SK Úradný vestník Európskej únie C 227/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ponaučenie z minulosti – vyhnúť sa drastickým úsporným opatreniam v EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 227/01)

Spravodajca: José LEIRIÃO

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 21.1.2016 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 29.1.2018 Prijaté v pléne 14.2.2018 Plenárne zasadnutie č. 532 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 177/26/18

Úvod

K obsahu stanoviska prispeli zástupcovia inštitúcií občianskej spoločnosti a sociálni partneri z hospodárskych a sociálnych rád troch členských štátov (Grécko, Írsko a Portugalsko) v nadväznosti na služobné cesty EHSV v týchto členských štátoch, ktorých cieľom bolo spoznať a zhromaždiť názory ľudí, ktorí vnímajú a zažívajú negatívne účinky úsporných opatrení trojky v sociálnej oblasti, v oblasti podnikania a sociálneho a občianskeho dialógu.

1. Závery a odporúčania

1.1. Prvým ponaučením z krízy bolo zistenie, že eurozóna nebola pripravená čeliť finančnej kríze. EHSV preto víta ambície Komisie reformovať euro v jeho základných aspektoch prostredníctvom zastavenia politiky úsporných opatrení a prehĺbenia hospodárskej a menovej únie. EHSV sa domnieva, že toto sú dôvody na vytvorenie veľkej európskej koalície, ktorá umožní zotrvať pri obnove spoločného európskeho osudu a znovu získať dôveru všetkých Európanov.

1.2. Pri navrhovaní programov úprav došlo k viacerým nezrovnalostiam na rôznych úrovniach, a to: koordinácia a prepojenie medzi partnermi trojky (MMF, EK a ECB) pri plánovaní, rozsahu a predvídaní potenciálnych rizík spôsobených krízou, ponaučenia z predchádzajúcich kríz neboli vždy zohľadnené alebo neboli v novej zóne s jednotnou menou uplatniteľné a vyskytla sa určitá nerovnováha medzi mechanizmami MMF a nástrojmi makroekonomickej politiky v eurozóne. EHSV berie na vedomie odborné znalosti MMF a odporúča, aby v budúcich krízových situáciách ovplyvňujúcich ktorýkoľvek členský štát EÚ, mali inštitúcie EÚ výlučnú zodpovednosť za navrhovanie a vykonávanie programov úprav. Ak si riešenie krízy bude vyžadovať vytvoriť partnerstvá s externými inštitúciami, musí Európska únia a eurozóna prevziať vedúcu úlohu, pričom by mali konať v súlade s európskymi hodnotami, posilňovať terajší sociálny dialóg a občianske a sociálne práva platné v EÚ. Riadenie budúcich kríz musí dosiahnuť väčšiu a lepšiu rovnováhu medzi cieľmi vo fiškálnej a sociálnej oblasti a úsilím o kvalitatívne posilnenie podnikateľského sektora.

1.3. Kríza a programy úprav, ktoré sa uplatňovali v troch členských štátoch, priviedli tieto krajiny do hospodárskej, finančnej a sociálnej situácie, ktorá v niektorých prípadoch vrátila ich vývoj o 20 rokov dozadu a spôsobila narušenia v oblasti produktivity a fungovania trhu práce, ktoré sú trvalé alebo sa budú môcť napraviť len v dlhodobom horizonte. EHSV nalieha na Komisiu, aby navrhla doplnkové programy hospodárskej a sociálnej obnovy, ktoré by sa uplatňovali zároveň s programom úprav alebo po jeho skončení, a to s cieľom zabezpečiť rýchly návrat k väčšej konkurencieschopnosti, a tým aj k procesu konvergencie.

1.4. Komisia by sa mala znovu zamerať na európske hodnoty solidarity a okamžite prijať mimoriadne opatrenia na pomoc pre najviac znevýhodnených ľudí žijúcich v extrémnej chudobe, nedostatku potravín, bez príbytku, lekárskej pomoci a liekov. EHSV odporúča vytvoriť osobitný program na obnovu sociálneho rozmeru, ktorý by sa uplatňoval v krajinách, kde sa realizujú alebo realizovali programy úprav. Tento podporný program by sa mal riadiť zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý nedávno prijala Európska únia a ktorý sa uplatňuje v týchto troch členských štátoch.

1.5. Zavádzaním úsporných opatrení sa značne zvýšil počet chudobných ľudí (či už zamestnaných, nezamestnaných alebo neaktívnych a bezdomovcov). EHSV žiada Komisiu, aby urýchlene vypracovala európsku stratégiu na odstránenie chudoby v EÚ a integráciu osôb bez domova, ktorá by mala k dispozícii adekvátne finančné prostriedky určené nielen na výstavbu vhodných ubytovní, ale aj na programy špecifickej odbornej prípravy zameranej na pracovné profily, ktoré zodpovedajú zručnostiam získaným v rámci týchto kurzov či už vo verejnom sektore (obce) alebo súkromnom sektore. Takisto je nevyhnutné vypracovať spolu s členskými štátmi plán na záchranu nadmerne zadlžených podnikov a občanov vzhľadom na ich neschopnosť splácať pôžičky, aby sa predišlo ich platobnej neschopnosti a konfiškácii ich obydlí.

1.6. Pravidlá Paktu stability a rastu, postupu pri nadmernom deficite a fiškálnej dohody, ako aj následných úsporných opatrení majú v rámci eurozóny stále vysoko represívny vplyv v tých krajinách, ktoré sú ešte stále poznačené krízou, keďže bránia nárastu verejných investícií a podpory vytvárania pracovných miest v súkromnom sektore, a na ktoré sa vzťahujú prísne sankcie a pokuty v prípade nesplnenia týchto pravidiel. Táto situácia zdôraznila nerovnosti v Európe, pretože chudobné krajiny sú stále chudobnejšie a v dôsledku týchto obmedzení sa dostávajú do „začarovaného kruhu“. EHSV odporúča reformu Lisabonskej zmluvy s cieľom potvrdiť prioritu politík v oblasti spolupráce, hospodárskeho rastu a solidarity ako skutočných alternatív k reštriktívnym úsporným opatreniam. EHSV navrhuje preskúmať, či by tzv. zlaté pravidlo verejných investícií mohlo byť vhodným nástrojom na podporu verejných investícií v eurozóne a zabezpečenie rastu, tvorby pracovných miest, podnikania, nových zručností potrebných v budúcich formách práce, ako aj medzigeneračnej spravodlivosti, zaručenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a tiež spravodlivého rozdelenia daňového zaťaženia nielen medzi jednotlivými generáciami, ale aj medzi rozdielnymi sociálnymi a hospodárskymi podmienkami, a predchádzanie nadmernému zaťaženiu jednej generácie v prospech inej generácie.

1.7. Za posledné dva roky došlo k zníženiu miery nezamestnanosti v EÚ vo všeobecnosti, a zvlášť v tých členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú programy úprav. Treba zdôrazniť, že v tomto prípade sa to dosiahlo nielen vďaka hospodárskemu rastu, ale tiež v dôsledku emigrácie stoviek tisícov pracovníkov do zahraničia a urýchleného presadzovania skrátených pracovných úväzkov. Miera chudoby a materiálnej deprivácie na rôznych úrovniach však naďalej rastie z dôvodu nižších platov a neistých nových foriem zamestnania: v sektore cestovného ruchu a v súvisiacich odvetviach vznikajú pracovné miesta, ktoré si vyžadujú nižšiu kvalifikáciu, čiže sa síce vytvára viac pracovných miest, no nepodporuje sa tým zvyšovanie konkurencieschopnosti, ani pridanej hodnoty. EHSV odporúča, aby sa poskytli osobitné finančné prostriedky na podporu vytvárania pracovných miest v oblasti zdravotníckych služieb a v sektoroch, ktoré sú viac ovplyvnené emigráciou (veda, programátorstvo, nové technológie, inžinierstvo a medicína) s cieľom podporiť návrat vysťahovalcov do krajín pôvodu.

1.8. Digitalizácia, robotika a umelá inteligencia prinášajú rozsiahle zmeny v hospodárstve, na trhu práce vrátane nových foriem práce, v zručnostiach a spoločnosti, pričom sa narúšajú jej štruktúry, vrátane automatických stabilizátorov, a následne vedú k nepredvídateľnému nárastu (už aj tak vysokého počtu) vylúčených osôb. EHSV odporúča, aby sa ďalej preskúmali súčasné myšlienky týkajúce sa zavedenia základného univerzálneho poistenia v nezamestnanosti. Okrem toho by sa mala preskúmať aj možnosť zaviesť v celej EÚ v národných systémoch poistenia v nezamestnanosti minimálne normy, aby bolo možné účinne reagovať na túto výzvu a zabezpečiť dôstojnú sociálnu ochranu pre všetkých dostupnú počas celého ich aktívneho života (od 15 do 65 rokov). Pokiaľ ide o otázku odstránenia chudoby, Komisia by tiež mala zaviesť životné minimum prostredníctvom európskeho prístupu a záväzku „nevynechať nikoho“.

1.9. Budúce programy úprav musia odrážať všetky aspekty a záujmy sociálneho a občianskeho dialógu s účasťou zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila ekonometrické modely s ľudským prístupom, ktoré by zahŕňali sociálne hľadisko a hodnotenie podnikov, aby sa dosiahol dvojitý cieľ: dobré životné podmienky spoločnosti a obnova udržateľnej kvality podnikateľského sektora. Sociálni partneri a zástupcovia občianskej spoločnosti musia byť zahrnutí do panelu na monitorovanie a hodnotenie programu na rovnakej úrovni ako zástupcovia EÚ, ECB a iných inštitúcií, s cieľom zhodnotiť konštruktívnu úlohu občianskej spoločnosti a zabezpečiť, aby sa nespochybňovala devalvácia hospodárskeho a sociálneho modelu, ako to bolo v analyzovaných prípadoch. Všetky inštitúcie, ktoré pripravujú, monitorujú a hodnotia programy úprav, musia podliehať demokratickej kontrole (napr. národných parlamentov). Hodnotenie a kontrola by sa mali vykonávať každých šesť mesiacov, prípadne v inej lehote považovanej za adekvátnu, aby sa predišlo nenapraviteľným škodám a umožnilo ich odstránenie v primeranom čase. Súbor ukazovateľov makroekonomického monitorovania by mal byť doplnený o tzv. sociálnu tabuľku „nad rámec HDP“, ktorá by sa mala aktualizovať v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv.

1.10. Verejný dlh spomínaných troch členských štátov dosiahol astronomické sumy a splatné úroky boli prekážkou, ktorá brzdí verejné investície do hospodárskeho rozvoja a znižuje investície v oblasti sociálnej ochrany, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, dôchodkov, dávok v nezamestnanosti a podpory pre najviac znevýhodnené a vylúčené osoby. Tieto členské štáty – s výnimkou Írska – zostávajú výrazne zadlžené, pričom túto situáciu ešte zhoršuje ich vystavenie špekuláciám na finančných trhoch. EHSV odporúča Komisii, aby túto tému zaradila medzi priority európskej agendy a nadviazala na závery skupiny na vysokej úrovni pre fond pre mutualizáciu dlhu a dlhopisy v eurách, ktorú vymenovala Komisia v júli 2013. EHSV tiež víta program ECB v oblasti kvantitatívneho uvoľňovania nákupu verejného dlhu členských štátov, ktorý značným a rozhodujúcim spôsobom pomohol pri hospodárskej obnove a riadení verejného dlhu členských štátov, v ktorých sa uplatňujú programy úprav.

1.11. Šesťdesiat rokov od svojho vzniku čelí európsky projekt vážnym výzvam, čo vedie k pochybnostiam o jeho budúcnosti, a to vrátane dôsledkov brexitu. Jedným z dôvodov odcudzenia medzi občianskou spoločnosťou a riadiacimi štruktúrami Komisie je skutočnosť, že Európska únia nesplnila očakávania občanov, pokiaľ ide o hospodársku konvergenciu a inkluzívny rast. Hoci sa v poslednom čase dosiahol určitý stabilný rast, eurozóna ako celok stratila desať rokov, pričom až v roku 2015 dosiahol HDP hodnotu z predkrízového obdobia v roku 2008. EHSV sa domnieva, že je potrebná pragmatická a ambiciózna iniciatíva zameraná na reformu hospodárskej a menovej únie tak, aby bola odolnejšia a priaznivejšia pre občanov. Takáto reforma by priniesla lepšiu koordináciu hospodárskych politík a inteligentné zapojenie severnej aj strednej Európy viac založenej na trhových pravidlách a južnej Európy založenej viac na solidarite a rozdelení rizika a integrácii. Európska únia sa okrem toho nemôže vzdať spoločnej solidarity, najmä v mimoriadnych situáciách, ako je nárast chudoby a príjmovej nerovnosti, ako aj riadenie migrácie, ani trvať naďalej na tom, že každý členský štát má konať podľa vlastného uváženia.

1.12. Ratingové agentúry mali rozhodujúci vplyv na rozpútanie závažnej krízy štátneho dlhu. Môžeme spochybniť ich dôveryhodnosť, pretože keď na začiatku finančnej krízy v USA banka Lehman Brothers v roku 2008 vyhlásila bankrot, udržala si až do svojho kolapsu maximálne hodnotenie ratingových agentúr. EHSV navrhuje, aby Komisia vyvinula úsilie s cieľom navrhnúť vytvorenie nezávislého medzinárodného orgánu, ktorého úlohou by bolo skúmanie dôveryhodnosti a nezávislosti vykonaných hodnotení. Mala by tiež podporiť vytvorenie európskej ratingovej agentúry.

1.13. EHSV odporúča, aby sa pri riadení budúcich kríz v Európskej únii dosiahla lepšia rovnováha medzi cieľmi vo fiškálnej a sociálnej oblasti a aby sa prístup nezameriaval čisto na makroekonomické aspekty nerovnováh, ale aj na otázky, ako sú: nerovnosť príjmov a bohatstva, znižovanie chudoby, silný a konkurencieschopný podnikateľský sektor, inkluzívny rast a pracovné miesta, zmeny klímy, začlenenie žien do pracovnej sily a korupcia. Myslieť a konať musíme v duchu zásady, že „okrem deficitov ide aj o občanov a ich život“.

2. Úvod

2.1. Finančná kríza v Grécku, Írsku a Portugalsku bola pokračovaním finančnej krízy, ktorá sa začala v USA, a ešte sa zhoršila vstupom týchto krajín do eurozóny. To viedlo k nekontrolovanému hospodárskemu rozmachu spôsobenému uvoľnením kontroly verejných výdavkov a bankového dohľadu, ako aj skutočnosťou, že verejné podniky si naďalej brali úver so zárukou štátu, čím došlo k obrovskému nárastu výdavkov verejných financií. Výsledkom bol rýchly a nekontrolovaný rast rozpočtových deficitov, ako aj negatívny vplyv na obchodnú a platobnú bilanciu.

2.2. Finančná liberalizácia a nekontrolovaný rast bankových úverov podnecované agresívnymi predajnými praktikami bánk spôsobili nadmernú zadlženosť domácností a MSP, ktoré neboli schopné splácať dlhy, a tiež bankového sektora, čím sa ďalej znehodnocovali úvery v dôsledku špekulatívnych postupov, ktoré ohrozili riadne fungovanie bánk. Vlády pokračovali v procyklickej fiškálnej politike, čo viedlo k nebezpečnému zhoršeniu rozpočtového deficitu a verejného dlhu a spôsobilo, že tieto tri členské štáty boli veľmi zraniteľné voči špekuláciám zahraničných investorov s úvermi. Tieto nevhodné postupy spôsobili, že dane, ktoré zaplatili občania, boli použité na to, aby sa predišlo bankrotu veľkých bánk, čím sa ešte viac zvýšili štátne dlhy.

2.3. Celosvetová kríza, ktorá sa začala v rokoch 2007 – 2008, odhalila slabiny stále ešte mladej meny a vážne zasiahla eurozónu (od 3. štvrťroku 2011 do 1. štvrťroku 2013). Prvé postihnuté členské štáty síce neboli súčasťou eurozóny, no pravdou je, že keď sa prejavila zraniteľnosť niektorých krajín eurozóny, škody boli už výrazné. Zasiahnuté členské štáty boli nútené prijať ťažké rozhodnutia a využiť peniaze daňových poplatníkov na finančnú podporu bánk, aby zabránili ich kolapsu. Banky sa dostali do ťažkostí po prasknutí bubliny v oblasti nehnuteľností a financovania, ktorá v predchádzajúcich rokoch rástla a kumulovala sa. V kombinácii s nízkymi príjmami a vysokými nákladmi v dôsledku veľkého hospodárskeho úpadku sa úroveň verejného dlhu v EÚ výrazne zvýšila z priemernej hodnoty 70 % na 92 % HDP v roku 2014 ( 1 )

2.4. Ratingové agentúry medzitým Grécku, Írsku a Portugalsku udelili veľmi nelichotivé hodnotenie, na základe ktorého medzinárodní investori zvýšili úrokové sadzby, čím sa financovanie rozpočtových deficitov na finančných trhoch stalo pre tieto členské štáty neudržateľné. Aby predišli bankrotu, obrátili sa tieto členské štáty na Európsku komisiu so žiadosťou o úvery na financovanie svojej činnosti s prijateľnejšími úrokovými sadzbami, aby pokryli aspoň platy zamestnancov verejnej správy a sociálne dávky. Komisia požiadala MMF vzhľadom na jeho bohaté skúsenosti v tejto oblasti o pomoc pri vytvorení konzorcia (trojky), do ktorého je zapojená Komisia, ECB a MMF a ktoré týmto členským štátom poskytlo prostriedky nevyhnutné na to, aby predišli nesplácaniu úveru, čo na druhej strane viedlo k tomu, že museli prijať programy ekonomických, finančných a daňových úprav s týmito všeobecnými cieľmi: — štrukturálne reformy na posilnenie potenciálneho rastu, vytváranie pracovných miest, zvyšovanie konkurencieschopnosti a štrukturálneho deficitu (treba poznamenať, že počas tohto obdobia a v dôsledku toho bol zaznamenaný prudký nárast miery nezamestnanosti, ako aj kolaps a platobná neschopnosť tisícov spoločností, sociálny dialóg bol prerušený a pracovno-právne predpisy prehodnotené, čo malo negatívny dosah na pracovnú silu), fiškálnu konsolidáciu prostredníctvom štrukturálnych opatrení a lepšiu a účinnejšiu finančnú kontrolu; — zníženie zadlženia finančného sektora a rekapitalizácia bánk; — rekapitalizácia bánk prebehla pod zárukou a zodpovednosťou zainteresovaných členských štátov a prispela k exponenciálnemu rastu verejného dlhu.

2.5. Tieto opatrenia, známe ako „úsporné opatrenia“, mali zničujúci vplyv na ľudí, ktorí už bojovali s rastúcou nezamestnanosťou a vysokou úrovňou zadlženia, ako aj na podniky, najmä MSP, ktoré boli nepriaznivo ovplyvnené nedostatkom bankových úverov a veľmi významným znížením hospodárskej činnosti. Trojka bola úplne ľahostajná voči dramatickým dôsledkom svojich politík na sociálny rozmer a podnikateľskú štruktúru, ktoré najintenzívnejšie zasiahli malé a stredné podniky.

2.6. EHSV uznáva, že rozsah hospodárskej krízy naozaj podrobil tvrdej skúške hospodársku, sociálnu a tiež politickú stabilitu Európskej únie vo všeobecnosti a hospodárskej a menovej únie (HMÚ) zvlášť. Ukázalo sa, že ak sa má predísť kríze, nestačí zohľadniť len kvantitatívny rozmer hospodárskeho rastu krajiny, ale je potrebné posúdiť kvalitu tohto rastu, čiže zistiť, ktoré makroekonomické faktory sú základom eventuálnej udržateľnosti tejto dynamiky ( 2 ) . Ak by sa táto kontrola vykonávala účinne, kríza by v týchto členských štátoch určite nedosiahla taký katastrofálny rozmer.

3. Stručný opis udalostí, ktoré viedli k zásahu trojky v Portugalsku

3.1. Dokonca aj pri vysokých poplatkoch a clách a vlastnej mene, čo umožňovalo devalváciu, bol deficit obchodnej bilancie v rokoch 1974 až 1995 v priemere 9,1 % HDP a v období od roku 1996 do roku 2010, už po prijatí eura, dosahoval priemerný deficit obchodnej bilancie úroveň 8,5 % HDP. Vzhľadom na tieto údaje nemožno pripisovať euru zodpovednosť za stratu konkurencieschopnosti.

3.2. Hlavným dôvodom, prečo Portugalsko čelí kríze verejného dlhu, preto nie je skutočnosť, že vývozný sektor stratil konkurencieschopnosť, ale skutočnosť, že prijatím eura sa odstránili automatické stabilizátory, ktoré pomáhali udržať prijateľnú úroveň čistého zahraničného dlhu a kontrolu nad vyrovnaným rozpočtovým deficitom. Vysvetlenie príčin portugalskej krízy viedlo k odlišnému prístupu ako lepšie riešiť túto krízu, ktoré sa veľmi líšilo od prístupu, aký zaujala trojka ( 3 )

3.3. Finančný balík vo výške 78 mld. EUR (približne 45 % HDP) pokryl obdobie od roku 2011 do roku 2014 a predstavoval prísľub zachovania finančnej stability v Portugalsku, v eurozóne a v Únii. Tento program zahŕňal 222 opatrení zameraných na rozličné odvetvia a počas jeho trvania bolo vykonaných niekoľko revízií, ktoré obsahovali ešte prísnejšie úsporné opatrenia. Tieto opatrenia boli vnímané ako plán komplexného prístupu s cieľom úplne zreorganizovať krajinu ( 4 )

4. Stručný opis udalostí, ktoré viedli k zásahu trojky v Írsku

4.1. Pri vstupe Írska do EÚ predstavoval jeho priemerný príjem 63 % priemeru EÚ a po niekoľkých rokoch sa ho podarilo zvýšiť na 125 %, teda nad európsky priemer. Túto úroveň sa podarilo udržať doteraz aj napriek hlbokej kríze. Zlatým obdobím hospodárskeho rastu bolo obdobie od roku 1994 do roku 2000, v ktorom HDP vzrástol priemerne o 9,1 % ročne. V rokoch 2008 až 2009 však HDP poklesol priemerne o 13 % ročne. Domáci dopyt od roku 2008 klesal voľným pádom. Úsporné opatrenia v dôsledku programu finančných úprav spôsobili, že sa stratilo desať rokov rozvoja ( 5 )

4.2. V prvých rokoch od zavedenia eura až do obdobia na prelome rokov 2007/2008 Írsko zaznamenalo rozmach v sektore nehnuteľností, ktorých ceny výrazne rástli. Úverová expanzia sa vo veľkej miere sústredila na špekulatívne hypotekárne úvery. Keď vypukla finančná kríza a ceny nehnuteľností dosiahli svoj limit, daňové príjmy drasticky klesli, pretože boli veľmi úzko prepojené s expanziou trhu s nehnuteľnosťami. Výsledkom bol prudký nárast deficitu, čo zároveň veľmi nepriaznivo vplývalo na finančný systém a hodnoty akcií najväčších írskych bánk drasticky klesli ( 6 )

4.3. 21. novembra 2010 sa Írsko stalo druhou krajinou eurozóny, ktorá požiadala o finančnú pomoc. Program pozostával z pôžičky vo výške 85 mld. EUR, z čoho 35 mld. EUR bolo vyčlenených pre finančný systém ( 7 ) . Euroskupina 14. novembra 2013 dospela k záveru, že program makroekonomických úprav bol úspešný a že by ho Írsko malo ukončiť do konca roka.

5. Stručný opis udalostí, ktoré viedli k zásahu trojky v Grécku

5.1. V období rokov 2001 až 2007 zaznamenalo grécke hospodárstvo po írskom hospodárstve najvyšší rast v eurozóne s priemerným rastom 3,6 % HDP v rokoch 1994 – 2008. Avšak ešte v tomto období nepretržitého rastu sa miestne makroekonomické nerovnováhy a štrukturálne nedostatky znásobovali v dôsledku nestabilného politického systému na vnútroštátnej a európskej úrovni.

5.2. Miera štátnych úspor klesla v rokoch 1974 – 2009 približne o 32 %, čím sa prehĺbil deficit bežného účtu a zvýšil dlhodobý zahraničný dlh. Nekontrolované verejné výdavky spolu s nezabezpečením primeraných daňových príjmov viedli k akumulácii verejného dlhu ( 8 )

5.3. V auguste 2015 bol odsúhlasený tretí program stability prostredníctvom dodatku k memorandu o porozumení, v ktorom sa podrobne špecifikujú podmienky tejto politiky a ktoré zahŕňalo posúdenie sociálneho vplyvu, ako určitá forma príspevku Komisie k procesu rokovaní a tiež ako príručka pre kontrolu a monitorovanie jeho implementácie. Táto iniciatíva prišla po naliehaní a usmerneniach predsedu Jeana-Clauda Junckera v roku 2014, podľa ktorých sa v budúcnosti musia všetky programy podpory a reformy riadiť nielen posúdením fiškálnej udržateľnosti, ale aj posúdením sociálneho vplyvu s cieľom zabezpečiť, aby sa o sociálnych dôsledkoch štrukturálnych reforiem diskutovalo verejne. Komisia si v plnej miere uvedomuje sociálnu situáciu v Grécku a vníma jej zlepšenie ako nevyhnutný predpoklad na dosiahnutie udržateľného a inkluzívneho rastu ( 9 )

5.4. V súlade s rozhodnutím Európskej rady z 15. júna 2017 bol Grécku poskytnutý dodatočný úver s cieľom podporiť hospodársku, finančnú a sociálnu obnovu.

6. Makroekonomické, sociálne a finančné výsledky vyplývajúce z programu úprav

6.1. Vo všeobecnosti možno povedať, že jediným úspechom programov úprav bolo to, že v členských štátoch (Írsko a Portugalsko) sa prestal uplatňovať postup pri nadmernom deficite a tieto krajiny znovu získali prístup na finančné trhy za prijateľných podmienok financovania. Zníženie rozpočtového deficitu a zvýšenie vývozu prispelo k zlepšeniu bilancie zahraničného bežného účtu (tovary, služby a kapitál), pričom hospodársky rast a zamestnanosť tiež vykazujú od roku 2014 zlepšenie. Všetky ostatné ukazovatele majú aj naďalej nepriaznivý vplyv na blaho spoločnosti a zhoršujú makroekonomické ukazovatele, pričom tento stav bude trvať ešte dlho. Niektoré vzniknuté škody pretrvajú, ako je napríklad emigrácia osôb s vyššou kvalifikáciou, čo má negatívny vplyv na potenciálny rast v oblasti inovácie a rozvoj krajín pôvodu, obrovský nárast chudoby a nerovnosti príjmov, ako aj prístup k základnej zdravotnej starostlivosti a všeobecný blahobyt obyvateľov ( 10 )

7. Ponaučenia, ktoré majú viesť k zmenám a inovácii v európskych politikách

7.1. Európska únia – a eurozóna – preukázala, že je úplne nepripravená čeliť finančnej kríze vo svojich členských štátoch, a preto musela v plnej miere prijať návrhy MMF namiesto toho, aby ich prispôsobila spoločným európskym hodnotám a normám v oblasti solidarity. V prípade Grécka Európska únia zareagovala na problém neskoro a stratila vzácny čas a jej návrhy neboli spočiatku jasné ani konečné – napríklad celková výška potrebného úveru bola niekoľkokrát zmenená a doplnená z dôvodu nerozhodnosti Komisie, čo umožnilo špekulácie na trhu a viedlo k zhoršeniu už aj tak zlej situácie.

7.2. Programy hospodárskych, finančných a daňových úprav realizované v Grécku, Írsku a Portugalsku boli vypracované Medzinárodným menovým fondom a čiastočne prevzali rovnaké postupy, aké MMF uplatňoval v obdobiach krízy v 80. rokoch 20. storočia v Afrike a v 90. rokoch 20. storočia v niektorých ázijských krajinách, v ktorých bola devalvácia meny prostredníctvom mechanizmu výmenných kurzov účinná na zachovanie rastu a uvoľnenie platobnej bilancie, na dosiahnutie makroekonomickej stability, najmä fiškálnej konsolidácie a stabilizácie inflácie (1). Novinkou v prípade Grécka, Írska a Portugalska bolo, že tieto programy boli po prvýkrát uplatnené v rámci zóny s jednotnou menou (bez možnosti devalvovať menu) a v krajinách, ktoré sú členmi Európskej únie a eurozóny. V prípade členských štátov, ktorých cieľom bolo náprava fiškálnej a vonkajšej nerovnováhy a obnova dôvery, MMF usúdil, že je potrebná výrazná zmena orientácie hospodárstva, v ktorom sa očakáva, že rast HDP bude nízky (2). Cieľom programov úprav bolo teda dosiahnuť fiškálnu konsolidáciu prostredníctvom úsporných opatrení zameraných na výrazné škrty verejných výdavkov a dlhodobé štrukturálne opatrenia, ako je napríklad daňová reforma, reforma pracovnoprávnych predpisov a predpisov týkajúcich sa príjmov na zníženie deficitu a zvýšenie príjmov štátu. Táto politika úsporných opatrení bola implementovaná prostredníctvom vnútornej devalvácie zložiek hospodárskeho a sociálneho modelu .

7.3. V celkovom hodnotení programov MMF, ktoré uskutočnil jeho Úrad pre nezávislé hodnotenie (júl 2016), sa uvádza, že zatiaľ čo dohľad v období pred krízou správne identifikoval problémy vo všetkých troch krajinách, chybne predvídal rozsah rizík , ktoré sa neskôr ukázali byť hlavnou príčinou negatívnych dôsledkov a viedli k nevyváženej výkonnosti programov úprav. Zároveň sa poukazuje na nezrovnalosti v koordinácii medzi partnermi trojky v postupe a zosúlaďovaní s nástrojmi eurozóny (hospodárska a menová únia, Pakt stability a rastu, postup pri nadmernom deficite a európsky semester), pričom sa zdôrazňuje, že odborná príprava tímov zapojených do rokovaní a úlohy ich členov neboli jasne definované a samotné skúsenosti z predchádzajúcich kríz sa nie vždy uplatňovali.

7.3.1. Úsporné opatrenia viedli k vzniku začarovaného kruhu , v ktorom politika úsporných opatrení spôsobila recesiu a tá si vyžiadala ešte dôraznejšie úsporné opatrenia, z čoho sa vyvinula katastrofálna situácia s poklesom HDP na úroveň spred 10 až 20 rokov, znížením verejných a súkromných investícií a kolapsom bankového systému, ktorý zapríčinil úpadok výrobného systému (MSP, rodinné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby) a mal závažné dôsledky na všetkých úrovniach sociálnej ochrany.

7.4. Pri vypracúvaní programov pomoci sa vyskytli najmä nasledujúce chyby a nezrovnalosti: — zanedbal sa štrukturálny rozmer krízy; — podcenila sa úroveň zadlženia podnikov a domácností; — podcenil sa význam vnútorného dopytu pre rast a tvorbu pracovných miest; — štátna reforma sa nezaoberala základnými štrukturálnymi aspektmi; — štrukturálna reforma hospodárstva sa obmedzila len na devalváciu faktorov vnútornej konkurencieschopnosti (mzdy, predĺženie pracovného času, reštriktívna pracovnoprávna reforma, obrovské zvýšenie daňového zaťaženia atď.); — časový rámec na implementáciu programu nebol postačujúci; — je nesmierne ťažké dosiahnuť zároveň vnútornú aj vonkajšiu rovnováhu, keď obe vykazujú veľmi vysoký deficit; — opatrenia na fiškálnu konsolidáciu uplatňované najmä na strane výdavkov v situácii hlbokej recesie v kontexte, v ktorom krajina nemá k dispozícii mechanizmus devalvácie meny a keď partneri robia presne to isté, nikdy v histórii neviedli k žiadnym výsledkom v žiadnej krajine na svete. Účinky týchto opatrení sú teraz všeobecne vnímané z krátkodobého hľadiska ako recesívne a škody, ktoré spôsobili v hospodárstve sú často trvalé; — neprimerané fiškálne multiplikátory viedli k závažným chybám.

7.5. Program úprav musí zohľadňovať všetky aspekty a politické dialógy, ktoré sú dôležité pre úspech programu, ale vždy musí zahŕňať ukazovatele distribučného vplyvu opatrení s osobitným dôrazom na zistenie vplyvu na sociálny rozmer a podniky na všetkých rozdielnych úrovniach, a musí identifikovať kompenzačné opatrenia, aby sa tieto negatívne dôsledky (napríklad bankrot podnikov, zvýšenie miery nezamestnanosti, znižovanie platov, zvýšenie miery chudoby, rozšírenie emigrácie) úspešne riešili prostredníctvom programov obnovy a aby sa predišlo dramatickým sociálnym situáciám vrátane emigrácie. Všetky odvetvia musia získať a nemôžu sa rozdeľovať na profitujúce a strácajúce odvetvia, ako to bolo v prípade programov uplatňovaných v Grécku, Írsku a Portugalsku.

V Bruseli 14. februára 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Easterly 2002; MMF (2010) Greece Request for Stand By Arrangement; správa o krajine č. 10/110, máj; Diskusný dokument o prehĺbení hospodárskej a menovej únie, Európska komisia, 31. mája 2017.

(2) Pozri stanovisko EHSV o makroekonomických nerovnováhach, Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 53.

(3) ZBW – Leibniz Information Centre for Economics (Intereconomics 2013).

(4) ZBW – Leibniz Information Centre for Economics (Intereconomics 2013).

(5) ZBW – Leibniz Information Centre for Economics (Intereconomics 2013).

(6) Štúdia EHSV na tému The impact of anti-crisis measures and the social and employment situation: Ireland (2013).

(7) ZBW – Leibniz Information Centre for Economics (Intereconomics 2013).

(8) Štúdia EHSV na tému The impact of anti-crisis measures and the social and employment situation: Greece' (2013)

(9) Štúdia oddelenia EP pre podporu hospodárskeho riadenia na tému The Troika and financial assistance in the euro area: successes and failures (február 2014).

(10) Pozri prílohu 1 s hlavnými štatistickými ukazovateľmi.

PRÍLOHA 1 Pre informáciu sa uvádzajú nasledovné základné ukazovatele Základné ukazovatele GRÉCKO ÍRSKO PORTUGALSKO 2008 2013 2016 2008 2013 2016 2008 2013 2016 Celková miera nezamestnanosti 8 % 27,5 % 23,4 % 6,4 % 13,1 % 6,9 % 7,8 % 16,2 % 10,5 % Miera nezamestnanosti mladých ľudí (15 – 24) 22 % 58,3 % 48 % 12,8 % 27,5 % 16 % 16,5 % 38,1 % 28 % Miera chudoby 28,7 % 35,7 % 36,4 % 22,3 % 30,5 % 26 % 19,7 % 24 % 23,1 % Rast HDP -0,3 % -3,2 % 2,1 % -4,4 % 1,1 % 5,2 % 0,2 % -1,1 % 1,4 % Rozpočtový deficit v % HDP -7,7 % -6,1 % -1,2 % -7 % -7,2 % 0,5 % -2,6 % -2,9 % -2,1 % Verejný dlh v % HDP 100 % 177,9 % 178,8 % 42,4 % 119,5 % 75,4 % 71,7 % 129 % 130,4 % Zdroj: Eurostat Úsporné opatrenia v Portugalsku a ich sociálne dôsledky a účinky na štruktúru podnikov — Príjmy z práce sa v období od roku 2009 do roku 2014 znížili o 12 %. — Zníženie príjmov bolo veľmi nerovnomerné a väčšinou regresívne, pričom zasiahlo najmä strednú vrstvu, najchudobnejšie skupiny v spoločnosti a malé rodinné podniky. — Pokles príjmov v Portugalsku o 5 % šiel proticyklicky voči vývoju v Európe, kde sa príjmy domácností zvýšili o 6,5 % (v rokoch 2009 až 2013). — Bol zaznamenaný veľký nárast nerovností v dôsledku zníženia najnižších miezd a výrazného rozšírenia neistej práce, čím sa zvýšil počet zamestnaných pracovníkov, ktorí sú ale chudobní. — Prehĺbila sa príjmová chudoba, miera chudoby stúpla o 1,8 % zo 17,7 % na 19,5 % a počet chudobných dosiahol v roku 2014 úroveň 2,02 milióna. — Zredukovanie zdrojov najchudobnejšej populácie postihlo najzraniteľnejšie osoby (staršie osoby a deti). — Počas obdobia trvania programu makroekonomických úprav viac ako 400 000 Portugalcov emigrovalo, a to najmä osôb s vysokou úrovňou vedeckých a technických kvalifikácií (1), a tisíce podnikov (najmä malých a stredných podnikov a rodinných podnikov) vyhlásili konkurz. Úsporné opatrenia v Írsku a ich sociálne dôsledky a účinky na štruktúru podnikov — V roku 2009 sa minimálny garantovaný príjem znížil o 15 %, ale v roku 2011 sa dostal na pôvodnú úroveň. — Úprava domáceho, maloobchodného a stavebného trhu si vyžiadala značnú stratu pracovných miest v týchto odvetviach (2) v dôsledku konkurzov tisícov podnikov. — Miera nezamestnanosti sa zvýšila zo 6,4 % v roku 2008 na 15 % v roku 2012, pričom tento rast sa dotkol najmä dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá bola v súlade s mierou v krajinách južnej Európy (približne 30 %). — Od roku sa počet emigrantov výrazne zvýšil (82 000 len v roku 2012). — Sociálne dávky sa znížili približne o 15 %. — Okrem škrtov vo verejnom sektore a znižovania sociálnych dávok sa uplatňovala stratégia znižovania počtu zamestnancov v službách vo verejnom sektore (zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, bezpečnosť a verejná služba) prostredníctvom dobrovoľného ukončenia pracovného pomeru. — Čistý príjem desatiny populácie s nižším príjmom poklesol o 25 %. — Percentuálny podiel ľudí ohrozených chudobou sa zvýšil na 15,8 % (približne 700 000 osôb, z toho 220 000 detí) (3). — Úplné zastavenie projektov v stavebníctve zapríčinilo nedostatok dostupného bývania, ktorý trval ďalších desať rokov po kolapse. Podniky spojené s týmto sektorom, najmä malé a stredné podniky, boli ťažko postihnuté, čo malo veľmi negatívne dôsledky na zamestnávateľov a pracovníkov. Úsporné opatrenia v Grécku a ich sociálne dôsledky a účinky na štruktúru podnikov Kríza a protikrízové opatrenia prijaté v Grécku mali priame a nepriame účinky, ktoré negatívne vplývali na podniky (konkurzy), zamestnanosť a sociálny rozmer. Pracovníci, dôchodcovia, daňoví poplatníci a ich rodiny tento vplyv pociťovali nerovnomerne: — miera nezamestnanosti bola v októbri 2010 na úrovni 13,5 %, pričom v roku 2013 dosiahla 27,5 %; — nezamestnanosť mladých ľudí sa udržiava na úrovni približne 45,5 %; — s vysokou mierou nezamestnanosti súvisia závažné straty príjmov; — drastické zníženie miezd a dôchodkov v kombinácii s čiastočnými pracovnými úväzkami, vysokou zadlženosťou a vysokými daňami výrazne znížilo príjem domácností, narušilo kúpnu silu a marginalizovalo veľké skupiny obyvateľstva; — organizácie občianskej spoločnosti čelili vážnym finančným problémom, čo im znemožnilo systematicky sa zapájať do sociálneho a občianskeho dialógu alebo primerane čeliť výzvam. To môže oslabiť kvalitu demokracie, keďže to môže viesť k nedostatočnému zastúpeniu rôznych hospodárskych a sociálnych záujmov; — mechanizmy monitorovania trhu poskytované občianskou spoločnosťou sa zhoršujú v dôsledku nedostatku ľudských a finančných zdrojov, čo vedie k medzerám v ochrane pre širokú škálu záujmov vrátane spotrebiteľov; — úroveň sociálnej ochrany, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti sa v dôsledku škrtov značne oslabila (4); — dramatická situácia stále pretrváva, pokiaľ ide o prístup k zdravotnej starostlivosti, obstarávanie liekov a sociálnu ochranu; — táto situácia viedla k nárastu miery chudoby, ktorá postihuje viac ako 20 % obyvateľstva, čím sa zvýšila nerovnosť. (1) Desigualdade de rendimento e Pobreza em Portugal (Nerovnosť príjmov a chudoba v Portugalsku), FFMS, september 2016. (2) Štúdia EHSV na tému The impact of anti-crisis measures and the social and employment situation: Ireland (2013). (3) ZBW – Leibniz Information Centre for Economics (Intereconomics 2013). (4) Štúdia EHSV na tému The impact of anti-crisis measures and the social and employment situation: Greece' (2013)