(20)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Dánsku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Plán sa zameriava najmä na investície do zelenej a digitálnej transformácie, a to najmä do čistej a efektívnej výroby a využívania energie, udržateľnej dopravy, ako aj do výskumu a inovácií. Opatrenia v oblasti výskumu majú potenciál rozšíriť inovačnú základňu a zapojiť do výskumných a inovačných činností viac spoločností. Niektoré z odporúčaní pre danú krajinu sa riešili mimo plánu. Išlo konkrétne o „zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na vzdelávanie a zručnosti“, opatrenia na riešenie nedostatku zdravotníckych pracovníkov a zabezpečenie účinného dohľadu nad rámcom pre boj proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovania. Opatrenia týkajúce sa týchto oblastí neboli zahrnuté do plánu obnovy a odolnosti.

(13)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v konvergenčnom programe na rok 2022, je na rok 2022 optimistický a na rok 2023 realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,4 % a v roku 2023 o 1,9 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 2,6 % v roku 2022 a na úrovni 1,8 % v roku 2023, najmä kvôli nižšiemu rastu súkromnej spotreby. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2022 očakáva, že celkový prebytok klesne z 0,6 % HDP v roku 2022 na 0,2 % HDP v roku 2023. V uvedenom poklese v roku 2022 sa odráža najmä spomalenie hospodárskej činnosti a jednorazovosť určitých daňových príjmov. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 33,3 % a v roku 2023 na 32,5 % HDP. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá prebytok verejných financií na úrovni 0,9 % HDP v roku 2022 a 0,6 % HDP v roku 2023. Tieto údaje sú o niečo vyššie ako v prípade prebytku predpokladaného v konvergenčnom programe na rok 2022. Podľa prognózy Komisie z jari 2022 by mal pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahnuť vyššiu úroveň, a to 34,9 % v roku 2022 a 33,9 % v roku 2023. Rozdiel je spôsobený vyššími predpokladanými položkami zosúladenia dlhu a deficitu, a to predovšetkým podpory sociálneho bývania.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(25)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(26)Dánsko sa zaviazalo dosiahnuť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov o 70 % oproti úrovniam z roku 1990 do roku 2030 a postupné ukončenie ťažby uhlia do roku 2028. V záujme dosiahnutia týchto ambicióznych cieľov sa v dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne predpokladajú značné investície do dodatočnej kapacity energie z obnoviteľných zdrojov a investície do energetickej efektívnosti. Urýchlenie zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a obnoviteľného vodíka by sa mohlo podporiť zefektívnením a urýchlením povoľovacích postupov. Hoci sa Dánsko zaviazalo zvýšiť kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom veternej energie na mori, na zabezpečenie efektívneho využívania rastúceho podielu energie z obnoviteľných zdrojov sú potrebné ďalšie investície do energetických prenosových sietí. Investície do energetických a elektrických prepojení so susednými krajinami vrátane hybridných aktív na mori by výrazne zvýšili bezpečnosť dodávok energie a schopnosť prispôsobiť sa regionálnym rozdielom, a to aj v súvislosti s inváziou Ruska na Ukrajinu. Na základe príslušných predpokladov, v ktorých sa prihliada na sekundárne závislosti, teda vysledovanie všetkého spätného dovozu, je celková energetická závislosť Dánska od dovozu fosílnych palív z Ruska na úrovni 21,1 % (pričom priemer EÚ je 24,4 %). V roku 2020 bola závislosť od fosílnych palív z Ruska v celkovom energetickom mixe Dánska v prípade ropy nižšia ako priemer EÚ (12 % oproti priemeru EÚ na úrovni 36,5 %). A hoci bola v prípade uhlia vyššia (97 % oproti priemeru EÚ na úrovni 19,3 %), podiel uhlia v energetickom mixe Dánska je nízky (4,3 %). Zemný plyn tvorí 12,8 % energetického mixu a hoci Dánsko nedováža ruský plyn na domáce použitie priamo, jeho závislosť prostredníctvom dovozu plynu z Nemecka predstavuje značnú sekundárnu závislosť, ktorá je vyššia ako priemer EÚ: z Ruska sa dováža 65 % plynu na domácu spotrebu oproti priemeru EÚ na úrovni 41,1 %. Aj keď je závislosť Dánska od dovozu ropy a plynu z Ruska podľa údajov z roku 2020 stále značná, predpokladá sa, že táto závislosť zanikne k roku 2023, keď sa dokončí renovácia existujúcich polí v Severnom mori, pričom sa očakáva, že Dánsko bude opäť čistým vývozcom plynu. Urýchlením prebiehajúcich projektov prepojenia sa môže podporiť aj diverzifikácia dodávok energie. Pri investíciách do novej infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Ambície Dánska v oblasti energetickej efektívnosti by sa mohli ďalej posilniť zodpovedajúcimi dodatočnými investíciami do dekarbonizácie priemyslu, služieb, súkromných obydlí a dopravy. Na to, aby Dánsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.

(27)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Dánsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Dánsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(28)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala konvergenčný program na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; zaviesť nový systém dane z nehnuteľností s cieľom obnoviť prepojenie medzi trhovými cenami a daňami a zabezpečiť spravodlivejšie zdaňovanie; stimulovať investície do výstavby cenovo dostupného bývania s cieľom zmierniť najnaliehavejšie potreby; zvýšiť finančnú odolnosť dlžníkov s vysokou mierou zadlženosti;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 13. júla 2021; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 a následne ich vykonávať;

3.posilniť politiky obehového a odpadového hospodárstva, a to aj podporou predchádzania vzniku odpadu a jeho opätovného použitia, zvýšením miery recyklácie a postupným prechodom od spaľovania komunálneho odpadu k ekologickejším zdrojom výroby tepla;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív; ďalej diverzifikovať dodávky energie a pomôcť dekarbonizovať hospodárstvo urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, a to aj zavedením reforiem na zjednodušenie a urýchlenie administratívnych a povoľovacích postupov, modernizáciou energetických prenosových sietí, zvýšením počtu prepojení so susednými krajinami a zlepšením energetickej efektívnosti.

V Bruseli