2008
NÁSTROJ ŠTRUKTURÁLNYCH POLITÍK 
PRE PREDVSTUPOVÉ OBDOBIE ISPA, OBDOBIE 20002006EURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 12
SK

NÁSTROJ ŠTRUKTURÁLNYCH 
POLITÍK PRE PREDVSTUPOVÉ OBDOBIE ISPA, OBDOBIE 20002006Osobitná správa č. 12   2008
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20062
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-mail : euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Osobitná správa č. 12   2008
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2009.
ISBN 978-92-9207-172-1
doi: 10.2865/50356
© Európske spoločenstvá, 2009.
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Belgium
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20063
OBSAH
Body 
 GLOSÁR
IVI ZHRNUTIE
16 ÚVOD
12  POMOC KRAJINÁM UCHÁDZAJÚCIM SA O ČLENSTVO V EÚ
36  RIADENIE ISPA A FINANČNÉ ZDROJE
712  ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
1342  AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY
1324  EXISTOVALA UCELENÁ STRATÉGIA A NÁLEŽITÁ PRÍPRAVA NA PODPORU OPATRENÍ NÁSTROJA ISPA?
1315 CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
1619 DOBRE CIELENÉ STRATÉGIE ISPA
2021 TRI DÔLEŽITÉ DOKUMENTY S USMERNENIAMI NEBOLI DOSTUPNÉ OD ZAČIATKU NÁSTROJA ISPA
2224 NEDOSTATKY VO FINANČNEJ ANALÝZE A ANALÝZE NÁKLADOV A PRÍNOSOV
2536  BOLI PROJEKTY REALIZOVANÉ PODĽA PLÁNU?
2526 CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU2732 TAKMER VŠETKY PROJEKTY SA ONESKORILI
3336 FINANČNÉ PLÁNY NEUSKUTOČNENÉ PODĽA PLÁNU
3742   PRISPELI PROJEKTY K ZOSÚLADENIU PRIJÍMATEĽSKÝCH KRAJÍN SO SMERNICAMI EÚ 
O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ A ZLEPŠENIU SIETE TESD?
3738 CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
3940 SÚLAD S NORMAMI EÚ V OBLASTI ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SA ZVÝŠIL
4142 ZLEPŠENIE PREPOJENÍ NA TRANSEURÓPSKU DOPRAVNÚ SIEŤ
43 ZÁVERY A ODPORÚČANIA
 PRÍLOHA I  ETAPY RIADENIA PROJEKTOV ISPA A KĽÚČOVÉ ČINNOSTI KOMISIE ODPOVEDE KOMISIE
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–2006
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20065
GLOSÁR
Analýza nákladov a prínosov : Technika na porovnanie všetkých nákladov a príno-
sov opatrenia pomoci s cieľom určiť, či sú prínosy vyššie ako náklady, a ak sú, v akom pomere.
Finančné memorandum : Dohoda definujúca rozpočtové záväzky projektu, ako aj fyzické 
a finančné ukazovatele, ktoré sa použijú na monitorovanie výkonnosti projektu.
Kohézny fond : Nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti prostredníctvom 
financovania veľkých projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HDP je nižší ako 90 % priemeru Spoločenstva. Pôvodne sa Kohézny fond implementoval v Španielsku, Grécku, Írsku a Portugalsku. Írsko už od 1. januára 2004 nie je oprávnené získavať pomoc z tohto fondu. Po vstupe do EÚ boli prebiehajúce projekty ISPA nových členských krajín zmenené na projekty Kohézneho fondu.
Nariadenia : K nástroju ISPA sa vzťahujú tieto dve hlavné nariadenia:
Nariadenie Rady (ES) č. 1266/1999 z 21. júna 1999 o koordinačnej pomoci kandidátskym krajinám v rámci predvstupovej stratégie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 
č. 3906/89 (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 68) („nariadenie o koordinácii“).Nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 z 21. júna 1999 o vytvorení nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 73), zmenené a doplnené 
nariadením (ES) č. 2382/2001 (Ú. v. ES L 323, 7.12.2001) („nariadenie o nástroji ISPA“).
Národné odvetvové stratégie : Rámec na identifikáciu projektov vrátane kritérií na výber 
a hodnotenie návrhov projektov v odvetví životného prostredia a dopravy.
PHARE : Program pomoci Spoločenstva krajinám strednej a východnej Európy (Phare) bol 
hlavným finančným nástrojom predvstupovej stratégie pre krajiny strednej a východnej Európy, ktoré požiadali o členstvo v Európskej únii. Aj keď bol program Phare pôvodne 
určený pre krajiny strednej a východnej Európy, bude rozšírený na krajiny na západnom 
Balkáne uchádzajúce sa o členstvo.
PRAG : PRAG: Praktická príručka poskytujúca usmernenia pre verejné súťaže a uzatváranie 
zmlúv pri projektoch PHARE a ISPA.
Príručka k nástroju ISPA : Príručka, ktorej účelom je zaistiť, aby sa programovanie 
a realizácia projektov ISPA uskutočňovali v súlade s osvedčenými postupmi. Zahŕňa celý projektový cyklus a poskytuje praktické usmernenie k nariadeniam o nástroji ISPA a o koordinácii.
SAPARD : Osobitný prístupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.
Žiadosť o projekt : Súbor dokumentov, ktorý tvorí štandardizovaný formulár a podporné 
dokumenty (napr. realizačná štúdia, návrh, analýza nákladov a prínosov a finančná ana-
lýza, hodnotenie dosahu na životné prostredie) na opis a odôvodnenie návrhu. Obsahuje tiež mechanizmy dohľadu a kontroly kvality.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20066
ZHRNUTIE
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20067
I.
Nástroj ISPA bol jedným z nástrojov na pomoc 
kandidátskym krajinám strednej a východ-
nej Európy pri príprave na vstup v období  
2000–2006. Jeho cieľom bolo pomôcť kandi-
dátskym krajinám uplatniť environmentálne 
normy EÚ a modernizovať a rozšíriť dopravné siete vrátane väzieb na transeurópsku sieť. 
Umožnil tiež získať skúsenosti s hospodá-
rením s finančnými prostriedkami EÚ pri  
veľkých projektoch v oblasti infraštruktúry. Celková finančná pomoc dosiahla výšku  7 280 mil. EUR.
II.
Dvor audítorov preskúmal tento nástroj  prostredníctvom zodpovedania otázok, či  existovala ucelená stratégia a náležitá prí-
prava na podporu opatrení ISPA, či boli pro-jekty realizované podľa plánu a či prispeli  
k zosúladeniu prijímateľskej krajiny so smer-
nicami EÚ o životnom prostredí a zlepšeniu 
siete TES-D.
III.
Dvor audítorov dospel k záveru, že ucelená 
stratégia existovala, no projekty neboli vždy 
náležite pripravené. Tri dôležité metodické 
dokumenty s usmerneniami boli vo vzťahu  
k prvej vlne žiadostí poskytnuté neskoro.ZHRNUTIE
IV.
Projekty neboli realizované v súlade  
s plánom, vyskytli sa značné oneskorenia  
a výrazné zmeny v plánoch financovania.
V.
Projekty, ktoré kontroloval Dvor audítorov, 
zvyšujú súlad s normami EÚ alebo zlepšujú prepojenie na transeurópsku sieť.
VI.
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia  vykonala kontrolu prijatých opatrení reali-zácie programu ISPA a preskúmala, ako by  sa v budúcnosti pri realizácii podobného  nástroja dalo vyhnúť oneskoreniam alebo  ich znížiť. V tejto súvislosti by mala Komisia sprístupniť dokumenty s usmerneniami ešte predtým, ako kandidátske krajiny začnú pri-pravovať svoje projekty a väčšiu pozornosť treba venovať skráteniu času potrebného na dokončenie postupov.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20068
ÚVOD
POMOC KRAJINÁM UCHÁDZAJÚCIM 
SA O ČLENSTVO V EÚ
 1.  Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA) je jedným 
z troch nástrojov financovania (spolu s Phare a Sapard) na pomoc  
kandidátskym krajinám s prípravou na vstup. Nástroj ISPA bol zriadený 
v roku 1999 s cieľom poskytnúť pomoc pri príprave na vstup do Európ-
skej únie v oblasti životného prostredia a dopravy1 bývalým kandidát-
skym krajinám strednej a východnej Európy2 podobným spôsobom, ako 
model Kohézneho fondu poskytuje pomoc pre najmenej prosperujúce 
členské štáty EÚ (pozri obrázok 1 ). Nástroj tiež pomohol kandidátskym 
krajinám pripraviť sa na hospodárenie s finančnými prostriedkami  EÚ po vstupe, keďže im umožnil získať skúsenosti s použitím týchto prostriedkov pri veľkých projektoch v oblasti infraštruktúry.1 Článok 1 nariadenia (ES) 
č. 1267/1999.
2 Bulharsko, Česká republika, 
Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, 
Litva, Poľsko, Rumunsko, Slovensko 
a Slovinsko.
OPATRENIA POMOCI V RÁMCI NÁSTROJA ISPAOBRÁZOK 1
POTREBY
•  Zlepšenie noriem v oblasti životného prostredia•  Zlepšenie dopravnej infraštruktúry
CIELE
•  Priviesť krajiny na úroveň noriem EÚ v oblasti životného prostredia•  Rozšírenie transeurópskych sietí
VSTUPY
•  Koordinácia Komisie•  ISPA a národné fondy•  Stratégie ISPA, ﬁ  nančné memorandá, rozhodnutia Komisie
•  Zamestnanci
POSTUPY
•  Vybudovanie a zlepšovanie infraštruktúry v odvetviach životného prostredia 
a dopravy
VÝSTUPY
•  Nové a/alebo zrekonštruované systémy na čistenie vody•  Kilometre novej cestnej alebo železničnej siete alebo vylepšená sieť
VÝSLEDKY DOSAH
Percentuálny podiel zabezpečených 
domácností/podnikov, ušetrený čas, získaný lepší prístupDosah na životné prostredie; zlepšená 
kvalita vodyPlynulejšia doprava, lepšia cestná/železničná sieť
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–20069
 2.  Nástroj ISPA pôsobil v programovacom období 2000–2006. Od janu-
ára 2007 sú podobné opatrenia financované v rámci nástroja pred-
vstupovej pomoci (IPA)3.
RIADENIE ISPA A FINANČNÉ ZDROJE
 3.  Na obrázku 2  je znázornený rámec, v ktorom sa projekty vypracúvajú 
a schvaľujú.
PROCEDURÁLNY RÁMEC ISPAOBRÁZOK 23 Nástroj IPA sa vzťahuje na 
Chorvátsko, Bývalú juhoslovanská 
republiku Macedónsko, Turecko, 
Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Čiernu Horu, Srbsko a Kosovo 
podľa nariadenia Bezpečnostnej 
rady OSN č. 1244/1999.
Plánovanie nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie
Národná stratégia ISPA  stanovenie odvetvových stratégií a zoznamu prioritných projektov
Pripravuje kandidátska krajina
Žiadosť o projekt
obsahujúca podrobný opis projektu
Hodnotenie
nasledujúce po dvoch konzultáciách medzi útvarmi
Rozhodnutie Komisie
Finančné memorandum
spolupodpísané kandidátskou krajinou•  Nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 z 21. júna 1999 o vytvorení nástroja štrukturálnych politík 
pre predvstupové obdobie
•  Nariadenie Rady (ES) č. 1266/1999 z 21. júna 1999 o koordinačnej pomoci kandidátskym krajinám 
v rámci predvstupovej stratégiePrístupové partnerstvo
Prioritné oblasti acquis communautairePripravuje KomisiaNárodný program
Akčný plán prípravy na vstupPripravuje kandidátska krajinaNárodný plán rozvoja
Stratégia rozvojaPripravuje kandidátska krajinaUsmernenia
Príručka ISPA
Usmernenia 
analýzy nákladov 
a prínosovPovinné 
stanovisko
Vydáva riadiaci 
výbor ISPAKomisia
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200610
 4.  Na rozdelenie medzi prijímateľské krajiny na základe zvolených kritérií 
bola nástroju ISPA pridelená na obdobie 2000–2006 celková suma vo 
výške 7 280 mil. EUR (1 040 mil. EUR v cenách z roku 1999 na rok4). 
Účelom nástroja ISPA bolo použiť tieto finančné prostriedky v súlade s primeranou rovnováhou medzi opatreniami v oblasti životného  prostredia a opatreniami týkajúcimi sa dopravnej infraštruktúry.
 5.  Celkovo bolo v rámci nástroja ISPA schválených 366 projektov, pričom 
201 z nich bolo v oblasti životného prostredia, 78 v oblasti dopravy a 87 projektov sa týkalo technickej pomoci. Rozpočet ISPA (v cenách z roku 2006) pred opravami a bez technickej pomoci dosiahol výšku 
7 708 mil. EUR
5. Príspevok na projekty ISPA v oblasti životného  
prostredia predstavoval sumu 3 804 mil. EUR, v oblasti dopravy to  
bolo 3 904 mil. EUR. V oblasti životného prostredia (pozri obrá-
zok 3 ) sa väčšina z 201 projektov (73 %) realizovala v oblasti čistenia 
odpadových vôd a zásobovania vodou. V odvetví dopravy sa 78 pro-
jektov ISPA týkalo predovšetkým (97 %) železníc a ciest a diaľnic  
(pozri obrázok 4 ).
ROZDELENIE PROJEKTOV ISPA V OBLASTI ŽIVOTNÉHO PROSTREDIAOBRÁZOK 34 Článok 4 nariadenia 
(ES) č. 1267/1999 
a medziinštitucionálna dohoda 
zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 
o rozpočtovej disciplíne a zlepšení 
rozpočtového postupu 
(Ú. v. ES C 172, 18.6.1999), 
s. 2 a príloha II).
5 Komisia, GR pre 
regionálnu politiku, situácia 
k 31. decembru 2007.
Počet projektov: 9
Podiel 4 %Počet projektov: 46
Podiel 23 %Počet projektov: 89
Podiel 45 %
Počet projektov: 52
Podiel 26 %Počet projektov: 5
Podiel 2 %Kanalizačné siete a čističky spolu
Zásobovanie pitnou vodou
Čistenie odpadovej vody a zásobovanie 
pitnou vodou spolu
Hospodárenie s tuhými odpadmi
Iné
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200611
 6.  Miera spolufinancovania v rámci nástroja ISPA môže dosiahnuť až úroveň 
75 % verejných alebo rovnocenných výdavkov6. Štátny príspevok mal 
niekedy podobu úverov poskytnutých finančnými inštitúciami, naprí-klad Európskou investičnou bankou a Európskou bankou pre obnovu 
a rozvoj.
ROZDELENIE PROJEKTOV ISPA V OBLASTI DOPRAVYOBRÁZOK 46 Pri projektoch považovaných 
za kľúčové z hľadiska dosiahnutia 
všeobecných cieľov ISPA možno 
túto mieru zvýšiť až na 85 % podľa článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) 
č. 1267/1999.
Cesty a diaľnice
Železnice
InéPočet projektov: 2
Podiel 3 %
Počet projektov: 37
Podiel 47 %
Počet projektov: 39
Podiel 50 %
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200612
ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
 7.  Implementácia nástroja ISPA v kandidátskych krajinách predstavovala 
pre ne prvotnú skúsenosť s rozsiahlymi investíciami spolufinanco-
vanými Európskou úniou. Z tohto dôvodu a v súvislosti s významom nástroja ISPA pre vstup kandidátskych krajín a so zisteniami pri pred-
chádzajúcich kontrolách
7 sa Dvor audítorov rozhodol vykonať audit 
nástroja ISPA s cieľom zodpovedať tieto otázky:
Existovala ucelená stratégia a náležitá príprava na podporu opat- a) 
rení nástroja ISPA?
Boli projekty realizované podľa plánu? b) 
Prispeli projekty k zosúladeniu prijímateľských krajín so smerni- c) 
cami EÚ o životnom prostredí a zlepšeniu siete TES-D?
 8.  Nástroj ISPA bol naplánovaný na obdobie 2000 až 2006 a väčšina prijíma-
teľských krajín vstúpila do EÚ v máji 2004. K 31. decembru 2007 boli 
k dispozícii záverečné správy len pre obmedzený počet z 279 projek-
tov infraštruktúry. Dvor audítorov preto mohol vykonať len predbežné 
hodnotenie výkonnosti a dosiahnutých výsledkov projektov.
 9.  Dvor audítorov preskúmal vzorku 32 projektov prijatých v období 2000 
až 2003 (16 projektov z oblasti životného prostredia a 16 z oblasti  
dopravy) v šiestich prijímateľských krajinách. 16 projektov bolo skon-
trolovaných na mieste (osem projektov z oblasti životného prostre-
dia a osem z oblasti dopravy) v Českej republike, Poľsku, Lotyšsku  a Rumunsku. Pri ostatných 16 projektoch sa vykonala administra-
tívna kontrola. Tieto sa týkali vyššie uvedených krajín a Maďarska  
a Bulharska.
 10.  Na ústredí Komisie a jej delegáciách sa vykonali kontroly spisov a usku-
točnili pohovory. V kandidátskych krajinách sa uskutočnili stretnu-tia s ministerstvami životného prostredia a dopravy, regionálnymi  
a miestnymi orgánmi, ako aj konečnými príjemcami.
 11.  Okrem toho Dvor audítorov vykonal prieskum formou dotazníka  
na vzorke 155 projektových manažérov a orgánov zodpovedných  za každodenné riadenie projektov
8 v štyroch kontrolovaných krajinách 
s cieľom získať stanoviská k najčastejším problémom, ktoré sa vyskytli 
počas realizácie nástroja ISPA. Späť bolo Dvoru audítorov zaslaných 
145 odpovedí9 (93 % miera odpovedí).
 12.  Dvor audítorov si navyše zaobstaral stanovisko od odborníkov na pro-
jekty v oblastiach životného prostredia a dopravy z medzinárodných finančných inštitúcií.7 Osobitná správa Dvora 
audítorov č. 5/2003 týkajúca sa 
financovania environmentálnych 
projektov PHARE a ISPA v kandidátskych krajinách 
(Ú. v. EÚ C 167, 17.7.2003, s. 1), 
osobitná správa č. 15/2000 
o Kohéznom fonde 
(Ú. v. ES C 279, 2.1.2000, s. 1) a osobitná správa č. 6/2005 
týkajúca sa transeurópskej siete 
v oblasti dopravy (TES-D) 
(Ú. v. EÚ C 94, 21.4.2006, s. 1).
8 Projektoví manažéri 
predstavovali 42 % projektov ISPA v odvetviach životného prostredia 
a dopravy.
9 Pre technické príčiny, napríklad 
nesprávne vyplnenie dotazníka 
alebo neúplná odpoveď, bolo 
použiteľných 127 odpovedí (82 %).
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200613
AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY
EXISTOVALA UCELENÁ STRATÉGIA A NÁLEŽITÁ 
PRÍPRAVA NA PODPORU OPATRENÍ NÁSTROJA ISPA?
CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
 13.  Prijímateľské krajiny vypracovali na základe žiadosti Komisie národné stra-
tégie ISPA pre odvetvia životného prostredia a dopravy. Ich účelom 
bolo definovať prioritné ciele prostredníctvom identifikácie odvet-vových a pododvetvových priorít a geografických priorít, napríklad 
nedostatkov v doprave alebo kritických oblastí v odvetví životného prostredia a identifikovať potrebné zdroje. Národné stratégie ISPA by tiež mali poskytovať rámec na identifikáciu projektov a stanoviť 
kritériá na výber a hodnotenie projektov (pozri prílohu I ).
 14.  Kandidátske krajiny predložili Komisii žiadosť, ktorá musela okrem iného 
obsahovať tieto súčasti10:
harmonogram vykonania prác; a) 
analýzu nákladov a prínosov; b) 
finančný plán vrátane zdrojov financovania mimo ISPA. c) 
 15.  Dvor audítorov pri analýze dokumentácie k stratégii a prípravy projektov 
ISPA kontroloval, či:
národné odvetvové stratégie obsahovali hodnotenie odvetvových a) 
potrieb v oblastiach životného prostredia a dopravy s cieľom spl-niť normy EÚ v oblasti životného prostredia a vylepšiť a rozšíriť prepojenie na transeurópske dopravné siete;
Komisia včas zostavila príručky a usmernenia s cieľom umožniť  b) 
kandidátskym krajinám predkladať návrhy so všetkými relevant-
nými informáciami.10 Článok 7 ods. 3 písm. a) a príloha 
I nariadenia (ES) č. 1267/1999.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200614
DOBRE CIELENÉ STRATÉGIE ISPA
 16.  Rámcové dokumenty Komisie pre odvetvia životného prostredia  
a dopravy sa ukázali ako účinné pri vymedzení kľúčových kritérií  pre prípravu národných stratégií ISPA, ktoré zahŕňali celkové prio-rity a identifikované projekty na realizáciu s podporou nástroja ISPA (pozri rámček 1 ).
 17.  V prípadoch zistených nedostatkov Komisia poskytla podporu s cieľom 
vyriešiť tieto nedostatky (pozri rámček 2 ).
V prípade odvetvia životného prostredia v Lotyšsku bolo hlavným cieľom sústrediť sa na projekty, ktoré umožnili 
krajine splniť požiadavky právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia a ciele partnerstva pre 
vstup. V stratégii sa identifi  kujú a vyberajú projekty, ktoré sa navrhnú na fi  nancovanie v rámci nástroja ISPA a sú 
v súlade s vyššie uvedenými kritériami. Výber projektov ISPA bol založený na vládnych usmerneniach, v ktorých 
sa zohľadnila predpokladaná politika v oblasti životného prostredia.RÁMČEK 1
Pre viacero nedostatkov nezískala v Rumunsku národná dopravná stratégia v aktualizovanej verzii z roku 2003 
úplný súhlas Komisie. S cieľom vyriešiť tieto nedostatky sa Komisia rozhodla schváliť projekt technickej pomoci 
zameraný na vypracovanie hlavného plánu v oblasti dopravy.RÁMČEK 2
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200615
Opatrenie na ochranu životného prostredia pobaltskej oblasti iniciovala poľská vláda na začiatku 90-tych rokov 
minulého storočia v spolupráci s inými krajinami. Oblasť Krakova bol v Helsinskom dohovore12 označená za jedno 
z problémových miest z hľadiska ochrany Baltského mora, pretože táto oblasť, aj keď je vzdialená od pobrežia, sa vyznačuje vysokou hustotou priemyselných podnikov znečisťujúcich rieku Vislu, ktorá sa vlieva do Baltského mora. 
Pre celú mestskú oblasť Krakova bolo vypracované spoločné riešenie, ktoré sa zaradilo do národného programu 
čistenia komunálnych odpadových vôd. Projekt čističky odpadových vôd v Krakove bol potom zahrnutý do 
národnej stratégie ISPA v oblasti životného prostredia v roku 1999 a určený na realizáciu ako jeden z prioritných 
projektov.RÁMČEK 3
V Lotyšsku boli hlavné ciele národného plánu politiky v oblasti životného prostredia, ktorý bol schválený v roku 
1995, umožniť krajine splniť požiadavky právneho rámca Spoločenstva v oblasti životného prostredia a ciele 
partnerstva pre vstup. Ciele tohto plánu politiky boli prevzaté do národnej stratégie ISPA pre oblasť životného prostredia. Projekty boli vyberané na základe týchto cieľov.RÁMČEK 4 18.  Hoci v niektorých prípadoch nebolo možné vysvetliť hodnotenie inves-
tičných projektov11, umožnila kontrola stratégií štyroch kontrolova-
ných krajín Dvoru audítorov dospieť k záveru, že národné odvetvové stratégie ISPA vo všeobecnosti jasne identifikovali potreby jednot-
livých krajín aj so zohľadnením existujúcich národných plánovacích 
dokumentov (pozri rámček 3 ). Národné stratégie ISPA pôsobili ako 
nástroj výberu projektov ISPA a spájali ciele a priority s konkrétnymi 
návrhmi projektov.
 19.  V niektorých prípadoch predstavovali národné stratégie ISPA rozvinu-
tie existujúcich národných stratégií, pri ktorých sa už zohľadnila aj potreba prijatia acquis communautaire v oblasti životného prostredia 
(pozri rámček 4 ).11 To bolo zdôraznené aj 
v osobitnej správe Dvora 
audítorov č. 5/2003 (nedostatky 
v stratégiách, body 18 až 20).
12 Helsinský dohovor: dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora podpísaný v roku 1974 a revidovaný 
v roku 1992, ktorý sa vzťahuje na všetky štáty hraničiace s Baltským morom. Dohovor sa vzťahuje na celú oblasť Baltského 
mora vrátane vnútrozemských vôd, vody samotného mora a morského dna. Opatrenia na zníženie znečistenia z pevniny sa 
taktiež prijímajú v celej oblasti povodia Baltického mora.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200616
TRI DÔLEŽITÉ DOKUMENTY S USMERNENIAMI NEBOLI 
DOSTUPNÉ OD ZAČIATKU NÁSTROJA ISPA
 20.  Komisia vypracovala a poskytla na účely prípravy projektov tri hlavné 
usmernenia:
príručka k nástroju ISPA bola poskytnutá kandidátskym krajinám a) 
v roku 2000 počas prípravnej fázy prvých žiadostí o projekty;
v roku 2002 bola zostavená druhá verzia príručky ISPA, v ktorej b) 
sa objasňovali predovšetkým postupy verejných súťaží a uzatvá-rania zmlúv;
v roku 2002 bolo sprístupnené aktualizované usmernenie pre ana- c) 
lýzu nákladov a prínosov, ktoré riešilo nedostatky zistené v pred-
chádzajúcej verzii. V príručke sa uvádzajú najmä priemerné miery výnosnosti a odporúčané časové výhľady pre jednotlivé odvetvia. 
Príručka však neobsahuje žiadne podrobnosti o dosahoch v oblasti 
životného prostredia ani techniky ich prognózovania.
 21.  Tieto metodické príručky boli vypracované po predložení projektov kon-
trolovaných Dvorom audítorov na schválenie Komisii. Z dôvodu tohto 
oneskorenia bol ich prínos k oboznámenosti kandidátskych krajín  
s politikami, postupmi a zásadami financovania EÚ obmedzený.
NEDOSTATKY VO FINANČNEJ ANALÝZE A ANALÝZE 
NÁKLADOV A PRÍNOSOV
 22.  Každá žiadosť o finančnú pomoc z nástroja ISPA musela obsahovať analýzu 
nákladov a prínosov. Pri niektorých projektoch neboli tieto analýzy 
predložené, respektíve obsahovali nedostatky. Napriek tomu nebolo podľa názoru Komisie vhodné tieto projekty zdržiavať pre nedostatky 
v analýze nákladov a prínosov, keďže účelom väčšiny z nich bolo splniť 
základné potreby v kandidátskych krajinách.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200617
 23.  Dvor audítorov preskúmal finančné analýzy a analýzy nákladov a prí-
nosov vykonaných pri kontrolovaných projektoch a zistil tieto  
nedostatky13:
niektoré chýbajúce údaje o použitých diskontných sadzbách  a) 
a predpokladoch vývoja, kde bola predložená analýza rizika;
nezrovnalosti v údajoch z finančných analýz a analýz nákladov  b) 
a prínosov medzi rôznymi dokumentmi jedného projektu;
nepodložené spoločensko-hospodárske prínosy a neúplné odhady c) 
účinkov v odvetví dopravy.
 24.  Za takýchto okolností Komisia nedokázala na základe analýzy nákladov 
a prínosov potvrdiť, či projekty predložené kandidátskymi krajinami predstavovali v relatívnom vyjadrení pridanú hodnotu.
BOLI PROJEKTY REALIZOVANÉ PODĽA PLÁNU?
CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
 25.  Po zhodnotení žiadosti o projekt a schválení Komisiou sa podpísalo 
finančné memorandum, v ktorom sa definovali predovšetkým finančné zdroje a plán realizácie projektu vrátane dátumu ukončenia. Po  
ukončení projektu museli kandidátske krajiny predložiť záverečnú  
správu.
 26.  Dvor audítorov hodnotil, v akom rozsahu boli dodržané hlavné podmienky 
stanovené vo finančnom memorande, a to:
či boli projekty realizované v súlade s pôvodným plánom a dôvody a) 
prípadných omeškaní;
či boli dodržané finančné plány projektov a ak nie, dôvody  b) 
nedodržania;13 Pozri tiež osobitnú správu 
č. 5/2003 (nedostatky v hodnotení 
projektov, body 30 až 34) 
a osobitnú správu č. 6/2005 (nedostatky v hodnotení a vo 
výbere projektov, body 30 až 43).
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200618
TAKMER VŠETKY PROJEKTY SA ONESKORILI
 27.  Ak sa projekty zrealizujú neskôr, ako sa pôvodne predpokladalo, ich 
prínosy sa oneskoria a problémy, ktoré majú za cieľ riešiť, pretrvá-
vajú dlhšie, ako je nevyhnutné. Pri oneskoreniach tiež vznikajú stavy 
neistoty, pretože spoločensko-hospodárske prostredie sa môže zmeniť a sťažiť realizáciu projektov podľa plánu.
 28.  32 projektov vo vzorke kontrolovanej Dvorom audítorov bolo schvá-
lených v období 2000–2003. Podľa finančných memoránd mala byť  
väčšina kontrolovaných projektov ukončená v období 2004–2006.  
V čase auditu však bolo k pôvodnému predpokladanému dátumu14 
ukončených len päť projektov (dva v Českej republike a tri v Lotyš-sku)
15. Pri ostatných 27 projektoch bol termín ukončenia upravený. 
Oneskorenia sa pohybovali od 2 do 5 rokov (Poľsko), 4 do 4,5 roka  (Bulharsko), 2 do 4,8 roka (Rumunsko), 1,5 roka (Maďarsko) a od 1 do 3 rokov (Lotyšsko). V prípade Českej republiky k výrazným oneskore-niam nedošlo.
 29.  Z prieskumu adresovaného projektovým manažérom v štyroch kontrolo-
vaných krajinách získal Dvor audítorov informácie o oneskoreniach 
pri realizácií a ich dôvodoch.
 30.  V odvetví životného prostredia bola plánovaná dĺžka trvania projek-
tov 5 rokov, v odvetví dopravy to bolo 4,2 roka. Podľa prieskumu  dosiahlo priemerné oneskorenie v oboch odvetviach 2,5 roka (pozri obrázok 5 ).
 31.  V kontrolovaných projektoch zistil Dvor audítorov tieto hlavné dôvody 
oneskorení16:
nedostatočná oboznámenosť kandidátskych krajín s postupmi EÚ a) 
a prípravou a realizáciou projektov, ako aj ťažkosti pri postupoch verejného obstarávania (pozri napr. rámček 5 ) (84 % projektov  
zo vzorky);
neschopnosť spoločností, ktoré zvíťazili vo verejnej súťaži, reali- b) 
zovať práce (pozri napr. rámček 6 ) (13 % projektov zo vzorky);
nereálne plánovanie (pozri napr. c) rámček 7 ) (22 % projektov  
zo vzorky);
po vstupe krajín do EÚ zmena z projektov ISPA na projekty Kohéz- d) 
neho fondu, na ktoré sa vzťahujú odlišné pravidlá
17.14 Projekt sa považuje za ukončený, 
keď sa infraštruktúra odovzdá do 
používania. Kandidátske krajiny 
museli Komisii predložiť záverečnú 
správu najneskôr šesť mesiacov po 
ukončení projektu.
15 Z 32 kontrolovaných projektov 
sa oneskorenia vyskytli pri 
24 projektoch (75 %).
16 Pri niektorých projektoch sa 
vyskytlo viacero z uvádzaných 
problémov.
17 Napr. oprávnenosť výdavkov 
na zariadenia (osobitné riešenie 
jednotllivých prípadov), úpravy 
rozhodnutí o projektoch, postupy 
zadávania verejných zákazok.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200619
PRIEMERNÉ ONESKORENIA PRI REALIZÁCII PROJEKTOVOBRÁZOK 5
V Lotyšsku pri projekte rozvoja vodárenských služieb trvalo spustenie verejnej súťaže po podpise fi  nančného 
memoranda tri roky.
Pri projekte čistenia odpadových vôd v Poľsku došlo počas fázy verejnej súťaže k prerušeniu výstavby na takmer 
celý rok. Projekt bol rozdelený do subdodávateľských zmlúv, z ktorých bola jedna spolufi  nancovaná Európskou 
bankou pre obnovu a rozvoj. Podľa úverovej zmluvy s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj sa na celé verejné 
obstarávanie pre projekt mali použiť pravidlá banky pre verejné súťaže. Verejná súťaž sa musela prerušiť, kým si 
darcovia medzi sebou nedohodli primerané postupy.RÁMČEK 5
Pri projekte rekonštrukcie kanalizačnej siete a zariadení na čistenie odpadových vôd sa vyskytli oneskorenia pri 
realizácii. Verejná súťaž sa musela zrušiť a zopakovať pre problémy so zložením hodnotiaceho výboru. Okrem 
toho spoločnosť, ktorej bola zadaná zákazka v druhej verejnej súťaži, nevykonala práce v súlade s harmonogramom 
a nedodržala niekoľko upozornení technického dozoru. Zmluva sa preto musela vypovedať. Musela sa zorganizovať tretia verejná súťaž, avšak v čase auditu bol projekt pozastavený.RÁMČEK 6
Projekt rozvoja vodárenských služieb v Lotyšsku sa dostal do oneskorenia, pretože okrem iných dôvodov došlo 
k podhodnoteniu nákladov a času potrebných na vypracovanie štúdií a projektových návrhov potrubí.RÁMČEK 7
Roky
Priemer na krajinu/odvetvie
Priemerné pôvodné trvanie OneskoreniePL CZ RO LV ENV PL CZ RO LV TRAN SPOLU012348
7
6
59
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200620
 32.  Z prieskumu vyplýva, že hlavnými dôvodmi nedodržania konečných 
termínov na realizáciu projektov boli na jednej strane zdĺhavosť  
postupov, a na strane druhej dôvody súvisiace s plánovaním (pozri obrázok 6 )
18.
FINANČNÉ PLÁNY NEUSKUTOČNENÉ PODĽA PLÁNU
 33.  Pri 18 z 32 kontrolovaných projektov sa nedodržal pôvodný finančný 
plán. V šiestich prípadoch sa celkové náklady zvýšili, v 12 prípadoch náklady klesli. Ak došlo k zvýšeniu nákladov a dodatočné zdroje ISPA neboli poskytnuté, kandidátske krajiny museli dodatočné náklady  financovať z vlastných zdrojov (pozri rámček 8 ).18 Na problémy s realizáciou 
projektov upozornil Dvor 
audítorov aj vo svojej osobitnej správe č. 5/2003 (nedostatočné 
zdroje na riadenie, oneskorenia, 
ťažkosti s verejnými súťažami, 
body 35 až 39), no taktiež vo 
svojej osobitnej správe č. 6/2005 
(oneskorenia pri realizácii 
projektov, body 11 až 25).
DÔVODY ONESKORENÍ PROJEKTOVÍ MANAŽÉRIOBRÁZOK 6
Aké boli dôvody oneskorení?
Dôvody súvisiace s postupmi Dôvody súvisiace s plánovaním
Odvolania 
súťažiacich
8 %Opakovanie 
postupu
15 %Iné
11 %Nereálne plánovanie
15 %
Nízka kvalita podkladov 
k verejnej súťaži
6 % Časté zmeny príručky PRAG
10 %Časovo náročné postupy EÚ
26 %Zložité miestne 
právne predpisy
9 %
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200621
Pri projekte železnice v Lotyšsku nepostačoval grant ISPA z dôvodu nárastov cien na úhradu všetkých pôvodne 
plánovaných prvkov. Zvyšné práce sa museli fi  nancovať zo štátnych zdrojov.RÁMČEK 8
Pri projekte rozvoja vodárenských služieb v Lotyšsku zmluvný dodávateľ vypovedal zmluvu, pretože nebol ďalej 
schopný vykonať práce za dohodnuté ceny, lebo krátko po začatí prác došlo k prudkej infl  ácii. To viedlo k revízii 
zmluvy a zvýšeniu nákladov.RÁMČEK 9ZMENY PÔVODNÝCH FINANČNÝCH PLÁNOV
PRIESKUM MEDZI PROJEKTOVÝMI MANAŽÉRMI
OdpovedeZmeny pôvodného 
ﬁ  nančného plánuDodržanie pôvodného 
ﬁ  nančného plánu
123 66 % 34 %TABUĽKA 1 34.  Ako vyplýva z tabuľky 1 , prieskumom medzi projektovými manažérmi 
sa zistilo, že väčšina zmien v projektoch ISPA sa týkala pôvodného 
finančného plánu.
 35.  Pri piatich prípadoch z celkového počtu 32 projektov vo vzorke možno 
túto skutočnosť vysvetliť podhodnotením vplyvu inflácie (v 16 % prí-padov) (pozri rámček 9 ).
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200622
 36.  Z odpovedí v prieskume projektových manažérov vyplýva, že dôvody 
prekročení nákladov možno vysvetliť hlavne pomocou dvoch kategórií 
faktorov (pozri obrázok 7 ):
problémy s prípravou projektov, napríklad neprimerané odhady a) 
nákladov;
problémy pri realizácii, napríklad nedostatočné monitorovanie  b) 
alebo oneskorenia.
PREKROČENIA NÁKLADOVOBRÁZOK 7
Aké boli dôvody v prípadoch prekročenia nákladov?
Dôvody súvisiace s plánovaním Dôvody súvisiace s realizáciou
Iné
19 %Technické 
príčiny
9 %Neprimerané 
odhady nákladov
20 % Slabé 
monitorovanie
14 %
Oneskorenia
12 %Úpravy projektu
26 %
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200623
PRISPELI PROJEKTY K ZOSÚLADENIU PRIJÍMATEĽSKÝCH 
KRAJÍN SO SMERNICAMI EÚ O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ 
A ZLEPŠENIU SIETE TESD?
CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
 37.  Hlavným cieľom nástroja ISPA bolo pomôcť kandidátskym krajinám 
zmenšiť zaostávanie v štrukturálnej oblasti v odvetviach životného prostredia a dopravy. S cieľom zhodnotiť účinnosť projektov z hľadiska konkrétneho prispenia k zlepšeniu v oblastiach životného prostredia a dopravy Dvor audítorov kontroloval:
či boli environmentálne projekty v súlade so smernicami EÚ  a) 
v oblastiach zásobovania vodou a čistenia odpadových vôd;
či dopravné projekty prispeli k dokončeniu transeurópskej doprav- b) 
nej siete.
 38.  Keďže v čase auditu boli k dispozícii záverečné správy len pre obme-
dzený počet z 279 projektov v oblasti infraštruktúry spolufinancované nástrojom ISPA, možno vyvodiť len čiastočné závery.
SÚLAD S NORMAMI EÚ V OBLASTI ŽIVOTNÉHO 
PROSTREDIA SA ZVÝŠIL
 39.  Zo 16 projektov zo vzorky, ktoré sa týkali oblasti životného prostredia, 
boli v čase auditu ukončené len tri. Z hodnotenia týchto projektov vyplýva, že napriek niektorým nedostatkom projekty prispievajú  k dosiahnutiu súladu s normami EÚ v oblasti životného prostredia  
(pozri rámček 10) .
Cieľom jedného projektu v Lotyšsku bolo zlepšiť zásobovanie vodou a kanalizačné služby a zaistiť tak, aby pitná 
voda a upravená odpadová voda spĺňali požiadavky národných právnych predpisov a smerníc EÚ. Podľa záverečnej 
správy sa projektom zaistila primeraná kvalita upravenej vody v súlade so smernicou EÚ o čistení komunálnych odpadových vôd (91/271/EHS) a pitnej vody.
Cieľom jedného projektu v Lotyšsku bolo zlepšiť kvalitu pitnej vody a služby týkajúce sa odpadových vôd. Normy 
EÚ vzťahujúce sa na kvalitu pitnej vody boli splnené. Pri odpadových vodách sa však zatiaľ nepodarilo dosiahnuť 
úplný súlad s právnymi požiadavkami. Rekonštrukcia a modernizácia biologickej čističky odpadových vôd bola 
dokončená, no obsah dusíka a fosforu vo fi  ltráte v čase auditu stále presahoval normy EÚ i miestne normy.RÁMČEK 10
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200624
 40.  Napriek určitým nedostatkom projekty, ktoré neboli v čase auditu dokon-
čené, a za predpokladu, že budú zrealizované podľa plánu, pravde-
podobne prispejú k zosúladeniu s normami EÚ v oblasti životného  prostredia (pozri rámček 11 ).
ZLEPŠENIE PREPOJENÍ NA TRANSEURÓPSKU DOPRAVNÚ SIEŤ
 41.  Zo 16 projektov vo vzorke týkajúcich sa odvetvia dopravy boli v čase 
auditu dokončené len dva projekty. Z hodnotenia týchto projektov vyplýva, že prispievajú k dokončeniu / rozvoju transeurópskych sietí (pozri obrázky 8 a 9 a rámčeky 12  a 13).
 42.  Iné projekty, ktoré neboli v čase auditu dokončené, sú v súlade so sieťou 
TES-D (pozri napríklad rámček 11  a obrázok 11 ). Napríklad projekt 
„Bukurešť — Čierna voda“ by mal urýchliť premávku medzi Bukureš-
ťou a Konstancou a očakáva sa, že prispeje k rozvoju Európskeho  
dopravného koridoru č. 7 Igumenica-Patras-Atény-Sofia-Budapešť  
(pozri obrázok 10 ).
Projekt spracovania odpadových vôd v Poľsku by mal zvýšiť percentuálny podiel obyvateľov mesta Vroclav pripo-
jených na kanalizačnú sieť na 97 %. Toto mesto s počtom obyvateľov vyše 600 000 bolo považované za hlavného 
znečisťovateľa rieky Odry.
V Rumunsku projekt pozostával z rekonštrukcie a modernizácie čističky odpadových vôd, kanalizačnej siete 
a rozvodnej siete pitnej vody. Pre oneskorenia pri čističke odpadových vôd naďalej trvá riziko znečistenia rieky.RÁMČEK 11
Projekt modernizácie časti trate Záboří — Přelouč v Českej republike sa nachádza v paneurópskom multimodálnom 
koridore IV z Drážďan do Bratislavy. Na obrázku 8  sú znázornené projekty v Českej republike spolufi  nancované 
z nástroja ISPA.RÁMČEK 12
Modernizácia diaľnice z Rigi do Adazi v Lotyšsku, ktorá je časťou koridoru Via Baltica spájajúceho Varšavu 
s Talinom zvýšila bezpečnosť dopravy a chodcov, ako aj plynulosť premávky tým, že uviedla túto cestu do súladu 
s európskymi cestnými štandardmi a normami (pozri obrázok 9 ).RÁMČEK 13
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200625
PROJEKTY ISPA V ČESKEJ REPUBLIKEOBRÁZOK 8
D8 motorway Prague –
Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-borderModernisation of the line section
Usti nad Orlici  – Ceska Trebova
Modernisation of the line section 
Zabori–PreloucOptimisation of
Zabreh na Morave –Krasikov railway section
Road R/48
Frydek Mistek – Dobra
Road I/48
Belotin by-pass
Expressway r48
Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–TosanoviceTrans-European transport networkISPA projects
Ceska Republica
TEN railway
TEN road
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200626
CESTNÁ SIEŤ V LOTYŠSKUOBRÁZOK 9
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005LATVIJALEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) STRASSEN
TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) ROADSSCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) ROUTES
Bestehend
ExistingExistantGeplant
PlannedPlaniﬁ  é
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200627
SIETE TESDOBRÁZOK 10
PROJECT No 7
Trans-European transport network 
priority projectsMOTORWAY AXIS
IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005Existing
PlannedPriority axis No 7
Priority sectionsOther priority axes
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200628
SIEŤ TESDOBRÁZOK 11
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008ISPA projects
2004–08 countries
ISPA project
TEN railwayTEN road
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200629
ZÁVERY A 
ODPORÚČANIA
 43.  Hlavné závery Dvora audítorov:
Bol uplatnený ucelený strategický rámec a národné stratégie ISPA a) 
sa ukázali ako dobrý programovací nástroj s jasnou identifikáciou potrieb, cieľov a zdrojov. Napriek tomu projekty neboli vždy žia-dateľmi dostatočné pripravené. Táto skutočnosť bola čiastočne  spôsobená tým, že Komisia neskoro poskytla tri dôležité doku-menty s usmerneniami v súvislosti s prvou vlnou žiadostí (pozri body 16 až 24).
Projekty často neboli realizované podľa plánu. Finančné plány sa b) 
museli upraviť podľa zmenených podmienok a takmer pri všetkých 
projektoch sa vyskytli významné oneskorenia, ktoré prevažne súvi-
seli so zdĺhavosťou postupov (na úrovni Komisie a prijímateľských 
krajín) a s nedostatkami v procese plánovania (na úrovni prijíma-teľských krajín) (pozri body 25 až 36).
Audit Dvora audítorov zahŕňal päť ukončených projektov a 27 pro- c) 
jektov, ktoré stále prebiehali. Tri ukončené projekty boli z oblasti 
životného prostredia. Z auditu vyplýva, že projekty zvyšujú súlad 
s normami EÚ vzťahujúcimi sa na životné prostredie v prísluš-
ných prijímateľských štátoch. Ďalšie dva ukončené projekty boli z oblasti dopravy. Podľa výsledkov auditu tieto projekty prispie-
vajú k zlepšeniu transeurópskej siete v príslušných prijímateľských 
štátoch. Audit ďalej nasvedčuje tomu, že 27 stále prebiehajúcich 
projektov pravdepodobne dosiahne svoje ciele, ak budú tieto pro-
jekty realizované podľa plánu (pozri body 37 až 42).
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia dôkladne kontrolovala prijatie 
opatrení v rámci nástroja ISPA. Komisia by mala predovšetkým pre-
skúmať, ako možno v budúcnosti pri realizácii podobných nástrojov 
eliminovať alebo znížiť oneskorenia pri realizácii projektov. To si podľa 
názoru Dvora audítorov môže vyžadovať dôkladnejšie a realistickejšie 
plánovanie projektov žiadateľmi o projekt/projektovými manažérmi a spôsoby na zrýchlenie postupov na úrovni Komisie a štátnych orgá-
nov prijímateľských krajín.
  Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 
dňa 11. decembra 2008.
  Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predseda
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200630ETAPY RIADENIA PROJEKTOV ISPA A KĽÚČOVÉ ČINNOSTI KOMISIE1PRÍLOHA I
1 V súlade s nariadeniami Rady (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1266/1999 a (ES) č. 2382/2001 a podľa kritérií pre audit Dvora audítor ov.Ukončenie
•  Kontrola 
a schválenie:
→  Záverečnej 
správy
→  Vyhlásení 
o ukončení pomoci
•  Konečná platba•  Následné 
hodnotenieMonitorovanie
•  Dohľad nad 
plnením zmluvy
•  Monitorovanie 
fyzického a ﬁ nančného 
pokroku pomocou ukazovateľov
•  Hodnotenie 
v polovici obdobiaVerejná súťaž
•  Kontrola 
a schválenie dokumentácie k súťaži
•  Vyhodnotenie 
ponúk vrátane mobilizácie potrebných odbornostných zdrojov
•  Výber víťazných 
ponúk
•  Uzatvorenie 
zmlúvHodnotenie
Činnosti zahŕňajú:•  Hodnotiace 
misie do žiadajúcej krajiny
•  Mobilizáciu 
odbornostných zdrojov potrebných na vyhodnotenie technického obsahu žiadostí
•  Medziinšti-
tucionálnu konzultáciu
•  Formálnu 
spätnú väzbu pre žiadateľa o obsahu žiadostiPríprava
Žiadosť vrátane 
vypracovania:
•  Realizačnej 
štúdie
•  Analýzy 
nákladov a prínosov
•  Hodnotenia 
dosahu na životné prostredie
•  Finančného 
plánu
•  Harmonogramu 
realizácie
•  Všeobecného 
udržiavacieho plánuStratégia
Vypracovanie 
stratégie ISPA, ktorá zahŕňa:
•  Predloženie 
plánu zosúladenia vnútroštátnych politík s politikami EÚ
•  Zhodnotenie 
národných potrieb
•  Identiﬁ  káciu 
projektu
Kľúčová činnosť:•  Formálna 
spätná väzba pre prijímateľskú krajinu o návrhu stratégie ISPA
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200631
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200632
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200633
ZHRNUTIE
III.
Slabá príprava v prípade niektorých projek-
tov bola vo veľkej miere spôsobená nedo-statkom kapacít a krátkym časovým rámcom, v ktorom mali byť projekty vypracované.  Usmernenia boli tiež poskytnuté prostred-níctvom podrobných formulárov žiadostí  a existujúcich vysvetlení k postupom verej-ného obstarávania.
IV.
Oneskoreniam a zmenám v plánovaní,  
ktoré sa vyskytli v mnohých projektoch na  
začiatku, sa bolo ťažké vyhnúť vzhľadom  na nedostatok skúseností v riadení veľkých 
infraštrukturálnych projektov a potrebu  
predbežných kontrol v prípade postupov  
verejnej súťaže.
VI.
Komisia súhlasí s odporúčaniami Dvora  
audítorov. Bude pokračovať v monitorovaní 
bývalých projektov ISPA a niektoré budú  
hodnotené v rámci následného hodnotenia 
obdobia 2000–2006. Zvláštna pozornosť bude 
venovaná prekročeniam nákladov a onesko-reniam. Skúsenosti s nástrojom ISPA viedli Komisiu k prijatiu opatrení na poskytovanie lepšej pomoci pri príprave projektov, ako je 
napr. spoločný nástroj technickej pomoci  
EIB a Komisie — JASPERS. Komisia bude  
v týchto opatreniach pokračovať a takúto  
technickú pomoc zintenzívni v rámci nového predvstupového nástroja IPA. Komisia tiež  
prediskutovala problémy týkajúce sa one-
skorení s členskými štátmi.
ÚVOD
6.
V praxi je miera spolufinancovania často niž-
šia ako 75 %. Napríklad v Rumunsku dosiahla 
priemerná miera 73 %, v Bulharsku 56 % a na 
Slovensku 54 %.ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
9.
Väčšina projektov zo vzorky Dvora audítorov pochádzala zo starších projektov ISPA, ktoré boli schválené v prvých rokoch fungovania nástroja. Niektoré z nich boli dokonca pri-pravené skôr. Veľmi krátky časový rámec,  v ktorom sa mal nástroj ISPA realizovať, mal dôsledky na kvalitu projektov a pripravenosť vnútroštátnych orgánov.
AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY
13.
Komisia zabezpečila národné stratégie pre 
odvetvia dopravy a životného prostredia  
v kandidátskych krajinách na základe vnút-
roštátnych investičných plánov a progra-
mov, napriek tomu, že to nebolo súčasťou  
regulačných požiadaviek. Pred predlože-ním jednotlivých projektov Komisia takisto 
predložila stratégie riadiacemu výboru ISPA 
(predstavitelia členských štátov).
19.
Komisia, z dôvodu časového obmedzenia,  aktívne povzbudzovala vnútroštátne orgány, aby sa opierali o existujúce vnútroštátne  
plány (napr. pri implementácii smerníc o čis-
tení komunálnych odpadových vôd).
20.
Okrem toho boli usmernenia poskytnuté  
prostredníctvom podrobných formulá-
rov žiadostí, ktoré boli k dispozícii v roku  
1999, a postupy verejného obstarávania  
boli vysvetlené v usmerneniach vytvore-
ných v rámci predošlých predvstupových  
nástrojov.
c)
Predchádzajúca verzia „Príručky pre analýzu 
nákladov a prínosov investičných projektov“, 
ktorá vysvetľovala hlavné zásady analýzy  nákladov a prínosov (CBA), bola k dispozí-
cii od roku 1997. Verzia príručky z roku 2002 
odpovedala na zmeny regulačného prostre-
dia a podrobnejšie sa zaoberala rôznymi  otázkami.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200634
21.
Nariadenia týkajúce sa nástroja ISPA boli pri-
jaté v roku 1999 a prvá príručka ISPA bola  poskytnutá v roku 2000. Poradenstvo poskyt-
nuté v príručke ISPA a prostredníctvom rôz-
nych iných kanálov (pozri odpoveď na bod 20) mali byť vytvárané spolu s príslušnými  kandidátskymi krajinami a malo sa zohľad-
niť ich implementačné prostredie, ktoré sa 
vyvíjalo. Okrem formálnych usmernení sa  veľké úsilie vynaložilo na prípravu základ-
ného rámca ISPA vo veľmi krátkom čase napr. 
prostredníctvom stretnutí so všetkými kandi-
dátskymi krajinami od roku 1998 s podporou 
PHARE na prípravu projektových kanálov.
22.
Nedostatky analýz nákladov a prínosov  
a finančných analýz boli často spôsobené  
chýbajúcim konzistentným prístupom medzi 
medzinárodnými konzultantmi, ktorí pripra-
vovali väčšinu projektov, nedostatočnými  údajmi alebo chýbajúcimi odbornými vedo-
mosťami v rámci vnútroštátnych adminis-
tratív. Komisia však zabezpečila, aby mali  
všetky projekty generujúce príjmy aspoň  
úplnú finančnú analýzu. Komisia akceptovala nekvantifikované spoločensko-hospodár-
ske analýzy alebo výkazy namiesto úplných analýz nákladov a prínosov v prípade envi-ronmentálnych projektov, vzhľadom na  neexistenciu všeobecne prijatej metodiky  na kvantifikovanie environmentálnych prí-
nosov a skutočnosť, že tieto projekty boli  predovšetkým realizované s cieľom dodržať 
smernice EÚ.
23.
a)Projekty ISPA z obdobia 2000–2001 boli  prvými, v prípade ktorých sa použila analýza nákladov a prínosov.
b)
V prípade nezrovnalostí Komisia zvyčajne  
žiadala o vyjasnenia alebo opravy. Tieto  
výmeny zlepšili spoľahlivosť analýz.
c)
Komisia odkazuje na odpoveď na bod 22.24.
Komisia sa pokúsila zabezpečiť, aby príjem-
covia odôvodnili svoje projekty v súlade  s hospodárskym a finančným odôvodne-
ním a prostredníctvom odkazu na také sku-
točnosti, ako je životaschopnosť a cenová  dostupnosť pre cieľovú skupinu. V prípade environmentálnych projektov mala však  
analýza nákladov a prínosov obmedzený  
význam, keďže neexistovali alternatívy  a projekty sa museli tak či tak uskutočniť  
s cieľom implementovať acquis . V niektorých 
prípadoch by lepšia analýza nákladov a prí-
nosov oneskorila projekt bez dodania vyššej 
pridanej hodnoty.
27.
Komisia vynaložila všetko úsilie s cieľom  
monitorovať projekty a pomôcť vnútroštát-
nym orgánom zmierniť následky oneskorení. 
V prípade najproblematickejších projektov 
sa v niektorých krajinách vypracovali oso-bitné akčné plány.
28.
Do konca septembra 2008 sa k pôvodnému 
dátumu dokončili ďalšie tri projekty zo  vzorky.
30.
Zatiaľ čo v prípade veľkých infraštrukturál-nych projektov nie sú oneskorenia ničím  nezvyčajným, najmä v prípade krajín, ktoré 
sú príjemcami ISPA, boli prvé projekty ISPA obeťou počiatočnej fázy nového nástroja  
v kandidátskych krajinách. V týchto kraji-
nách chýbali skúsenosti s programami von-
kajšej investičnej pomoci takéhoto rozsahu z obdobia pred nástrojom ISPA. Krivka uče-nia sa však (v pristupujúcich krajinách ako aj v Komisii) od polovice programovacieho obdobia značne zlepšila.
Vo všeobecnosti boli hlavným faktorom one-
skorené postupy verejnej súťaže. Po začatí 
práce väčšina projektov postupovala dobre. 
Predbežné kontroly verejného obstarávania zo strany delegácií EK boli povinné. One-
skorenia predstavovali cenu, za ktorú sa  
zabezpečil najvýhodnejší pomer medzi kva-
litou a cenou prostredníctvom spravodli-
vých a transparentných postupov verejného 
obstarávania.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200635
31.
a)
Cieľom nástroja ISPA bolo poskytnúť kandi-dátskym krajinám skúsenosti v tejto oblasti 
počas obdobia pred pristúpením, tak aby  
mali menej problémov s využívaním štruk-turálnych a kohéznych fondov po pristúpení. Oneskorenia spôsobené predbežnými kon-
trolnými postupmi a zopakovaním postupov 
verejnej súťaže boli cenou za zabezpečenie spravodlivého a transparentného verejného 
obstarávania. Ďalšími faktormi, ktoré k tomu 
prispeli, boli neprimerané postupy nadobú-
dania pozemkov a postupy povolení vytvá-
rajúce byrokratickú záťaž.
Rámček 5
Postupy verejného obstarávania sa od  
začiatku nástroja ISPA v Lotyšsku veľmi zlep-
šili. Napríklad, verejné súťaže v prípade pro-
jektov kohézneho fondu schválených v roku 
2005 sa začali načas a realizácia väčšiny pro-jektov sa začala v roku 2006.
Dôležitosť spravodlivého a účinného postupu 
verejnej súťaže má prednosť pred rizikom  
oneskorenia.
Rámček 6
Zopakovanie verejnej súťaže chránilo v tomto prípade záujem Spoločenstva. Odvtedy práca na tomto projekte pokračuje.
c)
Komisia odkazuje na odpoveď na bod 30.
Rámček 7
V prípade veľkých a zložitých infraštruktu-rálnych projektov, ktoré sa majú realizovať počas obdobia niekoľkých rokov, nie je ničím nezvyčajným, že si pôvodné plány vyžadujú určité úpravy.d)
Komisia poskytla v januári 2005 usmernenia 
s cieľom predísť problémom pri prechode  z pravidiel ISPA na pravidlá kohézneho fondu 
v členských štátoch EÚ-10 po pristúpení.
32.
Oneskorenia boli zapríčinené najmä zabezpe-čením súladu s pravidlami verejného obsta-rávania s cieľom chrániť finančné záujmy  Spoločenstva. Tieto oneskorenia a s tým  spojené možné zvýšenie nákladov pre one-skorené verejné súťaže sú cenou za finančnú spoľahlivosť, skutočnosť, ktorú ocenil Dvor audítorov v predchádzajúcich auditoch ISPA, v rámci ktorých uznal prínosy predbežných 
kontrol zo strany delegácií EK (napr. bod  
8.42 výročnej správy Dvora audítorov za rok 
2003). V každom prípade rýchlejšie schvá-
lenie nekvalitných súťažných dokumentov  
by mohlo mať za následok vyššie cenové  
ponuky alebo spory, ktoré by nakoniec viedli k vyšším nákladom.
Je potrebné akceptovať aj oneskorenia spo-
jené s vyjasneniami žiadostí alebo analýz  
nákladov a prínosov.
33.
Nedodržanie pôvodných odhadov nákladov bolo spôsobené neprimeranou prípravou  projektov, napriek využitiu medzinárod-
ných konzultantov a takisto nedostatoč-
nou kontrolou nákladov počas realizácie.  V niektorých krajinách došlo k vysokej inflá-
cii nákladov v sektore stavebníctva, ktorá  
bola spôsobená rýchlym hospodárskym ras-
tom. Všeobecným pravidlom nástroja ISPA  bolo, že finančné memorandá sa nemenili,  aby bolo možné zvyšovať náklady, a tým sa vytvoril tlak na vnútroštátne orgány, aby pri-jali opatrenia na kontrolu týchto nákladov.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200636
35.
Prudké zrýchlenie inflácie v niektorých  
nových členských štátoch po pristúpení sa neočakávalo a finančné inštitúcie ho nepred-
povedali. Rýchle zvyšovanie cien niektorých 
surovín na svetových trhoch a rýchly hos-podársky rast vo väčšine nových členských štátov viedli ku konjunktúre v sektore sta-
vebníctva, čo malo za následok nadprie-
merný rast cien v tomto sektore.
36.
Ďalšie faktory, ktoré prispeli k prekročeniam 
nákladov, sú:
projekty boli Komisii predložené vo  
• 
veľmi včasnom štádiu, keď neexistovala 
podrobná technická dokumentácia naj-
lepšieho riešenia,
fluktuácie výmenných kurzov EUR /  • 
národná mena, najmä v prospech národ-ných mien.
a)
Podhodnotenie nákladov viedlo v niekto-
rých prípadoch k tomu, že neboli predložené 
ponuky s plánovanými cenami.
b)
Oneskorenia často vznikli medzi udelením  grantu a začatím fázy výstavby.
37.
Nástroj ISPA mal aj iné ciele, z ktorých  hlavným cieľom bola príprava na využíva-
nie štrukturálnych a kohéznych fondov.  
Relatívne nízke pridelenie finančných  
prostriedkov v rámci nástroja ISPA k potre-bám znamená, že s odstránením nedostatkov v oblasti infraštruktúry sa mohlo iba začať.
39.
Do konca septembra 2008 sa dokončili ďalšie 
tri projekty.Rámček 10
Druhý odsek.
Keďže sa v čase auditu nedosiahol úplný  súlad s normami EÚ, Komisia očakáva, že  
k tomu dôjde po dokončení projektu.
Rámček 11
Druhý odsek.Komisia monitoruje realizáciu tohto projektu s cieľom urýchliť jeho dokončenie.
41.
Do konca septembra 2008 sa dokončili ďalšie 
štyri projekty.
ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
43.
a)Neprimeraná príprava bola predovšetkým  
spôsobená nedostatkom kapacít a v niekto-
rých prípadoch rôznym výkonom medzinárod-
ných konzultantov, skôr než nedostupnosťou 
dokumentácie s usmerneniami.
Usmernenia boli poskytnuté aj prostredníc-
tvom podrobných formulárov žiadostí, ktoré boli k dispozícii v roku 1999, a postupy verej-ného obstarávania boli vysvetlené v usmer-
neniach vytvorených v rámci predošlých  
predvstupových nástrojov.
b)
Postupy (napr. verejného obstarávania)  
sú nevyhnutné s cieľom chrániť daňo-vých poplatníkov. Tieto postupy môžu byť  zdĺhavé.
Napriek oneskoreniam sa do konca septembra 
2008 fyzicky dokončilo 80 z 279 infraštruk-
turálnych projektov.
Osobitná správa č. 12/2008 — Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–200637
c)
Do konca septembra 2008 sa dokončilo ďal-
ších sedem z 32 projektov, ktoré boli pred-metom auditu.
44.
Komisia súhlasí s odporúčaním Dvora audíto-rov a bude pokračovať v starostlivom moni-torovaní realizácie bývalých projektov ISPA. 
Niektoré projekty sa budú hodnotiť v rámci následného hodnotenia obdobia 2000–2006, 
pričom osobitná pozornosť bude venovaná 
prekročeniam nákladov a oneskoreniam pri 
realizácii vrátane odporúčaní, ako možno  
zlepšiť analýzu rizika (dôležitú ale často slabú stránku analýzy nákladov a prínosov).
Nové nariadenia týkajúce sa predvstupovej 
pomoci boli prijaté v rokoch 2006 a 2007.  
Nový prístup je oveľa širší ako v prípade  
nástroja ISPA, je úzko zameraný na infraštruk-
turálne projekty a v skutočnosti predstavuje mini-štrukturálny fond. Komponent regionál-
neho rozvoja nástroja IPA zohľadňuje pred-
chádzajúce odporúčania Dvora audítorov,  
pokiaľ ide o primeranú prípravu kandidát-
skych krajín na štrukturálne fondy. Komisia tiež prediskutovala problémy oneskorení  
s členskými štátmi v rámci koordinačného  výboru fondov a navrhli sa riešenia.
Okrem nástroja technickej pomoci JASPERS, 
ktorý je k dispozícii v nových členských štá-
toch, predstavujú ďalšie prostriedky zlep-šenia prípravy a realizácie projektov, ktoré 
Komisia podporuje, začatie schvaľovacieho 
postupu vo včasnej fáze predbežného hod-
notenia a urýchľovanie prípravy verejných  súťaží.

Európsky dvor audítorov 
Osobitná správa č. 12/2008
Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000–2006
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev2009 – 37 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-172-1doi: 10.2865/50356

Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu/ alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
NÁSTROJ ISPA BOL JEDNÝM Z NÁSTROJOV NA POMOC KANDIDÁTSKYM 
KRAJINÁM STREDNEJ A VÝCHODNEJ EURÓPY PRI PRÍPRAVE NA VSTUP DO EURÓPSKEJ ÚNIE. PODPOROVALI SA NÍM PROJEKTY 
V SEKTOROCH ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA A DOPRAVY. V TEJTO SPRÁVE 
DVOR ROZOBERÁ, ČI EXISTOVALA UCELENÁ STRATÉGIA A NÁLEŽITÁ PRÍPRAVA, ČI BOLI PROJEKTY REALIZOVANÉ PODĽA PLÁNU A ČI PRISPELI K DODRŽIAVANIU SMERNÍC EÚ O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ A K ZLEPŠENIU TRANSEURÓPSKYCH SIETÍ. 
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROVQJ-AB-08-012-SK-C
ISBN 978-92-9207-172-1