DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT ODPORÚČANIA

V globalizovanom svete, v ktorom závažná trestná činnosť a terorizmus majú v čoraz väčšej miere nadnárodný a rôznorodý charakter, by orgány presadzovania práva mali byť plne vybavené na účely spolupráce s externými partnermi s cieľom zaistiť bezpečnosť svojich občanov. Z tohto dôvodu by Europol mal mať možnosť vymieňať si osobné údaje s orgánmi presadzovania práva v tretích krajinách v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh.

Od nadobudnutia účinnosti nariadenia 2016/794 dňa 1. mája 2017 a podľa zmluvy je Komisia zodpovedná za vedenie rokovaní v mene Únie s tretími krajinami o medzinárodných dohodách o výmene osobných údajov s Europolom. Europol môže pre potreby vykonávania svojich úloh nadviazať a udržiavať spoluprácu s externými partnermi na základe pracovných a administratívnych dohôd, ktoré samy osebe nemôžu predstavovať právny základ na výmenu osobných údajov.

Pri zohľadnení politickej stratégie, ako je vytýčená v Európskom programe v oblasti bezpečnosti, v záveroch Rady a v globálnej stratégii, operačných potrieb orgánov presadzovania práva v celej EÚ a potenciálnych prínosov užšej spolupráce v tejto oblasti sa Komisia domnieva, že treba v krátkom čase začať rokovania s ôsmimi krajinami, ako sa uvádza v 11. správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie.

Komisia uskutočnila svoje posúdenie prioritných krajín, pričom zohľadnila operačné potreby Europolu. V Stratégii Europolu na roky 2016 – 2020 sa oblasť Stredozemia určuje za prioritu pre posilnené partnerstvá. Vo vonkajšej stratégii Europolu na roky 2017 – 2020 sa takisto zdôrazňuje potreba užšej spolupráce medzi Europolom a krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA) v dôsledku súčasných teroristických hrozieb a výziev súvisiacich s migráciou.

Toto odporúčanie sa osobitne týka rokovaní s Tureckom, hoci spoluprácu s ktoroukoľvek krajinou treba vnímať v kontexte regiónu ako celku. Súčasná nestabilita v regióne, a najmä situácia v Sýrii a Iraku, predstavuje pre EÚ významnú dlhodobú bezpečnostnú hrozbu, ktorú treba naliehavo riešiť. Toto sa týka tak účinného boja proti terorizmu a súvisiacej organizovanej trestnej činnosti, ako aj čelenia výzvam súvisiacim s migráciou, ako je napomáhanie neregulárnej migrácii a obchodovanie s ľuďmi. Turecko takisto ukázalo svoj záujem spolupracovať s orgánmi EÚ na presadzovanie práva v oblasti boja proti terorizmu, najmä prostredníctvom spoločnej odbornej prípravy, ktorú organizuje CEPOL. Spolupráca s miestnymi orgánmi presadzovania práva je na riešenie týchto výziev nevyhnutná.

Súčasná spolupráca Europolu s Tureckom je založená na Dohode o strategickej spolupráci, ktorá bola uzavretá v roku 2004. Táto dohoda uľahčuje spoluprácu pri výmene strategických a technických informácií v oblasti spoločného záujmu, skúseností pri presadzovaní práva, ako aj právnych predpisov, príručiek, technickej literatúry a iných materiálov týkajúcich sa presadzovania práva a odbornej prípravy. V spoločnom akčnom pláne EÚ a Turecka z novembra 2015 sa dohodlo na zintenzívnení spolupráce s Europolom prostredníctvom nasadenia tureckého styčného dôstojníka. Europol a Turecko podpísali 21. marca 2016 dohodu o spolupráci, ktorou sa umožní posilnená spoluprácu. V dôsledku toho bol v máji 2016 vyslaný do Europolu styčný dôstojník zastupujúci tureckú vnútroštátnu políciu, čo viedlo k určitému pozitívnemu vývoju a nadviazaniu kontaktov. Tieto dohody však neoprávňujú na výmenu údajov, ktoré sa vzťahujú na identifikované osoby alebo identifikovateľné osoby.

Politický kontext

Turecko je pre Európsku úniu kľúčovým partnerom. Od roku 1964, kedy ho s EÚ spojila dohoda o pridružení, sa spolupráca s Tureckom zvýšila. Európska rada v decembri 1999 udelila Turecku štatút kandidátskej krajiny a v októbri 2005 sa začali prístupové rokovania. Prehĺbenie spolupráce s Europolom je dôležité v kontexte splnenia všetkých zostávajúcich kritérií uvedených v pláne liberalizácie vízového režimu. Na samite EÚ a Turecka, ktorý sa konal 29. novembra 2015, sa dohodlo na rozšírení a zintenzívnení politického dialógu vo všetkých oblastiach, a to aj v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky, migrácie a boja proti terorizmu.

Turecko a EÚ opätovne potvrdili svoje odhodlanie bojovať proti hrozbe, ktorú predstavujú Dá’iš a zahraniční teroristickí bojovníci, ako aj hrozbe, ktorú vytvorila a aj naďalej predstavuje PKK, ktorú EÚ označila za teroristickú organizáciu. V dialógu EÚ s Tureckom o boji proti terorizmu v júni 2016 sa obidve strany dohodli, že preskúmajú spôsoby ako posilniť spoluprácu, pokiaľ ide o výmenu informácií, presadzovanie práva a justičnú spoluprácu, a to aj v oblasti deportácií súvisiacich s terorizmom a financovania terorizmu. Záujem zlepšiť spoluprácu v oblasti výmeny informácií bol zopakovaný počas dialógu EÚ s Tureckom o boji proti terorizmu v novembri 2017 a plánuje sa seminár na vysokej úrovni v Europole o spolupráci v oblasti boja proti terorizmu a obchodovania so zbraňami.

Turecko a EÚ takisto opätovne zdôraznili svoj záväzok spolupracovať pri ďalšom presadzovaní medzinárodného úsilia, ako je Globálne fórum pre boj proti terorizmu (GCTF), Globálna koalícia na boj proti ISIL/Dá’iš a Finančná akčná skupina (FATF) .

Spolupráca v oblasti migrácie sa zintenzívnila na základe spoločného akčného plánu aktivovaného na samite EÚ a Turecka, ktorý sa konal 29. novembra 2015, a vo vyhlásení EÚ a Turecka z 18. marca 2016 s cieľom ukončiť neregulárnu migráciu z Turecka do EÚ, a to v plnom súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami. Vyhlásením EÚ a Turecka sa dosiahli hmatateľné výsledky, a to aj napriek náročným okolnostiam. Počet neoprávnených prekročení hraníc sa od aktivácie vyhlásenia naďalej výrazne znižuje a zastavili sa straty na životoch.

Operačné potreby

Z údajov uvedených v hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) 2017 a v správe EÚ o situácii a trendoch v oblasti terorizmu (TE-SAT) 2017, z uvedených diskusií, ako aj – okrem iného – z poznatkov interného experta Europolu vyplýva, že spolupráca s Tureckom je potrebná najmä na riešenie týchto javov trestnej činnosti:

Terorizmus: Nedávne teroristické útoky poukazujú na teroristické hrozby, ktorým čelia Turecko aj EÚ. Islamistický terorizmus, najmä Dá’iš, ale aj al-Káida, predstavuje spoločnú hrozbu. Pokiaľ ide o zahraničných teroristických bojovníkov, Turecko je hlavným tranzitným uzlom pre cestu do Sýrie a Iraku a návrat odtiaľ. Turecko a EÚ opätovne potvrdili svoj záväzok zastaviť tento tok. Turecké orgány vyvinuli v tomto smere značné úsilie, ale zdôraznili význam získavania informácií o podozrivých cestujúcich vopred. Nedávne incidenty takisto ukázali, že nedostatočná, oneskorená alebo nekoordinovaná výmena informácií by mohla zadržaným cestujúcim umožniť, aby sa neodhalení vrátili do Európy.

Okrem toho, zatiaľ čo Strana kurdských pracujúcich (PKK) bola posúdená ako malá hrozba pre Európu, EÚ uznala vážnu hrozbu, ktorú predstavuje pre Turecko. EÚ označila PKK za teroristickú organizáciu.

Výmenou operačných informácií sa budú podporovať spoločné činnosti v boji proti tejto teroristickej hrozbe, čo bude zahŕňať aj riešenie získavania finančných prostriedkov, propagandy a náboru v rámci EÚ.

Prevádzačstvo migrantov: Prevádzači využívajú Turecko na prevádzanie migrantov z Ázie, Afriky a Stredného východu do Európy. Neregulárni migranti sa dostávajú do Turecka cez východné turecké pozemné hranice s Iránom, Irakom a Sýriou a tiež cez vzdušné hranice, najmä prostredníctvom letiska v Istanbule. Istanbul sám osebe je strediskom pre neregulárnych migrantov ešte pred tým, ako sa dostanú buď k pozemným hraniciam s Bulharskom a Gréckom, alebo na egejské pobrežie.