SK Úradný vestník Európskej únie C 41/13

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 41/07

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„HESSISCHER APFELWEIN“

ES č.: DE-PGI-0005-0620-16.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Hessischer Apfelwein“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.8 „Ostatné výrobky z prílohy I (koreniny atď.)“

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

„Hessischer Apfelwein“ je kvasený výrobok z jablkovej šťavy so 100 % obsahom ovocia, ktorej kvasenie, odkaľovanie a plnenie sa vykonáva výlučne v Hesensku.

Hessischer Apfelwein má zlatožltú farbu. Tradične sa vyrába z jabĺk pochádzajúcich z ovocných sadov, pričom tieto jablká sa vyznačujú vysokou kyslosťou (minimálne 6g/l), typickou pre staré odrody jabĺk. Na výrobu Hessischer Apfelwein sa môžu použiť len také jablká, ktoré zodpovedajú týmto požiadavkám. Sprievodná trpká príchuť je aj výsledkom úplnej fermentácie. Tým sa Hessischer Apfelwein odlišuje od kvasených jablkových muštov pochádzajúcich z iných regiónov. Jeho šumivosť je spôsobená oxidom uhličitým, ktorý vzniká počas kvasenia.

Obsah alkoholu je aspoň 5 % z objemu a ďalšou zložkou je extrakt bez cukru v množstve aspoň 18 g/l. Nápoj okrem toho obsahuje aspoň 4 g/l neprchavých kyselín a najviac 0,8 g/l prchavých kyselín. Pridávanie vody alebo cukru pri výrobe Hessischer Apfelwein nie je dovolené.

3.3. Suroviny (len pre spracované poľnohospodárske výrobky):

Hessischer Apfelwein je až do 97 % vyrobené z jabĺk, ktoré pochádzajú prevažne z ovocných sadov.

Hessischer Apfelwein sa tradične vyrába výlučne z jabĺk. Osobitne sa pridáva šťava z plodov jarabiny oskorušovej, čím kvasený jablkový mušt stráca zakalenie. Viac ako 95 % kvaseného jablkového muštu vyrobeného v Hesensku sa vyrába výlučne z jabĺk.

Pestovanie ovocia v sadoch je významnou alternatívou výnosov pochádzajúcich z úrody. V jeden rok sa na stromoch urodí veľké množstvo plodov, a v nasledujúcom roku veľmi málo. Cieľom lisovní ovocia je vyrábať kvasený jablkový mušt takmer výlučne z hesenských jabĺk. V prípade, že je potrebné dokúpiť jablká z iných regiónov, za ukazovateľ kvality sa považuje obsah kyselín aspoň 6 g/l.

Ovocné sady sa okrem toho vyznačujú veľkou rozmanitosťou jablkových odrôd. V Hesensku celkovo existuje viac ako 2 000 rôznych odrôd jabĺk. Táto rozmanitosť druhov je zvláštnosťou hesenského kvaseného jablkového muštu. Vyrába na základe meniacich sa hmotnostných podielov rôznych odrôd jabĺk.

Medzi odrody používané na výrobu hesenského kvaseného jablkového muštu patria okrem iných:

Alkmene, Elstar, Holzapfel, Pilot, Ananasrenette, Glockenapfel, Idared, Rheinischer Bohnapfel, Berlepsch, Goldparmäne, Jacob Lebel, Schafsnase, Berner Rosenapfel, Gelber Edelapfel, James Grieve, Topaz, Bittenfelder, Gehrer Rambour, Jonagold, Weinapfel, Blenheimer, Gewürzluike, Kaiser Wilhelm, Winterrambour, Brettacher, Golden Delicious; Landsberger Renette, Zabergäu-Renette, Boskoop, Gravensteiner, Geheimrat Oldenburg, Cox Orange, Hauxapfel, Ontario.

Týmto odrodám sa v poveternostných a pôdnych podmienkach Hesenska veľmi dobre darí a tradične sa spracúvajú na kvasený jablkový mušt.

3.4. Krmivo (len pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Kvasenie jablkovej šťavy a jej odkaľovanie sa uskutočňuje výlučne v Hesensku.

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

Oxidácia, ktorá prebieha počas prepravy alebo dočasného uskladnenia, nepriaznivo vplýva na charakteristické vlastnosti kvaseného jablkového muštu. Z tohto dôvodu by sa Hessischer Apfelwein malo plniť priamo z kvasnej kade.

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Spolková krajina Hesensko

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Základnou surovinou na výrobu Hessischer Apfelwein sú jablká určené na lisovanie, ktoré prednostne pochádzajú z typického hesenského ovocného sadu.

Ovocné sady patria takmer v celom Hesensku tradične ku kultúrnej krajine. Na mnohých miestach tvoria aj v súčasnosti ráz krajiny. V dôsledku kultivácie ovocných sadov existuje niekoľko stoviek tradičných odrôd jabĺk, ktoré sú prispôsobené podnebiu a pôde konkrétneho regiónu a ktoré sú menej chúlostivé. Sú cenným kultúrnym bohatstvom, ktoré je potrebné chrániť a ďalej rozvíjať. Hesenské lisovne ovocia preto pomohli zachovať využívanie hesenských ovocných sadov ako hospodársky faktor až dodnes.

Jablká určené na lisovanie sú jablká, ktoré sa nepoužívajú ako stolové ovocie. Vzhľad zohráva vedľajšiu úlohu. Jablká síce nesmú byť nahnité, ale môžu byť trochu otlačené. Z tohto dôvodu sa jablká určené na lisovanie môžu striasť zo stromu a následne pozbierať zo zeme. Stolové ovocie sa však zbiera ručne.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Hessischer Apfelwein je hesenská špecialita s dlhou tradíciou, ktoré je známa aj za hranicami spolkovej krajiny a ktorá má dobrú povesť, a to najmä v danom regióne. Sú to rozmanité odrody, ktoré dodávajú Hessischer Apfelwein osobitnú príchuť. Hessischer Apfelwein je v spolkovej krajine Hesensko pevne zakotvenou súčasťou kultúry („národný nápoj“). V rýnsko-mohanskej oblasti a priľahlom stredohorí sa etabloval ako ľudový nápoj. Obyvateľstvo Hesenska sa do veľkej miery stotožnilo s týmto kvaseným jablkovým muštom.

V porovnaní s ostatnými regiónmi v Nemecku, ale aj s ostatnými krajinami, je úplná fermentácia jablkovej šťavy, ktorej výsledkom je trpký kvasený jablkový mušt, zvláštnosťou Hesenska.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo znakmi výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

Stáročná tradícia výroby kvaseného jablkového muštu v Hesensku, podporovaná domácou surovinovou základňou, pevné miesto kvaseného jablkového muštu v hesenskej kultúre ako aj charakteristická chuť, ktorá je výsledkom množstva jablkových odrôd určených na lisovanie a výrobného postupu, ktorý sa v krajine pôvodu bežne používa pri úplnej fermentácii, viedli k tomu, že Hessischer Apfelwein je známou a cenenou regionálnou špecialitou.

Úzke prepojenie Hesenska a Hessischer Apfelwein dosvedčuje aj história. Z vydania „capitular de villis“ z čias Karola Veľkého v roku 800 vyplýva, že už vtedy museli existovať odborníci na výrobu kvaseného jablkového muštu. V priebehu nasledujúcich rokov sa namiesto kvaseného jablkového muštu dostalo do popredia hroznové víno. Až v 16. storočí začalo vo Frankfurte Hessischer Apfelwein nadobúdať väčší význam. Vínna réva, ktorá sa tam dovtedy pestovala, padla za obeť škodcom, preto bolo nevyhnutné využívať iné druhy ovocia, najmä veľké jablká. Najprv sa vo zvýšenej miere lisovali na domácu spotrebu, pričom kvasený jablkový mušt bol už dlhší čas domácim nápojom záhradníkov. V roku 1779 vznikla založením hostinca „Zur goldenen Krone“ („U zlatej koruny“) v meste Hochstadt (dnešný okres Main-Kinzig-Kreis) najstaršia lisovňa ovocia v Hesensku, ktorá sa zachovala dodnes.

Aj keď sa ako prameň zdroja v histórii kvaseného jablkového muštu primárne uvádza mesto Frankfurt, na základe ostatných zdrojov možno veľmi dobre zistiť, že kvasený jablkový mušt má veľmi veľký význam aj mimo územia Frankfurtu.

Samotný nápoj dosiahol kultúrny vrchol v dnešnej dobe v 60. a 70. rokoch predovšetkým vďaka relácii „Zum Blauen Bock“ („U modrého capa“) v hesenskom rozhlasovom vysielaní.

Hessischer Apfelwein sa samozrejme aj náležitým spôsobom servíruje. Rovnako ako kvasený jablkový mušt sa do súvislosti s Hesenskom dáva aj „Bembel“, čo je tradičný džbán, ako aj „Gerippte“, tradičný pohár na kvasený jablkový mušt s kosoštvorcovým vzorom.

Význam kvaseného jablkového muštu v Hesensku, najmä v porovnaní s ostatnými oblasťami spolkovej republiky, možno zistiť na základe ukazovateľov spotreby. Podľa štatistík združení Verband der Hessischen Apfelwein- und Fruchtsaft-Keltereien a Verband der deutschen Fruchtwein- und Fruchtschaumwein-Industrie (Bonn) je spotreba v prípade obyvateľov Hesenska s približne 10 litrami na osobu desaťnásobne vyššia ako spotreba približne 1 liter na osobu v Nemecku.

Spriaznenosť a stotožnenie obyvateľstva s kvaseným jablkovým muštom sa podporuje aj prostredníctvom opakovaných aktivít lisovní. Za etablované možno označiť tieto činnosti súvisiace s kvaseným jablkovým muštom: začiatkom 90. rokov sa začali organizovať slávnosti „Süßer-Feste“ ako stála súčasť verejných činností hesenských lisovní. Pre obyvateľstvo znamenajú začiatok obdobia lisovania v danom regióne s pravidelnými ukážkami lisovania, prehliadkami a výkladmi pre návštevníkov o priebehu a technike výroby kvaseného jablkového muštu. Tým sa vytvára resp. zachováva spriaznenosť medzi obyvateľstvom a jablkovým vínom. Hesenská turistická cesta po stopách kvaseného jablkového muštu a ovocných sadov, ktorú v roku 1995 iniciovalo združenie so spolkovou krajinou Hesensko a ktorá má v súčasnosti šesť regionálnych okruhov, prispieva ako poľnohospodársko-turistická atrakcia v typických oblastiach ovocných sadov a lisovania hrozna Hesenska k zachovaniu a podpore kultúry a tradície výroby Hessischer Apfelwein. Oživenie tradície narazenia sudu s kvaseným jablkovým muštom v januári, ktoré zaviedlo združenie ako každoročnú verejnú udalosť spolu s ministerským predsedom Hesenska, a záujem obyvateľstva a médií takisto poukazujú na zakorenenie tohto tradičného nápoja, akým je kvasený jablkový mušt, v Hesensku.

Štúdia prieskumu trhu medzi hesenskými spotrebiteľmi potvrdila, že kvasený jablkový mušt spolu s džbánom „Bembel“ a pohárom „Gerippte“ považujú za veľmi tradičný nápoj, ktorý stotožňujú so spolkovou krajinou Hesensko.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Internet: http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/fnd_tm_gd.do

(1) Ú. V. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.