EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli9. 3. 2018 COM(2018) 127 final 2018/0058(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Ukrajine {SWD(2018) 66 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU ·Dôvody a ciele návrhu Európska únia (EÚ) v posledných rokoch zásadne posilňuje partnerstvo s Ukrajinou, ktoré už prekračuje samotnú dvojstrannú spoluprácu a rozvíja sa smerom k postupnému politickému pridruženiu a hospodárskej integrácii. Hlavným nástrojom na zbližovanie Ukrajiny a EÚ je dohoda o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou podpísaná v roku 2014, v ktorej sa podporujú intenzívnejšie politické väzby, silnejšie hospodárske prepojenia a dodržiavanie spoločných hodnôt a ktorá obsahuje aj prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (DCFTA). Časti dohody o pridružení sa predbežne uplatňujú od 1. novembra 2014, DCFTA od 1. januára 2016. Dohoda nadobudla platnosť 1. septembra 2017 po jej ratifikácii Ukrajinou a všetkými členskými štátmi EÚ a uzatvorení Radou EÚ v júli 2017. Napriek tomu, že ukrajinské hospodárstvo zaznamenalo v rokoch 2016 až 2017 po hlbokej recesii z rokov 2014 až 2015 návrat k rastu, naďalej zostáva zraniteľné voči vonkajším otrasom. Prejavuje sa to vo vysokej závislosti krajiny od vývozu komodít, nečakane pomalšom dopĺňaní medzinárodných rezerv a zvýšenej zahraničnej zadlženosti, najmä po obnovení platobných záväzkov v roku 2019 týkajúcich sa reštrukturalizovaných stabilizačných dlhopisov. V tejto súvislosti je pokračujúca podpora medzinárodných partnerov Ukrajiny naďalej mimoriadne dôležitá. V marci 2015 schválil Medzinárodný menový fond (MMF) program rozšíreného fondu pre Ukrajinu vo výške 17,5 miliardy USD, ktorý sa končí v marci 2019. Finančnú pomoc MMF dopĺňala významná podpora EÚ, jej členských štátov, množstva dvojstranných partnerov (napríklad USA, Japonska, Kanady, Švajčiarska) a ďalších medzinárodných finančných inštitúcií, napríklad Svetovej banky, Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európskej investičnej banky (EIB). Keďže však oživenie hospodárstva ešte stále nie je stabilné a stále existuje množstvo slabých miest, Ukrajina bude v roku 2018 a na začiatku roka 2019 potrebovať ďalšie vonkajšie financovanie, ktoré MMF odhaduje vo výške 4,5 miliardy USD (približne 3,8 miliardy EUR). Dňa 29. novembra 2017 zaslal ukrajinský minister financií Oleksandr Danyľuk oficiálnu žiadosť podpredsedovi Európskej komisie Valdisovi Dombrovskisovi o poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci EÚ. Táto pomoc má prispieť k zabezpečeniu potrieb vonkajšieho financovania krajiny a podporiť vykonávanie reforiem. Vzhľadom na túto žiadosť a hospodársku situáciu na Ukrajine, a najmä na vznikajúce dodatočné potreby vonkajšieho financovania, Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci (MFP) Ukrajine na základe článku 212 ZFEÚ, a to vo výške maximálne 1 miliardy EUR, ktorá sa má poskytnúť vo forme strednodobých až dlhodobých úverov v dvoch tranžách. Novou navrhovanou operáciou makrofinančnej pomoci by sa doplnili tri predchádzajúce operácie makrofinančnej pomoci, ktoré boli Ukrajine ponúknuté od vypuknutia krízy v roku 2014, na celkovú výšku 3,4 miliardy EUR. V rámci týchto operácií sa vyplatilo celkom 2,8 miliardy EUR, z toho 1,6 miliardy EUR v rokoch 2014 až 2015 (takzvané MFP I a MFP II) a dve tranže po 600 miliónov EUR v júli 2015 a apríli 2017 (MFP III). Tretia a posledná tranža vo výške 600 miliónov EUR v rámci MFP III, ktorá bola podmienená prijatím 21 politických opatrení dohodnutých spoločne s ukrajinskými orgánmi vyplatená nebola. Hoci Ukrajina splnila veľké množstvo politických záväzkov súvisiacich s touto splátkou, štyri opatrenia, z ktorých dve sa týkali boja proti korupcii, neboli do uplynutia obdobia dostupnosti pomoci v januári 2018 realizované. Za týchto okolností Komisia nemohla vyplatiť poslednú splátku v rámci MFP III, ktorá bola oficiálne zrušená 18. januára 2018. Cieľom navrhovanej makrofinančnej pomoci je pomôcť Ukrajine zabezpečiť časť dodatočných potrieb vonkajšieho financovania na roky 2018 až 2019, a zmierniť tak zraniteľnosť hospodárstva z hľadiska platobnej bilancie a fiškálnych problémov v krátkodobom horizonte. Okrem toho by sa pomocou z EÚ zabezpečili stimuly na zintenzívnenie reformného úsilia Ukrajiny, a to po uzavretí memoranda o porozumení s ukrajinskými orgánmi, v ktorom by sa stanovil príslušný balík opatrení na podporu ekonomických úprav a štrukturálnych reforiem. Komisia sa snaží dospieť k širokému konsenzu s ukrajinskými orgánmi s cieľom zabezpečiť zodpovednosť, a tým zvýšiť pravdepodobnosť bezproblémovej realizácie dohodnutej podmienky. Politické podmienky by sa mali týkať základných slabých stránok ukrajinského hospodárstva a systému správy hospodárskych záležitostí a mali byť v súlade s reformnými záväzkami, ktoré prijala Ukrajina v súvislosti s dohodou o pridružení, ako aj s inými nástrojmi podpory EÚ a programami úpravy MMF a Svetovej banky. V záujme úspešnej realizácie operácie makrofinančnej pomoci je nevyhnutné realizovať najdôležitejšie reformy v oblasti boja proti korupcii a správy vecí verejných. Vzhľadom na to, že Ukrajina úplne nerealizovala politický program súvisiaci s MFP III, na základe čoho v januári 2018 Komisia zrušila poslednú tranžu, je primerané stanoviť pri oboch tranžách tejto pomoci osobitné podmienky. Konkrétnejšie sa plánujú riešiť opatrenia, ktoré neboli realizované v rámci predchádzajúceho programu, a to takto: ·Pokiaľ ide o overovanie majetkových priznaní verejných činiteľov, Komisia bude trvať na zavedení účinného systému overovania, ktorého súčasťou bude automatický overovací softvér s priamym a automatickým prístupom do štátnych databáz a registrov. V memorande, ktoré má byť uzatvorené s Ukrajinou v rámci novej navrhovanej operácie makrofinančnej pomoci bude teda Komisia žiadať zavedenie uvedeného automatizovaného systému overovania, v ktorom sa overí veľké množstvo majetkových priznaní, prioritne majetkových priznaní vysokopostavených verejných činiteľov. ·Pokiaľ ide o overovanie údajov poskytovaných spoločnosťami o konečných užívateľoch výhod a presadzovanie ohlasovacej povinnosti spoločností, je potrebné priznať, že toto opatrenie je zatiaľ aj na medzinárodnej úrovni (teda aj na úrovni EÚ) v počiatočnej fáze. Zabezpečí sa výmena expertov medzi Ukrajinou a EÚ na žiadosť Ukrajiny, ktorej cieľom bude vymedziť pre Ukrajinu uskutočniteľné kroky na uvedenie mechanizmu overovania do prevádzky. V tomto kontexte by sa mohli v memorande konkretizovať skutočné referenčné hodnoty pre mechanizmus overovania, ktoré by tvorili podmienku v rámci programu makrofinančnej pomoci. ·Zákaz vývozu dreva, ktorý nie je zlučiteľný so záväzkom neprijímať opatrenia na obmedzenie obchodu, zostáva v platnosti pričom zákon, ktorým sa zrušuje, musí ešte prerokovať príslušný parlamentný výbor na Ukrajine. Komisia bude spolu s ukrajinskými orgánmi hľadať riešenie tohto problému prostredníctvom špecializovaných nástrojov v oblasti obchodu, ku ktorým môže patriť aj dvojstranné riešenie sporov. ·Zákon o zriadení centrálneho úverového registra prijal ukrajinský parlament 6. februára 2018 a tento zákon nadobudol účinnosť 4. marca 2018. Toto opatrenia možno teda považovať za vykonané a nie je potrebné ho premietnuť do nového memoranda. Okrem toho bude memorandum o novom programe obsahovať aj ďalšie opatrenia, ktoré bude musieť Ukrajina realizovať, aby získala prvú a druhú úhradu. Budú sa týkať činností v oblasti riadenia verejných financií, ktoré sú súčasťou všetkých politických programov súvisiacich s makrofinančnou pomocou. Vo všeobecnosti sa budú podmienky zameriavať na vybratý počet kľúčových sektorov, ktoré sú významné pre makroekonomickú stabilizáciu Ukrajiny. Ako sa podrobnejšie uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu a ako vyplýva, okrem iného, zo spoločného posúdenia politickej situácie zo strany Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Komisia sa domnieva, že politické a hospodárske predpoklady na účely poskytnutia navrhovanej makrofinančnej pomoci sú splnené. ·Všeobecný kontext Ukrajinu v rokoch 2014 a 2015 postihla veľmi hlboká recesia, v dôsledku ktorej v daných rokoch reálne HDP kleslo o 6,6 % a 9,8 %. Hospodársku krízu, ktorá je síce prejavom dlhodobých makroekonomických a štrukturálnych nedostatkov Ukrajiny, do veľkej miery zapríčinila strata dôvery a poškodenie výrobnej kapacity spôsobené konfliktom, ktorý vyprovokovali destabilizujúce kroky Ruska na východe krajiny. Kombinácia silnej politickej reakcie a balíka rozsiahlej medzinárodnej podpory prispela k tomu, že v roku 2016 hospodárstvo opäť začalo rásť (2,3 %). Oživenie pokračovalo aj v roku 2017, kedy dosiahol rast HDP odhadom 2,2 %, a to aj napriek negatívnemu vplyvu blokády nákladnej dopravy, ktorá bola zavedená v marci 2017 voči územiam kontrolovaným inými ako vládnymi zložkami. Rozšírenie hospodárskej činnosti v roku 2017 stimulovali okrem zvyšujúcej sa dôvery a rastu miezd najmä investície a spotreba domácností.

Napriek hospodárskej kríze Ukrajina za posledné tri roky významne pokročila v konsolidácii svojich verejných financií. Celkový rozpočtový deficit vrátane deficitu petrochemickej spoločnosti Naftogaz sa znížil z 10 % HDP v roku 2014 až na 2,4 % v roku 2016 (v porovnaní s 3,7 % cieľom v oblasti deficitu schváleným na rok 2016 v rámci programu MMF). Rozpočet sa naďalej plnil dobre aj v roku 2017, a to vďaka spoľahlivosti výberu daní, vyšším výplatám dividend zo štátnych podnikov a niekoľkým jednorazovým faktorom, ako bola konfiškácia zmrazených aktív bývalého prezidenta Janukovyča (v celkovej výške 1 % HDP). V dôsledku toho dosiahol konsolidovaný deficit štátneho rozpočtu v roku 2017 výšku približne 1,5 % HDP. Kvázifiškálne deficity súvisiace s rekapitalizáciou štátnych podnikov a bánk sa podstatne znížili, a to najmä v dôsledku odstránenia prevádzkového deficitu spoločnosti Naftogaz. Táto rozpočtová konsolidácia pomohla spolu s dosiahnutím relatívnej stability výmenného kurzu v roku 2016 znížiť verejný dlh na konci roka 2017 na odhadovaných 76 % HDP (z 81 % na konci roka 2016). V rozpočte na rok 2018 sa predpokladá deficit vo výške 2,4 % HDP (v súlade s 2,5 % stropom uvedeným v programe MMF), pričom rozpočet vychádza z predpokladaného 3 % rastu reálneho HDP a 9 % inflácie spotrebiteľských cien. Dezinflačný trend, ktorý prevládal od jari 2015 (60,9 % v apríli 2015) do polovice roka 2016 (6,9 % v júni 2016), sa postupne zvrátil. Odvtedy spôsobovali rast inflácie (14,1 % v januári 2018) zvyšujúce sa výrobné náklady a dopyt spotrebiteľov (najmä v dôsledku rastu miezd), ako aj zvyšujúce sa ceny potravinových surovín (v dôsledku mrazov na začiatku roka 2017, ktoré poškodili úrodu) a ceny pohonných hmôt. Zintenzívňujúce sa inflačné tlaky donútili centrálnu banku zvýšiť svoju referenčnú sadzbu od októbra 2017 kumulatívne o 4,5 percentuálneho bodu, teda na 17 % od 2. marca 2018. Pokiaľ ide o sektor zahraničného obchodu, deficit bežného účtu Ukrajiny sa postupne rozširoval (3,5 % HDP v roku 2017) po výraznej úprave hodnôt smerom nadol, ktorá vyplývala z hospodárskej krízy (z 9 % HDP v roku 2013 na 0,3 % v roku 2015). Došlo k tomu najmä v dôsledku oživenia dovozu investícií (v súlade so zvyšujúcou sa podnikateľskou dôverou) a výraznej domácej spotreby. Ďalšiemu rozširovaniu deficitu bežného účtu zabránilo okrem rastu globálneho hospodárstva a priaznivých podmienok obchodu aj výrazné oživenie vývozu (17 % medziročne v roku 2017). Zvýšili sa aj prílevy súkromného kapitálu nepochádzajúceho z priamych zahraničných investícií, a to najmä v dôsledku toho, že vláda v septembri 2017 umiestnila stabilizačné dlhopisy v hodnote 3 milióny USD. Podpora od viacstranných a dvojstranných partnerov spojená s úpravou bežného účtu a postupným návratom súkromných finančných tokov pomohla Ukrajine doplniť na konci januára 2018 medzinárodné rezervy na 18,6 miliardy USD, a to aj napriek nedostatočným priamym zahraničným investíciám. Napriek tomu, že od roku 2015 sa hospodárska situácia zlepšila, stále existuje množstvo slabých miest v dôsledku vysokej závislosti krajiny od vývozu komodít, nečakane pomalšieho dopĺňania medzinárodných rezerv a zvýšenej zahraničnej zadlženosti. Okrem toho môžu mať na zatiaľ ešte stále opatrné oživovanie vplyv aj riziká poklesu, ktoré vyplývajú z nestabilného vnútropolitického prostredia a neustálej hrozby vyostrenia napätia vo východnej časti krajiny. Ako vývozca komodít (poľnohospodárske výrobky a kovy tvoria približne 70 % vývozu tovaru Ukrajiny) je Ukrajina naďalej mimoriadne zraniteľná voči zhoršovaniu podmienok obchodu a opatreniam zavádzaným Ruskom s cieľom obmedziť tranzit z Ukrajiny. Globálny pokles cien komodít bol vlastne kľúčovým faktorom krízy platobnej bilancie, ktorú Ukrajina zažila v roku 2009 a v období rokov 2014 a 2015. Ďalším zraniteľným miestom Ukrajiny je jej vysoká zahraničná zadlženosť. Napriek prudkému znižovaniu pákového efektu od krízy z roku 2014 zo strany podnikového a bankového sektora dosiahol k 1. októbru 2017 hrubý zahraničný dlh 117,3 miliardy USD (111 % HDP) vrátane 47,5 miliardy USD s krátkodobou splatnosťou (45 % HDP). Hoci sa tento dlh prevažne týka súkromného sektora a ako taký nepredstavuje priamy záväzok štátu, jeho časť sa týka štátnych podnikov (v niektorých prípadoch so štátnou zárukou), a preto predstavuje pre orgány podmienené záväzky. Výška priameho zahraničného dlhu štátu so splatnosťou v nasledujúcom roku sa počas krízy podstatne znížila, keďže orgány siahli po dlhodobých úveroch od medzinárodných finančných inštitúcií a prostredníctvom takzvanej dlhovej operácie z novembra 2015 zmenili harmonogram splácania 15 miliárd USD obligačného dlhu (v priamom vlastníctve aj so zárukou). Stále je však relatívne vysoký a povinnosti v oblasti splácania na roky 2018 až 2019 sú značné. Rezervy sú stále nižšie ako štandardy primeranosti MMF, a to najmä v súvislosti s vysokou zahraničnou zadlženosťou. Hoci sa Ukrajine podarilo v posledných troch rokoch doplniť svoje medzinárodné rezervy, prebiehalo to pomalšie, než MMF pôvodne naprogramoval. Na úrovni 18,6 miliardy USD z konca januára 2018 zostávajú rezervy pod predkrízovou úrovňou aj úrovňou stanovenou na koniec roka 2017 pri začatí programu MMF (22,3 miliardy USD). Rezervy môžu byť v rokoch 2018 až 2019 opäť pod tlakom, keďže krajina by mala zaplatiť viac než 12 miliárd USD (na úrokoch a istine) štátneho a kvázištátneho zahraničného dlhu. Toto najvyššie splatenie dlhu prichádza v čase prezidentských a parlamentných volieb v roku 2019. V tejto súvislosti je ďalšie doplnenie medzinárodných rezerv Ukrajiny nevyhnutné a ďalšia makrofinančná pomoc EÚ môže toto úsilie účelne podporiť, a to priamo (prostredníctvom vyplatenia súm) aj nepriamo (ako katalyzátor prílevu súkromného kapitálu a povzbudenia dôvery v miestnu menu). V tejto súvislosti je pokračujúca podpora MMF a medzinárodných partnerov Ukrajiny vrátane EÚ mimoriadne dôležitá. Od vypuknutia krízy bol program rozšíreného fondu pre Ukrajinu schválený MMF vo výške 17,5 miliardy USD v marci 2015 doplnený o značnú podporu dvojstranných partnerov Ukrajiny vrátane EÚ. Svoju činnosť výrazne rozšírili aj iné medzinárodné finančné inštitúcie ako Svetová banka, EBOR a EIB, aby podporili hospodársky prechod krajiny. Keďže je však ukrajinské hospodárstvo naďalej zraniteľné a má množstvo slabých miest, MMF odhaduje, že krajina bude v roku 2018 a na začiatku roka 2019 potrebovať ďalšie vonkajšie financovanie vo výške 4,5 miliardy USD (približne 3,8 miliardy EUR). Navrhovaná makrofinančná pomoc by pokryla 26,5 % celkového dodatočného rozdielu vo financovaní. Ako príspevok k riešeniu rozdielu vo financovaní pripravuje Svetová banka nový úver v oblasti rozvojovej politiky vo výške 800 miliónov USD. Po zohľadnení potenciálneho príspevku Svetovej banky sa bude z makrofinančnej pomoci EÚ financovať 32 % zostávajúceho rozdielu vo výške 3,7 miliardy USD. ·Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Makrofinančná pomoc bola poskytnutá Ukrajine na základe týchto štyroch samostatných rozhodnutí: –rozhodnutie Rady z 12. júla 2002, ktorým sa Ukrajine poskytuje dodatočná makrofinančná pomoc (2002/639/ES), –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 646/2010/EÚ zo 7. júla 2010 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine; –rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2014 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (2014/215/EÚ); –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/601 z 15. apríla 2015 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine. ·Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Navrhovaná makrofinančná pomoc je v súlade so záväzkom EÚ podporovať hospodársky a politický prechod Ukrajiny. Zároveň je v súlade so zásadami, ktorými sa riadi používanie nástroja makrofinančnej pomoci vrátane jeho výnimočného charakteru, politických predpokladov, komplementárnosti, podmienenosti a finančnej disciplíny. Navrhovaná makrofinančná pomoc je v súlade s cieľmi európskej susedskej politiky (ESP). Prispieva k podpore cieľov Európskej únie týkajúcich sa stability a rozvoja hospodárstva na Ukrajine a zo širšieho hľadiska odolnosti vo východoeurópskom susedstve. Podporou úsilia orgánov o dosiahnutie stabilného makroekonomického rámca a realizáciu ambicióznych štrukturálnych reforiem zvyšuje navrhovaná operácia pridanú hodnotu celkového zapojenia EÚ na Ukrajine a zlepšuje efektívnosť ďalších foriem finančnej pomoci EÚ krajine vrátane operácií rozpočtovej podpory a grantov dostupných prostredníctvom vonkajších finančných nástrojov v rámci aktuálneho viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020. Navrhovaná makrofinančná pomoc tvorí aj neoddeliteľnú súčasť celkovej medzinárodnej podpory Ukrajiny a bude naďalej dopĺňať pomoc poskytovanú ostatnými viacstrannými a dvojstrannými darcami. Ukrajina má s EÚ dôležité hospodárske väzby. Dňa 1. septembra 2017 nadobudla platnosť dohoda o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou. Ustanovenia týkajúce sa prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) sa predbežne uplatňujú od 1. januára 2016, kedy začali EÚ a Ukrajina vzájomne otvárať svoje trhy pre tovary a služby. EÚ je najdôležitejším obchodným partnerom Ukrajiny a v roku 2016 predstavovala 40,6 % (hodnoty) celkového obchodu Ukrajiny. Dvojstranný obchod sa v roku 2017 ešte zintenzívnil. Ukrajinský vývoz do EÚ sa medziročne zvýšil o 27,3 %, zatiaľ čo dovoz z EÚ vzrástol o 22,1 % (hodnoty). 2.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU ·Zhrnutie navrhovaného opatrenia

Európska únia poskytne Ukrajine makrofinančnú pomoc v celkovej výške 1 miliardy EUR vo forme strednodobých a dlhodobých úverov, čím prispeje k pokrytiu zostávajúcich potrieb vonkajšieho financovania Ukrajiny v rokoch 2018 až 2019. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v dvoch splátkach. Za predpokladu včasnej realizácie politických opatrení, ktoré sú podmienkou oboch tranží, sa prvá splátka uhradí v druhej polovici roka 2018 a druhá môže byť uvoľnená v prvej polovici roka 2019. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa prevencie proti podvodom a iným nezrovnalostiam. Komisia a ukrajinské orgány sa dohodnú na memorande o porozumení, v ktorom budú stanovené opatrenia v oblasti štrukturálnych reforiem súvisiace s navrhovaným poskytnutím makrofinančnej pomoci vrátane aspektov načasovania a postupnosti. Okrem toho, ako je obvyklé v prípade makrofinančnej pomoci, podmienkou vyplatenia by bolo okrem iného úspešné preskúmanie v rámci programu MMF a pokračujúce čerpanie finančných prostriedkov MMF zo strany Ukrajiny. ·Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. ·Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity je dodržaná, keďže ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability na Ukrajine nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. ·Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality: obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte dohody o pohotovostnom úvere, výška pomoci zodpovedá približne 26,5 % odhadovaného dodatočného rozdielu vo financovaní na obdobie rokov 2018 až 2019. Tento značný záväzok je odôvodnený: politickým významom Ukrajiny pre stabilitu v európskom susedstve; procesom politického pridruženia a hospodárskej integrácie krajiny s EÚ, ktorý sa odzrkadľuje v dohode o pridružení medzi týmito dvoma stranami, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2017; ako aj mimoriadne zložitou situáciou, ktorej Ukrajina naďalej čelí, a to najmä v dôsledku konfliktu vo východnej časti krajiny. ·Výber nástrojov Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými nástrojmi na riešenie makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo rýchle zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a stavu rozpočtu a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaviesť vhodný rámec pre makroekonomické a štrukturálne politiky, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných na Ukrajine v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU ·Konzultácie so zainteresovanými stranami Pri vypracúvaní tohto návrhu na makrofinančnú pomoc boli útvary Komisie pravidelne v kontakte s ukrajinskými orgánmi s cieľom zabezpečiť ukrajinskú zodpovednosť za program. Okrem toho, keďže sa makrofinančná pomoc poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory hospodárskej stabilizácie Ukrajiny, Komisia konzultovala aj s medzinárodnými partnermi Ukrajiny, ako sú Medzinárodný menový fond a Svetová banka, ktorí podporujú krajinu rozsiahlymi programami financovania. ·Získavanie a využívanie odborných znalostí Komisia s pomocou externých odborníkov vykonala operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Ukrajiny, pričom konečnú správu pripravila v auguste 2014. Vykonanie ďalšieho operatívneho posúdenia, ktoré sa bude týkať najnovšieho vývoja, sa plánuje na druhý štvrťrok roka 2018. ·Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc EÚ je mimoriadny núdzový nástroj zameraný na riešenie závažných ťažkostí s platobnou bilanciou v tretích krajinách. Navrhovaná makrofinančná pomoc je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v tejto núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. Všeobecnejšie, návrhy makrofinančnej pomoci Komisie vychádzajú zo skúseností získaných z hodnotení ex post vykonaných pri predchádzajúcich operáciách v krajinách susediacich s EÚ. Makrofinančná pomoc a s ňou súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu znížiť potreby krátkodobého financovania Ukrajiny a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie rozpočtovej a vonkajšej pozície krajiny zo strednodobého hľadiska a na vybudovanie základov pre udržateľný rast. 4.VPLYV NA ROZPOČET

Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úverov a mala by sa financovať prostredníctvom operácií prijímania pôžičky, ktoré Komisia uskutoční v mene EÚ. Rozpočtové náklady na pomoc budú zodpovedať financovaniu súm pri sadzbe 9 % vyplatených do Garančného fondu na poskytovanie zahraničných úverov EÚ z rozpočtového riadka 01 03 06 (Financovanie Garančného fondu). Za predpokladu, že sa prvá úhrada úveru v celkovej výške 500 miliónov EUR vyplatí v roku 2018 a druhá vo výške 500 miliónov EUR v roku 2019, a to podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu Garančného fondu, financovanie sa uskutoční v rámci rozpočtov na roky 2020 (45 miliónov EUR) a 2021 (45 miliónov EUR). Na základe súčasných prognóz o využívaní rozpočtového riadka 01 03 06 Komisia odhaduje, že vplyv navrhovanej operácie makrofinančnej pomoci Ukrajine na rozpočet možno pokryť. 5.NEPOVINNÉ PRVKY ·Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. 2018/0058 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Ukrajine EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Vzťahy medzi Európskou úniou a Ukrajinou sa naďalej rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky a Východného partnerstva. Dohoda o pridružení medzi Úniou a Ukrajinou vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (ďalej len „DCFTA“) nadobudla platnosť 1. septembra 2017. (2)Od jari 2014 Ukrajina začala s realizáciou ambiciózneho programu reforiem zameraného na stabilizáciu hospodárstva a zlepšenie života občanov. Ukrajina a EÚ spoločne vymedzili program reforiem (program pridruženia, ktorý bol naposledy aktualizovaný v marci 2015). Medzi najvyššie priority programu patrí boj proti korupcii, ale aj reforma ústavy, volebného systému a súdnictva. (3)Okrem politickej podpory Únia v marci 2014 prisľúbila finančný balík vo výške 11 miliárd EUR na podporu stabilizácie hospodárstva a realizáciu reforiem na Ukrajine, ktorého súčasťou je aj makrofinančná pomoc vo výške 1,6 miliardy EUR poskytnutá podľa rozhodnutia Rady 2002/639/ES, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 646/2010/EÚ a rozhodnutia Rady 2014/215/EÚ. Vzhľadom na rozsiahle potreby vonkajšieho financovania Ukrajiny sa v apríli 2015 krajine poskytla ďalšia makrofinančná pomoc vo výške 1,8 miliardy EUR podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/601. (4)Od mája 2014 prijala Ukrajina od Únie makrofinančnú pomoc vo výške 2,81 miliardy EUR, ktorej súčasťou bolo aj 1,2 miliardy EUR z 1,8 miliardy EUR dostupných na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/601. Posledná, tretia splátka makrofinančnej pomoci vo výške 600 miliónov EUR na základe rozhodnutia (EÚ) 2015/601 bola 18. januára 2018 zrušená, keďže Ukrajina nedokončila realizáciu programu štrukturálnych reforiem, čo bolo podmienkou uhradenia tejto splátky. (5)Dňa 11. marca 2015 medzinárodný menový fond schválil štvorročný program rozšíreného fondu pre Ukrajinu vo výške približne 17,5 miliardy USD na podporu programu ekonomických úprav a reforiem krajiny, z čoho 8,5 miliardy USD bolo uhradených v rokoch 2015 až 2017. Finančnú pomoc MMF dopĺňala významná podpora množstva dvojstranných partnerov (vrátane Únie a jej členských štátov, ako aj USA, Japonska a Kanady). Svoju činnosť výrazne rozšírili aj iné medzinárodné finančné inštitúcie ako Svetová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európska investičná banka (EIB), aby podporili hospodársky prechod Ukrajiny.

(6)Po technickej misii, ktorá sa uskutočnila v novembri 2017, MMF revidoval svoje odhady potrieb vonkajšieho financovania Ukrajiny a zistil ďalší rozdiel vo výške 4,5 miliardy USD na roky 2018 a 2019. Tieto finančné potreby presahujú úroveň financovania, ktoré doteraz vyčlenilo medzinárodné spoločenstvo a ktoré zahŕňa makrofinančnú pomoc Únie podľa rozhodnutia Rady 2002/639/ES, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 646/2010/EÚ, rozhodnutia Rady 2014/215/EÚ a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/601. (7)V novembri 2017 orgány vzhľadom na mimoriadne zložitú hospodársku a finančnú situáciou, ktorej Ukrajina naďalej čelí, požiadali Úniu o ďalšiu makrofinančnú pomoc. (8)Na zasadnutí Rady pre pridruženie EÚ - Ukrajina, ktoré sa konalo 8. decembra 2017, Únia opätovne potvrdila svoju podporu zásadnému reformnému úsiliu Ukrajiny vrátane finančnej pomoci v závislosti od konkrétneho pokroku v oblasti reforiem. (9)Vzhľadom na to, že Ukrajina je krajina, na ktorú sa vzťahuje európska susedská politika, mala by sa považovať za oprávnenú na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (10)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom určeným na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorý je zameraný na okamžité potreby vonkajšieho financovania príjemcu, pričom by sa malo podporiť vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné bezodkladné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie príjemcu v krátkodobom horizonte. (11)Keďže v platobnej bilancii Ukrajiny naďalej existuje zostatkový rozdiel vo vonkajšom financovaní presahujúci zdroje poskytnuté MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Ukrajine, sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za primeranú reakciu na žiadosť Ukrajiny o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorou sa dopĺňajú zdroje dostupné v rámci finančného mechanizmu MMF, by sa podporila stabilizácia hospodárstva Ukrajiny a jej program štrukturálnych reforiem. (12)Cieľom makrofinančnej pomoci Únie by mala byť podpora obnovy udržateľného stavu vonkajšieho financovania Ukrajiny, a tým aj podpora jej hospodárskeho a sociálneho rozvoja. (13)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Ukrajiny, pričom sa zohľadňuje jej schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje MMF a Svetovej banky. Pri určení výšky pomoci sa takisto zohľadňujú očakávané finančné príspevky od dvojstranných a viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj doterajšie využívanie ďalších nástrojov Únie pre vonkajšie financovanie na Ukrajine a celkový prínos zapojenia Únie. (14)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (15)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Ukrajine. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri poskytnutí makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (16)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mal podporiť záväzok Ukrajiny uznávať hodnoty, ktoré vyznáva spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jej záväzok dodržiavať zásady otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (17)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov – vrátane pluralitného parlamentného systému – a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Ukrajiny. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií na Ukrajine a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytvárania pracovných miest a rozpočtovej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie uvedených cieľov by mali pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť. (18)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by mala Ukrajina prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania a boja proti podvodom, korupcii a všetkým ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly a Dvor audítorov bude vykonávať audity. (19)Poskytnutím makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady ako rozpočtového orgánu. (20)Sumy potrebné na poskytnutie požadovanej makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (21)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (22)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (23)Makrofinančná pomoc Únie by mala podliehať podmienkam hospodárskej politiky, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a z dôvodu efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s ukrajinskými orgánmi pod dohľadom výboru zloženého zo zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej Ukrajine by sa mal na prijatie memoranda o porozumení a na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1

1.Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a programu rozsiahlych reforiem na Ukrajine poskytne Ukrajine makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 1 miliardy EUR. Účelom pomoci je prispieť k pokrytiu potrieb Ukrajiny spojených s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF. 2.Celá výška makrofinančnej pomoci Únie sa Ukrajine poskytuje vo forme úverov. Komisia je splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Ukrajine. Úvery majú maximálnu priemernú splatnosť 15 rokov. 3.Vyplatenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi dosiahnutými medzi Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Ukrajinou a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou vrátane DCFTA, ako boli dohodnuté v rámci ESP. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5.Ak sa potreby Ukrajiny v oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov – vrátane pluralitného parlamentného systému – a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Ukrajiny. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s ukrajinskými orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie musí podliehať a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia týchto podmienok. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Ukrajina vykonáva s podporou MMF. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zamerajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií na Ukrajine, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní politických opatrení sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovujú v dohode o úvere, ktorú Komisia uzavrie s ukrajinskými orgánmi. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa aj naďalej plnia podmienky stanovené v článku 4 ods. 3 a či je hospodárska politika Ukrajiny v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v dvoch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie sa v prípade potreby zabezpečia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: a)podmienka stanovená v článku 2;

b)trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF; a c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Uvoľnenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky. 4.V prípade, že Komisia zistí, že podmienky stanovené v odseku 3 nie sú splnené, dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca Národnej banke Ukrajiny. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa dohodnú v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť ukrajinskému ministerstvu financií ako konečnému prijímateľovi. Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím rovnakého dátumu pripísania alebo odpísania a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku týkajúcemu sa výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Ukrajina požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zahrnie doložka o predčasnom splatení úveru a že tejto doložke bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania pôžičiek. 3.Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Ukrajina požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých pôžičiek ani ku zvýšeniu nesplateného kapitálu k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania pôžičiek na základe tohto rozhodnutia, znáša Ukrajina. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012. 2.Makrofinančná pomoc Únie sa vykonáva na základe priameho hospodárenia. 3.Dohoda o úvere uvedená v článku 3 ods. 3 obsahuje ustanovenia s cieľom: a)zabezpečiť, aby Ukrajina pravidelne kontrolovala, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie využívajú riadne, aby prijala vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podnikla právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene; b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013; c)výslovne splnomocniť Komisiu vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo jeho zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; e)zabezpečiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru, ak sa zistí, že Ukrajina sa v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie dopustila podvodu alebo korupcie alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie.

4.Komisia pred vykonaním makrofinančnej pomoci Únie posúdi prostredníctvom operatívneho posúdenia primeranosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Ukrajiny, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7 1.Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Ukrajiny, ako aj pokrok dosiahnutý vo vykonávaní politických opatrení uvedených v článku 3 ods. 1; c)uvedú súvislosti medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Ukrajiny a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení ex post, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli za Európsky parlament za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Makrofinančná pomoc Ukrajine 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné veci Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3. Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície: podpora prosperity za hranicami EÚ“ Činnosti súvisiace s GR ECFIN sa týkajú: a)podpory makrofinančnej stability a podpory reforiem na podporu rastu mimo EÚ, a to aj prostredníctvom pravidelného hospodárskeho dialógu s kľúčovými partnermi a poskytnutím makrofinančnej pomoci; a b)podpory procesu rozširovania, vykonávania susedskej politiky EÚ a priorít EÚ v iných tretích krajinách vykonávaním hospodárskej analýzy a poskytovaním posúdení a poradenstva pri tvorbe politík. 1.4.2. Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ: „Podpora prosperity za hranicami EÚ“ Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné veci. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ Ukrajine až do výšky 1 miliardy EUR s cieľom prispieť k udržateľnejšej platobnej bilancii. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v dvoch splátkach, by mala krajine pomôcť prekonať zložitú situáciu v hospodárstve a v oblasti platobnej bilancie. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie riadenia verejných financií. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred vyplatením splátok pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami v nadväznosti na operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa na Ukrajine budú vykonávať v druhom štvrťroku roka 2018. Delegácia EÚ na Ukrajine bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich prebiehajúcich aktivít na Ukrajine. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé hodnotenie pomoci ex post. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy

1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené splnením politickej podmienky a uspokojivými výsledkami pri zavádzaní mechanizmu financovania medzi Ukrajinou a MMF. Okrem toho sa Komisia musí s ukrajinskými orgánmi dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Navrhovaná makrofinančná pomoc prispeje k podpore makroekonomickej stability a hospodárskych reforiem v krajine tak, že jej pomôže vybudovať vonkajšiu odolnosť hospodárstva. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú iné nástroje EÚ, medzinárodné finančné inštitúcie a iní darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, na ktorom sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov v období po vypuknutí krízy. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády uskutočňovať reformy. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať v časoch hospodárskych ťažkostí krajiny, ktoré sa vydajú na cestu reforiem. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s poskytnutím makrofinančnej pomoci vykonalo 15 hodnotení ex post. Z týchto hodnotení vyplynulo, že poskytnutie makrofinančnej pomoci prispieva k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy mierne a nepriamo. Poskytnutie makrofinančnej pomoci malo vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispelo k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedlo aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. V roku 2017 sa v rámci nezávislého hodnotenia skúmali pridaná hodnota, vplyv, návrh a realizácia dvoch predchádzajúcich operácií makrofinančnej pomoci na Ukrajine (MFP I a MFP II v celkovej výške 1,61 miliardy EUR uhradenej v rokoch 2014 až 2015) a zistilo sa, že boli významné, ako aj účinne a efektívne realizované. Hlavným záverom hodnotenia je, že makrofinančná pomoc, čiastočne z dôvodu rýchlosti poskytnutia, mala pozitívny vplyv na hospodárstvo Ukrajiny a pomohla jej stabilizovať finančnú situáciu a vyhnúť sa opatreniam, ktoré by mali závažné negatívne sociálne vplyvy (ako napríklad ďalšie znižovanie verejných výdavkov). Prispela aj k reformnému úsiliu krajiny. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi EÚ patrí k hlavným darcom v prospech Ukrajiny, podporuje jej hospodárske, štrukturálne a inštitucionálne reformy, ako aj občiansku spoločnosť. Cieľom je zachovať aktuálnu úroveň podpory vo výške maximálne 200 miliónov EUR ročne prostredníctvom grantov aj na obdobie rokov 2018 až 2020, za predpokladu udržania pokroku v oblasti reforiem. Okrem podpory hospodárskych a vládnych reforiem by sa podpora EÚ zameriavala aj na zabezpečenie lepšieho prístupu ukrajinských občanov k vzdelávaniu, zamestnaniu a zdravotnej starostlivosti, a to najmä v prípade najzraniteľnejších osôb vrátane tých, ktoré postihol konflikt na východe. Hlavným prínosom makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre prebiehajúce štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc nepredstavuje pravidelnú finančnú pomoc. Makrofinančná pomoc sa má ukončiť ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. Makrofinančná pomoc by takisto dopĺňala plánované intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a to najmä program úprav a reforiem podporovaný MMF a Svetovou bankou. 1.6. Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním X Návrh/iniciatíva je v platnosti 2,5 roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia X Finančný vplyv trvá od roku 2018 do roku 2021. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia X Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

Táto pomoc je makroekonomickej povahy a jej koncepcia je v súlade s ekonomickým programom podporovaným MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri zavádzaní mechanizmu MMF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s ukrajinskými orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4). 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká S navrhovanou operáciou makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc by sa mohla použiť podvodne. Keďže makrofinančná pomoc nie je Ukrajinou vyhradená na konkrétne výdavky (na rozdiel napríklad od projektového financovania), toto riziko sa vzťahuje na faktory ako všeobecná kvalita riadiacich systémov Národnej banky Ukrajiny a ministerstva financií, administratívne postupy, funkcie kontroly a dohľadu, bezpečnosť IT systémov a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Druhé riziko vyplýva z možnosti, že Ukrajina si nebude plniť svoje finančné záväzky voči EÚ vyplývajúce z navrhovaných úverov v rámci makrofinančnej pomoci (riziko zlyhania alebo úverové riziko), čo by mohlo byť spôsobené napríklad významným ďalším zhoršením platobnej bilancie a fiškálnej pozície krajiny. Ďalšie významné riziko operácie vyplýva z regionálnej geopolitickej situácie, najmä z pretrvávajúceho konfliktu vo východnej časti krajiny, ktorá má významný odrádzajúci vplyv na prílev súkromného kapitálu. Zhoršenie regionálnej geopolitickej situácie by mohlo mať negatívny vplyv na makroekonomickú stabilitu Ukrajiny, čo by mohlo ovplyvniť plnenie programu MMF a vyplácanie a/alebo splácanie navrhovanej makrofinančnej pomoci. Na oživenie hospodárstva krajiny majú negatívny vplyv aj stále zložité vzťahy Ukrajiny s Ruskom, jedným z jej kľúčovým vývozných trhov. Na domácom fronte vyplývajú hlavné riziká zo zložitého politického prostredia a existencie silných záujmov proti reformám. To by mohlo mať za následok nedostatočnú realizáciu reforiem, a to najmä pred národnými voľbami v roku 2019, čím by sa narušilo vykonávanie navrhovanej makrofinančnej pomoci a ovplyvnilo dosahovanie pokroku pri programe MMF. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Za overovanie, kontrolu a audit makrofinančnej pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov. 2.2.3. Náklady a prínosy kontrol a pravdepodobná miera neplnenia požiadaviek Základné náklady Komisie súvisiace s metódami overovania a kontroly, ako aj náklady na operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov vykonané pred poskytnutím pomoci, sa uvádzajú v tabuľke 3.2.1. Okrem toho existujú náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené s prípadnými intervenciami zo strany úradu OLAF. Operatívne posúdenie pomáha posúdiť nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti hospodárenia s verejnými financiami. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za nízke. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijalo a prijme niekoľko opatrení: Po prvé, dohoda o úvere bude zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom osobitných politických podmienok, okrem iného v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, s cieľom posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Pomoc sa zároveň vyplatí na osobitný účet v Národnej banke Ukrajiny. Okrem toho, v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uskutočnia útvary Komisie operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov Ukrajiny, aby overili, že zavedené postupy na riadenie programu pomoci vrátane makrofinančnej pomoci poskytujú primerané záruky. Toto preskúmanie sa bude týkať oblastí, akými sú napríklad zostavovanie a plnenie rozpočtu, verejná vnútorná finančná kontrola, interný a externý audit, verejné obstarávanie, riadenie hotovosti a verejného dlhu, ako aj nezávislosť centrálnej banky. Priebežné zistenia poradenskej spoločnosti uskutočňujúcej toto operatívne posúdenie sa očakávajú v druhom štvrťroku roka 2018. Vývoj v danej oblasti bude ďalej pozorne sledovať delegácia EÚ v Kyjeve. Komisia takisto využíva rozpočtovú podporu s cieľom pomôcť ukrajinským orgánom zlepšiť ich systémy riadenia verejných financií, pričom toto úsilie do veľkej miery podporujú ostatní darcovia. Napokon, za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov.

3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky výdavkov

01 03 02 Makrofinančná pomoc 01 03 06 Financovanie Garančného fondu V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………...……….] DRP/NRP

() krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 01 03 02 Makroekonomická pomoc DRP NIE NIE NIE NIE 4 01 03 06 Financovanie Garančného fondu NRP NIE NIE NIE NIE 01 03 06 – Podľa návrhu Komisie bude Garančný fond pre vonkajšie opatrenia financovaný v súlade s nariadením o fonde prostredníctvom rozpočtových prostriedkov v rámci rozpočtového riadka 01 03 06 (Financovanie Garančného fondu) vo výške 9 % z celkových nesplatených záväzkov. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania je zahrnutá v roku „n“ do návrh rozpočtu roku „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z rozpočtového riadku „Financovanie Garančného fondu“ (rozpočtová položka 01 03 06). V dôsledku toho sa 9 % (t. j. najviac 90 mil. EUR) skutočne zaplatenej sumy bude pri výpočte financovania fondu zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n –1“. Požadované nové rozpočtové riadky: žiadne 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:



4 [Okruh: EÚ ako globálny partner] GR: <ECFIN> Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok 2021 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie Garančného fondu Záväzky (1a) 45 45 90 Platby (2a) 45 45 90 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov (operatívne posúdenie a hodnotenie ex post) Rozpočtový riadok 01 03 02 Makrofinančná pomoc Záväzky (3) 0,07 0,15 0,22 Platby (3a) 0,07 0,15 0,22 Rozpočtové prostriedky

pre GR ECFIN SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 0,07 45 45,15 90,22 Platby = 2 + 2a + 3 + 0,07 + 45 + 45,15 + 90,22



• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 45 45 90 Platby (5) 45 45 90 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) 0,07 0,15 0,22 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 4

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 0,07 45 45,15 90,22 Platby = 5 + 6 0,07 45 45,15 90,22



Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:

5 „Administratívne výdavky“ Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 SPOLU GR: ECFIN • Ľudské zdroje 0,043 0,429 0,215 0,010 0,010 0,706 • Ostatné administratívne výdavky 0,010 0,040 0,020 0,070 GR ECFIN SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,053 0,469 0,235 0,010 0,010 0,776 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,053 0,469 0,235 0,010 0,010 0,777 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,053 0,539 0,235 45,01 45,16 90,997 Platby 0,053 0,539 0,235 45,01 45,16 90,997



3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov.

X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ OSOBITNÝ CIEĽ Č. 1 Rok 2017 Rok 2018 Rok 2019 Rok 2020 Rok 2021 Druh Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu ‒ Výstup 1 Hodnotenie ex post 1 0,150 1 0,150 Výstup

2 Operatívne posúdenie 1 0,070 1 0,070 ‒ Výstup 3 Financovanie Garančného fondu 1 45 1 45 2 90,0 Osobitný cieľ č. 1 – medzisúčet 1 0,070 1 45 2 45,150 4 90,22 NÁKLADY SPOLU 1 0,070 1 45 2 45,150 4 90,22 3.3.2. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca SPOLU Ľudské zdroje 0,043 0,429 0,215 0,010 0,010 0,707 Ostatné administratívne výdavky (služobné cesty) 0,010 0,040 0 020 0,070 OKRUH 5

viacročného finančného rámca medzisúčet 0,053 0,469 0,235 0,010 0,010 0,777 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné

administratívne výdavky Medzisúčet

mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU 0,053 0,469 0,235 0,010 0,010 0,777 Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo ktoré boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

2017 Rok 2018 Rok 2019 Rok 2020 Rok

2021 •Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 01 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 0,3 3,0 1,5 0,07 0,07 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času) XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového balíka prostriedkov) XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) XX 01 04 rr - ústredie - delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 0,3 3,0 1,5 0,07 0,07 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: