OZNÁMENIE KOMISIE RADE o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2014 /* COM/2013/0319 final */





OZNÁMENIE KOMISIE RADE o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2014 1. ÚVOD V tomto dokumente sa uvádzajú pôvodné zámery Európskej komisie týkajúce sa stanovenia celkového povoleného výlovu (TAC) a úrovne rybolovného úsilia v európskych vodách a pre európskych rybárov na rok 2014. Členské štáty a regionálne poradné rady sa vyzývajú aby vyjadrili svoje názory, ktoré Komisia posúdi pred prijatím konečného rozhodnutia o návrhoch Komisie. Stav populácií rýb v európskej časti Atlantického oceánu a v blízkych vodách sa naďalej zlepšuje. Viac populácií rýb sa loví na úrovni ich maximálneho udržateľného výnosu (MUV). Zlepšujú sa aj vedomosti o stave populácií rýb v Stredozemnom a Čiernom mori. Naďalej by malo dochádzať k znižovaniu nadmerného rybolovu. Hlavnými nástrojmi na zníženie nadmerného rybolovu sú úpravy úrovní rybolovných možností a prispôsobenie sa povolenej štruktúre rybárskeho výstroja s cieľom zlepšiť selektívnosť. V nadväznosti na očakávané prijatie reformy spoločnej rybárskej politiky na základe návrhu Komisie[1] sa očakáva, že od roku 2014 postupne nadobudnú účinnosť povinnosti týkajúce sa vylodenia všetkých ulovených rýb podľa jednotlivých druhov rybolovu. Tento krok by mal tiež viesť k zlepšeniu ochrany populácií rýb. Elimináciou nadmerného rybolovu sa vo veľkej miere zníži riziko kolapsu komerčného výlovu rýb, zlepší ziskovosť rybárskych flotíl, znížia emisie CO2 a spotreba palív a zabezpečí stabilnejšie a spoľahlivejšie zásobovanie spotrebiteľov rybami. Zníži sa ňou aj vplyv na morské prostredie a zraniteľné druhy, akými sú delfíny a koraly. Uvedené kroky prispejú k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu do roku 2020 tak, ako sa stanovuje v rámcovej smernici o morskej stratégii[2]. Eliminácia nadmerného rybolovu je tiež súčasťou riešenia na elimináciu odhodených úlovkov, keďže viac rýb bude mať príležitosť dorásť na hodnotnú veľkosť a pre rybárov bude oveľa jednoduchšie loviť ryby vhodnej veľkosti bez toho, aby zároveň dochádzalo k výlovu menších rýb. Vzhľadom na výhody rybolovu na úrovni MUV by sa malo vynakladať maximálne úsilie na dosiahnutie tohto stavu čo najskôr. Komisia má v úmysle pridržiavať sa vedeckých odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) v oblasti dosahovania MUV s nízkym rizikom vyčerpania populácií. Ide o rovnaký základ pre návrhy rybolovných možností ako v prípade rybárskych hospodárskych rokov 2011 – 2013. V prípade, že sú biologické informácie o konkrétnych populáciách rýb neúplné a nie je možný kvantifikovaný odhad MUV, Komisia použije odhady a kvalitatívne odporúčania uvedených vedeckých ustanovizní, pričom pri svojich návrhoch bude vychádzať z dostupných informácií a transparentne a systematicky využije zásadu predbežnej opatrnosti. Pokiaľ ide o niektoré populácie rýb, v TAC sa nenavrhne žiadna zmena, ak nebudú existovať dôkazy, že táto zmena je potrebná. 2. stav populácií rýb Nedávne informácie o stave populácií rýb vo vodách európskej časti Atlantického oceánu (príloha 1a) preukazujú výrazné zlepšenie v podiele populácií rýb, pre ktoré sú dostupné vedecké odporúčania v oblasti bezpečných biologických limitov (tabuľka č. 1). Tento podiel vzrástol z 35 % v roku 2012 na 50 % v roku 2013. Počet populácií rýb, pre ktoré sú dostupné celkové hodnotenia, postupne vzrástol z 29 v roku 2007 na 46 v roku 2013, z čoho vyplýva zlepšenie vedeckých dát, z ktorých odporúčania vychádzajú (tabuľka č. 5). Rada ICES zaviedla v prípadoch, keď sú údaje obmedzené, novú metodiku, čo viedlo k zvýšeniu počtu populácií rýb, pre ktoré sú dostupné kvantitatívne odporúčania, zo 47 populácií rýb na 77. V stave populácií rýb dochádza k nepretržitému zlepšovaniu (tabuľka č. 2). Objem nadmerne lovených populácií rýb (ktorých aktuálna rybolovná úmrtnosť je vyššia ako rybolovná úmrtnosť, ktorú zabezpečí MUV) klesol zo 47 % v minulom roku na 39 % v tomto roku. Odporúčania na zníženie výlovu na najnižšiu možnú úroveň (tabuľka č. 3) sa týkajú čoraz väčšieho počtu populácií rýb. Konkrétne ide o tresku a soleu v Írskom mori, sleďa v Keltskom mori, krevety (Pandalus) v severnej časti Severného mora a tresku merlang západne od Škótska. Treska koruškovitá bola z tejto kategórie pre rok 2013 vyňatá. Od roku 2011 určovali TAC šiestich populácií rýb jednotlivé členské štáty[3]. Stalo sa tak – bez toho, aby boli dotknuté záruky týkajúce sa dobrého riadenia – v prípadoch, keď má záujem na rybolovnej oblasti iba jeden členský štát. Dôvodom na obavu je, že členské štáty neboli schopné úplne splniť požiadavky na vykazovanie, vo väčšine prípadov pre nedostatok technickej základne na úplné posúdenie stavu dotknutých populácií rýb a na stanovenie presných cieľov MUV pre tieto zdroje. Je ťažké posúdiť, do akej miery je prijatý TAC v súlade so spoločnou rybárskou politikou, pokiaľ ide o udržateľnosť. Komisia túto tému opäť preskúma v priebehu roku 2013. Na decembrovom zasadnutí Rady v roku 2012 sa Dánsko, Holandsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo a Švédsko dohodli, že zníženie úmrtnosti populácií tresky musí naďalej zostať prioritou a že tieto členské štáty v roku 2013 vypracujú opatrenia na zníženie objemu odhodených úlovkov a na zamedzenie lovu tresky a zavedú plány na zamedzenie lovu tresky. Súčasné poznatky o stave populácií rýb sú opísané ďalej v texte podľa jednotlivých regiónov[4]. Pelagické populácie severovýchodného Atlantického oceánu: Väčšina populácií sleďa (v Severnom mori, západne od Škótska, v západnom Baltickom mori, v Botnickom zálive, v Írskom a Keltskom mori) a šproty severnej sa v súčasnosti loví na úrovni alebo v rámci miery MUV. TAC zodpovedajúci MUV bol stanovený pre rok 2013 vo všetkých prípadoch okrem sleďa v Botnickom zálive. Situácia sa zhoršila pri niektorých ďalších pelagických populáciách rýb: západné populácie stavridy ostrobokej a sleď sa severozápadne od Írska, v Rižskom zálive a v Baltskom mori lovia v nadmerných množstvách. Osobitné obavy sa spájajú s makrelou. Únia sa naďalej usiluje zabezpečiť súhlas Islandu a Faerských ostrovov s pripojením sa k Nórsku a EÚ v udržateľnom riadení populácií makrely. Tento súhlas sa však stále nepodarilo získať. Celková hodnota TAC, ktorú v roku 2013 stanovili EÚ, Nórsko, Faerské ostrovy a Island, opäť presahovala vedecké odporúčania o 36 % (okrem ruských úlovkov). Miera rybolovu je stále veľmi vzdialená od udržateľných limitov a populácia sa v nasledujúcom roku zmenší. V rade ICES prebiehajú ďalšie práce na posúdení stavu populácií makrely. Severné more, Skagerrak a Kattegat: Treska tmavá, platesa veľká, treska jednoškvrná a sleď sa lovia na úrovni v súlade s MUV, rovnako ako homár štíhly v oblastiach Skagerrak a Fladen Ground. Všetky ostatné populácie rýb vrátane soley sa buď lovia v nadmernom množstve, alebo nie sú k dispozícii dostatočné informácie na posúdenie ich stavu. Vážne obavy naďalej pretrvávajú v súvislosti s treskou v Severnom mori. Aj napriek nedávnemu nárastu populácie a zníženiam rybolovnej úmrtnosti sa táto populácia nachádza v blízkosti hodnoty hraničnej biomasy a dosahuje menšiu ako polovičnú hodnotu ochrannej úrovne. Miera odhodených úlovkov klesala, ale stále sa pohybuje na úrovni 25 % vylodených úlovkov. Miery rybolovnej úmrtnosti sú značne nad úrovňami MUV a čoraz vyššie než miery stanovené v dlhodobom pláne. Kroky, ktoré boli doteraz podniknuté, nie sú dostatočné. Je potrebné urobiť viac. V oblasti Kattegat sa veľkosť populácie tresky pohybuje na mimoriadne nízkej úrovni, a preto sú na ochranu tejto populácie potrebné ďalšie opatrenia, ako napríklad uzavreté oblasti. Objem odhodených úlovkov platesy veľkej a tresky merlang je stále veľmi veľký: v prípade platesy sa pohybuje na úrovni okolo 40 % a v prípade tresky na úrovni okolo 56 %. V nadväznosti na dohodu s Nórskom o dodržiavaní zákazu odhadzovania úlovkov sa však v oblasti Skagerrak v roku 2013 zaviedol nový výstroj so zlepšenou selektívnosťou. V Severnom mori prebiehajú aj práce na ďalšom zlepšení selektívnosti. Baltské more: Šprota severná, východné populácie tresky, západné populácie sleďa a sleď v Botnickom zálive sa lovia na úrovniach v súlade s MUV. V roku 2012 sa TAC v Baltskom mori prerokoval na regionálnom fóre národných riaditeľstiev pre rybárstvo („BALTFISH“). V súvislosti so stanovením TAC na rok 2013 sa dosiahla veľmi zodpovedná dohoda v súlade s vedeckými odporúčaniami, pričom Komisia sa môže s Radou dohodnúť na tom TAC, ktorý sa dohodol na fóre BALTFISH. Ide tu o vynikajúci príklad použitia regionálneho prístupu, ktorý by mali členské štáty nasledovať v ďalších oblastiach. Členské štáty dosiahli aj dohodu o dodržiavaní zákazu odhadzovania úlovkov. Vedci pripravujú v spolupráci s Regionálnou poradnou radou pre Baltské more nové opatrenia v oblasti selektívnosti pre rybolov tresky. Ich cieľom je zabezpečiť plynulý prechod k dodržiavaniu zákazu odhadzovania úlovkov. Oblasť západne od Škótska, Írske more a Keltské more: Obavy sa naďalej spájajú so sihmi (treska, treska jednoškvrná a treska merlang) v Írskom mori a západne od Škótska. Pre tresku a tresku merlang západne od Škótska a v Írskom mori sa odporúčalo, aby sa ich úlovky znížili na najnižšiu úroveň. Zistilo sa, že zlepšenia v populáciách tresky jednoškvrnej západne od Škótska boli nadhodnotené. V Keltskom mori sa zistili určité obavy v súvislosti s doplňovaním, pričom v posúdeniach sa naďalej zdôrazňuje potreba selektívnych opatrení. V odporúčaniach týkajúcich sa MUV v prípade tresky jednoškvrnej v Keltskom mori sa navrhovalo zníženie o 55 %. Objem odhodených úlovkov sihov je naďalej veľmi vysoký a ohrozuje životaschopnosť týchto populácií. Na decembrovom zasadnutí Rady v roku 2012 sa Spojené kráľovstvo a Komisia zaviazali spolupracovať s ostatnými členskými štátmi, ktoré lovia ryby západne od Škótska, s cieľom znížiť objem nechcených úlovkov a eliminovať odhodené úlovky. V prípade Keltského mora sa Komisia, Francúzsko, Írsko a Spojené kráľovstvo dohodli, že v roku 2013 preskúmajú opatrenia týkajúce sa selektívneho výstroja, s cieľom identifikovať po porade so zainteresovanými stranami potrebné zlepšenia. Na základe záverov preskúmania sa členské štáty dohodnú na ďalších opatreniach zameraných na pre oblasť selektívnosti s cieľom znížiť do konca roku 2013 objem odhodených úlovkov sihov. Z 18 populácií, v ktorých by sa mohlo uskutočniť posúdenie MUV, sa 10 populácií lovilo na úrovniach MUV z roku 2011. Odporúčania pre 12 populácií často obsahovali návrhy na značné zníženie výlovu. Zvýšenie výlovu sa odporučilo pre 8 populácií. Lepšie prieskumy v prípade homára štíhleho umožnili odhad MUV pre všetky okrem jednej funkčnej jednotky. Vďaka lepším informáciám bolo obdobie uzavretia rybolovu v oblasti Porcupine Bank kratšie. V Keltskom a Írskom mori a západne od Škótska sa zaviedli opatrenia s cieľom riešiť odhadzovanie úlovkov tresky a znížiť jej úmrtnosť. Mnohé z nich boli zavedené len v októbri, a preto ešte nie je možné zhodnotiť ich vplyv. Uvedené opatrenia boli založené na podnetoch rybárskeho odvetvia. Rada NWWRAC pokračovala vo svojej iniciatíve „Data deficiency initiative“ a spolu s radou ICES usporiadala tretiu výročnú spoločnú pracovnú skupinu s cieľom pokúsiť sa o odstránenie medzier vo vedeckých vedomostiach o určitých populáciách rýb v Keltskom mori. Táto snaha priniesla úžitok a bol predložený návrh, aby sa v roku 2013 obnovili údaje o minulých úlovkoch týkajúce sa Írskeho mora. Pre populácie v Biskajskom zálive a iberských vodách Atlantického oceánu existuje len málo posúdení. Populácie merlúzy južnej sú vďaka dobrému doplňovaniu hojné, avšak stále sú lovené v nadmernom množstve, takže dlhodobá udržateľnosť týchto populácií je ohrozená. Komisia uskutočnila v roku 2012 audit systémov zaznamenávania úlovkov a rybolovného úsilia členských štátov ležiacich pri Atlantickom oceáne a rozhodla o ďalších krokoch. Vykonávaním nápravných opatrení v priebehu rokov 2012 a 2013 sa dosiahne pokrok, ktorým sa zlepšia kontrolné systémy dotknutých členských štátov. V prípade homára štíhleho v Kantábrijskom mori stále platí odporúčanie zastaviť jeho lov. Objem odhodených úlovkov merlúzy sa odhaduje na úrovni okolo 6 % z objemu všetkých úlovkov. Pokiaľ ide o Stredozemné more, počet a kvalita posúdení, hoci sú aj naďalej geograficky nevyvážené a nepravidelné, preukazujú výrazné zlepšenie. Z analýzy v rokoch 2010 – 2012 vyplynulo, že zo 113 populácií, o ktoré sa EÚ zaujíma, 85 populácií, resp. 75 % sa lovilo v nadmernom množstve. Sedem z 10 populácií lovených udržateľným spôsobom sú malé pelagické druhy. Keďže sa tieto posúdenia začali iba nedávno a nie všetky populácie sa posudzujú každoročne, nie je možné použiť tieto údaje na sledovanie vývoja stavu populácií v priebehu času. Situácia v Čiernom mori sa výrazne zhoršila. Stav šproty severnej nie je v súčasnosti dobrý, keďže sa loví v nadmernom množstve, a úmrtnosť kalkana veľkého sa zdá byť na historickom maxime. Kalkan veľký sa loví neudržateľným spôsobom. Aj keď sú tieto posúdenia ovplyvnené nedostatkom informácií zo zdrojov nezávislých na rybárstve, vedci odporúčajú vypracovať medzinárodný plán riadenia tejto populácie. TAC na rok 2014 by mal v každom prípade vychádzať z vedeckých odporúčaní a mal by sa určiť spoločne s ďalšími zainteresovanými stranami v rámci komisie GFCM. 3. Ekonomická analýza Celá rybárska flotila EÚ vykazovala v roku 2011 niektoré znaky ziskovosti, ktoré boli dôsledkom prevažne lepších trhových cien. Hospodárska výkonnosť je však v mnohých segmentoch flotily slabá, najmä v sektore lovu rýb pri dne. Údaje STECF naznačujú, že približne 45 % všetkých segmentov flotily EÚ zaznamenalo v roku 2011 straty. Z analýzy vyplývajú dva dôvody tejto slabej hospodárskej výkonnosti. Aj napriek zlepšeniu situácie v mnohých populáciách rýb znamená pokračujúci zlý stav niektorých dôležitých populácií to, že miera úlovkov je nižšia a náklady spojené s rybolovom, najmä spotreba paliva, boli vyššie, ako sa očakávalo. Ceny paliva v roku 2011 naďalej rástli, čo znížilo ziskovosť flotily, najmä v prípade rybolovného výstroja s vysokou spotrebou paliva, ako napríklad vlečnej siete s rozperným rahnom, vlečnej siete na lov pri dne a pelagickej vlečnej siete. Do určitej miery možno tieto tlaky vyrovnať preorientovaním sa na používanie pohonov s nižšou spotrebou paliva a zmenami v správaní pri rybolove a zmenami rybolovného výstroja. V porovnaní s rokom 2010 sa celková spotreba paliva u flotily EÚ znížila o 5 %. Tie flotily, ktoré uvedené zmeny zaviedli, boli schopné dosiahnuť výraznú úsporu paliva. Pri zdolávaní výziev, ktoré predstavujú vyššie náklady, je však postupné ukončovanie nadmerného rybolovu očividne najväčším prínosom k hospodárskej efektívnosti a stabilite. Najnovšie údaje z roku 2011 svedčia o tom, že v EÚ bolo zamestnaných približne 130 000 rybárov – čo predstavuje pokles približne o 5 % v porovnaní s rokom 2010. Grécko a Cyprus nie sú v tejto analýze zahrnuté, keďže svoje údaje nepredložili. V tomto odvetví naďalej pokračuje klesajúca tendencia v zamestnanosti. Podľa informácií, ktoré členské štáty zaslali do 8. mája 2013, patria medzi údaje a ukazovatele, ktoré uvedené vyhlásenia podporujú, tieto údaje: Príjmy z rybolovu za zvýšili približne zo 6,5 mld. EUR v roku 2010 na 7,1 mld. EUR v roku 2011 a čistý zisk vzrástol z 324 mil. EUR v roku 2010 na 457 mil. EUR v roku 2011. Príjmy z vylodenia sa v roku 2011 zvýšili o 10 %. Hodnota vylodených rýb sa zvýšila o 7,5 %, zatiaľ čo objem vylodených rýb sa znížil o 7,6 %. Na vyššej ziskovosti sa viac podieľalo zvýšenie cien ako zvýšenie objemu. Aj keď objem vylodených rýb poklesol, zvýšenie nastalo pri niektorých populáciách, prevažne pelagických druhov. Aj keď sa výkonnosť celej flotily EÚ v roku 2011 zvýšila, a to približne o 40 % z hľadiska čistého zisku, počet segmentov flotily, ktoré boli stratové, sa zvýšil. V roku 2011 zaznamenalo straty približne 45 % flotily EÚ, oproti 42 % v roku 2010. Naznačuje to, že tu existuje väčšia priepasť medzi ziskovými a neziskovými flotilami. V porovnaní s rokom 2010 sa náklady na energiu v roku 2011 zvýšili približne o 21 %. 4. Politické smerovanie 4.1. Vývoj vedeckých odporúčaní pre populácie rýb, pri ktorých sú informácie neúplné V predchádzajúcich vydaniach tohto oznámenia boli vyslovené obavy týkajúce sa nedostatku vedeckých odporúčaní pre mnohé populácie rýb. Rada ICES v reakcii na to zaviedla v roku 2012 novú poradnú metodiku, ktorá využíva všetky dostupné informácie. Tam, kde chýbajú údaje (a kvantifikované posúdenie nemožno vypočítať) sa používajú nové postupy na vyvodenie záverov o stave populácií rýb s použitím dostupných údajov. Informácie, ako napríklad údaje o už ulovených úlovkoch, tendencie v prieskumoch, biologické informácie o raste a zrelosti, sa v súčasnosti môžu skombinovať a použiť na vypracovanie odporúčaní v súvislosti s MUV alebo kritériami predbežnej opatrnosti. Tento postup je menej presný ako postup založený na analytickom posúdení, avšak môže byť prijateľný v prípadoch, keď sú populácie rýb malé, majú menší hospodársky význam alebo sa lovia len krátko. Rada ICES poskytla v roku 2012 odporúčania pre 48 takýchto populácií. V tejto kategórii sa v súčasnosti nachádzajú aj niektoré hodnotné a významné populácie rýb, konkrétne druh čertovité. Je potrebné ďalej zlepšovať zber údajov a analýzy. Komisia sa bude o tieto zlepšenia usilovať tak, že zavedie náhradu za „rámec pre zber údajov“[5]. V prípade, že údaje budú chýbať aj naďalej, bude sa musieť posilniť zásada predbežnej opatrnosti. 4.2. Povinnosť vylodiť všetky úlovky Očakáva sa, že v priebehu roku 2013 bude prijatá reforma spoločnej rybárskej politiky a že 1. januára 2015 nadobudne účinnosť povinnosť vyloďovať všetky úlovky týchto druhov rýb: malé pelagické ryby (makrela, sleď, stavrida ostroboká, treska belasá, ryby čeľade Caproidae, sardela, striebristka, sardinka, šprota), veľké pelagické ryby (tuniak modroplutvý, mečiar veľký, tuniak dlhoplutvý, tuniak okatý, marlín mozaikový a kopijonos belavý), ryby na priemyselné účely, okrem iného koruška polárna, ryby čeľade piesočnicovité a treska koruškovitá. Pokiaľ ide o rybolov lososa v Baltskom mori, očakáva sa, že povinnosť vylodiť všetky úlovky nadobudne účinnosť 1. januára 2014. Komisia požiadala radu ICES, výbor STECF a komisiu GFCM, aby sa v roku 2013 v záujme prípadných úprav pri stanovovaní rybolovných možností pripravili na posúdenie množstiev týchto populácií, ktoré boli odhadzované. Tieto úpravy môžu pozostávať zo zvýšenia TAC v závislosti od rozsahu predchádzajúceho odhadzovania. Zásada je, aby celkový výlov vrátane rýb, ktoré by boli odhodené, neohrozil dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky, najmä dosiahnutie Fmuv. Členské štáty sa žiadajú, aby pred týmto posúdením poskytli uvedeným poradným ustanovizniam aktuálne informácie. Zároveň prebiehajú konzultácie s príslušnými regionálnymi poradnými výbormi. Je nevyhnutné, aby vedecké ustanovizne vedecky preskúmali údaje o odhodených úlovkoch pred tým, než sa vezmú do úvahy pri úpravách TAC. Budúce návrhy Komisie týkajúce sa rybolovných možností týchto druhov sa zostavia tak, že sa v nich zohľadnia dôsledky na príslušné úrovne rybolovných možností, pričom odhady odhodených úlovkov sa zahrnú do vedeckých odporúčaní. Ako sa uviedlo, žiadnymi týmito úpravami nebude dotknuté dosahovanie cieľov zachovania zdrojov rybolovu stanovených v spoločnej rybárskej politike a najmä cieľa, ktorým je zabezpečiť populácie rýb na úrovni MUV a zachovávať túto úroveň aj v budúcnosti. 4.3. Rybolovné úsilie Rybolovné úsilie (obmedzenie času na mori pre rybárske plavidlá) sa riadilo súbežne s TAC s cieľom znížiť mieru odhadzovania úlovkov a nezákonných úlovkov. Riadenie úsilia je ochranným opatrením, ktoré sa uplatňuje vo viacerých dlhodobých plánoch, napr. v prípade tresky v Severnom a Baltskom mori, platesy a soley v Severnom mori, soley v západnej časti Lamanšského prielivu a južných populácií merlúzy južnej a homára štíhleho (príloha II). Príloha II ukazuje všeobecnú, v určitej miere nepravidelnú tendenciu znižovania rybolovného úsilia od roku 2003 alebo 2004 do roku 2010. Pokles rybolovného úsilia je najvyšší v západnej časti Baltského mora, v Severnom mori, v oblasti Kattegat, v Írskom mori a západne od Škótska, ale je o niečo menší v západnej časti Lamanšského prielivu, kde bolo toto úsilie v posledných troch rokoch stabilné. Do roku 2009 sa vyskytovali iba malé zníženia v ibersko-atlantickej oblasti. Údaje za rok 2010 a neskoršie obdobie chýbajú. Od členských štátov sa žiada, aby zaslali kompletné údaje o rybolovnom úsilí tak, aby bolo možné získať lepší obraz o tendenciách v rybolovnom úsilí, najmä v rámci režimu rybolovného úsilia, ktorý sa týka merlúzy južnej a v súlade s niekoľkými nariadeniami o „rybolovných možnostiach“. Zdá sa, že rybolovné úsilie v strednej časti Baltského mora sa od roku 2009 zvyšuje. V rokoch 2010 a 2011 sa tiež zvýšilo rybolovné úsilie prostredníctvom vlečných sietí s rozperným rahnom v západnej časti Lamanšského prielivu. V rokoch 2010 a 2011 sa rybolovné úsilie takmer nezmenilo v Írskom mori a v západnej časti Lamanšského prielivu, avšak západne od Škótska výrazne pokleslo. Na rozdiel od tendencií v iných oblastiach, zatiaľ neexistujú dôkazy, že by boli opatrenia na zníženie rybolovného úsilia v ibersko-atlantickej oblasti účinné. 5. Riadenie prostredníctvom viacročných plánov Realizácia dlhodobých plánov bola rozhodujúcim prínosom k zlepšeniu stavu populácií rýb, ku ktorému došlo postupne od roku 2005. Je potrebné pokračovať vo vykonávaní existujúcich plánov podľa vedeckých odporúčaní s cieľom zabezpečiť pre toto odvetvie viac stability a dosiahnuť zdravšie populácie rýb. Komisia začala pripravovať nahradenie súčasných plánov riadenia založených na jednej populácii plánmi riadenia viacerých populácií. Prvý návrh, ktorý sa bude finalizovať, bude plán riadenia rybolovu viacerých druhov v Baltskom mori, v ktorom sa zohľadnia biologické interakcie, akými sú predácia a konkurencia. Pracuje sa aj na pláne zmiešaného rybolovu pre Severné more, ktorý bude obsahovať technické interakcie, t. j. spôsob, akým môžu rôzne flotily s rôznym rybárskym výstrojom získavať úlovky rozličného zloženia. Zadala sa aj štúdia o loviskách rýb v Keltskom mori. Tieto prístupy sa musia ďalej rozvíjať v súlade s požiadavkami, ktoré obsahuje rámcová smernica o morskej stratégii na riadenie ekosystému ako celku, a nie len na riadenie jednotlivých populácií rýb, a to s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav. V rokoch 2009 až 2011 schválila Komisia návrhy plánov pre sardelu v Biskajskom zálive a lososa a stavridu ostrobokú v Baltskom mori. Tieto plány sú predmetom diskusie v Parlamente a v Rade. V oblasti Stredozemného mora sa bude naďalej pokračovať v úsilí o zvýšenie počtu populácií rýb, na ktoré sa vzťahujú vedecké odporúčania, a o vypracovanie dlhodobých medzinárodných plánov. Podľa nariadenia o Stredozemnom mori[6], by členské štáty EÚ mali vypracovať viacročné plány na vnútroštátnej úrovni. Napriek významným oneskoreniam sa v poslednom čase zaznamenal pokrok v plnení tejto povinnosti, ktoré je pozorne monitorované. S cieľom ďalej tento proces urýchliť Komisia začala konanie pred podaním žaloby proti niekoľkým členským štátom, pričom sa v roku 2013 podniknú ďalšie kroky v súvislosti so žalobou pre porušenie práv. Na úrovni komisie GFCM sa zavádzajú opatrenia s cieľom zlepšiť rámec riadenia na subregionálnej úrovni. Očakáva sa, že vďaka týmto opatreniam sa zlepší prijímanie rozhodnutí o zavedení viacročných medzinárodných plánov. Očakáva sa, že sa v dôsledku toho na 37. schôdzi komisie GFCM predloží návrh na zavedenie medzinárodného plánu riadenia malých pelagických rýb v Jadranskom mori. V oblasti Čierneho mora sa tiež podnikajú prvé kroky na zavedenie medzinárodného plánu riadenia kalkana veľkého. 6. metóda na navrhovanie TAC 6.1. Zásady stanovovania TAC Ak existujú dlhodobé plány riadenia TAC alebo ak existujú obmedzenia rybolovného úsilia, musia sa dodržiavať. Komisia zároveň navrhne TAC alebo obmedzenia rybolovného úsilia na úrovniach, ktoré sú v súlade s návrhmi Komisie týkajúcimi sa dlhodobých plánov. Ak rada ICES a výbor STECF zhodnotia, že plány vypracované regionálnymi poradnými radami sú v súlade s normami MUV, tieto plány sa tiež musia dodržiavať. Ak však tieto plány dosiahli svoje ciele obnovenia a ak sa viac nevyužívajú pri stanovovaní každoročných rybolovných možností, Komisia predloží návrhy podľa vedeckých odporúčaní týkajúcich sa dosiahnutia miery rybolovnej úmrtnosti na úrovni MUV do roku 2015. Ak sa s tretími krajinami dohodli TAC a iné opatrenia, musia sa zaviesť. Pokiaľ sa poskytne vedecké odporúčanie na základe komplexných údajov, ako aj kvantitatívnej analýzy a prognóz podľa „rámca MUV“ rady ICES, TAC by sa mal určiť podľa vedeckých odporúčaní. Ak je takéto odporúčanie k dispozícii, malo by sa priamo použiť na určenie úrovní kvót alebo rybolovného úsilia s cieľom dosiahnuť súlad s mierou rybolovu MUV do roku 2015. Ak vedecké odporúčania umožnia určenie TAC na úrovni, ktorá umožní dosiahnutie úrovní MUV pred rokom 2015 s nulovým alebo len veľmi malým znížením TAC, Komisia takýto návrh predloží. Ak sa vedecké odporúčania poskytnú na základe kvalitatívnej analýzy dostupných informácií (aj vtedy, ak ide o neúplné informácie, alebo ak odporúčanie zahŕňa odborný posudok), mali by sa použiť ako základ pre rozhodnutia o TAC. Konkrétne problémy v týchto prípadoch sa rozvádzajú v bode 6.2. Ak vedecké odporúčania neexistujú vôbec, musí sa postupovať podľa zásady predbežnej opatrnosti systematicky, vopred vymedzeným a transparentným spôsobom [tak, ako sa uvádza v oznámení Komisie KOM(2000) 1 final]. 6.2. Postup v prípade vybraných populácií rýb, pri ktorých existujú obmedzené údaje V spoločnom vyhlásení Komisie a Rady z decembra 2012 Komisia uviedla, že považuje za žiaduce (tam, kde je to možné vzhľadom na vedecké odporúčania) zachovať TAC týkajúci sa populácií rýb uvedených v prílohe III na úrovniach stanovených na rok 2013. Ide o populácie rýb, pri ktorých sú k dispozícii obmedzené informácie o ich stave, ktoré majú nízky hospodársky význam a ktoré sa lovia len ako vedľajší úlovok alebo dosahujú nízke úrovne využívania kvót. 7. Hlbokomorské druhy TAC pre hlbokomorské druhy na rok 2014[7] bol stanovený a neplánujú sa žiadne zmeny. 8. Harmonogram Plánovaný harmonogram prác je takýto: ako býva zvykom, Komisia podľa potreby v priebehu roku predloží Rade osobitné návrhy týkajúce sa rybolovných možností krátko žijúcich druhov. Nariadenie o rybolovných možnostiach || Dostupnosť odporúčania || Návrh Komisie || Možné prijatie Radou Populácie v Atlantickom oceáne, v Severnom mori, v Antarktíde a v iných oblastiach || od júla do decembra || október || december Baltské more || začiatok júna || polovica septembra || október Čierne more || koniec októbra || november || december PRÍLOHA Ia – Súhrn vedeckých odporúčaní týkajúcich sa populácií v severovýchodnom Altantickom oceáne a v susediacich vodách PRÍLOHA Ib – Súhrn vedeckých odporúčaní týkajúcich sa populácií v Stredozemnom mori a v Čiernom mori Vedecké odporúčanie o nadmernom rybolove v Stredozemnom a Čiernom mori týkajúce sa populácií druhov žijúcich pri morskom dne a populácií malých pelagických druhov || Počet || % || || || || || || Populácie zatriedené podľa kritérií (schválený referenčný bod) || 85 || 75 || || Ostatné populácie, ktoré neboli zahrnuté z dôvodu nedostatočných údajov (referenčný bod zatiaľ neschválený) || 28 || 25 || Zohľadnené populácie (z 27 druhov) || 113 || 100 || || Zatriedené populácie: || || || || Populácia sa loví nadmerne (nad hodnotu Fmuv alebo náhradnú hodnotu) || 75 || 88 || Populácia sa loví na úrovni Fmuv alebo jej náhradnej hodnoty alebo pod týmito úrovňami || 10 || 12 || Populácie spolu || 85 || 100 || || || || || || PRÍLOHA II – Rybolovné úsilie regulované v rámci viacročných plánov, tak ako ho členské štáty oznámili výboru STECF (informácie poskytlo Spoločné výskumné centrum) Obrázok č. 1. Regulované rybolovné úsilie v západnej časti Baltského mora Obrázok č. 2. Regulované rybolovné úsilie v strednej časti Baltského mora Obrázok č. 3. Regulované rybolovné úsilie v oblasti Kattegat Obrázok č. 4. Regulované rybolovné úsilie v Severnom mori, v oblasti Skagerrak a vo východnej časti Lamanšského prielivu Obrázok č. 5. Regulované rybolovné úsilie v Írskom mori Obrázok č. 6. Regulované rybolovné úsilie západne od Škótska Obrázok č. 7. Regulované rybolovné úsilie v západnej časti Lamanšského prielivu Obrázok č. 8. Regulované rybolovné úsilie v iberských vodách Atlantického oceánu. Španielsko neposkytlo údaje za rok 2010, ani za rok 2011, a teda údaje vychádzajú iba z roku 2009. PRÍLOHA III. Populácie, pri ktorých sa úroveň TAC ponecháva na úrovni z roku 2013, pokiaľ sa stav týchto populácií výrazne nezmení. Bežný názov || Jednotka TAC mieň modrý || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny II a IV mieň modrý || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny III treska || Zóna VIb (podoblasť Rockall) solea európska || Zóna VI, Vb a medzinárodné vody zóny XII a XIV solea európska || Zóna VIIbc sleď atlantický || Zóna VIIef striebristka severná || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny I a II striebristka severná || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny III a IV mieň veľký || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny I a II mieň veľký || Vody EÚ a medzinárodné vody zóny V platesa veľká || Zóny Vb (vody EÚ), VI, XII, XIV platesa veľká || Zóna VIIbc platesa veľká || Zóny VIII, IX, X a CECAF 34.1.1 treska žltkavá || Zóny Vb (vody EÚ), VI, XII a XIV treska žltkavá || Zóny IX, X, CECAF 34.1.1 (EÚ) treska tmavá || Zóny VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (ES) solea || Zóny VIIIcde, IX, X, CECAF (EÚ) šprota || Zóna VIIde mieň lemovaný || Zóna IIIa a EÚ 22 – 23 mieň lemovaný || Zóna EÚ I, II, XIV mieň lemovaný || Vody EÚ zóny IV [1] KOM(2011) 425 v konečnom znení. [2] Smernica 2008/56/ES, Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19. [3] Článok 6 nariadenia Rady (EÚ) č. 39/2013, Ú. v. EÚ L 23, 25.1.2013. [4] Tabuľku európskych kvót a príslušných „semaforov“ si možno pozrieť na http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications. Úplná analýza stavu populácií rýb sa nachádza na stránkach www.ices.dk a https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [5] Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008. Ú. v. EÚ L 66, 5.3.2008, s. 1 – 12. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006. Ú. v. EÚ L 196, 28.7.2011, s. 42. [7] Nariadenie Rady (EÚ) č. 1262/2012 (Ú. v. EÚ L 356, 22.12.2012, s. 22 – 23).