C 115/4

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2020/C 115/03)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1)

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY

„GAILLAC“

PDO-FR-A0502-AM03

Dátum oznámenia: 19. 12. 2019

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1. Odkaz na oficiálny zemepisný kódex

V kapitole 1 časti IV písm. a) a b) sa za slovo „Tarn“ vkladajú slová „na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2019“.

Zemepisná oblasť zodpovedá aktuálnej verzii oficiálneho zemepisného kódexu, ktorý každý rok uverejňuje štatistický úrad INSEE. Rozsah zemepisnej oblasti sa nemení.

Uvedená zmena sa netýka jednotného dokumentu.

2. Redakčná úprava

V kapitole 1 časti IV bode 1 písm. b) sa dopĺňa obec „Bellegarde-Marsal“ a obce „Bellegrade“ a „Marsal“ sa vypúšťajú.

Uvedená zmena súvisí so zlúčením týchto dvoch obcí. Zemepisná oblasť sa nemení.

Bod 6 jednotného dokumentu sa mení zodpovedajúcim spôsobom.

3. Vymedzená pozemková oblasť

V kapitole 1 časti IV bode 2 sa za slová „6. novembra 2014“ vkladajú slová „a 18. – 19. júna 2019“.

Cieľom tejto zmeny je doplniť dátumy, ku ktorým príslušný vnútroštátny orgán schválil zmenu vymedzenej pozemkovej oblasti v rámci zemepisnej oblasti výroby. Vymedzenie pozemkov spočíva v tom, že sa v rámci zemepisnej oblasti výroby určia pozemky vhodné na výrobu výrobku s chráneným označením pôvodu.

Uvedená zmena sa netýka jednotného dokumentu.

4. Obeh medzi oprávnenými skladovateľmi

V kapitole 1 časti IX bode 5 sa vypúšťa písmeno b) o dátume uvedenia vín do obehu medzi oprávnenými skladovateľmi.

Uvedená zmena sa netýka jednotného dokumentu.

5. Prechodné opatrenie

V kapitole 1 časti XI sa vypúšťa bod 4.

Táto zmena súvisí so zrušením prechodného opatrenia, ktorého platnosť uplynula.

Uvedená zmena sa netýka jednotného dokumentu.

6. Odkaz INAO

V kapitole 3 časti II sa obec „Montreuil sous-bois“ nahrádza obcou „Montreuil“.

Cieľom tejto zmeny je zohľadniť zmenu názvu obce.

Uvedená zmena sa netýka jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov výrobku

Gaillac

2. Druh zemepisného značenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. Víno

5. Akostné šumivé víno

6. Akostné aromatické šumivé víno

4. Opis vína (vín)

Tiché biele vína

Tiché biele vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 10,5 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno) je ≤ 4 g/l.

Celkový obsah alkoholu v týchto vínach nesmie po obohatení prekročiť 13 %.

Tieto vína sa vyznačujú ovocnými a kvetinovými arómami a miernou kyslosťou. Vína možno označiť tradičným pojmom „primeur“; v takom prípade sa pri výrobe prihliada na to, že ich treba spotrebovať v priebehu niekoľkých mesiacov po výrobe.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Tiché biele vína s označením „doux“

Tiché biele vína s doplneným tradičným pojmom „doux“ (sladké) majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 12,5 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov v týchto vínach je ≥ 45 g/l (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno).

Celkový obsah alkoholu v týchto vínach nesmie po obohatení prekročiť 15 %.

Tieto vína sa často vyznačujú arómami zrelých jabĺk, hrušiek a exotického ovocia; možno ich archivovať 5 rokov.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 10 Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Tiché biele vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“

Tiché biele vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“ (neskorý zber) majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 17 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno) je ≥ 100 g/l.

Tieto vína sa vyznačujú arómami sušeného či kandizovaného ovocia alebo medovou vôňou. Rovnováha medzi kyslosťou, alkoholom a olejnatosťou umožňuje týmto vínam dosiahnuť v priebehu rokov ešte komplexnejšiu chuť.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11 Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Tiché červené vína

Vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 11 obj. %.

Minimálny prirodzený obsah alkoholu vín s doplneným tradičným pojmom „primeur“ je 10,5 %.

Vína, ktorých prirodzený obsah alkoholu je ≤ 14 % (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno), majú obsah skvasiteľných cukrov ≤ 2,5 g/l.

Vína, ktorých prirodzený obsah alkoholu je > 14 % (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno), majú obsah skvasiteľných cukrov ≤ 4 g/L.

Vína s doplneným tradičným pojmom „primeur“ (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno) majú obsah skvasiteľných cukrov ≤ 2 g/l.

Šarže vína uvádzané na trh ako sudové alebo balené víno majú obsah kyseliny jablčnej ≤ 0,4 g/l.

Šarže vína uvádzané na trh ako sudové alebo balené vína, ktoré možno označiť tradičným pojmom „primeur“, majú obsah prchavých kyselín ≤ 10,2 meq/l.

Celkový obsah alkoholu v týchto vínach nesmie po obohatení prekročiť 13,5 %.

Pri vínach s doplneným tradičným pojmom „primeur“ nesmie celkový obsah alkoholu po obohatení prekročiť 13 %.

Vína sa v ústach často vyznačujú arómami červeného ovocia a korenistými tónmi. Vína obsahujú taníny, ktoré im dodávajú štruktúru a guľatosť chuti. Príjemne sa pijú ako mladé vína, no súčasne sú schopné fľašového dozrievania.

Vína s doplneným tradičným pojmom „primeur“ sú vyvážené a vyznačujú sa ovocnými arómami, ktoré v sebe spájajú ľahkosť a jemnosť; vyrábajú sa výlučne z odrody Gamay N.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Tiché ružové vína

Tiché ružové vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 11 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov (šarže vína sa uvádzajú na trh ako sudové alebo balené víno) je ≤ 4 g/l.

Celkový obsah alkoholu v týchto vínach nesmie po obohatení prekročiť 13,5 %.

Ružové vína majú výraznú čerešňovočervenú farbu. Vyznačujú sa ovocnými arómami a príjemnou sviežosťou.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Šumivé vína

Šumivé vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 9 obj. %.

Šumivé vína vyrobené druhotným kvasením vo fľaši majú (po druhotnom kvasení a prípadne po pridaní expedičného likéru) obsah skvasiteľných cukrov < 50 g/l.

V prípade obohatenia muštu nesmie celkový obsah alkoholu prekročiť 13 %.

Šumivé vína vyrobené druhotným kvasením vo fľaši majú prevažne kyslú štruktúru, ktorej vďačia za svoju sviežosť a jemnosť. Táto kyslosť je sprevádzaná ovocnými tónmi.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“

Vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“ sú akostné aromatické šumivé vína.

Šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“ sa vyznačujú jemnými bublinkami a výdatnou penou. Tieto vína obsahujú arómy pripomínajúce jablko, čo je príznačné pre odrodu Mauzac B.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 8 Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Šumivé vína s označením „doux“

Šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „doux“ majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 11 obj. %.

Po druhotnom kvasení majú obsah skvasiteľných cukrov ≥ 50 g/l a obsah voľného oxidu siričitého je < 25 mg/l.

V prípade obohatenia muštu nesmie celkový obsah alkoholu prekročiť 14 %.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 7 Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 25

Analytické vlastnosti, ktoré nie sú uvedené, zodpovedajú limitom stanoveným v právnych predpisoch EÚ

5. Vinárske výrobné postupy

a) Základné enologické postupy

Hustota a spon výsadby

Pestovateľský postup

Minimálna hustota výsadby viniča je 4 000 krov na hektár, pričom vzdialenosť medzi radmi je najviac 2,5 m.

Vzdialenosť medzi krami v tom istom rade je najviac 0,8 m.

Pri vedení Gobelet je vzdialenosť medzi krami najviac 2,2 m.

Ak je vinič vysadený na terasovitých pozemkoch, plocha na jeden ker je najviac 2,5 m2.

Pravidlá rezu viniča

Pestovateľský postup

Rez viniča sa vykonáva:

— krátkym rezom (Gobelet alebo kordón Royat) alebo jednoduchým Guyotovým rezom najviac s 12 očkami na ker;

— dvojitým Guyotovým rezom (tzv. „tirette“) najviac s 10 očkami na koreň.

Bez ohľadu na spôsob rezu musí byť počet rodivých letorastov na ker po kvitnutí (fenologická fáza 23 podľa Lorenza) najviac 10.

Zavlažovanie

Pestovateľský postup

Zavlažovanie môže byť povolené.

Osobitné ustanovenia o zbere

Pestovateľský postup

Červené vína, ktoré možno označiť tradičným pojmom „primeur“ a šumivé vína, ktoré možno označiť tradičným pojmom „méthode ancestrale“, sa vyrábajú z manuálne zberaného hrozna.

Vína, ktoré možno označiť tradičným pojmom „vendanges tardives“, sa vyrábajú z hrozna zberaného manuálne postupným triedením.

Osobitné ustanovenia o preprave zozberaného hrozna

Pestovateľský postup

Nádoby obsahujúce zozberané hrozno určené na výrobu červených vín, ktoré možno označiť tradičným pojmom „primeur“, a šumivých vín, ktoré možno označiť tradičným pojmom „méthode ancestrale“, sú počas prepravy tohto hrozna z vinohradníckej oblasti do prevádzky na výrobu vína naplnené hroznom do výšky najviac 0,60 m.

Používanie enologického aktívneho uhlia

Obmedzenie týkajúce sa výroby

Používanie enologického aktívneho uhlia pri výrobe ružových vín, či už samostatne, alebo v zmesi v prípravkoch, je zakázané.

Obohacovanie

Osobitný enologický postup

V prípade ružových vín je povolené zahusťovanie hroznového muštu až do dosiahnutia čiastočnej koncentrácie 10 % použitého objemu.

Celkový obsah alkoholu v týchto vínach nesmie po obohatení prekročiť:

— 13 % pri tichých bielych vínach,

— 13 % pri šumivých vínach (v prípade obohacovania muštu),

— 13 % pri červených vínach, ktoré možno označiť tradičným pojmom „primeur“,

— 13,5 % pri červených a ružových vínach,

— 14 % pri šumivých vínach, možno označiť tradičným pojmom „doux“ (v prípade obohacovania muštu),

— 15 % pri tichých bielych vínach, možno označiť tradičným pojmom „doux“.

b) Maximálne výnosy

Tiché biele vína a šumivé vína

72 hektolitrov na hektár

Tiché biele vína s označením „sladké“ a šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „doux“

54 hektolitrov na hektár

Tiché biele vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“

25 hektolitrov na hektár

Tiché červené a ružové vína

66 hektolitrov na hektár

6. Vymedzená zemepisná oblasť

Zber hrozna, vinifikácia a výroba tichých bielych vín, zber hrozna, vinifikácia, výroba, zrenie a balenie šumivých a tichých bielych vín, ktoré možno označiť tradičným pojmom „vendange tardives“, sa vykonávajú na území týchto obcí departementu Tarn: Alos, Amarens, Andillac, Aussac, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

Zber hrozna, vinifikácia a výroba ružových vín a zber hrozna, vinifikácia, výroba a zrenie červených vín sa vykonávajú na území týchto obcí departementu Tarn: Alos, Amarens, Andillac, Arthès, Aussac, Bellegarde-Marsal, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Cambon, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Cunac, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Fréjairolles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Mouzieys-Teulet, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Grégoire, Saint-Juéry, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

7. Hlavné muštové odrody

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Len de l’El B – Loin de l’Oeil

Ondenc B

Prunelard N

Syrah N – Shiraz

Muscadelle B

Mauzac B

Duras N

8. Opis súvislostí

Tiché vína

Oceánske podnebie vytvára vhodné podmienky na rast viniča na jar a vyznačuje sa miernymi zimami, čo obmedzuje riziko silných mrazov. Stredomorský vplyv, ktorý sa prejavuje suchými a teplými letami a jeseňami, podporuje rovnomerné a optimálne zrenie hrozna s miernou letnou závlahou. Teplý a suchý vietor autan, ktorý je zvyčajne veľmi intenzívny, zohráva dôležitú úlohu počas celého vegetačného obdobia najmä tým, že urýchľuje pučanie listov, kvitnutie a zrenie. Obzvlášť silno môže tento vietor fúkať začiatkom jesene a jeho horúci a vysušujúci vplyv podporuje zrenie hrozna a obmedzuje rozvoj chorôb. Od polovice septembra sa striedajú chladné a často vlhké noci s teplými dňami, čo podporuje rozvoj Botrytis cinerea a „ušľachtilej hniloby“ na pozemkoch, kde ešte neprebehol zber úrody. Začiatkom jesene môže vietor autan fúkať silno. V ešte nepozberaných bobuliach dochádza k rýchlej koncentrácii cukrov a kyselín. Toto hrozno, ktoré sa necháva prezrieť a jeho koncentrácia prebieha na kre prirodzeným procesom hrozienkovatenia vďaka vetru autan alebo pôsobením „ušľachtilej hniloby“, sa zberá postupným manuálnym triedením, a v porovnaní so sladkými bielymi vínami sa zber uskutočňuje neskôr. Z tohto hrozna sa vyrábajú vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“.

Neskorý príchod prvých mrazov priaznivo vplýva na proces drevnatenia.

Vinič sa pestuje na základe zvyklostí a znalosti prostredia vo vymedzenej pozemkovej oblasti prispôsobenej jednotlivým zemepisným jednotkám; táto oblasť sa vyznačuje dobre odvodňovanými pôdami, ktoré sa ľahko zahrievajú, absenciou chladného a mrazivého počasia a najúrodnejšími pôdami.

Odrody viniča Mauzac B a Mauzac rose Rs, ktoré pochádzajú z oblasti Gaillac, majú v týchto polohách potenciál na výrobu suchých bielych tichých vín. Vyrábajú sa z nich jemné vína s nízkou kyslosťou a príjemnými jablkovými arómami. Prezreté hrozno pestované na tunajších exponovaných svahoch sa môže vyznačovať vysokým obsahom cukru.

Aj odroda Len de l’el B je pôvodná odroda z oblasti Gaillac; nie je doložené, že by sa pestovala v iných viniciach. Táto odroda dodáva bielym vínam jemnosť a buket a vo väčšine prípadov sa využíva na výrobu vín z neskorého zberu. Hrozno z tejto odrody sa vyznačuje vysokou koncentráciou vďaka prirodzenému hrozienkovateniu vplyvom vetra autan alebo pôsobením ušľachtilej hniloby, a to vo všetkých prírodných oblastiach vo vymedzenej zemepisnej oblasti označenia. Odrodovú skladbu určenú na výrobu bielych vín dopĺňa odroda Ondenc B, ktorá bola kedysi veľmi rozšírená na juhozápade Francúzska, ale zachovala sa len vo vinohradníckej oblasti „Gaillac“ pre svoju príjemnú chuť a dobrú schopnosť koncentrácie na kre.

Odrodovú skladbu určenú na výrobu červených a ružových vín tvoria pôvodné, miestne aj regionálne odrody, napríklad odroda Duras N, ktorá pravdepodobne pochádza z oblasti Gaillac a využíva sa takmer výlučne v tejto oblasti, odroda viniča Fer N pochádzajúca z juhozápadného Francúzska či odroda viniča Prunelard N pochádzajúca z oblasti Gaillac, ktorú v roku 1868 opísal doktor Guyot; táto odroda sa v 20. storočí prestala pestovať, no koncom 90. rokov 20. storočia sa k nej vinári opäť vrátili.

Bohatstvo vinohradníckej oblasti „Gaillac“ je dané jej polohou klimatickej križovatky a rozmanitosťou jej geologických a pôdnych podmienok. V tejto zemepisnej oblasti, ktorá bola veľmi frekventovaným územím, sa sústredila celá rada regionálnych a v zásade autochtónnych odrôd viniča, ktoré boli vyberané a uchovávané po celé generácie a ktoré vytvárajú v tomto prírodnom prostredí jedinečnú ekologickú niku. Výrobcom sa podarilo zachovať pestovanie viniča tak, že dokonale ovládli pestovanie tejto odrodovej skladby a prispôsobili jej svoje know-how, a to najmä spôsoby rezu a vedenia viniča, ktoré umožňujú optimálne rozmiestnenie strapcov.

Know-how výrobcov sa prejavuje aj ovládnutím techník, ktoré umožňujú optimálne využitie hrozna vďaka prispôsobeniu alebo zachovaniu techník vinifikácie. Zaviedlo sa obdobie zrenia červeného vína po kvasení s cieľom získať komplexnejšie arómy, ale predovšetkým s cieľom dosiahnuť, aby sa taníny zaokrúhlili a zjemnili; využíva sa najmä regionálna, ale odolná odrodová skladba. Na dosiahnutie týchto cieľov je v špecifikácii vymedzené minimálne obdobie zrenia do 1. februára roku nasledujúceho po roku zberu.

Vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“ sa nechávajú dozrievať najmenej do 15. mája druhého roku nasledujúceho po roku zberu, pričom najmenej 2 mesiace musia vyzrievať vo fľaši. Toto dlhé obdobie zrenia podporuje rovnováhu chuti a rozvíja komplexnosť ich arómy. S cieľom zachovať vlastnosti a špecifickosť výrobku, a tým aj jeho povesť, sa balenie týchto vín uskutočňuje v zemepisnej oblasti. Všetky šarže vína, ktoré možno označiť tradičným pojmom „vendanges tardives“, sa na konci obdobia zrenia systematicky kontrolujú v zemepisnej oblasti.

Šumivé vína

V priebehu generácií výrobcovia vyvinuli know-how na výrobu šumivých vín rôznymi technikami vinifikácie. Technika „méthode ancestrale“ je založená na zvládnutí procesu kvasenia vína vo fľaši v pivniciach. Tieto vína sa vyrábajú výlučne z odrôd viniča Mauzac B a Mauzac Rose Rs, ktoré sú známe schopnosťou silného druhotného kvasenia a tvorbou jemných bubliniek. Prezrievanie týchto odrôd na exponovaných svahoch umožňuje výrobu sladkých šumivých bielych vín.

Keď si výrobcovia osvojili túto prvú techniku, vyvinuli metódu druhotného kvasenia vo fľaši, vďaka ktorej vyrábajú suchšie vína; zloženie ich kupáží zohľadňuje miestny pôvod. Ku kvalitnému druhotnému kvaseniu a rozvoju komplexných ovocných aróm prispieva aj dlhé dozrievanie „sur lattes“.

Vína z tejto vinohradníckej oblasti, ktorá má viac ako 2 000 rokov, sa vyvážali cez územie Tarn a rieku Garonne, čo dokazujú nálezy črepov z amfor pochádzajúcich z mesta Montans, ktoré sa našli na územiach od južného Španielska až po sever Škótska. Keď benediktíni založili opátstvo Saint-Michel, vybrali si tie najvhodnejšie miesta na výrobu vína a s pozoruhodnou šikovnosťou zorganizovali obchodnú sieť v departemente Tarn a vyhĺbili veľkú sieť vínnych pivníc. Víno putovalo z departementu Tarn po rieke Garonne do prístavu Bordeaux, odkiaľ sa vydalo na víťaznú púť Francúzskom a severnou Európou. V roku 1253 si anglický kráľ Richard III nechal poslať 20 sudov vína „Gaillac“. Dobré meno vín z oblasti Gaillac neustále rástlo. Zachovali sa účty z rokov 1306 a 1307, podľa ktorých pochádzalo z oblasti Gaillac 40 % vín prepravených cez povodie rieky Garonne do Bordeaux, odkiaľ sa vyvážali do zahraničia.

Od 80. rokov 20. storočia sa celková rozloha viníc v departemente Tarn zmenšila, ale podiel vyrobených vín s chráneným označením pôvodu „Gaillac“ sa zvýšil. Väčšina vyrobeného vína sa uvádza na trh vo fľašiach. Vinárom z oblasti Gaillac sa vďaka ich dynamickému prístupu a know-how darí uchovávať dobrú povesť vín z tejto vinohradníckej oblasti.

9. Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Označovanie

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

dodatočné ustanovenia o označovaní

Opis podmienky

Na etiketách vín s chráneným označením pôvodu sa môže uvádzať názov väčšej zemepisnej jednotky „Sud-Ouest“. Táto väčšia zemepisná jednotka sa súčasne môže uvádzať na všetkých prospektoch a nádobách.

Táto väčšia zemepisná jednotka musí byť uvedená písmom, ktoré nesmie byť vyššie ani širšie ako veľkosť písma tvoriaceho názov chráneného označenia pôvodu.

Dodatočné označenia

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

dodatočné ustanovenia o označovaní

Opis podmienky

Názov chráneného označenia pôvodu možno doplniť tradičným pojmom „méthode ancestrale“, ak predmetné vína spĺňajú podmienky používania tohto pojmu stanovené v špecifikácii výrobku.

Názov chráneného označenia pôvodu možno doplniť tradičným pojmom „primeur“, ak predmetné vína spĺňajú podmienky používania tohto pojmu stanovené v špecifikácii výrobku.

Názov chráneného označenia pôvodu možno doplniť tradičným pojmom „doux“, ak predmetné vína spĺňajú podmienky používania tohto pojmu stanovené v špecifikácii výrobku.

Názov chráneného označenia pôvodu možno doplniť tradičným pojmom „vendanges tardives“, ak predmetné vína spĺňajú podmienky používania tohto pojmu stanovené v špecifikácii výrobku.

Na etikete vín označených tradičným pojmom „primeur“ a vín označených tradičným pojmom „vendanges tardives“ musí byť povinne uvedený ročník.

Šumivé vína a šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

balenie vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky

Všetky kroky výroby od zberu hrozna až po degoržovanie alebo odstránenie usadeniny sa uskutočňujú vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Šumivé vína sa vyrábajú druhotným kvasením vo fľaši a vyzrievanie vo fľaši na kvasničných kaloch musí trvať najmenej 9 mesiacov.

Šumivé vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“ sa vyrábajú jedinečným spôsobom kvasenia. Toto kvasenie začína v kvasnom tanku. Druhotné kvasenie z čiastočne skvaseného hroznového muštu prebieha výlučne vo fľaši.

Vyzrievanie vo fľaši na kvasničných kaloch musí trvať minimálne 2 mesiace.

Balenie vín sa so zreteľom na proces výroby s druhotným kvasením vo fľašiach uskutočňuje v zemepisnej oblasti.

Vína vyrobené druhotným kvasením vo fľaši sa uvádzajú na spotrebiteľský trh po uplynutí minimálne deväťmesačného vyzrievania vo fľaši na kvasničných kaloch po tiráži a najskôr 1. septembra roku nasledujúceho po zbere.

Vína s doplneným tradičným pojmom „méthode ancestrale“ sa uvádzajú na spotrebiteľský trh po uplynutí 2 mesiacov vyzrievania na kvasničných kaloch vo fľaši.

Tiché biele vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

balenie vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky

Vína s doplneným tradičným pojmom „vendanges tardives“ sa nechávajú dozrievať najmenej do 15. mája druhého roku nasledujúceho po roku zberu, pričom najmenej 2 mesiace musia vyzrievať vo fľaši. Toto dlhé obdobie zrenia podporuje rovnováhu chuti a rozvíja komplexnosť ich arómy.

Vína sa balia vo vymedzenej zemepisnej oblasti a na konci obdobia zrenia sa všetky šarže vína systematicky kontrolujú. Výrobcovia si ako cieľ stanovili jednak lepšie zachovávať základné vlastnosti výrobkov, ktoré dlho dozrievajú a vyžadujú si značné odborné znalosti, a jednak zaručiť a zachovať kvalitu a špecifickosť výrobkov (a tým aj dobré meno chráneného označenia pôvodu) kontrolami vykonávanými v oblasti výroby, ktoré si vyžadujú špecifické organoleptické odborné znalosti.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d5b3ef7-29eb-4f86-a2bf-d9d8dd9d6274

(1) Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.