[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 20.4.2009

KOM(2009) 178 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE

Zavedenie eura na Slovensku

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE

Zavedenie eura na Slovensku

ÚVOD

Po tom, ako Rada prijala 8. júla 2008 rozhodnutie, v ktorom sa konštatovalo, že Slovenská republika spĺňa podmienky potrebné na prijatie eura, sa eurozóna 1. januára 2009, teda v deň, keď euro oslávilo svoje 10. výročie, rozrástla na 16 členov.

Slovensko sa rozhodlo v rámci prechodu na euro uplatniť scenár tzv., „veľkého tresku“, teda prejsť na novú menu bez prechodného obdobia. Rovnako ako v Slovinsku trvalo obdobie duálneho obehu, keď sa akceptovali platby v eurách aj slovenských korunách, dva týždne. Úspešný prechod na euro svedčí o tom, že v prípade dôkladnej prípravy môže krátke obdobie duálneho obehu postačovať aj v krajine s veľmi vysokým objemom hotovosti v obehu. Prevažná väčšina slovenských občanov (91 %) vnímala prechod na euro ako plynulý a efektívny proces.

Toto oznámenie sa zaoberá najdôležitejšími aspektmi procesu prechodu na euro, najmä prechodom na hotovostné euro (časť 2), opatreniami zameranými na odstránenie obáv občanov zo zvyšovania cien (časť 3), vývojom cien počas obdobia prechodu na euro (časť 4), informačnou kampaňou a názormi občanov na priebeh prechodu na euro (časť 5). V opodstatnených prípadoch sa v oznámení vyvodzujú určité závery, ktoré by mohli byť užitočné v budúcnosti pri zavádzaní eura v ďalších krajinách.

PRECHOD NA HOTOVOSTNÉ EURO

Prechod na hotovostné euro je pravdepodobne najviditeľnejším aspektom prechodu na inú menu, pretože sa dotýka v podstate všetkých finančných inštitúcií, podnikov a občanov. Efektívny priebeh tejto operácie závisí na riadnom zásobení všetkých zainteresovaných strán hotovostným eurom a na kvalitnej príprave bánk a podnikov na mimoriadne pracovné zaťaženie.

Prípravy na prechod na hotovostné euro

Na účely výmeny slovenských korún, ktoré boli v obehu a v hotovostnej zásobe Národnej banky Slovenska (NBS), bolo z Rakúskej národnej banky požičaných približne 188 miliónov eurobankoviek , pričom slovenská mincovňa v Kremnici vyrazila 500 miliónov euromincí . Spomedzi nových členských štátov, ktoré zaviedli euro, bolo Slovensko prvou krajinou, ktorá na razenie euromincí využila vlastné výrobné kapacity.

Národná banka Slovenska začala s predzásobovaním 16 komerčných bánk, ktoré pracujú s hotovosťou, 6. septembra 2008, keď prebehlo predzásobenie euromincami, pričom predzásobenie eurobankovkami prebehlo o mesiac neskôr. Každú prepravu hotovostných eur systematicky sprevádzala štátna polícia, čo zaručilo vysokú bezpečnosť.

Druhotné predzásobenie , v rámci ktorého bolo hotovostné euro dodané podnikom, sa začalo koncom októbra 2008. Zmluvu o druhotnom predzásobení uzatvorilo s bankami približne 14 000 podnikateľských subjektov, ktorým bolo následne dodaných takmer 24 % hodnoty na predzásobenie určených bankoviek a 68 % hodnoty na tento účel určených euromincí. Celkovo bolo podnikateľským subjektom pred dňom zavedenia eura dodaných 27,8 % hodnoty hotovosti určenej na predzásobenie. V Slovinsku predstavovalo druhotné predzásobenie len 2,4 % z hodnoty hotovosti určenej na predzásobenie, na Cypre a Malte to bolo len 1 %.

Slovenské banky nevyužili nové zjednodušené pravidlá ECB týkajúce sa druhotného predzásobovania, ktoré boli prijaté v júni 2008[1]. Podľa NBS a komerčných bánk boli nové usmernenia prijaté príliš neskoro na to, aby sa mohli uplatniť na Slovensku, keďže veľký počet zmlúv o druhotnom predzásobení bol uzatvorený už do mája 2008. Ak by došlo k zmene pravidiel, mohlo by to znevýhodniť niektoré podnikateľské subjekty a vyžiadalo by si to zásadné zmeny v rámci plánov distribúcie hotovosti.

Medzi 1. a 31. decembrom 2008 sa podnikateľským subjektom a širokej verejnosti predalo všetkých 1 320 000 predpripravených balíčkov s euromincami (tzv. balíčky) s hodnotou 500 SKK (približne 16,60 EUR), ktoré objednala NBS. Na základe predchádzajúcich skúseností Komisia odporúčala, aby bol pripravený približne jeden balíček na domácnosť. Keďže na Slovensku sú približne 2 milióny domácností a Slovenská republika navyše nepripravila osobitné balíčky pre maloobchodníkov, Komisia vo svojej siedmej aj ôsmej správe o praktických prípravách na budúce rozšírenie eurozóny upozornila na to, že počet balíčkov, ktoré objednala NBS, by sa mohol ukázať ako nedostatočný. Vzhľadom na to, že mnohé pobočky komerčných bánk a pošty vypredali svoje zásoby balíčkov počas prvých dní (do 5. decembra bolo predaných 81 %), NBS vydala odporúčanie, aby sa predaj balíčkov obmedzil na maximálne 10 balíčkov na osobu. Viaceré podniky zakúpili predpripravené balíčky euromincí, aby mali hotovosť na vydávanie, pričom niektoré spoločnosti a administratívne orgány ich darovali ako vianočné darčeky alebo použili ako koncoročné prémie. Keďže svoje potreby nesignalizovali NBS vopred, mnohé distribučné miesta vypredali svoje zásoby balíčkov veľmi rýchlo. Z prieskumu Komisie vyplýva, že 25 % z občanov, ktorí si nezakúpili balíček, ako dôvod uviedli, že neboli k dispozícii[2].

S cieľom rozložiť výmenu nazhromaždenej hotovosti do dlhšieho časového obdobia umožnili niektoré komerčné banky v posledných týždňoch roku 2008 výmenu slovenských korún za eurá bezplatne a podľa oficiálneho kurzu. Mnohé banky takisto ponúkali špeciálne produkty, aby prilákali nových klientov alebo aby motivovali svojich klientov k tomu, aby si doma uloženú hotovosť vložili na bankový účet.

Z prieskumu Komisie, ktorý sa uskutočnil tri dni pred prechodom na euro[3], vyplýva, že veľká časť slovenských občanov už disponovala eurami v hotovosti: 60 % malo euromince – najmä zo štartovacích balíčkov (53 %) a z prechádzajúcich ciest do zahraničia (42 %), pričom 49 % občanov malo eurobankovky – prevažne z ciest do zahraničia (56 %) a vďaka výmene v banke na Slovensku (39 %).

Predzásobenie a druhotné predzásobenie bolo dobre zorganizované. Hodnota hotovosti dodanej podnikateľským subjektom pred prechodom na euro bola podstatne vyššia ako v prípade troch predchádzajúcich takýchto prechodov. Značný dopyt po balíčkoch s euromincami na Slovensku potvrdil, že občania majú veľký záujem o prvé euromince s rubovou stranou reprezentujúcou ich krajinu, aj keď už majú euromince vydané ostatnými krajinami. Je dôležité, aby bol pripravený dostatočný počet balíčkov pre všetkých občanov, aby sa mohli oboznámiť so svojou novou menou ešte pred prechodom na ňu. Keďže podnikateľské subjekty potrebujú euromince na vydávanie počnúc dňom prechodu, na uspokojenie ich potrieb by sa malo systematicky počítať so špeciálnymi štartovacími balíčkami pre maloobchodníkov. Pri plánovaní objemu výroby by sa mal zohľadniť aj záujem zo strany podnikateľských subjektov a rôznych inštitúcií, ktoré môžu chcieť balíčky euromincí použiť ako dar. V záujme uľahčenia prístupu malých podnikov k hotovostným eurám by sa mali odteraz uplatňovať nové zjednodušené pravidlá ECB pre druhotné predzásobovanie. |

Obdobie duálneho obehu

Počas 16-dňového obdobia duálneho obehu (od 1. do 16. januára) NBS a komerčné banky umožňovali výmenu hotovosti v podstate každý deň (s výnimkou nedele 11. januára). Do nedele 4. januára do bánk prichádzalo pomerne málo klientov, situácia sa však zásadne zmenila 5. januára, keď sa veľa ľudí vrátilo z dovolenky: občania realizovali takmer 198 000 výmenných operácií alebo výberov hotovosti pri okienkach a zamenili takmer 325 miliónov EUR, čiže stokrát viac ako 5. januára 2008. Druhý najvyšší počet výmen (168 000) a ich druhá najvyššia hodnota (261 miliónov EUR) počas obdobia duálneho obehu boli zaznamenané 7. januára.

Na základe všetkých dostupných informácií možno konštatovať, že banky nezaznamenali žiadne zásadné problémy. Informačné systémy všetkých bánk boli úspešne konvertované do 3. januára a kompletná ponuka bankových služieb bola k dispozícii od 5. januára. Vďaka starostlivej príprave banky úspešne zvládli mimoriadne pracovné zaťaženie a čakacie lehoty zostali vo všeobecnosti na prijateľnej úrovni. Podľa prieskumu Komisie sa na čakanie v dlhších radoch sťažoval len malý počet ľudí spomedzi tých, ktorí navštívili banku. Tento problém bol najčastejšie uvádzaný opýtanými 5. januára, čo je prirodzené, pretože práve tento deň znamenal v rámci celého obdobia duálneho obehu pre banky najvyššiu záťaž. V období od 1. do 16. januára vykonali pri bankových okienkach občania 1 418 000 výmenných operácií a výberov, čo je štyrikrát viac ako v prvých 16 dňoch prechádzajúceho roka, pričom zamenili/vybrali 2,207 miliardy EUR, čo je 2,4-krát viac, ako v období 1. až 16. januára 2008.

V porovnaní s ostatnými krajinami, v ktorých došlo prednedávnom k zavedeniu eura, mali Slováci podobné skúsenosti ako občania Cypru: v oboch krajinách zaznamenalo problémy pri výmene hotovosti alebo výbere novej meny z bánk 8 % občanov. Viac ťažkostí mali občania Malty (13 % z nich sa sťažovalo najmä na dlhé čakanie v radoch), pričom najhladší prechod na euro zažili Slovinci (3 %). Samostatné zárobkovo činné osoby mali v bankách viac problémov ako osoby s inými povolaniami[4].

Už krátko po polnoci 1. januára vydávali len eurobankovky (najmä v nominále 10 a 20 EUR) všetky z približne 2 200 bankomatov na Slovensku a v eurách pracovalo 32 000 POS terminálov. Bankomaty podstúpili zaťažkávaciu skúšku 5. januára, keď ľudia vybrali 2,5-krát vyššiu hodnotu hotovosti (41 miliónov EUR) ako v ten istý deň predchádzajúceho roka.

Používanie eura v platobnom styku postupovalo počas prvých dní pomalšie ako pri predchádzajúcich prechodoch. Na Slovensku platilo 5. januára eurami len 45 % kupujúcich, pričom v Slovinsku to bolo v rovnaký deň 78 % (pozri graf 1). Na Cypre a na Malte, kde mohli občania platiť svojou pôvodnou menou až do konca januára, prekročil podiel platieb v eurách hranicu 70 % 4. januára. Rýchlosť prechodu sa vyrovnala s ostatnými novými členskými krajinami, ktoré zavádzali euro, 7. januára, keď sa väčšina slovenských občanov vrátila z dovoleniek.

Graf 1

Podiel platieb uskutočnených v obchodoch eurami v hotovosti

(% kupujúcich)

[pic]

Pomalší rozbeh eura na Slovensku bol pravdepodobne zapríčinený kombináciou dlhých zimných dovoleniek (1. a 6. január boli na Slovensku dni pracovného pokoja) a nezvyčajne veľkého počtu maloobchodníkov, ktorí 1. a 2. januára vydávali v slovenských korunách (62 % resp. 16 %). Od 3. januára sa maloobchodníci začali riadiť výzvou slovenských orgánov a Komisie, ktorí od nich požadovali, aby vydávali už len eurá: podiel hotovostných transakcií, pri ktorých sa vydávali slovenské koruny, tak 5. januára poklesol na 3 % a 7. januára sa blížil k nule.

Maloobchodný sektor sa so zvýšenou záťažou vyrovnal dobre. Banky a orgány vyzývali občanov, aby s cieľom zmierniť záťaž maloobchodného sektora využívali možnosť platiť kartou, ktorých je na Slovensku 5,2 milióna. Tieto výzvy však nenašli celkom odozvu, keďže len menej ako 2,5 % slovenských občanov uviedlo, že počas obdobia duálneho obehu použilo na platenie kartu[5].

V obchodoch boli počas prvých januárových dní rady čakajúcich zaznamenané len zriedka. Väčšina maloobchodníkov nehlásila žiadne problémy so zásobovaním hotovosťou alebo so skladovaním hotovostných korún, ktoré sa sťahovali z obehu. Niektoré vidiecke obchody zaznamenali problémy s dôchodcami, ktorí sa pokúšali platiť bankovkami vysokých nominálnych hodnôt, v ktorých im pošta vyplatila ich dôchodky. V nadväznosti na tieto prípady slovenské orgány a Komisia opätovne zdôraznili, že je dôležité, aby sa dôchodky a mzdy vyplácali v bankovkách s nízkym nominále[6].

Prieskumy Komisie, v rámci ktorých boli respondenti požiadaní, aby si prezreli obsah svojich peňaženiek, potvrdili, že prechod na euro je o čosi pomalší ako predchádzajúce prechody. Výsledky znázornené v grafe 2 ukazujú, že 5 dní po prechode malo len eurobankovky alebo väčšinou eurobankovky približne 56 % slovenských občanov, pričom len euromince alebo väčšinou euromince malo približne 63 % občanov. V Slovinsku malo 5. januára len eurobankovky alebo väčšinou eurobankovky 81 % občanov, pričom len euromince alebo väčšinou euromince malo až 88 % občanov. Prechod na euro sa na Slovensku zrýchlil až 7. januára. Deň pred skončením obdobia duálneho obehu malo len eurobankovky alebo väčšinou eurobankovky 97 % slovenských občanov, pričom výhradne euromince alebo väčšinou euromince malo 98 % z nich.

Graf 2

Občania, ktorí v peňaženkách mali len eurobankovky alebo väčšinou eurobankovky

(% spomedzi obyvateľov starších ako 15 rokov)

[pic]

Väčšina Slovákov (64 %) opýtaných v druhej polovici januára uvádzala, že rozlíšiť euromince a manipulovať s nimi je veľmi jednoduché resp. pomerne jednoduché. Po skončení obdobia duálneho obehu malo tento pocit len o niečo viac Slovincov (69 %) a Malťanov (75 %), pričom na Cypre bol počet ľudí s takýmto postojom omnoho vyšší (81 %). Slovenskí občania si, podobne ako v iných krajinách, na eurobankovky rýchlo zvykli. To, že sa s nimi ľahko alebo veľmi ľahko narába, uviedlo 81 % slovenských občanov, v porovnaní s 88 % Malťanov, 91 % Slovincov a 95 % Cyperčanov[7]. Ťažkosti pri narábaní s novou menou uvádzali častejšie najmä starší respondenti.

Stiahnutie pôvodnej meny z obehu

Značná časť slovenských hotovostných korún bola stiahnutá z obehu ešte pred prechodom na euro. Pred 31. decembrom 2008 boli z obehu stiahnuté slovenské hotovostné koruny v hodnote dosahujúcej takmer polovicu hodnoty obeživa v polovici septembra 2008 (140 miliárd SKK), zatiaľ čo v obehu zostalo 77 miliárd SKK. Počas prvých deviatich januárových dní roka 2009 sa z obehu stiahlo približne 30 miliárd slovenských korún a ďalších 16 miliárd SKK bolo stiahnutých pred uplynutím obdobia duálneho obehu. Na konci januára 2009 bolo v obehu približne 16 miliárd SKK (t. j. 20 % hodnoty slovenských hotovostných korún, ktoré boli v obehu na konci roka 2008). Takmer 94 % hodnoty slovenských hotovostných korún, ktoré zostali v obehu, bolo v bankovkách a len 6 % v minciach.

V prvých mesiacoch roka 2009 sa bankám vrátilo značné množstvo euromincí pochádzajúcich z druhotného predzásobenia: niektoré slovenské maloobchodné subjekty totiž zle odhadli svoje potreby a predzásobili sa príliš. Na základe sťažností maloobchodných subjektov, že si banky účtujú nadmerné poplatky za hotovostné operácie, slovenský parlament rozhodol, že komerčné banky musia prijímať hotovostné eurá bezplatne, ak sa vkladajú na bankový účet v období od 1. marca do 31. augusta 2009 (toľko času bude podľa odhadov treba na stiahnutie nadmernej eurohotovosti z obehu).

Slovenské koruny v bankovkách sa dajú zameniť bezplatne vo všetkých komerčných bankách do konca roka 2009 a Národná banka Slovenska ich bude zamieňať bezplatne bez časového obmedzenia. Slovenské koruny v minciach sa dajú zameniť v komerčných bankách do 30. júna 2009 a v NBS do konca roka 2013.

Slovenský prechod na euro bol dobre pripravený a prebehol hladko. Slováci sa úspešne dokázali vyhnúť mnohým problémom, ktoré sa vyskytli v ostatných krajinách zavádzajúcich euro (napr. dlhé rady na čakanie v bankách), pretože si vzali ponaučenie z tam nadobudnutých skúseností. Hoci výmena hotovosti sa začala o niečo pomalšie než v ostatných krajinách, ktoré pri prechode uplatnili metódu veľkého tresku, celkovo sú dosiahnuté výsledky veľmi pozitívne. V záujme urýchlenia prechodu a tým aj zníženia záťaže na strane maloobchodníkov, ktorí musia narábať s dvoma menami súbežne, by sa malo výhradne v eurách vydávať už od 1. januára. V rámci budúcich prechodov by sa mohlo zvážiť, či by sa nemalo právnym predpisom zakázať vydávanie v pôvodnej mene (okrem prípadov, keď je objektívne nemožné použiť euro). Aby nedochádzalo k nedostatku hotovosti v obchodoch, mali by sa mzdy a dôchodky, pokiaľ sa vyplácajú v hotovosti, vyplácať primárne v bankovkách nižšej nominálnej hodnoty. Maloobchodníci by si mali dôkladne naplánovať, koľko hotovostných eur budú potrebovať na obdobie prechodu a banky by mali zvážiť, či by nemali prispôsobiť svoje poplatky mimoriadnym okolnostiam z dôvodu prechodu na euro. |

OPATRENIA NA ZABRÁNENIE NEDOVOLENÝM OBCHODNÝM PRAKTIKÁM A NESPRÁVNEMU VNÍMANIU VÝVOJA CIEN OBčANMI

Slovenské orgány prijali celý rad opatrení, počnúc takými, ktoré boli založené na dobrovoľnom základe, až po dôkladné monitorovanie cien, aby v období prechodu na euro prispeli k cenovej stabilite a zvýšili dôveru spotrebiteľov.

Logo „ Etického kódexu pre zavedenie eura “, projektu, v rámci ktorého sa jeho účastníci zaviazali, že budú dodržiavať pravidlá prechodu na euro a nezneužijú ho na svoje vlastné obohatenie, bolo možné nájsť v približne 20 000 obchodoch, prevádzkach na poskytovanie služieb, na miestnych a regionálnych úradoch a na iných miestach. Občania sa mohli sťažovať na nevhodné správanie signatárov kódexu na úrade splnomocnenca vlády pre zavedenie eura v SR, ktorý prešetroval sťažnosti. Do polovice februára dostal splnomocnenec vlády len štyri sťažnosti a všetky sa ukázali ako bezdôvodné. Signatárom konajúcim v rozpore s kódexom mohla byť odňatá nálepka a mohli byť uvedení na „čiernej listine“ Združenia slovenských spotrebiteľov.

S povinným dvojitým zobrazovaním cien v slovenských korunách a v eurách sa začalo 24. augusta 2008 a bude sa v ňom pokračovať do 1. januára 2010. Jeho dodržiavanie starostlivo sleduje Slovenská obchodná inšpekcia (SOI). Z prieskumu Komisie vyplýva, že ho za užitočné opatrenie považujú deviati z desiatich slovenských občanov. Väčšina opýtaných uviedla, že ceny boli duálne zobrazené správnym spôsobom vždy (53 %) a ďalších 31 % opýtaných malo dojem, že boli správne zobrazené vo väčšine prípadov. V porovnaní s ostatnými krajinami, ktoré prednedávnom prijali euro, boli slovenskí respondenti jednými z najspokojnejších s dvojitým zobrazovaním cien[8].

Do konca januára 2009 vykonala SOI viac ako 25 000 kontrol. Výsledky kontrol sa časom významne zlepšili. Problémy (napr. chýbajúce dvojité zobrazenie cien alebo nesprávny prepočet/zaokrúhľovanie ceny v eurách, vydávanie v slovenských korunách bez výslovného súhlasu zákazníka počas obdobia duálneho obehu) boli častejšie zistené v prípade obchodov a prevádzok na poskytovanie služieb s počtom zamestnancov 5 alebo menej. Ak SOI pri následnej kontrole zistí, že nedošlo k náprave, v ďalšom kroku vydáva upozornenie a v prípade potreby následne začne konanie o porušení. V priebehu januára a februára 2009 SOI začala 14 konaní o porušení a v troch prípadoch uložila pokutu. Vážne porušenia pravidiel upravujúcich prechod na euro sa môžu teoreticky pokutovať až do výšky 60 000 EUR.

Okrem kontrol na vlastný podnet vykonávala SOI takisto „cielené kontroly“ na základe sťažností od občanov v súvislosti s nesprávnym uplatňovaním pravidiel dvojitého zobrazovania cien alebo neobvyklým zvýšením cien. Všetky sťažnosti boli starostlivo prešetrené: zmeny cien sa porovnávali s dlhodobými trendmi, s cenami toho istého výrobku v iných obchodoch a zohľadňovali sa v širšom kontexte (napríklad príslušné ceny vstupov, vývoj na svetových trhoch). V priebehu januára a februára 2009 dostala SOI 607 sťažností. Zo 420 sťažností, ktoré sa týkali zvýšených cien, sa len jedna ukázala ako opodstatnená.

Na návrh Komisie vykonávala SOI pravidelné kontroly cien v tých oblastiach, v ktorých sa zistili problémy v rámci prechodu na euro v ostatných krajinách (napr. v reštauráciách, kaderníctvach, kaviarňach a na platených parkoviskách). SOI podrobne preskúmava ceny vybraných platených parkovísk, autoškôl a kaderníctiev, pretože práve v týchto oblastiach sa zistili významné cenové nárasty od začiatku povinného dvojitého zobrazovania cien.

Kontroly SOI dopĺňa systém monitorovania cien, ktorý vykonáva Združenie slovenských spotrebiteľov . Toto združenie uverejnilo „čiernu listinu“ predajcov, ktorí zvýšili počas obdobia prechodu na euro svoje ceny a nedokázali riadne vysvetliť, prečo tak urobili. Do polovice februára bolo na túto listinu zaradených 12 podnikateľských subjektov a všetkými sa zaoberá Slovenská obchodná inšpekcia.

Vývoj cien vo všetkých sektoroch hospodárstva pravidelne skúma osobitný orgán, ktorý vytvorila vláda Slovenskej republiky – cenová rada . Ak po podrobnom skúmaní dôjde rada k záveru, že došlo k „špekulatívnemu“ zvýšeniu cien v určitej oblasti, môže vláde navrhnúť, aby regulovala cenu príslušného tovaru alebo služby.

Občania sú pravidelne informovaní o výsledkoch kontrol prostredníctvom médií a sú podporovaní v tom, aby kontaktovali SOI alebo iné subjekty zamerané na ochranu spotrebiteľov v prípade, že zistia nezrovnalosti.

Podľa výsledkov prieskumu Komisie malo pocit, že konverzia cien bola veľmi často, často alebo aspoň niekedy nespravodlivá, okolo 56 % slovenských občanov (v porovnaní so 76 % Cyperčanov a Slovincov a 47 % Malťanov).

Slovenská republika uplatnila komplexný súbor opatrení zameraných na zabránenie negatívnemu vnímaniu vývoja cien občanmi a zneužitiu cien v súlade s odporúčaním Komisie[9]. Orgány by mali zabezpečiť, aby všetky sťažnosti občanov boli riadne prešetrené a mali by venovať osobitnú pozornosť cenovému vývoju na konci obdobia dvojitého zobrazovania cien. |

VÝVOJ CIEN A ICH VNÍMANIE POčAS OBDOBIA PRECHODU

Cenové trendy

V roku 2008 cenový vývoj na Slovensku výrazne ovplyvnili interné aj externé faktory. V roku 2008 dosahovala ročná inflácia vypočítaná na základe indexu HISC v priemere 3,9 %, zatiaľ čo v roku 2007 to bolo 1,9 %. V kontexte rastúcich cien potravín a energie sa ročná inflácia podľa indexu HISC v priebehu prvej polovice roka 2008 postupne zvyšovala, pričom tak pokračovala v rastúcom trende, ktorý sa začal v polovici roka 2007. Po tom, ako dosiahla v polovici septembra 2008 medziročné maximum 4,5 %, došlo v posledných mesiacoch roka 2008 k jej zmierneniu.

Dezinflačný proces od septembra 2008 bol do značnej miery poháňaný poklesom cien potravín a pohonných hmôt v dôsledku priaznivých základných vplyvov kombinovaných s klesajúcimi cenami energie a potravín na medzinárodných trhoch. Proti týmto dezinflačným trendom však čiastočne pôsobili ako infláciu zvyšujúce faktory ceny tabakových výrobkov a tepla. Ceny tabakových výrobkov začali rásť v októbri, keď sa s časovým odstupom prejavili účinky vyšších spotrebných daní z cigariet zo začiatku roka 2008. Zvýšenie cien tepla bolo vyvolané administratívnymi zvýšeniami cien v treťom kvartáli 2008, čo si vyžiadali zvýšené ceny zemného plynu v prvej polovici roka 2008. Napriek silnému zhodnocovaniu výmenného kurzu v prvej polovica roka 2008 sa inflačný príspevok cien priemyselných tovarov iného ako energetického charakteru do určitej miery zvýšil v druhej polovici roka 2008.

Ročná inflácia meraná indexom HISC sa v januári 2009 v porovnaní s predchádzajúcim rokom zmiernila na 2,7 % a vo februári 2009 sa v medziročnom porovnaní ďalej spomalila na 2,4 %, čo je odrazom očakávaného spomalenia rastu cien potravín a energie. Podľa prognózy Komisie z januára 2009 by mala priemerná úroveň inflácie v dôsledku klesajúcich cien potravín a pohonných hmôt v roku 2009 pravdepodobne klesnúť na necelé 3 %, pričom rastúce ceny energie a služieb by mohli v roku 2010 viesť k opätovnému zvýšeniu inflácie meranej indexom HISC na 3,5 %.

Podľa predbežných výpočtov by sa celkový (jednorazový) vplyv zavedenia eura na celkovú infláciu počas prechodu na euro a tesne po ňom mohol pravdepodobne pohybovať na úrovni maximálne 0,3 percentuálneho bodu[10].

Vnímanie cien

Podľa prieskumu Komisie vnímala účinky zavedenia eura na ceny pozitívne pomerná väčšina slovenských občanov: 42 % sa nazdávalo, že to prispeje k udržaniu stability cien, zatiaľ čo len 19 % (v porovnaní so 66 % Cyperčanov, 52 % Slovincov a 37 % Malťanov) malo obavy, že euro povedie k zvýšeniu inflácie[11]. Pozitívne postoje Slovákov k účinkom zavedenia eura na ceny sa takisto premietli aj do výsledkov meraní vnímanej inflácie.

V ostatných rokoch sa vnímanie inflácie na Slovensku v princípe vyvíjalo rovnakým smerom ako inflácia meraná indexom HICP. Doposiaľ silná korelácia medzi nimi (0,9 v období 2004 až 2007) sa však do určitej miery oslabila v roku 2008 (na 0,67), keď bolo zrýchlenie skutočnej inflácie sprevádzané výraznejším skokom vo vnímanej inflácii. Vnímaná inflácia následne prudko klesla, pričom skutočná inflácia sa len zmiernila. Výraznejšiu reakciu vnímanej inflácie než skutočnej inflácie je však možné pozorovať vo väčšine členských štátov EÚ, čo by mohlo aspoň čiastočne súvisieť s tým, že predchádzajúce obdobie vysokých cien komodít malo značný účinok na vnímanie inflácie.

Z januárových údajov spotrebiteľského prieskumu Komisie vyplýva, že prechod na euro nemal na vnímanie inflácie žiaden vplyv. Vnímaná inflácia si zachovala klesajúci trend a v januári dosiahla 21,7 percentuálneho bodu, čo bol pokles z 25,6 percentuálneho bodu zaznamenaných v decembri. Vo februári klesla vnímaná inflácia ešte nižšie, na 18,7 percentuálneho bodu. V kontexte klesajúcej inflácie meranej indexom HISC je skutočne zložitejšie presne oddeliť vplyv prechodu na euro na vnímanie inflácie.

Graf 3

Vnímaná a skutočná inflácia

( v % )

[pic]

KOMUNIKAčNÁ KAMPAň O PRECHODE NA EURO A VNÍMANIE VEREJNOSťOU

Komunikačná kampaň o prechode na euro sa začala v roku 2007 sprístupnením národnej internetovej stránky venovanej prechodu na euro, zriadením bezplatnej telefonickej linky poskytujúcej informácie v súvislosti so zavedením eura a organizáciou seminárov a konferencií. Rozsiahla komunikačná kampaň sa začala na jar roka 2008.

Cieľom kampane bolo poskytnúť všetkým slovenským občanom včasné a podrobné informácie o najdôležitejších aspektoch prechodu na euro. Centrálne organizovaná masmediálna kampaň v televízii, rozhlase a tlačených médiách prebiehala od marca 2008 do februára 2009. Bola podporená masívnou distribúciou publikácií a eurokalkulačiek do všetkých domácností, neustále aktualizovanou (a často navštevovanou) internetovou stránkou, špecializovanými projektmi pre školy a novinársku obec, programom odbornej prípravy školiteľov a vozidlom „Euromobil“, ktorý priniesol informácie aj občanom žijúcim v odľahlých kútoch Slovenska. Poslednú, najintenzívnejšiu časť kampane o zavedení eura odštartovala dobre mediálne spracovaná konferencia v septembri 2008, ktorú spoločne pripravili vnútroštátne orgány, ECB a Komisia. Táto kampaň vyvrcholila oslavami 1. januára 2009. Slovenské orgány počas celej kampane venovali osobitnú pozornosť špecifickým cieľovým skupinám (deťom a mládeži, starším občanom, osobám so zdravotným postihnutím, etnickým menšinám a iným) a poskytla im pomôcky, ktoré boli prispôsobené ich potrebám a ktoré im vysvetľovali najdôležitejšie kroky a aspekty prechodu na euro.

Komisia túto kampaň podporila po technickej aj finančnej stránke. V rámci toho napríklad poskytla publikácie a propagačné materiály, zorganizovala výstavy, semináre pre novinárov a prieskumy verejnej mienky. Komisia prostredníctvom viacerých grantov spolufinancovala mzdy pracovníkov zodpovedných za oblasť komunikácie, mediálnu kampaň, národnú infolinku a internetovú stránku, projekty pre školy, programy pre tvorcov verejnej mienky, eurokalkulačky a vozidlo „Euromobil“.

Slovenskí odborníci sa zúčastnili na informačných kampaniach a školeniach, ktoré zorganizovali Komisia/OLAF, ECB a Europol s cieľom oboznámiť ich s postupmi a metódami určenými na ochranu eura pred falšovaním.

Európska centrálna banka v spolupráci s NBS takisto realizovala viaceré spoločné aktivity zamerané na informovanie širokej verejnosti (ale aj tých, ktorí prichádzajú do styku s eurobankovkami a euromincami pri svojej práci) o spôsoboch výmeny hotovostného eura a o bezpečnostných prvkoch eurobankoviek a mincí.

Národnú kampaň o eure je možné považovať za úspešnú: podľa Eurobarometra z januára 2009 malo pocit, že je veľmi dobre resp. celkom dobre informovaných 90 % slovenských občanov a takmer 84 % občanov bolo celkom spokojných alebo veľmi spokojných s informáciami, ktoré poskytli vnútroštátne orgány. To dozaista prispelo aj k celkovému vnímaniu prechodu na euro: deväť z desiatich slovenských občanov vnímalo prechod ako hladký a efektívny. Najčastejším zdrojom informácií boli pre väčšinu občanov médiá (93 %) a Národná banka Slovenska (20 %). Približne 90 % respondentov uviedlo, že v televízii zaznamenali spoty venované euru: väčšina z nich považovala tieto spoty za veľmi užitočné, prípadne za celkom užitočné. Takmer všetci slovenskí občania uvádzali, že dostali eurokalkulačku (95 %) a dve tretiny z nich ju považovali za užitočnú. Na otázku o tom, ktoré informácie by ešte potrebovali dostať, približne 31 % slovenských občanov uviedlo, že by sa chceli dozvedieť viac o bezpečnostných prvkoch eurobankoviek a euromincí (ani jeden bezpečnostný prvok nevedeli počas prieskumu uviesť 4 z 10 opýtaných), 22 % by sa chcelo dozvedieť viac o spravodlivom zaokrúhľovaní cien a 19 % si želalo viac informácií o tom, ako je možné zabrániť tomu, aby sa stali obeťami podvodov pri menových prepočtoch.

Dobre zorganizovaná kampaň na Slovensku prispela k zabezpečeniu hladkého prechodu na euro. Kampaň mala komplexný charakter: venovala pozornosť všetkým cieľovým skupinám vrátane menšín a osôb s osobitnými informačnými potrebami. Orgány by sa mali zaoberať pretrvávajúcimi informačnými potrebami: mali by poskytnúť doplňujúce informácie o bezpečnostných prvkoch eurobankoviek a mincí a mali by sa aj naďalej zaoberať otázkami spravodlivej tvorby cien a s tým spojenými obavami.

[1] Usmernenie ECB (ECB/2008/4) z 19. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2006/9 o niektorých prípravách na prechod na hotovostné euro a o predzásobovaní a druhotnom predzásobovaní eurobankovkami a euromincami mimo eurozóny.

[2] Flash Eurobarometer 259, január 2009.

[3] Flash Eurobarometer 255, január 2009.

[4] Flash Eurobarometer 259, január 2009.

[5] Flash Eurobarometer 255, január 2009.

[6] Vidiecke obchody majú ťažší prístup do bánk, a preto môžu pri vydávaní veľmi rýchlo vyčerpať svoju zásobu hotovosti.

[7] Flash Eurobarometer 259, január 2009.

[8] Flash Eurobarometer 259, január 2009.

[9] Odporúčanie Komisie z 10. januára 2008 o opatreniach na zjednodušenie budúcich prechodov na euro, Ú. v. EÚ L 23, 26.1.2008, s. 30.

[10] Eurostat: Prechod na euro a inflácia v Slovenskej republike, 23.3.2009.

[11] Flash Eurobarometer 259, január 2009.