Brusel, 22.12.2004 SEK(2004) 1622 v konečnom znení Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY ktorým sa stanovuje, v súlade s článkom 104 ods. 8, či Grécko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Postup pri nadmernom deficite (EDP) sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku, ktoré je súčasťou paktu stability a rastu. Je zavŕšený politickými záväzkami zakotvenými v Rezolúcii amsterdamskej Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997. Grécke orgány predložili 4. mája revidované oznámenie o postupe pri nadmernom deficite s deficitom 3,2 % HDP na rok 2003. I keď si Komisia uvedomovala, že tento číselný údaj bol prechodný, pretože nebol potvrdený Eurostatom, zohľadnila svoje jarné predpovede z roku 2004 uverejnené 7. apríla 2004 a usúdila, že týmto oznámením bol poskytnutý prima facie dôkaz o existencii nadmerného deficitu v Grécku v zmysle článku 104 zmluvy. Komisia začala postup pri nadmernom deficite pre Grécko 19. mája 2004 tým, že prijala správu podľa článku 104 ods. 3 zmluvy. Po preskúmaní náležitých faktorov, ktoré zohľadnila vo svojej správe a vzhľadom na stanovisko formulované Hospodárskym a finančným výborom (HFV) 2. júna 2004, Komisia prijala 24. júna 2004 stanovisko o existencii nadmerného deficitu v Grécku. Rada prijala 5. júla 2004 náležité rozhodnutie, v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň prijala odporúčanie určené Grécku, aby odstránilo nadmerný deficit, podľa článku 104 ods. 7 zmluvy. Rada odporúčala gréckym orgánom „aby odstránili súčasný nadmerný deficit čo najrýchlejšie, najneskôr do konca roku 2005“ . Rada stanovila „s týmto cieľom 5. november 2004 ako konečný termín na prijatie účinných opatrení pre grécku vládu“ . Rada tiež odporučila, aby „grécke orgány prijali nápravné opatrenia, najmä štrukturálneho charakteru, vo výške najmenej 1 % HDP, súhrnne v rokoch 2004 a 2005, pokiaľ možno rovnomerne rozdelené medzi tieto dva roky“ . Rada okrem toho odporučila, aby „grécke orgány tiež zabezpečili dostatočné zníženie pomeru hrubého verejného dlhu a prijateľným tempom sa priblížili jeho referenčnej hodnote“ , a zároveň „aby venovali osobitnú pozornosť faktorom iným, než čisté úverovanie, ktoré prispieva k zmenám úrovne dlhu.“ A nakoniec gréckym orgánom odporučila, aby „neodkladne zabezpečili nápravu vážných nedostatkov, ktoré odhalili rozpočtové štatistiky, prostredníctvom zdokonalenia zberu a spracovania celkových vládnych údajov“ . Podľa článku 4 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, Rada pri posudzovaní účinnosti opatrení prijatých v reakcii na jej odporúčania podľa článku 104 ods. 7, opiera svoje rozhodnutie o rozhodnutia, ktoré vláda príslušného členského štátu verejne oznámila. 1. Revízie vládnych údajov zo septembra 2004 Pri posudzovaní opatrení prijatých gréckymi orgánmi v reakcii na odporúčania Rady sa musí vziať do úvahy veľmi podstatná revízia údajov týkajúcich sa deficitu a dlhu verejných financií za predchádzajúce roky stanovená v oznámení zo septembra 2004[1]. Najmä (tabuľka 1), číselné údaje o nominálnom deficite boli revidované nahor o 1,5 až 2 percentuálne body HDP na rok v období 2000-2003, zatiaľ čo číselné údaje o dlhu boli tiež zvýšené o 7 až 9 percentuálnych bodov HDP. Zmena v číselných údajoch o deficite z obdobia od mája do septembra 2004 bola spôsobená najmä revíziami výdavkov na vojenské vybavenie a na úrokové platby, ktoré boli predtým podhodnotené a revíziou prebytku týkajúceho sa sociálneho zabezpečenia, ktorý bol nadhodnotený. Revízia číselných údajov o dlhu sa týkala dlhopisov s úrokovým výnosom, ktoré boli predtým podhodnotené a konsolidácie aktív zo sociálneho zabezpečenia, ktoré boli nadhodnotené. Septembrové oznámenie o EDP v podstate ukázalo, že Grécko hospodárilo s nadmerným deficitom najneskôr od roku 2000. Komisia a Rada analyzuje tieto otázky a diskutuje o nich[2]. Tabuľka 1. Revízia štatistických údajov z obdobia 2000-2003 zverejnených Eurostatom Deficit verejných financií (v % HDP) | Dlh verejných financií (v % HDP) | Správa 104(3) | Oznámenie o EDP september 2004 | Správa 104(3) | Oznámenie o EDP september 2004 | 2000 | -2,0 | -4.1 | 106,2 | 114 | 2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 | 2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 | 2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 | Podľa septembrového oznámenia o EDP dosiahne vplyv revízií štatistických údajov pri výnose za rok 2004 úroveň 1,1 % HDP, prerozdelí sa medzi nižšie prebytky fondu sociálneho zabezpečenia (0,3 % HDP) a správny záznam vojenských výdavkov (0,8 %). Grécke orgány očakávajú, že číselný údaj o deficite na rok 2004 bude 5,3 % HDP. Očakávaný pomer dlhu (112,1 % HDP) je podstatne vyšší, než v roku 2003 (109,9 % HDP). 2. Opatrenia oznámené v reakcii na odporúčanie podľa článku 104 ods. 7 Opatrenia oznámené v roku 2004 Pred konečným termínom 5. novembra stanoveným v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7, grécke orgány oznámili niekoľko opatrení prijatých v roku 2004, menovite: (i) oslobodenie od dane v prípade daňových nedoplatkov za roky 1999-2002; (ii) pokyny všetkým ministerstvám znížiť voľné výdavky o 3 %; (iii) opatrenia vedúce ku kontrole nákladov vo verejnom sektore a zníženiu verejných dotácií a záruk[3]. Povaha takýchto opatrení sťažuje identifikáciu a vyčíslenie ich dopadov na rozpočet. Opatrenia zahrnuté v (ii) a (iii) nesúvisia so žiadnou konkrétnou rozpočtovou položkou, naopak, pôsobia naprieč položkami. Pokiaľ ide o opatrenie (i), grécky minister financií, pán Alogoskoufis, v liste adresovanom komisárovi Almuniaovi z 5. novembra uviedol, že očakávaný dopad v roku 2004 bol na úrovni 0,2 % HDP. Avšak zatiaľ čo tento očakávaný dopad bolo možné zahrnúť v úhrnných číselných údajoch o daňových príjmoch zodpovedajúcich plánovanému výnosu oznámenému v septembri, skutočný dopad bude známy najskôr v čase oznámenia o EDP z marca 2005. A naviac, treba zvážiť dopad revízie štatistických údajov, aby bolo možné posúdiť fiškálne úsilie vykonané gréckymi orgánmi v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods 7. Konečný deficit v roku 2004 bude vyšší, než sa plánovalo v čase prijímania odporúčania podľa článku 104 ods. 7, čiastočne kvôli revíziám štatistických údajov dohodnutých s Eurostatom v septembri tohto roku, čo predstavuje 1,1 % HDP (tabuľka 2). Tento faktor, ktorý v čase prijímania odporúčania podľa článku 104 ods. 7 nebol známy, by bolo možné považovať za okolnosť, ktorá nebola pod úplnou kontrolou gréckej vlády, keď plánovala fiškálne úpravy na rok 2004. Preto je treba účinnosť opatrení prijatých gréckymi orgánmi v roku 2004 v súlade s odporúčaniami Rady posúdiť po odrátaní takýchto vplyvov revízií štatistických údajov, ako aj vplyvov možných prekvapení týkajúcich sa rastu v období medzi jarou a jeseňou 2004. Tabuľka 2. Hlavné faktory, ktoré vplývajú na výsledky deficitu v roku 2004 (*) | Vplyv na deficit (°) | Deficit v roku 2004 | Pôvodný rozpočet predložený predchádzajúcou vládou | 1,2 | Hlavné korekcie uskutočnené novou vládou pred koncom marca 2004 | Nepriame dane | +0,4 | Príspevky sociálneho zabezpečenia | -1,1 | Nadobudnuté kapitálové transfery | +1,4 | Spotreba (z čoho mzdy verejného sektoru) | +0,8 (+0,5) | Sociálne transfery | +0,4 | Oznámenie z konca mesiaca marec odoslané novou vládou (1) | 3,0 | Revízie štatistických údajov (2)+(3) | Fondy sociálneho zabezpečenia (2) | +0,3 | Vojenské výdavky (3) | +0,8 | Medzivýsledok (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 | Oznámenie september 2004 (5) | 5,3 | Prekročenia (6)=(5)-(4) | 1,2 | Nezrovnalosti v úrokových platbách (7) | +0,2 | Jesenné predpovede Komisie (5)+(7) | 5,5 | (*) Tabuľka zhŕňa, v % HDP, hlavné revízie, korekcie a nezrovnalosti v rozpočte na rok 2004 od jeho prijatia (bývalou) gréckou vládou na konci roku 2003 a predpovede Komisie. (°) a „+“ označuje nárast deficitu, zatiaľ čo a „–“ znamená pokles deficitu. | Podľa septembrového oznámenia, grécke orgány predpokladajú výsledok deficitu na úrovni 5,3 % v roku 2004 (5,5 % podľa Komisie, pozri tabuľku 2)[4], zatiaľ čo v období medzi oznámeniami z konca marca a zo septembra vzrástol deficit z odhadovaných 3,0 %[5] na 5,3 % (z 3,2 % na 5,5 % podľa jarnej a jesennej predpovede Komisie). Revízie štatistických údajov (1,1 % HDP) preto úplne nevysvetľujú zhoršenie rozpočtovej situácie na úrovni 2,3 % HDP. Zostávajúce 1,2 % naviac nemôžu byť prisúdené vplyvu nižšieho rastu. Rozdiel v predpokladoch reálneho rastu v období medzi jarnými (4,0 %) a jesennými (3,8 %) číselnými údajmi je iba 0,2 %, čo môže deficit zvýšiť, ale iba o menej, než 0,1 % HDP. V nominálnych hodnotách je celkovo fiškálne úsilie v zápore o viac, než o 1 % HDP. Fiškálne úsilie v roku 2004 s ohľadom na rok 2003, na rok, v ktorom sa prvýkrát prejavilo, že krajina porušila referenčnú hodnotu 3 % HDP, sa musí vypočítať porovnaním cyklicky upravovaných sáld (CAB) v týchto dvoch rokoch, po vylúčení vplyvov revízii štatistických údajov. Tento prístup tiež naznačuje zápornú hodnotu fiškálneho úsilia v cyklicky upravovaných hodnotách. Po vylúčení neočakávaných revízií štatistických údajov, by CAB dosiahol úroveň -3,7% HDP (v skutočnosti dosiahol -5,1 %) v roku 2003, zatiaľ čo CAB v roku 2004 by bol na úrovni -5,1 % HDP (v skutočnosti -6,2%). Toto naznačuje, že fiškálne úsilie v roku 2004 dosahuje úroveň -1,4 %. Z hľadiska primárneho salda sú výsledky fiškálneho úsilia tiež záporné (-1,6 %). Tabuľka 3. Fiškálne úsilie v roku 2004 Vylúčenie účinkov revízií štatistických údajov (v % HDP) | 2003 | 2004 | „Úsilie“ (*) | Cyklicky upravované saldá (CAB) | -5,1 | -6,2 | -1,1 | CAB s vylúčením účinkov revízií | -3,7 | -5,1 | -1,4 | Cyklicky upravované primárne saldo (CAPB) | 0,7 | -0,6 | -1,3 | CAPB s vylúčením účinkov revízií | 2,0 | 0,4 | -1,6 | (*) Fiškálne úsilie je zápis v stĺpci „2004“ mínus zodpovedajúci zápis v stĺpci „2003“; číselné údaje zaokrúhlené nahor na jedno desatinné číslo. Vo všeobecnosti je potrebné prekročenia v jednej alebo niekoľkých položkách rozpočtu vyrovnať prostredníctvom vyrovnávacích opatrení. Týka sa to tiež udalostí ako organizácia olympijských hier v Grécku. Naviac, aj keď sa takéto prekročenia pripustia, fiškálne úsilie by v príslušnom roku skončilo so záporným výsledkom. Podľa informácií poskytnutých gréckymi orgánmi[6], dosahujú prekročenia súvisiace s organizáciou olympijských hier úroveň 0,7 % HDP, prerozdelené medzi programy verejných investícií (0,5 % HDP) a vládnou spotrebou (0,2 %). Po vylúčení vplyvov revízií štatistických údajov a prekročení, ktoré súvisia s olympijskými hrami, by CAB v roku 2004 bolo na úrovni -4,4 % HDP (v skutočnosti to bolo -6,2 %), čo, v porovnaní s CAB v roku 2003, po vylúčení vplyvov revízií štatistických údajov (-3,7 %), vedie k fiškálnemu úsiliu na úrovni -0,7 %. Vzhľadom na primárne saldo by fiškálne úsilie tiež skončilo so záporným výsledkom (-0,9 %). Celkovo povedané, opatrenia uskutočnené v roku 2004 neboli účinné pri znižovaní deficitu v roku 2004. Bez ohľadu na revízie štatistických údajov sa orientácia fiškálnej politiky naďalej zhoršovala v situácii vzostupnej hospodárskej aktivity a veľkých kladných výstupných medzier[7]. Návrh rozpočtu na rok 2005 Osobitné opatrenia, ktoré je potrebné uskutočniť v roku 2005 boli oznámené v návrhu štátneho rozpočtu predloženom v septembri, ktorý si za svoj cieľ stanovil celkový deficit verejných financií na úrovni 2,8 % na rok 2005. To by predstavovalo nominálnu úpravu o 2,5 % HDP v porovnaní s deficitom na úrovni 5,3 %, ktorý na rok 2004 naplánovali grécke orgány. Tabuľka 4. Posúdenie úprav v rozpočte na rok 2005 v % HDP | Oficiálne (1) | Komisia (2) | Rozdiel (3)=(1)-(2) | Dane | 23,20 | 23,19 | 0,01 | Príspevky | 16,33 | 16,26 | 0,07 | Vládna spotreba (z čoho mzdy verejného sektora) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) | Sociálne transfery | 18,43 | 18,55 | 0,12 | Úrokové platby | 5,07 | 5,27 | 0,20 | Nadobudnuté kapitálové transfery | 2,62 | 2,54 | 0,08 | Čisté úvery | -2,8 | -3,6 | 0,8 | Pomer dlhu | 109,5 | 111,9 | 2,4 | interné položky Reálny rast HDP (v %) Nominálny rast HDP (v %) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 | Jesenné predpovede Komisie na rok 2004 predpokladajú nominálny deficit vo výške 3,6 % HDP v roku 2005. Rozdiel medzi oficiálne stanoveným cieľom v návrhu rozpočtu a predpoveďami Komisie vyplýva z troch faktorov (tabuľka 4): Po prvé , podľa Komisie je počiatočná úroveň úrokových platieb v roku 2004 o 0,2 % HDP vyššia, než hodnota, ktorú predpokladali grécke orgány. Po druhé , zatiaľ čo návrh rozpočtu je postavený na makroekonomickom scenári, ktorý vedie k reálnemu rastu HDP na úrovni 3,9 % v roku 2005, Komisia predpokladá omnoho menej optimistickú úroveň rastu, o 3,3 %. Po tretie , očakávaný rozpočtový dopad niektorých opatrení oznámených gréckymi orgánmi sa zdá byť nadhodnotený. Na strane príjmov sa to týka najmä príspevkov sociálneho zabezpečenia následkom prehnane optimistických odhadov rastu zamestnanosti (2 % v porovnaní s 1 % v predpovediach Komisie) a následkom nadobudnutých transferov, ktoré sú naplánované tak, aby zotrvali na vysokých úrovniach, zatiaľ čo značné obmedzenie verejných investícií tiež zníži už i tak nízku absorpčnú kapacitu Grécka v prípade fondov EÚ. Na strane výdavkov, návrh rozpočtu predpokladá veľký prepad mzdových fondov a sociálnych transferov, v zjavnom rozpore s minulosťou. Podľa jesennej predpovede Komisie na rok 2004, predstavuje fiškálne úsilie v roku 2005, merané zmenou v cyklicky upravenom salde, 1,9 % (2,5 % podľa návrhu rozpočtu na rok 2005). Preto, podľa Komisie, fiškálna úprava nahromadená v rokoch 2004 a 2005 dosahuje iba úroveň 0,8 % (1,6 % podľa návrhu rozpočtu na rok 2005).[8] Celkovo, opatrenia uvedené v návrhu rozpočtu sa zdajú byť nedostatočné na to, aby znížili nominálny deficit pod prahovú úroveň 3 % v roku 2005 tak, ako to odporučila Rada v júli 2004. Vývoj dlhu Berúc do úvahy revízie úrovní dlhu zahrnuté v septembrovom oznámení o EDP, predpovede Komisie nepredpokladajú významný prepad pomeru dlhu k HDP v roku 2005. Po dosiahnutí úrovne 109,9 % HDP v roku 2003, sa očakáva ďalší nárast dlhu do výšky 112,2 % v roku 2004, zatiaľ čo v roku 2005 klesne iba minimálne na úroveň 111,9 %. Ak sa neberú do úvahy vplyvy revízií štatistických údajov, vývoj dlhu v roku 2004 a 2005 neodzrkadľuje iba nízke primárne saldo, ale aj iné faktory. Zatiaľ čo takéto nízke primárne prebytky, prepojené s vysokým rastom nominálneho HDP, by mali vyústiť do významného zníženia pomeru dlhu, predpoklady na roky 2004 a 2005 naznačujú, že úrovne dlhu sú tiež ovplyvňované značnými úpravami medzi stavovým a tokovými veličinami. To dokazuje, že vláda neprijala žiadne účinné opatrenia v rámci operácií pod čiarou. Zber a spracovanie vládnych údajov Revízie údajov z obdobia od mája do septembra 2004 boli stanovované podľa korekcií v transakciách, ktoré podľa Eurostatu neboli úplne v súlade s účtovnými predpismi. Grécko si poradilo s niekoľkými problémami, ktoré Eurostat predložil. Avšak ako Komisia vysvetlila v liste obsahujúcom oficiálne oznámenie o konaní pri porušení práva č. 2004/2234, ktoré sa s Gréckom začalo 1. decembra, je niekoľko prvkov, ktoré z hľadiska Komisie spochybňujú primeranosť mechanizmov na zabezpečenie včasného a náležitého poskytovania informácií požadovaných súčasným právnym rámcom. * * * Podľa ustanovení článku 104 ods. 8 zmluvy a článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97, ak Rada usúdi, že v reakcii na odporúčania adresované podľa článku 104 ods. 7 neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v lehote do 5. novembra 2004, zodpovedajúco rozhodne okamžite po uplynutí lehoty. Na základe týchto zistení je Komisia toho názoru, že v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté žiadne účinné opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní a odporúča Rade, aby zodpovedajúco rozhodla. Článok 104 ods. 8 uvádza, že ak Rada stanoví, že v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté účinné opatrenie, môže rozhodnúť o uverejnení tohto odporúčania. Grécko však toto odporúčanie zverejnilo už v júli, v súlade s amsterdamskou Rezolúciou Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997.[9] Pokiaľ ide o ďalšie kroky v rámci postupu, ak je Rada toho názoru, že v reakcii na odporúčania adresované podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté žiadne účinné opatrenie, môže, podľa článku 104 ods. 9 a na základe odporúčania Komisie, rozhodnúť a vyzvať Grécko, aby v stanovenej lehote prijalo opatrenia na zníženie deficitu, ktoré Rada považuje za nevyhnutné na nápravu situácie. Rozhodnutie Rady o predložení takejto výzvy Grécku sa prijme do jedného mesiaca od jej rozhodnutia, ktorým stanovuje, že nebolo prijaté žiadne opatrenie v súlade s článkom 104 ods. 8. Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY ktorým sa stanovuje, v súlade s článkom 104 ods. 8, či Grécko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 8, so zreteľom na odporúčanie Komisie, keďže: V tretej etape Hospodárskej a menovej únie (EMU) sa členské štáty majú podľa článku 104 zmluvy vyvarovať nadmerného deficitu. Základom paktu stability a rastu je dosiahnuť zdravie verejných financií ako prostriedku posilnenia podmienok pre cenovú stabilitu a silný trvalo udržateľný rast, ktorý napomáha vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu zahŕňa nariadenie Rady (ES) č. 1467/97[10] o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku stanovenom v článku 104, s cieľom ďalej nabádať na korekciu nadmerných deficitov verejných financií. Amsterdamská Rezolúcia Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997[11] formálne vyzýva všetky strany, najmä členské štáty, Radu a Komisiu, aby implementovali zmluvu a pakt stability a rastu dôsledne a včas; Rozhodnutím 2004 / XXX / ES z 5. júla 2004[12] Rada rozhodla, v súlade s článkom 104 ods. 6, že v Grécku existuje nadmerný deficit. Rada, v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, prijala odporúčanie, ktorým stanovuje konečný termín 5. november 2004 na to, aby Grécka vláda prijala opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu verejných financií najneskôr v roku 2005. V tom istom dokumente Rada odporučila Grécku, aby odstránilo súčasný nadmerný deficit čo najskôr, najneskôr do roku 2005 a prijalo nápravné opatrenia, najmä štrukturálneho charakteru vo výške 1 % HDP, súhrnne v rokoch 2004 a 2005, pokiaľ možno rovnomerne rozdelené mezi tieto dva roky. Rada okrem toho odporučila, aby Grécko zabezpečilo primerané zníženie pomeru hrubého dlhu verejných financií a prijateľným tempom sa priblížilo referenčnej hodnote a zároveň venovalo osobitnú pozornosť faktorom iným, než čisté úverovanie, ktoré prispieva k zmenám úrovne dlhu. Nakoniec, Rada odporučila Grécku, aby neodkladne napravilo vážne nedostatky, ktoré odhalili rozpočtové štatistiky, prostredníctvom zdokonalenia zberu a spracovania všeobecných vládnych údajov. Podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, Rada pri zvažovaní, či v reakcii na jej odporúčania vydané v súlade s článkom 104 ods. 7 boli prijaté účinné opatrenia, opiera svoje rozhodnutie na rozhodnutiach, ktoré verejne oznámila vláda príslušného členského štátu. Posúdenie verejne oznámených rozhodnutí prijatých Gréckom od dátumu, kedy Rada, podľa článku 104 ods. 7, vydala odporúčanie do konečného termínu stanoveného v tomto odporúčaní vedie k týmto záverom: napriek obmedzujúcim opatreniam oznámeným na rok 2004, fiškálna politika zreteľne expandovala, čiastočne kvôli prekročeniam vo výdavkoch súvisiacich s organizáciou olympijských hier, v rozpore s požiadavkami Rady; rozpočtové opatrenia oznámené na rok 2005 nezabezpečujú zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP v roku 2005, i keď viac, než len vyrovnávajú odchýlenie z roku 2004; nielen, že pomer hrubého dlhu k HDP neklesá prijateľným tempom, ale rozsiahla úprava medzi stavovými a tokovými veličinami plánovaná na rok 2004 navyše naznačuje, že vláda neprijala žiadne účinné opatrenia v rámci operácií pod čiarou, čo malo vplyv na ďalšie zvyšovanie dlhu; Grécko zdokonalilo zber a spracovanie rozpočtových údajov, najmä pokiaľ ide o výdavky na vojenské vybavenie, úrokové platby a účty sociálneho zabezpečenia. lepšie mechanizmy na zabezpečenie včasného poskytovania náležitých celkových vládnych údajov požadovaných súčasným právnym rámcom sú však stále nevyhnutné. Článok 104 ods. 8 uvádza, že ak Rada stanoví, že v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté účinné opatrenie, môže rozhodnúť o uverejnení tohto odporúčania. V súlade s Rezolúciou o pakte stability a rastu Európskej rady však Grécko zverejnilo toto odporúčanie už v júli, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 V reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 adresovanom Grécku 5. júla 2004 neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v stanovenej lehote uvedenej v predmetnom odporúčaní. Článok 2 Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike. V Bruseli Za Radu [1] Pozri tlačovú správu o euro-ukazovateľoch 117/2004 z 23. septembra 2004. [2] Podľa nariadenia (ES) č. 3605/93, ktorým sa riadi podávanie správ o EDP, členské štáty by mali podávať správy pre roky t, t-1, t-2, t-3 a t-4. V reakcii na požiadavku Rady však Eurostat zrevidoval tiež účty pre roky 1997, 1998 a 1999. Vo svoje správe z 22. novembra „Revízia číselných údajov o deficite a dlhu gréckych verejných financií“, dospel Eurostat k záveru, že skutočné deficity v týchto rokoch značne prevyšovali úroveň 3 % (pozri tiež oznámenie Komisie „Správa o otázke účtovania v súvislosti s revíziou rozpočtových údajov Grécka“ - KOM(2004) 784 z 1.12.2004). [3] Tieto opatrenia oznámil listom pán Alogoskoufis, grécky minister financií, komisárovi Almuniaovi 23. júna 2004. Odvtedy nebola Komisia informovaná o žiadnych ďalších opatreniach na rok 2004. [4] Číselný údaj je o 0,2 % HDP nižší, než bola predpoveď Komisie (5,5 %), ktorá obsahovala reálnejší odhad úrokových platieb. [5] Presný údaj bol 2,95 %, na tomto mieste zaokrúhlený na 3 %. Netreba zabúdať, že tento číselný údaj, 2,95 %, bol výsledkom dôležitej revízie návrhu rozpočtu na rok 2004, ktorú vykonala v marci nová vláda. V tejto revízii boli uvedené reálnejšie predpoklady bežných príjmov (nižšie priame dane a transfery EÚ, ale vyššie príspevky sociálneho zabezpečenia) a výdavkov (vyššie mzdy verejného sektora, sociálne transfery), ktoré sú oveľa viac v súlade s úrovňou 2,4 %, ktorú Komisia plánovala vo svojich predpovediach z jesene 2003. Revízia bola zahrnutá v oznámení z konca marca, ktoré Eurostat nepotvrdil. [6] Túto informáciu uviedli grécke úrady vo svojom návrhu rozpočtu na rok 2005. V porovnaní s plánovanými výdavkami, ktoré súvisia s olympijskými hrami vo výške 0,94 % HDP v roku 2004, konečný výnos by mal dosiahnuť 1,6 %. [7] V období medzi dvoma predpoveďami v roku 2004 sa výstupná medzera v skutočnosti rozšírila z 1,2 % v jari na 1,5 % v jeseni, zatiaľ čo potenciálny rast výstupu zostal na vysokej úrovni 3,4 %. [8] Konečné vyúčtovanie hier má okamžitý účinok na fiškálnu pozíciu prostredníctvom úspor v hodnote 1,2 % (z čoho 0,7 % sú prekročenia z roku 2004). Účinok prevodu do roku 2005 spájaný s olympijskými hrami dosiahol hodnotu iba 600 miliónov € (takmer 0,5 % HDP). [9] Dokument Rady 11216/04 zo 6. júla 2004, prístupný vo verejnom registri dokumentov Rady, s názvom „Odporúčanie Rady Grécku s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu verejných financií – uplatnenie článku 104 ods. 7 zmluvy“. [10] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. [11] Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1. [12] Ešte nebolo uverejnené v Úradnom vestníku.