UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ, EURATOM) 2018/1314

z 18. apríla 2018

s poznámkami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2016, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry

EURÓPSKY PARLAMENT,

— so zreteľom na rozhodnutie o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2016, oddiel III – Komisia,

— so zreteľom na svoje rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtov výkonných agentúr za rozpočtový rok 2016,

— so zreteľom na článok 93 a prílohu IV k rokovaciemu poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská iných príslušných výborov (A8-0137/2018),

A. keďže výdavky Únie sú významným nástrojom na dosiahnutie cieľov politík a v priemere predstavujú 1,9 % všeobecných verejných výdavkov členských štátov;

B. keďže Európsky parlament pri udeľovaní absolutória Komisii kontroluje, či boli rozpočtové prostriedky použité správne a či boli dosiahnuté ciele politík;

C. keďže v súvislosti s postupom udeľovania absolutória orgán udeľujúci absolutórium zdôrazňuje osobitný význam ďalšieho posilňovania demokratickej legitímnosti inštitúcií Únie prostredníctvom zlepšenia transparentnosti a zodpovednosti a prostredníctvom koncepcie pre zostavovanie rozpočtu na základe výkonnosti a dobrého riadenia ľudských zdrojov;

D. keďže rozpočtové zásady jednotnosti, presnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, všeobecnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia a transparentnosti musia byť dodržiavané pri zostavovaní a plnení rozpočtu Únie;

E. keďže výdavky v rámci rozpočtu Únie majú za cieľ zlepšiť životné podmienky a kvalitu života jej občanov, a preto je potrebné odstrániť rozdiely v oblasti sociálnej politiky;

F. keďže rozpočet Únie musí zohľadňovať vykonávanie sociálneho piliera;

G. keďže politika súdržnosti je zdrojom verejných investícií s cieľom priniesť jasnú pridanú hodnotu a zlepšiť kvalitu života občanov Únie;

Politické priority

1. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zosúladili ciele politík Únie, finančné cykly a volebné obdobie Európskeho parlamentu s funkčným obdobím Komisie;

2. vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu poskytla hodnotenie v polovici trvania súčasného rozpočtového obdobia a hodnotenia minulých rozpočtových období, aby identifikovala programy, ktoré neprejavili žiadnu pridanú hodnotu a potom vypracovala revíziu výdavkov;

3. pripomína, že Komisia by vo svojich návrhoch nového viacročného finančného rámca (VFR) mala zohľadniť, že niektoré oblasti politiky, napríklad oblasť súdržnosti či výskumu, sa často spoliehajú na dlhodobé plánovanie a v porovnaní s inými oblasťami politiky potrebujú viac času na dosiahnutie politických cieľov; domnieva sa, že napriek tomu by mali v núdzových situáciách mať primeranú flexibilitu;

4. trvá na tom, aby sa v dôsledku iniciatívy „rozpočet zameraný na výsledky“ predložil rozpočet Únie na základe politických cieľov Únie pre VFR; pripomína, a to aj s ohľadom na VFR po roku 2020, že rozpočet Únie by mal byť rozpočtom so skutočnou európskou pridanou hodnotou zameranou na spoločné ciele Únie, ako je podpora udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja v celej Únii, ktoré nie je možné dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov samostatne, a preto by sa nemal vnímať len ako čistá súvaha alebo výhody pre členské štáty oddelene;

5. vyjadruje potrebu zriadiť nezávislý orgán pre oznamovanie, poradenstvo a konzultácie s cieľom pomôcť oznamovateľom využívať správne cesty pre oznamovanie informácií o možných nezrovnalostiach a zároveň chrániť ich dôvernosť a poskytovať potrebnú podporu a poradenstvo;

6. vyzýva Komisiu, aby sa vzhľadom na zistenia Dvora audítorov zaviazala k zásadnej revízii systémov podpory mladých poľnohospodárov a ekologizácie;

7. vyzýva Komisiu, aby vo svojich správach o činnosti uvádzala posúdenie kvality použitých údajov a vyhlásenie o kvalite informácií o dosiahnutých výsledkoch;

8. vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Dvoru audítorov poskytovala vyváženejšie správy, a to tým, že vo svojich správach o činnosti bude uvádzať transparentnejšie informácie o výzvach, úskaliach a neúspechoch;

9. vyzýva Komisiu, aby urýchlila plnenie programov politiky súdržnosti a s nimi súvisiace platby s cieľom skrátiť čas realizácie najskôr do roku n+2;

10. vyzýva Komisiu, aby splnila pôvodný cieľ výdavkov vo výške 20 % zapracovaním opatrení v oblasti klímy do rozličných výdavkových programov Únie;

11. trvá na tom, aby Komisia nariadila všetkým svojim generálnym riaditeľstvám, aby zverejnili návrhy odporúčaní pre jednotlivé krajiny vo ich príslušných výročných správach o činnosti, ako požadoval Európsky parlament;

12. vyzýva Komisiu, aby zvýšila transparentnosť financovania migračnej politiky tak, ako to odporúča Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2016 a aktívne monitorovala postupy verejného obstarávania, keď sa uplatňujú v naliehavých situáciách;

13. vyzýva tiež Komisiu, aby zvýšila transparentnosť v oblasti výskumu a politiky rozvoja vidieka s cieľom identifikovať a odstrániť príčiny osobitne vysokej a pretrvávajúcej chybovosti, ako sa uvádza vo výročných správach Dvora audítorov;

14. vyzýva Komisiu, aby zvýšila transparentnosť správ o riadení trustových fondov a o riadení vonkajšej pomoci a pravidelne mu poskytovala všetky údaje;

15. vyzýva Komisiu, aby dohodla zníženie poplatkov Európskej investičnej banky za vytváranie a správu finančných nástrojov a pravidelne predkladala informácie o prijímateľoch a dosiahnutých výsledkoch prostredníctvom týchto nástrojov;

16. vyzýva Komisiu, aby urýchlila prípravu účtovnej závierky Únie, aby sa zabezpečilo včasnejšie získanie spoľahlivých informácií od členských štátov o výdavkoch v rámci zdieľaného hospodárenia a aby predložila stanovisko k výdavkom Únie skôr spolu s účtovnou závierkou, s cieľom prijať rozhodnutie o absolutóriu v roku n+1 a zároveň zabezpečiť vysokú kvalitu údajov a riadne finančné hospodárenie;

Vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti

17. víta skutočnosť, že Dvor audítorov vyjadril výrok bez výhrad k spoľahlivosti účtovnej závierky za rok 2016, ako to robí od roku 2007, a že Dvor audítorov dospel k záveru, že v príjmoch sa v roku 2016 nevyskytli významné chyby; s uspokojením konštatuje, že príslušné záväzky zaznamenané v účtovnej závierke za rok končiaci sa 31. decembra 2016 sú zo všetkých významných hľadísk zákonné a riadne;

18. víta pozitívny trend najpravdepodobnejšej chybovosti, ktorý zaznamenal Dvor audítorov v porovnaní s údajmi z posledných rokov, pretože pri platbách v roku 2016 najpravdepodobnejšia chybovosť predstavovala 3,1 %; pripomína, že najpravdepodobnejšia chybovosť platieb sa predpokladala v rozpočtovom roku 2015 na úrovni 3,8 %, 2014 na úrovni 4,4 %, 2013 na úrovni 4,7 %, 2012 na úrovni 4,8 %, 2011 na úrovni 3,9 %, 2010 na úrovni 3,7 %, 2009 na úrovni 3,3 %, 2008 % na úrovni 5,2 % a v roku 2007 na úrovni 6,9 %; vzhľadom na to, že odhadovaná miera chybovosti Dvora audítorov nie je konečná, považuje za dôležité, aby sa pri posudzovaní efektívnosti financovania z prostriedkov Únie použila zostatková chybovosť Komisie;

19. zdôrazňuje, že z dôvodu inej metodiky výpočtu odhadovaná chybovosť za oblasť súdržnosti neobsahuje prostriedky vo výške 2,5 miliardy EUR uhradené v roku 2016 do finančných nástrojov, o ktorých sa Súdny dvor domnieva, že boli vykonané mimo obdobia oprávnenosti vymedzeného v článku 56 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 ( 1 ) ; konštatuje, že keby Súdny dvor tieto zjavné nezrovnalosti kvantifikoval, najpravdepodobnejšia chybovosť by bola značne vyššia; vyjadruje poľutovanie nad jednostranným rozhodnutím Komisie akceptovať výdavky až do 31. marca 2017; poukazuje na to, že Komisia by mala pripraviť legislatívny návrh potrebný na skoncovanie s touto nezrovnalosťou;

20. vyjadruje poľutovanie nad tým, že intenzívnejšie využívanie finančných nástrojov na zníženie hodnoty v rámci rozpočtu Únie so sebou prináša väčšie riziká z hľadiska zodpovednosti a koordinácie politík a činností Únie;

21. poukazuje na to, že nie sú k dispozícii dostatočné informácie na patričné vyhodnotenie finančných nástrojov, najmä pokiaľ ide o ich sociálny a environmentálny vplyv; zdôrazňuje, že finančné nástroje môžu dopĺňať granty, ale nemali by ich nahrádzať;

22. s uspokojením konštatuje, že prvýkrát po 23 rokoch Dvor audítorov vydal kvalifikované (nie negatívne) stanovisko k zákonnosti a riadnosti platieb súvisiacich s účtovnou závierkou, čo znamená, že podľa Súdneho dvora nastalo výrazné zlepšenie v hospodárení s finančnými prostriedkami Únie a tiež že významná chybovosť sa obmedzila najmä na výdavky spojené s preplácaním nákladov, čo predstavuje približne polovicu kontrolovaných platieb;

23. vyjadruje poľutovanie nad tým, že už 23. rok po sebe obsahovali platby významné chyby z dôvodu len čiastočnej účinnosti systémov riadenia a kontroly pri zabezpečovaní riadneho finančného hospodárenia a včasných platieb;

24. so znepokojením konštatuje, že keby sa v prípade platieb, ktoré auditoval Dvor audítorov, neuplatnili nápravné opatrenia prijaté členskými štátmi a Komisiou, celková predpokladaná chybovosť by bola 4,3 % namiesto 3,1 % (teda rovnaká chybovosť ako v roku 2015; pozri Výročnú správu Dvora audítorov za rok 2016, bod 1.34);

25. konštatuje, že tento typ hospodárenia má obmedzený vplyv na chybovosť, keďže Dvor audítorov konštatuje rovnakú odhadovanú chybovosť v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi a vo všetkých ostatných druhoch prevádzkových výdavkov riadených priamo Komisiou, a to 3,3 %;

26. poukazuje na to, že Dvor audítorov zistil najvyššiu odhadovanú chybovosť vo výdavkoch v rámci Rozvoja vidieka, životného prostredia, opatrení v oblasti klímy a rybného hospodárstva (4,9 %), Hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (4,8 %) a v rámci Konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť (4,1 %), zatiaľ čo najnižšia chybovosť bola v administratívnych výdavkoch (0,2 %);

27. na základe záverov Súdneho dvora konštatuje, že odlišné rozloženie rizík v systémoch na úhrady a v systémoch pre nároky má výrazný vplyv na úroveň chybovosti v rôznych oblastiach výdavkov; v prípadoch, v ktorých Únia uhrádza oprávnené náklady na oprávnené činnosti na základe výkazov nákladov príjemcov, je chybovosť na úrovni 4,8 % (5,2 % v roku 2015), zatiaľ čo tam, kde sa platby realizujú na základe splnenia podmienok a nie systémom preplácania nákladov, je chybovosť na úrovni 1,3 % (1,9 % v roku 2015);

Výročná správa o hospodárení a vykonávaní rozpočtu (2): výsledky hospodárenia

28. poukazuje na to, že napriek zdanlivo podobným záverom, ku ktorým dospeli Komisia a Dvor audítorov, sa vyhlásenie Dvora audítorov uvedené v jeho výročnej správe a analýza Komisie v jej výročnej správe o hospodárení a vykonávaní rozpočtu za rok 2016 čiastočne líšia;

29. konštatuje najmä, že Komisia poukazuje na to, že v roku 2016 vo svojej výročnej správe o hospodárení, že výhrady generálnych riaditeľov v ich výročných správach o činnosti zvýšili na 35,3 miliardy EUR, čo zodpovedá 26 % platieb (v roku 2015 to bolo 29,8 miliárd EUR a 21 % platieb);

30. poukazuje na to, že podľa Komisie sa v roku 2016 takisto zvýšil skutočný finančný dosah z hľadiska sumy vystavenej riziku pri vykazovaní na 1,6 miliardy EUR (v roku 2015 to bolo 1,3 miliardy EUR);

31. poukazuje na to, že Komisia vo svojej výročnej správe o hospodárení a vykonávaní rozpočtu zo rok 2016 konštatuje zhoršenie ukazovateľov finančného hospodárenia, pokiaľ ide o výhrady vo výročných správach o činnosti, a vysvetľuje to problémami spojenými so zavádzaním nových a náročnejších systémov, najmä pokiaľ ide o ekologizáciu; ( 3 ) , zatiaľ čo Dvor audítorov poukazuje na jasné zlepšenie v oblasti práve tejto politiky;

32. konštatuje najmä, že podľa Dvora audítorov „Európsky poľnohospodársky záručný fond (ďalej len „EPZF“) dosahuje úroveň 1,7 % a nevyskytli sa významné chyby, čo predstavuje skutočné zlepšenie v porovnaní s rokom 2015, keď dosahoval úroveň 2,2 %, a odhaduje chybovosť výdavkov založených na nárokoch na úrovni 1,3 %, pričom podotýka, že tento druh výdavkov obsahuje najväčšiu časť prvého piliera SPP;

33. berie na vedomie tvrdenie Dvora audítorov, že pri výdavkoch táto chyba nie je „všadeprítomná“ (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 1.8); vyzýva Komisiu a Dvor audítorov, aby svoje postupy pred vydaním nasledujúcej výročnej správy alebo výročnej správy zosúladili uplatnením medzinárodných štandardov pre audit;

34. zdôrazňuje, že Komisia vo svojej výročnej správe o hospodárení a vykonávaní rozpočtu za rok 2016 dospela k záveru, že výdavky sú ovplyvnené významnou chybovosťou, keďže celkový priemer chybovosti Komisie dosahuje približne 2,1 až 2,6 % (2,3 % až 3,1 % v roku 2015) celkových relevantných výdavkov a súvisiace celkové odhadované výdavky vystavené riziku v čase platby dosahujú 2,9 až 3,6 miliardy EUR (zatiaľ čo v roku 2015 to bolo 3,3 až 4,5 miliardy EUR);

35. konštatuje, že toto zníženie je podľa Komisie spôsobené najmä nižším vlastným rizikom vzniku chýb v oblasti súdržnosti v prípade programov súčasného VFR; vzhľadom na veľmi nízku úroveň plnenia rozpočtu v tejto oblasti je týmto vysvetlením prekvapený; vyzýva Komisiu, aby túto otázku bližšie vysvetlila;

36. zdôrazňuje, že táto nízka miera plnenia sa dá vysvetliť tým, že v oblasti súdržnosti neboli v ročnej účtovnej závierke predloženej Komisii v roku 2016 osvedčené žiadne výdavky a Komisia si tiež nevyžiadala žiadne finančné opravy v následnosti na jej audity ( 4 )

37. poznamenáva, že Komisia odhaduje, že v ďalších rokoch zistí a opraví chyby v celkovej výške 2,0 až 2,1 miliardy EUR, teda 1,5 % až 1,6 %;

38. súhlasí s názorom Dvora audítorov, že metodika Komisie na odhadovanie jej sumy vystavenej riziku chybovosti sa po niekoľkých rokoch zlepšila, no odhady jednotlivých generálnych riaditeľstiev, pokiaľ ide o úrovne neoprávnených výdavkov, nie sú založené na jednotnej metodike; vyzýva Komisiu, aby na odhadovanie sumy vystavenej riziku chybovosti použila rovnakú metodiku v prípade všetkých generálnych riaditeľstiev a aby informovala orgán udeľujúci absolutórium o dosiahnutom pokroku;

39. konštatuje, že napriek zlepšeniu sa Komisii nepodarilo odstrániť riziko, že vplyv nápravných opatrení je nadhodnotený;

40. poukazuje najmä na to, že v prípade viac ako troch štvrtín výdavkov za rok 2016 generálne riaditeľstvá Komisie zakladali svoje odhady súm vystavených riziku na údajoch poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi, pričom z výročných správ o činnosti dotknutých generálnych riaditeľstiev Komisie (konkrétne GR AGRI a GR REGIO) bohužiaľ vyplýva, že hoci kontrolné správy členských štátov odrážajú chybovosť zistenú členskými štátmi, spoľahlivosť niektorých riadiacich a kontrolných systémov je stále problémom; zdôrazňuje, že spoľahlivosť údajov členských štátov je dôležitá;

41. upozorňuje, že vzhľadom na osobitosť viacročného plánovania a skutočnosť, že chyby môžu byť opravené viac ako 10 rokov po tom, ako k nim došlo, je nedostatočné a neprirodzené založiť odhadovaný dosah budúcich opráv na základe zaznamenaných opráv za posledných šesť rokov;

42. poukazuje na to, že v dokumente s názvom Diskusia o finančných výkazoch a ich analýza Komisia uvádza celkový objem vykonaných finančných opráv a spätne získaných prostriedkov na úrovni 3,4 miliardy EUR (3,9 v roku 2015), že približne 0,6 miliardy EUR (1,2 miliardy EUR v roku 2015) opráv a spätne získaných prostriedkov bolo pri zdroji (pred tým, ako Komisia akceptuje výdavky) a že zo zvyšnej 2,8 miliardy EUR približne 0,6 miliardy EUR predstavuje stiahnutia zo strany členských štátov vykonané po schválení výdavkov nahradením neoprávnených súm novými projektmi v oblasti súdržnosti;

43. dôrazne opakuje svoju výzvu Komisii a členským štátom, aby zaviedli riadne postupy na potvrdenie časového rozvrhu, pôvodu a sumy nápravných opatrení a aby predkladali informácie, z ktorých je možné čo najlepšie vidieť, v ktorom roku bola vykonaná príslušná platba, v ktorom roku bola zistená príslušná chyba a v ktorom roku boli spätne získané prostriedky alebo finančné opravy uvedené v poznámkach k účtovnej závierke;

Vnútorné nástroje riadenia Komisie

44. pripomína názor Dvora audítorov z jeho osobitnej správy č. 27/2016, že rozlišovanie zavedené Kinnockovou-Prodiho reformou medzi politickou zodpovednosťou členov Komisie a operačnou zodpovednosťou generálnych riaditeľov znamená, že nie vždy bolo jasné, či politická zodpovednosť zahŕňa prevzatie zodpovednosti za plnenie rozpočtu generálnych riaditeľstiev, alebo či sa od nej odlišuje;

45. poukazuje na to, že kolégium členov Komisie nevypracúva ročné vyhlásenie o riadení, čo by bolo v súlade s osvedčenými postupmi a bežnou praxou členských štátov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ročné vyhlásenie o riadení s cieľom zabezpečiť vyššiu transparentnosť a zodpovednosť svojho kolégia;

46. žiada Komisiu, aby vykonávala odporúčanie č. 2 z osobitnej správy Dvora audítorov č. 27/2016, a tiež aby doplnila svoju účtovnú závierku o výročné vyhlásenia o riadení a vnútornej kontrole, ktoré budú zahŕňať najmä: a) opis vnútorných nástrojov riadenia Komisie; b) posúdenia operačných a strategických rizík činností počas roka a vyhlásenie o strednodobej a dlhodobej fiškálnej udržateľnosti;

Politické výhrady

47. súhlasí s výhradami, ktoré generálni riaditelia GR REGIO, EMPL, MARE, HOME, DEVCO a AGRI vyjadrili vo svojich výročných správach o činnosti; zastáva názor, že tieto výhrady poukazujú na to, že kontrolné postupy zavedené v Komisii a členských štátoch môžu poskytnúť potrebné záruky v súvislosti so zákonnosťou a riadnosťou všetkých príslušných operácií v jednotlivých oblastiach politiky, ak sú úspešne zavedené potrebné postupy opráv;

Rozpočtové a finančné hospodárenie

48. poukazuje na to, že oneskorenia vo vykonávaní programov v prvých troch rokoch súčasného VFR v dôsledku neskorého prijatia nariadenia o VFR na roky 2014 – 2020 a významných noviniek zavedených na obdobie rokov 2014 – 2020, čo spôsobilo administratívne ťažkosti napriek úsiliu na zjednodušenie, viedli k presunu viazaných rozpočtových prostriedkov z roku 2014 najmä do rokov 2015 a 2016 a k nízkemu plneniu platieb v roku 2016 (a k miere plnenia rozpočtu Únie na úrovni 7 % v období rokov 2014 – 2016 súčasného VFR); poukazuje však na to, že rok 2017 bol prvým rokom rýchlejšieho vykonávania programov Európskych štrukturálnych a investičných fondov (fondy EŠIF); očakáva, že tento trend bude pokračovať aj v roku 2018 a 2019; domnieva sa, že na to, aby sa vykonávali plynule, treba poskytnúť dostatočné platobné rozpočtové prostriedky na záväzky;

49. so znepokojením berie na vedomie zložitú sieť dohôd v rámci rozpočtu Únie a v súvislosti s ním, pretože to obmedzuje zodpovednosť, transparentnosť, verejnú kontrolu a demokratický dohľad nad rozpočtom Únie a finančnými mechanizmami, ktoré sú s ním spojené; vyjadruje v tejto súvislosti poľutovanie nad nedostatočnou jednotnosťou rozpočtu Únie, a v plnej miere sa stotožňuje s obavami Dvora audítorov, pokiaľ ide o zložitosť rozpočtu Únie;

50. obáva sa, že napriek rozsiahlemu využívaniu osobitných nástrojov (rezerva na núdzovú pomoc, Fond solidarity Európskej únie, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a nástroj flexibility) a rezerv možno zostatkové sumy nebudú postačovať na financovanie neočakávaných udalostí, ktoré môžu nastať do roku 2020;

51. so znepokojením konštatuje, že bola dosiahnutá rekordná úroveň nesplatených záväzkov, ktorá koncom roku 2016 dosiahla doteraz najvyššiu hodnotu 238 miliárd EUR, čo je o 72 % viac ako v roku 2007 a predstavuje ekvivalent platieb za 2,9 roku v porovnaní s hodnotou 2,2 roku v roku 2007; domnieva sa, že to viedlo k zvýšeniu súm, ktoré Únia dlhuje, a teda k zvýšeniu finančného rizika pre jej rozpočet;

52. vyjadruje poľutovanie nad tým, že celkové vystavenie rozpočtu Únie finančnému riziku vzrástlo v dôsledku značných dlhodobých záväzkov, záruk a právnych záväzkov, z čoho vyplýva, že v budúcnosti sa musí hospodáriť obozretne;

53. pripomína, že Únia v čoraz väčšej miere využíva finančné nástroje, a ľutuje, že zriadenie Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) vytvára nové mechanizmy riadenia s verejnou kontrolou na neuspokojivej úrovni, čo si vyžaduje obozretnejší dohľad Európskeho parlamentu; zdôrazňuje, že každý legislatívny návrh by mal výrazne zlepšiť geografické pokrytie EFSI; pripomína, že EFSI by mal zostať doplnkovým nástrojom na zvýšenie investícií, keďže politika súdržnosti by mala zostať investičnou politikou Únie; poukazuje však na úspešné vykonávanie a veľký objem súkromného kapitálu pritiahnutého fondom a berie na vedomie ďalšie dohodnuté vylepšenia týkajúce sa jeho transparentnosti počas rokovaní o predĺžení EFSI, t. j. EFSI 2.0; vyzýva Dvor audítorov, aby zlepšil svoj prehľad o fáze plánovania a čerpania prostriedkov z fondov EŠIF;

54. pripomína, že revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách predstavuje v tejto súvislosti veľký krok vpred, keďže navrhuje, a to vďaka príspevkom Európskeho parlamentu, efektívnejšiu prezentáciu finančných nástrojov a po prvýkrát stanovuje rozpočtové záruky a finančnú pomoc v tomto rámci;

55. poukazuje na to, že v súlade so zásadami politiky súdržnosti tvoria finančné prostriedky Únie značný podiel výdavkov niektorých členských štátov, a najmä, že v deviatich členských štátoch (Litva, Bulharsko, Lotyšsko, Rumunsko, Maďarsko, Poľsko, Chorvátsko, Estónsko, Slovensko) predstavujú nesplatené záväzky týkajúce sa fondov EŠIF viac ako 15 % celkových verejných výdavkov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala pozitívnu reklamnú kampaň s cieľom informovať občanov týchto krajín podrobnejšie o priamych výhodách vyplývajúcich z ich členstva;

56. obáva sa, že pre členské štáty, v ktorých finančné prostriedky z fondov EŠIF predstavujú značný podiel celkových verejných výdavkov, môže byť náročné vybrať dostatočný počet kvalitných projektov, na ktoré by vynaložili dostupné prostriedky z Únie alebo ktoré by spolufinancovali; vyzýva Komisiu a Dvor audítorov, aby venovali väčšiu pozornosť aspektu udržateľnosti navrhovaných investičných projektov a aby kriticky posudzovali ich primeranosť;

57. je znepokojený dôvodmi, pre ktoré tri roky po začiatku obdobia 2014 – 2020 členské štáty určili len 77 % orgánov zodpovedných za vykonávanie programov v rámci fondov EŠIF; vyjadruje však spokojnosť s tým, že v súčasnosti tento podiel predstavuje 99 %; spochybňuje potrebu meniť postupy na začiatku každého programovacieho obdobia; vyzýva Komisiu, aby obozretne analyzovala, prečo niektoré regióny stále vykazujú nízku mieru čerpania finančných prostriedkov a aby prijala konkrétne opatrenia zamerané na riešenie štrukturálnych problémov;

58. zdôrazňuje, že objem finančných prostriedkov Únie a časový rozvrh ich prijatia môže mať značný makroekonomický dosah, napríklad na investície, rast a zamestnanosť;

59. zdôrazňuje, že verejné investície sú potrebné s cieľom preklenúť nedostatok investícií a na zvýšenie rastu a zamestnanosti a zabezpečenie sociálnych noriem v rámci Únie;

60. konštatuje, že Komisia mobilizovala rôzne zdroje na zvládnutie utečeneckej a migračnej krízy, no vyjadruje poľutovanie nad tým, že nezriadila žiadnu štruktúru pre podávanie správ, ktorá by jej umožnila predkladať podrobné správy o využívaní súvisiacich finančných prostriedkov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti nie je možné zistiť, koľko prostriedkov sa vynakladá na každého migranta alebo utečenca;

61. konštatuje, že pokiaľ ide o finančné nástroje v oblasti politiky súdržnosti, platby konečným príjemcom predstavovali pri závierke (31. marca 2017) 15 192,18 milióna EUR, z čoho 10 124,68 milióna EUR predstavovali štrukturálne fondy, čím sa dosiahla miera uhrádzania platieb z operačného programu vyplatených do nástrojov finančného inžinierstva konečným prijímateľom takmer 93 %, t. j. 20 % zvýšenie v porovnaní s tým, čo bolo ohlásené na konci roku 2015;

62. konštatuje, že v mierach vyplácania prostriedkov konečným prijímateľom boli zaznamenané veľké rozdiely medzi nástrojmi finančného inžinierstva, pričom rozdiely, ktoré sa pohybujú od 60 % do 99 %, boli zaznamenané nielen medzi členskými štátmi, ale aj medzi oblasťami intervencie;

63. vyjadruje obavy nad tým, že ku koncu súčasného a počas niekoľkých prvých rokov budúceho VFR sa môžu nahromadiť platby; konštatuje, že financovanie budúceho VFR si bude vyžadovať realistické rozpočtové prostriedky na pokrytie predpokladaných nesplatených záväzkov;

Potrebné opatrenia

64. vyzýva Komisiu, aby: a) vo svojich prognózach platobných rozpočtových prostriedkov pre nasledujúci VFR zohľadnila nárast nesplatených záväzkov, čo by pomohlo zaistiť náležitú rovnováhu medzi viazanými a platobnými rozpočtovými prostriedkami; b) spolu s Európskym parlamentom a Radou zabezpečila jednotný prístup k otázke, či sa osobitné nástroje započítavajú do stropov platobných rozpočtových prostriedkov vo VFR; c) na účely riadenia a podávania správ zaviedla taký spôsob zaznamenávania rozpočtových výdavkov Únie, ktorý by umožnil vykázať celú sumu financovania v súvislosti s utečeneckou a migračnou krízou; d) poskytla Európskemu parlamentu v súvislosti s absolutóriom súhrnnú správu o nepriamo spravovaných a implementovaných zdrojoch z rozpočtu Únie skupinou EIB (Európska investičná banka (ďalej len „EIB“) a Európsky investičný fond (ďalej len „EIF“)) okrem jej mandátu na poskytovanie vonkajších úverov od rozpočtového roku 2017; e) v kontexte diskusie o budúcnosti Európy zvážila otázku, ako by sa dal reformovať rozpočtový systém Únie tak, aby zabezpečil adekvátny rozpočet na zaručenie financovanie plánovaných politík, lepšiu rovnováhu medzi predvídateľnosťou a schopnosťou reagovať, a ako čo najlepšie zabezpečiť, aby celkové mechanizmy financovania neboli zložitejšie, než je potrebné na splnenie cieľov politík Únie a zaručenie vyvodzovania zodpovednosti; f) zvážila aj možnosť, aby orgány určené alebo akreditované na plnenie funkcií riadenia, certifikácie a auditu v období rokov 2014 – 2020, ktoré preukázali svoje schopnosti, mohli pokračovať vo vykonávaní týchto úloh v ďalšom programovom období bez prerušenia alebo oneskorenia; g) opäť požaduje, aby Komisia každoročne vypracovala aktualizovanú dlhodobú prognózu hotovostných tokov na obdobie sedem až desať rokov zahŕňajúcu rozpočtové stropy, platobné potreby, kapacitné obmedzenia a prípadné rušenia záväzkov s cieľom dosiahnuť lepšie zosúladenie platobných potrieb a disponibilných finančných prostriedkov; h) aktívne pomáhala členským štátom, ktoré čelia ťažkostiam s včasným a plynulým čerpaním dostupných finančných prostriedkov Únie, využitím dostupných zdrojov na technickú pomoc na podnet Komisie;

Rozpočet Únie a výsledky

65. so znepokojením konštatuje, že Komisia používa dva súbory cieľov a ukazovateľov na meranie výkonnosti svojich útvarov a výdavkových programov, a to takmer bez akýchkoľvek krížových odkazov, čo obmedzuje porovnateľnosť medzi rôznymi typmi dokumentov o výkonnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že takmer neexistujú použiteľné a účinné ukazovatele na meranie dosahu a výsledkov a šírenie informácií o výkonnosti výdavkov Únie;

66. poukazuje na to, že vo výročných správach generálnych riaditeľov o činnosti sa ročné platby GR vykazujú podľa typu činnosti alebo výdavkového programu, ale výkonnosť podľa dosiahnutých všeobecných a špecifických cieľov bez uvedenia príslušných výdavkov; nesúhlasí s vysvetlením Komisie, že nie je možné posúdiť, aká suma bola vynaložená na dosiahnutie stanovených cieľov; vyzýva Komisiu, aby naplno uplatňovala zásadu zostavovania rozpočtu na základe plánovania a vykonávania rozpočtu a predkladania správ, ktorá umožní podávanie správ ex post o finančných prostriedkoch použitých na plnenie cieľov;

67. pripomína, že v roku 2016 OECD vykonala prieskum zostavovania rozpočtov na základe výkonnosti v krajinách OECD a v Komisii; v tejto súvislosti víta uznanie OECD, pokiaľ ide o kvalitu údajov a plnenie rozpočtu Únie; pripomína, že OECD označila výkonnostný rámec Komisie za najrozsiahlejší, čo možno sčasti vysvetliť množstvom právnych požiadaviek v Únii;

68. konštatuje však, že z tabuľky OECD vyplýva, že využitie a dôsledky rámca rozhodovania neodrážajú túto vyššiu mieru špecifikácií (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 3.21);

69. konštatuje, že v programových vyhláseniach pre návrh všeobecného rozpočtu Únie na rok 2017 sa uvádza 294 cieľov a 709 ukazovateľov, ktoré sú obzvlášť vysoko koncentrované v okruhoch VFR 1a, 3 a 4, a že prostredníctvom iniciatívy „rozpočet zameraný na výsledky“ Komisia v súčasnosti skúma svoje ukazovatele s cieľom poskytnúť podklady pre novú generáciu výdavkových programov; zdôrazňuje, že Komisia by mala používať hlavne ukazovatele výsledkov, ktoré predstavujú hodnotu relevantnú z hľadiska výkonnosti;

70. zdôrazňuje potrebu procesu zameraného na stanovenie transparentných a demokratických ukazovateľov výkonnosti, do ktorého budú zapojené všetky inštitúcie Únie, partneri a zainteresované strany, a to s cieľom vytvoriť ukazovatele vhodné na meranie plnenia rozpočtu Únie a zároveň odpovedať na očakávania jej občanov;

71. vyzýva Komisiu, aby konzultovala s predstaviteľmi akademickej obce s cieľom vymedziť vhodné ukazovatele výkonnosti potrebné na vykonanie meraní rozpočtu EÚ zameraného na výsledky a na tomto základe uprednostňovať investície do verejných statkov s cieľom reagovať na obavy občanov;

72. vyjadruje poľutovanie nad tým, že výročné správy generálnych riaditeľov Komisie o činnosti, ktoré preskúmal Dvor audítorov, obsahovali len málo informácií o výkonnostných nedostatkoch a výzvach súvisiacich s cieľmi generálnych riaditeľstiev (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 3.26);

73. vyjadruje poľutovanie nad tým, že výročné správy o hospodárení a výkonnosti za rok 2015 a rok 2016 neposkytli ucelený prehľad o výkonnosti a boli prehnane pozitívne: jediné nedostatky, na ktoré upozornili, boli oneskorenia pri realizácii; vyjadruje poľutovanie nad tým, že správy tiež: a) poskytli len obmedzený prehľad o výsledkoch stratégie Európa 2020, pričom Európsky parlament ho vo svojom rozhodnutí o absolutóriu za rok 2014 požadoval; b) nie vždy jasne vysvetlili vplyv vonkajších faktorov na výsledky; c) boli uverejnené príliš neskoro na to, aby mohli byť preskúmané Dvorom audítorov v jeho výročnej správe;

74. súhlasí s názorom Dvora audítorov (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 3.38), že hodnotitelia by mali vydávať odporúčania pre Komisiu zahŕňajúce akčné plány na riešenie nedostatkov;

75. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia od roku 2005 nevykonala ani nezadala vypracovanie žiadnej štúdie zameranej na vlastné využívanie výsledkov hodnotení;

76. poukazuje na to, že Komisia nemá nijaký zdokumentovaný inštitucionálny systém na pravidelnú následnú kontrolu hodnotení;

77. poukazuje najmä na to, že v praxi sa v plánoch riadenia generálnych riaditeľstiev na rok 2016 nezaviedol žiaden základ na kontrolu opatrení prijatých v nadväznosti na hodnotenie;

78. navyše vyjadruje poľutovanie nad tým, že keďže Komisia nemá prehľad o záveroch, odporúčaniach ani akčných plánoch vyplývajúcich z jej hodnotení ani nesleduje ich vykonávanie na úrovni inštitúcií či generálnych riaditeľstiev, nemôže informovať zainteresované strany o pozitívnom vplyve hodnotení;

79. zdôrazňuje, že výročné správy o činnosti neobsahujú vyhlásenie o kvalite oznamovaných údajov o výkonnosti, a preto pri prijímaní Výročnej správy o hospodárení a výkonnosti kolégium komisárov preberá celkovú politickú zodpovednosť za hospodárenie s rozpočtom Únie, ale nie za informácie o výkonnosti a výsledkoch;

80. víta a obozretne berie na vedomie pripomienky Dvora audítorov týkajúce sa vykazovania výkonnosti rámcov a subjektov v rámci Únie a mimo nej, najmä pokiaľ ide o kvalitou údajov o výkonnosti a vyhlásenia o kvalite údajov o výkonnosti;

81. konštatuje, že nie je k dispozícii žiadna centrálna webstránka pre výkonnosť s informáciami zo všetkých útvarov Komisie o všetkých oblastiach rozpočtu Únie;

82. stotožňuje sa s názorom Dvora audítorov, že rámec predkladania správ o výkonnosti uplatňovaný Komisiou by mohol profitovať z prijatia medzinárodných osvedčených postupov;

Potrebné opatrenia

83. žiada Komisiu, aby: a) zjednodušila podávanie správ o výkonnosti: — ďalším znížením počtu cieľov a ukazovateľov používaných v rôznych správach o výkonnosti a zameraním sa na tie, ktoré najlepšie poslúžia na meranie výkonnosti rozpočtu Únie; pri príprave ďalšieho VFR by Komisia mala pre právny rámec budúcej generácie programov navrhnúť menší počet vhodnejších ukazovateľov výsledkov a dosahu; v tejto súvislosti by mala zvážiť aj relevantnosť ukazovateľov, ku ktorým je možné získať potrebné informácie až po niekoľkých rokoch; — prezentovaním finančných údajov takým spôsobom, aby ich bolo možné porovnať s informáciami o výkonnosti a aby bolo jasné prepojenie medzi výdavkami a výkonnosťou; — vysvetlením a zlepšením celkovej spojitosti medzi dvoma súbormi cieľov a ukazovateľov pre programy na jednej strane a generálne riaditeľstvá na druhej strane; b) lepšie vyvážila podávanie správ o výkonnosti tým, že jasne predstaví informácie o hlavných výzvach, ktoré ešte treba vyriešiť; c) lepšie preukázala, že výsledky hodnotení sú vhodne použité, a to tým, že bude vyžadovať najmä, aby hodnotenia vždy zahŕňali závery alebo odporúčania, ktoré by Komisia mala následne sledovať; d) vo výročnej správe o hospodárení a výkonnosti prebrala celkovú politickú zodpovednosť za informácie o výkonnosti a výsledkoch a podľa svojho najlepšieho vedomia určila, či sú obsiahnuté informácie o výkonnosti dostatočne kvalitné; e) zlepšila prístupnosť informácií o výkonnosti vytvorením špecializovaného webového portálu a vyhľadávača;

Prezentácia rozpočtu Únie

84. konštatuje, že rozpočet Únie je členený na oddiely zodpovedajúce činnostiam vykonávaných inštitúciami (zostavovanie rozpočtu podľa činností); domnieva sa, že táto úprava neumožňuje zabezpečiť jednoznačné a rýchle pochopenie sledovaných cieľov; konštatuje, že VFR je naopak prezentovaný podľa okruhov zodpovedajúcich oblastiam politík;

85. konštatuje, že operačné programy, ktoré sú priložené k návrhu rozpočtu, predstavujú spojovací článok medzi každým rozpočtovým riadkom a sledovanými politickými cieľmi;

86. žiada Komisiu, aby predložila rozpočet Únie podľa politických cieľov VFR;

Príjmy

87. víta skutočnosť, že audítorské dôkazy Dvora audítorov celkovo naznačujú, že príjmy sa nevyznačujú významnou chybovosťou a že preskúmané systémy týkajúce sa príjmov sú celkovo účinné; poznamenáva však, že pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje, kľúčové vnútorné kontroly v členských štátoch, ktoré navštívil Dvor audítorov, boli účinné len čiastočne;

88. so znepokojením konštatuje, že v roku 2017 Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) uzavrel vyšetrovanie v prípade podvodu v Spojenom kráľovstve, ktorý sa týkal možnej straty vo výške 1,987 miliardy EUR z rozpočtu Únie v súvislosti s dovoznými clami na textil a obuv dovážané z Číny cez Spojené kráľovstvo v období rokov 2013 až 2016; poukazuje na to, že pri vyšetrovaní sa takisto zistili značné úniky na DPH v súvislosti s dovozom cez Spojené kráľovstvo prostredníctvom zneužívania pozastavenia platieb DPH (colný režim 42);

89. so znepokojením konštatuje, že pokiaľ ide o príjmy za rok 2016 generálny riaditeľ GR pre rozpočet predložil výhradu týkajúcu sa tradičných vlastných zdrojov príjmov v súvislosti s podvodmi, ktoré rieši úrad OLAF, súvisiacimi s clami Spojeného kráľovstva;

90. upozorňuje, že príjmy v roku 2016, ktorých sa týka kvantifikovaná výhrada, predstavujú približne 517 miliónov EUR z celkovej sumy 20,1 miliardy EUR tradičných vlastných zdrojov: t. j. 2,5 % tradičných vlastných zdrojov alebo 0,38 % všetkých zdrojov; vyzýva Komisiu, aby poskytla presné informácie o tomto prípade podvodu, ktorý môže tiež nepriamo ovplyvňovať základ dane z pridanej hodnoty niektorých členských štátov, a teda zdroje týkajúce sa dane z pridanej hodnoty, ako aj vyrovnávanie založené na hrubom národnom produkte, ktoré vykonáva Komisia ( 5 )

91. vyjadruje poľutovanie nad zisteniami Komisie, že orgány Spojeného kráľovstva až do októbra 2017 nezaviedli nápravné opatrenia na zabránenie pokračujúcim stratám tradičných vlastných zdrojov; konštatuje, že orgány Spojeného kráľovstva začali dočasne uplatňovať prahové hodnoty pri colnom vybavovaní v prípade určitých hospodárskych subjektov od 12. októbra 2017 (tzv. colná operácia Swift Arrow), pričom okamžitým výsledkom bol prudký pokles strát tradičných vlastných zdrojov vzniknutých v Spojenom kráľovstve;

92. vyjadruje poľutovanie nad rozdielmi v úrovni colných kontrol medzi jednotlivými členskými štátmi; zdôrazňuje význam harmonizácie kontrol na všetkých miestach vstupu do colnej únie, a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili koordinované, jednotné a účinné uplatňovanie systému hraničnej kontroly, ktorý odrádza od rozdielnych postupov medzi členskými štátmi s cieľom znížiť počet existujúcich medzier v systémoch colných kontrol; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti preskúmala rôzne postupy colných kontrol v EÚ a ich vplyv na odklon obchodu s osobitným dôrazom na colné postupy na vonkajších hraniciach, a vypracovala referenčné analýzy a informácie o colných operáciách a postupoch používaných v členských štátoch;

93. vyzýva Komisiu, aby vypracovala akčný plán s cieľom zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa DPH v každom členskom štáte s cieľom zabezpečiť tento zdroj vlastných zdrojov Únie;

94. pripomína, že nové rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov Únie ( 6 ) , ktoré nadobudlo účinnosť 1. októbra 2016 so spätnou platnosťou od 1. januára 2014, stanovuje, že pri zostavovaní HND na účely vlastných zdrojov by sa mal používať účtovný rámec Európskeho systému národných a regionálnych účtov (ESA 2010) a že sa pritom predpokladá, že výdavky na výskum a vývoj sa považujú za investície (namiesto toho, aby sa považovali za bežné výdavky podľa predchádzajúceho systému ESA 95); poznamenáva, že podobne by sa malo postupovať v prípade iných programov s vysokou pridanou hodnotou pre Úniu, ako je napríklad NPE;

95. poznamenáva, že Írsko vykázalo, že HND v roku 2015 narástol veľmi výrazne, a to v dôsledku presunu aktív nadnárodných spoločností súvisiacich s výskumom a vývojom do krajiny;

96. poukazuje na to, že Komisia musí vykonať ďalšiu prácu na zistenie potenciálnych účinkov činností nadnárodných spoločností na národné rozpočty, tak z hľadiska metodiky a procesu overovania, ako aj pokiaľ ide o to, že by mohli viesť k úpravám príspevkov členských štátov založených na HND;

97. pokiaľ ide o správu tradičných vlastných zdrojov, poukazuje na to, že Komisia a Dvor audítorov zistili nedostatky v spravovaní pohľadávok (známych ako účty B) v niektorých členských štátoch;

98. zdôrazňuje, že Dvor audítorov zistil, že v Belgicku sa kontroly po colnom konaní vyberali na základe charakteristík jednotlivých operácií a nie podľa rizikových profilov jednotlivých spoločností, a že kontroly po colnom konaní sa vo všeobecnosti neuskutočňovali (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 4.18);

99. vyjadruje poľutovanie nad konštatovaním Komisie, že šesť členských štátov, a to Belgicko, Estónsko, Taliansko, Portugalsko, Rumunsko a Slovinsko, buď nevykonalo žiadne audity po colnom konaní alebo neposkytlo žiadne informácie týkajúce sa týchto auditov;

Potrebné opatrenia

100. žiada Komisiu, aby: a) prijala všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť vymáhanie vlastných zdrojov Únie, ktoré nevybrali orgány Spojeného kráľovstva v súvislosti s dovozom textilu a obuvi z Číny, a tiež skoncovala s únikmi DPH; b) zvážila včasné začatie konania o porušení povinnosti v súvislosti s prípadom podvodu na clách Spojeného kráľovstva; c) v spolupráci s členskými štátmi analyzovala všetky potenciálne dôsledky nadnárodných činností na odhad HND a poskytla im usmernenia, ako pristupovať k týmto činnostiam pri zostavovaní národných účtov; d) počas cyklu overovania HND potvrdila, že aktíva výskumu a vývoja boli správne zaznamenané v národných účtoch členských štátov, obzvlášť venujúc pozornosť oceneniu aktív výskumu a vývoja a kritériám rezidentskej príslušnosti v prípadoch presunu nadnárodných činností; e) predložila návrhy na nové vlastné zdroje s cieľom zabezpečiť stabilitu rozpočtu Únie;

Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť

Zistenia Dvora audítorov

101. berie na vedomie, že Dvor audítorov po prvýkrát vyjadril výrok s výhradou k zákonnosti a riadnosti platieb súvisiacich s účtovnou závierkou; zdôrazňuje, že systémy založené na preplácaní nákladov sú náchylnejšie na chyby ako systémy založené na nárokoch; poukazuje však na to, že údaje zaznamenané v rámci okruhu „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi zásadným spôsobom nezmenili;

102. pripomína, že výdavky na výskum a inovácie tvoria 59 % výdavkov a realizujú sa prostredníctvom siedmeho rámcového programu pre výskum a technický rozvoj na obdobie 2007 – 2013 („siedmy rámcový program pre výskum“) a programu Horizont 2020 – rámcového programu pre výskum a inovácie na obdobie 2014 – 2020 („program Horizont 2020“);

103. konštatuje, že Dvor audítorov odhadol chybovosť na 4,1 %; že neoprávnené priame náklady na ľudské zdroje predstavovali 44 %, iné neoprávnené priame náklady 12 %, nepriame náklady 16 % a neoprávnené projekty alebo neoprávnení príjemcovia predstavovali 16 %; poznamenáva však, že v 19 prípadoch, keď príjemcovia urobili vyčísliteľné chyby, Komisia alebo nezávislí audítori mali dostatočné informácie na to, aby chybám predišli, alebo aby ich zistili a opravili pred schválením výdavkov;

104. poukazuje na to, že ak by Komisia alebo nezávislí audítori všetky tieto informácie, ktoré mali k dispozícii, riadne použili, odhadovaná chybovosť pre túto kapitolu by bola o 1,2 % nižšia;

105. oceňuje, že Komisia vynaložila značné úsilie o zjednodušenie vedúce k zníženiu administratívnej zložitosti zavedením nového vymedzenia pojmu dodatočné odmeny pre výskumných pracovníkov, čím zjednodušila pracovný program programu Horizont 2020 na roky 2018 – 2020, poskytnutím cielenej podpory začínajúcim podnikom a inovátorom a umožnením širšieho využívania zjednodušených možností vykazovania nákladov; poznamenáva však, že Dvor audítorov vidí v ďalšom zjednodušovaní právneho rámca príležitosti, ale aj riziká;

106. berie na vedomie, že Dvor audítorov tiež skúmal otázky výkonnosti projektov v oblasti výskumu a inovácií; zastáva však názor, že závery je potrebné považovať len za predbežné, pokiaľ ide o výsledky, náklady a šírenie výsledkov;

Výročná správa o činnosti Generálneho riaditeľstva pre výskum a inovácie

107. konštatuje, že v súlade so stratégiou Európa 2020 GR pre výskum a inovácie na základe Strategického plánu na roky 2016 – 2020 sledovalo štyri ciele: a) nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície; b) prepojený jednotný digitálny trh; c) odolná energetická únia a progresívna politika v oblasti zmeny klímy; a d) stať sa silnejším globálnym hráčom;

108. víta skutočnosť, že pri plnení týchto cieľov komisár Moedas stanovil tri priority, konkrétne otvorenú inováciu, otvorenú vedu a otvorenosť svetu;

109. konštatuje, že na meranie pokroku dosiahnutého pri plnení stanovených cieľov GR pre výskum a inovácie používa päť kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI): a) podiel pridelených finančných prostriedkov pre malé a stredné podniky (MSP) v programe Horizont 2020 na riešenie spoločenských výziev a presadzovanie podporných a priemyselných technológií, podiel finančného príspevku Únie, ktorý bol pridelený prostredníctvom nástroja pre MSP; b) podiel nových uchádzačov medzi úspešnými uchádzačmi v programe Horizont 2020; c) výdavky týkajúce sa klímy a trvalej udržateľnosti v programe Horizont 2020; d) podiel účasti tretích krajín na programe Horizont 2020; e) podiel udelených grantov s lehotou medzi podaním žiadosti a udelením grantu do 245 dní;

110. uznáva, že GR pre výskum a inovácie vo svojich odpovediach na písomné otázky zverejnil zoznam štátov, ktorých sa týkajú odporúčania GR pre výskum a inovácie pre jednotlivé krajiny; naliehavo vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby v súlade s opakovanými žiadosťami Európskeho parlamentu zverejnilo návrh odporúčaní riaditeľstva pre jednotlivé krajiny priamo vo svojej výročnej správe o činnosti;

111. pripomína, že hodnotením siedmeho rámcového programu pre výskum sa zaoberala v predchádzajúcom uznesení o udelení absolutória ( 7 )

112. víta pokrok generálneho riaditeľstva v dosahovaní KPI pre program Horizont 2020: a) 23,9 % finančných príspevkov Únie bolo adresovaných MSP (cieľ na rok 2020 je 20 %); b) 55 % úspešných uchádzačov predstavovali noví uchádzači (cieľ na rok 2020 je 70 %); c) 26 % finančných príspevkov Únie súviselo so zmenami klímy (cieľ na rok 2020 je 25 %); d) 54,9 % finančných príspevkov Únie súviselo s udržateľnosťou (cieľ na rok 2020 je 60 %); e) tretie krajiny sa podieľajú na 3,6 % projektov v rámci programu Horizont 2020 (cieľ na rok 2020 je 4,73 %); f) v 91 % prípadov GR pre výskum a inovácie dodržalo lehotu na udelenie grantu do 245 dní (cieľ na rok 2020 je 100 %);

113. upozorňuje, že územné rozdelenie programu Horizont 2020 je výrazne obmedzené vzhľadom na to, že 72,5 % (12 121 miliónov EUR) prostriedkov z programu Horizont 2020 pripadá Nemecku (3 464 miliónov EUR), Spojenému kráľovstvu (3 083 miliónov EUR), Francúzsku (2 097 miliónov EUR), Španielsku (1 813 miliónov EUR) a Taliansku (1 664 miliónov EUR);

114. konštatuje, že 183 dohôd o grante v rámci programu Horizont 2020 bolo v roku 2016 podpísaných s účastníkmi z tretích krajín; poukazuje na to, že 299,5 milióna EUR bolo viazaných pre účastníkov zo Švajčiarska na základe dohôd o grante podpísaných v roku 2016, zatiaľ čo príspevok Švajčiarska k programu Horizont 2020 bol na úrovni 180,9 miliónov EUR; odmieta udeliť štatút čistého príjemcu jednej z najbohatších krajín sveta; vyzýva Komisiu, aby predložila nariadenie na kompenzáciu tejto nerovnováhy;

115. uznáva úspech spoločného centra podpory a jeho prínos k zjednodušeniu a poskytovaniu právnej a technickej pomoci; pýta sa GR pre výskum a inovácie, ktoré zjednodušujúce opatrenia zamýšľa navrhnúť na obdobie po roku 2020;

116. berie na vedomie platobné rozpočtové prostriedky GR pre výskum a inovácie na rok 2016:

Platobné rozpočtové prostriedky pre GR pre výskum a inovácie vrátane príspevku EZVO

Spôsob hospodárenia Plnenie v miliónoch EUR Percentuálne body Spoludelegované alebo subdelegované ostatným generálnym riaditeľstvám 161,20 5,34 GR pre výskum a inovácie priamo 1 878,28 62,17 GR pre výskum a inovácie orgánom podľa článku 185 86,40 2,86 GR pre výskum a inovácie EIB 312,72 10,35 GR pre výskum a inovácie spoločným podnikom 582,37 19,28 Spolu 3 020,97 100 %

117. zdôrazňuje, že 14,39 % rozpočtu, čo sa rovná takmer 444 miliónom EUR, bolo vynaložených prostredníctvom finančných nástrojov;

118. zdôrazňuje tiež, že 39,36 % (oproti 28,14 % v roku 2015) rozpočtu GR pre výskum a inovácie bolo zverené iným subjektom mimo Komisie, najmä na vykonávanie častí rámcových programov v rámci (nepriameho) riadenia grantov a systémov kontroly finančných nástrojov;

119. so záujmom zisťuje, že GR pre výskum a inovácie stanovilo stratégiu dohľadu nad finančnými nástrojmi, preto by chcel vedieť, ako GR pre výskum a inovácie stanovuje, či boli dosiahnuté finančné ciele a ciele týkajúce sa výskumu;

120. berie na vedomie, že GR pre výskum a inovácie odhadlo celkovú zistenú chybovosť na úrovni 4,42 % a zvyškovú chybovosť na úrovni 3,03 %;

121. konštatuje, že Komisia odhadla celkovú sumu výdavkov vystavených riziku pri uzavretí na úrovni medzi 73,5 milióna EUR a 104 miliónmi EUR;

122. víta posúdenia nákladovej efektívnosti priameho a nepriameho riadenia grantov, ktoré vykonalo GR pre výskum a inovácie;

123. vyjadruje poľutovanie nad tým, že GR pre výskum a inovácie znovu vydalo horizontálnu výhradu v súvislosti so zvyškovou chybovosťou v žiadostiach o preplatenie nákladov v siedmom rámcovom programe pre výskum, ktoré riaditeľstvo samo vykonáva;

124. pripomína svoj názor vyjadrený v bode 76 z uznesenia o absolutóriu Komisii za rok 2015, v ktorom vyzýva Komisiu, aby: „konečne vypracovala zmysluplnejší prístup založený na riziku a uplatnila osobitné výhrady podľa potreby“;

Potrebné opatrenia

125. vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby vo svojej výročnej správe o činnosti zverejnilo svoje návrhy odporúčaní pre jednotlivé krajiny;

126. vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby nadviazalo na odporúčania Útvaru pre vnútorný audit (IAS), ktorý zistil nedostatky pri zabezpečovaní prístupu jednotného monitorovania projektov v rámci programu Horizont 2020 zo strany vykonávacích orgánov;

127. vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby predložilo správu o pokroku, ktorý dosiahol útvar pre spoločný audit pri vylepšovaní jeho vnútorných postupov;

128. vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby informovalo príslušný výbor Európskeho parlamentu o svojej stratégii v oblasti dohľadu pre finančné nástroje a o tom, ako určuje, či boli dosiahnuté finančné ciele a ciele týkajúce sa výskumu;

129. vyzýva GR pre výskum a inovácie, aby vysvetlilo príslušnému výboru Európskeho parlamentu, aké opatrenia prijalo, aby sa vyhlo horizontálnym výhradám v súvislosti so zvyškovou chybovosťou v žiadostiach o preplatenie nákladov;

130. domnieva sa, že v projektoch v oblasti výskumu a inovácií, ako aj v koordinačných a podporných činnostiach podporujú normy a normalizácia dosah výsledkov výskumu na rôznych úrovniach technologickej pripravenosti, pretože zvyšujú obchodovateľnosť a prenosnosti inovačných výrobkov a riešení; ďalej konštatuje, že normy a súvisiace činnosti podporujú šírenie výsledkov projektov v rámci programu Horizont 2020 tým, že šíria poznatky aj po skončení projektov tým, že ich sprístupňujú verejnosti; vyzýva Komisiu, aby posilnila pôsobenie normalizácie v nadchádzajúcich výzvach a aby vytvorila kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré budú normalizačné činnosti zohľadňovať;

Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť

Úvod

131. zo Siedmej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (COM(2017)583) sa dozvedel, že na jednej strane je konvergencia citlivý proces, ktorý sa môže ľahko zastaviť a zvrátiť v dôsledku hospodárskej krízy, ale že na druhej strane verejné investície môžu obmedziť vplyv kríz;

132. vyjadruje potešenie nad tým, že miera zamestnanosti v roku 2016 opäť dosiahla úroveň z obdobia pred krízou v roku 2008, t. j. 71 %, ale situácia sa v rámci Únie výrazne líši a táto miera je výrazne pod úrovňou cieľa stratégie Európa 2020, t. j. 75 %; so znepokojením konštatuje, že miera nezamestnanosti je naďalej veľmi vysoká, najmä v prípade mladých a dlhodobo nezamestnaných ľudí;

133. víta, že GR REGIO v odpovedi na otázky Európskeho parlamentu uviedlo podrobné odporúčania pre jednotlivé krajiny;

134. uvedomuje si, že niektoré ustanovenia revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách týkajúce sa politiky súdržnosti by mali nadobudnúť účinnosť so spätnou platnosťou;

135. vyjadruje znepokojenie nad tým, že takéto úpravy môžu viesť k ďalším chybám, keďže programy a projekty boli vybrané na základe právnych predpisov, ktoré nadobudli účinnosť 1. januára 2014;

Zistenia Dvora audítorov

136. berie na vedomie, že Dvor audítorov po prvýkrát vyjadril výrok s výhradou k zákonnosti a riadnosti platieb súvisiacich s účtovnou závierkou; zdôrazňuje, že systémy založené na uhrádzaní nákladov sú náchylnejšie na chyby ako systémy založené na nárokoch; poukazuje však na to, že údaje zaznamenané v rámci kapitoly „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“ sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zásadným spôsobom nezmenili;

137. pripomína, že v roku 2016 suma, ktorá bola k dispozícii v rámci okruhu „Hospodárska a sociálna súdržnosť“, predstavovala 51,25 miliardy EUR, čo tvorí 33 % rozpočtu Únie;

138. konštatuje, že Dvor audítorov odhadol chybovosť v tejto oblasti politiky na 4,8 %; Dvor audítorov okrem toho poznamenal, že odhadovaná chybovosť za oblasť súdržnosti nezahŕňala vyčíslenie prostriedkov vo výške 2,5 miliardy EUR uhradených v roku 2016 do finančných nástrojov, ktoré Dvor audítorov považuje za vykonané mimo obdobia oprávnenosti vymedzeného v článku 56 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1083/2006 (Výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, body 6.20 až 6.21); poznamenáva, že v dôsledku týchto úhrad by sa chybovosť za celkové výdavky Únie zvýšila o 2,0 % (Výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, rámček 1.2, poznámka pod čiarou č. 1);

139. poukazuje na to, že chyby v oblasti súdržnosti prispeli k 43 % celkovej odhadovanej chybovosti na úrovni 3,1 %; berie na vedomie, že jedným z dôvodov vysokej miery chybovosti je zložitosť predpisov Únie a členských štátov;

140. konštatuje, že Dvor audítorov analyzoval vzorku 180 transakcií z 54 priebežných platieb za obdobie 2007 – 2013 a súvisiacich s 92 projektmi Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), 36 projektmi Kohézneho fondu (KF), 40 projektmi Európskeho sociálneho fondu (ESF), 11 projektmi finančných nástrojov EFRR a jedným projektom finančného nástroja ESF;

141. vyzýva Komisiu, aby náležite zohľadnila pripomienky Dvora audítorov, ktorý zistil nepresnosti v analýze výkonnosti najmenej štyroch z 12 finančných nástrojov EFRR a ESF, ktoré boli preskúmané vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2016; stotožňuje sa s obavami Dvora audítorov, ktorý zdôrazňuje, že tieto chyby majú účinok nadhodnotenia výkonnosti, a ak sa neopravia, mohli by umelo zvyšovať vykazované množstvo oprávnených výdavkov v čase ukončenia programov, najmä v prípade garančných fondov;

142. konštatuje tiež, že 42 % chýb bolo spôsobených neoprávnenými výdavkami zahrnutými do výkazov výdavkov, 30 % sa vzťahuje na vážne porušenie pravidiel verejného obstarávania a 28 % sa týka neoprávnených projektov, činností alebo príjemcov;

143. s poľutovaním konštatuje, že jedným z hlavných zdrojov chýb v oblasti výdavkov v kapitole Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť je naďalej porušovanie pravidiel verejného obstarávania; poukazuje na to, že závažné porušovanie pravidiel verejného obstarávania zahŕňa priame zadanie dodatočných zákaziek alebo dodatočné práce alebo služby, pre ktoré neexistuje opodstatnenie, nezákonné vylúčenie uchádzačov, konflikty záujmov a diskriminačné výberové kritériá; za kľúčovú považuje politiku úplnej transparentnosti, pokiaľ ide o informácie o zmluvných dodávateľoch a subdodávateľoch, s cieľom riešiť chyby a zneužívanie pravidiel;

144. víta, že Dvor audítorov zdôrazňuje, že projekty využívajúce možnosť zjednodušenia nákladov sú menej náchylné na chyby než úhrady skutočných nákladov;

145. vyjadruje znepokojenie nad tým, že vzorka obsahovala aj tri „veľké projekty“, ktoré si vyžadujú schválenie Komisie, a v prípade ktorých orgány členského štátu nepredložili potrebnú žiadosť do termínu ukončenia 31. marca 2017; konštatuje, že Komisia by preto mala výdavky vymôcť späť;

146. vyjadruje nespokojnosť s tým, že rovnako ako v predchádzajúcich rokoch chybovosť mohla byť o 3,7 % nižšia, t. j. 1,1 %, ak by členské štáty využili dostupné informácie na predchádzanie chybám, ich zisťovanie a nápravu v kontrolách prvej úrovne pred deklarovaním výdavkov Komisii;

147. vyjadruje znepokojenie nad tým, že tri roky od začiatku obdobia 2014 – 2020 vymenovali členské štáty len 77 % orgánov zodpovedných za programy a finančné prostriedky na realizáciu politiky súdržnosti; Komisia do 1. marca 2017 dostala konečné účtovné závierky s výdavkami, ktoré pokrývajú len 0,7 % rozpočtu prideleného na celé programové obdobie; v polovici roku 2017 sa plnenie rozpočtu oneskorilo omnoho viac ako po uplynutí rovnakého času v období 2007 – 2013; konštatuje, že z toho vyplýva, že nesplatené záväzky na konci súčasného obdobia financovania by mohli byť ešte vyššie ako v predchádzajúcom období;

148. oceňuje, že kapitola Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť tiež obsahuje oddiel o výkonnosti projektov; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v tomto oddiele sa vo veľkej miere kladie dôraz na kvantitatívne informácie, t. j. počet zavedených systémov merania výkonnosti;

Nástroje finančného inžinierstva

149. pripomína, že zhrnutie údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní nástrojov finančného inžinierstva v roku 2016 bolo zverejnené až 20. septembra 2017, a že Dvor audítorov sa teda k dokumentu nemohol vyjadriť;

150. konštatuje, že kľúčové údaje za rok 2016 sú: a) 25 členských štátov používa nástroje finančného inžinierstva, pričom 25 ich využíva na podporu podnikania, 11 na rozvoj miest a 9 v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov; b) v celej Únii funguje 1 058 nástrojov finančného inžinierstva, z ktorých 77 tvoria holdingové fondy a 981 špecifické fondy; c) 89 % týchto nástrojov finančného inžinierstva poskytuje podporu pre podniky, 7 % pre mestský rozvoj, 4 % pre energetickú efektívnosť a obnoviteľné zdroje energie; d) platby do nástrojov finančného inžinierstva predstavujú 16,4 miliardy EUR, z toho 11,3 miliardy EUR tvoria štrukturálne fondy; e) platby konečným príjemcom dosiahli 15,2 miliardy EUR, z toho 10,1 miliardy EUR v štrukturálnych fondoch, t. j. 93 % celkových platieb pre nástroje finančného inžinierstva; f) na základe informácií od 81 % nástrojov finančného inžinierstva, ktoré podali správy, predstavovali náklady na riadenie a poplatky za riadenie 0,9 miliardy EUR alebo 6,7 % celkových platieb na nástroje finančného inžinierstva; g) 8,5 miliardy EUR bolo vrátených; h) podporilo sa 314 000 konečných príjemcov;

151. poukazuje na to, že v priebehu rokov a období financovania sa využívanie nástrojov finančného inžinierstva výrazne zvýšilo, čím sa financovanie zo štrukturálnych fondov stalo zložitejším a vedie k vzniku rizika z hľadiska demokratickej zodpovednosti; konštatuje, že do konca roku 2020 by sa podľa očakávaní malo prostredníctvom finančných nástrojov vyplatiť 20,1 miliardy EUR z EFRR a KF;

152. v tejto súvislosti je znepokojený tým, že vnútroštátne orgány auditu dostatočne nepokrývali implementáciu nástrojov finančného inžinierstva;

153. konštatuje, že 63 % (675) z nástrojov finančného inžinierstva za začalo využívať v Poľsku (247), Francúzsku (152), Maďarsku (139) a Taliansku (137);

154. vyjadruje poľutovanie nad tým, že 6,7 % celkových platieb na nástroje finančného inžinierstva (900 miliónov EUR) bolo vynaložených na náklady a poplatky súvisiace s riadením; túto sumu považuje za neprimerane vysokú;

155. konštatuje, že v oznamovaní údajov sa stále objavujú viaceré chyby a nezrovnalosti; tieto sa týkajú malých, ale významných objemov operačných programových prostriedkov viazaných v dohodách o financovaní, ktoré ale neboli pri uzávierke vyplatené nástrojom finančného inžinierstva, zvýšenia záväzkov a platieb pre viacero nástrojov finančného inžinierstva po 31. decembri 2015 a v niektorých prípadoch aj vyšších súm vyplatených konečným príjemcom než nástrojom finančného inžinierstva ( 8 )

Výročná správa o činnosti Generálneho riaditeľstva pre regionálnu a mestskú politiku (GR REGIO)

156. berie na vedomie, že hodnotenie ex post EFRR – KF ukazuje, že hoci bola regionálna konvergencia v programovom období 2007 – 2013 nedostatočná, bez politiky súdržnosti by došlo k rozdielom, pretože finančná kríza v rokoch 2007 – 2008 vytvorila slabé prostredie pre investície a konvergenciu;

157. zdôrazňuje, že akékoľvek závery týkajúce sa výkonnosti zostávajú obmedzené, pretože by si to vyžadovalo komplexnejšie preskúmanie údajov o výkonnosti oznamovaných v súvislosti s programami na roky 2007 – 2013, ktoré sa malo dokončiť až v auguste 2017; vyzýva Komisiu, aby informovala Výbor pre kontrolu rozpočtu o výsledkoch preskúmania;

158. konštatuje, že pokiaľ ide o vykonávanie v období financovania 2014 – 2020, Komisia informuje, že bolo vybraných viac než 50 000 projektov zodpovedajúcich celkovým investíciám vo výške 64,1 miliardy EUR, že bolo vytvorených 45 000 projektov spolupráce podnikov s výskumnými inštitúciami, a tiež že viac ako 380 000 MSP získalo podporu z Kohézneho fondu, v dôsledku čoho vzniklo viac ako 1 000 000 pracovných miest;

159. konštatuje, že Komisia za to isté obdobie financovania tiež uvádza, že viac ako 75 miliárd EUR z EFRR a z KF podporilo ciele energetickej únie a adaptácie na zmenu klímy; okrem toho sa vybralo viac ako 5 000 konkrétnych projektov na podporu nízkouhlíkového hospodárstva;

160. poznamenáva, že v nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú celkové viazané a platobné rozpočtové prostriedky schválené v roku 2016:

2016 v miliónoch EUR Schválené viazané rozpočtové prostriedky Schválené platobné rozpočtové prostriedky Administratívne výdavky v oblasti regionálnej a mestskej politiky 16,75 24,52 Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a ostatné regionálne operácie 27 163,16 22 911,83 Kohézny fond (KF) 8 775,98 7 456,71 Nástroj predvstupovej pomoci — Regionálny rozvoj a regionálna a územná spolupráca 54,14 522,95 Fond solidarity 81,48 68,48 Spolu 36 091,51 30 984,47

161. poznamenáva však, že tieto štatistické údaje poskytujú málo informácií o udržateľnosti a výkonnosť týchto projektov;

162. pripomína veľký dôraz kladený na kondicionality ex ante , ktoré stanovujú odvetvové a horizontálne podmienky s cieľom zabezpečiť účinné vynakladanie prostriedkov z fondov EŠIF; keď sa splnia kondicionality ex ante a dôjde k zadržaniu 10 % z platieb stanovených v revidovanom nariadení, vykonávanie projektov by malo byť jednoduchšie a menej náchylné na chyby; berie však na vedomie otázky z osobitnej správy Dvora audítorov č. 15/2017 o tom, do akej miery to v skutočnosti viedlo k zmenám v praxi;

163. vyjadruje poľutovanie nad tým, že do konca roka 2016 bolo určených len 87 % (181 z 209) certifikačných orgánov, a že žiaden orgán nebol určený pre 28 hlavných programov (v Rakúsku bol orgán určený len pre 1 program v Belgicku len pre 2, v Nemecku len pre 8, vo Fínsku len pre 1, vo Francúzsku len pre 2, v Írsku len pre 2, v Taliansku len pre 6, v Rumunsku len pre 4, na Slovensku len pre 1, v Spojenom kráľovstve len pre 1);

164. s prekvapením konštatuje, že hlavné problémy identifikované v procese ich určovania boli spojené s vytváraním informačných systémov tak, aby obsahovali nové prvky na obdobie rokov 2014 – 2020, pokiaľ ide o podávanie správ a navrhovanie postupov s cieľom zabezpečiť spoľahlivý dohľad riadiacich orgánov nad sprostredkovateľskými inštitúciami;

165. vyjadruje tiež poľutovanie nad tým, že vo všeobecnosti bolo na konci roka 2016 vybraných len 26,1 % projektov a čerpaných iba 3,7 % dostupných štrukturálnych fondov, a keďže výberový proces sa v roku 2017 urýchlil, domnieva sa pomalý začiatok môže viesť k vysokému počtu neuhradených záväzkov na konci súčasného obdobia financovania; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa vynaloží ďalšie úsilie o posilnenie administratívnej kapacity národných, regionálnych a miestnych orgánov;

166. zdôrazňuje, že výber projektov bol osobitne pomalý v Španielsku, na Cypre, v Rumunsku, Rakúsku, Českej republike, Chorvátsku a na Slovensku;

167. konštatuje, že v prípade väčšiny operačných programov (247 z 295) preto neboli osvedčené žiadne sumy na účtoch (tzv. nulové účty), pretože do 31. júla 2016 neboli vykázané žiadne výdavky;

168. vyjadruje spokojnosť s tým, že Komisia na základe predbežných kontrolných stanovísk týkajúcich sa prijatých balíkov opatrení na zabezpečenie uistenia neodhalila žiadne závažné nezrovnalosti;

169. je však znepokojený tým, že 7 z 9 auditov Komisie týkajúcich sa vysokorizikových operačných programov alebo oblastí odhalilo závažné nedostatky (v Maďarsku išlo operačné programy pre oblasti dopravy, služieb elektronickej verejnej správy a vykonávania; v Taliansku išlo o Reti e mobilità, istruzione priority 3 a operačné programy technickej pomoci; v Rumunsku o operačné programy v oblasti konkurencieschopnosti a životného prostredia);

170. konštatuje, že 278 z 322 systémov riadenia a kontroly dostalo výrok bez výhrad alebo s výhradou s miernym vplyvom; pričom v 40 prípadoch Komisia vydala výrok s výhradami so značným vplyvom;

171. konštatuje, že Komisia vypočítala celkovú sumu výdavkov vystavených riziku v rozmedzí 644,7 a 1 257,3 milióna EUR a že Komisia v roku 2016 vykonala finančné opravy vyplývajúce z jej úlohy dohľadu vo výške 481 miliónov EUR;

172. konštatuje, že Komisia odhadla celkovú priemernú chybovosť platieb za rok 2016 pre programy EFRR/KF na roky 2007 – 2013 v rozsahu od 2,2 % do 4,2 % a zvyškovú chybovosť pri ukončení programu na úrovni približne 0,4 %; opäť zdôrazňuje, že najvyšší podiel na odhadovanej chybovosti za rok 2016 vykazuje okruh Súdržnosť, po ktorom nasledujú okruhy Prírodné zdroje, Konkurencieschopnosť a Globálna Európa. vyzýva Komisiu, aby naďalej spolupracovala s členskými štátmi s cieľom zlepšiť ich riadiace a kontrolné systémy a aby naďalej využívala dostupné zákonné nástroje dohľadu, aby zabezpečila opravu všetkých vecných chýb;

173. konštatuje, že Komisia zaznamenala 68 výhrad k minulému a 2 výhrady k súčasnému obdobiu financovania;

Špecifické otázky

Grécko

174. víta úsilie GR REGIO pokročiť v otázke prioritných projektov v Grécku;

175. v tejto súvislosti víta: a) vytvorenie štyroch koncesií na diaľnice (Atény – Solún, Korinthos –Tripoli – Kalamata, Korinthos – Patras a Patras –Ioannina, ktoré spolu predstavujú viac ako 1 000 km ciest), ktoré už sú v prevádzke a ktoré používatelia veľmi oceňujú, b) program úspor energie v domácnostiach (kombinácia nástrojov finančného inžinierstva s grantmi), ktorý viedol k zlepšeniu energetickej efektívnosti v 46 000 domácnostiach a vytvoril 6 000 pracovných miest; dopyt bol taký vysoký, že sa ihneď vytvoril nadväzujúci program na roky 2014 – 2020, c) finančné nástroje, konkrétne JEREMIE, ktorý umožní vytvorenie alebo zachovanie 20 000 pracovných miest, d) projekt elektronického predpisovania liekov, ktorý riadi mesačne viac ako 5,5 milióna elektronických lekárskych predpisov a 2,4 milióna diagnostických žiadosti, do ktorého je zapojených 13 000 lekární a 50 000 lekárov, a ktorý viedol k značným úsporám nákladov na zdravotníctvo pre grécky rozpočet;

176. na druhej strane vyjadruje poľutovanie nad tým, že: a) projekty metra v Aténach (predĺženie linky 3 do Pirea) a v Solúne (základná linka) zaznamenali vážne oneskorenia, ktoré si vyžadujú ich predĺženie do programového obdobia 2014 – 2020; b) niektoré kľúčové projekty v železničnej doprave, odvetví digitálnych technológií a energetike boli zrušené alebo meškajú, v dôsledku čoho boli zrušené alebo prenesené v celom rozsahu do programového obdobia 2014 – 2020; c) veľkú časť infraštruktúry riadenia odpadových vôd a nakladania s tuhým odpadom stále treba dokončiť;

177. víta skutočnosť, že OLAF ukončil svoje administratívne vyšetrovanie českého projektu Bocianie hniezdo; berie na vedomie, že spis úradu OLAF bol uverejnený v českých médiách; vyjadruje poľutovanie nad tým, že OLAF zistil vážne nezrovnalosti;

178. vyzýva GR REGIO, aby vymohlo naspäť prostriedky Únie na spolufinancovanie, teda 1,67 milióna EUR a aby uplatnilo potrebné sankcie;

179. konštatuje, že Česká republika vyňala projekt Bocianie hniezdo z financovania z prostriedkov Únie 25. januára 2018 a že so zreteľom na zásadu subsidiarity sa na projekt už vzťahuje súdne preskúmanie v Českej republike;

180. je znepokojený zistením Komisie, že podiel zadaných zákaziek v Maďarsku, pri ktorých bola predložená iba jedna ponuka, je až 36 %; konštatuje, že priemer v Únii je 17 %; vyzýva Komisiu, aby v ponukových konaniach presadzovala súťaž;

181. víta pozitívne hodnotenie 10 rokov mechanizmu spolupráce a overovania (MSO) pre Bulharsko a Rumunsko ( 9 ) ; je znepokojený nedávnym krokom späť v boji proti korupcii na vysokej úrovni v Bulharsku a Rumunsku; vyzýva Komisiu, aby podporovala a povzbudzovala orgány presadzovania práva a orgány boja proti korupcii v oboch členských štátoch; vyzdvihuje pozoruhodné výsledky dosiahnuté protikorupčnou agentúrou v Rumunsku, pokiaľ ide o riešenie prípadov korupcie na strednej a vysokej úrovni; zdôrazňuje, že udržiavanie tejto snahy je nanajvýš dôležité pre konsolidáciu boja proti korupcii;

182. odsudzuje nedávny zločin proti slovenskému novinárovi, ktorý môžu byť spojený s jeho investigatívnou prácou; naliehavo žiada Komisiu, aby informovala Európsky parlament o čerpaní poľnohospodárskych fondov Únie na Slovensku;

183. berie na vedomie, že úrad OLAF ukončil aj administratívne vyšetrovanie úveru, ktorý Európska investičné banka (EIB) poskytla spoločnosti Volkswagen Group;

184. berie na vedomie vyhlásenie prezidenta EIB Wernera Hoyera, v ktorom sa uvádza: „Stále nemôžeme vylúčiť, že jeden z našich úverov, úver vo výške 400 miliónov EUR pre spoločnosť Volkswagen Antrieb RDI, bol spojený s vývojom technológie regulácie emisií v čase, keď sa navrhoval a používal rušiaci softvér. Preskúmame závery úradu OLAF a posúdime všetky dostupné primerané opatrenia. […] Sme veľmi sklamaní tým, čo vyplýva z vyšetrovania úradu OLAF, teda že EIB bola zavádzaná, pokiaľ ide o využitie rušiaceho zariadenia.“

Výročná správa o činnosti Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (GR EMPL)

185. poznamenáva, že GR EMPL zdôrazňuje tento svoj prínos k cieľom stratégie Únia 2020: a) miera zamestnanosti ľudí vo veku 20 až 64 rokov v Únii v treťom štvrťroku 2016 dosiahla 71,2 %; táto miera je po prvýkrát vyššia ako v roku 2008 (70,3 %) a ak bude táto tendencia pokračovať, bude možné dosiahnuť cieľovú hodnotou stratégie Európa 2020; b) celková nezamestnanosť naďalej klesá a v súčasnosti je nižšia ako 10 % v Únii aj v eurozóne; nezamestnanosť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanosť však zostávajú hlavnými výzvami pre Úniu, a to napriek tomu, že pri obidvoch bol zaznamenaný pokles z 19,5 % v decembri 2015 na 18,6 % v decembri 2016, resp. zo 4,3 % v treťom štvrťroku 2015 na 3,8 % v treťom štvrťroku 2016; c) hospodárske oživenie, ktoré začalo v roku 2013, je tiež sprevádzané trvalým, i keď nedostatočným znižovaním chudoby, na základe miery ľudí ohrozených chudobou, ktorá klesla z 24,7 % v roku 2012 na 23,7 % v roku 2015, avšak toto oživenie sa stále nedostáva ku všetkým skupinám spoločnosti a v roku 2016 bolo chudobou a sociálnym vylúčením stále ohrozených 118 miliónov ľudí (1,7 milióna ľudí nad úrovňou z roku 2008), čo je stále ďaleko od cieľa stratégie Európa 2020 týkajúceho sa chudoby a sociálneho vylúčenia; d) investície na zlepšenie podmienok geografickej a profesijnej mobility a súčasné riešenie rizík narušenia hospodárskej súťaže a jej zneužívania prispeli k postupnému nárastu mobility v rámci Únie, ktorá v roku 2015 dosiahla úroveň 3,6 % populácie;

186. vyjadruje však poľutovanie nad tým, že nerovnosť v rozdelení príjmov sa medzi rokmi 2013 a 2014 zvýšila a aj keď je odvtedy ustálená, v niektorých prípadoch sa stále zvyšuje; je znepokojený tým, že najbohatších 20 % obyvateľov v roku 2016 disponovalo príjmom, ktorý bol približne päťkrát vyšší ako príjem najchudobnejších 20 % s veľkými rozdielmi medzi jednotlivými krajinami (a nárastom nerovnosti v niektorých krajinách);

187. víta hodnotenie ex post Európskeho sociálneho fondu za programové obdobie 2007 – 2013, ktoré bolo dokončené 12. decembra 2016; konštatuje, že sa v ňom dospelo k zisteniu, že ku koncu roka 2014 našlo najmenej 9,4 milióna obyvateľov Európy prácu vďaka podpore z ESF, 8,7 milióna získalo kvalifikáciu alebo certifikát a iné pozitívne výsledky, ako napríklad vyššiu úroveň zručností, nahlásilo 13,7 milióna účastníkov; konštatuje, že podľa makroekonomických simulácií mal Európsky sociálny fond tiež pozitívny vplyv na hrubý domáci produkt (HDP) v 28 členských štátoch (nárast o 0,25 %) a produktivitu;

188. konštatuje, že takéto kvantitatívne údaje naozaj demonštrujú pozitívny vývoj, ale poskytujú len málo informácií o výkonnosti a udržateľnosti opatrení;

189. dôrazne kritizuje GR EMPL za to, že neuverejňuje návrhy odporúčaní riaditeľstva pre jednotlivé krajiny, hoci ho Európsky parlament opakovane žiadal, aby tak urobilo;

190. poznamenáva, že v nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú celkové viazané a platobné rozpočtové prostriedky schválené v roku 2016:

2016 v miliónoch EUR Schválené viazané rozpočtové prostriedky Schválené platobné rozpočtové prostriedky Európsky sociálny fond (ESF) a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí 12 438,2 8 132 Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD) 534,7 278 Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii 27,6 27,6 Nástroj predvstupovej pomoci (IPA) — Rozvoj ľudských zdrojov 0 82,3 Priame hospodárenie (program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie, program Práva, rovnosť a občianstvo, programu Erasmus+) a agentúry 289 275 Spolu 13 290 8 795

191. víta skutočnosť, že GR EMPL vypracovalo metodiku na hodnotenie ročnej výkonnosti programov, ale pochybuje o informačnej hodnote kritérií ako „dobrý“, „prijateľný“ alebo „slabý“;

192. je znepokojený tým, že do konca marca 2017 bolo určených iba 87 % certifikačných orgánov;

193. víta skutočnosť, že GR EMPL dostalo do 15. februára 2017 celý balík dokumentov na zabezpečenie uistenia vrátane účtovnej závierky, výročnej kontrolnej správy a audítorských stanovísk k účtovnej závierke, systému riadenia a kontroly a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ako aj vyhlásenie o vierohodnosti a ročné zhrnutie všetkých programov; konštatuje, že vo všeobecnosti malo GR EMPL len menšie pripomienky a ročnú účtovnú závierku schválilo;

194. víta tiež skutočnosť, že do konca roku 2016 GR EMPL dokončilo svoj viacročný plán auditu, v dôsledku čoho bol vykonaný audit 89 z 92 orgánov auditu, čo zahŕňalo 115 zo 118 operačných programov;

195. konštatuje, že v roku 2016 vykonalo GR EMPL finančné opravy vo výške 255,8 milióna EUR; že celkové kumulatívne prijaté alebo rozhodnuté finančné opravy za programové obdobie 2007 – 2013 na konci roku 2016 dosiahli úroveň 1 454 miliónov EUR; a že za rovnaké obdobie členské štáty oznámili finančné opravy vo výške 2 253,8 milióna EUR;

196. vyjadruje poľutovanie nad tým, že GR EMPL vydalo tieto výhrady, resp. na nich trvalo: a) systémy riadenia a kontroly v prípade jedného operačného programu ESF v Taliansku za programové obdobie 2000 – 2006 (výhradu z dôvodu ochrany dobrej povesti); b) systémy riadenia a kontroly v prípade 23 osobitných operačných programov ESF v programovom období 2007 – 2013 a c) systémy riadenia a kontroly v prípade troch operačných programov ESF alebo iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a jedného operačného programu FEAD za programové obdobie 2014 – 2020;

197. konštatuje, že celková odhadovaná suma vystavená riziku pre príslušné výdavky v roku 2016 je 279 miliónov EUR;

Špecifické otázky

Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI)

198. bol informovaný o prvých zisteniach štúdie o vykonávaní YEI, v ktorej sa uvádza, že: a) do konca roku 2016 sa počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa ani sa nezúčastňujú odbornej prípravy (NEET), ktorí sa zúčastnili projektov v rámci YEI na podporu ich zručností alebo ktorým iniciatíva umožnila získať pracovné skúsenosti, v porovnaní s koncom roka 2015 strojnásobil (1,3 milióna v porovnaní s 0,5 miliónom ľudí); b) spomedzi nich 712,000 nezamestnaných a neaktívnych účastníkov, ktorí neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, absolvovalo aktivitu financovanú prostredníctvom YEI; viac ako polovica z nich (približne 346,000 nezamestnaných a neaktívnych účastníkov, ktorí nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy) dosiahla pozitívny výsledok, pretože sa po ukončení aktivity zapojili do procesu vzdelávania/odbornej prípravy alebo získali kvalifikácie alebo sú zamestnaní (vrátane samostatnej zárobkovej činnosti); c) v Taliansku kontrafaktuálne hodnotenie preukázalo, že nové inovatívne politiky, ktoré YEI vo veľkej miere podporuje, zvýšili šance mladých ľudí nájsť si zamestnanie o 7,8 %, a to napriek významným regionálnym rozdielom, čo ukazuje, že väčšie problémy sú v oblastiach s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí;

199. ďalej konštatuje, že: a) Taliansko a Španielsko napriek stále vysokej miere nezamestnanosti mladých ľudí zmobilizovali významný počet osôb NEET prostredníctvom opatrení v rámci YEI; b) Slovensko presunulo ťažisko z programov verejných prác pre mladých ľudí k účinnejším opatreniam, ako sú zvýšené poskytovanie odbornej prípravy; c) v Taliansku kontrafaktuálne hodnotenie preukázalo, že nové inovatívne politiky, ktoré YEI vo veľkej miere podporuje, zvýšili šance mladých ľudí nájsť si zamestnanie o 7,8 %, a to napriek významným regionálnym rozdielom; d) v Portugalsku boli podnikateľské programy spolufinancované z YEI preukázateľne úspešnejšie než opatrenia v rámci vysokoškolského vzdelávania; e) Grécko určilo potrebu preskúmať svoj systém poukážok na zamestnávanie a odbornú prípravu mladých ľudí; f) v Poľsku 62 % účastníkov aktivít v rámci YEI dostalo ponuku zamestnania, odbornej prípravy alebo vzdelávania, pričom bola zaznamenaná celková vysoká úroveň spokojnosti účastníkov;

200. ľutuje však, že sa využilo sotva 30 % dostupných finančných prostriedkov, čo sa odzrkadľuje aj na počiatočnom predbežnom financovaní a priebežných platbách;

201. víta, že do októbra 2017 všetky členské štáty, na ktoré sa vzťahuje ex ant e kondicionalita týkajúca sa Rómov (Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Litva, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko a Španielsko), túto kondicionalitu splnili, a teda mali vnútroštátnu stratégiu integrácie Rómov;

202. konštatuje, že v programovom období 2014 – 2020 sa otázky nediskriminácie a integrácie Rómov priamo riešia v rámci dvoch investičných priorít ESF (pozri tabuľku nižšie);

Investičná priorita (IP) Členské štáty, ktoré si vybrali túto IP Finančné prostriedky (v miliónoch EUR) boj proti všetkým formám diskriminácie a presadzovanie rovnakých príležitostí 11 členských štátov (BE, CY, CZ, DE, ES, FR, GR, IE, PL, PT a SK). 447 sociálno-ekonomická integrácia marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia 12 členských štátov (AT, BE, BG, CZ, ES, FR, GR, HU, IT, PL, RO a SK). 1 600 Väčšina finančných prostriedkov (1,2 milióna EUR) je sústredená v týchto krajinách: BG, CZ, HU a RO

203. poznamenáva, že hoci má Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii maximálny ročný rozpočet vo výške 150 miliónov EUR, mobilizovalo sa len 28 mil. EUR z rezervy v roku 2016 v prospech ôsmich členských štátov;

Potrebné opatrenia

204. preto vyzýva členské štáty a Komisiu, aby počas finančného obdobia po roku 2020 venovali väčšiu pozornosť: a) vytváraniu pridanej hodnoty Únie prostredníctvom politiky súdržnosti; b) vytváraniu silnejšej koordinácie medzi politikou súdržnosti, správou hospodárskych záležitostí a európskym semestrom, so zohľadnením, okrem iného, pozitívnych stimulov na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti pri prekonávaní rozdielov a nerovností, ako je stanovené v zmluvách, v jej troch rozmeroch – hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; c) vytvoreniu systému, ktorý umožní sústredenie kohézneho financovania na regióny, ktoré to najviac potrebujú; d) poskytnutiu strategickej administratívnej podpory tým regiónom, ktoré majú ťažkosti s čerpaním finančných prostriedkov; e) vypracovaniu jednotného súboru pravidiel pre štrukturálne fondy; f) pokroku smerom k realizácii zásady jednotného auditu; g) urýchleniu vykonávania programov a projektov s cieľom rešpektovať sedemročné finančné obdobie (nie n+3); h) umožneniu vnútroštátnym kontrolným orgánom auditovať finančné nástroje v rámci rozpočtu Únie, zníženiu počtu finančných nástrojov a zavedeniu prísnejších pravidiel pre podávanie správ správcami fondov vrátane skupiny EIB a iných medzinárodných finančných inštitúcií, pokiaľ ide o vykonávania a dosiahnuté výsledky, čím sa zvýši transparentnosť a zodpovednosť; i) zohľadneniu skúseností získaných v súčasnom období a potrebe väčšieho zjednodušenia s cieľom vytvoriť vyvážený systém zabezpečujúci dosahovanie výsledkov a riadne finančné hospodárenie bez nadmernej administratívnej záťaže, ktorá by potenciálnych príjemcov odrádzala a viedla k väčšiemu počtu chýb; j) geografickej a sociálnej rovnováhe s cieľom zabezpečiť, aby sa investície uskutočňovali tam, kde sú najviac potrebné;

205. trvá na tom, aby GR REGIO a GR EMPL zverejnili svoje návrhy odporúčaní pre jednotlivé krajiny vo svojich výročných správach o činnosti, ako to opakovane žiadal Európsky parlament;

206. vyzýva GR REGIO: a) aby podalo správu príslušnému výboru Európskeho parlamentu o rôznych otvorených spisoch úradu OLAF, keď sa dokončia súdne konania; b) aby v následnosti na absolutórium Komisii za rok 2016 podalo správu príslušnému výboru Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o pokrok dosiahnutý v uvedených projektoch;

207. vyzýva EIB, aby urýchlene preskúmala zistenia úradu OLAF a vyvodila potrebné závery; vyzýva EIB, aby Európsky parlament informovala o svojich záveroch a prijatých opatreniach;

208. vyzýva Komisiu, aby podporovala využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov zavedených revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách;

209. vyzýva GR EMPL, aby začalo vykonávať odporúčanie IAS, pokiaľ ide o včasné vykonávanie stratégie kontroly v prípade fondov EŠIF a informovalo Európsky parlament o jej dokončení;

210. vyzýva Komisiu, aby umožnila ďalšie zjednodušenie pravidiel a zníženie administratívnej záťaže s cieľom pomôcť ešte viac znížiť mieru chybovosti;

Prírodné zdroje

Kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI) a spravodlivá SPP

211. poukazuje na to, že podľa výročnej správy o činnosti GR AGRI (strana 15 – KPI 1: poľnohospodársky príjem z faktorov na pracovníka na plný úväzok) sa pridaná hodnota a produktivita sektora v roku 2016 mierne znížili, ako aj na skutočnosť, že pre GR AGRI je ťažké určiť, čo presne spôsobilo celkový pokles príjmu z faktorov od roku 2013;

212. pripomína, že KPI 4 týkajúci sa miery zamestnanosti v oblasti rozvoja vidieka nie je relevantný, keďže miera zamestnanosti v oblasti rozvoja vidieka nie je ovplyvnená len opatreniami SPP;

213. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nereagovala na odporúčania Európskeho parlamentu v jeho uznesení o absolutóriu za rozpočtový rok 2015, aby nanovo definovala KPI 4 „s cieľom zdôrazniť osobitný vplyv opatrení SPP na zamestnanosť v týchto oblastiach“;

214. poukazuje na to, že v roku 2016 získalo 51 % príjemcov priamych platieb grant nižší ako 1 250 EUR, čo spolu predstavovalo 4 % celkových priamych platieb ( 10 )

215. pripomína svoje poznámky ( 11 ) týkajúce sa neudržateľnej štruktúry výdavkov SPP: 44,7 % všetkých poľnohospodárskych podnikov Únie malo ročný príjem nižší ako 4 000 EUR a v roku 2016 v priemere horných 10 % príjemcov priamej podpory SPP dostalo približne 60 % platieb ( 12 ) ; konštatuje, že rozdelenie priamych platieb vo veľkej miere odráža koncentráciu vlastníctva pôdy, keďže 20 % poľnohospodárov tiež vlastní 80 % pôdy; (odpoveď na písomnú otázku č. 17 z vypočutia vo Výbore Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu za účasti pána Hogana, ktoré sa uskutočnilo utorok, 28. novembra 2017); vyjadruje znepokojenie nad vysokou koncentráciou príjemcov a zdôrazňuje, že treba nájsť lepšiu rovnováhu medzi potrebami veľkých a malých príjemcov;

216. konštatuje, že približne 72 % podpory sa vypláca poľnohospodárskym podnikom s rozlohou medzi 5 a 250 hektármi, ktoré sú vo všeobecnosti rodinné;

217. požaduje, aby GR AGRI vymedzilo ciele spolu s ukazovateľmi na zníženie nerovností v príjmoch medzi poľnohospodárskymi podnikmi v budúcom VFR;

218. opakuje svoj názor, že priame platby nemôžu v plnej miere zohrávať svoju úlohu ako mechanizmus záchrannej siete na stabilizáciu príjmov poľnohospodárov, najmä v prípade malých poľnohospodárskych podnikov, a to vzhľadom na nevyvážené rozdelenie platieb;

219. zastáva názor, že poľnohospodárske podniky s väčšími príjmami nevyhnutne nepotrebujú rovnakú úroveň podpory na stabilizovanie príjmov ako malé poľnohospodárske podniky v obdobiach nestability príjmov, pretože na zvýšenie odolnosti môžu využiť úspory z rozsahu, a preto odporúča, aby Komisia s cieľom nápravy tejto nerovnováhy ustanovila pohyblivé rozpätie, keď by dotácie klesali s narastajúcou veľkosťou poľnohospodárskeho podniku;

220. vyzýva Komisiu, aby umožnila skutočné zjednodušenie postupu vrátane dokumentácie požadovanej na získanie prístupu k financovaniu bez toho, aby sa zanedbali zásady kontroly a monitorovania; žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala administratívnej podpore pre malých výrobcov, ktorých financovanie je nevyhnutným predpokladom prežitia ich podnikov;

Miera chybovosti

221. poukazuje na to, že Dvor audítorov odhaduje, že miera chybovosti v kapitole týkajúcej sa prírodných zdrojov ako celku je 2,5 % (2,9 % v roku 2015 a 3,6 % v roku 2014); víta pozitívny vývoj miery chybovosti, pričom konštatuje, že číselný údaj za rok 2016 je nad prahom významnosti;

222. víta skutočnosť, že z hodnotenia Dvora audítorov, pokiaľ ide o Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) vyplýva, že podpora prostredníctvom trhu a platieb priamej podpory za rok 2016 neobsahuje významné chyby, pričom najpravdepodobnejšia miera chybovosti predstavuje podľa odhadov Dvora audítorov 1,7 % (2,2 % v roku 2015);

223. zdôrazňuje, že Dvor audítorov zaznamenal menej chýb v dôsledku výskytu nadhodnotených údajov o pôde alebo neoprávnenej pôdy, na ktorú si poľnohospodár robil nárok, čo vyplýva zo zavedenia nového flexibilnejšieho pojmu trvalý trávny porast, vytvorenia akčných plánov na zlepšenie kvality údajov v identifikačnom systéme poľnohospodárskych parciel (ďalej len „LPIS“), ako aj on-line geopriestorového systému na predkladanie žiadostí;

224. poznamenáva, že ekologizačné platby boli zdrojom chýb, ktoré ovplyvnili Dvorom audítorov odhadovanú mieru chybovosti o 17 %, a že sa zistilo, že chyby sa týkali najmä požiadaviek na oblasti ekologického záujmu, hoci miera chybovosti EPZF bola pod mierou významnosti; v tejto súvislosti víta pokles miery chybovosti pre EPZF na 1,7 %;

225. poukazuje na to, že Dvor audítorov takisto zistil nedostatky v ochrane trvalých trávnych porastov, že Česká republika a Poľsko nemali k dispozícii historické údaje na kontrolu dodržiavania povinnosti mať ornú pôdu pokrytú trávou počas piatich po sebe idúcich rokov, a tiež že Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Portugalsko a Spojené kráľovstvo neklasifikovali trvalý trávny porast plne spoľahlivým spôsobom;

226. zdôrazňuje pozitívny trend miery chybovosti zaznamenaný Dvorom audítorov napriek vývoju súm vystavených riziku, ktoré vykázalo GR AGRI vo svojich výročných správach o činnosti, a to z 1,38 % v roku 2015 na 1,996 % v roku 2016 (trhové opatrenia s chybovosťou 2,85 % neboli zahrnuté) a 4 % pre obidva finančné roky v oblasti rozvoja vidieka; chápe, že tento výsledok nezohľadňuje štatisticky významné odchýlky;

227. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v prípade platieb v oblasti rozvoja vidieka, životného prostredia, opatrení v oblasti klímy a rybárstva sa v roku 2016 nevyskytli významné chyby a najpravdepodobnejšia miera chybovosti sa odhadovala na 4,9 % (5,3 % v roku 2015); konštatuje, že ak by sa všetky informácie, ktoré majú k dispozícii vnútroštátne orgány, použili na opravu chýb, odhadovaná miera chybovosti by bola o 1,5 percentuálneho bodu nižšia;

228. konštatuje, že v oblasti rozvoja vidieka tento rok tri najväčšie chyby oprávnenosti súviseli s príjemcami, ktorí nezverejnili, že boli kontrolovaní, spoločne podávali žiadosť alebo kupovali od prepojených spoločností v rozpore s pravidlami Únie alebo vnútroštátnymi pravidlami (výročná správa Dvora audítorov za rok 2016, bod 7.26);

Systémy riadenia a kontroly

229. poukazuje na to, že generálny riaditeľ GR AGRI vo výročnej správe o činnosti uviedol výhradu pri priamych platbách týkajúcich sa 18 platobných agentúr z 12 členských štátov a suma, s ktorou hospodárili platobné agentúry, ktorých sa týkala výhrada a ktoré boli predmetom hlbšieho preskúmania, predstavuje 13 618,6 milióna EUR, pričom skutočná suma vystavená riziku pre výdavky, ktorých sa výhrada týka, predstavuje 541,2 milióna EUR;

230. zdôrazňuje, že nedostatky boli zistené najmä v systéme riadenia a kontroly Maďarska (týkajúce sa oneskoreného vyhlásenia o hospodáriacej platobnej agentúry a nedostatkov v ekologizačných platbách), Bulharska (týkajúce sa ekologizácie a ekologického statusu poľnohospodárov), Poľska (týkajúce sa ekologizačných platieb) a Talianska (týkajúce sa nedostatkov v správnom stanovovaní oprávnenosti pôdy a aktívneho poľnohospodára);

231. vyjadruje poľutovanie nad nedávnymi prípadmi podvodov, ktoré sa týkajú platobných agentúr v Taliansku; vyzýva Komisiu, aby situáciu aktívne monitorovala a Európskemu parlamentu v nadväznosti na postup udeľovania absolutória poskytla príslušné podrobné údaje;

232. žiada Komisiu, aby urýchlila postup overovania súladu začatý 8. januára 2016, s cieľom získať podrobné a presné informácie o riziku konfliktu záujmov týkajúceho sa Štátneho poľnohospodárskeho intervenčného fondu v Českej republike; berie na vedomie, že neschopnosť odstrániť konflikt záujmov môže v konečnom dôsledku viesť k odobratiu akreditácie platobnej agentúry príslušným orgánom alebo k uloženiu finančných opráv zo strany Komisie; žiada Komisiu, aby Európsky parlament bezodkladne informovala, ak úrad OLAF na konci postupu overenia súladu bude informácie týkajúce sa možných prípadov podvodu, korupcie alebo akejkoľvek nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie preposielať GR AGRI;

Spoľahlivosť údajov oznamovaných členskými štátmi

233. poukazuje na to, že vzhľadom na to, že riadiace a kontrolné systémy vykazujú v niektorých členských nedostatky, GR AGRI upravuje predkladané kontrolné štatistiky, predovšetkým na základe auditov Komisie a Dvora audítorov, ktoré sa vykonali v posledných troch rokoch, ako aj na základe stanovísk certifikačného orgánu za príslušný rozpočtový rok;

234. poukazuje na to, že napriek tomu, že od roku 2015 majú certifikačné orgány členských štátov povinnosť skontrolovať zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií: a) v prípade trhových opatrení GR AGRI vykonalo úpravy celkovo 32 programov (t. j. menej ako 20 % z celkového počtu programov, za ktoré sa deklarovali výdavky v roku 2016); b) v prípade priamych platieb sa úpravy vykonali v 52 prípadoch (zo 69), pričom väčšina týchto úprav predstavovala menej ako 1 %, 7 predstavovalo 1 % až 2 % a 9 viac než 2 %; c) v prípade rozvoja vidieka sa uplatnili navýšenia (top ups) v prípade 39 platobných agentúr zo 72 s 21 úpravami o viac ako 1 % a so 16 úpravami o viac ako 2 %;

Otázky týkajúce sa výkonnosti v oblasti rozvoja vidieka

235. víta skutočnosť, že Dvor audítorov preskúmal otázky týkajúce sa výkonnosti vybraných transakcií v oblasti rozvoja vidieka za posledné tri roky; s uspokojením konštatuje, že 95 % projektov ukončených v čase konania auditu bolo vykonaných podľa plánu, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú dostatočné dôkazy o primeranosti nákladov;

236. zdôrazňuje, že takmer všetky projekty, ktoré kontroloval Dvor audítorov, používali systém, ktorým sa nahrádzali vzniknuté náklady, a konštatuje, že v programovom období 2014 – 2020 členské štáty môžu ako alternatívu použiť systém zjednodušených možností vykazovania nákladov týkajúcich sa štandardných stupníc jednotkových nákladov, jednorazových platieb a paušálneho financovania, ktorým sa účinne obmedzuje riziko nadmerných cien;

Ekologizácia

237. poukazuje na to, že Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2016 (bod 7.17) uvádza, že pokiaľ ide o ekologizačné platby 63 navštívených poľnohospodárskych podnikov, ktoré navštívil: a) všetky, ktorých sa týkala diverzifikácia plodín, túto podmienku spĺňali; b) väčšina chýb týkajúcich sa ekologizácie súvisela s nesúladom s požiadavkami oblastí ekologického záujmu (EFA); c) pozemky boli správne zaznamenané v LPIS, pokiaľ ide o zachovanie existujúcich trvalých trávnych porastov; d) nie všetky trvalé trávnaté porasty boli riadne ako také zaznamenané;

238. je však obzvlášť znepokojený prvými závermi, ku ktorým dospela Komisia v pracovnom dokumente svojich útvarov s názvom Preskúmanie ekologizačných opatrení po roku ich uplatňovania, SWD(2016)0218, druhá časť, s. 14: „celkovo by poľnohospodári museli meniť plodiny na menej ako 1 % celkovej ornej pôdy v Únii, aby plnili požiadavky na diverzifikáciu plodín, a vzhľadom na to, že povinnosť diverzifikácie plodín sa týka prevažnej väčšiny ornej pôdy v Únii, zdá sa, že tento obmedzený vplyv odzrkadľuje súčasnú prax poľnohospodárov, ktorí túto povinnosť už plnia“;

239. zdôrazňuje, že Dvor audítorov vo svojej výročnej správe (body 7.43 až 7.54) potvrdzuje analýzu Komisie poukazujúcu na to, že diverzifikácia plodín a systém oblastí ekologického záujmu viedli k zmenám v prípade väčšiny poľnohospodárskych podnikov, ktoré Dvor audítorov navštívil (89 % v prípade diverzifikácie plodín a 67 % v prípade oblastí ekologického záujmu);

240. vyjadruje mimoriadne znepokojenie tým, že podľa osobitnej správy Dvora audítorov č. 21/2017 s názvom Ekologizácia: komplexnejší režim podpory príjmov, ktorý ešte nie je environmentálne účinný, „ekologizácia pravdepodobne prináša významné prínosy pre životné prostredie a klímu […], pretože požiadavky ekologizácie sú vo všeobecnosti nenáročné a vo veľkej miere odzrkadľujú normálnu poľnohospodársku prax“;

241. okrem toho poukazuje na to, že Dvor audítorov uvádza, že vďaka rozsiahlym výnimkám môže väčšina poľnohospodárov (65 %) využívať ekologizačné platby bez toho, aby skutočne podliehali ekologizačným povinnostiam; výsledkom je, že ekologizácia vedie k pozitívnej zmene poľnohospodárskych postupov len na veľmi obmedzenom podiele poľnohospodárskej pôdy Únie;

242. vyjadruje poľutovanie nad tým, že programy ekologizácie sú skôr nástrojom na podporu príjmov poľnohospodárov než na zlepšenie výkonnosti SPP v oblasti životného prostredia a klímy; domnieva sa, že na to, aby poľnohospodárske programy riešili potreby životného prostredia a klímy, mali by zahŕňať výkonnostné ciele a financovanie, ktoré by zodpovedali vzniknutým nákladom a stratám príjmu v dôsledku činností nad rámec environmentálneho základu;

243. vyjadruje poľutovanie nad tým, že keďže sa na programy ekologizácie vzťahujú platby na základe plochy, v samotnom návrhu programu by mohli zvýšiť nerovnováhu v rozdeľovaní podpory z SPP; vyzýva preto Komisiu, aby zvážila odporúčanie Dvora audítorov z jeho osobitnej správy č. 21/2017;

244. konštatuje, že podľa Komisie: „skutočný vplyv (programov ekologizácie) na výsledky v oblasti životného prostredia závisí od rozhodnutí členských štátov a poľnohospodárov a doteraz len málo členských štátov využilo možnosti obmedziť používanie pesticídov a hnojív v oblastiach ekologického záujmu“;

245. zdôrazňuje, že pre verejnú správu záťaž spojená s ekologizáciou v podstate spočíva v rozvoji nových nástrojov riadenia, ako napríklad vrstva oblastí ekologického záujmu v systéme LPIS, čo čiastočne vysvetľuje, prečo GR AGRI zvýšilo počet výhrad a akčných plánov pre členské štáty;

246. berie na vedomie, že ekologizácia značne prispieva k zložitosti SPP, pretože sa prekrýva s inými environmentálnymi nástrojmi SPP (krížové plnenie a druhý pilier environmentálnych opatrení); v tejto súvislosti berie na vedomie osobitnú správu Dvora audítorov č. 21/2017 o ekologizácii, v ktorej sa uvádza, že „Komisia a členské štáty zmierňujú súvisiace riziko mŕtvej váhy a dvojitého financovania“;

Režim pre mladých poľnohospodárov

247. poukazuje na to, že s obrovskými rozdielmi v rozvoji poľnohospodárstva v celej Únii sa spája významný demografický problém, ktorý si vyžaduje politiky na riešenie nedostatku mladých poľnohospodárov s cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva v Únii;

248. zdôrazňuje, že mladí poľnohospodári musia čeliť špecifickým ťažkostiam v prístupe k financovaniu a nízkemu obratu počas prvých rokov podnikania, čo sa spája s pomalou generačnou výmenou a ťažkosťami pri prístupe k poľnohospodárskej pôde;

249. poukazuje na to, že klesajúci počet mladých ľudí v tomto sektore komplikuje generačnú výmenu a môže znamenať stratu cenných schopností a vedomostí spôsobenú odchodom starších skúsených ľudí do dôchodku; preto trvá na tom, že je potrebná podpora pre poľnohospodárov odchádzajúcich do dôchodku aj mladých nástupcov, ktorý preberajú poľnohospodársky podnik;

250. vyjadruje znepokojenie najmä nad tým, že v osobitnej správe č. 10/2017 o pomoci pre mladých poľnohospodárov Dvor audítorov konštatuje, že pokiaľ ide o priame platby, pomoc pre mladých poľnohospodárov: a) nie je založená na dôkladnom posúdení potrieb; b) neodráža všeobecný cieľ, ktorým je podpora generačnej výmeny; c) dokonca sa nie vždy poskytuje mladým poľnohospodárom v núdzi; a d) poskytuje sa poľnohospodárskym podnikom, v ktorých mladí poľnohospodári zohrávajú len malú úlohu;

251. vyjadruje poľutovanie nad tým, že pokiaľ ide o podporu pre mladých poľnohospodárov prostredníctvom programov rozvoja vidieka, Dvor audítorov dospel k záveru, že opatrenia sú vo všeobecnosti založené na nejasných posúdeniach potrieb a neexistuje žiadna skutočná koordinácia medzi platbami v rámci prvého a druhého piliera na podporu mladých poľnohospodárov;

Potrebné opatrenia

252. vyzýva: a) Komisiu, aby dôkladne analyzovala príčiny celkového poklesu príjmov z faktorov od roku 2013 a vymedzila pre nový VFR nový kľúčový cieľ výkonnosti spojený s ukazovateľmi výsledkov a dosahu zameraný na zmiernenie rozdielov v príjmoch medzi poľnohospodármi; b) členské štáty, aby vyvinuli ďalšie úsilie o začlenenie spoľahlivejších a aktuálnejších informácií do svojich databáz LPIS; c) Komisiu, aby preskúmala prístup platobných agentúr ku klasifikácii a aktualizácii kategórií pôdy v ich systémoch LPIS a vykonala požadované krížové kontroly s cieľom znížiť riziko chýb v ekologizačných platbách; d) Komisiu, aby prijala primerané opatrenia s cieľom požadovať od členských štátov, aby ich akčné plány v oblasti rozvoja vidieka obsahovali nápravné opatrenia zamerané na riešenie častých príčin chýb; e) Komisiu, aby poskytla usmernenia a šírila najlepšie postupy medzi vnútroštátnymi orgánmi a medzi príjemcami a ich združeniami s cieľom zabezpečiť, aby sa ich kontrolami zistili prepojenia medzi uchádzačmi a ostatnými zainteresovanými stranami, ktoré sú zapojené v podporovaných projektoch rozvoja vidieka; f) Komisiu, aby bola aj naďalej ostražitá, pokiaľ ide o vykonané kontroly a údaje, ktoré oznámili orgány členských štátov, a aby tieto zistenia zohľadňovala pri rozdeľovaní audítorskej záťaže na základe hodnotenia rizika; g) členské štáty, ako aj príjemcov a ich združenia, aby v plnej miere využívali možnosti, ktoré ponúka systém zjednodušených možností vykazovania nákladov v oblasti rozvoja vidieka; h) Komisiu, aby v pre ďalšiu reformu SPP pripravila a vypracovala úplnú intervenčnú logiku pre environmentálne a klimatické opatrenia EÚ týkajúce sa poľnohospodárstva, ktorá by zahŕňala konkrétne ciele a vychádzala by z aktuálneho vedeckého chápania príslušných javov;

253. vyzýva Komisiu, aby sa pri zostavovaní nového návrhu týkajúceho sa ekologizácie riadila nasledujúcimi zásadami: a) poľnohospodári by mali mať prístup k platbám SPP, ak spĺňajú jednotný súbor základných environmentálnych noriem zahŕňajúcich dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav (ďalej len „GAEC“) a požiadavky na ekologizáciu, ktoré prekračujú rámec environmentálnej legislatívy; víta v tomto smere logiku prístupu Komisie t. j. rozpočtu zameraného na výsledky; domnieva sa, že budúci systém realizácie by mal byť viac orientovaný na výsledky; b) osobitné miestne potreby týkajúce sa životného prostredia a klímy možno vhodným spôsobom riešiť prostredníctvom účinnejšej cielenej plánovanej činnosti týkajúcej sa poľnohospodárstva; c) keď majú členské štáty pri vykonávaní SPP možnosť vybrať si z viacerých možností, mali by ešte pred ich vykonaním povinne preukázať, že možnosti, ktoré si zvolili, sú účinné a efektívne z hľadiska dosiahnu