SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 26.10.2009 
SEK(2009) 1405 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
 
Sprievodný dokument 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Boj proti HIV/AIDS v Európskej únii a susedných krajinách, 2009-2013 
  
{KOM(2009) 569 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1403} {SEK(2009) 1404} 
 
SK 2   SK 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Vzhľadom na najnovšie zisten ia týkajúce sa HIV/AIDS, predbežné posúdenie ak čného plánu 
na roky 2006 – 2009 a konzultácie so zainteres ovanými stranami uvádzame problémy, ktoré 
si vyžadujú riešenie: 
1.1. Nesplnenie politických záväzkov 
Napriek ur čitému pokroku neboli doposia ľ splnené ur čité politické záväzky. Medzinárodné 
spoločenstvo stále podporuje doh odnuté úlohy a realizovate ľné ciele (všeobecný prístup 
k prevencii, lie čbe, starostlivosti a podpore), ale ob čianska spolo čnosť nie je systematicky 
zapájaná do vývoja, realizácie a m onitorovania politík vo všetkých členských štátoch 
a susedných krajinách. 
1.2. Chýbajúce údaje v centralizovanom syst éme EÚ pre monitorovanie a podávanie 
správ   
Európske centrum pre prevenci u a kontrolu chorôb (ECDC) pokro čilo v činnostiach doh ľadu 
nad HIV/AIDS. Na získanie celkového obrazu o epidémii sa na ú čely dohľadu vyžadujú 
kompletnejšie, porovnate ľnejšie a kompatibilnejšie údaje.  
1.3. Nedokonalá preventívna a lie čebná činnosť a možné zníženie rozpo čtov na 
zdravotníctvo 
Stratégie prevencie stále nie sú dostato čne účinné. V Európe stále existuje vysoký po čet ľudí 
žijúcich s HIV/AIDS, ktorí neboli doposia ľ diagnostikovaní. Poradenstvo a dobrovo ľné 
testovanie sú dôležitými nástrojmi prevencie HIV, ale zatia ľ nie sú dostupné v celej Európe. 
To isté možno poveda ť aj o prístupe k lie čbe, starostlivosti a podpore. Politiky musia by ť 
zacielené na osobitne postihnuté skupiny (napr. vnútrožiloví užívatelia drog, muži majúci 
pohlavný styk s mužmi a pris ťahovalci z regiónov s vysokým výskytom HIV/AIDS). 
Choroba sa zmenila zo smrte ľnej hrozby na chronický stav a podpora je v Európe a susedstve 
stále rozdielna a z ďaleka nie je univerzálna1. Pretrvávajúce medzery v znalostiach  
V týchto oblastiach existujú medzery v znalostiach: 
i) sociálna veda, a najmä aspekty sp rávania sa spojené s prenosom HIV,  
ii) sociálno-ekonomická analýza nákladovej efektívnosti prevencie, iii) vývoj a využívanie nových technológií prevencie, 
iv) cezhrani čný rozmer v EÚ a susedných krajinách, 
v) intenzívny biomedicínsky výskum v oblasti lie čby a vakcín. 
1.4. Znepokojujúce trendy v niektorý ch východoeurópskych krajinách 
Východná Európa (pobaltské členské krajiny, Ukrajina, Mold avsko a Ruská federácia) je 
jedným zo svetových regiónov, kde sa HI V šíri alarmujúcim tempom, a to často so 
sprievodnými infekciami ako (multirezisten tná) tuberkulóza alebo hepatitída.  
                                                
 
1 Náklady na antiretrovirálnu lie čbu HIV a lie čbu príznakov spojených s AIDS môžu by ť významné 
a náklady na antiretrovirálnu lie čbu sú len zlomkom celkových nákladov na lie čbu a následnú 
starostlivos ť u ľudí s progresívnou chorobou. 
 
SK 3   SK 2. Z DÔVODNENIE OPATRENÍ NA EURÓPSKEJ ÚROVNI  
Riešenie problematiky HIV/ AIDS na úrovni EÚ je sú časťou celkovej zdravotnej a sociálnej 
politiky, ktorá sa sústre ďuje na prevenciu a nové stratégie zamerané na osoby žijúce 
s HIV/AIDS a ohrozené skupiny obyvate ľstva s cieľom znížiť šírenie infekcií do EÚ.  
2.1. Subsidiarita 
Členské štáty EÚ a susedné krajiny nesú primárnu zodpovednos ť za ochranu a zlepšovanie 
zdravia svojich ob čanov. V článku 152 Zmluvy o ES sa vyžaduje, aby bola pri stanovení 
a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spolo čenstva zabezpe čená vysoká úrove ň ochrany 
ľudského zdravia.  
2.2. Preukázanie potreby 
HIV/AIDS je prenosná choroba, pr oti ktorej je potrebné bojova ť prostredníctvom 
koordinovaného úsilia národných vlád. Cezhrani čný pohyb má vplyv na šírenie HIV, ale 
voľný pohyb osôb je jednou zo základných politických zásad EÚ.  
V EÚ v sú časnosti žije okolo 64 miliónov pris ťahovalcov z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. 
Hoci pochádzajú z mnohých rôznych krajín, na pris ťahovalcov do EÚ pripadá významný 
podiel nových heterosexuálne prenesených infekcií HIV. Táto skupina je zárove ň vystavená 
riziku sociálneho vylú čenia, čo môže znamena ť obmedzený prístup k testovaniu, prevencii, 
liečbe, starostlivosti a podpore.  
EÚ potrebuje harmonizovaný systém doh ľadu v záujme sledovania epidemiologických 
trendov a pomoci členským štátom pri prijímaní náleži tých opatrení na ochranu verejného 
zdravia. Potrebuje spolo čný výskumný program, aby dosia hla úspory z rozsahu. Vzh ľadom na 
vysoký výskyt HIV/AIDS v niektorých zo susedných krajín je v záujme EÚ, aby 
spolupracovala so susednými krajinami.  
2.3. Pridaná hodnota EÚ   
Komisia by mala na ďalej zohráva ť významnú úlohu pri koordiná cii úsilia v boji proti 
HIV/AIDS v Európe. Infekc iám HIV sa dá predchádza ť. Komisia poskytuje solídnu 
vedomostnú základ ňu, fórum pre diskusiu a výmenu skúseností medzi členskými štátmi 
s cieľom prispie ť k výmene myšlienok a prístupov. Samotné členské štáty by len ťažko mohli 
udržiavať takýto druh cezhrani čnej spolupráce. 
EÚ by mohla zaradi ť HIV ako problém relevantný pre verejné zdravie do jednotlivých 
príslušných politík EÚ, najmä vo ľného pohybu osôb, ľudských práv, výskumu a zákazu 
diskriminácie. Krajiny môžu len získa ť, ak prispôsobia svoje politiky európskym osved čeným 
postupom. 
3. P OLITICKÉ CIELE  
Všeobecným cie ľom je prispie ť k prevencii a zníženiu výskytu chorôb ľudí 
zapríčinených infekciou HIV, odstránen iu zdrojov ohrozenia zdravia ľudí, ako sa ustanovuje 
v článku 152 zmluvy, a k zlepšeniu kvality života ľudí žijúcich s HIV/AIDS a osôb, ktoré sú 
najviac ohrozené infekciou.  
 
SK 4   SK 3.1. Osobitné ciele:  
(a) zachovanie politického vedenia a záväzkov a zapojenia zainteresovaných strán  
(b) skvalitnenie epidemiologických údajov o HIV/AIDS pomocou monitorovania  
(c) podpora členských štátov EÚ a susedných kr ajín pri prijímaní zdravotných 
opatrení s týmito cie ľmi: 
– zamerať národné stratégie na na johrozenejšie skupiny obyvate ľov, 
– zlepšiť životné podmienky zranite ľných osôb, ktoré sú vystavené 
vysokému riziku HIV, a zabezpe čiť všeobecný prístup k prevencii, 
liečbe, starostlivosti a podpore,  
– prispôsobi ť národné stratégie riešeniu doteraz nezvládnutých výziev 
(chybná diagnostika, nové metódy prevencie, nové možnosti lie čby 
atď.) 
– zabezpečiť, aby boli na problematiku HIV/AIDS vy členené finan čné 
prostriedky, a to aj napriek sú časnej hospodárskej kríze 
(d) zaplnenie medzery v znalostiach vo vývoji lie čby, vakcín a mikrobicídov, vo 
výskume v oblasti verejného zdravia, vede o správaní a socioekonomickej 
analýze.  
4. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
Na účely dosiahnutia uvedených cie ľov boli porovnané tri rôzne možnosti.  
4.1. Možnos ť 1: Základný variant – pokra čovanie v realizácii sú časného ak čného 
plánu a jeho vyhodnotenie 
Pôvodným „základným variantom“ by sa pred ĺžilo obdobie realizácie sú časného ak čného 
plánu a pokra čovalo by sa vo vykonávaní za čatých opatrení. Pri tejto možnosti by bola 
zachovaná politická po dpora zo strany EÚ, čo by Komisii a zainteresovaným stranám 
umožnilo dokon čiť prebiehajúce činnosti a pokra čovať v úspešných opatreniach. Na 
monitorovanie výsledkov by sa mohli zavies ť ukazovatele, v ďaka čomu by bolo možné 
vykonať komplexné vyhodnotenie sú časného ak čného plánu. Doh ľad a výskum by ďalej 
pokračovali na základe existujúci ch priorít a nástrojov. 
4.2. Možnos ť 2: Žiadna politika alebo ak čný plán EÚ pre HIV/AIDS  
Komisia by sa rozhodla neprija ť novú politickú iniciatívu pre HI V/AIDS. Zamerala by sa na 
existujúce opatrenia/programy financovania ako napr. výskumné programy, program v oblasti 
zdravia, Európsky sociálny fond, nástroje euró pskej susedskej politiky, vonkajšie politiky pre 
HIV a na technickú podporu pr ostredníctvom špecializovanýc h agentúr ako ECDC alebo 
Európske monitorovacie centr um pre drogy a drogovú závislos ť (EMCDDA). Ale bez nového 
akčného plánu EÚ pre HIV/AI DS by sa prostriedky vy členené na výdavky spojené s HIV 
mohli prerozdeli ť. ECDC by pokra čovalo vo vykonávaní doh ľadu bez toho, aby ho 
prispôsobilo novým dohodnutým politickým požiadavkám.  
 
SK 5   SK 4.3. Možnos ť 3: Nová politika a nový ak čný plán, ktoré dop ĺňajú súčasnú stratégiu 
Komisia by poskytla nový politický impulz v záujme zachovania problematiky HIV/AIDS 
v politických programoch. Stanovila by hlavné polit ické priority boja proti HIV/AIDS v celej 
Európe. Nová politika Komisie by mohla prinies ť rozsiahle usmernenia pre opatrenia a útvary 
Komisie a zainteresované strany by mohli na pôde skupiny expertov na HIV/AIDS a fóra 
občianskej spolo čnosti opera čný akčný plán vylepši ť a stanovi ť ukazovatele na posudzovanie 
pokroku. Táto možnos ť by reagovala na nové trendy a vytý čené výzvy (prevencia, prioritné 
regióny, prioritné skupiny). Činnosť EÚ a zainteresovaných strán by stavala na prvom 
akčnom pláne EÚ pre roky 2006 – 2009 a kládla by dôraz na také dôležité oblasti ako 
prevencia, lie čba a výskum.  
4.4. Možnos ť 4: Zamietnuté možnosti 
Právne predpisy:  HIV/AIDS je zdravotným a sociálnym problémom so zna čným politickým 
rozmerom, ale v zmluve nie je žiadny základ pre smernicu alebo nariadenie s osobitným 
zameraním na HIV. Členské štáty a susedné krajiny si samé vypracúvajú svoje národné plány 
a programy, ale tieto národné nástroje môžu vo ve ľkej miere čerpať zo spoločného využívania 
osvedčených postupov, skúseností a preukázate ľne fungujúcich riešení. 
Kampaň: V celoeurópskej kampani o HIV nemožno zoh ľadňovať všetky situácie a citlivé 
kultúrne otázky Európy. Kampa ň by neoslovila všetky ohrozené skupiny obyvate ľstva, 
a preto by nebola nákladovo efektívna alebo ú činná. 
5. A NALÝZA VPLYVU  
5.1. Možnos ť 1: Základný variant – pokra čovanie v realizácii sú časného ak čného 
plánu  
Ekonomický vplyv 
Priame náklady pre EÚ  by pravdepodobne boli podobné ako v predchádzajúcom období 
(2006 – 2009). Vyhodnotenie , s ktorým sa v tejto možnosti po číta, by umožnilo zmera ť 
účinky úsilia EÚ a jednotlivých štátov na epidémiu. 
Táto možnos ť by znamenala kontinuitu a podnietila by vysoké investície zo strany početných 
zainteresovaných strán . 
Výdavky na činnosti financované z národných rozpo čtov by pravdepodobne zostali 
v porovnaní s rokmi 2006 – 2009 stabilné. Žiadna z činností v rámci ak čného plánu by nebola 
pre žiadnu stranu záväzná.  
Schválený ak čný plán, ktorý sa môže oprie ť o silnú politickú vô ľu, účinnú výmenu 
osvedčených postupov a solídnu vedomostnú základ ňu, by mohol zníži ť počet prípadov 
neefektívnosti a dup licitných snáh a mohol by podpori ť plánovanie na národnej úrovni. 
V časoch hospodárskeho poklesu  sa však o čakáva zníženie národnýc h výdavkov na zdravie, 
najmä v krátkodobom a strednodobom časovom horizonte. Hrozí, že tento trend môže 
postihnúť aj výdavky na HIV/AIDS. Pokia ľ ide o podávanie správ, neo čakávajú sa žiadne 
ďalšie výdavky zo strany členských štátov, ke ďže dohľad vykonávaný ECDC je financovaný 
z rozpočtu EÚ. 
 
SK 6   SK Sociálny vplyv  
Touto možnos ťou by sa mal zlepši ť prístup k prevencii, lie čbe a starostlivosti a to by malo 
mať pozitívne ú činky v sociálnej oblasti. Ú činné programy prevencie skuto čne pomáhajú 
obmedziť ďalší prenos HIV . Prevencia, v časná diagnostika a lie čba môžu zastavi ť alebo 
oddialiť rozvoj ochorenia a umožni ť osobám trpiacim týmto ochorením zotrva ť v práci , 
čo môže zlepši ť kvalitu života ľudí žijúcich s HIV/AIDS . 
Dohľad vykonávaný ECDC  by bez novej politiky EÚ nebol schopný reagova ť na nové 
výzvy a poskytova ť potrebné údaje.  
5.2. Možnos ť 2: Žiadna politika alebo ak čný plán EÚ pre HIV/AIDS  
Ekonomický vplyv 
Priame náklady pre EÚ  by pravdepodobne klesli, avšak nie vo výraznej miere. Politická 
a finančná podpora by mohla by ť menej účinná v dôsledku chýbajúceho politického vedenia 
pri stanovovaní priorít. Absolútny nedos tatok politickej motiv ácie na spoluprácu 
v problematike HIV/AIDS na  úrovni EÚ by mohol ma ť vplyv na ro čné priority programov 
a mohlo by dôjs ť k uprednostneniu iných priorít mimo  rámca problematiky HIV/AIDS, ktoré 
majú podporu v politike EÚ. To by bolo asi ťažko odôvodnite ľné vzhľadom na 2,7 nových 
infekcií HIV, ktoré každoro čne pribudnú na celom svete, a na potrebu vakcíny alebo lie čby. 
Ak by sa na problematiku HIV/AIDS nenahliadalo  ako na prioritu, malo by to vážne dôsledky 
na početné zainteresované strany  zapojené do výskumu, pos kytovania služieb, odbornej 
prípravy a podporných činností. V čase hospodárskej krízy by nedostatok politickej vôle na 
úrovni EÚ nemusel  byť nevyhnutne vyrovnaný  bilaterálnou alebo multilaterálnou 
spoluprácou bez ú časti EÚ.  
Hlavným nedostatkom tejto možnosti je t o, aký politický signál vysiela. Programy prevencie  
HIV/AIDS sú osobitne citlivé na znižovanie rozpo čtu na zdravot nú starostlivos ť. Menej 
prevencie by mohlo ma ť za následok nárast nákladov na zdravotníctvo  vzhľadom na vä čší 
počet infekcií a vyššie náklady na lie čbu, ako aj na sociálne a hospodárske ú činky a vplyv na 
trh práce. Neo čakávajú sa ďalšie náklady členských štátov, pokia ľ ide o podávanie správ 
a dohľad.  
Sociálny vplyv  
S touto možnos ťou je spojené riziko, že bez politickej podpory Ko misie by problematika 
HIV/AIDS mohla zmiznú ť zo zreteľa niektorých mechanizmov financovania. 
Ťažko poveda ť, aké doplnkové opatrenia by členské štáty a zainteresované strany prijali bez 
politického vedenia EÚ. Možno predpoklada ť, že medzinárodne dohodnuté ciele  by sa 
nedosiahli vo všetkých európskyc h krajinách. To by mohlo vies ť k negatívnym sociálnym 
účinkom a k zvýšeniu prípadov HIV/AIDS.  
Znížil by sa potenciál posilniť mimovládne organizácie , ktoré chránia zranite ľné skupiny 
v EÚ a susedných krajinách.  
Táto možnos ť nemusí by ť dostatočne účinná na to, aby sa zachova la spolupráca v Európe, 
a to najmä v záujme riadenia činností tak, aby boli riešené nové výzvy  alebo sociálne 
 
SK 7   SK problémy . Ako v prípade možnosti 1 dohľad vykonávaný ECDC  by nereagoval no nové 
výzvy a neposkytoval potrebné údaje. 
5.3. Možnos ť 3: Nová politika a nový ak čný plán EÚ, ktoré dop ĺňajú súčasnú 
stratégiu  
Ekonomický vplyv 
V rámci tejto možnosti budú úlohy pri realizácii nového ak čného plánu rozdelené medzi 
všetky zapojené zainteresované strany.  
Priame náklady pre EÚ  by pravdepodobne boli podobné ako v predchádzajúcom období 
(2006 – 2009). Pri politickej podpore a zameraní sa na nové výzvy a trendy by sa mohla 
zlepšiť účinnosť opatrení a zdroje by mohli by ť prerozdelené v prospech ú čelnejších činností. 
Plánované vyhodnotenie  by umožnilo zmera ť účinky úsilia EÚ a jednotlivých štátov na 
epidémiu. Toto riešenie zachováva problemat iku HIV/AIDS ako prioritu na úrovni EÚ, 
pričom sa zdôraz ňuje kontinuita a pos kytujú stimuly pre početné zainteresované strany  
zapojené do výskumu, poskytovani a služieb, vzdelávania at ď. 
Pri tejto možnosti by  výdavky na činnosti financované z národných rozpo čtov 
pravdepodobne zostali v porovnaní s r okmi 2006 – 2009 stabilné. Žiadna z činností by nebola 
pre žiadnu stranu záväz ná. Dôraz na nové prior ity by však mohol vies ť k prerozdeleniu 
národných zdrojov  v prospech nových metód prevencie, prinies ť zacielenie na 
najrizikovejšie skupiny a silnejšiu cezhrani čnú spoluprácu vo východnej Európe, čoho 
výsledkom by bola činnosť, ktorá by bola efektívna z h ľadiska nákladov. 
Hospodársky pokles by mohol ma ť vplyv na  pomoc ur čenú na boj proti HIV/AIDS 
a ohroziť programy prevencie  pri možnom krátení rozpo čtu. Možnos ť 3 by členské štáty EÚ 
a susedné krajiny podnecovala k zachova niu verejných výdavkov zameraných na 
najrizikovejšie skupiny obyvate ľstva a vy členeniu zdrojov na nákladovo efektívne činnosti 
v oblasti zdravia.  
Lepšia úrove ň podávania správ a doh ľadu môže spôsobi ť dodatočné náklady pre ve ľmi 
malý počet krajín, ktoré ešte nezas ielajú údaje do ECDC. Iným krajinám nevznikne žiadna 
ďalšia finan čná záťaž. Budú ma ť prospech z lepšieho plánovania  založeného na kvalitnejších 
údajov, čo zvyčajne býva efektívne z h ľadiska nákladov. 
Sociálny vplyv  
Oznámenie a ak čný plán Komisie by zdôraznili kontinuitu  a politickú vô ľu splniť súčasné 
medzinárodné záväzky . Boli by stanovené presné ciele a toto riešenie by mohlo vies ť 
k lepšiemu pride ľovaniu zdrojov a efektívnejšej in fraštruktúre na národnej úrovni. 
Možnosť 3 by mala ma ť pozitívny vplyv  na občiansku spolo čnosť, osoby postihnuté 
HIV/AIDS  a priemysel . Vďaka silnejšiemu politickému  vedeniu a zapojeniu ob čianskej 
spoločnosti by sa mali zlepši ť životné podmienky všetkých osôb postihnutých týmto 
ochorením.  
 
SK 8   SK Táto možnos ť by umožnila: 
– podporiť úsilie o riešenie sociálnych problémov  spojených s HIV/AIDS , ktoré sa týkajú 
stigmatizácie, diskriminácie a nerešpektovania ľudských práv, 
– posilniť občiansku spolo čnosť, ktorá je v boji proti HIV/AIDS nepostrádate ľná,  
– monitorova ť rozšírenie epidémie a súvisiacich infekcií ako tuberkulóza, hepatitída a iné 
sexuálne prenosné infekcie, a to na národnej aj cezhrani čnej úrovni, 
– zlepšiť reakciu na epidémiu,  
– stretnutia odborníkov s cie ľom pripravova ť reakcie na budúce výzvy.  
Lepšia úrove ň podávania správ a monitorovania na eu rópskej úrovni, najmä prostredníctvom 
ECDC a iných špecializovaných a no rmotvorných orgánov by posilnila základ ňu pre účinné 
a udržateľné opatrenia v oblasti verejného zdravia. 
 
SK 9   SK V tejto tabu ľke sú zhrnuté ú činky troch riešení na konkrétne ciele.  
Konkrétne ciele  Riešenie 1  Riešenie 2  Riešenie 3  
Politické vedenie a orientácia politiky smerom k dohodnutý m
cieľom + - ++ 
Posilnený doh ľad a posilnená epidemiológia na podpor u
politiky  + + ++ 
Posilnenie zamerania členských štátov a susedných krajín n a
najohrozenejšie skupiny  + - ++ 
Povzbudzovanie členských štátov a suse dných krajín k tomu,
aby zlepšili životné podmienky osôb vystavených vysokém u
riziku HIV a zabezpe čili univerzálny prístup k vysokokvalitnej
starostlivosti a lie čbe + - ++ 
Povzbudzovanie členských štátov a suse dných krajín k tomu,
aby prispôsobili stratégie v oblasti HIV/AIDS nevyriešený m
a/alebo novým výzvam  + - ++ 
Povzbudzovanie členských štátov a suse dných krajín k tomu,
aby chránili verejné a súkromné financovanie boja prot i
HIV/AIDS napriek hospodárskej kríze  + - ++ 
Vypĺňanie medzier vo výskume prostredníctvom integráci e
zdrojov a činností  + + ++ 
Náklady na konkrétne ciele  Pri všetkých údajoch ide o približné odhady  
Vplyv na rozpo čet EÚ: 
Program v oblasti zdravia 
   
20 miliónov 
EUR   
Najviac 20 
miliónov EUR, 
prerozdelenie 
finančných 
prostriedkov na 
HIV na iné 
politiky v oblasti 
zdravia   
20 miliónov EUR 
prerozdelenie na 
priority pod ľa 
nového ak čného 
plánu  
Rámcový program pre výskum  100 miliónov 
EUR   Najviac 100 
miliónov EUR 
prerozdelenie 
finančných 
prostriedkov na 
HIV   100 miliónov 
EUR  
prerozdelenie na 
nové priority  
ECDC (doh ľad a monitorovanie)   4,4 milióna 
EUR  
  4,4 milióna 
EUR  
  4,4 milióna EUR 
prerozdelenie na 
nové priority  
Vplyv na rozpo čty členských štátov:  
Náklady na rozpo čet pre zdravotníctvo a výskum  
neuv. 
stabilné  
neuv. 
riziko krátenia  
neuv. 
stabilné 
 
SK 10   SK  
 
Náklady na podávanie správ (doh ľad)  
 
 
žiadna ďalšia 
administratív
na záťaž pre 
členské štáty rozpočtu 
z dôvodu 
hospodárskej 
krízy 
 
žiadna ďalšia 
administratívna 
záťaž pre členské
štáty prerozdelenie na 
nové priority  
 
administratívne 
náklady v dôsledku 
nových 
požiadaviek na 
podávanie správ 
 
Na základe vykonaného hodnotenia vplyvu by najvä čší vplyv malo riešenie 3, nová politika 
a akčný plán Komisie, a preto sa odporú ča. 
6. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Výsledky by malo by ť možné sledova ť a monitorovacie správy by mala Komisia zverejni ť do 
roku 2012. Pravidelné monitorovanie podnecu je všetky zainteresované strany, aby 
bezodkladne zdie ľali svoje výsledky. Všetky strany by tak mali lepší prístup k osved čeným 
postupom a možnostiam spolupráce.