PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV

ÚVOD

7.1. V tejto kapitole sa predkladajú naše zistenia týkajúce sa oblasti prírodných zdrojov. V kapitole predkladáme zvlášť výsledky testovania Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a ostatných výdavkových oblastí (Rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo) v okruhu viacročného finančného rámca (VFR). V infografike (grafe) 7.1 sa uvádzajú hlavné informácie o skladbe okruhu VFR.

Infografika (graf) 7.1 – Okruh 2 VFR – Prírodné zdroje – Hlavné informácie za rok 2015 (mld. EUR) Celková výška platieb za rok 58,0 - zálohy (48) 2,4 + zúčtovanie záloh (48) 2,9 Kontrolovaný súbor spolu 58,5

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV

7.2. Okrem našich zistení týkajúcich sa riadnosti vyplývajúcich zo špecifických hodnotení v tejto kapitole predkladáme v samostatnej časti výsledky súvisiace s určitými otázkami týkajúcimi sa výkonnosti vzorky projektov v oblasti rozvoja vidieka.

Stručný opis prírodných zdrojov

7.3. Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) je základom výdavkov EÚ v poľnohospodárstve. Komisia, konkrétne Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (GR AGRI) a platobné agentúry v členských štátoch vykonávajú SPP v rámci zdieľaného hospodárenia (pozri bod 7.31). Príjemcov vyplácajú prostredníctvom dvoch fondov (1): EPZF, z ktorého sa v plnej miere financuje priama pomoc EÚ a trhové opatrenia (2), a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), z ktorého sa spolu s členskými štátmi spolufinancujú programy rozvoja vidieka.

7.4. Z EPZF sa financujú tieto hlavné opatrenia:

— priama pomoc „režim jednotnej platby“ (SPS), ktorá v roku 2015 predstavovala 29,3 mld. EUR, a „režim jednotnej platby na plochu“ (SAPS), ktorý v roku 2015 predstavoval 7,8 mld. EUR. Tieto režimy týkajúce sa plochy poskytujú oddelenú podporu príjmov (3),

— iné systémy priamej pomoci (4), v roku 2015 vo výške 5,1 mld. EUR, a intervenčné opatrenia na poľnohospodárskych trhoch (5), v roku 2015 vo výške 2,7 mld. EUR.

7.5. Z EPFRV sa spolufinancujú výdavky na programy rozvoja vidieka jednotlivých členských štátov. Výdavky zahŕňajú opatrenia, ktoré sa vzťahujú na plochu (6), aj opatrenia, ktoré sa nevzťahujú na plochu (7). V roku 2015 sa EPFRV podieľal na výdavkoch vo výške 11,8 mld. EUR.

7.6. Hlavnými rizikami z hľadiska riadnosti sú, že:

— sa priama pomoc vyplatí na neoprávnenú pôdu alebo neoprávneným príjemcom,

— sa intervenčné opatrenia na poľnohospodárskych trhoch udelia na neoprávnené náklady alebo neoprávneným žiadateľom,

— výdavky v oblasti rozvoja vidieka sú neoprávnené z dôvodu nedodržania často zložitých pravidiel (vrátane verejného obstarávania) a podmienok oprávnenosti, osobitne v prípade investičných opatrení.

7.7. Táto kapitola sa rovnako zaoberá environmentálnou politikou EÚ, opatreniami v oblasti klímy a spoločnou rybárskou politikou. Hlavným rizikom z hľadiska riadnosti v týchto oblastiach je, že sa pomoc udelí na neoprávnené alebo nadhodnotené náklady.

Rozsah auditu a audítorský prístup

7.8. V prílohe 1.1 sú uvedené hlavné zložky nášho audítorského prístupu a metodiky. V súvislosti s auditom v oblasti prírodných zdrojov je potrebné upozorniť na tieto konkrétne skutočnosti:

a) preskúmali sme vzorku 180 operácií EPZF a vzorku 179 operácií týkajúcich sa oblasti Rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo, ako sa uvádza v bode 7 prílohy 1.1 . Každá vzorka bola vybraná tak, aby reprezentovala celý rad výdavkov v rámci okruhu VFR pre obe špecifické hodnotenia (8). V roku 2015 vzorka kontrolovaná v rámci hodnotenia EPZF pozostávala z operácií uskutočnených v 18 členských štátoch (9). V prípade druhého špecifického hodnotenia vzorka pozostávala zo 159 operácií v oblasti rozvoja vidieka a z 20 operácií týkajúcich sa životného prostredia, opatrení v oblasti klímy a rybného hospodárstva v 17 členských štátoch (10);

b) posúdili sme vybrané systémy vnútornej kontroly prostredníctvom administratívnej kontroly 24 auditov Komisie, ktoré sa týkali EPZF a EPFRV. Túto prácu sme doplnili opätovným vykonaním šiestich auditov Komisie v príslušných členských štátoch (11). Vykonali sme doplňujúce audítorské práce v týchto šiestich členských štátoch na obmedzenom počte oblastí náchylných na riziko, týkajúcich sa EPZF a EPFRV, ako aj krížového plnenia (12). Taktiež sme preskúmali päť auditov Komisie týkajúcich sa spoločnej rybárskej politiky a opätovne sme vykonali jeden audit (13);

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

c) posúdili sme výročné správy o činnosti GR AGRI a GR MARE.

7.9. V prípade EPZF aj EPFRV bol rok 2015 posledným rokom, kedy bola väčšina platieb uhradená konečným príjemcom na základe pravidiel platných pred reformou SPP v roku 2013 (14).

ČASŤ 1 – NAŠE POSÚDENIE RIADNOSTI

Riadnosť operácií

7.10. Výsledky testovania operácií v oblasti prírodné zdroje ako celku, ako aj v rámci oboch špecifických hodnotení (EPZF a Rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo) sú zhrnuté v prílohe 7.1. Z 359 operácií, ktoré sme preskúmali, 121 (34 %) bolo ovplyvnených chybami. Na základe 87 chýb, ktoré sme vyčíslili, odhadujeme chybovosť v „prírodných zdrojoch“ na 2,9 % (15). 7.10. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je v podstate rovnaká ako v minulom roku, s výnimkou krížového plnenia. Komisia zastáva názor, že čisté finančné opravy, ktoré vyplývajú z viacročných postupov overovania súladu, ako aj zo spätne získaných súm od príjemcov pomoci vrátených do rozpočtu EÚ, predstavujú nápravnú schopnosť, ktorú je potrebné zohľadniť pri komplexnom hodnotení celkového systému vnútornej kontroly. Komisia tiež poznamenáva, že podľa výročnej správy o činnosti Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2015 predstavovala jeho nápravná schopnosť v danom roku 1 065,710 milióna EUR (1,87 % celkových výdavkov na SPP).

7.11. V infografike (grafe) 7.2 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na nami odhadovanej celkovej chybovosti za rok 2015.

Infografika (graf) 7.2 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – Prírodné zdroje Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.12. Povaha a štruktúra chýb sa v rámci jednotlivých špecifických hodnotení výrazne líšia, ako sa uvádza v nasledujúcich bodoch. 7.12. Komisia poznamenáva, že existujú značné rozdiely v návrhu, rozsahu pôsobnosti a cieľoch oboch pilierov SPP, ktorými možno vysvetliť tieto rozdiely v štruktúre chýb týkajúcich sa SPP.

EPZF – podpora trhu a priama podpora

7.13. Výsledky testovania operácií sú zhrnuté v prílohe 7.1 . V prípade EPZF zo 180 operácií, ktoré sme preskúmali, bolo 52 (29 %) ovplyvnených chybami. Na základe 47 chýb, ktoré sme vyčíslili, odhadujeme chybovosť na 2,2 % (16). 7.13. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je v podstate rovnaká ako v minulom roku, s výnimkou krížového plnenia. Komisia tiež poznamenáva, že frekvencia chýb sa v posledných troch rokoch postupne znižovala.

7.14. V infografike (grafe) 7.3 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na nami odhadovanej celkovej chybovosti za rok 2015.

Infografika (graf) 7.3 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – EPZF Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.15. V štyroch prípadoch vyčísliteľných chýb u konečných príjemcov mali vnútroštátne orgány k dispozícii dostatok informácií (17) na to, aby sa chybám predišlo alebo aby sa zistili a opravili pred deklarovaním výdavkov Komisii. Ak by sa všetky tieto informácie použili na predchádzanie chybám, ich odhalenie a opravu, odhadovaná úroveň chybovosti pri tomto špecifickom hodnotení by bola o 0,3 percentuálneho bodu nižšia. Okrem toho sme zistili, že v ďalších štyroch prípadoch zistené chyby urobili vnútroštátne orgány. Tieto chyby sa na odhadovanej chybovosti podieľali vo výške 0,6 percentuálneho bodu. Príklad chýb urobených vnútroštátnymi orgánmi sa nachádza v infografike (rámčeku) 7.5 . 7.15. Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa úlohy členských štátov a domnieva sa, že členské štáty mali urobiť viac pre zníženie počtu chýb. Komisia naďalej spolupracuje s členskými štátmi s cieľom znížiť výskyt chýb.

7.16. Väčšina vyčísliteľných chýb sa týkala nadhodnotenia oprávnenej plochy poľnohospodárskej pôdy [pozri infografiku (graf) 7.3 ]. V roku 2015 sme zistili takéto chyby v 12 z 18 kontrolovaných členských štátov. Približne polovica z týchto vyčísliteľných chýb bola nižšia ako 2 % (pozri bod 7.18), a preto má obmedzený vplyv na celkovú odhadovanú chybovosť. Ďalšia štvrtina týchto chýb bola v rozsahu od 2 % do 5 %. 7.16 – 7.18. Komisia berie na vedomie, že pri väčšine prípadov týkajúcich sa nadhodnotenia, ktoré zistil Dvor audítorov, išlo o pomerne malé chyby, a víta hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa zlepšenia spoľahlivosti údajov v registri pôdy LPIS. Komisia zastáva názor, že pri racionálnych nákladoch nie je možné zabrániť malým chybám. Komisia nabáda členské štáty, aby pravidelne aktualizovali svoj register poľnohospodárskych produkčných blokov (LPIS) s cieľom zabezpečiť odhalenie veľkých nadhodnotení. Skutočnosť, že veľká väčšina chýb, ktoré nahlásil Dvor audítorov, bola pod úrovňou 5 %, považuje Komisia za dôkaz dobrého fungovania integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS), ktorého základnou súčasťou je register pôdy LPIS. Keďže pôda sa časom mení, môžu sa vyskytnúť rozdiely medzi registrom pôdy LPIS a realitou, hoci pomocou pravidelných aktualizácií systému sa toto riziko obmedzuje. Komisia v záujme podpory častých aktualizácií registra pôdy LPIS a ako predpoklad zníženia počtu kontrol na mieste z 5 % na 1 % v prípade niektorých režimov priamych platieb zaviedla aktualizáciu registra pôdy LPIS na obdobie každé tri roky spolu s ortofotografiami, ktoré nie sú staršie ako 15 mesiacov (aktualizácia za rok by mala zahŕňať aspoň 25 % oprávnených hektárov). V roku 2010 sa zaviedlo aj posudzovanie kvality registra pôdy LPIS a zachovalo sa až do súčasnosti [nariadenie (EÚ) č. 640/2014]. Tento proces, ktorý každoročne vykonávajú správne orgány členských štátov a ktorý monitoruje Komisia, predstavuje postup kontroly kvality, ktorého hlavným cieľom je zlepšiť kvalitu a spoľahlivosť registra pôdy LPIS analýzou zistených technických nedostatkov a prijatím nápravných opatrení na ich riešenie. Ročné kontroly na mieste sú stále spôsobom, ako na základe vzorky dosiahnuť presný a aktualizovaný register pôdy LPIS.

7.17. V členských štátoch je kľúčovým nástrojom pomoci na plochu identifikačný systém poľnohospodárskych parciel (LPIS), ktorý je databázou obsahujúcou údaje o oprávnenosti všetkých poľnohospodárskych parciel. Obsahuje digitálne grafické informácie, vrátane ortofotografií (leteckých snímok), ktoré by členské štáty mali aktualizovať aspoň raz za päť rokov (18). Ak sa grafické informácie náležite aktualizujú a analyzujú, LPIS výrazne prispieva k predchádzaniu a odhaleniu chýb súvisiacich s plochami v žiadostiach o pomoc. Vďaka akčným plánom, ktoré stanovila Komisia a členské štáty, spoľahlivosť údajov v LPIS sa v posledných rokoch neustále zlepšuje.

7.18. Napriek tomu stále zisťujeme chyby súvisiace s plochou. Je to spôsobené tým, že administratívne kontroly oprávnenosti pôdy sú založené na tých istých údajoch LPIS, ktoré poľnohospodári často kopírujú do ich žiadostí o pomoc (19). Ak sú údaje v LPIS nesprávne, týmito kontrolami sa preto zvyčajne nemôžu odhaliť chyby oprávnenosti v žiadosti. Technické normy požadované pre ortofotografie (20) zvyčajne neumožňujú poľnohospodárom a platobným agentúram odhaliť malé chyby (menšie než 2 %, pozri bod 7.16), ktorým sa zväčša nedá predísť pri primeraných nákladoch. Väčšie chyby súvisiace s plochou však boli vo všeobecnosti odhaliteľné. V takýchto prípadoch oprávnená plocha zaznamenaná v databáze LPIS a vykázaná poľnohospodárom bola výrazne nesprávna, najmä pretože:

— platobné agentúry neznížili platby dostatočne, alebo vôbec neznížili platby na neoprávnenú vegetáciu alebo prvky viditeľné na ortofotografiách príslušných poľnohospodárskych parciel, keď posudzovali oprávnenú plochu na účely aktualizácie LPIS, alebo — vnútroštátne vymedzenia oprávnených trvalých pasienkov neboli v súlade s vymedzením EÚ. Ak kedykoľvek nastane situácia, že vnútroštátne vymedzenie trvalých pasienkov nie je v súlade s vymedzením EÚ, prijmú sa konkrétne nápravné opatrenia a v prípade potreby aj akčné plány na riešenie tohto problému. Ak je to potrebné, Komisia uplatňuje v záujme ochrany rozpočtu EÚ aj zníženia a pozastavenia platieb a čistých finančných opráv v rámci postupov overenia súladu.

7.19. Príklad nesprávnych údajov o oprávnenosti v LPIS uvádzame v infografike (rámčeku) 7.4 .

Infografika (rámček) 7.4 – Príklad nesprávnych platieb z dôvodu nesprávnych údajov o oprávnenosti v LPIS Trvalý pasienok sa vymedzuje ako pôda, ktorá sa používa na pestovanie trávy alebo iných bylinných kŕmnych plodín. V našej výročnej správe za rok 2014 sme uviedli, že v Španielsku napriek značným nápravným opatreniam naďalej pretrvávali zásadné nedostatky v systéme LPIS týkajúce sa oprávnenosti trvalých pasienkov, a že v roku 2014 a 2015 sa začali ďalšie nápravné opatrenia (21). Skontrolovali sme parcelu s rozlohou 48 hektárov v Španielsku (Madrid), zaznamenanú v LPIS ako plne oprávnený trvalý pasienok v čase predloženia žiadosti poľnohospodárom. Ortofotografia však ukázala prítomnosť hustých kríkov a stromov. Vo svojej žiadosti za rok 2014 tento poľnohospodár vykázal parcelu na základe oprávnenej plochy zaznamenanej v LPIS a bola mu vyplatená pomoc v rámci SPS na celú parcelu. Zistili sme, že táto parcela nebola oprávnená na pomoc v rámci SPS. V roku 2015 španielske orgány vykonali revíziu svojho LPIS na základe nových ortofotografií a využitím novej technológie a zaznamenali príslušnú parcelu ako neoprávnenú. Taktiež sme zistili, že pomoc na plochu bola žiadaná a vyplatená na základe nesprávnych informácií o oprávnenosti v LPIS, ktoré boli odhaliteľné na ortofotografiách, v Grécku, Španielsku (Aragónsko, Castilla-La Mancha, Castilla y León a Extremadura), Taliansku (Kalábria) a Spojenom kráľovstve (Anglicko). Rámček 7.4 – Príklad nesprávnych platieb z dôvodu nesprávnych údajov o oprávnenosti v LPIS Komisia zistila problémy týkajúce sa trvalých pasienkov už pred rokom 2014 a v dotknutých členských štátoch sa realizovali akčné plány. V Španielsku vykonali vnútroštátne orgány opätovné meranie všetkých pozemkov, ktoré nahlásili príjemcovia kontrolovaní Dvorom audítorov, a v prípade potreby začala postupy vymáhania. Navyše skutočnosť, že posudzovaný pozemok sa zaznamenal ako neoprávnený v roku 2015, je dôkazom toho, že v Španielsku funguje postup aktualizácie registra pôdy LPIS. V rámci auditov, ktoré vykonali útvary Komisie v predchádzajúcich rokoch, sa zistili nedostatky spojené s oprávnenosťou trvalých pasienkov v Grécku a Španielsku a zabezpečilo sa ich riešenie prostredníctvom konkrétnych akčných plánov, ktoré viedli k zlepšeniam (pozri výročnú správu Dvora audítorov za rok 2014, rámček 7.8). V Grécku aj Španielsku sa v registri pôdy LPIS zaznamenala výrazne nižšia oprávnená plocha: v Grécku sa plocha oprávnených trvalých pasienkov znížila z 3,6 milióna hektárov v roku 2012 na 1,5 milióna hektárov v roku podávania žiadostí 2014 a v Španielsku sa plocha oprávnených trvalých pasienkov znížila z 18,5 milióna hektárov v roku 2013 na 6,4 milióna hektárov v roku 2016. V Spojenom kráľovstve (Anglicku) prebieha nápravný akčný plán, ktorý Komisia pozorne sleduje. Pomocou postupov na overenie súladu sa navyše zabezpečuje, že riziko pre rozpočet EÚ je primerane pokryté z čistých finančných opráv.

7.20. Príklad nesúladu vnútroštátnych kritérií oprávnenosti s právnymi predpismi EÚ uvádzame v infografike (rámčeku) 7.5 .

Infografika (rámček) 7.5. – Príklad nesúladu vnútroštátnych kritérií oprávnenosti s právnymi predpismi EÚ V našej výročnej správe za rok 2013 (22) sme uviedli, že francúzske orgány udeľujú pomoc na spásanie, hoci sa v týchto oblastiach nachádza kombinácia oprávnenej bylinnej vegetácie a neoprávnených kríkov, hustých lesov atď. V roku 2015 sme našli šesť takýchto parciel, ktoré boli plne alebo čiastočne neoprávnené, pretože na nich boli husté stromy a kríky, ktoré francúzske orgány posúdili ako plne oprávnené. Rámček 7.5 – Príklad nesúladu vnútroštátnych kritérií oprávnenosti s právnymi predpismi EÚ Počas auditu, ktorý Komisia vykonala pred rokom 2013, sa podobné nedostatky už zistili vo Francúzsku. Nedostatky sa sledujú na základe osobitného akčného plánu, ktorý vypracoval členský štát a ktorý starostlivo sleduje Komisia. Akékoľvek podobné zistené nedostatky sa ďalej riešia prostredníctvom postupov overenia súladu, ktorými sa zabezpečuje, že riziko pre rozpočet EÚ je primerane kryté čistými finančnými opravami. Komisia naďalej dohliada na to, aby sa dodržiaval akčný plán s cieľom zabezpečiť zlepšenie. Vzhľadom na určité vzniknuté oneskorenia sa v roku 2015 začali ďalšie opatrenia podľa článku 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

Rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo

7.21. Výsledky testovania operácií sú zhrnuté v prílohe 7.1 . Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo, zo 179 operácií, ktoré sme preskúmali, bolo 69 (39 %) ovplyvnených chybami. Na základe 40 chýb, ktoré sme vyčíslili, odhadujeme chybovosť na 5,3 % (23). 7.21. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je nižšia ako v minulom roku.

7.22. V infografike (grafe) 7.6 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na nami odhadovanej celkovej chybovosti za rok 2015.

Infografika (graf) 7.6 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – Rozvoj vidieka, životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.23. Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, zo 159 operácií, ktoré sme preskúmali, sa 78 týkalo opatrení, ktoré sa vzťahujú na plochu, a 81 sa týkalo opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu. Z týchto 159 operácií bolo 64 (40 %) ovplyvnených chybami a z toho 38 bolo vyčísliteľných. Pokiaľ ide o výdavky na životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a rybné hospodárstvo, z 19 operácií vo vzorke bolo 5 (26 %) ovplyvnených chybami, z ktorých 2 boli vyčísliteľné. Pri jednej zvyšnej operácii (24) sme nezistili žiadnu chybu. 7.23. V prípade rozvoja vidieka sa v priebehu času znižovala frekvencia chýb (vyčíslených aj nevyčíslených), ktoré zistil Dvor audítorov.

7.24. V 13 prípadoch vyčísliteľných chýb u konečných príjemcov mali vnútroštátne orgány k dispozícii dostatok informácií (25) na to, aby sa chybám predišlo alebo aby sa zistili a opravili pred deklarovaním výdavkov Komisii. Ak by sa všetky tieto informácie použili na predchádzanie chybám, ich odhalenie a opravu, odhadovaná úroveň chybovosti pri tomto špecifickom hodnotení by bola o 1,7 percentuálneho bodu nižšia. Okrem toho sme zistili, že v šiestich prípadoch zistené chyby urobili vnútroštátne orgány. Tieto chyby sa na odhadovanej chybovosti podieľali vo výške 1,5 percentuálneho bodu. Príklad chyby urobenej vnútroštátnymi orgánmi je uvedený v infografike (rámčeku) 7.7 . 7.24. Komisia si je vedomá, že vnútroštátne orgány mohli odhaliť množstvo chýb, ktoré zistil Dvor audítorov. Pravidlá SPP poskytujú členským štátom všetky potrebné nástroje, ktorými môžu zmierniť väčšinu rizík výskytu chýb. Pokiaľ ide o prípad uvedený v rámčeku 7.7, Komisia začala v marci 2016 postup overenia súladu. Na ochranu rozpočtu EÚ sa prijmú všetky potrebné opatrenia.

7.25. Typy chýb sú podobné tým, ktoré sme zistili v predchádzajúcich rokoch a tým, ktoré sú uvedené v našej osobitnej správe, v ktorej sa analyzujú príčiny chýb vo výdavkoch na rozvoj vidieka (26). Takisto ako v predchádzajúcich rokoch sa prevažná časť (82 %) odhadovanej chybovosti, ktorá je uvedená v bode 7.21, týkala opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu. 7.25. Komisia si je vedomá základných príčin chýb a spolupracuje s členskými štátmi na náprave situácie prostredníctvom poskytovania usmernení alebo žiadosťami o vykonávanie akčných plánov. Komisia si napríklad uvedomuje, že opatrenia, ktoré sa netýkajú plochy, sú viac náchylné na chyby. Z tohto dôvodu sa podporujú systematické riešenia, ako napríklad zjednodušenie štruktúry opatrení alebo používanie menej zložitých metód výpočtu, akými sú zjednodušené možnosti vykazovania nákladov alebo jednorazové platby. Komisia zastáva názor, že nezrovnalosti v postupe verejného obstarávania nemusia nevyhnutne znamenať, že celkové výdavky boli neoprávnené. Na účely posúdenia finančného rizika chýb vo verejnom obstarávaní prijala Komisia v decembri 2013 usmernenia na určovanie finančných opráv v prípade nedodržiavania pravidiel verejného obstarávania pri projektoch realizovaných v rámci zdieľaného hospodárenia.

7.26. Z 81 preskúmaných operácií týkajúcich sa opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu, sa v 15 prípadoch (19 %) nedodržali požiadavky oprávnenosti [príklad je uvedený v infografike (rámčeku) 7.7 ]. 2 vyčísliteľné chyby v oblasti životného prostredia, opatrení v oblasti klímy a rybného hospodárstva súvisia s neoprávnenými výdavkami.

Infografika (rámček) 7.7 – Príklad neoprávnených výdavkov alebo činnosti V rámci opatrenia na rozvoja vidieka „platby na dobré životné podmienky zvierat“ sa poskytuje podpora poľnohospodárom, ktorí dobrovoľne prijmú záväzky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat. Platby sa uhrádzajú ročne a pokrývajú dodatočné náklady a ušlý príjem z dôvodu prijatého záväzku, napríklad zväčšenie priestoru pre zvieratá. Je to príklad využívania možností zjednodušených nákladov, ktoré môžu znížiť administratívne zaťaženie členských štátov a príjemcov. Tieto možnosti by mali byť založené na dobrej metodike, obzvlášť presnom výpočte zjednodušených nákladov. V Rumunsku sme zistili neoprávnené výdavky, pretože vnútroštátne orgány pri výpočte zjednodušených nákladov primerane nezohľadnili počet výrobných cyklov. V dôsledku toho boli platby všetkým príjemcom systematicky nadhodnotené. Skontrolovali sme všetky typy záväzkov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat v Rumunsku vrátane tých, ktoré boli mimo vzorky, aby sme určili, do akej miery nesprávne výpočty ovplyvnili celkové výdavky na dobré životné podmienky zvierat v Rumunsku. Zistili sme, že celkové neoprávnené výdavky od začiatku opatrenia (2012) do októbra 2015 mohli byť až vo výške 152 mil. EUR (z celkovej sumy 450 mil. EUR). Taktiež sme zistili chyby oprávnenosti v Belgicku (Valónsko), Nemecku (Porýnie-Falcko), Španielsku (Andalúzia, Galícia, Castilla-La Mancha), Grécku, Taliansku (vidiecka sieť, Sicília a Kampánia) a Poľsku. Rámček 7.7 – Príklad neoprávnených výdavkov alebo činnosti Komisia plne podporuje členské štáty v ich úsilí používať zjednodušené možnosti vykazovania nákladov vždy, keď je to možné, ako nástroj na predchádzanie chybám, ako to uznal Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 23/2014 (pozri odsek 86). Pokiaľ ide o prípady v Rumunsku, Komisia súhlasí, že došlo k chybe pri výpočte zjednodušených nákladov použitých pri platbách. Komisia začala v roku 2016 v nadväznosti na zistenia Dvora audítorov postup overenia súladu s cieľom presne určiť rizikovú sumu. Môže to viesť k uplatneniu finančnej opravy.

7.27. V prípade 27 preskúmaných operácií boli príjemcovia povinní dodržiavať pravidlá verejného obstarávania. Tieto pravidlá zabezpečujú nákup tovarov a služieb za najvýhodnejších podmienok a zabezpečujú rovnaký prístup k verejným zákazkám a dodržiavanie zásad transparentnosti a nediskriminácie. V šiestich prípadoch sa nedodržalo buď jedno, alebo viac pravidiel. Príklad takejto chyby je uvedený v infografike (rámčeku) 7.8 . 7.27. Komisia vymedzila verejné obstarávanie ako významný zdroj chýb a zintenzívnila svoje audítorské práce, aby sa zabezpečila primeraná ochrana rozpočtu EÚ. Dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania je tiež jedným zo základných prvkov akčných plánov pre rozvoj vidieka. Hĺbkový audit tejto oblasti sa uskutočnil v rokoch 2015 a 2016 v štyroch členských štátoch. V roku 2016 sa budú v ostatných členských štátoch vykonávať dôkladné kontroly dodržiavania pravidiel verejného obstarávania. Na účely posúdenia finančného rizika chýb vo verejnom obstarávaní prijala Komisia v decembri 2013 usmernenia na určovanie finančných opráv v prípade nedodržiavania pravidiel verejného obstarávania pri projektoch realizovaných v rámci zdieľaného hospodárenia.

Infografika (rámček) 7.8. – Príklad nesúladu s pravidlami verejného obstarávania Samospráva v Taliansku (Kampánia) prijala podporu na výstavbu jednokoľajovej dráhy: infraštruktúry, ktorá pomáha poľnohospodárom prepravovať olivy hore a dole z kopcov. Zákazka bola udelená súkromnej spoločnosti prostredníctvom postupu verejného obstarávania. Na posúdenie rôznych ponúk samospráva stanovila súbor kritérií s rôznymi váhami (meranými v bodoch). V oznámení o vyhlásení obstarávania sa od uchádzačov požadovalo, aby do svojich ponúk zahrnuli návrhy dodatočných prác na nových cestách, kanalizácii a vodovodnej sieti. Tieto dodatočné práce predstavovali 75 % celkových bodov, na ktorých samospráva založila svoje rozhodnutie o udelení zákazky. Pre porovnanie, cena tvorila len 10 % všetkých bodov. Keďže bola pomoc EÚ udelená na výstavbu jednokoľajovej dráhy, príjemca porušil taliansky zákon o verejnom obstarávaní stanovením kritérií – výstavbou ciest, kanalizácie a vodovodnej siete – ktoré sa netýkali predmetu, povahy a charakteristiky oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania. Tieto kritériá boli preto nezákonné v rámci talianskych pravidiel verejného obstarávania. Taktiež sme zistili prípady nedodržania pravidiel verejného obstarávania v Nemecku (Porýnie-Falcko), Grécku a Rumunsku. Rámček 7.8 – Príklad nesúladu s pravidlami verejného obstarávania Komisia si je vedomá, že kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré sú uvedené vo výzve na predkladanie ponúk, úplne nesúviseli s povahou prác. Komisia však zdôrazňuje, že investície sa uskutočnili podľa plánu. Talianske orgány preskúmali dokumentáciu a začali postupy vymáhania v prípadoch porušení pravidiel verejného obstarávania. Talianske orgány uplatnili finančnú opravu vo výške 10 %. Komisia sa domnieva, že toto nápravné opatrenie pomáha chrániť rozpočet EÚ. Vo výročnej správe o činnosti za rok 2015 boli vznesené výhrady v súvislosti so zahrnutím otázok verejného obstarávania, ako ich uznal Dvor audítorov v bode 7.60.

7.28. Naša vzorka zahŕňala 45 operácií súvisiacich s agroenvironmentálnymi platbami, ktoré sa týkali využívania poľnohospodárskych výrobných metód zlučiteľných s ochranou životného prostredia, krajiny a prírodných zdrojov. Zistili sme, že v troch prípadoch poľnohospodári nesplnili všetky podmienky na platbu. 7.28. Komisia by chcela zdôrazniť, že všetci traja príjemcovia boli povinní dodržiavať širokú škálu rôznych agroenvironmentálnych záväzkov a väčšinu z nich úspešne splnili. Len pri niektorých záväzkoch sa zistilo neúplné dodržiavanie alebo nedostatočné zdokumentovanie.

7.29. Zo 78 operácií týkajúcich sa opatrení, ktoré sa vzťahujú na plochu, sme zistili 15 prípadov (19 %) nadhodnotenia oprávnenej plochy. Väčšina zistených nadhodnotení bola pomerne malá, a preto mala len malý vplyv na celkovú odhadovanú chybovosť. Pozri tiež bod 7.18. 7.29. Komisia berie na vedomie, že väčšina chýb týkajúcich sa nadhodnotenia, ktoré zistil Dvor audítorov, bola relatívne malá, a víta hodnotenie Dvora audítorov o zlepšení spoľahlivosti údajov v registri pôdy LPIS (pozri bod 7.17). Komisia zastáva názor, že nie je možné zabrániť malým chybám pri primeraných nákladoch.

7.30. Vnútroštátne orgány by mali kontrolovať primeranosť nákladov. V 24 investičných projektoch ju vnútroštátne orgány neskontrolovali náležite. Tieto prípady sme vykázali ako chyby. Vo všeobecnosti však nie je možné určiť výšku neoprávnených výdavkov a v takom prípade nemôžeme vyčísliť chybu. Dodatočné informácie o primeranosti nákladov uvádzame v časti „testovanie kritérií výkonnosti“ (pozri bod 7.71). 7.30. Pozri odpoveď Komisie na bod 7.71.

Preskúmanie výročných správ o činnosti a ďalších zložiek systémov vnútornej kontroly

Systémy GR AGRI týkajúce sa riadnosti operácií v poľnohospodárstve

7.31. Komisia a členské štáty sa podieľajú na riadení väčšiny poľnohospodárskych výdavkov. Približne 80 platobných agentúr v členských štátoch vypláca pomoc poľnohospodárom a ďalším príjemcom, pričom Komisia uhrádza tieto náklady členským štátom mesačne (v prípade EPZF) alebo štvrťročne (v prípade EPFRV). Komisia vykonáva audity zhody, ktorých cieľom je posúdiť, či systémy členských štátov zabezpečujú zákonnosť a riadnosť platieb pomoci príjemcom. Zistené nedostatky systémov môžu viesť k finančným opravám stanoveným voči členský štátom prostredníctvom rozhodnutí o súlade. Finančné opravy sa často stanovujú na paušálnom základe a týkajú sa výdavkov viacerých rozpočtových rokov. Zriedka vedú k spätnému získaniu platieb od konečných príjemcov, a tak sa uhrádzajú zo štátnych rozpočtov (27). 7.31. Hoci je pravda, že väčšina minulých opráv bola paušálna, v novom právnom rámci sa členským štátom odporúča, aby poskytli výpočet rizika pre fond. Ak Komisia pri postupoch overovania súladu zistí neoprávnené platby, ktoré môžu byť priamo spojené s príjemcom, členské štáty sú povinné začať potrebné nápravné opatrenia voči koncovým príjemcom.

7.32. S cieľom skontrolovať, či boli audity zhody Komisie v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi (28) a hlavnými regulačnými ustanoveniami, sme vykonali administratívnu kontrolu vzorky 24 (29) zo 120 auditov zhody (30) vykázaných GR AGRI v roku 2015. Taktiež sme opätovne vykonali šesť z týchto 24 auditov (31). V roku 2015 Komisia aktualizovala svoje audítorské postupy v nadväznosti na jej vlastné posúdenie metodiky auditov a politiky zabezpečenia kvality. Preskúmali sme tieto aktualizované postupy a zohľadnili sme ich pri našom posúdení.

7.33. Audity zhody Komisie sú celkovo v súlade s príslušnými štandardmi. Keď však Komisia nemá žiadne zistenia, mala by zlepšiť spôsob dokumentovania audítorskej práce, na ktorej je tento záver podložený. 7.33. Komisia sa počas vykonávania auditu snaží rešpektovať štandardy ISSAI. To je jeden z dôvodov, prečo využívať služby externej spoločnosti na podporu vlastného hodnotenia svojich audítorských postupov. Audítorské správy jednotlivých misií sú základom zistení Komisie. Ak sa neuvedú žiadne zistenia (napr. nebol nahlásený žiadny problém, zistené nedostatky neboli významné), tieto skutočnosti sa uvedú v audítorskej správe.

7.34. V predošlých výročných správach (32) sme upozorňovali na problém zdĺhavosti postupov posudzovania zhody, ktorý mal za následok veľké množstvo nevybavených spisov (33). V roku 2015 Komisia výrazne znížila počet týchto starých nevybavených spisov: zo 192 na 34. Zmeny v právnych predpisoch na obdobie 2014 – 2020, ktoré nadobudli účinnosť pre SPP od 1. januára 2015, mali za cieľ zjednodušiť postup overenia súladu zavedením zákonných lehôt. Výsledkom je, že Komisia teraz monitoruje audítorský cyklus dôkladnejšie, aby bola v súlade s medzinárodnými a externými lehotami. 7.34. Komisia pozorne sleduje ukončenie auditov nevybavených spisov („starých otvorených spisov“): ich počet sa v júni 2016 ďalej znížil z 34 na 20. Cieľom Komisie je ukončiť všetky zostávajúce audity nevybavených spisov („starých otvorených spisov“) do konca roka 2016.

7.35. V nových právnych predpisoch na obdobie 2014 – 2020 sa tiež kladie väčší dôraz na úlohu členských štátov v stanovovaní rizikovej sumy, ktorú Komisia môže použiť na výpočet finančných opráv, ktoré sa majú uložiť. Preskúmali sme, či Komisia správne potvrdila a použila údaje členských štátov tak, že sme preskúmali usmernenia Komisie a skontrolovali šesť finančných opráv prijatých alebo vypracovaných v roku 2015. 7.35 – 7.36. V predchádzajúcich rokoch Komisia vypracovala podľa odporúčania Dvora audítorov rámec, ktorého účelom je zvýšiť počet vypočítaných finančných opráv a následne uplatňovať menej paušálnych korekcií. Vzhľadom na ťažkosti s prípadmi, ktoré sa týkajú početných transakcií, sa do základného aktu vložili vhodné právne ustanovenia vrátane zásad zodpovednosti členských štátov pri poskytovaní potrebných informácií a vynakladaní primeraného úsilia. Delegovaný akt obsahuje podrobné ustanovenia o vypočítaných a extrapolovaných finančných opravách. Podrobné usmernenia Komisie o finančných opravách sa primerane aktualizovali, najmä pokiaľ ide o kritériá a metodiku, ktoré Komisia používa na prijatie alebo neprijatie výpočtov či extrapolácií členských štátov v súvislosti s rizikom pre rozpočet EÚ. Komisia sa domnieva, že príručka na vykonávanie auditu obsahuje informácie o overovaní údajov, ktoré poskytli členské štáty. V oznámení C(2015) 3675 pripojenom k príručke o vykonávaní auditu sa jasne stanovujú minimálne požiadavky, ktoré musia členské štáty splniť pri predkladaní dodatočných údajov Komisii na výpočet finančných opráv, ako aj kritériá a metodika, ktoré má Komisia použiť na prijatie alebo neprijatie výpočtu alebo extrapolácie finančnej opravy. Komisia v súlade so štandardným postupom vykonáva dôkladné kontroly na základe údajov, ktoré poskytli členské štáty. Potvrdzujú to aj zistenia Dvora audítorov v štyroch zo šiestich preskúmaných finančných opráv. Pokiaľ ide o zvyšné dve finančné opravy: — v jednom prípade išlo o pomerne malú sumu a od členského štátu sa vyžadovali dodatočné informácie, — v prípade finančnej opravy vo výške 5,8 milióna EUR Komisia skontrolovala platnosť údajov, ktoré poskytol členský štát, aj keď tento proces nebol riadne zdokumentovaný. Komisia by chcela zdôrazniť, že úsilie kontrolovať údaje, ktoré poskytli členské štáty, by malo zodpovedať možným finančným dôsledkom. Komisia sa môže opierať aj o prácu certifikačných orgánov.

7.36. V audítorskej príručke Komisie nie sú uvedené podrobné audítorské postupy a požiadavky na dokumentáciu na overenie údajov poskytnutých členskými štátmi. Pri štyroch zo šiestich preskúmaných finančných opráv sme zistili, že Komisia vykonala cielené audity na overenie údajov, ktoré dostala od príslušných členských štátov. Za ďalšie dve finančné opravy nám Komisia neposkytla dostatočné a primerané dôkazy o jej kontrolách či overeniach. V jednom z týchto prípadov bola finančná oprava pomerne nízka. V ostatnom prípade však bola finančná oprava 5,8 mil. EUR. Použitie neoverených údajov predstavuje finančné riziko pre rozpočet EÚ, pretože je v záujme členských štátov znížiť finančné opravy.

Systémy členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií v poľnohospodárstve

7.37. Orgány členských štátov sú zodpovedné za zavedenie a používanie:

a) primeraných administratívnych a kontrolných postupov s cieľom zabezpečiť správnosť vyhlásení žiadateľov a splnenie požiadaviek oprávnenosti;

b) kontrol na mieste, ktoré by mali v závislosti od systému podpory pokrývať aspoň 5 % všetkých príjemcov alebo výdavkov.

7.38. Naše preskúmanie systémov sme založili na auditoch, ktoré vykonala Komisia (GR AGRI). V rámci vzorky 24 auditov zhody, ktoré sme preskúmali (pozri bod 7.32), Komisia vykázala výrazné nedostatky v prípade 17 príslušných systémov (34). Keďže sme zistili, že práca Komisie bola vo všeobecnosti uspokojivá (pozri bod 7.33), môžeme sa spoľahnúť na posúdenie týchto systémov Komisiou. 7.38. Komisia víta vyhlásenie Dvora audítorov o tom, že práca Komisie bola celkovo uspokojivá a že sa môže spoľahnúť na posúdenie Komisie týkajúce sa systému členských štátov.

7.39. V šiestich kontrolovaných členských štátoch (pozri bod 7.32) sme tiež vykonali doplňujúce audítorské práce v obmedzenom počte oblastí náchylných na riziko (35). Naše zistenia za EPZF, rozvoj vidieka a krížové plnenie sú uvedené v nasledujúcich bodoch.

Systémy členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií EPZF

7.40. Hlavným systémom riadenia a kontroly platieb priamej pomoci (36) je integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS). Tento systém pozostáva z databáz poľnohospodárskych podnikov a žiadostí o pomoc, z identifikačného systému poľnohospodárskych parciel (LPIS; pozri tiež body 7.17 a 7.18), registrov hospodárskych zvierat a registra nárokov v tých členských štátoch, ktoré uplatňujú SPS. Platobné agentúry vykonávajú administratívne krížové kontroly medzi týmito databázami s cieľom uistiť sa, že sa platby uhrádzajú v správnej výške oprávneným príjemcom na oprávnenú pôdu alebo zvieratá. 7.40 – 7.41. Komisia sa domnieva, že systém IACS vrátane registra pôdy LPIS je spoľahlivý a že kvalita a pokrytie systému IACS sú dôležité na zabezpečenie správnosti platieb priamej pomoci a výdavkov z EPFRV najmä v prípade agroenvironmentálnych opatrení a znevýhodnených oblastí. Vždy keď sa vyskytnú nedostatky, členské štáty musia zaviesť nápravné opatrenia na ich riešenie vrátane špecifických akčných plánov. Komisia ich dôkladne monitoruje.

7.41. V našej výročnej správe za rok 2014 sme uviedli, že systém IACS vo výraznej miere prispieva k predchádzaniu chybám a znižovaniu chybovosti v systémoch pomoci, v ktorých sa uplatňuje (37). Tento rok sme preskúmali spoľahlivosť vybraných kľúčových kontrolných funkcií v systéme IACS v šiestich kontrolovaných platobných agentúrach (pozri bod 7.32). Bez toho aby sme spochybnili príspevok systému IACS k predchádzaniu a znižovaniu chybovosti, zistili sme, že niektoré preskúmané kľúčové kontrolné funkcie boli ovplyvnené nedostatkami. Týkali sa LPIS, administratívnych kontrol, kvality inšpekcií na mieste a postupov spätného získania nesprávnych platieb (38). Príklad zistených nedostatkov je uvedený v infografike (rámčeku) 7.9 .

Infografika (rámček) 7.9 – Príklad nedostatkov zistených v súvislosti s LPIS V priebehu šiestich po sebe nasledujúcich rokov (2010 – 2015) v Spojenom kráľovstve (Severné Írsko) z ročného preskúmania kvality LPIS vyplynulo, že nie je v súlade s niekoľkými zložkami kvality, ktoré sa požadujú v právnych predpisoch EÚ. Napriek právnej povinnosti zaviesť nápravné opatrenie v takýchto situáciách, z posúdenia kvality za rok 2015 vyplynulo, že nedošlo ku konzistentnému zlepšeniu: celkovo oprávnené plochy zaznamenané v LPIS Severného Írska boli nadhodnotené o viac než 2 %, čo vedie k riziku nesprávnych platieb. Nedostatky v LPIS Severného Írska sme už vykázali v našej výročnej správe za rok 2012 (príloha 3.2). Rámček 7.9 – Príklad nedostatkov zistených v súvislosti s LPIS Orgány Severného Írska prijímali od roku 2013 nápravné opatrenia v nadväznosti na audity, ktoré vykonala Komisia. Odhad oprávnenej plochy v posúdení kvality registra pôdy LPIS bol „nevyhovujúci“ za roky 2010, 2011, 2012 a 2015. Orgány Spojeného kráľovstva – Severného Írska vysvetlili dôvody v príslušných výročných správach o posúdení kvality. V rokoch, keď sa začala trojročná obnova registra pôdy LPIS (2013, 2014), sa znížil počet nevyhovujúcich pozemkov. V roku 2015 však orgány Spojeného kráľovstva – Severného Írska zistili, že došlo k zvýšeniu počtu pozemkov bez oprávnenej plochy, ktoré sa neidentifikovali v rámci programu obnovy. Komisia túto situáciu naďalej pozorne sleduje.

Systémy členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií v rozvoji vidieka

7.42. V piatich zo šiestich kontrolovaných platobných agentúr (pozri bod 7.32) sme zistili nedostatky v administratívnych kontrolách týkajúcich sa podmienok oprávnenosti, a to najmä v súvislosti s verejným obstarávaním. Tieto nedostatky systémov boli veľmi podobné tým, ktoré sme zistili a vykázali v predchádzajúcich rokoch (39). Významnou príčinou chýb zistených počas testovania operácií sú nedostatky v systéme (pozri bod 7.24). 7.42. Komisia v členských štátoch vykonáva audity súladu, aby overila, či sú vyplatené výdavky v súlade s pravidlami. Komisia počas týchto auditov zistila aj nedostatky v rámci administratívnych kontrol týkajúcich sa podmienok oprávnenosti a verejného obstarávania. Vykonali sa nápravné opatrenia a v prípade potreby aj akčné plány. Okrem toho sa vo výročnej správe o činnosti za rok 2015 vzniesli výhrady. V tejto súvislosti sa vykonali aj finančné opravy a v súčasnosti prebieha niekoľko postupov overenia súladu, ktoré by mali viesť k ďalším finančným opravám. V roku 2015 sa v štyroch členských štátoch začal cielený audit verejného obstarávania. V ostatných členských štátoch sa takýto audit uskutoční v roku 2016.

7.43. V súvislosti s verejným obstarávaním sme preskúmali vzorku 41 projektov (navyše k nášmu testovaniu operácií), z ktorých osem (20 %) bolo ovplyvnených chybami. V troch z ôsmich prípadov sme zistili neoprávnené výdavky v celkovej výške prevyšujúcej 1,5 mil. EUR, ktorá predstavovala pomoc poskytnutú z EPFRV.

7.44. V rámci úsilia o zníženie úrovne chybovosti vo výdavkoch na rozvoj vidieka Komisia a členské štáty vykonávajú akčné plány s cieľom zistiť príčiny chýb a zaviesť cielené nápravné opatrenia na zníženie rizika výskytu chýb. Preskúmali sme, či akčný plán príslušného členského štátu riešil hlavnú príčinu týchto chýb.

7.45. Počas nášho testovania operácií za rok 2015 sme sa zamerali na 14 najzávažnejších vyčísliteľných chýb zistených v ôsmich členských štátoch. Zaznamenali sme, že sedem z ôsmich už aktualizovalo svoje akčné plány do februára 2016 vrátane opatrení na riešenie niektorých záležitostí, ktoré sme zistili. Počas nášho preskúmania systémov členských štátov sme však zistili, že štyri platobné agentúry, v ktorých sme odhalili nedostatky v administratívnych kontrolách postupov verejného obstarávania, nezačlenili do svojich akčných plánov žiadne nápravné opatrenia v tejto súvislosti. Hoci zastávame názor, že akčné plány sú vo všeobecnosti dobrým nástrojom na riešenie príčiny chýb, stále je priestor na ďalšie zlepšenie v oblasti verejného obstarávania. 7.45. Ak sa nedostatky zistia v rámci auditov zhody a auditov, ktoré vykonáva Dvor audítorov, Komisia vždy vyžaduje, aby členské štáty prijali nápravné opatrenia, ktoré môžu mať podobu akčného plánu. Komisia v nadväznosti na odporúčania uvedené v osobitnej správe Dvora audítorov č. 23/14 odporučila, aby všetky členské štáty venovali osobitnú pozornosť otázkam verejného obstarávania a v prípade potreby prijali nápravné opatrenia. Vo výročnej správe o činnosti za rok 2015 sa vzniesli výhrady týkajúce sa zahrnutia otázok verejného obstarávania, ako uznal Dvor audítorov v bode 7.60.

Systémy členských štátov týkajúce sa krížového plnenia

7.46. Preskúmali sme systém na zabezpečenie splnenia požiadaviek krížového plnenia v šiestich kontrolovaných platobných agentúrach (pozri bod 7.32). Konkrétne sme analyzovali spoľahlivosť štatistík o kontrolách a postupov zavedených na zabezpečenie, že členské štáty náležite kontrolujú požiadavky krížového plnenia na ochranu vôd pred dusičnanmi [smernica o dusičnanoch (40)] a pre oznámenia v súvislosti s hovädzím dobytkom (41). Taktiež sme preskúmali 63 kontrolných správ. 7.46. Komisia poznamenáva, že krížové plnenie sa netýka posudzovania zákonnosti a správnosti príslušných operácií.

7.47. Zistili sme nedostatky, ktoré sa týkali najmä spoľahlivosti štatistík o kontrolách a výberu vzorky v piatich zo šiestich kontrolovaných členských štátov. Zistili sme problémy (napr. nesprávny výpočet sankcií alebo nevykonanie kontrol niektorých požiadaviek) v 13 zo 63 preskúmaných kontrolných správ. Okrem toho, v Litve a Spojenom kráľovstve (Severné Írsko) v štyroch z 24 kontrolných správ vo vzorke neboli sankcie správne začlenené do štatistík o kontrolách. Ďalší príklad zistených nedostatkov je uvedený v infografike (rámčeku) 7.10 . 7.47. Komisia súhlasí s pripomienkou Dvora audítorov a počas svojich auditov venuje týmto požiadavkám osobitnú pozornosť. Komisia pri mnohých z nich zistila nedostatky v rozsahu a kvalite kontrol krížového plnenia. Keď sa zistí systematické nedodržiavanie pravidiel, Komisia vždy vyžaduje prijatie nápravných opatrení, v prípade potreby aj akčných plánov, a zabezpečí ochranu rozpočtu EÚ prostredníctvom postupu overenia súladu.

Infografika (rámček) 7.10 – Príklad nedostatočných kontrol krížového plnenia V Litve sme zistili, že vnútroštátne orgány nekontrolovali dostatočne požiadavky krížového plnenia na ochranu vôd pred dusičnanmi, ktoré sa vzťahujú na všetkých poľnohospodárov. Tento členský štát používal niekoľko prahov, pod ktorými poľnohospodári nepodliehali požiadavkám krížového plnenia, ktoré vyplývajú zo smernice o dusičnanoch. Napríklad poľnohospodári s využívanou poľnohospodárskou plochou 10 hektárov alebo menej nemusia vykazovať mieru používania hnojív. Títo poľnohospodári predstavujú viac než 70 % všetkých poľnohospodárov a využívajú 14 % poľnohospodárskej plochy. Ďalším príkladom sú chovatelia dobytka, ktorí ak majú menej než 10 kusov dobytka na jednom mieste, nemusia mať sklad hnoja s príslušnou kapacitou. Títo poľnohospodári predstavujú 87 % všetkých chovateľov dobytka a majú 28 % dobytka v Litve. Cieľom smernice o dusičnanoch je chrániť životné prostredie a zdravie občanov. Hoci využívanie prahov môže znížiť byrokraciu pre menších poľnohospodárov, vyčlenenie poľnohospodárov z kontrol krížového plnenia nie je len nezákonné, ale môže aj negatívne ovplyvniť dosiahnutie cieľov smernice o dusičnanoch. Rámček 7.10 – Príklad nedostatočných kontrol krížového plnenia Komisia berie na vedomie zistenie Dvora audítorov. Hoci sa audit Komisie v Litve za rok 2014 vzťahoval len na povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia v súvislosti so zvieratami, podobné nedostatky sa zistili, pokiaľ ide o vzorky. Tieto nedostatky sa sledujú v rámci postupu overenia súladu.

Systémy GR MARE a členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií v rybnom hospodárstve

7.48. Riadiace orgány uhrádzajú platby príjemcom a vykazujú výdavky Komisii, ktorá ich potom prepláca členským štátom. Komisia používa výročné kontrolné správy a výročné stanovisko orgánov auditu na posúdenie, či členské štáty zaviedli systém riadenia a kontroly, ktoré spĺňajú právne požiadavky. Komisia tiež vykonáva vlastné audity, aby overila, či tieto systémy fungujú účinne.

7.49. Naše preskúmanie systémov v tejto oblasti sa zameralo na audity, ktoré vykonala Komisia (GR MARE). Vykonali sme administratívnu kontrolu vzorky piatich auditov zhody Komisie. Komisia vykázala závažné nedostatky v systémoch dvoch (Taliansko a Rumunsko) z piatich príslušných členských štátov.

7.50. Preskúmali sme audítorskú prácu Komisie a jej súlad s medzinárodnými audítorskými štandardmi. Päť auditov, ktoré sme preskúmali, nebolo plne v súlade so štandardmi, a zistili sme nedostatky v dohľade nad auditom a audítorskej dokumentácii. 7.50. Komisia uznala, že v oblasti dohľadu nad auditom a dokumentácie sú potrebné zlepšenia, a zodpovedajúcim spôsobom posilnila svoje postupy. Súbory boli podrobené auditu pred vykonaním týchto zmien.

7.51. Taktiež sme opätovne vykonali jeden audit Komisie v Rumunsku. Zistili sme nedostatky v administratívnych kontrolách riadiaceho orgánu, konkrétne v súvislosti s postupmi verejného obstarávania [pozri infografiku (rámček) 7.11 ].

Infografika (rámček) 7.11 – Nedostatky v oblasti obstarávania v Rumunsku Preskúmali sme vzorku siedmich postupov obstarávania, z ktorých bolo päť ovplyvnených chybami (dve verejné a tri súkromné). Tri súkromné prípady Komisia neodhalila. Taktiež sme zistili nedostatky týkajúce sa postupu výberu projektov v dvoch zo šiestich preskúmaných prípadov. Rámček 7.11 – Nedostatky v oblasti verejného obstarávania v Rumunsku Štandardné kontrolné zoznamy, ktoré používa Komisia, sú zamerané skôr na súlad s pravidlami verejného, a nie súkromného obstarávania. Sedem uvedených postupov sa týka prípadov súkromného obstarávania na základe usmernení, ktoré vypracovali rumunské orgány (5 prípadov), ako aj prípadov verejného obstarávania (2 prípady týkajúce sa technickej pomoci), pri ktorých už Komisia vedela o nedostatkoch. Komisia okrem toho už predtým zistila nedostatky pri výbere projektov.

7.52. Na základe 24 auditov, ktoré GR MARE vykonalo v roku 2014 a 2015 a ktoré boli dokončené do času konania nášho auditu, GR MARE navrhlo dve finančné opravy. Z nášho preskúmania vzorky piatich z týchto auditov vyplynulo, že v dvoch prípadoch (Taliansko a Rumunsko) sa finančnými opravami neriešili všetky nedostatky ovplyvňujúce systémy vnútornej kontroly riadiacich orgánov. 7.52. Komisia navrhuje finančné opravy v prípadoch, kde zistila závažné nedostatky. Na základe vlastnej analýzy sa domnieva, že v prípade Talianska a Rumunska sa uplatnili primerané úrovne nápravy. Pokiaľ ide o Rumunsko, posúdi potrebu dodatočných opráv na základe zistení Dvora audítorov.

Výročná správa o činnosti GR AGRI

7.53. Vo svojej VSČ za rok 2015 GR AGRI hodnotí výdavky vystavené riziku v hlavných výdavkových oblastiach. Toto hodnotenie vychádza z mier chybovosti, ktoré vykázali členské štáty (za každú platobnú agentúru) v štatistikách o kontrolách. Komisia následne upravuje tieto miery chybovosti predovšetkým na základe auditov Komisie a auditov Dvora audítorov, ktoré sa vykonali v posledných troch rokoch, ako aj na základe stanovísk certifikačných orgánov k zákonnosti a riadnosti za rozpočtový rok 2015. Výsledné upravené chybovosti sa následne zhrnú a použijú na výpočet celkových výdavkov vystavených riziku, t. j. miery chybovosti, ktorá podľa odhadov Komisie ovplyvňuje rozpočet EÚ. Zastávame názor, že toto je vo všeobecnosti platný prístup, ktorým možno zabezpečiť dostatočný základ pre výhrady na úrovni jednotlivých platobných agentúr. Zdôrazňujeme však nasledujúce záležitosti.

7.54. V roku 2015 boli certifikačné orgány po prvýkrát povinné potvrdiť na základe reprezentatívnej vzorky zákonnosť a riadnosť výdavkov, ktorých preplatenie požadovali platobné agentúry od Komisie. Certifikačné orgány preto predstavujú kľúčový prvok modelu miery istoty Komisie v období rokov 2014 – 2020. V roku 2015 GR AGRI mohlo využiť tieto stanoviská certifikačných orgánov k zákonnosti a riadnosti len vo veľmi obmedzenom rozsahu pre výrazné nedostatky v metodike a vykonávaní (napr. oneskorenia vo vymenovaní certifikačných orgánov v členských štátoch, neprimerané stratégie auditu, príliš malé vzorky vybrané na testovanie vecnej správnosti a nedostatočné technické zručnosti a právne odborné znalosti na zistenie nedostatkov pri administratívnych kontrolách a kontrolách na mieste platobných agentúr). 7.54. Komisia sa domnieva, že vypracovanie stanoviska k zákonnosti a správnosti nezávislým profesionálnym audítorským orgánom na vnútroštátnej úrovni bude viesť k zlepšeniu systémov riadenia a kontroly členských štátov a vyššiemu stupňu spoľahlivosti v súvislosti s chybovosťou vykazovanou členskými štátmi. Keďže rozpočtový rok 2015 bol prvým rokom vykonávania tohto nového prístupu, ešte sa nemohli v plnej miere využívať výhody nového úsilia certifikačných orgánov. Napriek tomu si možno z roku 2015 vziať množstvo povzbudivých odkazov a poučení do budúcnosti.

7.55. Komisia vykonala úpravy s cieľom určiť upravenú chybovosť vo výdavkoch, za ktoré boli k dispozícii výsledky jej vlastných alebo našich auditov. GR AGRI však vo svojej VSČ neuviedlo, ktorá časť výdavkov nebola upravená z dôvodu, že neboli k dispozícii výsledky auditov. V takýchto prípadoch sa Komisia spolieha na štatistiky o kontrolách, čo môže viesť k podhodnoteniu upravenej chybovosti. 7.55. Komisia skúma situáciu v každej platobnej agentúre, a to nielen na základe zistení svojho auditu a auditu Dvora audítorov za posledné tri roky, ale aj na základe stanovísk certifikačného orgánu za príslušný rozpočtový rok, prijatých v súvislosti s každou platobnou agentúrou. Výsledky auditu sú preto k dispozícii vo všetkých prípadoch. Od certifikačných orgánov sa v roku 2015 prvýkrát vyžadovalo poskytnutie stanoviska k zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré obsahovalo ešte viac podrobností a informácií dôležitých pre rozhodovanie o úprave nahlasovaných mier chybovosti.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV

7.56. V infografike (tabuľke) 7.12 sú uvedené hlavné údaje (42) použité na posúdenie VSČ GR AGRI.

Hlavná výdavková oblasť VSČ (rozpočtový rok) Výdavky v roku 2015 (mil. EUR) Priemerná úroveň chýb vykázaných členskými štátmi Súhrnná upravená chybovosť Nápravná schopnosť Priemerné finančné opravy za posledné tri roky Priemerné spätné získanie za posledné tri roky Spolu (mil. EUR) (mil. EUR) EPZF 2014 44 137,85 0,55 % 2,61 % 536,44 1,22 % 117,83 0,27 % 1,49 % 2015 44 834,52 0,68 % 1,47 % 665,36 1,48 % 107,41 0,24 % 1,72 % EPFRV 2014 11 186,00 1,52 % 5,09 % 113,58 1,02 % 95,64 0,85 % 1,87 % 2015 9 843,14 1,78 % 4,99 % 177,99 1,81 % 114,95 1,17 % 2,98 % Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe výročných správ o činnosti GR AGRI.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.57. Za EPZF napriek zvýšeniu priemernej chybovosti vykazovanej členskými štátmi z 0,55 % v roku 2014 na 0,68 % v roku 2015 Komisia dospela k záveru, že upravená chybovosť klesla z 2,61 % v roku 2014 na 1,47 % v roku 2015. Komisia vysvetlila, že toto zníženie upravenej chybovosti je zväčša spôsobené: — zlepšeniami v systémoch kontroly členských štátov v dôsledku nápravných opatrení zavedených od roku podávania žiadostí 2014, — aktuálnejšími informáciami, ktoré má Komisia k dispozícii a umožňujú jej znížiť predtým vypočítané úpravy. 7.57. Komisia sa domnieva, že zvýšenie priemernej úrovne nahlasovaných chýb je dôkazom toho, že systémy riadenia a kontroly členských štátov dosahujú lepšie výsledky pri zisťovaní a nahlasovaní chýb. Z toho vyplýva, že vykazovaná miera chybovosti sa považuje za spoľahlivejšiu, a preto je potrebný menší počet úprav. Faktory, ktoré uviedol Dvor audítorov, majú pozitívny vplyv na vývoj upravenej miery chybovosti.

7.58. Pokiaľ ide o EPZF, vo VSČ sa uvádza, že súhrnná upravená chybovosť klesla z 2,61 % v roku 2014 na 1,47 % v roku 2015. Výsledky nášho auditu ukazujú, že odhadovaná chybovosť zostala rovnaká, keď sa vyradí vyčíslenie chýb súvisiacich s krížovým plnením (pozri prílohu 7.1 ).

7.59. Za EPFRV Komisia takmer strojnásobila priemernú chybovosť vykázanú členskými štátmi vo výške 1,78 % a vypočítala upravenú chybovosť vo výške 4,99 %. Komisia upravila chybovosť vykázanú 56 platobnými agentúrami zo 72, ktoré deklarovali výdavky z EPFRV. Zastávame názor, že upravená chybovosť 4,99 % je celkovo v súlade s nami odhadovanou chybovosťou. Komisia v posledných rokoch zvýšila počet auditov zhody pri výdavkoch z EPFRV a tiež začala horizontálne audity zamerané na opatrenia/platobné agentúry s podobnými rizikami. Príkladom je audit verejného obstarávania, ktorý prispel k celkovým výhradám vzneseným voči Nemecku a Španielsku.

7.60. Komisia definuje nápravnú schopnosť ako mechanizmus na nápravu urobených chýb a ochranu rozpočtu EÚ. Ročné zvýšenie vo výpočte nápravnej schopnosti za EPZF (na 1,72 %) a za EPFRV (na 2,98 %) je výsledkom nedávneho úsilia Komisie znížiť počet starých otvorených auditov zhody (pozri bod 7.34). To malo vplyv na celkovú výšku prijatých finančných opráv, a to najmä v roku 2015. 7.60. Nápravná schopnosť je odhad súm budúcich opráv, ktorý sa vypočíta ako historický priemer čistých finančných opráv, ako sa vysvetľuje vo výročnej správe o činnosti Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2015.

7.61. Nápravná schopnosť Komisie sa počíta na základe priemeru finančných opráv za tri roky a nemá žiadne priame prepojenie s výdavkami v roku 2015, ktoré budú opravené v nasledujúcich rokoch. To vysvetľuje tohtoročnú anomáliu, že Komisia vykazuje svoju nápravnú schopnosť pri výdavkoch z EPZF vyššie, ako je upravená chybovosť. V prípade EPFRV neexistuje záruka, že zostávajúce finančné riziko bude pod prahom významnosti do konca programového obdobia. Komisia to potvrdzuje vo svojej VSČ za rok 2015 (43). 7.61. Nápravná schopnosť a upravená miera chybovosti sú dva odhady, ktoré spolu fungujú ako ukazovateľ uistenia o účinnosti viacročného systému kontroly na ochranu rozpočtu EÚ. Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2015 poskytuje uistenie pre výdavky na SPP za rok 2015 ako celok, pričom berie do úvahy upravenú mieru chybovosti aj nápravnú schopnosť.

Výročná správa o činnosti GR MARE

7.62. Preskúmali sme výročnú správu o činnosti GR MARE za rok 2015, pričom sme sa zamerali na to, či boli zverejnené všetky podstatné informácie, či sa poskytnuté informácie zhodovali s našimi vlastnými zisteniami a či boli odhady, ktoré Komisia použila na výpočet chybovosti, primerané.

7.63. GR MARE zaslalo tri listy pred uzatvorením troch operačných programov s návrhom spätného získania sumy 53,6 mil. EUR. Táto významná suma nie je zverejnená vo VSČ. Vo VSČ sú uvedené výhrady k piatim členským štátom vrátane Rumunska, čo je v súlade s našimi audítorskými zisteniami. Náš audit nespochybnil výpočet chybovosti GR MARE. 7.63. Táto suma nebola uvedená, pretože podľa Komisie nie je vystavená riziku. Pre jeden z troch programov sa vydal príkaz na vymáhanie na predpokladanú sumu. Pokiaľ ide o zvyšné dva programy, keď sa vypracovala výročná správa o činnosti, členský štát a Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo sa už z veľkej časti zhodli na sumách, ktoré má Komisia vymáhať. Akékoľvek úpravy tejto sumy (a súvisiace finančné riziko) budú preto minimálne.

Záver a odporúčania

Záver za rok 2015

7.64. Celkovo dôkazy naznačujú, že výdavky na prírodné zdroje a na obe oblasti, ktoré boli predmetom špecifického hodnotenia (pozri body 7.13 a 7.21), sú ovplyvnené významnou chybovosťou.

7.65. V prípade tohto okruhu VFR z testovania operácií vyplýva, že odhadovaná chybovosť v celkovom súbore je 2,9 % (pozri prílohu 7.1 ). 7.65. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je v podstate rovnaká ako v minulom roku, s výnimkou krížového plnenia.

Odporúčania

7.66. V prílohe 7.2 sú uvedené výsledky nášho prieskumu, ktorý sa týka pokroku v zavádzaní odporúčaní z predchádzajúcich výročných správ. Vo výročných správach za rok 2012 a 2013 Dvor audítorov predložil 20 odporúčaní. Komisia a členské štáty prijali v plnom rozsahu štyri odporúčania, kým päť bolo prijatých vo väčšine ohľadov a 10 len v niektorých ohľadoch. 7.66. Komisia berie na vedomie najnovšie hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa pokroku dosiahnutého v súvislosti s plnením odporúčaní z predchádzajúcich výročných správ. Komisia bude pokračovať v spolupráci s členskými štátmi na ďalšom zlepšovaní prijímania opatrení v nadväznosti na odporúčania Dvora audítorov.

7.67. Na základe tohto preskúmania a zistení a záverov za rok 2015 odporúčame Komisii v súvislosti s EPZF:

— Odporúčanie 1: pokračovať v jej úsilí následne kontrolovať prípady, keď vnútroštátne právne predpisy nie sú v súlade s právnymi predpismi EÚ, vrátane všetkých právnych prostriedkov, ktoré má k dispozícii, a to najmä pozastavenie platieb [pozri bod 7.20 a infografiku (rámček) 7.5 ]; Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. Komisia zastáva názor, že sa vykonáva prostredníctvom jej priebežnej audítorskej činnosti a poskytovania usmernení podľa potreby, a prijme potrebné kroky v rámci zdieľaného hospodárenia na pomoc audítorským orgánom členských štátov pri účinnom plnení ich úloh. Nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov sa v prípade potreby riešia prostredníctvom cielených a komplexných akčných plánov. Keď Komisia počas svojho monitorovania alebo auditov zistí takéto problémy, požiada členský štát, aby vykonal nápravné opatrenia. Ak je daný problém obzvlášť naliehavý, členský štát musí zaviesť plán nápravných opatrení a útvary Komisie pozorne sledujú jeho vykonávanie. Takéto plány boli dosiaľ hodnotené ako veľmi účinné. Ak sa vykonávanie akčného plánu nepovažuje za účinné, je možné znížiť platby alebo ich pozastaviť s cieľom chrániť rozpočet EÚ.

— Odporúčanie 2: každoročne monitorovať výsledky posúdení kvality LPIS vykonaných členskými štátmi a kontrolovať, či všetky členské štáty s negatívnym posúdením skutočne prijali potrebné nápravné opatrenia [pozri infografiku (rámček) 7.9 ]; Komisia toto odporúčanie prijíma. Výsledky posúdenia kvality registra pôdy LPIS sa každoročne monitorujú. Tento každoročný proces predstavuje postup kontroly kvality, ktorého hlavným cieľom je zlepšiť kvalitu a spoľahlivosť registra pôdy LPIS prostredníctvom analýzy zistených technických nedostatkov a prijatím nápravných opatrení na ich riešenie.

v súvislosti s rozvojom vidieka:

— Odporúčanie 3: zabezpečiť, aby akčné plány všetkých členských štátov riešiace chyby v rozvoji vidieka zahŕňali účinné opatrenia v oblasti verejného obstarávania (pozri bod 7.45); Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia sa v plnej miere zapája do poskytovania cielených a účinných usmernení o prevencii nezrovnalostí v postupoch verejného obstarávania: Verejné obstarávanie – štúdia o administratívnej kapacite EÚ (2016) vrátane osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a Usmernenie k verejnému obstarávaniu pre odborníkov z praxe na zabránenie vzniku najbežnejších chýb v rámci projektov financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2015). Komisia v decembri 2015 zdôraznila, že všetky členské štáty musia venovať osobitnú pozornosť pravidlám verejného obstarávania a v prípade potreby prijať nápravné opatrenia. Komisia intenzívne spolupracuje s členskými štátmi na zisťovaní a odstraňovaní príčin chýb pri vykonávaní tejto politiky. Tieto práce budú pokračovať s cieľom ďalej riešiť zistené nedostatky vrátane vyžadovania akčných plánov. Komisia trvá na úplnosti a účinnosti týchto akčných plánov. Od členských štátov sa vyžaduje, aby prijali nápravné opatrenia v prípade zistenia nedostatkov v kontexte auditov zhody, auditu Európskeho dvora audítorov alebo zisteniami certifikačného orgánu či platobnej agentúry. Nakoniec sa v prípade potreby uplatnia čisté finančné opravy.

v súvislosti s EPZF a rozvojom vidieka:

— Odporúčanie 4: monitorovať a aktívne podporovať certifikačné orgány v zlepšovaní ich práce a metodiky týkajúcej sa zákonnosti a riadnosti výdavkov tak, aby poskytovali Komisii spoľahlivé informácie pre jej odhad upravenej chybovosti (pozri bod 7.54); Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia bude naďalej podporovať členské štáty pri zlepšovaní a konsolidovaní prác, ktoré vykonali certifikačné orgány, s cieľom zabezpečiť, aby sa z nich v nasledujúcich rokoch mohlo získať uistenie.

— Odporúčanie 5: aktualizovať audítorskú príručku GR AGRI začlenením podrobných audítorských postupov a požiadaviek na dokumentáciu na overenie údajov poskytnutých členskými štátmi a používaných na výpočet finančných opráv (pozri bod 7.36); Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia bude pri aktualizácii svojej príručky o vykonávaní auditu riešiť túto otázku na základe získaných skúseností.

v súvislosti s rybným hospodárstvom:

— Odporúčanie 6: zlepšiť súlad auditov zhody GR MARE s medzinárodnými audítorskými štandardmi (pozri bod 7.50). Komisia toto odporúčanie prijíma. Treba poznamenať, že v rámci procesných zlepšení, ktoré sa zrealizovali po uskutočnení auditu Dvora audítorov, sa už riešili mnohé otázky, na ktoré sa tu upozornilo (najmä pokiaľ ide o audítorské dôkazy a kontrolný záznam). Postup kontroly kvality sa navyše v súčasnosti začína.

ČASŤ 2 – OTÁZKY TÝKAJÚCE SA VÝKONNOSTI V OBLASTI ROZVOJA VIDIEKA

Posúdenie výkonnosti projektov

7.68. Minulý rok sme poskytli informácie (44) o našej práci týkajúcej sa otázok výkonnosti vybraných operácií v oblasti rozvoja vidieka. Tento rok sme pokračovali v tejto práci. Zo 159 operácií v oblasti rozvoja vidieka testovaných z hľadiska riadnosti sme posúdili otázky týkajúce sa výkonnosti pri 59 projektoch investícií do hmotného majetku.

7.69. Z 59 investičných projektov bolo 34 dokončených v čase konania nášho auditu. Pri týchto ukončených investičných projektoch sme skontrolovali, či boli investície uskutočnené podľa plánu. Toto kritérium bolo splnené pri väčšine projektov (95 %).

7.70. Pri 59 investičných projektoch sme zistili nasledujúce hlavné problémy týkajúce sa výkonnosti: — nepostačujúce dôkazy o primeranosti nákladov, — nedostatky v zacielení opatrení a výbere projektov, vrátane slabého prepojenia na ciele stratégie Európa 2020.

Nepostačujúce dôkazy o primeranosti nákladov

7.71. V prípade 33 z 59 investičných projektov (56 %) sme našli postačujúce dôkazy o primeranosti nákladov. Pri 26 investičných projektoch (44 %) to tak však nebolo. Minulý rok boli príslušné číselné údaje 69 % a 31 %. Za oba roky preskúmané projekty boli vykonávané v programovom období 2007 – 2013 a podľa rovnakých pravidiel. V infografike (rámčeku) 7.13 sa nachádzajú dva príklady investičných projektov v rámci toho istého opatrenie na rozvoj vidieka. Pri jednom sme zistili, že náklady boli primerané, a pri druhom tomu tak nebolo. V roku 2014 sme uverejnili osobitnú správu, v ktorej je táto téma podrobne preskúmaná (45). 7.71. Za posúdenie primeranosti nákladov sú zodpovedné členské štáty [pozri článok 48 nariadenia (EÚ) č. 809/2014]. Komisia chráni rozpočet EÚ, keď sa zistia nedostatky prostredníctvom postupov overovania súladu, a vydáva usmernenia týkajúce sa spôsobu zlepšenia zavedených systémov (pozri usmernenia týkajúce sa kontrol a sankcií vrátane kontrolného zoznamu na posúdenie primeranosti nákladov). Európska sieť pre rozvoj vidieka navyše organizuje odbornú prípravu a výmenu osvedčených postupov. Komisia nakoniec aktívne podporuje využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov v členských štátoch.

Infografika (rámček) 7.13 – Príklady kontroly primeranosti nákladov na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov V Grécku príjemca kúpil traktor čiastočne financovaný z fondov na rozvoj vidieka. Príjemca musel použiť vopred stanovený vzorec na výpočet náležitého výkonu traktora, zohľadniac plochu obhospodarovanej pôdy. Príjemca poskytol ponuku, ktorú platobná agentúra overila s referenčnou cenou, ktorá bola prevzatá od špecializovaného obchodu na poľnohospodárske stroje. Platobná agentúra dospela k záveru, že cena za tento konkrétny model by mala byť o 10 % nižšia, ako navrhovaná cena. V dôsledku toho príjemca zakúpil lacnejší traktor. Na Slovensku sme kontrolovali projekt na výstavbu skladovacieho zariadenia. Platobná agentúra neskontrolovala, či boli náklady na projekt primerané. Získali sme však presvedčivé dôkazy, že cena jedného z hlavných stavebných materiálov (betón) bola šesťkrát vyššia než bežná trhová cena. Celkovo mali byť náklady na tento projekt viac než o 50 % nižšie. Rámček 7.13 – Príklady kontroly primeranosti nákladov na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov Pokiaľ ide o prípad Slovenska, Komisia poznamenáva, že daný projekt sa realizoval.

7.72. Z 59 investičných projektov bolo 50 (85 %) v súlade s potrebami z hľadiska kvantity aj kvality. Napríklad sme kontrolovali tri projekty týkajúce sa výstavby alebo rozšírenia komunitných centier v malých mestách alebo dedinách v rámci opatrenia „obnova a rozvoj dedín“ a „vykonávanie stratégií miestneho rozvoja“. Investície boli v tom čase plne využívané: využívali sa všetky miestnosti a činnosti pre miestnu komunitu boli naplánované celé týždne dopredu.

7.73. V prípade deviatich projektov (15 %) bol však výstup projektu väčší, ako bolo v skutočnosti potrebné. Jedným príkladom takéhoto prípadu je výstavba skladu, ktorý bol niekoľkokrát väčší, ako bolo potrebné, a preto zostal z väčšej časti nevyužitý. Ďalší príklad projektu, ktorý zahŕňal nepodstatné položky, je uvedený v infografike (rámčeku) 7.14 .

Infografika (rámček) 7.14 – Príklad projektu, ktorý zahŕňal nepodstatné položky V Taliansku (Kampánia) samospráva obnovila chodník v dĺžke 1 kilometer v horskej oblasti s nákladmi 441 000 EUR. V priebehu verejného obstarávania samospráva požiadala spoločnosti, ktoré prejavili záujem, o návrhy, ktoré povedú k investícii, ktorá bude funkčnejšia a šetrnejšia k životnému prostrediu. Návrh vybranej spoločnosti zahŕňal dodatočné nákladové položky v hodnote 80 000 EUR, ktoré boli vyššie než náklady na práce na chodníku. Tieto dodatočné položky zahŕňali horský bicykel v hodnote 4 000 EUR, panoramatický ďalekohľad v hodnote 3 500 EUR a príspevok miestnemu kostolu vo výške 10 000 EUR. Namiesto obmedzenia zákazky na potreby súvisiace s obnovou chodníka boli pridané dodatočné položky, ktoré viedli k vyšším nákladom. Rámček 7.14 – Príklad projektu, ktorý zahŕňal nepodstatné položky Spomínaný projekt, ktorý sa podporuje v rámci lesníckeho opatrenia č. 227 s názvom Neproduktívne investície, je predmetom vyšetrovania zo strany regiónu. Regionálny riadiaci orgán ešte neuhradil konečný zostatok projektu a má v úmysle uplatniť zníženie ako výsledok vykonanej kontroly.

Nedostatky pri zameriavaní opatrení a výbere projektov

7.74. Testovali sme, či bola podpora zameraná na jasne vymedzené ciele odrážajúce štrukturálne a územné potreby, ako aj štrukturálne nedostatky. Toto kritérium nespĺňalo 22 % preskúmaných investičných projektov. Minulý rok sme vykázali veľmi podobné percento (21 %). Príklady dobrých a zlých postupov sú uvedené v infografike (rámčeku) 7.15 . Pokiaľ ide o investície do rozvoja vidieka, na chýbajúce primerané zameranie sme poukázali v našich osobitných správach (46). 7.74. Na obdobie rokov 2014 – 2020 sa musia určiť výberové kritériá pre všetky opatrenia, ktoré sa týkajú plochy a zvierat. V programe sa musia stanoviť zásady výberových kritérií, ktoré sú v súlade so stratégiou a cieľmi politiky. Žiadosti sa následne budú musieť posudzovať a uvádzať podľa konkrétnych výberových kritérií, o ktorých by sa malo konzultovať s monitorovacím výborom. Pre uplatňovanie výberových kritérií by sa mala zaviesť minimálna prahová hodnota s cieľom zabrániť financovaniu slabých projektov.

Infografika (rámček) 7.15 – Príklady zamerania a výberu V Taliansku (Kampánia) platobná agentúra zverejnila výzvu na predkladanie návrhov s rozpočtom 25 mil. EUR v rámci opatrenia „modernizácia poľnohospodárskych podnikov“. Platobná agentúra uplatnila rôzne výberové kritériá týkajúce sa príjemcu (napr. kritériá týkajúce sa mladých poľnohospodárov, rodovej rovnováhy), poľnohospodárskeho podniku (napr. kritériá týkajúce sa poľnohospodárskych podnikov nachádzajúcich sa v znevýhodnených oblastiach alebo vyrábajúcich kvalitné výrobky) a projektu (napr. kritériá týkajúce sa synergie s ostatnými opatreniami, inovácie atď.). Talianske orgány tiež vopred stanovili minimálny prah, aby mohol byť projekt vybraný. V tomto prípade talianske orgány uprednostnili zásady riadneho finančného hospodárenia pred výdavkami. V Maďarsku ciele opatrenia „modernizácia poľnohospodárskych podnikov“ zahŕňajú tri široké oblasti (modernizácia, diverzifikácia a súlad so štandardmi). Kontrolované čiastkové opatrenie bolo zamerané na poľnohospodárske podniky s chovom zvierat s určitou minimálnou veľkosťou. Nebola iná prioritizácia či územné zameranie pomoci. V programe rozvoja vidieka bol dostupný rozpočet rozdelený na sumy, ktoré boli pravidelne sprístupňované žiadateľom. Hoci maďarské orgány definovali výberové kritériá, nepoužili ich. Výzva na predkladanie návrhov v rámci kontrolovaného projektu bola zverejnená 16. decembra 2013 s rozpočtom 10 mil. EUR. Maďarské orgány financovali projekty podľa poradia prihlásenia. Posledný schválený projekt bol predložený 19. decembra 2013, len tri dni po zverejnení výzvy. V tomto prípade sa vo výberovom procese vôbec nezohľadnil potenciálny dosah projektov. Prístup zaznamenaný v Maďarsku umožňuje platobnej agentúre financovať projekty s nízkou pridanou hodnotou z jednoduchého dôvodu, že boli predložené skôr než iné projekty s vyššou pridanou hodnotou. Rámček 7.15 – Príklady zamerania a výberu Pridaná hodnota projektov sa zohľadňuje ako súčasť kontrol oprávnenosti. Maďarské orgány v decembri 2013, na konci programového obdobia 2007 – 2013, nepoužili rovnaký systém výberu ako počas predchádzajúcich rokov. Cieľom bolo podporiť investície, ktoré sa ešte stále môžu dokončiť pred koncom roka 2015.

7.75. Pri 59 preskúmaných investičných projektoch sme posúdili, či boli ciele stratégie Európa 2020, napr. inovácie alebo obnoviteľná energia, premietnuté do operačných zložiek na zacielenie a výberové postupy (47). Zistili sme, že tomu tak bolo len v 51 % preskúmaných projektov napriek skutočnosti, že takmer všetky z nich (57 z 59) boli schválené po prijatí cieľov stratégie Európa 2020. Príklady dobrých a zlých postupov sú uvedené v infografike (rámčeku) 7.16 . 7.75. Projekty, ktoré vybrali vnútroštátne orgány počas programového obdobia 2007 – 2013, by sa nemali hodnotiť vo vzťahu k cieľom stratégie Európa 2020, pretože tieto ešte neboli vymedzené, keď sa prijal právny rámec na programové obdobie (v roku 2005). Komisia v tejto súvislosti považuje skutočnosť, že pri 51 % preskúmaných projektoch sa zohľadnili ciele stratégie Európa 2020, za pozitívny výsledok. Komisia sa domnieva, že priority rozvoja vidieka, ktoré sa stanovili na obdobie 2014 – 2020, sú projekciou tematických cieľov stratégie Európa 2020 do osobitného kontextu politiky rozvoja vidieka. Právny rámec EPFRV stanovuje jasné prepojenie: príspevok k stratégii Európa 2020 sa má realizovať prostredníctvom šiestich priorít rozdelených do záujmových oblastí. Táto požiadavka sa v plnom rozsahu premieta do štruktúry programov EPFRV. Pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených pre priority/záujmové oblasti sa monitoruje v rámci výročných správ o vykonávaní programov. K usmerňovacím dokumentom sa pripojili tabuľky zhody s cieľom zabezpečiť jednotnosť s tematickými cieľmi.

Infografika (rámček) 7.16 – Príklady prepojenia na priority EÚ V Taliansku (Kampánia) sme kontrolovali projekt v hodnote takmer 100 000 EUR v rámci opatrenia „neproduktívne investície“. Projekt pozostával z prestavby múrov postavených zo suchých skál kameňmi získanými z predošlých múrov podobnej veľkosti. Cieľom projektu bola obnova prvkov. vidieckej krajiny. V tomto prípade sme nezistili prepojenie s cieľmi stratégie EÚ 2020. V tomto regióne sme tiež kontrolovali projekt, ktorý bol vybraný na základe postupu opísaného v infografike (rámčeku) 7.15 . Projekt zahŕňal investície do nového zavlažovacieho systému, oblasti na zber dažďovej vody a fotovoltických panelov. Projekt prispieva k prispôsobeniu sa na zmenu klímy a energetickej efektívnosti, čo je jeden z piatich hlavných cieľov stratégie EÚ 2020. Rámček 7.16 – Príklady prepojenia na priority EÚ Prestavba múrov zo suchých skál je činnosť, ktorá je zahrnutá v opatrení č. 216 v rámci programového obdobia pre rozvoj vidieka 2007 – 2013, s cieľmi ochrany pôdy a zachovania biodiverzity. Investície sú dôležité v súvislosti s týmito cieľmi a v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 [KOM(2011) 244 v konečnom znení]. Biodiverzita, energia z obnoviteľných zdrojov a hospodárenie s vodami sú navzájom úzko prepojené a môžu prispieť k riešeniu problémov spojených so zmenou klímy.

Záver