Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008 /* SEK/2006/0027 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 27 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. Pakt bol zmenený a doplnený po prvýkrát v roku 2005. Reforma uznala užitočnosť paktu v oblasti zavedenia finančnej disciplíny, ale žiadala zvýšiť jeho efektívnosť a hospodárske posilnenie, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a o dohľade nad hospodárskymi politikami[1] a ich koordinácii, čo je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Švédska bol predložený v decembri 1998. V súlade s nariadením, Rada predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. V súlade s tým istým postupom, aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, ktoré môže tiež preskúmať Rada. V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty uviedli strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. Na základe reformy paktu strednodobý cieľ by mal byť odstupňovaný pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú heterogénnosť v Únii, vrátane hľadiska finančného rizika udržateľnosti. K ďalším prvkom reformy patrí dosiahnutie symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas stanoveného obdobia, prostredníctvom zlepšenej rozpočtovej disciplíny v hospodárky dobrých časoch, zatiaľ čo „veľké štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť by sa mali vziať do úvahy ako dočasné odchýlenie od strednodobého cieľa alebo proces prispôsobovania sa tomuto cieľu. Berúc do úvahy predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné usmernenia hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu Švédska a na základe nižšie uvedeného hodnotenia, schválila odporúčanie pre stanovisko Rady k tomuto programu. Hodnotenie 1. Šiesty aktualizovaný konvergenčný program Švédska bol Komisii odoslaný 24. novembra 2005 a týka sa obdobia rokov 2005 až 2008. Program vychádza zo zákona o rozpočte na rok 2006 prijatého parlamentom 16. decembra 2005. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o odmenách zamestnancov). Program Švédska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 2. Za posledné desaťročie bol ročný reálny rast HDP v Švédsku v priemere mierne pod úrovňou 3 %. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Avšak za posledné roky nárast zamestnanosti oslabol a miery nezamestnanosti sa znížil, zatiaľ čo nezamestnanosť vzrástla. Vývoj inflácie zostal v nižšom rozmedzí cieľa banky Riksbank 2 % plus alebo mínus jeden percentuálny bod. Reálny rast HDP v aktualizácii sa očakáva na úrovni 2,4 % v roku 2005, následne sa zvýši až na 3,1 % v roku 2006, 2,8% v roku 2007 a na 2,3 % v roku 2008. Predpokladá sa oživenie rastu zamestnanosti v nadchádzajúcich rokoch. Makroekonomický vývoj, z ktorého tento program vychádza, sa celkovo zdá realistickým a vo všeobecnosti je v súlade s hodnotením útvarov Komisie vrátane predpovede z jesene 2005. Výpočty podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe aktualizácie údajov ukazujú, že potenciálne miery rastu HDP zostávajú relatívne vysoko ale majú mierne klesajúci trend v strednodobom horizonte. V hospodárstve v roku 2005 sa nachádza malé množstvo voľných zdrojov ale už v roku 2006 sa produkčná medzera uzatvára. Očakáva sa, že inflačné tlaky zostanú utlmené a postupne sa priblížia k cieľu banky Riksbanky 2 % za horizont programu. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými. 3. Švédska koruna bola voči euru v rokoch 2002 až 2004 relatívne stabilná, avšak nedávno došlo k jej oslabeniu napriek stabilnému makroekonomickému prostrediu Švédska, jeho stabilnému rastu a prebytkom na bežnom účte, pravdepodobne v súvislosti s relatívne nízkymi REPO sadzbami. Kladný rozdiel výnosov medzi dlhodobými štátnymi obligáciami vo Švédsku a eurozónou sa na začiatku roku pohyboval okolo 50 bázických bodov a klesol takmer na nulu. 4. 18. januára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Švédska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 0,6 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácii sa predpovedá 1,6 % prebytok, napriek úprave rastu nadol za rok 2005. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, sčasti kvôli jednorazovým daniam z príjmu právnických osôb ale taktiež sa stabilizoval aj vývoj výdavkov 5. Rozpočtový rámec vo Švédsku je zameraný na udržanie stabilného stavu verejných financií v kontexte plnej zamestnanosti a udržateľného rastu. Na tieto účely rozpočtový rámec zahŕňa celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 1,6 % v roku 2005, 0,9 % v roku 2006, 1,2 % v roku 2007 a 1,7 % v záverečnom roku 2008. Podiel výdavkov ako aj príjmov má postupne klesajúci trend počas obdobia predpovede. Zatiaľ čo zníženie podielu príjmov je na začiatku programového obdobia, zníženie podielu výdavkov je ku koncu programového obdobia. Kým v dôchodkovom systéme a podsektore miestnej správy sa očakávajú stabilné prebytky, deficit ústrednej vlády ovplyvňuje zmeny v stave verejných financií. Švédsko v súčasnosti využíva prechodné obdobie do jari 2007 na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z marca 2004 týkajúce sa klasifikácie financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému. Dosahom na saldo verejných financií implementáciou tohto rozhodnutia by bola úprava nadol vo výške okolo 1 % HDP každý rok. Celkovo v porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy vzhľadom na mierne priaznivý makroekonomický vývoj. 6. Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky odhadujú cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení na úrovni 1% HDP v roku 2006, znížené z približne 1 ¾ % v roku 2005. Z toho dôvodu sa fiškálne rozšírenie plánované na rok 2006 uskutočňuje v kontexte uzatvorenia produkčnej medzery a zlepšenia cyklický podmienok. Cyklicky upravené saldo sa postupne zlepšuje smerom k 1½-2 % v roku 2007-2008. 7. Program predkladá cieľový národný prebytok na úrovni 2 % v priemere v priebehu cyklu ako strednodobý referenčný bod, ktorým sa riadi v aktualizácii stratégie. Je taktiež základom švédskej domácej rozpočtovej politiky. Z tohto dôvodu je možné považovať 2 % HDP za SDC programu. 8. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je výrazne náročnejší ako sa ukazovalo na základe miery zadlženia a priemerného potenciálneho rastu produkcie. Jeho dosiahnutie však zostáva kľúčovým na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti. 9. Pokiaľ ide o saldo, riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sa zdajú byť skôr pozitívne. Toto je preto, že najnovšie údaje o vnútroštátnych účtoch smerujú k rastu v roku 2005, ktorý je vyšší, ako sa predpovedá v programe. Navyše najnovšie údaje o hotovosti naznačujú, že príjmy z daní boli podstatne vyššie ku koncu roka 2005 ako tie, ktoré boli zahrnuté v aktualizácii rozpočtových údajov. Z tohto dôvodu by mohol byť rozpočtový výsledok lepší, ako sa v programe plánuje. 10. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa stav rozpočtu načrtnutý v programe zdá byť dostatočným na zabezpečenie SDC programu, ktorý sa dosiahne do konca programového obdobia. Napriek tomu v dôsledku expanzívneho rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtová pozícia odchyľuje od SDC o približne 1 % HDP v roku 2006 a 2007, čím ohrozuje dosiahnutie SDC v rámci programového obdobia. Navyše existujú obavy, že silná expanzívna fiškálna pozícia v roku 2006 (so zhoršujúcim sa cyklicky upraveným saldom o takmer jeden percentuálny bod) možno nie je celkom vhodná v zmysle, že toto obdobie sa môže kvalifikovať ako „dobré časy“. Ako je uvedené vyššie SDC programu je výrazne náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu.. Počas celého programového obdobia je dostatočné bezpečnostné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Toto hodnotenie by bolo opodstatnené aj pri preklasifikovaní v roku 2007 financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému mimo účtov verejných financií ako požaduje Eurostat. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 11. Predpokladá sa, že miera zadlženia bude naďalej klesať a dosiahne úroveň 46 % HDP v roku 2008. Dlh predovšetkým spôsobuje ústredný sektor verejných financií, ktorý je príčinou rozpočtových deficitov a prebytok v dôchodkovom systéme sa väčšinou investuje do neštátnych aktív, čím sa spomaľuje znižovanie pomeru hrubého dlhu. Miera zadlženia bez finančných aktív je negatívna, čo naznačuje, že sektor verejných financií má stav čistých aktív. Predpokladá sa zlepšenie z približne -6 % HDP v roku 2004 na úroveň približujúcu sa -9 % v roku 2008. Tieto predpovede sa zdajú byť prijateľnými. 12. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Švédska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadlženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny programového obdobia. Stratégia Švédska, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá zahŕňa výdavky na dôchodok a akumuláciu aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou, zatiaľ čo plánovaná konsolidácia smerom k 2 % SDC na konci programového obdobia prispieva k zlepšeniu udržateľnosti. 13. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Kým dostatočne silná strednodobá pozícia sa plánuje udržať, odchýlenie sa od SDC v rokoch 2006 – 2007 môže ohroziť, že bude procyklická a tiež ohrozuje dosiahnutie SDC na konci programového obdobia. 14. Národný reformný program (NRP) Švédska, predložený 21. októbra 2005 v rámci kontextu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, kladie dôraz na udržateľný vývoj a zdôrazňuje, že dosiahnutie a zachovanie vysokej účasti na trhu práce a vysokého počtu odpracovaných hodín sú dôležitými úlohami a budú mať významný dosah na verejné financie z dlhodobého hľadiska. NRP zahŕňa rozpočet na rok 2006, na ktorom sa zakladá aj aktualizácia programu a v tomto zmysle sú tieto dva dokumenty zlučiteľné. 15. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík[3], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 16. Dňa 24. januára 2006 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Švédska na obdobie 2005 až 2008. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o odmenách zamestnancov). Program Švédska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 17. Za posledné desaťročie bol ročný reálny rast HDP v Švédsku v priemere mierne pod úrovňou 3 %. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Avšak za posledné roky nárast zamestnanosti oslabol a miery nezamestnanosti sa znížil, zatiaľ čo nezamestnanosť vzrástla. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 2,4 % v roku 2005 na 3,1% v roku 2006 a v priebehu nadchádzajúcich dvoch rokov programu bude dosahovať priemerne 2,5 %. V prvých dvoch rokoch programového obdobia sa vo výhľad rastu naznačuje zlepšenie cyklických podmienok, ktoré sa potom očakávajú, že zostanú do veľkej miery neutrálne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je vierohodným. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými. 18. 18. januára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Švédska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 0,6 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácia sa predpovedá 1,6 % prebytok napriek úprave nadol rastu za rok 2005. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, sčasti kvôli jednorazovým daniam z príjmu právnických osôb ale taktiež sa stabilizoval aj vývoj výdavkov. 19. Rozpočtový rámec je zameraný na udržanie stabilného stavu verejných financií v kontexte plnej zamestnanosti a udržateľného rastu. Na tieto účely rozpočtový rámec zahŕňa celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 1,6% v roku 2005, 0,9 % v roku 2006, 1,2 % v roku 2007 a 1,7 % v záverečnom roku 2008. Podiel výdavkov ako aj príjmov majú postupne klesajúci trend počas obdobia predpovede. Zatiaľ čo zníženie podielu príjmov je na začiatku programového obdobia do roku 2006 v dôsledku znížení daní, zníženie podielu výdavkov je ku koncu programového obdobia vzhľadom na zlepšenie na pracovnom trhu. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované fiškálne úpravy vzhľadom na priaznivejší makroekonomický vývoj. 20. Program predkladá cieľový národný prebytok na úrovni 2 % v priemere počas v priebehu cyklu ako strednodobý referenčný bod, ktorým sa riadi v aktualizácii stratégie. Je taktiež základom švédskej domácej rozpočtovej politiky. Z tohto dôvodu 2 % HDP môžu byť považované ako SDC programu, keďže je to v súlade s princípmi pre SDC špecifikovanými v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel. Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky z asi 1 % HDP v roku 2006 na asi 1½-2 % HDP v roku 2008. 21. Keďže strednodobý cieľ programu (SDC) je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je výrazne náročnejší ako sa ukazovalo na základe miery zadlženia a priemerného potenciálneho rastu produkcie. Jeho dosiahnutie však zostáva kľúčovým na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti. 22. Rozpočtový výsledok v roku 2005 by mohol byť lepší, ako sa v programe plánuje. Najnovšie údaje o daňových príjmoch podľa prijatej hotovosti a štvrťročné vnútroštátne účty podporujú toto hodnotenie. 23. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa stav rozpočtu načrtnutý v programe zdá byť dostatočným na zabezpečenie SDC programu, ktorý sa dosiahne do konca programového obdobia. Napriek tomu v dôsledku expanzívneho rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtová pozícia odchyľuje od SDC o približne 1 % HDP v roku 2006 a 2007, čím ohrozuje dosiahnutie SDC v rámci programového obdobia. Navyše existujú obavy, že silná expanzívna fiškálna pozícia v roku 2006 (so zhoršujúcim sa cyklicky upraveným rozpočtovým saldom o takmer jeden percentuálny bod) možno nie je celkom vhodná v zmysle, že toto obdobie sa môže kvalifikovať ako „dobré časy“. Ako je uvedené vyššie SDC programu je výrazne náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu.. Počas celého programového obdobia je dostatočné bezpečnostné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Toto hodnotenie by bolo opodstatnené aj pri preklasifikovaní v roku 2007 financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému mimo účtov verejných financií, ako požaduje Eurostat. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 24. Miera zadlženia sa odhaduje na asi 51 % HDP v roku 2005, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá zníženie miery zadlženia na 46 % HDP do roku 2008. 25. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Švédska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadlženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny programového obdobia. Stratégia Švédska, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá zahŕňa výdavky na dôchodok a akumuláciu aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou, zatiaľ čo plánovaná konsolidácia smerom k 2 % SDC na konci programového obdobia prispieva k zlepšeniu udržateľnosti[4]. 26. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Kým dostatočne silná strednodobá pozícia sa plánuje udržať, odchýlenie sa od SDC v rokoch 2006 – 2007 môže ohroziť, že bude procyklická a tiež ohrozuje dosiahnutie SDC na konci programového obdobia. 27. Národný reformný program (NRP) Švédska, predložený 21. októbra 2005 v rámci kontextu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, kladie dôraz na udržateľný vývoj a zdôrazňuje, že dosiahnutie a zachovanie vysokej účasti na trhu práce a odpracované hodiny sú dôležitými úlohami a budú mať významný dosah na verejné financie z dlhodobého hľadiska. NRP zahŕňa rozpočet na rok 2006, na ktorom sa zakladá aj aktualizácia programu a v tomto zmysle sú tieto dva dokumenty zlučiteľné. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 3.6 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 | KOM nov. 2005 | 3.6 | 2.5 | 3.0 | 2.8 | neuv. | KP nov. 2004 | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 | neuv. | inflácia podľa HICP (%) | KP nov. 2005 | 0.9 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | KOM nov. 2005 | 1.0 | 0.7 | 1.4 | 1.8 | n.a. | KP nov. 2004 | 1.3 | 1.5 | neuv. | neuv. | neuv. | Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | CP nov 20052 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 | KOM nov. 20056 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.0 | neuv. | KP nov. 20042 | -0.1 | 0.1 | -0.2 | -0.4 | neuv. | Celkové saldo verejných financií (% z HDP) | KP nov. 2005 | 1.6 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 | KOM nov. 2005 | 1.6 | 1.4 | 0.8 | 1.1 | neuv. | KP nov. 2004 | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 | neuv. | Primárne saldo (% z HDP) | KP nov. 2005 | 3.2 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 | KOM nov. 2005 | 3.4 | 3.2 | 2.6 | 2.9 | neuv. | KP nov. 2004 | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% z HDP) | KP nov. 20052 | 1.7 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | KOM nov. 2005 | 1.8 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | neuv. | KP nov. 20042 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 | neuv. | Štrukturálne saldo3 (% z HDP) | KP nov. 20054 | 1.1 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | KOM Nov. 20055 | 1.2 | 1.4 | 0.9 | 1.1 | neuv. | KP nov. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP nov. 2005 | 51.1 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 | KOM nov. 2005 | 51.1 | 50.6 | 49.4 | 47.8 | neuv. | KP nov. 2004 | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 | neuv. | Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy bez dosahu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových schém, ktoré je potrebné implementovať do predloženia oznámenia na jar v roku 2007. Vrátane tohto dosahu, saldo verejných financií by bolo 0,6 % v roku 2005, -0.1% v roku 2006, 0,2 % v roku 2007 a 0,7 % v roku 2008, kým hrubý verejný dlh by bol 51,4 % v roku 2005, 49,9 % v roku 2006, 48,3 % v roku 2007 a 46,5 % v roku 2008 . 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 4 Program neposkytuje žiadnu explicitné informácie o jednorazových a dočasných opatreniach. Ministerstvo financií Švédska však poskytlo odhad jednorazových opatrení 0,6 % HDP v roku 2004 a 0,2 % HDP v roku 2005. 5 Jednorazové a iné dočasné opatrenia z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (0,6% HDP v roku 2004 a 0,2 % HDP v roku 2005, znižovanie deficitu). 6 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 2,5% v roku 2004, 2,6% v roku 2005, 2,8% v roku 2006 a 2,7% v roku 2007. Zdroj Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Ekonomického a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra 2005. [3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na internetovej stránke.http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm