SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 26. 10. 2022  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the SK language version.  
Errors in Figures 19, 24, 25 and 26 have been corrected.  
The text shall read as follows:  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
 
 
Porovnávací prehľad EÚ v ob lasti justície z roku 202 2  
 
1 
  1. ÚVOD 
Účinné justičné systémy predstavujú nevyhnutný predpoklad uplatňovania  a presadzovania práva EÚ  
a dodržiavania zásady právneho štátu, ako aj iných hodnôt, na ktorých je založená EÚ  a ktoré sú 
spoločné pre členské štáty. Pri uplatňovaní práva EÚ konajú vnútroštátne súdy ako súdy EÚ. Účinné 
presadzovanie práv  a povinností stanovených  v práve EÚ zabezpečujú  v prvom rade vnútroštátne súdy 
[článok  19 Zmluvy  o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“)].  
Okrem toho sú účinné justičné systémy takisto nevyhnutným predpokladom vzájomnej dôvery  
a zlepšenia investičného prostredia  a udržateľnosti dlhodobého rastu.  Z tohto dôvodu je zlepšenie 
efektívnosti, kvality  a nezávislosti vnútroštátnych justičných systémov naďalej jednou  z priorít 
európskeho semestra  – ročného cyklu koordinácie hospodárskych politík EÚ.  V ročnom prieskume 
udržateľného rastu na rok 2022 (1), v ktorom sa stanovujú priority hospodárskej politiky  a politiky 
zamestnanosti pre EÚ, sa potvrdzuje prepojenie medzi účinnými justičnými systémami  
a podnikateľským prostredím  v členských štátoch. Dobre fungujúce  a plne nezávislé justičné systémy 
môžu mať priaznivý vplyv na investície  a majú zásadný význam pre ochranu investícií, čím prispievajú  
k produktivite  a konkurencieschopnosti. Dôležité sú aj na zabezpečenie účinného cezhraničného 
presadzovania zmlúv, správnych rozhodnutí, ako aj na riešenie sporov, čo je nevyhnutným 
predpokladom fungovania jed notného trhu (2). 
V tomto kontexte sa  v porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície uvádza ročný prehľad 
ukazovateľov zameraných na základné parametre účinných justičných systémov : 
 efektívnosť,  
 kvalitu,  
 nezávislosť . 
V porovnávacom prehľade  z roku 2022 sú podrobnejšie rozpracované ukazovatele všetkých troch 
prvkov vrátane prístupu osôb so zdravotným postihnutím  k spravodlivosti, ako aj digitalizácie justície, 
ktorá zohrala zásadnú úlohu pri zabezpečovaní fungovania súdov počas pandémie COVID -19 
a všeobecnej šie aj pri podpore efektívnych  a dostupných justičných systémov (3). V tomto vydaní sa 
posilňuje podnikateľský rozmer všetkých troch prvkov zahrnutím nových údajov  o administratívnej 
efektívnosti, právnych zárukách  v súvislosti so správnymi rozhodnutiami  a dôvere, pokiaľ ide  
o ochranu investícií.  A napokon sa  v porovnávacom prehľade  z roku 2022 po prvýkrát uvádzajú 
účinky pandémie COVID -19 na efektívnosť justičných systémov.  
 Európsky mechanizmus právneho štátu – 
Ako bolo oznámené  v politických usmerneni ach predsedníčky Komisie von der Leyenovej, Komisia 
zaviedla komplexný európsky mechanizmus právneho štátu na prehĺbenie monitorovania situácie  
v členských štátoch. Mechanizmus právneho štátu funguje ako preventívny nástroj na prehĺbenie 
                                                           
1  COM(2021)  740 final.  
2  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu  a sociálnemu výboru  a Výboru 
regiónov Identifikácia  a riešenie prekážok na jednotnom trhu [COM(2020)  93] a sprievodný pracovný dokument 
SWD(2020)  54.  
3  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu  a sociálnemu výboru  a Výboru 
regiónov  s názvom Digitalizácia justície  v Európskej únii  Súbor príležitostí [COM(2020)  710] a sprievodný pracovný 
dokument SWD(2020)  540. 
 
2 
 dialógu  a spoločne j informovanosti  o problémoch  v oblasti právneho štátu. Ťažiskom nového 
mechanizmu je výročná správa  o právnom štáte,  v ktorej sa uvádza syntéza významného vývoja 
(priaznivého aj nepriaznivého) vo všetkých členských štátoch  a v Únii ako celku. Správa  o právnom 
štáte za rok 2021, ktorá bola uverejnená 20 . júla 2021, vychádzala  z rôznych zdrojov vrátane 
porovnávacieho prehľadu EÚ  v oblasti justície (4). Ako navyše predsedníčka Komisie von der 
Leyenová oznámila vo svojom prejave  o stave Únie  v roku 2021, sp ráva o právnom štáte  z roku 2022 
bude zahŕňať odporúčania členským štátom. Porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 sa 
okrem toho ďalej rozpracúva tak, aby sa  v ňom zohľadňovali potreby dodatočných komparatívnych 
informácií, ktoré boli zistené  počas prípravy správy  o právnom štáte za rok 2021,  s cieľom podporiť 
nadchádzajúce správy  o právnom štáte . 
 
Čo je porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície?  
Porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície je ročný komparatívny informačný nástroj. Jeho účelom je  pomôcť 
EÚ a členským štátom zlepšiť účinnosť svojich vnútroštátnych justičných systémov poskytovaním 
objektívnych, spoľahlivých  a porovnateľných údajov  o viacerých ukazovateľoch dôležitých  z hľadiska 
posudzovania i)  účinnosti; ii)  kvality  a iii) nezávislo sti justičných systémov vo všetkých členských štátoch. 
Nepredstavuje celkový rebríček krajín. Skôr poskytuje prehľad fungovania justičných systémov všetkých 
členských štátov na základe ukazovateľov, ktoré sú  v spoločnom záujme všetkých členských štátov  a sú pre ne 
relevantné.  
V porovnávacom prehľade sa nepropaguje žiadny osobitný typ justičného systému  a k všetkým členským 
štátom sa  v ňom pristupuje rovnako . 
Efektívnosť, kvalita  a nezávislosť sú základnými parametrami účinného justičného systému bez ohľadu na 
model vnútroštátneho justičného systému alebo právnu tradíciu,  z ktorej vychádza. Hodnoty týchto troch 
parametrov by sa mali vykladať spoločne, keďže všetky tri sú často vzájomne prepojené (iniciatívy zamerané 
na zlepšenie jedného  z nich môžu ovplyvniť iný). 
V porovnávacom prehľade sa uvádzajú najmä ukazovatele týkajúce sa občianskoprávnych, obchodných  
a správnych konaní, ako aj určitých trestných konaní (t.  j. konaní týkajúcich sa prania špinavých peňazí na 
súdoch prvej inštancie), ak sú dostupné údaje,  s cieľom pomôcť členským štátom  v úsilí o vytvorenie 
efektívnejšieho investičného, podnikateľského  a občianskeho prostredia. Porovnávací prehľad je komparatívny 
nástroj, ktorý sa vyvíja  v priebehu dialógu  s členskými štátmi  a Európskym parlamentom (5). Jeho cieľom je 
identifikovať základné parametre účinného justičného systému  a poskytnúť relevantné ročné údaje.  
Aká je metodika porovnávacieho prehľadu EÚ  v oblasti justície?  
Porovnávací prehľad vychádza  z rôznych zdrojov informácií. Väčšinu kvantitatívnyc h údajov poskytuje 
Komisia Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ),  s ktorou Komisia uzatvorila zmluvu  
o vypracovaní každoročnej osobitnej štúdie. Tieto údaje sa týkajú rokov 2012  – 2020  a poskytli ich členské štáty  
v súlade  s metodikou CE PEJ. V štúdii sú uvedené aj podrobné komentáre  a prehľady  o jednotlivých krajinách, 
ktoré poskytujú širšie súvislosti. Mali by sa vykladať spoločne  s uvedenými údajmi (6). 
Údaje  o dĺžke konaní, ktoré zhromaždila komisia CEPEJ, ukazujú „čas rozsúdenia“, čo je vypočítaná dĺžka 
súdnych konaní (na základe pomeru medzi prebiehajúcimi  a vyriešenými vecami). Údaje  o efektívnosti súdov  
a správnych orgánov pri uplatňovaní práva EÚ  v špecifických oblastiach vyjadrujú priemernú dĺžku konania 
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mech anism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_sk . 
5  Napr. uznesenie Európskeho parlamentu  z 29. mája 2018  o porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície za rok 2017 
[P8_TA(2018)  0216].  
6 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
 
3 
 odvodenú od skutočnej dĺžk y súdnych konaní. Je potrebné uviesť, že dĺžka súdnych konaní sa môže  
v jednotlivých oblastiach členského štátu výrazne líšiť,  a to najmä  v mestských centrách,  v ktorých môžu mať 
obchodné činnosti za následok vyššiu zaťaženosť.  
Ďalšími zdrojmi údajov, ktoré sa týkajú rokov 2012 až 2021, sú: skupina kontaktných osôb pre vnútroštátne 
justičné systémy (7), Európska sieť súdnych rád (ENCJ) (8), Sieť predsedov najvyšších súdov Európskej únie 
(NPSJC) (9), Združenie štátnych rád  a najvyšších správnych súdov EÚ  (ACA  – Europe) (10), Rada advokátskych 
komôr  a združení právnikov Európy (CCBE) (11), Európska sieť pre hospodársku súťaž (ESHS) (12), 
Komunikačný výbor (COCOM) (13), Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva 
(14), sieť spoluprác e v oblasti ochrany spotrebiteľa (CPC) (15), skupina expertov na problematiku boja proti 
praniu špinavých peňazí  a financovaniu terorizmu (EGMLTF) (16), Eurostat (17) a Európska sieť odbornej 
justičnej prípravy (EJTN) (18). 
Metodika na vypracovanie porovnávaci eho prehľadu sa  v priebehu rokov ďalej rozvíjala  a skvalitňovala  v úzkej 
spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy členských štátov,  a to najmä 
prostredníctvom dotazníka (ktorý sa každoročne aktualizuje)  a zberu údajov  o určitých aspektoch fungovania 
justičných systémov.  
Údaje sú čoraz dostupnejšie, najmä pokiaľ ide  o ukazovatele týkajúce sa efektívnosti justičných systémov. Je to 
preto, že mnohé členské štáty investovali do svojich kapacít  s cieľom vypracúvať lepšie súdne štatistiky. 
                                                           
7  S cieľom pomôcť pri vypracovaní porovnávacieho pre hľadu EÚ  v oblasti justície  a podporiť výmenu najlepších 
postupov týkajúcich sa účinnosti justičných systémov Komisia požiadala členské štáty, aby určili dve kontaktné 
osoby  – jednu  z oblasti súdnictva  a jednu  z ministerstva spravodlivosti. Táto neformálna  skupina pravidelne zasadá.  
8 ENCJ spája vnútroštátne inštitúcie  v členských štátoch, ktoré sú nezávislé od orgánov výkonnej moci  a zákonodarných 
orgánov  a ktoré sú zodpovedné za podporu súdnych orgánov pri nezávislom výkone spravodlivosti: 
https://www.encj.eu/ . 
9  NPSJC poskytuje fórum, ktoré európskym inštitúciám umožňuje požiadať  o stanoviská najvyšších súdov  a zbližuje ich 
podporou diskusie  a výmeny názorov: http://network -presidents.eu/ . 
10  ACA  – Europe pozostáva zo Súdneho dvora EÚ  a štátnych rád alebo najvyšších správnych súdov jednotlivých 
členských štátov EÚ: http://www.juradmin.eu/index.php/en/ . 
11  CCB E zastupuje európske advokátske komory  a združenia právnikov  v ich spoločnom záujme pred európskymi  a inými 
medzinárodnými inštitúciami. Pravidelne pôsobí ako prostredník medzi jej členmi  a európskymi inštitúciami, 
medzinárodnými organizáciami  a inými práv nickými organizáciami na celom svete: https://www.ccbe.eu/ .  
12  ESHS bola zriadená ako fórum na diskusiu  a spoluprácu európskych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže  
v prípadoch, keď sa uplatňujú články  101 a 102 Zmlu vy o fungovaní EÚ (ZFEÚ). ESHS predstavuje rámec pre 
mechanizmy úzkej spolupráce stanovené  v nariadení Rady č.  1/2003. Komisia  a vnútroštátne orgány na ochranu 
hospodárskej súťaže vo všetkých členských štátoch EÚ  v rámci Európskej siete pre hospodársku súť až vzájomne 
spolupracujú: http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html . 
13  COCOM pozostáva zo zástupcov členských štátov EÚ. Jeho hlavnou úlohou je poskytovať stanoviská  k návrhom 
opatr ení, ktoré Komisia zamýšľa prijať  v otázkach digitálneho trhu: https://ec.europa.eu/digital -single -
market/en/communications -committee . 
14  Európske stredisko pre sledovan ie porušovania práv duševného vlastníctva je sieť expertov  a odborných 
zainteresovaných strán. Pozostáva zo zástupcov verejného  a súkromného sektora, ktorí spolupracujú  v aktívnych 
pracovných skupinách: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home .  
15  CPC je sieť vnútroštátnych orgánov zodpovedných za presadzovanie právnych predpisov EÚ na ochranu spotrebiteľa  
v EÚ a krajinách EHP: 
http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_protection_cooperation_
network/index_en.htm .  
16  EGMLTF pravidelne zasadá  s cieľom vymieňať si názory  a pomôcť Komisii pri vymedzovaní politiky  a navrhovaní 
nových právnych predpisov  o boji proti praniu špinavých peňazí  a financovaniu terorizmu: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm . 
17  Eurostat je štatistický úrad EÚ: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview . 
18  EJTN je hlavnou platformou  a propag átorom odbornej prípravy  a výmeny poznatkov európskej justície: 
https://www.ejtn.eu/en/ .   
 
4 
 Pretrvávajúce ťažkosti pri získavaní alebo poskytovaní údajov sú spôsobené buď nedostatočnými štatistickými 
kapacitami, alebo skutočnosťou, že vnútroštátne kategórie,  v rámci ktorých sa údaje zbierajú, nezodpovedajú 
presne tým kategóriám, ktoré  sa používajú  v porovnávacom prehľade. Len vo veľmi malom počte prípadov 
chýbajú údaje preto, lebo ich vnútroštátne orgány neposkytli. Komisia naďalej nabáda členské štáty, aby počet 
chýbajúcich údajov ďalej znižovali.  
Ako prispieva porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície  k príprave európskeho semestra  a ako súvisí  
s Mechanizmom na podporu obnovy  a odolnosti?  
Porovnávací prehľad poskytuje prvky na posúdenie efektívnosti, kvality  a nezávislosti vnútroštátnych justičných 
systémov. Tým pomáha členským štátom  zlepšovať účinnosť ich vnútroštátnych justičných systémov. 
Porovnávaním informácií  o justičných systémoch členských štátov uľahčuje porovnávací prehľad identifikáciu 
najlepších postupov  a nedostatkov, ako aj sledovanie výziev  a dosiahnutého pokroku.  V rámci európskeho 
semestra sa jednotlivé krajiny hodnotia prostredníctvom dvojstranného dialógu  s dotknutými vnútroštátnymi 
orgánmi  a so zainteresovanými stranami. Ak majú zistené nedostatky makroekonomický význam, analýza  
v rámci európskeho semestra môže vies ť k tomu, že Komisia navrhne Rade prijať odporúčania pre jednotlivé 
krajiny na zlepšenie vnútroštátnych justičných systémov  v jednotlivých členských štátoch (19). V rámci 
Mechanizmu na podporu obnovy  a odolnosti sa sprístupní viac ako 670 miliárd  EUR vo forme úverov  
a nenávratnej finančnej podpory,  z ktorých bude musieť každý členský štát minimálne 20  % prideliť na digitálnu 
transformáciu. Mechanizmus na podporu obnovy  a odolnosti ponúka príležitosť na riešenie odporúčaní pre 
jednotlivé krajiny  v súvislos ti s vnútroštátnymi justičnými systémami  a na zrýchlenie vnútroštátneho úsilia pri 
dokončovaní digitálnej transformácie justičných systémov. Platby členským štátom  v rámci Mechanizmu na 
podporu obnovy  a odolnosti, ktorý je založený na výkonnosti, sú podmie nené splnením míľnikov  a cieľov.  
V tejto súvislosti preto musí Komisia priebežne posudzovať, či sa plány obnovy  a odolnosti členských štátov 
uspokojivo vykonávajú  s cieľom prispieť  k účinnému riešeniu všetkých problémov identifikovaných  
v príslušných odpor účaniach pre jednotlivé krajiny alebo  k významnej časti týchto problémov, prípadne 
problémov identifikovaných  v iných relevantných dokumentoch Komisie prijatých  v súvislosti  s európskym 
semestrom (20). 
Prečo sú účinné justičné systémy dôležité, aby bolo pod nikateľské prostredie priaznivé pre investície?  
Účinné justičné systémy,  v ktorých sa dodržiava zásada právneho štátu, majú priaznivý hospodársky vplyv, 
ktorý je obzvlášť dôležitý  v kontexte európskeho semestra  a Mechanizmu na podporu obnovy  a odolnosti. Tam, 
kde systémy súdnictva zaručujú presadzovanie práv, budú veritelia  s vyššou pravdepodobnosťou poskytovať 
úvery, podniky budú mať vyššiu dôveru  a bude ich to odrádzať od špekulácií, transakčné náklady sa znížia  
a inovatívne podniky budú  s vyššou pravdep odobnosťou investovať. Účinný justičný systém má totiž zásadný 
význam pre udržateľný hospodársky rast. Vďaka nemu sa môže zlepšiť podnikateľské prostredie, podporiť 
inovácia, prilákať priame zahraničné investície, zabezpečiť daňové príjmy  a podporiť hospod ársky rast. 
Priaznivý vplyv dobre fungujúcich vnútroštátnych justičných systémov na hospodárstvo bol potvrdený  v celom 
rade štúdií  a v odbornej literatúre,  a to aj zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF) (21), Európskej 
                                                           
19  V súvislosti  s európskym semestrom Rada na základe návrhu Komisie adresovala odporúčania pre jednotlivé krajiny 
týkajúce s a justičných systémov  v roku 2019 siedmim členským štátom (HR, IT, CY, HU, MT, PT  a SK) a v roku 2020 
ôsmim členským štátom (HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT  a SK). Okrem toho Komisia monitoruje reformy súdnictva  
v BG a RO v rámci mechanizmu spolupráce  a overova nia. Vzhľadom na prebiehajúce procesy Mechanizmu na podporu 
obnovy  a odolnosti neboli  v roku 2021 vydané žiadne odporúčania pre jednotlivé krajiny.  
20  Článok  19 ods.  3 písm.  b) a článok  24 ods.  3 a 5 nariadenia Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2021/241  
z 12. februára  2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy  a odolnosti (Ú.  v. EÚ L  57, 18.2.2021, s.  17). 
21  MMF, Regionálny hospodársky výhľad, november 2017, Europe: Europe Hitting its Stride  (Európa: Naplno fungujúca 
Európa), s.  xviii, s.  40, 70: https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -
print. ashx?la=en .  
 
5 
 centrálnej banky (ECB) (22), Eur ópskej siete súdnych rád (23), Organizácie pre hospodársku spoluprácu  a rozvoj 
(OECD) (24), Svetového ekonomického fóra (25) a Svetovej banky (26). 
Zo štúdie vyplýva, že skrátenie dĺžky súdnych konaní  o 1 % [dĺžka vyjadrená ako čas rozsúdenia (27)] môže 
prispieť  k rastu počtu spoločností (28) a že zvýšenie podielu spoločností, ktoré vnímajú justičný systém ako 
nezávislý,  o 1 % sa zvykne spájať  s vyšším obratom  a väčším rastom produktivity podnikov (29). Ďalšia štúdia 
poukázala na existenciu pozitívnej korel ácie medzi vnímanou nezávislosťou súdnictva  a tokmi priamych 
zahraničných investícií (30). 
Okrem toho bol význam účinnosti vnútroštátnych justičných systémov pre spoločnosti vyzdvihnutý vo 
viacerých prieskumoch.  V jednom prieskume napríklad 93  % veľkých spoločností uviedlo, že systematicky  
a priebežne skúmajú podmienky právneho štátu (vrátane nezávislosti súdnictva)  v krajinách,  v ktorých investujú 
(31). V inom prieskume viac ako polovica malých  a stredných podnikov (MSP) uviedla, že náklady  a príliš dlhé 
trvanie súdnych konaní patria medzi hlavné dôvody, ktoré ich odrádzajú od začatia konania na súde vo veci 
porušenia práv duševného vlastníctva (32). Aj v oznámení Komisie  s názvom Identifikácia  a riešenie prekážok 
                                                           
22 ECB, Structural policies in the euro area  (Štrukturálne politiky  v eurozóne), jún 2018, ECB Occasional Paper Series 
č. 210: https://ww w.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651 .  
23  Európska sieť súdnych rád  a Montaigneovo centrum pre právny štát  a výkon spravodlivosti Utrechtskej univerzity, 
Economic value of the judiciary  – A pilot study for five c ountries on volume, value and duration of large commercial 
cases  (Ekonomická hodnota justície  – Pilotná štúdia  v piatich krajinách  o objeme, hodnote  a trvaní veľkých obchodných 
konaní), jún 2021: https://pgwrk -websitemedia.s3.eu -west-1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -
p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -%20pilot%20 study.pdf .  
24 Pozri napr. What makes civil justice effective?  (Čo spôsobuje, že občianska justícia je účinná?), strategický dokument 
ekonomického oddelenia OECD  z 18. júna 2013, ako aj The Economics of Civil Justice:  New Cross -Country Data and 
Empirics  (Ekonómia občianskej justície: nové údaje  z jednotlivých krajín  a empíria), pracovný dokument 
ekonomického oddelenia OECD, č.  1060.  
25 Svetové ekonomické fórum: The Global Competitiveness Report 2019  (Správa  o globálnej konkurencieschopnosti za 
rok 2019), október 2019: https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019 .  
26 Svetová banka, World Development Report 2017:  Governance and the Law  (Správa  o rozvoji v o svete za rok 2017: 
Správa  a právo), kapitola  3: The role of law  (Úloha práva), s.  83, 140: 
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 .  
27  Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených vecí vydelený počtom vyriešených vecí na konci roka  
a vynásobený 365 (dňami). Ide  o štandardný ukazovateľ vymedzený Komisiou Rady Európy pre hodnotenie 
efektívnosti justície (CEPEJ): http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
28  Vincenzo Bove  a Leandro Elia: Justičný systém  a hospodársky rozvoj  v členských štátoch EÚ, technická správa JRC, 
EUR  28440 EN, Úrad pre publikácie EÚ, Luxe mburg 2017; 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc 104594__2017_the_judicial_system_and_econ
omic_development_across_eu_member_states.pdf . 
29  Tamže.  
30  Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia  (Vplyv nezávislosti 
súdnictva na priame zahraničné investície vo východnej Európe  a južnej Ázii), Bülent Dogru, 2012, Munich Personal 
RePEc Archive (MPRA): https://mpra.ub.uni -muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Do štúdie boli zahrnuté  
tieto členské štáty EÚ: BG, HR, CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK  a SI. 
31  The Economist Intelligence Unit, Risk and Return  – Foreign Direct Investment and the Rule of Law  (Riziko  
a návratnosť  – Priame zahraničné investície  a zásada právneho štátu), 2015, 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , s. 22. 
32  Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO): Porovnávací prehľad  v oblasti duševného vlastníctva MSP  
z roku 201 6: https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/document s/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf . 
 
6 
 na jednotnom trhu (33) a akčnom plá ne presadzovania jednotného trhu (34) sa uvádzajú zistenia  o dôležitosti 
účinných justičných systémov pre fungovanie jednotného trhu,  a najmä pre podniky . 
Ako Komisia podporuje vykonávanie dobrých reforiem justície prostredníctvom technickej podpory?  
Člensk é štáty môžu využiť technickú podporu, ktorú poskytuje Komisia prostredníctvom Generálneho 
riaditeľstva pre podporu štrukturálnych reforiem (GR REFORM)  v rámci Nástroja technickej podpory (35) 
s celkovým rozpočtom 864,4  milióna  EUR na obdobie 2021  – 2027.  Od roku 2021 sa  z Nástroja technickej 
podpory podporujú projekty, ktoré priamo súvisia  s účinnosťou justície, ako je digitalizácia justície, reformy 
súdnych máp alebo lepší prístup  k spravodlivosti. Nástroj technickej podpory dopĺňa aj opatrenia navrhnuté 
Komisiou na riešenie hospodárskych dôsledkov pandémie COVID -19, konkrétne Mechanizmus na podporu 
obnovy  a odolnosti, keďže  z neho možno poskytovať členským štátom podporu pri príprave  a vykonávaní 
plánov obnovy  a odolnosti. Plány obnovy  a odolnosti zahŕňaj ú okrem iného opatrenia súvisiace so zvýšením 
účinnosti justície: digitalizácia justície, zníženie počtu nevybavených vecí  a zlepšenie riadenia súdov  a správy 
vecí. 
Ako program Spravodlivosť prispieva  k podpore účinnosti justičných systémov?  
Programom Spra vodlivosť  s celkovým rozpočtom vo výške 305 miliónov  EUR na obdobie 2021  – 2027 sa 
podporuje ďalší rozvoj európskeho priestoru spravodlivosti, ktorý vychádza zo zásady právneho štátu vrátane 
nezávislosti, kvality  a efektívnosti justičného systému, pričom j e založený na vzájomnom uznávaní  a vzájomnej 
dôvere  a na justičnej spolupráci.  V roku 2021 sa poskytlo približne 45,3 milióna  EUR na financovanie projektov  
a iných činností  v rámci troch špecifických cieľov programu:  
 12,2 milióna  EUR sa poskytlo na podporu  justičnej spolupráce  v občianskoprávnych  a trestných veciach  
a s cieľom prispieť  k účinnému  a jednotnému uplatňovaniu  a presadzovaniu nástrojov EÚ, ako aj na 
podporu členských štátov pri pripojení sa  k systému ECRIS -TCN,  
 17,7 milióna  EUR sa poskytlo na po dporu odbornej prípravy odborníkov  v oblasti justície zameranej na 
občianske právo, trestné právo  a právo týkajúce sa základných práv  v EÚ, právnych systémov členských 
štátov  a právneho štátu,  
 15,4 milióna  EUR sa poskytlo na podporu vývoja  a používania dig itálnych nástrojov  v súčinnosti  
s programom Digitálna Európa, ako aj na údržbu  a rozšírenie Európskeho portálu elektronickej justície.  
Prečo Komisia monitoruje digitalizáciu vnútroštátnych justičných systémov?  
Digitalizácia justície je kľúčovým predpokladom dosiahnutia vyššej účinnosti justičných systémov  a vysoko 
efektívnym nástrojom na posilnenie  a uľahčenie prístupu  k spravodlivosti. Pandémia COVID -19 upozornila na 
to, že členské štáty musia zrýchliť modernizačné reformy  v tejto oblasti.  
                                                           
33  COM(2020)  93 a SWD(2020)  54.  
34  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu  a sociálnemu výboru  a Výboru 
regiónov  s názvom Dlhodobý akčný plán, ako  v úzkej koordinácii  s členskými štátmi zlepšiť vykonávanie  
a presadzovanie pravidiel jednotného trhu [COM(2020)  94], najmä opatrenia  4, 6 a 18.  
35  https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_en   
Nariadenie  o Nástroji technickej podpory bolo prijaté  v marci 2021. Podľa článku  5 sa zameriava na podporu  v týchto 
oblastiach: „[…] inštitucionálna reforma  a efektívna  a na služby orientovaná verejná správa  a elektronická verejná 
správa, zjednodušenie pravidiel  a postupov, audit, posilňovanie kapacity na čerpanie  finančných prostriedkov Únie, 
podpora administratívnej spolupráce, účinný právny štát, reforma súdnictva , budovanie kapacít orgánov na ochranu 
hospodárskej súťaže  a protimonopolných orgánov, posilnenie finančného dohľadu  a posilnenie boja proti podvodom, 
korupcii  a praniu špinavých peňazí“  (doplnené zvýraznenie).  
 
7 
 Od ro ku 2013 sú súčasťou porovnávacieho prehľadu EÚ  v oblasti justície určité komparatívne informácie 
týkajúce sa digitalizácie justície  v jednotlivých členských štátoch, ako napríklad online prístupu  k rozsudkom 
alebo elektronických podaní  a ich spracovania.  
Oznámenie Komisie  s názvom Digitalizácia justície  v Európskej únii Súbor príležitostí  (36), prijaté  v decembri 
2020, predstavuje stratégiu zameranú na zlepšovanie prístupu  k spravodlivosti  a zlepšovanie účinnosti 
justičných systémov pomocou technológie. Ako sa zdôrazňuje  v oznámení, do porovnávacieho prehľadu EÚ  
v oblasti justície sa od roku 2021 začlenilo aj množstvo ďalších ukazovateľov. Cieľom je zabezpečiť komplexné  
a včasné dôsledné monitorovanie oblastí pokroku, ako aj problémov, ktorým čelia členské št áty pri úsilí  
o digitalizáciu svojich justičných systémov.  
2. KONTEXT : UDALOSTI  V OBLASTI REFORIEM JUS TÍCIE  V ROKU 2021  
V roku 2021 mnohé členské štáty pokračovali  v úsilí o zvýšenie účinnosti svojich vnútroštátnych 
justičných systémov. Na obrázku č.  1 sa uvádza aktualizovaný prehľad prijatých  a plánovaných 
opatrení vo viacerých oblastiach justičných systémov členských štátov zapojených do reformy svojich 
justičných systémov.  
Obrázok č.  1: Legislatívna  a regulačná činnosť týkajúca sa justičných systémov  v roku 2021 
(prijaté opatrenia/prerokúvané iniciatívy  v každom členskom štáte)  [zdroj: Európska komisia (37)] 
Oblasťou, ktorej sa venovala osobitná pozornosť, bolo  v roku 2021  v mnohých členských štátoch 
naďalej procesné právo, keďže  sa ho týkal značný objem prebiehajúcej alebo plánovanej legislatívnej 
činnosti. Významný objem činnosti sa zaznamenal aj  v súvislosti  s reformami postavenia sudcov  
a pravidlami pre odborníkov pracujúcich  v oblasti práva.  V množstve členských štátov sa zav ádzali 
právne predpisy  o využívaní informačných  a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) do 
                                                           
36  COM(2020)  710 final.  
37 Tieto údaje boli získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy 26  členských 
štátov. DE vysvetlilo, že viaceré reformy súdnictva už p rebiehali, ale že pôsobnosť  a rozsah reformného procesu sa  
v 16 spolkových krajinách môžu líšiť.  
0510152025
Procesné
právoMetódy ARS Riadenie
súdovSúdna rada Prepracovanie
súdnej mapy
(napr.
zemepisné
lokality)Šecializácia
súduProkuratúra  IKT v
justičnom
systémePoužívanie
umelej
inteligencie v
justičnom
systémePrávna pomoc Súdne
poplatkySudcovia Prokurátori Odborníci
pracujúci v
oblasti právaIné
Prijaté Prerokúva saBE  BG  CZ  Dk  EL  FR  HR  LV  LT  LU  HU  MT  NL  AT  PL  PT  RO  SI  SK  SE  
BG  CZ  IE  ES  HR  IT  CY  LV  LT  LU  NL  PL  PT  RO  SK  FI  SE
FR  LT  PT
ES  FR  HR  IT  CY  LU  NL
BE  EE  IE  FR  HU  NL  AT  PT  RO  SK  
IE  ES  HR  CY  PL  PT  RO  SK  
ES  LT  HU  SI  
LV  LU  PT  RO
FR  HU  MT  RO  
ES  HR  LT  MT  PL  SI  SK  
CZ  EL  FR  LV  HU  PT  RO  SK  
IE  ES  FR  HR  IT  CY  LU  PL  SI  SK  
EL  FR  LV  LT  MT  NL  PT  RO  SK  
BE  ES  HR  IT  NL  PT  RO  SK
BE  BG  ES  IT  CY  LV  LT  LU  NL  AT  PL  SK  FI  CZ IT CY LV LT LU AT PL PT FI SE
BE  BG  FR  NL  AT  PL  PT  RO  
CZ  ES  FR  MT  NL  PL  PT  RO  FR  MT  PT  
IE  ES  MT  
BG  EL  ES  FR  HR  LV  LT  PL  SK  FI
IE  IT  LV  LT  LU  HU  NL  AT  SK  FI  
DK  FR  NL  PT  RO  SK  
BG  EE  IE  AT  PL  SI  
BE  CZ  DK  IE  EL  ES  LV  HU  PT  RO  SK  
BG  IE  CY  LT  LU  HU  NL  PL  PT  RO  SI  
BE  BG  LV  HU  MT  AT  PT  RO  SK  
BG  HR  LU  HU  RO
BE  CZ  EE  EL  ES  FR  LV  LT  HU  MT  PT  RO  SI  SK  
BG  CZ  IE  FR  HR  IT  LU  HU  NL  PL  RO  SK  BE CZ CY LT LU PL 
LT  PL  RO  SK  FI  
 
8 
 justičných systémov. Dynamika opatrení  z predchádzajúcich rokov, ktoré sa týkali správy súdov, 
pokračovala aj  v roku 2021. Niektoré členské štáty už aktívne vy užívajú alebo plánujú využívať vo 
svojich justičných systémoch umelú inteligenciu.  V prehľade sa potvrdzuje zistenie, že reformy  
v oblasti justície si vyžadujú určitý čas  − niekedy od ich oznámenia cez prijatie legislatívnych  
a regulačných opatrení až po r eálne vykonávanie prijatých opatrení uplynie niekoľko rokov.  
Pandémia COVID -19 takisto priniesla nové výzvy, ktoré poukázali na dôležitosť zrýchlenia reforiem  
v oblasti digitalizácie justičného systému.  V tejto súvislosti viaceré členské štáty prijali nové  opatrenia 
na zabezpečenie normálneho fungovania súdov, ktorými sa zároveň zaručoval nepretržitý  
a jednoduchý prístup  k spravodlivosti pre všetkých,  a to najmä prostredníctvom prijatia procesných 
pravidiel. Združenie štátnych rád  a najvyšších správnych súd ov EÚ (ďalej len „ACA  – Europe“) 
vypracovalo dotazník na preskúmanie vplyvu pandémie COVID -19 na výkon činnosti najvyšších 
súdov. Respondentmi boli najvyššie správne súdy  a najvyššie súdy [členovia Siete predsedov 
najvyšších súdov EÚ (NPSJC)]. Bez toho, ab y boli preskúmané hmotnoprávne opatrenia prijaté na 
riešenie vplyvov pandémie COVID -19, sa na obrázku č.  2 uvádza aktualizovaný prehľad zmien 
procesného práva prijatých členskými štátmi na uľahčenie justičných funkcií súdov,  a to buď 
prostredníctvom nových  právnych predpisov, alebo rozhodnutí najvyššieho súdu či nariadení alebo 
postupov súdu.  
Obrázok č.  2: Zmeny procesných pravidiel na najvyšších súdoch  v dôsledku pandémie COVID -
19 [zdroj: ACA  – Europe  a NPSJC (38)] 
                                                           
38  Táto tabuľka bola vypracovaná na základe dvoch dotazníkov, konkrétne dotazníka Združenia štátnych rád  a najvyšších 
správnych súdov Európskej únie (ACA  – Europe) a dotazníka Siete predsedov najvyšších súdov EÚ (NPSJC). Pri 
niektorých členských štátoch sa  v tabuľke zobrazuje len jeden stĺpec. Ide  o prípady,  v ktorých buď neexistuje najvyšší 
správny súd, alebo neboli poskytnuté odpovede na prieskum zaslaný sieti NPSJC.  
 
9 
  
 (*) Údaje sa týkajú obdobia od decembra 2020 do decembra 2021.  V prípade každého členského štátu ľavý stĺpec 
predstavuje postupy na najvyšších súdoch  a pravý stĺpec predstavuje postupy na najvyšších správnych súdoch (stĺpec 
označený písmenom  „A“). (*) Členské štáty sú uvedené  v abecednom poradí podľa zemepisných názvov  v pôvodnom jazyku. 
BE: Raad van State/Conseil d’Etat (štátna rada)  a Hof van Cassatie/Cour de Cassation (najvyšší súd); BG: Върховен 
административен съд (najvyšší správny súd); CZ: Nejvyšší správní soud ( najvyšší správny súd)  a Nejvyšší soud (najvyšší 
súd); DE: Bundesverwaltungsgericht (spolkový správny súd); EE: Riikohus (najvyšší súd); IE: Chúirt Uachtarach (najvyšší 
súd); EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (štátna rada); ES: Tribunal Supremo (najvyšší súd); FR: Conseil d’Etat (štátna rada)  
a Cour de Cassation (najvyšší súd); HR: Visoki upravni (najvyšší správny súd); IT: Consiglio de Stato (štátna rada); CY: 
Supreme Court (najvyšší súd); LV: Augstākā tiesa (najvyšší súd); LT: Vyriausiasis Administracinis Teis mas (najvyšší 
správny súd); LU: Cour administrative (správny súd) Cour de cassation (kasačný súd); HU: Kúria (najvyšší súd); MT: 
Court of Appeal (odvolací súd); NL: Hoge Raad (najvyšší súd), Centrale Raad van Beroep (najvyšší správny súd pre 
sociálne veci) , Raad van State (štátna rada); AT: Verwaltungsgerichtshof (najvyšší správny súd), Personalsenat (špeciálny 
hodnotiaci senát) vyššieho súdu, Oberster Gerichtshof (najvyšší súd); PL: Naczelny Sąd Administracyjny (najvyšší správny 
súd); PT: Supremo Tribunal Administrativo (najvyšší správny súd); RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (najvyšší súd); 
SI: Vrhovno sodišče (najvyšší súd); SK: Najvyšší súd; FI: Korkein hallinto -oikeus (najvyšší správny súd); SE: Högsta 
förvaltningsdomstolen (najvyšší správny súd) . Údaje neposkytli: BG: Върховен касационен съд (najvyšší súd); HR: 
Vrhovni sud (najvyšší súd); IT: Corte Suprema di Cassazione (najvyšší súd); SE: Högsta domstolen (najvyšší súd).  
  
A A AA
AA
A A A
DKEE IEESHRLVLTHUMTRO SIFISEBEBGCZDEELFR ITCYLUNLATPLPTSK
Lehota na podanie odvolania
Procesné lehoty
Osobitné časti postupu (napr. naliehavé opatrenia)
Iné
Povinné lehoty na výkon súdnych rozhodnutí
Počet sudcov pri rozhodovaní vo veci
Povinné lehoty na rozhodnutie vo veci
Formát rozsudkov (napr. stručný rozsudok, ústny rozsudok)
Osobitné záležitosti (napr. verejné obstarávanie, blahobyt, regionálne alebo obecné predpisy, bezpečnosť, zdravie)Žiadne
údaje EXISTUJÚCE PROCESNÉ PRÁVO ZACHOVANÉ
 
10 
 3. HLAVNÉ ZISTENIA VYPLÝ VAJÚCE  Z POROVNÁVACIEHO PREHĽ ADU EÚ V OBLASTI 
JUSTÍCIE  Z ROKU 2022  
Základnými parametrami účinného justičného systému sú efektívnosť, kvalita  a nezávislosť, pričom 
porovnávací prehľad obsahuje ukazovatele týkajúce sa všetkých troch parametrov.  
3.1. Efektívnosť justičných systémov  
V porovnávacom prehľa de sa uvádzajú ukazovatele efektívnosti konaní vo všeobecných 
oblastiach  – v občianskoprávnych, obchodných  a správnych veciach  – a v špecifických oblastiach,  
v ktorých správne orgány  a súdy uplatňujú právo EÚ (39). 
Ukazovatele súvisiace  s efektívnosťou  v roku 2020, najmä počet prichádzajúcich vecí, miera 
vyriešenia vecí  a čas rozsúdenia, boli ovplyvnené osobitnými okolnosťami súvisiacimi  s pandémiou 
COVID -19 v celej EÚ, čo členské štáty ovplyvnilo rôznymi spôsobmi (napr. pokiaľ ide  
o načasovanie alebo záva žnosť) (40). 
3.1.1. Vývoj zaťaženosti  
Zaťaženosť vnútroštátnych justičných systémov sa  v porovnaní  s predchádzajúcim rokom  
v niektorých členských štátoch znížila, pričom  v ostatných sa zvýšila alebo zostala stabilná. Celkovo 
je naďalej  v jednotlivých členských štátoch rôznorodá (obrázok č.  3). Dokazuje to, že na 
zabezpečenie účinnosti justičných systémov je naďalej dôležité venovať pozornosť vývoju 
zaťaženosti.  
Obrázok č.  3: Počet nových občianskoprávnych, obchodných, správnych  a iných konaní  
v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) [zdroj: štúdia CEPEJ (41)] 
 
                                                           
39  Pre efektívnosť justičného systému je dôležitý aj výkon súdnych rozhodnutí. Vo väčšine členských štátov však nie sú  
k dispozícii porovnateľné  údaje.  
40  V IT malo dočasné spomalenie súdnej činnosti  z dôvodu prísnych reštriktívnych opatrení na riešenie pandémie COVID -
19 vplyv na čas rozsúdenia.  Podrobnejšie informácie  o situácii  v jednotlivých členských štátoch sú uvedené  v štúdii  
z roku 2020  o fungovaní justičných systémov  v členských štátoch EÚ  – profily krajín, ktorú pre Komisiu vypracoval 
sekretariát CEPEJ: https://ec.eu ropa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -
scoreboard_en .  
41  Štúdia  z roku 2020  o fungovaní justičných systémov  v členských štátoch EÚ, ktorú pre Komisiu vypracoval sekretariát 
CEPEJ: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020
ŽIADNE ÚDAJE
 
11 
 (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne  a obchodné sporové  a nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania  a konania  vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné 
nesporové konania, správne konania  a iné trestné konania . 
Obrázok č.  4: Počet nových občianskoprávnych  a obchodných sporových konaní  v rokoch 
2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi účastníkmi konania, 
napr. zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní,  v ktorých nedochádza  
k popretiu uplatneného nároku, napr.  k podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky  v EL a na SK. Údaje 
za NL zahŕňajú nesporové konania.  
Obrázok č.  5: Počet nových správnych konaní  v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá 
inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi jednotlivcami  a miestnymi, regionálnymi alebo 
vnútroštátnymi orgánmi. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  V roku 2018 došlo  v RO k vyňatiu 
niektorých správnych konaní zo súdneho konania. Zmeny metodiky  v EL, na SK a v SE. V SE boli do správnych konaní 
zahrnuté konania  v oblasti migrácie (retroaktívne uplatnené na ro k 2017).  
   
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020
ŽIADNE ÚDAJE
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012 2018 2019 2020
ŽIADNE ÚDAJE
 
12 
 3.1.2. Všeobecné údaje  o efektívnosti  
Ukazovatele efektívnosti konaní vo všeobecných oblastiach občianskoprávnych, obchodných  
a správnych konaní sú: i)  odhadovaná dĺžka konaní (čas rozsúdenia); ii)  miera vyriešenia vecí  
a iii) počet prebiehajúcich konaní.  
 Odhadovaná dĺžka konaní  – 
Dĺžka konaní predstavuje odhadovaný čas (v  dňoch) potrebný na vyriešenie veci na súde, čiže čas, 
ktorý potrebuje súd na vynesenie rozhodnutia  v prvej inštancii. Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je 
počet nevyriešených vecí vydelený počtom vyriešených vecí na konci roka  a vynásobený 365 
(dňami) (42). Je to vypočítaný počet predstavujúci odhadovaný minimálny čas, ktorý potrebuje súd 
na vyriešenie veci pri zachovaní aktuálnych pracovných podmienok. Čím vyššia je hodnota, tým 
vyššia je pravdepodobnosť, že prijatie rozhodnutia bude súdu trvať dlhšie. Príslušné údaje sa týkajú 
najmä konaní na súdoch prvej inštancie  a porovnávajú sa  s údajmi za roky 2012, 2018, 2019  a 2020, 
ak sú  k dispozícii (43). Na obrázkoch  č. 8 a 10 sa znázorňuje čas rozsúdenia  v občianskoprávnych  
a obchodných sporových konaniach  a v správnych konaniach  v roku 2020 na súdoch všetkých 
inštancií, zatiaľ čo na obrázku  č. 24 sa znázorňuje priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa priania 
špinavých peňazí  na súdoch prvej inštancie.  
Obrázok č.  6: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych, obchodných, 
správnych  a iných konaní  v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: štúdia 
CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne  a obchodné sporové  a nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania  a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné 
nesporové konania, správne konania  a iné trestné konani a. Zmeny metodiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú 
všetky inštancie  v CZ a do roku 2016 na SK a v LV: prudký pokles je dôsledkom reformy súdneho systému, kontroly chýb  
a čistenia údajov  v informačnom systéme.  
                                                           
42 Dĺžka konaní, miera vyriešenia vecí  a počet prebieh ajúcich konaní sú štandardnými ukazovateľmi, ktoré vymedzila 
komisia CEPEJ: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
43  Roky boli vybraté ta k, aby poskytovali obraz  o osemročnom období počnúc rokom 2012, ale aby zároveň nebolo 
číselných údajov príliš veľa. Údaje za roky 2010, 2013, 2014, 2015, 2016  a 2017 sú  k dispozícii  v správe CEPEJ.  
02004006008001 0001 200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020Žiadne 
údaje
 
13 
 Obrázok č.  7: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych  a obchodných 
sporových konaní na súdoch prvej inštancie  v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) 
(zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi účastníkmi konania, 
napr. zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní,  v ktorých nedochádza  
k popretiu uplatneného nároku, napr.  k podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky  v EL a na SK. 
Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie  v CZ a do roku 2016 na SK. IT: dočasné spomalenie súdnej činnosti  
z dôvodu prísnych reštriktívnych opatrení na riešenie pandémie COVID -19 malo vplyv na čas rozsúdenia. Údaje za  NL 
zahŕňajú aj nesporové konania . 
Obrázok č.  8: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych  a obchodných 
sporových konaní  na súdoch všetkých inštancií  v roku 2020  (*) (prvá, druhá  a tretia 
inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Poradie je určené podľa inštancie súdu  s najdlhším trvaním konania  v každom členskom štáte. Žiadne údaje nie sú  
k dispozícii  o súdoch prvej  a druhej inštancie  v BE a BG, o súdoch druhej inštancie  v NL, o súdoch druhej  a tretej 
inštancie  v AT ani o súdoch tretej inštancie  v DE a HR. V DE a na MT nie je súd tretej inštancie. IT: dočasné 
spomalenie súdnej činnosti  z dôvodu prísnych reštriktívnych opatrení na riešenie pandémie COVID -19 malo vplyv na 
čas rozsúdenia.  V niektorých členských štátoch môže byť obmedzený prístup  k súdu tretej inštancie . 
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020ŽIADNE 
ÚDAJE
02004006008001 0001 2001 4001 6001 800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Súdy prvej inštancie (2020) Súdy druhej inštancie (2020) Súdy tretej inštancie (2020)ŽIADNE 
ÚDAJE
 
14 
 Obrázok č.  9: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie správnych konaní na súdoch prvej 
inštancie  v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi jednotlivcami  a miestnymi, regionálnymi alebo 
vnútroštátnymi orgánmi. Zmeny metodiky  v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú súdy všetkých inštancií  v CZ 
a do roku 2016 aj na SK. DK a IE nezaz namenávajú správne konania samostatne. CY: v roku 2018 sa počet vyriešených 
vecí zvýšil  v dôsledku spoločného súdenia rôznych vecí, stiahnutia 2  724 konsolidovaných vecí  a vytvorenia správneho 
súdu v roku 2015.  
Obrázok č.  10: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie  správnych konaní na súdoch všetkých 
inštancií  v roku 2020 (*) (prvá  a príp. druhá  a tretia inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Poradie je určené podľa inštancie súdu  s najdlhším trvaním konania  v každom členskom štáte. Žiadne údaje nie sú  
k dispozícii  o súdoch druhej inštancie  v BE, CZ, HU,  na MT, v AT, RO, SI , na SK a vo FI, o súdoch tretej inštancie na 
CY, v LT, LU,  na MT a v PL. Najvyšší správny alebo iný najvyšší súd je jedinou odvolacou inštanciou  v CZ, IT , na CY, 
v AT, SI  a vo FI. Súd tretej inštancie pre tento druh konaní neexistuje  v HR, LT, LU  a na MT. Najvyšší správny súd je 
prvou  a jedinou inštanciou pre určité konania  v BE. V niektorých členských štátoch môže byť obmedzený prístup  k súdu 
tretej inštancie. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
02004006008001 0001 2001 4001 600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020Žiadne
údaje
05001 0001 5002 0002 5003 000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Prvá inštancia (2020) Druhá inštancia (2020) Tretia inštancia (2020)Žiadne 
údaje
 
15 
  Miera vyriešenia vecí – 
Miera vyriešenia vecí je pomer počtu vyriešených vecí  k počtu nových vecí. Meria sa ňou, či sa súd 
stíha zaoberať novými vecami. Keď sa miera vyriešenia  vecí približne rovná 100  % alebo je vyššia, 
znamená to, že justičný systém je schopný vyriešiť prinajmenšom toľko vecí, koľko bolo 
predložených nových vecí. Keď je miera vyriešenia vecí nižšia ako 10 0 %, znamená to, že súdy 
riešia menej vecí, ako je počet  nových vecí.  
Obrázok č.  11: Podiel vyriešenia občianskoprávnych, obchodných, správnych  a iných konaní  
v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/%  – hodnoty nad 100  % znamenajú, že sa vyrieši 
viac vecí, než bolo predložených nových,  a hodnoty pod 100  % znamenajú, že sa vyrieši menej vecí, 
než bolo predložených nových) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne  a obchod né sporové  a nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania  a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné 
nesporové konania, správne konania  a iné trestné konania. Zmeny metodiky na SK. IE: predpokladá sa, že  v dôsledku 
metodiky je počet vyriešených vecí podhodnotený. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená  v roku 
2013.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020Ž
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
E
 
16 
 Obrázok č.  12: Podiel vyriešenia  občianskoprávnych  a obchodných sporových konaní  
v rokoch 2012, 2018  – 2020 (*) (prvá inštancia/%) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Zmeny metodiky  v EL a na SK. IE: predpokladá sa, že  v dôsledku metodiky je počet vyriešených vecí podhodnotený. 
IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená  v roku 2013. Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania.  
Obrázok č.  13: Podiel vyriešenia správnych konaní  v rokoch  2012, 2018  – 2020  (*) (prvá 
inštancia/%) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené ( CY v roku 2018  = 219 %; IT v roku 
2012  = 279,8  %). Zmeny metodiky  v EL a na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne. Na CY sa 
počet vyriešených vecí zvýšil  v dôsledku spoločného súdenia rôznych vecí, stiahnutia 2  724 konsolidovaných  vecí 
a vytvorenia správneho súdu  v roku 2015.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020
ŽIADNE ÚDAJE
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020
ŽIADNE ÚDAJE
 
17 
 Prebiehajúce konania – 
Počet prebiehajúcich konaní vyjadruje počet vecí, ktoré na konci príslušného roka ešte treba riešiť. 
Má to vplyv aj na čas rozsúdenia.  
Obrázok č.  14: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych, obchodných, správnych  a iných 
konaní  v rokoch 2012, 2018  – 2020 (*) (prvá inštancia/100  obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne  a obchodné sporové  a nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania  a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné 
nesporové konania, správne konania  a iné trestné konania.  Zmeny metodiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú 
konania na súdoch  všetkých inštancií  v CZ a do roku 2016 na SK. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní 
zavedená  v roku 2013.  
Obrázok č.  15: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych  a obchodných sporových konaní  
v rokoch 2012, 2018  – 2020 (*) (prvá inštancia/100  obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Zmeny metodiky  v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú konania na súdoch všetkých inštancií  v CZ a do roku 
2016 na SK. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená  v roku 2013. Údaje za NL zahŕňajú aj 
nesporové konania.  
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020ŽIADNE 
ÚDAJE
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020ŽIADNE 
ÚDAJE
 
18 
 Obrázok č.  16: Počet prebiehajúcich správnych konaní  v rokoch 2012, 2018  – 2020  (*) (prvá 
inštancia/100  obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené ( EL v roku 2012  = 3,5). Zmeny 
metodiky  v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú konania na súdoch všetkých inštancií  v CZ a do roku 2016 aj 
na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
3.1.3. Efektívnosť  v špecifických oblastiach práva EÚ  
V tomto oddiele sa dopĺňajú všeobecné údaje týkajúce sa efektívnosti justičných systémov  
a uvádzajú sa  v ňom údaje  o priemernej dĺžke konaní (44) v špecifických oblastiach práva EÚ. 
Porovnávací prehľad  z roku 2022 vychádza  z predchádzajúcich údajov  o hospodárskej súťaži, 
elektronických komunikáciách, ochrannej známke EÚ, spotrebiteľskom práve  a boji proti praniu 
špinavých peňazí. Tieto štyri oblasti sa vybrali vzhľadom na ich význam pre jednotný trh  
a podn ikateľské prostredie. Toto vydanie navyše poskytuje širší prehľad  o efektívnosti správnych 
orgánov: dva nové údaje týkajúce sa oblastí hospodárskej súťaže  a elektronických komunikácií 
dopĺňajú takéto údaje  o ochrane spotrebiteľa. Dlhotrvajúce prieťahy  v súdnom  a správnom konaní 
môžu mať vo všeobecnosti negatívny vplyv na práva vyplývajúce  z práva EÚ, napr. keď už nie sú 
dostupné vhodné prostriedky nápravy alebo nemožno vymôcť náhradu za vážne finančné škody. 
Obzvlášť  v prípade podnikov môžu administratívne omeškania  a neistota  v určitých prípadoch viesť  
k značným nákladom  a ohroziť plánované alebo existujúce investície (45). 
– Hospodárska súťaž  – 
                                                           
44  Dĺžka konaní  v špecifických oblastiach sa počíta  v kalendárnych dňoch odo dňa, keď sa na súd podala žaloba alebo 
odvolanie (alebo bolo vznesené konečné obvinenie), do dňa, keď súd prijal konečné rozhodnutie (obrázky č.  16 – 21). 
Hodnoty sú zoradené na základe váženého priemeru údajov za roky 2013  a 2018  – 2020 v prípade obrázkov č.  16 – 18, 
údajov za roky 2013, 2018, 2019  a 2020  v prípade obrázka č.  19 a údajov za roky 2014  a 2018  – 2020  v prípade 
obrázkov č.  20 a 21. Ak neboli  k dispozícii údaje za všetky roky, priemer vypočítaný na základe všetkých konaní, vzorky 
konaní alebo odhadov zohľadňuje dostupné údaje.  
45  Obrázok č.  18 dokumentu Retention and Expansion of Foreign Direct Investment , Political Risk and Policy Responses  
(Udržanie  a zvýšenie priamych zahraničných investícií, politické riziko  a politické opatrenia), 2019, skupina Svetovej 
banky.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020ŽIADNE 
ÚDAJE
 
19 
 Účinné presadzovanie práva hospodárskej súťaže je nevyhnutným predpokladom atraktívneho 
podnikateľského prostredia, keďže zaručuje rovnaké podmienky pre podniky. Podporuje podnikanie  
a efektivitu, rozširuje výber pre spotrebiteľov  a pomáha znižovať ceny  a zvyšovať kvalitu. Na 
obrázku č.  17 je znázornená priemerná dĺžka konaní  v prípadoch odvolania proti rozh odnutiam 
vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže podľa článkov  101 a 102 Zmluvy  
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (46). Na obrázku č.  18 je uvedená priemerná dĺžka 
konaní pred vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže, keď sa uplatňujú články  101 
a 102 ZFEÚ.  
Obrázok č.  17: Hospodárska súťaž : priemerná dĺžka súdneho preskúmania  v rokoch 2013, 
2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia  a Európska sieť pre hospodársku 
súťaž)  
 
(*) IE a AT: scenár nemožno uplatniť, keďže orgány nie sú oprávnené prijímať príslušné rozhodnutia. AT: údaje 
zahŕňajú veci,  o ktorých rozhodoval súd pre hospodársku súťaž (Kartellgericht)  a ktoré sa týkajú porušenia článkov  101 
a 102 ZFEÚ, no nevzťahujú sa na odvolania proti rozhodnutiu vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže. 
Pre IT boli použité odhady dĺžky. Prázdny stĺpec môže znamenať, že členský štát neoznámil za daný rok žiadne konania. 
Počet konaní je vo viacerých členských štátoch níz ky (menej než päť ročne).  V dôsledku toho môže ročný údaj závisieť 
od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho konania (to je napr. prípad MT, kde prebehlo len jedno konanie) . 
                                                           
46  Pozri http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=SK  a nariadenie Rady 
(ES) č.  1/2003 zo  16. decembra  2002  o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených  v článkoch  81 a 82 
Zmluvy (Text  s významom pre EHP) (Ú.  v. ES L  1, 4.1.2003,  s 1 – 25), najmä články  3 a 5.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 Priemer 2013, 2018 –2020Žiadne veci
 
20 
 Obrázok č.  18: Hospodárska súťaž : priemerná dĺžka konaní  pred vnútroštátnymi orgánmi na 
ochranu hospodárskej súťaže  v roku 2020  (*) (v dňoch) (zdroj: Európska komisia  a Európska sieť 
pre hospodársku súťaž)  
 
(*) V niektorých členských štátoch je počet konaní obmedzený. BE: Údaje zahŕňajú jedno rozhodnutie  o karteli  – 1 045 
dní a päť predbežných opatrení.  Celková dĺžka všetkých šiestich konaní  – 2 015 dní. IT: Konanie  I833 – Gare Consip 
per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni  –, ktoré začal taliansky orgán na ochranu 
hospodárskej sú ťaže podľa článku  101 ZFEÚ, sa nezohľadňuje, pretože na konci konania orgán nezistil žiadne porušenie 
článku  101 ZFEÚ.  V súvislosti  s dĺžkou konaní treba vziať do úvahy, že niektoré členské štáty počítajú dni na základe 
rôznych východísk. Väčšina členských  štátov konanie považuje za začaté po začatí vyšetrovania.  V NL sa konanie 
považuje za začaté po zaslaní námietky, zatiaľ čo  v CZ a na SK sa konanie považuje za začaté po začatí správneho 
konania.  V tomto prípade existuje prechodná fáza medzi začatím vyšet rovania  a zaslaním námietky. Pokiaľ ide  o dĺžku 
konaní pred vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže, treba zároveň zohľadniť viaceré faktory. Patrí 
sem povaha  a zložitosť veci, čas potrebný na zhromaždenie ekonomických údajov  a dokončenie eko nomickej analýzy, 
predĺženie lehoty na žiadosť účastníkov konania  a opakovanie pojednávaní . 
– Elektronické komunikácie  – 
Cieľom právnych predpisov EÚ  o elektronických komunikáciách je podnecovať hospodársku súťaž, 
prispievať  k rozvoju jednotného trhu  a vytvárať investície, inovácie  a rast. Priaznivé účinky na 
spotrebiteľov možno dosiahnuť prostredníctvom účinného presadzovania týchto právnych 
predpisov, ktoré môže viesť  k nižším cenám  a kvalitnejším službám pre koncových používateľov. 
Na obrázku č.  19 sa  uvádza priemerná dĺžka súdneho preskúmania rozhodnutí vnútroštátnych 
regulačných orgánov uplatňujúcich právo Únie  v oblasti elektronických komunikácií (47). Vzťahuje 
sa na široké spektrum vecí od komplexnejších preskúmaní „analýzy trhu“ po jasnejšie otázky  
zamerané na spotrebiteľa. Na obrázku č.  20 je uvedená priemerná dĺžka konaní pred vnútroštátnymi 
regulačnými orgánmi, keď sa uplatňuje právo EÚ.  
 
                                                           
47  Výpočet bol založený na dĺžke odvolacích konaní proti rozhodnutiam vnútroštátneho regulačného orgánu uplatňujúceho 
vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonáva regulačný rámec pre elektronické komunikácie [smernica 
2002/19/ES (prístupová smernica), smernica 2002/20/ES (smernica  o povolení), smernica 2002 /21/ES (rámcová 
smernica), smernica 2002/22/ES (smernica  o univerzálnej službe), ako aj iné príslušné právne predpisy EÚ, ako je 
program politiky rádiového frekvenčného spektra, rozhodnutia Komisie  o rádiovom frekvenčnom spektre,  s výnimkou 
smernice 2002/5 8/ES  o súkromí  a elektronických komunikáciách].  
0200400600800100012001400160018002000
EE IEHR LTMT FINLDK ITPLLVESATSESKDE FRCZPTLURO SIBEELBGCYHU
2020ŽIADNE 
ÚDAJE ŽIADNE VECI
 
21 
 Obrázok č.  19: Elektronické komunikácie : priemerná dĺžka súdneho preskúmania  v rokoch 
2013, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia  a Komunikačný výbor)  
 
(*) Počet konaní  v jednotlivých členských štátoch sa líši . Prázdny stĺpec znamená, že členský štát neoznámil za daný rok žiadne konanie 
(okrem údajov  o PT za roky 2019  – 2020  a RO: žiadne údaje).  V niektorých prípadoch môže obmedzený počet relevantných konaní 
(BG, CY, MT, NL, SK, FI, SE ) spôsobiť závislosť ročných údajov od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho konania  a v dôsledku 
toho veľké rozdiely medzi jednotlivými rokmi.  DK: kvázisúdny orgán zodpovedný za odvolania prvej inštancie; EE: priemerná dĺžka 
súdneho preskúmania  v roku 2013 bola 18  dní; ES, AT a PL: zodpovedné sú rôzne súdy  v závislosti od predmetu konania . 
Obrázok č.  20: Elektronické komunikácie : priemerná dĺžka konaní pred vnútroštátnym 
regulačným orgánom  v rokoch 2015, 2018  – 2020  (v dňoch) (zdroj: Európska komisia  
a Komunikačný výbor)  
 
– Ochranná známka EÚ  – 
Účinné presadzovanie práv duševného vlastníctva je nevyhnutné na podporu investícií do inovácií.  
V právnych predpisoch EÚ  o ochranných známkach EÚ (48) sa pripisuje významná úloha 
                                                           
48  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2017/1001 zo 14 . júna 2017  o ochrannej známke Európskej únie 
(Ú. v. EÚ L  154, 16.6.2017, s.  1 – 99). 
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 Priemer 2013, 2018 –2020ŽIADNE 
VECI
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 Priemer 2015, 2018 –2020ŽIADNE ÚDAJEŽIADNE 
VECI
 
22 
 vnútroštátnym súdom, ktoré konajú ako súdy EÚ  a prijímajú rozhodnutia  s vplyvom na jednotný trh. 
Na obrázku č.  21 je znázornená priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa porušenia práv na ochrannú 
známku EÚ  v právnych sporoch medzi súkromnými stranami.  
Obrázok č.  21: Ochranná známka EÚ : priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa porušenia práv 
ochrannej známky EÚ  v rokoch 2013, 2018  – 2020  (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska 
komisia  a Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva)  
 
(*) FR, IT, LT, LU: namiesto údajov  z určitých rokov sa použila vzorka konaní; DK: údaje zo všetkých konaní týkajúcich 
sa ochranných známok  – nielen ochrannej známky EÚ  – v rámci vyšších obchodných  a námorných súdov; za roky 2018  
a 2019 nie sú  v dôsledku zmien systému zberu údajov  k dispozícii žiadne údaje  o priemernej dĺžke;  EL: údaje  z dvoch 
súdov na základe váženého priemeru dĺžky konania; ES: do výpočtu priemernej dĺžky sú zahrnuté konania, ktoré sa týkali 
iných titulov duševného vlastníctva EÚ . 
– Ochrana spotrebiteľa  – 
Účinným presadzovaním právnych predpisov  o ochrane spotrebiteľa sa zabezpečuje, že spotrebitelia 
môžu využiť svoje práva  a podniky porušujúce právne predpisy na ochranu spotrebiteľov nie sú 
nespravodlivo zvýhodnené. Orgány  a súdy na ochranu spotrebiteľa zohrávajú kľúčovú úlohu pri 
presadzovaní právnych predpisov EÚ  o ochrane spotrebiteľa (49) v rámci rôznych vnútroštátnych 
systémov presadzovania práva. Na obrázku č.  22 je znázornená priemerná dĺžka súdneho 
preskúmania rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa uplatňujúcich právo EÚ . 
Účinné presadzovanie práva si môže  v prípade spotrebiteľov alebo spoločností vyžadovať súčinnosť 
reťazca aktérov, nielen súdov, ale aj správnych orgánov. Na lepšie objasnenie tohto reťazca 
presadzovania práva je znázornená dĺžka konania orgánov na ochranu spotrebiteľa. Na obrázku č.  23 
sa zná zorňuje priemerný čas, ktorý potrebovali vnútroštátne orgány na ochranu spotrebiteľa od 
začiatku konania do vydania správneho rozhodnutia  v rokoch 2014, 2018  – 2020. Príslušné 
rozhodnutia zahŕňajú vyhlásenia  o porušení hmotnoprávnych pravidiel, predbežné o patrenia, 
príkazy na zdržanie sa konania  a podnety na začatie alebo ukončenie súdneho konania.  
                                                           
49  Obrázky č.  22 a 23 sa týkajú presadzovania smernice  o nekalých podmienkach (93/13/EHS), smernice  o predaji 
spotrebného tovaru  a zárukách (1999/44/ES), smernice  o nekalých obchodných praktikách (2005/29/ES), smernice  
o právach spotrebiteľov (2011/83/EÚ)  a ich vnútroštátnych vykonávacích predpisov.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 Priemer 2013, 2018 –2020Žiadne 
údaje
 
23 
 Obrázok č.  22: Ochrana spotrebiteľa : priemerná dĺžka súdneho preskúmania  v rokoch 2013, 
2018  – 2020 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia  a sieť spolupráce  v oblasti ochrany 
spotrebiteľa)  
 
(*) DE, LU, AT : scenár nemožno uplatniť, keďže orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia  
o porušeniach príslušných pravidiel na ochranu spotrebiteľa.  V IE a vo FI je počet relevantných konaní za rok 2020 
nízky (menej než päť); odhad priemernej dĺžky konaní poskytli EL a RO za určité roky . 
Obrázok č.  23: Ochrana spotrebiteľa : priemerná dĺžka konania orgánov na ochranu 
spotrebiteľa do vydania správneho rozhodnutia  v rokoch 2014, 2018  – 2020 (*) (prvá 
inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia  a sieť spolupráce  v oblasti ochrany spotrebiteľa)  
 
(*) DE, LU, AT : scenár nemožno uplatniť, keďže orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia  
o porušeniach príslušných pravidiel na ochranu spotrebiteľa; odhad priemernej dĺžky konaní poskytli DK, EL, FR, RO 
a FI za určité roky . 
0200400600800100012001400160018002000
SEHULTEEHRPTBGESRODKNLSKSILV FIITFRCZPLCYELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 Priemer 2013, 2018, 2019, 2020ŽIADNE 
ÚDAJE
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZIEPTSEITCYDKELLVHUNL FIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 Priemer 2014, 2018, 2019, 2020ŽIADNE
ÚDAJE
 
24 
 – Pranie špinavých peňazí  – 
Okrem prispievania  k boju proti trestnej činnosti je účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí 
rozhodujúca pre dobrý stav, integritu  a stabilitu finančného sektora, dôveru vo finančný systém  
a spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu (50). Pranie špinavý ch peňazí môže odrádzať 
zahraničných investorov, narúšať medzinárodné kapitálové toky  a negatívne ovplyvňovať 
makroekonomickú výkonnosť krajiny,  v dôsledku čoho dochádza  k znižovaniu úrovne blahobytu,  
a teda odčerpávaniu zdrojov  z produktívnejších hospodár skych činností (51). V smernici  o boji proti 
praniu špinavých peňazí sa od členských štátov vyžaduje, aby viedli štatistiky  o účinnosti svojich 
systémov na boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu (52). V spolupráci  
s členskými štátmi s a údaje zhromaždili pomocou aktualizovaného dotazníka  o súdnych fázach 
vnútroštátnych režimov boja proti praniu špinavých peňazí. Na obrázku č.  24 sa znázorňuje 
priemerná dĺžka konania súdov prvej inštancie, ktoré sa zaoberali trestnými činmi prania špinav ých 
peňazí . 
Obrázok č.  24: Pranie špinavých peňazí : priemerná dĺžka súdneho konania  v rokoch 2014 , 
2018  – 2020 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia  a skupina expertov na problematiku 
boja proti praniu špinavých peňazí  a financovaniu terorizmu)  
 
(*) Žiadne údaje za rok 2020 : BE, DE, EE, IE, HR , PL a PT. BG: priemerná dĺžka konaní sa vypočítala odo dňa začatia súdneho 
konania do dňa vydania rozhodnutia súdu  v mesiacoch;  ES, NL : odhadovaná dĺžka; CZ: dĺžka  v mesiacoch; HU: priemerný počet 
dní bol vypočítaný iba na základe počtu konaní, ktoré sa skončili odsúdením; PT: priemerný počet dní bol vypočítaný  na základe 
                                                           
50  Odôvodnenie  2 smernice Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2015/849  z 20. mája 2015  o predchádzaní využívaniu 
finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu.  
51  Informačný prehľad MMF, 8 . marca  2018: https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism .  
52  Článok  44 ods.  1 smernice (EÚ) 2015/849. Pozri aj revidovaný článok  44 v smernici (EÚ) 2018/843, ktorá nadobudla 
účinnosť  v júni 2018  a ktorú musia členské štáty vykonať do januára 2020.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 Priemer 2014, 2018 –2020ŽIADNE
ÚDAJE
 
25 
 vzorky ; IT: údaje sa týkajú hlavného aj predbežného súdneho pojednávania; CY: v závažných veciach prerokúvaných pred porotným 
súdom sa rozhoduje priemerne do jedného roka.  V menej závažných veciach prerokúvaných pred okresnými súdmi sa rozhoduje dlhšie; 
SK*: údaje zodpovedajú priemernej dĺžke celých konaní, teda vrátane odvolacieho súdu.  
                                                           
53  HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT  a SK, ktoré dostali odporúčania  v rámci európskeho se mestra 2020,  a BE, BG, IE, EL, 
ES, RO  a SI, v prípade ktorých boli problémy zohľadnené  v odôvodneniach odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 
2020  a v správach  o jednotlivých krajinách.  
Rozdiely vo výsledkoch počas analyzovaných ôsmich rokov možno vysve tliť kontextovými faktormi (rozdiely nad 10  % 
v počte nových prípadov nie sú nezvyčajné) alebo systémovými nedostatkami (nedostatočná pružnosť  a schopnosť 
reagovať alebo nezrovnalosti  v reformnom procese).  3.1.4.  Závery týkajúce sa efektívnosti justičných systémov  
Efektívny justičný systém riadi zaťaženosť  a nevybavené prípady  a vydáva rozhodnutia bez 
zbytočného zdržania. Hlavnými ukazovateľmi použitými  v porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti 
justície na preskúmanie efektívnosti justičných systémov sú preto dĺžka konaní  (odhadovaný 
alebo priemerný čas potrebný na vyriešenie veci  v dňoch), miera vyriešenia vecí  (pomer počtu 
vyriešených vecí  k počtu nových vecí)  a počet prebiehajúcich kon aní (ktoré ku koncu roka ešte 
treba riešiť).  
Všeobecné údaje  o efektívnosti  
Porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 obsahuje údaje  o efektívnosti za osem 
rokov (2012  – 2020). Toto časové obdobie umožňuje identifikovať určité trendy  a zohľadniť 
skutočnosť, že reformy  v oblasti justície si často vyžadujú čas na preukázanie ich vplyvu.  
Z údajov  o občianskoprávnych, obchodných  a správnych konaniach dostupných od roku 2012 do 
roku 2020 vyplýva, že trendy boli vo väčšine prípadov priaznivé.  V roku 2020 však zo 
všeobecných údajov  o efektívnosti  v niektorých členských štátoch vyplýva negatívny vplyv na 
efektívnosť. Je možné, že to bolo spôsobené pandémiou COVID -19, a teda je dočasný.  
Určitý priaznivý vývoj možno pozorovať  v členských štátoch, k toré boli  v rámci európskeho 
semestra posúdené ako krajiny čeliace osobitným problémom (53): 
 Z existujúcich údajov za tieto členské štáty vyplýva, že od roku 2012  a napriek pandémii 
COVID -19 sa  v niektorých členských štátoch dĺžka súdnych konaní  v prvej inštancii  
v širokej kategórii „všetkých konaní“ (obrázok č.  6) a v kategórii „občianskoprávnych  
a obchodných sporových konaní“ (obrázok č.  7) naďalej skracovala alebo zostala bez zmeny.  
V približne polovici dotknutých členských štátov sa na tých istých dvo ch obrázkoch č.  6 a 7 
uvádza nárast  v dĺžke konaní, niekedy až nad úrovne  z roku 2012. Približne  v polovici týchto 
členských štátov sa dĺžka správnych konaní (obrázok č.  9) od roku 2012 skrátila alebo zostala 
nezmenená. Nárast  v dĺžke správnych konaní  v roku 2020 celkovo zaznamenala približne 
polovica členských štátov.  
 V porovnávacom prehľade sa uvádzajú údaje  o dĺžke konaní na súdoch všetkých inštancií  
v občianskoprávnych  a obchodných sporových konaniach (obrázok č.  8), ako aj  v správnych 
konaniach (obrázo k č.  10). Z údajov vyplýva, že  v členských štátoch, ktoré boli 
identifikované ako krajiny čeliace problémom  s dĺžkou konaní na súdoch prvej inštancie, 
fungujú efektívnejšie súdy vyšších inštancií.  V niektorých členských štátoch, ktoré čelia 
problémom, kona nia na súdoch vyšších inštancií však  v priemere trvajú dokonca dlhšie než 
na súdoch prvej inštancie.  
 
26 
  V širokej kategórii „všetkých konaní“  a v kategórii „občianskoprávnych  a obchodných 
sporových konaní“ (obrázky č.  11 a 12) sa od minulého roka znížil celkový počet členských 
štátov,  v ktorých je miera vyriešenia vecí  vyššia ako 100  %, pričom sa opäť priblížil  
k úrovniam  z roku 2012. Napriek poklesu  v roku 2020 väčšina členských štátov vrátane 
väčšiny tých, ktoré čelia problémom, uviedla vysokú mieru vyr iešenia vecí (viac ako 97  %) 
To znamená, že súdy dokážu vo všeobecnosti zvládnuť nové veci  v týchto kategóriách.  
V prípade správnych konaní (obrázok č.  13) možno pozorovať väčší medziročný rozdiel  
v miere vyriešenia vecí. Hoci celkovo zostáva nižšia než  v iných kategóriách konaní,  
v niektorých členských štátoch sa naďalej dosahuje pokrok. Konkrétne viac ako polovica 
členských štátov čeliacich problémom vykazuje od roku 2012 nárast miery vyriešenia vecí  
v správnych konaniach . 
 Od roku 2012 sa situácia nezmeni la alebo sa naďalej zlepšuje  v takmer všetkých členských 
štátoch, ktoré čelia najzásadnejším problémom  s nevybavenými vecami , a to bez ohľadu na 
kategóriu konaní.  V roku 2020 sa napriek nárastu počtu prebiehajúcich konaní  v niektorých 
členských štátoch dos iahol  v iných členských štátoch významný pokrok pri znižovaní počtu 
prebiehajúcich konaní,  a to v občianskoprávnych  a obchodných sporových konaniach 
(obrázok č.  15), ako aj  v správnych konaniach (obrázok č.  16). Napriek tomu pretrvávajú 
výrazné rozdiely me dzi členskými štátmi,  v ktorých je pomerne málo prebiehajúcich konaní,  
a členskými štátmi  s vysokým počtom prebiehajúcich konaní.  
Efektívnosť  v špecifických oblastiach práva EÚ  
Údaje  o priemernej dĺžke konaní  v špecifických oblastiach práva EÚ (obrázky č. 17 – 24) 
poskytujú prehľad  o fungovaní justičných systémov  v konkrétnych druhoch obchodných sporov . 
Údaje  o efektívnosti  v špecifických oblastiach práva EÚ sa zbierajú na základe úzko 
vymedzených scenárov, takže počet relevantných konaní môže byť nízky.  V porovnaní  
s vypočítanou dĺžkou konania uvedenou vo všeobecných údajoch  o efektívnosti však tieto údaje 
vyjadrujú skutočnú priemernú dĺžku všetkých relevantných konaní  v špecifických oblastiach  
v príslušnom roku. Preto stojí za povšimnutie, že viaceré čl enské štáty, ktoré sa na základe 
všeobecných údajov  o efektívnosti nezaraďujú medzi krajiny čeliace problémom, uvádzajú 
výrazne dlhšie časy konaní  v špecifických oblastiach práva EÚ. Súčasne sa môžu značne líšiť aj 
dĺžky konaní  v rôznych špecifických oblas tiach  v tom istom členskom štáte.  
A napokon obrázky  s novými údajmi, ktoré sa zameriavajú na dĺžku správnych konaní pred 
vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže  a vnútroštátnymi regulačnými orgánmi, 
ktoré sú zodpovedné za elektronické komunikácie, poskytujú prehľad  o administratívnej 
efektívnosti vo viacerých oblastiach práva EÚ. Efektívnosť celého reťazca presadzovania práva 
vrátane správnych  a súdnych konaní prispieva  k priaznivému podnikateľskému  a investičnému 
prostrediu tým, že zab ezpečuje včasné vyriešenie vecí  a presadzovanie práv.  
Údaje  o špecifických oblastiach práva EÚ poukazujú na tieto trendy:  
 Pokiaľ ide  o súdne preskúmanie konaní týkajúcich sa hospodárskej súťaže  (obrázok 
č. 17), hoci sa celková zaťaženosť, ktorej čelia súdy  vo všetkých členských štátoch, zvýšila, 
súdne preskúmanie sa  v šiestich členských štátoch skrátilo alebo zostalo nezmenené, zatiaľ 
čo v ďalších piatich členských štátoch sa predĺžilo. Napriek mierne priaznivému trendu tri 
členské štáty uviedli  v roku 2020  priemernú dĺžku presahujúcu 1  000 dní. Pokiaľ ide  
 
27 
   
                                                           
54  Smernicou Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2018/1673  z 23. októbra  2018  o boji proti praniu špinavých peňazí 
prostredníctvom trestného práva sa odstránia právne prekážky, ktoré môžu oddialiť trestné stíhanie, napríklad keď sa 
trestné stíhanie za pranie špinavých peňazí môže začať až vtedy, keď sa u končí konanie týkajúce sa predikatívneho 
trestného činu. Členské štáty mali smernicu transponovať do 8 . decembra  2020.  o konania pred vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže , desať 
členských štátov uviedlo, že konania trvali kratšie než 1  000 dní. Niektoré členské štáty, ktoré 
čelia problémom  s efektívnosťou súdneho preskúmania konaní týkajúcich sa hospodárskej 
súťaže, patria medzi tie efektívnejšie, pokiaľ ide  o konania pred vnútroštátnymi orgánmi na 
ochranu hospodárskej súťaže . 
 V oblasti elektronických komunikácií  (obrázok č.  19) sa zaťaženosť na súdoch  v porovnaní  
s predchádzajúcimi rokmi znížila, pričom naďalej pokračoval priaznivý trend  v súvislosti  
s predlžovaním konaní pozorovaný  v roku 2019.  V roku 2020 väčšina členských štátov 
zaznamenala skrátenie priemernej dĺžky konaní alebo stabilný stav  v porovn aní s rokom 
2019, pričom len niekoľko  z nich zaznamenalo predĺženie. Nový údaj  o efektívnosti 
vnútroštátnych regulačných orgánov, ktoré sú zodpovedné za elektronické komunikácie  
(obrázok č.  20), ukazuje, že  v niektorých členských štátoch je priemerná dĺžka  konaní 
pomerne stabilná, ale celkovo neexistuje jasný trend  v priebehu rokov, za ktoré sú dostupné 
údaje.  
 V oblasti konaní týkajúcich sa porušenia práv ochrannej známky EÚ  (obrázok č.  21) sa 
celková zaťaženosť  v roku 2020 znížila. Niektoré členské štáty s i dokázali so zaťažením 
lepšie poradiť  a zaznamenali skrátené alebo stabilné dĺžky konaní, ďalších šesť však 
zaznamenalo jednoznačné predĺženie priemernej dĺžky konaní . 
 Možný kombinovaný účinok konaní reťazca presadzovania práva pozostávajúci zo správneho 
konania aj súdneho preskúmania je uvedený  v oblasti práva EÚ na ochranu spotrebiteľa  
(obrázky č.  22 a 23). Šesť členských štátov uviedlo, že  v roku 2020 trvalo ich orgánom na 
ochranu spotrebiteľa dospieť  k rozhodnutiu vo veci týkajúcej sa práva EÚ na ochra nu 
spotrebiteľa  v priemere menej ako tri mesiace, zatiaľ čo  v šiestich ďalších členských štátoch 
im to trvalo viac ako šesť mesiacov. Ak boli rozhodnutia orgánov na ochranu spotrebiteľa 
napadnuté na súde,  v roku 2020 sa trendy  v oblasti dĺžky súdneho presk úmania správnych 
rozhodnutí do veľkej miery líšili, pričom  v porovnaní  s rokom 2019 došlo  v ôsmich členských 
štátoch  k predĺženiu  a v štyroch ďalších  k skráteniu.  V dvoch členských štátoch priemerná 
dĺžka súdneho preskúmania naďalej presahuje 1  000 dní. 
 Účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí  má zásadný význam  z hľadiska ochrany 
finančného systému, zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže  a zabránenia 
nepriaznivým hospodárskym dôsledkom. Problémy súvisiace  s dĺžkou súdnych konaní pri 
trestných či noch prania špinavých peňazí môžu ovplyvniť účinný boj proti praniu špinavých 
peňazí. Na obrázku č.  24 sa uvádzajú aktualizované údaje  o dĺžke súdnych konaní  v súvislosti  
s trestnými činmi prania špinavých peňazí. Vyplýva  z neho, že zatiaľ čo vo viac ako p olovici 
členských štátov súdne konania  v prvej inštancii trvajú priemerne rok,  v niektorých členských 
štátoch trvajú priemerne dva roky (54). 
 
 
28 
 3.2. Kvalita justičných systémov  
Neexistuje jednotný spôsob merania kvality justičných systémov.  V porovnávacom  prehľade EÚ  
v oblasti justície  z roku 2022 sa pokračuje  v skúmaní faktorov, ktoré sú všeobecne uznávané za 
relevantné  z hľadiska zvyšovania kvality justície. Rozdeľujú sa do štyroch kategórií:  
1. prístupnosť spravodlivosti pre občanov  a podniky;  
2. primer ané finančné  a ľudské zdroje;  
3. zavedenie nástrojov hodnotenia;  
4. digitalizácia.  
3.2.1. Prístupnosť  
Prístupnosť sa vyžaduje  v rámci celého justičného reťazca, aby ľudia mohli získavať relevantné 
informácie  – o justičnom systéme,  o spôsobe, ako podať žalobu,  a súvisiacich finančných aspektoch, 
ako aj  o stave konania až do jeho konca  – a aby bol rozsudok prístupný online . 
– Právna pomoc, súdne poplatky  a právne poplatky  – 
Náklady súdneho sporu predstavujú kľúčový faktor, ktorý určuje prístup  k spravodlivosti. Vysoké 
náklady súdneho sporu vrátane súdnych (55) a právnych poplatkov (56) môžu sťažovať prístup  
k spravodlivosti. Náklady súdneho sporu  v občianskoprávnych  a obchodných veciach nie sú na 
úrovni EÚ harmonizované.  Keďže sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi,  v jednotlivých 
členských štátoch sa líšia . 
Prístup  k právnej pomoci je základným právom zakotveným  v Charte základných práv EÚ (57). 
Umožňuje prístup  k spravodlivosti osobám, ktoré by nedokázali znášať náklady súdneho spor u. 
Väčšina členských štátov poskytuje právnu pomoc na základe príjmu žiadateľa (58). 
Na obrázku č.  25 je znázornená dostupnosť úplnej alebo čiastočnej právnej pomoci  v konkrétnej 
spotrebiteľskej veci  s hodnotou sporu vo výške 6  000 EUR. Uvádza sa  v ňom poro vnanie hraníc 
príjmu na poskytnutie právnej pomoci  s hranicou chudoby podľa Eurostatu  v každom členskom štáte  
v percentuálnom vyjadrení (59). Ak je napríklad prah na poskytnutie právnej pomoci na úrovni 20  %, 
znamená to, že žiadateľ  s príjmom  o 20 % vyšším ako príslušná hranica chudoby pre jeho členský 
                                                           
55  Súdne poplatky sa chápu ako suma, ktorú je potrebné zaplatiť, aby sa mohlo začať konanie pred súdom alebo tribunálom  
v inej ako trestn ej veci. 
56  Právne poplatky predstavujú odmenu advokátom za služby poskytované klientom.  
57  Článok  47 ods.  3 Charty základných práv EÚ.  
58  Členské štáty používajú rôzne metódy na stanovenie prahovej hodnoty oprávnenosti, napr. rôzne referenčné obdobia 
(mesačné/ročné príjmy). Približne polovica členských štátov má stanovenú aj prahovú hodnotu súvisiacu  s osobným 
kapitálom žiadateľa. To sa však pre tento údaj nezohľadňuje.  V BE, BG, IE, ES, FR, HR, HU, LT, LU, NL  a PT majú 
určité skupiny ľudí (napr. jednotliv ci, ktorí poberajú určité dávky) automaticky nárok na poskytnutie právnej pomoci  
v občianskoprávnych/obchodných sporoch. Dodatočné kritériá, ktoré členské štáty môžu použiť, napríklad skutková 
podstata, sa  v tomto údaji nezohľadňujú. Aj keď to priamo  s údajom nesúvisí,  v niekoľkých členských štátoch (AT, CZ, 
DE, DK, IT, NL, PL, SI) sa právna pomoc neobmedzuje na fyzické osoby.  
59  S cieľom získať porovnateľné údaje je hranica chudoby podľa Eurostatu pre každý členský štát prevedená na mesačný 
príjem. Miera r izika chudoby je stanovená na úrovni 60  % mediánu národného ekvivalentného disponibilného príjmu 
domácnosti. Európsky prieskum  o príjmoch  a životných podmienkach, tabuľka Eurostatu ilc_li01, 
https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en . 
 
29 
 štát podľa Eurostatu bude stále oprávnený na poskytnutie právnej pomoci. Ak je však prah na 
poskytnutie právnej pomoci na mínusovej úrovni, znamená to, že osoba  s príjmom nižším ako 
príslušná hranica chudoby n emusí byť oprávnená na poskytnutie právnej pomoci.  
Niektoré členské štáty uplatňujú systém právnej pomoci, ktorý zabezpečuje 100  % pokrytie trov 
súvisiacich  s právnym sporom (úplná právna pomoc), doplnený systémom pokrývajúcim čiastkové 
trovy (čiastočná právna pomoc), pričom pri systéme čiastočnej právnej pomoci sa uplatňujú iné 
kritériá oprávnenosti než pri systéme úplnej právnej pomoci. Iné členské štáty uplatňujú iba systém 
úplnej alebo iba systém čiastočnej právnej pomoci.  
Obrázok č.  25: Hranica príjmu na poskytnutie právnej pomoci  v konkrétnej spotrebiteľskej 
veci, 2021 (*) (rozdiely  v % oproti hranici chudoby podľa Eurostatu) [zdroj: Európska komisia  
a Rada advokátskych komôr  a združení právnikov Európy (CCBE)(60)] 
 
(*) EE: rozhodnutie  o poskytnutí právnej pomoci nie je založené na výške finančných zdrojov žiadateľa ; IE: právna 
pomoc musí zohľadňovať aj disponibilné aktíva žiadateľa; CY: údaje za rok 2020; MT: údaje za rok 2020; LV: hranice 
príjmu sa líšia  v závislosti od obcí; na obrázku sa znázorňuje horný limit; PT: o poskytnutí právnej pomoci rozhoduje 
verejná správa (na obrázku ako „P.A.“), pričom ministerstvo sociálnych vecí posudzuje finančnú situáciu žiadateľa 
podľa práva; RO: údaje za rok 2020.  
Väčšin a členských štátov vyžaduje, aby účastníci konania pri začatí súdneho konania zaplatili súdny 
poplatok. Príjemcovia právnej pomoci sú často oslobodení od súdnych poplatkov. Len  v Bulharsku, 
Estónsku, Holandsku, Írsku, Poľsku  a Slovinsku nie sú príjemcovia právnej pomoci automaticky 
oslobodení od súdnych poplatkov.  V Česku  o oslobodení príjemcu právnej pomoci od povinnosti 
zaplatiť súdny poplatok rozhoduje  v každom jednotlivom prípade súd.  V Luxembursku nemusia 
účastníci sporu, ktorí využívajú právnu pomoc, zaplatiť úradný poplatok ako navrhovateľ. Na 
                                                           
60  Údaje za rok 2021 získané prostredníctvom dotazníkov určených členom Rady advokátskych komôr  a združení 
právnikov Európy (CCBE) na základe tohto konkrétneho scenára: spor spotrebiteľa so spoločnosťou (uviedli sa dve 
rozličné hodnoty sporu,  a to: 6 000 EUR  a hranica rizika chudoby za každý členský štát podľa Eurostatu). Vzhľadom na 
to, že podmienky na poskytnutie právnej pomoci závisia od situácie ž iadateľa, sa použil tento scenár: slobodný, 35 -ročný 
zamestnanec bez závislých osôb alebo bez poistenia právnej ochrany,  s pravidelným príjmom  a prenajatým bytom. 
-70%-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DKESELITDEBELVLTNLSEIESIMTBGLUFISKFRHRROHUCZATPLEECYPT
Úplná právna pomoc Čiastočná právna pomoc0%UVÁŽENIE 
SÚDU
ŽIADNY SCENÁR PRÁVNEJ 
POMOCI
UVÁŽENIE VEREJNEJ SPRÁVY
 
30 
 obrázku č.  26 sa porovnáva pre uvedené dva scenáre výška súdnych poplatkov ako podiel hodnoty 
sporu. Ak sú napríklad súdne poplatky zobrazené na obrázku ďalej ako 10  % sporu  v hodnote 
6 000 EUR, spotrebiteľ bude  musieť na začatie súdneho konania zaplatiť súdny poplatok vo výške 
600 EUR. Nízka hodnota sporu je založená na hranici rizika chudoby podľa Eurostatu pre každý 
členský štát.  
Obrázok č.  26: Súdny poplatok na začatie súdneho konania  v konkrétnej spotrebiteľskej veci, 
2021 (*) (výška súdneho poplatku ako podiel hodnoty sporu ) [zdroj: Európska komisia  a Rada 
advokátskych komôr  a združení právnikov Európy (CCBE)(61)] 
 
(*) „Nízka hodnota sporu“ je hodnota, ktorá zodpovedá hranici chudoby  podľa Eurostatu pre jednu osobu  v každom 
členskom štáte prevedenej na mesačný príjem (napr.  v roku 2019 sa táto hodnota pohybovala od 193 EUR  v RO do 
1 824 EUR  v LU); ES, PT: neboli poskytnuté žiadne údaje; BG, RO: údaje  o súdnych poplatkoch za rok 2020  v prípade 
hodnoty sporu 6  000 EUR. neboli poskytnuté žiadne informácie  o súdnych poplatkoch  v prípade nízkej hodnoty sporu; 
CY: údaje za rok 2020; LU: účastníci sporu musia  v prípade, že sa im neposkytuje právna pomoc, zaplatiť pri začatí 
konania úradný p oplatok ako navrhovateľ; MT: údaje za rok 2020; NL: súdne poplatky  v prípade príjmu do 2 383 EUR 
mesačne; AT: maximálna výška súdnych poplatkov závisí od inštancie súdu; SE: súdne poplatky  v občianskoprávnych 
konaniach sa líšia  v závislosti od druhu veci.  V prípade sporov  s hodnotou sporu do 2  339 EUR je súdny poplatok 
88 EUR.  V prípade hodnoty sporu nad 2  239 EUR je súdny poplatok 275  EUR.  V prípade iných druhov sporov platia iné 
súdne poplatky.  
Efektívne vymáhanie plnenia zmlúv je pre hospodárstvo nevyhnutné. Pravdepodobnosť vymoženia 
skutočných nákladov súdneho sporu posilňuje postavenie veriteľa, ktorý sa usiluje  o vymoženie 
plnenia zmluvy. Zvyčajne musí veriteľ ako navrhovateľ zaplatiť súdny poplatok za podanie žaloby 
na súd. Vo všeobecnosti plat í, že súdy nariadia žalovanému, ktorý bol neúspešným účastníkom 
konania,  v plnej výške uhradiť súdne poplatky znášané navrhovateľom, ktorý bol úspešným 
účastníkom konania. Na obrázku č.  27 sa uvádza suma súdnych poplatkov potrebných na začatie 
                                                           
61  Údaje, ktoré sa týkajú hraníc príjmu platných  v roku 2020, boli získané prostredníctvom do tazníkov určených členom 
Rady advokátskych komôr  a združení právnikov Európy (CCBE) na základe tohto scenára: spotrebiteľský spor medzi 
jednotlivcom  a spoločnosťou (uviedli sa dve rozličné hodnoty sporu,  a to: 6 000 EUR  a hranica rizika chudoby za každý 
členský štát podľa Eurostatu). 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FR BE ITMT SK LT IEDK LU NL SE CZ AT PL SIHU EL LV DE EE HR FICY BG RO ES PT
 Súdny poplatok pri hodnote sporu 6 000 EUR (v %) Súdny poplatok pri nízkej hodnote sporu * (v  EUR)Ž
I
A
D
N
EŽIADNE 
ÚDAJE
 
31 
 súdneho kona nia v konkrétnej obchodnej veci týkajúcej sa sporu medzi dvomi spoločnosťami  
v cezhraničnom obchodnom spore  o vymáhaní plnenia zmluvy  s hodnotou na úrovni 20  000 EUR.  
Obrázok č.  27: Súdny poplatok na začatie súdneho konania  v konkrétnej obchodnej veci, 2021 
(*) (v EUR ) [zdroj:  Európska komisia  a CCBE (62)] 
 
(*) CY, LU, MT, PL, RO : údaje za rok 2020; EL, ES : o vymožení súdnych poplatkov sa rozhoduje individuálne; HU: 
úspešný účastník konania nemá možnosť vymôcť súdne poplatky  v plnej výške.  
Veriteľ musí zvyčajne znášať poplatky za vlastného advokáta nielen vo fáze sporu, ale aj vo fáze 
pred ním. Pokiaľ ide  o úhradu, väčšina členských štátov uplatňuje pravidlo, podľa ktorého strana, 
ktorá je neúspešným účastníkom konania, znáša ni elen vlastné náklady na právne úkony, ale aj 
náklady úspešného účastníka konania. Týmto pravidlom sa odrádza od podávania žalôb  s malou 
pravdepodobnosťou úspechu, ale podporuje sa podávanie žalôb  s veľkou pravdepodobnosťou 
úspechu. Na obrázku č.  28 sa znáz orňuje suma, ktorú by súd priznal úspešnému navrhovateľovi  
v scenári  s konkrétnou obchodnou vecou (poznámka pod čiarou č.  62). 
Možno rozlišovať medzi tromi systémami poplatkov : 
1. v členských štátoch so zákonným systémom poplatkov závisí úhrada právnych po platkov od 
úrovne zákonných poplatkov za prácu advokáta, ktorá sa  v jednotlivých členských štátoch do veľkej 
miery líši ; 
2. v členských štátoch bez zákonného systému poplatkov existuje úhrada právnych poplatkov  v plnej 
(Portugalsko, Fínsko) alebo čiastočne j (Lotyšsko, Luxembursko) výške;  
                                                           
62  Údaje boli získané prostredníctvom dotazníkov určených členom Rady advokátskych komôr  a združení právnikov 
Európy (CCBE) na základe scenára opísaného  v predchádzajúcom texte. Členovia rady CCBE boli požiadaní  
o poskytnutie i nformácií  o splatných súdnych poplatkoch za podanie žaloby vo veci uvedenej  v scenári.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTŽ
i
a
d
n
eŽ
I
A
D
N
E  
Ú
D
A
J
E
 
32 
 3. v mnohých členských štátoch  o otázke úhrady rozhoduje súd individuálne . 
Obrázok č.  28: Vymožiteľnosť právnych poplatkov  v obchodnom spore, 2021 (*) (v EUR) 
[zdroj: Európska komisia  a Rada advokátskych komôr  a združení právnikov Európy (CCBE)(63)] 
 
(*) Na tomto obrázku právne poplatky nezahŕňajú správne náklady ani prípadnú DPH. Hypotetický právny poplatok  
v scenári fázy sporu má výšku 1  650 EUR. Vymoženie  v plnej výške  v systémoch bez zákonných poplatkov znamená, že 
túto sumu (1  650 EUR) možno vymôcť. Členské štáty  s čiastočnou vymožiteľnosťou (LV, LU) sú zoradené podľa 
vymožiteľných právnych poplatkov (od najvyšších po najnižšie,  v rozsahu od 2  200 EUR do 660  EUR). Obrázok 
neobsahuje i nformácie  o vymožiteľnosti právnych poplatkov za fázu pred sporom, pretože sa nepredpokladá vo všetkých 
členských štátoch. IT: v IT existujú zákonné poplatky (v  scenári 3  235 EUR), ale súd môže rozhodnúť  o úhrade  
v stanovenom rozsahu; LT: súd rozhodne na z áklade pokynov ministerstva spravodlivosti. Maximálna výška  v scenári 
by bola 3  350 EUR; HU: existujú dva scenáre: súd by mohol uložiť vymoženie súdnych poplatkov úspešným účastníkom 
konania  v plnej výške na základe dohody  o právnych poplatkoch medzi advokátom  a klientom; súd by mohol zohľadniť 
zákonný systém právnych poplatkov  a uložiť len čiastočné vymoženie súdnych poplatkov úspešným účastníkom konania 
napriek dohode medzi advokátom  a klientom; MT: na MT neexistuje koncepcia hodinových právnych popl atkov, úhrada 
sa stanovuje na základe hodnoty sporu;  AT: scenár nie je  v plnej miere uplatniteľný na systém úhrady AT; PL: minimálna 
výška poplatkov sa stanovuje  v zákone  a závisí od hodnoty predmetu sporu. Súd by mohol rozhodnúť  o odpustení 
poplatkov alebo uložiť zaplatenie minimálnych poplatkov (v  prípade, že poplatky sú vyššie  z dôvodu osobitných okolností, 
ktoré sa stanovujú  v príslušných právnych predpisoch).  
  
                                                           
63  Údaje boli získané prostredníctvom dotazníkov určených členom rady CCBE na základe rovnakého scenára ako  
v prípade obrázka č.  27 (poznámka pod čiarou č.  62). Právne poplatky sa vypočítali na základe tohto scenára: 
spoločnosť, ktorá sa snaží vymôcť plnenie zmluvy, uzavrela zmluvu so špecializovaným  a skúseným advokátom. 
Advokát vykonal túto prácu: vo fáze pred sporom: tri hodiny práce, jeden vypracovaný dokument, pričo m hodinový 
právny poplatok je vo výške 200  EUR (celkom 600  EUR); vo fáze sporu: 11 hodín práce, tri vypracované dokumenty  
a dve súdne pojednávania, pričom hodinový právny poplatok je vo výške 200  EUR netto (celkom 2  200 EUR). Členovia 
rady CCBE mali poskyt núť informácie  o a) zákonnom poplatku za prácu vykonanú vo fáze pred sporom, ak sa vykonala;  
a b) výške právneho poplatku, ktorý by súd opodstatnene nariadil uhradiť neúspešnému účastníkovi konania. 
(Hypotetický hodinový právny poplatok sa  v porovnaní  s porovnávacím prehľadom EÚ  v oblasti justície  z roku 2020 
zmenil,  v dôsledku čoho odpovede nie sú porovnateľné.)  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHRELSIDEMTPTFILVLUBEDKEEIEESFRITLTHUPLROSEBG
Výška právneho poplatku, ktorý vymohol úspešný účastník konania za právne služby vo fáze sporuUVÁŽENIE SÚDUŽ
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
EPRÁVNY 
POPLATOK 
VYMOŽITEĽNÝ 
ÚSPEŠNÝM 
ÚČASTNÍKOM 
KONANIA V 
ČIASTOČNEJ 
VÝŠKEPRÁVNY 
POPLATOK 
VYMOŽITE
ĽNÝ 
ÚSPEŠNÝM 
ÚČASTNÍK
OM 
KONANIA 
V PLNEJ 
VÝŠKESystém zákonných poplatkov Žiadny systém zákonných poplatkov
 
33 
 – Prístup  k alternatívnym metódam riešenia sporov – 
Na obrázku č.  29 je znázornené úsili e členských štátov zamerané na podporu dobrovoľného 
používania alternatívnych metód riešenia sporov (ARS)  s konkrétnymi stimulmi. Tieto sa môžu líšiť 
podľa oblasti práva (64). 
Obrázok č.  29: Podpora  a stimulácia využívania metód ARS, 2021 (*) [zdroj: Európska komisia 
(65)] 
 
(*) Možné maximum: 68  bodov. Súhrnné ukazovatele založené na týchto ukazovateľoch: 1. webové sídlo  s informáciami  
o ARS; 2. osvetové kampane  v médiách; 3. brožúry pre širokú verejnosť; 4. súd zabezpečuje na požiadanie osobitné 
informačné stretnutia  o ARS; 5. koordinátori ARS/mediácie na súdoch; 6. zverejnenie hodnotení týkajúcich sa využívania 
ARS; 7. zverejnenie štatistík  o využívaní ARS; 8. právna pomoc pokrýva čiastočne ale bo úplne náklady spojené  s ARS; 
9. úplná alebo čiastočná náhrada súdnych poplatkov vrátane kolkovného, ak je ARS úspešné; 10. na postupy ARS nie je 
potrebný advokát; 11. sudca môže vystupovať ako mediátor; 12. dohodu, ktorú dosiahli účastníci konania, možn o 
presadiť prostredníctvom súdu; 13. možnosť začať konanie/podať žalobu  a predložiť listinný dôkaz online; 14. účastníci 
konania môžu byť informovaní  o začatí  a jednotlivých krokoch konania elektronicky; 15. možnosť online úhrady 
príslušných poplatkov; 16.  využívanie technológií (aplikácií umelej inteligencie, chatbotu) na uľahčenie predloženia  
a riešenia sporov  a 17. iné prostriedky. Za každý  z týchto 17  ukazovateľov sa pridelil jeden bod za každú oblasť práva. 
IE: správne konania patria do kategórie občia nskoprávnych  a obchodných konaní; EL: ARS existuje  v postupoch 
verejného obstarávania na odvolacích správnych súdoch;  ES: ARS je povinné  v pracovnoprávnych veciach; PT: 
v občianskoprávnych  a obchodných sporoch sa súdne poplatky preplácajú iba  v prípade zmierovacích sporov; SK: 
slovenský právny poriadok nepodporuje využívanie ARS na administratívne účely; FI: spotrebiteľské  a pracovnoprávne 
spory sa takisto považujú za občianskoprávne konania; SE: pokiaľ ide  o ARS, sudcovia majú procesnú diskrečnú  
právomoc; pokus  o zmier, ak to nie je nevhodné  z hľadiska povahy konania, je povinnou úlohou sudcu . 
– Osobitné mechanizmy na zabezpečenie prístupu osôb so zdravotným postihnutím  
k spravodlivosti  – 
EÚ a všetky členské štáty sú ako zmluvné strany Dohovoru OSN  o právach osôb so zdravotným 
postihnutím (66) povinné zabezpečiť, aby mali osoby so zdravotným postihnutím účinný  a rovnaký 
                                                           
64  Metódy na podporu  a stimuláciu využívania ARS nezahŕňajú povinné požiadavky na využívanie ARS pred konaním na 
súde, pretože takéto požiadavky v yvolávajú obavy  o ich zlučiteľnosť  s právom na účinný prostriedok nápravy na súde 
zakotveným  v Charte základných práv EÚ.  
65  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
66  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention -on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html .  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Občianskoprávne a obchodné spory Pracovnoprávne spory Spotrebiteľské spory Správne spory
 
34 
 prístup  k spravodlivosti tým, že zabezpečia primerané úpravy  s cieľom  zaistiť rovnosť  
a nediskrimináciu. Zmluvné štáty by mali ta kisto zabezpečiť  prístupnosť,  a to aj  v prípade 
komunikácie  a informácií,  a zároveň opätovne potvrdiť ich rovnosť pred zákonom. Na obrázku č.  30 
sa znázorňujú osobitné mechanizmy  v tejto súvislosti, ako je dostupnosť informácií  v prístupných 
formátoch, dos tupnosť špecifických formátov na požiadanie alebo prístupnosť digitálnych riešení  
v prípade občianskoprávnych  a obchodných konaní, správnych konaní  a trestných konaní na súdoch 
prvej inštancie pre osoby so zdravotným postihnutím . 
Obrázok č.  30: Osobitné mechanizmy na zabezpečenie prístupu osôb so zdravotným 
postihnutím  k spravodlivosti, 2021  [zdroj: Európska komisia (67)] 
 
– Súdna kontrola verejnej správy  v prípade scenárov súvisiacich  s podnikaním  – 
Porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 po prvýkrát poskytuje prehľad vybraných 
právnych záruk týkajúcich sa konania alebo opomenutí správnych orgánov  v scenároch súvisiacich  
s podnikaním68. Príslušné záruky zahŕňajú súdne preskúmanie správnyc h rozhodnutí  a predbežné 
                                                           
67  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
68  V prvom scenári orgány počas súdneho konania súvisiaceho  s vyvlastnením nariadia ťažobnej spoločnosti, aby 
bezodkladne zastavila ťažbu; opierajú sa  o predchádzajúce sťa žnosti vlastníkov domov  v susednej obci, ktoré ťažobná 
spoločnosť už vyriešila. Ak by sa spoločnosť riadila správnym rozhodnutím, každý deň by zaznamenala ušlý zisk vo 
výške 8  000 EUR. Spoločnosť napadne správne rozhodnutie na súde, ktorý nakoniec zruší ro zhodnutie ako 
neodôvodnené.  V druhom scenári spoločnosť usadená  v členskom štáte „B“ podá na príslušnom úrade  v členskom štáte 
„A“ žiadosť  o vydanie stavebného povolenia na stavbu maloobchodnej predajne na ploche 800 metrov štvorcových  
v hlavnom meste člen ského štátu „A“. Spoločnosť nedostane od príslušného úradu žiadne vyjadrenie  v zákonnej 
lehote/v  primeranej lehote na odpoveď (obdobie, počas ktorého sa správny orgán nevyjadrí). A  napokon sa na obrázku 
BGDELVATBEIELTPLSKESNLSISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFRITRO
Sú prístupné a dostupné postupy ARS a primerané úpravy
Potreby a spokojnosť osôb so zdravotným postihnutím boli pokryté v prieskumoch súdov v roku 2020
Opatrenia na zabezpečenie toho, aby osoby so zdravotným postihnutím mohli byť vypočuté a vyjadriť svoju vôľu
Sú dostupné procesné úpravy
Sú dostupné digitálne riešenia súvisiace so súdmi prvej inštancie
Formáty v Braillovom písme, posunkovom jazyku alebo  ľahko čitateľné formáty sú dostupné na požiadanie
Informácie sú k dispozícii v prístupných formátoch vrátane digitálneho a papierového formátu
 
35 
 opatrenia alebo možnosť získať finančnú náhradu  v prípade, ak sa správny orgán nevyjadrí alebo ak 
je rozhodnutie neodôvodnené. Všetky tieto záruky prispievajú ku kvalite justičného systému, ktorý 
je zvlášť dôležitý pre podnikateľsk é a investičné prostredie, ako aj pre fungovanie jednotného trhu . 
Obrázok č.  31: Právne záruky týkajúce sa rozhodnutí alebo nekonania správnych orgánov, 
2021 (*) [zdroj:  Európska komisia (69)] 
 
  
                                                           
skúma, či spoločnosť môže žiadať  o finančnú náhradu z a škody spôsobené omeškaním (obdobie, počas ktorého sa 
správny orgán nevyjadrí) vo veci vydania stavebného povolenia (za predpokladu, že stavebné povolenie sa nakoniec 
vydá) od príslušného úradu.  
69  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontak tných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
 
 
Nečinnos ť správn eho orgánu = implicitn é zamietnutie   
 Nečinnos ť správn eho orgánu = implicitn ý súhlas 
Možno sť finančn ej náhrady v p rípade 
škody spôsoben ej správn ym 
rozhodnutím zam ietnut ým súdom  ako  
neodôvodnené  
 Možnos ť finančn ej náhrady v p rípade 
škody spôsoben ej nečinnos ťou 
správn eho orgánu  
 Súd môže pozastavi ť výkon správn eho 
rozhodnut ia predbežným opat rením  
 
 V prípade nečinnos ti správn eho orgánu m ôže súd nariadiť , aby s a orgán v ecou 
zaoberal  
 

 
36 
 – Súdnictvo zohľadňujúce potreby detí  – 
V porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 sa  v porovnaní  s predchádzajúcimi 
vydaniami uvádza hlbšia analýza súdnictva zohľadňujúceho potreby detí. Na obrázku č.  32 sa 
znázorňujú rôzne mechanizmy  v členských štátoch, ktoré prispievajú  k tomu, aby justičný systém 
viac zodpovedal potrebám detí. Na obrázku č.  33 sa skúmajú osobitné mechanizmy, ktoré sú  
k dispozícii  v prípade, keď je obeťou alebo podozrivou/obvinenou osobou dieťa . 
Obrázok č.  32: Osobitné mechanizmy pre konania zohľadňujúce potreby detí, 2021 (*) 
(občianskoprávne  a trestné konania/konania  v rámci súdnictva pre mladistvých  a správne konania)  
[zdroj:  Európska komisia (70)] 
 
(*) Deti: osoby mladšie ako 18 rokov.  Údaje za MT  o odbornej príprave sudcov sú za rok 2020 . 
  
                                                           
70  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy  a Európskou 
sieťou odbornej justičnej prípravy.  
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHRITATFIBEIENLSISECZLUPTROSKCYMT
Sú zavedené opatrenia na zabezpečenie osobitného zaobchádzania s deťmi, ktoré sú pozbavené
slobody
Deti, ktoré sa zúčastňujú na trestnom konaní ako podozrivá osoba alebo obvinená osoba, majú
nárok na právnu pomoc
Odborná príprava pre sudcov týkajúca sa komunikácie s deťmi, ktorá zohľadňuje potreby a práva
dieťaťa
Hodnotenie takéhoto zaobchádzania je pokryté v prieskumoch súdov určených pre osoby, ktoré
využívajú služby súdov
S deťmi sa zaobchádza primeraným spôsobom, ktorý zohľadňuje ich osobitné potreby a práva
Osobitne navrhnuté webové sídlo zohľadňujúce potreby detí na poskytovanie online informácií o
justičnom systéme
 
37 
 Obrázok č.  33: Osobitné mechanizmy pre konania zohľadňujúce potreby detí  v prípade, keď 
je obeťou alebo podozrivou osobou alebo obvinenou osobou dieťa, 2021 (*) [zdroj:  Európska 
komisia (71)] 
 
(*) Deti: osoby mladšie ako 18 rokov.  
3.2.2. Zdroje  
Na riadne fungovanie justičného systému sú potrebné dostatočné zdroje vrátane nevyhnutných 
investícií do fyzickej  a technickej infraštruktúry  a náležite kvalifikovaných, vyškolených  
a primerane odmeňovaných zamestnancov všetkých kategórií. Bez primeraného vybavenia, 
nástrojov alebo zamestnancov  s požadovanou kvalifikáciou, zručnosťami  a prístupom  k priebežnej 
odbornej príprave je ohrozená kvalita konaní  a rozhodnutí.  
– Finančné zdroje  – 
Na nasledujúcich obrázkoch sa znázorňujú skutočné výdavky verejnej správy na fungovanie 
justičného systému (okrem väzníc) na obyvateľa (obrázok č.  34) aj ako podiel na hrubom domácom 
produkte (HDP) (obrázok č.  35). 
  
                                                           
71  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou ko ntaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Audiovizuálne záznamy z vypočutia detí
Deti sa vypočúvajú v špeciálnom prostredí zohľadňujúcom potreby detí a môžu sa účinne zúčastňovať na
vypočutí
Deťom sa poskytujú informácie o ich právach a konania zohľadňujúce potreby detí
Deťom poskytuje pomoc advokát (vždy alebo v prípade potreby)Dva stĺpce pri každom členskom štáte zobrazujú účasť detí ako (zľava doprava): 
1. obete 
2. podozrivé alebo obvinené osoby
 
38 
 Obrázok  č. 34: Celkové výdavky verejnej správy na súdy  v EUR na obyvateľa, 2012, 
2018  – 2020  (*) (zdroj: Eurostat)  
 
(*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov  v roku 2020 (od najvyšších po najnižšie). Nasledujúce údaje sú predbežné: 
DE (2018  – 2020), ES (2020), FR (2019  – 2020), IT (2020)  a PT (2020) . 
Obrázok č.  35: Celkové výdavky verejnej správy na súdy ako percentuálny podiel HDP, 2012, 
2018  – 2020  (*) (zdroj: Eurostat)  
 
 (*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov  v roku 2020 (od najvyšších po najnižšie). Nasledujúce údaje sú predbežné: 
DE (2018  – 2020), ES (2020), FR (2019  – 2020), IT (2020)  a PT (2020) . 
– Ľudské zdroje  – 
Pre kvalitu justičného systému sú zásadné primer ané ľudské zdroje. Rozmanitosť sudcov vrátane 
vyváženého zastúpenia mužov  a žien prináša doplňujúce vedomosti, zručnosti  a skúsenosti  
a odzrkadľuje realitu spoločnosti.  
050100150200250
LUDEIENLSEATSIBEFIITESDKMTFRPLLVPTCZEEBGHRELHUSKROLTCY
2012 2018 2019 2020

 
39 
 Obrázok č.  36: Počet sudcov, 2012, 2018  – 2020 (*) (na 100  000 obyvateľov) [zdroj: štúdia 
Komisie Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ)]  
 
(*) V súlade  s metodikou CEPEJ táto kategória pozostáva zo sudcov, ktorí pracujú na plný úväzok. Nezahŕňa 
Rechtspfleger/súdnych úradníkov, ktorí existujú  v niektorých členských štátoch. AT: údaje  o správnom súdnictve sú 
súčasťou údajov od roku 2016; EL: od roku 2016 zahŕňajú údaje  o počte sudcov  z povolania všetky oblasti trestného  
a občianskeho súdnictva, ako  aj sudcov správnych orgánov; IT: neberú sa do úvahy regionálne komisie pre audit, 
miestne daňové komisie  a vojenské súdy. Správne súdnictvo sa zohľadňuje od roku 2018 . 
Obrázok č.  37: Podiel sudkýň  z povolania na najvyšších súdoch  v rokoch 2019  – 2021  (*) 
[zdroj:  Európska komisia (72)] 
 
(*) Údaje sú zoradené podľa hodnôt za rok 2020, od najvyššej po najnižšiu. MT: na najvyššom súde nepôsobili  v rokoch 
2019  a 2020 žiadne sudkyne.  
 
 
                                                           
72  Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, databáza rodových štatistík: https://eige.euro pa.eu/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable .  

 
40 
 Obrázok č.  38: Počet advokátov, 2012, 2018  – 2020 (*) (na 100  000 obyvateľov) [zdroj: štúdia 
Komisie Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ)]  
 
(*) V súlade  s metodikou CEPEJ je advokát osoba kvalifikovaná  a oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať 
súdom podania  a konať  v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať na súde alebo poskytovať právne 
rady a zastupovať klientov  v právnych záležitostiach [odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2000)  21 
o slobodnom výkone profesie advokáta]. DE: v Nemecku sa nerozlišuje medzi rôznymi skupinami advokátov, napríklad 
medzi právnymi zástupcami (solicitors) alebo obhajcami (barristers); FI: od roku 2015 sa do počtu advokátov zahŕňajú 
advokáti pracujúci  v súkromnom sektore, ako aj advokáti pracujúci vo verejnom sektore . 
  

 
41 
 – Odborná príprava  – 
Odborná justičná príprava významne prispieva ku kvalite súdnych rozhodnutí  a justičných služieb 
poskytovaných občanom. Súbor ďalej uveden ých údajov sa vzťahuje na odbornú justičnú prípravu  
v širokej škále oblastí zahŕňajúcich komunikáciu  s účastníkmi konania  a s novinármi, ako aj justičné 
zručnosti . 
Obrázok č.  39: Dostupnosť odbornej prípravy pre sudcov  v oblasti komunikácie, 2021 (*) 
[zdroj: Európska komisia (73)] 
 
(*) Možné maximum: 16  bodov. Členské štáty dostali 1  bod, ak majú zabezpečenú úvodnú odbornú prípravu,  a 1 bod, ak 
majú zabezpečenú priebežnú odbornú prípravu (najviac 2  body za každý typ odbornej prípravy). MT: údaje za rok 2020 . 
  
                                                           
73  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci  s Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy.  
0246810121416
CZ DE FR AT PTBG ITES BE PLNL ELHR FIDK EE IEMT LVRO LTLU SK CY SISE HU
V oblasti používania sociálnych médií a/alebo komunikácie s médiami
V oblasti zvyšovania informovanosti a práce s dezinformačnými kampaňami v nových médiách (sociálnych médiách)
V oblasti komunikácie s obeťami domáceho násilia
V oblasti komunikácie s obeťami rodovo motivovaného násilia
V oblasti komunikácie so žiadateľmi o azyl
V oblasti komunikácie so zrakovo alebo sluchovo postihnutými osobami
V oblasti komunikácie s LGBTIQ osobami
V oblasti komunikácie s osobami s odlišným kultúrnym, náboženským, etnickým alebo jazykovým pôvodomŽ
i
a
d
n
e
 
42 
 3.2.3. Hodnotiace nástroje  
Pravidelné hodnotenie by mohlo zlepšiť schopnosť justičného systému reagovať na súčasné  
a budúce problémy, čím by sa zvýšila jeho kvalita. Prieskumy (obrázok č.  40) sú potrebné na 
posúdenie fungovania justičných systémov  z perspektívy odborníkov pracujúcich  v oblasti práva  
a účastníkov konaní . 
Obrázok č.  40: Témy prieskumov vykonaných medzi účastníkmi konaní alebo odborníkmi 
pracujúcimi  v oblasti práva, 2019 (*) [zdroj: Európska komisia (74)] 
 
(*) Členské štáty dostali jeden bod za každú tému prieskumu bez ohľadu na to, či sa prieskum vykonal na vnútroštátnej 
alebo regionálnej úrovni či na úrovni súdov.  Kategória „Iné témy“ obsahuje prieskum medzi účastníkmi sporu  o nových 
spôsoboch zvyšovania kvality zákazníckych služieb na súdoch  a o prístupnosti súdov ( FR), prieskum medzi sudcami  
o témach, ako je všeobecný stav justičného systému, ich funkčná nezávislosť  a nezávislosť súdnictva ( ES), pomoc 
poskytovaná obetiam trestných činov ( PL), všeobecné aspekty súdov  a ich fungovanie, prístup  k informáciám  o súdoch, 
priestoroch súdov, sudcovi rozhodujúcom vo veci, zdrojoch, b ezúhonnosti ( PT). 
3.2.4. Digitalizácia  
Využívanie informačných  a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) môže posilniť justičné 
systémy členských štátov  a zabezpečiť ich lepšiu prístupnosť, účinnosť, odolnosť  a pripravenosť na 
riešenie súčasných aj budúcich problémov. Pandémia COVID -19 mala nepriaznivý vplyv aj na 
vnútroštátne justičné systémy  a upriamila pozornosť na množstvo problémov, ktoré ovplyvňujú 
fungovanie súdnictva. Zároveň ukázala potrebu ďalšieho zlepšenia digitalizácie vnútroštátnych 
justičných systémov . 
V starších vydaniach porovnávacieho prehľadu EÚ  v oblasti justície sa uvádzali komparatívne údaje  
o určitých aspektoch IKT  v justičných systémoch. Ako bolo uvedené  v oznámení Komisie  
                                                           
74  Údaje za rok 2019 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnú troštátne justičné systémy.  
BG LTLVPTDKHU SISEFRRO ESPLBECZDEEE IEELHR ITCYLUMTNLATSK FI
Iné Informovanosť o právach
Všeobecná úroveň dôvery v justičný systém Potreby a spokojnosť zrakovo/sluchovo postihnutých osôb
Potreby a spokojnosť cudzincov Rozsudok/rozhodnutie súdu
Vedenie pojednávania Služby zákazníkom na súdoch
Prístupnosť služieb súdovŽiadne prieskumy v roku 2020
 
43 
 z 2. decembra  2020  s názvom Digitalizácia justície  v EÚ (75), porovnávací prehľad bol podstatne 
rozšírený  o ďalšie údaje týkajúce sa digitalizácie  v členských štátoch. Malo by sa tým umožniť 
dôsledné monitorovanie oblastí pokroku  a nevyriešených problémov.  
Ústretové súdnictvo musí občanom poskytovať informácie  o vnútroštátnych justičných systémoch 
ľahko prístupným spôsobom, ale aj vo forme vhodnej pre konkrétne skupiny spoločnosti, ktoré by inak 
mali ťažkosti  s prístupom  k týmto informáciám. Na obrázku č.  41 je znázornená online dostupnosť 
informácií  a špecifick ých verejných služieb, ktoré môžu ľuďom uľahčiť prístup  k spravodlivosti . 
Obrázok č.  41: Online dostupnosť informácií  o justičnom systéme pre širokú verejnosť, 2021  (*) 
[zdroj: Európska komisia (76)] 
 
(*) DE: každá spolková krajina  a spolková úroveň samostatne rozhoduje  o tom, ktoré informácie poskytne online.   
                                                           
75  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu  a sociálnemu výboru  a Výboru 
regiónov  s názvom Digitalizácia justície  v Európskej únii Súbor príležitostí [COM(2020)  710] a sprievodný pracovný 
dokument SWD(2020)  540.  
76  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
BGDEESLVNL IEFRLTPL FISEDKEE ITSIMTATSKBEHU PTCZLUROHRELCY
Cudzinci: webové sídla s online informáciami o justičnom systéme
Náhrada škody pre obete: webové sídla s jasne čitateľnými a zrozumiteľnými informáciami o prístupe k existujúcim režimom
Právna pomoc: interaktívna online simulácia na posúdenie oprávnenosti
Právna pomoc: informácie o prístupe k webovým sídlam s jasne čitateľnými a zrozumiteľnými informáciami
Súdne poplatky: webové sídla s jasne čitateľnými a zrozumiteľnými informáciami o súdnych poplatkoch a nároku na ich
zníženie
Právne potreby: webové sídla s kontaktnými údajmi iných organizácií, ktoré nepatria do existujúceho systému právnej pomoci
Procesné práva občanov: webové sídla s jasne čitateľnými a zrozumiteľnými informáciami
Webové sídla s kontaktnými formulármi alebo e-mailovými adresami určené na otázky týkajúce sa začatia súdneho konania
alebo účasti na súdnom konaní
Webové sídlo s odkazmi na všetky online formuláre potrebné na začatie súdneho konania alebo na účasť na súdnom konaní
Webové sídla týkajúce sa prístupu k spravodlivosti sa dajú prezerať na smartfóne
Vzdelávanie širokej verejnosti o zákonných právach prostredníctvom online nástrojovŽiadne
 
44 
 – Pravidlá týkajúce sa digitalizácie  – 
Využívanie digitálnych riešení  v občianskoprávnych/obchodných, správnych  a trestných konaniach 
si často vyžaduje vhodnú reguláciu vo vnútroštátnych procesných pravidlách. Na obrázku č.  42 sa 
znázorňuje možnosť pre rôznych aktérov používať technológie komunikácie na diaľku (napríklad 
videokonferencie) pri postupoch súvisiacich so súdnymi konaniami  a odráža sa súčasná situácia  
v oblasti p rípustnosti digitálnych dôkazov . 
Obrázok č.  42: Procesné pravidlá umožňujúce využívanie digitálnych technológií na súdoch  
v občianskoprávnych/obchodných, správnych  a trestných konaniach, 2021 (*) [zdroj: 
Európska komisia (77)] 
 
(*) V prípade každého členského štátu predstavuje prvý stĺpec procesné pravidlá pre občianskoprávne/obchodné 
konania, druhý stĺpec pre správne konania  a tretí stĺpec pre trestné konania. Možné maximum: 12  bodov.  V prípade 
každého kritéria sa dva body pridelil i, ak je možnosť  k dispozícii pri všetkých občianskoprávnych/obchodných, správnych  
a trestných konaniach (pri trestných konaniach bola možnosť vypočutia účastníkov konania rozdelená na žalovaných  
a obete). Body sa vydelia dvoma, ak možnosť nie je  k dispozí cii pri všetkých konaniach.  V prípade členských štátov, ktoré 
nerozlišujú medzi občianskoprávnymi/obchodnými  a správnymi konaniami, sa za obidve oblasti pridelil rovnaký počet 
bodov. EL: žiadne údaje týkajúce sa správnych  a trestných konaní; LU: žiadne úda je týkajúce sa správnych konaní.  
  
                                                           
77  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
024681012
CZEEESSKSEDELTATNLLV SIPTHUMTPL FIHR ITDKBE IEROBGFRLUCYEL
Prípustnosť dôkazov predložených len v digitálnom formáte
Celá ústna časť konania sa môže uskutočniť prostredníctvom technológií komunikácie na diaľku
Tlmočenie je možné prostredníctvom technológií komunikácie na diaľku
Znalcov je možné vypočuť prostredníctvom technológií komunikácie na diaľku
Svedkov je možné vypočuť prostredníctvom technológií komunikácie na diaľku
Účastníkov konania/žalovaných/obete je možné vypočuť prostredníctvom technológií komunikácie na diaľkuTri stĺpce pri každom členskom štáte predstavujú procesné pravidlá, ktoré umožňujú digitálne technológie na súdoch v tomto dr uhukonaní:
1. občianskoprávne/obchodné konania 
2. správne konania 
3. trestné konania. 
 
45 
 – Využívanie digitálnych nástrojov  – 
Okrem procesných pravidiel týkajúcich sa digitalizácie musia mať súdy  a prokuratúry zavedené 
vhodné nástroje  a infraštruktúru na zabezpečovanie komunikácie na diaľku  a vzdialeného prístupu 
na pracovisko (obrázok č.  43). Takisto je potrebná primeraná infraštruktúra  a vybavenie na 
zabezpečenú elektronickú komunikáciu medzi súdmi/prokuratúrami  a odborníkmi pracujúcimi  
v oblasti práva  a inštitúciami (obrázky č.  44 a 45). 
IKT vrátane ino vačnej technológie zohrávajú významnú úlohu pri podpore práce súdnych orgánov. 
Tým významne prispievajú  k skvalitňovaniu justičných systémov. Dostupnosť najrôznejších 
digitálnych nástrojov pre sudcov, prokurátorov  a zamestnancov súdov môže uľahčovať pracov né 
procesy, zabezpečovať spravodlivé rozdelenie pracovného zaťaženia  a viesť  k významnej úspore 
času.  
Obrázok č.  43: Využívanie digitálnych technológií na súdoch  a prokuratúrach, 2021 (*) [zdroj: 
Európska komisia (78)] 
 
(*) Možné maximum: 7  bodov.  V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak súdy  a prokuratúry využívali danú 
technológiu,  a 0,5 bodu, ak technológiu nevyužívali vždy.   
                                                           
78  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Používanie technológií distribuovanej databázy (blockchain)
Používanie aplikácií umelej inteligencie pri hlavných činnostiach
Elektronické prideľovanie vecí s automatizovaným rozdeľovaním na základe objektívnych
kritérií
Používanie technológií komunikácie na diaľku, najmä videokonferencie
Zamestnanci môžu pracovať bezpečne na diaľku
Sudcovia/prokurátori môžu pracovať bezpečne na diaľku
Používanie elektronického systému správy vecí
ŽiadneDva stĺpce pri každom členskom štáte predstavujú používanie digitálnych technológií v týchto 
orgánoch (zľava doprava): 
1. súdy 
2. prokuratúra
 
46 
 Zabezpečená elektronická komunikácia môže prispieť  k skvalitneniu justičných systémov. Možno sť 
súdov elektronicky komunikovať medzi sebou, ako aj  s odborníkmi pracujúcimi  v oblasti práva  
a ďalšími inštitúciami môže uľahčiť procesy  a zmierniť potrebu tlačenej komunikácie  a fyzickej 
prítomnosti, čím sa prispeje  k skráteniu predsúdnych činností  a súdnych konaní.  
Obrázok č.  44: Súdy: nástroje elektronickej komunikácie, 2021 (*) [zdroj: Európska komisia 
(79)] 
 
(*) Možné maximum: 5  bodov.  V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak majú súdy  k dispozícii zabezpečenú 
elektronickú komunikáciu. 0,5  bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je  k dispozícii vo všetkých konaniach. FI: úlohy 
zverené notárom nesúvisia so súdmi. Preto neexistuje žiadny dôvod, aby sa im poskytlo zabezpečené pripojenie.  
Prokuratúry predstavujú zákl adný predpoklad fungovania systému trestnej justície. Takisto môžu 
využívať výhody prístupu  k zabezpečenému kanálu elektronickej komunikácie, ktorý im uľahčuje 
prácu,  a teda vedie  k skvalitňovaniu súdnych konaní. Možnosť zabezpečenej elektronickej 
komuniká cie medzi prokuratúrami  a vyšetrovacími orgánmi, obhajcami  a súdmi by umožnila 
rýchlejšiu  a efektívnejšiu prípravu konaní pred súdom.  
  
                                                           
79  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi súdmi a obhajcami/súdnymi úradníkmi
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi súdmi a notármi
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi súdmi a zariadeniami určenými na zaistenie
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi súdmi a advokátmi na účely konaní
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi súdmi na účely konaní
 
47 
 Obrázok č.  45: Prokuratúra: nástroje elektronickej komunikácie, 2021 (*) [zdroj: Európska 
komisia (80)] 
 
(*) Možné maximum: 5  bodov.  V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak majú prokuratúry  k dispozícii 
zabezpečenú elektronickú komunikáciu. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je  k dispozícii vo všetkých konaniach. 
Dostupnosť  nástrojov elektronickej komunikácie pre prokuratúry zahŕňa aj komunikáciu  s advokátmi, ktorí sú 
zamestnancami prokuratúry.  
  
                                                           
80  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi prokuratúrou a obhajcami
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi prokuratúrou a zariadeniami určenými na zaistenie
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi prokuratúrou a vyšetrovacími orgánmi
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi prokuratúrou a súdmi
Dostupnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie v rámci prokuratúryŽiadne
 
48 
 – Online prístup  k súdom  – 
Schopnosť vykonať konkrétne kroky súdneho postupu elektronicky je dôležitým aspektom kvality 
justičných  systémov. Elektronické podávanie žalôb, ako aj možnosť sledovať  a urýchliť konania 
online alebo doručovať dokumenty elektronicky môžu hmatateľne uľahčiť prístup občanov aj 
podnikov (alebo ich právnych zástupcov)  k spravodlivosti  a obmedziť zdržania aj náklady. 
Dostupnosť takýchto digitálnych verejných služieb by pomohla posunúť súdy  o ďalší krok bližšie  
k občanom aj podnikom, čím by sa zvýšila dôvera  v justičný systém.  
Obrázok č.  46: Digitálne riešenia na začatie  a sledovanie ob čianskoprávnych/obchodných  
a správnych konaní, 2021  (*) [zdroj: Európska komisia (81)] 
 
(*) Možné maximum: 9  bodov.  V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak je možnosť  k dispozícii pri všetkých 
občianskoprávnych/obchodných  a správnych konaniach. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je  k dispozícii vo 
všetkých konaniach.  V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi občianskoprávnymi/obchodnými  a správnymi 
konaniami, sa za obidve oblasti pridelil rovnaký počet bodov . 
  
                                                           
81  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Možnosť zaplatiť súdne poplatky online
Dostupnosť online informácií o súdnych poplatkoch
Oficiálne súdne dokumenty je možné podnikom doručiť elektronicky (ak konanie nezačal podnik)
Oficiálne súdne dokumenty je možné občanom doručiť elektronicky (ak konanie nezačal občan)
Možnosť pre klientov mať prístup k elektronickému spisu súvisiacemu s ich uzavretými konaniami
Možnosť pre klientov mať prístup k elektronickému spisu súvisiacemu s ich prebiehajúcimi konaniami
Dostupnosť elektronickej doručenky preukazujúcej predloženie dokumentov súdu
Možnosť podať žiadosť o poskytnutie právnej pomoci online
Možnosť začať konanie/podať žalobu onlineVprípade každého členského štátu zobrazujú dva stĺpce digitálne technológie na začatie a sledovanie týchto druhov konaní (zľav a doprava): 
1. občianskoprávne/obchodné konania 
2. správne konania
 
49 
 Využívanie digitálnych nástrojov pri uskutočňovaní  a sledovaní súdnych konaní  v trestných veciach 
môže prispieť aj  k dodržiavaniu práv obetí  a žalovaných. Digitálne riešenia môžu napríklad umožniť 
dôvernú komunikáciu na diaľku medzi žalovanými  a ich advoká tmi, umožniť zaisteným žalovaným 
pripraviť sa na pojednávanie  a prispieť  k tomu, aby sa zabránilo druhotnej viktimizácii obetí trestných 
činov . 
Obrázok č.  47: Digitálne riešenia na uskutočňovanie  a sledovanie súdnych konaní  v trestných 
veciach, 2021  (*) [zdroj: Európska komisia (82)] 
 
(*) Možné maximum: 6  bodov.  V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak je možnosť  k dispozícii pri všetkých 
trestných konaniach. 0,5  bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je  k dispozícii vo všetkých konaniach.  
– Prístup  k rozsudkom  – 
Zabezpečením online prístupu  k rozsudkom sa zvyšuje transparentnosť justičných systémov, pomáha 
občanom  a podnikom pochopiť svoje práva  a môže sa prispievať ku konzistentnosti judikatúry. 
Mechanizmy  zverejňovania súdnych rozhodnutí online sú základným predpokladom vytvorenia ľahko 
použiteľných vyhľadávacích prostriedkov (83), ktoré uľahčujú prístup  k judikatúre odborníkom 
pracujúcim  v oblasti práva aj širokej verejnosti. Bezproblémový prístup  k judika túre a jej jednoduché 
opakované použitie uľahčuje využívanie algoritmov  v justičnom systéme, čím umožňuje inovačné 
aplikácie právnických technológií („legal tech“), ktoré využívajú aplikujúci odborníci . 
Pri zverejňovaní súdnych rozhodnutí online treba vyvá žiť rôzne záujmy,  a to v medziach stanovených  
v právnych  a politických rámcoch. Na spracovanie osobných údajov súdmi sa  v plnej miere uplatňuje 
                                                           
82  Údaje za rok 2021 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
83  Pozri Príručku najlepších postupov pre riadenie najvyšších súdov  v rámci projektu  s názvom Najvyššie súdy ako záruka 
účinnosti justičných systémov, s.  29. 
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
Žalovaní môžu mať elektronický prístup k svojim prebiehajúcim konaniam
Obete môžu mať elektronický prístup k svojim prebiehajúcim konaniam
Obete môžu poskytnúť písomné vyhlásenia online (vrátane prvotných žiadostí)
Žalovaní môžu dôverne komunikovať so svojimi advokátmi počas pojednávaní na diaľku
Žalovaní môžu predložiť písomné vyhlásenia online vrátane žiadosti o poskytnutie právnej
pomoci
Zaistení žalovaní môžu používať zariadenia IKT na prípravu na pojednávanieŽiadne
 
50 
 všeobecné nariadenie  o ochrane údajov (84). Pri posudzovaní toho, ktoré údaje sa majú zverejniť, je 
potrebné dosi ahnuť spravodlivú rovnováhu medzi právom na ochranu údajov  a právom na zverejnenie 
súdnych rozhodnutí  s cieľom zabezpečiť transparentnosť justičného systému. Platí to najmä vtedy, ak 
sa zverejnenie týchto údajov odôvodňuje prevažujúcim verejným záujmom.  V právnych predpisoch 
alebo praxi mnohých krajín sa vyžaduje, aby boli súdne rozhodnutia pred zverejnením systematicky 
alebo na vyžiadanie anonymizované alebo pseudonymizované (85). Na údaje súdnych orgánov sa 
vzťahuje aj právny predpis EÚ  o otvorených dátach  a opakovanom použití informácií verejného 
sektora (86). 
Dostupnosť súdnych rozhodnutí  v strojovo čitateľnom formáte (87) uľahčuje využívanie algoritmov  
v justičnom systéme (88). 
Obrázok č.  48: Online prístup širokej verejnosti  k zverejneným rozsudkom, 2021 (*) 
(v občianskoprávnych/obchodných, správnych  a trestných konaniach na súdoch všetkých inštancií) 
[zdroj: Európska komisia (89)] 
 
                                                           
84  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2016/679  z 27. apríla  2016  o ochrane fyzických osôb pri spr acúvaní 
osobných údajov  a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie  
o ochrane údajov) (Ú.  v. EÚ L 119, 4.5.2016, s.  1). 
85  Anonymizácia/pseudonymizácia je účinnejšia, ak sa pri nej využíva algoritmus. Keďže však algoritmy nedokážu 
pochopiť súvislosti, je potrebný dohľad vykonávaný človekom.  
86  Smernica Európskeho parlamentu  a Rady 2003/98/ES zo 17 . novembra  2003  o opakovanom použití informácií 
verejného sektora (Ú.  v. EÚ L  345, 31.12.2003, s.  90) a smernica E urópskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2019/1024  
z 20. júna 2019  o otvorených dátach  a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú.  v. EÚ L  172, 26.6.2019, 
s. 56). 
87  Rozsudky modelované podľa noriem (napr. Akoma Ntoso)  a s nimi súvisiace metaúdaje sa dajú bezplatne stiahnuť vo 
forme databázy alebo inými automatickými prostriedkami (napr. cez aplikačné programovacie rozhranie).  
88  Pozri aj oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu  a sociálnemu výboru  
a Výboru regiónov  s názvom Európska dátová stratégia [COM(2020)  66 final]; Bielu knihu Komisie  o umelej 
inteligencii  – európsky prístup  k excelentnosti  a dôvere [COM(2020)  65 final];  a závery Rady  a zástupcov vlád 
členských štátov zasadajúcich  v Rade  o najlepších postupoch týkaj úcich sa zverejňovania súdnych rozhodnutí online 
(Ú. v. EÚ C  362, 8.10.2018, s.  2). 
89  Údaje za rok 2020 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZRO IEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Trestné súdy najvyššej inštancie Súdy najvyššej inštancie
Trestné súdy druhej inštancie Súdy druhej inštancie (občianske, obchodné a správne)
Trestné súdy prvej inštancie Súdy prvej inštancie (občianske, obchodné a správne)
 
51 
 (*) Možné maximum: 9  bodov. Za každú inštanciu súdu sa udelil jeden bod, ak boli dostupné všetky rozsudky  
v občianskoprávnych/obchodných, správnych  a trestných konaniach, 0,75 bodu, ak bola dostupná väčšina rozsudkov (dostupných viac než 
50 %) a 0,5 bodu, ak boli dostupné len niektoré rozsudky (dostupných menej než 50  %). V prípade členských štátov  s dvojstupňovým 
systémom súdov sa body pridelili za tri stupne, pričom odzrkadľujú príslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu.  V prípade členských štátov, 
ktoré nerozlišujú medzi týmito dvoma oblasťami práva (občianskoprávne/obchodné  a správne konania), sa za o bidve oblasti pridelil 
rovnaký počet bodov. BE: v občianskoprávnych  a trestných konaniach rozhoduje  o zverejnení svojich rozsudkov každý súd samostatne; 
DE: o online dostupnosti rozsudkov prvej inštancie rozhoduje každá spolková krajina samostatne; AT: v prvej a druhej inštancii 
rozhodujú  o tom, ktoré rozsudky majú byť zverejnené, sudcovia.  Rozhodnutia najvyššieho súdu, ktorými sa zamieta odvolanie bez 
podrobného odôvodnenia, sa nezverejňujú. Rozhodnutia najvyššieho správneho súdu vydané jedným sudcom sa zv erejňujú vtedy, ak  o ich 
zverejnení rozhodne daný sudca. Ďalej sa nezverejňujú rozhodnutia, ktoré obsahujú len právne otázky,  v prípade ktorých už existuje 
ustálená judikatúra najvyššieho správneho súdu,  a jednoduché rozhodnutia týkajúce sa zastavenia tres tného stíhania; NL: súdy rozhodujú  
o zverejnení podľa zverejnených kritérií; PT: o zverejnení rozhoduje komisia  v rámci súdu; SI: nezverejňujú sa procedurálne rozhodnutia, 
ktoré majú len malý alebo žiadny význam pre judikatúru;  z rozhodnutí vo veciach, kto ré majú rovnaký predmet (napr. hromadné veci), sa 
zverejňuje len hlavné rozhodnutie (spolu so zoznamom spisov  s rovnakým obsahom).  O tom, ktoré rozsudky sa môžu zverejniť, rozhodujú 
jednotlivé súdy vyššej inštancie; SK: nezverejňujú sa rozhodnutia týkajúce  sa viacerých druhov občianskoprávnych konaní, ako je dedičské 
konanie alebo určenie otcovstva; FI: o tom, ktoré rozsudky sa zverejňujú, rozhodujú súdy.  
Obrázok č. 49: Mechanizmy prípravy strojovo čitateľných súdnych rozhodnutí, 2021 ( *) 
(v občianskoprávnych/obchodných, správnych  a trestných konaniach na súdoch všetkých inštancií) 
[zdroj: Európska komisia (90)] 
 
                                                           
90 Údaje za rok 2020 získané  v spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHU FICZ ITLU IEMTRO SIFRHRPTBESEDKEL
Rozsudky a súvisiace metaúdaje je možné bezplatne stiahnuť vo forme databázy akebo prostredníctvom iných automatizovaných
prostriedkov
Pri anonymizácii/pseudonymizácii sa využíva algoritmus
Sú zavedené pravidlá na určenie toho, či sú osobné údaje uvedené v rozsudkoch zverejnených online
Rozsudky obsahujú súviace informácie („metaúdaje“) o citáciach a odkazoch na vnútroštátne právne predpisy/právne predpisy EÚ 
alebo judikatúru
Rozsudky obsahujú súviace informácie („metaúdaje“) o kľúčových slovách, dátume  rozhodnutia atď.
Rozsudkom sa prideľuje európsky identifikátor judikatúry (ECLI)
Rozsudky sa modelujú podľa vzoru, ktorý by zaručil ich strojovú čitateľnosť
Webové sídlo je prístupné širokej verejnosti bezplatneTri stĺpce pri každom členskom štáte zobrazujú zavedené mechanizmy pre tieto druhy konaní (zľava doprava): 
1. občianskoprávne/obchodné konania 
2. správne konania 
3. trestné konania 
 
52 
 (*) Možné maximum: 24 bodov podľa druhu veci. Za každú  z troch inštancií (prvú, druhú, poslednú) sa udeľuje jeden 
bod, ak sú sprístupnené všetky súdne rozhodnutia. Ak sú  v konkrétnej inštancii sprístupnené len niektoré súdne 
rozhodnutia, udeľuje sa len pol bodu.  V prípade členských štátov  s dvojstupňovým systémom súdov sa body pridelili za 
tri stupne, pričom odzrkadľujú pr íslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu.  V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú 
medzi správnymi  a občianskoprávnymi/obchodnými konaniami, sa za obidve oblasti práva pridelil rovnaký počet bodov. 
ES: využívanie databázy Všeobecnej súdnej rady (CGPJ) na  komerčné účely alebo hromadné sťahovanie informácií nie 
je povolené. Opakované použitie týchto informácií na vypracovanie databáz alebo na komerčné účely sa musí 
uskutočňovať na základe postupov  a podmienok stanovených CGPJ prostredníctvom jej centra súdn ej dokumentácie; 
IE: rozsudky sa anonymizujú  v rodinnom práve, pri starostlivosti  o deti a v iných oblastiach vtedy, ak sa to vyžaduje 
zákonom alebo ak sudca nariadi, aby sa nezverejnila totožnosť účastníkov konania alebo osôb.  
 
53 
 3.2.5. Závery týkajúce sa kvality justičných systémov  
Ľahký prístup, primerané zdroje, účinné hodnotiace nástroje, ako aj digitalizácia prispievajú  
k vysokej kvalite justičných systémov. Od účinného justičného systému očakávajú občania  
a podniky vysokokvalitné rozhodnutia.  V porovn ávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 
2022 je uvedená komparatívna analýza týchto faktorov.  
Prístupnosť  
Vo vydaní  z roku 2022 sa znovu skúma množstvo prvkov, ktoré prispievajú  k ústretovosti 
justičného systému voči občanom:  
 Dostupnosť právnej pomoci  a úroveň súdnych poplatkov  majú významný vplyv na prístup  
k spravodlivosti, najmä pre chudobných ľudí.  Z obrázka č.  25 vyplýva, že  v niektorých 
členských štátoch by sa spotrebiteľom, ktorých príjem je nižší ako hranica chudoby podľa 
Eurostatu, právna pomo c neposkytla.  V porovnaní  s rokom 2020 sa prístupnosť právnej pomoci 
zlepšila  v približne tretine členských štátov, najmä pokiaľ ide  o čiastočnú právnu pomoc,  
a obmedzila  v dvoch členských štátoch. Tento vývoj sa líši od predchádzajúceho trendu 
zhoršovania  prístupu  k právnej pomoci  v niektorých členských štátoch. Úroveň súdnych 
poplatkov (obrázok č.  26) zostala od roku 2016  v podstate nezmenená, hoci niektoré členské 
štáty zvýšili úroveň súdnych poplatkov  v prípade nízkej hodnoty sporu. Bremeno súdnych 
poplatkov je naďalej proporčne vyššie  v prípade nízkej hodnoty sporu. Ťažkosti pri získavaní 
právnej pomoci by mohli  v kombinácii  s vysokými úrovňami súdnych poplatkov  v niektorých 
členských štátoch chudobných ľudí odrádzať od toho, aby sa pokúsili získať prís tup 
k spravodlivosti . 
 
 Úroveň súdnych poplatkov  v prípade obchodného sporu  (obrázok č.  27) sa  v jednotlivých 
členských štátoch do veľkej miery líši (od 0,1  % do 6 % hodnoty sporu), pričom len dva členské 
štáty nemajú vôbec žiadne súdne poplatky. Úroveň súdnych poplatkov zostala  v porovnaní  
s rokom 2020  v podstate nezmenená, pričom len dva členské štáty znížili poplatky  a jeden 
členský štát ich zvýšil. Na obrázku č.  28 sa znázorňuje, do akej miery môže úspešný účastník 
obchodného konania vymôcť právne náklady. Existujú veľké rozdiely vo vymožiteľnosti 
právnych poplatkov vo fáze sporu medzi členskými štátmi so zákonným systémom poplatkov  
a bez neho, ako aj  v rámci týcht o skupín (najmä medzi viac či menej veľkorysými zákonnými 
systémami poplatkov). Okrem toho  v mnohých členských štátoch vymožiteľnosť právnych 
nákladov závisí od diskrečnej právomoci súdov. Úroveň veľkorysosti systému na vymáhanie 
právnych poplatkov môže ma ť rovnako stimulujúce ako odrádzajúce účinky na podanie žaloby, 
čo má vplyv na celkový prístup  k spravodlivosti.  
 V porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 sa ďalej analyzujú spôsoby, 
ktorými členské štáty propagujú dobrovoľné využívanie metód alternatívneho riešenia 
sporov  (ARS) (obrázok č.  29) vrátane možnosti využívania digitálnych technológií.  
V porovnaní  s rokom 2020 tretina členských štátov zvýšila propagačné úsilie, zatiaľ čo 
približne rovnaký počet štátov vyvinul menšie úsilie. Vo vše obecnosti je množstvo spôsobov 
propagácie metód ARS zvyčajne nižšie  v prípade správnych sporov než  v prípade 
občianskoprávnych  a obchodných, pracovnoprávnych alebo spotrebiteľských sporov, ale  
v porovnaní  s rokom 2020 možno  v tejto oblasti pozorovať mierne  zvýšené úsilie . 
 Po prvýkrát sa  v porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 hodnotia osobitné 
 
54 
 mechanizmy zavedené na podporu osôb so zdravotným postihnutím  pri prístupe  
k starostlivosti na rovnakom základe  s ostatnými . Na obrázku č.  30 sa zná zorňuje, že všetky 
členské štáty zaviedli aspoň nejaké opatrenia  – najmä procesné úpravy alebo dostupnosť 
informácií  v prístupných formátoch. Špecifické formáty, napríklad  v Braillovom písme, 
posunkovom jazyku alebo formáty, ktoré sú ľahko čitateľné, sú do stupné na požiadanie vo viac 
než polovici členských štátov. Vo viac než polovici členských štátov sú pre osoby so 
zdravotným postihnutím prístupné aj digitálne riešenia  v prípade občianskoprávnych  
a obchodných konaní, správnych konaní, ako aj trestných kon aní na súde prvej inštancie . 
 Okrem toho sa  v porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 prvýkrát mapujú 
určité aspekty súdnej kontroly nad konaním  a opomenutiami verejnej správy na základe 
konkrétnych obchodných scenárov. Na obrázku č.  31 sa znázorňuje, že takmer vo všetkých 
členských štátoch môžu spoločnosti získať finančnú náhradu za škody spôsobené správnymi 
rozhodnutiami alebo tým, že sa správny orgán nevyjadril,  a že súdy môžu prerušiť výkon 
správnych rozhodnutí. Uvedené prvky môžu mať vp lyv na dôveru investorov, podnikateľské 
prostredie  a fungovanie jednotného trhu, čo si vyžaduje dôkladnejšie monitorovanie  a analýzu . 
 V porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 sa poskytuje podrobnejšia analýza 
opatrení, ktoré členské štáty zaviedli na zabezpečenie justičného systému zohľadňujúceho 
potreby detí . Konkrétne sa  v ňom skvalitňuje výber mechanizmov  v rôznych druhoch konaní 
uvedených na obrázku č.  32 a rozlišuje sa (na obrázku č.  33) medzi situáciami, keď je dieťa, 
ktoré je účastní kom konania, obeťou  a keď je podozrivou alebo obvinenou osobou. Na obrázku 
č. 32 sa znázorňuje, že všetky členské štáty vykonávajú  v prípade detí aspoň nejaké úpravy, 
pričom najčastejšie zabezpečujú, že sa  s nimi primerane zaobchádza  v súlade  s ich osobitn ými 
potrebami  a právami. Takmer všetky členské štáty takisto zabezpečujú kurzy odbornej prípravy 
pre sudcov týkajúce sa súdnictva zohľadňujúceho potreby detí. Na obrázku č.  33 sa znázorňujú 
rozdiely medzi členskými štátmi  v tejto oblasti, pričom  z neho vyp lýva, že približne  v tretine 
členských štátov majú deti, ktoré sú účastníkom konania ako podozrivá alebo obvinená osoba,  
k dispozícii porovnateľne menej osobitných mechanizmov . 
Zdroje  
Vysoká kvalita justičných systémov  v členských štátoch závisí od dostatočných finančných  
a ľudských zdrojov. Vyžaduje si to primerané investície do fyzickej  a technickej infraštruktúry, 
počiatočnú  a priebežnú odbornú prípravu  a rôznorodosť sudcov vrátane vyváženého zastúpenia 
mužov  a žien. Z porovnávacieho prehľadu EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 vyplýva nasledujúce:  
 Pokiaľ ide  o finančné zdroje , z údajov vyplýva, že vo všeobecnosti zostali celkové výdavky 
verejnej správy  v roku 2020 na súdoch  v členských štátoch väčšinou nezmenené, pričom medzi 
členskými štátmi pretrvávajú výrazné rozdiely  v skutočných sumách,  a to v EUR na obyvateľa, 
ako aj  v percentuálnom vyjadrení HDP medzi členskými štátmi (obrázky č.  34 a 35). Takmer 
všetky členské štáty zvýšili  v roku 2020 výdavky  v percentuálnom vyjadrení HDP (nárast  
v porovnaní  s rokom 2019)  a väčšina zvýšila aj výdavky na obyvateľa . 
 Ženy  stále vo väčšine členských štátov tvoria menej ako 50  % sudcov na najvyšších súdoch 
(obrázok č.  37). Údaje za trojročné obdobie 2019  – 2021 ukazujú, že úrovne  a trendy  
v jednotlivých člen ských štátoch sa líšia, ale pomer sudkýň na najvyšších súdoch sa od roku 
2010 vo väčšine členských štátov zvýšil . 
 
55 
  S cieľom zlepšiť komunikáciu so zraniteľnými skupinami  (obrázok č.  39) väčšina 
členských štátov zabezpečuje odbornú prípravu zameranú na to, a ko čo najlepšie komunikovať  
s obeťami rodovo motivovaného a/alebo domáceho násilia,  a viac ako tretina členských štátov 
zabezpečuje odbornú prípravu zameranú na komunikáciu so žiadateľmi  o azyl a s osobami  
s odlišným kultúrnym, náboženským, etnickým alebo jazykovým pôvodom.  Odborná príprava 
zameraná na komunikáciu so zrakovo alebo sluchovo postihnutými osobami je  k dispozícii 
približne  v polovici členských štátov. Okrem toho viac ako dve tretiny členských štátov 
zabezpečujú odbornú prípravu týkajúcu sa použ ívania sociálnych médií a/alebo komunikácie  
s médiami  a približne polovica členských štátov sa zameriava na zvyšovanie informovanosti  
a zabezpečuje odbornú prípravu týkajúcu sa boja proti dezinformáciám . 
Hodnotiace nástroje  
 Využívanie prieskumov  medzi účas tníkmi konaní  a odborníkmi pracujúcimi  v oblasti práva 
(obrázok č.  40) bolo  v roku 2020 menej rozšírené ako  v predchádzajúcich rokoch, pričom 
stabilný počet členských štátov sa rozhodol neuskutočňovať žiadne prieskumy. Členské štáty, 
ktoré neuskutočnili pr ieskumy, však nie sú vo všetkých prípadoch tie isté ako minulý rok, čo 
naznačuje, že niektoré  z nich uskutočňujú prieskumy každé dva roky/raz za niekoľko rokov. 
Prístupnosť, útvar súdu pre služby zákazníkom, súdne pojednávania  a rozsudky, ako aj celková 
dôvera v justičný systém sú naďalej bežnými témami prieskumov, iba niekoľko členských 
štátov sa však zaujímalo  o spokojnosť skupín  s osobitnými potrebami alebo  o informovanosť 
jednotlivcov  o svojich právach.  
Digitalizácia  
Od vydania za rok 2021 obsahuje porovnávací prehľad EÚ  v oblasti justície rozsiahly oddiel,  
v ktorom sa podrobne skúmajú aspekty súvisiace  s digitalizáciou justície. Hoci väčšina členských 
štátov už  v rôznych kontextoch  a v rôznej miere využíva digitálne riešenia, existuje významný 
pries tor na zlepšenie.  
 Takmer všetky členské štáty poskytujú niektoré  informácie  o svojom justičnom systéme 
online  vrátane webových sídel  s viditeľnými  a so zrozumiteľnými informáciami  o tom, ako 
získať prístup  k právnej pomoci,  a o súdnych poplatkoch  a kritériách oprávnenosti na ich 
zníženie (obrázok č.  41). Medzi členskými štátmi však existujú rozdiely, pokiaľ ide  o úroveň 
informácií  a mieru,  v akej reagujú na potreby ľudí. Napríklad len niekoľko členských štátov 
(len 13) poskytuje interaktívnu online s imuláciu, prostredníctvom ktorej môžu ľudia zistiť, či 
majú nárok na právnu pomoc. Na druhej strane je však vo väčšine členských štátov  k dispozícii 
webové sídlo  s elektronickými tlačivami pre spoločnosti  a verejnosť  a s informáciami pre 
cudzincov . 
 Menej a ko polovica členských štátov má zavedené procesné pravidlá týkajúce sa 
digitalizácie  (obrázok č.  42), ktoré plne umožňujú využívanie komunikácie na diaľku  
a prípustnosť dôkazov predkladaných iba  v digitálnom formáte. Vo zvyšku členských štátov je 
to možné iba v obmedzenom počte situácií. Napriek tomu sa od roku 2020 takmer  v polovici 
členských štátov zaznamenal pokrok.  
 Pokiaľ ide  o využívanie digitálnych technológií na súdoch  a prokuratúrach  (obrázok č.  43), 
väčšina členských štátov už má na súdoch, prokura túrach  a pre zamestnancov  k dispozícii 
 
56 
 rôzne digitálne nástroje. Hoci má väčšina členských štátov zavedené systémy správy vecí, 
systémy videokonferencií  a režimy telepráce, je potrebný ďalší pokrok, pokiaľ ide  
o automatizáciu systémov prideľovania vecí, ako aj zabezpečenie širšej dostupnosti systémov 
umelej inteligencie  a blockchainových nástrojov.  
 Vo väčšine členských štátov majú súdy  k dispozícii zabezpečené elektronické nástroje na 
komunikáciu . V niektorých členských štátoch však súdy dokážu komunikova ť 
prostredníctvom zabezpečených elektronických prostriedkov len  s určitými odborníkmi 
pracujúcimi  v oblasti práva a/alebo vnútroštátnymi orgánmi (obrázok č.  44). V prípade 
prokuratúr (obrázok č.  45) viac ako tretina členských štátov komplexne poskytuje zab ezpečenú 
elektronickú komunikáciu  s odborníkmi pracujúcimi  v oblasti práva  a vnútroštátnymi orgánmi, 
čo predstavuje  v porovnaní  s rokom 2020 pokrok.  
 Pri občianskoprávnych/obchodných  a správnych konaniach poskytuje väčšina členských štátov 
jednotlivcom  a podnikom (alebo ich právnym zástupcom) online prístup  k prebiehajúcim 
alebo uzavretým veciam (obrázok č.  46), hoci  v rôznej miere.  V porovnaní  s rokom 2020 vo 
viac ako tretine členských štátov jednotlivci  a podniky využili zlepšený online prístup. Pri 
trestných konaniach (obrázok č.  47) však majú žalovaní  a obete vo väčšine členských štátov 
veľmi obmedzené možnosti sledovať svoje konanie alebo sa na ňom zúčastňovať elektronicky 
napriek zlepšeniam približne  v polovici členských štátov.  
 V porovnávacom pre hľade  z roku 2022 sa uvádza podrobnejšie posúdenie online prístupu  
k rozsudkom (obrázok č.  48) s cieľom poskytnúť presnejší obraz  o situácii  v členských 
štátoch. Výsledky sú preto  v porovnaní  s minulým rokom odlišné. A  to najmä pokiaľ ide  
o zverejňovanie r ozsudkov najvyššej inštancie: 22 členských štátov zverejňuje všetky rozsudky  
v občianskoprávnych/obchodných  a správnych konaniach  a 22 členských štátov zverejňuje aj 
trestné rozsudky. Rozsudky druhej inštancie online sa však zverejňujú zriedkavejšie, pričo m 
len desať členských štátov zverejňuje všetky rozsudky súdov druhej inštancie . 
 V porovnávacom prehľade EÚ  v oblasti justície  z roku 2022 sa ďalej analyzujú  mechanizmy 
členských štátov na uľahčenie prípravy strojovo čitateľných súdnych rozhodnutí (obrázok 
č. 49). Všetky členské štáty majú zavedené prinajmenšom určité mechanizmy pre 
občianskoprávne/obchodné, správne  a trestné konania, hoci medzi jednotlivými členskými 
štátmi existujú značné rozdiely. Správne súdy sú zrejme  v poskytovaní bezproblémového 
prístupu k judikatúre  a jej jednoduchého opakovaného použitia spoločnosťami zameranými na 
právnické technológie („legal tech“) pokročilejšie. Vo všeobecnosti existuje tendencia 
zavádzať ďalšie mechanizmy,  a to najmä pokiaľ ide  o dostupnosť metaúdajov  v rozsudko ch, 
napríklad kľúčových slov  a dátumov vydania rozhodnutia, ako aj reguláciu osobných údajov  
v zverejňovaných rozsudkoch. Desať členských štátov oznámilo  v roku 2021 zlepšenie  
v porovnaní  s predchádzajúcim rokom. Justičné systémy,  v ktorých boli zavedené m echanizmy 
na modelovanie rozsudkov podľa noriem pre strojovú čitateľnosť, majú podľa všetkého 
potenciál dosahovať  v budúcnosti lepšie výsledky .