SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 30.9.2010 
SEK(2010) 1123 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
sprievodný dokument pre  
 
Návrh 
 
 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
   
o útokoch na informa čné systémy a ktorou sa zruš uje rámcové rozhodnutie Rady 
2005/222/SVV 
   
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final}  
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Po prvé od prijatia rámcového rozhodnutia o útokoch na informa čné systémy ( ďalej len „RR 
o útokoch“) po čet útokov na informa čné systémy výrazne vzrástol. Jedna z vedúcich firiem 
pre bezpe čnosť internetu oznámila, že po čet ohrození dôverných informácií (oproti verejne 
dostupným informáciám) sa v roku 2008 zna čne zvýšil, a to z 624 267 na 1 656 2271. Okrem 
toho bol zaznamenaný po čet útokov predtým neznámeho rozsiahleho a nebezpe čného 
rozmeru, ako boli útoky v Estónsku v roku 2007 a v Litve v roku 2008. V marci 2009 sie ť 
kompromitovaných po čítačov napadla po čítačové systémy vládnych a súkromných 
organizácií v 103 krajinách, pri čom získali prístup k citl ivým a utajovaným dokumentom2. 
Tieto útoky sa uskuto čnili použitím „botnetov“3, sietí infikovaných po čítačov, ktoré možno 
ovládať na diaľku. Celosvetovo možno napokon teraz pozorova ť rozšírenie botnetu s názvom 
„Conficker“ (tiež známy pod me nom Downup, Downadup a Ki do), ktorý sa od novembra 
2008 šíril a pôsobil v dosia ľ nevídanom rozsahu, pri čom postihol milióny po čítačov na celom 
svete4. 
Po druhé nedostato čná spolupráca medzi členskými štátmi a najmä orgánmi presadzovania 
práva a súdnymi orgánmi v rámci EÚ s ťažuje koordinovanú a ú činnú reakciu na tieto útoky. 
Zatiaľ čo správa o vykonávaní RR o útokoch ukazuje, že vä čšina členských štátov zaviedla 
stále kontaktné miesta vyžadované pod ľa článku 11 RR o útokoch, problémy týkajúce sa 
vnímavosti a schopnosti reakcie na súrne žiadosti o spoluprácu na ďalej pretrvávajú5. 
Existencia kontaktného miesta ešte nezaru čuje jeho riadne fungovanie. Vo svojich 
oznámeniach Komisii viaceré členské štáty uviedli, že na priek tomu, že ich príslušné 
kontaktné miesta boli zavedené, neboli funk čné 24 hodín denne, ako sa to požadovalo v RR 
o útokoch. To znamená, že nemôžu reagova ť na súrne žiadosti mimo pracovných hodín. 
Spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom často brzdí nízka výkonnos ť kontaktných 
miest alebo ich neschopnos ť riešiť žiadosti súkromného sektora o spoluprácu. 
Po tretie doteraz ex istuje len málo dostupných údajov o po čítačových útokoch ako aj následné 
policajné a súdne kroky po týchto útokoch. Nie všetky členské štáty zhromaž ďujú údaje 
súvisiace s po čítačovými útokmi. Tie, ktoré tak konajú, to robia spôsobom, ktorý neumož ňuje 
porovnanie, pretože štatistické  metódy sa medzi jednotlivými členskými štátmi odlišujú.  
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, s. 10. 
2 ww.theglobeandmail.com/serv let/story/RTGAM.20090328.wspy0328/BN Story/International/home? 
cid=al_gam_mostemail.  
3 Pojmom botnet sa ozna čuje sieť počítačov, ktoré boli infikované škodlivým softvérom (po čítačovým 
vírusom). Takáto sie ť kompromitovaných po čítačov („zombies“) môže by ť aktivovaná na vykonávanie 
špecifických činností, ako sú útoky na informa čné systémy (po čítačové útoky). Tieto „zombies“ môžu 
byť − často bez vedomia užívate ľov kompromitovaných po čítačov − kontrolované iným po čítačom. 
Tento „kontrolujúci“ po čítač je tiež známy ako „riadiace a kontroln é centrum“. Osoby, ktoré kontrolujú 
toto centrum, patria k páchate ľom, keďže používajú kompromitované po čítače na útoky na informa čné 
systémy Je ve ľmi náročné vystopova ť páchateľov, keďže počítače, ktoré tvoria botnet a vykonávajú 
útok, sa môžu nachádza ť na inom mieste, ako je samotný páchate ľ. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html. 
5 Správa Komisie Rade založená na článku 12 rámcového rozhodnutia Rady z 24. februára 2005 
o útokoch na informa čné systémy, KOM(2008) 0448 v kone čnom znení. 
SK 3   SK Medzi obete masívnych útokov na informa čné systémy patrí všeobecná verejnos ť 
pozostávajúca z užívate ľov informa čných systémov, ako aj centrálna  a miestna štátna správa, 
medzinárodné organizácie a súkromné subjekty.  
Útoky sa môžu realizova ť z tretích krajín na ciele v rámci EÚ a naopak. 
2. S UBSIDIARITA  
Počítačová kriminalita je ozajstným svetovým pr oblémom, proti ktorému možno len zriedka 
bojovať v bežnom vnútroštátnom kontexte. Je všeobecne uznávaná potreba kona ť zo strany 
EÚ a na medzinárodnej úrovni s cie ľom zabráni ť tomuto problému a vyrieši ť ho. Viaceré 
útoky presahujú hranice EÚ. Dotýkajú sa členských štátov a existu jú dôkazy, že ich zna čný 
podiel zah ŕňa činnosti z jedného členského štátu smerované proti druhému. Informa čné 
systémy sú často technicky prepojené a nezávislé od hraníc. Odborníci sa preto zhodujú 
v tom, že opatrenia na úrovni EÚ a me dzinárodnej úrovni sú potrebné a že cie ľ efektívne 
bojovať proti takejto kriminalite nemôžu členské štáty dostato čne zabezpe čovať samy.  
Vnútroštátny prístup k po čítačovej kriminalite v sebe skrýva  riziko vzniku roztrieštenosti 
a neúčinnosti v celej Európe. Rozd iely vo vnútroštátnych prístupoch a chýbajúca systematická 
cezhraničná spolupráca podstatne znižuje ú činnosť domácich protiopatrení. Je to čiastočne 
zapríčinené prepojenos ťou informa čných systémov, ke ďže nízka úrove ň bezpečnosti v jednej 
krajine skrýva v sebe možnos ť zvýšenia zranite ľnosti v iných krajinách. 
3. A KÉ SÚ CIELE ? 
3.1 Celkové, špecifické a opera čné ciele 
Celkový cie ľ opatrení EÚ je prenasledova ť a stíhať trestné činy organizovaným alebo iným 
spôsobom v súlade s článkom 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v rámci boja proti 
masívnym po čítačovým útokom na informa čné systémy.  
A Špecifický cie ľ: stíhať a usvedčiť páchateľov zodpovedných za  masívne útoky 
aproximáciou trestného práva v oblasti útokov na informa čné systémy  
B Špecifický cie ľ: zlepšiť cezhrani čnú spoluprácu medzi orgánmi presadzovania 
práva  
C Špecifický cie ľ: zriadiť účinné monitorovacie systémy a zhromaž ďovanie 
údajov  
4. A KÉ SÚ MOŽNOSTI POLITIKY ? 
4.1 Možnos ť č. 1: status quo/žiadne  nové opatrenia EÚ 
Táto možnos ť znamená, že EÚ neprijme žiadne ďalšie opatrenia na boj proti tejto špecifickej 
forme po čítačovej kriminality. Prebiehajúce opatrenia budú na ďalej pokra čovať, najmä 
programy na posilnenie ochrany kritickej informa čnej štruktúry a zlepšenie spolupráce medzi 
verejným a súkromným sektorom v boji proti po čítačovej kriminalite.  
SK 4   SK 4.2 Možnos ť č. 2: rozvoj programu na posilnenie  úsilia o odvrát enie útokov na 
informačné systémy prostredníctvom nelegislatívnych opatrení  
Nelegislatívne opatrenia by sa spolu s programom na ochranu kritickej informa čnej štruktúry 
zameriavali na cezhrani čné trestné stíhanie a spoluprácu  medzi verejným a súkromným 
sektorom a mali by u ľahčovať ďalšie koordinované opatrenia na  úrovni EÚ. Nelegislatívny 
návrh by mohol zah ŕňať také opatrenia, ako je posilnenie existujúcej siete kontaktných miest 
orgánov presadzovania práva, kt oré sú k dispozícii dvadsa ťštyri hodín denne a sedem dní 
v týždni, zriadenie siete kontaktných miest EÚ medzi verejným a súkromným sektorom 
zahŕňajúce odborníkov na po čítačovú kriminalitu a orgány presadzovania práva 
a vypracovanie štandardnej dohody EÚ o úrovni služieb spolupráce orgánov presadzovania 
práva s prevádzkovate ľmi v súkromnom sektore. 
4.3 Možnos ť č. 3: cielená aktualizác ia RR o útokoch s cie ľom reagova ť na osobitnú 
hrozbu z masívnych útokov na informa čné systémy  
Táto možnos ť poskytuje zavedenie špec ifických cielených (t. j.  obmedzených) právnych 
predpisov na zabránenie masívnym útokom na informa čné systémy. Takto cielené právne 
predpisy by boli spojené s nelegislatívny mi opatreniami na posilnenie opera čnej cezhrani čnej 
spolupráce proti útokom na informa čné systémy a so zvýšením už predpokladaných 
minimálnych sankcií. Táto možnos ť by mala ma ť podobu aktualizácie už existujúceho RR 
o útokoch doplneného viacerými nelegislatívnymi opatreniami, ako je zvýšenie pripravenosti, 
bezpečnosti a odolnosti ochrany kritickej informa čnej infraštruktúry, posilnenie nástrojov 
a postupov cezhrani čnej spolupráce orgánov presadzo vania práva a výmena osved čených 
postupov. 
4.4 Možnos ť č. 4: zavedenie komplexných pr ávnych predpisov EÚ proti po čítačovej 
kriminalite 
Stanovenie potreby rýchleho konania na zabránenie vývoju dokonalejších útokov na 
informačné systémy vyvoláva otázku, či by celkovo nebolo primerané zavies ť rozsiahlejšie 
právne predpisy v oblasti po čítačovej kriminality. Takéto právne predpisy by zah ŕňali nielen 
útoky na informa čné systémy, ale aj otázky, ako sú finan čná počítačová kriminalita, 
protiprávny internetový obsah, zhromaž ďovanie/úschova/prenos elektronických dôkazov 
a podrobnejšie pravidlá súdnej právomoci. Ta kéto právne predpisy EÚ by sa uplat ňovali 
súbežne s Dohovorom Rady Európy o po čítačovej kriminalite, čo by zahŕňalo najmä nové 
ustanovenia, ktoré sa v EÚ považujú za nevyhnutné.  
4.5 Možnos ť č. 5: aktualizácia Dohovoru Rady Európy o po čítačovej kriminalite 
Táto možnos ť by vyžadovala podstatné prerokovanie sú časného dohovoru, čo predstavuje 
dlhý proces a je v rozpore s časovým ak čným rámcom navrhnutým v posúdení vplyvu. Zdá 
sa, že neexistuje žiadna ochota ešte raz prerokova ť dohovor na medzinárodnej úrovni. 
Aktualizáciu dohovoru preto nemožno považova ť za realizovate ľnú možnos ť, keďže nespadá 
do časového ak čného rámca.  
SK 5   SK 5. P OSÚDENIE VPLYVOV  
Možnosti  Hospodársky 
vplyv  Sociálny vplyv
 Vplyv na základné práva
 Vplyv na tretie 
krajiny
 Význam 
pre ciele A, B, C
 Súlad s medzinárod. právom
 
Možnosť č. 1: status 
quo/žiadne nové 
opatrenia EÚ  0 0 0 − 
0 0 
Možnosť č. 2: rozvoj 
programu na posilnenie úsilia o odvrátenie útokov na informa čné 
systémy 
prostredníctvom 
nelegislatívnych opatrení
 −/+ ++ −/+  
++ A 
B ++ 
C + −/+ 
Možnosť č. 3: cielená 
aktualizácia RR o útokoch s cie ľom 
reagovať na osobitnú 
hrozbu z masívnych 
útokov na informa čné 
systémy
 −−/++ −/+++ −/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++ ++ 
Možnosť č. 4: 
zavedenie komplexných právnych predpisov EÚ proti počítačovej kriminalite
 −−−/+++ +++ −−/++  
++ A ++ 
B ++ C ++ −/++ 
Uprednost ňovaná 
možnosť (možnosť č. 2 
a 3) kombinácia nelegislatívnych opatrení s cielenou aktualizáciou RR o útokoch
 −−/+++ +++ −/++  
+++ A +++ 
B +++ 
C +++ ++ 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ POLITIKY  
6.1 Možnos ť č. 1: status quo  
Táto možnos ť nevyhnutne povedie k tomu, že sa os labí pozícia súkromných aktérov, 
členských štátov a Únie ako celku v boji proti po čítačovej kriminalite vzh ľadom na jej povahu 
a rast. Dokonca pri udržate ľnej úrovni sú časných existujúcich opa trení by bola európska 
spolupráca žiaduca.  
SK 6   SK 6.2 Možnos ť č. 2: rozvoj programu na posilnenie  úsilia o odvrát enie útokov na 
informačné systémy prostredníctvom nelegislatívnych opatrení  
Táto možnos ť obsahuje všetky výhody a nevýhody spojen é s nástrojom mäkkého práva. 
Pozitívnym aspektom je možnos ť popísať každú možnos ť politiky spôsobom, ktorý 
zodpovedá osved čeným vnútroštátnym postupom, a tým u ľahčiť určenie najú činnejších 
opatrení. 
Táto možnos ť je však menej ú činná, pokia ľ ide o dosahovanie cie ľov. 
6.3 Možnos ť č. 3: cielená aktualizác ia RR o útokoch s cie ľom reagova ť na osobitnú 
hrozbu z masívnych útokov na informa čné systémy  
Táto možnos ť ponúka aktuálne a cielené riešenie id entifikovaných problémov. Zaoberá sa 
otázkami trestného práva, ktoré sú nevyhnutné na ú činne stíhanie páchate ľov tohto trestného 
činu. Zlepšuje takisto medz inárodnú spoluprácu zavedením  mechanizmu pre okamžitú 
medzinárodnú pomoc v prípadoch súrnych žiados tí o spoluprácu a podporuje spoluprácu so 
súkromným sektorom prostrední ctvom sprievodných opatrení, ako sú stretnutia odborníkov. 
Táto možnos ť taktiež zavádza viaceré pri ťažujúce okolnosti, ako sú aspekt rozsiahlosti 
údajov, ako aj útoky, ktoré boli vykonané s utajením skuto čnej identity páchate ľa a spôsobili 
ujmu právoplatnému vlastníkovi identity. 
S cieľom merania rozsahu problému sa zavádza povinnos ť monitorovania. 
6.4 Možnos ť č. 4: zavedenie komplexných pr ávnych predpisov EÚ proti po čítačovej 
kriminalite 
Táto možnos ť podobne ako možnos ť č. 3 prináša pridanú hodnot u zriadením záväzných 
ustanovení a preto sa o čakáva vyššia úrove ň účinnosti, ak je plne re alizovaná. Takisto sa 
očakáva zvýšenie pozitívneho vplyvu oboch legislatívnych a nelegislatívnych opatrení 
v širšom rade otázok po čítačovej kriminality, než sú masívne útoky. Okrem toho by sa 
zaoberala aj právnym rámcom trestného práva a sú časne by zlepšila cezhrani čnú spoluprácu 
orgánov presadzovania práva. Tento holistický prístup však v terajšom štádiu neodráža 
konsenzus zainteresovaných strán, hoci jeho realizácia by znamenala boj proti po čítačovej 
kriminalite a krok presahujúci všetky doterajšie možnosti. 
7. U PREDNOST ŇOVANÁ MOŽNOS Ť 
Po analýze hospodárskeho, sociálneho vplyv a vpl yvu na základné práv a najlepší prístup 
k problémom vzh ľadom na dosiahnutie stanovených cie ľov predstavujú možnosti č. 2 a 3.  
Uprednost ňovaná možnos ť by bola celkovo kombináciou možností č. 2 a 3, ke ďže sa 
vzájomne dop ĺňajú a preto najlepšie sp ĺňajú vymedzené ciele po vecnej a časovej stránke.  
8. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Správa o vykonávaní by sa mala uverejni ť do 2 rokov po dátume nadobudnutia ú činnosti tejto 
smernice. V tejto správe by sa mala venova ť pozornos ť presnému vykonávaniu smernice 
členskými štátmi.  
SK 7   SK Pravidelné hodnotenia by sa mali vykonáva ť s cieľom posúdi ť, ako a do akej miery smernica 
prispeje k dosiahnutiu jej cie ľov. Prvé hodnotenie by sa malo vykona ť do 5 rokov po dátume 
nadobudnutia ú činnosti tejto smernice. Komisia potom uverejní hodnotiace správy každých 5 
rokov a tieto budú obsahova ť informácie o vykonávaní. Na základe záverov a odporú čaní by 
Komisia mala zoh ľadňovať akékoľvek ďalšie zmeny a doplnenia te jto smernice alebo iný 
možný vývoj tejto smernice.