EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 2. 2022 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje rámec opatrení na posilnenie ekosystému polovodičov v Európe (akt o čipoch) (Text s významom pre EHP)



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Pre digitálne hospodárstvo majú polovodičové čipy rozhodujúci význam. Vďaka nim fungujú digitálne výrobky: od smartfónov a automobilov cez kritické aplikácie a infraštruktúry v odvetviach zdravotníctva, energetiky, komunikácií a automatizácie až po väčšinu ostatných priemyselných odvetví. Kľúčové sú aj pre technológie budúcnosti vrátane umelej inteligencie a komunikácie 5G/6G. Nič „digitálne“ neexistuje bez čipov. Európa v uplynulom roku zaznamenala prerušenia dodávok čipov, ktoré spôsobili nedostatok vo viacerých hospodárskych odvetviach a potenciálne vážne spoločenské dôsledky. Takýmito prerušeniami dodávok sú ohrozené mnohé európske odvetvia vrátane odvetvia výroby automobilov, energetiky, komunikácií a zdravotníctva, aj strategické odvetvia, ako sú obrana, bezpečnosť a vesmír. Zároveň sa na trhu začínajú objavovať falošné čipy, ktoré ohrozujú bezpečnosť elektronických zariadení a systémov. Súčasná kríza odkrýva štrukturálne slabé miesta európskych hodnotových reťazcov. Celosvetový nedostatok polovodičov odhalil závislosť Európy od dodávok od malého počtu spoločností a geografických oblastí, ako aj jej zraniteľnosť voči vývozným obmedzeniam tretích krajín a iným narušeniam v súčasnom geopolitickom kontexte. Túto závislosť navyše ešte zhoršujú extrémne vysoké prekážky vstupu a kapitálová náročnosť odvetvia. Napríklad počítačovo najvýkonnejšie čipy si vyžadujú výrobu s presnosťou niekoľko nanometrov (nm). Výstavba takýchto zariadení znamená počiatočné investície minimálne 15 miliárd EUR a na dosiahnutie pripravenosti na výrobu s primeranými výnosmi sú potrebné tri roky. Výdavky na návrh takýchto čipov sa môžu pohybovať od 0,5 miliardy EUR po značne vyše 1 miliardu EUR. Intenzita výskumu a vývoja v odvetví je vysoká a dosahuje viac ako 15 %. V súčasnosti investujú európski aktéri najmä do výskumu a vývoja, ale nie dostatočne na to, aby sa výsledky premietli do priemyselných prínosov. Takýto výskum a vývoj je kľúčovým faktorom miniaturizácie v polovodičových technológiách, ktoré sú potrebné na výrobu počítačovo výkonných čipov novej generácie. V Európe sídlia popredné svetové výskumno-technologické organizácie (ďalej len „VTO“). Mnohé výsledky európskeho výskumu a vývoja sú však priemyselne rozšírené aj mimo Únie. Únia je dobrá v navrhovaní polovodičových komponentov pre výkonovú elektroniku, rádiofrekvenčné a analógové zariadenia, snímače a mikroovládače, ktoré majú v súčasnosti rozsiahle využitie v automobilovom a výrobnom priemysle. Menej dobrá je v navrhovaní digitálnych logických obvodov (procesorov a pamätí), ktoré sa stávajú nevyhnutnými, keďže dáta, umelá inteligencia a pripojiteľnosť sú čoraz viac všadeprítomné. Únia má takisto veľmi dobré postavenie, pokiaľ ide o materiály a vybavenie potrebné na prevádzkovanie veľkých závodov na výrobu čipov, pričom v dodávateľskom reťazci zohráva zásadné úlohy veľa spoločností. Má silné a diverzifikované odvetvia priemyselných používateľov, napr. automobilové odvetvie, odvetvie priemyselnej automatizácie, zdravotnej starostlivosti, energetiky, komunikácií atď. Spolupráca v rámci hodnotového reťazca je však slabá. Celkový podiel Únie na svetovom trhu polovodičov je 10 % hodnoty, čo je značne nižšie ako jej hospodárska váha. Napriek silnému globálnemu postaveniu v oblasti materiálov a výroby zariadení je Únia veľmi závislá od dodávateľov z tretích krajín, pokiaľ ide o návrh, výrobu, balenie, skúšanie a montáž čipov. V súčasnosti sú polovodiče centrom silných geostrategických záujmov a jadrom celosvetových technologických pretekov. Krajiny sa horlivo snažia zabezpečiť svoje dodávky najvyspelejších čipov, pretože to bude podmieňovať ich spôsobilosť konať (hospodársky, priemyselne a vojensky) a podporovať digitálnu transformáciu. Všetky hlavné regióny sveta významne investujú a zavádzajú podporné opatrenia s cieľom inovovať a posilniť svoj výrobný potenciál. Únia má prostriedky na to, aby sa stala priemyselným lídrom na budúcom trhu s čipmi. Jej ambíciou je do roku 2030 zdvojnásobiť svoj súčasný podiel na svetovej výrobe na 20 % hodnoty. Cieľom nie je len znížiť závislosť, ale aj uchopiť hospodárske príležitosti, keďže sa očakáva, že svetový trh polovodičov sa do konca desaťročia zdvojnásobí, čím sa zvýši konkurencieschopnosť ekosystému polovodičov a všeobecne priemyslu, a to prostredníctvom inovačných výrobkov pre európskych občanov. Vznikajú nové trendy a príležitosti na trhu. Spoločnosti pôsobiace v oblasti polovodičov čoraz viac navrhujú upravené čipy spolu so spoločnosťami koncových používateľov s cieľom zlepšiť výkonnosť systému prostredníctvom hardvérovo-softvérovej optimalizácie. Umelá inteligencia, edge cloud a digitálna transformácia priemyselných odvetví ponúkajú nové príležitosti pre budúcu konkurencieschopnosť vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií a priemyslu. Zároveň sa technológie neustále vyvíjajú. Pokračuje ďalšia miniaturizácia smerom k menším rozmerom uzlov v hlavných technológiách výrobného procesu (FinFET a FDSOI) v súlade s Moorovým zákonom, pričom veľký dopyt je po energeticky účinnejších riešeniach s cieľom zabezpečiť, aby stále rastúca spracovateľská stopa ostala udržateľná. Vznikajúce výpočtové paradigmy, ako napríklad neuromorfické inžinierstvo a kvantové technológie, sú sľubnými technológiami pre nové oblasti aplikácií. Nové materiály ako karbid kremíka (SiC) a nitrid gália (GaN) sú nevyhnutné na riadenie výkonu, napr. optimálne využívanie výkonu batérie najmä v prípade elektrických vozidiel všetkých druhov a výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Táto dôvodová správa je sprievodným dokumentom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec opatrení na posilnenie ekosystému polovodičov v Únii (ďalej len akt o čipoch). Tento návrh je splnením politického záväzku predsedníčky von der Leyenovej, ktorá vo svojej správe o stave Únie v roku 2021 oznámila, že cieľom je spoločne vytvoriť moderný európsky ekosystém čipov vrátane ich výroby. Základná strategická vízia návrhu týkajúca sa posilnenia ekosystému polovodičov v Európe je vysvetlená v sprievodnom oznámení. Na splnenie tejto vízie sa európska stratégia pre čipy člení na päť strategických cieľov: ·Európa by mala posilniť svoje vedúce postavenie v oblasti výskumu a technológií, ·Európa by mala budovať a posilňovať svoju vlastnú kapacitu s cieľom inovovať navrhovanie, výrobu a balenie vyspelých čipov a premeniť ich na komerčné výrobky,

·Európa by mala zaviesť primeraný rámec na podstatné zvýšenie svojej výrobnej kapacity do roku 2030, ·Európa by mala riešiť akútny nedostatok zručností, prilákať nové talenty a podporovať vývoj kvalifikovanej pracovnej sily, ·Európa by mala rozvíjať dôkladné hĺbkové chápanie celosvetových dodávateľských reťazcov polovodičov. Zámerom návrhu je dosiahnuť strategický cieľ zvýšenia odolnosti ekosystému polovodičov v Európe a zvýšenia jeho podielu na svetovom trhu. Takisto je zámerom uľahčiť včasné zavádzanie nových čipov zo strany európskeho priemyslu a zvýšiť jeho konkurencieschopnosť. Z tohto dôvodu je potrebné, aby priemysel prilákal investície do inovačných výrobných zariadení, mal kvalifikovanú pracovnú silu, ale takisto aby bol schopný navrhovať a vyrábať najvyspelejšie čipy, ktoré budú formovať trhy zajtrajška, rozvíjať schopnosti a mať možnosť skúšať a vytvárať prototypy inovačných návrhov prostredníctvom pilotných liniek v úzkej spolupráci s priemyselnými vertikálnymi odvetviami. Sú to nevyhnutné kroky, ale nestačia, pokiaľ Únia nebude mať analytickú schopnosť zvyšovať informovanosť tvorcov politík o hodnotovom reťazci a pokiaľ nebude schopná využiť zvýšenú kapacitu s cieľom slúžiť spoločnému záujmu jednotného trhu v prípade krízy. Cieľom nie je to, aby sa Európa stala sebestačnou, keďže to nie je možné dosiahnuť. Musíme posilniť naše silné stránky, vyvíjať nové silné stránky a spolupracovať s tretími krajinami v rámci hodnotového reťazca, v ktorom bude naďalej veľká vzájomná závislosť. Pokiaľ ide o plnenie týchto cieľov, zámerom návrhu bude: ·Zriadiť iniciatívu Čipy pre Európu s cieľom podporiť budovanie rozsiahlych technologických kapacít a inovácie v celej Únii, aby sa umožnil vývoj a zavádzanie špičkových polovodičových a kvantových technológií novej generácie, ktoré posilnia schopnosti a zručnosti Únie v oblasti pokročilého navrhovania, integrácie systémov a výroby čipov vrátane dôrazu na startupy a scaleupy (1. pilier „iniciatíva Čipy pre Európu“). V rámci iniciatívy sa predovšetkým vybuduje inovačná virtuálna platforma pre návrhy určená na posilnenie kapacity Európy v oblasti navrhovania, ktorá bude prístupná za otvorených, nediskriminačných a transparentných podmienok. Platforma bude simulovať širokú spoluprácu komunít používateľov s návrhárskymi spoločnosťami, startupmi a MSP, dodávateľmi služieb v oblasti duševného vlastníctva a nástrojov, dizajnérmi a VTO a bude integrovať existujúce a nové návrhárske zariadenia s rozšírenými knižnicami a nástrojmi EDA. Iniciatíva bude podporovať pilotné linky, ktoré poskytnú tretím stranám za otvorených, transparentných a nediskriminačných podmienok prostriedky na testovanie, validovanie a ďalší vývoj svojich návrhov výrobkov. Vývoj nových vyspelých pilotných liniek bude prípravou na novú generáciu výrobného potenciálu a jeho validáciu. Okrem toho iniciatíva prispeje k budovaniu vyspelých technologických a inžinierskych kapacít na urýchlenie inovačného vývoja kvantových čipov, napr. vo forme knižníc návrhov kvantových čipov, pilotných liniek a zariadení na testovanie a experimentovanie. Iniciatíva podporí sieť kompetenčných centier v celej Únii, ktoré poskytnú odborné poznatky zainteresovaným stranám vrátane malých a stredných podnikov (MSP) ako koncových používateľov, startupov, ako aj vertikálnym odvetviam a zlepšia ich zručnosti. Kompetenčné centrá uľahčia otvorený, transparentný a nediskriminačný prístup k infraštruktúre navrhovania a pilotným linkám a ich účinné využívanie. Stanú sa atraktívnymi miestami pre inovácie a pre nové vysokokvalifikované talenty. Okrem iniciatívy by činnosti na uľahčenie prístupu k dlhovému financovaniu a vlastnému kapitálu v hodnotovom reťazci v odvetví polovodičov, ktoré sa budú spoločne označovať ako „fond pre čipy“, mali podporovať rozvoj dynamického a odolného ekosystému polovodičov, a to vytváraním príležitostí pre zvýšenú dostupnosť finančných prostriedkov na podporu rastu startupov, scaleupov a MSP, ako aj investície v celom hodnotovom reťazci vrátane spoločností v hodnotových reťazcoch v odvetví polovodičov potenciálne s kombinovaným financovaním, ktoré poskytuje iniciatíva. ·Vytvoriť rámec na zaistenie bezpečnosti dodávok prilákaním investícií a rozšíreným výrobným potenciálom v oblasti výroby polovodičov, ako aj pokročilého balenia, skúšania a montáže prostredníctvom priekopníckych integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ (2. pilier „bezpečnosť dodávok“). V návrhu sa predovšetkým vymedzujú kritériá uľahčenia realizácie konkrétnych projektov, ktoré prispievajú k bezpečnosti dodávok polovodičov v Únii. Na tento účel sa v ňom rozlišuje medzi dvoma druhmi priekopníckych zariadení, a to integrovanými výrobnými zariadeniami a otvorenými zákazkovými továrňami EÚ. Ak je žiadosť zariadenia o uznanie za jedno z týchto dvoch druhov priekopníckych zariadení úspešná, v návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby zaistili efektívne spracovanie administratívnych žiadostí týkajúcich sa plánovania, výstavby a prevádzky uznaného priekopníckeho zariadenia. V reakcii na rastúcu potrebu dodávateľských reťazcov odolných voči kybernetickým útokom bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi a so súkromnými aktérmi na určení odvetvových požiadaviek na dôveryhodné čipy s cieľom zaviesť spoločné normy a certifikáciu, ako aj spoločné požiadavky na obstarávanie, ktoré sa majú vypracovať prípadne za podpory európskych normalizačných organizácií a so zohľadnením zásad nového legislatívneho rámca posudzovania zhody a dohľadu nad trhom. ·Zriadiť koordinačný mechanizmus medzi členskými štátmi a Komisiou na posilnenie spolupráce s členskými štátmi a medzi nimi, monitorovanie dodávok polovodičov, odhadovanie dopytu, predvídanie nedostatku, aktivovanie krízovej fázy a konanie prostredníctvom určeného súboru nástrojov opatrení (3. pilier „monitorovanie a reakcia na krízu“). •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh je v súlade s celkovou digitálnou víziou, cieľmi a metódami Komisie pre úspešnú digitálnu transformáciu Európskej únie do roku 2030, ako sú uvedené v oznámení Komisie – Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (ďalej len „oznámenie o digitálnom kompase“), a s následným návrhom Komisie týkajúcim sa politického programu Digitálne desaťročie s osobitným zameraním na polovodiče. Cieľom tohto návrhu je pomôcť vybaviť Úniu schopnosťami, ktoré budú potrebné na splnenie jej cieľa do roku 2030. Tento návrh je v súlade s oznámením Komisie z mája 2021 o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020, v ktorom sa identifikujú oblasti strategických závislostí, ktoré by mohli viesť k zraniteľnostiam, napr. nedostatku dodávok. Návrh sa zaoberá problémami navrhovania, výroby, balenia, testovania a montáže, ktoré boli identifikované v oznámení a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. V oznámení sa oznamuje spustenie Priemyselnej aliancie pre procesory a polovodičové technológie (ďalej len „aliancia“) s cieľom identifikovať nedostatky vo výrobe mikročipov a technologický vývoj potrebný pre spoločnosti a organizácie, aby prosperovali, pomohli konkurencieschopnosti spoločností, zvýšili digitálnu suverenitu Európy a uspokojili dopyt po novej generácii bezpečných, energeticky účinných, výkonných čipov a procesorov. V kontexte tohto nariadenia bude aliancia zohrávať poradnú úlohu. Tento návrh je takisto v súlade so stratégiou Komisie v oblasti normalizácie a s ročným pracovným programom Únie pre európsku normalizáciu na rok 2022, ktorý bol prijatý 2. februára 2022. Predpokladá sa v nich vypracovanie noriem pre certifikáciu čipov z hľadiska bezpečnosti, pravosti a spoľahlivosti. V tomto návrhu sa zohľadňujú aj ciele Monitorovacieho strediska pre kritické technológie, ktoré sa zameriava na pomoc pri identifikácii súčasných a možných budúcich digitálnych strategických závislostí Únie, a na prispievanie k posilňovaniu jej digitálnej suverenity.

V tomto návrhu sa riešia jedinečné a pre dané odvetvie špecifické problémy dodávateľského reťazca polovodičov a návrh predstavuje samostatnú iniciatívu plánovaného „nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh“, ktorý Komisia oznámila vo svojej aktualizovanej priemyselnej stratégii. Tento návrh prispieva k vykonávaniu vyhlásenia o európskej iniciatíve zameranej na procesory a polovodičové technológie, ktoré 7. decembra 2020 podpísalo 22 členských štátov. Vo vyhlásení 22 členských štátov súhlasilo s tým, že „vynaloží mimoriadne úsilie na posilnenie ekosystému polovodičov a rozšíri priemyselnú prítomnosť v celom dodávateľskom reťazci“. Členské štáty sa takisto dohodli na tom, že budú „pracovať na vytvorení spoločných noriem a v prípade potreby certifikácii pre spoľahlivú elektroniku, ako aj spoločných požiadavkách na obstarávanie bezpečných čipov a zabudovaných počítačových systémov v aplikáciách, ktoré sú založené na čipových technológiách alebo ich rozsiahlo využívajú“. Tento návrh je v súlade s týmito cieľmi. Okrem toho je návrh v súlade s nedávnym oznámením s názvom Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy, v ktorom Komisia uznáva, že môže „na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ zvážiť schválenie verejnej podpory na vyplnenie prípadných medzier vo financovaní ekosystému polovodičov, najmä pokiaľ ide o zriadenie priekopníckych zariadení v Únii. Takáto pomoc by musela podliehať silným zárukám, aby sa zabezpečilo, že pomoc bude nevyhnutná, vhodná a primeraná, že sa minimalizujú neprimerané narušenia hospodárskej súťaže a že prínosy sa budú spoločne využívať vo veľkom rozsahu a bez diskriminácie v celom európskom hospodárstve.“ Iniciatíva Čipy pre Európu bude zhromažďovať prostriedky z Únie, členských štátov a tretích krajín pridružených k existujúcim programom Únie, ako aj zo súkromného sektora. Opatrenia v rámci iniciatívy Čipy pre Európu sa budú realizovať predovšetkým prostredníctvom spoločného podniku pre čipy, t. j. zmeneného a premenovaného súčasného spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie. Tento spoločný podnik v súčasnosti poskytuje rozsiahlu podporu výskumu pod vedením priemyslu, technologickému rozvoju a inovácii v oblasti elektronických komponentov a systémov a súvisiacich softvérových technológií a technológií systémov. Tieto činnosti sa stanú súčasťou iniciatívy Čipy pre Európu. Iniciatíva Čipy pre Európu vychádza z piatich špecifických cieľov programu Digitálna Európa a dopĺňa tieto ciele, ktoré podporujú budovanie digitálnych kapacít v kľúčových digitálnych oblastiach, v ktorých polovodičové technológie podporujú zvyšovanie výkonu, vrátane vysokovýkonnej výpočtovej techniky, umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti spolu s rozvojom zručností a zavádzaním centier digitálnych inovácií. Iniciatíva Čipy pre Európu bude prostredníctvom nového špecifického cieľa 6, ktorý by mal byť tematicky zameraný na polovodičové technológie, investovať do budovania kapacít na posilnenie pokročilých schopností výskumu, navrhovania, výroby a integrácie systémov do špičkových polovodičových technológií novej generácie. Iniciatíva Čipy pre Európu takisto vychádza z programu Horizont Európa a dopĺňa tento program, ktorý v oblasti polovodičov poskytuje podporu akademicky vedenému výskumu, technickému rozvoju a inovácii. Iniciatíva sa zameria na podporovanie investovania do cezhraničných a otvorene prístupných infraštruktúr výskumu, vývoja a inovácie, ktoré sú vytvorené v Únii, s cieľom umožniť vývoj polovodičových technológií v celej Európe. Nové polovodičové technológie vyplývajúce z výskumných a inovačných činností podporovaných v rámci programu Horizont Európa môžu postupne preberať a zavádzať časti iniciatívy Čipy pre Európu zamerané na budovanie kapacít. Naopak, technologické kapacity v rámci iniciatívy sa sprístupnia výskumnej a inovačnej komunite, a to aj pre akcie podporované prostredníctvom programu Horizont Európa. Tento návrh sa predkladá na základe príležitostí, ktoré ponúka program InvestEU, a významného príspevku k digitálnej transformácii poskytnutého v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, v prípade ktorého musí aspoň 20 % finančných prostriedkov prispievať k digitálnym cieľom. Návrh je zároveň v súlade so stratégiou EÚ pre bezpečnostnú úniu. Na urýchlenie vykonávania akcií poskytuje iniciatíva Čipy pre Európu nový právny nástroj – Európske konzorcium pre infraštruktúru v oblasti čipov (ECIC) – ktorý je osobitne vyvinutý na zjednodušenie a štruktúrovanie právnych vzťahov medzi členmi súkromno-verejného konzorcia vrátane najmä VTO a na zabezpečenie štrukturálneho dialógu s Komisiou pri realizácii akcií v rámci iniciatívy. Tento nový právny nástroj je dobrovoľný a bude dopĺňať súbor nástrojov rôznych iných právnych nástrojov Únie vrátane Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru15, ktorý umožňuje kombinované financovanie z členských štátov, rozpočtu Únie a zo súkromných investícií. Pri vytváraní verejno-súkromného konzorcia na účely vykonávania akcií v rámci iniciatívy si právne subjekty budú môcť vybrať medzi dostupnými právnymi nástrojmi Únie, ktoré lepšie vyhovujú konkrétnemu účelu, zloženiu a zriadeniu konkrétneho konzorcia. Spoločný podnik pre čipy, ktorému sa v rámci tejto iniciatívy zverí celkové vykonávanie určitých akcií, môže podľa podmienok uvedených v článku 134 návrhu Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2085, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa, pokiaľ ide o spoločný podnik pre čipy, stanoviť, že určité akcie môžu vykonať len právne subjekty spolupracujúce v rámci konzorcia, ktoré môže mať formu Európskeho konzorcia pre infraštruktúru v oblasti čipov alebo akéhokoľvek iného dostupného právneho nástroja Únie, ktorý je k dispozícii na vytvorenie konzorcia. •Súlad s ostatnými politikami Únie Navrhovanými opatreniami sa môžu podporiť niektoré z hlavných politík Únie, napr. Európska zelená dohoda. Používanie polovodičových technológií a všeobecne digitálnych technológií sú silnými predpokladmi prechodu na udržateľnosť a môžu viesť k novým výrobkom a efektívnejším a účinnejším spôsobom práce, ktoré budú prispievať k cieľom Európskej zelenej dohody. Narušenie dodávok polovodičov a závislosti od iných regiónov môžu spomaliť transformáciu európskych odvetví, ktoré majú prínos z digitálnych riešení, na udržateľnosť. Návrhom sa posilňuje kapacita Európy v oblasti výroby polovodičov s cieľom riešiť tieto narušenia a závislosti. Zariadenia by prípadne mali byť v plnom súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z právnych predpisov Únie, napr. požiadavkami súvisiacimi s posudzovaním environmentálneho vplyvu, s emisiami do vzduchu, vody a pôdy vrátane rizika a prevencie priemyselných havárií, a mali by sa snažiť zabezpečiť vysokú efektívnosť využívania energie, zdrojov a vody. Posilnenie výrobnej kapacity si vyžaduje rýchle zriadenie zariadení na výrobu polovodičov, ktoré sa môžu výnimočne považovať za prevažujúci verejný záujem, keď sú potrebné výnimky z povoľovacích postupov vrátane určitých environmentálnych posúdení za predpokladu, že sú splnené iné ostatné podmienky stanovené v príslušných ustanoveniach. Priekopnícka koncepcia zároveň zahŕňa možnú kvalifikáciu aj na základe predpokladaných energetických a environmentálnych vlastností. Digitálne technológie majú svoju vlastnú environmentálnu stopu, keď sa vyrábajú aj keď sa používajú, a to od uvoľňovania fluórovaných skleníkových plynov počas výroby po ich značnú spotrebu energie na ich produkciu a počas ich používania. Odvetvie informačných a komunikačných technológií je zodpovedné za 5 – 9 % celkovej spotreby elektrickej energie vo svete a za viac ako 2 % všetkých emisií. Samotné dátové centrá mali v roku 2018 2,7 % podiel na dopyte po elektrine v Únii, pričom do roku 2030, ak bude pokračovať súčasný vývoj, to bude 3,21 %. Takúto spotrebu energie je nutné znížiť. Návrh, najmä zriadenie návrhárskych zariadení a pilotných liniek v rámci 1. piliera, povedie k navrhovaniu, skúšaniu a validácii nových nízkopríkonových procesorov. Procesory sú základnými komponentmi serverov, ktoré obsluhujú výpočtové zaťaženie v dátových centrách. Väčšie dátové centrá obsahujú milióny takýchto serverov a zlepšenia v oblasti spotreby energie procesormi môžu mať významný vplyv na celkovú spotrebu energie dátovým centrom. Takéto čipy s nízkoenergetickou stopou prispievajú aj k vedúcemu postaveniu Únie v oblasti udržateľných digitálnych technológií. Návrh prispieva k cieľom častí balíka Fit for 55, ktoré sa zameriavajú na technologicky neutrálnu podporu ekologickejších vozidiel a palív. Cieľom revízie emisných noriem CO2 pre nové osobné automobily a dodávky je ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov z týchto vozidiel, čím sa zabezpečí jasný a realistický spôsob dosiahnutia mobility s nulovými emisiami. Už teraz rastie dopyt spotrebiteľov po vozidlách s nulovými emisiami, ako sú elektricky nabíjateľné vozidlá. Elektricky nabíjateľné vozidlá majú obvykle viac ako dvojnásobný počet polovodičov na vozidlo než automobily so spaľovacími motormi. Na riešenie rastúcich požiadaviek elektrických vozidiel na výkon a energetickú efektívnosť sú čoraz dôležitejšie vyspelé technológie balenia. Z toho vyplýva, že je to v súlade s cieľmi balíka Fit for 55. Návrh je v súlade s akčným plánom pre obehové hospodárstvo, v ktorom sa elektronika a IKT identifikujú ako kľúčový hodnotový reťazec a oznamuje iniciatíva pre elektroniku v obehovom hospodárstve zahŕňajúca „regulačné opatrenia pre elektroniku a IKT vrátane mobilných telefónov, tabletov a laptopov podľa smernice o ekodizajne, aby sa pri navrhovaní týchto zariadení brala do úvahy ich energetická účinnosť a trvácnosť, opraviteľnosť, modernizovateľnosť, údržba, opätovné použitie a recyklácia“. Predĺžením používania elektronických výrobkov prostredníctvom dizajnu zameraného na trvácnosť a modernizácie služieb sa znížia miery výmeny a potreba nových výrobkov. Materiály mikročipov sa môžu získať z elektronického odpadu; napríklad je technicky možné recyklovať materiály kompozitných polovodičov, hoci v súčasnosti len vo veľmi malých množstvách. Iniciatíva pre udržateľné výrobky založená na rozšírení rozsahu pôsobnosti smernice o ekodizajne poskytne potenciálny prostriedok pre takéto požiadavky. Komisia skúma aj rôzne možnosti systémov spätného zberu a odpredaja spotrebnej elektroniky s cieľom podporiť dodávanie funkčných použitých zariadení. S rastúcou digitalizáciou a elektrifikáciou prispievajú energeticky účinné čipy aj k iným politikám vrátane politík v oblasti priemyselnej výroby, dopravy a energetiky, napr. pripravovaný akčný plán pre digitalizáciu energetiky. Očakáva sa, že za desať rokov sa dopyt po polovodičových technológiách zdvojnásobí. Stále väčší počet čipov je súčasťou robotov a výrobných strojov, v priemysle a poľnohospodárstve, ale aj dopravných prostriedkov a iných zariadení. Keďže návrh sa zameriava na inteligentné používanie čipov a iných digitálnych technológií a na výrobu energeticky účinných čipov, je v súlade s viacerými odvetvovými politikami a prispieva k nim. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Týmto nariadením sa sledujú dva samostatné špecifické ciele, ktoré tvoria základné časti jeho všeobecného cieľa zaviesť ucelený rámec posilnenia ekosystému polovodičov v Únii. Prvým špecifickým cieľom nariadenia, ktorý je základom 1. piliera, je vytvorenie veľkých inovačných kapacít a primeraných technologických schopností v odvetví polovodičov na urýchlenie inovácií a prispôsobenie sa inováciám. Nariadenie sa okrem toho v rámci 2. a 3. piliera zameriava na zvýšenie odolnosti Únie a bezpečnosti dodávok v oblasti polovodičových technológií, a to podporovaním a koordinovaním investícií do výroby vyspelých polovodičov (2. pilier) a umožnením koordinovaného monitorovania a reakcie na krízu (3. pilier).

Vhodným právnym základom pre prvý cieľ je článok 173 ods. 3, článok 182 ods. 1 a článok 183 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 173 ods. 3 sa uvádza, že Európsky parlament a Rada môžu v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom rozhodnúť o špecifických opatreniach na podporu činností vykonávaných členskými štátmi na zabezpečenie podmienok potrebných na existenciu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity Únie a zaistenie prispôsobenia priemyslu štrukturálnym zmenám v dôsledku rýchlych inovačných cyklov. Tento právny základ, pokiaľ ide o väčšinu činností vykonávaných v rámci iniciatívy, je vhodný vzhľadom na to, že cieľom 1. piliera tohto nariadenia je urýchliť výrobu polovodičov priemyslom Únie, posilniť suverenitu v dodávateľskom reťazci polovodičov, rozšíriť priemyselné kapacity, uľahčiť rozvoj inovačných startupov a MSP a podnecovať nové investície do inovácií a technologického rozvoja. Vzhľadom na široký charakter iniciatívy právny základ vychádza aj z hlavy ZFEÚ „Výskum a technologický rozvoj a kozmický priestor“ (článok 182 ods. 1 a článok 183). Vhodným právnym základom pre druhý cieľ, ktorý je základom 2. a 3. piliera, je článok 114 ZFEÚ. Cieľom 2. a 3. piliera tohto návrhu je vytvoriť harmonizovaný právny rámec zvyšovania odolnosti Únie a bezpečnosti dodávok. Používanie polovodičov je kritické pre viaceré hospodárske odvetvia a spoločenské funkcie v Únii, a preto je pre fungovanie vnútorného trhu nevyhnutné pružné dodávanie. Akékoľvek narušenie dodávok sa teda musí predvídať a bezodkladne riešiť, aby sa zachovalo stabilné fungovanie strategických nadväzujúcich odvetví. Na základe významného hospodárskeho vplyvu súčasného nedostatku polovodičov je pravdepodobné, že členské štáty iniciujú regulačné opatrenia s cieľom riešiť štrukturálne zraniteľnosti odvetvia, ktoré viedli k súčasnému nedostatku, alebo reagovať na budúce nedostatky v krízových situáciách a zmierniť ich. Hoci sú takéto regulačné opatrenia primerané z hľadiska riešenia nedostatkov na vnútroštátnej úrovni, mohli by znamenať nesúdržnú reakciu na potrebu posilniť odolnosť a riešiť možné krízy na vnútornom trhu, a tým viesť k roztrieštenosti odvetvia. So zreteľom na umožnenie koordinovaných opatrení pre budovanie odolnosti sú potrebné harmonizované pravidlá na uľahčenie realizácie špecifických projektov, ktoré prispievajú k bezpečnosti dodávok polovodičov v Únii (2. pilier). Navrhovaný mechanizmus monitorovania a reakcie na krízu (3. pilier) by mal byť jednotný, aby sa umožnil koordinovaný prístup k pripravenosti na krízy v rámci cezhraničného hodnotového reťazca v odvetví polovodičov. Návrhom sa zabezpečuje vhodná riadiaca štruktúra a spolupráca medzi členskými štátmi na úrovni Únie, a tak sa podporuje dôvera, inovácia a rast na vnútornom trhu. Článok 114 ZFEÚ je teda relevantný právny základ pre 2. a 3. pilier, aby sa zaistilo správne fungovanie vnútorného trhu. Iné články ZFEÚ alebo každý článok sám osebe nemôžu slúžiť ako opodstatnenie oboch uvedených cieľov. Článok 122 ZFEÚ nie je relevantný, keďže neposkytuje základ pre oba ciele a nie je v súlade ani s článkom 114, ani s článkom 173 ZFEÚ. Navrhované prvky sú uvedené v jednom akte, keďže všetky opatrenia predstavujú ucelený prístup k riešeniu potreby posilnenia ekosystému polovodičov v Únii rôznymi spôsobmi. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Ciele návrhu nemôžu dosiahnuť členské štáty samostatne, keďže problémy sú cezhraničnej povahy a nie sú obmedzené na jednotlivé členské štáty alebo na skupinu členských štátov. Navrhované akcie sa zameriavajú na oblasti, v ktorých je preukázateľná pridaná hodnota v konaní na úrovni Únie z dôvodu rozsahu, rýchlosti a miery potrebného úsilia. Poskytnutie komplexnej reakcie na polovodičovú krízu si vyžaduje rýchlu a koordinovanú jednotnú akciu od rôznych zainteresovaných strán a v spolupráci s členskými štátmi. Žiadny členský štát to nedokáže dosiahnuť sám. Okrem toho vzhľadom na zložitosť ekosystému polovodičov sú dôsledky štrukturálnych závislostí Únie a nedostatku dodávok také rozsiahle, že na riešenie takýchto otázok je najlepší zásah na úrovni Únie. Konanie na úrovni Únie môže jasne najlepšie stimulovať európskych aktérov k spoločnej vízii a stratégii vykonávania. Je to kľúčové na dosiahnutie úspor z rozsahu a zo sortimentu a na vytvorenie kritického objemu, ktoré sú potrebné na zabezpečenie špičkových kapacít, čím sa obmedzí, prípadne vylúči, rozdrobenie snáh, pretekanie v poskytovaní dotácií a suboptimálne vnútroštátne riešenia. Činnosť Únie je potrebná v súvislosti s oblasťami, ktoré sa v tomto návrhu riešia prostredníctvom jeho troch pilierov. ·Pokiaľ ide o prvý pilier („iniciatíva Čipy pre Európu“), iniciatíva podporí budovanie rozsiahlych technologických kapacít a inovácie v celej Únii s cieľom umožniť rozvoj a zavádzanie špičkových polovodičových a kvantových technológií novej generácie a riešiť chronické štrukturálne slabé stránky Európy v navrhovaní a vo výrobe. Členské štáty v roku 2018 vytvorili dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu, ktorým sa podporovali cezhraničné inovačné projekty v celom hodnotovom reťazci v oblasti mikroelektroniky, pričom sa plánuje druhý dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu v tejto oblasti. Hoci takéto iniciatívy majú pre odvetvie strategický význam, v tejto fáze je pravdepodobné, že samotné by nestačili na budovanie kapacít vo forme pilotných liniek a infraštruktúr navrhovania, ktoré je potrebné široko sprístupniť všetkým zainteresovaným tretím stranám v celej Únii a ktoré takisto umožnia Únii zohrávať silnejšiu úlohu v globálnom a vzájomne závislom ekosystéme. Takéto rozsiahle zariadenia sa môžu vybudovať dodať len na úrovni Únie z dôvodu rozsahu investícií a potrebného know-how. ·V súvislosti s druhým pilierom („bezpečnosť dodávok“) sa akcie zamerané na urýchlenie investícií do výroby polovodičov môžu primerane navrhovať a realizovať len na úrovni Únie vzhľadom na rozsah potrebných investícií a pretože takéto výrobné zariadenia budú vo svojej podstate slúžiť celému vnútornému trhu, posilnia celý ekosystém a zaručia bezpečnosť dodávok v krízach. ·Pokiaľ ide o tretí pilier („monitorovanie a reakcia na krízu“), rozšírenou spoluprácou Únie sa zaistí potrebné a porovnateľné zhromažďovanie informácií. Členské štáty a Komisia spoločne budú môcť predvídať nedostatok, aktivovať krízovú fázu v situácii závažného nedostatku a zaviesť potrebné opatrenia na riešenie takejto krízy účinnejšími spôsobmi než prostredníctvom rôznych vnútroštátnych opatrení. •Proporcionalita Návrh je určený na posilnenie ekosystému polovodičov v Európe prostredníctvom krátkodobej pripravenosti a monitorovania s cieľom zvýšiť transparentnosť dodávateľských reťazcov polovodičov, prostredníctvom strednodobých akcií týkajúcich sa bezpečnosti dodávok s cieľom rozšíriť kapacity výroby polovodičov v Európe a prostredníctvom dlhodobých akcií týkajúcich sa vedúceho postavenia v oblasti technológií a inovácií s cieľom zriadiť návrhárske a výrobné zariadenia pre vyspelé a vznikajúce polovodičové technológie. V tejto súvislosti sa návrh zameriava na tie časti ekosystému polovodičov, ktoré najviac prispievajú k odolnosti dodávateľského reťazca v Únii. Účelom zamerania skôr na samotný ekosystém polovodičov než na oblasť väčších elektronických komponentov a systémov alebo oblasti aplikácie, v ktorých sa používajú polovodiče a/alebo elektronické komponenty a systémy, je obmedziť akcie na jedno zo súčasných bolestivých miest najkritickejších pre európske hospodárstvo a spoločnosť ako celok. Iniciatívou Čipy pre Európu sa v 1. pilieri zavádza mechanizmus potrebný na zabezpečenie dlhodobejšej konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity európskeho priemyslu prostredníctvom schopností v oblasti výskumu a navrhovania, pilotných liniek na testovanie a experimentovanie, kapacít pre kvantové čipy, kompetenčných centier a fondu pre startupy, scaleupy a MSP. Akciami v oblasti bezpečnosti dodávok s cieľom rozšíriť kapacitu Únie v oblasti výroby polovodičov v 2 pilieri sa určité zariadenie môže uznať za integrované výrobné zariadenie alebo otvorenú zákazkovú továreň EÚ. Pri takomto uznaní sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili udelenie povolení pre takéto zariadenia a zákazkové továrne prostredníctvom zrýchlených postupov. Akcie v oblasti pripravenosti v 3. pilieri sú založené na monitorovaní a výmene informácií medzi členskými štátmi a Úniou s cieľom predvídať narušenia v dodávateľskom reťazci. V prípade (predvídaných) narušení sa môžu prijať koordinované opatrenia s cieľom zmierniť nedostatok polovodičov a iných narušení alebo im zabrániť. •Výber nástroja Návrh má formu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady. Je to najvhodnejší právny nástroj pre 1. pilier návrhu, ktorým sa zriaďuje iniciatíva Čipy pre Európu, keďže iba nariadenie so svojimi priamo uplatniteľnými právnymi ustanoveniami môže poskytnúť nevyhnutný stupeň jednotnosti potrebný na zriadenie a prevádzkovanie iniciatívy Únie zameranej na podporu priemyselného odvetvia na celom vnútornom trhu. Výber nariadenia ako právneho nástroja pre 2. pilier je opodstatnený potrebou jednotného uplatňovania nových pravidiel, najmä vymedzenia integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ, ako aj jednotného postupu na ich uznanie a podporovanie. Nariadenie je najvhodnejším nástrojom aj pre 3. pilier, keďže táto časť by mala zabezpečiť mechanizmus na predvídanie a riešenie závažných narušení dodávok polovodičov v Únii. Mechanizmus si nevyžaduje transpozíciu prostredníctvom vnútroštátnych opatrení a je priamo uplatniteľný. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Konzultácie so zainteresovanými stranami Predsedníčka von der Leyenová vo svojom prejave na Svetovom ekonomickom fóre v januári 2022 uviedla, že „navrhneme náš európsky akt o čipoch začiatkom februára“ a že „nie je času nazvyš“. Popredné hospodárstva si chcú zabezpečiť dodávky najvyspelejších čipov, keďže to stále viac podmieňuje ich schopnosť konať (v oblasti hospodárstva, priemyslu aj armády) a stimuluje to digitálnu transformáciu. Už teraz vo veľkej miere investujú a zavádzajú podporné opatrenia s cieľom inovovať a zvýšiť svoje výrobné kapacity alebo sa očakáva, že to čoskoro začnú robiť. Existujú náznaky že spoločnosti a VTO z Únie môžu byť zlákané na presunutie sa do iných regiónov. Je menej pravdepodobné, že medzinárodní aktéri rozšíria svoje existujúce zariadenia alebo zriadia nové výrobné zariadenia v Únii bez úplne jasných informácií o podmienkach investovania, možnostiach verejnej podpory, verejných investíciách v oblasti zručností, infraštruktúry a pokročilého výskumu a vývoja atď. Vzhľadom na naliehavú potrebu konať sa neuskutočnilo žiadne posúdenie vplyvu a nepredpokladala sa žiadna verejná konzultácia online. Analýza a všetky podporné dôkazy budú predložené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý sa uverejní najneskôr do troch mesiacov od uverejnenia návrhu. Semináre ad hoc so zainteresovanými stranami z odvetvia týkajúce sa konkrétnych tém súvisiacich s 1. pilierom však poukázali na potrebu zohľadniť zariadenia na rozvíjajúce sa technológie, ako sú fotonika, neuromorfické inžinierstvo a kvantové technológie, ako aj nové materiály. Tieto semináre okrem toho zdôraznili potrebu náležite zohľadniť alternatívne architektúry súborov inštrukcií, napr. RISC-V. Okrem toho sa v kontexte spoločného podniku ECSEL, predchodcu spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie, v lete roku 2021 uskutočnili stretnutia so zástupcami odvetvia a verejnými orgánmi, na ktorých sa diskutovalo o cieľoch Digitálneho kompasu, aktualizácii priemyselnej stratégie, priemyselnej aliancii a európskom akte o čipoch. V roku 2021 sa každý mesiac uskutočňovali pravidelné stretnutia s členskými štátmi s cieľom pripraviť plánovaný druhý dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu v oblasti mikroelektroniky. Členské štáty poskytli vstupné informácie pre vymedzenie a posúdenie integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ v 2. pilieri, ako aj pre vymedzenie špecifických zariadení podľa 1. piliera. Dňa 10. januára 2022 sa uskutočnilo stretnutie s výkonnými riaditeľmi zastupujúcimi kľúčové zainteresované strany v rámci európskeho odvetvia polovodičov. Najdôležitejšie výsledky z tohto stretnutia boli: potreba budovať na silných stránkach Európy, akými sú výskum a vývoj a výroba zariadení, jasná podpora pilotných liniek a infraštruktúr na navrhovanie, podpora startupov a scaleupov, potreba zvyšovania výrobných kapacít Európy pre vyspelé aj pokročilé technológie a potreba rovnakých podmienok na celom svete. Uskutočnili sa takisto viaceré stretnutia so zástupcami výkonných riaditeľov týkajúce sa potreby posilniť európske odvetvie polovodičov, ktorým predchádzali stretnutia komisára Bretona s výkonnými riaditeľmi hlavných aktérov v oblasti polovodičov a VTO. Tieto stretnutia poskytli vstupné informácie najmä pre 1. pilier. Európske fórum pre elektronické komponenty a systémy, ktoré sa uskutočnilo v novembri 2021 a na ktorom sa zúčastnilo viac ako 500 účastníkov, poskytlo rozsiahlu platformu na diskusiu o potrebách priemyslu. Ďalšie vstupné informácie priniesli stretnutia s priemyselnými združeniami a ich členmi, ako sú SEMI, ESIA a Digital Europe. Navyše dlhodobé a pravidelné kontakty so zainteresovanými stranami z odvetvia, s členskými štátmi, priemyselnými zväzmi a so združeniami používateľov umožnili zozbieranie veľkého množstva informácií a spätnej väzby relevantných pre návrh. Od konca roka 2019 bolo zverejnených mnoho správ o odvetví polovodičov, v ktorých sú opísané trendy a poskytnuté informácie a údaje, ktoré poslúžili ako podklad pre vypracovanie návrhu. • Posúdenie vplyvu K tomuto návrhu nie je pripojené žiadne formálne posúdenie vplyvu. Vzhľadom na vysvetlenú naliehavosť nebolo možné uskutočniť posúdenie vplyvu v časovom rámci, ktorý bol k dispozícii pred prijatím návrhu. Analýza a všetky podporné dôkazy budú predložené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý sa uverejní najneskôr do troch mesiacov od uverejnenia návrhu. •Základné práva V článku 16 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) sa stanovuje sloboda podnikania. Pomocou opatrení v rámci 1. a 2. piliera sa vytvára inovačná kapacita a podporuje sa bezpečnosť dodávok polovodičov, čo môže upevniť slobodu podnikania v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi. Napriek tomu niektoré opatrenia v rámci 3. piliera potrebné na riešenie závažných narušení dodávky polovodičov v Únii môžu dočasne obmedziť slobodu podnikania a zmluvnú slobodu, ktoré sú chránené článkom 16, a právo vlastniť majetok, ktoré je chránené článkom 17 charty. Každé obmedzenie uvedených práv v tomto návrhu bude v súlade s článkom 52 ods. 1 charty stanovené zákonom, bude rešpektovať podstatu týchto práv a slobôd a bude v súlade so zásadou proporcionality. Povinnosť oznamovať Komisii špecifické informácie za predpokladu, že sú splnené určité podmienky, rešpektuje podstatu slobody podnikania (článok 16 charty) a nebude mať na ňu neprimeraný vplyv. Všetky žiadosti o informácie slúžia cieľu všeobecného záujmu Únie umožniť identifikáciu možných zmierňujúcich opatrení zameraných na krízu spôsobenú nedostatkom polovodičov. Tieto žiadosti o informácie sú primerané a účinné na dosiahnutie cieľa, a to poskytnutím informácií potrebných na posúdenie predmetnej krízy. Komisia v zásade vyžaduje požadované informácie len od zastupujúcich organizácií a môže požiadať jednotlivé podniky len v prípade nutnosti doplnenia. Keďže informácie o situácii v oblasti dodávok inak nie sú dostupné, neexistuje žiadne rovnako účinné opatrenie na získanie informácií potrebných na to, aby mohli európske subjekty s rozhodovacou právomocou prijať zmierňujúce opatrenie. Vzhľadom na vážne hospodárske a spoločenské dôsledky nedostatku polovodičov a na príslušný význam zmierňujúcich opatrení sú žiadosti o informácie primerané požadovanému cieľu. Okrem toho obmedzenie slobody podnikania a práva vlastniť majetok sa kompenzuje primeranými zárukami. Akékoľvek vyžiadanie informácií sa môže začať len v krízovej situácii, v ktorej Komisia aktivovala krízovú fázu prostredníctvom vykonávacieho aktu. Povinnosť prijať a uprednostniť objednávky stanovené ako prioritné rešpektuje podstatu slobody podnikania a zmluvnej slobody (článok 16 charty) a práva vlastniť majetok (článok 17 charty) a nebude mať na ne neprimeraný vplyv. Táto povinnosť slúži cieľu všeobecného záujmu Únie zabezpečiť, aby kritické odvetvia zasiahnuté narušeniami dodávok z dôvodu nedostatku polovodičov mohli pokračovať v činnosti. Povinnosť je primeraná a účinná na dosiahnutie tohto cieľa, a to tak, že sa zabezpečí uprednostnenie využívania dostupných zdrojov pre výrobky dodávané do týchto odvetví. Neexistuje žiadne rovnako účinné opatrenie. V krízovej situácii je primerané uložiť zariadeniam na výrobu polovodičov, ktoré požiadali o uznanie za „integrované výrobné zariadenia“ a „otvorené zákazkové továrne EÚ“, ostatným zariadeniam na výrobu polovodičov, ktoré akceptovali takúto možnosť v súvislosti s prijatím verejnej podpory, alebo podnikom v rámci dodávateľského reťazca polovodičov, ktorým bola treťou krajinou zadaná objednávka stanovená ako prioritná, pokiaľ to výrazne ovplyvní bezpečnosť dodávok kritickým odvetviam, povinnosť prijať a uprednostniť určité objednávky. Primerané záruky zabezpečujú, že akýkoľvek nepriaznivý dosah povinnosti uprednostňovania na slobodu podnikania, zmluvnú slobodu a právo vlastniť majetok nepredstavuje porušenie týchto práv. Akákoľvek povinnosť uprednostniť určité objednávky sa môže uložiť len v krízovej situácii, v ktorej Komisia aktivovala krízovú fázu prostredníctvom vykonávacieho aktu. Dotknutý podnik môže požiadať Komisiu o preskúmanie objednávky stanovenej ako prioritná, ak nie je schopný objednávku realizovať alebo realizovanie objednávky by preň znamenalo neprimeranú hospodársku záťaž a predstavovalo osobitné ťažkosti. Okrem toho je predmet povinnosti oslobodený od akejkoľvek zodpovednosti za škody spôsobené porušením zmluvných záväzkov vyplývajúcim z dodržania tejto povinnosti. 4.VPLYV NA ROZPOČET Návrhom sa zriaďuje iniciatíva Čipy pre Európu, ktorá nebude mať samostatné finančné krytie, ale bude podporovaná z finančných prostriedkov programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, ktoré sa rozšíria o nový špecifický cieľ 6. Nariadenie (EÚ) 2021/2085, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa, sa mení a rozširuje s cieľom umožniť spoločnému podniku pre kľúčové digitálne technológie, premenovanému na spoločný podnik pre čipy, čerpať zvýšený príspevok z programu Horizont Európa a príspevky z programu Digitálna Európa v rámci špecifického cieľa 6. Finančné dôsledky návrhu na rozpočet Únie sú uvedené vo finančnom výkaze, ktorý je priložený k návrhu, a budú sa uhrádzať z dostupných zdrojov viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. Podpora iniciatívy Čipy pre Európu z rozpočtu EÚ bude v celkovej výške 3,3 miliardy EUR, pričom 1,65 miliardy EUR sa poskytne prostredníctvom programu Horizont Európa a 1,65 miliardy EUR prostredníctvom programu Digitálna Európa. Z tejto celkovej sumy sa 2,875 miliardy EUR bude plniť prostredníctvom spoločného podniku pre čipy, 125 miliónov EUR prostredníctvom Programu InvestEU (doplnia sa o ďalších 125 miliónov EUR v rámci samotného Programu InvestEU) a 300 miliónov EUR prostredníctvom Európskej rady pre inovácie. Týmto sa navyšuje rozpočet už pridelený na činnosti v oblasti mikroelektroniky v rámci tohto viacročného finančného rámca, ktorý dosiahne takmer 5 miliárd.

Konkrétne suma 1,65 miliardy EUR sa bude plniť v rámci programu Horizont Európa v prospech iniciatívy Čipy pre Európu: 900 miliónov EUR v rámci klastra 4, 150 miliónov EUR z klastra 3, 300 miliónov EUR z klastra 5 a 300 miliónov EUR v rámci Európskej rady pre inováciu. Komisia okrem toho navrhuje znížiť rozpočet programu Horizont Európa o sumu 400 miliónov EUR s cieľom zvýšiť sumy dostupné pre program Digitálna Európa. Na účely kompenzovania tohto zníženia o 400 miliónov EUR Komisia navrhuje v prospech programu Horizont Európa opätovne sprístupniť ďalšiu sumu 400 miliónov EUR (v bežných cenách) viazaných rozpočtových prostriedkov na roky 2023 – 2027 v dôsledku celkového alebo čiastočného nevykonania projektov patriacich do uvedeného programu alebo do jeho predchodcu. Táto suma bude navyše k sume 0,5 miliardy EUR (v cenách roku 2018) už spomenutej v spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o opätovnom použití finančných prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená, v súvislosti s výskumným programom. Komisia preto vyzýva Európsky parlament a Radu, aby do tohto spoločného vyhlásenia doplnila zmienku o ďalšej sume, ktorá sa má opätovne sprístupniť. V rámci programu Digitálna Európa sa na účely iniciatívy Čipy pre Európu navrhuje nový špecifický cieľ 6. Tento špecifický cieľ 6 zahŕňa prvky uvedené v článku 5 ods. 1 písm. a) až d) a má sa vykonávať prostredníctvom spoločného podniku pre čipy. Tomuto novému špecifickému cieľu 6 programu sa pridelí celková suma 1,65 miliardy EUR: 600 miliónov EUR preradených z existujúcich cieľov programu Digitálna Európa, zníženie o 400 miliónov EUR z programu Nástroj na prepájanie Európy (NPE), pričom 150 miliónov EUR pôjde z NPE – Digitalizácia a 250 miliónov EUR z NPE – Doprava, zníženie o 400 miliónov EUR z klastra 4 programu Horizont Európa (ako sa uvádza v odseku vyššie, kompenzované opätovným použitím finančných prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená) a 250 miliónov EUR z nepridelenej rezervy z okruhu 1 na financovanie iniciatívy v rámci programu Digitálna Európa. Komisia navrhuje udržať zníženia finančného krytia Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont Európa v rozmedzí 15 % zmeny stanovenej v súlade s bodom 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby tieto zmeny, ktoré sa vyžadujú na účinné realizovanie iniciatívy Čipy pre Európu, uviedli v spoločnom vyhlásení podľa predchádzajúceho odseku. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je priložený k tomuto návrhu. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia vyhodnotí výstup, výsledky a vplyv tohto návrhu tri roky po dátume začatia jeho uplatňovania a potom každé štyri roky. Hlavné zistenia vyhodnotenia budú uvedené v správe Európskeho parlamentu a Rady, ktorá sa sprístupní verejnosti. Na účely vykonania hodnotenia Európska rada pre polovodiče, členské štáty a príslušné vnútroštátne orgány na požiadanie poskytnú Komisii informácie. Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu 1.1.Kapitola I – Všeobecné ustanovenia V kapitole I sa vysvetľuje predmet úpravy nariadenia. V tejto kapitole sa vymedzujú aj pojmy, ktoré sa používajú v celom nástroji. Nariadením sa zriaďuje rámec pozostávajúci z troch „pilierov“ na posilnenie ekosystému polovodičov v Európe. Konkrétne sa nariadením zriaďuje iniciatíva Čipy pre Európu, ktorá vytvára podmienky potrebné na posilnenie priemyselnej inovačnej kapacity (1. pilier) Únie, nariadenie obsahuje vymedzenie a kritériá priekopníckych integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ (2. pilier) a koordinačný mechanizmus monitorovania a reakcie na krízu (3. pilier). 1.2.Kapitola II – Iniciatíva Čipy pre Európu Kapitolou II sa zriaďuje iniciatíva Čipy pre Európu, ktorá posilní konkurencieschopnosť, odolnosť a inovačnú kapacitu Únie. Prostredníctvom investícií do iniciatívy Čipy pre Európu by Únia mala zvýšiť svoju účinnosť pri premene svojho výskumu a vývoja technológií na polovodičové technológie najvyššej kvality, ktoré budú orientované na dopyt, určené aplikáciou, bezpečné a energeticky účinné. Zároveň by Únia mala poskytnúť príležitosť svojmu dodávateľskému priemyslu, aby využil takéto investície. Na tento účel kapitola obsahuje všeobecné ustanovenia a ciele iniciatívy Čipy pre Európu. Cieľom iniciatívy je podporovať budovanie rozsiahlych kapacít v existujúcich a špičkových polovodičových technológiách novej generácie v celej Únii. Iniciatívu tvorí päť komponentov: kapacity navrhovania integrovaných polovodičových technológií, pilotné linky na prípravu inovačnej výroby a zariadenia na testovanie a experimentovanie, kapacity pre vyspelé technológie a inžinierstvo na urýchlenie vývoja kvantových čipov, sieť kompetenčných centier a rozvoj zručností a činnosti „fondu pre čipy“ pre prístup startupov, scaleupov a MSP ku kapitálu. Táto iniciatíva, najmä jej nový špecifický cieľ 6, bude podporovaná z finančných prostriedkov programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa a bude sa vykonávať v súlade s nariadeniami, ktorými sa zriaďujú uvedené programy. Nariadením sa stanovuje procesný rámec uľahčenia kombinovaného financovania z členských štátov, investícií bez dosahu na pravidlá štátnej pomoci, z rozpočtu Únie a zo súkromných investícií. Bude mať formu nového nástroja s právnou subjektivitou, Európskeho konzorcia pre infraštruktúru v oblasti čipov (ďalej len „ECIC“), ktorý môžu právnické subjekty na základe dobrovoľnosti použiť na štruktúrovanie svojej spolupráce v rámci konzorcia. Okrem toho sa v oddiele 1 zavádza mechanizmus na vytvorenie európskej siete kompetenčných centier na účely vykonávania opatrení týkajúcich sa kompetenčných centier a zručností v rámci iniciatívy Čipy pre Európu. Kapitola obsahuje aj ustanovenia o vykonávaní. Hlavné vykonávanie iniciatívy bude zverené spoločnému podniku pre čipy, ako sa navrhuje v návrhu Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2085. Technický opis akcií je uvedený v prílohe I. Príloha II obsahuje merateľné ukazovatele na monitorovanie vykonávania a predkladanie správ o dosiahnutom pokroku iniciatívy pri plnení jej cieľov. Komisia je oprávnená prijať delegované akty s cieľom zmeniť zoznam merateľných ukazovateľov. Iniciatíva stavia na existujúcich silných stránkach Európy v globálnom hodnotovom reťazci v odvetví polovodičov a zvyšuje synergie s akciami, ktoré v súčasnosti podporuje Únia a členské štáty. Iniciatíva by na maximalizovanie svojich pozitívnych vplyvov teda mala umožňovať synergie s programami Únie opísanými v prílohe III. 1.3.Kapitola III – Bezpečnosť dodávok V kapitole III sa stanovuje rámec pre integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ. Integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ sú výrobné zariadenia schopné vyrábať polovodiče, ktoré sú v Únii priekopnícke a prispievajú k bezpečnosti dodávok a odolnému ekosystému na vnútornom trhu. Na to, aby mohli byť zariadenia označené za integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ, mali by mať predovšetkým zreteľný pozitívny vplyv na hodnotový reťazec v odvetví polovodičov v Únii. Kým integrované výrobné zariadenia sú vertikálne integrované výrobné zariadenia, otvorené zákazkové továrne EÚ ponúkajú významnú časť svojej výrobnej kapacity iným priemyselným aktérom, ako sú spoločnosti pôsobiace v oblasti polovodičov bez tovární (t. j. spoločnosti, ktoré čipy navrhujú, ale nevyrábajú). Investície do týchto zariadení uľahčujú vývoj výroby polovodičov v Únii. Tieto zariadenia po uznaní Komisiou ako integrované výrobné zariadenia alebo otvorené zákazkové továrne EÚ sa tak považujú za zariadenia, ktoré prispievajú k bezpečnosti dodávok polovodičov Únie, a teda za zariadenia vo verejnom záujme. S cieľom dosiahnuť bezpečnosť dodávok členské štáty môžu bez toho, aby boli dotknuté pravidlá štátnej pomoci, uplatniť systémy podpory a poskytnúť administratívnu podporu vrátane zrýchlenia administratívnych postupov predkladania žiadostí týkajúcich sa ich plánovania, výstavby a prevádzky. Komisia uzná zariadenie za integrované výrobné zariadenie alebo otvorenú zákazkovú továreň EÚ, ak v plnej miere spĺňa kritériá stanovené v tejto kapitole. Komisia môže svoje rozhodnutie zrušiť, ak sa uznanie zakladalo na nesprávnych informáciách alebo zariadenie už nespĺňa kritériá. 1.4.Kapitola IV – Monitorovanie a reakcia na krízu

Kapitola IV obsahuje mechanizmus koordinovaného monitorovania hodnotového reťazca v odvetví polovodičov a reagovania na narušenia dodávok polovodičov, ktoré majú vplyv na správne fungovanie vnútorného trhu. V oddiele 1 (Monitorovanie) sa stanovuje systém monitorovania a varovania hodnotového reťazca v odvetví polovodičov. Systém je založený na pravidelných monitorovacích činnostiach členských štátov, ktoré pozostávajú najmä zo sledovania indikátorov včasného varovania a z dostupnosti a integrity služieb a tovaru, ktoré poskytujú kľúčoví účastníci trhu. Komisia zabezpečuje základ pre monitorovacie činnosti prostredníctvom posudzovania rizika na úrovni Únie, v ktorom identifikuje indikátory včasného varovania. Na zaistenie účasti priemyslu členské štáty vyzvú príslušné zainteresované strany a priemyselné združenia, aby informovali o výrazných kolísaniach dopytu a o narušeniach ich dodávateľského reťazca. Členské štáty poskytujú pravidelné aktualizácie a informujú o svojich zisteniach v Európskej rade pre polovodiče. Ak sa členský štát dozvie o možnej polovodičovej kríze alebo o výskyte príslušného rizikového faktora v rámci svojich monitorovacích činností alebo prostredníctvom aktuálnych informácií od zainteresovaných strán, varuje Komisiu. Po tomto varovaní alebo po varovaní z iných zdrojov vrátane informácií od medzinárodných partnerov Komisia zvolá mimoriadne zasadnutie Európskej rady pre polovodiče. Zasadnutie bude slúžiť na posúdenie potreby aktivovať krízovú fázu a diskutovať o možnom koordinovanom postupe pred vzniknutím nedostatku. Okrem toho Komisia začne v mene Únie konzultácie alebo spoluprácu s príslušnými tretími krajinami s cieľom nájsť spoločné riešenia narušení dodávateľského reťazca. V oddiele 2 (Krízová fáza) sa uvádzajú pravidlá aktivovania krízovej fázy v oblasti polovodičov a podrobne opisujú núdzové opatrenia, ktoré sa môžu použiť v reakcii na krízu. Komisia je oprávnená aktivovať krízovú fázu prostredníctvom vykonávacieho aktu, keď existuje konkrétny, závažný a spoľahlivý dôkaz o polovodičovej kríze. Takáto polovodičová kríza vznikne, keď existujú závažné narušenia dodávok polovodičov, ktoré vedú k značnému nedostatku, čo má za následok významný nepriaznivý vplyv na jedno alebo viacero dôležitých odvetví Únie alebo bráni dodávaniu, oprave a údržbe základných výrobkov používaných kritickými odvetviami. Vykonávacím aktom sa spresní trvanie krízovej fázy alebo jej predĺženie. Pred skončením platnosti krízovej fázy Komisia pri zohľadnení stanoviska Európskej rady pre polovodiče posúdi, či by sa mala aktivácia krízovej fázy predĺžiť. Počas krízovej fázy usporiada Európska rada pre polovodiče mimoriadne zasadnutia s cieľom umožniť členským štátom úzko spolupracovať s Komisiou a koordinovať akékoľvek vnútroštátne opatrenia v súvislosti s dodávateľským reťazcom polovodičov. Keď je aktivovaná krízová fáza, Komisia môže prijať určité núdzové opatrenia stanovené v tomto nariadení. Komisia si môže od organizácií zastupujúcich podniky alebo v prípade potreby od jednotlivých podnikov pôsobiacich v dodávateľskom reťazci polovodičov vyžiadať informácie potrebné na posúdenie polovodičovej krízy a na identifikáciu možných zmierňujúcich opatrení. Tieto subjekty sú povinné poskytnúť Komisii požadované informácie. Požadované informácie môžu tvoriť informácie týkajúce sa ich výrobného potenciálu, výrobných kapacít, aktuálnych základných narušení alebo akékoľvek iné existujúce údaje potrebné na posúdenie charakteru polovodičovej krízy alebo na identifikovanie a posúdenie možných zmierňujúcich alebo núdzových opatrení na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie. Komisia môže podľa potreby uložiť integrovaným výrobným zariadeniam, otvoreným zákazkovým továrňam EÚ, zariadeniam na výrobu polovodičov, ktoré predtým akceptovali túto možnosť v súvislosti s prijatím verejnej podpory, alebo podnikom v rámci dodávateľského reťazca polovodičov, ktorým bola zadaná objednávka stanovená ako prioritná pochádzajúca z tretej krajiny, pokiaľ to výrazne ovplyvní prevádzku kritických odvetví, povinnosť prijať a uprednostniť výrobu výrobkov dôležitých v krízovej situácii pre kritické odvetvia. Dodatočne alebo alternatívne na žiadosť dvoch alebo viacerých členských štátov môže Komisia v ich mene konať ako ústredný obstarávací orgán s cieľom obstarať pre kritické odvetvia výrobky dôležité v krízovej situácii. Komisia po konzultácii s Európskou radou pre polovodiče posúdi užitočnosť, nevyhnutnosť a primeranosť žiadosti. Na účely vymedzenia kritických odvetví sa v tomto nariadení odkazuje na odvetvia uvedené v prílohe k návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov a ďalej na odvetvie obrany a iné činnosti, ktoré sú relevantné pre verejnú bezpečnosť a ochranu, a stanovuje sa, že Komisia môže obmedziť tieto núdzové opatrenia na určité odvetvia uvedené v tomto zozname. 1.5.Kapitola V – Správa a riadenie V kapitole V sa zriaďujú systémy riadenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Na úrovni Únie sa návrhom zriaďuje Európska rada pre polovodiče, ktorá je zložená zo zástupcov z členských štátov a ktorej predsedá Komisia. Európska rada pre polovodiče bude poskytovať rade verejných orgánov spoločného podniku pre čipy poradenstvo o iniciatíve (1. pilier); poskytovať poradenstvo a pomoc Komisii na účely výmeny informácií o fungovaní integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ (2. pilier); preberať a pripravovať identifikáciu konkrétnych kritických odvetví a technológií, riešiť otázky súvisiace s monitorovaním a reakciou na krízu (3. pilier) a poskytovať podporu pri jednotnom uplatňovaní navrhovaného nariadenia a uľahčovať spoluprácu medzi členskými štátmi. Európska rada pre polovodiče podporuje Komisiu v medzinárodnej spolupráci. Takisto koordinuje a vymieňa si informácie s príslušnými krízovými štruktúrami zriadenými podľa práva Únie. Európska rada pre polovodiče bude zasadať v rôznych zloženiach a usporiada samostatné zasadnutia týkajúce sa jej úloh podľa 1. piliera a úloh podľa 2. a 3. piliera. Komisia môže zriadiť stále alebo dočasné podskupiny Európskej rady pre polovodiče a pozvať do takýchto podskupín organizácie zastupujúce záujmy odvetvia polovodičov a iné zainteresované strany ako pozorovateľov. Na vnútroštátnej úrovni členské štáty určia jeden alebo viac príslušných vnútroštátnych orgánov a z nich vnútroštátne jednotné kontaktné miesto na účely vykonávania nariadenia. 1.6.Kapitola VI, VII, VIII – Záverečné ustanovenia V kapitole VI sa zdôrazňuje povinnosť všetkých strán dodržiavať dôvernosť citlivých obchodných informácií a obchodné tajomstvá. Táto povinnosť sa uplatňuje na Komisiu, príslušné vnútroštátne orgány a iné orgány členských štátov, ako aj na všetkých zástupcov a expertov, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach Európskej rady pre polovodiče a Výboru pre polovodiče. V kapitole sa stanovujú aj pravidlá účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií a pokút za nedodržanie povinností v rámci tohto nariadenia pod podmienkou uplatnenia primeraných záruk. Komisia uloží pravidelné penále príslušným podnikom, keď neprijmú a neuprednostnia určité objednávky v čase polovodičovej krízy. Okrem toho môže Komisia uložiť pokuty podniku, ktorý poskytne nesprávne, neúplné alebo zavádzajúce informácie alebo neposkytne informácie v stanovenej lehote. V kapitole VII sa stanovujú pravidlá a podmienky vykonávania delegovanej právomoci a vykonávacích právomocí. Návrhom sa Komisia splnomocňuje prijať v prípade potreby vykonávacie akty s cieľom umožniť procesnú špecifikáciu a zaistiť jednotné uplatňovanie nariadenia a delegované akty s cieľom zmeniť prílohu I (v nej stanovené činnosti spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi iniciatívy) a prílohu II (merateľné ukazovatele a ustanovenia týkajúce sa zriadenia rámca monitorovania a hodnotenia, ktorými sa dopĺňa toto nariadenie). Kapitola VIII obsahuje zmeny iných aktov vrátane programu Digitálna Európa a povinnosť Komisie pripravovať pre Európsky parlament a Radu pravidelné správy o hodnotení a preskúmaní nariadenia.



2022/0032 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje rámec opatrení na posilnenie ekosystému polovodičov v Európe (akt o čipoch) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173 ods. 3, článok 182 ods. 1 a články 183 a 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Polovodiče sú základom akéhokoľvek digitálneho zariadenia: od smartfónov a automobilov cez kritické aplikácie a infraštruktúry v odvetviach zdravotníctva, energetiky, komunikácií a automatizácie po väčšinu ostatných priemyselných odvetví. Hoci polovodiče sú nevyhnutné pre fungovanie nášho moderného hospodárstva a spoločnosti, Únia zaznamenala bezprecedentné narušenia ich dodávok. Aktuálny nedostatok dodávok je znakom trvalých a závažných štrukturálnych nedostatkov v hodnotovom a dodávateľskom reťazci Únie v odvetví polovodičov. Narušenia odhalili dlhodobé zraniteľnosti v tejto súvislosti, najmä silnú závislosť od tretích krajín vo výrobe a v navrhovaní čipov. (2)Mal by sa zriadiť rámec na zvýšenie odolnosti Únie v oblasti polovodičových technológií, ktorým sa budú stimulovať investície, posilňovať kapacity dodávateľského reťazca polovodičov v Únii a ktorým sa zintenzívni spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou. (3)Tento rámec sleduje dva ciele. Prvým cieľom je zabezpečiť podmienky potrebné pre konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu Únie a zaistiť prispôsobenie priemyslu štrukturálnym zmenám v dôsledku rýchlych inovačných cyklov a potreby udržateľnosti. Druhým cieľom, ktorý je samostatný a dopĺňa prvý cieľ, je zlepšiť fungovanie vnútorného trhu stanovením jednotného právneho rámca Únie na zvýšenie odolnosti Únie a bezpečnosti dodávok v oblasti polovodičových technológií. (4)Je nevyhnutné prijať opatrenia na budovanie kapacity a posilnenie odvetvia polovodičov Únie v súlade s článkom 173 ods. 3 zmluvy. Tieto opatrenia neznamenajú harmonizáciu vnútroštátnych zákonov a predpisov. V tejto súvislosti by Únia mala upevniť konkurencieschopnosť a odolnosť technologickej a priemyselnej základne v oblasti polovodičov pri súčasnom posilnení inovačnej kapacity jej odvetvia polovodičov, znížení miery závislosti od obmedzeného počtu spoločností z tretích krajín a geografických oblastí a posilnení jej kapacity na navrhovanie a vyrábanie pokročilých komponentov. Iniciatíva Čipy pre Európu (ďalej len „iniciatíva“) by mala tieto ciele podporovať preklenutím priepasti medzi schopnosťami Európy v oblasti pokročilého výskumu a inovácií a ich udržateľným priemyselným využívaním. Iniciatíva by mala podporovať budovanie kapacít s cieľom umožniť navrhovanie, výrobu a integráciu systémov v oblasti polovodičových technológií novej generácie, zintenzívniť spoluprácu medzi kľúčovými aktérmi v celej Únii, čo posilní európsky dodávateľský a hodnotový reťazec v odvetví polovodičov, poslúži kľúčovým priemyselným odvetviam a povedie k vytvoreniu nových trhov. (5)Používanie polovodičov má rozhodujúci význam pre viaceré hospodárske odvetvia a spoločenské funkcie v Únii, a preto je pre fungovanie vnútorného trhu nevyhnutné pružné dodávanie. Vzhľadom na rozsiahly obeh polovodičových výrobkov cez hranice sa odolnosť a bezpečnosť dodávok polovodičov môže najlepšie riešiť prostredníctvom harmonizačných právnych predpisov Únie na základe článku 114 zmluvy. So zreteľom na umožnenie koordinovaných opatrení na budovanie odolnosti sú potrebné harmonizované pravidlá na uľahčenie realizácie špecifických projektov, ktoré prispievajú k bezpečnosti dodávok polovodičov Únii. Navrhovaný mechanizmus monitorovania a reakcie na krízu by mal byť jednotný, aby sa umožnil koordinovaný prístup k pripravenosti na krízy v rámci cezhraničného hodnotového reťazca v odvetví polovodičov. (6)Dosiahnutie týchto cieľov sa podporí mechanizmom riadenia. Týmto nariadením sa na úrovni Únie zriaďuje Európska rada pre polovodiče, ktorá je zložená zo zástupcov z členských štátov a ktorej predsedá Komisia. Európska rada pre polovodiče bude poskytovať poradenstvo Komisii a bude jej pomáhať v osobitných otázkach vrátane jednotného uplatňovania tohto nariadenia, pričom bude uľahčovať spoluprácu medzi členskými štátmi a výmenu informácií o otázkach týkajúcich sa tohto nariadenia. Pre svoje úlohy v rámci rôznych kapitol tohto nariadenia by Európska rada pre polovodiče mala usporiadať samostatné zasadnutia. Rôzne zasadnutia môžu mať rôzne zloženie zástupcov na vysokej úrovni a Komisia môže zriadiť podskupiny. (7)Vzhľadom na globalizovaný charakter dodávateľského reťazca polovodičov je medzinárodná spolupráca s tretími krajinami dôležitým prvkom na dosiahnutie odolnosti ekosystému polovodičov v Únii. Opatrenia prijaté v rámci tohto nariadenia by takisto mali Únii umožniť, aby ako centrum excelentnosti zohrávala silnejšiu úlohu v lepšie fungujúcom globálnom, vzájomne závislom ekosystéme polovodičov. Komisia by s pomocou Európskej rady pre polovodiče mala spolupracovať a budovať partnerstvá s tretími krajinami s cieľom nájsť, pokiaľ je to možné, riešenia narušení dodávateľského reťazca polovodičov. (8)Odvetvie polovodičov je charakterizované veľmi vysokými nákladmi na zavádzanie a inovácie a na budovanie moderných zariadení na testovanie a experimentovanie s cieľom podporiť priemyselnú výrobu. To má priamy vplyv na konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu výrobného odvetvia Únie, ako aj na bezpečnosť a odolnosť dodávok. Na základe ponaučení z nedávneho nedostatku v Únii a na celom svete a rýchleho vývoja technologických výziev a inovačných cyklov, ktoré ovplyvňujú hodnotový reťazec v odvetví polovodičov, je potrebné posilniť konkurencieschopnosť, odolnosť a inovačnú kapacitu Únie zriadením iniciatívy. (9)Za udržanie silnej priemyselnej, konkurencieschopnej, udržateľnej a inovačnej základne Únie sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. Charakter a rozsah inovačného problému v odvetví polovodičov si však vyžaduje prijatie opatrení spoločne na úrovni Únie. (10)Cieľom rámcového programu Horizont Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (ďalej len „program Horizont Európa“) – rámcového programu pre výskum a inovácie – je posilniť európsky výskumný priestor (EVP) tým, že ho podnecuje k zvyšovaniu konkurencieschopnosti vrátane konkurencieschopnosti priemyslu a zároveň podporuje všetky výskumné a inovačné činnosti v záujme dosiahnutia strategických priorít a záväzkov Únie, ktorých konečným cieľom je presadzovanie mieru, hodnôt Únie a blaha jej občanov. Celkové finančné zdroje vyčlenené na program by sa ako hlavná priorita Únie nemali znižovať a zníženie finančných zdrojov programu určených na posilnenie finančného krytia programu Digitálna Európa s cieľom prispieť na iniciatívu Čipy pre Európu by sa malo kompenzovať z iného zdroja. Bez toho, aby boli dotknuté inštitucionálne právomoci Európskeho parlamentu a Rady, by sa teda pre program Horizont Európa mala sprístupniť suma viazaných rozpočtových prostriedkov na roky 2023 – 2027 v dôsledku celkového alebo čiastočného nevykonania projektov patriacich do uvedeného programu alebo do jeho predchodcu, ako sa stanovuje v článku 15 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Táto suma bude navyše k sume 0,5 miliardy EUR (v cenách roku 2018) už spomenutej v spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o opätovnom použití finančných prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená, v súvislosti s výskumným programom. (11)Únia a členské štáty by mali lepšie koordinovať svoje úsilie a spoločne investovať s cieľom vybaviť Úniu kapacitami na výskum a inováciu polovodičových technológií, ktoré sú potrebné na udržanie jej výskumných a priemyselných investícií na vrchole, a preklenúť súčasnú priepasť medzi výskumom a vývojom a výrobou. Aby bolo možné toto dosiahnuť, Únia a členské štáty by mali zohľadniť ciele dvojakej, ekologickej a digitálnej transformácie. Iniciatíva by vo všetkých komponentoch a akciách, pokiaľ je to možné, mala využívať a maximalizovať prínosy používania polovodičových technológií ako silných predpokladov prechodu na udržateľnosť, ktoré môže viesť k novým výrobkom a k efektívnejšiemu, účinnejšiemu, čistejšiemu a trvácnejšiemu využívaniu zdrojov vrátane energie a materiálov potrebných na výrobu a používanie polovodičov počas ich celého životného cyklu. (12)Na dosiahnutie svojho všeobecného cieľa a riešenie problémov súčasného ekosystému polovodičov na strane ponuky aj dopytu by iniciatíva mala mať päť hlavných komponentov. Po prvé, na posilnenie kapacity Európy v oblasti navrhovania by iniciatíva mala podporovať akcie na vybudovanie virtuálnej platformy, ktorá bude prístupná v celej Únii. Platforma by mala spájať komunity návrhárskych spoločností, MSP, startupov, dodávateľov služieb v oblasti duševného vlastníctva a nástrojov s výskumno-technologickými organizáciami s cieľom poskytovať virtuálne prototypové riešenia na základe spoločného vývoja technológií. Po druhé, s cieľom posilniť bezpečnosť a odolnosť dodávok a znížiť závislosť Únie od výroby v tretích krajinách by iniciatíva mala podporovať vývoj pilotných liniek a prístup k nim. Pilotné linky by mali priemyslu poskytnúť zariadenie na testovanie, vykonávanie experimentov a validovanie polovodičových technológií a koncepcie návrhu systému na úrovniach vyššej technologickej pripravenosti nad úrovňou 3 ale pod úrovňou 8, pričom čo najviac znížia vplyvy na životné prostredie. Investície Únie spolu s investíciami členských štátov a súkromného sektora do pilotných liniek sú nevyhnutné na riešenie existujúceho štrukturálneho problému a zlyhania trhu, keď takéto zariadenia nie sú v Únii k dispozícii, čo bráni inovačnému potenciálu a globálnej konkurencieschopnosti Únie. Po tretie, v záujme umožnenia investovania do alternatívnych technológií, napr. kvantových technológií, napomáhajúcich rozvoj odvetvia polovodičov by iniciatíva mala podporovať akcie týkajúce sa aj knižníc návrhov kvantových čipov, pilotných liniek na konštruovanie kvantových čipov a zariadenia na testovanie a experimentovanie zamerané na kvantové komponenty. Po štvrté, s cieľom podporovať používanie polovodičových technológií, poskytnúť prístup k zariadeniam navrhovania a pilotných liniek a riešiť chýbajúce zručnosti v celej Únii by iniciatíva mala podporovať zriadenie kompetenčných centier v každom členskom štáte zameraných na polovodiče. Prístup k verejne financovanej infraštruktúre, ako sú pilotné zariadenia a skúšobné zariadenia, a ku kompetenčnej sieti by mal byť otvorený širokému okruhu používateľov a musí sa poskytovať na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok (alebo na základe nákladov a primeranej marže) pre veľké podniky, kým MSP môžu využívať preferenčný prístup alebo znížené ceny. Takýto prístup, a to aj pre medzinárodných výskumných a obchodných partnerov, môže viesť k širšiemu vzájomnému obohacovaniu a zvýšeniu know-how a excelentnosti, pričom prispeje k návratnosti nákladov. Po piate, Komisia by mala zriadiť účelový nástroj podpory pre investovanie do polovodičov (ako súčasť aktivít na uľahčenie investovania spoločne označovaných ako „fond pre čipy“), pričom navrhne kapitálové a dlhové riešenia vrátane nástroja kombinovaného financovania v rámci Fondu InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 v úzkej spolupráci so skupinou Európskej investičnej banky a spolu s ostatnými implementujúcimi partnermi, akými sú národné podporné banky a inštitúcie. Aktivitami „fondu pre čipy“ by sa mal podporovať rozvoj dynamického a odolného ekosystému polovodičov, a to vytváraním príležitostí pre zvýšenú dostupnosť finančných prostriedkov na podporu rastu startupov a MSP, ako aj investície v celom hodnotovom reťazci, a to aj pre spoločnosti v hodnotových reťazcoch v odvetví polovodičov. V tejto súvislosti Európska rada pre inováciu poskytne vysokorizikovým inovátorom tvoriacim trh ďalšiu účelovú podporu prostredníctvom grantov a kapitálových investícií. (13)V záujme prekonania obmedzení súčasného roztriešteného úsilia o verejné a súkromné investície, uľahčenia integrácie, vzájomného obohacovania a návratnosti investícií v rámci prebiehajúcich programov a uplatňovania spoločnej strategickej vízie Únie v oblasti polovodičov ako prostriedku realizácie ambície Únie a jej členských štátov zabezpečiť vedúcu úlohu v digitálnom hospodárstve by iniciatíva Čipy pre Európu mala uľahčiť lepšiu koordináciu a užšie synergie medzi existujúcimi programami financovania na úrovni Únie a na vnútroštátnych úrovniach, lepšiu koordináciu a spoluprácu s priemyslom a kľúčovými zainteresovanými stranami súkromného sektora a ďalšie spoločné investovanie s členskými štátmi. Príprava realizácie iniciatívy Čipy pre Európu spočíva v zhromažďovaní prostriedkov z Únie, členských štátov a tretích krajín pridružených k existujúcim programom Únie, ako aj zo súkromného sektora. Úspech iniciatívy možno teda budovať len na spoločnom úsilí členských štátov s Úniou, aby sa umožnili značné kapitálové náklady aj široká dostupnosť zdrojov virtuálneho navrhovania, testovania a overovania a difúzia poznatkov, zručností a kompetencií. Z hľadiska špecifickosti dotknutých akcií by sa ciele iniciatívy, najmä aktivity „fondu pre čipy“ mali prípadne podporovať aj prostredníctvom nástroja kombinovaného financovania v rámci Fondu InvestEU. (14)Podpora z iniciatívy by sa mala vhodným spôsobom využívať na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií a akcie by nemali zdvojovať či vytláčať súkromné financovanie, alebo narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Akcie by mali prinášať pre Úniu jasnú pridanú hodnotu.

(15)Iniciatíva by mala vychádzať zo silnej vedomostnej základne a posilňovať synergie s akciami, ktoré Únia a členské štáty v súčasnosti podporujú prostredníctvom programov a akcií v oblasti výskumu a inovácie v oblasti polovodičov a oblasti vývoja časti dodávateľského reťazca, najmä programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694, s cieľom do roku 2030 posilniť Úniu ako globálneho aktéra v polovodičových technológiách a ich uplatňovaní s rastúcim globálnym podielom na výrobe. Na doplnenie týchto aktivít by iniciatíva úzko spolupracovala s ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane Priemyselnej aliancie pre procesory a polovodičové technológie. (16)V záujme urýchlenia realizácie týchto akcií iniciatívy je potrebné poskytnúť možnosť realizácie niektorých akcií iniciatívy, najmä akcií týkajúcich sa pilotných liniek, prostredníctvom nového právneho nástroja, a to Európskeho konzorcia pre infraštruktúru v oblasti čipov (ďalej len „ECIC“). Konzorcium ECIC by malo mať právnu subjektivitu. To znamená, že pri žiadaní o financovanie akcií z iniciatívy môže byť žiadateľom samotné konzorcium ECIC a nie jednotlivé subjekty, ktoré ho tvoria. Hlavným cieľom konzorcia ECIC by malo byť podnecovať účinnú a štrukturálnu spoluprácu medzi právnymi subjektmi vrátane výskumno-technologických organizácií. Z tohto dôvodu musí ECIC zahŕňať účasť aspoň troch právnych subjektov z troch členských štátov a musí pôsobiť ako konzorcium verejno-súkromného sektora pre špecifickú činnosť. Zriadenie konzorcia ECIC by nemalo znamenať zriadenie nového orgánu Únie a nemalo by byť zamerané na jednu špecifickú činnosť v rámci iniciatívy. Malo by riešiť nedostatky v súbore nástrojov Únie s cieľom kombinovať financovanie z členských štátov, rozpočtu Únie a súkromných investícií na účely realizácie akcií iniciatívy. Silné synergie možno dosiahnuť najmä prostredníctvom kombinovaného vývoja rôznych pilotných liniek v konzorciu ECIC, v rámci ktorého sa príspevok Únie zlúči s kolektívnymi zdrojmi členských štátov a iných účastníkov. Rozpočet konzorcia ECIC, ktorý by poskytli členské štáty a účastníci súkromného sektora počas jeho plánovaného obdobia činnosti, by mal rešpektovať harmonogram akcií vykonávaných v rámci tejto iniciatívy. Komisia by nemala byť priamym účastníkom konzorcia. (17)Základná realizácia iniciatívy by mala byť zverená spoločnému podniky pre čipy zriadenému nariadením Rady XX/XX, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2085, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa, pokiaľ ide o spoločný podnik pre čipy. (18)Na podporu zavádzania potrebných schopností výroby a súvisiaceho navrhovania, a tým zaistenia bezpečnosti dodávok v Únii môže byť vhodná verejná podpora. V tejto súvislosti je potrebné stanoviť kritériá uľahčovania realizácie konkrétnych projektov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia, a rozlišovať medzi dvoma druhmi zariadení, a to: integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ. (19)Integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ by mali byť schopné vyrábať polovodiče, ktoré sú v Únii jedinečné a prispievajú k bezpečnosti dodávok a odolnému ekosystému na vnútornom trhu. Faktor oprávňujúci označiť výrobu za priekopnícke zariadenie by sa mohol týkať technologického uzla, podkladového materiálu, napr. karbidu kremíka a nitridu gália, a inej inovácie výrobku, ktorá môže poskytnúť lepšiu výkonnosť, technológiu výrobného procesu alebo energetické a environmentálne vlastnosti. V Únii by sa ešte nemalo fyzicky nachádzať zariadenie s porovnateľným potenciálom v priemyselnom rozsahu ani by sa nemalo plánovať jeho vybudovanie v rámci Únie okrem zariadení na výskum a vývoj alebo výrobných prevádzok malého rozsahu. (20)Keď otvorená zákazková továreň EÚ ponúka výrobnú kapacitu podnikom neprepojeným s prevádzkovateľom zariadenia, táto otvorená zákazková továreň EÚ by mala stanoviť, zaviesť a zachovať primerané a účinné funkčné oddelenie, aby sa zabránilo výmene dôverných informácií medzi internou a externou výrobou. Toto by sa malo vzťahovať na akékoľvek informácie získané pri navrhovaní a v začiatočnej (front-end) alebo konečnej (back-end) fáze výrobného procesu. (21)Na to, aby mohli byť zariadenia označené za integrované výrobné zariadenia alebo otvorené zákazkové továrne EÚ, by zriadenie a prevádzka zariadenia mali mať jasný pozitívny vplyv na hodnotový reťazec v odvetví polovodičov v Únii, najmä pokiaľ ide o poskytovanie pružných dodávok polovodičov používateľom na vnútornom trhu. Vplyv na viaceré členské štáty vrátane kohéznych cieľov by sa mal považovať za jeden z ukazovateľov jasného pozitívneho vplyvu integrovaného výrobného zariadenia alebo otvorenej zákazkovej továrne EÚ na hodnotový reťazec v odvetví polovodičov v Únii. (22)Je dôležité, aby integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ nepodliehali extrateritoriálnemu uplatňovaniu záväzkov služby vo verejnom záujme uložených tretími krajinami, ktoré by mohli oslabiť ich schopnosť využívať svoju infraštruktúru, softvér, služby, zariadenia, aktíva, zdroje, duševné vlastníctvo alebo know-how, ktoré sú potrebné na splnenie povinnosti týkajúcej sa objednávok stanovených ako prioritné podľa tohto nariadenia, ktoré by museli zaručiť. (23)Na základe rýchleho vývoja polovodičových technológií a v záujme posilnenia budúcej priemyselnej konkurencieschopnosti Únie by sa integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ mali zaviazať k pokračujúcemu a efektívnemu investovaniu do polovodičov novej generácie, a to aj skúšaním a overovaním nových trendov vývoja prostredníctvom prednostného prístupu k pilotným linkám zriadeným iniciatívou Čipy pre Európu bez toho, aby bol dotknutý účinný prístup pre ostatných. (24)Aby sa umožnil jednotný a transparentný postup získania uznania ako integrované výrobné zariadenie a otvorená zákazková továreň EÚ, rozhodnutie o uznaní by mala prijať Komisia na základe žiadosti individuálneho podniku alebo konzorcia viacerých podnikov. Na zohľadnenie významu koordinovanej a spoločnej realizácie plánovaného zariadenia by Komisia vo svojom posúdení mala vziať do úvahy pripravenosť členského štátu alebo členských štátov, v ktorých žiadateľ zamýšľa zriadiť svoje zariadenia, s cieľom podporiť vybudovanie. Navyše pri posudzovaní životaschopnosti podnikateľského plánu by Komisia mohla zohľadniť všetky záznamy o žiadateľovi. Vzhľadom na privilégiá spojené s uznaním za integrované výrobné zariadenie a otvorenú zákazkovú továreň EÚ by Komisia mala monitorovať, či zariadenia, ktorým bolo toto postavenie udelené, naďalej dodržiavajú kritériá stanovené v tomto nariadení. (25)Integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ by sa mali vzhľadom na ich význam pre zabezpečenie bezpečnosti dodávok a na to, aby mohol vzniknúť odolný ekosystém polovodičov, považovať za verejný záujem. Zabezpečenie bezpečnosti dodávky polovodičov má význam aj pre digitalizáciu, ktorá umožňuje zelenú transformáciu mnohých ďalších odvetví. Členské štáty môžu s cieľom prispieť k bezpečnosti dodávok polovodičov v Únii uplatniť systémy podpory a poskytnúť administratívnu podporu pri vnútroštátnych povoľovacích postupoch. Tým nie je v relevantných prípadoch dotknutá právomoc Komisie v oblasti štátnej pomoci podľa článku 107 a 108 zmluvy. Členské štáty by mali podporiť zriadenie integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ podľa právnych predpisov Únie. (26)Je dôležité, aby sa integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ zriadili čo najskôr, a to pri zachovaní minimálnej administratívnej záťaže. Z tohto dôvodu by mali členské štáty čo najrýchlejšie vybavovať žiadosti týkajúce sa plánovania, výstavby a prevádzky integrovaných výrobných zariadení a zákazkových tovární EÚ. Mali by vymenovať orgán, ktorý uľahčí a bude koordinovať povoľovacie postupy, a vymenovať koordinátora, ktorý bude jednotným kontaktným miestom pre projekt. Okrem toho, ak je to potrebné na udelenie výnimky v zmysle smernice Rady 92/43/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, zriadenie a prevádzka týchto zariadení sa môžu považovať za prevažujúci verejný záujem v zmysle uvedených právnych predpisov, a to za predpokladu, že zvyšné podmienky stanovené v týchto ustanoveniach sú splnené. (27)Spoločné normy ekologických, dôveryhodných a zabezpečených čipov by boli veľkým prínosom pre vnútorný trh. Budúce inteligentné zariadenia, systémy a platformy pripojiteľnosti sa budú musieť opierať o pokročilé polovodičové súčiastky a budú musieť spĺňať požiadavky v oblasti ekologickosti, dôveryhodnosti a kybernetickej bezpečnosti, ktoré budú vo veľkej miere závisieť od vlastností základnej technológie. Únia by mala na tento účel vypracovať postupy referenčnej certifikácie a od priemyselných subjektov požadovať, aby spoločne vypracovali takéto postupy pre konkrétne sektory a technológie s potenciálne rozsiahlymi sociálnymi dôsledkami. (28)Na základe toho by mala Komisia po konzultácii s Európskou radou pre polovodiče pripraviť podmienky na certifikáciu ekologických, dôveryhodných a zabezpečených čipov a zabudovaných počítačových systémov, ktoré spočívajú na polovodičových technológiách alebo ich vo veľkej miere využívajú. Predovšetkým by mali diskutovať a určiť relevantné sektory a výrobky, ktoré takúto certifikáciu potrebujú. (29)Vzhľadom na štrukturálne deficity dodávateľského reťazca polovodičov a vyplývajúce riziko budúceho nedostatku sa v tomto nariadení stanovujú nástroje na koordinovaný prístup k monitorovaniu a účinnému riešeniu možných narušení trhu. (30)V dôsledku komplexných, rýchlo sa vyvíjajúcich a vzájomne prepojených hodnotových reťazcov v odvetví polovodičov s rôznymi aktérmi je potrebný koordinovaný prístup k pravidelnému monitorovaniu s cieľom zvýšiť schopnosť zmiernenia rizík, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na dodávky polovodičov. Členské štáty by mali monitorovať hodnotový reťazec v odvetví polovodičov so zameraním na indikátory včasného varovania a dostupnosť a integritu služieb a tovarov poskytovaných kľúčovými účastníkmi trhu, a to takým spôsobom, aby to pre podniky nepredstavovalo nadmerné administratívne zaťaženie. (31)Všetky relevantné zistenia vrátane informácií, ktoré poskytli relevantné zainteresované straty a priemyselné združenia, by sa mali poskytnúť Európskej rade pre polovodiče, aby sa umožnila pravidelná výmena informácií medzi zástupcami členských štátov na vysokej úrovni a začlenenie informácií do prehľadu monitorovania hodnotových reťazcov v odvetví polovodičov. (32)Dôležité je zohľadniť konkrétne poznatky o situácii v oblasti zásobovania používateľov polovodičov. Členské štáty by preto mali určiť kategórie hlavných používateľov na svojich domácich trhoch a pravidelne si s nimi vymieňať informácie. Členské štáty by mali okrem toho príslušným organizáciám zainteresovaných strán vrátane priemyselných združení a zástupcov hlavných kategórií používateľov umožniť, aby poskytli informácie o výrazných zmenách dopytu a ponuky, ako aj o známych narušeniach svojho dodávateľského reťazca, čo by mohlo zahŕňať nedostupnosť kritických polovodičov alebo surovín, nadpriemerný čas realizácie, oneskorenia dodávok a mimoriadne cenové nárasty. (33)Príslušné orgány členských štátov môžu na vykonávanie týchto monitorovacích činností potrebovať určité informácie, ktoré nemusia byť verejne prístupné, ako sú údaje o úlohe jednotlivého podniku v hodnotovom reťazci v odvetví polovodičov. Príslušné orgány členských štátov by mali mať za týchto obmedzených okolností, keď je to nevyhnutné a primerané na účely vykonávania monitorovacích činností, možnosť požiadať dotknutý podnik o poskytnutie týchto informácií. (34)Členské štáty by mali Komisiu upozorniť, ak príslušné faktory poukazujú na možnú polovodičovú krízu. S cieľom zabezpečiť koordinovanú reakciu na riešenie takýchto kríz by Komisia mala po upozornení členským štátom alebo prostredníctvom iných zdrojov zvolať mimoriadne zasadnutie Európskej rady pre polovodiče na posúdenie potreby aktivácie krízovej fázy a rokovanie o tom, či by bolo vhodné, nevyhnutné a primerané, aby členské štáty uskutočnili spoločné koordinované verejné obstarávanie. Komisia by sa mala zapájať do konzultácií a spolupráce s relevantnými tretími krajinami s cieľom riešiť akékoľvek narušenia v medzinárodnom dodávateľskom reťazci, a to v súlade s medzinárodnými povinnosťami a bez toho, aby boli dotknuté procedurálne požiadavky o medzinárodných dohodách podľa zmluvy.

(35)Príslušné vnútroštátne orgány by zároveň mali ako súčasť monitorovania vykonať mapovanie podnikov pôsobiacich v Únii v celom dodávateľskom reťazci polovodičov zavedenom na ich území a oznámiť tieto údaje Komisii. (36)Aby sa uľahčilo účinné monitorovanie, je potrebné dôkladné posúdenie rizík súvisiacich s rôznymi fázami hodnotového reťazca v odvetví polovodičov, a to aj v súvislosti s pôvodom a zdrojom dodávok mimo Únie. Takéto riziká sa môžu týkať kritických vstupov a vybavenia potrebného pre priemysel, a to vrátane digitálnych produktov, ktoré môžu byť zraniteľné, možného vplyvu falšovaných polovodičov, výrobných kapacít a iných rizík, ktoré môžu narušiť, ohroziť alebo negatívne ovplyvniť dodávateľský reťazec. Medzi tieto riziká môžu patriť dodávateľské reťazce s jediným bodom zlyhania alebo dodávateľské reťazce, ktoré sú inak vysoko koncentrované. Ďalšie relevantné faktory by mohli zahŕňať dostupnosť náhradných alebo alternatívnych zdrojov kritických vstupov a odolnej a udržateľnej prepravy. Komisia by mala s pomocou Európskej rady pre polovodiče a zohľadňujúc aj informácie, ktoré získala od hlavných kategórií používateľov, vypracovať posúdenie rizika na úrovni Únie. (37)S cieľom predpovedať a pripraviť sa na budúce narušenia rôznych fáz hodnotového reťazca v odvetví polovodičov v Únii by Komisia mala s pomocou Európskej rady pre polovodiče v posúdení rizika na úrovni Únie stanoviť indikátory včasného varovania. Medzi takéto indikátory by mohli patriť dostupnosť surovín, medziproduktov a ľudského kapitálu potrebného na výrobu polovodičov alebo vhodné výrobné stroje, predpokladaný dopyt po polovodičoch na trhu Únie a na svetových trhoch, cenové nárasty presahujúce bežné kolísanie cien, vplyv nehôd, útokov, prírodných katastrof alebo iných závažných udalostí, účinok obchodnej politiky, sadzieb ciel, vývozných obmedzení, obchodných prekážok a iných opatrení súvisiacich s trhom, ako aj účinok zatvárania podnikov, premiestňovania alebo nadobudnutí kľúčových účastníkov trhu. Členské štáty by mali tieto indikátory včasného varovania monitorovať. (38)Viaceré podniky poskytujúce služby a tovar v odvetví polovodičov sa považujú za nevyhnutné pre účinný dodávateľský reťazec polovodičov v rámci ekosystému polovodičov v Únii, a to z dôvodu, že viaceré podniky Únie sa spoliehajú na ich výrobky, ako aj v dôsledku podielu na trhu Únie a na svetovom trhu, ich významu pre zabezpečenie dostatočných dodávok alebo možného vplyvu, ktoré by spôsobilo prerušenie dodávok ich výrobkov alebo služieb. Členské štáty by na svojom území mali identifikovať takýchto kľúčových účastníkov trhu. (39)Pri určovaní toho, či priama zahraničná investícia môže mať vplyv na bezpečnosť alebo verejný poriadok v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2019/452, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie, môžu členské štáty a Komisia zvážiť jej možné vplyvy na kritické technológie a položky s dvojakým použitím, ako sa stanovuje v článku 2 bode 1 nariadenia Rady (ES) č. 428/2009, a to vrátane polovodičov. (40)Členské štáty by mohli ako súčasť monitorovania konkrétne zvážiť dostupnosť a integritu služieb a tovaru kľúčových účastníkov trhu. Na takéto záležitosti by mohli dotknuté členské štáty upozorňovať Európsku radu pre polovodiče. (41)V záujme rýchlej, účinnej a koordinovanej reakcie Únie na polovodičovú krízu je nevyhnutné rozhodovacím subjektom poskytnúť včasné a aktuálne informácie o vývoji prevádzkovej situácie, ako aj zaistiť, aby sa mohli prijať efektívne opatrenia na zabezpečenie dodávky polovodičov postihnutým kritickým odvetviam. (42)Krízová fáza v oblasti polovodičov by sa mala vyhlásiť, ak existujú konkrétne, závažné a spoľahlivé dôkazy o takejto krízovej situácii. Vzhľadom na to, že priemyselné sektory Únie predstavujú veľkú používateľskú základňu polovodičov, nastáva polovodičová kríza v prípade závažných narušení dodávok polovodičov vedúcich k významným nedostatkom, z ktorých môžu vyplývať výrazné omeškania a nepriaznivé účinky pre jeden alebo viacero dôležitých hospodárskych odvetví v Únii, či už priamo alebo prostredníctvom dominového efektu nedostatku. Polovodičová kríza nastáva alternatívne alebo okrem toho aj vtedy, ak závažné narušenia dodávky polovodičov vedú k významným nedostatkom, ktoré bránia v dodávke, oprave a údržbe základných výrobkov používaných v kritických odvetviach, napríklad zdravotníckeho a diagnostického vybavenia. (43)Aby sa zabezpečila svižná a účinná reakcia na takúto polovodičovú krízu, Komisia by mala byť oprávnená aktivovať krízovú fázu prostredníctvom vykonávacích aktov a na vopred stanovenú dĺžku trvania, a to pri zohľadnení stanoviska Európskej rady pre polovodiče. Komisia by mala riešiť potrebu predĺženia a predĺžiť trvanie krízovej fázy na vopred stanovené obdobie, ak sa zistí takáto potreba, pričom zohľadní stanovisko Európskej rady pre polovodiče. (44)Úzka spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi a koordinácia všetkých vnútroštátnych opatrení prijatých v súvislosti s dodávateľským reťazcom polovodičov sú počas krízovej fázy nenahraditeľné s cieľom riešiť narušenia prostredníctvom nevyhnutnej koherentnosti, odolnosti a účinnosti. Európska rada pre polovodiče by mala na tento účel podľa potreby zvolávať mimoriadne zasadnutia. Všetky prijaté opatrenia by sa mali obmedzovať na trvanie krízovej fázy. (45)Pri aktivácii krízovej fázy by sa mali s cieľom zmierniť vyvíjajúcu sa krízovú situáciu stanoviť a zaviesť vhodné, účinné a primerané opatrenia bez toho, aby bola dotknutá možná pokračujúca medzinárodná spolupráca s relevantnými partnermi. Komisia by mala v prípade potreby požiadať podniky o poskytnutie informácií v rámci dodávateľského reťazca polovodičov. Komisia by okrem toho mala mať možnosť tam, kde je to potrebné a primerané, uložiť integrovaným výrobným zariadeniam a otvoreným zákazkovým továrňam EÚ povinnosť akceptovať a uprednostňovať objednávky na výrobu výrobkov dôležitých v krízovej situácii a možnosť na základe poverenia členských štátov konať ako ústredný obstarávací orgán. Komisia by mohla opatrenia obmedziť na určité kritické odvetvia. Európska rada pre polovodiče okrem toho môže poskytovať poradenstvo o potrebe zavedenia režimu na kontrolu vývozu v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/479. Európska rada pre polovodiče môže zároveň posúdiť ďalšie vhodné a účinné opatrenia a poskytovať v súvislosti s nimi poradenstvo. Použitie všetkých týchto núdzových opatrení by malo byť primerané a obmedzené na to, čo je nevyhnutné na riešenie dotknutých závažných narušení, pokiaľ je to v najlepšom záujme Únie. Komisia by mala Európsky parlament a Radu pravidelne informovať o prijatých opatreniach a ich hlavných dôvodoch. Komisia môže po konzultácii s Radou pre polovodiče vydať ďalšie usmernenie o vykonávaní a využívaní núdzových opatrení. (46)Viaceré sektory sú životne dôležité pre riadne fungovanie vnútorného trhu. Tieto kritické odvetvia sú uvedené v prílohe k návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov. Na účely tohto nariadenia by sa malo za kritické odvetvie dodatočne považovať odvetvie obrany a ďalšie činnosti, ktoré sú relevantné pre verejnú ochranu a bezpečnosť. Určité opatrenia by sa mali prijímať výlučne na účely zabezpečenia dodávok pre kritické odvetvia. Komisia môže obmedziť núdzové opatrenia na niektoré z týchto sektorov alebo na určitú časť z nich, ak polovodičová kríza narušila alebo ohrozuje ich prevádzku. (47)Účelom žiadostí o informácie od podnikov v celom dodávateľskom reťazci polovodičov etablovanom v Únii v rámci krízovej fázy je podrobné posúdenie polovodičovej krízy s cieľom stanoviť možné zmierňujúce alebo núdzové opatrenia na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni. Takéto informácie sa môžu týkať výrobného potenciálu, výrobnej kapacity a súčasných hlavných narušení a úzkych miest. Tieto aspekty by mohli zahŕňať bežný a aktuálny skutočný stav zásob výrobkov dôležitých v krízovej situácii v ich výrobných zariadeniach na území Únie a zariadeniach v tretích krajinách, ktoré prevádzkuje, s ktorými má zmluvu alebo od ktorých nakupuje dodávky; bežný a aktuálny skutočný priemerný čas realizácie v prípade najbežnejších produkovaných výrobkov; predpokladaný objem výroby počas nasledujúcich troch mesiacov za každé z výrobných zariadení Únie; dôvody, ktoré bránia v napĺňaní výrobnej kapacity alebo iné existujúce údaje potrebné na posúdenie povahy polovodičovej krízy alebo možných zmierňujúcich alebo núdzových opatrení na vnútroštátnej úrovni alebo úrovni Únie. Každá žiadosť by mala byť primeraná, mali by sa v nej zohľadniť legitímne ciele podniku a náklady a úsilie potrebné na sprístupnenie údajov, ako aj stanoviť vhodné lehoty na poskytnutie požadovaných informácií. Podniky by mali byť povinné vyhovieť žiadosti a mohli by podliehať sankciám, ak si povinnosť nesplnia alebo ak poskytnú nesprávne informácie. Na všetky získané informácie by sa mali vzťahovať pravidlá dôvernosti. Ak má podnik podliehať žiadosti o informácie týkajúce sa jeho činností v oblasti polovodičov z tretej krajiny, mal by o tom informovať Komisiu, aby posúdila, či je žiadosť Komisie o informácie opodstatnená. (48)Aby sa zabezpečila nepretržitá prevádzka kritických odvetví v čase krízy a ak je to nevyhnutné a primerané na tento účel, Komisia by mohla integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ zaviazať, aby akceptovali a uprednostňovali objednávky na výrobu výrobkov dôležitých v krízovej situácii. Túto povinnosť možno rozšíriť aj na zariadenia na výrobu polovodičov, ktoré s takouto možnosťou súhlasili v súvislosti so získaním verejnej podpory. Rozhodnutie o objednávkach stanovených ako prioritné by sa malo prijať v súlade so všetkými uplatniteľnými právnymi povinnosťami Únie, a to so zreteľom na okolnosti prípadu. Prioritná povinnosť by mala mať prednosť pre akoukoľvek povinnosťou plnenia podľa súkromného alebo verejného práva, pričom by mala zohľadniť legitímne ciele podnikov a náklady a úsilie potrebné na zmenu výrobnej postupnosti. Podniky môžu podliehať sankciám, ak nedodržia povinnosť objednávok stanovených ako prioritné. (49)Dotknutý podnik by mal byť povinný akceptovať a uprednostniť objednávku stanovenú ako prioritnú. Podniky by mohli vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch Komisiu požiadať o preskúmanie uloženej povinnosti. Uplatňuje sa to, ak zariadenie nie je schopné splniť objednávku, a to ani v prioritnom režime, či už z dôvodu nedostatočného výrobného potenciálu alebo výrobnej kapacity, alebo preto, že by to pre preň znamenalo neprimeranú hospodársku záťaž a predstavovalo osobitné ťažkosti. (50)Vo výnimočnom prípade, keď p