisterské programy v oblasti umelej inteligencie. Tieto vybrané siete by mali s podporou finančných prostriedkov EÚ spoločne navrhnúť a poskytovať vysokokvalitné a praktické magisterské programy v rôznych členských štátoch s osobitným zameraním na umelú inteligenciu sústredenú na človeka, uplatnenie umelej inteligencie vo verejnej správe a umelú inteligenciu pre zdravotnú starostlivosť. Všetky programy by mali zahŕňať aj kurzy etiky umelej inteligencie a časť obsahu by sa mala sprístupniť aj cez internet prostredníctvom platformy pre digitálne zručnosti a pracovné miesta v preklade do všetkých jazykov EÚ . Výhľad Komisia: -v rámci opatrení naplánovaných v akčnom pláne digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027: -podporí stáže v digitálnych oblastiach, pričom rozšíri možnosť účasti okrem vysokoškolských študentov aj na študentov odborného vzdelávania a pedagogických zamestnancov, s väčším zameraním na zručnosti v oblasti umelej inteligencie a mimoriadnou pozornosťou venovanou zásade nediskriminácie a rodovej rovnosti, -a pripraví etické usmernenia pre umelú inteligenciu a používanie údajov pri učení sa a vyučovaní pre pedagógov, ako aj podporu súvisiacich výskumných a inovačných činností prostredníctvom programu Horizont Európa. Toto opatrenie bude vychádzať z práce expertnej skupiny na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu týkajúcej sa etických usmernení. Usmernenia budú doplnené programom odbornej prípravy pre výskumných pracovníkov a študentov o etických aspektoch umelej inteligencie a budú zahŕňať cieľ 45 % účasti žien na činnostiach odbornej prípravy, -podporí rozvoj novej informovanosti o zručnostiach na základe programu v oblasti zručností z júla 2020, a to aj na regionálnej a sektorovej úrovni. Konkrétne bude vychádzať z práce strediska Cedefop (projektu Skills-OVATE) a používať technológiu umelej inteligencie na vykonávanie analýzy veľkých dát na základe extrakcie inzerátov pracovných ponúk s cieľom získavať v reálnom čase informácie o súčasnom a vznikajúcom dopyte po zručnostiach. V tomto kontexte sa vytvorí stály online nástroj, v ktorom sa budú v reálnom čase zverejňovať informácie. Tieto budú môcť využívať všetky zainteresované strany, ktoré o to budú mať záujem, -podporí iniciatívy uľahčujúce vzájomné uznávanie špecializovaných programov vyššieho vzdelávania v oblasti umelej inteligencie v EÚ,

-v rámci programu Digitálna Európa podporí opatrenia vrátane navrhovania a vykonávania špecializovaných vzdelávacích programov, modulov a krátkodobých kurzov odbornej prípravy v kľúčových oblastiach schopností, a to aj pre odborníkov v rôznych sektoroch, aby sa stali zdatnými používateľmi digitálnych technológií. Výzva na špecializované programy sa spustí v 1. alebo 2. štvrťroku 2021 a krátkodobé kurzy odbornej prípravy v 1. štvrťroku 2022. Všetky dostupné možnosti a nástroje na rozvoj digitálnych zručností budú k dispozícii na platforme pre digitálne zručnosti a pracovné miesta, -v rámci programu Horizont Európa podporí siete centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie (ako súčasť referenčného centra umelej inteligencie). Okrem iných úloh by tieto centrá: -skúmali možnosti udržania talentov užšou spoluprácou s odvetvím a subjektmi verejného sektora -a vytvárali doktorandské programy a moduly umelej inteligencie, ktoré by bolo možné začleniť do iných vzdelávacích magisterských programov ako IKT, -bude financovať doktorandské siete, postdoktorandské štipendiá a projekty spolupráce týkajúce sa výmenných pobytov zamestnancov v oblasti umelej inteligencie v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej. Výzvy na individuálne vedecko-výskumné pobyty pre skúsených výskumných pracovníkov a inovatívne školiace siete (premenované na postdoktorandské štipendiá a doktorandské siete) sú naplánované na 2. štvrťrok 2021. Výzvy na výmenné pobyty zamestnancov v oblasti výskumu a inovácií (premenované na výmenné pobyty) a spolufinancovanie regionálnych, národných a medzinárodných programov sú naplánované na 4. štvrťrok 2022, -a podporí rodovú rovnosť prostredníctvom programu Horizont Európa, a to aj v projektoch týkajúcich sa umelej inteligencie. Začlenenie rodového rozmeru do výskumného a inovačného obsahu sa stáva štandardnou požiadavkou v celom programe. V roku 2022 sa zavedie nové kritérium oprávnenosti na získanie prístupu k financovaniu z programu Horizont Európa. Verejné subjekty, výskumné organizácie a zariadenia vysokoškolského vzdelávania budú musieť mať plán rodovej rovnosti pre všetky projekty financované z programu Horizont Európa. Členské štáty sa vyzývajú, aby: -zlepšili a zaviedli aspekt zručností do svojich národných stratégií pre umelú inteligenciu v spolupráci so sociálnymi partnermi, a to s cieľom napríklad: -podporovať rozvoj výpočtového myslenia žiakov, študentov a pedagógov vo formálnom, informálnom aj neformálnom vzdelávaní na všetkých úrovniach a podporovať špecializované iniciatívy, ktoré motivujú mladých ľudí študovať predmety týkajúce sa umelej inteligencie a súvisiace oblasti ako robotika, -vytvoriť osvetové programy pre učiteľov týkajúce sa zaradenia umelej inteligencie do škôl, a to ako v oblasti zručností súvisiacich s IKT, tak aj zo širšieho hľadiska, -zlepšiť dostupnosť odbornej prípravy v oblasti umelej inteligencie, a to aj financovaním modulov umelej inteligencie v magisterských programoch v humanitných a spoločenských vedách, činnostiach celoživotného vzdelávania, odbornej príprave sudcov, právnikov a verejných činiteľov, ako aj rekvalifikáciou ľudí z netechnického prostredia, aby sa oboznámili so základmi umelej inteligencie a jej dôsledkami pre oblasť ich práce, -a otestovať, posúdiť a v prípade úspechu aj podporiť zavedenie vzdelávacích technológií umelej inteligencie do primárneho a sekundárneho vzdelávania s cieľom uľahčiť požiadavky na individuálne vzdelávanie (napr. kognitívna výučba, výučba pomocou umelej inteligencie), -si vymieňali najlepšie postupy ako začleniť umelú inteligenciu do všeobecného vzdelávania a ďalších špecializovaných programov (ako sú zdravotná starostlivosť, právo, spoločenské vedy, obchod) a ako podporovať široké aj špecializované znalosti o umelej inteligencii v celoživotnom vzdelávaní, -prijali opatrenia a vymieňali si najlepšie postupy s cieľom zvýšiť inklúziu a diverzitu, t. j. uľahčiť vznik vyvážených tímov v oblasti umelej inteligencie a prilákať talenty do vzdelávania v oblasti umelej inteligencie, a to najmä v postgraduálnych štúdiách a odbornej príprave, ako aj v rozvoji technológií umelej inteligencie, -a čo najlepšie využili jedinečnú príležitosť, ktorú poskytuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, na financovanie ambicióznych iniciatív v oblasti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, ako už bolo v tomto dokumente uvedené. 9.Vytvoriť politický rámec na zabezpečenie dôvery v systémy umelej inteligencie Dôvera je pre uľahčenie zavádzania technológií umelej inteligencie zásadná. Ako sa uvádza v Bielej knihe o umelej inteligencii z roku 2020, „cieľom európskeho prístupu k umelej inteligencii je podporovať inovačnú kapacitu Európy v oblasti umelej inteligencie a zároveň podporovať rozvoj a zavádzanie etickej a dôveryhodnej umelej inteligencie v celom hospodárstve EÚ. Umelá inteligencia by mala slúžiť ľuďom a byť hybnou silou pre dobro v spoločnosti.“ Vzhľadom na významný spoločenský a environmentálny vplyv technológií umelej inteligencie patrí medzi kľúčové zásady, ktorými sa riadi európsky prístup, vývoj a používanie umelej inteligencie na základe prístupu sústredeného na človeka, ochrana hodnôt EÚ a základných práv, ako sú nediskriminácia a ochrana súkromia a údajov, a udržateľné a efektívne využívanie zdrojov. Prehľad prijatých opatrení Komisia vyvinula značné úsilie s cieľom mobilizovať odborné znalosti, konzultovať so širokou škálou zainteresovaných strán (vrátane sociálnych partnerov, mimovládnych organizácií, priemyslu, akademickej obce, regionálnych orgánov a členských štátov) a pripraviť politické opatrenia na zvýšenie dôvery v umelú inteligenciu. Opatrenia na zvýšenie dôvery sa konkrétne zameriavajú na otázky týkajúce sa etiky, bezpečnosti, základných práv vrátane práva nebyť diskriminovaný, zodpovednosti, regulačného rámca, inovácií, hospodárskej súťaže a duševného vlastníctva.

So zameraním sa na základné otázky etiky a technológií umelej inteligencie Komisia zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu (AI HLEG) a pomáhala jej v práci. Skupina vytvorila dva hlavné výstupy: etické usmernenia pre dôveryhodnú umelú inteligenciu a zoznam bodov na posudzovanie dôveryhodnej umelej inteligencie . Etické usmernenia obsahujú kľúčové zásady a požiadavky na dôveryhodnú umelú inteligenciu a v zozname bodov na posudzovanie sa uvádza operačný rámec na podporu uplatňovania etických usmernení vývojármi a používateľmi umelej inteligencie. Práca skupiny AI HLEG vyvolala dôležité diskusie o európskej vízii a európskom prístupe k politike v oblasti umelej inteligencie a prispela k tvorbe regulačného rámca pre umelú inteligenciu. Komisia vo februári 2020 zverejnila Bielu knihu o umelej inteligencii a správu o vplyve umelej inteligencie, internetu vecí a robotiky na bezpečnosť a zodpovednosť. V bielej knihe a v správe je načrtnutá strategická vízia a návrh možného regulačného rámca EÚ pre umelú inteligenciu. Komisia z hľadiska únijnej regulácie navrhla sústrediť sa na tri vzájomne prepojené otázky: vytvorenie horizontálneho regulačného rámca pre umelú inteligenciu so zameraním sa na otázky bezpečnosti a základných práv, problematiku zodpovednosti umelej inteligencie a v prípade potreby revíziu existujúcich odvetvových právnych predpisov v oblasti bezpečnosti. Z pracovného programu Komisie vyplynulo, že Komisia zamýšľa navrhnúť tieto legislatívne opatrenia v roku 2021. Komisia a vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku 16. decembra 2020 prijali stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde, v ktorej sa stanovuje, ako bude EÚ chrániť svojich občanov, podniky a inštitúcie pred kybernetickými hrozbami, ako bude presadzovať medzinárodnú spoluprácu a ako sa ujme vedenia pri zabezpečovaní globálneho a otvoreného internetu. Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) s cieľom riešiť osobitné kybernetickobezpečnostné riziká súvisiace s umelou inteligenciou okrem toho zriadila multidisciplinárnu expertnú skupinu ad hoc pre témy kybernetickej bezpečnosti súvisiace s umelou inteligenciou. Komisia vo svojom akčnom pláne pre oblasť duševného vlastníctva zdôraznila niektoré výzvy, ktoré predstavujú systémy umelej inteligencie pre práva duševného vlastníctva . Z dostupných dôkazov vyplýva, že rámec EÚ pre duševné vlastníctvo je všeobecne vhodný na riešenie výziev, ktoré prinášajú výstupy vzniknuté s pomocou umelej inteligencie. Stále však existuje priestor na zlepšenie a ďalšiu harmonizáciu. V akčnom pláne pre oblasť duševného vlastníctva sa navrhujú opatrenia k niektorým otázkam, a to najmä formou spolupráce so zainteresovanými stranami a zhromažďovaním dôkazov, ktorými sa poskytnú informácie na tvorbu politík. Diskusie o problematike dôvery a regulácie sa zameriavali o. i. na otázku inovácií, t. j. ako navrhnúť verejnú reguláciu, ktorá by inovácie nepotláčala, ale uľahčovala, a tým zvyšovala európsku konkurencieschopnosť. Komisia podobne s cieľom vytvoriť dynamický regulačný prístup viedla širokú diskusiu o voľbe formy aj obsahu regulačného rámca. Medzi hlavné ponaučenia patrí, že prístup EÚ by mal byť sústredený na človeka, založený na riziku, proporcionálny a dynamický. Jedným z prvkov prípravy regulačných prostredí prospešných pre inovácie, ktorý navrhli viaceré zainteresované strany, sú experimentálne regulačné prostredia. Experimentálne regulačné prostredia v zásade poskytujú experimentálny nástroj na verejnú reguláciu a umožňujú rýchlejšie hodnotenie vplyvu verejného zásahu. Zo spätnej väzby, ktorú Komisia dostala, vyplýva široká podpora experimentálnych regulačných prostredí, pričom niekoľko ich už je v členských štátoch zriadených a veľa ďalších sa zvažuje v rôznych sektoroch. Výhľad Komisia: -v roku 2021 navrhne legislatívne opatrenie k horizontálnemu rámcu pre umelú inteligenciu so zameraním sa na otázky bezpečnosti a dodržiavania základných práv, ktoré sú špecifické pre technológie umelej inteligencie. -V navrhovanom rámci sa stanovuje vymedzenie pojmu umelá inteligencia, je založený na riziku (t. j. vymedzuje, čo je „vysokoriziková“ umelá inteligencia) a stanovujú sa v ňom povinné požiadavky na vysokorizikové systémy umelej inteligencie. Okrem toho sa v ňom navrhuje mechanizmus riadenia pre ex ante posudzovanie zhody aj pre systém ex post dodržiavania a presadzovania predpisov. Mimo vysokorizikovej kategórie sa všetci poskytovatelia systémov umelej inteligencie riadia existujúcimi právnymi predpismi a požiadavkami na transparentnosť a okrem toho by sa mohli zaviazať riadiť sa dobrovoľnými, nezáväznými, samoregulačnými schémami, ako sú kódexy správania, -v roku 2022 navrhne opatrenia EÚ na prispôsobenie rámca zodpovednosti výzvam nových technológií vrátane umelej inteligencie s cie