SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 30.4.2014  
SWD(2013) 800 final/2 
  
CORRIGENDUM Annule et remplace le document  SWD(2013) 800 final du 13.11.2013 
Concerne toutes les versions linguistiques (corr ection du paragraphe 2 de la partie Chypre et 
du dernier paragraphe de la partie UK) 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
PREHĽAD POKROKU PRI VYKONÁVANÍ ODPORÚ ČANÍ PRE JEDNOTLIVÉ 
KRAJINY POD ĽA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 
Sprievodný dokument 
OZNÁMENIE KOMISIE 
Ročný prieskum rastu na rok 2014 
{COM (2013 ) 800 final }  
 
2 
 Úvod 
V tomto pracovnom dokumente útvarov Ko misie sa poskytuje predbežný preh ľad situácie, 
pokiaľ ide o vykonávanie odporú čaní pre jednotlivé krajiny v jednotlivých členských štátoch 
a v eurozóne ako celku. V preh ľade sa zoh ľadňuje pokrok dosiahnutý za posledné tri roky, 
uvádzajú k ľúčové reformy, ktoré sa prijali od spus tenia procesu európskeho semestra a 
zároveň sa podčiarkujú rozdiely v ich vykonávaní vzh ľadom na najnovšie odporú čania prijaté 
v roku 2013. Ke ďže väčšina kľúčových problémov sa pravdepodobne nevyrieši za jeden rok, 
v tomto preh ľade sa poukazuje na kontinuitu úsilia zameraného na reformy v priebehu času. 
Táto analýza je predbežná a má technic ký charakter. Komisia predstaví svoje kone čné 
hodnotenie na základe národných programov a s oh ľadom na h ĺbkové preskúmania v rámci 
postupu pri makroekonomickej ner ovnováhe v roku 2014 ako balík odporú čaní pre jednotlivé 
krajiny. 
Poskytujú sa aj informácie o vykonávaní pr ogramu makroekonomických úprav v krajinách 
(EL, IE, PT, CY, RO), hoci pre tieto  krajiny neexistujú osobitné odporú čania nad rámec 
vykonávania uvedených programov. Niektoré povi nnosti monitorovania a podávania správ v 
rámci Paktu stability a rastu sa neuplat ňujú a väčšina povinností v rámci európskeho semestra 
je od nadobudnutia ú činnosti druhého balíka legislatívny ch aktov o správe ekonomických 
záležitostí pre krajiny eurozóny zapoje né do programu pozastavená. Preh ľad sa poskytuje aj v 
prípade Chorvátska, hoci zatia ľ nedostalo žiadne formálne odporú čania. 
 
 
3 
 BELGICKO  
 
Verejné financie:  Napriek vynaloženým snahám o ko nsolidáciu zostáva Belgicko v 
problémovej fiškálnej pozícii v dôsledku vysokej úrovne dlhu. Zatia ľ čo deficit sa od roku 
2010 postupne znižuje, zostal nad úrov ňou 3 % HDP, ktoré predstavujú prahovú hodnotu 
stanovenú v zmluvách. Belgicko sa zaviazalo prija ť v roku 2013 dodato čné opatrenia. 
Dôchodková reforma za čatá koncom roku 2011 sprísnila pož iadavky na minimálny vek a 
dĺžku pracovného života  pre schémy pred časného ukon čenia a odchodu do dôchodku a 
posilnila finan čné stimuly na pred ĺženie pracovného života a opi era sa o opatrenia zamerané 
na aktívne starnutie. Vzh ľadom na rozsah problémov sa zdajú potrebné ďalšie opatrenia a 
reformy na zabezpe čenie verejných financií v dlhodobom hor izonte. Nie je jasné, ako nové 
právomoci spolo čenstiev v oblasti dlhodobej starostlivosti zlepšia nákladovú ú činnosť. 
Finančný sektor: Belgicko prijalo opatrenia na st abilizáciu svojho bankového sektora 
rekapitalizáciou najslabších bánk  a reformou dozorného rámca finan čného sektora. Napriek 
tomu, hoci sa finan čná situácia niektorých bánk zlepšuje, vyžaduje si neustále monitorovanie, 
a to najmä vzh ľadom na vysokú úrove ň podmienených záväzkov verejnej správy. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Belgicko prijalo opatrenia na stlmenie infla čných tlakov 
posilnením úradu pre hospodársku sú ťaž a regula čnými zásahmi na trhu s energiou a 
telekomunika čnom trhu. Výsledkom je pokles ci en za energiu a telekomunika čné služby a 
pokles celkovej inflácie pod úrove ň pozorovanú v susedných krajinách. Je potrebné prija ť aj 
ďalšie štrukturálne opatrenia, najmä v oblas ti maloobchodných a prof esionálnych služieb. 
Belgicko prijalo ur čité opatrenia na zmenšenie akumul ovaných rozdielov v oblasti miezd. Na 
roky 2013 a 2014 bolo stanovené zmrazenie reálnych miezd a zvýšila sa miera lineárneho a 
cieleného znižovania príspevkov zamestnávate ľov na sociálne zabezpe čenie. Reforma 
mechanizmu stanovovania miezd zam eraná na predchádzanie akémuko ľvek budúcemu 
oddeleniu miezd a produktivity sa oddialila . Hoci výhody systému výskumu a inovácií 
čiastočne vykompenzovali zhoršu júcu sa konkurencieschopnos ť v oblasti nákladov, Belgicko 
by malo prospech z rozšírenia svojej inova čnej základne a zlepšenia dostupnosti 
kvalifikovaných odborníkov, ako aj z podpory podnikania. Ke ďže predpokladané emisie 
skleníkových plynov na ďalej výrazne presahujú cie ľ, je v Belgicku potrebné vykonáva ť 
ambicióznejšie politiky najmä v sektore dopra vy a stavebníctva, a to aj zavedením ú činného 
interného rámca spolo čného úsilia rôznych príslušných subjektov. 
Politika zamestnanosti a sociálna politika:  Hoci nebol stanovený výrazný presun da ňového 
zaťaženia z práce na oblasti, ktoré menej br ánia rastu, cielené opatrenia znížili da ňové 
zaťaženie práce a prijalo sa nieko ľko opatrení na zlepšenie fungovania pracovného trhu. 
Reforma systému dávok v nezamestnanosti urých ľuje postupné znižovanie úrovne dávok. 
Zaviedlo sa nieko ľko opatrení na zvýšenie kapacity  odbornej prípravy a celoživotného 
vzdelávania. Je potrebná dôkladnejšia úvaha o zosúladení výsledkov vzdelávania a odbornej 
prípravy s požiadavkami pracovného trhu. Ďalej by sa mala zlepšova ť interregionálna 
mobilita pracovnej sily. Potrebné sú aj konkrétne  opatrenia na riešenie narastajúcej miery 
nezamestnanosti mládeže, ako aj integrácie ľudí s pris ťahovaleckým pôvodom na pracovnom 
trhu a ich sociálnej integrácie. 
 
4 
 BULHARSKO  
 
Verejné financie:  Bulharsko prijalo významné opatrenia na zabezpe čenie udržate ľnosti 
verejných financií. Opravilo svoj nadmer ný deficit v roku 2011 a v štrukturálnych hodnotách 
dosiahlo strednodobý cie ľ – 0,5 % HDP v roku 2012. Bulharsko má úrove ň dlhu verejnej 
správy nižšiu než 20 % HDP, a teda jeden z najnižších pomerov dlhu k HDP v EÚ. 
V posledných rokoch Bulharsko výrazne posilnilo svoj fiškálny rámec, čo prispelo 
k zachovaniu fiškálnej disciplíny a k zvýšeniu  vierohodnosti fiškálnej politiky. Na strane 
príjmov je dodržiavanie da ňových predpisov a efektívnos ť daňovej správy v Bulharsku 
pretrvávajúcim problémom. Bulharsko podnikl o niektoré pozitívne kroky pri dôchodkovej 
reforme, musí však vyvinú ť ďalšie úsilie s cie ľom zabráni ť predčasnému odchodu z trhu 
práce. Chýbajú konkrétne kroky na obmedzenie  zneužívania systému invalidného dôchodku. 
V sektore zdravotnej starostlivosti reformy zdržiava nedostatok administratívnej kapacity. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania boli 
reformované, ďalšie zlepšenia sú však potrebné na posilnenie administratívnej kapacity 
a zabezpe čenie ich presadzovania. Nedávne zmeny pravidiel pre oneskorené platby zlepšia 
celkové podnikate ľské prostredie, zlepšenie by mala prinies ť aj plánovaná reforma konaní 
o platobnej neschopnosti, v ktorej musí vláda ďalej pokra čovať. Bulharsko sa musí na ďalej 
viac usilova ť o reformu justi čného systému. V posledných rokoch boli zaznamenané 
zlepšenia v bulharskej dopravnej infraš truktúre, avšak stále zostáva zna čný priestor na 
zvýšenie efektívnosti. To isté platí aj pr e sektory vodného hospodárstva a odpadu. V tejto 
súvislosti Bulharsko potrebuje posilni ť administratívnu kapacitu príslušných regula čných 
orgánov. Významné reformy je potrebné vykona ť v bulharskom energeti ckom sektore, aby 
bol v súlade s vnútorným trhom s energi ou a aby sa zlepšila jeho efektívnos ť. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Bulharsko trpí podpriemernou a klesajúcou 
zamestnanos ťou, ako aj vysokými rozdielmi zamest nanosti medzi regiónmi a skupinami 
obyvateľstva. Preto je potrebné vykona ť reformy, aby sa zlepšila ú činnosť služieb 
zamestnanosti a implementovali ú činné opatrenia na zvýšenie zamestnanosti mladých ľudí. 
Treba zlepši ť aj celkovú kvalitu a efektívnos ť vzdelávacieho systému. Reformy sa pripravujú, 
avšak ich prijatie a vykoná vanie sa oneskorilo. Pokia ľ ide o minimálne prahové hodnoty 
príspevkov na sociálne zabezpe čenie, vláda podnikla kroky na obmedzenie ich dosahu, toto 
úsilie však nemalo taký ú činok, aký by mohlo ma ť rozsiahle prehodnotenie systému. 
 
5 
 ČESKÁ REPUBLIKA  
 
Verejné financie:  Česká republika podnikla kroky na ukon čenie nadmerného deficitu 
verejných financií v roku 2013. Potrebné je však ďalšie úsilie na riešenie kvality fiškálnej 
konsolidácie. Najmä výdavky na podporu rastu a ko verejné investície zaznamenali prudký 
kumulatívny pokles medzi rokmi 2010 a 2012. Táto skuto čnosť spolu s nízkym využívaním 
štrukturálnych fondov ohr ozuje dlhodobé vyhliadky rastu. Celkovo bol dosiahnutý 
obmedzený pokrok pri zefektív ňovaní verejných výdavkov. Boli prija té reformy na zvýšenie 
dodržiavania da ňových predpisov a výberu daní, avša k zavedenie jednotného miesta pre 
výber daní sa oneskorilo a plne sa ním nevyužil potenciál na zníženie vysokej 
administratívnej zá ťaže pri platbe daní. Boli zvýšené ni ektoré nepriame dane, konkrétne DPH 
a spotrebná da ň. Existuje však priestor  na jasnejší posun zda ňovania od práce smerom 
k oblastiam, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a na ďalšie zníženie rozdielov v prístupe 
k zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám. Reforma dôchodkového systému 
z roku 2011 zlepšila dlhodobú udržate ľnosť verejných financií, musia sa však prija ť ďalšie 
kroky. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Nízka účinnosť verejnej správy ostáva hlavným problémom 
českých podnikov. České orgány podnikli kroky v boji pr oti korupcii a prijali dve za sebou 
nasledujúce stratégie boja proti korup cii. Ich vykonávanie však nebolo posta čujúce: niektoré 
kľúčové opatrenia, napr. tie, ktoré sa t ýkali zákona o verejnom obstarávaní, boli čiastočne 
realizované, iné sa ešte prerokúvajú, ako dlho o čakávaný zákon o štátnych úradníkoch. 
Zvýšenie kvality povinnej školskej dochádz ky a vysokoškolského vzdelávania je podstatné 
pre dlhodobú konkurencieschopnos ť Českej republiky. Zatia ľ čo v oblasti povinnej školskej 
dochádzky sa pripravujú niekto ré opatrenia financované EÚ, v reforme vysokoškolského 
vzdelávania sa nedosiahol žiadny pokrok. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Aj keď je všeobecne uznávané, že ú časť žien s malými 
deťmi a znevýhodnených skupín na trhu práce je pod optimálnou úrov ňou, proti tejto 
skutočnosti sa vykonalo iba ve ľmi málo. Návrh vlády nového zákona o poskytovaní služieb 
starostlivosti o deti spolu s da ňovými úľavami pre poskytovate ľov týchto služieb a dotknuté 
rodiny je krok správnym smerom, ale mohol by by ť iba čiastočným riešením tohto problému. 
V roku 2011 bola prijatá reforma úradov práce a odvtedy sa uplat ňuje. Nie je zatia ľ známe, či 
prijaté opatrenia sú dostato čné na zabezpe čenie riadneho vybavenia úradov práce personálom 
a prostriedkami, aby mohli poskytova ť efektívnu a cielenú pomoc pri h ľadaní práce. 
 
6 
 DÁNSKO  
 
Verejné financie:  Očakáva sa, že dánsky deficit rozpo čtu sa zníži na 1,7 % HDP v roku 
2013. Pozitívne vyhliadky dánskyc h verejných financií sú čiastočne zaprí činené 
jednorazovými opatreniami, ktoré sa zameriavajú na dôležitos ť obozretnej fiškálnej politiky 
presahujúcej rámec postupu pr i nadmernom deficite s cie ľom udrža ť dôveru v dánsku 
hospodársku politiku a zabezpe čiť náklady spojené so starnúcim obyvate ľstvom. 
Finančný sektor:  Zdá sa, že riziká ohrozujúce finan čnú stabilitu spôsobené vysokou úrov ňou 
dlhu domácností v Dánsku sú zvládnuté.  Za posledný rok vláda a finan čný sektor zaviedli 
opatrenia, ktoré sa uberajú sp rávnym smerom. Je však potrebné dôkladné monitorovanie, aby 
sa zabezpe čilo, že budú ma ť želaný ú činok. Neuvažovalo sa zatia ľ o žiadnych zmenách 
s cieľom znížiť deformácie a posilni ť proticyklické ú činky zdaňovania majetku. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Dôsledkom slabej domácej hospodárskej sú ťaže sú vysoké 
prirážky k cenám za služby a tovar v Dáns ku. V roku 2012 vláda prezentovala balík 
s príslušnými opatreniami na  zvýšenie hospodárskej sú ťaže. Okrem toho komisia pre 
produktivitu momentálne analyzuje nízky rast produktivity v dánskom hospodárstve 
a potenciálny príspevok neoptimálnej úrovne hospodárskej sú ťaže dánskeho sektora služieb. 
Výsledky analýzy sa o čakávajú do konca roka 2013 a mali by sa odrazi ť v príslušných 
politických opatreniach. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Dánsko uskuto čnilo dôležité reformy týkajúce sa 
predčasného starobného dôchodku, invalidného  dôchodku a systémov subvencovaného 
zamestnávania (systém „flex-job“) na zvýš enie ponuky pracovnej sily. Potrebné je však 
vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie zamestnate ľnosti tých, ktorí stoja na okraji pracovného 
trhu, ako sú nízko kva lifikovaní pracovníci, ľudia so zníženou pracovnou schopnos ťou 
a osoby s pris ťahovaleckým pôvodom. Dánska vláda podn ikla kroky na zl epšenie situácie 
tým, že zintenzívnila aspekt vzdelávania a odbornej prípravy aktívnych opatrení trhu práce, 
ktoré by mohli by ť prínosné aj pre tieto skupiny. Boli zriadené dva výbory odborníkov na 
zlepšenie aktívnych opatrení trhu práce v prípade poistených, ako aj nepoistených pracovníkov. Bola odsúhlasená reforma syst ému primárneho a nižšieho sekundárneho 
vzdelávania, ktorá sa bude realizova ť v školskom roku 2014 – 2015. Bol predložený aj návrh 
reformy systému odborného vzdelávania a prípravy, ktorý by mal nadobudnú ť účinnosť 
v auguste 2015. Pripravuje sa aj refo rma systému terciárneho vzdelávania. 
 
7 
 NEMECKO  
 
Verejné financie:  Po deficite nad 3 % HDP v roku 2009 a 2010 zaprí činenom krízou 
Nemecko opä ť nadobudlo zdravú fiškálnu pozíc iu. V roku 2012 vytvoril rozpo čet verejnej 
správy malý prebytok a strednodobý rozpo čtový cieľ sa dodržal. Za posledné roky Nemecko 
zvýšilo výdavky na vzdelávanie a výskum, avšak bolo by prínosné ďalšie úsilie v tomto 
smere. Nemecko do ur čitej miery posilnilo efektívnos ť verejných výda vkov na zdravotnú 
starostlivos ť a dlhodobú starostlivos ť a efektívnos ť daňového systému. Podnikli sa kroky 
smerom k vykonávaniu ústavného pravidla vyrovnaného rozpo čtu („dlhová brzda“), zdá sa 
však, že vo vä čšine spolkových krajín sú stále potr ebné osobitné vykonávacie pravidlá. 
Finančný sektor:  Nemecko posilnilo regula čný rámec a rámec doh ľadu vo finan čnom 
sektore a podniklo kroky na jeho zosúladenie s novým regula čným rámcom EÚ. Hoci 
rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci prispe li k reštrukturalizácii regionálnych bánk 
(Landesbanken), Nemecko potrebuje ďalšie opatrenia na podpor u konsolidácie v bankovom 
sektore. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Nemecko prijalo opatrenia na zlepšenie podmienok, ktorými 
sa má urýchli ť doposiaľ zaostávajúce rozšírenie elektrickej siete, a za čala sa koordinácia 
riadenia energetickej siete s niektorými susednými členskými štátmi. Za posledné roky 
Nemecko vykonalo ve ľmi malé úsilie na zabezpe čenie hospodárskej sú ťaže na trhu so 
železničnou dopravou a realizovalo iba okrajové reform y na sprístupnenie sektorov služieb, 
konkrétne odborných služieb a remesiel. Nemec ko nedávno prijalo legislatívnu reformu na 
zlepšenie presadzovania zákona o hospodárskej sú ťaži. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Nemecko dosiahlo pokrok v znižovaní dlhodobej 
nezamestnanosti, mohlo by však urobi ť viac na využívanie svojho potenciálu pracovnej sily 
vzhľadom na demografické zmeny. Na základe  globálneho prehodnotenia opatrení by mala 
vláda prija ť opatrenie na odstránenie fiškálnych prekážok, ktoré bránia druhej zárobkovo 
činnej osobe v domácnosti h ľadať si prácu. Nemecko zvýšilo po čet zariadení starostlivosti 
o deti, prijalo viaceré iniciatívy zam erané na deti narodené v zahrani čí, ako je skorá jazyková 
výučba a zlepšenie čítania, a riešenie miery pred časného ukon čenia školy (ktorá je u týchto 
žiakov dvakrát vyššia než štátny priemer). V posledných rokoch mzdy  výrazne narástli. 
Napriek poloautomatizovanému znižovaniu sadzby príspevkov na dôchodok ostáva da ňovo-
odvodové za ťaženie vysoké, najmä v prípade nízkych príjmov. 
 
8 
 ESTÓNSKO  
 
Verejné financie:  Estónsko má zdravú fiškálnu pozíciu v súlade s Paktom stability a rastu. 
Hlavným cie ľom rozpo čtovej stratégie je zabezpe čiť udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá 
podporuje vyrovnaný hospodársky rast. Jeho strednodobým cie ľom je štrukturálny prebytok, 
ktorý bol dosiahnutý v roku 2012. Bol pred ložený nový návrh zákona na dodržiavanie 
požiadaviek Zmluvy o stabilit e, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii a na 
sformalizovanie už existujú ceho, avšak doteraz neformálneho (štrukturálneho) pravidla 
vyrovnaného rozpo čtu v strednodobom horizonte. Estónsko musí ešte zavies ť konkrétne 
opatrenia na posilnenie záväzného charakteru existujúcich viacro čných výdavkových 
pravidiel a stropov. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Estónsko sa z krízy v rokoch  2008 – 2009 rýchlo zotavilo. 
Aj keď jeho miera rastu HDP sa spomalila, krajin a je stále nad priemerom EÚ. Estónsko si 
takisto zlepšilo pozíciu v medzinárodnom hodnotovom re ťazci a v sektoroch s intenzívnym 
využitím znalostí a profituje z rastúcich i nvestícií do výskumu a vývoja. Napriek tomu už 
v roku 2012 zníženia v podieloch na vývoze a dos ť značné zvýšenie jednotkových nákladov 
práce poukázali na ur čité straty v konkurencieschopnosti.  V prvej polovici roku 2013, ke ď sa 
rast výroby spomalil a zamestnanos ť zvýšila, rast produktivity v hospodárstve klesol, zatia ľ 
čo mzdy opä ť začali výrazne stúpa ť, čo viedlo k ďalším stratám konkurencieschopnosti. 
Osobitná pozornos ť bude potrebná, aby sa zabezpe čilo, že výsledky v oblasti vzdelávania 
budú lepšie zodpoveda ť potrebám pracovného trhu, a obmedzilo riziko, že rast miezd 
presiahne rast produktivity. Vláda iniciovala  viaceré reformy, napríklad reformu siete 
základného a vyššieho sekundárneho vzdelania,  školy odborného vzdelávania a prípravy, či 
reformu vysokoškolského vzdelania, a viaceré sa pripravujú, ako dlho o čakávaná stratégia 
celoživotného vzdelávania. Kone čnú podobu týchto reforiem treba ešte sfinalizova ť a ich 
vplyv bude vidite ľný až v strednodobom, príp adne dlhodobom horizonte. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Estónsky trh práce sa z krízy v rokoch 2008 – 2009 
rýchlo zotavil. Čím viac napreduje hospodársky rast, hoci v roku 2013 bol o nie čo pomalší, 
tým viac nezamestnaných ľudí si nachádza prácu a reálne mzdy rastú. Hlavným zdrojom obáv 
zostáva pretrvávajúca nezamestnanos ť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanos ť, nevhodná 
kvalifikácia a straty pracovne j sily v dôsledku chronickýc h ochorení alebo akútnych 
zdravotných problémov. Okrem toho trvalý nedostatok zariadení st arostlivosti o deti predlžuje 
návrat rodi čov, najmä žien na trh práce, čím im bráni plne prispieva ť k pracovnému trhu. 
Vláda rieši tieto nedostatky prostredníctvom  viacerých návrhov reforiem, najmä reformou 
systému práceneschopnosti. Tieto reformy však treba ešte sfinalizova ť a predloži ť parlamentu 
na prijatie. Napokon na miestn ej úrovni stály nesúlad medz i fiškálnou a administratívnou 
kapacitou vzh ľadom na prenos zodpovednosti negatívne ovplyv ňuje efektívnos ť a kvalitu 
služieb, ktoré poskytujú miestne samosprávy vo vä čšine sektorov, najmä pokia ľ ide 
o dlhodobú starostlivos ť, služby na podporu rodiny, zdravotnú starostlivos ť, vzdelávanie 
a dopravu. To isté platí aj pre podporné opa trenia miestnych samospráv na zabezpe čenie 
účinného poskytovania služieb zdravotnej starostlivosti. Reformy na riešenie týchto otázok 
ešte neboli odsúhlasené. Mešká sa najmä s pr edložením novej stratégie regionálneho rozvoja 
vláde, zatia ľ čo akčný plán na zlepšenie miestnej verejnej správy sa pripravuje.  
 
9 
 ÍRSKO  
 
Verejné financie:  Írsko sa po čas obdobia programu ekonomických úprav prísne držalo 
hlavných fiškálnych cie ľov. Deficit v roku 2013 sa predpokl adá na úrovni 7,4 % HDP, tesne 
pod úrovňou 7,5 % stanovenou v programe a postupe pr i nadmernom deficite. Verejný dlh 
ako percento HDP ostáva vysoký a mal by dosiahnu ť vrchol v roku 2013, potom by však mal 
klesať vďaka konsolida čnému úsiliu a vyššiemu rastu HDP. Reforma rozpo čtového rámca 
držala krok spolu s napredovaním na  úrovni EÚ, avšak je potrebné ďalej zlepši ť výdavkový 
rámec, oznamovanie údajov a transparentnos ť. 
Finančný sektor: Znižovanie zadlženosti a reštrukt uralizácia domácich bank dobre 
napredovala, napriek tomu ostáva ešte ve ľa práce. Írsko nedávno sústredilo úsilie na 
vymedzenie a dosiahnutie cie ľov udržate ľného riešenia hypotekárnych nedoplatkov, 
vyriešenie iných nesplácaných úver ov a zlepšenie právneho a regula čného rámca (rámec 
platobnej neschopnosti fyzických osôb a reštit úcie, kódex správania v oblasti hypotekárnych 
nedoplatkov a úverový register). Momentálne prebieha rozsiahle posúdenie bankových súvah 
ešte pred zá ťažovými testami, ktoré sa majú vykona ť v rámci jednotného mechanizmu 
dohľadu v roku 2014, a uzavrie sa koncom novembra. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Očakáva sa, že reálny rast HDP  bude v roku 2013 mierny na 
úrovni 0,3 % a že potom sa v roku 2014 zvýši na 1,7 %. Súvisí to s nízkou súkromnou spotrebou a zárobkami v prvej polovici r oku 2013 napriek rastu zamestnanosti vzh ľadom na 
neustále splácanie dlhov domácností a vysoké preventívne úspory. Vyhliadky v oblasti trhu 
práce sa však ďalej zlepšujú, čo by sa prípadne malo prejavi ť v domácom dopyte a v raste 
výroby. Pre niektoré k ľúčové farmaceutické výrobky vyrobené v Írsku sa kon čí tento rok 
patentová ochrana a to viedlo k spomaleniu rastu vývozu a dovozu. O čakáva sa, že cenové 
tlaky ostanú nízke vzh ľadom na vysoký stupe ň vo
ľnej kapacity v hospo dárstve a obmedzený 
inflačný účinok fiškálnych opatrení. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Štrukturálne reformy zl epšili hospodárske základy, 
naďalej však ostávajú niektoré otázky na dorie šenie. Nedávne reformy v rámci programu sa 
zameriavali na posilnenie aktiva čných mechanizmov, poskytovanie dôslednejšej a širšej 
podpory pre uchádza čov o zamestnanie (najmä dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí) a 
zlepšenie relevantnosti a poskytovania ďalších programov vzdelávania a odbornej prípravy na 
podporu rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie. Pr áca na rozširovaní týchto služieb sa ešte 
neuzavrela. Cie ľom ďalších reforiem v rámci programu je zníži ť náklady a zvýši ť efektívnos ť 
v poskytovaní zdravotnej starostlivosti, reformova ť vodohospodársky sektor a zníži ť náklady 
právnych služieb prostredníct vom zvýšenej hospodárskej sú ťaže. 
 
10 
 GRÉCKO  
 
Verejné financie : Grécko na ďalej dosahuje celkový pokrok v rámci druhého programu 
ekonomickej úpravy, aj ke ď sa oneskorilo v niektorých dôležitých krokoch. Boli prijaté 
dôležité opatrenia, aby sa verejné financie Grécka dostali na udržate ľnú cestu. Nedávny 
fiškálny vývoj vo všeobecnosti napreduje pod ľa plánu. Napriek tomu je potrebné udrža ť 
úsilie, aby sa zabezpe čilo primárne saldo rozpo čtu v roku 2013 a ďalšie rozpo čtové zlepšenia. 
Zvýšenie verejných príjmov a reforma neú činnej správy príjmov sú k ľúčovými prioritami. Je 
potrebné vyvinú ť značné úsilie, aby sa nedávno vytvor ená poloautomatizovaná správa 
príjmov stala plne opera čnou a účinnejšou. Reforma verejnej správy pokra čuje, pričom okrem 
iného prebiehajú diskusie o stratégii ľudských zdrojov, vývoji schémy mobility 
a implementácii mzdových tabuliek s cie ľom zabezpe čiť udržateľnosť mzdových nákladov. 
Vykonali sa viaceré dôležité štrukturálne reform y v oblasti zdravotnej star ostlivosti a riadenia 
verejných financií. Ďalekosiahle reformy sú však st ále potrebné vo viacerých iných 
oblastiach. 
Finančný sektor:  Je potrebné rozhodné a ú činné vykonávanie privatiza čného programu. Bola 
ukončená rekapitalizácia štyroch k ľúčových bánk. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Makroekonomický výh ľad poukazuje na prvé signály 
ozdravenia s pozitívnou prognózou rastu 0,6 % na rok 2014. Po viacerých rokoch recesie sa 
prvá polovica roku 2013 vyzna čovala celkovým slabnutím recesie a prvými signálmi 
dosiahnutia dolnej časti cyklu. Zatia ľ čo klesajúce jednotkové náklady práce podporované 
úspešnými reformami trhu práce zlepšujú konkurencieschopnos ť v oblasti nákladov, 
prebiehajúce reformy tovarových trhov treba urýchli ť a zintenzívni ť. Program 
makroekonomických úprav sa silne zameriava na štrukturálne reformy, ktoré sú potrebné na 
vytvorenie správnych podmienok pre oživenie in vestícií, pracovných miest a produktivity po 
otočení hospodárskeho cyklu. K ľúčové reformy zamerané okrem iného na podporu 
efektívneho a konkuren cieschopného podnikate ľského prostredia, reformu justi čného 
systému, rozvoj efektívnych sie ťových odvetví a služie b a otvorenie regula čných profesií 
pokročili v súlade so záväzkami programu, avša k politické rozhodnutia sa musia ešte 
uskutočniť. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Boj proti nezamestnanosti ostáva vrcholovou prioritou. 
Grécko zaviedlo ambiciózne reformy trhu práce a teraz je k ľúčové pokro čiť v realizácii týchto 
štyroch pilierov ak čného plánu pre zamestnanos ť: program verejných prác, stáže pre mladých 
(„systém poukážok“), reforma verejných sl užieb zamestnanosti a posilnenie odbornej 
prípravy a u čňovského vzdelávania. Grécko h ľadá cestu na zlepšenie siete sociálnej 
bezpečnosti v rámci sú časného rozpo čtového balíka ako napr. zavedenie možnosti 
poradenstva pre dlhodobo nezamestnaných a sc hémy garantovanej minimálnej mzdy do 
januára 2014 (na skúšobnom základe). 
 
11 
 ŠPANIELSKO  
 
Verejné financie: Španielsko sa zaviazalo napravi ť svoj nadmerný deficit do roku 2016. 
Napreduje v reforme dôchodkového systému. V r oku 2011 boli prijaté opatrenia na postupné 
zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku, ako aj obdobia prispievania potrebného 
na plný dôchodok a v marci 2013 bo li obmedzené možnosti skorého i čiastočného odchodu do 
dôchodku, ako aj príslušné stimuly. Koncom roka  sa plánuje prijatie zákona o regulácii 
faktora udržate ľnosti v dôchodkovom systéme. Bolo posilne né riadenie verejných financií; 
zlepšila sa transparentnos ť a riadenie regionálnych rozpo čtov; do konca roka sa predpokladá 
spustenie nezávislého da ňového orgánu; nedoplatky sú v štádiu vyrovnávania a boli prijaté 
opatrenia na zamedzenie oneskorovania plat ieb v budúcnosti; koncom roka sa má schváli ť 
zákon o deindexácii, ktorý odstráni indexáciu v zmluvách na verejné zákazky. Od roku 2012 sa prijímajú opatrenia na za čatie vyvažovania relatívneho da ňového za ťaženia v prospech 
spotrebných a environmentá lnych daní, zlepšenie da ňovej disciplíny a zníženie tendencie 
zdaňovať príjmy fyzických a právnických osôb tak, že sa preh ĺbi ich zadlženie. Je však 
potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie a v júli bo la založená expertná skupina, ktorá má za úlohu 
preskúma ť daňový systém ako celok. 
Finančný sektor:  Vykonáva sa program finan čného sektora, ktorého zav ŕšenie je 
naplánované v januári 2014. Preb ieha reštrukturalizácia bánk, ktoré dostali štátnu pomoc, a 
súlad s požiadavkami horizontálnej politi ky je takmer dosiahnutý. Riadiaci, regula čný a 
dozorný rámec španielskeho bankového sektora sa tak posilnil. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Slabé stránky podnikate ľského prostredia, napr. segmentácia 
domáceho trhu či prekážky vstupu odvetví sl užieb na trh, brzdia vytv áranie pracovných miest. 
V parlamente bol predložený legislatívny návrh na upevnenie f ungovania španielskeho 
vnútorného trhu (zákon o záruke jednoty trhu). V štádiu konzultácií je prvý návrh zákona, 
ktorým sa reformujú odborné služby, ale je ho finalizácia mešká. Nedávny zákon o podnikaní 
priniesol zlepšenie rámca pre platobnú neschopnos ť korporácií a flexibilnejšie podoby 
spolo
čností. Od roku 2012 sa prijímajú opatrenia na vä čšie otvorenie maloobchodného 
sektora a zefektívnenie trhu s ná jomným bývaním. V nadväznosti na opatrenia prijaté v roku 
2012 ústredné orgány predložili v júli 2013 legislatívny balík, kt orý má skorigova ť sektor 
elektrickej energie a uzatvori ť dlhodobý deficit vyplývajúci z tarifných cien elektrickej 
energie. Je potrebné intenzívnejšie úsilie,  aby sa odstránili nedos tatky v hospodárskej sú ťaži v 
oblasti dopravy. Španielsko podniká  kroky aj v reforme verejnej  správy: vo februári 2013 
vláda predložila návrh zákona o reforme mi estnej správy (ktorý má parlament prija ť pred 
koncom roka 2013) a pripravuje sa aj rozsiahlejšia reforma verejnej správy. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Vychádzajúc z predchádzajúcic h reforiem v rokoch 2010 
a 2011, komplexnejšia reforma trhu práce z roku 2012 spolu s dohodou so sociálnymi 
partnermi z roku 2012 pod ľa všetkého vytvorila podmienky pre vyššiu odolnos ť trhu práce. 
Zatiaľ je však príliš skoro na  to, aby sa z toho dal posúdi ť jej dosah. Vyvíja sa ďalšie úsilie na 
upevnenie aktívnych politík trhu práce, ako aj ich prepojenia s pasívnymi politikami. Ú činné 
uplatňovanie však trvá dlhšie, ako sa predp okladalo, a koordinácia medzi ústredím a 
autonómnymi regiónmi stále predstavuje ohrozenie efektívneho výsledku. Prijímajú sa 
opatrenia v rámci stratégie Zamestnanos ť a podnikanie mladých s cie ľom zlepši ť ich 
zamestnanos ť. Prebiehajú aj reformy na  skvalitnenie odborn ej prípravy a vzdelávania. Na boj 
 
12 
 proti chudobe a problémom súvisiacim so sociálnym za členením boli prijaté iba obmedzené 
opatrenia.  
 
13 
 FRANCÚZSKO  
 
Verejné financie:  Aj keď Francúzsko vynaložilo zna čné konsolida čné úsilie, aby znížilo 
celkový deficit z 7,5 % HDP v roku 2009 na  4,8 % v roku 2012, v roku 2013 sa mu 
nepodarilo opravi ť nadmerný deficit v dôsledku horše j hospodárskej situácie, než sa 
očakávalo, a preto mu Rada poskytla ďalšie dva roky. Či plánovaná reforma decentralizácie 
celkovo prinesie významné úspory rozpo čtu verejnej správy, ostáva nejasné. O čakáva sa, že 
dôchodková reforma z roku 2013 prispeje k dlhodobej udržate ľnosti dôchodkového systému, 
avšak nemusí posta čovať v strednodobom horizonte. Plánova né opatrenia sa hlavne 
sústreďujú na stranu príjmov, najmä na zvýšenie sociálnych príspevkov pre zamestnancov, 
ako aj zamestnávate ľov. Dôchodková reforma z roku 2013 sa takisto týka iba všeobecného 
systému a nedostato čne rieši celkovú reví ziu osobitných systémov. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Boli prijaté niektoré opatrenia na zefektívnene da ňového 
systému znižovaním vybraných da ňových výdavkov. Vykonali sa aj opatrenia, aby sa pri 
zdaňovaní príjmov právnických osôb menej podporova lo zadlžovanie. Vytvorenie prechodnej 
10-percentnej sadzby DPH v roku 2013 sa zameriava na zjednodušenie da ňového systému, 
avšak nevyrieši neefektívnos ť (napr. znížená sadza DPH pre reštaurácie). Francúzsko 
podniklo niektoré opatrenia na zlepšeni e konkurencieschopnosti, najmä zavedením da ňových 
úľav na podporu konkurencieschopn osti a zamestnanosti, ktoré bolo prijaté v roku 2013. Boli 
prijaté obmedzené opatrenia na  zvýšenie hospodárskej sú ťaže v regula čných sektoroch. 
V sieťových priemysloch nariadenie NOME zníži prekážky vstupu do energetického sektora 
a pripravuje sa reforma na zefektívnenie železni čného systému. 
Trh práce: Zákon z júna 2013 o zabezpe čovaní pracovných miest je krokom na zlepšenie 
fungovania pracovného trhu. Rieši k onkrétne nízky prístup k celož ivotnému vzdelávaniu. Boli 
prijaté opatrenia na podporu zamestna nosti starších pracovníkov a mladých ľudí, najmä 
prostredníctvom dotovanej práce a u čňovskej prípravy, i ke ď s rôznymi výsledkami. Nedávny 
program „pracovné miesta budúcnosti“ ú činne podporuje vyhliadky zamestnanosti nízko 
kvalifikovaných mladých ľudí, zatia ľ čo „genera čná zmluva“ ukázala doposia ľ malé 
výsledky. V rokoch 2012 – 2013 sa uskuto čnila aj reforma verejných služieb zamestnanosti. 
Čiastočne sa riešila segmentácia pracovného  trhu zvýšením sociálnych príspevkov 
zamestnávate ľov na zmluvy trvajúce menej než tri mesiace s cie ľom zníži ť podiel 
krátkodobých zmlúv. Diskre čné zvýšenia minimálnej mzdy pri zachovaní vzorca indexácie 
boli obmedzené s cie ľom udrža ť konkurencieschopnos ť. Čoskoro sa za čnú rokovania medzi 
sociálnymi partnermi o systémoch dávok v nezamestnanosti. Vzh ľadom na úrove ň 
nezamestnanosti sú potrebné ďalšie štrukturálne reformy na zníženie nákladov práce. 
 
14 
 CHORVÁTSKO  
 
Keďže Chorvátsko pristúpilo  k EÚ 1. júla 2013, zú častňovalo sa na európskom semestri 
v roku 2013 na dobrovo ľnom a neformálnom základe tým, že  v apríli 2013 predložilo svoj 
hospodársky program. Pracovný dokument útvarov Komisie poskytol kval itatívne posúdenie 
tohto programu, v ktorom sa konštatovalo, že napriek dosiahnutému pokroku, ostávajú ve ľmi 
významné fiškálne a štrukturálne výzvy. Odporú čania pre Chorvátsko neboli vypracované. 
Verejné financie : Za posledné roky sa fiškálny rá mec v Chorvátsku reformoval tým, že 
nadobudli ú činnosť tieto tri k ľúčové právne akty: i) zákon o rozpo čte (2009), ii) zákon 
o fiškálnej zodpovednosti (2011) a iii) rozhodnu tie vlády o zriadení výboru pre fiškálnu 
politiku (2011). Na strane príjmov prijalo Chorvátsko opatrenia s cie ľom posunú ť štruktúru 
zdaňovania od práce smerom k daniam menej ohrozujúcim rast a zlepši ť dodržiavanie 
daňových predpisov prostredníctvom činností, ktoré sa budú zameriava ť na boj proti 
daňovým únikom a zefektívnenie da ňovej správy. Na strane výdavkov boli zavedené kroky na 
preskúmanie ú činnosti a udržate ľnosti výdavkov na sociálnu ochranu a dôchodky. Pod ľa 
údajov oznámených orgánmi predstavoval v roku 2012 deficit verejnej správy v Chorvátsku 
5,0 % HDP. V prvých deviatich mesiacoch 2013 dosiahol tento deficit na hotovostnom 
základe skoro 4,0 % HDP, viac než sa plánovalo na celý rok (3 %). Dlh verejnej správy sa od 
roku 2009 prudko zvýšil: v roku 2012 dosia hol 55,5 % a predpokladá sa jeho ďalší nárast. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Nízka kvalita podnikate ľského prostredia a nízka efektívnos ť 
justície, ako aj nedostatok hospodárskej sú ťaže na kľúčových trhoch s ťažujú vyhliadky rastu 
chorvátskeho hospodárstva. Za posledné roky C horvátsko prijalo legisl atívne, inštitucionálne 
a praktické opatrenia na zníženie administratívnej zá ťaže a oživenie investícií. Hoci už boli 
prijaté niektoré po čiatočné opatrenia na modernizáciu verejnej správy, zefektívnenie justície 
a zavedenie preven čného mechanizmu na boj proti korupcii vo verejnom sektore, sú potrebné 
ďalšie opatrenia na zlepšeni e administratívnej a justi čnej kapacity. Úrove ň výdavkov na 
výskum a vývoj je nízka a situáciu  ešte zhoršuje neefektívny právny rámec. Nová stratégia 
v oblasti inovácie a plánovaná stratégia inte ligentnej špecializácie sú krokmi správnym 
smerom. 
Zamestnanos ť a sociálna politika: Potenciál chorvátskeho tr hu práce nie je dostato čne 
využívaný, najmä mladí ľudia, dlhodobo nezamestnaní, starší obyvatelia a ženy sú 
v nevýhodnej pozícii. Rozsah opatrení týkajúcich  sa aktívnej politiky trhu práce sa nedávno 
zlepšil, treba však ešte posúdi ť účinnosť týchto opatrení. Na zlepšenie slabej výkonnosti 
pracovného trhu Chorvátsko prij alo aj prvé zmeny pracovného práva, ktorými sa čiastočne 
riešili právne predpisy na oc hranu zamestnanosti. Pripravuje sa druhá fáza zmien pracovného 
práva, v ktorej sa o čakávajú výraznejšie zmeny prá vnych predpisov na ochranu 
zamestnanosti, ako aj rozsiahla dôchodková refo rma. Sociálna situácia sa zhoršuje, pri čom 
jednej tretine obyvate ľov hrozí chudoba. Existuje priestor na zlepšenie ú činnosti systému 
sociálneho zabezpe čenia a na riešenie existujúcich  prekážok, ktoré niektorým skupinám 
bránia vstúpi ť do zamestnania. Stratégia sociálneho zabezpe čenia na obdobie 2011 – 2016 
a nové zákony o sociálnom zabezpe čení poskytujú široký základ pre reformu systému, avšak 
dosah opatrení bude závisie ť na ich skuto čnej implementácii. 
 
15 
 TALIANSKO  
 
Verejné financie:  Fiškálne konsolida čné úsilie od roku 2011 viedlo k oprave nadmerného 
deficitu. Napriek tom ostáva verejný dlh ve ľkou záťažou. Dôkladné monitorovanie 
rozpočtového vývoja na zabezpe čenie prísneho dodržiavania Pakt u stability a rastu je preto 
zaručené. Reforma da ňového systému ostáva neucelená. Da ň z hlavného bydliska bola v roku 
2013 znížená o polovicu a má sa nahradi ť novou da ňou z miestnej služby v roku 2014. 
Správne navrhnutie tejto novej dane a revízi a katastrálnych hodnôt  budú kritické, pokia ľ ide 
o spravodlivos ť zdaňovania majetku a efektívnos ť daňového systému. Napriek 
predchádzajúcim opatreniam a plánovaným opatreniam v roku 2014 ostáva zda ňovanie práce 
a kapitálu v Taliansku vysoké. 
Finančný sektor: Na posilnenie talianskeho bankového sektora vykonala talianska centrálna 
banka (Banca d'Italia) prvé cielené posúdenie kvality aktív, čo je pozitívnym krokom napriek 
obmedzenej vzorke zú častnených bank. Ďalej bola navrhnutá vyššia odpo čítateľná položka na 
korporatívne vlastné imanie s cie ľom poskytnú ť podnikom rôzne možnosti prístupu 
k financiám. Zlepšenia v správe a riadení bánk však boli obmedzené. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Prijali sa niektoré opatrenia na zníženie administratívneho 
zaťaženia, zjednodušenie legislatívy a zlepšenie podnikate ľského prostredia. Podnikli sa 
kroky na zvýšenie efektívnosti justi čného systému a zlepšenie ri adenia prostriedkov z fondov 
EÚ, čo si však vyžaduje následné  legislatívne opatrenia a ďalší rozvoj. Boli zavedené niektoré 
reformy na podporu hospodárskej sú ťaže na trhoch služieb, existujú však riziká s ich 
vykonávaním, konkrétne vzh ľadom na profesijné služby. Sú potrebné následné opatrenia na 
vyhlásenie verejného obstará vania miestnych služieb, ke ďže ústavný súd v roku 2012 zrušil 
ustanovenia, ktorými sa predpok ladalo otvorenie trhu. Pokia ľ ide o sie ťové odvetvia, 
prebiehajú opatrenia na zl epšenie podmienok prístupu k trhu, najmä v plynárenskom 
a dopravnom sektore, avšak ceny energie ostávajú ve ľmi vysoké a modernizácia 
infraštruktúry v krajine ostáva výzvou. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Štrukturálnymi znakmi talianskeho trhu práce ja 
strnulosť a segmentácia. Aby sa tieto výzvy vyrie šili, bola v roku 2012 prijatá reforma 
zahŕňajúca obmedzenia pre netypick é zmluvy, nové pravidlá prepúš ťania a integrovaný 
systém dávok v nezamestnanosti. Napriek tomu  realizácia napreduje pomaly, napríklad pokia ľ 
ide o modernizáciu verejných služieb zamestnanosti. V roku 2012 sa dosiahla dohoda o lepšom zosúladení miezd s produktivitou podporovaná da ňovými úľavami, za ktorou musia 
nasledova ť ďalšie konkrétne kroky. Najviac obáv spôsobuje na ďalej nezamestnanos ť mladých 
ľudí a žien. Opatrenia zamerané hlavne na mladých ľudí boli prijaté vo viacerých etapách, 
naposledy v auguste 2013, a mali by sa rýchlo realizova ť. Veľké sú aj výzvy spojené so 
vzdelávaním (t. j. najnižšia miera úrovne dosia hnutého terciárneho vz delania v EÚ a skoro 
24 % miera NEET – osôb, ktoré nemajú zamestnanie, nepokra čujú vo vzdelávaní a ani 
v odbornej príprave), a preto sú potrebné súrne zlepšenia. Aby boli dávky lepšie zamerané na 
riešenie chudoby a sociálneho vylú čenia, boli v auguste 2013 prijaté dôležité kroky, 
konkrétne na rozšíren ie existujúcej soci álnej karty do všet kých južných regiónov. 
Financovanie však bude závisie ť od upravenia vnútroštátnych príspevkov do štrukturálnych 
fondov EÚ. 
 
16 
 CYPRUS  
 
Verejné financie: Cyprus v sú časnosti vykonáva rozsiahlu fiškálnu konsolidáciu. Úprava na 
roky 2013 – 2014 je vo všeobecnosti vyrovnaná medzi výdavkami a príjmami. Na strane 
výdavkov sa v roku 2013 uskuto čňuje reforma dôchodkového systému, ktorá pozostáva zo 
zvýšenia vekovej hranice odchodu do dôchodku, demotiva čných opatrení na zamedzenie 
predčasného odchodu do dôchodku a zníženia ve ľkorysých dávok. Podnikli sa kroky na 
posilnenie udržate ľnosti štruktúry financovani a a do konca roka 2015 sa o čakáva zavedenie 
štátneho zdravotného systému. Pokia ľ ide o riadenie verejných financií, do konca decembra 
2013 sa prijme zastrešujúci zákon, ktorý bude poskytova ť právny základ pre zásady dobrého 
riadenia verejných financií definovan ím základných procesov, úloh a zodpovedností po čas 
celého ro čného rozpo čtového cyklu. Na strane príjmov sa pripravujú reformy da ňových 
príjmov a verejnej správy, ktoré sú zam erané na zlepšenie dodržiavania da ňových predpisov, 
boj proti da ňovým únikom a zefektívnenie verejného se ktora pri vykonávaní jeho úloh, ako aj 
uľahčenie prerozdelenia zdrojov ve rejného sektora do oblastí, ktoré boli najviac zasiahnuté 
krízou. 
Finančný sektor:  Vzhľadom na silné zhoršenie dôvery v bankový sektor boli prijaté reformy 
s cieľom reštrukturalizova ť finančné inštitúcie, zníži ť ich počet a posilni ť dohľad nad nimi. 
Konkrétne bol ur čený jednotný orgán na riešenie krízových situácií, ktorý zah ŕňal guvernéra 
cyperskej centrálnej banky (Centr al Bank of Cyprus), ministra financií a predsedu cyperskej 
komisie pre cenné papiere a burz y, a cyperská banka (Bank of Cyprus) bola rekapitalizovaná 
a vyňatá z tohto procesu. Orgány za čali realizova ť stratégiu reštrukturalizácie družstevných 
úverových inštitúcií a boli uzavreté prvé fúzi e. Pracovný plán, ktorým sa má integrova ť 
dohľad nad družstevnými úverovými inštitúci ami do cyperskej centrálnej banky, sa dokon čil. 
Postupné uvo ľňovanie administratívnych obmed zení a kontrol kapitálu pokra čovalo v súlade 
s plánom realizácie dohodnutým s programovými partnermi. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Transpozícia tretieho energetické ho balíka, príprava stratégie 
pre energetický sektor, zosúladenie právnych pre dpisov so smernicou o službách, ako aj úsilie 
smerom k liberalizácii regulovaných povolaní patr ia k opatreniam na zvýšenie rastu, ktoré 
Cyprus prijal alebo plánuje prija ť. Napriek tomu ostáva stále priestor pre ďalšie opatrenia 
v dopravnom sektore, ktorých cie ľom je aj zlepši ť energetickú ú činnosť a povzbudi ť 
súkromný sektor, aby investoval do výskumu a vývoja. 
Zamestnanos ť a sociálna politika: V dôsledku pretrvávajúcej recesie v zamestnanosti od 
roku 2009 a prudkého rastu nezamestnanosti podnikol Cyprus kroky zamerané na dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných mladých ľudí, ako aj na zlepšenie zru čností pomocou 
vytvárania inštitúcií postsekundárneho vzdelá vania, zavedenia nového moderného systému 
učňovskej prípravy a uplat ňovania systému odborných kvalifik ácií. Napriek tomu treba 
vyvíjať ďalšie úsilie na riešenie vysokej nezamestnanosti mladých ľudí a zlepšenie 
prispôsobenia zru čností potrebám pracovného trhu. C yprus takisto reformoval systém 
valorizácie miezd vo verejnom sektore, následne  aj v súkromnom sektore a reformoval systém 
sociálneho zabezpe čenia s cie ľom zvýši ť ochranu zranite ľných skupín a zabezpe čiť vhodnú 
rovnováhu medzi dávkami sociálneho zabezpe čenia a motiváciou zamestna ť sa. 
 
17 
 LOTYŠSKO  
 
Verejné financie:  Rozsiahla fiškálna konsol idácia a vysoká efektívnos ť verejných výdavkov 
dosiahnutá po čas programu makroekonomických úprav umožnili Lotyšku zníži ť verejný 
deficit z 8,1 % HDP v roku 2010 na 1,3 % HDP v roku 2012 a dosiahnu ť strednodobý cie ľ 
v roku 2012. Postup pri nadmerno m deficite bol v Lotyšsku uzavretý v júni 2013. Rozpo čet 
na rok 2014 je prvým, ktorý sa realizoval na základe nového zákona o finan čnej disciplíne. 
Parlament prijal da ňové opatrenia týkajúce sa sadzby dane z príjmov fyzických osôb, 
nezdanite ľného prahu (všeobecne a pre závislé osoby) a environmentálnych daní. 
Finančný sektor : Po finan čnej kríze napreduje pr ivatizácia viacerých bánk a posilnil sa 
finančný dohľad na udržanie stability sektora, pri čom sa realizujú špecifické regula čné 
opatrenia a dôkladné monitorovani e bankových vkladov, ktoré uskuto čňujú nerezidenti. 
Dôležité je zachova ť neustálu ostražitos ť. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Boli navrhnuté ambiciózne reformy v odvetví vzdelávania 
a vedy, ktoré zah ŕňajú zmeny riadenia inštitúcií vysokoš kolského vzdelávania, podporovanie 
internacionalizácie vysokoškolského vz delávania a vedy, a zavedenie finan čného modelu, 
ktorý oce ňuje kvalitu, spolu so zvýšením štátneho financovania vysokoškolského vzdelávania. 
Realizácia týchto reforiem však nepokro čila a pokrok nenastal ani v reforme akreditácie 
študijných smerov. Lotyšsko prijalo významné op atrenia na zníženie  neefektívnosti justi čného 
systému v oblasti ob čianskeho práva, ktorý negatívne ovplyv ňuje podnikate ľské prostredie. 
Prijaté opatrenia zah ŕňajú súdnu reorganizáciu, viaceré reformy ob čianskoprávnych konaní, 
uplatňovanie riešení IKT a transparentnos ť prostredníctvom uverej ňovania rozsudkov. Zákon 
o mediácii a úpravy zákonov o platobnej nesch opnosti sa prerokúvajú. V oblasti energetiky 
nastala liberalizácia trhu s elektr ickou energiou a prijímajú sa ni ektoré opatrenia na zlepšenie 
sieťových energetických spojení. Ďalšie úsilie je však potrebné, pokia ľ ide o infraštruktúru 
a trhy s plynom, najmä aby sa tretím stranám zabezpe čil dobre regulovaný prístup 
k prepravným sie ťam a skladom. V oblasti energetickej ú činnosti nastal ur čitý vývoj. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Lotyšsko znížilo zda ňovanie práce a ďalšie kroky 
v tomto smere sú plánované na obdobie 201 4 – 2015. Lotyšsko zvýšilo dosah aktívnych 
politík trhu práce, vyvinulo nové opatrenia aktív nych politík trhu práce a modernizovalo školy 
odborného vzdelávania a prípravy. Pripra vuje sa systém záruky pre mladých ľudí. 
Predchádzajúce rozhodnutie Lotyšska zníži ť zaručený minimálny príjem a zruši ť 
financovanie ústrednej št átnej správy viedlo opa čným smerom ako odporú čanie pre túto 
krajinu. Prebiehajú však práce na  reforme sociálnej pomoci s cie ľom zlepši ť dosah 
a primeranos ť sociálnej pomoci. Ďalšie opatrenia na riešenie chudoby a sociálneho vylú čenia 
zahŕňajú zvýšenie minimálnej mzdy, špeciálne sociálne služby pre osoby so zdravotným 
postihnutím a pomoc zdravotne postihnutým de ťom. Pokia ľ ide o chudobu detí, ktorá je 
jednou z najvyšších v Európe, Lotyšsko v roku 2013 zna čne zvýšilo výšku rodinných dávok 
a ďalšie zvýšenia sa plánujú v roku 2014. 
 
18 
 LITVA  
 
Verejné financie:  Jej hospodársky rast bol za posledné  tri roky medzi najvyššími v EÚ, čo 
pomohlo zníži ť rozpočtový deficit. V júni 2013 bol zrušen ý postup pri nadmernom deficite. 
Zatiaľ čo štrukturálny deficit má vidite ľne naďalej klesajúcu tendenciu, pokrok smerom k 
dosiahnutiu strednodobého rozpo čtového cie ľa nepomohol dosiahnu ť minimálnu požadovanú 
hodnotu, takže je potrebné vyvinú ť ďalšie intenzívnejšie úsilie. Hoci boli prijaté opatrenia, a 
to najmä v oblasti zda ňovania majetku, obdobie rokov  2012 – 2013 vo všeobecnosti 
nevykazuje žiadny význam ný pokrok v sektore zda ňovania. Ke ďže v Litve je pomer daní k 
HDP jeden z najnižších v EÚ, zostáv a priestor na zvýšenie príjmu. Da ňové preskúmanie za 
rok 2013 malo obmedzený rozsah, zatia ľ čo účinok rozšírenej straté gie na zlepšenie da ňovej 
disciplíny možno o čakávať skôr v strednodobom horizonte. Prijatie právnych predpisov na 
fiškálnu stabilizáciu sa pos unulo a je potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie o pos ilnenie fiškálneho 
rámca. V roku 2011 boli prijaté úpravy oh ľadom postupného zvyšovania veku odchodu do 
dôchodku. Koncom roka 2012 boli prijaté pr ávne novelizácie doplnkového systému 
dôchodkového sporenia. Legislat íva týkajúca sa komplexnejšej reformy dôchodkového 
systému ani opatrenia na zabezpe čenie dlhšieho pracovné ho života však zatia ľ neboli 
predložené. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Litva za posledné roky zvýšila svoju konkurencieschopnos ť 
vďaka trvalému poklesu miezd a zlepšeniam v oblasti necenovej konkur encieschopnosti. Stále 
je však čo dobieha ť vo výkonnosti sektora výskumu a i novácií a vzdelávacieho sektora. 
Okrem toho reformy v energetickom sektore ( hospodárstvo Litvy je jedným z energeticky 
najnáročnejších v EÚ s jednou z najvyšších ho dnôt uhlíkových emisií) by mali zníži ť silnú 
závislosť od dovozu energií. V oblasti energetických sietí boli prijaté ur čité kroky, ale miera 
ich realizácie je stále pomerne nízka. Pokia ľ ide o energetickú ú činnosť budov, Litva v roku 
2013 odstránila právne prekážky, ktoré bránili priznaniu špecifických pôži čiek určitým 
kategóriám vlastníkov. Hoci je to krok správnym  smerom, konkrétny dosah týchto opatrení sa 
ešte bude musie ť posúdiť. Vláda zaviedla regula čný rámec pre reformu štátnych podnikov a 
významne zlepšila transparentnos ť. Teraz už zostáva len zabezpe čiť realizáciu všetkých 
prvkov reformy. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Situácia na trhu práce sa v Litve zlepšila, ale miera 
nezamestnanosti mládeže a dlhodobej nezamestnanosti vzbudzuje na ďalej vážne obavy. Stúpa 
nedostatok kvalifikovanej a zru čnej pracovnej sily. Vláda podnikla viaceré kroky, ako 
zvládnuť nezamestnanos ť mládeže, a dosiahla isté pozitívne  výsledky a v štádiu prípravy je 
systém záruky pre mladých ľudí. Opatrenia aktívnych politík trhu práce však neboli zatia ľ 
presmerované tak, aby lepšie reagovali na potreby nízkokvalifikovanej pracovnej sily a tých, 
ktorí sú od trhu práce na jviac vzdialení. Podpora u čňovského vzdelávania v systéme 
odborného vzdelávania a prípravy nie je stále dostato čná. Právne predpisy na ochranu 
zamestnanosti zostávajú obmedzujúce: zákonník pr áce prešiel len malými úpravami, ktoré 
nebudú ma ť výrazný dosah. V súkromnom sektore boli prijaté pôvodné reformy na podporu 
zmlúv na dobu ur čitú, nie sú však dostato čné vzhľadom na ich obmedzené trvanie a 
obmedzený rozsah pôsobnosti. Rozbehlo sa vykonávanie opatrení v rámci reformy hotovostnej sociálnej pomoci zameranej na  zlepšenie zacielenia. Zvýšenie celkovej 
minimálnej mzdy by malo zníži ť chudobu medzi pracujúcimi, ako aj chudobu vo 
 
19 
 všeobecnosti. Zdá sa však, že tie to opatrenia nie sú dostato čné na riešenie chudoby a 
sociálneho vylú čenia. 
 
20 
 LUXEMBURSKO  
 
Verejné financie:  Luxembursko pokro čilo v úsilí o fiškálnu konsolidáciu v záujme 
dosiahnutia svojho strednodobého cie ľa. Na zabezpe čenie dlhodobej udržate ľnosti verejných 
financií je však potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie. Bol vypracovaný návrh zákona na zavedenie 
strednodobého rozpo čtového rámca, ale jeho prijatie  zaostáva. Reformu dôchodkového 
systému prijatú v decembri 2012 možno poklada ť iba za prvý krok správnym smerom v 
záujme zabezpe čenia dlhodobej udržate ľnosti verejných financií. Sú potrebné ďalšie opatrenia 
vrátane opatrení súvisiacich s dlhodobou starostlivos ťou. Luxembursko zatia ľ neprijalo 
opatrenia na rozšírenie uplat ňovania štandardnej sadzby DPH, čo by pomohlo zvýši ť príjmy 
zo spotreby. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Nominálne jednotkové náklady práce v Luxembursku sa v 
období rokov 2008 až 2012 zvýšili skoro o 16 %, čo je takmer dvakrát rýchlejšie ako v 
susedných krajinách. Opatrenia prijaté Luxem burskom na zlepšenie systému stanovovania 
miezd sú však len do časné a čiastočné. Luxembursko vyvinulo isté úsilie diverzifikova ť 
štruktúru svojho hospod árstva, ktoré je ve ľmi závislé od finan čného sektora (približne 30 % 
celkovej pridanej hodnoty). Je však potrebné ďalšie úsilie, najmä pokia ľ ide o riešenie slabých 
stránok luxemburského systému výskumu a inovácií. Nedávno prijatá legislatíva zna čne 
znížila regula čné zaťaženie odborných služieb a zje dnodušila prístup pre poskytovate ľov 
služieb. Tendencia rieši ť zdaňovanie právnických osôb ich zadlžovaním pravdepodobne 
prispela k vysokej úrovni zadlženosti spolo čností, neboli však prijaté žiadne protiopatrenia.  
Luxembursko je na dobrej ceste k dosiahnutiu svojho cie ľa v oblasti emisií skleníkových 
plynov a musí sa vyvinú ť ďalšie úsilie, aby sa vykompenz ovali negatívne externality 
spôsobené nízkou úrov ňou zdanenia energetických produk tov v oblasti dopravy a aby sa 
zlepšil systém hromadnej dopravy.  
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Luxemburský vzdelávací systém čelí špecifickým 
výzvam vzh ľadom na nároky viacjazy čnosti v krajine, na vysoký podiel obyvate ľov s 
prisťahovaleckým pozadím (43,1 %) a na špecifické zru čnosti, ktoré si vyžaduje silne 
špecializovaný pracovn ý trh tvorený z ve ľkej časti finan čným sektorom. Migranti a mladí 
ľudia s nízkou kvalifikáciou sú na ďalej v ťažkej situácii. Luxembursko prijalo opatrenia 
zahŕňajúce zriadenie centra prof esijného poradenstva, agentúry  sledovania zamestnanosti, 
motivačné opatrenia typu „by ť pripravený na zamestnanie“, ako aj záruku pre mladých ľudí, 
čím si vytý čilo správny smer. Samotná realizácia je však zatia ľ čiastočná. Pripravuje sa 
reforma sekundárneho školstva. Vzh ľadom na nízku mieru zamestnanosti starších 
pracovníkov boli prostredníctvom refo rmy dôchodkového systému zavedené finan čné stimuly 
v záujme pred ĺženia profesijného života. 
 
21 
 MAĎARSKO  
 
Verejné financie:  Postup pri nadmernom deficite bol v Ma ďarsku uzatvorený v júni 2013 
potom, čo pri rovnováhe rozpo čtu orgány prijali mierne expanz ívnu fiškálnu pozíciu. Fiškálna 
prognóza Komisie na rok 2014 sa pohybuje práv e okolo zmluvne stanovenej referen čnej 
hodnoty (3 % HDP), pri čom existuje zna čné riziko zvýšenia defici tu. Okrem toho nedávne 
rozhodnutia o fiškálne j politike nenazna čujú žiadny posun k fiškálnej stratégii, ktorá by sa 
viac orientovala na rast. Na posilnenie fiškálne ho riadenia boli prijaté niektoré reformy, je 
však potrebné vynaloži ť ďalšie úsilie. 
Finančný sektor: Rast úverov pre MSP sa zvýšil a expozícia tohto sektora vo či úverom v 
zahraničnej mene sa znížila v ďaka implementácii schémy centr álnej banky na financovanie 
rastu. Táto schéma si však môže vyžiada ť podstatné strednodobé fi škálne náklady. Dane 
špecifické pre daný finan čný sektor sa v roku 2013 v skuto čnosti opäť zvýšili. Vláda okrem 
toho v sú časnosti plánuje novú schému podpory týkajúcu sa hypoték domácností 
v zahraničnej mene a s ňou spojené súvisiace náklady by mohli ďalej znížiť úverovú ponuku 
bánk. Orgán doh ľadu sa zlú čil s bankou Magyar Nemzeti Bank (MNB), čím by sa mali zvýši ť 
jeho núdzové právomoci a integrácia makro-  a mikroprudenciálnych nástrojov. Pokia ľ ide 
o čistenie portfólia, neboli prij até žiadne nové kroky, aj ke ď popri vysokom podiele 
reštrukturalizovaných úverov je podiel nesp lácaných úverov v súvahe bankového sektora 
pomerne vysoký (skoro 20 %).  
Rast a konkurencieschopnos ť: Maďarský hospodársky rast bol nižší než v iných krajinách 
tohto regiónu (PL, CZ, SK). Prí činou bolo znižovanie pákového efektu v zadlžených 
sektoroch a zhoršenie podnikate ľského prostredia. Zhoršenie podnikate ľského prostredia je do 
veľkej miery spôsobené nedostato čnou predvídate ľnosťou, rušivým vplyvom vládnych 
politík, ktoré uložili investorom rastúci po čet obmedzení, a kvalitou zda ňovania príjmov 
právnických osôb, najmä vo finan čnom odvetví. Neboli doteraz prijaté žiadne opatrenia na 
riešenie odporú čaní týkajúcich sa podnikate ľského prostredia. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Trh práce zaostáva za prie merom EÚ s celkovo nízkou 
mierou zamestnanosti. Nezamestnanos ť mladých a dlhodobá nezamestnanos ť sú hlavným 
zdrojom obáv. Pripravuje sa systém záruky pre mladých ľudí. Rozsiahle programy verejných 
prác, ktoré vláda zaviedla v roku 2011, pomohli zabráni ť šíreniu nezamestnanosti, no 
dlhodobé ú činky týchto opatrení na zamestnate ľnosť sa ešte musia prejavi ť. Plánovaný 
aktivačný prvok napreduje správnym smerom, avšak na ďalej zostáva jednorazovým 
opatrením. Vplyv programov celoživotného vzde lávania ešte nie je známy. Stratégie 
zaoberajúce sa pred časným ukon čením školskej dochádzky, celoživotným vzdelávaním 
a vysokoškolským vzdelávaním sa ešte len pr ipravujú. Vláda zaviedla cielené zníženia 
sociálnych príspevkov, aby zvýšila dopyt po pracovnej sile na otvorenom trhu práce, ú činok 
tohto opatrenia však ešte nie je zistite ľný. Napriek miernemu zvýšeniu celkovej aktívnej 
pracovnej sily rastie chudoba a sociálne vylú čenie a ve ľký počet ľudí čelí závažnej 
materiálnej deprivácii. Tieto problé my sa vyostrili, lebo sa znížila d ĺžka a úrove ň dávok 
v nezamestnanosti, a teda aj pe ňažné sociálne podpory, čo súvisí s obmedzeniami týkajúcimi 
sa kritérií oprávnenosti na získanie podpory. 
 
22 
 MALTA  
 
Verejné financie:  Malta chce v roku 2013 zredukova ť deficit na 2,7 % HDP, ale v prognóze 
Komisie z jesene sa predpokladá skôr 3,4 % HDP . Malta oznámila opatrenia na zvýšenie 
daňovej disciplíny a posilnenie boja proti da ňovým únikom, ale ich realizácia ešte nie je 
zavŕšená. Je potrebné rieši ť tendenciu zda ňovať právnické osoby ich zadlžovaním. Koncom 
roka sa o čakáva reforma fiškálneho rámca. Udržate ľnosť verejných financií Malty v 
dlhodobom horizonte zostáva problematická, pretože predpokladaný nárast výdavkov 
súvisiacich so starnutím obyvate ľstva sa nachádza vysoko na d priemerom EÚ. Pokia ľ ide o 
reformu dôchodkového systému, prebieha júce zvyšovanie veku odchodu do dôchodku je 
príliš postupné a nie je naviazané na strednú d ĺžka života. Malta má v pláne vyváži ť to v 
krátko až strednodobom horizonte inými opatrenia mi, napr. zvýšením miery zamestnanosti 
žien a starších pracovníkov (predloženie straté gie aktívneho starnutia sa predpokladá koncom 
roka), ale dlhodobá stratégia chýba. Problém prehlbujú aj výdavky na zdravotnú starostlivos ť. 
Orgány realizujú mnoho opatrení v záujme zvýš enia primeranosti systému, ale ich finan čný 
dosah zatia ľ nie je zrejmý. 
Finančný sektor: Maltské orgány plánujú prepracova ť dva predpisy o bankovníctve, ktoré sa 
zameriavajú na tvorbu rezerv pre prípady st ratových úverov a riziko koncentrácie. Tieto 
legislatívne návrhy sa ešte stále prer okúvajú a pôvodná lehota nebola dodržaná. Aby sa 
posilnil doh ľad, orgány zriadili spolo čný výbor pre finan čnú stabilitu a predložili návrh 
zmeny zákona o maltskej centrálnej banke. 
Rast a konkurencieschopnos ť: V štádiu prípravy sú plány na  diverzifikáciu dodávok energie 
prostredníctvom premeny sú časnej elektrárne na naftový pohon na plynovú elektráre ň a 
výstavby novej elektrárne LNG. Okrem toho sa  buduje prepojovacie vedenie s Talianskom, 
ale výstavba sa oneskoruje. V oblasti energie z obnovite ľných zdrojov sa zaviedli podporné 
schémy, ale boli zaznamenané problémy pri vývoji dôležitých plánovaných veterných elektrární. Boli implementované isté obmed zené opatrenia na ri ešenie nedostatkov v 
dopravnom sektore, ale zavádzanie hrom adnej dopravy tak, ako sa predpokladá v 
prebiehajúcej reforme, je zatia ľ poskromné. Vo všeobecnosti sa zdá, že je potrebné 
ďalšie 
úsilie v oblasti energetickej ú činnosti. Malta zavádza rámec elektronického obstarávania s 
cieľom zvýši ť efektívnos ť verejného obstarávania a v roku 2013 sa rozbehla reforma 
súdnictva. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Hoci miera zamestnanosti žien je stále ve ľmi nízka, 
trochu sa zvyšuje. Od roku 2011 sa zavádzajú opatrenia (napr. otváranie verejných a súkromných zariadení starostlivosti o deti a družín), hoci ich dostupnos ť zostáva otázna. Bola 
predĺžená materská dovolenka a zavedené nové stimuly v dani z príjmu pre pracujúcich 
rodičov. Miera pred časného ukon čovania školskej dochádzky zostáva vysoká a boli prijaté 
opatrenia na riešenie tejto problematiky. Plánujú sa opat renia v záujme gramotnosti, 
celoživotného vzdelávania a za členenia uchádza čov o zamestnanie a neaktívnych osôb do 
pracovného trhu; tieto opatrenia majú doplni ť prebiehajúcu reformu u čňovského vzdelávania. 
Mechanizmus úpravy životných nákladov na Malte má svoje špecifiká, čo podľa všetkého 
zmierňuje jeho negatívne ú činky. Malta však má pozorne sledova ť jeho dosah a by ť 
pripravená náležite ho zreformova ť. 
 
 
23 
 
 
24 
 HOLANDSKO  
 
Verejné financie:  Pre slabý hospodársky rozvoj čelí Holandsko od roku 2009 ve ľkému 
rozpočtovému deficitu. Pod ľa prognózy Komisie z jesene sa hospodárstvo v roku 2012 
spomalilo o 1,2 % a pod ľa očakávaní sa má v roku 2013 spomali ť o 1 %. V roku 2014 by 
potom mal nasta ť mierny rast. Holandsko prijalo prvý pilier dôchodkovej reformy. Druhý 
pilier a dlhodobé reformy staros tlivosti sa ešte len majú prija ť. Očakáva sa, že opatrenia na 
zlepšenie fungovania penzijných fondov zre dukujú fiškálne dotácie systému, pri čom takisto 
podporia zamestnate ľnosť starších pracovníkov. 
Finančný sektor: Vzhľadom  na značné štrukturálne deformácie  holandského trhu s obytnými 
nehnuteľnosťami sú potrebné ďalšie reformy, ktoré by okrem iného mali obmedzi ť negatívny 
dosah na širšie hospodárstvo,  ktorý bráni hospodárskemu ož iveniu. Od apríla 2012 bola 
realizovaná séria opatrení. Niektoré z nich sa  týkajú úpravy fiškálne ho režimu financovania 
bývania. Postupný prechod na obmedzenie da ňových odpisov hypotekárnych úrokov a 
zvýšenie motiva čných faktorov na umorenie je užito čný, ale postupné zavádzanie tohto 
opatrenia je príliš pomalé. Nedávne zavedenie ur čitej diferenciácie ná jomného v sektore 
sociálneho bývania na základe príjmu je vítaným krokom, ale jeho vplyv zatia ľ len zostáva na 
posúdenie. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Boli prijaté štrukturálne reformy, ale zdá sa, že tempo 
zavádzania potrebných reforiem sa od roku 2012 spomalilo. Ke ďže ekonomika čelí 
ťažkostiam a nezamestnanos ť rastie, musí sa zintenzívni ť snaha o zvýšenie rastového 
potenciálu holandského hospodárstva. Holand sko zlepšilo svoje postavenie v preh ľade 
výsledkov inovácií v Únii za rok 2013, čím sa zaradilo do skupiny tzv. nasledujúcich 
inovátorov s výsledkami presahujúcimi priemer. Bolo oznámených viacer o opatrení, ktoré sa 
vykonávajú a sú považované za krok správnym smerom. V dôsledku uvedeného sa odporúčanie týkajúce sa konkurencieschopnosti a výskumu a vývoja stalo na rok 2013 už 
neaktuálnym. Aj ke ď verejné výdavky na vzdelávanie sú pod ľa všetkého uchránené od škrtov 
v rozpočte, financovanie nepodmieneného zákla dného výskumu je pod tlakom. V rokoch 
2012 a 2013 boli prijaté opatren ia na zlepšenie podnikate ľského prostredia, ale v niektorých 
oblastiach je stále dos ť priestoru na zlepšenie.  
Zamestnanos ť a sociálna politika: Situácia na trhu práce v Holandsku sa v poslednom 
období zhoršila. Medzi opatrenia v záujme zvýšenia ú časti na trhu práce patrí zvýšenie 
daňových bonusov pre pracovnú silu a postupné odstra ňovanie da ňových prekážok pre druhé 
zárobkovo činné osoby v rodine. Okrem toho sa predpokl adá zvýšenie mobility pracovnej sily 
prostredníctvom preskúmania právnych predpis ov na ochranu zamestnanosti a trvania dávok 
v nezamestnanosti, ale aj vykonávacích opatr ení na integráciu špecifických skupín do 
pracovného trhu. Na konci roka 2012 vláda pred ložila viacero reforiem týkajúcich sa 
sociálno-ekonomických politík. Predpokladané opatrenia týkajúce sa systému dávok v 
nezamestnanosti, právnych predpisov na ochranu zamestnanosti vrátane ustanovení o prepúšťaní a nový zákon o ú časti sú stále v štádiu pred potrebnou implementáciou. Je však 
naplánované zavádza ť opatrenia pomaly. Sú potrebné dopl ňujúce reformy na zlepšenie 
fungovania trhu práce. 
 
25 
 RAKÚSKO  
 
Verejné financie:  Rakúsko úspešne znížilo svoj defi cit verejnej správy a pracuje na 
dosiahnutí strednodobého rozpo čtového cie ľa, pričom je potrebné posilni ť ročnú štrukturálnu 
úpravu. Prekrývajúce sa zodpovednosti medzi federálnou, regionálnou a miestnou úrov ňou, 
ako aj nekonzistentnos ť medzi zodpovednos ťou za financovanie a zodpovednos ťou za 
výdavky, predstavujú výzvu, kt orú je potrebné rieši ť. Táto situácia môže vskutku ohrozi ť 
niektoré reformy, ktoré sa v sú časnosti vykonávajú, ako je napr. cie ľový systém výdavkov v 
systéme zdravotnej starostlivosti. 
Finančný sektor:  Prebieha reštrukturalizácia ( čiastočne) znárodnených bánk, no potrebné sú 
ďalšie opatrenia a je potrebné dôsledne sledova ť rozpočtové riziká. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Je potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie na posilnenie hospodárskej 
súťaže a poskytovanie služieb, a to aj odstra ňovaním nadbyto čných prekážok, ktorým čelia 
poskytovatelia služieb, a preskúmaním, či sú existujúce obmedzenia v regulovaných 
profesiách odôvodnené vš eobecným záujmom. V sú časnosti sa realizuje reforma zákona o 
hospodárskej sú ťaži, no stále pretrvávajú obavy týkajúce sa príliš obmedzeného pride ľovania 
zdrojov spolkovému úradu pre hospodársku sú ťaž. Navyše Rakúsko naprie k tomu, že od roku 
2012 uvo ľnilo určité dodato čné rozpočtové zdroje, stále neprijal o všetky opatrenia potrebné 
na zabezpe čenie toho, aby ku kvalitnej prispôsobenej  odbornej príprave získalo prístup vä čšie 
množstvo študentov, ktorí svoje štúdium skuto čne dokončia. 
Politika zamestnanosti a sociálna politika:  Rakúsko prijalo opatrenia, ktorými sa má v 
strednodobom horizonte posilni ť účasť starších pracovníkov na trhu práce a obmedzi ť miera 
včasného odchodu zo zamestnania. Vykoná vanie týchto opatrení a ich ú činnosť si bude 
vyžadova ť dôsledné monitorovanie. Žiadne opatren ia neboli prijaté na zharmonizovanie 
zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre ženy a mužov. Za ťaženie práce 
účinným zdanením a príspevkom na sociálne zabezpe čenie zostáva stále vysoké a neboli 
prijaté žiadne opatrenia na presunutie da ňového za ťaženia z práce s nízkym príjmom na 
oblasti, ktoré menej brán ia rastu. Prijali sa ur čité opatrenia na zvýšenie ú časti žien na trhu 
práce. Starostlivos ť o deti a služby dlhodobej starostlivosti sa do ur čitej miery rozširujú, hoci 
sa pridelené rozpo čtové prostriedky nezdajú dostato čne ambiciózne na to, aby uspokojili 
narastajúci dopyt. Ur čité opatrenia boli prija té na vyriešenie ú časti ľudí s pris ťahovaleckým 
pôvodom na pracovnom trhu, ako napr . stratégia na štúdium jaz yka, a na zlepšenie výsledkov 
vzdelávania, najmä v prípade znevýhodnených mladých ľudí. Pokrok je pomalý a ú činnosť 
uvedených opatrení si vyžaduje dôsledné monitorovanie. 
 
26 
 POĽSKO 
 
Verejné financie:  V záujme splnenia odporú čania v rámci Paktu stab ility a rastu dosiahnu ť v 
roku 2014 deficit 3 % HDP Po ľsko predložilo ďalšie fiškálne opatrenia súvisiace zvä čša s 
dôchodkovým systémom, fiškálnym rámcom, da ňovou disciplínou, ako aj s opatreniami na 
podporu da ňových príjmov. Po ľsko neminimalizovalo škrty vo výdavkoch posil ňujúcich rast, 
keďže výrazná sú časť úsilia o zníženie deficitu súvisí so škrtmi v investíciách za posledné 
roky. Bola prijatá reforma fiškálnych pravidiel, ale zatia ľ sa nevykonala. Problémom zostáva 
daňová disciplína. Od za čiatku roka 2013 Po ľsko postupne zvyšuje zákonný vek odchodu do 
dôchodku na 67 rokov. Na druhej strane sa však  reforma nedotkla špeciálneho systému 
sociálneho zabezpe čenia pre po ľnohospodárov a špeciálneho dôchodkového systému pre 
baníkov. Pokia ľ ide o nákladovú efektívnos ť v sektore zdravotnej starostlivosti, Po ľsko 
oznámilo opatrenia týkajúce sa riadenia  Národného zdravotného fondu. V návrhu zákona o 
sociálnej starostlivosti sú aj opatrenia na zl epšenie zacielenia sociálnej politiky. Ich dosah sa 
však bude musie ť posúdiť až na základe definitívnych právnych ustanovení. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Reforma vied a vyššieho vzdelávania bola krokom správnym 
smerom, ale inova čná výkonnos ť poľských spolo čností zostáva nízka. Doteraz prijaté 
opatrenia na zvýšenie invest ícií podnikov do výskumu a vývoj a a inovácie v rámci firiem 
zatiaľ nepriniesli jednozna čné zlepšenie a verejné nástro je na podporu inovácií nie sú ve ľmi 
dobre zacielené. Ú činné nástroje, napr. existujúce da ňové stimuly, sa sotva používajú a 
neskúmajú sa nijaké zlepšenia či alternatívne da ňové systémy. Vä čšina opatrení v 
energetickom sektore je len v štádiu prípra vy. Naopak, v sektore elektrickej energie a plynu 
bolo vyvinuté úsilie a rozb ehli sa projekty, pokia ľ ide o vývoj a modernizáciu elektriza čnej 
sústavy, a v roku 2012 bola sp rístupnená platforma na  obchodovanie s plynom. Pokia ľ ide o 
energetickú ú činnosť, vláda modernizovala budovy verejn ého sektora. Napriek istému 
vynaloženému úsiliu sú železni čné investi čné projekty ve ľmi oneskorené, zatia ľ čo regulácia 
železníc bola posilnená. Po ľsko predložilo serióznu reformnú agendu oh ľadom odstránenia či 
zníženia kvalifika čných požiadaviek až pre 230 profesií a prvá séria právnych predpisov už 
nadobudla ú činnosť. Poľsko zatiaľ nekonalo, pokia ľ ide o priamu reakciu na odporú čania 
týkajúce sa nakladania s odpadom a manažmentu  vodných zdrojov, ani týkajúce sa urýchlenia 
širokopásmového pokrytia. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Vynaložilo sa rozsiahle úsili e o zníženie nezamestnanosti 
mládeže. Vláda predložila viacero reforiem v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Pripravuje ďalšie opatrenia na zlepšenie zacielen ia politiky zamestnanosti, najmä vo vz ťahu 
k mládeži. V septembri 2013 bola prijatá straté gia celoživotného vzdelávania. Je však 
potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie v oblasti zlepšenia prístupu k u čňovskému vzdelávaniu a 
praktickej výu čbe. Poľsko podniklo iba minimálne kroky na zníženie segmentácie trhu práce 
a chudoby medzi pracujúcimi. Rastie po čet miest v zariadeniach st arostlivosti o deti, ale 
ponuka škôlok je stále nízka na to, aby mohla významne zvýši ť účasť žien na trhu práce. 
Trvalá a vierohodná reforma systému sociálneho zabezpe čenia pre po ľnohospodárov (KRUS) 
je stále v štádiu pred potrebnou implementáciou. 
 
27 
 PORTUGALSKO  
 
Verejné financie: Za posledné tri roky pokro čila finančná konsolidácia prostredníctvom 
fiškálneho úsilia na úrovni 5,1 % HDP. Pod ľa prognózy Komisie z jesene sa o čakáva, že 
celkový deficit verejných financií v roku 2013 dosiahne 5,95 % HDP. Vláda potvrdila cie ľovú 
hodnotu deficitu na rok 2014 vo výške 4 % HDP  prostredníctvom trvalých konsolida čných 
opatrení. Fiškálna konsolidácia v roku 2013 zah ŕňa zvýšenie príjmov z daní fyzických osôb a 
zo zdaňovania majetku, ako aj prednostné uskuto čnenie niektorých opatrení predpokladaných 
v tzv. preskúmaní verejných výdavkov. Po rozhodnutiach ústavného súdu sa obnovili prémie pre zamestnancov verejného sektora a dôc hodcov, ktoré boli v roku 2012 zoškrtané. 
Pokračujú reformy verejného sektora v záu jme posilnenia verejného finan čného 
hospodárenia, boja proti da ňovým únikom, reštrukturalizácie  štátnych podnikov a zníženia 
nákladov verejno-súkromných partnerstiev. 
Finančný sektor:  Portugalské banky od za čiatku programu makr oekonomických úprav 
značne zlepšili svoje podiely kapitálu. V ďaka vyváženejšej štruktúre financovania a dostupnej 
likvidite majú dobré predpoklady poradi ť si s kratšími obdobiami neistoty a čeliť prípadnému 
ďalšiemu zhoršeniu kval ity aktív. Vo finan čnom sektore sa aj na ďalej prudko znižoval 
pákový efekt vzh ľadom na nízky dopyt po úveroch, a tak pomer úverov k vkladom v druhom 
štvrťroku 2013 dosiahol 122 %. Vykonáva jú sa opatrenia na zabezpe čenie primeraného 
financovania udržate ľných malých a stredných podniko v vrátane iniciatív na podporu 
diverzifikácie zdrojov financií. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Napreduje agenda štrukturálnych reforiem v rámci programu 
ekonomických úprav. Výrazný pokrok nastal  v oblasti reforiem súdnictva, sie ťových odvetví, 
bývania, služieb a regulovaných profesií. Hoci s istým oneskorením, ale predsa napreduje 
odstraňovanie prekážok brániacich podnikaniu, a to znižovaním administratívneho za ťaženia 
a zjednodušovaním živnostenských a 
ďalších povo ľovacích postupov. Je potrebný ďalší 
pokrok v záujme toho, aby bol dopravný sektor udržate ľnejší a otvorený hospodárskej sú ťaži, 
najmä pokia ľ ide o prístavy. Boli prijaté dôležité  opatrenia na zlepšenie podmienok 
podnikate ľského sektora, pokia ľ ide o likviditu, a to najmä malých a stredných podnikov 
(MSP). 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Od začiatku hospodárskej krízy výrazne klesá 
zamestnanos ť, v roku 2008 bola jej miera na úrovni 73,1 % a v roku 2012 už na 66,5 %. Hoci 
situácia na pracovnom trhu sa v poslednom  období mierne zlepšila, nezamestnanos ť zostáva 
vysoká, najmä medzi mladými ľuďmi. V rámci dlhodobej stratégie vytvárania pracovných 
miest boli realizované tieto reformy: flexibil nejšie pravidlá kolektívneho vyjednávania, 
výrazné zníženie výšky odstupné ho, zníženie dávok v nezamestnanosti v záujme zvýšenia 
stimulov na návrat na trh práce, zmeny v režime pracovného času a reformy v oblasti 
aktívnych politík trhu práce a v systéme odborného vzdelávania a prípravy s cie ľom 
zredukova ť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zru čnosťami na trhu práce. Boli 
prijaté aj dôležité opatrenia  v oblasti vzdelávania. 
 
28 
 RUMUNSKO  
 
Verejné financie: V júni 2013 bol pre Rumunsko odvolaný postup pri nadmernom deficite. 
Fiškálne riadenie bolo posilnené prostr edníctvom právneho predpisu o fiškálnej 
zodpovednosti, vytvorením fiškálnej rady, refo rmou dôchodkového systému a opatreniami na 
zlepšenie rozpo čtových postupov. Na druhej strane nedo platky verejnej správy, ako aj 
fiškálna udržate ľnosť a efektívnos ť systému zdravotnej starostlivosti zostávajú na ďalej 
problematické. Ďalšou výzvou je nízka úrove ň daňovej disciplíny, ktorá vedie k výrazným 
výpadkom v príjmoch, a to najmä v oblasti DPH a zda ňovania práce. 
Finančný sektor: Bola prijatá séria opatrení na posilnenie finan čného sektora zah ŕňajúcich 
upevnenie rámca na riešenie krízových situ ácií bánk a posilnenie f ondov na ochranu vkladov, 
pre celý bankový sektor boli zavedené medzin árodné štandardy výkazníctva a boli prijaté 
opatrenia, ktorými sa spotre bitelia a malé a stredné podni ky ešte viac odrádzajú od čerpania 
nezaistených úverov v devízach. Sú časné znehodnocovanie kvality aktív sa rieši novými 
opatreniami. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Rumunsko čelí značným problémom v oblasti 
konkurencieschopnosti: prevaha nízko až priemern e technologicky vybavených odvetví, nízke 
verejné a súkromné investície do výskumu  a vývoja, nízka produktivita v priemysle a 
službách a problémy podnikov s rastom. V štádiu vývoja je národná stratégia 
konkurencieschopnosti zah ŕňajúca všetky tieto oblasti politi ky. Reštrukturalizácia štátnych 
podnikov a zlepšenie ich riadenia a výsledkov, najmä pokia ľ ide o dopravný a energetický 
sektor, napredujú pomaly. Ve ľkou prekážkou rastu a konkurencieschopnosti zostáva slabá 
verejná správa, čo brzdí využívanie fondov EÚ. Opatrenia v ak čných plánoch na zlepšenie 
efektívnosti verejnej správy sa  realizujú, hoci pomaly. Na koniec roka 2013 sa pripravuje 
stratégia upevnenia verejnej správy. Úspešnos ť národného ak čného plánu priorít na zlepšenie 
využívania fondov EÚ bola ve ľmi obmedzená, hoci bol zaznamenaný nárast miery čerpania 
fondov EÚ. 
Zamestnanos ť a sociálna politika: Celková nezamestnanos ť v Rumunsku je pomerne nízka, 
ale stúpa (7,5 % v septembri 2013). Vysoká je však nezamestnanos ť mládeže (23 %), pri čom 
celková miera zamestnanosti dosiahla v roku 201 2 len 63,8 %. V roku 2013 rumunské orgány 
vykonávali národný plán na posilnenie zamestnanosti mládeže. Na obdobie rokov 2013 – 2020 sa pripravuje národná stratégia zamestnanosti zameraná na mladých ľudí, starších 
pracovníkov, ľudí pracujúcich v po ľnohospodárstve, ženy a zranite ľné skupiny. V rámci boja 
proti nelegálnej práci je od roka 2011 v štádiu implemen tácie právny predpis o práci 
vykonávanej nádenníkmi. Ve ľkou výzvou pre Rumunsko zostáva znižovanie chudoby. V roku 
2011 sa rozbehla reforma sociálnej pomoci, ktorá by mala prispie ť k zvýšeniu efektívnosti a 
účinnosti dávok sociálnej pomoci. 
 
29 
 SLOVINSKO  
 
Verejné financie:  Slovinsko je odhodlané napravi ť nadmerný deficit do roku 2015. Fiškálny 
rámec je podrobený ve ľkej výzve, ke ďže v máji 2013 bola prijatá ústa vná úprava, ktorá kladie 
základ, pokia ľ ide o pravidlo pre celkové saldo/prebyt ok verejných financií. Posledná reforma 
dôchodkového systému stabilizuje výdavky na dô chodky iba do roku 2020 a po tomto dátume 
sa predpokladá nárast výdavkov na dôchodky riadne presahujúci priemer EÚ. Vláda zriadila 
pracovnú skupinu, ktorá by zvážila možnosti ďalšej reformy. Tlak na dlhodobú udržate ľnosť 
súvisí aj s predpokladaným nárastom  požiadaviek na dlhodobú starostlivos ť a súvisiace 
výdavky vzh ľadom na starnúce obyvate ľstvo. V máji 2013 vláda vydala plány na posilnenie 
dlhodobej starostlivosti ukotvenej predovšetkým v komunitách a v prvej polovici roku 2014 
sa predpokladá prijatie nového pr edpisu o dlhodobej starostlivosti. 
Finančný sektor:  Viaceré slovinské banky zaznamenali vytrv alý tlak na svoje relatívne nízke 
kapitálové rezervy a ich závislos ť od štátneho kapitálu predstavuje významné ohrozenie 
fiškálnej udržate ľnosti. V auguste 2013 Slovinská banka in icializovala nezávislé preskúmanie 
kvality aktív a zá ťažový test na takmer 70 % bankového sektora. Te stovanie prebieha, skon čiť 
sa má koncom roka 2013. Nová správcovská spolo čnosť bankových aktív je z vä čšej časti 
pripravená prijíma ť aktíva, aby mohla pomôc ť uvoľniť bilancie bánk. Slovinské orgány 
podnikli prvé kroky na preskúm anie svojho rámca bankovej re gulácie do konca roka 2013 a 
na posilnenie kapacít bankového doh ľadu, transparentnosti a zverej ňovania štatistických 
údajov. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Údaje nahlásené Najvyšším súdom pod ľa všetkého 
potvrdzujú, že efektívnos ť súdnictva na ďalej vykazovala ur čité pozitívne trendy. Pripravuje sa 
rámec pre mimosúdnu finan čnú reštrukturalizáciu nefinan čných spolo čností, ale termín na 
september 2013 vymedzený v odporú čaní pre Slovinsko nebol dodržaný. V polovici 
septembra sa sformovala expertná pracovná skupina s cie ľom začleniť mimosúdnu 
reštrukturalizáciu do zákonníka o platobnej nesc hopnosti a v októbri vláda prijala novelizáciu 
zákona o platobnej neschopnosti. Ministerstvo fi nancií v septembri vypracovalo nový návrh 
zákona o zriadení subjektu Sloveni a Sovereign Holding, ktorý má by ť nástrojom na 
konsolidáciu nepriamych podielov vo vlastníctve štátu a na u ľahčenie privatizácie ved ľajších 
aktív. Termín na september 2013 vymedzený pre klasifikáciu aktív vo vl astníctve štátu však 
nebol dodržaný. Medziministerský proc es zjednodušovania systému regulácie po četných 
slovinských regulovaných profesií, zapo čatý v roku 2012, od mája 2013 nepokro čil. Nová 
nezávislá agentúra na ochranu hospodárskej sú ťaže bola posilnená dodato čnými 
zamestnancami, trpí však obmedzenými finan čnými zdrojmi, čo je znásobené skuto čnosťou, 
že na rok 2014 sú plánované škrty v rozpo čte. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Pokiaľ ide o reformy trhu práce, bola vytvorená pracovná 
skupina, ktorej úlohou je podáva ť správy o vykonávaní a vplyve reformy z marca 2013, a to 
do marca 2014. V štádiu prípravy je nový predpi s o regulácii práce študent ov, ktorý si kladie 
za cieľ zachova ť flexibilitu, zárove ň však zavies ť príspevky na sociálne zabezpe čenie v 
záujme obmedzenia narušení súvisiacich s opatreniami vo vzdelávacom sektore na 
obmedzenie prístupu k statusu študenta. Zvaž uje sa revízia zákona o minimálnej mzde a 
začnú sa rokovania so sociálnym i partnermi. V oblasti riešenia nesúladu medzi ponúkanými a 
požadovanými zru čnosťami na trhu práce boli realizované ur čité, hoci obmedzené opatrenia. 
 
30 
 Slovinsko pripravilo a vykonalo ur čité nové, na mieru šité opatr enia aktívnej politiky trhu 
práce, ktorých ú činnosť bude potrebné riadne monitorova ť. 
 
 
31 
 SLOVENSKO  
 
Verejné financie:  Slovensko vyvinulo intenzívne konsolida čné úsilie o nápravu nadmerného 
deficitu do roku 2013. Ke ďže toto úsilie sa opiera aj o jed norazové opatrenia, v budúcnosti 
ich bude potrebné nahradi ť štrukturálnejšími opatreniami v záujme zabezpe čenia 
udržateľnosti nápravy. V posledných rokoch klesli i nvestície a výdavky vlády na vzdelávanie 
(v percentách HDP) a pod ľa rozpočtu majú na ďalej klesa ť, čo poukazuje na ťažkosti s 
realizáciou odporú čania zabezpe čiť výdavky podporujúce rast. Reforma dôchodkového 
systému z roku 2012 zvýšila jeho dlhodobú udržate ľnosť, ale predpokladá sa, že verejný 
dôchodkový systém bude v dlhodobom horizonte stále v deficite. Plánované reformy systému 
zdravotnej starostlivosti zatia ľ nepokro čili. V období rokov 2012 a 2013 bolo prijatých 
viacero opatrení na zní ženie nezrovnalostí v zda ňovaní práce v rámci odlišných typov 
zamestnania a na zlepšenie výberu DPH. Okrem toho je potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie na 
zlepšenie celkovej da ňovej disciplíny, nielen v súvislosti s DPH. Zostáv a priestor na to, aby 
systém staval viac na daniach menej nepriaznivých pre rast, napr. na zda ňovaní majetku a 
environmentálnych daniach. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Slovensko stojí pred výzvou podpori ť znalostnejší rast a 
konkurencieschopnos ť v strednodobom horizonte. Základnými podmienkami na zvládnutie 
takejto výzvy je posilnenie inštitúcií, ľudského kapitálu, inova čnej kapacity a 
podnikate ľského prostredia. V období rokov 2012 a 2013 boli prijaté opatrenia na 
zabezpečenie väčšej transparentnosti verejného obstaráva nia a súdnictva, takisto na posilnenie 
nezávislosti Úradu pre verejné obst arávanie. Reforma súdnictva pokra čuje. Od roku 2012 
vláda uskuto čňuje dôležitú reformu verejnej správy zah ŕňajúcu vykonávacie opatrenia 
rozložené na nieko ľko rokov. Zostáva rieši ť skvalitnenie hospodárskej sú ťaže a 
transparentnos ť, pokiaľ ide o mechanizmy stanovovania cien v regulovaných odvetviach, 
najmä v energetickom sektore. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Slovensko podniklo kroky, pokia ľ ide o reformu 
aktívnych politík trhu práce. Zatia ľ však nie je isté, či realizácia reformy z mája 2013 prinesie 
očakávaný výsledok, najmä pokia ľ ide o posúdenie vplyvu a kapacitu verejných služieb 
zamestnanosti, a sú potrebné cielenejšie opa trenia pre najviac znevýhodnených uchádza čov o 
zamestnanie. Vyššej ú časti žien na trhu práce brán i nedostatok kvalitnej a finan čne dostupnej 
predškolskej výchovy a vzdelania, najmä pre deti do troch rokov. Slovensko má čo robiť, 
pokiaľ ide o posilnenie sociálneho za členenia marginalizovaných komunít. Pokia ľ ide o 
vzdelávanie, Slovensko prijalo viacer o opatrení, konkrétne bol rozbehnutý ak čný plán pre 
mládež a prijaté novely zákonov o odbornom vzdelá vaní a príprave, vy ššom vzdelávaní a 
celoživotnom vzdelávaní. 
 
32 
 FÍNSKO  
 
Verejné financie:  Verejné financie vo Fínsku sú celkovo zdravé a Fínsko vykonalo 
plánované opatrenia fiškálnej konsolidácie. Napr iek tomu zhoršujúca sa  hospodárska situácia 
sťažila dosahovanie o čakávaných výsledkov, pokia ľ ide o fínsky strednodobý rozpo čtový 
cieľ. Fínsko nesplnilo svoj strednodobý cie ľ dosiahnu ť v roku 2012 štrukturálny prebytok vo 
výške 0,5 % a stanovilo nový strednodobý cie ľ deficitu 0,5 % v roku 2013. Pod ľa prognózy 
Komisie z jesene 2013 však tento cie ľ nebude splnený. V auguste 2013 fínska vláda 
iniciovala program štrukturálnych reforiem, ktorým sa doplnili a posilnili predchádzajúce záväzky a opatrenia na podporu rast u a zníženie medzery udržate ľnosti. Pripravujú sa 
rozsiahle reformy štruktúry miestnych samo správ, zdravotnej starostlivosti a sociálnych 
služieb. To sú kroky správnym smerom, avšak treba ich ďalej rozpracova ť, aby ich bolo 
možné posúdi ť. Dôchodková reforma sa plánuje na rok 2017. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Fínsko má vedúce postavenie v oblasti inovácií a jeho 
výdavky na výskum a vývoj sú stále najvyššie v EÚ. Napriek tomu čelí viacerým výzvam, 
ako je najmä strata podielov na  vývozných trhoch za posledné roky, čo ohrozuje konkuren čné 
postavenie krajiny. Efektívnos ť fínskeho výskumného a inova čného systému, pokia ľ ide 
o premenu investícií do výskumu a vývoja na n ové inovatívne produkty a služby, má kritický 
význam. Vláda okrem iných opatrení ponúkla do časné daňové stimuly na podporu výskumu 
a investícií, ďalšiu podporu na financova nie reštrukturalizácie a rastu v sektore IKT 
a zaviazala sa vykona ť rozsiahlu reformu výskumných inštitú cií a financovania. Stanovil sa 
program na podporu hospodárskej sú ťaže na tovarovom trhu. Od roku 2014 zníži Fínsko 
sadzbu dane z príjmov právnických osôb, existujú návrhy na zníženie regula čného zaťaženia 
a reformu systému na podporu podnikania.  Úspech závisí od podrobného vypracovania 
reforiem, ktoré doteraz neboli uverejnené. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Fínsky trh práce vo vš eobecnosti funguje dobre. 
Najnaliehavejšie výzvy súvisia so starnutím obyvate ľstva. Je dôležité udrža
ť ponuku práce 
v budúcnosti a zlepši ť udržate ľnosť dôchodkového systému a systému dlhodobej 
starostlivosti. Pred časnému odchodu sa zabráni  obmedzením možnosti pred časného odchodu 
do dôchodku, hoci niektoré možnosti pred časného odchodu do dôchodku sa na ďalej 
zachovajú. Plánujú sa opatrenia  na zlepšenie kvality pracovného života, a tým sa pred ĺži 
kariéra. V roku 2013 sa rozšíril systém záruky pre mladých ľudí a zaviedol do časný program 
zručností pre mladé dospelé osoby. Bol vypracovaný aj pilotný program na riešenie dlhodobej 
nezamestnanosti. Sociálni partneri sa dohodl i na novej rámcovej dohode o mzdách na budúce 
tri roky (2 + 1), ktorou sa zabezpe čia mierne zvýšenia miezd s cie ľom zlepši ť 
konkurencieschopnos ť hospodárstva. Dohoda obsahuje aj plán realizácie dohody 
o dôchodkovej reforme. To sú konkrétne kroky správnym smerom, avšak ich ú činky zatia ľ 
nie sú známe. 
 
33 
 ŠVÉDSKO  
 
Verejné financie:  Švédsko má dobrú fiškálnu pozíciu, v súlade s Paktom stability a rastu, a 
využíva existujúci fiškálny priestor na podpor u rastu a zamestnanosti. Bude potrebné, aby 
Švédsko objasnilo svoje plány v strednodobom  a dlhodobom horizonte, aj to, ako a kedy 
predpokladá dosiahnutie národného cie ľa rozpočtového prebytku na úrovni 1 % HDP a ako sa 
vysporiada s vysokými výdavkami na zdravotnú starostlivos ť v dlhodobom horizonte. 
Finančný sektor:  V posledných rokoch boli re alizované niektoré opat renia, ktoré prispeli k 
stabilizácii zadlženia domác ností, hoci na vysokej hodnote (približne 80 % HDP). Za 
posledné tri mesiace však zadlžovanie domácností a úvery opä ť zaznamenali stúpajúci trend. 
Nedávne opatrenia predložené orgánom finan čného doh ľadu sú vítané, pravdepodobne je 
však potrebné ich urýchlenie. Zatia ľ neboli zvažované žiadne úpravy zda ňovania 
nehnuteľného majetku ani pravidiel da ňových odpisov v prípade platieb hypotekárnych 
úrokov. 
Nedostatky v ponuke bývania spolu so zda ňovaním bývania vedúcim k zadlženiu majú 
tendenciu generova ť zvyšovanie cien bývania. Na trhu s nájomným bývaním boli prijaté isté 
opatrenia, ale sú potrebné ďalšie reformy systému stanovovania nájomného. Koncom roka 
2013 a za čiatkom roka 2014 sa plánujú viaceré zákony na zlepšenie času výstavby a zvýšenie 
hospodárskej sú ťaže v sektore stavebníctva. 
Rast a konkurencieschopnos ť: Hoci podľa väčšiny ukazovate ľov výkonu v oblasti výskumu 
a vývoja si Švédsko vedie ve ľmi dobre, čelí viacerým problémom, ktoré by mohli ohrozi ť 
konkuren čné postavenie krajiny v strednodobom horizonte; ide najmä o klesajúce 
podnikate ľské investície do výskumu a vývoja a o slabú komercializáciu inovatívnych 
výstupov. V októbri 2012 Švédsko prijalo novú inova čnú stratégiu v reakc ii na zodpovedajúce 
odporúčanie pre túto krajinu z roku 2 012, ktorá sa teraz realizuje. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Na švédskom trhu práce je vo všeobecnosti dobrá 
situácia, ale aj v tejto krajine sú skupiny sl abo prepojené s pracovným trhom, najmä mládež a 
ľudia s pris ťahovaleckým pozadím. Vláda prijíma vi aceré opatrenia vrátane nových návrhov 
na ďalšiu reformu systému odbornej prípravy a vzdelávania, zavedenia dohôd o uvedení do 
pracovného procesu a pokra čujúcich rokovaní o „zamestnaneckých paktoch“, ktoré si kladú 
za cieľ znížiť prvoročné náklady pre zamestnávate ľov zamestnávajúcich mladých ľudí a 
poskytnúť týmto mladým ľuďom pokra čujúce vzdelanie. Sú to  všetko kroky správnym 
smerom, ich konkrétny ú činok však ešte len uvidíme. V roku 2011 bolo predložené zníženie 
DPH pre reštaurácie ako opatren ie na zníženie nezamestna nosti mládeže. Hodnotenie jeho 
účinku na ceny, mzdy a zamestnanos ť v sektore prebieha a v ja nuári 2014 by malo prinies ť 
predbežné výsledky.  
 
 
34 
 SPOJENÉ KRÁ ĽOVSTVO  
 
Verejné financie:  Vykonáva sa stratégia fiškálnej konsolidácie, ktorá napreduje správnym 
smerom, ale jej tempo sa časom spomalilo. Rozpo čtový deficit klesá a v období rokov 2015 – 
2016 sa o čakáva jeho pokles na úrove ň 4,4 %. Naopak, vysoká a zvyšujúca sa úrove ň dlhu 
verejnej správy na ďalej vzbudzuje obavy, ke ďže v období rokov 2009 až 2012 významne 
vzrástla a dosiahla hodnotu 88,8 %. 
Finančný sektor:  Nedávny program financova nia úverového systému za čína zlepšova ť 
prístup k úverom pre domácnosti a korporácie. Za čiatkom roka 2014 má nadobudnú ť 
účinnosť zákon o reforme bankovníctva. Hoci t ok úverov do hospodárstva sa zlepšuje, 
väčšinou sú ur čené pre ve ľké spoločnosti a sektor nehnute ľností. MSP majú stále ťažkosti 
s prístupom k bankovým úverom. Isté známky zlepšenia vykázala dostupnos ť nebankových 
úverov. Zriadenie Podnikate ľskej banky, za ktorou stojí vlád a, v roku 2014 by malo u ľahčiť 
prístup k financiám pre MSP. 
Trh s nehnute ľnosťami sa oživil takmer vo všetkých regiónoch, hoci medzi regiónmi 
zostávajú ve ľké rozdiely a v ponuke bývania je trva lý nedostatok. Hrozí, že opatrenia 
zamerané na posilnenie dopytu po nehnute ľnostiach, najmä schéma Help-to-Buy, prispejú 
k vzniku cenovej bubliny na trhu aktív, čím sa ešte viac obmedzí cenová dostupnos ť a zvýši 
zadlženos ť domácností. Neplánuje sa ani nevykonáva žiadna reforma zda ňovania majetku 
a neboli prijaté žiadne opatrenia na rozšírenie základu pre DPH. 
Rast a konkurencieschopnos ť: V zásade panuje zhoda v tom,  že hospodárske oživenie 
skutočne nastáva, a tento názor je podlože ný vierohodnými výslednými údajmi aj výsledkami 
výhľadových prieskumov, ktoré poukazujú na výrazné zlepšenie. K rastu za čali pozitívne 
prispievať čisté vývozy, bolo to však spôsobené ve ľkým poklesom dovozov vo vz ťahu k 
oživeniu vývozov. Akt z roku 2013 týkajúci sa ra stu a infraštruktúry, ktorý platí pre Anglicko 
a Wales, sa v apríli 2013 stal  zákonom. Vláda oznámila tzv. balík investovani a do budúcnosti 
Veľkej Británie, ktorého sú časťou je injekcia verejných inves tícií do infraštruktúry vo výške 
presahujúcej 100 miliárd £ do roku 2020, ďalej politické reformy na stimuláciu nových 
investícií do súkromného sekt ora v oblasti výroby energie a ďalšia tvorba a rozširovanie 
záručných schém s cie ľom podpori ť financovanie ve ľkých projektov. Na posúdenie je zatia ľ 
priskoro, ale pokia ľ ide o energetickú kapacitu, predložené opatrenia pod ľa všetkého 
neposkytujú adekvátnu úrove ň bezpečnosti po roku 2020. 
Zamestnanos ť a sociálna politika:  Od počiatku krízy vykazoval pr acovný trh istú odolnos ť 
a miera zamestnanosti je vysoká, na úrovni 71,7 %. Zostávajú však oblasti vzbudzujúce 
obavy, najmä pokia ľ ide o nezamestnanos ť mládeže a množstvo mladých ľudí, ktorí nie sú 
zamestnaní, nevzdelávajú sa a ani sa nezú častňujú na odbornej príprave. Mnohí ľudia, najmä 
mladí pracovníci, majú neisté a n ezávideniahodné zamestnania na čiastočný pracovný úväzok 
alebo do časné zamestnania. Okrem toho Spojené krá ľovstvo má príliš ve ľa 
nízkokvalifikovaných pracovníkov a nedosta tok pracovníkov s vysokými odbornými 
a technickými kvalifikáciami. Programy predložen é vládou na riešenie týchto otázok, najmä 
Pracovný program a Zmluva pre mládež, nepomohli dosiahnu ť vládne ciele. Spojené 
kráľovstvo má aj problém s produktivitou vo všeobecnosti – nedá vne oficiálne údaje 
poukazujú na stratu pozície oproti ostatným krajinám G7 (s výstupom za odpracovanú hodinu 
na úrovni 16 %, čo bolo pod priemerom G7 v roku 2012 a zostáva 2 % pod hodnotou z roku 
 
35 
 2007). Spojené krá ľovstvo má jednu z najvyšších mier rizika chudoby alebo sociálneho 
vylúčenia pre domácnosti s osamelými rodi čmi v EÚ-28. Boli predložené opatrenia na 
zlepšenie ponuky a cenovej dostupnosti v oblasti starostlivosti o deti, ale vykonávanie pilotnej 
reformy v oblasti sociálnej pomoci, tzv. pr ojektu Univerzálny úver, naráža na viaceré 
problémy. 
 
36 
 EUROZÓNA  
 
Hospodárska situácia v eurozóne zostáva výzvou vzh ľadom na nevyváženos ť, ktorá sa 
vytvorila v období rokov 2000 až 2010, fragmentáciu finan čného trhu a permanentnú politiku 
neistoty týkajúcej sa dobudovania hospodárske j a menovej únie. V záujme vytvárania 
udržateľného rastu a investi čných možností sú potrebné ďalšie reformy na úpravu kapacity 
a konkurencieschopnosti členských štátov eurozóny. 
Pokiaľ ide o konzistentnos ť celkového politického mixu, a ko aj o potrebu monitorova ť 
a koordinova ť reformy, Euroskupina v septembri di skutovala o ekonomickej situácii a jej 
vplyve na eurozónu a odporú čania pre jednotlivé členské štáty. V sept embri a októbri sa v 
Euroskupine diskutovalo o špecifických oblasti ach politiky, napr. o bankovej únii a o situácii 
vybraných členských štátov eurozóny. Napr iek uvedenému je potrebné ďalej posilni ť 
koordináciu ekonomických politík v eurozóne , najmä zvýšením úrovne odhodlania vykonáva ť 
hospodárske reformy, zodpovednosti za ne, ako aj úrovne ich realizácie.  
Pokiaľ ide o fiškálnu politiku, všetky členské štáty eurozóny pred ložili návrhy svojich 
rozpočtových plánov: to poukazuje na významný mí ľnik v upev ňovaní koordinácie fiškálnych 
politík členských štátov. Po výraznej konsolidácii za  posledné tri roky táto konsolidácia 
naďalej pokra čuje, hoci jej tempo sa časom spomalí. Je to výsledok prednostnej konsolidácie 
na úrovni eurozóny, ktorá bola potrebná vzh ľadom na riziká pre udržate ľnosť dlhu, a 
zodpovedá postupnej náprave nadmerných deficitov. Model konsolidácie v jednotlivých členských štátoch je adekvátne diferencovaný v závislosti od ic h fiškálneho priestoru. Okrem 
toho vzhľadom na spomalenie v potrebe úprav sa  krátkodobý vplyv na rast zníži a zostáva 
viac priestoru pre konsolidáciu podporujúcu rast. V tejto oblasti  je potenciál na ď
alšie 
zlepšenia – napr. rozsah možností zda ňovania sa dostato čne nezameriava na rozšírenie 
základu dane a menej rušivé zda ňovanie a škrty vo výdavkoch sa príliš zameriavajú na 
výdavky podporujúce rast, ako sú investície. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa viac 
zameriavali na fiškálnu politiku podporujúcu rastu, ukotvenú vo fiškálnom rámci v strednodobom horizonte. Hoci nastal pokrok v po silnení kredibility strednodobých fiškálnych 
stratégií vo vä čšine členských štátov eurozóny, ďalší pokrok možno dosiahnu ť plnou a 
včasnou transpozíciou Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe a smernice o rozpo čtových 
rámcoch do konca roka 2013. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú, aby doplnili svoje 
rozpočtové politiky štrukturálnym i reformami, ktoré posil ňujú potenciál hospodárskeho rastu 
s cieľom ďalej posilni ť udržateľnosť dlhu. 
Pokiaľ ide o fragmentáciu finan čného trhu, Komisia a EIB navr hli vykonávacie opatrenia 
zamerané na financovanie hospodárstva.  Konkrétne bolo navrhnuté rozšíri ť spoločné finančné 
nástroje na rozdelenie rizika medzi Komisiu a Európsku investi čnú banku (EIB) v záujme 
podpory investícií súkromného sektora a kapitálového trhu do MSP s cie ľom rozšíri ť objem 
nových pôži čiek pre MSP v EÚ. Tieto návrhy by mali by ť vykonané čo najskôr s čo 
najvyššou možnou participáciou členských štátov, ktorá je potre bná na dosiahnutie kritickej 
masy. Okrem toho z dlhodobého h ľadiska by sa malo zvažova ť zníženie dôležitosti 
bankového sprostredkovania v EÚ. ECB oznámila aj podrobnosti o komplexnom posúdení bánk, ktoré sa za čalo v novembri a potrvá 12 mesiaco v a EBA vypracoval technické normy 
k nesplácaným úverom a zhovievavosti. Eurosk upina rozbehla aj diskusiu o dôveryhodných 
fiškálnych preventívnych opatreniach. Napokon, na predujú diskusie o bankovej únii, dosiahla 
 
37 
 sa napr. dohoda o jednotnom mechanizme doh ľadu, prebiehajú dis kusie o smernici o 
ozdravení a riešení krízových s ituácií bánk a o smernici o systémoch ochrany vkladov medzi 
Radou, Parlamentom a Komisiou a takisto diskusie o jednot nom mechanizme riešenia 
krízových situácií. Dobudovanie bankovej únie je naliehavé a vyžaduje si nielen jednotný 
mechanizmus doh ľadu, ale aj jednotný mechanizmus rieš enia krízových s ituácií. V tomto 
kontexte je potrebné, aby smerni ca o ozdravení a riešení kríz ových situácií bánk a smernica o 
systémoch ochrany vkladov boli prijaté do ko nca tohto roka a aby jednotný mechanizmus 
riešenia krízových situácií bol prijatý pred koncom sú časného legislatívneho obdobia. 
Pokiaľ ide o štrukturálne reformy, vo výsledkoch sú ve ľké rozdiely. Eurozóna prekra čuje 
hranice klasickej dichotómie medzi jadrom a perifériou, ktorá charakte rizovala vývoj krízy 
eura až doteraz. Krajiny zapojené do program u sa podrobili pôsobivej reformnej agende, je 
však potrebné, aby v tempe nepo ľavili, keďže zatiaľ nie sú napravené základy ekonomík. 
Správy o pokroku vypracované Komisiou pr e Španielsko a Slovinsko, ktoré čelia nadmernej 
nerovnováhe, poukazujú na to, že tieto členské štáty po identifik ácii nadmernej nerovnováhy 
urýchlili politický zásah, stále však potrebujú prija ť dôležité opatrenia na nápravu. Takisto je 
potrebné rieši ť nerovnováhy v ďalších krajinách, či už ide o krajiny s deficitom, alebo 
prebytkom bežného ú čtu, musia sa posilni ť základy ich hospodárstiev a ich rastový potenciál. 
Vývoj konkurencieschopnosti vo ve ľkých členských štátoch, ako je Francúzsko a Taliansko, 
má priamejší vplyv na eurozónu, čo zvyšuje zodpovednos ť týchto členských štátov pri 
implementácii štrukturálnych reforiem, kt oré posilnia vyhliadky eurozóny ako celku. 
Napokon, pokia ľ ide o zamestnanos ť a sociálnu situáciu v eurozóne, Komisia prijala 
oznámenie o sociálnom rozmere HMÚ. Navyš e, na dosiahnutie stability HMÚ sa od 
členských štátov vyžadujú ambiciózne kroky na zabezpe čenie riadneho fungovania trhu práce 
a zabránenie dlhodobej nezamestnanosti v zranite ľných skupinách. Z tohto h ľadiska je 
potrebné, aby členské štáty EÚ zn ásobili úsilie a sfunk čnili iniciatívu na podporu 
nezamestnaných mladých ľudí a záruku pre mladých ľudí do januára 2014. 
Záverom možno poveda ť, že celkový poh ľad na pokrok v plnení odporú čaní pre eurozónu 
poukazuje na to, že boli prijat é opatrenia na prekonanie sú časných hospodárskych problémov. 
Reformná agenda však nie je zav ŕšená a posilnenie návratu k ož iveniu si vyžaduje, aby sa 
členské štáty spolo čne chopili zodpovednosti a zaviazali sa prija ť na úrovni členských štátov 
aj eurozóny reformy nevyhnutné na ri adne fungovanie HMÚ v záujme zabezpe čenia trvalého 
zlepšenia životných podmienok svojich ob čanov.