EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli19. 12. 2018 COM(2018) 855 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE EMPTY Súčasný stav a ďalší postup, pokiaľ ide o neuplatňovanie reciprocity v oblasti vízovej politiky







I. ÚVOD Komisia predložila 12. apríla 2016 oznámenie o súčasnom stave a možnosti vývoja v oblasti neuplatňovania reciprocity, pokiaľ ide o vízovú politiku, vo vzťahu k určitým tretím krajinám. V uvedenom oznámení sa uvádza, že prevažná väčšina oznámených prípadov neuplatňovania reciprocity, ktoré sa týkali ôsmich tretích krajín, sa za aktívnej podpory zo strany Komisie vyriešila. V oznámení sa však opätovne upozorňuje na skutočnosť, že ak dotknutá tretia krajina nezrušila vízovú povinnosť do 12. apríla 2016, Komisia je podľa nariadenia Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001, ktoré sa zmenilo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1289/2013 z 11. decembra 2013, povinná prijať delegovaný akt, ktorým sa na obdobie 12 mesiacov pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov danej tretej krajiny. V nariadení sa zároveň požaduje, aby Komisia zohľadnila dôsledky pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti na vonkajšie vzťahy EÚ a jej členských štátov. V oznámení z apríla 2016 sa posudzujú dôsledky a vplyv pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti na občanov EÚ a podniky z EÚ, ako aj na štátnych príslušníkov dotknutých tretích krajín a Európsky parlament a Rada sa v ňom vyzývajú, aby rokovali o najvhodnejšom ďalšom postupe. Komisia následne predložila štyri nadväzujúce oznámenia: v júli a decembri 2016 a v máji a decembri 2017. Vo svojom poslednom oznámení o vízovej reciprocite z decembra 2017 Komisia uviedla prehľad súčasného stavu, ako aj možnosti vývoja, pokiaľ ide o posledný zostávajúci prípad neuplatňovania reciprocity, ktorý sa týka Spojených štátov (oznámený Bulharskom, Chorvátskom, Cyprom, Poľskom a Rumunskom). Po predložení posledného oznámenia Európskemu parlamentu niektorí členovia Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vyzvali Komisiu, aby prijala delegovaný akt, ktorým by pozastavila oslobodenie od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Spojených štátov, zatiaľ čo iní členovia súhlasili s Komisiou, pokiaľ ide o vplyv takéhoto pozastavenia na transatlantické vzťahy, a ocenili pokračujúce úsilie o dosiahnutie vízovej reciprocity. Ako už bolo uvedené v predchádzajúcich oznámeniach, Rada o tejto záležitosti počas predchádzajúcich dvanástich mesiacov nerokovala. V tomto oznámení sa sumarizuje pokrok, ktorý sa v otázke vízovej reciprocity so Spojenými štátmi dosiahol od decembra 2017. II. NAJNOVŠÍ VÝVOJ 1.Požiadavky programu bezvízového styku USA a vývoj Požiadavky programu bezvízového styku stanovujú Spojené štáty a buď sú vymedzené v ich právnom poriadku, čo platí najmä pre mieru zamietnutia žiadostí o víza, alebo sú súčasťou vykonávacích ustanovení zavedených ministerstvom vnútornej bezpečnosti. Program bezvízového styku považujú Spojené štáty nielen za program, ktorý uľahčuje cestovanie, ale aj za bezpečnostný program. Spojené štáty posilnili bezpečnostné prvky tohto programu, a to najmä tým, že v decembri 2017 zaviedli do programu bezvízového styku niektoré ďalšie zlepšenia. Tieto zlepšenia boli zavedené ministerstvom vnútornej bezpečnosti a týkali sa predovšetkým miery prekročenia dĺžky oprávneného pobytu, bezpečnostnej ochrany letectva a ďalšieho sprísnenia bezpečnostných požiadaviek, na základe ktorých sa v prvom rade vyžaduje, aby sa v plnej miere vykonávali existujúce mechanizmy výmeny informácií na účely systematického skríningu cestujúcich na základe informácií, ktoré majú Spojené štáty k dispozícii v oblasti boja proti terorizmu. Komisia pozorne sleduje tento vývoj, ktorý sa týka tak súčasných členov programu bezvízového styku, ako aj krajín uchádzajúcich sa o toto členstvo, a ktorý je odteraz potrebné považovať za „základné požiadavky“. Pri posudzovaní piatich dotknutých členských štátov a úvahách o ich zaradení do programu bezvízového styku sa Spojené štáty zameriavajú predovšetkým na nasledujúce požiadavky: Miera zamietnutia žiadostí o víza Podľa právnych predpisov Spojených štátov, konkrétne podľa zákona Spojených štátov o imigrácii a štátnej príslušnosti (Immigration and Nationality Act), musí byť v krajinách, ktoré sa uchádzajú o zaradenie do programu bezvízového styku, miera zamietnutia žiadostí o iné ako prisťahovalecké víza nižšia ako 3 % ročne, resp. nižšia ako 2 % za dvojročný priemer. Zo štatistických údajov o zamietnutých žiadostiach o víza za rok 2017 vyplýva, že požadovanú prahovú hodnotu 3 % prekračujú štyri z piatich členských štátov (Bulharsko 14,97 %, Chorvátsko 5,1 %, Poľsko 5,92 % a Rumunsko 11,76 %). Dotknuté členské štáty aktívne pracujú na znížení miery týchto zamietnutí. Je potrebné poznamenať, že v porovnaní s údajmi z roku 2016 sa miera zamietnutia žiadostí o víza vo viacerých dotknutých členských štátoch znížila. V Bulharsku bolo v posledných rokoch zaznamenané kontinuálne znižovanie miery zamietnutia žiadostí o víza, pričom miera týchto zamietnutí sa znížila zo 17,3 % v roku 2015 na 16,9 % v roku 2016 a následne na 14,97 % v roku 2017. Miera zamietnutí sa znížila aj v prípade Chorvátska, a to zo 6,8 % v roku 2016 na 5,1 % v roku 2017. Cyprus zostal pod prahovou hodnotou 3 %, pričom miera zamietnutí sa znížila z 2 % v roku 2016 na 1,69 % v roku 2017. Hoci v prípade Poľska sa miera zamietnutia žiadostí o víza v roku 2017 mierne zvýšila oproti predchádzajúcemu roku (5,4 % v roku 2016), vo všeobecnosti vykazujú číselné údaje za posledné roky kontinuálny klesajúci trend. Pokiaľ ide o Rumunsko, miera zamietnutia žiadostí o víza zostáva v posledných rokoch na stabilnej úrovni, i keď v roku 2017 bolo zaznamenané jej mierne zvýšenie oproti roku 2016 (11,4 %). Vo viacerých členských štátoch prebiehali informačné kampane s finančnou podporou EÚ a za aktívnej účasti miestnych konzulárnych úsekov Spojených štátov, ktorých cieľom bolo zvýšiť povedomie o podmienkach cestovania do Spojených štátov a následne znížiť mieru zamietnutia žiadostí o víza (ide najmä o prípad Chorvátska, Bulharska a Rumunska v priebehu roku 2017). Osvetové činnosti vykonávali aj ďalšie dotknuté členské štáty: Bulharsko spolupracovalo s miestnym konzulárnym úsekom Spojených štátov na príprave usmernení o postupe pri podávaní žiadostí o víza v Spojených štátoch vrátane vízového pohovoru. Podobné osvetové činnosti vykonávali v minulosti aj ďalšie dotknuté členské štáty. V tejto súvislosti boli orgány Spojených štátov požiadané, aby poskytli podrobný rozpis údajov o miere zamietnutia žiadostí o víza, aby tak mohli dotknuté členské štáty lepšie zacieliť svoje osvetové kampane. Vykonávanie dohody o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej Na to, aby sa mohlo uvažovať o zaradení krajiny do programu bezvízového styku, je daná krajina povinná nielen podpísať dohodu o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej, ale na základe cielených zlepšení, ktoré ministerstvo vnútornej bezpečnosti Spojených štátov zaviedlo v roku 2017, túto dohodu aj plne vykonávať. Všetky dotknuté členské štáty pokročili vo svojom úsilí o splnenie tohto kritéria. Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko podpísali a ratifikovali tento druh dohody so Spojenými štátmi a uskutočnili kroky na zabezpečenie jej plného vykonávania, aby splnili požiadavky programu bezvízového styku stanovené Spojenými štátmi. Na trojstrannom stretnutí v máji 2018 (pozri oddiel II.2 ďalej v texte) oznámilo Poľsko svoj zámer opätovne začať so Spojenými štátmi rokovania o podpise dohody o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej, ktorá bola parafovaná v roku 2013, ale ku ktorej podpísaniu zatiaľ nedošlo. Na trojstrannom stretnutí v októbri sa diskusia zamerala na to, ako urýchliť proces podpísania a uzatvorenia dohody o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej medzi Spojenými štátmi a Poľskom, pričom ako cieľový termín na preskúmanie parafovanej dohody bol stanovený koniec roka 2018. Komisia podporuje rýchle uzatvorenie tejto dohody, ako aj jej vykonávanie, keďže ide o požiadavku, ktorú Spojené štáty stanovili, aby mohli uvažovať o zaradení krajiny do programu bezvízového styku. Vykonávanie dohody o prezidentskej smernici č. 6 o vnútornej bezpečnosti / centre pre skríning teroristov Na základe vykonávacích zmien, ktoré ministerstvo vnútornej bezpečnosti zaviedlo do programu bezvízového styku v decembri 2017, sa okrem podpísania dohody o prezidentskej smernici č. 6 o vnútornej bezpečnosti / centre pre skríning teroristov vyžaduje aj plné vykonávanie tejto dohody. Všetky dotknuté členské štáty túto dohodu podpísali a ratifikovali. Avšak na to, aby ju bolo možné považovať za v plnej miere vykonanú, Spojené štáty vyžadujú častejšie predkladanie správ a systematické využívanie informácií, ktoré poskytujú. Všetky dotknuté členské štáty pokročili vo svojom úsilí o splnenie tejto požiadavky, pričom v tejto súvislosti napríklad zaviedli výmenu operatívnych informácií medzi svojimi vnútroštátnymi orgánmi a centrom Spojených štátov pre skríning teroristov.

Nahlasovanie stratených a odcudzených cestovných pasov Ako bezpečnostné opatrenie Spojené štáty vyžadujú, aby všetky krajiny zapojené do programu bezvízového styku nahlasovali stratené a odcudzené cestovné pasy mnohostranným organizáciám, ako je Interpol, do 24 hodín od okamihu, keď sa o strate alebo odcudzení dozvedia. Väčšina dotknutých členských štátov už do praxe zaviedla automatizované riešenia pre každodenné nahlasovanie. Cyprus nahlasuje stratené a odcudzené cestovné pasy každý deň manuálne a momentálne pracuje na zavedení automatizovaného nahlasovania, ku ktorému by malo dôjsť v roku 2019. Okrem opatrení uvedených vyššie by sa mal pokrok piatich dotknutých členských štátov pri plnení kritérií vnímať aj ako súčasť celkového úsilia EÚ v oblastiach ako bezpečnostná ochrana letectva, boj proti terorizmu a zabezpečenie dokladov, v ktorých sa EÚ a Spojené štáty angažujú v rámci spoločného globálneho úsilia a spolupracujú v záujme posilnenia globálnej bezpečnosti a ochrany pred spoločnými hrozbami. Vzhľadom na celkový vývoj programu bezvízového styku je napokon potrebné uviesť, že v zákone Spojených štátov o imigrácii a štátnej príslušnosti sa stanovuje, že po zavedení systému USA pre výstup leteckou cestou bude mať minister vnútornej bezpečnosti opäť právo odchýliť sa pri miere zamietnutia žiadostí o víza od prahovej hodnoty 3 %. O zaradení do programu bezvízového styku by sa v takom prípade mohlo uvažovať pri tých krajinách, ktorých miera zamietnutia žiadostí o víza je nižšia ako 10 %, a to za predpokladu, že spĺňajú všetky ostatné požiadavky. Komisia zároveň poznamenáva, že mnohí zákonodarcovia v Spojených štátoch označili systém pre výstup leteckou cestou, ktorý využíva biometrické údaje, za dôležitý prvok. Orgány Spojených štátov však poukázali na rozpočtové obmedzenia ako na dôvod, pre ktorý nebol systém pre výstup leteckou cestou ešte zavedený do praxe a pre ktorý boli pilotné projekty spustené len na niektorých letiskách. Pri kontaktoch so Spojenými štátmi poukázala Komisia na skutočnosť, že EÚ prijala podobný systém (systém vstup/výstup), ktorý sa momentálne zavádza do praxe, a že je pripravená podeliť sa so Spojenými štátmi o svoje skúsenosti. Pokiaľ ide o dosiaľ nesplnené požiadavky programu bezvízového styku, hlavnou právnou prekážkou v prípade zostávajúcich štyroch členských štátov je i naďalej miera zamietnutia žiadostí o víza. Podľa vyjadrenia orgánov Spojených štátov niektoré z dotknutých členských štátov ešte stále v plnej miere nesplnili ani iné požiadavky programu bezvízového styku, ako je napr. každodenné zasielanie informácií do databázy odcudzených a stratených cestovných dokladov Interpolu a podpísanie a plné vykonávanie dohody o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej. 2.Prehľad kontaktov medzi EÚ a Spojenými štátmi V priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov došlo k výraznému zintenzívneniu kontaktov na politickej a odbornej úrovni. Komisia pri každej možnej príležitosti i naďalej naliehala na Spojené štáty, aby pokračovali v spolupráci s piatimi dotknutými členskými štátmi a aby rýchlejšie napredovali k úplnej vízovej reciprocite. Pri kontaktoch so Spojenými štátmi Komisia v súčinnosti s piatimi dotknutými členskými štátmi vyzývala, aby sa toto úsilie na základe objektívnych kritérií pretavilo do intenzívnejších a konkrétnejších opatrení na všetkých stranách. O otázke vízovej reciprocity sa diskutovalo na všetkých oficiálnych stretnutiach EÚ a USA, najmä počas dvoch zasadnutí ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA, ktoré sa konali v máji v Sofii a v novembri vo Washingtone, počas zasadnutí vyšších úradníkov EÚ a USA v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ktoré sa konali vo februári a septembri 2018, ako aj počas trojstranných stretnutí Komisie, Spojených štátov a piatich dotknutých členských štátov, ktoré sa konali v máji vo Washingtone a opätovne v októbri 2018 v Bruseli. Trojstranné stretnutia vo Washingtone Po sérii šiestich trojstranných stretnutí v Bruseli sa začiatkom mája 2018 uskutočnili trojstranné rozhovory prvýkrát vo Washingtone. Spojené štáty na nich zastupovalo široké spektrum odborníkov. Došlo k nadviazaniu kontaktov s vyššími úradníkmi, čo pre päť dotknutých členských štátov a Komisiu predstavovalo príležitosť na začatie spolupráce s kľúčovými partnermi zo Spojených štátov. Päť dotknutých členských štátov vyplnilo hodnotiacu maticu ministerstva vnútornej bezpečnosti zameranú na plnenie požiadaviek programu bezvízového styku, aby tak bolo možné posúdiť oblasti, v ktorých bol zaznamenaný pokrok, a zintenzívniť úsilie tam, kde podľa orgánov Spojených štátov požiadavky splnené ešte neboli (pozri oddiel II.1 predtým v texte). Vo Washingtone sa okrem toho uskutočnilo aj viacero vedľajších stretnutí s rôznymi zainteresovanými stranami, o. i. aj so zástupcami kongresu, s cieľom zvýšiť informovanosť o otázke vízovej reciprocity, ako aj o rozsiahlych opatreniach, ktoré prijala EÚ vrátane piatich dotknutých členských štátov v záujme zvýšenia bezpečnosti a posilnenia riadenia vonkajších hraníc. Zasadnutie ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA v Sofii Počas zasadnutia ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA, ktoré sa konalo 22. a 23. mája, bulharské predsedníctvo Rady EÚ a Komisia spoločne zdôraznili, že v otázke úplne vízovej reciprocity medzi EÚ a USA je nevyhnutné dosiahnuť pokrok. Spojené štáty zopakovali svoje stanovisko, že všetky krajiny musia spĺňať zákonné požiadavky Spojených štátov, aby sa mohli zapojiť do programu bezvízového styku, k čomu v prípade piatich dotknutých členských štátov ešte nedošlo, a že Spojené štáty budú s týmito členskými štátmi v tejto oblasti naďalej spolupracovať. V spoločnom stanovisku, ktoré bolo vydané po zasadnutí ministrov, sa uvádza, že Európska únia a Spojené štáty zhodnotili ďalší pokrok, ktorý Spojené štáty a EÚ vrátane jej piatich dotknutých členských štátov dosiahli pri plnení zákonných požiadaviek programu bezvízového styku, ktoré sú predpokladom na to, aby sa mohlo uvažovať o zaradení do tohto programu. Trojstranné stretnutie v Bruseli Ďalšie trojstranné stretnutie sa uskutočnilo v októbri v Bruseli. Na základe aktualizovanej hodnotiacej matice sa pokračovalo v hodnotení pokroku, ktorý dosiahli jednotlivé členské štáty. Strany vzali na vedomie pokrok, ktorý bol zaznamenaný od predchádzajúceho trojstranného stretnutia v máji, a pozornosť sa zamerala na zníženie miery zamietnutia žiadostí o víza, plné vykonávanie príslušných bezpečnostných dohôd, ako aj na získanie jasných a objektívnych usmernení Spojených štátov, čo je ešte potrebné urobiť na splnenie zostávajúcich požiadaviek. Z tohto trojstranného stretnutia vyplynul záver, že niektoré dotknuté členské štáty dosiahli pokrok pri zabezpečení plného vykonávania príslušných dohôd, čo je súčasťou stanovených požiadaviek. Zasadnutie ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA vo Washingtone Zasadnutie ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA sa uskutočnilo vo Washingtone 9. novembra 2018. Komisia a rakúske predsedníctvo Rady EÚ na ňom opakovane dôrazne vyzvali k pokroku pri dosahovaní vízovej reciprocity. Komisia zopakovala, že je potrebné stanoviť konkrétne a objektívne kritériá, ktoré dotknutým členským štátom umožnia lepšie zamerať svoje úsilie na splnenie požiadaviek programu bezvízového styku. V spoločnom stanovisku, ktoré bolo vydané po zasadnutí ministrov, sa zdôrazňuje, že obe strany sa zhodli na tom, že je dôležité napredovať v zavedení recipročného bezvízového styku na základe ich príslušných právnych rámcov, a v nadväznosti na posledné trojstranné stretnutie zamerané na vízovú reciprocitu sa v ňom víta pokrok, ktorý päť dotknutých členských štátov dosiahlo pri plnení zákonných požiadaviek programu bezvízového styku, aby sa mohlo uvažovať o ich zaradení do tohto programu. Na zasadnutí ministrov sa vzal na vedomie dosiahnutý pokrok. Výsledkom tohto stretnutia bol záväzok Spojených štátov, že budú s dotknutými členskými štátmi spolupracovať a poskytnú im ďalšie usmernenia k prebiehajúcim činnostiam v snahe splniť požiadavky programu bezvízového styku. III. Neustála angažovanosť Komisie a ďalšie kroky 1.Podpora dotknutých členských štátov a vzájomná koordinácia Hoci väčšina požiadaviek programu bezvízového styku, ktoré stanovili Spojené štáty, spadá do oblasti bilaterálnej spolupráce medzi Spojenými štátmi a jednotlivými dotknutými členskými štátmi, reciprocita je základným princípom vízovej politiky EÚ, a preto bude Komisia i naďalej aktívne podporovať päť dotknutých členských štátov a úzko s nimi spolupracovať, aby im pomohla splniť požiadavky na zaradenie do programu bezvízového styku.