SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 18.10.2004 
KOM(2004) 674 v kone čnom znení 
  
OZNAM KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov 
{SEC(2004) 1251} 
 
SK 2   SK OZNAM KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov 
(Text s významom pre EHP) 
1. VÝKONNÝ SÚHRN  
Normalizácia je  integrálnou sú časťou politiky Rady a Komisie, ktorá má prinies ť 
„lepšie predpisy“, zvýši ť konkurencieschopnos ť podnikov a odstráni ť bariéry v obchode 
na medzinárodnej úrovni. Toto potvrdil Európsky parlament v roku 19991 aj Rada v  
rezolúcii z 28. októbra 19992, ako aj v záveroch z 1. marca 20023 o úlohe normaliza čnej 
činnosti v Európe. Sú časne Rada vyzvala Komisiu, aby sk ontrolovala ciele, rozsah a 
potreby európskej politiky v normalizácii. Komisia prijala túto  výzvu, analyzovala sú časnú 
situáciu a ur čila kľúčové oblasti, v ktorých európsky normaliza čný systém a nástroje, ktoré sú 
k dispozícii, sa môžu a mali by sa zlepši ť. Výsledky tejto analýzy sú obsiahnuté v dvoch 
dokumentoch. Prvý pozostáva z tohto oznamu a zdôraz ňuje  narastajúci význam normalizácie 
v podpore politiky Európskej únie. Druhý dokument, pracovný referát zamestnancov Komisie, ktorý sa zaoberá „výzvami pre eu rópsku normalizáciu“, je zameraný na analýzu 
výzev, pred ktorými stojí európska normalizáci a v neprestajne sa meniacej ekonomike a jeho 
cieľom je poskytnú ť odporúčania, ako čo najlepšie na tieto výzvy reagova ť.  
Revízia ukázala, že sú časný normaliza čný systém v Európe, ktorý v podstate zastrešuje 
smernica 98/34
4, priniesol to, čo sa od neho o čakávalo. Európska normalizácia bola 
úspešná v tom, že sa stala nástrojom na dokon čenie jednotného trhu tovarov.  
Aj tak však zostal priestor na zl epšovanie, ktorý ovplyvní všetkých ú častníkov európskej 
normalizácie, po čnúc samou Európskou Komisiou, Európskymi normaliza čnými 
organizáciami (ESO), národnými orgánmi  pre normalizáciu, národnými úradmi, 
podnikate ľskou sférou a kon čiac mimovládnymi organizáciami, ktoré majú záujem na 
normalizácii. 
– Európska normalizácia významne prispela k fungovaniu právnych predpisov 
týkajúcich sa jednotného trhu.  Od roku 1998 sa priprav ilo a zaviedlo asi 20 
nových právnych aktov a projektov, v kt orých normy zohrávajú podpornú rolu. 
Konkrétne sa vz ťahujú na informa čno-telekomunika čné technológie (ICT), životné 
prostredie a ochranu spotrebite ľa.  To je dôvodom domnieva ť sa, že prostredníctvom 
nového prístupu  sa využívanie noriem na podporu právnych predpisov môže 
ďalej rozširova ť na nové oblasti európskych právnych predpisov. Komisia bude 
v súlade so svojím záväzkom na ďalej presadzova ť lepšie predpisy a širšie využívanie 
                                                 
1 Rezolúcia o správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Efektívnos ť a zodpovednos ť 
v európskom normovaní pod ľa nového prístupu“, Ú. v. ES C 150 z  28. 5. 1999 
2 Rezolúcia Rady z  28. októbra 1999 o “Úlohe normalizácie v Európe” ( Ú. v. ES  C141 z 2000 05-19 ) 
3 Závery Rady o normovaní z  2002-03-01, ( Ú. v. ES C66 z 2002-03-15 ) 
4 Smernica 98/ 34 Európskeho parlamentu a Rady, ktorá ustanovuje postup poskytovania informácií 
v oblastiach technických noriem a nariadení a pravidiel informa čných služieb, Ú. v. ES z  21. 7. 1998, 
zmenená a doplnená smernicou 98/48 Európskeho parlamentu a Rady, Ú. v. ES L 217 z 5. 8. 1998. 
 
SK 3   SK noriem na podporu právnych predpisov. Európska normalizácia môže zohra ť 
významnú úlohu pri zvyšovaní konkuren cieschopnosti európskych podnikov. To 
znamená, že dobrovo ľný európsky normaliza čný systém vyvíja činnosť vo všetkých 
oblastiach, ktoré sú významné pre sp rávne fungovanie vnútorného trhu aj za 
hranicami jednotného trhu pre tovary, napríklad služby ICT, ochrana spotrebite ľa a 
životného prostredia.  
– V tomto kontexte však musí európska normalizácia primerane reagova ť na 
potreby trhu , a najmä na potreby priemyslu. Ko misia berie na vedomie kritiku 
týkajúcu sa ú činnosti a rýchlosti procesu prípra vy noriem, najmä v tých oblastiach 
nových technológií ako ICT, kde je potre bný rýchly vývoj normalizácie, aby sa 
splnili požiadavky rýchlo sa meni acich trhových podmienok. Špecifikácie 
vypracované priemyselnými fórami zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu najmä na 
medzinárodnej úrovni. Komisia zastáva názor, že existuje obrovský potenciál na 
zlepšenie ú činnosti a efektívnosti európskeho normaliza čného systému a jeho 
mechanizmov, aby sa uspokojili po treby trhu a potreby podnikov za 
neprestajne sa meniacich podmienok. Pamätajúc na to, že európska normalizácia 
je nezávislá a jej hnacím motorom je podnikanie, európske normaliza čné organizácie 
sú prizvané spolu s ostatnými aktérmi, aby si overili, či ich pracovné metódy, 
postupy a politika dostato čne odzrkad ľujú ich potreby v súvislosti s poskytovaním 
primeranej reakcie na požiadavky sú časného trhu.  
– Príspevkom zo  strany EÚ, ktorý pridá hodnotu normalizácii v kontexte politiky EÚ, 
musí byť inovácia inštitucionálneho rámca, aby sa zabezpe čilo, že normalizácia 
zohrá efektívne svoju úlohu. To znam ená vytvorenie právneho základu na 
financovanie európskej normaliza čnej činnosti a revíziu noriem, ktoré sú sú časťou 
smernice 98/34, ktorá ustanovuje informa čný postup v oblasti noriem a technických 
predpisov. 
– Komisia v spolupráci s európskymi normaliza čnými organizáciami bude na ďalej 
podporova ť vývoj medzinárodných noriem vhodnými normaliza čnými orgánmi a 
presadzova ť ich využívanie. Tam, kde už medz inárodné normy existujú, ich budú, 
podľa možnosti jednotne, prenáša ť európske normaliza čné organizácie a využíva ť na 
základe právnych predpisov Spolo čenstva.   
– Komisia verí, že európsky normaliza čný systém a jeho výdobytky by mohli by ť 
dokonca ešte vidite ľnejšie mimo EÚ tak, aby predstavovali výhody európskeho 
harmoniza čného modelu najmä pre nových „s usedov“ Európskej únie po jej 
rozšírení. Vo svojom nedávnom ozname o „Európskej politike susedstva“5 Komisia 
vyslovene zdôraznila význam hodnotenia  konformnosti a normalizácie v tomto 
kontexte. Ďalej sa zvýšenou spoluprácou vytvorí sú činnosť medzi európskymi 
normaliza čnými organizáciami, ich národnými členmi, Komisiou a členskými štátmi 
tak, aby sa európska normalizácia zvidite ľnila aj mimo6. 
                                                 
5 KOM (2004) 373 v kone čnom znení 
6 Pozri pracovný referát zamestnancov Komisie o „ výzvach pre európsku normalizáciu“ 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (uverejní sa). 
 
SK 4   SK 2. N OVÉ OBLASTI POLITIKY OTVORENÉ PRE NORMY  
2.1 Nové právne predpisy a nové právne iniciatívy Európska normalizácia sa pri podpore právnych predpisov nového prístupu ukázala 
byť úspešným a významný nástrojom dobudovania jednotného trhu pre tovary . Rada vo 
svojich záveroch  z 1. marca 2002 o európs kej normalizácii tento úspech potvrdila. Požiadala 
Komisiu, aby preskúmala, či sa môže podpora poskytnutá európskymi normami 
európskym právnym predpisom  rozšíri ť aj mimo právnych predpisov jednotného trhu.  
V tomto kontexte treba zdôrazni ť, že „nový prístup“ dáva špecifický model právnych 
predpisov, pomocou ktorého sa môže spoji ť verejný záujem ( čiže ochrana zdravia verejnosti a 
bezpečnosť, ochrana spotrebite ľa a životného prostredia) so záujmami súkromného 
podnikania pri tvorbe noriem pod ľa relevantného stavu vecí. Umožnilo by to pružnejšie a 
menej tvrdé formy právnych predpisov v oblastiach, kde by inak musel by ť určený každý 
detail osobitným právnym aktom.  
Už vo svojej „Do časnej správe Rade a Európskemu pa rlamentu o krokoch podniknutých pri 
sledovaní rezolúcií týkajúcich sa európs kej normalizácie prijatými Radou a Európskym 
parlamentom v roku 1999“ Ko misia komentovala svoju činnosť zameranú na rozšírenie 
využívania noriem na podporu právnych predpisov a politiky
7. Od ďalšej požiadavky Rady 
z marca 2002 pokra čovať v tomto prístupe a v kontexte potreby zjednoduši ť právne 
predpisy vzh ľadom na rozšírenú Európsku úniu a na navrhnuté činnosti súvisiace 
s aktualizáciou a so zjednodušením „acquis“8, sa dosiahol ďalší pokrok prostredníctvom 
širokej palety iniciatív v právnych predpisoch a politike Spolo čenstva. Tieto oblasti zah ŕňajú, 
v súlade s „lepšou predpisovou politikou“ Spolo čenstva9, ICT, služby, dopravu, ochranu 
spotrebite ľa  a životného prostredia. 
Preto je rozšírenie využívania nori em v oblasti právnych predpisov Spolo čenstva aj za 
hranicami jednotného trhu nanajvýš želate ľné, pričom sa samozrejme zoh ľadnia 
špecifiká dotknutých oblastí v súlade s návrhm i Komisie týkajúcimi sa riadenia a lepších 
predpisov.  
2.2 Normalizácia na podporu konkurencieschopnosti priemyslu Výhody európskej normalizácie siahajú ďalej než po podporu európskych právnych 
predpisov. Vývoj dobrovo ľných noriem môže poskytnú ť ďalšiu pridanú hodnotu a zvýši ť 
konkurencieschopnos ť
10. Normy boli vždy nedelite ľnou súčasťou trhového systému a zohrali 
kľúčovú rolu pri dosahovaní bohatstva národov. Normy zvyšujú sú ťaž a  umož ňujú nižšie 
náklady na produkciu a predaj, čím prospievajú ekon omike ako celku. Normy fungujú 
tak že, redukujú rozdielnos ť, zabezpe čujú interoperabilitu, udržu jú kvalitu a poskytujú 
informácie. Nedávno realizovaná štúdia vydaná jedným z najvä čších normaliza čných orgánov 
                                                 
7 viac podrobností uvádza KOM (2001) 527 v kone čnom znení, s.  9 nasl. 
8 KOM (2003) 71. 
9 Správa Komisie o európskom riadení, december 2002, KOM (2002) 705 v kone čnom znení. V dôsledku 
lepšej regula čnej politiky sa Komisia zaviazala systematickejšie vykonáva ť hodnotenie dopadu 
významných legislatívnych projektov. V tomto kontexte sa musia zváži ť alternatívy a čo najmenej tvrdé 
riešenie. Dobrovo ľné normy sú jedným z prostriedkov. 
10 Napríklad pod ľa štúdie vydanej rakúskym orgánom pre normy ON (“Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtschaft”, s. 20) bol v Ra kúsku prínos normalizácie 1,74 miliardy eur, kým 
náklady boli   43 miliónov eur.  Čiže prínos bol 40-krát vyšší ako náklady. 
 
SK 5   SK potvrdila, že normalizácia v Európe pridáva asi  1 % hodnoty hrubému domácemu produktu11. 
Zdôraznilo sa aj, že pridaná hodnota vytváraná normalizáciou je aspo ň taká významná ako 
hodnota vytváraná patentmi. To potvrdzuje, pre čo je normalizácia taká dôležitá pre európsku 
politiku. Komisia si uvedomuje tieto skuto čnosti a v dôsledku toho zahrnula používanie 
noriem do rôznych dokumentov súvisiacich s jej politikou. 
2.2.1 Zlepšovanie vnútorného trhu s tovarmi a službami Komisia vo svojej stratégii vnútorného trhu na roky 2003 - 2006
12 pripravila plán s 
desiatimi bodmi, ktorý má zlepši ť vnútorný trh. Medzi konkrétnymi prioritami je  zlepšenie 
voľného pohybu služieb a uvedenie vo ľného pohybu služieb do praxe.  
Sektory služieb  (napr. podnikate ľské služby, doprava, energetika, telekomunikácie, turistický 
ruch a  sektor vo ľného času tvoria ve ľké percento celkovej zamestnanosti (70 % celkovej 
zamestnanosti je na v trhových službách)13 trhovej ekonomiky Európskej únie. Avšak 
prístupnos ť dobrovo ľných noriem v oblasti služieb ve ľmi  zaostáva za hospodárskym 
významom a potenciálom tejto oblasti14. Európske normy sa všeobecne uznávajú ako jedno 
z opatrení, ktoré podporí vnútorný trh Európskej únie so službami a posilní 
konkurencieschopnos ť. Podľa toho Komisia požiadala európske normaliza čné orgány, aby 
spolu so zainteresovanými ak térmi vypracovali program identifik ácie prioritných oblastí pre 
európsku normalizáciu a aby za čali dynamický proces zostavovania noriem na európskej 
úrovni.  
Okrem toho Komisia s ľútosťou konštatuje, že napriek existe ncii pozoruhodnej série noriem, 
certifikačný systém a národné zna čky kvality sú ešte vždy rôzne.  Výrobcovia, ktorí si želajú 
umiestniť ich výrobky na trhu Európskej únie sa preto cítia zaviazaní dokáza ť prijateľnosť ich 
výrobkov tým, že im zabezpe čujú značku relevantnej národnej certifikácie. Ak by sa mohlo 
spoľahnúť na spolo čný európsky systém zna čiek, ktorý by poskytol dobrovo ľný základ  pre 
plnenie dobrovo ľných noriem, znamenalo by to obrovský krok vpred. Európske 
normaliza čné organizácie, ich národní členovia, členské štáty a ostatní ú častníci by mali 
spolu hľadať riešenia ako zlepši ť prístup v tejto oblasti.  
2.2.2 Inovácia Normy zohrávajú dôležitú úlohy aj v inovácii, pretože ovplyv ňujú podnikate ľské investi čné 
rozhodnutia o rozvoji a výskume. Ako zdroj naja ktuálnejších technický vedomostí rozširujú 
vedomostnú základ ňu hospodárstva a môžu harmonicky integrova ť nové technické a 
výskumné výsledky do plánovacích a rozv ojových procesov nových výrobkov a služieb 
Normy ako trhový nástroj pomáhajú podnikaniu vytvára ť spoločný obchodný jazyk. GSM 
(“Global System for Mobile Communication s” alebo  Globálny systém mobilnej 
komunikácie) je výborným príkladom, ktorý vytvoril medzinárodný trh pre mobilnú 
komunikáciu a je hnacou s ilou rozvoja mnohých mobilnýc h aplikácií. Okrem toho pre novú 
satelitnú naviga čnú infraštruktúru  „Galileo“ , európske a medzinárodné normy poskytujú 
                                                
 
11 Ekonomický prínos normalizácie, uverejnil  DIN (Nemecký ústav pre normali záciu) 2000 ISBN 3-410- 
1486- 4. 
12 Oznámenie Komisie: Stratégia vnútorného trhu  - Priority 2003 – 2006, KOM (2003) 238 v kone čnom 
znení 
13 Trhové služby zah ŕňajú všetky služby okrem služieb verejných úradov 
14 V tomto kontexte pozri Normy v sektore služieb, Výskum systémov a inovácie, Ústav Fraunhofer, apríl 
2003, s. 1, 2. 
 
SK 6   SK podporu podobným spôsobom nie len pri jej impl ementácii, ale aj pri využití vo ve ľkej škále 
aplikácií. Hladký vstup prostriedkov a služ ieb Galilea na globálny trh závisí na čo najširšom 
prijatí súvisiacich noriem.  Paranormaliza čný výskum (výskum, ktorý poskytuje vedeckú 
základňu pre normy) prispieva k podnikate ľskému prostrediu a nabáda k investíciám do 
výskumu a rozvoja a inovácie. Je preto dôležité posilni ť väzbu medzi výskumnou činnosťou 
a normalizáciou s cie ľom dosiahnu ť optimálne výhody z normaliza čnej činnosti.  
2.2.3 Normalizácia a ICT/IT 
Normy môžu pomôc ť vytvoriť a zabezpe čiť interoperabilitu a tým zabráni ť rozdrobeniu 
trhu. To je zvláš ť dôležité pre rýchlo sa vyvíjajúce trhy s neprestajne sa meniacou technikou 
najmä v oblasti informa čno-komunika čných technológii. Tento trh sa za posledné desa ťročie 
zásadne a permanentne menil. Liberalizáci a tohto trhu priniesla medzi sektory sú ťaž, a tým  
heterogénny vývoj technológií nahradil monolitický svet, ktorý tu existoval v minulosti.  
Došlo k významnému posunu od hardvéru k softvéru. To znamená posun od tradi čných 
foriem normalizácie k produktom s krátkodobými vývojovými a exploata čnými cyklami. 
Vytvára to paralelné cesty k normám, ktor ými sa dosahujú ciele interoperability, čo je 
kľúčovou požiadavkou, ak sa chceme vyhnú ť rozdrobeniu trhu a vyža duje urýchlenie tvorby 
noriem a podporu nových produktov. Okrem toho telekomunikácie a po čítačové technológie 
sa zbiehajú a trhy vedú k novým štruktúram a partnerstvám gl obálneho priemyslu. Výsledkom 
toho je, že konzorciá a fóra zohrávajú čoraz významnejšiu úloh pri vývoji noriem, pri čom 
tlačia na úlohu a štruktúru európskych normaliza čných organizácií, ako aj na zásahy 
verejných úradov na úrovni Európskej únie.  Normalizácia v podpore právnych predpisov v 
sektore telekomunikácií a po čítačovej techniky by sa mala zrevidova ť. 
Európska politika normaliz ácie a európske normaliza čné organizácie by mali vzia ť tento fakt 
na vedomie a prehodnoti ť svoju politiku, procesy a organiza čné štruktúry v spolupráci so 
všetkými ú častníkmi a najmä priemyslom s cie ľom poskytnú ť primeranú reakciu na zmenené 
požiadavky trhu.   
2.3 Normalizácia pri podpore potrieb spolo čnosti 
2.3.1 Životné prostredie Komisia vo svojej správe o Politike integrovaného produktu
15, zdôraznila, že normy majú 
vysoký potenciál podpory trvalo udržate ľného vývoja , ktorý zah ŕňa spoločenské aj 
environmentálne aspekty. Uvádza normy, ako je den z nástrojov, ktorých skvalitnenie by 
mohlo prispie ť k vytvoreniu rámca kontinuálneho envi ronmentálneho zlepšovania produktov 
počas ich celého životného cyklu. Tvorcom norie m sa teraz poskytuje podpora, aby venovali 
viac pozornosti životnému prostr ediu. V súvislosti s tým je k ľúčovým odkazom Komisie v jej 
nedávnej správe o „Integrácii  environmentálnych aspektov do normalizácie“16 výrazné  
povzbudenie pre všetkých ú častníkov normaliza čnej činnosti, aby podnikli trvalo udržate ľné 
kroky namierené na integrovaný ochra nu životného prostredia do normaliza čného procesu17.  
                                                 
15 KOM (2003) 302 
16 KOM (2004) 130 v kone čnom znení z 25. februára 2004. 
17 Praktickým dôsledkom bolo, že Komisia poskytla mandát na programovanie normaliza čnej práce 
v oblasti ekoprojektovania výrobkov, ktoré využívajú energiu; tento mandát prijali Európske 
organizácie pre normalizáciu a práca sa čoskoro za čne  
 
SK 7   SK 2.3.2 Prístup pre všetkých  
Normy sú významným nástrojo m pre zahrnutie celej spolo čnosti a ekonomiky. Spoločnosti 
Európy starnú . V dôsledku toho narastá trh tovarov a služieb, ktoré uspokojujú požiadavky 
postihnutých a starších ľudí. Normalizácia má potenciál, ktorý môže reagova ť na túto 
výzvu a dláždiť cestu k zavedeniu inova čných technológií,  ktoré zabezpe čia prístup pre 
všetkých. Ale toto vyžaduje silný záväzok všetkých ú častníkov procesu.  
2.3.3 Bezpe čnosť 
Normaliza čná činnosť by mala zohra ť významnú rolu aj v kontexte politiky súvisiacej 
s bezpečnosťou a bojom proti terorizmu a v predchádzaní kriminality pri ochrane ob čanov, 
infraštruktúry a služieb, kt oré sú potenciálnymi ter čmi.  
3. G LOBÁLNA DIMENZIA NORMALIZA ČNEJ ČINNOSTI  
Hlavné medzinárodné záväzky Európskej únie v tejto oblasti sú vyjadrené prostredníctvom 
Dohody o technických prekážkach v obchode Sv etovej obchodnej organizácie. Táto dohoda 
vyžaduje od tých, ktorí ju podpísali, okrem iného, aby vyvinuli a implementovali technické 
predpisy a medzinárodné normy nediskrimina čným spôsobom, a bez toho, aby vytvorili 
zbytočné prekážky v obchode. Odporú ča aj obraca ť sa na medzinárodné normy vždy, ke ď to 
bude možné, pri návrhoch technických predpisov.  
Komisia v spolupráce s európskymi normaliza čnými organizáciami presadzuje využívanie 
medzinárodných noriem. V tomto zmysle sa zú častňuje v podnikate ľských dialógoch, ako je 
TABD18 a MEBF19, poskytuje podporu dohodám o spol upráci a partnerstve medzi 
európskymi a medzinárodným normaliza čnými organizáciami, presadzuje predpisové modely, 
ktoré sú citlivé na normy, ako je Hospodá rska komisia Spojených národov pre Európu 
(UN/ECE) a ponúka technickú pomoc. Tieto kroky majú za cie ľ umožni ť prístup 
európskeho priemyslu na trh a posilni ť jeho konkurencieschopnos ť. 
V snahe dosiahnu ť tieto ciele a dokáza ť účinnosť európskeho systému Spoločenstvo 
potrebuje silný normaliza čný systém vrátane dostato čnej infraštruktúry na európskej 
úrovni, ktorý je schopný zabezpe čiť, že medzinárodné normy transponované na európske 
normy  na podporu politiky Spolo čenstva budú aj v súlade s touto politikou. Rôznorodý 
systém založený na mnohých konkuren čných národných normách by túto úlohu nezvládol. 
Preto sa žiada od členských štátov, ich národných normaliza čných orgánov a ostatných 
účastníkov tohto procesu, aby podporovali silný a zosúladený európsky normaliza čný 
systém. Sú časne je potrebné, aby sa európsky priemysel a ostatné zú častnené strany plne 
angažovali v európskej normaliza čnej činnosti tak, aby sa stali hnacou silou na úrovni 
medzinárodnej normalizácie.  
                                                 
18 Transatlantický obchodný dialóg 
19 Európske obchodné fórum Mercosur 
 
SK 8   SK 4. O DPORÚČANIA PRE ĎALŠIE KROKY  
Konzultácie s členskými štátmi a ostatnými ú častníkmi normalizácie potvrdili názory 
Komisie, ktoré sa týkajú politiky normalizácie.  Potvrdili aj, že je pot reba zlepšenia, ktoré 
vyžaduje celú sériu ďalších činnosti, podrobnejšie vysvet ľuje pracovný dokument 
zamestnancov Komisie o „výzvach pre európsku normalizáciu“ . Komisia  bude realizova ť 
odporúčania krokov na črtnuté nižšie. Ďalej  vyzýva európske normaliza čné organizácie, aby 
tieto kroky uskuto čnili v oblastiach ich kompetencie. Implementácia týchto odporú čaní môže 
viesť k ďalším krokom, ktoré stanoví Ak čný plán vypracovaný Komisiou v spolupráci 
s členskými štátmi a ostatnými ú častníkmi.  
Odporúčané kroky sú: 
4.1. Pokra čovať v presadzovaní širšieho využí vania európskej normalizácie 
v európskej politike a právnych predpisoch. 
– Komisia je presved čená, že rozšírenie používania noriem na podporu európskych 
právnych predpisov a politiky v oblastiach  mimo jednotného trhu pre tovary bolo 
úspešné. Komisia sa zaviazala pokra čovať v tomto prístupe a podporova ť rozšírené 
používanie noriem v jej politike.  
– V tomto kontexte je dôležité rozšíri ť vedomosti tých, ktorí rozhodujú v členských 
štátoch o výhodách európskej normalizácie na podporu právnych predpisov a politiky Spolo čenstva. 
4.2. Zlepši ť účinnosť, súlad a vidite ľnosť európskej normalizácie a jej 
inštitucionálneho rámca 
– Účinnosť:
  Pre európske normy má zásadný význam, aby sa vyvinuli v prijate ľnom 
čase. Európske normaliza čné organizácie musia na ďalej zlepšova ť svoju efektivitu 
aby mohli správne reagova ť na potreby priemyslu a tvorcov predpisov. To znamená 
aj prístupnos ť postupov, ktorými konzorciá môžu lepšie zapadnú ť do európskych 
normaliza čných organizácií. Tieto musia plne využi ť potenciál na zlepšenie ich 
spolupráce a posilni ť mechanizmy tejto spolupráce pre všetky subjekty, ktoré majú 
spoločné záujmy.  
– Informačno-telekomunika čné technológie:  Komisia sa spolu s členskými štátmi 
a tretími stranami bude usilova ť začať strategickú revíziu, ab y sa zistilo, ako všetky 
strany zúčastnené na normalizácii môžu zosúladi ť svoje výzvy pri reakcii na potreby 
spoločnosti a trhu, a tak poskytnú ť účinne vypracované špeci fikácie pre sektor 
informačných technológií. 
– Efektívna ú časť všetkých zainteresovaných (mimovládne organizácie, životné 
prostredie, spotrebitelia, malé a stre dné podnikanie, úrady, predstavitelia 
podnikate ľov v súlade s duchom dohody TBT) ešte nie je dostato čne zaručená ani na 
úrovni európskych normaliza čných organizácií, ani v členských štátoch. Tu je 
potrebné zlepšenie. Musíme tiež zvýši ť úsilie, aby bola európska normalizácia 
uznaná podnikate ľmi ako strategický nástroj konkurencieschopnosti a jednotného 
uplatňovania technických právnych predpi sov na vnútornom trhu. V tomto oh ľade sa   
musí aktivova ť angažovanos ť všetkých. 
 
SK 9   SK – Posilnenie inštitucionálneho rámca:  Inštitucionálny rámec sa musí zreformova ť, aby 
zabezpečil, že normalizácia zohrá svoju úlohu efektívne. To znamená vytvorenie 
právnej základne pre financova nie Európskej normalizácie a revíziu noriem, ktoré sú 
súčasťou smernice 98/34, ustanovením informa čného postupu v oblasti noriem 
a technických predpisov. 
– Finančná životaschopnos ť európskej normalizácie  Financovanie európskej 
normalizácie sa musí v zásade zaklada ť na príspevkoch zainteresovaných strán. Pri 
zohľadnení úlohy, ktorú európska normalizáci a zohráva v podpore európskej politiky 
sa Komisia podujíma spolufinancova ť európske normaliza čné činnosti a európske 
infraštruktúry. Členské štáty preberajú spoluzodpovednos ť v súvislosti s finan čnou 
životaschopnos ťou európskeho normaliza čného systému. Financovanie centrálnej 
infraštruktúry CEN/CENELEC, ktoré zatia ľ závisí výlu čne na príspevkoch Európskej 
únie a ročných príspevkoch národných normaliza čných orgánov sa musí zrevidova ť 
tak, aby sa získala širšia základ ňa. Udržiavanie silných centralizovaných 
infraštruktúr, ktoré zastu pujú európske záujme je hla vnou úlohou. Komisia predloží 
právny návrh, ktorý bude upravova ť právny základ finan čnej podpory európskej 
normalizácie s odkazom na všetky tieto činnosti a potreby ako nástroj, ktorý bude 
slúžiť európskej politike. 
4.3 Európska normalizácia a výzva globalizácie  
– Komisia bude na ďalej presadzova ť medzinárodné normy navrhnuté medzinárodnými 
normaliza čným orgánmi (ISO, IEC, ITU) a podporova ť ich prenos v rámci Európskej 
únie. 
– Ak sa vyvinú a transponujú medzinárodné  normy do európskych noriem na podporu 
európskej politiky, európske normaliza čné organizácie musia zabezpe čiť, aby boli 
tieto normy v súlade s cie ľmi politiky Európskej únie. 
– Úloha európskej normaliza čnej činnosti v medzinárodnom kontexte a vidite ľnosti jej 
výdobytkov pri podpore prístupu k trhu a konkur encieschopnosti sa musí posilni ť. 
Dôležité bude presadi ť, aby európsky priemysel a zú častnené strany dodržali svoje 
záväzky vo či európskej normalizácii ako hnacej sily medzinárodnej normalizácie. 
Bude tiež vhodné potvrdi ť záväzok členských štátov (s výh ľadom na rozšírenie Únie) 
voči európskej normalizácii.  Bude potrebné povzbudi ť európske normaliza čné 
organizácie  a ú častníkov, aby podnikli konkrétne kroky k zvidite ľneniu.