EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 10. 2018 COM(2018) 690 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Šestnásta správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie







I. ÚVOD Bezpečnosť je najdôležitejším záujmom našich občanov. Európania oprávnene očakávajú, že budú v bezpečí. Únia má plniť dôležitú úlohu v zlepšovaní vnútornej bezpečnosti a riešení obáv občanov. Vo svojej správe o stave Únie v roku 2018 predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker zdôraznil, že len Európa, ktorá je silná a jednotná, môže chrániť občanov pred vnútornými aj vonkajšími hrozbami vrátane terorizmu. Počas uplynulých niekoľkých rokov bola európska oblasť bezpečnosti modernizovaná novými právnymi predpismi a politickými iniciatívami v bezpečnostnej únii, hlbšou spoluprácou medzi členskými štátmi a posilnenou úlohou agentúr Únie, najmä Europolu a Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Vo svojom prejave predseda Juncker takisto vyzval na vedenie v dobudovaní bezpečnostnej únie s cieľom naplniť očakávania občanov týkajúce sa vnútornej bezpečnosti. Pri príležitosti správy o stave Únie v roku 2018 Komisia predstavila niekoľko opatrení na posilnenie bezpečnosti v EÚ a posilnenie ochrany vonkajších hraníc EÚ. Komisia predstavila nové pravidlá, podľa ktorých sa bude musieť teroristický obsah z internetu rýchlo odstrániť, pričom sa kombinujú jasné a cielené pravidlá, aby sa predchádzalo zneužívaniu internetových služieb na šírenie teroristického obsahu, a zároveň sa zabezpečujú silné záruky na ochranu slobody prejavu a práva na informácie v otvorenej a demokratickej spoločnosti. Komisia navrhla opatrenia, ktoré pomôžu zabezpečiť, aby boli budúcoročné voľby do Európskeho parlamentu zorganizované slobodným, spravodlivým a bezpečným spôsobom vrátane odporúčania o sieťach pre spoluprácu pri voľbách, transparentnosti na internete, ochrane pred kybernetickými bezpečnostnými útokmi a boji proti dezinformačným kampaniam. S cieľom udržať tempo s neustále sa vyvíjajúcou kybernetickou hrozbou Komisia navrhla nariadenie na zoskupenie zdrojov a odborných znalostí v kybernetickej technológii pomocou vytvorenia siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti. V rámci komplexnej reakcie na cezhraničné teroristické hrozby Komisia predložila iniciatívu s cieľom postupne rozšíriť právomoci Európskej prokuratúry na teroristické trestné činy, ktoré postihujú viac ako jeden členský štát. Na záver, Komisia takisto navrhla posilnenie ochrany vonkajších hraníc rozšírením právomocí európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a posilnením jej schopnosti konať. Komisia predložila tieto návrhy ako príspevok k zasadnutiu lídrov v Salzburgu 19. – 20. septembra 2018, na ktorom bola zdôraznená potreba zamerať sa na európske riešenia na posilnenie spôsobilostí členských štátov riešiť sústavné a vyvíjajúce sa hrozby. Vzhľadom na blížiace sa voľby do Európskeho parlamentu je veľmi dôležité, aby sme plnili spoločný cieľ, ktorým je zlepšenie bezpečnosti všetkých občanov v EÚ. Diskusia v Salzburgu preto poskytla príležitosť, aby sa poskytol pozitívny stimul pre prijatie prioritných legislatívnych iniciatív pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2019 vrátane najnovších iniciatív, ktoré predložila Komisia v správe o stave Únie v roku 2018. Nasledujúce mesiace budú rozhodujúce pre čo najväčší pokrok v prerokúvaných legislatívnych návrhoch tak, aby sa medziinštitucionálne rokovania uzavreli počas tohto funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Musí sa viac podnietiť realizácia iniciatív v bezpečnostnej únii, aby sa zlepšila naša kolektívna bezpečnosť a odolnosť proti kybernetickým hrozbám, ktoré ohrozujú medzinárodný systém založený na pravidlách. Dňa 4. októbra 2018 bolo oznámené, že sídlo Organizácie pre zákaz chemických zbraní v Haagu bolo v apríli 2018 cieľom nepriateľskej kybernetickej operácie, ktorú vykonala ruská vojenská spravodajská služba. Túto operáciu narušili holandské spravodajské služby v partnerstve so Spojeným kráľovstvom. Predseda Európskej rady Donald Tusk, predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker a vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Federica Mogheriniová spoločne vyjadrili vážne znepokojenie nad týmto pokusom o ohrozenie integrity Organizácie pre zákaz chemických zbraní a odsúdili takéto akcie. EÚ musí o to viac pokračovať v posilňovaní odolnosti svojich inštitúcií a inštitúcií svojich členských štátov, ako aj medzinárodných partnerov a organizácií v digitálnej oblasti. Tým sa ešte zdôrazňuje dôležitosť opatrení v bezpečnostnej únii, podpora členských štátov v riešení hrozieb, ktoré predstavujú kybernetické útoky a útoky umožnené počítačom, hybridné hrozby a chemické, biologické, rádiologické a jadrové (CBRN) riziká. V tejto šestnástej správe o pokroku bezpečnostnej únie je opísaná celková situácia, zdôrazňujú sa najnovšie iniciatívy Komisie, ktoré sprevádzajú správu o stave Únie v roku 2018, a pokrok dosiahnutý od poslednej správy v júni 2018, a to vrátane legislatívnych priorít, na ktorých sa dohodli predsedovia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie v ich spoločnom vyhlásení zo 14. decembra 2017 (pozri tiež zoznam všetkých iniciatív v bezpečnostnej únii v prílohe I). II. PLNENIE LEGISLATÍVNYCH PRIORÍT Počas uplynulých mesiacov bola dosiahnutá dohoda o niekoľkých legislatívnych prioritách v bezpečnostnej únii: spoluzákonodarcovia dosiahli dohodu o návrhu na zriadenie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), ktorý umožní vopred vykonávať bezpečnostné kontroly a kontroly neregulárnej migrácie osôb cestujúcich do EÚ bez víz, dohodli sa na posilnení Schengenského informačného systému, najviac využívaného systému výmeny informácií na účely riadenia bezpečnosti a riadenia hraníc v Európe, dosiahli dohodu o návrhu na posilnenie mandátu eu-LISA, agentúry EÚ na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, dohodli sa na silnejších pravidlách kriminalizácie prania špinavých peňazí a prijali nové opatrenia na posilnenie pravidiel EÚ s cieľom prechádzať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu piatou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré ešte neboli prijaté, by sa tento posledný krok mal urýchlene uskutočniť. V prípade veľkého počtu návrhov dohoda ešte nebola dosiahnutá a je potrebné ďalšie úsilie. 1.Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie Aby sa zabezpečilo, že úradníci zaoberajúci sa presadzovaním práva a príslušníci pohraničnej stráže členských štátov majú úplné, presné a spoľahlivé informácie vtedy a tam, kde to potrebujú, Komisia predložila v decembri 2017 legislatívne návrhy na vytvorenie interoperability informačných systémov EÚ pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie a tieto návrhy zmenila v júni 2018. Navrhované opatrenia umožnia vnútroštátnym orgánom zistiť viacnásobné totožnosti a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Rade bol 14. júna 2018 poskytnutý mandát na rokovanie, ktorý bol doplnený 12. septembra 2018 so zreteľom na následné zmeny. Očakáva sa, že výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) bude hlasovať o svojom mandáte na rokovanie v nadchádzajúcich dňoch a následné potvrdenie mandátu v pléne Európskeho parlamentu je naplánované na týždeň od 22. októbra 2018. Všetky tri inštitúcie sa v spoločnom vyhlásení dohodli, že zabezpečia dokončenie navrhovaných nariadení o interoperabilite pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. Na dosiahnutie toho je potrebné dodržiavať ambiciózny harmonogram, ktorí stanovili spoluzákonodarcovia. Rokovania o legislatívnom návrhu na rozšírenie Európskeho informačného systému registrov trestov na štátnych príslušníkov tretích krajín, čo je ďalšou legislatívnou prioritou v oblasti výmeny informácií, sú v záverečnej fáze. V návrhu sa predpokladá vytvorenie centralizovanej databázy, ktorá umožní rýchlo overiť, či niektorý členský štát má informácie o odsúdení občana krajiny, ktorá nie je členským štátom EÚ. Konečná dohoda o tejto priorite je na dosah a ďalšie zasadnutie trialógu, naplánované na 17. októbra 2018, by malo spoluzákonodarcom umožniť uzavrieť rokovania o tejto prioritnej legislatívnej iniciatíve v súlade so spoločným vyhlásením. Pokiaľ ide o návrh Komisie týkajúci sa posilnenia systému Eurodac rozšírením jeho pôsobnosti tak, aby zahŕňal nielen zistenie totožnosti žiadateľov o azyl, ale aj neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb, ktoré neregulárne vstúpili na územie EÚ, v uplynulých mesiacoch nebol zaznamenaný pokrok napriek tomu, že bola dosiahnutá predbežná politická dohoda medzi spoluzákonodarcami v júni 2018. Je naliehavo potrebné, aby spoluzákonodarcovia dokončili túto prioritnú legislatívnu iniciatívu v súlade s dohodou v rámci spoločného vyhlásenia. Je to nevyhnutné na jednej strane na zabezpečenie toho, aby údaje o neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkoch tretích krajín a osobách, ktoré neregulárne vstúpili na územie EÚ, boli súčasťou navrhovanej interoperability informačných systémov EÚ, a na druhej strane, v rámci úsilia, aby sa našlo rýchle riešenie týkajúce sa azylovej reformy. Návrh na posilnenie systému Eurodac je jednou z piatich najpokročilejších legislatívnych priorít zameraných na reformu spoločného európskeho azylového systému; podobne ako v prípade iných pokročilých priorít by spoluzákonodarcovia mali uzavrieť rokovania do konca roka 2018. Okrem toho prebieha práca v Európskom parlamente a Rade na legislatívnom návrhu z mája 2018 o posilnení vízového informačného systému (VIS). Návrhom sa zabezpečuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti databázy tak, aby zahŕňala údaje o dokladoch o dlhodobom pobyte a ich držiteľoch, lepšie kontroly naprieč databázami na zistenie a identifikáciu možných migračných a bezpečnostných rizík pred vydaním víz alebo pri vydávaní dokladu o dlhodobom pobyte a aby sa posilnila schopnosť predchádzať trestnej činnosti, odhaľovať a vyšetrovať ju. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prijali svoj mandát na rokovanie do konca roka 2018 a aby začali viesť diskusie v rámci trialógu najneskôr začiatkom roka 2019, keďže to bude potrebné na to, aby spoluzákonodarcovia dosiahli dohodu o tejto priorite počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. S cieľom dosiahnuť silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy pre bezpečnosť, riadenie hraníc a migrácie Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu: Priority spoločného vyhlásenia: ·začať viesť diskusie v rámci trialógu v októbri 2018 o legislatívnych návrhoch týkajúcich sa interoperability a dosiahnuť dohodu do konca roka, ·dosiahnuť v októbri 2018 dohodu o legislatívnom návrhu o rozšírení Európskeho informačného systému registrov trestov na štátnych príslušníkov tretích krajín, ·dokončiť rokovania o legislatívnom návrhu o systéme Eurodac do konca roka 2018. Iné: ·prijať svoj mandát na rokovanie do konca roka 2018 o legislatívnom návrhu na posilnenie vízového informačného systému. 2.Posilnenie bezpečnosti pomocou lepšieho riadenia vonkajších hraníc Vnútorná bezpečnosť závisí od posilnenej ochrany vonkajších hraníc. Dňa 12. septembra 2018 pri príležitosti správy o stave Únie v roku 2018 Komisia prijala legislatívne návrhy na posilnenie mandátu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj Agentúry Európskej únie pre azyl a na posilnenie návratov. Spolu tieto návrhy zabezpečia potrebné nástroje na lepšie zabezpečenie účinného riadenia migrácie na vonkajších hraniciach. Komisia navrhla pre Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž niekoľko zmien, najmä tým, že jej poskytne vlastnú operačnú zložku: stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v počte 10 000 operačných zamestnancov s výkonnými právomocami do roku 2020 pre všetky jej činnosti na účinnú podporu členských štátov na mieste prostredníctvom spoľahlivej a ihneď dostupnej podpory. Zabezpečí sa, že Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž bude mať nevyhnutné spôsobilosti, vrátane vlastného zariadenia, na ochranu vonkajších hraníc EÚ, zabránenie sekundárnym pohybom a účinné vykonávanie návratov neregulárnych migrantov. Návrhom sa takisto posilní spolupráca s tretími krajinami a ešte sa zlepšia možnosti výmeny informácií medzi agentúrou a Europolom vrátane osobných údajov týkajúcich sa osôb podozrivých z cezhraničnej trestnej činnosti. Tento návrh predstavuje pre Komisiu jasnú prioritu a Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prijali navrhované právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Aby sa tak stalo, obaja spoluzákonodarcovia by mali prijať svoj mandát na rokovanie najneskôr do konca roka 2018, aby sa diskusie v rámci trialógu začali viesť začiatkom roka 2019.

S cieľom posilniť bezpečnosť pomocou lepšieho riadenia vonkajších hraníc Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu: Iniciatívy stavu Únie v roku 2018: ·prijať do konca roka 2018 svoj mandát na rokovanie o legislatívnych návrhoch na posilnenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a Agentúry Európskej únie pre azyl, ako aj o legislatívnom návrhu smernice o návrate s cieľom prijať právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. 3.Predchádzanie radikalizácii Riešenie teroristického obsahu na internete je naďalej kľúčovou výzvou v boji proti terorizmu a v predchádzaní radikalizácii. Nedávne teroristické útoky v EÚ ukázali, ako teroristi sústavne a systematicky zneužívajú internet na prípravu a nábor priaznivcov, na plánovanie a napomáhanie teroristickej činnosti, na glorifikáciu svojich násilných činov a na vyzývanie ostatných, aby sa pridali a rozsievali strach u širokej verejnosti. Poskytovatelia hostingových služieb v reakcii na výzvy verejných orgánov zaviedli určité opatrenia na boj proti teroristickému obsahu na ich platformách pomocou dobrovoľných rámcov a partnerstiev vrátane internetového fóra EÚ, ktoré začalo svoju činnosť v decembri 2015. Je však potrebné zlepšiť opatrenia na strane poskytovateľov hostingových služieb a členských štátov v súvislosti s teroristickým obsahom na internete. S cieľom riešiť tento vážny problém a v reakcii na naliehavé výzvy Európskeho parlamentu a Európskej Rady bola správa predsedu Junckera o stave Únie v roku 2018 sprevádzaná legislatívnym návrhom na vytvorenie jasného a harmonizovaného právneho rámca na predchádzanie zneužívania poskytovateľov hostingových služieb na šírenie teroristického obsahu na internete. Návrh vychádza z odporúčania Komisie z marca 2018 o opatreniach, ktoré by mali prijať poskytovatelia internetových služieb a členské štáty, aby posilnili úsilie v súvislosti s nelegálnym obsahom na internete, a to najmä vrátane teroristického obsahu. Navrhované opatrenia pomôžu garantovať bezproblémové fungovanie digitálneho jednotného trhu, pričom sa zároveň zvýši bezpečnosť a zlepší sa dôvera online a posilnia sa záruky v oblasti slobody prejavu a práva na informácie. Príslušné orgány členských štátov budú môcť vydávať príkazy na odstránenie, ktorými uložia poskytovateľom hostingových služieb, aby odstránili teroristický obsah na internete do jednej hodiny, čo je bod, v ktorom je teroristický obsah najškodlivejší z dôvodu rýchlosti, ktorou sa šíri. Podľa návrhu bude potrebné, aby členské štáty zabezpečili, aby ich príslušné orgány mali kapacity potrebné na to, aby boli schopné zasiahnuť proti teroristickému obsahu na internete. Návrhom sa takisto vnesie jasno do otázky zodpovednosti poskytovateľov hostingových služieb, pokiaľ ide o prijímanie všetkých vhodných, zmysluplných a primeraných opatrení, ktoré sú potrebné na zaistenie bezpečnosti ich služieb a rýchle a účinné odhaľovanie a odstraňovanie teroristického obsahu na internete, a to pri zohľadnení zásadného významu slobody prejavu a práva na informácie v otvorenej a demokratickej spoločnosti. Zavádza sa ním aj niekoľko potrebných záruk navrhnutých na zabezpečenie úplného dodržiavania ľudských práv, napríklad slobody prejavu a práva na informácie v otvorenej a demokratickej spoločnosti popri možnosti súdneho prostriedku nápravy garantovaného právom na účinný prostriedok nápravy. Tento návrh predstavuje pre Komisiu jasnú prioritu a Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prijali navrhované právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Aby sa tak stalo, obaja spoluzákonodarcovia by mali prijať svoj mandát na rokovanie najneskôr do konca roka 2018, aby sa diskusie v rámci trialógu začali viesť začiatkom roka 2019. Paralelne s legislatívnou prácou v boji proti teroristickému obsahu na internete bude Komisia ďalej pracovať s poskytovateľmi hostingových služieb v dobrovoľnom rámci internetového fóra EÚ s cieľom znížiť prístup k teroristickému obsahu na internete a posilniť postavenie partnerov občianskej spoločnosti, aby sa na internete objavilo viac účinnej alternatívnej argumentácie. Bude zvolané znovu na ministerskej úrovni v decembri 2018. EÚ zároveň pokračuje v podpore predchádzania radikalizácie v členských štátoch a ich miestnych komunitách. V dňoch 1. a 2. októbra 2018 sa stretla sieť tvorcov politiky EÚ v oblasti prevencie, aby začala vykonávať odporúčania expertnej skupiny na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie. Výsledky sa využijú v práci novovytvoreného riadiaceho výboru pre opatrenia Únie v oblasti predchádzania radikalizácii a boja proti nej, ktorý sa zíde po prvý raz vo Viedni 24. októbra 2018. Dňa 11. októbra 2018 sa na 4. konferencii na vysokej úrovni siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) stretnú ministri a odborníci z praxe, aby riešili výzvy, ktoré predstavujú deti vracajúce sa z územia ovládaného teroristami (vrátane detí utečencov), ako aj výzvy súvisiace s prepustením radikalizovaných zadržaných osôb vrátane páchateľov teroristických činov z väzenia. V rámci pracovného programu Fondu pre vnútornú bezpečnosť na rok 2018 pre policajnú spoluprácu a predchádzanie trestnej činnosti, ktorý poskytol celkové financovanie vo výške 70 miliónov EUR Komisia vyhlási výzvu na predkladanie návrhov na cielené financovanie vo výške 5 miliónov EUR na predchádzanie radikalizácii a boj proti nej. S cieľom predchádzať radikalizácii Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatíva stavu Únie v roku 2018: ·prijali do konca roka 2018 svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu, aby sa predišlo šíreniu teroristického obsahu na internete s cieľom prijať právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. 4.Riešenie hrozieb umožnených počítačom a zlepšenie kybernetickej bezpečnosti Zabezpečenie odolnosti našich demokracií je rozhodujúcou súčasťou bezpečnostnej únie: Únia naliehavo potrebuje nájsť riešenie na hybridné hrozby spočívajúce v útokoch na volebnú infraštruktúru a informačné systémy kampaní. Naše demokracie sú čoraz viac ohrozené politicky motivovanými masovými dezinformačnými kampaňami na internete, ktorých sa niekedy dopúšťajú tretie krajiny a ktoré majú zdiskreditovať a narušiť legitimitu volieb. Na riešenie týchto komplexných hrozieb Komisia prijíma niekoľko iniciatív od opatrení proti kybernetickým incidentom zameraných na posilnenie kybernetickej bezpečnosti Únie po opatrenia zamerané na boj proti dezinformáciám a manipulácii na internete, a to aj prostredníctvom zneužívania osobných údajov. Ako nedávno oznámil predseda Juncker vo svojej správe o stave Únie v roku 2018, Komisia predložila 12. septembra 2018 súbor opatrení na zabezpečenie slobodných a spravodlivých volieb. Odporúčaním o sieťach pre spoluprácu pri voľbách, transparentnosti na internete, ochrane pred kybernetickými bezpečnostnými incidentmi a boji proti dezinformačným kampaniam Komisia podnecuje členské štáty, aby vytvorili vnútroštátnu sieť príslušných orgánov pre spoluprácu pri voľbách – napríklad volebných orgánov, orgánov pre kybernetickú bezpečnosť, ochranu údajov a presadzovanie práva – a aby vymenovali kontaktný subjekt pre účasť v sieti pre spoluprácu pri voľbách na európskej úrovni. Členské štáty musia takisto skontrolovať, či sú ich volebné zákony pripravené na realitu online kampaní. Musia takisto zabezpečiť, aby volebné pravidlá a sankcie, ktoré sa uplatňujú na činnosti mimo internetu vrátane transparentnosti a financovania kampaní, mohli byť presadzované aj v prípade činností na internete. Komisia vyzýva členské štáty, ako aj európske a vnútroštátne politické strany, nadácie a organizácie pre kampane, aby urýchlene zaviedli opatrenia stanovené v nariadení. Okrem toho Komisia predložila usmernenie o uplatňovaní práva EÚ v oblasti ochrany údajov, ktoré pomôže vnútroštátnym orgánom a európskym a vnútroštátnym politickým stranám a iným aktérom zapojeným do volebného procesu uplatňovať povinnosti ochrany údajov podľa práva EÚ v kontexte volieb. Komisia predložila aj legislatívny návrh cielenej zmeny nariadenia z roku 2014 o financovaní politických strán, ktorým sa umožní ukladať finančné sankcie za porušovanie pravidiel ochrany údajov s cieľom úmyselne ovplyvniť výsledok európskych volieb. Sankcie budú predstavovať pokuty vo výške do 5 % ročného rozpočtu príslušnej európskej politickej strany alebo nadácie. Tento návrh predstavuje pre Komisiu jasnú prioritu a Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby zabezpečili, že navrhované cielené zmeny budú zavedené včas pre voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019. Aby sa tak stalo, obaja spoluzákonodarcovia by mali urýchlene prijať svoj mandát na rokovanie, aby sa bezodkladne začali viesť diskusie v rámci trialógu. Prostredníctvom vykonávania európskeho prístupu v oblasti boja proti dezinformáciám na internete, ktorý bol stanovený v apríli 2018, Komisia podporuje transparentnejšie, dôveryhodnejšie a zodpovednejšie prostredie na internete. Internetové platformy a reklamný priemysel zverejnili 26. septembra 2018 samoregulačný praktický kódex o dezinformáciách na internete, ktorý obsahuje širokú škálu záväzkov týkajúcich sa boja proti dezinformáciám na internete. Do konca roka 2018 bude Komisia pozorne sledovať dosiahnutý pokrok a analyzovať prvé výsledky kódexu a podá o tom správu. Na zlepšenie informovanosti a pokračovanie dialógu s orgánmi členských štátov Komisia najmä usporiada konferenciu na vysokej úrovni o hrozbách umožnených počítačom počas volieb, ktorá sa má konať 15. a 16. októbra 2018 a ktorej výsledky budú tvoriť podklad pre budúce kolokvium o základných právach (26. a 27. novembra 2018) zamerané na „Demokraciu v Európskej únii“. Analýza výsledkov kódexu a závery konferencie na vysokej úrovni budú tvoriť základ pre spoločný akčný plán na boj proti dezinformáciám, ktorý Komisia a vysoká predstaviteľka predložia do konca roka ako opatrenie nadväzujúce na závery Európskej rady z júna 2018 a správu o stave Únie v roku 2018. Prostredníctvom tohto akčného plánu sa podá správa o pokroku, ktorý sa dosiahol vo vykonávaní oznámenia o boji proti dezinformáciám na internete. Na základe skúseností pracovnej skupiny East StratCom sa v rámci akčného plánu v úzkej spolupráci s členskými štátmi predložia návrhy na propagovanie zosúladenejšieho prístupu k dezinformáciám. Predmetom akčného plánu bude aj mandát a zdroje uvedených troch pracovných skupín a zváženie spôsobov posilnenia ich kapacity riešiť dezinformácie pochádzajúce z uvedených troch regiónov. Pomôže sa tak zabezpečiť, aby úsilie na úrovni EÚ a členských štátov bolo dostatočne rozšírené, aby sa riešila komplexnosť dezinformačných kampaní vedených nepriateľskými subjektmi. Prioritou pre EÚ zostáva aj boj proti počítačovej kriminalite a zlepšovanie kybernetickej bezpečnosti. Dňa 12. septembra 2018 v rámci správy o stave Únie v roku 2018 Komisia prijala legislatívny návrh nariadenia o združovaní zdrojov a odborných znalostí v oblasti kyberneticko-bezpečnostných technológií. S cieľom udržať krok so stále sa vyvíjajúcou kybernetickou hrozbou sa návrhom vytvorí sieť národných koordinačných centier pre lepšie cielenie a koordináciu dostupného financovania pre spoluprácu, výskum a inovácie v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Nové Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti bude riadiť finančné zdroje EÚ vyhradené pre kybernetickú bezpečnosť v rámci navrhovaného programu Digitálna Európa a programu Európsky horizont a zjednoduší spoločné investovanie Únie, členských štátov a odvetvia pre posilnenie odvetvia kybernetickej bezpečnosti EÚ. Okrem toho, v rámci Európskeho obranného fondu, ktorý nedávno navrhla Komisia, bude v zásade možné podporovať projekty v oblasti kybernetickej obrany. Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti by malo pôsobiť ako projektový manažér pre tieto projekty, ak ho o to požiadajú členské štáty. Tento návrh predstavuje pre Komisiu jasnú prioritu a Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prijali navrhované právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Aby sa tak stalo, obaja spoluzákonodarcovia by mali prijať svoj mandát na rokovanie najneskôr do konca roka 2018, aby sa diskusie v rámci trialógu začali viesť začiatkom roka 2019. V rámci opatrení stanovených v spoločnom oznámení zo septembra 2017 s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ spoluzákonodarcovia zorganizovali dve zasadnutia v rámci trialógu 13. septembra 2018 a 1. októbra 2018 o navrhovanom akte o kybernetickej bezpečnosti. S cieľom zvýšiť spôsobilosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti a pripravenosť členských štátov a podnikov, ako aj zlepšiť spoluprácu a koordináciu medzi členskými štátmi a inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ sa návrhom obnoví mandát Agentúry EÚ pre sieťovú a informačnú bezpečnosť a premenuje sa na Agentúru EÚ pre kybernetickú bezpečnosť. Návrhom sa takisto vytvorí rámec kyberneticko-bezpečnostnej certifikácie EÚ pre produkty, systémy a služby informačných a komunikačných technológií. Všetky tri inštitúcie znovu potvrdili svoj záväzok dokončiť rokovania o návrhu do konca roka, v súlade so spoločným vyhlásením. Bol zaznamenaný pokrok aj v prípade legislatívneho návrhu o bezhotovostných platobných prostriedkoch, ďalšej súčasti balíka v oblasti kybernetickej bezpečnosti zo septembra 2017. Pomocou navrhovaných pravidiel sa zmodernizuje právny rámec EÚ proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov, vyriešia sa nové výzvy a technologický rozvoj, ako sú virtuálne meny a mobilné platby, odstránia sa prekážky operatívnej spolupráce a zlepia sa preventívne opatrenia a pomoc obetiam. Spoluzákonodarcovia zorganizovali prvé zasadnutie v rámci trialógu 26. septembra 2018 a všetky tri inštitúcie vyjadrili svoju ochotu dosiahnuť rýchlu dohodu o návrhu. S cieľom riešiť hrozby umožnené počítačom a posilniť kybernetickú bezpečnosť Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatívy stavu Únie v roku 2018: ·zabezpečili, aby navrhované cielené zmeny nariadenia o financovaní politických strán boli zavedené včas pre voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019, ·prijali do konca roka 2018 svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu o Európskom centre odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieti národných koordinačných centier s cieľom prijať právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Priorita spoločného vyhlásenia: ·dosiahli dohodu do konca roka o navrhovanom akte o kybernetickej bezpečnosti. Iné: ·dosiahli dohodu o legislatívnom návrhu o bezhotovostných platobných prostriedkoch počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu.

5.Eliminácia priestoru pôsobenia teroristov EÚ prijala prísne opatrenia na uzavretie priestoru, v ktorom pôsobia teroristi a iní páchatelia trestnej činnosti. Systematické bezpečnostné kontroly pre všetky osoby prekračujúce vonkajšiu hranicu a spracúvanie údajov podľa smernice o osobných záznamoch o cestujúcich sťažili teroristom vstup do EÚ a pohyb v nej. Smernica o boji proti terorizmu pomáha predchádzať teroristickým útokom kriminalizovaním činností, ako je financovanie terorizmu, absolvovanie výcviku alebo cestovanie na účely terorizmu, ako aj organizácia alebo uľahčovanie takýchto ciest. Posilnené pravidlá na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, ako aj nedávno dohodnuté pravidlá na boj proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva sťažia teroristom získanie prístupu k peniazom. Komisia vyzýva členské štáty, aby transponovali tieto nástroje čo najrýchlejšie, aby posilnili boj proti financovaniu terorizmu a praniu špinavých peňazí. Posilnený právny rámec o kontrole získavania a vlastnenia zbraní spolu s pokračujúcou činnosťou proti nelegálnemu pašovaniu zbraní obmedzuje ponuku strelných zbraní, ktoré sú dostupné pre páchateľov trestnej činnosti a teroristov. Aj keď sa dosahuje významný pokrok v riešení terorizmu a iných bezpečnostných hrozieb v EÚ, neexistuje spoločný prístup Únie k vyšetrovaniu, stíhaniu a trestaniu cezhraničných teroristických trestných činov. Jediný orgán Únie s právomocou vykonávať vyšetrovania trestnej činnosti a stíhať trestné činy pred príslušnými vnútroštátnymi súdmi a odovzdať páchateľov do rúk spravodlivosti, Európska prokuratúra má veľký potenciál podstatne zlepšiť súčasné úsilie v boji proti teroristickým trestným činom v Európskej únii. V nadväznosti na správu o stave Únie v roku 2017 Komisia predstavila 12. septembra 2018 iniciatívu na rozšírenie právomoci európskej prokuratúry, aby mohla vyšetrovať a stíhať cezhraničné teroristické trestné činy, spolu s rozhodnutím Európskej rady, ktorým sa mení článok 86 ZFEÚ so zreteľom na právomoci európskej prokuratúry. Komisia vyzýva Európsku radu, aby pokročila v tejto iniciatíve spolu s Európskym parlamentom a aby rozhodla o rozšírení právomocí európskej prokuratúry na teroristické trestné činy, ktoré sa týkajú viac ako jedného členského štátu. Hoci EÚ už má prísne právne predpisy zamerané na boj proti praniu špinavých peňazí, nedávne prípady prania špinavých peňazí v niektorých bankách EÚ však vyvolali obavy, že dohľad nad ich dodržiavaním a ich uplatňovanie nie sú účinné v celej EÚ. Dňa 12. septembra 2018 v rámci správy o stave Únie v roku 2018 Komisia navrhla posilniť úlohu Európskeho orgánu pre bankovníctvo v dohľade v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vo finančnom sektore. Navrhované opatrenia ešte posilnia dohľad nad finančnými inštitúciami EÚ, aby sa lepšie riešili hrozby prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby schválili navrhované opatrenia na posilnenie úlohy Európskeho bankového orgánu a prijali príslušné legislatívne opatrenia čo najskôr a najneskôr začiatkom roka 2019. Elektronické dôkazy sú dôležité vo veľkej väčšine vyšetrovaní trestnej činnosti. Čoraz častejšie je potrebné, aby súdne orgány podali žiadosť v inej jurisdikcii, aby získali tieto údaje o elektronických dôkazoch od poskytovateľov služieb. Ľahšie a rýchlejšie získavanie týchto dôkazov, a to aj cez hranice je pre vyšetrovanie a stíhanie trestných činov vrátane terorizmu alebo počítačovej kriminality účinným spôsobom veľmi dôležité. Existuje preto reálna potreba aby spoluzákonodarcovia prijali návrhy Komisie z apríla 2018, aby sa zlepšilo cezhraničné získavanie elektronických dôkazov pre trestné konania. V Rade prebiehajú rokovania. Nadchádzajúce zasadnutie Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 11. – 12. októbra 2018 je dôležitou príležitosťou pre ministrov, aby prerokovali kľúčové aspekty návrhov, najmä rozsah pôsobnosti iniciatívy, ako aj procesné aspekty a potrebné záruky s cieľom dohodnúť sa na pozícii Rady najneskôr do decembra 2018. Vzhľadom na dôležitosť elektronických dôkazov pre vyšetrovania trestnej činnosti v takmer všetkých druhoch trestnej činnosti Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby urýchlene pracovali na tejto prioritnej legislatívnej iniciatíve, prijali svoj mandát na rokovanie najneskôr do konca roka 2018 a bezodkladne začali viesť diskusie v rámci trialógu. Umožnilo by sa tým dokončenie tohto legislatívneho aktu pred európskymi voľbami v roku 2019, ako sa dohodli všetky tri inštitúcie v spoločnom vyhlásení. Komisia pokračuje v dôkladnom sledovaní vývoja v oblasti elektronických dôkazov v krajinách mimo EÚ vrátane Zákona Spojených štátov o objasnení zákonného zámorského využívania údajov (zákon CLOUD), a o tejto téme sa bude diskutovať na politickej úrovni na zasadnutí ministrov spravodlivosti a vnútra EÚ a USA vo Washingtone 8. – 9. novembra 2018. Komisia takisto pozorne sleduje vývoj rokovania o Druhom dodatkovom protokole k budapeštianskemu Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite o prístupe k elektronickým dôkazom. Návrhy Komisie týkajúce sa elektronických dôkazov poskytujú stabilný základ pre koordinovaný a koherentný prístup v rámci EÚ a aj prístup EÚ na medzinárodnej úrovni. Zámerom Komisie je čo najskôr navrhnúť prijatie dvoch odporúčaní na smernice na rokovania o medzinárodných aspektoch návrhov o elektronických dôkazoch, ako o to žiadal Výbor pre spravodlivosť a vnútorné veci v júni 2018, konkrétne o Druhom dodatkovom protokole k budapeštianskemu Dohovoru o počítačovej kriminalite a o dohode medzi EÚ a Spojenými štátmi o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. Načasovanie prijatia dvoch odporúčaní, ktoré by sa malo uskutočniť spoločne, súvisí s pokrokom dosiahnutým v rokovaniach o návrhoch týkajúcich sa elektronických dôkazov a dostatočnou jasnosťou týkajúcou sa parametrov a záruk budúcich interných opatrení EÚ, ako aj záruk potrebných v právnych systémoch partnerov z tretích krajín. Vzhľadom na dôležitosť finančných informácií pre vyšetrovania Komisia predstavila v apríli 2018 legislatívny návrh na uľahčovanie využívania finančných a iných informácií na predchádzanie určitým závažným trestným činom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie. Snahou je, aby táto prioritná legislatívna iniciatíva poskytla určeným orgánom presadzovania práva a úradom pre vyhľadávanie majetku priamy prístup k informáciám o bankových účtoch vedených v národných centralizovaných registroch bankových účtov a aby sa posilnila spolupráca medzi vnútroštátnymi finančnými spravodajskými jednotkami a orgánmi presadzovania práva. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby urýchlene pracovali na prioritnej legislatívnej iniciatíve so zreteľom na dohodu všetkých troch inštitúcií v spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách s cieľom zabezpečiť dokončenie tohto legislatívneho aktu pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. Vyžaduje si to, aby obaja spoluzákonodarcovia urýchlene prijali svoj mandát na rokovanie a bezodkladne začali viesť diskusie v rámci trialógu. Teroristi použili doma vyrobené výbušniny v mnohých útokoch v EÚ a ešte vyšší počet nevydarených a zmarených útokov bol spojený s pokusom o použitie doma vyrobených výbušnín. S cieľom čo najviac obmedziť prístup teroristov k nebezpečným prekurzorom výbušnín, ktoré môžu byť zneužité na výrobu domácich výbušnín, Komisia predložila v apríli 2018 legislatívny návrh na posilnenie obmedzení uvádzania prekurzorov výbušnín na trh a ich používania. Vychádzajúc z odporúčania Komisie z októbra 2017 je cieľom tejto iniciatívy odstrániť bezpečnostné nedostatky niekoľkými opatreniami, napríklad zákazom ďalších chemických látok, ktoré by sa mohli použiť na výrobu doma vyrobených výbušnín, povinnými kontrolami záznamov v registri trestov osôb, ktoré sa uchádzajú o licenciu na nákup obmedzovaných látok, a objasnenie toho, že pravidlá vzťahujúce sa na hospodárske subjekty sa vzťahujú aj na spoločnosti, ktoré pôsobia na internete. V záujme dosiahnutia týchto cieľov je dôležité, aby spoluzákonodarcovia prijali svoj mandát na rokovanie do konca roka 2018 a aby začali viesť trialóg najneskôr začiatkom roka 2019, keďže len takto sa spoluzákonodarcom umožní, aby dosiahli dohodu o tejto priorite počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. S cieľom sťažiť teroristom a iným páchateľom trestnej činnosti zneužívanie alebo falšovanie dokladov používaných na vstup do EÚ alebo pohyb v nej pri súčasnom uľahčení vykonávania práv občanov EÚ na voľný pohyb Komisia v apríli 2018 predstavila legislatívny návrh na zlepšenie ochranných prvkov národných preukazov totožnosti a dokladov o pobyte. V návrhu sa stanovujú minimálne normy zabezpečenia dokladov pre národné preukazy totožnosti, najmä vrátane potreby ukladania biometrickej fotografie a odtlačkov prstov v čipe na preukaze totožnosti. V návrhu sú takisto stanovené minimálne informácie, ktoré majú byť poskytnuté na dokladoch o pobyte vydávaných občanom EÚ žijúcim v inom členskom štáte, ako aj úplná harmonizácia formátu pobytových preukazov rodinných príslušníkov z krajín mimo EÚ. Očakáva sa, že obaja spoluzákonodarcovia získajú svoj mandát na rokovanie do novembra 2018, ktorý by mal slúžiť ako základ pre rýchle napredovanie a prijatie priority počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. S cieľom uzavrieť priestor pôsobenia teroristov Komisia vyzýva Európsku radu, aby: Iniciatíva stavu Únie v roku 2018: ·napredovala v iniciatíve na rozšírenie právomocí európskej prokuratúry. Komisia takisto vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatíva stavu Únie v roku 2018: ·schválili opatrenia na posilnenie úlohy Európskeho orgánu pre bankovníctvo, pokiaľ ide o dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vo finančnom sektore a aby prijali príslušné legislatívne opatrenia čo najskôr a najneskôr začiatkom roka 2019. Priority spoločného vyhlásenia: ·urýchlene prijali svoj mandát na rokovanie o legislatívnych návrhoch o elektronických dôkazoch a začali bezodkladne viesť diskusie v rámci trialógu, ·urýchlene prijali svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu na zjednodušenie používania finančných údajov a začali bezodkladne viesť diskusie v rámci trialógu, Iné: ·prijali svoj mandát na rokovanie do konca roka 2018 o legislatívnom návrhu na posilnenie obmedzení uvádzania prekurzorov výbušnín na trh a ich používania, ·prijali svoj mandát na rokovanie do novembra 2018 o legislatívnom návrhu na zlepšenie ochranných prvkov národných preukazov totožnosti a dokladov o pobyte. III. VYKONÁVANIE OSTATNÝCH PRIORÍT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1.Vykonávanie dohodnutých opatrení v bezpečnostnej únii Opatrenia prijaté EÚ v bezpečnostnej únii môžu priniesť maximálny úžitok a maximálnu podporu vnútroštátnym orgánom pracujúcim v prvej línii, len ak všetky členské štáty v celom rozsahu vykonajú nástroje Únie. Na dosiahnutie tohto cieľa Komisia poskytuje podporu členským štátom pre úplné zavedenie a uplatňovanie opatrení dohodnutých v bezpečnostnej únii vrátane zjednodušenia výmeny najlepších postupov a poskytnutím financovania. V potrebných prípadoch sa však Komisia nebude zdráhať v celom rozsahu využiť opatrenia, ktoré má k dispozícii na presadzovanie práva EÚ vrátane postupu pri porušení právnych predpisov, ak to bude vhodné, ako sa stalo v nasledujúcich neoznámených prípadoch. Keďže lehota na vykonávanie smernice EÚ o záznamoch o cestujúcich uplynula 25. mája 2018, Komisia začala postupy pri porušení právnych predpisov 19. júla 2018 proti 14 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa plne transponuje smernica – veľmi dôležitý nástroj v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Paralelne Komisia pokračuje v podpore všetkých členských štátov v ich úsilí o dokončenie vývoja ich systémov zaznamenávania údajov o cestujúcich, a to aj zjednodušením výmeny informácií a najlepších postupov. V pracovnom programe Fondu pre vnútornú bezpečnosť na rok 2018 sa stanovuje ďalšie financovanie vo výške 1,5 milióna EUR na interkonektivitu národných útvarov informácií o cestujúcich. Lehota na transpozíciu smernice o presadzovaní práva na ochranu údajov do vnútroštátneho práva uplynula 6. mája 2018. Komisia preto začala postupy v prípade porušenia právnych predpisov 19. júla 2018 proti 19 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa plne transponuje smernica. Lehota na transpozíciu smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica o NIS) do vnútroštátnych právnych predpisov uplynula 9. mája 2018. Komisia preto začala postupy v prípade porušenia právnych predpisov 19. júla 2018 proti 17 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa plne transponuje smernica. Lehota na identifikáciu subjektov, ktoré budú podliehať požiadavkám smernice, takzvaných prevádzkovateľov základných služieb (OES) uplynie 9. novembra 2018. V rámci odvetvového prístupu ku kybernetickej bezpečnosti Komisia pracuje na usmernení na riešenie požiadaviek odvetvia energetiky z hľadiska kybernetickej bezpečnosti. Konferencia na vysokej úrovni, ktorú spoločne organizuje rakúske predsedníctvo a Komisia, sa uskutoční 11. októbra 2018 v Bruseli. Lehota na transpozíciu smernice o boji proti terorizmu uplynula 8. septembra 2018, zatiaľ čo lehota na transpozíciu smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní uplynula 14. septembra 2018. Komisia v súčasnosti posudzuje oznámenia doručené členskými štátmi a využije svoje právomoci ako ochranca zmlúv, aby začala postup pri porušení právnych predpisov, ak to bude potrebné na zabezpečenie úplnej vykonávania týchto nástrojov. Komisia takisto posudzuje transpozíciu štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a prijíma opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pravidlá uplatňovali v praxi. Komisia začala postupy v prípade porušenia právnych predpisov proti 20 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica. Bude naďalej využívať svoje právomoci, ak to bude vhodné, aby zabezpečila úplné vykonanie tejto smernice. Komisia vyzýva všetky členské štáty, aby plne vykonali a uplatňovali opatrenia a nástroje EÚ dohodnuté v bezpečnostnej únii. Keďže lehota na transpozíciu uplynula, Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na úplnú transpozíciu týchto smerníc do vnútroštátneho práva a oznámili ich Komisii: ·smernica EÚ o záznamoch o cestujúcich, v súvislosti s ktorou musí osem členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a dva členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o presadzovaní práva na ochranu údajov, v súvislosti s ktorou musí 11 členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a dva členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov, v súvislosti s ktorou musí osem členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a tri členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o boji proti terorizmu, v súvislosti s ktorou musí deväť členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a desať členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o kontrole získavania a vlastnenia zbraní, v súvislosti s ktorou musí 21 členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a päť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť a ·štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, v súvislosti s ktorou musí 1 členský štát oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a tri členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť. 2. Ochrana verejných priestorov