(2)Správa o Švédsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. To by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a potenciálne aj na bankový sektor. Akýkoľvek negatívny vplyv na bankový sektor by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohol takisto spôsobiť negatívne presahy do susedných krajín. Na riešenie týchto nerovnováh bolo v posledných rokoch prijatých viacero opatrení. Tieto opatrenia však doposiaľ mali iba obmedzený vplyv. V politikách pretrvávajú zásadné medzery, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov dlhovo financovaných nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom, a najmä prenájmom obytných nehnuteľností.

(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aké potrebné sú plány pripravenosti na krízu v odvetví zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Švédsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy najviac zasiahli.

(9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa z dôvodu rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a všeobecnejšie služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko, že vo Švédsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend pomalého znižovania rozdielov medzi hlavnými mestami a ostatnými časťami krajiny alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Švédsko predložilo 27. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Švédsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu.

(12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa pokles deficitu na 1,4 % HDP v roku 2021 a dosiahnutie prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2023. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 35 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19.

(13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Švédsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí: posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP), núdzová pomoc pre problémové odvetvia (1,6 % HDP) a opatrenia týkajúce sa trhu práce a sociálnej politiky (0,2 % HDP). Švédsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Podľa konvergenčného programu uvedené opatrenia zahŕňajú najmä odklady platieb dane až do výšky 6,9 % HDP, ako aj rôzne typy úverových záruk a rozšírené úverové nástroje predstavujúce približne 4,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Švédsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Švédska v roku 2020 na úrovni -5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Švédsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(16)Po vypuknutí pandémie COVID-19 došlo k bezprecedentnému spomaleniu švédskeho hospodárstva. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 9,7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 9,3 %. Očakáva sa výrazný pokles súkromnej spotreby, najmä v najexponovanejších kategóriách spotreby, ako je doprava, reštaurácie a ubytovanie. V oblasti tvorby hrubého fixného kapitálu sa predpokladá ešte výraznejší pokles ako v oblasti spotreby, a to hlavne v dôsledku neistoty týkajúcej sa tempa oživovania hospodárstva. Švédske orgány začali prijímať opatrenia v súvislosti s pandémiou včas a v nadväznosti na šírenie pandémie opatrenia politiky postupne rozširovali. Tieto opatrenia zahŕňali zdravotnú starostlivosť a riešili hospodárske dôsledky. Medzi opatrenia týkajúce sa zdravotnej starostlivosti patrí hospodárska podpora od ústrednej štátnej správy v prípade všetkých mimoriadnych nákladov súvisiacich s pandémiou COVID-19 určená regiónom a miestnym orgánom zodpovedným za systém zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o hospodársku oblasť, vláda prijala širokú škálu opatrení na zníženie nákladov podnikového sektora (krátkodobé prepúšťanie, náklady súvisiace s nemocenskými dávkami, vyrovnávanie sociálnych príspevkov zamestnávateľov, úverové záruky a zníženia nájomného), ako aj zabezpečenie likvidity podnikov (odloženie platieb dane vrátane platieb DPH). Národná banka Švédska, Riksbank, sa okrem toho rozhodla poskytovať úvery spoločnostiam prostredníctvom bánk, nakúpiť štátne a komunálne dlhopisy, ako aj kryté hypotekárne záložné listy, dlhopisy a komerčné cenné papiere, ktoré emitovali švédske nefinančné korporácie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Riksbank takisto uzavrela dohody o menových swapoch s inými centrálnymi bankami s cieľom zabezpečiť dostupnosť hlavných mien pre finančný sektor. Sociálna politika a politika pracovného trhu sa rozšírila prostredníctvom zvýšenia dávok v nezamestnanosti a nemocenských dávok, zníženia požiadaviek na pristúpenie k systému pomoci v nezamestnanosti a prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce a politiky vzdelávania (zelené pracovné miesta, predĺženie politiky „práca ako nový začiatok“, letné kurzy, väčší počet študentov rámci vysokoškolského vzdelávania).

(17)Krátkodobá politická reakcia Švédska na pandémiu COVID-19 sa opiera o zabezpečenie vhodných rezervných zdrojov a kapacít a o prispôsobenie úloh a povinností zdravotníckych pracovníkov. V strednodobom horizonte by to takisto malo viesť k časovo a geograficky vyrovnanej zdravotnej starostlivosti, vhodnému využívaniu zdravotníckych pracovníkov v rôznych režimoch (napríklad pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti) a pomôcť zabrániť štrukturálnym nedostatkom zdravotníckeho personálu. Využívanie silného švédskeho sektora výskumu a inovácie na vedecky podloženú činnosť môže prispieť k pokroku pri vývoji vakcín, liečbe a diagnostike a pri premietnutí výsledkov výskumu do politiky v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti.

(18)Podporovanie dostupnosti zručností, a najmä digitálnych zručností môže udržať vyšší rast produktivity prostredníctvom výskumu a inovácie v odvetviach moderných technológií a pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele Švédska v oblasti klímy a energetiky stanovené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Investície sú potrebné aj na zníženie rozdielov vo výsledkoch v oblasti vzdelávania medzi študentmi s migrantským pôvodom a domácimi študentmi. Vysoká kvalita práce bola hlavným prínosom k rastu produktivity práce, ktorý sa však zastavil pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Takisto bude potrebná integrácia na trhu práce v prípade skupín, ktorých potenciál nebol pred krízou plne využitý, ako sú migranti z krajín mimo EÚ a osoby so zdravotným postihnutím. Nedostatok zručností je zvlášť výrazný v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej práce, informačných a komunikačných technológií, priemyslu a výstavby.

(19)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(20)Povesť švédskych bánk poškodili pretrvávajúce obvinenia týkajúce sa podozrenia z prania špinavých peňazí a prioritou pre Švédsko aj naďalej zostáva predchádzanie praniu špinavých peňazí. Účinný dohľad si vyžaduje zvýšené zdroje a vhodné postupy na uplatňovanie prístupu založeného na rizikách. Švédsko uznáva, že na vykonávanie náležitého dohľadu a vyšetrovania sú potrebné väčšie zdroje a posilnilo kapacitu svojho úradu pre finančný dohľad. Kapacita úradu je však stále nízka v porovnaní s veľkosťou švédskeho finančného sektora. Problémy pretrvávajú a treba v plnej miere zaviesť prístup založený na rizikách.

(21)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

(22)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Švédsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.