SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o strednodobom hodnotení spoločného podniku SESAR a jeho pokroku pri plnení európskeho akčného plánu manažmentu letovej prevádzky /* KOM/2011/0014 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 24.1.2011 KOM(2011) 14 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o strednodobom hodnotení spoločného podniku SESAR a jeho pokroku pri plnení európskeho akčného plánu manažmentu letovej prevádzky SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o strednodobom hodnotení spoločného podniku SESAR a jeho pokroku pri plnení európskeho akčného plánu manažmentu letovej prevádzky VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI Program Výskumu manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba (SESAR) predstavuje technologický pilier iniciatívy jednotného európskeho neba[1]. SESAR definoval, vyvíja a zavedie vysokokvalitnú novú generáciu technológií manažmentu letovej prevádzky (ATM) a systémy i postupy zhodné s cieľmi a požiadavkami jednotného európskeho neba ( technológie a postupy jednotného európskeho neba ). Jedným z kľúčových výsledkov fázy definovania projektu SESAR je európsky akčný plán ATM ( akčný plán ), ktorý predstavuje spoločne vytvorený plán schválený Radou EÚ a prijatý zainteresovanými stranami s cieľom zaviesť novú generáciu technológií a postupov ATM počas nasledujúcich 10 až 15 rokov. Akčný plán určuje pracovný program zameraný na vývoj týchto technológií a bude kľúčovým prostriedkom na ich zavedenie. V súčasnosti sa program SESAR nachádza vo fáze vývoja pod vedením spoločného podniku SESAR (ďalej len SPS), prvého verejno-súkromného partnerstva ATM zriadeného ako orgán EÚ. Poslaním SPS je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému ATM prostredníctvom koordinácie a koncentrácie úsilia v príslušnej oblasti výskumu a vývoja v EÚ. SPS vyvíja a schvaľuje novú generáciu technológií a postupov ATM, ktoré budú tvoriť technológie a postupy jednotného európskeho neba . SPS takisto zodpovedá za realizáciu a aktualizáciu akčného plánu . Jeho zakladajúcimi členmi sú EÚ a Eurocontrol a združuje 15 členov z priemyselného odvetvia a niekoľko ďalších pridružených partnerov. V súlade s požiadavkami nariadenia o SPS [2] Európska komisia v roku 2010 vykonala prvé strednodobé hodnotenie SPS a jeho výsledky predloží Európskemu parlamentu a Rade. Rada okrem toho vo svojom uznesení z 30. 03. 2009 požiadala Komisiu, aby predložila správu o pokroku, ktorý SPS dosiahol pri uskutočňovaní akčného plánu . Táto správa sa zameriava na tieto dve oblasti a napĺňa uvedené požiadavky. PROGRAM SESAR Program SESAR je jedným z najdôležitejších výskumných a vývojových projektov, aké kedy EÚ realizovala v oblasti ATM. Jednotné európske nebo zabezpečuje právny rámec pre efektívnejšie, výkonnejšie, bezpečnejšie a ekologickejšie postupy ATM. SESAR poskytne technologické riešenia, funkcionality, systémy a návrhy noriem, ktoré umožnia dosiahnuť výkonnostné ciele jednotného európskeho neba zamerané na strojnásobenie kapacity, zníženie nákladov ATM o polovicu, rádovo desaťnásobné zvýšenie bezpečnosti a zníženie vplyvu každého letu na životné prostredie o 10 %. SESAR tvoria tri fázy: Fáza definovania Vo fáze definovania (2005 – 2008) sa určil plán na dosiahnutie výkonnostných úrovní ATM a vytvorenie pracovného plánu na vysokej úrovni, v ktorom sa definuje obsah ďalšej generácie systémov ATM a určujú sa zložky nevyhnutné na ich realizáciu. Fázu definovania zrealizovalo konzorcium 30 organizácií zastupujúcich širokú škálu strán zainteresovaných na ATM, pričom technologickú koordináciu zabezpečil Eurocontrol. Celkové náklady na túto fázu predstavovali 60 miliónov EUR, ktoré rovným dielom financovali EÚ a Eurocontrol. Fáza vývoja Vo fáze vývoja (2008 – 2013) sa na základe výsledkov fázy definovania vytvárajú potrebné základné zložky. Riadením fázy vývoja bol poverený SPS. Odhadované náklady na fázu vývoja predstavujú 2,1 miliardy EUR a financujú ich členovia SPS z verejných a súkromných finančných prostriedkov. Fáza zavádzania Fáza zavádzania (2013 – 2020) zahŕňa rozsiahle vytváranie a zavádzanie novej infraštruktúry ATM. Táto infraštruktúra bude vychádzať z nových technológií a postupov na základe fázy vývoja a prispeje k dosiahnutiu cieľov jednotného európskeho neba, ktoré povedú k vysokej výkonnosti európskej leteckej dopravy. Náklady na zavádzanie sa na obdobie rokov 2008 – 2025 odhadujú na 30 miliárd EUR[3]. SPOLOčNÝ PODNIK SESAR SPS je verejno-súkromné partnerstvo s postavením orgánu EÚ, ktoré bolo zriadené v súlade s článkom 187 Zmluvy o fungovaní EÚ na obdobie od 27. 02. 2007 do 31. 12. 2016. SPS má mandát na: - koordinovanie a sústreďovanie všetkých relevantných výskumných činností v oblasti ATM v súlade s akčným plánom - plnenie akčného plánu - zabezpečovanie potrebného financovania fázy vývoja - zaisťovanie účasti zainteresovaných strán - organizovanie odborných prác vrátane schvaľovacích činností - zabezpečovanie dohľadu nad činnosťami týkajúcimi sa vývoja spoločných produktov. Vykonávacie rozhodnutia prijíma správna rada, ktorej predsedá zástupca Komisie reprezentujúcej EÚ. Za každodenné riadenie SPS zodpovedá výkonný riaditeľ. EÚ a Eurocontrol, zakladajúci členovia SPS, prispeli na tento podnik každý sumou 700 miliónov EUR. Polovica príspevku Únie pochádza zo 7. rámcového programu pre výskum a vývoj a druhá polovica z viacročného programu transeurópskej dopravnej siete. Sumou vo výške približne 700 miliónov EUR prispeli spoločne takisto členovia z priemyselného odvetvia, vybraní prostredníctvom verejnej súťaže. Pracovný program SPS, ktorý je zahrnutý do 17 pracovných balíkov[4] a realizuje sa prostredníctvom približne 300 projektov uskutočňovaných členmi SPS a ich partnermi, je rozdelený do týchto tematických oblastí: 1. Výskum prevádzky ATM vrátane: letovej prevádzky, prevádzky v oblasti riadenia terminálov, letiskovej prevádzky a sieťovej prevádzky 2. Výskum systémov vrátane: lietadlových systémov, letových a približovacích systémov manažmentu letovej prevádzky, centier pre kontrolu letu a meteorologických informačných služieb, letiskových systémov, systému riadenia sieťových informácií, ako aj neletových komunikačných systémov, navigačných systémov a systémov dohľadu 3. Celosystémová správa informácií 4. Prierezové činnosti: ako je validačná infraštruktúra, vývoj v oblasti ochrany, bezpečnosti, životného prostredia a ľudskej výkonnosti, zabezpečenie a aktualizácia akčného plánu , cieľovej koncepcie a jej architektúry. SPS prostredníctvom určenia cieľa výskumných a vývojových činností, riadením ich prechodu k fáze zavádzania a aktívnym zapojením zainteresovaných strán predstavuje optimálnu odpoveď na potreby používateľov vzdušného priestoru a poskytovateľov služieb. Forma verejno-súkromného partnerstva na úrovni EÚ takisto zabezpečuje, že sa v programe integrujú a prijmú ciele jednotného európskeho neba so značným spoločenským významom, ako sú bezpečnosť a zníženie emisií CO2. Táto forma umožnila investovať a združovať finančné prostriedky a know-how, čím sa znížila miera roztrieštenosti v dôsledku existencie podobných vnútroštátnych a regionálnych projektov. SPS môže zužitkovať skúsenosti a inovačné kapacity súkromného sektora pri primeranom rozložení rizika d s verejným sektorom. Je však dôležité, aby SPS dosiahol očakávané výsledky včas, aby sa znížilo riziko spojené s fázou zavádzania. Keďže činnosti vo fáze vývoja sa v plnej miere realizovali, Komisia posilní svoj dohľad, aby zaistila súlad s cieľmi jednotného európskeho neba. Komisia konkrétne zabezpečí, aby SPS prostredníctvom záväzkov a podpory svojich členov prijal opatrenia na zabezpečenie využívania potrebných skúseností a na zavedenie primeranej platformy na schvaľovanie a aby umožnil spustenie procesu zavádzania a rýchle dosiahnutie prínosov. Z medzinárodného hľadiska sa SPS stal „technologickým veľvyslancom“ Európy pre podporu globálnej interoperability ATM, ktorý prináša aj nové príležitosti pre odvetvie. Významným krokom v tejto oblasti bola dohoda na Memorande o spolupráci medzi EÚ a USA v oblasti výskumu a vývoja v civilnom letectve. K memorandu je pripojená osobitná príloha o spolupráci pri činnostiach na podporu interoperability SESAR-NextGen[5], ktoré za EÚ bude vykonávať SPS. SPS sa ukázal ako flexibilný a dynamický nástroj, ktorý podporuje interaktívne vzťahy medzi vývojom a zavádzaním tým, že sa dokáže prispôsobiť potrebám poskytovateľov služieb a ich používateľov, ako aj meniacim sa požiadavkám jednotného európskeho neba, pričom integruje vývoj v oblasti výkonnosti lietadiel. Výsledky prvého strednodobého hodnotenia spoločného podniku SESAR V súlade s článkom 7 nariadenia o SPS sa požaduje, aby Komisia každé tri roky zhodnotila: - plnenie nariadenia o SPS - výsledky, ktoré dosiahol SPS, a jeho pracovné metódy - celkovú finančnú situáciu SPS. Prvé hodnotenia sa uskutočnili v marci 2010 a zahŕňali obdobie od 27. 02. 2007 do 31. 12. 2009[6]. Spôsob hodnotenia Komisia vykonala prvé hodnotenia s pomocou nezávislého externého konzultanta, spoločnosti COWI A/S. Hodnotenia vychádzajú z 5 štandardných hodnotiacich kritérií, ktoré využíva Komisia: 5. Významnosť je miera, v akej sa ciele SPS zhodujú s potrebami, problémami a otázkami, ktoré treba riešiť. 6. Účinnosť sa týka miery, v akej sú stanovené ciele splnené. Zahŕňa tiež fungovanie riadiacich štruktúr a spôsob, akým podporujú organizáciu, aby dosahovala výsledky. 7. Efektívnosť meria mieru, v akej boli požadované účinky dosiahnuté pri primeraných nákladoch. 8. Užitočnosť predstavuje rozsah, v akom dosiahnuté výsledky zodpovedajú potrebám, problémom a otázkam, ktoré treba riešiť. Vzhľadom na počiatočnú fázu SPS sa vykonalo len veľmi predbežné zhodnotenie užitočnosti, v ktorom sa hodnotilo napredovanie prác a dosiahnuté výsledky. 9. Udržateľnosť je rozsah, v akom budú pozitívne účinky pravdepodobne pretrvávať po skončení intervencie. Pokiaľ ide o hodnotenie „užitočnosti“ SPS, hodnotenie sa zameriava len na predbežnú analýzu predpokladanej udržateľnosti výsledkov, ktoré SPS dosiahne. Údaje boli zozbierané najmä prostredníctvom materského generálneho riaditeľstva SPS (GR pre mobilitu a dopravu) a teoretickú štúdiu vypracovala spoločnosť COWI. Tieto údaje sa doplnili o informácie z elektronického prieskumu , ktorého cieľovými respondentmi boli členovia správnej rady SPS a členské štáty EÚ (prostredníctvom výboru pre jednotné nebo[7]), ako aj z rozhovorov s jednotlivcami a cieľovými skupinami, ktoré vykonala COWI. Hoci miera odpovedí bola príliš nízka, aby bolo možné v plnom rozsahu využiť zozbierané údaje, odpovede naznačujú, ako zainteresované strany vnímajú SPS. Spolu sa uskutočnilo 30 individuálnych rozhovorov a 3 rozhovory s cieľovými skupinami. Výsledky hodnotenia V prvom strednodobom hodnotení sa dospelo k celkovému záveru, že výkon SPS počas referenčného obdobia z hľadiska zavedenia a rozvoja jeho organizácie, ako aj plnenia pridelených úloh, bol dobrý. Konštatuje sa tiež, že strany zainteresované v SPS sú vo všeobecnosti spokojné s jeho výkonom. Vo výročnej správe o činnosti SPS za rok 2009[8] sa podrobne opisujú činnosti, ktoré podnik uskutočnil, a jeho finančná situácia počas referenčného obdobia. Vykonávanie nariadenia Ustanovenia nariadenia o SPS sa počas referenčného obdobia riadne vykonávali, hoci v niekoľkých prípadoch s istým oneskorením. Treba poznamenať, že zmeny a doplnenia nariadenia o SPS, ktorými sa SPS transformoval na orgán EÚ , spomalili proces zavádzania, a to najmä pre potrebu prijať nové rozpočtové pravidlá, nové pracovné zmluvy a účtovné zásady platné pre orgány EÚ. Výsledky SPS a jeho pracovné postupy Celkove SPS realizoval plánované činnosti a dosiahol očakávané výsledky. Celková miera spokojnosti zainteresovaných strán s prácou SPS je vysoká. K hlavným úspechom, ktoré podnik dosiahol počas referenčného obdobia, patria: - zhromaždenie zainteresovaných strán a získanie ich podpory pre spoločný program vývoja a výskumu - vytvorenie pracovného programu, ktorý prispel k racionalizácii a konzistentnosti a zabránil výpadkom a duplicite - vytvorenie požadovaných metód a nástrojov potrebných na realizáciu programu - začatie mnohých projektov v krátkom čase bez kompromisov z hľadiska požiadaviek na kvalitu a potrieb koordinovať pracovné balíky a projekty. SPS od svojho založenia dosiahol značný pokrok a predstavuje pevnú základňu na vykonávania akčného plánu . Výzvy, ktorým musí SPS čeliť, sa týkajú udržania schopnosti koordinovať všetky pracovné balíky a projekty a schvaľovať výsledky. Organizačná štruktúra SPS zodpovedá úlohám, ktorými bol poverený. Výber pracovníkov zodpovedá jeho cieľom, pričom úlohy sú zreteľne rozdelené a riadiace systémy a postupy sú presne definované. Zaviedlo sa finančné hospodárenie a audit, niektoré systémy a podporné opatrenia však bolo v čase hodnotenia ešte potrebné zaviesť. Členovia SPS si uvedomujú dôležitosť účinného rámca na riadenie rizík a sú plne zaangažovaní na jeho zavedení. V súčasnosti sa vyvíja a v roku 2010 sa plánuje zaviesť „rámec na riadenie podnikových rizík“. Významnú zložku organizácie SPS tvorí podpora programu a útvary zodpovedné za stratégiu a konzistentnosť pri plnení akčného plánu . Využívanie jednotného plánu riadenia programov zabezpečuje použitie rovnakej metodiky v rámci projektov, čo vedie k súdržnosti a konzistentnosti výsledkov. Jeho úplný potenciál sa však ešte nedosiahol vzhľadom na počiatočnú etapu zavádzania programu. Ďalej treba rozvíjať komunikačný proces a nástroje, aby bolo možné splniť rôzne komunikačné potreby zakladajúcich členov, členov SPS a ostatných zainteresovaných strán, ako aj členov a nečlenov správnej rady. Informovanosť a koordinácia na úrovni správnej rady je uspokojivá, hoci niektorí členovia SPS poukázali na príliš veľké zameranie sa na administratívne záležitosti a v programe správnej rady by uprednostnili skôr odbornejšie témy. Táto situácia je dôsledkom toho, že počas referenčného obdobia SPS svoje úsilie sústredil najmä na svoje zriadenie a začalo sa len niekoľko prevádzkových činností. Údaje, ktoré vygeneruje alebo zozbiera SPS, by sa mali v plnej miere využiť pri analýze nákladov a prínosov vo fáze zavádzania. Tieto informácie by sa mali integrovať do strategických oznámení, ktoré predstavujú pre tvorcov európskych politík správny nástroj na informovanie o spoločenskom a hospodárskom vplyve programu SESAR, ako aj o zmierňujúcich opatreniach. Spolupráca medzi SPS, jeho zakladajúcimi členmi a vybranými členmi je celkove uspokojivá. Jasné rozdelenie zodpovedností medzi SPS, jeho zakladajúcich členov a vybraných členov vychádza z právneho rámca. Koordinácia medzi oboma zakladajúcimi členmi je uspokojivá; snažia sa koordinovať svoju účasť v rámci správnej rady SPS. Rozdelenie zodpovednosti za monitoring a podávanie hlásení medzi SPS a Komisiou sa vymedzilo vo všeobecnej dohode uzatvorenej v decembri 2009 a je uspokojivé. Na zaistenie účinného a efektívneho chodu je, rovnako ako v každej novozriadenej organizácii, potrebné, aby sa riadenie SPS zameralo na vybudovanie jednotnej organizačnej kultúry na podporu takéhoto inovatívneho modelu verejno-súkromného partnerstva. SPS by mal pripraviť príťažlivé vzdelávacie postupy a nástroje pre svojich členov a uplatňovať ich s cieľom zvýšiť celkové personálne kapacity svojich členov, pokiaľ ide o pracovníkov, ktorí pracujú na projektoch. Celková finančná situácia SPS zaviedol primeraný rámec, ktorý je v súlade s rozpočtovými pravidlami SPS a zásadami riadneho finančného hospodárenia. Rozpočtové pravidlá SPS v súčasnosti pripomienkoval Dvor audítorov, pričom zdôraznil niektoré oblasti, ktoré treba zlepšiť. SPS prijíma mnoho opatrení na zabezpečenie potrebnej nápravy. Všetci členovia SPS formalizovali svoje finančné záväzky prostredníctvom príslušných dohôd so SPS: - Komisia prispieva sumou 700 miliónov EUR, v hotovosti - Eurocontrol prispieva sumou 700 miliónov EUR, z toho 535 miliónov EUR vo forme nepeňažného plnenia a 165 miliónov EUR v hotovosti - ostatní členovia sa zaviazali poskytnúť prostriedky v celkovej hodnote 537 miliónov EUR, z toho 5 % v hotovosti. Významnosť Významnosť nariadenia o SPS a významnosť SPS sa celkove hodnotí ako veľká. Hodnotenie je založené na týchto záveroch: - zo zozbieraných údajov vyplýva, že model SPS je vhodným implementačný mechanizmom na realizáciu vývojovej fázy SESAR a na vykonávanie akčného plánu - vzhľadom na komplexnosť programu a veľkosť jeho rozpočtu si vývoj SESAR vyžaduje cielenú správu a odborne kvalifikovaný personál rôznych zainteresovaných strán. Zainteresované strany považujú výber SPS ako nástroja za opodstatnený - strategické ciele SPS na rok 2012 a ročné plány činnosti sú v súlade s akčným plánom a s úlohami SPS - SPS vykonáva svoje úlohy v súlade s požiadavkami 7. rámcového programu a programov transeurópskej dopravnej siete. Účinnosť Účinnosť SPS sa hodnotí ako vysoká. SPS vo všeobecnosti plní svoje úlohy a dosiahol požadovaný výkon a výsledky, ako sa plánovalo: 10. Zriadenie SPS prebehlo efektívne a v požadovanom čase. SPS konkrétne: 11. konštituoval svoju správnu radu, vymenoval výkonného riaditeľa a zriadil svoje ústredie 12. prijal akčný plán , v súlade s ktorým stanovil svoj pracovný program 13. na základe rokovaní uzatvoril dohody o členstve a mnohostrannú rámcovú dohodu, všeobecnú dohodu s Komisiou a osobitnú dohodu s Eurocontrolom 14. vytvoril personálnu základňu a prijal potrebné pravidlá a postupy v súlade so služobným poriadkom zamestnancov EÚ. 15. SPS dokončil svoju transformáciu na orgán EÚ. Hoci táto zmena postavenia má výrazne pozitívny vplyv na SPS a jeho fázu vývoja, istým spôsobom oddialila ukončenie procesu zriaďovania SPS. 16. SPS zorganizoval a koordinuje odborné činnosti v súlade s akčným plánom , pričom nedochádza k fragmentácii a duplicite činností. 17. SPS od svojich členov získal finančné prostriedky, s ktorými hospodári. 18. SPS vynaložil úsilie, aby prostredníctvom náboru členov a zriadenia vedeckého výboru a strategického partnerstva zaangažoval množstvo zainteresovaných strán. Okrem toho správna rada v roku 2010 zaviedla postavenie „pridružených partnerov“, ktoré má umožniť SPS a jeho členom rozšíriť účasť na činnostiach SPS pre širší okruh zainteresovaných strán, konkrétne MSP, výskumné ústavy a akadémie. Takisto sa založili pracovné vzťahy s národnými orgánmi dohľadu a Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva. 19. SPS rozvinul aj medzinárodnú spoluprácu prostredníctvom odborných aktivít, ako je AIRE (Atlantická iniciatíva interoperability na zníženie emisií) a OPTIMI (monitoring a sledovanie pohybu lietadiel nad veľkými vodnými plochami). Na základe Memoranda o spolupráci medzi EÚ a USA sa tiež zaviedla interoperabilita SESAR-NextGen a bude sa ďalej rozvíjať. Efektívnosť Hoci je priskoro na hodnotenie celkovej efektívnosti SPS, pokrok dosiahnutý počas referenčného obdobia naznačuje, že model SPS dosiahol vyššiu efektívnosť, ako keby sa fáza vývoja SESAR realizovala prostredníctvom tradičnej výzvy na predloženie návrhov v oblasti výskumu a vývoja. SPS bol veľmi efektívny, pokiaľ ide o získanie potrebných zainteresovaných strán a koordináciu výskumu ATM v EÚ. Účinná realizácia fázy vývoja vo veľkej miere závisí od koordinácie SPS v rámci riadenia pracovných balíkov a projektov pri súčasnom zabezpečení úspor z rozsahu. Zo zozbieraných údajov vyplýva, že fungovanie SPS z hľadiska interných pracovných postupov a riadenia je efektívne. Očakáva sa, že efektívnosť sa bude ďalej zvyšovať, keď sa v roku 2010 zavedú nové informačné systémy, najmä v oblasti finančného hospodárenia (ABAC/SAP). Udržateľnosť/užitočnosť Spolupráca medzi zainteresovanými stranami v SPS predstavuje pevné základy na dosiahnutie dlhodobo udržateľných prínosov v leteckej doprave na podporu cieľov jednotného európskeho neba. Je však priskoro súdiť, či budú tieto podmienky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dostatočné. Faktory, ktoré vplývajú na dosahovanie dlhodobých cieľov, zahŕňajú: - regulačný rámec na podporu zavádzania technológií i postupov a pomoc regulačných orgánov - zaangažovanie kľúčových účastníkov (používateľov leteckého priestoru, príslušného personálu, letísk, poskytovateľov leteckých navigačných služieb atď.) na zavádzaní a financovaní zavádzania schválených technológií a postupov - vývoj nových technológií ATM v iných regiónoch a ich zbližovanie s európskymi systémami - budúci hospodársky vývoj a trendy v dopyte po službách leteckej dopravy. AKčNÝ PLÁN Akčný plán je spoločne odsúhlasený plán, ktorý zabezpečuje a uplatňuje SPS so zámerom prejsť na novú koncepciu prevádzky ATM podporujúcu ciele jednotného európskeho neba. Mal by predstavovať európsky referenčný rámec na stabilné a dôveryhodné plánovanie, na základe ktorého zainteresované strany môžu očakávať nové funkcionality prepojené s investičnými cyklami a plánovať dodatočné činnosti. Akčný plán je živým dokumentom, v ktorom je zahrnutá fáza vývoja aj fáza zavádzania SESAR. Riadi sa ním pracovný program vo fáze vývoja a rovnako bude kľúčovým riadiacim nástrojom vo fáze zavádzania. Pokrok SPS pri plnení akčného plánu Fáza definovania SESAR určila základ pre vývoj a realizáciu novej koncepcie ATM, pričom zohľadňuje výskum a vývoj, proces schvaľovania a následné koordinované zavádzanie. Hlavným produktom fázy definovania SESAR je akčný plán SESAR, v ktorom sú do koherentného pracovného programu integrované oblasti skvalitnenia výkonu, prvky novej koncepcie ATM, analýza nákladov a prínosov a plán zavedenia prevádzkových zlepšení. V súlade s nariadením o SPS bol akčný plán SESAR 7. 11. 2008 prenesený z Eurocontrolu na SPS. Dňa 30. 03. 2009 Rada schválila akčný plán SESAR ako prvotnú verziu akčného plánu , ktorý obsahuje plán pre fázu rozvoja a fázu zavádzania programu SESAR. Rada tiež potvrdila, že modernizácia ATM a navrhovaný čas jej dosiahnutia ostávajú významnou politickou prioritou EÚ. Správna rada SPS 12.06.2009 schválila akčný plán . Súčasná úroveň realizácie 20. Fáza vývoja Výskumné a vývojové aktivity SPS sa začali 3. 06. 2009. O rok neskôr bolo spustených 85 % z 300 projektov, pričom v rámci približne 160 projektov začala skutočná práca v oblasti výskumu a vývoja. SPS už boli predložené prvé výsledky projektov, ktoré najviac pokročili. V súčasnosti prostredníctvom SPS v 17 rôznych štátoch pracuje na vývoji a schvaľovaní budúceho európskeho systému ATM 16 členov a ich 1 500 expertov. V súčasnosti je prioritou dosiahnuť rýchlo prínosy z prvých výsledkov v oblasti riadenia informácií, určovania a kontroly letovej trasy, ako aj riadenia letových trás. Očakáva sa, že SPS predloží prvé overené technológie na začiatku roku 2012. 21. Fáza zavádzania V akčnom pláne sú v súčasnosti definované 3 vykonávacie balíky (implemetation packages), ktoré stavajú na seba nadväzujú: - Vykonávací balík I (IP1) zahŕňa základné schválené funkcionality a technológie operačnej koncepcie SESAR, ktoré si nevyžadujú ďalší výskum a možno ich zaviesť. IP1 predstavuje základ na ďalšie zavádzanie pokročilejších funkcionalít. - Vykonávací balík II (IP2) sa skladá z prvkov ATM, ktoré si vyžadujú ďalší výskum a vývoj a ktoré bude možné navrhnúť na štandardizovanie a realizáciu v roku 2014. - Vykonávací balík III (IP3) zahŕňa najpokročilejšie prvky operačnej koncepcie SESAR, ktoré umožňujú úplný prechod na 4D riadenie letových trás a časovo založenú prevádzku lietadiel so zavedením po roku 2020. V tejto fáze programu sa rôzne zúčastnené strany v rámci ATM podieľajú len na zavádzaní balíka IP1. Všetky predpoklady na skvalitnenie prevádzky v rámci IP1 boli schválené a zaradené do výroby a buď sú pripravené na zavedenie, alebo sú už zavedené. Balík IP1 je zameraný na dosiahnutie skvalitnenia súčasného európskeho systému ATM v krátkodobom horizonte a na zlepšenie jeho súdržnosti prostredníctvom zavedenia osvedčených postupov, lepšej koordinácie, ako aj prípravy na prevádzku na základe trás a časovo založenú prevádzku. Balík IP1 je pri zavádzaní kľúčovým, keďže akékoľvek zdržanie realizácie krátkodobých iniciatív predstavuje pre program SESAR významné riziko. Vzhľadom na naliehavú potrebu usmerniť zavádzanie balíka IP1 Komisia zriadila riadiacu skupinu pre IP1 pod záštitou výboru pre jednotné nebo s podporou členských štátov, SPS, Eurocontrolu a zainteresovaných strán. Táto skupina bola zriadená 27. 04. 2010 ako pracovná štruktúra ad hoc s cieľom dohliadať na zavádzanie IP1. Riadiaca skupina pre IP1 bude predkladať odporúčania Komisii, členským štátom EÚ, Eurocontrolu, SPS a súkromným investorom (poskytovateľom leteckých navigačných služieb, leteckým spoločnostiam, letiskám), aby sa minimalizovali nezrovnalosti medzi plánom zavádzania, ako ho stanovuje akčný plán , a skutočnosťou. 22. Aktualizácia akčného plánu Rada požadovala, aby SPS predložil prvú aktualizáciu akčného plánu do marca 2010[9]. SPS predložil očakávaný návrh svojej správnej rade, ktorá ho prerokovala 30. 04. 2010. Rozsah tejto prvej aktualizácie bol obmedzený, keďže sa netýkala celkového plánovania, potrebných investícií ani očakávaného výkonu; zahŕňala však[10]: - vylepšenie operačných úprav balíka IB1 - zavedenie regulačných plánov a plánov štandardizácie - aktualizáciu plánu riadenia rizika. Dňa 7. 05. 2010 výbor EÚ pre jednotné nebo a dňa 17. 05. 2010 konzultačná skupina zainteresovaných strán Eurocontrolu schválili tento návrh bez zmien. Správna rada SPS návrh prijala 12. 07. 2010. Ďalšie aktualizácie sa očakávajú každých 18 až 24 mesiacov, čo by malo umožniť dostatočne zohľadniť dosiahnutý pokrok a zaistiť trvalosť dokumentu a angažovanosť zainteresovaných strán. Nasledujúca aktualizácia akčného plánu by sa mohla zamerať na prepojenie medzi plánom výkonnosti (potrieb na vysokej úrovni) a akčným plánom (technologická reakcia na potrebu skvalitniť výkonnosť siete). [1] Nariadenia (ES) č. 549/2004, 550/2004, 551/2004, 552/2004, Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s.1 ─ 26, zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1070/2009 z 21. 10. 2009, Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 219/2007 z 27. 2. 2007, Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 1. [3] Akčný plán , s. 84. http://www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/European_ATM_Master_Plan.pdf. [4] Podrobný technický opis práce: http://www.sesarju.eu/public/standard_page/library_list.html. [5] NextGen je Program modernizácie ATM USA. [6] Úplné znenie správy: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/research_en.htm alebo http://ec.europa.eu/transport/evaluations/trans_european_networks_en.htm [7] Článok 5 nariadenia (ES) č. 549/2004 z 10. 3. 2004, Ú. v. EÚ L 96, 31.2.2004. [8] Výročná správa o činnosti spoločného podniku SESAR za rok 2009, 10. 03. 2010. www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/Annual_Activity_Report_2009_Adopted.pdf [9] Uznesenie Rady z 30. 03. 2009, ods. 3. [10] https://www.atmmasterplan.eu.