Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o implementácii makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny v roku 2008 {SEC(2009) 1279} /* KOM/2009/0514 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.10.2009 KOM(2009) 514 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o implementácii makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny v roku 2008 {SEC(2009) 1279} SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o implementácii makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny v roku 2008 {SEC(2009) 1279} OBSAH SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o implementácii makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny v roku 2008 1 1. Úvod 3 2. Prehľad 3 2.1. Súvislosti 3 2.2. Makrofinančná pomoc v roku 2008 3 2.3. Syntéza nedávnych operácií v krajinách prijímajúcich pomoc 4 2.3.1. Západný Balkán 4 2.3.2. Východné susedné krajiny 4 2.3.3. Stredomorské krajiny 5 3. Geografické rozdelenie a hodnotenia makrofinančnej pomoci 5 3.1. Geografické rozdelenie 5 3.2. Hodnotenia 5 3.2.1. Albánsko 6 3.2.2. Srbsko a Čierna Hora 6 4. Zlepšenie finančného riadenia v krajinách prijímajúcich pomoc: operačné posúdenia 6 5. Požiadavky a budúce návrhy Komisie 7 1. ÚVOD Táto správa poskytuje všeobecný prehľad o makrofinančnej pomoci ES pre tretie krajiny vrátane historického pozadia, zhrnutie operácií vykonaných v roku 2008, informácie týkajúce sa nedávnych operácií v kandidátskych krajinách, potenciálnych kandidátskych krajinách, ako aj v susedných krajinách a štatistické tabuľky jednotlivých operácií, ktoré sa uskutočnili od roku 1990. V tejto správe sú zahrnuté aj výsledky nedávnych hodnotení, ktoré sa uskutočnili v roku 2008. Cieľom hodnotení je posúdiť vplyv makrofinančnej pomoci na hlavné aspekty procesu hospodárskej stabilizácie a implementáciu štrukturálnych reforiem v krajinách prijímajúcich pomoc. Z tohto hľadiska vývoj odráža aj mieru, do akej boli splnené príslušné podmienky hospodárskej politiky, ktoré sa uplatňujú na makrofinančnú pomoc ES. Okrem toho, pokiaľ ide o odporúčanie Dvora audítorov v osobitnej správe z marca 2002 o zlepšení finančného riadenia v krajinách prijímajúcich pomoc, Komisia vykonala od roku 2004 s pomocou audítorskej spoločnosti niekoľko operačných posúdení obehu finančných prostriedkov a postupov súvisiacich s makrofinančnou pomocou v každej krajine prijímajúcej pomoc. Závery týchto posúdení sa primerane zohľadňujú pri vypracovaní podmienok politiky uplatňovaných pri vykonávaní tejto pomoci. Táto správa sa predkladá v súlade s rozhodnutiami Rady týkajúcimi sa makrofinančnej pomoci alebo výnimočnej finančnej pomoci Spoločenstva pre tretie krajiny a nadväzuje na správy predložené v predchádzajúcich rokoch. Súčasne sa vydáva podrobnejšia správa (pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2009)…) poskytujúca hospodárske a finančné informácie o krajinách prijímajúcich pomoc. 2. PREHľAD 2.1. Súvislosti Makrofinančná pomoc podporuje úsilie krajín prijímajúcich pomoc o politickú a hospodársku reformu a vykonáva sa v spojitosti s podpornými programami Medzinárodného menového fondu (MMF) a Svetovej banky. Makrofinančná pomoc zahŕňa súbor zásad znovu potvrdených Radou v jej záveroch z 8. októbra 2002, ktoré zdôrazňujú výnimočný charakter tejto pomoci, jej cieľ dopĺňať financovanie z medzinárodných finančných inštitúcií (MFI) a jej makroekonomickú podmienenosť. V úzkej koordinácii s MMF a Svetovou bankou podporuje makrofinančná pomoc Spoločenstva prispôsobená osobitným potrebám jednotlivých krajín dosiahnuť celkový cieľ, ktorým je stabilizovať finančnú situáciu a zaviesť trhovo orientované hospodárstvo. 2.2. Makrofinančná pomoc v roku 2008 Rada v roku 2008 neprijala žiadne nové rozhodnutia. Prostriedky vyplatené z makrofinančnej pomoci dosiahli výšku 25 miliónov EUR pre Moldavskú republiku vo forme dotácií a 15 miliónov EUR takisto vo forme dotácií pre Libanon. 2.3. Syntéza nedávnych operácií v krajinách prijímajúcich pomoc 2.3.1. Západný Balkán Kosovo Jedinou pokračujúcou operáciou makrofinančnej pomoci na západnom Balkáne je dotácia na rozpočtovú podporu pre Kosovo (podľa rezolúcie Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99) vo výške do 50 miliónov EUR schválená Radou v novembri 2006 (rozhodnutie Rady 2006/880/ES, Ú. v. EÚ L 339 zo 6. decembra 2006, s. 36). Vzhľadom na to, že sa nesplnili podmienky dohodnuté v memorande o porozumení podpísanom s orgánmi v decembri 2007, na ktoré sa uvoľnenie pomoci viazalo, nemohlo sa v roku 2008 uvoľniť celých 50 miliónov EUR a zostávajú nevyplatené. Na darcovskej konferencii 11. júla 2008, ktorej predsedala Komisia a ktorá bola zameraná na podporu finančných potrieb Kosova na obdobie rokov 2008 – 2011, prijala Komisia podmienený záväzok na dodatočnú makroekonomickú pomoc vo výške až 100 miliónov EUR, a to aj vo forme dotácií rozpočtovej podpory. Čierna Hora a Srbsko Dňa 2. októbra 2008 prijala Rada rozhodnutie 2008/784/ES, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a pomerne znižuje záväzok Srbska v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalá Zväzová republika Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami 2001/549/ES a 2002/882/ES[1], oprávňujúce Komisiu podpísať samostatné dohody o pôžičke s orgánmi Čiernej Hory. Toto rozhodnutie je len dôsledkom nezávislosti Čiernej Hory, ktorá bola vyhlásená v júni 2006, a dohody z júla 2006 medzi Srbskom a Čiernou Horou o rozdelení vonkajších záväzkov medzi dva samostatné štáty. Nevytvára žiadne nové záväzky Komisie a nemá žiadne rozpočtové dôsledky. Po uzatvorení samostatnej dohody o pôžičke s Čiernou Horou a po nadobudnutí jej platnosti sa existujúce záväzky Srbska upravili prostredníctvom výmeny listov medzi Komisiou a Srbskom. 2.3.2. Východné susedné krajiny Moldavská republika Komisia v roku 2008 dokončila vykonávanie programu makrofinančnej pomoci, o ktorom Rada rozhodla16. apríla 2007 a ktorý predstavoval spolu 45 miliónov EUR. Druhá splátka vo výške 10 miliónov EUR sa uvoľnila v júni 2008 a tretia vo výške 15 miliónov EUR v decembri 2008. Program predstavoval súčasť finančného balíka na podporu dohody vlády s MMF v rámci nástroja na znižovanie chudoby a podporu rastu (PRGF), ktorý bol schválený v máji 2006 a jeho platnosť skončila v máji 2009. Gruzínsko Program prijatý v januári 2006 a predstavujúci sumu 33,5 milióna EUR vo forme dotácií, sa nemohol dokončiť. V rámci tohto programu sa v roku 2006 vyplatila celková suma 23 miliónov EUR. V roku 2008 však nebolo možné dokončiť revíziu podmienok na vyplatenie tretej a poslednej tranže (rovnako ako v roku 2007), pretože sa nesplnila jedna z konkrétnych podmienok na uvoľnenie tranže: zákon o organizácii externého auditu nebol prijatý parlamentom tak, ako sa pôvodne plánovalo. Táto posledná splátka sa tak nevyplatila a platnosť programu sa teraz skončila. Zároveň sa Komisia na darcovskej konferencii v októbri 2008 v Bruseli zaviazala k novému programu makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko vo výške 46 miliónov EUR. Záväzok podpory sa prijal v kontexte medzinárodného úsilia pomôcť Gruzínsku vyrovnať sa s následkami konfliktu s Ruskom v auguste 2008. 2.3.3. Stredomorské krajiny Libanon V decembri 2008 uvoľnila Komisia prvú splátku dotácie vo výške 15 miliónov EUR v rámci programu makrofinančnej pomoci schváleného 10. decembra 2007. Program pozostáva z dotácie vo výške 30 miliónov EUR a z pôžičky vo výške 50 miliónov EUR, pričom sa obidve sumy majú vyplatiť v dvoch splátkach. K výplate prvej tranže pôžičky (25 miliónov EUR) nakoniec došlo na začiatku júna 2009. Uvoľnenie druhej tranže je plánované pred koncom roka 2009 a je podmienené splnením podmienok viazaných na túto pomoc. 3. GEOGRAFICKÉ ROZDELENIE A HODNOTENIA MAKROFINANčNEJ POMOCI 3.1. Geografické rozdelenie Makrofinančná pomoc ES je určená na podporu makroekonomickej stabilizácie krajín prijímajúcich pomoc a na zmiernenie ich problémov s platobnou bilanciou (a rozpočtom). Zohráva aj veľmi prospešnú úlohu tým, že podporuje štrukturálne reformy. O najobjemnejších operáciách makrofinančnej pomoci sa rozhodlo a uvedené operácie sa uhradili v prvých rokoch, keď krajiny strednej a východnej Európy prechádzali k demokracii a trhovému hospodárstvu. Časom sa počet krajín, na ktoré Spoločenstvo rozšírilo makrofinančnú pomoc, zvýšil, keďže čoraz väčší počet krajín susediacich s EÚ čelil problémom s platobnou bilanciou a zaviazal sa plniť programy hospodárskej reformy. To viedlo k zmene v geografickom rozdelení pomoci v porovnaní s prvými rokmi, keď krajinami prijímajúcimi pomoc boli najmä krajiny strednej a východnej Európy. Od roku 2000 sa makrofinančná pomoc výlučne poskytuje krajinám západného Balkánu (73 % rozhodnutí v období rokov 2000 až 2008) a novým nezávislým štátom. Jedinou výnimkou bol rok 2007, keď Rada prijala rozhodnutie o programe pomoci pre Libanon. 3.2. Hodnotenia Komisia zaviedla program hodnotenia s cieľom posúdiť vplyv makrofinančnej pomoci v jednotlivých krajinách prijímajúcich pomoc. Analýzy vykonávajú externí poradcovia vybraní na základe verejných výberových konaní pod dohľadom riadiaceho výboru. Od roku 2004 bolo vykonaných celkovo sedem hodnotení. Dve hodnotenia – pre Albánsko a Srbsko a Čiernu Horu – sa dokončili v roku 2008. Hlavné závery sú tieto: 3.2.1. Albánsko Hodnotenie sa zameralo na posúdenie makrofinančnej pomoci, ktorú Európska komisia poskytla Albánsku v období od apríla 2004 do júla 2006. Makrofinančná pomoc pozostávala z pôžičky vo výške 9 miliónov EUR a z dotácie vo výške 16 miliónov EUR, pričom sa obidve sumy vyplatili v dvoch tranžách. Čistý vplyv na makroekonomickou stabilizáciu vychádzal z priameho účinku vyplývajúceho z nárastu rozpočtových prostriedkov v rokoch 2006 a 2007 a z nepriameho účinku vyplývajúceho z prevedenia miezd vo verejnom sektore prostredníctvom bankového sektora, čo viedlo k nárastu poskytovania úverov. Očakáva sa, že kumulatívny účinok na rast HDP v období rokov 2004 – 2008 bude predstavovať 0,1 až 0,6 percenta. Je to sprevádzané mierne zvýšenou infláciou a trochu slabším výmenným kurzom albánskeho leku. V hodnotení sa došlo k záveru, že makrofinančná pomoc mala veľmi obmedzený, avšak pozitívny vplyv na strednodobé a dlhodobé vyhliadky Albánska v oblasti vonkajšej udržateľnosti. Určitý pozitívny vplyv možno pripísať malému priamemu účinku na hospodársky rast v období rokov 2004–2008. Vplyv makrofinančnej pomoci na iné aspekty vonkajšej udržateľnosti je zanedbateľný. 3.2.2. Srbsko a Čierna Hora Hodnotenie sa zameralo na posúdenie makrofinančnej pomoci poskytnutej Srbsku a Čiernej Hore v období od novembra 2002 do februára 2006. Operácia v rámci makrofinančnej pomoci umožnila mierne expanzívnejšiu makroekonomickou politiku, čo okrajovo zlepšilo hospodársky rast. Priamy krátkodobý makroekonomický vplyv operácie bol však veľmi malý. Bolo to spôsobené predovšetkým relatívne malým rozsahom operácie. Makrofinančná pomoc by potenciálne mohla mať výraznejší vplyv na strednodobý makroekonomický výhľad, a to vďaka zrýchleniu štrukturálnych reforiem. V hodnotení sa dospelo k záveru, že makroekonomická pomoc pozitívne prispela k strednodobým a dlhodobým vyhliadkam v oblasti vonkajšej udržateľnosti, hoci jej čistý vplyv bol pravdepodobne obmedzený a nepriamy. Zdá sa, že primárnym kanálom, prostredníctvom ktorého makroekonomická pomoc fungovala v tomto ohľade, bolo presadzovanie štrukturálnych reforiem a zlepšenie celkového makroekonomického riadenia. Hodnotenia programov makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko a Moldavskú republiku stále prebiehajú a konečné znenia správ budú k dispozícii v treťom štvrťroku roku 2009. Okrem toho sa rozhodlo, že sa uskutoční meta-hodnotenie s cieľom posúdiť celkový vplyv makrofinančnej pomoci. Prvé výsledky tejto štúdie sa očakávajú v druhom polroku roku 2009. 4. ZLEPšENIE FINANčNÉHO RIADENIA V KRAJINÁCH PRIJÍMAJÚCICH POMOC: OPERAčNÉ POSÚDENIA V roku 2008 sa uskutočnilo následné operačné posúdenie (v Kosove). V rokoch 2004 až 2007 sa v krajinách prijímajúcich makroekonomickú pomoc (Albánsko, Arménsko, Srbsko a Čierna Hora, Bosna a Hercegovina, Gruzínsko a Kosovo) dokončilo sedem operačných posúdení. Pracovný program každého operačného posúdenia je vypracovaný v spolupráci s konzultačnou firmou a zahŕňa informácie obsiahnuté v dostupných správach vydaných inými darcami, a hlavne v posúdeniach PEFA. Uskutočnili sa ďalšie misie (v Albánsku, Arménsku, Tadžikistane, Gruzínsku a Kosove) s cieľom posúdiť zlepšenia vykonané v štátnych správach po prvých misiách. Skúmania sa na jednej strane zameriavajú na nezávislosť centrálnych bánk a na činnosť ich účtovných oddelení. Na druhej strane kontrolujú rozpočtový postup, fungovanie oddelení štátnej pokladnice, vnútorného auditu, ľudských zdrojov a IT oddelení na ministerstvách financií. Takisto sa kontroluje činnosť externých audítorských inštitúcií v záujme hodnotenia účinnosti ich kontrol. Závery operačných posúdení sa oznámia vnútroštátnym orgánom, ktoré majú príležitosť vyjadriť sa k analýze obsiahnutej v správach. V prípade každej krajiny z hodnotení vyplynulo, že „rámec dobrého finančného riadenia je účinný“, čo bolo založené na analýze konzultantov. Konzultanti však taktiež poukázali na potrebu viacerých zlepšení. Najzávažnejšie nedostatky, ktoré boli zistené na ministerstvách financií, napr. neexistencia jednotného účtovníctva štátnej pokladnice, vhodných účtovných systémov a písomných postupov alebo nízka kvalita postupov obstarávania. Na všetkých ministerstvách musí byť posilnená kapacita vnútornej kontroly prostredníctvom prijatia kvalifikovaných audítorov a vykonaním špeciálnych odborných školení. V niektorých prípadoch sa zdalo, že oddelenia makroekonomickej prognózy nie sú schopné plniť svoju úlohu, a nezávislosť vonkajších audítorských orgánov sa zdala byť nedostatočná. S cieľom zlepšiť riadenie verejných financií prijímajúcich krajín boli vnútroštátnym orgánom zaslané odporúčania týkajúce sa nápravy nedostatkov. Niektoré z týchto odporúčaní sú považované za prioritné akcie, ktoré musia byť vykonané pred vyplatením pomoci. Tak tomu bolo v prípade posilnenia oddelenia vnútorných kontrol na ministerstve financií alebo prijatia pokynov, ktoré obsahovali minimálne požiadavky na rozdelenie povinností, pokiaľ ide o účtovníctvo, oprávnenia a platby. Štyri roky po začatí týchto operačných posúdení a napriek oneskoreniam pri vykonávaní niektorých požadovaných zmien Komisia zaznamenala skutočné zlepšenia na všetkých úrovniach riadenia verejných financií krajín prijímajúcich pomoc. 5. POžIADAVKY A BUDÚCE NÁVRHY KOMISIE Celosvetová hospodárska a finančná kríza znamená, že mnohé predvstupové a susedné krajiny čelia spomaleniu hospodárstva a zhoršujúcej sa rozpočtovej situácii. V každej z týchto krajín sa objavujú významné problémy vo financovaní. MMF je hlavnou inštitúciou, ktorá rieši dôsledky hospodárskej krízy, najmä vzhľadom na skutočnosť, že jeho zdroje sa výrazne zvýšili, k čomu vo veľkej miere prispeli aj členské štáty Európskej únie. MMF bude stáť na čele pri reagovaní na krízu v krajinách susediacich s Európskou úniou, no finančné zdroje, ktoré poskytuje, možno nebudú postačovať na pokrytie vonkajších finančných potrieb týchto krajín. V tejto súvislosti by makrofinančná pomoc EÚ mohla podporiť hospodársku stabilitu a reformy v tomto regióne, ktorý je úzko spojený s EÚ, a to napomáhaním zúžiť medzery vo vonkajšom financovaní a zmenšiť tlak na devízové rezervy v predvstupových a susedných krajinách. O makrofinančnú pomoc z EÚ požiadalo niekoľko predvstupových a susedných krajín. V nedávnych mesiacoch o novú makrofinančnú pomoc formálne alebo neformálne požiadali predvstupové krajiny Srbsko, Bosna a Hercegovina a Čierna Hora. Nemožno vylúčiť ďalšie žiadosti od krajín západného Balkánu. Pokiaľ ide o susedné krajiny, o makrofinančnú pomoc požiadalo Gruzínsko, Ukrajina, Arménsko a nedávno Bielorusko a Moldavská republika. Na záver, so žiadosťou o makrofinančnú pomoc sa na Komisiu obrátili krajiny, ktoré nepatria do bezprostredného susedstva EÚ: Kirgizská republika a Tadžikistan. O finančnú pomoc z EÚ požiadal aj Island, ktorý bol zvlášť postihnutý celosvetovou finančnou krízou (pád výmenného kurzu a bankového systému). Komisia tieto žiadosti skúma a počas roka 2009 pravdepodobne predloží formálne návrhy na nové rozhodnutia týkajúce sa makrofinančnej pomoci pre niektoré zo žiadateľských krajín. [pic] [pic] [1] Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2008, s. 8.