EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 11. 2018 COM(2018) 771 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTIČNEJ BANKE

Investičný plán pre Európu: hodnotenie a ďalšie kroky





1. Európska iniciatíva na podporu investícií Jednou z prvých priorít Junckerovej Komisie bolo výrazne oživiť hospodárstvo riešením nedostatku investícií v Európskej únii v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy (graf 1). Investície – verejné aj súkromné – sú kľúčovou hnacou silou zamestnanosti a rastu. Sú prostriedkom na smerovanie úspor do projektov a sektorov, ktoré sú kľúčové pre našu budúcnosť, ako je infraštruktúra a bývanie, výskum a vývoj, nové technológie a výrobné metódy, vzdelávanie a zručnosti. Tieto investície podporujú aj modernizáciu európskeho priemyslu a spoločností pri transformácii na čoraz viac digitalizované a nízkouhlíkové hospodárstvo. Graf 1. Pokles a opätovný nárast miery investícií Celkové hospodárstvo v % HDP Komisia predložila v novembri 2014 investičný plán pre Európu – Junckerov plán založený na novom a inovačnom prístupe k investíciám. Použitím obmedzených súm z verejných zdrojov – rozpočtovej záruky EÚ pre skupinu Európskej investičnej banky – boli a aj naďalej budú mobilizované značné súkromné a verejné finančné prostriedky určené na investície v strategických sektoroch hospodárstva EÚ. Európsky fond pre strategické investície, ktorý je finančným jadrom investičného plánu, podnietil do novembra 2018 dodatočné investície vo výške 360 miliárd EUR, čo výrazne presahuje pôvodný cieľ vo výške 315 miliárd EUR. Trvanie fondu bolo predĺžené do konca roku 2020 s cieľom dosiahnuť dovtedy dodatočné investície vo výške 500 miliárd EUR. Tento veľmi úspešný model sa v súčasnosti stáva novým štandardom pre investičnú podporu EÚ v Európe aj mimo nej. Predstavuje podklad pre mobilizáciu investícií v Afrike a susedstve EÚ v rámci vonkajšieho investičného plánu EÚ, ktorý bol navrhnutý v septembri 2016, ako aj pre nový nástroj financovania vonkajšej činnosti v kontexte budúceho viacročného finančného rámca. Úspech Junckerovho plánu, ktorý presahuje investičný rozmer, spočíva v jeho trojpilierovej štruktúre, čo zabezpečuje komplexné a koordinované opatrenia na podporu investícií. Okrem mobilizácie investícií vytvoril Junckerov plán zoznam projektov a sústredil sa na opatrenia, ktoré zaisťujú, aby podnikateľské prostredie viac podporovalo investície. Komisia na tento účel spojila svoje sily so skupinou Európskej investičnej banky s cieľom zriadiť Európske centrum investičného poradenstva a Európsky portál investičných projektov. Uvedené centrum poskytuje poradenstvo a technickú pomoc pre realizátorov projektov, zatiaľ čo portál predstavuje transparentný zoznam projektov, do ktorých je možné investovať. Investičný plán sa zároveň zameriava na odstraňovanie štrukturálnych prekážok investovania. To zahŕňa odstránenie regulačných prekážok, zníženie administratívnej záťaže, umožnenie spravodlivej hospodárskej súťaže a uskutočnenie štrukturálnych reforiem, ktoré sú prospešné pre investičné prostredie. To si vyžaduje úsilie na úrovni Únie, na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Komisia predložila návrhy na prehĺbenie jednotného trhu, jedného z najväčších aktív EÚ, v rámci európskeho semestra zaviedla jasné investičné zameranie a vytvorila službu na podporu štrukturálnych reforiem s cieľom pomôcť členským štátom pri realizácii reforiem. Členské štáty podnikli kroky na odstránenie prekážok brániacich investíciám. Je však potrebné urobiť viac na všetkých úrovniach. Investičný plán je súčasťou programu EÚ pre otvorené investície a obchod. EÚ je jedno z najotvorenejších miest pre investície na svete. Spoľahlivé regulačné rámce a spravodlivá hospodárska súťaž na vnútornom trhu EÚ priťahujú priame zahraničné investície s významným prínosom pre EÚ z hľadiska tvorby pracovných miest a rastu. Komisia zároveň zohľadňuje riziká, ktoré môžu určité priame zahraničné investície predstavovať pre bezpečnosť alebo verejný poriadok, a v septembri 2017 prijala návrh nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do EÚ a na spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou v tomto ohľade. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby nariadenie urýchlene prijali. EÚ takisto podporuje liberalizáciu investícií na celom svete. S partnermi vedie rokovania o investíciách s cieľom poskytnúť investorom na oboch stranách predvídateľný, dlhodobý prístup na trhy a zároveň chrániť investorov a ich investície. EÚ sa zapojila do rokovaní o investíciách napríklad s Kanadou, Singapurom, Vietnamom, Japonskom a Čínou. 2. Investičný plán pre Európu prináša konkrétne výsledky Mobilizácia súkromných investícií pre verejné blaho Európsky fond pre strategické investície je na dobrej ceste k splneniu cieľa uvoľniť dodatočné investície vo výške najmenej 500 miliárd EUR v období piatich rokov (2015 – 2020). K novembru 2018 skupina Európskej investičnej banky už schválila 993 transakcií podporených z fondu v celkovej investičnej hodnote 360 miliárd EUR, ktoré sa vzťahovali na všetky členské štáty. Očakáva sa, že z nej bude mať prospech približne 850 000 malých a stredných podnikov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou. Dve tretiny zo získaných 360 miliárd EUR pochádza zo súkromných zdrojov, čo znamená, že Európsky fond pre strategické investície takisto splnil svoj cieľ mobilizovať súkromné investície. Fond takisto plní svoj cieľ doplnkovosti. Projekty, ktoré z neho dostanú rozpočtovú podporu, musia byť dodatočné v tom zmysle, že riešia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a ktoré by neboli financované v rovnakom období alebo v rovnakom rozsahu. Z vývoja objemu každoročných podpisov skupiny Európskej investičnej banky v rokoch 2014 až 2017 vyplýva, že zatiaľ čo celkový objem ročných úverov zostal viac-menej stabilný, podiel osobitných činností sa s implementáciou fondu prudko zvýšil a v roku 2017 dosiahol 17,9 miliardy EUR v porovnaní s výškou 4,6 miliardy EUR v roku 2014. V nariadení o EFSI 2.0, ktorým sa predĺžila životnosť Európskeho fondu pre strategické investície do konca roku 2020, sa okrem toho zaviedlo podrobnejšie vymedzenie doplnkovosti a zvýšila sa transparentnosť investičných rozhodnutí. Graf 2. Výsledky Európskeho fondu pre strategické investície do novembra 2018

Európsky fond pre strategické investície využívajú všetky členské štáty. V súčasnosti sú mobilizované investície v porovnaní s hrubým domácim produktom najvyššie v Grécku, Estónsku, Litve, Portugalsku a Bulharsku. Z geografického členenia týchto súm vyplýva, že investície zmobilizované prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície do veľkej miery smerovali do krajín najviac postihnutých finančnou krízou, teda to tých, v ktorých bol pokles investícií najvýznamnejší. Príklady projektov podporených z Európskeho fondu pre strategické investície Španielsko: 35 miliónov EUR pre sociálny podnik Ilunión na podporu osôb so zdravotným postihnutím Európska investičná banka podpísala úver so španielskym sociálnym podnikom Ilunion vo výške 35 miliónov EUR. Podnik Ilunion, najväčší súkromný zamestnávateľ osôb so zdravotným postihnutím v Španielsku, vykonáva viaceré obchodné činnosti, medzi ktoré patrí správa zariadení, poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti, činnosti v oblasti cestovného ruchu a voľného času. Úver podporený z Európskeho fondu pre strategické investície bude do roku 2021 podporovať investičný plán spoločnosti, ktorý zahŕňa vývoj rôznych zariadení slúžiacich na uľahčenie života osobám so zdravotným postihnutím, ale aj opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti pre skupinu priemyselných práčovní, ako aj vytváranie nových pracovných miest pre osoby so zdravotným postihnutím. Taliansko: 29 miliónov EUR na financovanie novej nemocnice v Trevise Európska investičná banka prispieva k financovaniu projektovania, výstavby a prevádzky novej nemocnice v Trevise, malom meste a priemyselnom centre na severovýchode Talianska. Pôsobí ako hlavná nemocnica v provincii, ktorá ponúka špecializované služby a slúži približne 1 miliónu ľudí. Projekt Treviso je dobrým príkladom toho, ako Európsky fond pre strategické investície podporuje investície so sociálnym účinkom do inovatívnych riešení pre výskum, zdravotníctvo, zamestnanosť a sociálne služby v prospech miestnej komunity. Bulharsko: 100 miliónov EUR pre spoločnosť pôsobiacu v oblasti zdravia zvierat Biovet je celosvetová spoločnosť pôsobiaca v oblasti zdravia zvierat so sídlom v Sofii (Bulharsko). Európska investičná banka poskytuje úver vo výške 100 miliónov EUR na financovanie zvýšenia objemu výroby a kapacity v oblasti výskumu a vývoja. Projekt zahŕňa zriadenie dvoch nových zariadení: fermentačný závod v meste Peštera v južnom Bulharsku a nový závod v meste Razgrad v severovýchodnom Bulharsku na výrobu vakcín pre zvieratá. Projekt tiež umožní spoločnosti vykonávať výskum a vývoj v oblasti mikrobiológie a vývoja nových výrobkov, ako sú vakcíny a enzýmy. Grécko: 150 miliónov EUR pre širokopásmovú sieť Dohoda o poskytnutí úveru vo výške 150 miliónov EUR pomôže spoločnosti Cosmote financovať jej plány na posilnenie a rozšírenie jej mobilných širokopásmových sietí, čím sa výrazne zvýši výkonnosť siete, pokiaľ ide o rýchlosť, kapacitu a pokrytie. Zlepší sa tým výkonnosť siete vo vidieckych a odľahlých oblastiach Grécka. Francúzsko: 15 miliónov EUR pre slnečnú energiu na výrobu inteligentných povrchov Európska investičná banka poskytuje úver vo výške 15 miliónov EUR spoločnosti Sunpartner Technologies, inovačnej francúzskej spoločnosti, ktorá využíva solárne panely na výrobu povrchov a stavebných materiálov, ktoré využívajú solárnu energiu. Jedným z kľúčových produktov uvedenej spoločnosti je takmer transparentné fotovoltické sklo, ktoré dokáže dodávať energiu zatmaviteľným oknám. Zatmavenie je možné nastaviť diaľkovo smartfónom, čo obmedzuje potrebu klimatizácie. Spoločnosť použije úver, ktorý je podporený Európskym fondom pre strategické investície, na investície do výskumu, vývoja a inovácií a na zvýšenie produkcie. Investičný plán významne prispieva k tvorbe pracovných miest a rastu. Odbor hospodárstva Európskej investičnej banky a Spoločné výskumné centrum Komisie odhadujú, že Európsky fond pre strategické investície už podporil viac ako 750 000 pracovných miest. Tento údaj sa má do roku 2020 zvýšiť na 1,4 milióna pracovných miest. Okrem toho z výpočtov vyplýva, že investičný plán už viedol k zvýšeniu hrubého domáceho produktu EÚ o 0,6 % a očakáva sa, že do roku 2020 zvýši hrubý domáci produkt EÚ o 1,3 %. Okrem uvedeného očakávaného pozitívneho účinku z analýzy, ktorú vykonalo Spoločné výskumné centrum Komisie, vyplýva, že kombinovaný makroekonomický vplyv úplného a včasného vykonania regulačných reforiem identifikovaných v oblasti jednotného digitálneho trhu, stratégie jednotného trhu, únie kapitálových trhov a energetickej únie môže viesť k vytvoreniu ďalšieho jedného milióna pracovných miest do roku 2030 a k ďalšiemu zvýšeniu hrubého domáceho produktu EÚ o 1,5 % do roku 2030. Uvedená analýza vychádza z očakávaného odstránenia alebo zníženia existujúcich prekážok brániacich investíciám prostredníctvom legislatívnych návrhov, ktoré Komisia prijala v rámci týchto štyroch balíkov politických opatrení. Zlepšenie kvality projektov a vytvorenie stabilného zoznamu projektov Európske centrum investičného poradenstva a Európsky portál investičných projektov pomáhajú projekty realizovať. Centrum, ktoré je spoločnou iniciatívou Komisie a skupiny Európskej investičnej banky, ponúka jednotné miesto prístupu k poradenským službám a službám technickej pomoci. Riešilo už 860 žiadostí zo všetkých členských štátov. Okrem toho podpísalo viac ako 20 dohôd s národnými podpornými bankami a inštitúciami a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj s cieľom rozvíjať schopnosť takýchto inštitúcií podporovať investičné databázy a zlepšovať poskytovanie pomoci na miestnej úrovni. Na tento účel bola v decembri 2017 uverejnená výzva na predkladanie návrhov. Na výzvu už reagovalo osem národných podporných bánk a inštitúcií a niekoľko ďalších prejavilo záujem o rozvoj svojej poradenskej kapacity. Okrem toho nová poradenská platforma pre investície v mestách (URBIS), ktorá bola spustená v novembri 2017, predstavuje v rámci centra novú špecializovanú platformu pre investičnú podporu miest. Platforma URBIS je zriadená na účely poskytovania poradenskej podpory mestským orgánom na uľahčenie, urýchlenie a odblokovanie mestských investičných projektov, programov a platforiem. Dosiaľ 36 žiadostí v rámci iniciatívy URBIS pochádza zo 17 členských štátov. Európsky portál investičných projektov je internetový portál EÚ na vyhľadávanie partnerov, ktorý spája predkladateľov projektov a investorov na celom svete. Už uverejnil takmer 450 investičných projektov zo všetkých členských štátov z rôznych sektorov. Podľa prieskumu, ktorý sa uskutočnil na jar 2018 medzi predkladateľmi projektov, investori kontaktovali predkladateľov projektov v prípade 80 % týchto projektov. Portál podpísal aj viacero dohôd o spolupráci s podobnými portálmi. Príklady Európskeho centra investičného poradenstva Úlohy Európskeho centra investičného poradenstva zahŕňajú jeho podporu pre klinicko-nemocničné centrum v Rijeke (Chorvátsko) s cieľom vybudovať moderný, integrovaný nemocničný komplex. Centrum poskytuje aj poradenstvo na revitalizáciu metropolitnej oblasti Rotterdam-Haag (Holandsko). Spolu s vedením „Roadmap Next Economy“ pomáha vypracovať investičnú stratégiu na zabezpečenie financovania vykonávania plánu a posúdenie potenciálu na vytvorenie investičnej platformy. Prístav Leixões (Portugalsko) požiadal o finančné prostriedky na zlepšenie prístupnosti prístavu ako súčasť širšieho investičného plánu, ktorý prispieva k rozvoju Atlantického koridoru základnej siete v rámci transeurópskej dopravnej siete. Centrum pomohlo prístavným orgánom posúdiť zrelosť projektu a jeho metodiku analýzy nákladov a prínosov s cieľom splniť požiadavky v rámci výzvy na kombinované financovanie v rámci Nástroja na prepájanie Európy. InvestEU: zvýšenie úrovne investičnej podpory

V nadväznosti na úspech Investičného plánu pre Európu Komisia navrhla Program InvestEU ako súčasť viacročného finančného rámca EÚ na obdobie rokov 2021 – 2027. Nový program bude pozostávať z Fondu InvestEU, ktorý je pokračovaním Európskeho fondu pre strategické investície, Poradenského centra InvestEU a Portálu InvestEU. InvestEU spojí 13 existujúcich finančných nástrojov, ktoré centrálne spravuje Komisia, čím sa zvýši dostupnosť podpory EÚ a dosiahnu sa úspory z rozsahu. Fond InvestEU zmobilizuje investície prostredníctvom záruky poskytnutej z rozpočtu Únie, čo umožní partnerským finančným inštitúciám Komisie prevziať väčšie riziko. Od Fondu InvestEU sa očakáva, že prinesie dodatočné investície vo výške aspoň 650 miliárd EUR v odvetviach, ktoré sú v súlade s prioritami vnútornej politiky Únie a ktoré sú zamerané na vytváranie sociálno-ekonomických a environmentálnych výsledkov vrátane zmierňovania zmeny klímy. Portál InvestEU bude naďalej podporovať investorov pri hľadaní investičných príležitostí v odvetví alebo na mieste ich záujmu. Zabezpečí lepšie prepojenie medzi projektmi a možným financovaním realizačnými partnermi InvestEU. Poradenské centrum InvestEU zlúči 13 rôznych súčasných poradenských služieb EÚ do jednotného kontaktného miesta ktoré bude poskytovať pomoc pri vypracúvaní projektov. Centrum bude poskytovať technickú podporu a pomoc pri príprave, vypracúvaní, štruktúrovaní a realizácii projektov, ako aj pri budovaní kapacít. 3. Odstraňovanie prekážok brániacich investovaniu Cieľom tretieho piliera Investičného plánu pre Európu je zlepšiť investičné prostredie prostredníctvom určenia a odstraňovania prekážok brániacich investíciám na všetkých inštitucionálnych a administratívnych úrovniach, a to aj pokiaľ ide o byrokraciu a regulačné prekážky. Komisia rieši regulačné a administratívne prekážky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Iniciatívy na úrovni EÚ a štrukturálne reformy v členských štátoch sa navzájom dopĺňajú, a preto aj členské štáty riešia investičné prekážky na vnútroštátnej úrovni. 3.1. Iniciatívy na úrovni EÚ Prehĺbenie jednotného trhu vo všetkých jeho aspektoch Komisia dnes predložila prvú odpoveď na žiadosť Európskej rady z marca 2018 o posúdenie súčasného stavu, ako aj zostávajúcich prekážok a príležitostí pre plne fungujúci jednotný trh. Komisia v uplynulých rokoch takisto prijala opatrenia na odstránenie regulačných prekážok, ktoré bránia cezhraničnému obchodu a investíciám na jednotnom trhu. Jednotný trh, ktorý je jedným z najväčších úspechov a aktív Európy, pomohol vytvoriť nové príležitosti a úspory z rozsahu pre európske spoločnosti a umožnil ľuďom žiť, študovať a pracovať tam, kde si to želajú. Komisia v októbri 2015 prijala stratégiu jednotného trhu, ktorá kladie osobitný dôraz na podporu investícií odstránením zostávajúcich prekážok a zabezpečením väčšej regulačnej predvídateľnosti. V nadväznosti na stratégiu jednotného trhu obsahuje balík o verejnom obstarávaní z roku 2017 rôzne opatrenia zamerané na posilnenie rámca verejného obstarávania Európskej únie a podporu strategickejšieho vykonávania existujúcich pravidiel. Spravodlivé, predvídateľné a transparentné verejné obstarávanie je kľúčom k oživeniu investícií. Cieľom stratégie digitálneho jednotného trhu spustenej v roku 2015 je odstrániť prekážky, ktoré bránia optimálnemu fungovaniu digitálneho hospodárstva a vytvoriť nové príležitosti pre inovácie, rast a zamestnanosť. Od jej spustenia sa dosiahol významný pokrok. Viaceré nové iniciatívy, medzi ktoré patrí konzistentný rámec EÚ pre elektronický obchod a zjednodušený režim cezhraničnej DPH, poskytujú európskym podnikom dôležité nástroje na zvýšenie konkurencieschopnosti. V európskom kódexe elektronickej komunikácie sa ďalej podporujú investície do širokopásmových sietí (vrátane sietí 5G), a to odstraňovaním prekážok pre prevádzkovateľov pri investovaní a združených nákladoch. EÚ takisto zaviedla pre európskych občanov najvyššie normy, aby boli v digitálnom veku lepšie prepojení a chránení, a to aj prostredníctvom zrušenia poplatkov za roaming a všeobecnej smernice o ochrane údajov. Kapitálové trhy Únia kapitálových trhov má veľký potenciál na posilnenie investícií v EÚ odstraňovaním prekážok brániacim voľnému toku kapitálu cez európske hranice, podporovaním hospodárskej konvergencie a rozšírením prístupu k životne dôležitým trhovým financiám. To pomáha financovať inovácie a vytvárať pracovné miesta. Rozsiahle a likvidné kapitálové trhy podporujú aj medzinárodnú úlohu eura, posilňujú hospodársku a menovú úniu a zlepšujú odolnosť hospodárstva EÚ tým, že chránia občanov a spoločnosti EÚ v eurozóne i mimo nej pred hospodárskymi otrasmi, ktoré zasiahli ich región. Komisia doteraz predložila niekoľko návrhov základných prvkov únie kapitálových trhov, ktoré boli oznámené v roku 2015 a 2017. Spoluzákonodarcovia doteraz prijali len tri z týchto legislatívnych návrhov. Prerokúvané návrhy teraz treba prijať čo najskôr. Konkrétnou prioritou únie kapitálových trhov je rozvoj miestnych kapitálových trhov. Na európskej úrovni sú popri cielených opatreniach stanovených úniou kapitálových trhov podpora a monitorovanie rozsiahlejších a likvidnejších kapitálových trhov zabezpečené prostredníctvom programu na podporu štrukturálnych reforiem a procesu európskeho semestra. Aj miestne kapitálové trhy dosahujú pokrok vďaka vnútroštátnym a regionálnym impulzom, ktoré podporuje Európska únia. Na regionálnej úrovni niektoré krajiny nadviazali cezhraničnú spoluprácu s cieľom uľahčiť kótovanie a investície na zahraničných trhoch, prepojiť trhové infraštruktúry a harmonizovať ďalšie regionálne pravidlá. Na vnútroštátnej úrovni niekoľko členských štátov prijalo vnútroštátne stratégie pre kapitálové trhy, prijalo opatrenia na podporu prístupu na kapitálové trhy prostredníctvom verejných finančných prostriedkov a vo všeobecnosti zlepšilo svoje podnikateľské prostredie. Dopravná a energetická infraštruktúra S cieľom účinne riešiť prekážky brániace investíciám do dopravnej infraštruktúry a podporiť včasné dokončenie základnej transeurópskej dopravnej siete do roku 2030 Komisia predložila v máji 2018 návrh nariadenia, ktorého cieľom je zjednodušiť udeľovanie povolení a postupy verejného obstarávania, zvýšiť efektívnosť pri príprave cezhraničných projektov a znížiť administratívnu záťaž pre realizátorov projektov. Toto je súčasťou širšieho úsilia o zlepšenie regulačného rámca pre investície do dopravnej infraštruktúry. Dokončenie energetickej únie a zrýchlenie energetickej transformácie predstavuje obrovské investičné príležitosti. Pri realizácii kľúčových projektov transeurópskej energetickej infraštruktúry sa dosiahol značný pokrok: do konca roka 2018 sa dokončí 30 projektov spoločného záujmu. Očakáva sa, že do konca roka 2020 bude dokončených až 47 projektov. Mnohé z týchto projektov sú podporované v rámci Nástroja na prepájanie Európy. Komisia v novembri 2017 prijala 3. zoznam projektov spoločného záujmu Únie. V balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý bol prijatý 30. novembra 2016, sa stanovuje komplexná reforma európskeho energetického systému od výrobcu až po koncového používateľa, ktorý sa týka koncepcie trhu s elektrickou energiou, obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti, bezpečnosti dodávok elektriny a pravidiel riadenia energetickej únie EÚ. Podporujú sa ním iniciatívy zástupcov priemyslu na podporu konkurencieschopnosti a zmiernenie spoločenských následkov prechodu na ekologickú energiu a sú doň zapojení viacerí aktéri – miestne a mestské orgány, podniky, sociálni partneri a investori. Súčasťou balíka sú aj opatrenia na urýchlenie inovácií v oblasti ekologickej energie a renováciu budov v Európe, ako aj opatrenia na podporu verejných a súkromných investícií. Prvý právny návrh nadobudol účinnosť v júli 2018, zatiaľ čo politickú dohodu už dosiahli tri návrhy. O štyroch zvyšných návrhoch rokujú spoluzákonodarcovia s cieľom čo najskôr dosiahnuť dohodu a ich prijatie. Vďaka tomuto ambicióznemu, stabilnému a predvídateľnému regulačnému rámcu je EÚ v dobrej pozícii na to, aby využila energetickú transformáciu vo svoj prospech. Tieto opatrenia ďalej posilňuje vedúce postavenie EÚ v oblasti udržateľného financovania, ktorého cieľom je presmerovať toky súkromného kapitálu do udržateľnejších investícií a pomôcť investorom riešiť environmentálne riziká vrátane tých, ktoré súvisia so zmenou klímy. Ľudia, vzdelávanie a zručnosti Investovanie do ľudí, ich zručností a znalostí je nevyhnutné na podporu konkurencieschopnosti Európy a prilákanie investícií. Tento prístup zameraný na sociálne investície sa odráža v Európskom pilieri sociálnych práv, ktorý Európsky parlament, Komisia a Rada vyhlásili v novembri 2017. Komisia okrem toho v roku 2016 prijala komplexný európsky program v oblasti zručností. Jeho 10 kľúčových opatrení podporuje zvyšovanie úrovne zručností a celoživotné vzdelávanie a zabezpečuje, aby Európania mali zručnosti, ktoré naše trhy práce potrebujú. Okrem toho v reakcii na výzvy hláv štátov alebo predsedov vlád Komisia vytvára európsky vzdelávací priestor. Napokon, ďalšie investície do sociálnej infraštruktúry vrátane zdravotnej a dlhodobej starostlivosti majú z hľadiska starnúcej spoločnosti a ubúdajúcej pracovnej sily rozhodujúci význam. Európske štrukturálne a investičné fondy Okrem toho ex ante kondicionality, ktoré boli zavedené s cieľom zvýšiť účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov v období realizácie v rokoch 2014 – 2020, viedli k odstráneniu prekážok brániacich investíciám v členských štátoch a regiónoch naprieč odvetviami (prostredníctvom horizontálnych podmienok, napríklad v oblasti verejného obstarávania, pravidiel štátnej pomoci a zákona o malých podnikoch) a v rámci odvetví podporovaných týmito fondmi (napríklad doprava, digitálne technológie, energetika, modré hospodárstvo, odpadové a vodné hospodárstvo). Podnietili politické reformy v členských štátoch a prijatie nových strategických a politických rámcov pre verejnú podporu a investície súkromného sektora a takisto prispeli k zlepšeniu administratívnych kapacít orgánov verejnej správy. V ďalšom programovom období sa ex ante kondicionality nahradia „základnými podmienkami“, ktoré by zabezpečili nevyhnutné predpoklady účinného a efektívneho využívania fondov EÚ. Pokiaľ ide o nasledujúci viacročný finančný rámec, Komisia navrhla výrazné zníženie administratívnej záťaže pre tých, ktorí sa uchádzajú o využitie štrukturálnych fondov. Komisia navrhla zníženie byrokracie a jednoduchšie kontrolné postupy pre podniky a podnikateľov, ktorí využívajú podporu EÚ. Komisia okrem toho navrhla jednotný súbor pravidiel pre sedem fondov EÚ, ktoré sú realizované spoločne s členskými štátmi vrátane fondov politiky súdržnosti. Byrokraciu by mal znížiť aj presun spoločnej poľnohospodárskej politiky od prístupu dodržiavania k prístupu založeného na výkonnosti. Ďalšie významné zníženie administratívnej záťaže v nasledujúcom rozpočtovom období vyplýva z návrhu Programu InvestEU, ktorým sa zjednodušuje a spája celý rad existujúcich fondov.