Uznesenie Európskeho parlamentu o posilnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov (2004/2154(INI))



Úradný vestník 124 E , 15/05/2006 S. 0510 - 0516



P6_TA(2005)0230 Posilnenie Európskej konkurencieschopnosti Uznesenie Európskeho parlamentu o posilnení európskej konkurencieschopnosti: dôsledky priemyselných zmien na politiku a na úlohu malých a stredných podnikov (2004/2154(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie "Podpora štrukturálnych zmien: priemyselná politika pre rozšírenú Európu" (KOM(2004)0274), - so zreteľom na oznámenie Komisie "Proaktívna konkurenčná politika pre konkurencieschopnú Európu" (KOM(2004)0293), - so zreteľom na článok II-76 (Sloboda podnikania) Zmluvy o Ústave pre Európu, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000 a na svoje uznesenie z 15. marca 2000 [1] prijatým pred zasadnutím uvedenej Európskej rady, - so zreteľom na správu pána Koka o hospodárskom raste a zamestnanosti, ktorú predložil Rade a Komisii 3. novembra 2004, - so zreteľom na oznámenie Komisie "Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti — nový začiatok lisabonskej stratégie" (KOM(2005)0024), - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005, - so zreteľom na oznámenie Komisie "Budovanie našej spoločnej budúcnosti — politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007 – 2013" (KOM(2004)0101) a oznámenie Komisie "Finančné výhľady na obdobie 2007 – 2013" (KOM(2004)0487), - so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004)0492), - so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (KOM(2004)0495), - so zreteľom na rozhodnutie Rady z 20. decembra 2000 o viacročnom programe pre podniky a súkromné podnikanie, konkrétne pre malé a stredné podniky (MSP) (2001 – 2005) [2], - so zreteľom na Európsku chartu pre malé podniky, ktorú schválila Európska rada v Santa Maria da Feira v júni 2000, - so zreteľom na správu Komisie o implementácii Európskej charty pre malé podniky (KOM(2005)0030), - so zreteľom na oznámenie Komisie o realizácii akčného plánu pre rizikový kapitál (KOM(2003)0654), - so zreteľom na oznámenie Komisie "Európske vedenie: lepšie zákonodarstvo" (KOM(2002)0275), - so zreteľom na oznámenie Komisie o posúdení vplyvu (KOM(2002)0276), - so zreteľom na svoje uznesenie z 11. júla 1991 o priemyselnej politike v otvorenom a konkurencieschopnom prostredí — usmernenia pre prístup Spoločenstva [3], svoje uznesenie z 29. júna 1995 o oznámení Komisie o politike priemyselnej konkurencieschopnosti pre Európsku úniu [4] a svoje uznesenie z 23. októbra 2003 o priemyselnej politike v rozšírenej Európe [5], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0148/2005), A. zdôrazňuje význam priemyselného odvetvia EÚ, ktorý vytvára pracovné miesta, bohatstvo a je zdrojom aktivít v oblasti služieb, B. zdieľa prístup Komisie, ktorý je založený na zásadnej potrebe európskeho priemyslu byť konkurencieschopným, a cieľom ktorého je podporovať priemyselné zmeny, C. keďže budúcnosť priemyselného odvetvia je úzko spätá s rastom odvetvia služieb; služby prispievajú k zvýšenej produktivite výroby a rast výroby podporuje dopyt po službách, D. víta zavedenie novej stratégie pre rast a zamestnanosť v EÚ; pripomína, že EÚ zaostáva v oblasti priemyselnej politiky a že je nevyhnutné uskutočniť rýchlu a efektívnu akciu, E. konštatuje, že rozšírenie EÚ výrazne zmenilo jej priemyselnú štruktúru a že vzrástol tlak medzinárodný konkurencie, F. zaznamenáva teritoriálny rozmer priemyselnej politiky a devastujúci vplyv premiestňovania priemyslu; zdôrazňuje význam priemyselného prebudovania regiónov postihnutých hospodárskou prestavbou, G. keďže EÚ je ohrozená veľkou demografickou hrozbou v podobe starnúcej populácie, čo bude mať zrejmý dopad na priemyselné odvetvie, vrátane úpadku účasti na pracovnom trhu, H. keďže dosiahnutie konkurencieschopnosti závisí od ľudských zdrojov a keďže kvantitatívne a kvalitatívne zlepšenie zamestnanosti sa týka aj priemyslu, I. keďže priemysel nie je jednostranný a prístup "odvetvie po odvetví" umožní efektívnejší prístup k faktorom ovplyvňujúcim konkurencieschopnosť; keďže je potrebné vziať do úvahy povahu, rozsah a typ aktivity podnikov, najmä malých podnikov; majúc na zreteli ekonomickú a sociálnu dôležitosť malých podnikov, ktoré zastupujú viac ako 95% podnikov v Únii a ich kľúčovú rolu v realizácii lisabonskej stratégie, J. konštatuje, že skromná podoba súčasných nástrojov priemyselnej politiky len ťažko umožňujú preorientovanie priemyslu na špičkové technológie; keďže je potrebné vynaložiť veľkú snahu v oblasti financovania výskumu a rozvoja, tak verejnými ako súkromnými prostriedkami, K. keďže je veľmi dôležité vylepšiť legislatívny a regulačný rámec, v rámci ktorého fungujú podniky, ako aj ich prístup k programom Spoločenstva, pričom sa zabezpečí, že sa budú brať do úvahy potreby podnikov, vrátane malých podnikov, a zároveň sa riadne zohľadní potreba odľahčiť legislatívne a administratívne zaťaženia, L. so zreteľom na potrebu existencie aktuálnych informácií o situácii v priemysle EÚ po roku 2004, Stanovenie cieľov pre európsku priemyselnú politiku 1. víta rozhodnutie Komisie stanoviť priemyselnú politiku ako prioritu v agende EÚ; 2. podporuje propagáciu proaktívnej priemyselnej politiky na podporu a predvídanie štrukturálnych zmien a rozvoj zdravej a konkurencieschopnej európskej priemyselnej bázy; 3. oceňuje rozlišovanie medzi deindustrializáciou a štrukturálnou zmenou a súhlasí s hodnotením Komisie (v KOM(2004)0274), podľa ktorého "musí európsky priemysel čeliť procesu štrukturálnych zmien, ktorý je celkovo prínosný a ktorý by sa mal podporovať"; konštatuje však, že analýza priemyselných zmien je neúplná a že nie sú k dispozícii nesporné údaje o premiestňovaní priemyslu; domnieva sa preto, že Komisia by mala pozvať skupinu odborníkov, ktorá by mala úzko spolupracovať a intenzívne využívať existujúce vedomosti a odborné skúsenosti Európskeho monitorovacieho centra zmien (EMCC) s cieľom vypracovať pre Európsku radu správu na túto tému; 4. domnieva sa, že zvýšenie počtu a kvality pracovných miest musí byť jedným z najdôležitejších cieľov priemyselnej politiky; považuje za veľmi dôležité zatraktívniť priemysel pre mladých ľudí; vyzýva na to, aby sa vynaložilo úsilie ohľadom poskytovania informácií o priemyselných remeslách a zručnostiach, spolu s európskou politikou o uznávaní kvalifikácií a celoživotnom vzdelávaní; vyzýva sociálnych partnerov, aby prispeli k tomuto cieľu a prevzali svoj podiel zodpovednosti v podpore spoločného úsilia; 5. domnieva sa, že sociálny dialóg by mal prispieť k identifikácii najproduktívnejších a najohrozenejších oblastí; v tomto smere by mohla európska konferencia o priemyselnom rozvoji, ktorá združuje aktérov sociálneho dialógu a najmä Dublinská nadácia, ktorá má odborné skúsenosti v oblasti sociálneho dialógu, výmeny osvedčených postupov a vypracováva odvetvové štúdie, poskytnúť fórum na pravidelné stretnutia týchto aktérov a Komisie; 6. konštatuje, že pokiaľ ide o zamestnanosť, v priemyselnom odvetví dominujú muži; ocenil by odbornú prípravu žien pre prácu v priemysle ako súčasť záväzku Komisie k celoživotnému vzdelávaniu; 7. vyzýva na vynaloženie väčšieho úsilia pri tvorbe ľudských zdrojov, ktoré so svojím inovačným potenciálom prispievajú k dlhodobej konkurencieschopnosti priemyslu; považuje za veľmi dôležité, aby sa priemysel zatraktívnil pre mladých ľudí; vyzýva na vynaloženie úsilia v oblasti poskytovania informácií o priemyselných remeslách a zručnostiach, spolu s európskou politikou o uznávaní kvalifikácií a celoživotnom vzdelávaní; 8. želá si, aby priemyselná politika otvorila cestu európskym "priemyselným šampiónom"; 9. nazdáva sa, že nástroje európskej výskumnej politiky, ako napríklad technologické platformy a iniciatívy, by mali byť využité na podporu konkurencieschopnosti priemyslu; 10. nazdáva sa, že európska priemyselná politika by mala posilniť schopnosť priemyslu prinášať inovácie, vrátane technických, technologických a obchodných; 11. nazdáva sa, že narastajúca konkurencia rozvíjajúcich sa ekonomík by mala nabádať orgány verejnej moci k vytvoreniu vhodných podmienok na vytvorenie nových oblastí výroby alebo výrobných kombinácií, ktoré vytvoria pridanú hodnotu a vysoko kvalitné pracovné miesta a zabezpečia porovnateľnú výhodu pre EÚ; 12. nazdáva sa, že premyslená politika EÚ by mala viesť k vyrovnanému rozvoju udržaním sociálnej kohézie, 13. domnieva sa, že v procese podpory a predvídania štrukturálnych zmien musia hospodárski a spoločenskí aktéri zohrávať úlohu, ktorá im umožní dohodnúť sa o podpore inovatívnych pracovných vzorcov a poskytnúť zamestnancom školenia, ktoré potrebujú, aby boli schopní adaptovať sa; Zohľadnenie rôznych rozmerov európskej priemyselnej politiky 14. schvaľuje odvetvový prístup Komisie a dúfa, že táto vykoná nezávislú a objektívnu analýzu konkurencieschopnosti jednotlivých odvetví, vrátane zhodnotenia ich konkurenčnej sily v globálnom kontexte; žiada, aby sa v týchto odvetvových analýzach vzala do úvahy aj zamestnanosť a vplyv priemyslu na záchytné oblasti zamestnanosti a zhodnotili sa environmentálne a spoločenské otázky; domnieva sa, že tieto analýzy by mali slúžiť na identifikáciu a predvídanie potrieb priemyslu v budúcnosti; 15. nazdáva sa, že aby sa zabezpečilo, že analýzy konkurencieschopnosti jednotlivých odvetví budú užitočné a zohľadnia otázky zamestnanosti, je potrebné konzultovať tieto otázky so sociálnymi partnermi a, ak je to možné, prizvať ich na prípravu týchto analýz; 16. žiada, aby odvetvový prístup vzal do úvahy aj úlohu malých a stredných podnikov, ako aj priemyslu malej a strednej veľkosti, pri výrobe a poskytovaní služieb vytváraním reťazovej spolupráce; tiež žiada, aby tento prístup zohľadnil aj mikropodniky, ktoré zastupujú viac ako 92% podnikov v EÚ; pripomína dôležitosť Európskej charty pre malé podniky a jej požiadavku, aby nadobudla právnu moc; v tejto veci požaduje rozhodnutie Rady; 17. vyjadruje ľútosť nad tým, že Komisia nevynaložila úsilie potrebné na podporu odvetví a regiónov najviac postihnutých priemyselnými zmenami, pretože orgány verejnej moci sú povinné vykonávať krátkodobé politiky s osobitným zameraním sa na príslušných zamestnancov, regióny a odvetvia; štrukturálne fondy, predovšetkým Európsky sociálny fond, by sa mohli orientovať týmto smerom; 18. zdôrazňuje úlohu priemyslu pri vytváraní štruktúry európskeho územia; vyzýva Komisiu, aby na túto skutočnosť prihliadala pri jednaniach o štrukturálnych fondoch a rámcovom programe; želá si, aby boli na vytvorenie a rozvoj stredísk konkurencieschopnosti a konkurencieschopných priemyselných skupín pridelené značné zdroje; zároveň zdôrazňuje, že kvalita výstupov je rovnako dôležitá ako množstvo peňazí investovaných do týchto fondov; 19. navrhuje, aby boli prijaté špecifické opatrenia v odvetviach, ktoré sú obzvlášť citlivé na premiestňovanie priemyslu, rozlišujúc medzi premiestňovaním v rámci EÚ a premiestňovaním mimo jej územia a rozlišujúc odvetvia s porovnateľnými výhodami a/alebo pokročilými technológiami na základe správy Komisie, ktorá, okrem iného, zohľadňuje spoločenský a regionálny vplyv týchto faktorov; 20. je znepokojený nedostatkom dát o priemysle v nových členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby zostavila zoznam priemyslu spolu s akčným plánom na vysporiadanie sa s hrozbami pre priemysel a zamestnanosť v týchto štátoch; vyzýva Komisiu, aby prijala špecifické opatrenia na monitorovanie acquis vnútorného trhu v týchto štátoch; zdôrazňuje nedostatok poznatkov o malých podnikoch, najmä podnikoch s remeselnými činnosťami, v členských štátoch vrátane starých členských štátov, a opakuje svoju požiadavku na vypracovanie štatistických a ekonomických štúdií a analýz o týchto podnikoch; 21. zdôrazňuje kľúčový záver Komisie, že je potrebné zjednodušiť regulačné opatrenia na udržanie ešte stále krehkej konkurencieschopnosti nových členských štátov a domnieva sa, že táto požiadavka uvoľnenia legislatívy by sa mala uplatniť na všetky členské štáty, ak sa má zvýšiť celková konkurencieschopnosť a zabezpečiť skutočný rast zamestnanosti; 22. upozorňuje na obrovskú prekážku, s ktorou sa Únia stretne v podobe nadchádzajúceho odchodu zamestnávateľov do dôchodku a zdôrazňuje, že sú ohrozené milióny pracovných miest; žiada Komisiu a Radu, aby vypracovali stratégiu Spoločenstva, po dohode s organizáciami zastupujúcimi podniky, na podporu sukcesie do vlastníckych práv existujúcich funkčných podnikov; Metóda a regulačný rámec, ktoré slúžia priemyselným ambíciám 23. domnieva sa, že priemyselná politika by mala tvoriť súčasť zrevidovanej lisabonskej stratégie a žiada, aby sa priemyselný rozmer zohľadnil v jej troch pilieroch; 24. víta návrh akčného programu na dosiahnutie lisabonských cieľov a zdôrazňuje, že by mal zahŕňať špecifické ciele pre členské štáty; domnieva sa však, že desať vybraných tematických priorít neberie v tomto štádiu dostatočne ohľad na výzvy, ktorým čelí priemysel; 25. verí, že lepšie využitie synergií medzi rôznymi politikami Spoločenstva, ktoré majú vplyv na priemyselnú konkurencieschopnosť, bude možné len vtedy, ak bude tento cieľ uvedený v akčnom programe na dosiahnutie lisabonských cieľov; 26. záväzok Komisie zlepšiť zákonodarstvo považuje za prioritu; vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prispeli k tomuto úsiliu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stanovili špecifické ciele na zjednodušenie a úplné vykonanie existujúceho regulačného rámca podľa odvetvového prístupu; 27. žiada, aby sa zlepšil postup používaný na vyhodnocovanie vplyvu nových regulačných opatrení; ľutuje skutočnosť, že tieto postupy sú všeobecne obmedzené na podniky a napriek ich významu neanalyzujú vplyvy na malé podniky a mikropodniky; taktiež ľutuje nedostatok transparentnosti týchto postupov a skutočnosť, že organizácie zastupujúce podniky nemôžu reagovať na tieto analýzy vplyvov; očakáva, že Komisia prijme jasnú a transparentnú metódu na zavedenie týchto postupov, ktorá by zahŕňala účinné zapojenie príslušných priemyselných aktérov; 28. trvá na tom, aby Komisia uskutočnila konzultácie so všetkými sociálnymi partnermi, najmä s odbormi; 29. zdôrazňuje potrebu stabilného makroekonomického rámca, z ktorého môžu podniky vychádzať pri vlastných ekonomických predpovediach; preto považuje za potrebné lepšie využívať všeobecné usmernenia hospodárskej politiky (BEPG) a usmernenia európskej politiky zamestnanosti (EEPG); Nástroje na podporu európskeho priemyslu 30. zdôrazňuje, že mnoho z existujúcich nástrojov nie je dostatočne priamych, aby ich mohli podniky využívať; zdôrazňuje význam opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia malých a stredných podnikov; konštatuje, že malé podniky majú naďalej len obmedzený úžitok z existujúcich programov Spoločenstva z dôvodu ich zložitosti, požadovaných záruk alebo administratívnych ťažkostí; vyzýva Komisiu, aby ich vylepšila a skonzultovala ich s organizáciami zastupujúcimi podniky s cieľom zvýšiť ich účinnosť, najmä pokiaľ ide o rozšírenie možností presunu výskumu a rozvoja na malé a stredné podniky, a aby s podporou členských štátov pripravila cielené informačné kampane; 31. vyzýva, aby v siedmom rámcovom programe zameranom na výskum a vývoj boli jasne zmapované dlhodobé stratégie na posilnenie schopnosti priemyslu inovovať, vrátane malých a stredných podnikov; podporuje rozvoj dlhodobých priemyselných technologických programov, ktoré spájajú verejných a súkromných partnerov; 32. vyzýva, aby boli vylepšené technologické platformy, keďže sú nevyhnutným prostriedkom na podporu inovácií a európskeho priemyslu; je presvedčený, že technologické platformy by mali byť vytvorené tak, aby umožňovali takú štruktúru európskeho priemyslu, ktorá by sa skladala najmä z malých a stredných podnikov; 33. zdôrazňuje problém konkurencieschopnosti európskej ekonomiky, ktorý je čiastočne spôsobený nesúladom medzi generáciou vedeckých poznatkov (ktorých je v rámci EU adekvátny dostatok) a neadekvátnou schopnosťou transformovať tieto poznatky do inovácií a najmä do výroby; domnieva sa, že účasť priemyslu na rozdeľovaní priorít pre finančné prostriedky môže túto situáciu zlepšiť a je preto potrebné vynaložiť úsilie na to, aby sa priemysel zúčastňoval takýchto aktivít a zlepšila sa pozícia malých a stredných podnikov v siedmom rámcovom programe; 34. žiada Komisiu, aby analyzovala možné spôsoby konsolidácie v rámci siedmeho rámcového programu, existujúce siete podnikov a program Eureka, v ktorom sú podniky zastúpené vo veľkom počte; 35. očakáva, že viacročný program pre konkurencieschopnosť a inováciu podporí rozvoj malých európskych podnikov a bude nástrojom uskutočňovania Európskej charty pre malé podniky; domnieva sa, že toto by umožnilo skutočné začlenenie týchto podnikov do priemyselnej stratégie EÚ; 36. podporuje cieľ zníženia globálneho objemu pomoci podnikom, avšak zároveň poukazuje na užitočnosť určitých typov pomoci pri kompenzácii nedostatkov trhu, ako napríklad pomoc na výskum a rozvoj, prípravu, najmä odbornú prípravu a prípravu učňov, poradenské služby a pomoc pre hospodársky vývoj podnikov; považuje za nevyhnutné zatraktívniť priemysel pre mladých, napríklad prostredníctvom pomoci pre výskum a vývoj a informovanosti o priemyselných remeslách a zručnostiach spolu s európskou politikou uznávania kvalifikácií a celoživotného vzdelávania; zaujíma sa o plánované úplné zrušenie, s určitými výnimkami, regionálnej pomoci pre veľké podniky mimo oblastí, ktoré sa o ňu môžu v súčasnosti uchádzať podľa článku 87 ods. 3 zmluvy; 37. domnieva sa, že v súvislosti s úplnou a efektívnou medzinárodnou konkurenciou je potrebná čoraz kvalifikovanejšia a konkurencieschopnejšia pracovná sila; 38. zastáva názor, že na účely podpory konkurencieschopnosti a zamestnanosti by mali mať prioritu vzdelávanie a odborná príprava, a to predovšetkým v oblasti nových technológií; s týmto cieľom by členské štáty mohli objektívne zhodnotiť svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy; 39. nalieha, aby bolo vynaložené úsilie na podporu efektívnejšieho výskumu a inovačnej politiky zvážením pridruženej politiky, napríklad dokončenia vnútorného trhu a zriadenia lacnejšej a flexibilnejšej patentovej politiky, ktorá by bola prístupnejšia pre malé a stredné podniky; 40. zdôrazňuje dôležitosť štátnej pomoci malým a stredným podnikom v členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby zachovala v štrukturálnych fondoch všetky nástroje pre pomoc hospodárskeho a spoločensko-hospodárskeho prebudovania regiónov postihnutých premiestňovaním priemyslu; nalieha, aby sa dôkladnejšie prehodnotila situácie malých a stredných podnikov v týchto regiónoch a všeobecnejšie i pri všetkých kohéznych politikách; za týmto cieľom žiada Komisiu a Radu o integráciu odporúčaní Európskej charty pre malé podniky medzi prioritné ciele konvergencie, konkurencieschopnosti a spolupráce; 41. očakáva vytvorenie jasne formulovaného a efektívneho rámca pre duševné vlastníctvo a želá si úspešné prijatie smerníc o rešpektovaní práv duševného vlastníctva a patente Spoločenstva; 42. je presvedčený, že vývoj pridružených opatrení je nevyhnutný na to, aby sa pomohlo nášmu priemyslu ovládnuť trhy mimo EÚ a tak prebrať aktívny podiel na raste rozvíjajúcich sa krajín; 43. vyzýva Komisiu, aby určila prostriedky (napríklad vytvorenie fondov rizikového kapitálu) na podporu vzniku nových podnikov aspoň na úrovni Únie, najmä v nových technologických odvetviach a podporila opatrenia na revitalizáciu podnikania; 44. podporuje odporúčania na podporu medzinárodného rozvoja podnikov; želá si, aby sa tieto odporúčania uplatňovali aj na malé a stredné podniky; žiada Komisiu, aby sa navrátila k ochranným mechanizmom, ktoré sa praktikujú vo Svetovej obchodnej organizácii tam, kde je európsky priemyselný sektor obeťou nelegálnych obchodných praktík; 45. zdôrazňuje, že rozdrobená povaha európskych finančných trhov je prekážkou zdravého fungovania trhov rizikového kapitálu a považuje za prioritné, aby sa táto skutočnosť napravila s cieľom umožniť podnikom ľahší prístup k finančným zdrojom; upozorňuje na potrebu podpory prístupu podnikov k finančným nástrojom a rozvinúť možnosť financovania v zmysle systémov vzájomných záruk; žiada, aby sa vyvinuli inovatívne finančné opatrenia ako reakcia na nové viditeľné a neviditeľné investičné potreby podnikov, vrátane malých podnikov a mikropodnikov, najmä v oblastiach noriem, technológií, životného prostredia a rozvoja trhu; vyzýva na prijatie opatrení, ktoré by podporili spojenie medzi základným imaním a fondmi, a ktoré by podporili prácu na prepojení fondov, podnikov, priemyslu a univerzít; vyzýva, aby sa upriamila osobitná pozornosť na nástroje zamerané na malé a stredné podniky; 46. domnieva sa, že v prípadoch neúplného trhu by mali orgány verejnej moci podporovať rozvíjanie činností v oblastiach, v ktorých by hospodárski aktéri predpokladali najväčšie riziko; v tejto súvislosti je preto nevyhnutné určiť odvetvia s vysokou pridanou hodnotou, a to predovšetkým v nových technológiách, ktoré by mohli orgány verejnej moci podporovať s cieľom zabezpečiť kvalitné pracovné miesta; tiež sa domnieva, že ich povinnosťou je rozvíjať výskum a inovačné činnosti ako zdrojov kladných vonkajších účinkov; 47. je toho názoru, že efektívna priemyselná politika musí nadobudnúť globálne rozmery a dúfa, že nová generácia externých asistenčných programov Únie na obdobie 2007 – 2013 bude využitá strategicky vhodným spôsobom na propagáciu a podporu internacionalizácie európskeho priemyslu, najmä malých a stredných podnikov, na trhoch nečlenských štátov; 48. očakáva, že pri zostavovaní finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 sa budú brať do úvahy dôležitosť a potreby európskeho priemyslu, najmä malých a stredných podnikov; 49. je presvedčený, že komunikačná infraštruktúra a logistický systém hrajú kľúčovú úlohu pri podpore priemyselného rozvoja a hospodárskej integrácie v rozšírenej Únii; domnieva sa, že transeurópska prepravná sieť musí byť dokončená čo najskôr, a to najmä v cezhraničných odvetviach, a dúfa, že potrebná pomoc bude poskytnutá z rozpočtu Spoločenstva na obdobie 2007 – 2013; 50. ako súčasť plánu na reformu opatrení štátnej pomoci navrhuje, aby bol predložený jasný prístup s cieľom podporiť inovácie, ktorý preniká všetkými odvetviami, v rámci znenia lisabonských cieľov; nazdáva sa, že inovácia, ktorá by sa mala chápať širšie a neobmedzovať sa výhradne na technologické hľadiská, by mala byť základným cieľom stratégie Spoločenstva v oblasti priemyselnej politiky; 51. upozorňuje na potrebu podporiť všetkých iniciatív, ktorých zámerom je umožniť rast podnikov do rozmerov, ktoré sú potrebné pre ich efektívnejšiu konkurencieschopnosť na globálnom trhu; 52. vyzýva Komisiu, aby pravidelne hodnotila výsledky politík na podporu výskumu a rozvoja, a to najmä z hľadiska vytvárania pracovných príležitostí, keďže je potrebné analyzovať aj iné aspekty, než len finančnú úroveň; * * * 53. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. [1] Ú. v. ES C 377, 29.12.2000, s. 164. [2] Ú. v. ES L 333, 29.12.2000, s. 84. [3] Ú. v. ES C 240, 16.9.1991, s. 213. [4] Ú. v. ES C 183, 17.7.1995, s. 26. [5] Ú. v. EÚ C 82 E, 1.4.2004, s. 627. --------------------------------------------------