EÚ môže a mala by ísť ešte ďalej s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty vytvorili spoločný štandard. EÚ má k dispozícii nástroje, ktoré možno použiť s cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam implementovali koordinovane vo všetkých členských štátoch, vďaka čomu sa posilní ochrana jednotlivých členských štátov proti zneužívaniu a podnikom sa poskytne väčšia právna istota. EÚ môže zaručiť spoločný prístup predovšetkým prostredníctvom prijatia právnych nástrojov. Je to vhodné za určitých okolností, napríklad ak ochranné opatrenia súvisia s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Právne predpisy môžu síce zahŕňať určitú pružnosť, aby sa členským štátom umožnilo zohľadniť ich vlastné okolnosti, ale mohli by prinajmenšom zabezpečiť, že v celej Únii sa zavedie minimálny štandard. Právne predpisy EÚ by pomohli členským štátom zaistiť rovnaké podmienky v daňovej oblasti a obmedziť deformácie, ktoré narúšajú jednotný trh.

Oznámenie Komisie zo 17. júna 2015 „Spravodlivý a efektívny systém dane z príjmu právnických osôb v Európskej únii: Päť kľúčových oblastí, v ktorých treba konať“ vytvorilo základ pre opatrenia týkajúce sa agresívneho daňového plánovania. Ústredným prvkom akčného plánu je spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (Common Consolidated Corporate Tax Base – CCCTB), prostredníctvom ktorého by sa zásadným spôsobom zreformovalo zdaňovanie právnických osôb a zabezpečilo by sa komplexné riešenie problému presunu ziskov v Európe. Zároveň by viedol k zníženiu daňového zaťaženia a vytvoreniu lepšieho daňového prostredia pre podniky.

Takýto prístup môže okrem toho viesť k reakciám členských štátov, ktoré nebudú optimálne. V niektorých prípadoch sa členské štáty zdráhajú konať, obávajú sa totiž konkurenčnej nevýhody, ktorú by to mohlo priniesť. Niektoré členské štáty zase v reakcii na problém zintenzívňujú svoje úsilie, aby prilákali zisky nadnárodných spoločností alebo ich udržali na svojom území, pričom niekedy postupujú prostredníctvom preferenčných daňových režimov alebo individuálnych záväzných daňových stanovísk, na základe ktorých poskytujú selektívnu výhodu v rozpore s pravidlami EÚ o štátnej pomoci. Avšak škodlivá daňová súťaž má tendenciu ešte viac podnecovať spoločnosti k tomu, aby presúvali zisky, čím sa ďalej znižujú celkové daňové príjmy členských štátov a odrádza to členské štáty od daňových politík podporujúcich rast. Hoci sa na preferenčné režimy a individuálne záväzné daňové stanoviská v súčasnosti zameriavajú cielené opatrenia na presadzovanie práva v rámci pravidiel štátnej pomoci, je potrebné ich doplniť o legislatívne opatrenia.

Jednostranné opatrenia členských štátov by primerane neriešili problém agresívneho daňového plánovania a spôsobili by problémy. V rámci jednotného trhu založeného na voľnom pohybe tovaru, osôb, služieb a kapitálu môžu nekoordinované opatrenia proti presunu ziskov spôsobiť viac škody ako úžitku. Výsledkom rozdielnych vnútroštátnych prístupov k riešeniu tohto cezhraničného problému môže byť vznik medzier, ktoré možno využiť na agresívne daňové plánovanie. Pravidlá v jednom členskom štáte môžu oslabiť účinnosť pravidiel iných členských štátov. Nekoordinovaný prístup môže navyše vyvolať neistotu a spôsobiť administratívnu záťaž, pokiaľ ide o podniky.

Členské štáty súhlasia s tým, že ak chcú silnejší jednotný trh, nie je možné opomenúť zdaňovanie, a chápu to. Pre dobre fungujúci jednotný trh, úspešnú úniu kapitálových trhov a aj na pritiahnutie investícií do EÚ je nevyhnutný koordinovaný prístup k zavádzaniu daňových systémov, ktoré budú priaznivé pre rast, a k riešeniu cezhraničných problémov. Členské štáty si to v súčasnosti uvedomujú a žiadajú zastavenie agresívneho daňového plánovania . Vyžaduje si to spoločný prístup na úrovni EÚ alebo zavedenie všeobecných a osobitných ustanovení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam v Únii, ktoré by zahŕňali vnútorné opatrenia aj spoločné opatrenia proti hrozbám narúšania základu dane zvonku.

Ako sa uvádza v akčnom pláne pre spravodlivé a efektívne zdaňovanie príjmov právnických osôb v EÚ z júna 2015, zdravý jednotný trh si vyžaduje spravodlivý, účinný a rast podporujúci systém zdaňovania príjmov právnických osôb založený na zásade, že spoločnosti by mali platiť dane v krajine, v ktorej vytvárajú zisky. Agresívne daňové plánovanie podrýva túto zásadu. Väčšina podnikov sa nezapája do agresívneho daňového plánovania a sú tak v konkurenčnej nevýhode v porovnaní s podnikmi, ktoré ho využívajú. Agresívne správanie uvedených podnikov vedie k deformácii cenových signálov a daným podnikom umožňuje znížiť si kapitálové náklady, čím sa narúšajú rovnaké podmienky v rámci jednotného trhu. Obzvlášť sú tým zasiahnuté malé a stredné podniky.

V súlade so záväzkom prijatým v akčnom pláne z júna 2015 sa v oznámení zároveň podrobnejšie uvádza nový proces na úrovni EÚ na posudzovanie tretích krajín a ich zaraďovanie do zoznamov na daňové účely. Odzrkadľuje to mnohé z opatrení, ktoré Výbor pre hospodárske a menové veci (ECON) a Osobitný výbor pre daňové rozhodnutia a ďalšie opatrenia podobného charakteru alebo účinku (TAXE) Európskeho parlamentu označili za nevyhnutné na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, do ktorého sú zapojené tretie krajiny.

Niektoré otázky by však nebolo vhodné riešiť samostatnou smernicou. Do smernice sa tak nezahrnuli najmä otázky týkajúce sa skôr daňových zmlúv. V súčasnosti však potrebujeme koordinovaný prístup, aby sme predišli presahovaniu negatívnych vplyvov. Komisia preto predkladá odporúčanie o vykonávaní opatrení, pokiaľ ide o stále prevádzkarne a zároveň o správu G20/OECD o zneužívaní daňových zmlúv. V tejto súvislosti Komisiu znepokojuje, že správa G20/OECD uvádza ako možnosť začlenenie doložiek o obmedzení výhod, hoci sa považuje za zrejmé, že to nemusí byť vhodné vo všetkých regiónoch. Tieto doložky obmedzujú výhody daňových zmlúv na subjekty vo vlastníctve rezidentov iba jedného členského štátu, a preto sa môžu považovať za poškodzujúce jednotný trh tým, že odrádzajú od cezhraničných investícií. Tieto pravidlá môžu byť problematické pre úniu kapitálových trhov. Ak členské štáty zahrnú do svojich daňových zmlúv pravidlá založené na možnosti G20/OECD spočívajúcej v skúške hlavného účelu (tzv. principal purpose test), mali by tak urobiť v súlade s právnymi predpismi EÚ. Na tieto účely sa členské štáty vyzývajú, aby využili doplňujúcu formuláciu uvedenú v odporúčaní.

Komisia je presvedčená, že kým sa nedospeje k výsledku v súvislosti so spoločným konsolidovaným základom dane z príjmov právnických osôb, spoločné riešenia prerokúvané v Rade by výrazne zlepšili schopnosť členských štátov riešiť problematiku agresívneho daňového plánovania. V júnovom akčnom pláne sa konštatuje, že Komisia zabezpečí, aby konsenzus dosiahnutý v súvislosti s uvedenými prvkami mohol nadobudnúť právnu záväznosť. Súčasťou tohto balíka je preto smernica proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ktorou Komisia spĺňa svoj záväzok a predkladá legislatívny návrh pre tie prvky, ktoré sa môžu zaviesť vo vnútroštátnych právnych predpisoch pred dosiahnutím dohody o CCCTB a pred jeho zavedením. Balík je aj reakciou na uznesenia Európskeho parlamentu, podľa ktorých má Komisia predložiť legislatívne návrhy týkajúce sa uvedených opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.

Nové usmernenia G20/OECD týkajúce sa transferového oceňovania by mali pomôcť prepojiť zisky s hospodárskou činnosťou, v rámci ktorej boli vytvorené. Komisia preskúmala mandát Spoločného fóra pre transferové oceňovanie, ktoré sa už intenzívne zaoberá tým, ako s ohľadom na jednotný trh čo najlepšie nadviazať na prácu G20/OECD vykonanú v oblasti BEPS, s cieľom dosiahnuť účinnejšie a konzistentnejšie uplatňovanie pravidiel v rámci EÚ. Spoločné fórum pre transferové oceňovanie sa opakovane osvedčilo ako schopné poskytovať komplexné pragmatické riešenia problémov, ktoré sa vyskytujú v súvislosti s postupmi transferového oceňovania v EÚ, a malo by naďalej prinášať výsledky. Komisia bude monitorovať, ako členské štáty vykonávajú nové pravidlá, a zváži, či sú potrebné prísnejšie pravidlá, aby sa zabránilo manipulácii.

Ako sa uvádza v akčnom pláne z júna 2015, spoločnosti, ktoré využívajú výhody jednotného trhu a vytvárajú v rámci neho zisky, by mali platiť dane z týchto ziskov v EÚ, kde činnosť vykonávajú. Je však zrejmé, že toto prepojenie narúšajú niektoré spoločnosti, ktoré presúvajú zisky z miesta, kde vznikli, do členských štátov, ktoré ponúkajú nízke sadzby dane a preferenčné režimy, a do tretích krajín, bez akéhokoľvek prepojenia s miestom skutočného výkonu hospodárskej činnosti. Niektoré stimuly pre vybrané podniky môžu porušovať pravidlá EÚ v oblasti štátnej pomoci a možno ich riešiť prostredníctvom kontroly štátnej pomoci. Komisia sa aktívne zaoberá prípadmi, v ktorých došlo k porušeniu týchto pravidiel. Zároveň však stratégie agresívneho daňového plánovania nezriedka využívajú širšie systémové problémy, ako napríklad nesúrodosť medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi v daňovej oblasti, ako aj existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti dane z príjmu právnických osôb, aby na mieste, kde bol zisk vytvorený, zaplatili nízku skutočnú daň (resp. vôbec žiadnu daň). Európsky parlament, mnohé členské štáty a zainteresované strany žiadajú zmenu, a preto sa záväzok zabezpečiť účinné zdaňovanie ziskov v EÚ stal ústredným prvkom júnového akčného plánu.

Transparentnosť má zásadný význam pri zabezpečovaní spravodlivejšieho zdanenia nielen v EÚ, ale aj na medzinárodnej úrovni. Ak majú členské štáty bojovať proti agresívnemu daňovému plánovaniu, je potrebné, aby mali prístup k informáciám o dani odvedenej v iných jurisdikciách. Komisia predložila v marci 2015 návrh na dosiahnutie väčšej transparentnosti vo vzťahu k daňovým správam prostredníctvom automatickej výmeny informácií o cezhraničných záväzných daňových stanoviskách. Tento návrh, ktorý Rada prijala v decembri 2015, pomôže zabezpečiť účinnejšiu spoluprácu medzi daňovými správami a umožní vládam, aby lepšie chránili svoje základy dane.

Na zabezpečenie spravodlivého zdaňovania v rámci jednotného trhu je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie. Napriek nedávnemu prijatiu návrhu na automatickú výmenu informácií o cezhraničných záväzných daňových stanoviskách môžu daňovým správam stále často chýbať informácie potrebné na to, aby zistili, či spoločnosti umelo presúvajú veľké sumy príjmov do daňovo zvýhodnených prostredí prostredníctvom transferového oceňovania alebo podobných praktík. G20/OECD odporúčajú, aby si krajiny vymieňali viac informácií na úrovni daňových správ a to vrátane informácií o tom, akú sumu dane v jednotlivých krajinách spoločnosť odvádza a z akých ziskov. Táto informácia je nevyhnutná na posúdenie a audit praktík, ktoré niekedy veľké nadnárodné spoločnosti používajú.

Tieto pravidlá by sa mali uplatňovať jednotne v celej EÚ s cieľom zabezpečiť členským štátom rovnaké podmienky a vyhnúť sa administratívnej záťaži, ktorá by mohla vzniknúť, ak by mali podniky poskytovať v každom členskom štáte rôzne informácie. Komisia teda predkladá návrh na zavedenie oznamovania podľa jednotlivých krajín na úrovni EÚ podľa G20/OECD, pričom sa vychádza z existujúceho legislatívneho rámca na výmenu informácií, a to prostredníctvom zmien smernice o administratívnej spolupráci (DAC). Tým, že sa podávanie správ podľa jednotlivých krajín zahrnie do smernice o administratívnej spolupráci, členské štáty by zároveň mohli využívať existujúce ustanovenia tejto smernice, čo by uľahčilo výmenu informácií medzi daňovými správami.

Komisia súčasne analyzuje, akým spôsobom by nadnárodné podniky mohli zverejňovať určité účtovné a daňové informácie podľa jednotlivých krajín. Takáto lepšia transparentnosť zdaňovania príjmov právnických osôb by mohla nadnárodné podniky dostať pod väčšiu kontrolu verejnosti, čo by napomohlo tomu, aby boli zisky účinne zdanené v mieste, kde boli vytvorené, a aby sa posilnila dôvera verejnosti. Lepšia transparentnosť by navyše mohla prispieť k spravodlivejšiemu daňovému systému na jednotnom trhu tým, že ďalej pomôže obmedziť praktiky vyhýbania sa daňovým povinnostiam a súvisiace daňové stratégie členských štátov a zároveň zmenší nespravodlivé rozdiely v zaobchádzaní medzi nadnárodnými a inými spoločnosťami. Akákoľvek iniciatíva bude zároveň musieť chrániť legitímne obchodné tajomstvá a presadzovať rovnaké podmienky pre podniky pôsobiace celosvetovo. Komisia posudzuje možnosti v rámci prebiehajúcich prác na posúdení vplyvu a po jeho dokončení zamýšľa predložiť na jar tohto roku legislatívnu iniciatívu.

6.Riešenie rizika dvojitého zdanenia

S porozumením pre obavy podnikov, že opatrenia na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu môžu neúmyselne viesť k častejšiemu výskytu dvojitého zdanenia alebo sporom medzi daňovými správami týkajúcim sa základu dane, boli opatrenia v rámci balíka proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam navrhnuté tak, aby sa riziko dvojitého zdanenia čo najviac minimalizovalo. V smernici proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam sa napríklad vysvetľuje, že ak v dôsledku uplatňovania daných pravidiel dôjde k dvojitému zdaneniu, daňovníci by mali dostať úľavu za daň odvedenú v danom druhom štáte. Toto všeobecné pravidlo je podľa možnosti doplnené konkrétnejšími pravidlami, ako napríklad v ustanoveniach o kontrolovaných zahraničných spoločnostiach. Okrem toho, ako sa uvádza v júnovom akčnom pláne, Komisia taktiež plánuje predložiť návrh na zlepšenie postupov riešenia sporov. Práce na posúdení vplyvu zameranom na riešenie sporov napredujú, aby sa návrh mohol predložiť v lete.

7.Ďalší postup

Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb by mal po prijatí predchádzať agresívnemu daňovému plánovaniu v EÚ. Zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb preto naďalej zostáva cieľom Komisie. Verejné konzultácie o revidovanom návrhu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb sa nedávno uzavreli a Komisia pripravuje prijatie nových legislatívnych návrhov na jeseň 2016. Komisia bude usilovať o to, aby členské štáty urýchlene prijali tento návrh. Kým sa tak stane, Európa nemôže čakať. Balík opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam predstavuje pragmatický prístup, v ktorom sa spájajú kľúčové iniciatívy potrebné na posilnenie účinného zdaňovania a transparentnosti na jednotnom trhu. Bude predstavovať ďalší impulz pre súčasný reformný proces, vyvíjať trvalý tlak na členské štáty, aby konali, a pomôže pretransformovať záväzky prijaté na vysokej úrovni do legislatívnej činnosti tam, kde je to možné.

Tento balík sa skladá z týchto iniciatív:

Návrh smernice proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam

Odporúčanie o otázkach spojených s daňovými zmluvami

Návrh smernice, ktorou sa zavádza oznamovanie podľa jednotlivých krajín podľa G20/OECD

Oznámenie o vonkajšej stratégii

Pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa uvádzajú ďalšie analýzy a ktorý slúži ako podpora pre tieto iniciatívy.

Tieto iniciatívy odzrkadľujú rozsiahle a konštruktívne diskusie v Rade, v rámci skupiny pre kódex správania (zdaňovanie podnikov) a skupiny platformy pre dobrú správu v daňových záležitostiach, ako aj v nedávno uverejnených správach G20/OECD o BEPS. Komisia je tiež zaviazaná Európskemu parlamentu za cenné správy o daňových otázkach a zohľadňuje mnohé odporúčania obsiahnuté v uzneseniach.

Keďže tieto opatrenia sú v súlade so záväzkami členských štátov, malo by byť možné dospieť k rýchlej dohode na tomto balíku. Dané opatrenia poskytujú rámec potrebný na dosiahnutie naozajstného zlepšenia v záujme ochrany jednotného trhu a vytvorenie súdržného a koordinovaného prístupu EÚ k zdaňovaniu právnických osôb – medzi členskými štátmi navzájom a vo vzťahu k ostatnému svetu. Je rad na členských štátoch, aby využili túto príležitosť na prekonanie vzájomných rozdielov a pomohli vytvoriť v EÚ spravodlivejší a efektívnejší daňový systém.