(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Grécko predložilo Komisii 27. apríla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 6. júla 2021 prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Grécka. Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Grécko uspokojivo splnilo príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

(10)Grécko predložilo 30. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a 29. apríla 2022 program stability na rok 2022 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Grécka o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

(11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Grécku na rok 2022. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Gréckom. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Grécka pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(12)Komisia vykonala v súvislosti s Gréckom hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a jeho výsledky uverejnila 23. mája 2022. Komisia dospela k záveru, že v Grécku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta sa týkajú vysokého verejného dlhu, neúplnej obnovy vonkajšej rovnováhy a vysokého podielu nesplácaných úverov v kontexte nízkeho potenciálneho rastu a vysokej nezamestnanosti.

(13)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Grécka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

(14)Rada 20. júla 2020 odporučila Grécku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Grécka znížil z 10,2 % HDP v roku 2020 na 7,4 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Grécko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 7,6 % HDP v roku 2020 na 7,2 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Grécko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 193,3 % HDP.

(15)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je na rok 2022 realistický a na rok 2023 priaznivý. V programe stability na rok 2022 sa predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,1 % a v roku 2023 o 4,8 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá vyšší rast reálneho HDP na úrovni 3,5 % v roku 2022 a nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,1 % v roku 2023. Rozdiel medzi prognózami je spôsobený najmä odlišnými predpokladmi, pokiaľ ide o tempo čerpania finančných prostriedkov EÚ, ako aj vplyv vojenskej agresie, najmä na súkromnú spotrebu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne zo 4,4 % HDP v roku 2022 na 1,4 % HDP v roku 2023. Pokles v roku 2022 je odzrkadlením najmä prebiehajúcej obnovy hospodárskej činnosti a ukončenia väčšiny núdzových opatrení. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP prudko klesne v roku 2022 na 180,2 % a v roku 2023 sa zníži na 168,6 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 4,3 % HDP v roku 2022 a 1,0 % HDP v roku 2023. To je vo všeobecnosti v súlade s deficitom predpokladaným v programe stability na rok 2022. Bez ohľadu na rozdiel v raste reálneho HDP sa v prognóze Komisie z jari 2022 v rokoch 2022 aj 2023 predpokladá dynamickejší rast cien a miezd, na základe čoho sa predpokladajú vyššie príjmy z dane z príjmu fyzických osôb. Podľa prognózy Komisie z jari 2022 by sa mal pomer verejného dlhu k HDP v roku 2022 zvýšiť na úroveň 185,7 % a v roku 2023 dosiahnuť úroveň 180,4 %. Rozdiel je spôsobený odlišným odhadom rozdielov medzi hotovostným a akruálnym fiškálnym zostatkom, ako aj odlišným predpokladom čistej akumulácie finančných aktív.

Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP v súčasnosti odhaduje na úrovni –0,3 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Grécka.

(16)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne zo 7,2 % HDP v roku 2021 na 1,8 % HDP v roku 2022. Na deficit verejných financií majú vplyv opatrenia prijaté na potlačenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na úrovni 1,1 % HDP v roku 2022 a na úrovni nulového fiškálneho vplyvu v roku 2023, keďže sa plánuje ich postupné ukončovanie. Tento vplyv na deficit je čiastočne kompenzovaný vyššími príjmami z emisných kvót. Tieto opatrenia tvoria najmä dotácie pre používateľov energie, sociálne transfery chudobnejším domácnostiam a zníženie nepriamych daní z dopravných služieb. Tieto opatrenia boli pôvodne oznámené ako dočasné. Po predložení programu stability Grécka a uplynutí dátumu uzávierky pre prognózu Komisie z jari 2022 vláda oznámila nový balík opatrení na rok 2022, ktorých cieľom je riešiť dôsledky zvýšených cien energie. V prípade, že ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,1 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,1 % HDP.

(17)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Grécko v roku 2022 využilo Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovalo obozretnú fiškálnu politiku. Okrem toho by malo zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Grécku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(18)Na základe prognózy Komisie z jari 2022 vrátane informácií zahrnutých do programu stability Grécka na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné na úrovni –3,3 % HDP. Grécko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,8 percentuálneho bodu. Grécko preto plánuje zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov, ako odporučila Rada. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 2,2 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny prírastok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie (0,6 % HDP), ako aj nákladov na poskytovanie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP), zatiaľ čo sa predpokladá, že k rastu čistých bežných výdavkov prispejú aj zvýšené výdavky na dôchodky a sociálne dávky (0,6 % HDP). Podľa prognózy Komisie tieto opatrenia nie sú v plnej miere vyvážené kompenzačnými opatreniami.

(19)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať +1,5 % HDP. Predpokladá sa, že Grécko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 znížiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP, čo odzrkadľuje počiatočnú fázu nového programového obdobia pre iné fondy EÚ. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,6 percentuálneho bodu. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,7 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie vo výške 1,1 % HDP.

(20)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 0,4 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 0,1 % HDP. Deficit verejných financií má preto v horizonte programu zotrvať pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladá pokračovanie obnovy hospodárstva a zohľadňuje sa v nich predĺženie zníženia príplatku solidarity vyberaného nad rámec dane z príjmu fyzických osôb a zníženia príspevkov na sociálnu solidaritu, ktoré podporuje rast. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude ešte viac znižovať, a to konkrétne na 155,2 % v roku 2024 a na 146,5 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte vysoké.

(21)Na základe reforiem vykonaných v rámci plánu obnovy a odolnosti by mohli úpravy gréckeho rámca daňovej politiky pomôcť riešiť nedostatok investícií. Konkrétnejšie by sa zavedením systému záväzných daňových stanovísk mohla posilniť právna istota pre investorov a podporiť prebiehajúce úsilie o zjednodušenie daňového systému. Ďalej by sa, vychádzajúc z najlepších postupov v iných členských štátoch, mohla preskúmaním existujúcej ročnej paušálnej dane pre samostatne zárobkovo činné osoby (popri dani z príjmu fyzických osôb a dani z pridanej hodnoty) zlepšiť štruktúra daňového zaťaženia samostatne zárobkovo činných osôb, mohlo by sa podporiť dobrovoľné dodržiavanie daňových predpisov a mohli by sa podporiť investície. Grécko pokračuje v prijímaní krokov na modernizáciu svojej verejnej správy, ktorej celková výkonnosť však naďalej ostáva na nízkej úrovni, čo je čiastočne spôsobené ťažkosťami s prilákaním a udržaním si vysokokvalifikovaných zamestnancov. Plán obnovy a odolnosti obsahuje opatrenia zamerané na zlepšenie účinnosti verejnej správy s osobitným zameraním na zlepšenie jej digitálnych služieb. Okrem opatrení, ktoré sú súčasťou jeho plánu, Grécko napreduje vo vytváraní integrovaného systému riadenia ľudských zdrojov, v rámci ktorého sú už zavedené digitálne organizačné štruktúry pre subjekty verejného sektora a opisy pracovných miest týkajúce sa všetkých pracovných pozícií. Očakáva sa, že sa tým uľahčí prideľovanie zdrojov podľa identifikovaných a priorizovaných potrieb. Zároveň došlo od roku 2018 k prudkému nárastu počtu dočasných zamestnancov o takmer 25 %, zatiaľ čo počet stálych úradníkov bol vo všeobecnosti stabilný, a to vďaka prijímaniu zamestnancov na základe pravidla „jeden za jedného“, v ktorom sa aj naďalej pokračuje. Zvyšovanie počtu zamestnancov verejnej správy by mohlo zvrátiť úsilie, ktoré vynaložilo Grécko na priblíženie mzdových nákladov (v porovnaní s HDP) k priemeru EÚ. Okrem fiškálneho rizika by to mohlo oslabiť integritu nového výberového konania zavedeného pre stálych úradníkov, keďže výberové konanie na dočasné pracovné miesta nie je také dôkladné ako v prípade stálych pracovných miest. Pokračujúce pridŕžanie sa prijímania zamestnancov na základe pravidla „jeden za jedného“ v prípade stálych zamestnancov, ktoré bolo doplnené stanovením stropu pre počet dočasných zamestnancov, ktorý sa uplatňuje od roku 2022, vymedzuje celkový rámec na posilnenie centrálneho riadenia prijímania zamestnancov a umožnenie návratu k počtu zamestnancov pred pandémiou. Ak sa dosiahne očakávané zníženie celkového počtu zamestnancov, mohlo by to umožniť úpravu úrovní odmeňovania na konkrétnych pracovných miestach a v subjektoch, ktoré sa považujú za kritické, ako aj tam, kde verejná správa čelí ťažkostiam s prilákaním a udržaním si kvalifikovaných zamestnancov. Mohlo by to zahŕňať prepojenie opisu pracovného miesta s doplnkovou mzdovou tabuľkou alebo vytvorenie osobitnej mzdovej tabuľky pre konkrétne subjekty verejného sektora (napr. orgány regulácie trhu), keďže pri takýchto systematických prístupoch nehrozí narušenie jednotnej mzdovej tabuľky a sú v súlade s obozretnou fiškálnou politikou. Napokon, hoci plán obnovy a odolnosti zahŕňa opatrenia na posilnenie aktívnych politík trhu práce, stále existuje priestor na ďalšie opatrenia s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť mladých ľudí a žien, podporiť inkluzívny trh práce založený na väčšom počte a vyššej kvalite pracovných miest.

(22)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Grécku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Tieto odporúčania sa týkajú najmä kvality a udržateľnosti verejných financií; dostupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti; aktívnych politík trhu práce; politík na podporu verejných investícií do vzdelávania, zručností a zamestnateľnosti; výskumu a vývoja; bezpečnej, inteligentnej, udržateľnej a odolnej dopravy a logistiky; čistej a efektívnej výroby a využívania energie vrátane energie z obnoviteľných zdrojov a projektov v oblasti prepojení; environmentálnej infraštruktúry; obnovy mestských oblastí a digitálnej transformácie verejnej správy a podnikov. Plán zahŕňa aj značný počet opatrení na riešenie výziev v oblasti fiškálnych štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhov s výrobkami a modernizácie verejnej správy, pričom všetky nadväzujú na záväzky po skončení programu, rozširujú ich a dopĺňajú ich. Plán obsahuje aj opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti a podporu súkromných investícií zlepšením podnikateľského prostredia a zjednodušením regulačného rámca. Tieto reformy dopĺňa úverový nástroj, ktorého cieľom je stimulovať súkromné investície do transformačných odvetví hospodárstva vrátane zelenej transformácie a digitálnej transformácie.

(23)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Grécka prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú v Grécku 37,5 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 23,3 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Grécku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.