NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PRÍJMOV PODĽA ODDIELOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* COM/2013/0691 final - 2013/ () */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PRÍJMOV PODĽA ODDIELOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia So zreteľom na: – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2013 prijatý 12. decembra 2012[2]. – opravný rozpočet č. 1/2013 prijatý 4. júla 2013, – opravný rozpočet č. 2/2013 prijatý 11. septembra 2013, – opravný rozpočet č. 3/2013 prijatý 11. septembra 2013, – opravný rozpočet č. 4/2013 prijatý 11. septembra 2013, – opravný rozpočet č. 5/2013 prijatý 11. septembra 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 6/2013[3]prijatý 10. júla 2013, zmenený 18. septembra 2013[4], – návrh opravného rozpočtu č. 7/2013[5]prijatý 25. júla 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 8/2013[6]prijatý 25. septembra 2013, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 9 k rozpočtu na rok 2013. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Anglické znenie zmien v tomto výkaze je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH TOC 1. Úvod Návrh opravného rozpočtu (ďalej len „NOR“) č. 9 na rok 2013 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 400,5 milióna EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch. Mobilizácia je v prospech Rumunska v súvislosti so suchom a lesnými požiarmi v lete 2012 a Nemecka, Rakúska a Českej republiky v súvislosti s povodňami v máji a júni 2013. 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ 2.1 Sucho v Rumunsku V priebehu leta 2012 zasiahlo veľké časti Rumunska sucho v dôsledku veľmi nízkeho úhrnu zrážok a opakovaných vĺn extrémne vysokých teplôt, čo viedlo k veľkej neúrode, mnohým požiarom lesných a zatrávnených porastov, nedostatku vody pre obyvateľstvo a súvisiacim problémom s dodávkami vody, ako aj s výrobou energie vo vodných elektrárňach. V novembri 2012 sa preto rumunské orgány rozhodli predložiť žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity EÚ. Útvary Komisie túto žiadosť dôkladne posúdili v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti pri posudzovaní možno zhrnúť takto: (1) Komisia prijala žiadosť predloženú Rumunskom 2. novembra 2012. Na účely úplného posúdenia požiadala Komisia o dodatočné a zrevidované informácie, ktoré prijala 30. mája 2013. Preklad týchto informácií z rumunského originálu dostala Komisia k dispozícii 3. júla. (2) V reakcii na sucho na Cypre v roku 2008 Komisia rozhodla, že nariadenie (ES) č. 2012/2002 síce možno nie je koncepčne vhodné na riešenie pomaly sa rozvíjajúcich katastrof, ale napriek tomu sa môže použiť ako reakcia na akúkoľvek veľkú prírodnú katastrofu s vážnymi dôsledkami pre životné podmienky, životné prostredie alebo hospodárstvo prijímajúceho štátu, ako sa to stanovuje v článku 2 ods. 1, za predpokladu, že katastrofa spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 2 a že je žiadosť o pomoc podaná v riadnej lehote stanovenej v súlade s článkom 4 ods. 1. (3) V článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa požaduje, aby bola žiadosť podaná najneskôr do desiatich týždňov po vzniku prvých škôd spôsobených katastrofou. V prípade pomaly sa rozvíjajúcich katastrof, ako je napríklad sucho, je však splnenie tejto podmienky relatívne ťažké. V Rumunsku sa v dôsledku dlhšieho obdobia vyznačujúceho sa nízkym množstvom zrážok, neustále sa zvyšujúcimi teplotami a početnými požiarmi trvajúcimi niekoľko mesiacov vytvorili podmienky príznačné pre závažné sucho, ktoré zasiahlo 2 764 miliónov hektárov pôdy v 35 zo 41 rumunských žúp. Sucho vyvrcholilo 25. augusta 2012, keď vypukli rozsiahle požiare lesných a zatrávnených porastov. Komisia preto usudzuje, že 25. august 2012, t. j. necelých 10 týždňov pred prijatím žiadosti, tak ako to uvádzajú rumunské orgány, možno uznať za začiatočný dátum veľkej katastrofy. V prípade žiadosti predloženej Komisii 2. novembra 2012 bola teda dodržaná lehota stanovená v článku 4 ods. 1. (4) Sucho a jeho následky sú prírodnou katastrofou, a preto spadajú do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity EÚ. (5) Celkovú priamu škodu spôsobenú suchom a lesnými požiarmi odhadli rumunské orgány vo svojej počiatočnej žiadosti na viac než 1,9 miliardy EUR. Táto suma predstavuje 263 % bežnej prahovej hodnoty na mobilizáciu Fondu solidarity, ktorá v prípade Rumunska predstavuje v roku 2012 735,5 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2010). Do uvedenej sumy však boli započítané aj poľnohospodárske škody, ku ktorým došlo pred stanoveným počiatočným dátumom a ktoré sa nesmú zahrnúť do celkovej výšky škody. Odhad poľnohospodárskych škôd bol navyše založený na nerealistických očakávaniach týkajúcich sa úrodnosti a trhových cien. Na základe žiadosti Komisie preto Rumunsko prehodnotilo svoje pôvodné vyčíslenie škody. Prehodnotená celková škoda, ktorú Rumunsko predložilo, predstavuje 872,8 milióna EUR. Táto suma však stále zahŕňa hospodárske straty v odvetví výroby vodnej energie vo výške 66,1 milióna EUR, ktoré nemožno uznať za priame škody a ktoré sa musia odčítať. Komisia preto dospela k názoru, že celkové priame škody by sa mali odhadnúť na 806,7 milióna EUR. Keďže táto suma prevyšuje bežnú prahovú hodnotu na mobilizáciu Fondu solidarity, sucho spĺňa kritérium veľkej prírodnej katastrofy v zmysle článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. (6) Viac ako 99 % škôd sa týka poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ktoré nie sú oprávnené na poskytnutie pomoci z Fondu solidarity, keďže sa na ne nevzťahujú druhy oprávnených núdzových operácií podľa článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002. Náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 odhadujú rumunské orgány na 2,5 milióna EUR. Tieto náklady sa vzťahujú na núdzové operácie záchranných prác, najmä v súvislosti s hasením požiarov a prepravou vody, a operácie na obnovu vodohospodárskej infraštruktúry. Pomoc z Fondu solidarity nesmie presiahnuť celkové náklady na oprávnené operácie. (7) Postihnutý región je ako „konvergenčný región“ oprávnený na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). (8) Rumunské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. Z uvedených dôvodov sa sucho a lesné požiare, ktorých sa žiadosť týka, považujú za veľkú katastrofu v zmysle nariadenia a spĺňajú podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002 na mobilizáciu Fondu solidarity. 2.2 Povodne v strednej Európe Strednú Európu postihla v máji a júni 2013 poveternostná situácia veľmi podobná tej, ktorá spôsobila storočnú vodu v roku 2002 a následne viedla k vytvoreniu Fondu solidarity EÚ. Nemecko, Rakúsko a Česká republika opäť zasiahli mimoriadne povodne. Napriek tomu, že voda čiastočne dosahovala vyššie povodňové stupne, celková škoda (hoci veľmi veľká) bola menšia ako v roku 2002, najmä v Rakúsku a v Českej republike, a to predovšetkým vďaka účinným opatreniam, ktoré boli zavedené od roku 2002 v záujme ochrany pred povodňami a na účely riadenia rizík. Nemecko v nadväznosti na povodne predložilo žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie na základe kritéria veľkej katastrofy, zatiaľ čo Rakúsko a Česká republika podložili svoju žiadosť tzv. „kritériom susednej krajiny“. Útvary Komisie dôsledne preskúmali žiadostí v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti pri posudzovaní možno zhrnúť takto: 2.2.1 Nemecko (1) Komisia prijala žiadosť Nemecka 24. júla 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od zaznamenania prvých škôd 18. mája 2013. (2) Od polovice mája 2013 postihli veľké oblasti Nemecka mimoriadne intenzívne zrážky, ktoré v niektorých oblastiach dosiahli 300 % mesačného priemeru. Vzhľadom na predchádzajúcu saturáciu pôdy a v prípade povodia rieky Dunaj tiež topenia snehu v Alpách to spôsobilo rozsiahle povodne. Hladina vody na mnohých riekach dosiahla nový historický rekord. Povodne boli rozsiahlejšie a vážnejšie ako tie v auguste 2002 a predchádzajúce rekordné letné povodne v júli 1954. Silné búrky a extrémne dažde 18. mája spôsobili v Bavorsku a Durínsku prvé škody spôsobené povodňami. Obzvlášť zasiahnuté povodňami boli od 1. do 16. júna 2013 rieky Dunaj, Lech a Regen a región povodia riek Inn a Salzach . Konštantný dážď od 30. mája spôsobil povodne pozdĺž Rýna a jeho celého povodia v Bádensku-Württembersku, Bavorsku, Hesensku, Porýní-Falcku a Durínsku. Regióny v okolí riek Labe a Sála, riek v Sasku, Durínsku, Sasku –Anhaltsku, Brandenbursku, Dolnom Sasku, Meklenbursku – západnom Predpomoransku a Šlezvicko-Holštajnsku zaznamenali predĺžené povodne, ktoré začali 2. júna 2013 a pokračovali až do konca mesiaca. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, ktorá spadá do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Pokiaľ ide o dosah a následky povodní, nemecké orgány informovali o úmrtí ôsmich osôb a minimálne 128 zranených osobách. Viac ako 100 000 ľudí bolo evakuovaných z oblastí postihnutých povodňami, pričom katastrofa celkovo postihla takmer 600 000 ľudí. Vplyv povodní pocítilo takmer 1 700 komunít. Centrá mnohých miest boli čiastočne alebo úplne zaplavené (napr. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Drážďany, Grimma, Döbeln, Waldheim). Viac ako 32 000 domov bolo poškodených alebo úplne zničených. Celková škoda na súkromných domácnostiach sa odhaduje na takmer 1,5 miliardy EUR. Na mnohých miestach boli prerušené dodávky pitnej vody, systémy kanalizácie a elektrické siete. Školy a materské školy boli zatvorené. Viac ako 170 mostov a asi 700 km ciest bolo poškodených alebo zničených. Kľúčové železničné spojenie medzi Berlínom a Stendalom zostáva uzavreté. Verejné protipovodňové zábrany boli štrukturálne poškodené a v prípade budúcich povodní budú nefunkčné. Podnikateľský sektor utrpel škody, ktoré sa odhadujú na viac ako 1,3 miliardy EUR s vážnymi následkami pre desiatky tisíc spoločností. Výroba bola čiastočne prerušená z dôvodu škôd na výrobných zariadeniach alebo logistických problémov. Viac ako 430 000 hektárov poľnohospodárskej a lesnej pôdy bolo zaplavených, pričom výška vzniknutých priamych škôd sa rôzni od neúrody až po úplné zničenie budov a zariadení. (5) Podľa odhadov nemeckých orgánov dosahuje celková priama škoda viac ako 8,2 miliardy EUR. Táto suma oveľa viac presahuje prahovú hodnotu na mobilizáciu Fondu solidarity vo výške 3,7 miliardy EUR v prípade Nemecka v roku 2013 (3 miliardy EUR v cenách z roku 2002). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle vymedzenia v článku 3 nariadenia. (6) Nemecké orgány odhadli náklady na operácie oprávnené v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 na 3,3 miliardy EUR a rozčlenili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 2,5 miliardy EUR) sa spája s operáciami v teréne zameranými na obnovu dopravnej infraštruktúry. (7) Postihnuté časti Nemecka sú v rámci štrukturálnych fondov (2007 – 2013) čiastočne oprávnené ako „konvergenčné regióny“, čiastočne ako „vyčleňujúce sa regióny“ a čiastočne ako „regióny spadajúce pod cieľ konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. Nemecké orgány majú v úmysle využiť na odstraňovanie následkov katastrofy v postihnutých regiónoch existujúce financovanie zo štrukturálnych fondov a z projektov Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV “). Na operácie financované z Fondu solidarity sa nesmie využiť pomoc zo štrukturálnych fondov uvedená v článku 6 nariadenia. (8) V čase podania žiadosti neboli dostupné podrobné informácie o poistnom krytí oprávnených nákladov. Komisia si vyhradzuje právo posúdiť túto záležitosť hneď, ako budú tieto informácie k dispozícii. Náklady na opravy škôd spôsobených treťou stranou nie sú oprávnené na pomoc z Fondu solidarity. Z uvedených dôvodov sa povodne, ktorých sa žiadosť týka, považujú za veľkú katastrofu v zmysle nariadenia a spĺňajú podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002 na mobilizáciu Fondu solidarity. 2.2.2 Rakúsko (1) Komisia prijala žiadosť Rakúska 6. augusta 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od zaznamenania prvých škôd 30. mája 2013. (2) Povodne postihli sedem z deviatich rakúskych spolkových krajín, konkrétne Voralbergsko, Tirolsko, Salzbursko, Dolné Rakúsko a Horné Rakúsko s približne 4,6 milióna obyvateľov. V niektorých povodiach riek (Saalach, Salzach, Inn a horný tok Dunaja) dosiahla úroveň povodní 500-ročné maximum. Výsledkom boli rozsiahle škody na infraštruktúre, najmä ochrannej infraštruktúre pozdĺž riek, v oblasti dopravy, vo vodohospodárskom sektore a sektore odpadových vôd. Poškodené alebo zničené boli aj súkromné domy a iný majetok a neúroda bola spôsobená v dôsledku zaplavenia vyše 22 000 hektárov poľnohospodárskej pôdy. Priame škody utrpelo viac ako 300 podnikov vrátane niekoľkých podnikov, ktoré pôsobia v nanajvýš dôležitom odvetví cestovného ruchu. (3) V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, ktorá tak spadá do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov rakúskych orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 866,5 mil. EUR. Keďže táto suma predstavuje 48 % prahovej hodnoty vo výške 1,8 miliardy EUR (t. j. 0,6 % rakúskeho HND), nemožno túto katastrofu klasifikovať ako „veľkú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Rakúsko však bolo zasiahnuté tými istými povodňami, ktoré viedli k veľkej katastrofe v Nemecku. Z tohto dôvodu predložili rakúske orgány svoju žiadosť na základe tzv. „kritéria susednej krajiny“, podľa ktorého krajina, ktorá bola postihnutá tou istou veľkou katastrofou ako susedný štát, môže vo výnimočných prípadoch získať pomoc z Fondu solidarity aj v prípade, ak nebola dosiahnutá bežná prahová hodnota na mobilizáciu fondu. Neexistuje pochybnosť, že povodne v Nemecku a Rakúsku majú rovnakú hlavnú príčinu. Komisia sa preto domnieva, že uvedené kritérium je splnené. Výška finančnej pomoci sa vypočíta na základe celkových priamych škôd. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle vymedzenia v článku 3 nariadenia. (5) Rakúske orgány odhadli náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 na 350,4 milióna EUR a rozčlenili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najviac nákladov na núdzové operácie sa spája s operáciami v teréne zameranými na obnovu dopravnej infraštruktúry (164 mil. EUR) a preventívnej infraštruktúry (79 mil. EUR). (6) Rakúske orgány oznámili, že nemajú v úmysle predložiť ďalšie žiadosti o pomoc z iných nástrojov Únie. (7) Rakúske orgány uviedli, že poistné krytie sa nevzťahuje na žiadne z oprávnených operácií . Z uvedených dôvodov sa povodne, ktorých sa žiadosť týka, považujú za katastrofu v susednej krajine v zmysle nariadenia a spĺňajú podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002 na mobilizáciu Fondu solidarity. 2.2.3 Česká republika (1) Komisia prijala žiadosť Českej republiky 8. augusta 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od zaznamenania prvých škôd 2. júna 2013. (2) Koncom mája a počas júna 2013 bola Česká republika postihnutá výraznými, čiastočne prudkými dažďami, ktoré spolu s 50-ročnou vodou spôsobili povodne najmä v povodí riek Berounka, Vltava a Labe a postihli najmä regióny južných Čiech, Plzne, stredných Čiech, Hradca Králové, Liberca, Ústí a mesta Praha, ktoré predstavujú približne 54 % územia Českej republiky a priamo sa dotýkajú viac ako jednej tretiny obyvateľstva Českej republiky. Zahynulo 15 ľudí a 23 000 ľudí muselo byť evakuovaných. Povodne poškodili alebo zničili najmä dopravnú infraštruktúru (železnice, cesty a mosty atď.), telekomunikačné siete, systémy dodávok vody a odvádzania odpadovej vody, ako aj elektrické a plynovodné siete. Bolo poškodených viac ako 7 000 súkromných domov. Rozsiahle škody utrpeli služby zdravotnej starostlivosti a sociálne služby, mnohé podniky – časť ktorých sa možno bude musieť zatvoriť –, ako aj poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo. (3) V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, ktorá tak spadá do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov českých orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 637,1 milióna EUR. Keďže táto suma predstavuje 73 % prahovej hodnoty vo výške 871,6 milióna EUR (t. j. 0,6 % českého HND), nemožno túto katastrofu ani zďaleka klasifikovať ako „veľkú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Česká republika však bola zasiahnutá tými istými povodňami, ktoré spôsobili veľkú katastrofu v Nemecku. Z tohto dôvodu predložili české orgány svoju žiadosť na základe tzv. „kritéria susednej krajiny“, podľa ktorého krajina, ktorá bola postihnutá tou istou veľkou katastrofou ako susedný štát, môže vo výnimočných prípadoch získať pomoc z Fondu solidarity. Neexistuje pochybnosť, že povodne v Nemecku a Českej republike majú rovnakú hlavnú príčinu. Komisia sa preto domnieva, že kritérium susednej krajiny je splnené. Výška finančnej pomoci sa vypočíta na základe celkových priamych škôd. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle vymedzenia v článku 3 nariadenia. (5) České orgány odhadli náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 na 416,4 milióna EUR a rozčlenili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie sa týka prác na cestách a mostoch (158 mil. EUR), kanalizačných systémoch (vyše 52 mil. EUR) a vodných tokoch (vyše 56 mil. EUR). (6) Postihnuté časti Českej republiky sú oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013) ako „konvergenčné regióny“ s výnimkou Prahy, ktorá je na financovanie oprávnená ako „začleňujúci sa región“. České orgány uviedli, že zvažujú použitie existujúceho financovania v rámci štrukturálnych fondov a programov Kohézneho fondu na obnovu po záplavách. Na operácie financované z Fondu solidarity sa nesmie využiť pomoc zo štrukturálnych fondov uvedená v článku 6 nariadenia. (7) České orgány uviedli, že určité verejné budovy sú všeobecne poistené, avšak neexistuje poistenie zariadení infraštruktúry. Komisia si vyhradzuje právo posúdiť túto záležitosť. Náklady na opravy škôd spôsobených treťou stranou nie sú oprávnené na pomoc z Fondu solidarity. Z uvedených dôvodov sa povodne, ktorých sa žiadosť týka, považujú za katastrofu v susednej krajine v zmysle nariadenia a spĺňajú podmienky stanovené v článku 2 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002 na mobilizáciu Fondu solidarity. 3. Financovanie Celkový ročný rozpočet Fondu solidarity EÚ predstavuje 1 000 miliónov EUR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Na základe predchádzajúcej praxe to znamená, že škody presahujúce prahovú hodnotu (0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia) by mali viesť k vyššej intenzite pomoci než škody, ktoré prahovú hodnotu neprekračujú. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd, ak sa táto výška nachádzala pod prahovou hodnotou na mobilizáciu fondu, a sadzba 6 % v prípade škôd, ktorých výška túto prahovú hodnotu presahovala. Metodika na výpočet pomoci z fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. V tomto prípade sa navrhuje uplatniť rovnaké percentuálne sadzby a poskytnúť tieto sumy pomoci: || || || (v EUR) Katastrofa || Priame škody || Prahová hodnota (v mil. EUR) || Celkové náklady na oprávnené operácie || Suma pri sadzbe 2,5 % || Suma pri sadzbe 6 % || Celková výška navrhovanej pomoci Rumunsko sucho || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689 Nemecko povodne || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575 Rakúsko povodne || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || - || 21 661 550 Česká republika povodne || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || - || 15 928 275 SPOLU || || 400 519 089 Z uvedených dôvodov sa navrhuje akceptovať žiadosti predložené Rumunskom týkajúce sa sucha v roku 2012 a Nemeckom, Rakúskom a Českou republikou týkajúce sa povodní z mája a júna 2013 a navrhnúť v tejto súvislosti mobilizáciu Fondu solidarity. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca Finančný rámec Okruh/podokruh || Revidovaný finančný rámec 2013 || Rozpočet na rok 2013 (vrátane AB 1 až AB 5 + DAB 6 až DAB 8/2013) || DAB 9/2013 || Rozpočet na rok 2013 (vrátane AB 1 až AB 5 + DAB 6 až DAB 9/2013) VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP 1. UDRŽATEĽNÝ RAST || || || || || || || || 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Rezerva || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Súdržnosť pre rast a zamestnanosť || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 Rezerva[7] || || || 0 || || || || 0 || Spolu || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 Rezerva[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 2. OCHRANA A RIADENIE PRÍRODNÝCH ZDROJOV || || || || || || || || Z toho výdavky súvisiace s trhom a priame platby || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Spolu || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 Rezerva || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 || 3. OBČIANSTVO, SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ || || || || || || || || 3a. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 Rezerva || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 || 3b. Občianstvo || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648 Rezerva || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Spolu || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298 Rezerva[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 || 4. EÚ AKO GLOBÁLNY AKTÉR || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 Rezerva[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRATÍVA || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Rezerva[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 || 6. KOMPENZÁCIA || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Rezerva || || || || || || || || SPOLU || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031 Rezerva[12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 66, 8.3.2013, s. 1. [3] COM(2013) 518. [4] COM(2013) 655. [5] COM(2013) 557. [6] COM(2013) 669. [7] Suma 134,0 milióna EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility v roku 2013. [8] Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) nie je zahrnutý do výpočtu rezervy v rámci okruhu 1a (500 miliónov EUR). [9] Suma z Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) je zahrnutá nad rámec príslušných okruhov, ako sa stanovuje v Medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006). [10] Rezerva v rámci okruhu 4 na rok 2013 nezohľadňuje rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na núdzovú pomoc (264,1 mil. EUR). [11] Vo výpočte rezervy v rámci stropu okruhu 5 je zohľadnená poznámka pod čiarou č. 1 finančného rámca na roky 2007 – 2013 týkajúca sa sumy 86 miliónov EUR, pokiaľ ide o príspevky zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia. [12] Suma 134,0 milióna EUR, ktorá prekračuje strop záväzkov, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility v roku 2013. [13] Celková rezerva v rámci záväzkov nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (500 mil. EUR), FSEÚ (415,1 mil. EUR), rezervy na núdzovú pomoc (264,1 mil. EUR) a príspevkov zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia (86 mil. EUR). [14] Celková rezerva v rámci platieb nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa FSEÚ (415,1 mil. EUR), rezervy na núdzovú pomoc (80 mil. EUR) a príspevkov zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia (86 mil. EUR).