Správa Komisie - Situácia v poľnohospodárskom odvetví Európskej únie - Správa za rok 2004 {SEK(2006) 423} /* KOM/2006/0155 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.4.2006 KOM(2006) 155 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE Situácia v poľnohospodárskom odvetví Európskej únieSpráva za rok 2004{SEK(2006) 423} ÚVOD 1. „Situácia v poľnohospodárskom odvetví Európskej únie – správa za rok 2004“ bola dokončená v septembri 2005 a uverejnená spoločne so Všeobecnou správou týkajúcou sa činnosti Európskej únie. Začiatkom roku 2005 bola vydaná samostatná publikácia v anglickom jazyku s názvom „Poľnohospodárstvo v Európskej únii –štatistické a ekonomické informácie za rok 2004“. Táto správa sa vo svojich deviatich kapitolách zaoberá najvýznamnejšími témami za daný rok. 1. Ekonomická situácia a príjmy poľnohospodárov 2. V roku 2004 sa dopestovalo viac plodín v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Pokiaľ ide o živočíšne výrobky (t. j. mäso, mlieko a ostatné mliečne výrobky), poľnohospodári vyrobili rovnaké alebo väčšie množstvo výrobkov v závislosti od druhu výrobku. Vo všeobecnosti možno povedať, že príjmy poľnohospodárov v nových členských štátoch sa podstatne zvýšili, pretože začali poberať priame platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. Poľnohospodári v niektorých z 15 „starých“ členských štátov zaznamenali zvýšenie svojich príjmov, zatiaľ čo v iných zas pokles svojich príjmov. Hlavnou príčinou poklesu príjmov bola skutočnosť, že poľnohospodári mali vyššie výdavky za palivo, hnojivá a krmivá. Vo všeobecnosti narástli príjmy poľnohospodárov v Európskej únii o 3 %. Z hľadiska rozdelenia príjmov pripadá 70 % celkových príjmov na horných 20 % poľnohospodárskych podnikov, kým na horných 50 % poľnohospodárskych podnikov pripadá 90 % celkových príjmov. 3. Odhaduje sa, že počas roka 2004 zaznamenalo svetové hospodárstvo 5 % nárast. Od 70. rokov to bol najrýchlejší nárast, za čo možno vďačiť podpornej makroekonomickej politike, historicky najnižším úrokovým sadzbám a najmä významnému rastu niektorých rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík, ako je Čína. Ceny ropy v priebehu roka prudko stúpli a v októbri 2004 dosiahli vrchol, keď sa cena za barel pohybovala okolo 55 USD. Odhaduje sa, že v Európskej únii bol 2,5 % hospodársky rast. Vo februári sa zaznamenal najvyšší kurz eura voči doláru, ktorý ku koncu roka predstavoval 1,36 USD. 4. V priebehu prvých deviatich mesiacov roka 2004 bola celková hodnota vývozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ stabilná v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2003. Celková hodnota dovozu vzrástla o 4 % za prvých deväť mesiacov v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2003 (Európska únia je už druhý rok za sebou čistým dovozcom hovädzieho mäsa). Celkový obchodný deficit poľnohospodárskeho odvetvia za prvých deväť mesiacov roka sa prehĺbil na 3 miliardy eur v porovnaní s 2 miliardami za rok 2003. Pokiaľ ide o úroveň intervenčných zásob, tá v prípade mäsa a mliečnych výrobkov poklesla, no v prípade obilnín sa naopak očakával nárast vďaka výnimočnej úrode v roku 2004 a nízkym cenám na svetovom trhu s obilninami. 2. politické pokroky a legislatívne iniciatívy v roku 2003 2.1. Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky 5. Balík reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) bol schválený v júni 2003. Kľúčovým prvkom reformy bol „režim jednotnej platby“, čiže oddelenie pomoci od produkcie, ktorý (počnúc rokom 2005) zahŕňa a nahrádza veľkú časť bývalej priamej pomoci udeľovanej poľnohospodárom. 6. Druhá vlna reforiem bola schválená v apríli 2004. Vzťahuje sa na odvetvie tabaku, olivového oleja, bavlny a chmeľu. Podstatná časť platieb spojených s produkciou, ktorá sa uhrádza poľnohospodárom pestujúcim tieto plodiny, bude presunutá do režimu jednotnej platby oddelenej od produkcie (začleneného do SPP v júni 2003). Platby budú musieť spĺňať horizontálne záväzky, ako sú krížové plnenie, modulácia a finančná disciplína. Reformy vstúpia do platnosti v roku 2006 (v prípade chmeľu v roku 2005). 2.2. Politika kvality 7. Prijatím nariadenia (ES) č. 383/2004 Komisia zaviedla väčšiu transparentnosť do svojej politiky na ochranu názvov poľnohospodárskych výrobkov. Okrem toho Komisia vyhotovila sprievodcu k nariadeniam Spoločenstva s cieľom vysvetliť účel, rozsah pôsobnosti a dosah nariadení (EHS) č. 2081/92 a (EHS) č. 2082/92. Ide o nariadenia, ktoré vymedzujú politiku kvality EÚ. V priebehu roka Komisia doplnila 49 názvov do zoznamu chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení: zoznam v súčasnosti obsahuje 681 výrobkov. 2.3. Ekologické poľnohospodárstvo 8. V júni 2004 spustila Komisia európsky akčný plán pre ekologické potraviny a ekologické poľnohospodárstvo. V pláne sa analyzuje súčasný stav ekologického odvetvia a ustanovuje sa všeobecný rámec pre politiku, ktorá sa má uplatňovať v tejto oblasti. Okrem to sa v ňom vymedzuje 21 akcií vrátane regulačných opatrení v záujme napredovania politiky podporujúcej vyvážený rozvoj tohto odvetvia. Tento plán je výsledkom verejných konzultácií, ktoré sa viedli za posledné tri toky a na ktorých sa podieľali členské štáty, inštitúcie Spoločenstva, zúčastnené strany a všetky zainteresované strany. 2.4. Podporné opatrenia 9. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch Komisia pokračovala v podpore predaja poľnohospodárskych výrobkov v rámci EÚ, ako aj mimo nej. V roku 2004 bolo schválené spolufinancovanie viacerých nových programov na podporu predaja výrobkov. Trinásť z nich sa týkalo krajín mimo územia EÚ (medzi nimi Japonsko, Rusko, USA, Kanada a Brazília). Na podporu predaja výrobkov v rámci EÚ sa schválilo 46 nových programov. 2.5 . Zjednodušenie právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva 10. Zjednodušenie zostalo dôležitým cieľom aj v roku 2004. Jedným z cieľov je dosiahnuť, aby boli právne predpisy čo najjasnejšie, najtransparentnejšie a najprístupnejšie. Ďalším cieľom je obmedziť administratívnu záťaž poľnohospodárov a rôznych vnútroštátnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za riadenie spoločnej poľnohospodárskej politiky v členských štátoch. 2.6. Štátna pomoc 11. Komisia prijala v októbri 2004 nariadenie (ES) č. 1860/2004, ktoré sa týka pomoci de minimis udeľovanej poľnohospodárom a rybárom. Na základe tohto nariadenia sa členské štáty zbavujú povinnosti vopred oznámiť Komisii udelenie štátnej pomoci poľnohospodárom a rybárom, pokiaľ pomoc nepresahuje sumu 3 000 eur na príjemcu. Cieľom tejto iniciatívy je pomôcť poľnohospodárom a rybárom, keď sa nachádzajú vo finančnej kríze. 12. Komisia prijala v priebehu roka početné rozhodnutia týkajúce sa štátnej pomoci, ktorá sa predtým udelila na propagáciu a reklamu poľnohospodárskych výrobkov. Pokiaľ ide o udeľovanie štátnej pomoci členskými štátmi, Komisia prijala 252 oznámení o plánovaných opatreniach v poľnohospodárskom a agropriemyselnom odvetví. Voči 212 z týchto oznámení nevzniesla žiadne námietky. 2.7. Pomoc ľuďom v núdzi 13. Európska únia pokračovala vo svojom programe pomoci pre ľudí v núdzi rozdeľovaním poľnohospodárskych výrobkov z intervenčných zásob medzi združenia, ktoré pracujú s ľuďmi odkázanými na pomoc v členských štátoch. Počas roku 2004 sa rozdelili výrobky v hodnote približne 214 miliónov eur. 2.8. Najvzdialenejšie regióny 14. V októbri prijala Komisia návrh nariadenia Rady zameraný na reformu režimu pomoci pre poľnohospodárov v najvzdialenejších regiónoch EÚ. Účelom reformy je zlepšiť správu týchto režimov. Cieľom reformy je najmä zmeniť filozofiu, na ktorej sa zakladá spôsob poskytovania pomoci, a to napr. podnecovaním k účasti na prijímaní rozhodnutí. 2.9. Informačné opatrenia týkajúce sa SPP 15. Komisia aj naďalej pokračovala vo svojom úsilí vysvetľovať SPP poľnohospodárom, ostatným stranám a širokej verejnosti. Na tento účel schválila spolufinancovanie 31 opatrení zameraných na informovanie ľudí o SPP. Tieto opatrenia zahŕňajú semináre, konferencie, publikácie a produkciu audiovizuálnych médií. Komisia zorganizovala početné podujatia, ako sú tlačové brífingy, verejné vypočutia a konferencie. Zúčastnila sa aj na piatich poľnohospodárskych výstavách v rôznych členských štátoch. 2.10. Informačné a komunikačné technológie 16. V roku 2004 sa vynaložili investície na udržiavanie a ďalší rozvoj informačných systémov GR pre poľnohospodárstvo. Z hľadiska rozvoja boli určujúce tieto dve udalosti: rozšírenie EÚ a zavedenie systému účtovníctva založeného na časovom rozlíšení (akruálne účtovníctvo). 2.11. Poradné výbory a vzťahy s organizáciami zastupujúcimi odvetvie obchodu 17. V roku 2004 sa uskutočnilo asi 85 stretnutí poradných výborov a pracovných skupín, na ktorých Komisia konzultovala s prítomnými zástupcami mnohých zainteresovaných organizácií a informovala ic h. Európsky parlament zvolal 15 plenárnych zasadnutí. GR pre poľnohospodárstvo sa zúčastnilo na všetkých zasadnutiach, na ktorých Parlament rokoval o témach súvisiacich s rozvojom vidieka a poľnohospodárstvom. GR pre poľnohospodárstvo poskytlo odpovede alebo prispelo k odpovediam na 616 otázok poslancov Európskeho parlamentu. 3. POľNOHOSPODÁRSKE TRHY 3.1. Rastlinné výrobky 18. Vo svetovom meradle produkcia obilnín v hospodárskom roku 2003/2004 narástla v porovnaní s predchádzajúcim rokom. V EÚ však výrazne poklesla. Svetové zásoby obilnín opäť klesli: v roku 2003/2004 boli odhadované zásoby 260 miliónov ton oproti 320 miliónom ton v roku 2002/2003 a 380 miliónom ton v roku 2001/2002. Prvýkrát po niekoľkých rokoch vyprodukovala EÚ menej obilnín ako spotrebovala; výrazný nedostatok sa zaznamenal v prípade pšenice a kukurice. 19. Olejnaté semená sa pestujú na výrobu oleja určeného na ľudskú spotrebu a pokrutiny, ktorá sa používa ako krmivo pre zvieratá. Napriek vynikajúcemu počasiu v Európe v roku 2004 (vďaka ktorému došlo k zlepšeniu výnosu po slabej úrode v predošlom roku) zostala EÚ aj naďalej čistým dovozcom olejnatých semien. 20. Pokiaľ ide o svetový trh s cukrom , rok 2003/2004 bol opäť rokom „prebytku“, keď výroba prevýšila spotrebu. Brazílski producenti cukru, ktorí sú zďaleka najväčšími producentmi cukru na svete, opäť dosiahli nový svetový rekord v produkcii. V rámci EÚ pokračovala dlhodobá klesajúca tendencia, čo sa týka plôch vysadených cukrovou repou, a produkcia v roku 2003/2004 bola podstatne nižšia ako v predošlom roku. Nižšia produkcia mala vplyv na produkciu cukru „C“ nad kvótu, ktorý sa musí buď vyvážať bez vývoznej náhrady, alebo sa musí preniesť do nasledujúceho hospodárskeho roku. 21. Komisia navrhla reformu režimu v odvetví cukru a v septembri 2003 zverejnila analýzu troch alternatív, pokiaľ ide o budúcnosť režimu. V priebehu roka 2004 sa o týchto alternatívach podrobne rokovalo s členskými štátmi a s hlavnými zúčastnenými stranami. V júli 2004 Komisia uverejnila oznámenie Rade a Európskemu parlamentu, v ktorom podrobne vysvetlila svoje návrhy týkajúce sa budúcnosti spoločnej organizácie trhu s cukrom. Podstatou návrhu je výrazne znížiť cenu cukrovej repy, ktorá by sa čiastočne vykompenzovala priamymi platbami. 22. Európska únia je hlavným svetovým producentom olivového oleja a na svetovej ponuke sa podieľa troma štvrtinami. Druhá vlna reformy SPP prijatá v apríli 2004 zahŕňa aj reformu tohto odvetvia. Minimálne 60 % priemerných platieb viazaných na produkciu, ktoré sa vyplatili počas obdobia 2000–2002, sa premení na platobné nároky v rámci režimu jednotnej platby. Poľnohospodárskym podnikom pestujúcim olivy, ktoré majú menej ako 0,3 hektára, sa vyplatia všetky platby spojené s produkciou s cieľom zjednodušiť postupy pre menšie poľnohospodárske podniky a zabezpečiť stabilné príjmy. 23. V roku 2003 Komisia začala zjednodušovať pravidlá, ktoré sa týkajú čerstvého ovocia a zeleniny . V tejto práci pokračovala aj v roku 2004. 24. V EÚ sa dopestuje iba malé množstvo banánov , ktoré sa tu aj spotrebuje, a zvyšok sa dováža z afrických, karibských a tichomorských krajín (krajiny AKT) a z radu ďalších tretích krajín, najmä v Strednej a Južnej Amerike. Počas roku 2004 sa z dôvodu pristúpenia desiatich nových členských štátov umožnil dovoz dodatočných množstiev z týchto krajín v období od 1. mája do 31. decembra 2004. 25. EÚ je najväčším svetovým vývozcom vína . Jej hlavnými trhmi sú Spojené štáty, Švajčiarsko, Kanada a Japonsko. V roku 2004 sa hodnota vývozu pohybovala okolo 5 miliárd eur. V oblasti spoločnej organizácie trhu s vínom Komisia v roku 2004 prispôsobila početné opatrenia, aby zohľadnila situáciu v desiatich nových členských štátoch. Okrem toto na hospodársky rok 2004/2005 stanovila indikatívny finančný prídel na reštrukturalizáciu a konverziu viníc. 3.2. Živočíšne výrobky 26. EÚ je po Indii druhým najväčším svetovým výrobcom mlieka , kde sa väčšinou produkuje byvolie mlieko. Spojené štáty zaujímajú tretie miesto. Počas roka 2004 klesol počet dojných kráv o približne pol milióna na 24 miliónov. Priemerný počet kráv na mliekarenský podnik v EÚ stúpol na 37. V rámci EÚ 15 sa najväčšie mliekarenské podniky nachádzajú v Spojenom kráľovstve (priemerný počet kráv na podnik je 110), zatiaľ čo najmenšie sa nachádzajú v Rakúska (10 kráv). 27. EÚ je tretím najväčším producentom hovädzieho mäsa na svete (po Spojených štátoch a Brazílii). Od roku 2003 sa EÚ stala čistým dovozcom hovädzieho mäsa; vyváža najmä do Ruska a dováža najmä z Južnej Afriky. Za prvých deväť mesiacov roku 2004 celkové množstvo dovážaného hovädzieho mäsa predstavovalo približne pol milióna ton, pričom sa zaznamenal nárast dovozu s plnou výškou cla. Poukazuje to na existenciu silnej konkurencie medzi niektorými dodávateľmi hovädzieho mäsa. 28. Pokiaľ ide o ovčie a kozie mäso , situácia na trhu bola uspokojivá, kým nebol ohlásený výskyt katarálnej horúčky oviec na juhu Pyrenejského polostrova v októbri 2004. Následne došlo k poklesu cien. Pokiaľ ide o bravčové mäso , EÚ je druhým najväčším producentom. Najväčším producentom bravčového mäsa na svete je Čína. V priebehu roka 2004 boli ceny bravčového mäsa premenlivé a na konci roka sa nachádzali na veľmi nízkej úrovni. V roku 2004 sa však očakával nárast cien. 29. V priebehu približne posledných šiestich mesiacov výrazne narástla svetová produkcia hydinového mäsa . Nárast rádovo predstavoval 20 % ročne od roku 1998. Miera rastu v EÚ však bola oveľa menšia, približne 3 %. Pokles produkcie v EÚ bol v podstate zapríčinený vypuknutím vtáčej chrípky v Taliansku. Ďalší pokles produkcie bol zaznamenaný v roku 2003, keď vypukla vtáčia chrípka v Belgicku a Holandsku. Očakávalo sa, že produkcia narastie v roku 2004. 4. Poľnohospodárske menové dojednania 30. Poľnohospodárske menové opatrenia prijaté v roku 2004 sa obmedzili na stanovenie výmenných kurzov, ktoré sa majú uplatňovať v prípade priamych platieb v tých členských štátoch, ktoré ešte neprijali euro. 5. Rozvoj vidieka v roku 2004 31. Program rozvoja vidieka na obdobie 2000–2006 tvorí: 68 programov rozvoja vidieka – PRV – (spolufinancovaných záručnou sekciou EPUZF), 69 programov pre regióny v rámci cieľa 1 spolu s opatreniami na rozvoj vidieka (spolufinancovanými usmerňovacou sekciou EPUZF) a 20 programov pre regióny v rámci cieľa 2 spolu s opatreniami na rozvoj vidieka (spolufinancovanými záručnou sekciou EPUZF). 32. Výdavky Spoločenstva na rozvoj vidieka dosiahli v roku 2004 8 miliárd eur, z čoho 5 miliárd eur poskytla záručná sekcia EPUZF (od októbra 2003 do októbra 2004) a 3 miliardy eur poskytla usmerňovacia sekcia EPUZF (za kalendárny rok 2004). V roku 2004 Komisia schválila 52 zmien v programoch rozvoja vidieka. Pokiaľ ide o predtým schválené programy LEADER+, z predpokladaných 938 miestnych akčných skupín sa koncom decembra 2004 vybralo 892. 6. Životné prostredie a lesy 33. V roku 2004 prišla Komisia s konceptuálnym príspevkom pre projekt IRENA[1] a predložila analytický rámec, ktorý zahŕňal identifikáciu súboru 35 agroenvironmentálnych ukazovateľov. Komisia pokračovala vo vykonávaní „Akčného plánu pre biodiverzitu v poľnohospodárstve“[2]. V máji 2004 bolo prijaté nariadenie Rady[3], ktorým sa ustanovil nový viacročný program Spoločenstva pre uchovávanie, opis, zber a využívanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve. Viaceré členské štáty oznámili Komisii opatrenia, ktoré zaviedli v oblasti koexistencie geneticky modifikovaných plodín s tradične a ekologicky dopestovanými plodinami. Komisia zhodnotila tieto oznámenia v súlade so zásadami vo svojom odporúčaní z roku 2003[4]. 34. V súvislosti s ochranou lesov pred znečisťovaním ovzdušia[5] a požiarmi[6] Komisia pokračovala v riadení projektov a národných programov 2000, 2001 a 2002. Komisia spustila prípravnú akciu v rámci Európskeho lesníckeho informačného a komunikačného systému. Účelom tejto akcie je uľahčiť tak prístup k informačným zdrojom o lesníctve a databázam existujúcim v EÚ, ako aj používanie uvedených zdrojov a databáz. Práce na príprave správy o implementácii lesníckej stratégie EÚ naďalej pokračovali. 7. Financovanie SPP v roku 2004 35. Vo výdavkoch SPP sa zohľadňujú finančné výhľady, o ktorých sa rozhodlo na berlínskom samite v roku 1999 a ktoré sa upravili na kodanskom samite v roku 2002 tak, aby zodpovedali finančným dosahom rozšírenia EÚ. 36. Z celkových viazaných rozpočtových prostriedkov vo výške 111 300 miliónov eur zahrnutých do všeobecného rozpočtu na rok 2004 sa záručnej sekcii pridelilo 46 781,4 milióna eur (t. j. 42 %). V roku 2003 záväzky záručnej sekcie EPUZF tvorili 45 % záväzkov všeobecného rozpočtu. Výdavky záručnej sekcie EPUZF zahŕňali v roku 2003: vývozné náhrady (3 730 miliónov eur), výdavky na verejné a súkromné skladovanie (930 miliónov eur), priame platby[7] (29 690 miliónov eur), výdavky na iné intervencie v rámci spoločnej organizácie trhu (5 410 miliónov eur) a iné výdavky, najmä na rozvoj vidieka (4 710 miliónov eur). Priame platby poľnohospodárom teda tvorili zďaleka najväčšiu časť pomoci. 37. Pokiaľ ide o usmerňovaciu sekciu EPUZF, z ktorej sa financujú programy rozvoja vidieka, v období od 2000–2006 nedôjde k poklesu pomoci. V skutočnosti opatrenia zamerané na poľnohospodárske štruktúry a diverzifikáciu vidieckych oblastí, ktoré sa do roku 1999 financovali usmerňovacou sekciou EPUZF, sú v súčasnosti financované záručnou sekciou. 38. Hodnotenie: V oblasti trhových politík sa dokončilo hodnotenie spoločnej organizácie trhu s tabakom a olivovým olejom. V odvetví vína bola podpísaná zmluva; v oblasti banánov bola uverejnená výzva na predloženie ponúk a v odvetví bravčového mäsa, vajec a hydiny, ako aj v odvetí environmentálnych dosahov spoločnej organizácie trhu s trvalými plodinami pokročili prípravné práce. V oblasti politiky rozvoja vidieka sa dokončila štúdia o hlavných inováciách programu Leader, ktorý sa spustil v roku 2003. 8. Rozširovanie 39. Zmluva o pristúpení desiatich nových členských štátov vstúpila do platnosti 1. mája 2004. Nariadenie[8], ktorým sa upravuje znenie reformy SPP s cieľom zohľadniť rozšírenie, a rozhodnutie[9], ktorým sa upravuje zmluva o pristúpení s cieľom zohľadniť reformu SPP, boli prijaté 22. marca 2004. Rokovania s Bulharskom a Rumunskom o všetkých kapitolách sa dokončili v decembri 2004. Komisia pokračovala v monitorovaní záväzkov, ktoré tieto dve krajiny prijali počas rokovaní. Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo úzko spolupracovalo s GR pre rozšírenie na príprave štúdie Komisie o dosahu pristúpenia Turecka a vypracovalo návrh kapitoly o poľnohospodárstve. Podstatne prispelo k stanovisku Komisie k žiadosti Chorvátska o pristúpenie. Stanovisko bolo prijaté 20. apríla 2004. 40. Osem z desiatich krajín čerpajúcich finančné prostriedky v rámci programu SAPARD sa 1. mája 2004 stalo členskými štátmi. Komisia prijala rôzne ustanovenia, aby uľahčila prechod z programu SAPAD na programový nástroj rozvoja vidieka dostupný pre nové členské štáty. Na konci decembra 2004 agentúry SAPARD udelili príjemcom celkovú sumu 2 215 miliónov eur (kumulovaná suma príspevkov EÚ). 9. Medzinárodné vzťahy 9.1. Medzinárodné organizácie a dohody 41. EÚ sa aj naďalej zúčastňovala na rôznych stretnutiach medzinárodných organizácií. Pokiaľ ide o Svetovú obchodnú organizáciu (WTO), po neúspešnej ministerskej konferencii v Kankúne v septembri 2003 pokračovali práce na jar 2004 a obchodné rokovania boli korunované úspechom v júli, keď sa uzavrela rámcová dohoda. 42. EÚ sa zúčastnila aj na stretnutiach Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). V priebehu roku 2004 sa diskusie o narúšaní obchodu prehlbovali na základe pokračujúcich štúdií o „oddelení“ pomoci od výroby a dosahu pomoci spojenej s rizikom na rozhodnutia v oblasti výroby. 43. Na základe záverov z rokovaní, ktoré sa viedli v roku 2004, bude Medzinárodná dohoda o olivovom oleji a stolových olivách nahradená novou dohodou. Čo sa týka rozvojových krajín, Rada prijala v apríli 2004 akčný plán EÚ zameraný na pomoc týmto krajinám v boji proti prílišnej závislosti od vývozu poľnohospodárskych komodít. 9.2. Bilaterálne a regionálne obchodné vzťahy 44. Z hľadiska rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve bola Komisia v priebehu roka 2004 zapojená do prípravy cestovnej mapy pre šesť zúčastnených regiónov v rozvojovom svete. Prebiehali ďalšie rokovania o zvyšných otázkach dohody medzi EÚ a Južnou Afrikou, pokiaľ ide o víno a liehoviny. 45. Po ratifikácii vo všetkých štátoch EHP vrátane nových členských štátov EÚ bola Dohoda o Európskom hospodárskom priestore zmenená, aby sa zohľadnilo rozšírenie EÚ. V októbri poverila Rada Komisiu, aby viedla ďalšie bilaterálne rokovania s Islandom o poľnohospodárskych otázkach. Dosiahla sa dohoda s Nórskom o obnovení bilaterálnych rokovaní o poľnohospodárskych otázkach v roku 2005. Prebiehali intenzívne rokovania so Švajčiarskom a dokončil sa „balík bilaterálnych dohôd II“. 46. Komisia viedla rokovania s viacerými ázijskými krajinami o otázke prístupu na trh. EÚ poslala inšpekčnú skupinu do Indie, aby posúdila informácie prijaté v rámci žiadosti o schválenie početných akreditačných agentúr na vývoz ekologických potravín. V rámci barcelonského procesu sa teraz uzavreli dohody o pridružení so všetkými stredomorskými krajinami. Dočasne sa uzavreli rokovania o poľnohospodárskej časti budúcej Zmluvy o voľnom obchode s Radou pre spoluprácu v Perzskom zálive. 47. V rámci príslušných európskych dohôd sa uzavreli rokovania s Rumunskom a Bulharskom, aby sa zohľadnilo rozšírenie a poskytli ďalšie obchodné úľavy v oblasti poľnohospodárstva. Začiatkom roku 2005 sa očakáva implementácia nových dohôd. Intenzívne rokovania sa viedli s Mercosurom s cieľom uzavrieť dohodu o pridružení v októbri 2004. Táto lehota sa však nedodržala a rokovania budú pokračovať v roku 2005. Vzťahy s Ruskou federáciou boli úspešné. V apríli došlo k dohode v súvislosti s ruským návrhom na sprístupnenie trhu v rámci pristúpenia Ruskej federácie k WTO. 48. Čo sa týka USA, viedli sa intenzívne rokovania o všeobecnej dohode medzi EÚ a USA o víne. Tieto rokovania budú pokračovať v roku 2005. [1] IRENA je akronym anglického názvu „Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy“ (Správa o ukazovateľoch začlenenia environmentálnych hľadísk do poľnohospodárskej politiky). [2] KOM(2001) 162, konečné znenie, diel III. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 870/2004. [4] Odporúčanie Komisie 2003/556/ES (Ú. v. EÚ L 189, 29.7.2003, s. 36). [5] Nariadenie Rady č. 3528/86 (Ú. v. ES L 326, 21.11.1986, s. 2-4. Špeciálne fínske a švédske vydania, kapitola 3, diel 22, s. 59). [6] Nariadenie Rady (EHS) č. 2158/92 (Ú. v. L 217, 31.7.1992, s. 3). Špeciálne fínske a švédske vydania, kapitola 3, diel 44, s. 3). [7] Priame platby, ako sú vymedzené v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1259/1999 zo 17. mája 1999 (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 113). [8] Nariadenie Rady (ES) č. 538/2004 (Ú. v. EÚ L 91, 30.3.2004, s. 1). [9] Rozhodnutie Rady 2004/281/ES (Ú. v. EÚ L 93, 30.3.2004, s. 1).