Osobitná správa Je podpora EÚ na 
prevenciu a obnovu škôd 
v lesoch spôsobených 
požiarmi a prírodnými 
katastrofami dobre 
riadená?SK 2014  Č. 24
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
ISBN 978-92-872-1556-7
doi: 10.2865/302561
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Je podpora EÚ na 
prevenciu a obnovu škôd 
v lesoch spôsobených 
požiarmi a prírodnými 
katastrofami dobre 
riadená?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2014  Č. 24
02
 Obsah
Body
 Skratky a glosár
I – IX Zhrnutie
1 – 16 Úvod
1 – 2 Ochranná funkcia lesov
3 – 7 Požiare a prírodné katastrofy
4 – 5 Požiare
6 – 7 Iné typy katastrof
8 – 10 Politika rozvoja vidieka: kľúčový nástroj ochrany lesov EÚ
11 – 16 Podpora RV na obnovu potenciálu lesného hospodárstva a zavedenie preventívnych opatrení 
(opatrenie 226)
17 – 20 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 – 74 Pripomienky
21 – 42 Časť I – Preventívne opatrenia neboli dostatočne zacielené
22 – 29 Komisia nemala úplný prehľad o potrebách pri schvaľovaní PRV
30 – 35 Nedostatky výberového procesu na úrovni členských štátov
36 – 42 Financovanie nebolo zosúladené s identifikovanými rizikami a potrebami
43 – 54 Časť II – Zistili sa činnosti, ktoré neboli vhodné na dosiahnutie cieľov opatrenia
43 Svojou povahou kontrolované činnosti vo všeobecnosti prispeli k dosiahnutiu cieľov opatrenia 226, avšak…
44 – 47 … podpora bola udelená na niektoré lesnícke činnosti, ktoré nesúviseli s prírodnými katastrofami
48 – 49 Pri niektorých typoch realizovaných operácií nebolo možné overiť kľúčové požiadavky oprávnenosti
50 – 52 Podpora bola udelená na lesné cesty, pri ktorých osobitný prínos k protipožiarnej prevencii nebol 
preukázaný…
53 – 54 … a mohli mať negatívne vedľajšie účinky na životné prostredie bez primeraného zváženia miestnych 
podmienok
03 Obsah
55 – 64 Časť III – Nákladová účinnosť financovaných činností nebola primerane zabezpečená
55 – 60 Primeranosť nákladov nebola vždy preukázaná
61 – 64 Konkrétne situácie, ktoré predstavujú riziko nadmernej verejnej podpory
65 – 74 Časť IV – Monitorovacie nástroje neumožňujú Komisii a členským štátom primerane posúdiť 
efektívnosť a účinnosť opatrenia
66 – 67 Dostupné monitorovacie nástroje
68 – 70 Nedostatočné ukazovatele na meranie dosahovania cieľov
71 – 72 Obmedzená užitočnosť hodnotení v polovici obdobia
73 – 74 Účinnosť preventívnych opatrení sa nemeria primerane
75 – 81 Závery a odporúčania
 Príloha I — Pridelenie finančných zdrojov na opatrenie 226
 Príloha II — Zoznam preskúmaných činností
 Odpovede Komisie
04
 Skratky  
a glosár
EFFIS : Európsky informačný systém o lesných požiaroch. Databáza zriadená 
Komisiou, ktorá obsahuje relevantné informácie na monitorovanie výskytu 
a vplyvu lesných požiarov na úrovni EÚ. Údaje slúžia na vypracúvanie ročnej 
správy o lesných požiaroch v Európe a susedných krajinách.
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka. EPFRV je hlavným 
finančným nástrojom politiky rozvoja vidieka. EPFRV je spolu s EPZF (Európsky 
poľnohospodársky záručný fond) jedným z dvoch finančných nástrojov SPP .
EÚ: Európska únia
Iné zalesnené plochy : Pôda, ktorá nie je klasifikovaná ako les, rozprestierajúca sa 
na ploche viac ako 0,5 hektára, s 5- až 10-percentným pokrytím plochy korunami 
stromov alebo pokryvom porastov, krovín a stromov nad 10 percent. Nezahŕňa 
pôdu, ktorá sa používa prevažne ako poľnohospodárska alebo mestská pôda.
Les: Pôda rozprestierajúca sa na ploche viac ako 0,5 hektára so stromami vyššími 
ako 5 metrov a viac ako 10-percentným pokrytím plochy korunami stromov, 
alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ. Nezahŕňa 
pôdu, ktorá sa používa prevažne ako poľnohospodárska alebo mestská pôda 1.
Opatrenie 226 : Podpora z EPFRV na obnovu potenciálu lesného hospodárstva 
a zavedenie preventívnych opatrení 2.
Opatrenie : Základná jednotka riadenia programov, ktorá pozostáva zo súboru 
podobných operácií financovaných z presne stanoveného rozpočtu.
Operácia : Projekt vybraný na základe kritérií a realizovaný príjemcom, zahŕňajúci 
niekoľko činností súvisiacich s cieľmi podpory.
Os: Koherentná skupina opatrení s konkrétnymi cieľmi, ktoré prispievajú 
k jednému alebo viacerým cieľom podpory rozvoja vidieka. V období 2007 – 2013 
bolo opatrenie 226 súčasťou osi 2, ktorej cieľom je zlepšiť životné prostredie 
a vidiek.
Potreba : Príležitosť alebo ťažkosť relevantná pre príslušné skupiny alebo regióny, 
pričom cieľom verejnej pomoci je ich vyriešiť.
Prírodná katastrofa : Prirodzene sa vyskytujúca udalosť biotického alebo 
abiotického charakteru, ktorá vedie k významnému narušeniu lesných štruktúr, 
prípadne spôsobujúca významnú environmentálnu a hospodársku škodu.
PRV : Program rozvoja vidieka. Dokument vypracovaný členským štátom alebo 
regiónom a schválený Komisiou, v ktorom sa plánuje vykonávanie politiky RV.1 Článok 30 nariadenia Rady (ES) 
č. 1974/2006 
z 15. decembra 2006, ktorým 
sa ustanovujú podrobné 
pravidlá vykonávania 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. 
v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 15).
2 Článok 48 nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom EPFRV 
(Ú. v. EÚ L 277, 23.12.2006, s. 1).
05 Skratky a glosár 
RV: Rozvoj vidieka
SPP : Spoločná poľnohospodárska politika
SRMH : Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie
06
I
Európske lesy ohrozujú požiare, ktoré sú spravidla spô -
sobené úmyselnou ľudskou činnosťou alebo nedbanli -
vosťou a prírodnými katastrofami vrátane abiotických 
(napr. víchrice, suchá, povodne, lavíny atď.) alebo 
biotických (škodcovia, choroby) kalamít.
II
Dvor audítorov preskúmal, či podpora z EPFRV na 
obnovu potenciálu lesného hospodárstva v lesoch 
poškodených prírodnými katastrofami a požiarmi 
a na zavedenie preventívnych opatrení („opatre -
nie 226“) bola dobre riadená a dosiahla plánované 
výsledky nákladovo účinným spôsobom. Toto 
opatrenie bolo k dispozícii v programovom období 
2007 – 2013 v rámci osi 2, ktorá bola zameraná 
na udržateľné využívanie lesnej pôdy ako spôsobu 
na zlepšenie životného prostredia a vidieka v EÚ. Na 
konci roka 2012 dosiahla celková podpora z EPFRV na 
opatrenie 226 výšku 1,55 mld. EUR na obdobie rokov 
2007 – 2013.
III
Audit Dvora audítorov sa uskutočnil v Komisii a vo 
vybraných členských štátoch [Rakúsko, Francúzsko 
(Akvitánia), Taliansko (Basilicata), Španielsko (Andalú -
zia) a Slovensko]. K 31. decembru 2012 predstavovali 
tieto členské štáty spolu viac než 85 % celkových dek -
larovaných výdavkov. Väčšina podpory (80 %) bola na 
preventívne opatrenia, najmä protipožiarne.
IV
Dvor audítorov dospel k záveru, že podpora nebola 
dostatočne dobre riadená a že Komisia a členské štáty 
nemohli preukázať dosiahnutie plánovaných výsled -
kov nákladovo účinným spôsobom.V
Preventívne opatrenia neboli dostatočne zacielené. 
Dvor audítorov zaznamenal, že zatiaľ čo sa opatrenie 
226 zameriava na lesy so stredným až vysokým stup -
ňom ohrozenia požiarom, neexistuje spoločná defi -
nícia EÚ alebo kritériá na ich identifikáciu. Výberové 
postupy v členských štátoch mali nedostatky v rôz -
nych ohľadoch, chýbali explicitné výberové kritériá, 
účinné hodnotenie navrhovaných činností alebo sa 
zanedbávali niektoré oblasti rizika. Environmentálne 
ciele neboli dostatočne priorizované vo fáze výberu 
a niekedy prehliadnuté v priebehu realizácie.
VI
Počas auditu sa zistili činnosti, ktoré neboli vhodné 
na dosiahnutie cieľov opatrenia. Hoci svojou povahou 
(protipožiarne prieseky, prerieďovanie, čistenie atď.) 
mnoho preskúmaných spolufinancovaných činností 
prispelo k cieľom podpory, Dvor audítorov našiel 
prípady, ktoré nesúviseli s prírodnými katastrofami 
či požiarmi, ale boli motivované inými ekonomic -
kými alebo environmentálnymi cieľmi. Pri niektorých 
typoch realizovaných operácií nebolo možné overiť 
kľúčové požiadavky oprávnenosti z dôvodu chýbajúcej 
dokumentácie. Dvor audítorov taktiež zistil prípady 
lesných ciest využívaných na hospodársku ťažbu 
v lesoch, pri ktorých osobitný prínos k protipožiarnej 
prevencii nebol preukázaný. Vysoká hustota vybudo -
vaných ciest by taktiež mohla mať negatívne vplyvy na 
životné prostredie.
VII
Nákladová účinnosť financovaných činností nebola 
primerane zabezpečená. Dvor audítorov zistil prí -
pady, keď strop verejnej podpory bol často upravený 
bez odôvodnenia, keď štandardné náklady v regióne 
boli výrazne vyššie než v inom regióne pri podobných 
činnostiach a keď bola uprednostnená manuálna práca 
pred použitím strojov, čo viedlo k vyšším nákladom. 
Taktiež sa vyskytli situácie, ktoré predstavovali riziko 
nadmernej verejnej podpory, keď boli vybrané už 
dokončené projekty, keď príjemcovia dokázali financo -
vať činnosti sami a keď sa podporili poľnohospodárske 
parcely.Zhrnutie
Zhrnutie 07
VIII
Napokon, zavedené monitorovacie nástroje neumož -
nili Komisii a členským štátom primerane posúdiť 
efektívnosť a účinnosť opatrenia. Konkrétne, ukazova -
tele výkonnosti stanovené v rámci SRMH boli nedo -
statočné a užitočnosť dostupných hodnotení bola 
obmedzená. Nebolo možné vyvodiť závery o účinnosti 
preventívnych opatrení, pretože nebola meraná. Zis -
tené nedostatky budú pravdepodobne pretrvávať aj 
v období rokov 2014 – 2020, pretože nové navrhované 
monitorovacie nástroje nezlepšili rámec monitorova -
nia tejto konkrétnej podpory.
IX
So zreteľom na vyššie uvedené závery a na skutočnosť, 
že kontrolovaná podpora je zachovaná v programo -
vom období 2014 – 2020, Dvor audítorov odporúča:
 — členským štátom:
a) vyberať preventívne opatrenia na základe ex -
plicitných kritérií zosúladených s potrebami 
a po podrobnom a zdokumentovanom procese 
hodnotenia;
b) posilniť ochranný environmentálny vplyv podpory 
priorizovaním činností v environmentálne naj -
cennejších lesoch, napríklad v lesných oblastiach 
Natura 2000;
c) zabezpečiť, aby sa podporovali len činnosti súvi -
siace s prírodnými katastrofami alebo požiarmi;
d) zaviesť kontrolný systém, ktorý môže zabezpečiť 
účinné overenie súladu s podmienkami udelenia 
podpory, a zachovávanie náležitých dokumentov 
a informácií;
e) venovať väčšiu pozornosť environmentálnym as -
pektom podporovaných činností, najmä stanove -
ním opatrení na predídenie nežiaducim vplyvom 
na životné prostredie;f) zabezpečiť, aby boli štandardné náklady na pod -
porované činnosti primerané;
g) odôvodniť strop podpory – a každú jej zmenu – 
na základe bežných nákladov príjemcov;
h) požadovať od príjemcov, aby jasne preukázali 
potrebu podpory v rámci opatrenia 226;
i) predkladať správy o účinkoch vykonaných činností 
z hľadiska zníženia počtu požiarov/alebo prírod -
ných katastrof a poškodenej plochy.
 — Komisii:
a) overiť v priebehu schvaľovania PRV členských 
štátov na obdobie rokov 2014 – 2020, či sú potre -
by preventívnych opatrení v lesných oblastiach, 
v ktorých sa plánuje verejná podpora, primerane 
opísané a odôvodnené;
b) stanoviť spoločné základné kritériá na rozlíšenie 
lesných oblastí s klasifikáciou na lesy s nízkym, 
stredným a vysokým rizikom požiaru;
c) overiť, či členské štáty zaviedli primeraný systém 
kontroly;
d) objasniť požiadavky na činnosti, ktoré sa majú 
podporovať v rámci opatrenia 226 s cieľom za -
bezpečiť, aby výrazne prispievali k prevencii proti 
požiarom a prírodným katastrofám, obzvlášť keď 
sú súčasťou ziskovej hospodárskej činnosti a ako 
také by mohli byť financované aj v rámci osi 1;
e) zlepšiť monitorovanie tohto opatrenia s cieľom za -
bezpečiť, aby ho členské štáty realizovali v súlade 
s konkrétne stanovenými cieľmi.
08
 Úvod
Ochranná funkcia lesov
01 
V EÚ predstavuje celková plocha lesov 
a iných zalesnených plôch približne 
180 miliónov hektárov, čo zodpove -
dá asi 42,4 % celkovej rozlohy pôdy 
v EÚ, a je tak väčšia ako rozloha pôdy 
využívanej na poľnohospodárske účely 
(174 miliónov hektárov) 3. Lesy plnia 
mnoho funkcií, slúžia na hospodárske, 
spoločenské a environmentálne účely. 
Spoločensko -ekonomický význam le -
sov je vysoký: produkcia a spracovanie 
dreva prispieva k rozvoju vidieka a za -
bezpečuje milióny pracovných miest, 
často v malých a stredných vidieckych 
podnikoch 4.
02 
Už niekoľko desaťročí environmen -
tálne funkcie lesa priťahujú zvýšenú 
pozornosť najmä v súvislosti s ochra -
nou biodiverzity a v poslednej dobe 
v kontexte klimatickej zmeny. Lesy 
plnia dôležitú ochrannú úlohu 5:
a) Lesy  chránia  ľudské  sídla  a infraš -
truktúry . Mnoho horských oblastí 
Európy by bolo neobývateľných 
bez lesov, ktoré chránia cesty, že -
leznice, poľnohospodárske plochy 
a celé ľudské sídla pred zosuvmi 
pôdy, bahna a skál, ako aj pred 
lavínami.b) Lesy  chránia  pôdu.  Lesné oblasti sú 
dôležité z hľadiska ochrany krajiny 
a úrodnosti pôdy. Zabraňujú erózii 
pôdy a dezertifikácii (najmä v ho -
rách a polosuchých oblastiach), 
najčastejšie obmedzovaním od -
toku vody a znižovaním rýchlosti 
vetra.
c) Lesy  regulujú  zásoby  pitnej  vody.  
Lesy zohrávajú významnú úlohu 
pri zadržiavaní, čistení a odvádzaní 
vody do povrchových vodných 
telies a podpovrchových vodonos -
ných vrstiev. Ich čistiaca funkcia 
zahŕňa aj rozkladanie alebo pohl -
covanie väčšiny látok znečisťujú -
cich ovzdušie, ktoré pochádzajú zo 
zrážok.
d) Lesy  chránia  biodiverzitu . Lesy sú 
kľúčovým prvkom európskej príro -
dy a sú domovom väčšiny stavov -
cov európskeho kontinentu. Tisíce 
druhov hmyzu a bezstavovcov, ako 
aj mnoho druhov rastlín, sa vysky -
tuje takmer výhradne v lesných 
biotopoch.
e) Lesy  ako úložiská CO2. Vzhľadom na 
svoju schopnosť viazať CO2 z atmo -
sféry, ukladať ho vo svojej biomase 
a v pôde a tým vytvárať úložiská 
uhlíka, sú lesy neodmysliteľnou sú -
časťou celosvetového cyklu uhlíka.3 „Štatistické údaje 
o poľnohospodárstve, 
lesníctve a rybnom 
hospodárstve“, príručka  úradu  
Eurostat , 2013. Pokiaľ nie je 
uvedené inak, pojem „les“ 
v tejto osobitnej správe zahŕňa 
aj iné zalesnené oblasti.
4 COM (2013) 659 final 
z 20. septembra 2013 „Nová 
stratégia lesného 
hospodárstva EÚ: pre lesy 
a sektor lesného 
hospodárstva“.
5 COM(2010) 66 final 
z 1. marca 2010 „Zelená kniha 
o ochrane lesov 
a informáciách o lesoch v EÚ 
Príprava lesov na zmenu 
klímy“.
09 Úvod
Požiare a prírodné 
katastrofy
03 
Európske lesy ohrozujú požiare, ktoré 
sú spravidla spôsobené úmyselnou 
ľudskou činnosťou alebo nedbanlivos -
ťou a prírodnými katastrofami vrátane 
abiotických (víchrice, suchá, povodne, 
lavíny atď.) alebo biotických (škodco -
via, choroby) kalamít.Požiare
04 
V období 1983 – 2012 požiare zničili 
každý rok v priemere 480 000 ha 6 les-
ných oblastí v EÚ. Priemerná spálená 
plocha bola výrazne väčšia v období 
1983 – 1992 než v nasledujúcich desať -
ročiach, v priebehu ktorých zlepšenie 
protipožiarnej techniky v členských 
štátoch zohralo dôležitú úlohu (pozri 
graf 1 ) 7.6 Štatistika EFFIS o spálených 
plochách v období 
1980 – 2012. Priemerná 
hodnota je založená na 
informáciách z 20 členských 
štátov EÚ. Nijaké informácie 
neboli dostupné za: BE,DK, IE, 
LU, MT, NL, UK.
7 Spoločná správa JRC 
a Generálneho riaditeľstva pre 
životné prostredie, Lesné  
požiare  v Európe,  Blízkom  
východe  a severnej  Afrike , 2012. 
Vykázané štatistické údaje 
zahŕňajú 19 členských štátov. 
Údaje sa týkajú rokov 
1980 – 2012 v prípade južných 
členských štátov (Grécko, 
Španielsko, Francúzsko, 
Taliansko a Portugalsko). Pri 
ostatných (Bulharsko, Česká 
republika, Nemecko, Estónsko, 
Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, 
Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, 
Slovensko, Fínsko a Švédsko) 
sú údaje vykázané za roky 
1990 – 2012.
Priemerná spálená plocha (ha) za rok v období 
1983 až 2012
Zdroj:  Spoločná správa JRC a Generálneho riaditeľstva pre životné prostredie, Lesné  požiare  v Európe,  
Blízkom  východe  a severnej  Afrike , 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
 1983 – 1992 1993 – 2002  2003 – 2012Graf 1
10 Úvod
8 Správa EEA č. 3/2008 
„Európske lesy – podmienky 
ekosystému a udržateľné 
využívanie“, s. 51.
9 COM(2010) 66 final, s. 12; 
Technická správa EEA 
č. 13/2010 „Mapovanie 
vplyvov prírodných 
nebezpečenstiev 
a technických havárií 
v Európe“, s. 25.
10 Technická správa EEA 
č. 13/2010 „Mapovanie 
vplyvov prírodných 
nebezpečenstiev 
a technických havárií 
v Európe“, s. 33 – 40.  
Správa EFI z pracovného 
semináru o VÍCHRICIACH 
„Politiky zníženia škôd po 
víchriciach v lesoch a na ich 
obnovu“, 1. júl 2010, Brusel,  
s. 20.
11 COM(2010) 66 final, s. 12.
12 Technická správa EEA 
č. 3/2008 „Európske 
lesy – podmienky ekosystému 
a udržateľné využívanie“,  
s. 53 – 54. V roku 2005 vo 
Švédsku putujúce losy (Alces 
alces) poškodili približne 
2 900 000 hektárov, zväčša 
mladých borovíc (Pinus 
sylvestris) a v južnom Taliansku 
bolo poškodených takmer 
500 000 hektárov z dôvodu 
rozsiahleho pasenia dobytka.
13 Nariadenie Rady (EHS) 
č. 3529/1986 zo 
17. novembra 1986 o ochrane 
lesov Spoločenstva proti 
požiaru (Ú. v. EHS L 326, 
21.11.1986, s. 5) a nariadenie 
Rady (EHS) č. 2158/92 
z 23. júla 1992 o ochrane lesov 
Spoločenstva proti požiaru (Ú. 
v. ES L 217, 31.7.1992, s. 3).
14 Článok 30 nariadenia Rady (ES) 
č. 1257/99 zo 17. mája 1999 
o podpore rozvoja vidieka 
z Európskeho 
poľnohospodárskeho 
usmerňovacieho a záručného 
fondu (EPUZF), ktorým sa 
menia a rušia niektoré 
nariadenia (Ú. v. ES L 160, 
26.6.1999, s. 80).05 
Viac než 95 % týchto požiarov spôso -
bia ľudia, či už úmyselne alebo ne -
dbanlivosťou (napr. požiare súvisiace 
s poľnohospodárskymi postupmi, ako 
je vypaľovanie kríkov a trávy, spaľo -
vanie ťažbových zvyškov v lese alebo 
obnova pasienkov, cigarety). Približne 
85 % celkovej plochy spálenej lesnými 
požiarmi sa nachádza v stredozemnej 
oblasti a Portugalsku. Nedávne lesné 
požiare spálili veľké oblasti v Portu -
galsku v roku 2003 a 2005, v Grécku 
v roku 2007 a v Španielsku v roku 
2006. Závažne postihnuté lesy čelia 
veľkej výzve obnoviť sa do stavu pred 
požiarom, najmä pokiaľ ide o biodiver -
zitu. Environmentálny vplyv lesných 
požiarov sa neobmedzuje len na stratu 
biodiverzity a škody na ekosystémoch. 
Taktiež vedú k emisiám častíc a plynov 
(vrátane CO2) do atmosféry, odtoku 
minerálnych živín, zničeniu organickej 
vrstvy pôdy a zmenám v pomeroch 
infiltrácie vody do pôdy, čo spôsobuje 
náchylnosť spálených oblastí na eróziu, 
stratu pôdy a zosuvy pôdy. Opakujú -
ce sa lesné požiare spolu so suchami 
môžu taktiež viesť k dezertifikácii 8.
Iné typy katastrof
06 
V rokoch 1950 až 2009 víchrice spôso -
bili najväčšie škody v Európe. Straty 
po víchriciach prevýšili 50 % všetkých 
abiotických typov lesných škôd 9. 
Najničivejšie víchrice sa v poslednom 
období vyskytli v rokoch 1999, 2005, 
2007 a 2009. Víchrice z roku 1999 
(„Lothar“ a „Martin“) spôsobili najka -
tastrofickejšie škody vo Francúzsku 
a strednej Európe, keď bolo poškode -
ných takmer 200 miliónov m³ dreva. V januári 2005 sa víchrica „Gudrun“ 
prehnala cez južné Švédsko a poško -
dila 66 miliónov m³ dreva (ekvivalent 
približne ročnej produkcie dreva 
vo Švédsku). V januári 2007 víchri -
ca „Kyrill“ spôsobila rozsiahle škody 
v strednej Európe, vrátane straty 45 
miliónov m³ dreva (z toho 16 miliónov 
m³ v Nemecku) zo stojacich stromov. 
V januári 2009 víchrica „Klaus“ spusto -
šila obrovské oblasti lesných porastov 
vo Francúzsku (37 miliónov m³, najmä 
borovice prímorskej), v Španielsku 
a Taliansku 10. Okrem negatívnych 
environmentálnych vplyvov dochádza 
aj k spoločenským (smrť) a hospodár -
skym následkom (znížené ceny dreva), 
ktoré sú prepojené s uvoľnením takých 
veľkých množstiev poškodeného dreva 
na trh 11.
07 
Častejšie a vážnejšie suchá ovplyvňujú 
veľké plochy Európy, spôsobujú nedo -
statok vody a zvýšený tlak na vodné 
zdroje. Na druhej strane, v posledných 
rokoch sa vyskytlo v Európe niekoľko 
veľkých povodní. Tieto katastrofy tak -
tiež poškodzujú lesy, hoci v obmedze -
nejšom rozsahu ako požiare, víchrice 
a biotické činitele, ako hmyz (napr. 
lykožrút), choroby či divá zver a nekon -
trolované pasenie 12.
11 Úvod
Politika rozvoja vidieka: 
kľúčový nástroj ochrany 
lesov EÚ
08 
EÚ má dlhú históriu v prispievaní 
k ochrane lesov, obzvlášť v súvislosti 
s protipožiarnou prevenciou. V období 
1986 až 2002 mali lesy EÚ prospech 
zo špecifických nariadení venovaných 
protipožiarnej prevencii v lesoch 13 
a od roku 2000 je ochrana lesov súčas -
ťou politiky rozvoja vidieka 14.
09 
Politika rozvoja vidieka v programo -
vom období 2007 – 2013 bola zamera -
ná na tri hlavné ciele 15, ktoré sa mali 
dosiahnuť radom opatrení zoskupe -
ných za každý cieľ do „tematických osí“ 
finančne podporovaných z EPFRV 16:
a) zlepšenie konkurencieschopnosti 
odvetvia poľnohospodárstva a les -
ného hospodárstva (os 1);
b) zlepšovanie životného prostredia 
a vidieka (os 2);
c) zlepšovanie kvality života vo 
vidieckych oblastiach a podpora 
diverzifikácie vidieckeho hospo -
dárstva (os 3).
10 
V období 2007 – 2013 jedno špeci -
fické lesnícke opatrenie (opatrenie 
122: „Zvýšenie hospodárskej hodnoty 
lesov“) patrilo pod os 1 17 a rôzne iné 
pod os 2 18.Podpora RV na obnovu 
potenciálu lesného 
hospodárstva a zavedenie 
preventívnych opatrení 
(opatrenie 226)
11 
V období 2007 – 2013 podpora z EPFRV 
na obnovu potenciálu lesného hospo -
dárstva v lesoch poškodených prí -
rodnými katastrofami a požiarmi a na 
zavedenie preventívnych opatrení bola 
dostupná prostredníctvom opatrenia 
226 „Obnova potenciálu lesného hos -
podárstva a zavedenie preventívnych 
opatrení“ v rámci osi 2. Toto opatrenie 
bolo zahrnuté v 58 programoch roz -
voja vidieka (PRV) vypracovaných 16 
členskými štátmi 19.
12 
Na konci roka 2012 celková výška pod -
pory z EPFRV plánovaná na činnosti 
v rámci opatrenia 226 bola približ -
ne 1,55 mld. EUR. Podpora z EPFRV 
kryje časť celkovej verejnej podpory 
vyplácanej príjemcom príslušnými 
vnútroštátnymi orgánmi. Miera spo -
lufinancovania z EPFRV je stanovená 
v každom PRV. Celková verejná pod -
pora môže kryť až 100 % oprávnených 
nákladov, ktoré vznikli príjemcom 
tohto opatrenia.15 Článok 4 nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005.
16 V období 2014 – 2020 bolo 
zoskupenie opatrení do osí 
zanechané. V tomto období 
každé opatrenie financované 
z EPFRV bude musieť byť 
programované tak, aby 
prispelo k dosiahnutiu jednej 
alebo viacerých z nasledujúcich 
šiestich „priorít Únie“ (článok 5 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1305/2013 zo 
17. decembra 2013 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) a   
o zrušení nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 487):
1) podpora prenosu znalostí 
a inovácie;
2) posilnenie 
konkurencieschopnosti 
všetkých druhov 
poľnohospodárstva 
a životaschopnosti 
poľnohospodárskych 
podnikov;
3) podpora organizácie 
potravinového reťazca 
a manažmentu rizika;
4) obnova, zachovanie 
a posilnenie ekosystémov;
5) efektívne využívanie 
zdrojov a prechod na 
nízkouhlíkové 
hospodárstvo odolné 
voči zmene klímy;
6) sociálne začlenenie, 
znižovanie chudoby 
a hospodársky rozvoj.
17 Toto opatrenie je predmetom 
osobitnej správy Európskeho 
dvora audítorov č. 8/2013 
„Podpora na zvýšenie 
hospodárskej hodnoty lesov 
z Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka“.
18 Lesnícke opatrenia v rámci osi 
2: 221 – Prvé zalesnenie 
poľnohospodárskej pôdy; 
222 – Prvé zriadenie 
agrolesníckych systémov na 
poľnohospodárskej pôde; 
223 – Prvé zalesnenie 
nepoľnohospodárskej pôdy; 
224 – Platby v rámci systému 
Natura 2000; 225 – 
Lesnícko -environmentálne 
platby; 226 – Obnova 
potenciálu lesného 
hospodárstva a zavedenie 
preventívnych opatrení; 
227 – Neproduktívne investície.
19 BG, CZ, DK, DE (5), EL, ES (17), FR 
(3), IT (20), CY, LV, LT, HU, AT, PL, 
PT (3), SK.
12 Úvod
13 
K 31.12.2012 platby z EPFRV v rámci 
tohto opatrenia dosiahli výšku pri -
bližne 860 mil. EUR. Väčšina podpory 
(80 %) bola na preventívne opatrenia, 
najmä protipožiarne činnosti (pozri 
prílohu I  ohľadom podrobností o roz -
delení finančných zdrojov na opatrenie 
226).
14 
Verejná finančná podpora je dostupná 
pre súkromné aj verejné lesy, pretože 
z opatrenia 226 nariadenia EÚ nevy -
čleňujú nijaký typ vlastníctva. Pod -
pora RV na preventívne protipožiarne 
opatrenia môže byť udelená len na lesy klasifikované členskými štátmi ako 
lesy s vysokým alebo stredným rizikom 
požiaru podľa ich plánov ochrany 
lesov a môže zahŕňať vybudovanie 
ochranných infraštruktúr (napr.: lesné 
chodníky, cestičky, miesta zásobovania 
vodou, vyklčované a vyrúbané plochy 
a protipožiarne prieseky), preventív -
ne lesnícke postupy (napr.: kontrola 
vegetácie, prerieďovanie, diverzifikácia 
vegetačnej štruktúry) a vytvorenie 
alebo skvalitnenie pevných zariadení 
na monitorovanie lesných požiarov20. 
V prípade lesných protipožiarnych 
priesekov oprávnené náklady môžu 
zahŕňať, okrem zriaďovacích nákladov, 
následné náklady na údržbu príslušnej 
plochy.20 Článok 48 nariadenia (ES) 
č. 1698/2005 a článok 33 
nariadenia (ES) č. 1974/2006.Plánovaná podpora z EPFRV v rámci opatrenia 226 
v období 2007 – 2013 (mil. EUR)
Zdroj:  Komisia EÚ.Graf 2
0100200300400500600700
Španielsko TalianskoFrancúzsko SlovenskoPoľsko
PortugalskoRakúskoCyprus
Česká republikaBulharsko Nemecko LotyšskoLitva
MaďarskoDánsko 
13 Úvod
15 
Pri ostatných preventívnych činnos -
tiach, ako aj pri činnostiach zamera -
ných na obnovu potenciálu lesného 
hospodárstva v lesoch poškodených 
prírodnými katastrofami alebo po -
žiarmi sa v nariadeniach EÚ požaduje, 
aby súviseli s katastrofou, t. j. aby boli 
prepojené s výskytom alebo rizikom 
výskytu prírodnej katastrofy alebo 
požiaru, ale nedefinujú sa v nich kon -
krétne podmienky oprávnenosti, napr. 
minimálny stupeň rizika.16 
Podpora rozvoja vidieka na „obnovu 
potenciálu lesného hospodárstva a za -
vedenie preventívnych opatrení patrí 
do zdieľaného hospodárenia medzi 
Komisiou a členskými štátmi. Členské 
štáty vypracúvajú programy rozvoja 
vidieka (PRV) na štátnej alebo regionál -
nej úrovni. Po tom, čo tieto programy 
schváli Komisia, ich vykonávajú členské 
štáty. „Spoločný rámec pre monitoro -
vanie a hodnotenie“ bol zavedený na 
základe spoločných ukazovateľov, vý -
ročných správ o vykonávaní členskými 
štátmi, ako aj na základe rôznych typov 
hodnotení.
14
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
17 
Hlavným cieľom auditu bolo posúdiť, 
či bola podpora z EPFRV na obnovu 
potenciálu lesného hospodárstva a za -
vedenie preventívnych opatrení dobre 
riadená a či Komisia a členské štáty 
môžu preukázať dosiahnutie pláno -
vaných výsledkov nákladovo účinným 
spôsobom.
18 
Audit sa zameral na tieto otázky:
a) Bola podpora primerane zacielená 
na potreby prevencie prírodných 
katastrof a rizika požiarov?
b) Boli financované činnosti vhodné 
na dosiahnutie cieľov opatrenia?
c) Boli financované činnosti náklado -
vo účinné?
d) Sú monitorovacie nástroje prime -
rané na posúdenie efektívnosti 
a účinnosti opatrenia?19 
Audit sa týkal Komisie a vybraných 
členských štátov. Na úrovni Komisie 
sa v rámci audítorských prác skúmala 
koncepcia opatrenia a riadiace čin -
nosti Komisie vrátane schvaľovania 
PRV predkladaných členskými štátmi 
a monitorovania realizácie opatrenia. 
Na úrovni členských štátov audit zahŕ -
ňal kontroly v Rakúsku, vo Francúzsku 
(Akvitánia), v Taliansku (Basilicata), na 
Slovensku a v Španielsku (Andalúzia). 
K 31. decembru 2012 predstavovali 
tieto členské štáty spolu viac než 85 % 
celkových výdavkov deklarovaných 
v rámci opatrenia 226.
20 
Audítorská práca zahŕňala preskúmanie 
PRV, vnútroštátnej a regionálnej legisla -
tívy a administratívnych postupov, ako 
aj rozhovory s príslušnými riadiacimi 
orgánmi v kontrolovaných členských 
štátoch. Okrem toho bolo skontrolova -
ných 68 činností podporených v rámci 
opatrenia 226, z toho 45 na mieste 
s cieľom overiť účinky rôznych typov 
oprávnených činností vykonaných 
v príslušných lesných oblastiach (pod -
robnosti pozri v  prílohe II ).
15
 Pripomienky
Časť I – Preventívne 
opatrenia neboli 
dostatočne zacielené
21 
Primerané zacielenie preventívnych 
opatrení 21 si vyžaduje, aby:
 ο Komisia mala prehľad o prírodných 
katastrofách a rizikách požiarov 
pri posudzovaní PRV predložených 
členskými štátmi;
 ο výberový proces na úrovni člen -
ských štátov bol zosúladený s po -
trebami určenými v PRV;
 ο výsledkom toho sa financovanie 
zhoduje s oblasťami rizík.
Komisia nemala úplný pre -
hľad o potrebách pri schvaľo -
vaní PRV
Spoločná definícia lesov podľa 
rizika požiarov neexistuje
22 
Až do ukončenia platnosti nariadenia 
Rady (EHS) č. 2158/92 o ochrane lesov 
Spoločenstva proti požiaru v roku 
2001 v ňom boli stanovené kritériá 
klasifikácie lesných oblastí na oblasti 
s nízkym, stredným alebo vysokým 
rizikom požiaru. V tomto nariadení sa 
požadovalo, aby členské štáty vypra -
covali zoznam oblastí klasifikovaných 
podľa rizika požiaru a zaslali ho Komisii 
na schválenie 22. Rozhodnutie Komisie, 
v ktorom sa stanovuje zoznam lesných 
oblastí s vysokým a stredným rizikom 
požiaru v Grécku, Španielsku, vo Fran -
cúzsku, v Taliansku a Portugalsku 23, 
nebolo aktualizované od roku 2001 
a následne členské štáty, ktoré vstúpili 
do Únie v roku 2004 a neskôr, nie sú na 
tomto zozname.23 
Po ukončení platnosti vyššie uvede -
ného nariadenia sa v ustanoveniach 
článku 48 nariadenia (ES) č. 1698/2005 
uvádza, že preventívne opatrenia proti 
požiarom by sa mali týkať oblastí, kto -
ré členské štáty vo svojich plánoch na 
ochranu lesov klasifikovali ako oblasti 
s vysokým alebo stredným rizikom 
požiaru 24.
24 
Vzhľadom na to, že chýbajú spoločné 
kritériá posudzovania rizika požiarov, 
členské štáty vykonávajú analýzu rizika 
požiarov podľa vlastnej metodiky. 
V dôsledku toho kritériá používané na 
klasifikáciu lesných oblastí so stred -
ným alebo vysokým rizikom požiaru sa 
v EÚ líšia.
25 
Európsky informačný systém o lesných 
požiaroch (EFFIS) je databáza zriadená 
Komisiou, ktorá obsahuje relevantné 
informácie na monitorovanie výskytu 
a vplyvu lesných požiarov na úrovni  
EÚ 25. Údaje slúžia na vypracúvanie roč -
nej správy o lesných požiaroch v Euró -
pe a susedných krajinách 26. Nevyužíva 
sa však na posúdenie analýz rizika 
požiarov členských štátov pri schvaľo -
vaní PRV. Komisia nevydáva konkrétne 
usmernenia 27 ku klasifikácii rizika po -
žiarov s cieľom presadzovať osvedčené 
postupy a zabezpečiť porovnateľnosť 
a spoľahlivosť analýz rizika požiarov 
členských štátov.21 Táto časť sa zameriava na 
preventívne opatrenia, pri ktorých 
je primerané zacielenie kľúčom 
k ich účinnosti. Predstavujú 
približne 80 % financovaných 
činností.
22 Ako je uvedené v článku 2 ods. 2 
a článku 2 ods. 3 nariadenia (EHS) 
č. 2158/92 len oblasti, ktoré sa 
nachádzajú v Portugalsku, 
Španielsku, Grécku a v niektorých 
francúzskych a talianskych 
regiónoch, v ktorých trvalé alebo 
cyklické riziko lesných požiarov 
predstavuje významné 
nebezpečenstvo pre ekologickú 
rovnováhu a bezpečnosť osôb 
a tovarov, alebo predstavuje 
faktor, ktorý urýchľuje proces 
diverzifikácie vidieckych oblastí, 
možno klasifikovať ako oblasti 
s vysokým rizikom. Ostatné 
oblasti môžu byť uznané za 
oblasti s vysokým stupňom 
ohrozenia, ak členský štát predloží 
odôvodnenú žiadosť. Oblasti, 
v ktorých riziko lesných požiarov 
nie je trvalé alebo cyklické, ale 
predstavuje ohrozenie pre lesné 
ekosystémy, môžu byť 
klasifikované ako oblasti so 
stredným rizikom.
23 Rozhodnutie Komisie č. 1619/1993 
z 24. júna 1993. V tom čase (EÚ-12) 
60 miliónov hektárov lesov, 
ekvivalent 42 % vtedajšej celkovej 
rozlohy lesov, bolo klasifikovaných 
ako zóny ohrozené požiarom, 
zväčša v stredozemnej oblasti.
24 Táto požiadavka sa nezmenila na 
obdobie 2014 – 2020 (pozri článok 
24 ods. 2, bod 3 nariadenia (EÚ) 
č. 1305/2013).
25 Informácie o lesoch EÚ 
ohrozených požiarmi sa 
vypracúvajú na základe súborov 
údajov v EFFIS, napr. 
meteorologické nebezpečenstvo 
požiarov, výskyt požiarov, obvod 
spálených oblastí a súbory údajov 
o požiaroch poskytnuté krajinami, 
ktoré sú doplnené o ďalšie 
dodatočné informácie o rozsahu 
lesných zdrojov, napr. mapy lesov 
Spoločného výskumného 
strediska alebo Európska 
databáza krajinnej pokrývky. Až 
22 európskych krajín poskytuje 
údaje na dobrovoľnom základe 
každý rok, pretože v žiadnom 
nariadení EÚ sa nevyžaduje 
poskytovanie týchto údajov po 
roku 2006 (po ukončení platnosti 
nariadenia o monitorovaní lesov 
(ES) č. 2152/2003).
26 Spoločná správa JRC 
a Generálneho riaditeľstva pre 
životné prostredie, Lesné  požiare  
v Európe,  Blízkom  východe  
a severnej  Afrike , 2012.
16 Pripomienky
27 Rada vo svojom závere 
o prevencii lesných požiarov 
v Európskej únii (3010. 
zasadnutie Rady pre 
všeobecné záležitosti 
z 26. apríla 2010) vyzvala 
Komisiu, aby „začlenila lesné 
požiare medzi priority, ktorým 
je potrebné sa venovať pri 
práci, ktorá sa uskutočňuje 
v oblasti výmeny osvedčených 
postupov a vypracovania 
usmernení o hodnotení rizika 
a mapovaní, ako aj usmernení 
o minimálnych normách 
prevencie katastrof 
zameraných na konkrétne 
nebezpečenstvo“. Komisia vo 
svojom pracovnom 
dokumente o usmerneniach 
pre posudzovanie 
a mapovanie rizík pre potreby 
riadenia katastrof (21. 12. 2010) 
sa nevenuje konkrétne 
požiarom a nepodporuje 
žiadne konkrétne rizikové 
kritériá, referenčné hodnoty 
alebo normy, zdôrazňuje 
existujúce medzery 
v metodikách a vysvetľuje, že 
„katalóg odporúčaných 
metodík a noriem hodnotenia 
rizík bude vypracovaný 
v rámci ďalšej verzie týchto 
usmernení“.
28 COM(2013) 659 final.26 
Slovensko je príkladom, ktorý zná -
zorňuje potenciálne rozdiely, ktoré 
možno identifikovať pomocou údajov 
v EFFIS. Podľa vnútroštátneho systému 
na klasifikáciu lesných oblastí podľa 
stupňa ohrozenia požiarom 1,8 milióna 
z celkovej plochy 2 milióny ha lesnej 
pôdy je klasifikovaných ako oblasti so 
stredným alebo vysokým stupňom 
ohrozenia požiarom v krajine. Avšak 
ani historické údaje o lesných požia -
roch, ani databáza EFFIS (pozri graf 3 ) 
nepodporujú takéto vysoké percento 
oblastí so stredným a vysokým stup -
ňom ohrozenia požiarom v krajine. 
Slovenské orgány nepredložili audíto -
rom Dvora audítorov svoju metodiku 
klasifikácie ani kritériá použité na 
klasifikáciu lesných oblastí do rôznych 
stupňov ohrozenia požiarom.
Komisia nemá ucelené 
informácie o iných prírodných 
katastrofách ovplyvňujúcich 
lesy
27 
Počas auditu sa zistilo, že Komisia 
nemá ucelené informácie o histo -
rickom vývoji výskytu prírodných 
katastrof a katastrofických udalostí 
(s výnimkou požiarov). Komisia nemá 
k dispozícii nijakú analýzu o rozsahu 
škôd v lesných oblastiach spôsobených 
inými abiotickými (napr. suchá, víchrice 
alebo lavíny) či biotickými kalamitami 
(škodcovia a choroby).28 
Komisia vo svojom oznámení „Nová 
stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre 
lesy a sektor lesného hospodárstva“ 28 
považuje za strategické smerovanie: a) 
„vytvoriť Informačný systém o lesoch 
Európy prostredníctvom zhromažde -
nia harmonizovaných celoeurópskych 
informácií“ a „integrovanie rôznych 
informačných systémov (napr. EFFIS) 
a dátových platforiem (…)“; b) potrebu 
„zosúladiť informácie o lesoch v EÚ“; 
c) potrebu „zlepšovať, porovnávať 
a vymieňať si informácie o lesoch a ich 
monitorovaní (…)“ a d) potrebu „roz -
víjať niekoľko modulov, napr. o lesoch 
a prírodných rušivých faktoroch, ako 
sú požiare a škodcovia“.
29 
Komisia nemá ucelené informácie 
o iných prírodných katastrofách 
ovplyvňujúcich lesy a v dôsledku toho 
nemá úplný prehľad o potrebách 
prevencie katastrof pri posudzovaní 
plánov pre opatrenia 226, ktoré v pred -
ložených PRV navrhujú členské štáty.
Nedostatky výberového 
procesu na úrovni členských 
štátov
30 
Riadiace orgány by mali stanoviť prio -
rity na zásah v najcennejších lesných 
oblastiach (zohľadniac pri tom poly -
funkčnú povahu lesov opísanú v bo -
doch 1 a 2), pri ktorých boli predtým 
identifikované potenciálne významné 
riziká. To by sa malo odraziť vo výbero -
vom postupe.
17 Pripomienky
29 Okrem Andalúzie v prípade 
podpory pridelenej na základe 
súťažných výziev na 
predloženie investičných 
návrhov.
30 Správa EEA č. 5/2012 
„Chránené oblasti v Európe – 
prehľad“, s. 70 – 79. Územná 
zložka sústavy Natura 2000 
(768 000 km2) – z toho 46 % sú 
lesné oblasti Natura 
2000 – pokrýva približne 
17,9 % územia EÚ-27. Celková 
plocha lesných oblastí v EÚ-27 
je približne 1,8 milióna km2.
31 Pozostáva z území osobitnej 
ochrany určených členskými 
štátmi v rámci smernice 
o prirodzených biotopoch 
a taktiež zahŕňa osobitné 
chránené územie, ktoré 
klasifikovali v smernici 
o vtákoch. Natura 2000 nie je 
systém prísnych prírodných 
rezervácií, kde je vylúčená 
ľudská činnosť. Hoci táto 
sústava bude určite zahŕňať 
prírodné rezervácie, väčšina 
plochy bude naďalej 
v súkromnom vlastníctve 
a dôraz sa bude klásť na 
zabezpečenie udržateľného 
hospodárenia v budúcnosti.Chýbajúce účinné výberové 
postupy…
31 
V Taliansku (Basilicata) finančné 
prostriedky dostupné na vykonávanie 
opatrenia boli najprv rozdelené medzi 
združenia obcí proporcionálne podľa 
počtu lesných pracovníkov, ktorých 
mali zamestnať obce tvoriace jednotli -
vé združenia. Po rozdelení finančných 
prostriedkov združenia predložili 
projekty a žiadosti o pomoc zodpove -
dajúce finančným prostriedkom, ktoré 
im už boli vyčlenené. Projekty a žia -
dosti potom prešli oficiálnym výberom 
a hodnotením, ale to nemalo žiadny 
praktický vplyv, pretože všetky žiadosti 
boli prijaté a bola potvrdená výška 
pomoci, ktorá im už bola vyčlenená.
32 
Okrem toho, pokiaľ ide o výber pod -
porených lesných oblastí, neexistovala 
dokumentácia, v ktorej by boli stano -
vené dôvody uskutočneného výberu 
alebo odkazy na konkrétne miery 
rizika či iné technické prioritné ciele 
(napr. práca plánovaná v konkrétnych 
termínoch v obecnom pláne lesné -
ho hospodárstva, potreba realizovať 
alebo dokončiť činnosti už vykonané 
v iných obecných lesoch).
33 
V Španielsku (Andalúzia) bolo defino -
vaných niekoľko kritérií pre opatrenie 
226. Uplatnil sa výberový postup 
a dokumentoval sa v prípade súťaž -
ných výziev na predkladanie investič -
ných návrhov. Naopak, pri činnostiach 
priamo realizovaných regionálnymi 
orgánmi, ktoré tvorili viac než ¾ 
výdavkov, kritériá neuprednostňovali 
činnosti na základe konkrétnej analý -
zy rizík a výberový postup nebol ani 
zdokumentovaný.34 
Rakúsko zaviedlo systém lesníckej 
pomoci. Oblasť, za ktorú zodpovedá 
obvodný lesný úrad, je rozdelená me -
dzi odborných lesných poradcov, ktorí 
zodpovedajú za priamy kontakt s ma -
jiteľmi a správcami lesov. Poradcovia 
rozhodujú o tom, či možno podporiť 
lesnícke činnosti navrhnuté správcami 
lesa. Toto rozhodnutie nie je založené 
na explicitných výberových kritériách 
a na písomnom hodnotení navrho -
vanej lesníckej činnosti (posúdenie 
technických špecifikácií, dôležitosti, 
urgentnosti, vplyvu na životné prostre -
die atď.).
… alebo výberové kritériá 
nepriorizované podľa 
environmentálnych potrieb
35 
Vykonávanie činností v environmen -
tálne hodnotných lesných oblastiach 
EÚ, ako sú oblasti Natura 2000, ne -
bolo vždy uprednostnené 29 (po -
zri rámček 1 ). Odhaduje sa, že sústava 
lesných oblastí Natura 2000 pokrýva 
približne 20 % celkovej plochy lesov 
v EÚ 30. Cieľom sústavy oblastí Natura 
2000 je zabezpečiť dlhodobé prežitie 
najhodnotnejších a najohrozenejších 
druhov zvierat a ich prirodzených pro -
stredí v Európe 31.
18 Pripomienky
33 Podľa výročnej správy 
o výskyte škodlivých činiteľov 
v lesoch a ich prognózy na 
ďalší rok vydávanej Národným 
lesníckym centrom Slovenska.Financovanie nebolo zosú -
ladené s identifikovanými 
rizikami a potrebami
36 
Financovanie by malo byť zosúladené 
s identifikovanými rizikami a nasme -
rované na oblasti, ktoré ho najviac 
potrebujú.
Na Slovensku a v Rakúsku 
financovanie nezodpovedalo 
identifikovaným rizikám…
37 
Na Slovensku nebolo vyčlenenie 
finančnej podpory v rámci opatrenia 
226 v súlade s hlavnými potenciálnymi 
príčinami škôd v lesoch. Napríklad, 
hoci kalamity spôsobené víchricami 
boli najvýznamnejším škodlivým čini -
teľom v lesoch v krajine (80 %), po nich 
nasledoval sneh (12 %) a sucho s úpa -
lom (7 %) 33, najväčší podiel verejnej podpory v rámci opatrenia 226 sa 
využil na protipožiarne opatrenia 
v lesoch (61 %), najmä na financovanie 
výstavby a údržby lesných ciest, ktoré 
sa primárne využívali na ťažbu v lese 
bez odôvodnenia konkrétneho prepo -
jenia s protipožiarnou ochranou.
38 
V Rakúsku napriek existencii pod -
robných plánov lesného hospodár -
stva a plánov nebezpečných oblastí 
zohrávalo hodnotenie rizika ochrany 
lesov vykonávané rakúskymi orgánmi 
obmedzenú úlohu pri zacielení pomo -
ci. Nebol jasný vzťah medzi základným 
rizikom v lese a rozpočtovými výdav -
kami. Napríklad v spolkovej krajine 
Salzburg, ktorej 376 tisíc ha lesa je 
klasifikovaných ako lesy s veľmi nízkym 
až stredným rizikom, bolo vyčlenených 
o niečo viac finančných prostriedkov 
ako v Kärnten, ktorej 584 tisíc ha lesa 
je klasifikovaných ako lesy so stredným 
až veľmi vysokým rizikom.Priorizovanie environmentálnych potrieb na úrovni členských štátov
Hoci je významné percento slovenských lesov klasifikovaných ako chránené lesy (vrátane oblastí Natura 2000), 
ktoré majú vysokú environmentálnu hodnotu, vo výberovom procese neboli uprednostnené, čo obmedzuje 
potenciálny vplyv opatrenia 226 na životné prostredie.
Vo Francúzsku (Akvitánia) boli činnosti obnovy navrhnuté tak, aby sa podporila čo najväčšia plocha lesov 
po víchrici bez toho, aby sa uprednostnili lesy s vyššou environmentálnou hodnotou. Ani v regionálnych 
pravidlách sa nezohľadnili environmentálne aspekty odstránenia dreva, vyčistenia a obnovy poškodených 
oblastí32. Napríklad nepožadovali sa v nich ekologické štúdie v citlivých oblastiach na úrovni projektu a neza -
kazovali niektoré operácie, ktoré ovplyvňujú ochranu pôdy, napr. vytvorenie veľkých pásov buldozérom.
32 V porovnaní s regiónom Akvitánia, Lotrinsko, v ktorom sa taktiež financovali investície do obnovy lesných porastov poškodených víchricou 
z roku 1999, v ktorom sa vypracovali pravidlá zohľadňujúce environmentálne aspekty.Rámček 1
19 Pripomienky
… zatiaľ čo v Taliansku 
(Basilicata) a Španielsku 
(Andalúzia) financovanie išlo 
najmä na lesy vo verejnom 
vlastníctve na podporu činností 
s vysokým podielom manuálnej 
práce
39 
Auditom sa zistilo neproporčne vysoké 
vyčlenenie podpory pre niektoré verej -
né subjekty (regionálne alebo obecné 
orgány) na činnosti v lesoch vo verej -
nom vlastníctve a taktiež koncentrácia 
finančných prostriedkov v nákladných 
činnostiach s vysokým podielom ma -
nuálnej práce.
40 
V Taliansku (Basilicata) sa opatrenie 
226 uplatňovalo výhradne na lesy 
v obecnom vlastníctve, ktoré pred -
stavujú len 30 % celkovej plochy 
lesov v tomto regióne. Skutočnosť, že 
lesná plocha je vlastnená obcou, ešte 
neznamená, že príslušná oblasť je viac 
ohrozená požiarom. V skutočnosti, 
v roku 2012 lesné plochy postihnu -
té požiarmi v regióne Basilicata sa 
zvýšili o 93 % v porovnaní s rokom 
2011 a o 231 % v porovnaní s obdobím 
2009 – 2011. Tieto požiare sa vyskytli 
najmä v lesoch v súkromnom vlastníc -
tve. Obmedzenie podpory na obecné 
lesy bolo dané zámerom zabezpečiť 
zamestnanie pre lesných pracovníkov 
prijímaných každý rok na sezónne prá -
ce v obecných lesoch (pozri bod 31).41 
Napriek tomu, že v Španielsku (Anda -
lúzia) je 70 % lesov v súkromnom vlast -
níctve, výdavky v rámci opatrenia na 
verejné lesy boli približne trikrát vyššie 
ako na súkromné lesy. Ani v PRV, ani 
v následnom hodnotení neboli uvede -
né informácie, ktoré by odôvodňovali 
nerovnomerné rozdelenie finančných 
zdrojov, hoci vysvetlenie španielskych 
orgánov o chýbajúcej ziskovosti odvet -
via verejného lesného hospodárstva 
naznačuje potrebu verejnej podpory.
42 
Okrem toho, v tom istom regióne 
v prípade súťažných výziev na pred -
loženie investičných návrhov v roku 
2008 verejná podpora udelená v rámci 
opatrenia 226 na vyčistenie oblastí po -
krytých kríkmi a krovím predstavovala 
šesťnásobne vyššie finančné zdroje 
než celková suma použitá v tomto 
regióne na ostatné špecifické činnosti 
financované v rámci protipožiarnych 
opatrení, ako je vytvorenie a údržba 
protipožiarnych priesekov alebo vy -
budovanie a údržba vodných nádrží. 
Hoci čistenie oblastí pokrytých kríkmi 
a krovím má pozitívny účinok v boji 
proti šíreniu požiarov, ide o nákladné 
činnosti s vysokým podielom manuál -
nej práce. Španielske orgány uznali, že 
čistenie a prerieďovanie sa využívali 
v mnohých oblastiach, v ktorých by 
bolo kontrolované vypaľovanie hos -
podárnejšie a ekologicky vhodnejšie. 
Svoju voľbu odôvodnili nedostatkom 
skúsených zamestnancov a existenciou 
zákonných (vyžadujú sa podrobné ad -
ministratívne príkazy na vypaľovanie) 
a spoločenských prekážok, ale plánujú 
rozvinúť využívanie kontrolovaného 
vypaľovania v blízkej budúcnosti.
20 Pripomienky
34 Správa GR pre 
poľnohospodárstvo a rozvoj 
vidieka z marca 2009 
o vykonávaní lesníckych 
opatrení v rámci nariadenia 
(ES) č. 1698/2005 „… Činnosti 
súvisiace s riadením škodcov 
však možno považovať v rámci 
tohto opatrenia za oprávnené, 
ak súvisia s prírodnou 
katastrofou, napr. víchrica, 
povodeň alebo lesné požiare“.Časť II – Zistili sa činnosti, 
ktoré neboli vhodné na 
dosiahnutie cieľov 
opatrenia
Svojou povahou kontrolo -
vané činnosti vo všeobec -
nosti prispeli k dosiahnutiu 
cieľov opatrenia 226, avšak…
43 
Podpora v rámci opatrenia 226 sa mala 
poskytovať len na obnovu potenciálu 
lesného hospodárstva v lesoch po -
škodených prírodnými katastrofami 
a požiarom a prijímanie preventívnych 
opatrení. Svojou povahou (protipo -
žiarne prieseky, prerieďovanie, čiste -
nie atď.) mnoho spolufinancovaných 
činností preskúmaných počas auditu 
prispelo k cieľom podpory. Niektoré 
projekty boli obzvlášť relevantné pre 
ich vysoký ochranný charakter (pozri 
rámček 2 ).… podpora bola udelená na 
niektoré lesnícke činnosti, 
ktoré nesúviseli s prírodnými 
katastrofami
Riadenie škodcov a chorôb
44 
Činnosti obnovy a preventívne činnosti 
v rámci opatrenia 226 by mali súvisieť 
s katastrofou, t. j. mali by byť prepoje -
né s výskytom alebo rizikom prírodnej 
katastrofy. Škody spôsobené hmyzom/
škodcami alebo chorobami ako také 
sa nepovažujú za prírodnú katastro -
fu 34. Z tohto dôvodu činnosti súvisiace 
s bežným riadením škodcov by nemali 
byť oprávnené na financovanie, pokiaľ 
ich výskyt nie je dôsledkom prírodnej 
katastrofy. V Španielsku (Andalú -
zia) a na Slovensku boli preventívne 
činnosti týkajúce sa riadenia škodcov 
podporené v rámci opatrenia 226, hoci 
neboli prepojené so žiadnou prírodnou 
katastrofou. Považovali sa za opráv -
nené, pretože v danej oblasti už došlo 
k prepuknutiu výskytu škodcov. Avšak 
obmedzený rozsah výskytu neodô -
vodňoval riziko prírodnej katastrofy.
Príklad dobrého postupu (projekty s vysokou environmentálnou hodnotou)
V Rakúsku bolo niekoľko projektov financovaných s cieľom zabrániť lavínam v chránených lesoch vykonaním 
horizontálneho výrubu stromov, čo taktiež výrazne prispieva k ochrane vodných zdrojov, z ktorých sú napája -
né blízke obecné vodovodné systémy.Rámček 2
21 Pripomienky
Činnosti prenesené z iných 
opatrení
45 
V Rakúsku všetky činnosti pôvodne 
začaté v rámci opatrenia 224 „Platby 
v rámci sústavy Natura 2000“ a 225 
„Lesnícko -environmentálne platby“ 
boli v skutočnosti financované v rámci 
opatrenia 226. Avšak opatrenia 224 
a 225 sa týkajú činností zameraných na 
zachovanie a zlepšenie environmen -
tálnych funkcií lesných oblastí a po -
rastov neprepojených s prevenciou 
katastrof, zatiaľ čo v rámci opatrenia 
226 sa podpora poskytuje len v súvis -
losti s katastrofou. Podobne niektoré 
projekty výsadby pôvodne predložené 
v rámci opatrenia 122, ktorého cieľom 
je „zvýšenie hospodárskej hodnoty 
lesov“, boli neskôr schválené v rámci 
opatrenia 226 bez jasného uvedenia 
ich prepojenia s akoukoľvek prírodnou 
katastrofou.
Zvýšenie počtu druhov drevín
46 
Podpora v rámci opatrenia 226 v An -
dalúzii zahŕňala činnosti zamerané 
na zachovanie a zlepšenie ekosysté -
mov zalesnených oblastí zvýšením 
počtu druhov stromov v konkrétnych 
oblastiach, kde nedošlo k žiadnemu 
zhoršeniu ani strate pokrytia stromami 
v dôsledku prírodnej katastrofy alebo 
požiaru. Preto v Andalúzii primárny 
cieľ týchto činností nesúvisel s cieľom 
opatrenia 226.Infraštruktúra vybudovaná 
dlho po výskyte prírodnej 
katastrofy
47 
Uskladnenie vlhkého dreva je technika, 
ktorá pomáha udržať kvalitu dreva po 
výrube, a tak optimalizovať predajné 
ceny. Priestory na uskladnenie dreva 
boli v Rakúsku podporované s cieľom 
predísť premnoženiu podkôrneho 
hmyzu v borinách ovplyvnených 
výskytom prírodných katastrof (vích -
rice). Počas auditu sa zistilo, že tieto 
priestory, ktoré boli vybudované dlho 
po výskyte katastrofy, sa v skutočnosti 
využívali na uskladnenie buka, ktorý 
je postihnutý podkôrnym hmyzom len 
marginálne.
Pri niektorých typoch rea -
lizovaných operácií nebolo 
možné overiť kľúčové požia -
davky oprávnenosti
48 
V článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 
č. 65/2011 sa stanovuje ako všeobecná 
zásada kontroly, že členský štát zriadi 
kontrolný systém, ktorý zabezpečí, že 
všetky potrebné kontroly sa vykonáva -
jú na účinné overenie súladu s pod -
mienkami, podľa ktorých sa podpora 
poskytla. V článku 33 ods. 2 toho isté -
ho nariadenia sa stanovuje, že k dispo -
zícii musia byť postačujúce podklady 
pre audit.
22 Pripomienky
49 
Dvor audítorov zistil systémové nedo -
statky, ktoré sú uvedené v  rámčeku 3 . 
Pre tieto nedostatky nebolo možné 
overiť súlad s podmienkami, podľa 
ktorých sa podpora poskytla, pre chý -
bajúcu dokumentáciu alebo informá -
cie na podporu hlavných požiadaviek 
oprávnenosti.
Podpora bola udelená na 
lesné cesty, pri ktorých 
osobitný prínos k proti -
požiarnej prevencii nebol 
preukázaný…
50 
Z opatrenia 226 sa podporovala 
výstavba a údržba lesných ciest 
a chodníkov vo Francúzsku (Akvitánia), 
v Rakúsku, na Slovensku a v Španielsku 
(Andalúzia), ktoré sa využívali na ťažbu 
dreva a iných lesných výrobkov (korko -
vá kôra) z produktívnych súkromných 
lesov (pozri rámček 4 ).51 
Vybudovanie a údržba lesných ciest 
využívaných najmä na ťažbu dreva 
a iných lesných výrobkov nie je účelom 
opatrenia 226. Na tieto činnosti EPFRV 
poskytuje primeranú podporu v rámci 
osi I (opatrenia 122 a 125), ktorej cie -
ľom je zlepšiť konkurencieschopnosť 
odvetvia lesného hospodárstva. Hoci 
sú lesné cesty potrebné pre boj proti 
požiarom, malo by sa predísť tomu, 
aby sa z opatrenia 226 podporovali 
projekty, ktoré sú motivované hlavne 
ekonomickými cieľmi bez toho, aby 
mali osobitný prínos k protipožiarnej 
ochrane. Niekoľko kontrolovaných pro -
jektov (5 z 8 kontrolovaných zahŕňalo 
cesty v súkromných lesoch) neobsaho -
valo odôvodnenie prínosov v súvislosti 
s cieľmi protipožiarnej prevencie, aby 
sa zabezpečil účinný prínos podpory 
k environmentálnym cieľom.
Príklady nedostatočných informácií alebo dokumentácie týkajúcej sa udelenia 
podpory v rámci opatrenia 226
V Akvitánii (Francúzsko) bolo dôležitým kritériom oprávnenosti overovaným pri všetkých žiadostiach o pomoc 
súlad s minimálnou hranicou škôd stanovenou regionálnymi úradmi (minimálne 40 %). Počas auditu sa zistilo, 
že neexistoval nijaký administratívny informačný systém na určenie lesných porastov postihnutých víchricami 
z roku 1999 a mieru škôd. V dôsledku toho nebolo možné overiť presnosť vyhlásení žiadateľov.
Na Slovensku bola dokumentácia v spisoch k verejnému obstarávaniu neúplná, pretože sa v spise príjemcu 
archivovala len víťazná ponuka, ale nie neúspešné ponuky. To vedie k strate dôkazov o účinnom hodnotení 
ponúk.Rámček 3
23 Pripomienky
52 
V Rakúsku sa napríklad jeden projekt 
týkal výstavby lesnej cesty, ktorá sprí -
stupnila 25 ha lesa. Hlavným účelom 
tohto projektu bolo otvoriť les pre 
ťažbu dreva jeho majiteľmi. Argumenty 
predložené v projektových spisoch za -
hŕňajú mobilizáciu nevyužitých lesných 
rezerv, zvýšenie ziskovosti mobilizáciou 
dreva a dodávky pre miestne píly.
… a mohli mať negatívne 
vedľajšie účinky na životné 
prostredie bez primera -
ného zváženia miestnych 
podmienok
53 
Podmienky podpory výstavby a údržby 
lesných ciest v rámci opatrenia 226 
by mali byť jasné, aby sa zabezpečil účinný prínos podpory k environmen -
tálnym cieľom. V nariadeniach EÚ sa 
nedefinovali minimálne požiadavky, 
napr. obmedzenie prístupu, hustota 
neohrozujúca bezpečnosť ekosysté -
mov či povinné osvedčenie projektov 
miestnymi hasičmi s cieľom zabezpečiť 
primeranú ochranu životného pros -
tredia. Podľa „Štúdie uskutočniteľnosti 
prostriedkov na boj proti úbytku lesov 
v Európskej únii“, technickej správy 
vypracovanej GR ENV (december 2007), 
„výstavba cesty môže prispieť k ochra -
ne lesa, alebo môže viesť k opaku (…) 
Siete lesných ciest sprístupňujú cestu 
k lesným požiarom, a preto pomáhajú 
v boji proti lesným požiarom. Naopak, 
lesné cesty môžu viesť k zvýšenej frag -
mentácii lesov, destabilizácii funkcií 
ekosystémov, a preto vedú k zvýšenej 
zraniteľnosti lesov“.Príklady využívania lesných ciest podporených z opatrenia 226 na ekonomické 
účely (Akvitánia, Francúzsko)Rámček 4

24 Pripomienky
54 
Na Slovensku pri lesných cestách kry -
tých z činností financovaných v rámci 
opatrenia 226 sa v PRV schválenom 
Komisiou stanovila optimálna hustota 
20 – 25 m/ha. Počas auditu sa zisti -
lo, že v skutočnosti sa podporovala 
neproporčne vysoká hustota lesných 
ciest, čo môže mať negatívny vplyv 
na ekologický stav príslušných lesov. 
Napríklad jeden súkromný príjemca 
v roku 2008 predložil 4 projekty týka -
júce sa vybudovania nových lesných 
ciest v jeho lesnom podniku 35. Pred 
investíciami do infraštruktúry bola dĺž -
ka lesných ciest v jeho lesnom podniku 
marginálna. Výsledkom investície bolo 
vybudovanie približne 40 km nových 
lesných ciest, čo viedlo k dosiahnutiu 
hustoty lesných ciest 36 m/ha, čo je 
viac ako optimálna hustota 20 – 25 m/
ha predpokladaná v PRV. Ďalší príjem -
ca vybudoval 3 619 m lesných ciest vo 
svojom lesnom podniku s rozlohou 
24,96 ha, čím sa dosiahla hustota les -
ných ciest 145 m/ha, čo je veľmi vysoké 
číslo či už v porovnaní so slovenským 
priemerom (približne 10,6 m/ha) alebo 
s optimálnou hustotou 20 – 25 m/ha 
uvádzanou v PRV.Časť III – Nákladová 
účinnosť financovaných 
činností nebola primerane 
zabezpečená
Primeranosť nákladov nebola 
vždy preukázaná
55 
V článku 24 ods. 2 písm. d) nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 65/2011, ktorým sa sta -
novujú podrobné pravidlá uplatňova -
nia nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005, 
pokiaľ ide o realizáciu kontrolných 
postupov sa stanovuje, že adminis -
tratívne kontroly žiadostí o podporu 
zahŕňajú primeranosť predložených 
nákladov, ktorá sa hodnotí na základe 
príslušných systémov hodnotenia, ako 
sú napr. referenčné náklady, porovna -
nie rozličných ponúk alebo hodnotiaci 
výbor.
56 
Nedostatky v postupoch zavedených 
v Rakúsku, na Slovensku a v Taliansku 
(Basilicata) ovplyvnili primeranosť 
nákladov na podporované činnosti 
(pozri  rámček 5 ).35 Celý les je klasifikovaný ako 
oblasť s vysokým stupňom 
ohrozenia požiarom.
25 Pripomienky
Príklady nedostatočného odôvodnenia štandardných nákladov
Príklad 1
V Rakúsku typ pomoci a jej strop (stanovené horné limity alebo paušálne sumy na hektár alebo strom) boli 
definované každý rok. Neexistovalo však odôvodnenie alebo zjavná logika pri stanovovaní niektorých stropov, 
ktoré boli značne upravované z roka na rok:
Zalesňovanie po prírodných katastrofách
V Kärnten bol strop pre zalesňovanie listnatých lesov (> 75 % listnatých stromov) pôvodne stanovený na 
1 800 EUR/ha v roku 2008, zatiaľ čo od roku 2009 sa zvýšil na 2 500 EUR/ha. V 2010 bola podpora na zalesňo -
vanie až do 6 000 EUR/ha.
Prerieďovanie
Taktiež v Kärnten došlo k nárastu stropu pre prerieďovanie z 300 EUR/ha v roku 2008 na 400 EUR/ha v roku 
2009 a v prípade platieb paušálnych súm na ochranu lesa zo 420 EUR/ha na 560 EUR/ha.
V Dolnom Rakúsku bola verejná podpora na prerieďovanie 350 EUR/ha v rokoch 2007 až 2009. V roku 2010 
sa zvýšila na maximálnu výšku 750 EUR/ha (ak bolo podložené faktúrami) alebo 500 EUR/ha v prípade platby 
paušálnej sumy. Obe tieto sumy boli opätovne znížené na 350 EUR/ha od roku 2011.
Príklad 2
Štandardné náklady stanovené v regióne Basilicata boli výrazne vyššie než v ostatných susedných talianskych 
regiónoch na také isté alebo podobné preventívne činnosti, ako to vyplýva z nasledujúcich príkladov.
Manuálne čistiace práce
Štandardné náklady na manuálne čistiace práce s cieľom vytvorenia 1,2 metra širokých chodníkov v regióne 
Basilicata boli 7,81 EUR na meter; zatiaľ čo štandardné náklady na porovnateľnú činnosť – vytvorenie „ 1 meter 
širokého chodníka v akomkoľvek type terénu“ – v regióne Puglia boli len 3,58 EUR na meter.
Obnova služobných chodníkov
Pokiaľ ide o obnovu služobných chodníkov, štandardný pracovný čas bol 35 minút na meter a štandardné 
náklady boli 6,89 EUR na meter v regióne Basilicata. Pri podobnej činnosti v regióne Puglia bol štandardný 
pracovný čas 9 minút (vrátane troch minút s kosačkou) a štandardné náklady boli 2,15 EUR na meter. Podobná 
činnosť sa vykonávala v regióne Kampánia pri nákladoch 2,77 EUR na meter.Rámček 5
26 Pripomienky
59 
V Andalúzii niektoré činnosti, ktoré 
predstavovali 13,5 % celkovej zmluv -
nej ceny na výkon lesníckych prác 
v rámci projektu vo verejných lesoch, 
neboli zrealizované. Na druhej strane, 
niektoré činnosti zrealizoval zmluvný 
dodávateľ za oveľa vyššiu cenu, ako sa 
plánovalo v technickej dokumentácii 
k projektu. Keďže celkové schválené 
náklady na projekt neboli prekročené, 
príjemca nemusel odôvodniť nevyko -
nanie niektorých činností ani zvýšenie 
nákladov na iné činnosti.60 
Vo Francúzsku pri niektorých činnos -
tiach obnovy a údržby sú príjemcovia 
povinní predložiť so svojou žiadosťou 
len jednu ponuku. Predloženie viace -
rých ponúk by prispelo k zabezpečeniu 
výberu ekonomicky najvýhodnejšej 
ponuky.Príklad nákladnej činnosti z dôvodu využitia manuálnej práce
Údržba lesných ciest
Celkové náklady na údržbu 7 253,82 metrov lesných ciest v regióne Basilicata predstavovali 337 665,32 EUR 36 
pri štandardných nákladoch 46,55  EUR na meter.
Pri podobnej lesnej ceste rovnakej dĺžky v Toskánsku údržba vykonávaná manuálnym aj mechanickým spôso -
bom by stála len 37 828,67 EUR, pretože štandardné náklady v tomto regióne sú 5,21 EUR na meter.
36 46,55 EUR na meter.Rámček 657 
V regióne Basilicata by boli tieto čin -
nosti vykonané hospodárnejšie a efek -
tívnejšie, ak by sa viac využili prístroje 
(ako v ostatných regiónoch), namiesto 
využitia ľudskej sily. Vzhľadom na 
rozsiahlejšie využívanie manuálnej 
práce v rôznych prípadoch štandardné 
náklady stanovené v regióne Basilicata 
sú oveľa vyššie než v iných regiónoch 
na rovnaké alebo podobné činnosti 
(pozri rámček 6 ).58 
Na Slovensku sa na všetky projekty 
vzťahujú pravidlá verejného obstará -
vania, ktorými by sa mala zabezpečiť 
efektívnosť využívania verejných 
finančných prostriedkov. Audítori za -
znamenali, že nebolo vykonané nijaké 
hodnotenie primeranosti investičných 
nákladov požadovaných príjemcami 
napriek tomu, že tieto projekty boli fi -
nancované na 100 % z verejných zdro -
jov. Jedinou formálnou kontrolou bolo 
overiť, či výdavky požadované príjem -
com neprekračovali strop stanovený 
v procese verejného obstarávania.
27 Pripomienky
Konkrétne situácie, ktoré 
predstavujú riziko nadmer -
nej verejnej podpory
61 
Udelenie podpory v prípadoch, keď nie 
je potreba u príjemcov jasne preuká -
zaná (mŕtva váha), znižuje efektívnosť 
podpory.
62 
V Rakúsku boli v rámci tohto opatrenia 
financované už dokončené projekty. 
Vnútroštátne vykonávacie nariadenie 
vstúpilo do platnosti na začiatku roka 
2008 a tak prvé rozhodnutia o udelení 
podpory boli vydané až v apríli 2008. 
Potenciálnym príjemcom však bolo 
umožnené a boli podporovaní predlo -
žiť žiadosti o podporu od januára 2007 
a zrealizovať projekty na svoje vlastné 
riziko. Spolu bolo predložených 3 671 
žiadostí v roku 2007, z toho najme -
nej 444 projektov bolo dokončených 
pred dátumom rozhodnutia o ude -
lení podpory. Pokiaľ ide o žiadosti 
predložené od roku 2008, aspoň 147 
projektov bolo zrealizovaných pred 
schválením grantu, hoci sa vo vykoná -
vacom nariadení, ktoré bolo v platnos -
ti od roku 2008, uvádzalo, že náklady 
na projekty v rámci opatrenia 226 sú 
oprávnené až od dátumu rozhodnutia 
o udelení podpory. V týchto situáciách 
prvotné rozhodnutie príjemcu zreali -
zovať projekty bez pomoci nastolilo 
otázku potreby udelenia verejnej 
podpory.63 
Na Slovensku dvaja kontrolovaní 
príjemcovia, ktorí dostali podporu na 
výstavbu lesných ciest, potvrdili počas 
kontroly na mieste, že by činnosti zrea -
lizovali aj bez verejného financovania.
64 
V Španielsku prevažne poľnohospo -
dárska pôda (pasienky so stromami, 
pasienky s kríkmi a trávnaté pasienky), 
ktoré boli vykázané ako „oprávnené 
hektáre“ na účely aktivácie platobných 
nárokov 37 a takto aj určené v španiel -
skom systéme identifikácie poľno -
hospodárskych parciel, bola taktiež 
oprávnená na lesnícku podporu v rám -
ci opatrenia 226. Niektorí príjemcovia 
dostali podporu na vyčistenie kríkov 
a krovia v rámci opatrenia 226 ako na 
preventívnu činnosť proti požiarom, 
hoci už boli povinní udržiavať svoje 
parcely ako poľnohospodársku pôdu 
v dobrom poľnohospodárskom a en -
vironmentálnom stave (t. j. bez kríkov 
a krovia).37 V článku 34 nariadenia Rady 
(ES) č. 73/2009 
z 19. januára 2009, ktorým sa 
ustanovujú spoločné pravidlá 
režimov priamej podpory pre 
poľnohospodárov v rámci 
spoločnej poľnohospodárskej 
politiky a ktorým sa 
ustanovujú niektoré režimy 
podpory 
pre poľnohospodárov, ktorým 
sa menia a dopĺňajú 
nariadenia (ES) č. 1290/2005, 
(ES) č. 247/2006, (ES) 
č. 378/2007 a ktorým sa 
zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 30 
31.1.2009, s. 16), sa stanovuje, 
že podpora sa poskytne po 
aktivovaní platobného nároku 
na hektár, na ktorý možno 
poskytnúť podporu. „Hektár, 
na ktorý možno poskytnúť 
podporu“ sa v tom istom 
článku vymedzuje ako 
„poľnohospodárska plocha 
podniku... alebo ak sa plochy 
využívajú aj na 
nepoľnohospodárske činnosti, 
ktorá sa využíva prevažne 
na poľnohospodársku 
činnosť.“
28 Pripomienky
Časť IV – Monitorovacie 
nástroje neumožňujú 
Komisii a členským 
štátom primerane posúdiť 
efektívnosť a účinnosť 
opatrenia
65 
Posúdenie toho, či opatrenie 226 bolo 
účinné, si vyžaduje využiť primerané 
monitorovacie a hodnotiace nástroje, 
ktoré umožnia identifikovať potreb -
né zlepšenia s cieľom maximalizovať 
dosah podpory EÚ.
Dostupné monitorovacie 
nástroje
66 
Na obdobie rokov 2007 – 2013 bol 
vypracovaný „spoločný rámec pre mo -
nitorovanie a hodnotenie“ v spolupráci 
s Komisiou a členskými štátmi. Pokrok, 
efektívnosť a účinnosť realizácie PRV 
v súvislosti s ich cieľmi sa meria ukazo -
vateľmi, ktoré súvisia s východiskovou 
situáciou, ako aj s finančnou realizá -
ciou, výstupmi, výsledkami a vplyvom 
programov 38.67 
Komisia vydala usmernenia, v ktorých 
sú stanovené tieto spoločné ukazo -
vatele výstupov týkajúce sa realizácie 
opatrenia 226: a) počet preventívnych 
činností / činností na obnovu; b) pod -
porená plocha poškodených lesov; c) 
celkový objem investícií. Okrem týchto 
ukazovateľov výstupov boli v SRMH 
pre opatrenie 226 definované tieto 
ukazovatele výsledkov: oblasť úspeš -
ného hospodárenia na pôde prispie -
vajúca k zlepšeniu biodiverzity, kvalite 
vody a kvalite pôdy a k zmierneniu 
zmeny klímy.“
Nedostatočné ukazovatele 
na meranie dosahovania 
cieľov
68 
Hoci má väčšina financovaných činnos -
tí preventívny charakter, ukazovateľ 
výstupov stanovený pre tieto činnosti 
(počet preventívnych opatrení) bol 
nedostatočný. Ukazovateľ výstupov 
definovaný ako „podporená  plocha  
poškodených  lesov “ odkazuje len na 
lesy skutočne poškodené katastrofami, 
takže tento ukazovateľ je relevantný 
len pre činnosti obnovy.
69 
Pokiaľ ide o ukazovateľ výsledkov 
týkajúci sa zlepšenia biodiverzity, kva -
lity vody a kvality pôdy a zmiernenia 
zmeny klímy, počas auditu sa zistilo, že 
ani jeden z kontrolovaných riadiacich 
orgánov nedokázal pripísať výsledok 
danej činnosti jednému alebo inému 
aspektu ukazovateľa, a v skutočnosti 
niektoré orgány vykázali tú istú celko -
vú plochu ako výsledok dosiahnutý pri 
každom aspekte ukazovateľa.38 Články 80 a 81 nariadenia (ES) 
č. 1698/2005.
29 Pripomienky
70 
Ukazovateľ výsledkov stanovený 
v novom programovom období 
2014 – 2020 39 (počet poľnohospodár -
skych podnikov zapojených do systé -
mov riadenia rizík) nepredstavuje zlep -
šenie z hľadiska hodnotenia účinnosti 
podpory, takže je pravdepodobné, že 
zistené nedostatky budú pretrvávať.
Obmedzená užitočnosť hod -
notení v polovici obdobia
71 
Programy rozvoja vidieka sa hodno -
tia z hľadiska ich prípravy, realizácie 
a ukončenia (predbežné hodnotenie, 
hodnotenie v polovici obdobia a ná -
sledné hodnotenie). Zatiaľ čo cieľom 
predbežného hodnotenia je opti -
malizovať vyčlenenie rozpočtových 
zdrojov a zlepšiť kvalitu plánovania, 
hodnotenie v polovici obdobia a ná -
sledné hodnotenie preskúmajú stupeň 
využitia zdrojov, účinnosť a efektívnosť 
plánovania EPFRV, jeho spoločen -
sko-ekonomický vplyv a jeho dosah 
na priority Únie. Pokiaľ ide o opatrenie 
226, štyri hodnotiace otázky defino -
vané v SRMH na obdobie 2007 – 2013 
sa týkajú miery, do akej podporené 
činnosti prispeli k: a) obnove potenci -
álu lesného hospodárstva (poškodené 
lesy); b) zachovaniu lesov (preventívne 
opatrenia); c) zvýšeniu udržateľného 
hospodárenia na lesnej pôde a; d) 
zlepšeniu životného prostredia.72 
Počas auditu sa zistilo, že v súvislosti 
s opatrením 226 informácie získané 
z hodnotení v polovici obdobia boli 
nesúrodé a neúplné. Napríklad v regió -
ne Basilicata a Akvitánia hodnotitelia 
neposkytli odpovede ani na jednu 
otázku na rozdiel od Andalúzie. Hoci 
boli za Andalúziu zodpovedané všetky 
otázky, odpovede neboli vždy užitoč -
né na posúdenie pokroku v realizácii, 
pretože tie isté číselné údaje (počet 
činností a počet ha) boli poskytnuté na 
obe otázky týkajúce sa údržby lesov 
a udržateľného hospodárenia na lesnej 
pôde.
Účinnosť preventívnych opat -
rení sa nemeria primerane
73 
Škody spôsobené požiarmi sa sústre -
ďujú v niekoľkých členských štátoch 
v stredozemskej oblasti. Zo štatistiky 
na úrovni EÚ vyplýva mierny pokles 
celkovej spálenej plochy v posledných 
rokoch (pozri graf 4). Trend na úrovni 
členských štátov však nie je rovnaký 
(pozri graf 3 ).39 Vykonávacie nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 808/2014 zo 
17. júla 2014, ktorým sa 
stanovujú pravidlá 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1305/2013 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV)  
(Ú. v. EÚ L 227, 31.7.2014, s. 18).
30 Pripomienky Graf 3Hektáre spálených lesov v krajinách s podporou z opatrenia 226
74 
Väčšina podpory z EPFRV v rámci 
opatrenia 226 bola zameraná na zave -
denie preventívnych opatrení, najmä 
preventívnych opatrení proti lesným 
požiarom (pozri prílohu I ). Hoci 80 % 
finančných prostriedkov EÚ sa používa 
na financovanie preventívnych činnos -
tí, ich účinnosť sa nemeria. Podobne 
Komisia nemá žiadne štatistiky na 
potvrdenie účinnosti preventívnych 
protipožiarnych opatrení, ktoré členské 
štáty realizovali v rámci opatrenia 226, 
a nevyžiadala si nijaké geografické 
informácie o oblastiach, v ktorých sa 
realizovali podporené činnosti.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993 – 1999 2000 – 2006 2007 – 2012Tis. hektárov
Španielsko PortugalskoTalianskoFrancúzsko BulharskoPoľskoMaďarskoCyprusLotyšsko Nemecko Slovensko
Česká republikaLitvaRakúsko Dánsko 
Zdroj:  EFFIS.
31
 Závery  
a odporúčania
75 
V programovom období 2007 – 2013 
bola podpora EÚ v rámci opatrenia RV 
226 zameraná na obnovu potenciálu 
lesného hospodárstva v lesoch po -
škodených prírodnými katastrofami 
a požiarmi a na zavádzanie preventív -
nych opatrení. Väčšina podpory (80 %) 
bola na preventívne opatrenia, najmä 
protipožiarne. Dvor audítorov preskú -
mal, či bola podpora dobre riadená a či 
Komisia a členské štáty môžu preuká -
zať dosiahnutie plánovaných výsled -
kov nákladovo účinným spôsobom. 
Kontrolovaná bola vzorka 68 činností, 
z toho 45 na mieste u konečných 
príjemcov.
76 
Dvor audítorov dospel k záveru, že 
podpora nebola dostatočne dobre 
riadená a že Komisia a členské štáty 
nemohli preukázať dosiahnutie pláno -
vaných výsledkov nákladovo účinným 
spôsobom.
77 
S osobitným zreteľom na skutoč -
nosť, že táto podpora je dostupná 
v súčasnom programovom obdo -
bí 2014 – 2020 40, Dvor audítorov vyjad -
ruje tieto odporúčania:Preventívne opatrenia 
neboli dostatočne 
zacielené
78 
Dvor audítorov zaznamenal, že zatiaľ 
čo sa opatrenie 226 zameriava na 
lesy so stredným až vysokým stup -
ňom ohrozenia požiarom, neexistuje 
spoločná definícia EÚ alebo kritériá na 
ich identifikáciu. Výberové postupy 
v členských štátoch mali nedostatky 
v rôznych ohľadoch, chýbali explicitné 
výberové kritériá, účinné hodnotenie 
navrhovaných činností alebo sa zane -
dbávali niektoré oblasti rizika. Envi -
ronmentálne ciele neboli dostatočne 
priorizované vo fáze výberu a niekedy 
prehliadnuté v priebehu realizácie 
(pozri body 21 až 42).
Odporúčanie 1
Členské štáty by mali:
– vyberať preventívne opatrenia na 
základe explicitných kritérií zosúla -
dených s potrebami a po podrob -
nom a zdokumentovanom procese 
hodnotenia,
– posilniť ochranný environmen -
tálny vplyv podpory priorizova -
ním činností v environmentálne 
najhodnotnejších lesoch, napríklad 
v lesných oblastiach Natura 2000.
Komisia by mala:
– overiť v priebehu schvaľovania 
PRV členských štátov na obdobie 
rokov 2014 – 2020, či sú potreby 
preventívnych opatrení v lesných 
oblastiach, v ktorých sa plánuje ve -
rejná podpora, primerane opísané 
a odôvodnené,
– stanoviť spoločné základné kritériá 
na rozlíšenie lesných oblastí s klasi -
fikáciou na lesy s nízkym, stredným 
a vysokým stupňom ohrozenia 
požiarom.40 Článok 24 nariadenia (ES) 
č. 1305/2013.
32 Závery a odporúčania 
Zistili sa činnosti, ktoré 
neboli vhodné na 
dosiahnutie cieľov 
opatrenia
79 
Hoci svojou povahou (protipožiarne 
prieseky, prerieďovanie, čistenie atď.) 
mnoho preskúmaných spolufinancova -
ných činností prispelo k cieľom podpo -
ry, Dvor audítorov zistil prípady, ktoré 
nesúviseli s prírodnými katastrofami 
či požiarmi, ale boli motivované inými 
ekonomickými alebo environmen -
tálnymi cieľmi. Pri niektorých typoch 
realizovaných operácií nebolo možné 
overiť kľúčové požiadavky oprávnenos -
ti z dôvodu chýbajúcej dokumentácie. 
Dvor audítorov taktiež zistil prípady 
lesných ciest využívaných na hospo -
dársku ťažbu v lesoch, pri ktorých oso -
bitný prínos k protipožiarnej prevencii 
nebol preukázaný. Vysoká hustota 
vybudovaných ciest by taktiež mohla 
mať negatívne vplyvy na životné pros -
tredie (pozri body 43 až 54).
Odporúčanie 2
Členské štáty by mali:
– zabezpečiť, aby sa podporovali 
len činnosti súvisiace s prírodnými 
katastrofami alebo požiarmi,
– zaviesť kontrolný systém, ktorý 
môže zabezpečiť účinné overenie 
súladu s podmienkami udelenia 
podpory, a zachovávanie náleži -
tých dokumentov a informácií,– venovať väčšiu pozornosť environ -
mentálnym aspektom podporova -
ných činností, najmä stanovením 
opatrení na predídenie nežiaducim 
vplyvom na životné prostredie.
Komisia by mala:
– overiť, či členské štáty zaviedli 
takýto systém,
– objasniť požiadavky na činnosti, 
ktoré sa majú podporovať v rámci 
opatrenia 226 s cieľom zabezpečiť, 
aby výrazne prispievali k prevencii 
proti požiarom a prírodným ka -
tastrofám, obzvlášť keď sú súčas -
ťou ziskovej hospodárskej činnosti 
a ako také by mohli byť financova -
né aj v rámci osi 1.
Nákladová účinnosť 
financovaných činností 
nebola primerane 
zabezpečená
80 
Pokiaľ ide o náklady na podporované 
činnosti, Dvor audítorov zistil prípa -
dy, keď strop verejnej podpory bol 
často upravený bez odôvodnenia, keď 
štandardné náklady v regióne boli 
výrazne vyššie než v inom regióne pri 
podobných činnostiach a keď bola 
uprednostnená manuálna práca pred 
použitím strojov, čo viedlo k vyšším 
nákladom. Taktiež sa vyskytli situácie, 
ktoré predstavovali riziko nadmernej 
verejnej podpory, keď boli vybrané už 
dokončené projekty, keď príjemcovia 
dokázali financovať činnosti sami a keď 
sa podporili poľnohospodárske parcely 
(pozri body 55 až 64).
33 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 3
Členské štáty by mali:
– zabezpečiť, aby boli štandardné 
náklady na podporované činnosti 
primerané,
– odôvodniť strop podpory – a kaž -
dú jej zmenu – na základe bežných 
nákladov príjemcov,
– požadovať od príjemcov, aby jasne 
preukázali potrebu podpory v rám -
ci opatrenia 226.
Monitorovacie nástroje 
neumožňujú Komisii 
a členským štátom 
primerane posúdiť 
efektívnosť a účinnosť 
opatrenia
81 
Konkrétne, ukazovatele výkonnosti 
stanovené v rámci SRMH boli nedo -
statočné a užitočnosť dostupných 
hodnotení bola obmedzená. Nebolo 
možné vyvodiť závery o účinnosti pre -
ventívnych opatrení, pretože nebola 
meraná (pozri body 65 až 74). Zistené nedostatky budú pravdepodobne 
pretrvávať aj v období 2014 – 2020, 
pretože nové navrhované monitorova -
cie nástroje nezlepšili rámec monitoro -
vania tejto konkrétnej podpory.
Odporúčanie 4
Členské štáty by mali:
– predkladať správy o účinkoch 
vykonaných činností z hľadiska 
zníženia počtu požiarov/alebo 
prírodných katastrof a poškodenej 
plochy.
Komisia by mala:
– zlepšiť monitorovanie tohto opat -
renia s cieľom zabezpečiť, aby ho 
členské štáty realizovali v súlade 
s konkrétne stanovenými cieľmi.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 17. decembra 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

34
 Prílohy Príloha IPridelenie finančných zdrojov na opatrenie 226
(EUR)
Verejné výdavky plánované 
v období rokov 2007 – 2013 
(prvé PRV)Finančné plnenie verejných 
výdavkov k 31.12.2012Počet podporených 
činnostíFinančné plnenie EPFRV (pri nových 
žiadostiach v  programovom období 
2007  – 2013)
Členské 
štátyPlánovaný 
príspevok 
EPFRV na 
226Celkové 
verejné 
výdavky na 
226Platby 
z EPFRVCelkové 
verejné 
platbyPrevencia ObnovaPreven -
cia – plat -
byObnova – 
platbyCelkové 
platby 
z EPFRV
Bulharsko 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Česká 
republika22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Dánsko 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Nemecko 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grécko 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Španielsko 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Francúzsko 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Taliansko 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Cyprus 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Lotyšsko 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litva 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Maďarsko 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Rakúsko 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Poľsko 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugalsko 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovensko 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
SPOLU 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Prílohy Príloha IIZoznam preskúmaných činností
Členský 
štátČíslo 
činnostiCharakter činnosti Typ pomociCelkové verej -
né výdavky 
(EUR)Celkový 
príspevok 
z EPFRV (EUR)Kontrola na 
mieste
ES 1 Prevencia Protipožiarne pásy, protipožiarne plány 4 464,30 3 348,23 Áno
ES 2 Prevencia Prerieďovanie, údržba cestičiek 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Áno
ES 3 Obnova Čistenie, obnova porastov 13 013,61 9 782,18 Áno
ES 4 Obnova Čistenie, prerieďovanie 499 443,40 374 582,55 Áno
ES 5 Obnova Prerieďovanie, údržba cestičiek 951 688,65 713 766,49 Áno
ES 6 Prevencia Preventívne opatrenia 51 488,59 38 871,67 Nie
ES 7 Prevencia a obnovaPrerieďovanie, čistenie, údržba lesných 
chodníkov, zahustenie2 262 163,20 1 741 226,39 Nie
ES 8 Prevencia a obnovaPrerieďovanie, čistenie, obnova porastov, 
výstavba a  údržba cestičiek1 038  834,14 784 763,11 Nie
ES 9 Prevencia Prerieďovanie, čistenie 1 750  955,95 1 313 216,96 Nie
ES 10 Obnova Prerieďovanie, čistenie 60 236,19 45 17 7,14 Nie
ES 11 Obnova Čistenie 209 115,15 165 631,35 Nie
ES 12 Prevencia Výstavba a  údržba protipožiarnych pásov 278,78 225,00 Nie
ES 13 Prevencia Protipožiarne pásy, protipožiarne plány 34 323,01 33 750,00 Nie
ES 14 Obnova Údržba lesných ciest a cestičiek 297 550,92 276 095,98 Nie
ES 15 Prevencia a obnovaPrerieďovanie, čistenie a  obnova 
porastov1 712  450,99 1 314  688,73 Nie
FR 1 Prevencia rizika Výrub, obnova 5 368,00 9 760,00 Nie
FR 2 Prevencia rizika Prístup 44 791,12 81 438,40 Nie
FR 3 Prevencia rizika Infraštruktúra 140 768,62 255 942,96 Áno
FR 4 Obnova po  škodách Výrub, obnova 113 979,04 207 234,62 Áno
FR 5 Obnova po  škodách Výrub, obnova 178 750,88 325 001,60 Áno
FR 6 Obnova po  škodách Obnova 4 121,85 7 494,28 Áno
FR 7 Obnova po  škodách Výrub, obnova 11 035,20 20 064,00 Áno
FR 8 Obnova po  škodách Výrub, obnova 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Áno
FR 9 Obnova po  škodách Čistenie 63 490,90 115 438,00 Nie
FR 10 Obnova po  škodách Výrub, obnova 34 342,00 62 440,00 Nie
FR 11 Obnova po  škodách Výrub, obnova 18 182,15 33 058,46 Nie
36 Prílohy Príloha IIČlenský 
štátČíslo 
činnostiCharakter činnosti Typ pomociCelkové verej -
né výdavky 
(EUR)Celkový 
príspevok 
z EPFRV (EUR)Kontrola na 
mieste
IT 1 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 1 192 999,59 685 974,76 Áno
IT 2 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 1 034 691,15 594 947 ,41 Áno
IT 3 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 1 042 459,99 599 414,50 Áno
IT 4 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 816 808,12 469 664,67 Áno
IT 5 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 407 399,34 234 254,62 Áno
IT 6 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 394 524,99 226 851,87 Áno
IT 7 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 405 571,49 233 203,61 Áno
IT 8 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 1 244 483,70 715 578,13 Áno
IT 9 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 62 5 927,12 359 908,09 Áno
IT 10 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 616 179,62 354 303,28 Áno
IT 11 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 1 378  702,24 792 753,79 Áno
IT 12 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 706 745,31 406  378,55 Áno
IT 13 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 1 002 850,95 576 639,30 Áno
IT 14 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 900 440,30 517 753,17 Áno
IT 15 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 998 533,36 574 156,68 Áno
IT 16 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 499 266,68 287 078,34 Áno
IT 17 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky 608 695,65 350 000,00 Áno
IT 18 Prevencia Protipožiarne pásy, chodníky, čistenie 583 960,24 335 777 ,14 Áno
AT 1 Obnova Čistenie lesov po katastrofe 33 800,00 16 413,00 Áno
AT 2 Prevencia Prerieďovanie 5 840,00 3 041,00 Áno
AT 3 Obnova Výsadba 9 001,00 4 371,00 Áno
AT 4 Natura 2000 Environmentálne hodnotné stromy 5 080,00 2 646,00 Áno
AT 5 Prevencia Horizontálny výrub, ťažba lanovkou 29 029,00 15 118,00 Áno
AT 6 Obnova Ťažba lanovkou 17 058,00 8 283,00 Áno
AT 7 Obnova Ťažba lanovkou 18 500,00 9 008,00 Áno
AT 8 Obnova Ťažba lanovkou 115 883,00 56 273,00 Áno
AT 9 PrevenciaŤažba lanovkou, príprava, výsadba, 
prerieďovanie123 698,00 61 994,00 Áno
AT 10 PrevenciaŤažba lanovkou, príprava, výsadba, 
prerieďovanie98 538,00 48 250,00 Áno
AT 11 Prevencia Kontrola podkôrneho hmyzu 684  810,00 333 434,00 Nie
AT 12 Prevencia Lesná cesta 142 415,00 69 342,00 Nie
AT 13 PrevenciaOprava ochranného lesa, prevencia pred 
lavínami, ťažba lanovkou, výsadba atď.128 062,00 62 250,00 Nie
37 Prílohy Príloha IIČlenský 
štátČíslo 
činnostiCharakter činnosti Typ pomociCelkové verej -
né výdavky 
(EUR)Celkový 
príspevok 
z EPFRV (EUR)Kontrola na 
mieste
SK 1 PrevenciaInfraštruktúra, lesná cesta, vodná nádrž, 
monitorovanie503 619,00 402 895,00 Áno
SK 2 Prevencia Infraštruktúra, lesná cesta 404  885,00 222 687 ,00 Áno
SK 3 Prevencia Infraštruktúra, lesná cesta, vodná nádrž 903 141,00 722 513,00 Áno
SK 4 Obnova Letecká aplikácia vápenca a hnojiva 633 904,00 507 123,00 Áno
SK 5 Obnova Obnova porastov 204 132,00 163 305,00 Áno
SK 6 Prevencia Infraštruktúra, lesná cesta 778 136,00 622 509,00 Áno
SK 7 Prevencia Infraštruktúra, lesná cesta 79 689,00 63 751,00 Nie
SK 8 Prevencia Čistenie a údržba protipožiarnych pásov 371 433,00 297 146,00 Nie
SK 9 PrevenciaInfraštruktúra, lesná cesta; iné ozdravné 
opatrenia5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Nie
SK 10 Obnova Obnova porastov, lesná cesta 1 495 292,00 1 196 234,00 Nie
SK 11 Obnova Obnova porastov 153 271,00 12 2 617, 0 0 Nie
38
Pokiaľ ide o nové programové obdobie, Komisia 
analyzovala situáciu v odvetví lesného hospodár -
stva v pracovnom dokumente útvarov Komisie 
z roku 2013, ktorý bol prílohou k oznámeniu Komi -
sie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu 
hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru 
regiónov: „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: 
pre lesy a odvetvie lesného hospodárstva 3“.
VI
Ako súčasť udržateľných postupov lesného hospo -
dárstva môžu byť lesné cesty (alebo iné investície) 
vybudované primárne na účely prevencie požiarov 
využívané aj na preventívne činnosti v súvislosti 
s inými rizikami, ako aj na práce súvisiace s obnovou 
a odstraňovaním škôd, rekreačné či hospodárske 
účely. Vytvorenie primeranej siete lesných ciest pri -
spieva nielen k lepšej ochrane lesov proti požiaru, 
ale v mnohých regiónoch aj k udržateľnému hos -
podárskemu zhodnoteniu lesných zdrojov. Tieto 
činnosti sú často potrebné, aby sa zamedzilo úplnej 
strate sociálno -ekonomického záujmu o lesné 
oblasti, čo by mohlo viesť k ich opusteniu a v koneč -
nom dôsledku k zvýšeniu rizika požiaru.
Na nové programové obdobie boli pripravené 
usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty/
regióny opatrenie využívali správne. Ďalej budú 
musieť členské štáty/regióny lepšie špecifikovať 
svoje potreby a dôvody v prípade, že chcú zvýšiť 
hustotu svojich cestných sietí.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .Zhrnutie
IV
Komisia zastáva názor, že opatrenia na prevenciu 
katastrof v lesoch vo všeobecnosti prispeli k plneniu 
cieľov programov rozvoja vidieka (PRV). Dosiahli sa 
konkrétne výsledky a vyskytlo sa menej požiarov. 
Okrem toho sa získali poznatky, ktoré sa uplatňujú 
v období 2014 – 2020, a to najmä pokiaľ ide o rozsah 
pôsobnosti opatrenia a lepšie usmerňovanie.
V
Podľa nariadenia o rozvoji vidieka 1 by sa preven -
tívne protipožiarne činnosti mali vzťahovať na 
oblasti, ktoré členské štáty vo svojich plánoch 
ochrany lesov klasifikovali ako oblasti s vysokým 
a stredným stupňom ohrozenia požiarom. Tieto 
plány ochrany lesov spolu s národnými alebo regi -
onálnymi programami členských štátov týkajúcimi 
sa lesného hospodárstva či ďalšími rovnocennými 
nástrojmi poskytli primeraný základ na zacielenie 
výberu a stanovenie priorít.
Komisia analyzovala situáciu v odvetví lesného 
hospodárstva vrátane aspektov prevencie katastrof 
a monitorovania v pracovnom dokumente útvarov 
Komisie z roku 2005, ktorý bol prílohou k oznáme -
niu o implementovaní stratégie lesného hospodár -
stva EÚ 2. V nariadení o rozvoji vidieka sa vyžado -
valo, aby opatrenia v oblasti lesného hospodárstva 
prispievali k vykonávaniu stratégie lesného hospo -
dárstva Spoločenstva. Uvedená stratégia lesného 
hospodárstva sa vzťahuje na hospodárske, environ -
mentálne a sociálne aspekty udržateľného lesného 
hospodárstva.
1 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005.
2  Pracovný dokument útvarov Komisie – Príloha k oznámeniu 
o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ 
[KOM(2005) 84 final]/* SEK(2005)0333 */ ( http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998-strategy-2006-action -plan/
sec-2005-333_en.pdf ).Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 39
IX Prvý pododsek c)
Komisia sa domnieva, že nové nariadenie o rozvoji 
vidieka obsahuje revidované opatrenie, ktoré sa 
týka ochrany a obnovy lesov. Na základe nového 
opatrenia možno poskytnúť podporu na činnosti 
súvisiace s prevenciou a odstraňovaním škôd spôso -
bených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami 
a katastrofickými udalosťami a možno aj podporu 
na preventívne opatrenia na boj proti škodcom 
a chorobám pod podmienkou, že riziko výskytu 
danej katastrofy uznali verejné vedecké organizácie 
a je podložené vedeckými dôkazmi.
IX Prvý pododsek e)
Na podporované opatrenia sa už vzťahuje niekoľko 
environmentálnych záruk. Napríklad ochranný 
režim v rámci sústavy Natura 2000 podľa článku 
6 ods. 2 a článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch 4 
garantuje, že sa predíde akémukoľvek výraznému 
poškodeniu týchto lokalít. V prípade iných území 
k prevencii negatívnych dôsledkov pre životné pro -
stredie prispeje aj posudzovanie vplyvov na životné 
prostredie. Na všetky činnosti spolufinancované 
z fondov EÚ by príslušné vnútroštátne orgány mohli 
vyžadovať osvedčenia o dobrom environmentál -
nom postupe alebo udržateľnom lesnom hospodár -
stve ako podmienku spolufinancovania EÚ.
V novom programovom období zastáva environ -
mentálna výkonnosť prijímateľov popredné miesto 
pri vykonávaní rôznych opatrení.
IX Prvý pododsek f)
Komisia sa domnieva, že keď sa v programoch 
uplatňujú štandardné náklady, členské štáty/regióny 
by mali zabezpečiť, aby boli príslušné výpočty 
primerané a presné a aby sa vopred stanovili spra -
vodlivým, nestranným a overiteľným spôsobom. 
Výpočtami všetkých štandardných nákladov alebo 
potvrdzovaním primeranosti výpočtov by mal byť 
poverený nezávislý orgán.
4 Smernica Rady 92/43/EHS.VII
V rámci zdieľaného hospodárenia Komisia schvaľuje 
národné alebo regionálne PRV, zatiaľ čo za zabezpe -
čenie nákladovej účinnosti a efektívnosti podpory 
zodpovedajú členské štáty a ich riadiace orgány.
Pokiaľ ide o využívanie manuálnej práce namiesto 
strojov, takéto rozhodnutia môžu byť niekedy 
spojené s vlastnosťami terénu (orografia, environ -
mentálne aspekty atď.) a mali by sa vnímať v širšom 
kontexte rozvoja vidieka.
VIII
Treba dosiahnuť správnu rovnováhu medzi 
nákladmi na monitorovanie a hodnotenie a ich 
potenciálnym prínosom. Najmä pri posudzovaní 
preventívnych opatrení je stanovenie kauzálneho 
reťazca ťažké a teda aj nákladné. Účinnosť konkrét -
nych lesníckych opatrení navyše možno posúdiť až 
po niekoľkých rokoch či dokonca desaťročiach.
Pokiaľ ide o obdobie 2014 – 2020, boli zavedené 
zlepšenia. Napríklad v rámci spoločného systému 
monitorovania a hodnotenia (SSMH) sa budú zbierať 
údaje pre nový ukazovateľ „podporovanej plochy“. 
Okrem toho je na rok 2019 naplánovaná zdokona -
lená výročná správa o vykonávaní s cieľom získať 
užitočné výsledky hodnotenia. V rámci tejto správy 
sa vykoná hodnotenie PRV a budú poskytnuté prvé 
výsledky týkajúce sa efektívnosti týchto programov.
IX Prvý pododsek b)
Komisia sa domnieva, že lesné oblasti sústavy 
Natura 2000 predstavujú vysoko cenené environ -
mentálne hodnoty a poskytujú dôležité a rozmanité 
ekosystémové služby. Okrem toho sa viacero práv -
nych predpisov o sústave Natura 2000 vzťahuje na 
všetky lesy v EÚ, či už do tejto sústavy patria alebo 
nie, a v tejto súvislostí je veľmi dôležitá aj úloha 
lesov mimo sústavy Natura 2000.
Odpovede Komisie 40
To, ktoré opatrenia a platobné agentúry budú pod -
robené auditu, sa určuje na základe analýzy rizík. 
Pri vyčísľovaní miery rizika zohráva zásadnú úlohu 
finančný význam. To znamená, že oblasť auditu 
s vysokými výdavkami bude s väčšou pravdepodob -
nosťou zaradená vyššie v zozname a kontrolovaná. 
Opatrenie č. 226 bolo predmetom auditu v roku 
2014 a ďalší audit sa uskutoční v roku 2015.
IX Druhý pododsek d)
Komisia v súčasnosti implementuje toto odporú -
čanie prostredníctvom právneho rámca pre PRV 
a ďalších usmernení.
Nové opatrenie sa vzťahuje na širšiu škálu rizík 
a škôd. Príslušná karta opatrenia na obdobie 2014 – 
2020 ako usmerňovací dokument obsahuje pod -
robné požiadavky a vysvetlenia a ako taká môže 
členským štátom slúžiť ako pomocný nástroj pri 
vypracovaní primeraného návrhu opatrenia.
Členské štáty/regióny boli upozornené, že v prípade 
nejasností spojených s účelom činností existujú ďal -
šie opatrenia, ktoré sú špeciálne určené na zvyšova -
nie hospodárskej hodnoty lesov.
IX Druhý pododsek e)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Niektoré úpravy už boli zavedené: napríklad 
v období 2014 – 2020 sa budú zbierať údaje pre 
ukazovateľ „podporovanej plochy“ pre preventívnu 
činnosť v rámci SSMH.
V roku 2019 bude zavedená zdokonalená výročná 
správa o vykonávaní s cieľom získať užitočné 
výsledky hodnotenia skôr. Táto zlepšená správa 
bude obsahovať posúdenie výsledkov programu a 
keď je to možné aj hodnotenie vplyvu.IX Prvý pododsek g)
Pripravuje sa usmerňovací dokument o kontrolách 
a sankciách v oblasti rozvoja vidieka a rokuje sa 
o ňom s členskými štátmi. Príloha I k tomuto doku -
mentu obsahuje kontrolný zoznam pre členské štáty 
na posúdenie primeranosti nákladov.
IX Druhý pododsek a)
Komisia v súčasnosti toto odporúčanie 
implementuje.
Potreba primeraného opisu preventívnych čin -
ností je zahrnutá v časti Analýza potrieb v Straté -
gii programu regionálneho rozvoja na obdobie 
2014 – 2020 a v niektorých prípadoch aj na úrovni 
dohôd o partnerstve.
Komisia skúma predložené PRV a kontroluje inter -
venčnú logiku a potrebu preventívnych činností 
počas obdobia schvaľovania programu a požaduje, 
aby boli preventívne činnosti založené na pláne 
ochrany príslušného územia.
IX Druhý pododsek b)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Komisia spolu s vnútroštátnymi orgánmi preskúma 
možnosť zodpovedajúcej úrovne opatrení v oblasti 
spoločných základných kritérií na rozlišovanie 
lesných oblastí s cieľom kvalifikovať ich ako oblasti 
s nízkym, stredným a vysokým rizikom požiaru.
IX Druhý pododsek c)
Komisia v súčasnosti toto odporúčanie 
implementuje.
Komisia v členských štátoch vykonáva audity 
súladu, aby overila, či sú zaplatené výdavky v súlade 
s pravidlami. Ak sa počas auditu zistia nedostatky, 
uplatňujú sa finančné opravy.
Odpovede Komisie 41
Pripomienky
21 Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že prebiehajúce činnosti sku -
piny odborníkov Európskej komisie na lesné požiare 
a Stáleho lesníckeho výboru, ktorý funguje ako kon -
zultačná a informačná platforma s členskými štátmi, 
poskytujú Komisii primerané informácie o lesných 
požiaroch a iných kalamitách vrátane škodcov 
a chorôb. Predložené PRV obsahujú kapitolu o opise 
lesov a environmentálnej situácii a tieto informácie 
pomáhajú pri posudzovaní návrhov programov.
Okrem toho vytvorenie modulu rušivých zása -
hov v lesoch v európskom informačnom systéme 
o lesoch (FISE) nasledujúce po nedávnom oznámení 
o stratégii EÚ v oblasti lesného hospodárstva zlepší 
prehľad o prírodných katastrofách v lesoch.
21 Druhá zarážka
PRV obsahujú analýzu SWOT, ktorá usmerňuje 
členské štáty a regióny pri prijímaní strategických 
rozhodnutí týkajúcich sa priorít, cieľov a opatrení, 
ktoré majú byť zahrnuté do programu, a navyše by 
mala tvoriť základ pre monitorovanie a hodnotenie 
programu.
Spoločná odpoveď na body 22 – 24
Medzi členskými štátmi od severských krajín až po 
Indický oceán (francúzsky ostrov Réunion) exis -
tujú výrazné biogeografické a klimatické rozdiely, 
a preto by klasifikácia lesov podľa rizika požiaru 
mala odrážať charakteristiky regiónu ohrozeného 
požiarom.
V nariadení č. 2158/92 sa vyžadovalo, aby túto klasi -
fikáciu navrhli členské štáty a schválila Komisia.Úvod
01
Komisia sa domnieva, že vzhľadom na multi -
funkčnosť lesov a skutočnosť, že lesy poskytujú 
nevyhnutné ekosystémové služby, a tak slúžia na 
hospodárske, sociálne a environmentálne účely, ich 
funkcie nemožno od seba úplne oddeliť. Lesnícke 
opatrenia primárne zamerané na hospodárske účely 
teda môžu slúžiť aj na sociálne alebo environmen -
tálne ciele. Z primárne ochranných zásahov môžu 
vyplynúť aj sociálne, hospodárske a ďalšie environ -
mentálne výhody. Špecifický charakter procesov 
lesného hospodárstva by sa mal brať do úvahy pri 
navrhovaní, riadení a kontrole opatrení lesného 
hospodárstva.
04
Zmenšenie spálenej plochy môže byť dôsledkom 
správnej implementácie systémov na prevenciu 
lesných požiarov, ktorú opatrenie uľahčilo.
Podľa štatistík je spálená plocha v súčasnosti na 
viac -menej stabilnej úrovni, čo však neznamená, že 
riziko lesného požiaru alebo iných kalamít nerastie.
05
Lesné požiare majú aj významný sociálno -ekono -
mický dosah, ovplyvňujú tých, ktorých živobytie 
závisí od lesov, spôsobujú deformácie trhu s drevom 
a vedú k obetiam na životoch.
Odpovede Komisie 42
27
Komisia sa domnieva, že má komplexné informácie 
o historickom a ďalšom predpokladanom vývoji 
výskytu prírodných katastrof a iných katastrofických 
udalostí, potenciálnom šírení škodcov a chorôb 
v kontexte FISE a zo štúdií (napr. o prispôsobovaní 
sa lesov zmene klímy 5 či iných štúdií o kalamitách 6). 
Tieto informácie však zatiaľ nie sú harmonizované 
vo všetkých členských štátoch. Komisia sleduje 
aj žiadosti členských štátov o mobilizáciu fondov 
solidarity EÚ po veľkých katastrofách a ich žiadosti 
o úpravu PRV. Okrem toho členské štáty pravidelne 
informujú Stály lesnícky výbor o významnejších 
mimoriadnych udalostiach.
28
Komisia v súčasnosti pracuje na vytvorení európ -
skeho informačného systému o lesoch (FISE). Proto -
typ systému bude dostupný a predložený Stálemu 
lesníckemu výboru v decembri 2014.
29
Komisia sa domnieva, že má primeranú úroveň 
vedomostí o druhoch prírodných katastrof postihu -
júcich lesy, ako aj o potrebe prevencie katastrof na 
účely analýzy PRV. Tieto informácie získava pro -
stredníctvom priameho kontaktu s členskými štátmi 
a regiónmi, pravidelných stretnutí riaditeľov EÚ pre 
oblasť lesného hospodárstva a činností prebiehajú -
cich v rámci Stáleho lesníckeho výboru a FISE.
30
Vzhľadom na to, že neexistuje spoločná definícia 
„najcennejších lesných oblastí“ by Komisia pod -
porila vytvorenie určitého „rámca pre prioritné 
činnosti“ pre spolufinancovanie EÚ, podobného 
ako vo všetkých členských štátoch už existuje pre 
financovanie sústavy Natura 2000 z rôznych fondov 
EÚ. Priority členských štátov formulované v tomto 
rámci by sa potom premietli do výberu.
5  Vplyv zmeny klímy na európske lesy a možnosti adaptácie 
(http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/euro_forests/
index_en.htm ).
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmV rámci súčasného EPFRV členské štáty nemusia 
Komisii navrhnúť vymedzenie oblastí s rôznym stup -
ňom ohrozenia požiarom. Vymedzenie takýchto 
oblastí spadá do kompetencií členských štátov. 
Všetky nové členské štáty sú zastúpené v skupine 
odborníkov na lesné požiare a spolupracujú na čin -
nostiach systému EFFIS. Informácie o lesných požia -
roch sú teda k dispozícii. Tieto opatrenia naznačujú 
spoločný zámer Komisie a členských štátov na tom, 
aby opatrenia na prevenciu lesných požiarov ostali 
čo najcielenejšie a najkoherentnejšie, pričom sa 
berú do úvahy značné rozdiely v biogeografických 
podmienkach v členských štátoch.
Jedným z cieľov vytvorenia európskeho informač -
ného systému o lesných požiaroch je získať harmo -
nizované informácie o lesných požiaroch v Európe. 
Tieto informácie majú kľúčový význam pre činnosti 
vzájomnej spolupráce pri prevencii lesných požia -
rov a boji proti nim.
25
Útvary Komisie sú si pri posudzovaní PRV vedomé 
všeobecného rizika lesných požiarov v členskom 
štáte alebo regióne.
Komisia navrhla metódy posudzovania rizika les -
ného požiaru v kontexte činností systému EFFIS. 
Spolu s členskými štátmi je však potrebné ďalej 
pracovať na vytvorení harmonizovanej mapy rizika 
lesných požiarov v Európe.
26
Komisia vyzvala slovenské orgány, aby vykonali 
dôkladnú revíziu metodiky klasifikácie lesných 
oblastí podľa rizika požiaru v pripomienkovom liste, 
ktorý predložila počas rokovaní o PRV na obdobie 
rokov 2014 – 2020. Komisia spolu so slovenskými 
orgánmi dôkladne preskúma potreby stanovené na 
roky 2014 – 2020, pričom bude brať do úvahy dlho -
dobé údaje o výskyte požiarov a proporcionalitu 
financovania vzhľadom na prevenciu.
Odpovede Komisie 43
35
Členské štáty vytvárajú rámce pre prioritné činnosti 
(RPČ) na financovanie svojich sietí Natura 2000 od 
roku 2012. V novom období financovania budú tieto 
RPČ predstavovať najužitočnejší nástroj na priori -
zovanie činností v oblastiach Natura 2000. Komisia 
zabezpečí, aby navrhované činnosti v oblastiach 
Natura 2000 boli v súlade s RPČ príslušného člen -
ského štátu a aby sa primeraným spôsobom upred -
nostňovali aj činnosti v iných environmentálne 
hodnotných oblastiach, napr. v národných parkoch.
Komisia je toho názoru, že lesy sú multifunkčné a že 
environmentálne hodnoty treba vnímať v správ -
nom kontexte. Preto by výberové kritériá vyvinuté 
v rámci programov mali zahŕňať aj ďalšie aspekty 
udržateľného lesného hospodárstva.
Okrem toho sa niekoľko ustanovení týkajúcich sa 
sústavy Natura 2000 vzťahuje na všetky lesy v EÚ 
v sústave Natura 2000 aj mimo nej.
Rámček 1
Slovenské orgány navrhli, že v rámci PRV 
2014 – 2020 zaradia environmentálne kritériá medzi 
výberové kritériá podopatrenia 8.3 a 8.4 (prevencia 
a odstraňovanie škôd v lesoch).
Pokiaľ ide o špecifické zásahy vo Francúzsku, mali 
by sa vyberať podľa miestnych podmienok. V prí -
pade suchej piesočnatej pôdy s veľmi obmedzeným 
obsahom organických látok vo vrchnej vrstve by sa 
mohlo využitie buldozérov považovať za vhodné 
a mohlo by byť rýchlym riešením na obnovu poško -
deného územia. V určitých oblastiach je vzhľa -
dom na ich špecifické biogeografické podmienky 
potrebné rýchlo reagovať, aby sa zabránilo šíreniu 
škodcov a chorôb (ktoré by mohlo mať negatívne 
dôsledky na nepoškodené alebo chránené lesy); 
zníženie rizika lesného požiaru a prevencia dezerti -
fikácie by mali mať vysokú prioritu.Spoločná odpoveď na body 31 – 33
Jedným z kritérií výberu operácií stanovených ria -
diacim orgánom je súlad s regionálnym programom 
lesného hospodárstva a ďalšími nástrojmi pláno -
vania pre lesy. Týmto sa zabezpečuje určitá kvalita 
vybraných operácií a prednosť dostávajú zásahy 
na územiach s vyšším stupňom ohrozenia lesnými 
požiarmi.
Okrem toho, v súvislosti s programami na prevenciu 
lesných požiarov, ktoré boli podporované z fon -
dov EÚ od roku 1992, majú členské štáty rozsiahle 
odborné znalosti v oblasti priorizovania projektov.
Plány ochrany lesov na úrovni regiónov/členských 
štátov obsahujú informácie o tom, ako postupovať 
v prípade lesných požiarov a iných kalamít. Infor -
mácie o mieste výskytu, veľkosti a príčine lesných 
požiarov sú k dispozícii aj na administratívnej úrovni 
provincií (NUTS 3). V novom programovom období 
Komisia žiadala, aby sa v PRV prostredníctvom 
plánu ochrany lesov presadzovala potreba preven -
cie a ochrany.
34
Rakúsko vytvorilo systém výberu projektov, ktorý 
monitorovací výbor schválil 19. júna 2014. Systém 
pozostáva z trojfázového prístupu založeného na 
podmienkach oprávnenosti opísaných v opatre -
niach, ďalších vnútroštátnych právnych predpisoch 
a, ak je to relevantné, na podrobnejších kritériách. 
Tento nový systém by mal zabezpečiť vysokú 
úroveň kvality operácií vybraných na programové 
obdobie 2014 – 2020.
Odpovede Komisie 44
Spoločná odpoveď na body 39 a 41
Rozpočet na opatrenie 226 je prístupný pre všetky 
typy lesov, súkromné aj verejné. Aj keď verejné 
lesy dostali počas vykonávania programu vyššiu 
finančnú podporu, počet podporených hektá -
rov tento fakt vyvažuje. Podľa výročnej správy 
o po  kroku Andalúzie za rok 2013 bolo 78 % podpo -
rovaných lesných oblastí v súkromnom vlastníctve.
Podľa Komisie je na členských štátoch a riadiacich 
orgánoch, aby vybrali najlepšie projekty vzhľadom 
na sociálno -ekonomické a geografické podmienky 
a aby zdôvodnili primeranosť výpočtov uplatňova -
ných nákladov.
Podpora činností s vysokým podielom manuálnej 
práce môže byť spojená s vlastnosťami terénu 
(orografia, environmentálne aspekty atď.) a mala by 
sa vnímať v širšom kontexte rozvoja vidieka.
42
Komisia pokladá vypaľovanie za veľmi rizikovú 
metódu čistenia oblastí. Vzťahujú sa na ňu veľmi 
reštriktívne administratívne podmienky a nie je 
spoločensky prijateľná.
44
Komisia sa domnieva, že kvôli vyššej frekvencii 
a intenzite horúčav a dlhotrvajúcich období sucha 
(„primárna príčina“), ktoré môžu byť za určitých 
podmienok vyhlásené za prírodné katastrofy, sa 
v rámci niektorých programov zaviedli činnosti proti 
„sekundárnym škodám“ (škodcom a chorobám), čím 
sa predišlo väčšiemu rozšíreniu škôd, ktoré by malo 
vážne environmentálne a sociálno -ekonomické 
dôsledky. Preto sa možno domnievať, že zásahy 
podporované z opatrení rozvoja vidieka úspešne 
prispeli k plneniu cieľov opatrenia a príslušných 
programov.37
Lesné cesty, ktoré slúžia na ciele prevencie požia -
rov, sa môžu využívať aj na iné účely. Zohrávajú 
významnú úlohu pri obnove a prevencii negatív -
nych dôsledkov kalamít. Budovanie dvoch typov 
ciest, jedného na prevenciu lesných požiarov a ďal -
šieho na iné účely, by navyše viedlo k neefektívnym 
a nákladným investíciám.
Na Slovensku boli lesné cesty na prevenciu lesných 
požiarov vybudované v rámci PRV efektívne využité 
na rýchle činnosti obnovy po súčasných búrkach 
a víchriciach. Zlepšenie prístupu pomohlo minima -
lizovať riziko ďalších kalamít (požiarov, prienikov 
škodcov) a pomocou dobrého prístupu sa minima -
lizovalo aj narušenie pôdy, v ktorej sa tým pádom 
zachovali organické látky, čo bolo prospešné pre 
flóru aj pôdnu faunu.
Neexistujú účinné mechanizmy na ochranu lesov 
pred kalamitami spôsobenými vetrom alebo 
snehom. Preto sa činnosti sústreďujú najmä na 
prevenciu lesných požiarov. Preventívne činnosti 
sa nikdy nespájajú s abiotickými škodami, ktoré sa 
už vyskytli, ale s ich prevenciou. Preto sa podiel 
verejnej podpory preventívnych protipožiarnych 
činností nedá priamo spájať so škodami spôsobe -
nými požiarmi.
Pozri aj odpoveď na bod 50.
38
Posudzovanie rizík v lesoch sa financuje z fondov 
EÚ a vnútroštátnych prostriedkov. Rakúsko pri -
deľuje rozličným regiónom určité sumy (kvóty) 
z fondov EÚ. Zvyšok sa financuje z vnútroštátnych 
prostriedkov.
Odpovede Komisie 45
Rámček 3
V situácii došlo k náprave. V Akvitánii sa v súčas -
nosti na identifikáciu postihnutých území použí -
vajú satelitné snímky. Každý postihnutý pozemok 
skontroluje odborník, ktorý overí rozsah škôd pred 
tým, ako sa požiada o kompenzáciu. Štátne služby 
následne žiadosti spracujú a na základe výberu 
vzorky vykonajú kontroly na mieste pred tým, ako 
kompenzáciu poskytnú.
Slovenské orgány priznali administratívnu chybu 
a informovali Komisiu, že príslušné vnútorné 
postupy už boli aktualizované.
50
Lesné cesty môžu slúžiť na rozličné účely: uľahčujú 
prístup v prípade lesných požiarov, umožňujú prí -
stup pri činnostiach na prevenciu požiarov a slúžia 
aj na ťažbu dreva a ďalších produktov lesného 
hospodárstva.
Komisia zastáva názor, že lesné cesty vybudované 
na účely prevencie požiarov môžu slúžiť aj na iné 
účely, pokiaľ takéto alternatívne využitie nebráni ich 
pôvodnej funkcii.
Pozri aj odpoveď na bod 51.
51
Využívanie lesných ciest na hospodárske účely 
neohrozuje ich úlohu pri prevencii lesných požiarov. 
Prerieďovanie a odstraňovanie biomasy je dôleži -
tou súčasťou opatrení na prevenciu lesných požia -
rov. Cesty sa využívajú aj na prepravu dreva, čo je 
súčasťou nevyhnutných preventívnych činností. To, 
že sa tieto cesty využívajú na rozličné účely, zvyšuje 
nákladovú efektívnosť investície.45
Komisia si uvedomila, že Rakúsko počas programo -
vého obdobia čelilo problémom s vykonávaním 
opatrení 224 a 225. Tieto opatrenia neboli úspešne 
vykonávané napriek trvalej podpore. Z tohto 
dôvodu Rakúsko schválilo projekty zamerané na 
zlepšenie potenciálu lesného hospodárstva aj 
v rámci opatrenia 226.
46
Komisia sa domnieva, že na základe dostupných 
vedomostí o vzájomnom pôsobení lesov a klímy 
môže diverzifikácia a vysádzanie rozličných dru -
hov stromov zvýšiť odolnosť lesov proti mnohým 
katastrofám a požiarom a zlepšiť schopnosť prispô -
sobiť sa zmene klímy. Táto diverzifikácia by sa mala 
podľa názoru odborníkov, ako aj podľa plánov na 
ochranu lesov a dlhodobých stratégií lesného hos -
podárstva a prispôsobenia sa klimatickým zmenám 
uskutočniť pred tým, ako ku katastrofám dôjde.
47
Keďže IPCC vo svojej správe 7 predpovedá zvýšenie 
frekvencie a intenzity extrémnych meteorologic -
kých podmienok, podľa Komisie je toto opatrenie 
vhodné na zabezpečenie rýchlej reakcie v prípade 
budúcich kalamít.
Pokiaľ ide o bukové drevo, okrem hmyzu ho môžu 
poškodiť aj rozličné huby, čo vedie k výraznej strate 
hodnoty a riziku šírenia škodcov a chorôb v nepo -
škodených lesoch a teda k poškodeniu predtým 
zdravých ekosystémov.
Konkrétny prípad, ktorý zistil Dvor audítorov, Komi -
sia preskúma.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special -reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Odpovede Komisie 46
57
Podpora činností s vysokým podielom manuálnej 
práce môže byť spojená s vlastnosťami terénu 
(orografia, environmentálne aspekty atď.) a mala 
by sa vnímať v širšom kontexte rozvoja vidieka. 
Z využívania manuálnej práce by mohli vyplývať 
ekologickejšie metódy a významné sociálno -eko -
nomické výhody, čo je aj jedným z cieľov politiky 
rozvoja vidieka.
Rámček 6
Náklady sa môžu líšiť kvôli rozdielom v ekologic -
ko-geografických a geologických podmienkach, 
ako aj ďalším faktorom. Môžu existovať dôvody, 
ktoré znemožnili využitie strojov alebo zapríčinili 
využitie strojov spojených s vyššími nákladmi, napr. 
kvôli svahom, ťažkému prístupu, environmentálnym 
pravidlám atď.
58
Komisia vyzvala slovenské orgány, aby sa v rámci 
PRV na roky 2014 – 2020 overovala primeranosť 
nákladov.
60
V niektorých oblastiach je počet poskytovateľov 
služieb v prípade niektorých konkrétnych úloh 
obmedzený.
61
Komisia sa domnieva, že riadiace orgány sú zodpo -
vedné za to, aby zabezpečili účinnosť podpory na 
úrovni projektov.
„Mŕtvej váhe“ ako takej by sa malo predísť tým, 
že sa zabezpečí, aby sa investícia uskutočnila len 
po žiadosti o podporu alebo po udelení podpory. 
V opačnom prípade sa môže posudzovanie „mŕtvej 
váhy“ stať pomerne subjektívnym a viesť k nerov -
nému zaobchádzaniu so žiadateľmi.52
Využívanie lesných ciest na hospodárske účely 
nemôže ohroziť ich schopnosť slúžiť na účely pre -
vencie katastrof v lesoch.
53
Podľa Komisie kvôli tomu, že miestne lesy, bio -
geografické, geologické a ekologické podmienky sa 
v rámci EÚ výrazne líšia, určenie kritérií na úrovni EÚ 
v súvislosti s minimálnymi požiadavkami by mohlo 
byť problematické. Takéto minimálne požiadavky by 
sa mali byť stanoviť na najvhodnejšej úrovni.
Vytvorenie primeranej siete lesných ciest navyše 
neprispeje len k lepšej ochrane lesov proti požia -
rom, ale v mnohých regiónoch aj k udržateľnému 
hospodárskemu zhodnoteniu lesných zdrojov. To je 
často nevyhnutné, aby sa zamedzilo úplnej strate 
sociálno -ekonomického záujmu o lesné plochy, 
čo by mohlo viesť k ich opusteniu a v konečnom 
dôsledku aj k zvýšeniu rizika požiaru.
54
Komisia zastáva názor, že hustota lesných ciest 
môže byť vyššia alebo nižšia v závislosti od miest -
nych biogeografických a geologických podmienok. 
Lesné cesty môžu navyše spájať niekoľko oblastí 
a podnikov a môže sa stať, že niektoré úseky lesnej 
cesty sa nachádzajú v oblasti, kde je už úroveň 
hustoty ciest primeraná. Komisia vyzvala slovenské 
orgány, aby v rámci PRV na roky 2014 – 2020 medzi 
výberové kritériá zaradili hustotu ciest v oblasti.
Rámček 5
Kolísajúce sadzby pomoci neboli v predchádza -
júcom programovom období vylúčené. V novom 
programovom období však nie sú dovolené.
Príklad 2
Pozri odpoveď na bod 57.
Odpovede Komisie 47
68
V záujme proporcionality spoločný monitorovací 
a hodnotiaci rámec na roky 2007 – 2013 obsa -
hoval súbor spoločných ukazovateľov výstupu, 
ktoré zabezpečujú agregáciu a porovnanie v rámci 
PRV a sú navrhnuté tak, aby boli relevantné vo 
významnej väčšine prípadov. Keď je to vhodné, na 
ilustráciu špecifík môžu členské štáty použiť ďalšie 
ukazovatele.
V SSMH na roky 2014 – 2020 sa budú zbierať údaje 
pre ukazovateľ „podporovaného územia“ pre 
preventívnu činnosť. Takto sa odstránia nedostatky 
zistené v SRMH na roky 2007 – 2013.
69
Pripomienky dokazujú, že vzhľadom na zložitosť 
a prepojenosť rozličných činností v mnohých prí -
padoch nemá zmysel príliš podrobne rozdeľovať 
ukazovatele výsledkov. Z tohto dôvodu sa Komisia 
rozhodla v rámci pre monitorovanie a hodnotenie 
na roky 2014 – 2020 posudzovať výsledky na úrovni 
oblasti záujmu.
70
Tento ukazovateľ je jedným z prvkov hodnotiaceho 
systému. Nový hodnotiaci systém by sa mal posu -
dzovať ako celok.
71
Komisia uznáva, že v kontexte programov rozvoja 
vidieka malo hodnotenie v polovici obdobia obme -
dzenú pridanú hodnotu. Preto bola požiadavka 
vykonávať hodnotenie v polovici obdobia v progra -
movom období 2014 – 2020 zrušená.
72
Pozri odpovede na body 69 a 71.62
V období rokov 2014 – 2020 budú v súvislosti 
s investičnými projektmi oprávnené len náklady, 
ktoré vzniknú po tom, čo prijímateľ predloží žia -
dosť, a to v súlade s článkom 60 ods. 2 nariadenia 
č. 1305/2013. Členské štáty dokonca môžu určiť 
neskorší termín ako napríklad rozhodnutie o grante.
63
Komisia zastáva názor, že odpoveď prijímateľa by sa 
musela podrobnejšie preskúmať, aby sa objasnilo, 
za akých podmienok a ako efektívne by sa taká 
investícia uskutočnila a či by bez podpory v rámci 
tohto opatrenia bolo vôbec možné dosiahnuť 
pôvodný cieľ.
64
Na „oprávnenom hektári“ na aktivovanie platob -
ných nárokov sa môžu s istými obmedzeniami 
vyskytovať stromy, kríky alebo krovie.
Obmedzenie nadmerného rozrastania týchto 
stromov, kríkov alebo krovia môže znížiť riziko 
lesných požiarov na pozemkoch v okolitých lesných 
oblastiach.
Spoločná odpoveď na body 65 – 67
Komisia sa domnieva, že prírodné procesy v lesoch 
sú zložité a merateľné účinky istých zásahov sa 
môžu prejaviť až po niekoľkých rokoch či desaťro -
čiach, a preto by sa opatrenia na prevenciu katastrof 
v lesoch mali vnímať v širšom kontexte rozvoja 
vidieka a v dlhodobom časovom horizonte. Zdrojom 
informácií o zmenách môžu byť súpisy lesov v člen -
ských štátoch, ktoré sa môžu o 10 – 20 rokoch zopa -
kovať, spolu s ďalšími programami monitorovania 
lesov. Lesnícke opatrenia sa navrhujú a vykonávajú 
na základe informácií a skúseností získaných počas 
dlhodobého 100 – 150 rokov trvajúceho modelu 
lesného hospodárstva, ktorý riadia lesnícke inštitúty 
v členských štátoch a univerzity.
Odpovede Komisie 48
Závery a odporúčania
76
Komisia zastáva názor, že opatrenia na prevenciu 
katastrof v lesoch vo všeobecnosti prispeli k plne -
niu cieľov PRV. Dosiahli sa konkrétne výsledky 
a vyskytlo sa menej požiarov. Okrem toho sa získali 
poznatky, ktoré sa uplatňujú v období 2014 – 2020, 
a to najmä pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti opatrenia 
a lepšie usmerňovanie.
78
Podľa nariadenia o rozvoji vidieka 9 by sa preven -
tívne protipožiarne činnosti mali vzťahovať na 
oblasti, ktoré členské štáty vo svojich plánoch 
ochrany lesov klasifikovali ako oblasti s vysokým 
a stredným stupňom ohrozenia požiarom. Tieto 
plány ochrany lesov spolu s národnými alebo regi -
onálnymi programami členských štátov týkajúcimi 
sa lesného hospodárstva či ďalšími rovnocennými 
nástrojmi poskytli primeraný základ na zacielenie 
výberu a stanovenie priorít.
Komisia analyzovala situáciu v odvetví lesného 
hospodárstva vrátane aspektov prevencie katastrof 
a monitorovania v pracovnom dokumente útvarov 
Komisie z roku 2005, ktorý bol prílohou k oznáme -
niu o implementovaní stratégie lesného hospodár -
stva EÚ. V nariadení o rozvoji vidieka sa vyžadovalo, 
aby opatrenia v oblasti lesného hospodárstva 
prispievali k vykonávaniu stratégie lesného hospo -
dárstva Spoločenstva. Uvedená stratégia lesného 
hospodárstva sa vzťahuje na hospodárske, environ -
mentálne a sociálne aspekty udržateľného lesného 
hospodárstva.
9 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005.73
Hoci priemerná spálená plocha sa v EÚ nezvyšuje, 
škody, ktoré požiare spôsobia za rok, sa často 
sústreďujú len v niekoľkých krajinách. Každý rok sú 
to iné krajiny (napr. Portugalsko a Španielsko v roku 
2003, Portugalsko v roku 2005, Taliansko a Grécko 
v roku 2007, Španielsko v roku 2012 atď.). Riziko 
extrémnych požiarov spôsobené horúcim a suchým 
počasím sa každý rok môže vyskytnúť v určitých 
konkrétnych regiónoch. Niektoré krajiny môžu teda 
v daných rokoch čeliť extrémnemu výskytu požia -
rov zapríčinených dominantnými meteorologic -
kými podmienkami spojenými s nebezpečenstvom 
požiaru v oblasti Stredomoria alebo inde v Európe.
Pozorované rozdiely v tendenciách na úrovni člen -
ských štátov sú často zapríčinené tým, že v určitých 
rokoch počas skúmaného časového obdobia sa 
vyskytlo extrémne nebezpečenstvo požiaru, ako 
je zjavné z každoročnej analýzy údajov na základe 
meteorologických ukazovateľov nebezpečenstva 
požiaru 8.
74
Komisia sa domnieva, že sa získali významné skú -
senosti spojené s povahou preventívnych opatrení 
vrátane vedomostí o ich efektívnosti a účinnosti 
podľa oblasti programu. Za posledných 20 rokov 
bolo z fondov EÚ podporovaných mnoho lesníckych 
projektov a programov zameraných na prevenciu 
katastrof v lesoch a uskutočnilo sa niekoľko štúdií 
a výskumných projektov.
8  San-Miguel -Ayanz, J., Moreno, J. M., Camia, A. (2013); Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives. Forest Ecology and Management, 294, 
s. 11 – 22.
Odpovede Komisie 49
Odporúčanie 1 – Komisia by mala –  
Druhá zarážka
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Komisia spolu s vnútroštátnymi orgánmi preskúma 
možnosť zodpovedajúcej úrovne opatrení v oblasti 
spoločných základných kritérií na rozlišovanie 
lesných oblastí s cieľom kvalifikovať ich ako oblasti 
s nízkym, stredným a vysokým rizikom požiaru.
79
Ako súčasť udržateľných postupov lesného hospo -
dárstva môžu byť lesné cesty (alebo iné investície) 
vybudované primárne na účely prevencie požiarov 
využívané aj na preventívne činnosti v súvislosti 
s inými rizikami, ako aj na práce súvisiace s obnovou 
a odstraňovaním škôd, rekreačné či hospodárske 
účely. Vytvorenie primeranej siete lesných ciest 
prispieva nielen k lepšej ochrane lesov proti požia -
rom, ale v mnohých regiónoch aj k udržateľnému 
ekonomickému oceňovaniu lesných zdrojov. Tieto 
činnosti sú často potrebné, aby sa zamedzilo úplnej 
strate sociálno -ekonomického záujmu o lesné 
oblasti, čo by mohlo viesť k ich opusteniu a v koneč -
nom dôsledku k zvýšeniu rizika požiaru.
Na nové programové obdobie boli pripravené 
usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty/
regióny opatrenie využívali správne. Ďalej budú 
musieť členské štáty/regióny lepšie špecifikovať 
svoje potreby a dôvody v prípade, že chcú zvýšiť 
hustotu svojich cestných sietí.Pokiaľ ide o nové programové obdobie, Komisia 
analyzovala situáciu v odvetví lesného hospodár -
stva v pracovnom dokumente útvarov Komisie 
z roku 2013, ktorý bol prílohou k oznámeniu Komi -
sie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu 
hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru 
regiónov: „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: 
pre lesy a odvetvie lesného hospodárstva 10“.
Odporúčanie 1 – Členské štáty by mali 
– Druhá zarážka
Komisia sa domnieva, že lesné oblasti sústavy 
Natura 2000 predstavujú vysoko cenené environ -
mentálne hodnoty a poskytujú dôležité a rozmanité 
ekosystémové služby. Okrem toho sa viacero práv -
nych predpisov o sústave Natura 2000 vzťahuje na 
všetky lesy v EÚ, či už do tejto sústavy patria alebo 
nie, a v tejto súvislostí je veľmi dôležitá aj úloha 
lesov mimo sústavy Natura 2000.
Odporúčanie 1 – Komisia by mala 
– Prvá zarážka
Komisia v súčasnosti toto odporúčanie 
implementuje.
Potreba primeraného opisu preventívnych čin -
ností je zahrnutá v časti Analýza potrieb v Straté -
gii programu regionálneho rozvoja na obdobie 
2014 – 2020 a v niektorých prípadoch aj na úrovni 
dohôd o partnerstve.
Komisia skúma predložené PRV a kontroluje inter -
venčnú logiku a potrebu preventívnych činností 
počas obdobia schvaľovania programu a požaduje, 
aby boli preventívne činnosti založené na pláne 
ochrany príslušného územia.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
Odpovede Komisie 50
Komisia v členských štátoch vykonáva audity 
súladu, aby overila, či sú zaplatené výdavky sú 
v súlade s pravidlami. Ak sa počas auditu zistia 
nedostatky, uplatňujú sa finančné opravy.
To, ktoré opatrenia a platobné agentúry budú pod -
robené auditu, sa určuje na základe analýzy rizík. 
Pri vyčísľovaní miery rizika zohráva zásadnú úlohu 
finančný význam. To znamená, že oblasť auditu 
s vysokými výdavkami bude s väčšou pravdepodob -
nosťou zaradená vyššie v zozname a kontrolovaná. 
Opatrenie č. 226 bolo predmetom auditu v roku 
2014 a ďalší audit sa uskutoční v roku 2015.
Odporúčanie 2 – Komisia by mala –  
Druhá zarážka
Komisia v súčasnosti implementuje toto odporú -
čanie prostredníctvom právneho rámca pre PRV 
a ďalších usmernení.
Nové opatrenie sa vzťahuje na širšiu škálu rizík 
a škôd. Príslušná karta opatrenia na obdobie 
2014 – 2020 ako usmerňovací dokument obsahuje 
podrobné požiadavky a vysvetlenia a ako taká môže 
členským štátom slúžiť ako pomocný nástroj pri 
vypracovaní primeraného návrhu opatrenia.
Členské štáty/regióny boli upozornené, že v prípade 
nejasností spojených s účelom činností existujú ďal -
šie opatrenia, ktoré sú špeciálne určené na zvyšova -
nie hospodárskej hodnoty lesov.
80
V rámci zdieľaného hospodárenia Komisia schvaľuje 
národné alebo regionálne PRV, zatiaľ čo za zabezpe -
čenie nákladovej účinnosti a efektívnosti podpory 
zodpovedajú členské štáty a ich riadiace orgány.Odporúčanie 2 – Členské štáty by mali 
– Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že nové nariadenie o rozvoji 
vidieka obsahuje revidované opatrenie, ktoré sa 
týka ochrany a obnovy lesov. Na základe nového 
opatrenia možno poskytnúť podporu na činnosti 
súvisiace s prevenciou a odstraňovaním škôd spôso -
bených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami 
a katastrofickými udalosťami a možno aj podporu 
na preventívne opatrenia na boj proti škodcom 
a chorobám pod podmienkou, že riziko výskytu 
danej katastrofy uznali verejné vedecké organizácie 
a je podložené vedeckými dôkazmi.
Odporúčanie 2 – Členské štáty by mali 
– Tretia zarážka
Podľa mienky Komisie sa na podporované opat -
renia už vzťahuje niekoľko environmentálnych 
záruk. Napríklad ochranný režim v rámci sústavy 
Natura 2000 podľa článku 6 ods. 2 a článku 6 ods. 
3 smernice o biotopoch garantuje, že sa predíde 
akémukoľvek výraznému poškodeniu týchto lokalít. 
V prípade iných území k prevencii negatívnych 
dôsledkov pre životné prostredie prispeje aj posu -
dzovanie vplyvov na životné prostredie. Na všetky 
činnosti spolufinancované z fondov EÚ by príslušné 
vnútroštátne orgány mohli vyžadovať osvedče -
nia o dobrom environmentálnom postupe alebo 
udržateľnom lesnom hospodárstve ako podmienku 
spolufinancovania EÚ.
V novom programovom období zastáva environ -
mentálna výkonnosť prijímateľov popredné miesto 
pri vykonávaní rôznych opatrení.
Odporúčanie 2 – Komisia by mala –  
Prvá zarážka
Komisia v súčasnosti toto odporúčanie 
implementuje.
Odpovede Komisie 51
Odporúčanie 4 – Komisia by mala
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Niektoré úpravy už boli zavedené: napríklad 
v období 2014 – 2020 sa budú zbierať údaje pre 
ukazovateľ „podporovanej plochy“ pre preventívnu 
činnosť v rámci SSMH. Takto sa odstránia nedo -
statky zistené v SRMH na roky 2007 – 2013.
V roku 2019 bude zavedená zdokonalená výročná 
správa o vykonávaní s cieľom získať užitočné 
výsledky hodnotenia skôr. Táto zlepšená správa 
bude obsahovať posúdenie výsledkov programu a 
keď je to možné, aj hodnotenie vplyvu.Pokiaľ ide o využívanie manuálnej práce namiesto 
strojov, takéto rozhodnutia môžu byť niekedy 
spojené s vlastnosťami terénu (orografia, environ -
mentálne aspekty atď.) a mali by sa vnímať v širšom 
kontexte rozvoja vidieka.
Odporúčanie 3 – Členské štáty by mali 
– Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že keď sa v programoch 
uplatňujú štandardné náklady, členské štáty/regióny 
by mali zabezpečiť, aby boli príslušné výpočty 
primerané a presné a aby sa vopred stanovili spra -
vodlivým, nestranným a overiteľným spôsobom. 
Výpočtami všetkých štandardných nákladov alebo 
potvrdzovaním primeranosti výpočtov by mal byť 
poverený nezávislý orgán.
Odporúčanie 3 – Členské štáty by mali 
– Druhá zarážka
Pripravuje sa usmerňovací dokument o kontrolách 
a sankciách v oblasti rozvoja vidieka a rokuje sa 
o ňom s členskými štátmi. Príloha I k tomuto doku -
mentu obsahuje kontrolný zoznam pre členské štáty 
na posúdenie primeranosti nákladov.
81
Treba dosiahnuť správnu rovnováhu medzi 
nákladmi na monitorovanie a hodnotenie a ich 
potenciálnym prínosom. Najmä pri posudzovaní 
preventívnych opatrení je ťažké stanoviť kauzálny 
reťazec. Účinnosť konkrétnych lesníckych opatrení 
navyše možno posúdiť až po niekoľkých rokoch či 
dokonca desaťročiach.
Pokiaľ ide o obdobie 2014 – 2020, boli zavedené 
zlepšenia. Napríklad v rámci spoločného systému 
monitorovania a hodnotenia (SSMH) sa budú zbierať 
údaje pre nový ukazovateľ „podporovanej plochy“. 
Okrem toho je na rok 2019 naplánovaná zdokona -
lená výročná správa o vykonávaní s cieľom získať 
užitočné výsledky hodnotenia. V rámci tejto správy 
sa vykoná hodnotenie PRV a budú poskytnuté prvé 
výsledky týkajúce sa efektívnosti týchto programov.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ-AB-14-023-SK-N  ISSN 1977-5776
V programovom období 2007 – 2013 sa z Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
poskytovala podpora na obnovu potenciálu lesného 
hospodárstva v lesoch poškodených prírodnými 
katastrofami a požiarmi a na preventívne opatrenia. Dvor 
audítorov na základe auditu dospel k záveru, že podpora 
nebola dostatočne dobre riadená a Komisia a členské štáty 
nemôžu preukázať dosiahnutie plánovaných výsledkov 
nákladovo účinným spôsobom.
Preventívne opatrenia neboli dostatočne zacielené. Počas 
auditu sa našli činnosti, ktoré neboli vhodné na dosiahnutie 
cieľov opatrenia. Nákladová účinnosť financovaných činností 
nebola primerane zabezpečená. Napokon, zavedené 
monitorovacie nástroje neumožnili Komisii a  členským 
štátom primerane posúdiť efektívnosť a účinnosť opatrenia.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV