Uznesenie Európskeho parlamentu o šesťdesiatom výročí skončenia druhej svetovej vojny 8. mája 1945



Úradný vestník 092 E , 20/04/2006 S. 0392 - 0394



P6_TA(2005)0177 Klimatické zmeny Uznesenie Európskeho parlamentu o seminári vládnych expertov o klimatických zmenách Európsky parlament, - so zreteľom na Kjótsky protokol k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) z 11. decembra 1997 a aplikačné postupy na jeho vykonávanie, ktoré boli prijaté na konferenciách zmluvných strán v Bonne (júl 2001), Marakeši (november 2001), Novom Dillí (november 2002), Miláne (december 2003) a Buneos Aires (december 2004), - so zreteľom na rozhodnutie desiatej konferencie zmluvných strán usporiadať v máji 2005 seminár vládnych expertov na podporu neformálnej výmeny informácií o krokoch týkajúcich sa zmierňovania a prispôsobovania, na pomoc zmluvným stranám pokračovať pri vytváraní účinných a primeraných reakcií na zmenu klímy, ako aj o politikách a opatreniach prijatých príslušnými vládami na podporu plnenia svojich existujúcich záväzkov v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu, - so zreteľom na svoje uznesenia o klimatických zmenách, najmä na uznesenie z 13. januára 2005 o výsledku Konferencie o klimatických zmenách v Buenos Aires [1], - so zreteľom na článok 108 ods. 5 rokovacieho poriadku, A. keďže klimatické zmeny predstavujú jednu z hlavných problémov 21. storočia, ktoré treba riešiť, pričom majú významné negatívne globálne environmentálne, hospodárske a sociálne dôsledky, a očakáva sa, že negatívne postihnú trvalo udržateľný rozvoj a živobytie miliónov ľudí na celom svete, B. keďže UNFCCC, ktorý nadobudol platnosť 21. marca 1994 a ktorý doteraz ratifikovalo 189 zmluvných strán, stanovuje rámec pre kroky zamerané na stabilizáciu koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére s cieľom zamedziť "nebezpečnému antropogénnemu vplyvu" na klimatický systém, C. keďže Kjótsky protokol k UNFCCC nadobudol platnosť dňa 16. februára 2005 po ratifikácii 146 krajinami a organizáciami regionálnej hospodárskej integrácie, ktorých podiel na emisiách skleníkových plynov predstavoval podľa prílohy I z roku 1990 61,6 %, D. keďže Kjótsky protokol stanovuje záväzné ciele zníženia emisií v prípade krajín uvedených v prílohe I na obdobie rokov 2008 – 2012; keďže protokol ďalej stanovuje, že záväzky na nasledujúce obdobia je treba začať posudzovať najneskôr sedem rokov pred skončením prvého obdobia záväzkov, E. keďže na desiatej konferencii zmluvných strán (COP 10), ktorá sa konala v Buneos Aires v decembri 2004, sa rozhodlo, že sa v máji 2005 usporiada seminár vládnych expertov s cieľom podporiť výmenu informácií medzi zmluvnými stranami o krokoch súvisiacich so zmierňovaním a prispôsobovaním a o politikách a opatreniach na podporu plnenia existujúcich záväzkov, F. keďže rozvinuté krajiny sú v značnej miere zodpovedné za emisie skleníkových plynov a mali by preto zohrávať rozhodujúcu úlohu v procese ich znižovania; keďže Európsky parlament neustále vyzýva EÚ, aby si túto vedúcu úlohu zachovala, G. keďže ciele Kjótskeho protokolu sú základnou podmienkou globálnej stratégie zameranej na zmenu klímy, avšak v blízkej budúcnosti je potrebné stanoviť ďalšie ciele na obdobie po roku 2012 s cieľom poskytnúť istotu investícií do zdrojov energie s nízkym obsahom uhlíka, do technológií s nízkymi emisiami skleníkových plynov a do obnoviteľných zdrojov energie a vyhnúť sa investíciám do nekompatibilnej energetickej infraštruktúry; keďže riešenie otázky zmeny klímy prináša aj príležitosti a podnety pre inovácie v súlade s cieľmi stanovenými v lisabonskej agende, H. keďže v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu by sa mal tiež stanoviť cieľ udržať nárast priemernej globálnej teploty o maximálne 2°C nad úrovňou pred industrializáciou, I. keďže podľa nedávnych vedeckých správ existuje približne 85 % -né riziko prekročenia tejto hranice +2°C pri stabilizácii koncentrácií skleníkových plynov na úrovni 550 ppm (CO2-eq) a približne 50 % -né riziko na úrovni 450 ppm; keďže tieto správy preto zdôrazňujú, že je možné, že svet má na znižovanie celkových emisií skleníkových plynov k dispozícii oveľa menej času, ako sa doteraz predpokladalo, pokiaľ sa chce vyhnúť zvýšeniu priemernej globálnej teploty o viac ako 2°C nad úroveň pred industrializáciou a zabrániť tak nebezpečným klimatickým zmenám; keďže si tieto skutočnosti môžu v blízkej budúcnosti vyžiadať výraznejšie zníženie emisií v prípade hlavných producentov emisií skleníkových plynov, zdôrazňuje význam širšieho celosvetového úsilia, 1. víta rozhodnutie prijaté v Buneos Aires usporiadať seminár vládnych expertov; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že desiata konferencia zmluvných strán sa napriek úsiliu delegácie EÚ dohodla iba na veľmi obmedzenom mandáte pre toto stretnutie; 2. je hlboko presvedčený, že EÚ by si mala zachovať vedúcu úlohu v medzinárodnom úsilí zameranom na boj proti zmene klímy; zdôrazňuje, že na podporu domácej politiky EÚ v oblasti zmeny klímy je potrebné zamerať úsilie tromi smermi: každoročné znižovanie energetickej náročnosti hospodárstva EÚ v rozsahu od 2 do 2,5 %, výrazné zvýšenie podielu alternatívnej energie na celkovom "energetickom mixe" a podstatné zvýšenie podpory výskumu a vývoju v oblasti trvalo udržateľnej energie; zdôrazňuje, že hlavný problém, ktorý treba riešiť, predstavuje sektor dopravy a že je potrebné vyvinúť nové a inovatívne politiky, ktoré by obmedzili emisie cestnej, leteckej a lodnej dopravy, a nalieha na Komisiu, aby predložila návrhy na nákladovo účinné opatrenia na vyriešenie týchto problémov; 3. víta závery prijaté Európskou radou v Bruseli v dňoch 22. a 23. marca 2005 a najmä skutočnosť, že v prípade skupiny rozvinutých krajín boli dohodnuté ciele znížiť emisie o rádovo 15 až 30 % do roku 2020; vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že Európska rada nenaznačila žiadne dlhodobé ciele zníženia emisií, a navrhuje, aby sa požadovalo zníženie emisií o rádovo 60 až 80 % do roku 2050; 4. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na blížiacom sa seminári vládnych expertov predložili v mene EÚ návrhy budúceho režimu, ktoré sú v súlade s cieľom EÚ udržať rast priemernej globálnej teploty o 2°C nad úrovňou pred industrializáciou, čo znamená, že celkové emisie skleníkových plynov by mali dosiahnuť v nasledujúcich dvoch desaťročiach maximálne úrovne, a ktoré zohľadňujú zásadu rovnosti, udržateľnosti, zodpovednosti a schopnosti konať; 5. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predložili návrhy budúcej stratégie na základe Kjótskeho protokolu, ekologickej inovácie a rozvoja environmentálnych technológií, zamerané najmä na sektor energetiky a dopravy, a aby sa tejto stratégii venovala osobitná pozornosť v rámci príslušných politických iniciatív, ako napr. akčný plán pre environmentálne technológie, siedmy rámcový program pre výskum atď.; je treba vyvinúť úsilie o spoluprácu s rôznymi krajinami, predovšetkým s rozvojovými krajinami, ktoré dosiahli vyšší stupeň rozvoja; 6. trvá na tom, aby sa seminár vládnych expertov zameral na to, ako vyvinúť účinné a primerané odpovede na zmenu klímy v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu na obdobie po roku 2012; požaduje uverejnenie písomnej správy o výsledkoch seminára, ktorá by mala tvoriť základ formálnych rokovaní o záväzkoch na obdobie po roku 2012, ktoré sa začnú v roku 2005; 7. zastáva názor, že budúci režim by mal byť založený na spoločných, ale diferencovaných zodpovednostiach, na pokračujúcom a podstatnejšom znižovaní emisií a na zapojení väčšieho počtu krajín do úsilia o zníženie emisií, predovšetkým na jednej strane USA a na druhej strane Indie a Číny, ako aj ďalších rozvojových krajín, ktoré dosiahli vyšší stupeň rozvoja; nalieha preto na Komisiu a členské štáty, aby pri rokovaniach s medzinárodnými partnermi, najmä s USA, Čínou a Indiou zdôraznili potrebu ochrany klímy; 8. domnieva sa, že v prípade podnikov, ktoré čelia medzinárodnej konkurencii, najmä energeticky náročných priemyselných odvetví, je treba zaviesť sektorový prístup k budúcim medzinárodným cieľom znižovania emisií, aby sa na medzinárodnej úrovni zabezpečili rovnaké podmienky pre všetky subjekty; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do svojich diskusií takýto sektorový prístup zahrnuli; 9. uznáva možnú hrozbu súvisiacu s uvoľňovaním uhlíka pre rozvojové krajiny, ktoré dosiahli vyšší stupeň rozvoja; 10. vyzýva krajiny, ktoré ešte neratifikovali Kjótsky protokol, aby tak urobili čo najskôr; vyzýva USA a Austráliu, aby prehodnotili svoje rozhodnutie nezapojiť sa do tohto procesu a aby ako prvý krok splnili svoje záväzky, prijaté v rámci UNFCCC, znížiť svoje emisie na úroveň z roku 1990; 11. vyzýva Komisiu, aby vo všetkých analýzach nákladov a prínosov, ktoré sa týkajú politík v oblasti klímy, zohľadnila možnosť prijatia hraničných regulačných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s cieľom kompenzovať všetky konkurenčné výhody, ktoré by mohli mať výrobcovia v priemyselných krajinách bez obmedzenia emisií uhlíka; 12. trvá na tom, že je potrebné zvýšiť finančnú pomoc pre regulačné opatrenia v rozvojových krajinách, s osobitným zameraním na najmenej rozvinuté krajiny; okrem toho zdôrazňuje, že všetky rozvojové krajiny majú právo na hospodársky rozvoj; uznáva však, že rozvojové krajiny by nemali opakovať rovnaké postupy znečisťujúce životné prostredie ako priemyselné krajiny, a že EÚ by mala vytvoriť silný mechanizmus, napr. prostredníctvom agentúr členských štátov EÚ poskytujúcich vývozné pôžičky, s cieľom podporovať využívanie vyspelých technológií v sektore energetiky a dopravy v rozvojových krajinách, a tým podporovať rozvoj takými spôsobmi, ktoré zahŕňajú nízke úrovne uvoľňovania uhlíka; 13. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urobili merateľný pokrok smerom k hospodárstvu s nízkymi emisiami uhlíka; vyzýva členské štáty aby si navzájom, ako aj s krajinami z iných častí sveta, vymieňali skúsenosti a osvedčené postupy; 14. vyzýva blížiace sa predsedníctva Veľkej Británie a Rakúska, aby zabezpečili zachovanie, prípadne zrýchlenie, dynamiky riešenia problematiky zmeny klímy pri súčasnom sprísnení záväzkov a zvýšení počtu medzinárodných partnerov zapojených do tohto procesu; 15. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a sekretariátu UNFCCC so žiadosťou, aby bolo poskytnuté všetkým zmluvným stranám, ktoré nie sú členmi EÚ. [1] Prijaté texty, P6_TA(2005)0005. --------------------------------------------------