Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu

[COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie)

[COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

(2022/C 152/15)

Spravodajca: Javier DOZ ORRIT Pomocný spravodajca: Benjamin RIZZO

Konzultácia Európsky parlament, 4. 10. 2021 Rada, 8. 10. 2021 Právny základ články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 23. 11. 2021 Prijaté v pléne 8. 12. 2021 Plenárne zasadnutie č. 565 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 230/7/0

1. Závery a odporúčania

1.1. V správach Európskej komisie (2019) a Európskeho dvora audítorov (2021), akademických štúdiách a najnovšie v tzv. Pandora Papers a ďalších podobných publikáciách sa zdôrazňuje závažnosť javu prania špinavých peňazí v EÚ. Súčasné európske právne predpisy sú do veľkej miery neprimerané s ohľadom na neúspešnú koordináciu a rozdiely medzi jednotlivými štátmi.

1.2. EHSV dôrazne podporuje balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí, najmä zriadenie a koncepciu nového európskeho Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AMLA) s právomocami priameho dohľadu. Mali by sa mu poskytnúť dostatočné zdroje, aby sa stal základom integrovaného európskeho systému dohľadu a spravodajstva.

1.3. EHSV súhlasí s vecným rozdelením medzi prvým nariadením o boji proti praniu špinavých peňazí (dohľad nad súkromnými inštitúciami) a šiestou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí (koordinácia vnútroštátnych orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek), ako aj s ustanoveniami obidvoch týchto aktov s cieľom harmonizovať vnútroštátne predpisy a automatizovať zaznamenávanie a prenos informácií.

1.4. Účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim predikatívnym trestným činom si vyžaduje zmenu kultúry a účinné zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV opakuje svoj návrh na európsky pakt na boj proti správaniu, ktoré poškodzuje etické a politické zásady našich demokracií a narúša verejné statky. Okrem toho navrhuje, aby sa v rámci úradu AMLA alebo v rámci Európskej komisie s účasťou úradu AMLA vytvoril poradný orgán občianskej spoločnosti.

1.5. EHSV navrhuje, aby sa nariadenie o kryptoaktívach, ktoré je súčasťou balíka právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí, začalo bezodkladne uplatňovať. Návrh Komisie týkajúci sa nariadenia o trhu s kryptoaktívami ( 1 ) predstavuje krok smerom k všeobecnej regulácii a nariadenie by malo čo najrýchlejšie nadobudnúť účinnosť, ale nenahrádza všetky nástroje potrebné na ochranu pred finančnými rizikami a rizikami trestnej činnosti, ktoré sa s týmito finančnými produktmi spájajú.

1.6. EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila, ako uplatňovať balík právnych predpisov na kanály prania špinavých peňazí mimo finančného systému: trh s umeleckými dielami a vysokohodnotnými aktívami, slobodné prístavy, colné sklady a osobitné hospodárske zóny, určité obchodné transakcie, investície do nehnuteľností, hazardné hry atď. Domnieva sa, že v týchto oblastiach budú potrebné nové právne predpisy EÚ.

1.7. EHSV navrhuje, aby sa Europolu udelili väčšie právomoci a dostatočné zdroje na boj proti praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti, ako aj na koordináciu vnútroštátnych policajných zložiek v týchto oblastiach. Účinná koordinácia, ktorá by sa mala bezodkladne zaviesť medzi Európskou prokuratúrou, Europolom a novým úradom AMLA, môže byť kľúčová z hľadiska úspešného vykonávania balíka právnych predpisov v praxi.

1.8. EHSV žiada Komisiu, aby vo všetkých členských štátoch presadzovala čo najrýchlejšiu transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2018/1673 ( 2 ) , ktorou sa stanovuje spoločné vymedzenie trestného činu prania špinavých peňazí, a aby bola prijatá nová smernica so spoločnou definíciou súvisiacich trestných činov, pričom príslušné sankcie za tieto trestné činy by mali spadať do určitých rozpätí.

1.9. EHSV je veľmi znepokojený tým, že v EÚ existuje obrovské množstvo tzv. schránkových spoločností, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v praní špinavých peňazí a vyhýbaní sa daňovým povinnostiam. Navrhuje, aby v súčasnosti zodpovedné orgány a budúci integrovaný systém dohľadu vytvorili osobitné programy na monitorovanie týchto spoločností, ktoré riadia určité právnické firmy, konzultačné spoločnosti a daňoví poradcovia, s cieľom identifikovať ich skutočných vlastníkov a osoby zodpovedné za ich transakcie, a vyšetriť všetky trestné činy, ktoré prípadne spáchajú.

1.10. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala, či úrad AMLA môže byť plne funkčný do roku 2026 vrátane priameho dohľadu. V každom prípade EHSV vyzýva všetky zúčastnené inštitúcie, aby medzičasom užšie spolupracovali v záujme účinnejšieho vykonávania existujúcich právnych predpisov.

1.11. EHSV sa domnieva, že je potrebné vypracovať nový realistický a pravdivý zoznam vysokorizikových tretích krajín vrátane všetkých tých, ktoré uľahčujú pranie špinavých peňazí. Navrhuje aj, aby Európska komisia prijala pravidlo, na základe ktorého by sa spoločnosti a jednotlivci zapojení do finančnej trestnej činnosti alebo prania špinavých peňazí vylúčili z postupov verejného obstarávania.

1.12. EHSV vyzýva EÚ a národné vlády, aby chránili životy a integritu novinárov, súkromných a štátnych zamestnancov, ktorí oznámia hospodársku a politickú korupciu, a oneskorenie transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 ( 3 ) považuje za neprijateľné.

2. Návrh Európskej komisie a kontext

2.1. Európska komisia v júli 2019 predložila svoje hodnotenie boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V oznámení a štyroch hodnoteniach ( 4 ) sa poukázalo na závažné nedostatky vo vykonávaní existujúcich právnych predpisov a rozdiely v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu medzi členskými štátmi.

2.2. Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom Na riešenie týchto problémov Komisia 7. mája 2020 zverejnila akčný plán na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ( 5 ) a otvorila na túto tému verejnú konzultáciu. Plán bol založený na šiestich pilieroch: účinné vykonávanie existujúcich pravidiel, jednotný súbor pravidiel EÚ, dohľad na úrovni EÚ, podpora a koordinácia finančných spravodajských jednotiek, lepšie presadzovanie trestného práva a posilnenie úlohy EÚ vo svete. Vo svojom stanovisku s názvom ( 6 ) EHSV vyjadril svoju podporu plánu a jeho čo najskoršiemu rozpracovaniu a vykonávaniu.

2.3. Po schválení Radou a Európskym parlamentom, ako aj po verejnej konzultácii Komisia vo svojom legislatívnom balíku z 20. júla 2021 podrobnejšie rozvinula legislatívne návrhy uvedené v akčnom pláne. Tento balík zahŕňa nasledujúce návrhy: — nariadenie, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (7), — jednotný súbor pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zahŕňajúci časť právnych predpisov (8), — nová, šiesta smernica, ktorou sa revidujú niektoré zostávajúce právne predpisy (9), a — zmena nariadenia o prevode finančných prostriedkov, aby sa vzťahovalo na kryptoaktíva (10).

2.4. Ústredným prvkom balíka právnych predpisov je vytvorenie nového orgánu EÚ (AMLA), ktorý preberá právomoci priameho dohľadu a posilňuje právomoci v oblasti koordinácie a spolupráce s vnútroštátnymi orgánmi, čím bude zabezpečovať správne a jednotné uplatňovanie pravidiel EÚ v súkromnom sektore. Konkrétne: — s vnútroštátnymi orgánmi vytvorí jednotný integrovaný systém dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, — bude priamo dohliadať na niektoré najrizikovejšie finančné inštitúcie pôsobiace vo veľkom počte členských štátov EÚ; úrad AMLA bude mať právomoc ukladať týmto „vybraným povinným subjektom“ sankcie, — bude dohliadať na vnútroštátne orgány dohľadu zodpovedné za ďalšie finančné a nefinančné inštitúcie a uplatňovanie pravidiel EÚ, koordinovať ich a vykonávať pravidelné posúdenie niektorých alebo všetkých činnosti jedného, niekoľkých alebo všetkých orgánov dohľadu nad finančnými subjektmi vrátane posúdenia ich nástrojov a zdrojov na zabezpečenie vysoko kvalitných noriem a postupov dohľadu, — bude presadzovať a podporovať spoluprácu medzi finančnými spravodajskými jednotkami a uľahčovať cezhraničnú komunikáciu a spoločnú analýzu.

2.5. Úrad AMLA bude riadiť predseda, výkonná rada s piatimi členmi a generálna rada s dvoma zloženiami členov a typmi právomocí: dohľad a finančné spravodajské jednotky. Tieto orgány budú zahŕňať vedúcich pracovníkov vnútroštátnych orgánov dohľadu a spravodajských agentúr na riadenie integrovaného európskeho systému dohľadu a finančného spravodajstva. Členom riadiacich orgánov úradu AMLA bude aj člen Európskej komisie. V generálnej rade budú ako pozorovatelia pôsobiť zástupcovia Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) a Európskej centrálnej banky (ECB), ktorých právomoci a nástroje (centrálna databáza a sieť FiU.net v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu) prejdú na nový úrad. Úrad AMLA začne svoju činnosť v roku 2024 a všetky svoje pracovné miesta obsadí a priamy dohľad začne vykonávať do roku 2026.

2.6. V prvom nariadení EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa zoznam povinných subjektov rozširuje o poskytovateľov služieb kryptoaktív, platformy hromadného financovania a poskytovateľov služieb v súvislosti s migráciou (ktorí investorom uľahčujú získanie práva na pobyt a v niektorých prípadoch aj občianstva). Posilňujú a objasňujú sa opatrenia náležitej starostlivosti a kontroly. Revidujú sa požiadavky týkajúce sa tretích krajín a politicky exponovaných osôb. Podobne sa vyjasňujú požiadavky týkajúce sa skutočného vlastníctva a zavádzajú sa nové na zmiernenie rizika, že sa páchatelia trestnej činnosti budú skrývať za sprostredkovateľov. Prijímajú sa kroky proti zneužívaniu nástrojov na doručiteľa a stanovuje sa maximálny strop 10 000 EUR pre používanie hotovosti.

2.7. V protiklade s nariadením o súkromnom sektore sa šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zameriava na inštitucionálny systém tohto boja a jeho prispôsobenie v jednotlivých členských štátoch. V návrhu sa vysvetľujú právomoci a úlohy finančných spravodajských jednotiek a ich prístup k informáciám, vytvára sa rámec pre spoločné analýzy a poskytuje sa právny základ pre systém siete FIU.net. Posilňuje sa právomoc orgánov dohľadu konať a zlepšujú sa mechanizmy spolupráce medzi orgánmi dohľadu a s ďalšími orgánmi. Stanovuje sa prepojenie registrov bankových účtov.

2.8. Navrhované nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív je prepracovaným znením nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 ( 11 ) o prevodoch finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na vysledovateľnosť a identifikáciu pri prevodoch kryptoaktív boli podobné požiadavkám, ktoré platia pre finančné prostriedky. Na poskytovateľov služieb v oblasti kryptoaktív sa budú zároveň vzťahovať požiadavky nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré platia pre iných finančných aktérov.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Prvá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá v roku 1991. Odvtedy boli prijaté štyri ďalšie smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a desiatky ďalších doplňujúcich smerníc týkajúcich sa finančného systému alebo súvisiacich zločinov a prečinov. Výsledky tohto úsilia, ktoré orgány EÚ pokladajú za prioritu, boli doteraz jasne neuspokojivé.

3.2. Úsilie EÚ v boji proti praniu špinavých peňazí v bankovom sektore je roztrieštené a vykonávanie je nedostatočné V tejto otázke panuje všeobecná zhoda, ako vyplýva už z hodnotení Komisie z roku 2019 a z hodnotení inštitúcií, napríklad z uznesení Európskeho parlamentu z marca 2019 a z júla 2020 ( 12 ) a zo správy Európskeho dvora audítorov z júna 2021 s názvom ( 13 ) , ako aj z veľkej väčšiny analýz odborníkov, akademikov a think-tankov, najmä zo správy osobitnej skupiny CEPS-ECRI ( 14 )

3.3. Podľa odhadov objem prania špinavých peňazí dosahuje 1 % (Europol a Európska komisia) až 1,3 % HDP EÚ27 (Dvor audítorov), teda 140 až 208 miliárd EUR ročne. Čo je ešte horšie, podľa Europolu sa získa späť len približne 1 % tohto objemu. V posledných rokoch vyšlo na svetlo viacero škandálov týkajúcich sa prania špinavých peňazí, do ktorých boli zapojené veľké finančné inštitúcie, a je dôležité, že mnoho z nich by nebolo odhalených bez uplatňovania európskych právnych predpisov či bez zásahu orgánov dohľadu. Inými slovami, napriek úsiliu a ochote Európskej komisie a Európskeho parlamentu sa nedosiahol pokrok, pokiaľ ide o výsledky boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

3.4. V publikácii Medzinárodného konzorcia investigatívnych novinárov Pandora Papers sa opäť upozornilo na rozsah problému prania špinavých peňazí a súvisiacej trestnej činnosti a zásadná úloha daňových rajov pri uľahčovaní týchto trestných činov. Je preto ťažko pochopiteľné, že jurisdikcia, ktorá sa v tomto dokumente spomína najčastejšie, sa na zozname EÚ obsahujúcom nespolupracujúce jurisdikcie nenachádza a že Rada ECOFIN práve zo zoznamu odstránila ďalšiu jurisdikciu, ktorej právne predpisy znemožňujú určenie skutočného vlastníka spoločností a účtov.

3.5. EHSV upozorňuje inštitúcie EÚ a národné vlády na potrebu spoľahlivej ochrany života a integrity novinárov, súkromných a štátnych zamestnancov, ktorí oznamujú hospodársku a politickú korupciu. Výbor je znepokojený, že vo viacerých členských štátoch sa nezačali postupy na transpozíciu smernice (EÚ) 2019/1937 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie, a vyzýva Komisiu, aby podnikla kroky na zabezpečenie jej bezodkladnej transpozície do konca roka 2021.

3.6. Zlyhania a nedostatky politiky EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu majú niekoľko príčin s kumulatívnymi účinkami: i) fragmentácia právomocí medzi rôznymi inštitúciami EÚ a členských štátov; ii) chýbajúci jednotný orgán dohľadu EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; iii) obmedzené nástroje dostupné príslušným orgánom EÚ; iv) slabá koordinácia, pokiaľ ide o iniciatívy v oblasti predchádzania aj o prijímanie krokov proti identifikovaným rizikám a ich oneskorené vykonávanie; v) nedostatky v práci orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek v mnohých krajinách; vi) s transpozíciou smerníc sa výrazne mešká a rozdiely medzi členskými štátmi sú značné, čo vedie k správnym a súdnym konaniam iniciovaným Európskou komisiou; vii) nedostatočná informovanosť o dôležitosti dôrazného boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim trestným činom v pomerne veľkom počte krajín; viii) rozdiely vyplývajúce z rozdielnych vymedzení trestných činov v trestných zákonoch, začínajúc samotným praním špinavých peňazí, ako aj trestov za ne; ix) neprimerané vyšetrovanie súvisiacich predikatívnych trestných činov, najmä v tretích krajinách; a x) chýbajúca politická vôľa niektorých vlád EÚ prijať a vykonávať európske normy. Zemepisné a odvetvové rozdiely vyplývajúce zo všetkých týchto faktorov pomáhajú páchateľom finančnej trestnej činnosti formovať si pohodlné siete pre svoje nezákonné obchodovanie.

3.7. V niektorých situáciách sa spolupráca medzi inštitúciami EÚ nepokladá za potrebnú. Platí to pre spoluprácu medzi Európskou komisiou a EBA pri vyšetrovaní porušení práva EÚ, čo viedlo Dvor audítorov ku konštatovaniu, že tento proces „je neúčinný“ ( 15 ) . Ani spolupráca Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) s Európskou komisiou pri zostavovaní zoznamu „vysokorizikových tretích krajín“ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ( 16 ) nebola vždy účinná. Zoznam Európskej komisie z roku 2019, ktorý mal podporu Európskeho parlamentu, Rada napokon zamietla a zoznam prijatý v máji 2020 vychádza zo zoznamu Finančnej akčnej skupiny (FATF) a chýbajú v ňom významné jurisdikcie.

4. Stanovisko EHSV

4.1. EHSV vyjadruje svoju plnú podporu balíku právnych predpisov Komisie, pretože sa domnieva, že jeho správna a urýchlená realizácia by mohla výrazne pomôcť zvrátiť neudržateľnú situáciu, ktorá je stručne opísaná v predchádzajúcej časti. Podporuje najmä zriadenie a koncepciu úradu AMLA, ktorý sa pri výkone svojich právomocí priameho dohľadu stane ústredným prvkom európskeho systému dohľadu a spravodajstva v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, pričom sa do generálnej rady začlenia vnútroštátne orgány dohľadu a finančné spravodajské jednotky a ako pozorovatelia ďalšie zúčastnené inštitúcie EÚ.

4.2. EHSV súhlasí s vecným rozdelením medzi prvým nariadením a šiestou smernicou a s ustanoveniami oboch aktov s cieľom štandardizovať vnútroštátne právne predpisy a uľahčiť fungovanie vnútroštátnych finančných spravodajských jednotiek a orgánov dohľadu v kľúčových oblastiach: záznamy a podávanie správ a vyšetrovanie podozrivých transakcií prostredníctvom správ o podozrivej činnosti s použitím štandardizovaných techník. Je veľmi žiaduce, aby sa dôraz kládol na plnenie rôznych povinností orgánov v čo najkratšom čase, aby sa tak vyriešil jeden z hlavných aktuálnych problémov. EHSV sa domnieva, že navrhované právne predpisy sú v súlade s európskym rámcom ochrany údajov a právami jednotlivcov a spoločností, ktoré bude v konečnom dôsledku chrániť Súdny dvor Európskej únie (SDEÚ).

4.3. EHSV vyzýva národné vlády a európske organizácie občianskej spoločnosti, aby podporili prijatie a riadne vykonávanie tohto balíka právnych predpisov. EÚ ani členské štáty si nemôžu dovoliť, aby sa zachovala súčasná situácia. Dôvodom je najmä to, že boj proti zdravotným, hospodárskym a sociálnym dôsledkom pandémie COVID-19 a obnova hospodárstva si vyžadujú, aby členské štáty a EÚ výrazne zvýšili verejné zdroje. Podľa správy CEPS-ECRI sú snahy zastaviť alebo aspoň výrazne obmedziť pranie špinavých peňazí morálnou nevyhnutnosťou v každej demokratickej spoločnosti, kde sú všetci občania slobodní a rovní pred zákonom a v spravodlivom systéme spolupráce. Nedostatočná jasnosť, oneskorenia a neefektívnosť povedú len k ďalšiemu praniu špinavých peňazí ( 17 )

4.4. EHSV si uvedomuje dôležitosť verejno-súkromných partnerstiev v tejto oblasti. V niektorých krajinách sa výskumné kapacity vo veľkej miere nachádzajú v súkromnom sektore ( 18 ) . EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby pri vykonávaní balíka právnych predpisov vyvinuli maximálne úsilie na podporu zlepšovania vnútroštátnych orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek, zároveň si však želá, aby v tejto oblasti čo najviac uľahčovali verejno-súkromné partnerstvá.

4.5. obnoviť dôveru verejnosti a zabezpečiť spravodlivé a transparentné daňové systémy a daňová spravodlivosť “ Na zlepšenie účinnosti boja proti hospodárskej a fiškálnej trestnej činnosti je v mnohých krajinách pravdepodobne potrebná zmena kultúry a väčšie zapojenie občianskej spoločnosti. To bolo jednou z motivácií k tomu, aby EHSV navrhol európsky pakt proti daňovej trestnej činnosti, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí ( 19 ) . Podobne Európsky parlament považuje za veľmi dôležité „ ( 20 ) . EHSV v záujme toho navrhuje zriadenie poradného orgánu občianskej spoločnosti v rámci úradu AMLA ( 21 ) alebo v rámci Európskej komisie s účasťou úradu AMLA, aby sa organizácie občianskej spoločnosti a samotný výbor mohli aktívnejšie zapájať do boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prispievať k nemu svojimi skúsenosťami a návrhmi. Inštitúcie EÚ a organizovaná občianska spoločnosť musia spoločne informovať európskych občanov o veľmi negatívnom vplyve prania špinavých peňazí a súvisiacich trestných činov na verejné statky a zásady spravodlivosti a korektnosti, na ktorých je demokracia založená.

4.6. Europol a ďalší experti sa domnievajú, že od vypuknutia pandémie COVID-19 rastie pranie špinavých peňazí a súvisiace trestné činy, najmä tie, ktoré sa páchajú elektronickými prostriedkami a s využitím kryptomien a ďalších kryptoaktív ( 22 ) . EHSV sa preto domnieva, že je plne odôvodnené prijať nariadenie, na základe ktorého by sa s nimi zaobchádzalo rovnako ako s ostatnými transakciami, a teda by sa zaviedla povinnosť identifikovať skutočných vlastníkov. Návrh nariadenia o trhu s kryptoaktívami ( 23 ) predstavuje krok smerom k vytvoreniu všeobecnej regulácie a nariadenie by malo čo najrýchlejšie nadobudnúť účinnosť, ale nenahrádza všetky nástroje potrebné na ochranu pred finančnými rizikami a trestnými činmi, ktoré sa s týmito finančnými produktmi spájajú.

4.7. EHSV, Európsky parlament a ďalšie inštitúcie zdôraznili riziko vyplývajúce z toho, že v EÚ existujú státisíce tzv. schránkových spoločností“ ( 24 ) , ktoré legalizujú a riadia určité právnické firmy. konzultačné spoločnosti alebo daňoví poradcovia a ktoré sa väčšinou používajú na pranie špinavých peňazí a ďalšie súvisiace predikatívne trestné činy, ako aj na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Cez tieto spoločnosti prúdia obrovské sumy kapitálu. Príslušné orgány a nový európsky systém dohľadu budú musieť teraz vytvoriť osobitné programy na vykonávanie pravidiel identifikácie skutočných vlastníkov týchto spoločností a pôvodcov a príjemcov ich transakcií, aby bolo možné stíhať hospodársku a finančnú trestnú činnosť spáchanú mnohými z týchto spoločností. Žiadna spoločnosť ani akýkoľvek iný typ subjektu, ktorý by sa mohol využiť na operácie prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, by nemali mať možnosť zaregistrovať sa v členskom štáte, ak koneční vlastníci nie sú známi alebo sa podieľajú na takejto činnosti.

4.8. EHSV sa domnieva, že členské štáty musia urýchlene dokončiť transpozíciu smernice 2018/1673, v ktorej sa stanovuje spoločné vymedzenie trestného činu prania špinavých peňazí. EHSV navrhuje, aby sa prijala nová smernica so spoločnými definíciami súvisiacich trestných činov v právnych predpisoch členských štátov a aby príslušné sankcie za tieto trestné činy spadali do určitých rozpätí. V článku 83 ZFEÚ sa výslovne uvádza pranie špinavých peňazí a súvisiace cezhraničné trestné činy medzi trestnými činmi, ktorých vymedzenie možno harmonizovať prostredníctvom minimálnych európskych pravidiel, rovnako ako aj sankcie za tieto činy.

4.9. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala, či úrad AMLA môže byť plne funkčný do roku 2026 vrátane priameho dohľadu. EHSV v každom prípade vyzýva Európsku komisiu a ďalšie zapojené inštitúcie, aby medzičasom posilnili svoju spoluprácu v záujme účinnejšieho vykonávania platných právnych predpisov v nadväznosti na pripomienky Európskeho parlamentu a ECA. Platí to najmä pre EBA – a jeho nový výbor pre AML – ECB a Europol. EHSV ďalej vyzýva Európsku komisiu, ESVČ a Europol, aby čo najskôr vykonali novú analýzu tretích krajín, ktoré by sa mohli zaradiť do nového zoznamu EÚ obsahujúceho nespolupracujúce jurisdikcie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

4.10. EHSV si je vedomý dôležitej úlohy, ktorú môže Európska prokuratúra zohrávať v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby bezodkladne uľahčili jej plné vykonávanie. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré vlády stoja v ceste dokončeniu tohto procesu, najmä niektoré vlády, ktoré nedávno dočasne predsedali EÚ. Výbor súhlasí s výzvou Európskeho parlamentu, aby Európska komisia zvážila návrh na vytvorenie európskeho rámca pre vyšetrovanie cezhraničnej finančnej a daňovej trestnej činnosti.

4.11. Z dôvodu nadnárodnej povahy prania špinavých peňazí je potrebné zintenzívniť koordináciu medzi vnútroštátnymi policajnými zložkami a spravodajskými službami. EHSV zároveň verí, že by bolo veľmi užitočné, ak by sa Europolu poskytli väčšie právomoci a dostatočné ľudské a materiálne zdroje na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti, ako aj na koordináciu vnútroštátnych policajných zložiek. Účinná koordinácia medzi Európskou prokuratúrou, Europolom a novým úradom AMLA by mohla byť kľúčová z hľadiska úspešného vykonávania nového balíka právnych predpisov v praxi.

4.12. EHSV sa domnieva, že by sa mal vypracovať nový realistický a pravdivý zoznam obsahujúci nespolupracujúce jurisdikcie. Navrhuje aj, aby Európska komisia prijala smernicu, na základe ktorej by sa spoločnosti a jednotlivci zapojení do finančnej trestnej činnosti alebo prania špinavých peňazí vylúčili z postupov verejného obstarávania.

4.13. EHSV sa takisto domnieva, že súčasný vzťah medzi finančnými spravodajskými jednotkami členských štátov by sa mal zachovať a zahrnúť do novej štruktúry úradu AMLA. Informácie a strategické aliancie vybudované v priebehu rokov medzi finančnými spravodajskými jednotkami rôznych členských štátov nesmú zmiznúť.

4.14. Veľká časť prania špinavých peňazí prebieha mimo finančného systému používaním hotovosti na nákup tovarov, ktoré sa následne legalizujú alebo uskladnia, alebo určitými obchodnými transakciami. EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako by sa navrhovaný balík právnych predpisov mohol čo najúčinnejšie uplatňovať na trh s umeleckými dielami a vysokohodnotnými aktívami a ich uskladňovanie v slobodných prístavoch, colných skladoch a osobitných hospodárskych zónach, ako aj na určité obchodné transakcie, obchodné transakcie zahŕňajúce bezúročné úvery splácané v krajine určenia, investície do nehnuteľností a transakcie so spoločnosťami prevádzkujúcimi hazardné hry. Výsledky takejto štúdie by v prípade potreby mali slúžiť ako základ pre ďalšie legislatívne návrhy na boj proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim trestným činom.

4.15. Činnosť prevažnej väčšiny neziskových organizácií občianskej spoločnosti posilňuje demokraciu, pretože ju robí participatívnou, a zároveň predstavuje hospodárske odvetvie rastúceho významu. Mnohé z týchto organizácií totiž bojujú proti praniu špinavých peňazí a pomáhajú odhaľovať praktiky prania špinavých peňazí. Niektoré neziskové organizácie občianskej spoločnosti by však mohli byť využívané na pranie špinavých peňazí. Z toho dôvodu sa pri navrhovaní politík zameraných na neziskové organizácie občianskej spoločnosti musí veľmi dôkladne posudzovať riziko v tomto odvetví, aby sa odhalili prípady využívania takýchto organizácií na nezákonné účely, pričom by sa však nemalo podporovať obmedzovanie rozvoja organizácií občianskej spoločnosti ani dovoliť, aby autoritatívne vlády útočili na organizácie, ktoré ich kritizujú.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Okrem nárastu virtuálnych transakcií a väčšieho používania kryptoaktív vzrástol počas pandémie aj trh s NFT (nezameniteľným tokenmi) ( 25 ) , prostredníctvom ktorých sa peniaze presúvajú cez hranice (2,5 miliardy USD za prvý polrok 2021) s využitím technológie blockchainu. EHSV navrhuje, aby sa prevádzkovatelia NFT (trhovísk) zahrnuli do zoznamu povinných subjektov. Podobne sa musia monitorovať bezhotovostné transakcie využívané na pranie špinavých peňazí.

5.2. V dôsledku pandémie sa znížilo používanie hotovosti. Spolu s rozhodnutím prestať tlačiť bankovky s hodnotou 500 EUR sa tým vytvorila potreba, aby páchatelia trestnej činnosti tieto peniaze „legalizovali“ a vložili do reálneho hospodárstva. EHSV teda navrhuje, aby Európska komisia preskúmala možnosť znížiť limit pre hotovostné transakcie na menej ako 10 000 EUR s ohľadom na rozdielne situácie v rôznych členských štátoch.

5.3. EHSV pokladá riadne fungovanie finančných spravodajských jednotiek za zásadne dôležité. Na to sú potrebné dostatočné technické a ľudské zdroje na vysokej úrovni. Ich schopnosť spolupracovať s ostatnými finančnými spravodajskými jednotkami a orgánmi EÚ sa musí posilniť zlučiteľnými normami, postupmi a nástrojmi IT, ako aj dostatočnou a porovnateľnou odbornou prípravou pre ich zamestnancov. Úrad AMLA by mal spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, aby bola jeho činnosť čo najefektívnejšia. Výbor vyzýva národné vlády, najmä tie, ktoré sú uvedené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra, aby si za prioritu stanovili cieľ bezproblémovej prevádzky finančných spravodajských jednotiek a podporovali účinnú spoluprácu s európskymi orgánmi.

5.4. EHSV sa domnieva, že vysoká odbornosť, skúsenosti, nezávislosť – v zmysle ochrany výlučne záujmov a hodnôt EÚ – a poctivosť vedúcich pracovníkov úradu AMLA a jeho ďalších zamestnancov sú nevyhnutné pre jeho riadne fungovanie. Výberové konania teda musia byť dôsledné a transparentné. Výbor navrhuje, aby Komisia predložila zoznam zásad a hodnôt, ktoré sa uplatnia pri počiatočnom prijímaní zamestnancov a môžu byť zohľadnené v etickom kódexe, ktorý by mali orgány úradu vypracovať a schváliť.

5.5. EHSV opakuje návrh ( 26 ) – v súlade s návrhom Európskeho parlamentu – postupne ukončiť systémy udeľovania povolení na pobyt investorom a zakázať systémy udeľovania občianstva a dôkladne kontrolovať, či tí, na ktorých sa vzťahujú, splnili zákonné povinnosti vo svojich krajinách pôvodu a či sa nepodieľajú na operáciách prania špinavých peňazí.

5.6. EHSV navrhuje, aby Európska komisia vytvorila databázu, prostredníctvom ktorej sa budú MSP poskytovať informácie o sankciách udelených jednotlivcom a spoločnostiam v súvislosti s financovaním terorizmu a ich trvaní.

5.7. Úradu AMLA sa musí poskytnúť dostatočný rozpočet na to, aby mohol čeliť veľkým výzvam, ktoré prinesie plnenie jeho cieľov a úloh. Účinný boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pomôže výrazne zlepšiť daňové príjmy členských štátov, ktoré musia čeliť výzvam zelenej a digitálnej transformácie, ako aj spravodlivej transformácie, a prispeje aj k zlepšeniu ich sociálnej a politickej súdržnosti. Náklady spoločností na plnenie nových zákonných povinností by sa mali zohľadniť a pravidelne posudzovať v záujme ich účinnosti. EHSV navrhuje, aby sa úrad AMLA financoval z rozpočtu EÚ.

5.8. Zásadným aspektom úspešného boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je dostupnosť dobre prepojených databáz a registrov skutočných vlastníkov účtov, majetku, správ zvereného majetku alebo správcov a transakcií, pričom tieto musia byť okamžite dostupné oprávneným osobám. Zväčšovaním týchto registrov a databáz a zrýchľovaním prístupu k nim sa posilňuje požiadavka na ochranu osobných údajov. EHSV sa domnieva, že tejto otázke sa v návrhoch musí venovať mimoriadna pozornosť.

V Bruseli 8. decembra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1673 z 23. októbra 2018 o boji proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 22).

(3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

(4) COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final a COM(2019) 372 final z 24. júla 2019.

(5) C(2020) 2800.

(6) Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 6.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final.

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 z 20. mája 2015 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1781/2006 (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 1).

(12) Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch (OJ C 108, 26.3.2021, p. 8) a uznesenie EP z 10. júla 2020.

(13) Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 13/2021.

(14) CEPS-ECRI: správa osobitnej skupiny: AML v EÚ; január 2021.

(15) ECA, tamže, bod 86. Rada orgánov dohľadu EBA za 10 rokov nevykonala žiadne vyšetrovanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu z vlastnej iniciatívy. Keďže nemá zákonnú povinnosť včas reagovať na žiadosti, prešetrila len dve zo štyroch sťažností, ktoré podala Európska komisia.

(16) ECA, tamže, body 26 a 28.

(17) CEPS-ECRI, tamže, s. 2.

(18) CEPS-ECRI, tamže, s. iv.

(19) Stanovisko EHSV Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6), body 3.4, 3.5 a 3.6.

(20) Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. júla 2020 o akčnom pláne v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

(21) EBA, ESMA (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a EIOPA (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) majú na uľahčenie konzultácie so zainteresovanými stranami od svojho založenia skupiny zainteresovaných strán zložené z členov, ktorí vo vyváženom pomere zastupujú súkromné spoločnosti, spotrebiteľov, používateľov, zástupcov zamestnancov spoločností z odvetví a popredných akademikov.

(22) Europol-EFECC: Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (06/2020) a WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering.

(23) COM(2020) 593 final.

(24) „Schránková spoločnosť“ alebo „fiktívna spoločnosť“: spoločnosť, ktorá nevyvíja skutočnú hospodársku činnosť v krajine, kde je zaregistrovaná, a nemá žiadnych alebo má len veľmi málo zamestnancov. Niektoré z nich sa využívajú na pranie špinavých peňazí, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam alebo obchádzanie smernice o vysielaní pracovníkov. Pozri An overview of shell companies in the European Union, EPRS, 10/2018;The Rise of Phantom Investments, Damgaard J., Elkjaer T. a Johannesen N., IMF, Finance & Development, september 2019 a stanovisko EHSV Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6).

(25) NFT sales volume surges to $2.5 bln in 2021 first half, Reuters, 6. júna 2021.

(26) Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 81, a Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6.