SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhá správa o pokroku Kosova* pri plnení požiadaviek stanovených v pláne liberalizácie vízového režimu /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. ÚVOD Európska komisia začala s Kosovom dialóg o liberalizácii vízového režimu 19. januára 2012. Dňa 14. júna 2012 odovzdala kosovskej vláde plán liberalizácie vízového režimu. V tomto pláne sú stanovené všetky právne predpisy a ostatné opatrenia, ktoré Kosovo musí prijať a vykonať, aby mohlo dosiahnuť liberalizáciu vízového režimu. Dňa 8. februára 2013 Komisia prijala prvú správu o pokroku Kosova v rámci dialógu o liberalizácii vízového režimu.[2] Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Kosovo dosiahlo, odporúčania pre kosovské orgány a štatistické údaje o očakávaných migračných a bezpečnostných vplyvoch bezvízového režimu. Dňa 12. februára 2013 sa konalo druhé stretnutie vyšších úradníkov s Kosovom. Tretie stretnutie sa uskutočnilo 29. júla 2013 a štvrté stretnutie 16. júna 2014. Tento dokument je druhou správou, v ktorej Komisia hodnotí pokrok Kosova pri plnení požiadaviek stanovených v pláne liberalizácie vízového režimu. Je v nej zhrnutý najzávažnejší vývoj, pokiaľ ide o prijímanie, zmenu právnych predpisov, alebo ich vykonávanie, a príslušné odporúčania pre vládu. K správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa uvádzajú podrobnejšie informácie o vývoji opísanom v tejto správe. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa tiež rozoberajú predpokladané bezpečnostné a migračné vplyvy liberalizácie vízového režimu. Správa a pracovný dokument útvarov Komisie vychádzajú zo správ predložených kosovskou vládou, správ vypracovaných expertmi členských štátov EÚ, ktorí sa zúčastnili na hodnotiacich misiách v decembri 2013 a marci 2014, z informácií získaných od úradu EÚ v Kosove a misie Európskej únie na podporu právneho štátu (EULEX), ako aj zo štatistických údajov zozbieraných Eurostatom a predložených členskými štátmi. V správe a pracovnom dokumente útvarov Komisie sú sformulované odporúčania pre oblasti politiky, v ktorých je v záujme liberalizácie vízového režimu potrebné vykonať ďalšie reformy právnych predpisov a ich vykonávania. Dialóg o liberalizácii vízového režimu prebieha bez toho, aby bola dotknutá pozícia členských štátov EÚ k štatútu Kosova. 2. POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA READMISIE A REINTEGRÁCIE 2.1. Readmisia Právny rámec Kosova týkajúci sa readmisie je zavedený. Kosovo naďalej rokuje a uzatvára readmisné dohody s členskými štátmi EÚ a štátmi pridruženými k schengenskému priestoru, ako aj s hlavnými krajinami tranzitu a krajinami pôvodu nelegálnej migrácie.[3] Readmisia funguje dobre. Kosovo zlepšilo spracovávanie žiadostí a počet nevybavených prípadov už nepredstavuje problém. Readmisia občanov Kosova funguje vo všeobecnosti dobre. Pokiaľ ide o readmisiu štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti, o týchto témach neexistuje dostatok údajov. Odporúčanie: - pokračovať v rokovaniach a uzatvoriť readmisné dohody s členskými štátmi, ktoré o to majú záujem, a hlavnými krajinami tranzitu, ako aj krajinami pôvodu nelegálnych migrantov, - naďalej zo všetkých členských štátov EÚ prijímať občanov Kosova, štátnych príslušníkov tretích krajín a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré už nespĺňajú podmienky na vstup do týchto štátov a pobyt v nich, - prijať potrebné opatrenia v záujme uľahčenia readmisie zraniteľných osôb. 2.2. Reintegrácia V auguste 2013 bol zmenený právny predpis o reintegrácii, pričom sa zaviedli opravné prostriedky a vytvoril sa právny základ pre odvolaciu Komisiu. Boli vymenovaní členovia odvolacej komisie. Kosovská vláda naďalej financuje reintegračný fond. V roku 2013 naň vyčlenila sumu 3,2 milióna EUR. Približne 1,7 milióna EUR sa použilo na priamu finančnú pomoc pre príjemcov a jeden milión EUR bol prevedený Ministerstvu životného prostredia a územného plánovania na účely renovácie a výstavby ubytovania pre repatriované osoby. Orgány majú tendenciu zameriavať sa skôr na služby pomoci v núdzi ako na služby v oblasti udržateľnej reintegrácie. Na pomoc z reintegračného fondu majú nárok len osoby, ktoré opustili Kosovo pred 28. júlom 2010, a ktoré o ňu požiadali v určitom časovom rámci[4]. Ostatní majú právo využiť základné služby alebo sociálnu pomoc, ktorú poskytujú obce. Uvedený konečný dátum oprávnenosti sa čoraz väčšmi stáva prekážkou udržateľnej reintegrácie, pretože počet navrátilcov, ktorí opustili Kosovo neskôr ako v júli 2010, a teda nie sú oprávnení na pomoc z fondu, rastie. Zmena konečného dátumu oprávnenosti a súčasné zameranie sa na dlhodobé služby v oblasti reintegrácie by mali Kosovu umožniť zabezpečiť udržateľnú reintegráciu jeho repatriovaných občanov. Systém pre správu prípadov reintegrácie je v prevádzke od januára 2013; od apríla 2013 k nemu majú prístup všetky obce. Systém umožňuje základnú registráciu, ale neumožňuje sledovať ďalšie opatrenia. Usmernenia k využívaniu tohto systému boli rozoslané všetkým miestnym úradom pre spoločenstvá a návrat, ktoré zároveň absolvovali aj odbornú prípravu v tomto smere. Navrátené deti majú prístup k vzdelávaniu, hoci jazykové kurzy a ďalšia jazyková podpora nie sú poskytované systematicky. Poskytovanie zdravotnej starostlivosti by bolo možné ďalej zlepšiť; najmä miestni zdravotnícki pracovníci nedokážu vždy diagnostikovať zdravotné problémy repatriovaných osôb. Odporúčania: - pri čerpaní reintegračného fondu zmeniť zameranie zo služieb pomoci v núdzi na služby v oblasti udržateľnej reintegrácie, ako sú vzdelávanie, odborná príprava, pomoc pri hľadaní zamestnania a bývania, - zvážiť zmenu konečného dátumu pre nárok na služby z reintegračného fondu, - vytvoriť systém pre správu prípadov reintegrácie, ktorý umožní sledovať poskytovanie služieb všetkým registrovaným príjemcom, - zintenzívniť koordináciu s medzinárodnými organizáciami, aby sa zamedzilo duplicite pomoci poskytovanej repatriovaným občanom. 3. BLOK 1: BEZPEČNOSŤ DOKLADOV Vo februári 2014 bol do prevádzky uvedený nový systém evidencie osobného stavu s jednou ústrednou databázou. Táto databáza sa v súčasnosti využíva súbežne s knihami evidencie obyvateľstva. Existujú vážne obavy, pokiaľ ide o konzistentnosť a presnosť údajov uložených v systéme evidencie osobného stavu, keďže systém umožňuje tlačiť osvedčenia o tej istej udalosti, ktoré obsahujú rozdielne súbory údajov alebo nepresné údaje. Obce uchovávajú fyzické záznamy rôznymi spôsobmi, pričom v niektorých prípadoch nie je možné zabrániť strate informácií. Knihy evidencie obyvateľstva vrátené zo Srbska boli naskenované a nahrané do systému ako súbory fotografií. Na požiadanie je možné do nich nahliadnuť a použiť ich na overenie. V decembri 2013 Kosovo prijalo sekundárne právne predpisy umožňujúce na požiadanie vydávať osvedčenia o osobnom stave v cyrilike alebo bosniačtine či turečtine. Odporúčanie: - systém evidencie osobného stavu by sa mal zásadne zlepšiť, aby sa zabezpečila kvalita a konzistentnosť údajov, ktoré sa v ňom uchovávajú, v prípade potreby prostredníctvom overovania záznamov na základe údajov obsiahnutých v overených kópiách kníh evidencie obyvateľstva vrátených zo Srbska, - zabezpečiť interoperabilitu medzi databázami cestovných dokladov, preukazov totožnosti a databázou orgánov presadzovania práva, - vypracovať štandardné prevádzkové postupy pre uchovávanie a viazanie východiskových dokladov totožnosti (tzv. breeder documents). 4. BLOK 2: RIADENIE VONKAJŠÍCH A VNÚTORNÝCH HRANÍC A RIADENIE MIGRÁCIE 4.1. Riadenie hraníc V oblasti integrovaného riadenia hraníc sa dosiahol významný pokrok. V septembri 2013 bol zákon o kontrole a sledovaní hraníc zosúladený s acquis a do platnosti vstúpil nový zákon o spolupráci medzi úradmi. Prijala sa nová stratégia integrovaného riadenia hraníc a jeho akčný plán. Základný právny rámec je teda zavedený. Spolupráca so susednými krajinami sa zlepšila. Pokračovalo vymedzovanie hranice s Čiernou Horou; bolo vymedzených 70 km hranice, pričom zostáva vymedziť už len 9 km. Kosovo spolupracuje s agentúrou FRONTEX v oblasti výmeny informácií, analýzy rizík, budovania kapacít a odbornej prípravy. V roku 2013 Kosovo ustanovilo kontaktné miesto pre analýzu rizík, ktoré zodpovedá za vzťahy s agentúrou FRONTEX. Hraničné priechody sú dostatočne vybavené na vykonávanie bežných a osobitných kontrol. Hraničná polícia a colná správa majú dostatočný personál na kontrolu dopravných tokov a pohybu cestujúcich. V praxi sa hraničné kontroly pri odchode z Kosova nevykonávajú systematicky. V januári 2013 bolo zriadené Národné centrum pre riadenie hraníc. Toto centrum pozostáva z pracovníkov všetkých hraničných orgánov a je zodpovedné za strategické a operačné analýzy rizík na centrálnej úrovni, výmenu informácií a ochranu údajov. Na miestnej úrovni sa analýza rizík vykonáva na hraničných priechodoch, ale využívanie tohto analytického nástroja v praxi je obmedzené. Kosovo je aj naďalej dôležitou tranzitnou krajinou pre nelegálnu migráciu a obchodovanie s ľuďmi. Počet odhalených a vyšetrovaných prípadov napomáhania nelegálnej migrácii, obchodovaniu s ľuďmi alebo drogami zostáva stále nízky[5]. Odporúčania: - snažiť sa o dokončenie vymedzovania hraníc s Čiernou Horou, - vykonávať systematické kontroly hraníc pri príchode do Kosova a odchode z neho; objasniť rozsah pôsobnosti registra prichádzajúcich/odchádzajúcich osôb; vypracovať štandardné operačné postupy pre registráciu cestujúcich, - zabezpečiť, aby mal Potravinový a veterinárny úrad na všetkých hraničných priechodoch prístup na internet, - zabezpečiť pravidelnú aktualizáciu vzorov cestovných dokladov na každom hraničnom priechode, - poskytnúť dostatočné vybavenie na hraničný dozor, - zvýšiť využívanie analýzy rizík, a to najmä pri plánovaní operačných činností, - cezhranične predchádzať nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi. 4.2. Riadenie migrácie Kosovo v roku 2013 zrevidovalo a prijalo súbor právnych predpisov, ktorými sa stanovuje právny rámec pre riadenie migrácie; tento súbor okrem iného zahŕňa zákon o cudzincoch, zákon o občianstve a zákon o azyle. Novými právnymi predpismi sa zavádzajú definície, ktoré sú zlučiteľné s acquis EÚ. V súčasnosti možno víza v zahraničí vydávať len v Turecku a Albánsku; začali technické prípravy na zavedenie kosovského vízového informačného systému na ďalších zastupiteľských úradoch. V roku 2013 ministerstvo vnútra vyčlenilo 1 mil. EUR na výstavbu nového záchytného strediska. Očakáva sa, že toto stredisko bude uvedené do prevádzky do konca roku 2014. V decembri 2012 Kosovo spustilo novú databázu týkajúcu sa migrácie a azylu; táto databáza však ešte nie je plne funkčná a ani prepojená s inými databázami obsahujúcimi údaje o migrácii. Prístup orgánov k databáze upravuje zákon o cudzincoch. V októbri 2013 bola prijatá nová vnútroštátna stratégia pre migráciu a akčný plán v tejto oblasti a zároveň bol zriadený Národný úrad pre sledovanie migračných tokov. Odporúčania: - pokračovať vo vykonávaní právneho rámca; zabezpečiť dodržiavanie procesných záruk pri zaistení, vyhostení a návrate, - zaviesť vízový informačný systém Kosova na všetkých diplomatických a konzulárnych úradoch, - zvážiť vypracovanie integračnej stratégie a akčného plánu pre cudzincov v záujme uľahčenia ich začlenenia do spoločnosti, - vybudovať záchytné stredisko pre zadržaných cudzincov, - zvážiť zavedenie časového obmedzenia pre pobývanie cudzincov na medzinárodnom letisku v Prištine, - pokračovať vo vývoji databázy pre migráciu a azyl; poskytnúť prístup k databáze všetkým príslušným orgánom, - zlepšiť interoperabilitu databáz v oblasti migračnej a azylovej politiky, - pokračovať v rozvíjaní rozšíreného migračného profilu. 4.3. Azyl V júli 2013 bol prijatý nový zákon o azyle a zmenili sa príslušné sekundárne právne predpisy. Práva a povinnosti žiadateľov o azyl a osôb, ktorým bola priznaná ochrana, sú v súlade s acquis. Zlepšiť by sa malo poskytovanie tlmočníckych služieb. Úloha Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov bola zosúladená s ustanoveniami smernice o azylových konaniach a so Ženevským dohovorom. Odporúčania: - zabezpečiť dostupnosť tlmočníkov a zvážiť možnosť tlmočenia na diaľku, - prepojiť príslušné databázy, ako je systém riadenia hraníc, kosovský vízový informačný systém a databáza o azyle. 5. BLOK 3: VEREJNÝ PORIADOK A BEZPEČNOSŤ Dňa 1. januára 2013 vstúpil do platnosti nový právny rámec trestného súdnictva. V marci 2013 kosovské orgány uskutočnili prvé preskúmanie systému trestného súdnictva. Pre systému trestného súdnictva by bola prínosom lepšia koordinácia medzi inštitúciami a ich jednotný prístup. Bol zavedený mechanizmus sledovania, k dispozícii však ešte nie je k dostatok údajov a priority, pokiaľ ide o riešenie ostro sledovaných prípadov organizovanej trestnej činnosti a korupcie nie sú dobre nastavené. Pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva, došlo k výraznému zníženiu počtu verejných vyhlásení politikov týkajúcich sa trestných konaní. Vážnym problémom naďalej zostáva obťažovanie sudcov a prokurátorov zo strany médií. Problémom stále je aj zastrašovanie svedkov. Došlo k výraznému zlepšeniu, pokiaľ ide o profesionalitu a personálne obsadenie kosovských policajných a colných orgánov. Je potrebné posilniť kapacity prokuratúry a súdneho systému. Tieto orgány nemajú dostatok pracovníkov a majú problémy s obsadzovaním voľných pracovných miest, najmä tých, ktoré sú vyhradené pre príslušníkov menšín. Vyskytujú sa nedostatky v postupe menovania sudcov a prokurátorov. Kosovo by malo harmonizovať štyri základné právne predpisy, ktoré nadobudli účinnosť v januári 2013 a týkajú sa kritérií vymenovávania alebo odvolávania sudcov a prokurátorov. Počet nevyriešených súdnych prípadov je stále značný, a to aj napriek tomu, že sa dosiahol určitý pokrok v jeho znižovaní. Kosovo ešte nemá elektronickú databázu registra trestov. Záznamy o trestnej činnosti sa naďalej zostavujú manuálne v závislosti od konkrétnych prípadov. Vláda plánuje zriadiť informačný systém registra trestov v roku 2014. Súdnictvo nemá integrovaný systém správy vecí, ktorý by umožňoval sledovanie prípadov od fázy zisťovania informácií a vyšetrovania cez stíhanie až po odsúdenie a vymáhanie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. V roku 2014 vláda spustila pilotný projekt s cieľom vytvoriť takýto systém. V marci 2013 vláda schválila novú stratégiu policajnej práce založenej na spravodajských informáciách a akčný plán v tomto smere. V marci 2014 bolo zverejnené prvé posúdenie hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti v Kosove. Je potrebné posilniť policajnú prácu založenú na spravodajských informáciách; analytické zručnosti by sa mali ďalej rozvíjať a spolupráca medzi jednotlivými agentúrami by sa mala posilniť. V návrhu zákona o odpočúvaní sa stanovujú všeobecné zásady a povinnosti inštitúcií pri zákonnom odpočúvaní prostredníctvom elektronických zariadení. Tento zákon je potrebné prijať a zároveň je potrebné v sekundárnych právnych predpisoch stanoviť podrobné postupy. V roku 2013 bolo prijatých niekoľko sekundárnych právnych predpisov k zákonu o ochrane svedkov. Príslušné policajné riaditeľstvo má dostatočné personálne obsadenie a vlastný rozpočet. Kosovo by malo zvážiť, či v citlivých prípadoch neumiestňovať svedkov v zahraničí. V januári 2014 vláda prijala stratégiu na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Finančná spravodajská jednotka plánuje zvýšiť počet svojich zamestnancov tak, aby mohla plne vykonávať svoje funkcie. Počet oznámených podozrivých transakcií zostáva naďalej vysoký, napriek tomu nie je známe, že by bol za pranie špinavých peňazí niekto odsúdený. V marci 2013 bol prijatý nový zákon o rozšírených právomociach v oblasti konfiškácií majetku. V zákone sa stanovuje možnosť konfiškácie majetku, ktorý nebol nadobudnutý priamo trestnou činnosťou, za ktorú bola daná osoba odsúdená. Takisto sa ním zavádza zásada obráteného dôkazného bremena. Tento nový právny predpis umožňuje konfiškáciu majetku nejasného pôvodu. Počet konfiškácií majetku zostáva naďalej veľmi nízky. Kosovo naďalej zostáva miestom tranzitu a skladovania pašovaného heroínu a marihuany[6]. Nové ustanovenia trestného zákonníka a trestného poriadku ponúkajú účinnejšie nástroje na vyšetrovanie prípadov drogovej kriminality. Národný koordinátor pre boj s drogami využíva existujúce formy spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a občianskou spoločnosťou. Činnosti v oblasti prevencie, zvyšovania povedomia a monitorovania drog sú uspokojivé. Kosovská polícia má dostatočné kapacity na prevenciu a vyšetrovanie obchodovania s drogami, avšak relatívne nízky počet odsudzujúcich rozsudkov založených na vyšetrovaní drogovej kriminality je naďalej dôvodom na závažné obavy. V júli 2013 bol prijatý zákon o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí. Národný koordinátor pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi spolupracuje s príslušnými orgánmi a občianskou spoločnosťou. Bol vypracovaný návrh zákona o odškodňovaní obetí trestných činov. Pripravuje sa nová stratégia boja proti obchodovaniu s ľuďmi. Kosovo začalo riešiť obchodovanie so zbraňami, ale miera ničenia ručných zbraní zostáva nízka. Vzhľadom na počet zbraní, ktoré počas posledných rokov zadržali jednotky KFOR a iné orgány, sa zdá, že v Kosove by sa mohol vyskytovať ešte značný počet zbraní. Úsilie Kosova v oblasti boja proti terorizmu prináša výsledky. Obavy aj naďalej vyvolávajú zahraniční bojovníci, pričom kosovské orgány zozbierali rozsiahle informácie o kosovských bojovníkoch v Sýrii. Bol vypracovaný návrh nového zákona o zákaze účasti v ozbrojených konfliktoch. Vláda plánuje vypracovať akčný plán na predchádzanie radikalizácii a násilnému extrémizmu. V boji proti korupcii sa dosiahol pokrok, podľa všetkého však žiadne súdne konanie neviedlo k finálnemu výsledku. Národná protikorupčná rada pod vedením prezidenta Kosova funguje. Vydáva odporúčania a zverejňuje správy o boji proti korupcii. Je dôležité, aby Kosovo dosiahlo výsledky, pokiaľ ide o počet právoplatných rozsudkov v prípadoch korupcie a prania špinavých peňazí. Jedným z hlavných zdrojov korupcie v Kosove zostáva verejné obstarávanie. V tejto oblasti sú príslušné konať dve inštitúcie, a to Komisia pre verejné obstarávanie a Orgán pre preskúmavanie verejného obstarávania. Fungovanie druhého orgánu nemohlo byť náležite posúdené, pretože funkčné obdobie pracovníkov tejto nedávno vytvorenej inštitúcie sa skončilo a noví pracovníci ešte neboli vymenovaní. V auguste 2013 bol prijatý nový zákon o financovaní politických strán. Za vykonávanie tohto zákona a registráciu politických strán je zodpovedná Ústredná volebná komisia. Má však vážny nedostatok pracovníkov, čo môže ovplyvniť vykonávanie zákona v budúcnosti. Očakáva sa, že do konca roku 2014 budú prijaté zmeny zákona o ochrane osobných údajov. V roku 2013 Národný úrad pre ochranu osobných údajov poskytol poradenstvo k viacerým zákonom a sekundárnym právnym predpisom. Kapacity úradu je potrebné ďalej posilniť. Kosovo by malo vypracovať sekundárne právne predpisy týkajúce sa bezpečnosti údajov a musí zabezpečiť, aby všetky návrhy právnych predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov posúdil Národný úrad pre ochranu osobných údajov. Kosovo by malo zvážiť ďalšie zvyšovanie informovanosti v oblasti ochrany údajov a zvýšiť počet úradníkov pre ochranu údajov na miestnej úrovni. Odporúčania: - zlepšiť nezávislosť súdnictva prostredníctvom harmonizácie štyroch základných zákonov, ktoré nadobudli účinnosť v januári 2013 a týkajú sa kritérií vymenovávania alebo odvolávania sudcov a prokurátorov. - zabezpečiť obsadenie voľných pracovných miest na súdnom dvore a štátnej prokuratúre, - znížiť počet nevyriešených súdnych prípadov, - vyvinúť informačný systém pre register trestov; primerane upraviť jeho správu, - vyvinúť integrovaný systém správy vecí, ktorý by umožňoval sledovanie trestných vecí od vyšetrovania cez ich stíhanie a odsúdenie páchateľa až po konfiškáciu majetku, - zlepšiť výmenu informácií medzi orgánmi presadzovania práva a súdnymi orgánmi v oblasti policajnej práce založenej na spravodajských informáciách; posilniť ich kapacitu a ľudské zdroje, - prijať návrh zákona o odpočúvaní a sekundárnymi právnymi predpismi stanoviť štandardné operačné postupy, - zachovať kapacitu v oblasti ochrany svedkov, pokiaľ ide o financovanie a personálne obsadenie; posilniť medzinárodnú spoluprácu, - začleniť vyšetrovanie finančnej trestnej činnosti medzi všetky vyšetrovania organizovanej trestnej činnosti a korupcie, - je potrebné dosiahnuť výsledky, pokiaľ ide o právoplatné rozsudky v prípadoch týkajúcich sa obchodovania s ľuďmi, pašovania zbraní, pašovania drog, korupcie, verejného obstarávania a prania špinavých peňazí, ukladať trestné sankcie a konfiškovať majetok pochádzajúci z trestnej činnosti, - zabezpečiť podporu a pomoc obetiam obchodovania s ľuďmi, - zvážiť revíziu zákona o obstarávaní s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie Orgánu pre preskúmavanie verejného obstarávania, - vykonávať zákon o financovaní politických strán v rámci volebných kampaní; posilniť kapacity ústrednej volebnej komisie, pokiaľ ide o ľudské zdroje, - uzatvoriť ďalšie dohody o spolupráci v oblasti presadzovania práva a posilniť operačnú spoluprácu so susednými krajinami a členskými štátmi EÚ, - pokračovať v spolupráci s EUROPOL-om, INTERPOL-om a regionálnymi orgánmi presadzovania práva. - uzatvoriť ďalšie dohody o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach so susednými krajinami a členskými štátmi EÚ, - preskúmať ďalšie možnosti spolupráce s EUROJUST-om, - vypracovať sekundárne právne predpisy týkajúce sa bezpečnosti údajov, - zabezpečiť, aby bol Národný úrad pre ochranu osobných údajov konzultovaný v súvislosti so všetkými návrhmi právnych predpisov týkajúcimi sa spracovania osobných údajov; posilniť kapacitu úradu, - zvážiť ďalšie zvyšovanie informovanosti v oblasti ochrany údajov; zvýšiť počet úradníkov pre ochranu údajov na miestnej úrovni. 6. BLOK 4: ZÁKLADNÉ PRÁVA TÝKAJÚCE SA SLOBODY POHYBU Rámec pre základné práva je naďalej dobrý, ale vláda má v úmysle vylepšiť ho v súlade s acquis. Existujúci antidiskriminačný rámec nebol v plnej miere zavedený, ale boli podniknuté kroky na zlepšenie jeho vykonávania a monitorovania. V máji 2014 vláda schválila zmeny zákona o boji proti diskriminácii. Parlament by sa mal čoskoro zaoberať balíkom právnych predpisov týkajúcich sa ľudských práv, ktorý zahŕňa návrh zákona o boji proti diskriminácii, návrh zákona o rodovej rovnosti a návrh zákona o ombudsmanovi. Po schválení balíka právnych predpisov týkajúcich sa ľudských práv by mala byť prijatá ďalšia stratégia ľudských a základných práv a akčný plán v tejto oblasti. Na základe sankčného mechanizmu stanoveného v návrhu zákona o boji proti diskriminácii majú osoby, ktorých ľudské práva boli porušené, k dispozícii viacero opravných prostriedkov. Uvedený zákon vychádza zo zákona o súdoch z roku 2013, v ktorom sa stanovuje, na ktoré súdy sa možno obrátiť v prípade žalôb vo veci porušenia ľudských práv. Primárne právne predpisy by mali byť doplnené sekundárnymi právnymi predpismi, pričom verejnosť by mala byť informovaná o dostupných opravných prostriedkoch. Stratégia a akčný plán pre začlenenie rómskej, aškalskej a (balkánskej) egyptskej komunity sa naďalej vykonávajú, aj keď pomalým tempom. V roku 2013 bolo dokončené strednodobé preskúmanie a vypracovaný rámcový dokument. V uvedenom dokumente sú stanovené priority, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú vykonať do roku 2015. V tomto smere je potrebné vyvíjať neprestajné úsilie, najmä pokiaľ ide o prideľovanie rozpočtových prostriedkov a ich čerpanie. Z hľadiska vykonávania má naďalej rozhodujúci význam zvýšenie angažovanosti na miestnej úrovni. Občania Kosova nemajú žiadne závažné problémy pri prístupe k cestovným dokladom a dokladom totožnosti. Kosovská polícia zbiera údaje o etnicky motivovaných trestných činoch. V období od januára 2011 do marca 2014 bolo zaznamenaných 44 prípadov, ale iba v dvoch prípadoch bol vynesený rozsudok súdu. Šestnásť prípadov sa naďalej vyšetruje, pričom v šiestich prípadoch boli vznesené obvinenia. Kosovo by malo vypracovať harmonizovanú definíciu etnicky motivovaných incidentov, ktorá nebude obmedzená len na článok 147 trestného zákonníka. Kosove naďalej má vysoký počet súdnych prípadov, ktoré neboli doposiaľ vybavené, pričom v niektorých komorách súdov je potrebných viac špecializovaných sudcov. Efektívnejšie súdnictvo s primeraným počtom špecializovaných sudcov by pomohlo zlepšiť riešenie prípadov etnicky motivovaných činov. Vo všetkých obciach Kosova, okrem obcí na severe, existujú miestne rady pre komunitnú bezpečnosť. Ide o poradné orgány, ktoré zároveň vypracúvajú projekty v oblasti bezpečnosti komunity a realizujú ich. Ich činnosť je do veľkej miery v súlade s právnym rámcom, ale kvalita ich práce sa líši. Odporúčania: - v rámci jedného legislatívneho balíka prijať a vykonať nový zákon o boji proti diskriminácii a zákon o rodovej rovnosti a zmeniť zákon o ombudsmanovi, - zabezpečiť, aby občania mali prístup k jasným informáciám o svojich právach a opravných prostriedkoch, ktoré majú k dispozícii v súvislosti porušovaním ľudských práv, - pokračovať vo vykonávaní stratégie a akčného plánu pre začlenenie rómskej, aškalskej a (balkánskej) egyptskej komunity na centrálnej a miestnej úrovni, - vypracovať harmonizovanú definíciu etnicky motivovaných incidentov, ktorá nebude obmedzená na článok 147 trestného zákonníka, - zabezpečiť, aby sa právomoci a činnosti obecných rád pre komunitnú bezpečnosť a miestnych samospráv neprekrývali. 7. ZÁVERY Komisia posúdila vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu zo strany Kosova na základe informácií a príslušných legislatívnych a politických dokumentov poskytnutých Kosovom. Toto hodnotenie bolo doplnené hodnotiacimi misiami na mieste, ktoré uskutočnili útvary Komisie s pomocou odborníkov z členských štátov EÚ. Komisia sa domnieva, že Kosovo dosiahlo pri vykonávaní tohto plánu značný pokrok. Stále je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v súlade s odporúčaniami uvedenými v tejto správe a sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Komisia bude aj naďalej pomáhať Kosovu pri vykonávaní plánu a bude aktívne monitorovať plnenie všetkých relevantných ukazovateľov, aby mohla spoluzákonodarcov informovať o ďalšom pokroku v rámci dialógu o liberalizácii vízového režimu. [*] Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. [2] COM(2013) 66 final. [3] Kosovo nedávno podpísalo readmisné dohody s Estónskom, Chorvátskom, Lichtenštajnskom, Švajčiarskom, Nórskom, Albánskom a Čiernou Horou. [4] Dvanásť mesiacov od dátumu návratu. [5] Ročná analýza rizík agentúry FRONTEX v krajinách západného Balkánu na rok 2014 [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf