Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0069 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.1.2007 SEK(2007) 69 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI PAKT STABILITY A RASTU, KTORÝ nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Slovinska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. 2. KONTEXT HODNOTENIA NOVÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala prvý program stability Slovinska[2] predložený 7. decembra 2006 a prijala k nemu odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov, 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k poslednej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. 2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Počas ostatného desaťročia bolo slovinské hospodárstvo značne stabilné. Neprítomnosť zásadných nevyvážeností potvrdzuje silu hospodárstva a zdravosť vysporiadať sa s hospodárskymi šokmi. Zavedenie eura však bude skúškou pre zdatnosť a flexibilitu trhov. Znížila sa predovšetkým inflácia, cenový vývoj je však potrebné podrobne monitorovať, aj keď sa očakáva, že tlak miezd sa udrží na základe súčasných platobných dohôd vo verejnom ako aj v súkromnom sektore. Vývoj na trhu práce je vo všeobecnosti pozitívny, naďalej však na základe dôkazov pretrváva niekoľko štrukturálnych nedostatkov, najmä nízka zamestnanosť starších pracovníkov. Vytváranie pracovných miest mohli podporiť ďalšie opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, podporu aktivít výskumu a vývoja a podporu rozvoja aktívneho starnutia. 2.2. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. februára 2006 prijala stanovisko k poslednej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala názor, že „cieľom programu je udržanie inflácie blízko k priemeru EÚ pri plánovaní postupného fiškálneho postupu úpravy.“ Rada vyzvala Slovinsko, aby „rýchlejšie napredovalo k dosiahnutiu strednodobého cieľa programu, najmä implementáciou opatrení, ktoré sú základom plánovaného zníženia pomeru výdavkov k HDP, ako aj posunutím snahy úpravy na začiatok obdobia“ a aby „podniklo opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä v súvislosti s dôchodkovým systémom.“ 2.3. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Slovinska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V slovinskom národnom programe reforiem sú uvedené politiky smerujúce k piatim hlavným výzvam: konkurencieschopné hospodárstvo a rýchlejší rast; znalostná spoločnosť; účinný štát; moderný sociálny štát a vyššia zamestnanosť; a udržateľný vývoj. V hodnotení poslednej aktualizácie tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [3] ) sa ukázalo, že Slovinsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Majúc prospech z relatívne priaznivých makroekonomických podmienok, Slovinsko prijalo príslušné opatrenia v niektorých kľúčových oblastiach, ako napríklad podnikanie a lepšia regulácia a začalo väčšinu zásadných reforiem politík zamestnanosti. Napredovanie pri implementácii stratégie aktívneho starnutia a odstránení bariér v oblasti zamestnanosti mladých ľudí však nebolo dostatočne rýchle. V oblasti mikroekonomiky by boli potrebné prísnejšie opatrenia na podporu inovačného a konkurenčného rámca. Žiadala by sa aj väčšia snaha v oblasti reštrukturalizácie verejných výdavkov. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Slovinsku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vzhľadom na reformu dôchodkového systému a rastúcu zamestnanosť starších pracovníkov, rovnako ako v oblasti služieb zamestnanosti spojených s flexibilnými zmluvnými podmienkami a prísnejšou podmienenosťou dávok. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 5 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala prvý program stability Slovinska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že reálny HDP narastie rovnomerne počas programového obdobia nad približne 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov o raste. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. 6. Na rok 2006 bol deficit verejných financií odhadnutý podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 na 1,6 % HDP, oproti cieľu 1,7 % HDP stanovenému v aktualizácii konvergenčného programu v decembri 2005. Zdá sa, že plánované zníženie pomeru výdavkov sa vo všeobecnosti dosiahlo, ale nedostatky v príjmoch sú napriek cyklickému zlepšeniu hospodárstva stanovené vyššie, ako sa rozpočtovalo, a deficit sa podľa odhadu v porovnaní s rokom 2005 mierne zvýši. 7. Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, ako sa uvádza v pakte stability a rastu, do roku 2009 prostredníctvom konsolidácie v závere programového obdobia. Vzhľadom na prebiehajúcu daňovú reformu a množstvo opatrení na úsporu nákladov v oblasti výdavkov, príjmy a výdavky ako percento HDP počas programového obdobia výrazne klesajú. Do roku 2008, keď príslušné pomery poklesnú vo všeobecnosti rovnakou mierou, sa plánuje deficit verejných financií na úrovni približne 1,5 % HDP. V roku 2009 klesne deficit na 1,0 %, pretože zníženie výdavkov preváži straty príjmov. Primárne saldo sa na začiatku zhorší z 0,1 % HDP v roku 2006 na -0,3 % HDP v roku 2008 a potom sa zlepší na 0,3 % HDP v roku 2009. V porovnaní s poslednou aktualizáciou konvergenčného programu program stability posúva cieľ dosiahnutia nominálneho deficitu 1 % HDP o jeden rok na podklade priaznivejšieho makroekonomického scenára. 8. Počas programového obdobia sa má štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, podľa plánu zlepšiť o približne 0,25 % HDP. Rovnako ako v aktualizácie konvergenčného programu z decembra 2005 je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe stability štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorý by sa mal dosiahnuť v roku 2009, o jeden rok neskôr ako v predchádzajúcom programe. Oneskorenie sa v programe spája s významným železničným projektom s plánovanými nákladmi vo výške 0,4 % HDP v roku 2007, 0,5 % HDP v roku 2008 a 0,2 % HDP v roku 2009. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené na roky 2007 a 2008, ale v roku 2009 by mohol byť rozpočtový výsledok horší, ako sa plánuje v programe. Na jednej strane predpoklady o raste a daňových príjmoch vyzerajú pravdepodobné. Navyše Slovinsko dosiahlo rozpočtové výsledky, ktoré boli v predchádzajúcich rokoch lepšie, ako sa plánovalo, takisto podporené účinným rozpočtovým mechanizmom obsahujúcim výdavky verejných financií ako odpoveď na neočakávané nedostatky v príjmoch. Na druhej strane bez ohľadu na snahy reštrukturalizovať výdavky verejných financií ostáva podiel povinných výdavkov veľmi vysoký. Opatrenia, ktoré podporujú výrazné zníženie primárnych výdavkov ako percentuálnej miery HDP, oznámené na rok 2009, je ešte potrebné presne určiť. 10. V zmysle hodnotenia rizika nemusí byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zabezpečenie strednodobého cieľa v roku 2009, ako sa plánuje v programe. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa zostriť, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Hoci sa počas programového obdobia očakáva najmä priaznivé hospodárske obdobie, štrukturálne saldo sa podľa plánu nemá podstatne zmeniť pred posledným rokom programu. V roku 2009 však môže existovať riziko, že výsledok bude horší, ako sa plánovalo. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol 28,5 % HDP v roku 2006, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu o 0,8 percentuálneho bodu. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Slovinsku patrí k najvyšším v EÚ, podstatne ovplyvnený významným nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP. Zatiaľ čo sa uskutočňujú akcie, implementácia ďalších reformných opatrení s cieľom obsahovať podstatný nárast výdavkov v súvislosti s vekom by prispela, ako uznávajú úrady, k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Napriek tomu, že počiatočná rozpočtová pozícia prispieva k stabilizovaniu pomeru dlhu v strednodobom meradle, nízke štrukturálne zlepšenie počas programového obdobia nebude dostatočné na zahrnutie očakávaného vplyvu starnutia na rozpočet. Celkovo sa zdá, že pre Slovinsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko. 13. Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem Slovinska z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše poskytuje informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, ale jeho rozpočtové prognózy explicitne nezohľadňujú dôsledky všetkých akcií uvedených v národnom programe reforiem. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Program stability poskytuje najmä podrobnosti o daňovej reforme oznámenej v národnom programe reforiem a dopĺňa akcie plánované v národnom programe reforiem opatreniami v oblasti výdavkov. 14. Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Najmä postup úpravy smerom k strednodobému cieľu je nedostatočný a mal by sa sprísniť. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch[7]. Celkový záver je taký, že hoci sa v programe uznáva, že obsiahnutie inflačných tlakov a stála fiškálna konsolidácia sú nevyhnutné na udržanie odolnosti hospodárstva, predpokladá sa nedostatočné napredovanie k strednodobému cieľu napriek optimistickej perspektíve rastu. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Slovinsko vyzýva, aby: (i) využívalo dobré hospodárske podmienky na urýchlenie dosiahnutia strednodobého cieľa presunutím snahy úpravy na začiatok obdobia; a (ii) vzhľadom na predpokladaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií sprísnením prebiehajúcej dôchodkovej reformy dodatočnými opatreniami zameranými najmä na rastúcu pracovnú účasť starších pracovníkov a podporu rozvoja schém súkromného dôchodkového sporenia. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | KOM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | neuv. | KP dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | neuv. | Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuv. | KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 | KOM nov. 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | neuv. | KP dec. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 | KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | neuv. | KP dec. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 | KOM nov. 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | neuv. | KP dec. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS nec. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 | KOM nov. 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuv. | KP dec. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 | KOM nov. 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuv. | KP dec. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | KOM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | neuv. | KP dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | neuv. | Poznámky: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3V programe sa nenachádzajú jednorazové ani iné dočasné opatrenia. 4V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa nenachádzajú žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia. 5Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,8 % v roku 2005 a 4 % v období rokov 2006 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program/program stability (KP/PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] V článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa stanovuje, že „členský štát prijímajúci jednotnú menu v neskoršej etape [t. j. po 1. januári 1999, keď prvé členské štáty EÚ prijali jednotnú menu] predloží program stability do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o jeho účasti na jednotnej mene“. Rada 11. júla 2006 prijala rozhodnutie o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007 v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy (rozhodnutie Rady 2006/495/ES, Ú. v. EÚ L 195, 15.7.2006, s. 25). [3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Konkrétne sa neuvádzajú údaje o čistom externom salde za obdobie 2006 – 2007, ako aj určité nepovinné údaje týkajúce sa sektorových sáld, vývoja trhu práce, výdavkov verejných financií podľa funkčnej klasifikácie a vývoja dlhu.