[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 21.4.2010 KOM(2010)163 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Dane a rozvojSpolupráca s rozvojovými krajinami na podpore dobrej správy v daňových záležitostiach SEK(2010)426 ÚVOD Európska komisia vydala 28. apríla 2009 oznámenie o podpore dobrej správy v daňových záležitostiach[1], v ktorom predstavila konkrétne opatrenia na lepšiu podporu zásad dobrej správy v daňovej oblasti (ako sú transparentnosť, výmena informácii, spravodlivá daňová súťaž) v rámci Európskej únie ako aj vo vzťahu k tretím krajinám. Všeobecným cieľom je zlepšiť spoluprácu v oblasti daní a postupovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daniam na čo najširšom geografickom základe. Tento cieľ je aj v súlade s vyhláseniami z Monterrey[2] a Dohy,[3] v ktorých boli úniky kapitálu a nezákonné finančné toky výslovne označené za hlavné prekážky v mobilizácii domácich príjmov na rozvoj. Podľa nórskej vládnej komisie predstavovali nezákonné toky peňazí z rozvojových krajín 641 až 979 miliárd USD v roku 2006, čo je prinajmenšom sedemkrát viac než oficiálna rozvojová pomoc[4]. Túto situáciu zapríčiňujú daňové systémy citlivé na škodlivé daňové postupy a jurisdikcie neochotné spolupracovať. Riešenie tohto problému si vyžaduje spoločné úsilie rozvojových ako aj rozvinutých krajín o uplatňovanie zásad dobrej správy v daňovej oblasti, čím by sa takisto zlepšili perspektívy rastu a zníženie chudoby v rozvojových krajinách a zároveň posilnili daňové systémy na celosvetovej úrovni. Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, berúc do úvahy aj oznámenie Komisie o podpore rozvojových krajín pri riešení krízy[5], vyzvala 18. mája 2009 Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenie EÚ „ týkajúce sa dialógu s rozvojovými krajinami a pomoci v oblasti podpory dobrej správy v daňových záležitostiach a efektívnejších vnútroštátnych daňových systémov na dosahovanie rozvojových cieľov “. To je takisto kľúčovou prioritou G8 a G20. Toto oznámenie sa zameriava na zlepšenie súčinnosti medzi daňovými a rozvojovými politikami navrhujúc pri tom možné spôsoby pomoci EÚ rozvojovým krajinám pri budovaní efektívnych, spravodlivých a udržateľných daňových systémov a správ, aby v rámci meniaceho sa medzinárodného prostredia dosahovali väčšiu mobilizáciu domácich zdrojov. Európsky parlament tieto návrhy silne podporil. 1. Posilnenie dobrej správy v daňových záležitostiach v rozvojových krajinách Vo viacerých rozvojových krajinách si udržateľné poskytovanie verejných služieb potrebných na dosiahnutie a zachovanie rozvojových cieľov tisícročia (RCT) vyžaduje nárast domácich príjmov. Pomer dane k HDP sa v týchto krajinách pohybuje medzi 10 až 20 % oproti pomeru 25 až 40 % v rozvinutých krajinách. Nárast domácich príjmov vytvorí nielen dodatočný priestor na podporu výdavkov spojených s RCT, ale aj umožní krajine prevziať na seba zodpovednosť za svoje politické rozhodnutia. Ako je zdôraznené vo vyhlásení z Dohy, mobilizácia domácich finančných zdrojov pre rozvoj je zásadná v rámci globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj, najmä v rámci podpory RCT. Pre rozvojové krajiny znamená toto partnerstvo zvýšené úsilie mobilizovať domáce zdroje na financovanie rozvojových priorít, zatiaľ čo pre darcov ide o dodržanie svojich záväzkov pri poskytovaní dlhodobej a predvídateľnej pomoci vzhľadom na medzinárodne dohodnuté ciele znižovania chudoby. Komisia berie na seba túto spoločnú zodpovednosť tým, že poskytuje zvýšenú časť rozvojovej pomoci prostredníctvom rozpočtovej podpory, ako aj prostredníctvom inovatívnych spôsobov pomoci, ako sú zmluvy o RCT uzavreté s viacerými krajinami AKT. Zdaňovanie okrem toho pomáha budovaniu štátu a rozvoju občianstva. Dobrá správa v daňových záležitostiach sa nedá doviezť alebo nanútiť zvonka. Zodpovedná vláda musí prihliadať na základné potreby občanov, aby nestratila legitímnosť a verejnú podporu. EÚ rešpektuje zásady vlastnej zodpovednosti partnerských krajín za rozvojové stratégie a programy. Pri podpore rozvojových krajín v tejto oblasti sa EÚ takisto zaväzuje rešpektovať zásady vzájomnej zodpovednosti stanovené v Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci. Lepšia správa daní v rozvojových krajinách zvýši ochotu daňových poplatníkov EÚ podporovať rozvojovú pomoc. 1.1. Ťažkosti, s ktorými sa rozvojové krajiny stretávajú 1.1.1. Domáce faktory Pri snahe zvýšiť svoje domáce daňové príjmy sa rozvojové krajiny často stretávajú s určitými prekážkami spojenými so: - štruktúrou a konkurencieschopnosťou ich hospodárstva (napr. rozsiahle neoficiálne sektory, prevaha poľnohospodárstva nad priemyslom a službami), - politickou a makroekonomickou nestabilitou, slabou úrovňou poskytovania verejných služieb, nízkou kvalitou riadenia verejných financií, výskytom korupcie, slabou správou vecí verejných a nefungujúcim právnym štátom, a to aj v prostredí bohatom na zdroje a najmä v krajinách, ktorých situácia je nestála, - črtami daňového systému a jeho správy, ktorými možno vysvetliť obmedzenú účinnosť a prístupnosť daňových reforiem: - nízky daňový základ, ktorý často vedie k nerovnomernému rozloženiu daňovej záťaže medzi hospodárskymi činiteľmi a daňovými poplatníkmi, - rovnováha medzi priamym/nepriamy zdanením, ktorá nemusí vždy adekvátne odrážať štruktúru hospodárstva, - slabé prepojenie medzi daňovou politikou a daňovou správou, - nedostatočné kapacity daňových správ na uplatňovanie a kontrolu daňových systémov, ktoré môžu viesť k slabému dodržiavaniu daňových predpisov a nízkemu výberu daní. 1.1.2. Medzinárodné faktory Rastúca integrácia medzinárodných trhov a hospodárska globalizácia takisto ovplyvňujú účinnosť národných daňových systémov: - Implementácia domácich daňových predpisov sa stáva vzhľadom na rastúcu geografickú mobilitu daňových poplatníkov, objem obchodu a kapitálových tokov ako aj vzhľadom na použitie nových technológií čoraz zložitejšou. - Prechod od príjmových systémov silne závislých na colných príjmoch na širšie a modernejšie systémy prináša so sebou otázky týkajúce sa prispôsobovania. - Krajiny môžu byť zlákané podporovať zahraničné priame investície pomocou príliš nákladných daňových ponúk a výnimiek, ktoré často nedokážu prilákať skutočné a udržateľné investície. - Jurisdikcie neochotné spolupracovať a škodlivé daňové postupy v rozvinutých ako aj rozvojových krajinách majú nežiaduce účinky aj pre rozvojové krajiny nielen preto, že majú negatívny vplyv na ich príjmy, ale aj preto, že narušujú dobrú správu vecí verejných a rozvoj inštitúcií. 1.2. Podpora účinných, efektívnych, spravodlivých a udržateľných daňových systémov Efektívne a spravodlivé daňové systémy sú nevyhnutné pre rast, zníženie chudoby, dobrú správu vecí verejných a budovanie štátu. Vedú spravidla k vyšším a stabilnejším príjmom, udržateľnejším investíciám a zlepšeniu konkurencieschopnosti hospodárstva. Najmä spojitosť medzi daňovou reformou a zlepšením podnikateľského prostredia je rozhodujúca, aby mohli podniky ľahšie investovať, obchodovať a vytvárať pracovné miesta. Okrem toho, v krajinách s nedostatočnými kapacitami je zrejme mimoriadne dôležité vytvoriť také daňové systémy, ktoré môžu ľahko fungovať aj s obmedzenými zdrojmi. Efektívne a spravodlivé daňové systémy sú takisto nevyhnutné na podporu demokracie a štátnej legitímnosti, keďže daňoví poplatníci zvyčajne považujú za nakladanie s daňami zodpovedné svoje vlády. Tieto systémy pomáhajú na všetkých úrovniach budovať silný sociálny a fiškálny vzťah medzi občanmi a ich vládou, ktorý podporuje dodržiavanie daňových predpisov, vedie k zlepšenej demokratickej a hospodárskej správe, väčším príjmom vďaka vyššiemu hospodárskemu rastu a širším daňovým základom, a umožňuje bojovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daniam, praniu peňazí, korupcii a financovaniu terorizmu. 1.2.1. Pomoc pri daňových reformách a posilnenie daňových správ Komisia uznáva, že hlavnú zodpovednosť za zlepšenie svojich príjmových systémov a politík nesú samotné rozvojové krajiny podľa vlastných hospodárskych a politických okolností a rozhodnutí. Pri tvorbe daňových systémov a posilňovaní daňových správ je potrebné riešiť viaceré úlohy: - zodpovedajúcu úroveň a rovnováhu medzi priamymi a nepriamymi daňami, rozsah daňového základu a rozdelenie daňovej záťaže vzhľadom na štruktúru hospodárstva, potenciál k vytváraniu udržateľných príjmov a sociálne potreby krajiny, - zahrnutie neoficiálneho hospodárstva, produktívne investície a zjednodušenie vytvárania zamestnanosti najmä v mikropodnikoch a malých podnikoch, - stanovenie stabilného právneho rámca, transparentných daňových systémov a zodpovedných daňových správ, ako aj zabezpečenie zjednodušených postupov a nízkych nákladov súvisiacich s dodržiavaním daňových predpisov, - vybavenie daňových správ potrebnými prostriedkami, aby mohli účinne spracovávať daňové údaje a zabezpečiť dodržiavanie daňových predpisov pre všetkých hospodárskych aktérov, a to národných ako aj medzinárodných. 1.2.2. Presadzovanie domácej zodpovednosti a riadenia verejných financií Posilnenie vlastníctva a domácej zodpovednosti stojí na čele rámca EÚ pre rozvojovú spoluprácu, pričom sa kladie dôraz na využitie vlastných systémov krajiny pri poskytovaní pomoci, vrátane využitia rozpočtovej podpory. To znamená zvýšiť podporu zdravých a transparentných verejných financií, vrátane príjmov z projektov v oblasti minerálnych zdrojov[6]. Je dôležité naďalej presadzovať väčšiu transparentnosť pri zostavovaní rozpočtu, vrátane dotácií poskytovaných prostredníctvom daňových výnimiek, ako aj predkladanie správ o plnení rozpočtu a auditoch parlamentom. Viac pozornosti treba venovať posilneniu technickej odbornosti parlamentov, aby mohli posudzovať tvorbu a kontrolu národných rozpočtov a významne sa na nej podieľať, aj čo sa týka domácich príjmov z ťažby surovín a daňových záležitostí. Mali by sa posilniť kapacity miestnych orgánov pri výbere daní a pri preukázaní ich zodpovednosti voči občanom za verejné výdavky. Neštátne subjekty, ako sú akademické inštitúty, skupiny expertov, MVO a médiá, ako aj daňoví poplatníci zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní verejných fór pre odbornú debatu a pri zabezpečovaní verejnej kontroly nad daňovou správou. 1.2.3. Posilnenie transparentnosti a spolupráce v medzinárodnom prostredí V stále globalizovanejšom hospodárstve je pre národné daňové systémy čoraz náročnejšie, aby fungovali efektívne bez medzinárodnej spolupráce. To môže viesť k napätiam v súvislosti s daňovými právomocami, ktoré sa dajú riešiť dohodou na medzinárodných zásadách. Viaceré rozvojové krajiny tvrdia, že ich kapacita mobilizovať domáce príjmy je ovplyvnená medzinárodnými prípadmi daňových únikov a vyhýbania sa daniam, najmä v dôsledku prevodu aktív a ziskov do oblastí s atraktívnymi daňovými jurisdikciami a/alebo jurisdikciami, ktoré nechcú spolupracovať. Keďže nadnárodné spoločnosti nemusia vykazovať svoje finančné údaje podľa jednotlivých krajín, podniky sa môžu pokúsiť znížiť si svoju daňovú povinnosť v rozvojových krajinách najmä v rámci postupov transferového oceňovania. Krajiny G20 sa dohodli, že budú pracovať na tom, aby sa pravidlá transparentnosti vo finančných a daňových záležitostiach uplatňovali na medzinárodnej úrovni a opakovane vyzvali normotvorné orgány, aby vytvorili jednotný súbor vysokokvalitných všeobecných účtovných štandardov. EÚ sa snaží dosiahnuť so všetkými krajinami, a najmä so svojimi partnerskými krajinami, dohodu o základných zásadách spolupráce na dobrej správe v oblasti daní (transparentnosť daňového systému, výmena informácií a spravodlivá daňová súťaž), ktorú už jej členské štáty dosiahli[7]. Tým by sa posilnila schopnosť členských štátov EÚ a ich partnerských krajín riešiť medzinárodné prípady daňových únikov a vyhýbania sa daniam, opierajúc sa o doplňujúce medzinárodné iniciatívy. Komisia v súlade s politikou účinného multilateralizmu, ktorú EÚ sleduje, zdôrazňuje dôležitosť rozvoja a následného dodržiavania základných zásad a štandardov transparentnosti a výmeny informácií. V ideálnom prípade by sa mali uzavrieť všeobecné dohody s pevnými záväzkami pre všetkých signatárov. V súčasnej dobe treba vyvíjať snahy o účinné využívanie existujúcich rámcov regionálnej spolupráce zriadených napr. s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi (AKT), Latinskou Amerikou a európskymi susednými regiónmi tak, aby sa mohli zaviesť a rozšíriť osvedčené postupy v oblasti dobrej správy v daňových záležitostiach a prehĺbiť na primeranej regionálnej úrovni. Komisia bude takisto posilňovať transparentnosť tým, že predloží oznámenie o podnikovej sociálnej zodpovednosti, v ktorom zváži, ako vyvinúť systém povinného odkrývania informácií o riadení v ročnom zúčtovaní. Rozvojovým krajinám treba umožniť účinnejšie sa zapájať do štruktúr a procesov v rámci medzinárodnej daňovej spolupráce. To im dovolí uzatvárať dôležité dohody, okrem iného o výmene daňových informácií na mnohostrannej, regionálnej a/alebo dvojstrannej úrovni, podľa toho, kde je to najvhodnejšie a najúčinnejšie. 2. Využitie nástrojov EÚ na poskytnutie silnejšej podpory V posilňovaní daňových systémov a zvyšovaní domácich príjmov v rozvojových krajinách sa za posledné roky dosiahol len mierny pokrok. Komisia verí, že spoločenstvo darcov môže urobiť viac a zlepšiť využitie existujúcich prostriedkov a nástrojov tým, že v tejto oblasti vyvinie dôslednejší prístup. Komisia vyzdvihuje dôležitosť pomoci, vrátane technickej spolupráce, pri tvorbe daňových systémov v rozvojových krajinách a uplatňovaní zásad dobrej správy v daňovej oblasti. Napríklad v roku 2009 Komisia uhradila 117 miliónov EUR na prebiehajúce činnosti a vyčlenila ďalších 49 miliónov EUR na nové projekty s cieľom podporiť riadenie verejných financií, ako aj daňovú politiku a správu v rozvojových krajinách[8]. Členské štáty a iní darcovia túto oblasť takisto významne podporujú. Nasledujúci prístup by mal pomôcť zvýšiť podporu, ktorú EÚ a medzinárodné spoločenstvo poskytujú daňovým systémom v rozvojových krajinách. 2.1. Zvýšenie a zlepšenie účinnosti podpory EÚ daňovým systémom 2.1.1. Zavedenie komplexnejšieho prístupu k daňovej správe a daňovým reformám Na základe komplexného prístupu zohľadňujúceho najmä hospodársku situáciu, politickú ekonómiu a medzinárodné prostredie krajiny, ako aj širší kontext správy a riadenia verejných financií, Komisia navrhuje zlepšiť zodpovedajúce mechanizmy a nástroje pomoci a čo najlepšie ich využiť v primeraných rámcoch: - Európsky rozvojový fond (ERF) pre africké, karibské a tichomorské (AKT) štáty: pri dokončovaní národných a regionálnych strategických dokumentov sa bude pozornosť venovať zásadám dobrej správy v daňovej oblasti, a to na základe záväzkov, ktoré krajiny prijali vzhľadom na ich správu. Väčšia pozornosť sa bude venovať domácim príjmom a zásadám dobrej správy v daňových otázkach ako súčasti záväzkov a profilov správy jednotlivých krajín. Krajinám oprávneným na rozvojovú pomoc, ktoré po posúdení založenom na vypracovanom profile správy vecí verejných prijmú rozsiahle záväzky (akčný plán správy vecí verejných), sa môžu prideliť dodatočné finančné prostriedky, v závislosti od kvality ich záväzku. Tým sa umožní a posilní dialóg v tejto oblasti, a to aj v kontexte preskúmania uprostred obdobia a na konci obdobia, a politický dialóg podľa článku 8 dohody z Cotonou. V súlade s návrhmi oznámenia z roku 2009 „Podpora dobrej správy v daňových záležitostiach“ sa pri revízii dohody z Cotonou zaviedli dôležité ustanovenia v súvislosti s dobrou správou v daňovej oblasti a daňovými reformami. - Nástroj financovania rozvojovej spolupráce (DCI) a nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI): osobitná pozornosť sa bude venovať účinnému zapojeniu domácich príjmov a zásad dobrej správy v daňových záležitostiach do plánovania, vykonávania a monitorovania národných a regionálnych súborov opatrení v súlade s prioritami strategických dokumentov, a to aj v kontexte relevantných politických štruktúr zriadených s partnerskými krajinami pre politický dialóg. - Podpora národných orgánov dohľadu, parlamentov a neštátnych subjektov, aby vypracovali a šírili kvalitné dokumenty o daňových únikoch a ich vplyvoch s cieľom zabezpečiť verejnú kontrolu riadenia verejných financií, vrátane výkonu daňovej správy a pomôcť pri tvorbe politiky tam, kde je to vhodné a možné. Toto posilnené a rozšírené zameranie sa na daňové záležitosti si vyžaduje zvýšenie odbornosti na úrovni EÚ a väčšiu súdržnosť pri prideľovaní a používaní zdrojov. 2.1.2. Podpora mnohostranných a regionálnych iniciatív Kde je to vhodné, mali by sa podporiť mnohostranné a regionálne iniciatívy o daňovej správe a daňových reformách. Komisia víta regionálne fóra, ako sú African Tax Administration Forum (africké fórum pre daňovú správu) a Inter-American Centre of Tax Administrations (medziamerické centrum daňových správ), ktorých cieľom je podporovať zlepšenia v daňových správach prostredníctvom výmeny skúseností, referenčného porovnávania a vzájomného posudzovania osvedčených postupov. Komisia zváži finančnú podporu týmto iniciatívam, okrem iného prostredníctvom regionálnych fondov v štátoch AKT. Komisia sa domnieva, že by sa mala posilniť podpora regionálnych technických centier Medzinárodného menového fondu (MMF), ktoré poskytujú rozvojovým krajinám spoluprácu (stimulovanú dopytom a technicky cielenú) v oblasti daňovej správy. Ďalej sa uvažuje, aj medzi členskými štátmi EÚ, o podpore trustového fondu MMF pre príjmy na rozvoj s cieľom rozšíriť technickú spoluprácu s rozvojovými krajinami pri riadení príjmov. V prostrediach bohatých na zdroje by Komisia (najmä v rámci ERF) a členské štáty mali posilniť podporu Iniciatívy pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI), ktorá zohrávala zásadnú úlohu pri posilnení správy zlepšením transparentnosti a zodpovednosti, a to vďaka zverejneniu príjmov vlády a platieb spoločností z ťažby zdrojov. 2.1.3. Posilnenie riadenia verejných financií v kontexte rozpočtovej podpory Štruktúra programov rozpočtovej podpory uľahčuje politický dialóg, meranie výkonu a rozvoj kapacít v záujme zlepšenia systémov a výberu príjmov. Postupy a nástroje vyvinuté pre riadenie verejných financií sú takisto relevantné pre mobilizáciu príjmov. Jednou z ciest je rámec verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (Public Expenditure Financial Accountability − PEFA), ktorý zahŕňa ukazovatele príjmov. Pokiaľ ide o krajiny AKT, revízia dohody z Cotonou zjednodušuje rozvoj inštitúcií a podporu budovania kapacít na daňové reformy a dobrú správu v daňových záležitostiach a vytvára podnety, aby sa krajiny zaviazali k reformám riadenia verejných financií, vrátane oblasti príjmov s cieľom získať oprávnenosť na rozpočtovú podporu. EÚ by mala povzbudzovať partnerské vlády v rozvoji reformných programov, a to aj v prostrediach bohatých na zdroje a v kontexte podpory miestnym orgánom, ktoré jasne stanovia ciele v oblasti reformných programov pre daňovú politiku a daňovú správu. Štruktúrovaný reformný program uľahčí prechod od roztrieštených projektov ku koordinovanejšiemu prístupu darcov. 2.1.4. Prehĺbenie regionálnej integrácie Regionálna integrácia je zásadná pre rozvojové krajiny a predstavuje kľúčový prvok v spolupráci s EÚ. Vytvorenie colných únií a prijatie spoločných vonkajších taríf vo viacerých oblastiach, a podpísanie dohôd o hospodárskom partnerstve s EÚ prináša hospodárske výhody pre partnerské krajiny, ale aj nové problémy, najmä potrebu prechodu od systému, ktorého zdroje sa zakladajú na vonkajších spoločných tarifách, k iným systémom zdaňovania. Regionálne organizácie prijali makroekonomické konvergentné kritériá, vrátane cieľov týkajúcich sa daňových príjmov, pracovali na harmonizácií sadzieb DPH a pravidlách investovania a poskytovali usmernenia o posilnení iných foriem zdaňovania, zvýšenia efektívnosti hraničných daňových úradov a riešení požiadaviek transparentnosti. Komisia sa domnieva, že by sa mala zvýšiť podpora pre pokračovanie procesu regionálnej integrácie v partnerských regiónoch, najmä prostredníctvom primeraných indikatívnych programov implementovaných v partnerstve s dotknutými regionálnymi organizáciami. 2.1.5. Zlepšenie koordinácie darcov Komisia zamýšľa zlepšiť koordináciu darcov na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni. Na úrovni EÚ predstavuje základné zásady deľby práce Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike[9]. Tieto zásady, vrátane pojmov „hlavné darcovstvo“ a „dojednania o delegovanej spolupráci/partnerstve“, by sa mali uplatňovať v daňovej oblasti. Komisia a členské štáty by mali pri koordinácii podpory vládnych priorít brať ohľad na špecifické odborné znalosti a vyhýbať sa prekrývaniam. Účinná deľba práce medzi darcami vo všeobecnosti a najmä partnermi EÚ umožňuje cielenú podporu daňovej správy, pričom plne rešpektuje zásady účinnosti pomoci. Ďalej by mala byť zaistená úzka spolupráca s Európskou investičnou bankou (EIB) a súdržnosť medzi politickými prioritami EÚ v daňovej oblasti a zodpovedajúcimi zásahmi EIB a iných medzinárodných finančných inštitúcií[10]. Na medzinárodnej úrovni by sa mala ďalej zlepšiť koordinácia darcov v súvislosti s daňovou pomocou, najmä prostredníctvom medzinárodného dialógu o daniach (International Tax Dialogue – ITD), ktorého sa okrem iného zúčastňujú Európska komisia, MMF, OECD, OSN a Svetová banka. 2.2. Vytvorenie transparentného, kooperatívneho a spravodlivého medzinárodného daňového prostredia Komisia je presvedčená o tom, že daňové úniky a vyhýbanie sa daniam možno riadne riešiť iba pomocou medzinárodnej daňovej spolupráce v prostredí, kde rozvojové a rozvinuté krajiny môžu profitovať z medzinárodných iniciatív a podieľať sa na nich. 2.2.1. Posilnenie účasti rozvojových krajín na príslušných medzinárodných fórach Je dôležité podporovať rozvojové krajiny v ich boji proti nezákonným finančným tokom a v ich silnejšom zapojení do medzinárodných dialógov o daniach a do spolupráce, vrátane normotvorného procesu. Medzinárodné daňové normy pre spoluprácu by sa mali takisto prediskutovať na fóre, ktorého sa zúčastnia tak rozvojové ako aj rozvinuté krajiny. Na tento účel Komisia podporuje rozšírenie medzinárodného dialógu a spolupráce v daňových záležitostiach, najmä prostredníctvom širšej účasti rozvojových krajín na celosvetových fórach OECD o transparentnosti a výmene informácií, ako aj o rozvoji. Komisia ďalej podporuje zvýšenú spoluprácu medzi Výborom pre rozvojovú pomoc OECD a Výborom OECD pre daňové záležitosti, Výborom expertov Organizácie Spojených národov pre medzinárodnú spoluprácu v daňových záležitostiach, medzinárodným dialógom o daniach a neformálnou platformou − International Tax Compact. V rámci prebiehajúcej revízie dohody z Cotonou sa už podnikli konkrétne kroky na podporu štátov AKT, aby sa mohli zapájať do štruktúr medzinárodnej daňovej spolupráce a uplatňovať osvedčené postupy v daňových záležitostiach, vrátane zásady transparentnosti a výmeny informácií. 2.2.2. Podpora prijatia a uplatňovania medzinárodných noriem Komisia sa domnieva, že činnosť EÚ by sa mala zamerať na povzbudenie a podporu rozvojových krajín pri prijímaní a uplatňovaní medzinárodných noriem v daňovej oblasti. Vzhľadom na zásady dobrej správy v daňových záležitostiach bude Komisia: - naďalej požadovať ich prijatie prostredníctvom príslušných dohôd medzi EÚ a jej partnermi v súlade so závermi Rady pre hospodárske a finančné záležitosti zo 14. mája 2008, - podporovať ich prijatie a uplatňovanie na regionálnej a národnej úrovni, a to aj prostredníctvom technickej spolupráce v prípade potreby, zahŕňajúc pritom: - posilnenie kapacít pre uzatváranie a implementáciu dohôd o výmene daňových informácií a prípadne zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia tam, kde to bude vhodné, ako aj prostredníctvom mnohostranných mechanizmov, - prijatie právneho rámca a zlepšenie kapacity daňovej správy v prípade potreby, - výmenu skúseností v medzinárodnej daňovej spolupráci získaných pomocou použiteľných nástrojov ako smernice EÚ o zdaňovaní príjmu z úspor s cieľom preveriť, do akej miery sú mnohostranné dohody a automatická výmena informácií pre rozvojové krajiny relevantné a uskutočniteľné. Komisia bude podporovať výskum inovatívnych prístupov pri uplatňovaní usmernení OECD pre transferové oceňovanie v rozvojových krajinách, ako sú pomoc iných krajín pri uplatňovaní pravidiel alebo spoločné daňové audity administratív rozvojových krajín. Komisia sa tiež domnieva, že posilnenie hodnotiacich kapacít v daňových správach partnerských krajín je dôležité vzhľadom na uplatňovanie zásady trhového odstupu. V záujme podpory transparentnosti a uľahčenia daňovým správam v rozvojových krajinách prístup k relevantným údajom existuje rastúci záujem o vytvorenie štandardu finančného výkazníctva podľa jednotlivých krajín (country-by-country reporting − CBCR) pre nadnárodné spoločnosti pôsobiace v rozvojových krajinách. Komisia podporuje včasné ukončenie prebiehajúcej práce, ktorú vykonáva OECD v súvislosti s usmerneniami CBCR, na ktoré by sa malo následné odkazovať v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky a v zásadách OECD o riadení podnikov. Komisia okrem toho podporuje súčasné výskumné práce Rady pre medzinárodné účtovné štandardy smerujúce k možnému zahrnutiu CBCR do Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva pre ťažobný priemysel a povzbudzuje ďalší výskum iných metód, ktoré by sa mohli použiť na pomoc orgánom rozvojových krajín, aby mohli za nízke náklady správne posudzovať daňové povinnosti svojich daňových poplatníkov. 3. Závery a odporúčania Komisia navrhuje: - posilniť podporu mobilizácie domácich príjmov v rozvojových krajinách v kontexte širšieho úsilia o posilnenie dobrej správy a riadenia verejných financií v týchto krajinách, a to: - zvýšením účinnosti podpory kapacít rozvojových krajín na zvýšenie domácich príjmov v súlade so zásadami dobrej správy v daňovej oblasti. To sa dosiahne najmä pomocou komplexnejšieho prístupu k podpore daňových reforiem a správ, zvýšenej podpory regionálnych a medzinárodných iniciatív (stimulovaných dopytom) v oblasti rozvoja kapacít, vrátane iniciatív EITI a MMF a lepšej spolupráce darcov na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni, - čo najlepším využitím príslušných nástrojov pre dialóg a posúdenie, ako sú napr. kritériá dobrej správy, profily, akčné plány, aby sa v daňovej oblasti zaistilo účinné monitorovanie aspektov súvisiacich s domácimi príjmami a záväzkov dobrej správy, - lepším zapojením daňových otázok pri posudzovaní oprávnenosti pre rozpočtovú podporu a pri podporovaní reforiem riadenia verejných financií, - posilnením monitorovacích kapacít v rozvojových krajinách v boji proti nezákonným finančným tokom, vrátane podpory neštátnych subjektov, - podporovaním regionálnych inštitúcií a krajín zapojených do hospodárskej regionálnej integrácie a liberalizácie trhu a posilnením ich kapacity na zlepšenie mobilizácie domácich daňových príjmov. - presadzovať zásady dobrej správy v daňových záležitostiach a podporovať rozvojové krajiny v boji proti daňovým únikom a iným škodlivým daňovým postupom, a to: - povzbudzovaním a podporovaním užšej spolupráce medzi príslušnými subjektmi OECD a OSN pri rozvoji medzinárodných štandardov daňovej spolupráce berúc do úvahy špecifické potreby a kapacity rozvojových krajín, - venovaním, v prípade potreby, osobitnej pozornosti posilneniu daňových systémov a zásadám dobrej správy v daňovej oblasti vo všetkých dohodách o rozvojovej spolupráci s tretími stranami, - poskytovaním technickej spolupráce rozvojovým krajinám, ktoré sa zaviazali dodržiavať zásady dobrej správy v daňovej oblasti s cieľom umožniť im uzatváranie a uplatňovanie dohôd o výmene daňových informácií a prípadne o zamedzení dvojitého zdanenia, - podporovaním prijatia a uplatňovania usmernení OECD pre transferové oceňovanie v rozvojových krajinách, - podporovaním prebiehajúcich výskumných prác týkajúcich sa finančného výkazníctva podľa jednotlivých krajín, ktoré má tvoriť súčasť štandardu finančného výkazníctva pre nadnárodné spoločnosti, najmä v ťažobnom priemysle. - [1] KOM(2009) 201. [2] Konferencia v Monterrey o financovaní rozvoja, 2002. [3] Konferencia v Dohe o financovaní rozvoja, 2008. [4] Správa nórskej vládnej komisie „Daňové raje a rozvoj“, jún 2009. [5] KOM(2009) 160, 2.4.2009. [6] Iniciatíva v oblasti surovín, KOM(2008) 699, 4.11.2008. [7] KOM(2009) 160 a 201, a závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti zo 14. mája 2008. [8] Tieto sumy pokrývajú tieto činnosti: fiškálnu politiku a plánovanie, podporu ministerstiev financií, posilnenie finančnej a riadiacej zodpovednosti, riadenie verejných výdavkov, zlepšenie systémov finančného riadenia, daňovú politiku a správu, návrh rozpočtu, medzivládne fiškálne vzťahy, verejný audit, verejný dlh. [9] KOM(2007) 72. [10] Medzinárodné finančné inštitúcie musia vykonávať rozsiahlu hĺbkovú analýzu, aby zabránili, že akékoľvek finančné prostriedky EÚ sa použijú priamo alebo cez sprostredkovateľov v off-shore finančných centrách, tzv. daňových rajoch alebo v akýchkoľvek iných jurisdikciách s cieľom uniknúť plateniu dane v daných prijímajúcich krajinách a členských štátoch EÚ alebo v súvislosti s prípadmi daňových únikov a vyhýbania sa daniam.