Správa Komisie - Výročná správa o činnostiach Európskej únie v oblasti výskumu a technologického vývoja za rok 2004 {SEK(2005) 1326} /* KOM/2005/0517 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.10.2005 KOM(2005) 517 v konečnom znení . SPRÁVA KOMISIE Výročná správa o činnostiach Európskej únie v oblasti výskumua technologického vývoja za rok 2004{SEK(2005) 1326} SPRÁVA KOMISIE Výročná správa o činnostiach Európskej únie v oblasti výskumu a technologického vývoja za rok 2004 ÚVOD Táto výročná správa sa týka vývoja a činností za rok 2004. Bola vypracovaná podľa článku 7 Zmluvy o Euratome[1] a článku 173 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[2], ako aj článku 4 rozhodnutia o Šiestom rámcovom programe[3]. K správe je pripojený pracovný dokument pracovníkov Komisie, ktorý poskytuje podrobnejšiu správu a štatistické údaje. Hlavné kapitoly sú venované činnostiam a výsledkom, ktoré boli dosiahnuté v roku 2004, a vývoju činností v oblasti výskumu a technologického vývoja v členských štátoch Európskej únie. Štatistické tabuľky sú uvedené v samostatnej prílohe. ČINNOSTI V OBLASTI VÝSKUMU A TECHNOLOGICKÉHO VÝVOJA V SPOLOčENSTVE Implementácia Šiesteho rámcového programu Implementácia Šiesteho rámcového programu (FP6) bola úspešná. Začala sa v roku 2002 s rozpočtom 17,5 miliardy eur na obdobie rokov 2002 až 2006, ktorý sa v dôsledku rozšírenia EÚ zvýšil na 19,2 miliardy eur. Výrazné úsilie sa vynaložilo aj na podporu účasti nových členských štátov. V roku 2004 bolo predložených takmer 16,000 návrhov, do ktorých bolo zapojených viac ako 84,400 účastníkov. Takmer 2,000 z týchto návrhov (ktoré zahŕňali 13,700 účastníkov) bolo vybraných na financovanie. V roku 2004 bolo celkove podpísaných takmer 2,100 zmlúv s celkovým príspevkom ES viac ako 4,200 miliónov eur. Pod názvom „Integrovanie a posilňovanie európskeho výskumného priestoru (ERA)“ bolo predložených 7,300 návrhov, z ktorých bolo na financovanie vybraných takmer 1,100 návrhov, ktoré zahŕňajú viac ako 11,400 účastníkov. Väčšina z nich (asi 4,200 návrhov) bola predložená v rámci siedmich tematických priorít Šiesteho rámcového programu a veľký počet návrhov v rámci horizontálnych činností, ktoré zahŕňajú MSP, a osobitných opatrení na podporu medzinárodnej spolupráce. Výrazný úspech zaznamenali nové činnosti v FP6 v rámci SSP (Vedecká podpora politiky) a NEST (Nové a vznikajúce vedy a technológie) s viac ako 120 návrhmi, ktoré boli vybrané na financovanie. Pod názvom „Vytvorenie štruktúry ERA“ bolo v roku 2004 predložených 8,500 návrhov, z ktorých prevažná väčšina (asi 7,900 návrhov) bola predložená v rámci činností v oblasti ľudských zdrojov a mobility. Takmer 800 z týchto návrhov bolo vybraných na financovanie, takmer 90 % z nich bolo v oblasti ľudských zdrojov a mobility; ostatné sú určené na financovanie činností v oblasti výskumu a inovácií, výskumných infraštruktúr a vedy a spoločnosti. Takmer 900 z návrhov, ktoré boli predložené v roku 2004, sa týkalo nových nástrojov – integrované projekty a siete dokonalosti, pričom asi 150 z nich bolo vybraných na financovanie. V priebehu roka 2004 bolo podpísaných 165 zmlúv na integrované projekty a 76 zmlúv na siete dokonalosti. Pracovné programy pre osobitné programy Šiesteho rámcového programu boli niekoľkokrát aktualizované. Do konca roku 2004 bol program ES „Integrovanie a posilňovanie ERA“ aktualizovaný štrnásťkrát, program ES „Vytvorenie štruktúry ERA“ osemkrát a pracovný program pre program Euratom „Štiepenie a syntéza“ dvakrát. Každá aktualizácia vytvára obsah pre nové výzvy na predkladanie návrhov a do konca roku 2004 bolo v rámci FP6 uverejnených viac ako 120 výziev. Účinnosť nástrojov Šiesteho rámcového programu sa začala hodnotiť koncom roku 2003 a hodnotenie vykonala nezávislá skupina odborníkov na vysokej úrovni vedená profesorom R. Marimónom. Správa skupiny odborníkov[4] bola predložená do konca júna 2004. Skupina odborníkov, ktorá zhodnotila nové nástroje (siete dokonalosti a integrované projekty) schválila ciele určené týmito nástrojmi, ale navrhla určité úpravy v ich implementácii. Komisia poskytla oficiálnu odpoveď na správu koncom augusta 2004 a pokračovala v uskutočňovaní nápravných opatrení, ako aj zaviedla akčný plán na racionalizáciu a urýchlenie s cieľom zlepšiť implementáciu rámcového programu. Hodnotenie päťročného obdobia rokov 1999 - 2003 vykonala skupina odborníkov na vysokej úrovni, ktorú viedol Dr. E. Ormala. Skupina vyzdvihla význam rámcových programov pri vytváraní európskej znalostnej základne a pri náprave nedostatkov v európskom výskume, najmä pri vytváraní sietí výskumných pracovníkov a činností. Odporúčania skupiny odborníkov sa týkali Šiesteho rámcového programu aj budúcich rámcových programov, najmä podpory výrazného nárastu finančných prostriedkov určených na výskum a vytvorenia Európskej rady pre výskum a technologických platforiem. Toto hodnotenie bolo podporené sériou štúdií vplyvov. Štúdia vplyvu týkajúca sa Piateho rámcového programu dospela k záveru, že program podporil výskum strategického významu, ktorý by sa neuskutočnil bez podpory EÚ. Ďalšie činnosti k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru Okrem rámcového programu urobila Európska únia mnoho ďalších dôležitých krokov k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru, ktoré je hlavným cieľom Generálneho riaditeľstva pre výskum. Akčný plán „Investovanie do výskumu“, ktorý sa práve pripravuje, už priniesol prvé konkrétne výsledky ako napr. vytvorenie 25 technologických platforiem. Mnohé z týchto technologických platforiem sú už dobre rozvinuté, pokiaľ ide o vypracovanie strategických výskumných programov. Uskutočňuje sa aj koordinácia vnútroštátnych politík v oblasti výskumu prostredníctvom tzv. otvorenej metódy koordinácie (OMC), ktorá zahŕňa CREST (pozri časť 3.1 nižšie). Uskutočnili sa iniciatívy s cieľom pritiahnuť najlepších výskumných pracovníkov do Európy a zlepšiť ich vyhliadky v kariére, ako: víza pre výskumných pracovníkov z tretích krajín[5]; príprava návrhu odporúčania Európskej charty výskumných pracovníkov a kódexu správania pre výber výskumných pracovníkov; sieť ERA-link, ktorá spája európskych výskumných pracovníkov pracujúcich v Spojených štátoch a sieť ERA-MORE medzi centrami mobility určená pre európskych výskumných pracovníkov. Oznámenie „K európskej stratégii pre nanotechnológiu“[6] podnietilo politickú diskusiu o tejto kľúčovej technológii 21. storočia, ktorá sa snaží vytvoriť výrobky, techniky a systémy na atómovej a molekulárnej úrovni, ktoré zjednodušia život a môžu sa využívať v mnohých oblastiach ako zdravotníctvo, životné prostredie a bezpečnosť. S cieľom prispieť k vytvoreniu nezávislého európskeho satelitného pozorovania a kapacity pre diaľkové snímanie Komisia predložila plán implementácie druhej fázy (2004 - 2008) iniciatívy globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES)[7] v úzkej spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou. Spolu s vysoko strategickým navigačným satelitným projektom GALILEO bude táto iniciatíva tvoriť neoddeliteľnú súčasť európskeho vesmírneho programu, ktorý sa pripravuje. Skupine pre pozorovanie Zeme (GEO), ktorá sa snaží do februára 2005 vypracovať desaťročný plán implementácie jednotného, koordinovaného a trvalého globálneho systému systémov pre pozorovanie Zeme (GEOSS), predsedajú spoločne Európska komisia, Spojené štáty, Japonsko a Južná Afrika. 20 % z 55 členských štátov GEO je z Európy. Komisia silne podporuje prípravu implementačného plánu GEOSS a koordinuje európske stanovisko. Európska únia sa snažila zabezpečiť konsenzus medzi stranami, pokiaľ ide o geografické umiestnenie projektu ITER (medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor) v lokalite Cadarache (Francúzsko), ktoré bolo jednomyseľne vybrané Radou, a o doplňujúce činnosti pre ITER. Projekt ITER má za cieľ vybudovať reaktor na jadrovú syntézu v spolupráci s Európskou úniou, Japonskom, Spojenými štátmi, Čínou, Južnou Kóreou a Ruskom. Dokázanie životaschopnosti takéhoto energetického zdroja neprodukujúceho znečistenie by bolo základným krokom k naplneniu rastúceho dopytu po energii. Nové prípravné výskumné činnosti v oblasti bezpečnosti[8] sa snažia podporiť vytvorenie strategického výskumného programu s cieľom zaplniť medzeru medzi civilným výskumom, ktorý podporujú rámcové programy Spoločenstva, a vnútroštátnymi a medzivládnymi iniciatívami. Podpis vedeckých a technologických dohôd s Brazíliou a Mexikom a ratifikácia dohôd s Tuniskom a Marokom v roku 2004 podporili medzinárodný rozmer Európskeho výskumného priestoru. Oznámenie s názvom „Európa a základný výskum“[9] bolo predložené začiatkom roku 2004 a určilo potrebu nového podporného mechanizmu pre základný výskum, ktorý je založený výlučne na kritériách vedeckej dokonalosti, t. j. prostredníctvom Európskej rady pre výskum. Diskusia o tomto oznámení prispela aj k príprave návrhu Siedmeho rámcového programu. Vývoj v členských štátoch a uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie Otvorená metóda koordinácie na podporu dosiahnutia barcelonských cieľov Otvorená metóda koordinácie (OMC) je odpoveďou Spoločenstva s cieľom prispieť k poznávaniu politiky a integrácii politiky podporovaním a uľahčením vzájomnej výmeny vedomostí a osvedčených postupov. V roku 2004 bol úspešne dokončený prvý cyklus uplatňovania OMC vo výskumnej politike. Správa CREST o tomto prvom cykle implementácie OMC v akčnom pláne s cieľom zvýšenia investícií do výskumu na 3 % HDP bola prijatá v októbri a predložená Rade a Komisii. Obsahovala 30 odporúčaní v oblasti politiky. Členské štáty a Rada uznali pridanú hodnotu OMC uplatňovanú vo výskume. Následne sa začal druhý cyklus. V prvom cykle informačných požiadaviek kladených na členské štáty bola zaznamenaná pomerne silná kritika. Začiatkom roku 2005 sa následne začal druhý cyklus s jasnejšími a ľahšími postupmi. Zameriava sa na týchto päť tém: - podpora reformy štátnych výskumných centier a univerzít, najmä podpora transferu technológie do spoločnosti a priemyslu, - opatrenia v oblasti cieľov na podporu rastu mladých výskumných MSP, - návrh a hodnotenie fiškálnych opatrení na podporu výskumu, vývoja a inovácií v oblasti podnikania; - zlepšenie návrhu a implementácie vnútroštátnych súborov politík, a - režimy vlastníctva IPR vo verejnom sektore. Témy boli vymedzené s ohľadom na výsledky prvého cyklu, ktoré rozšíria a prehĺbia analýzu. Skupiny pracujúce na témach budú predkladať správy CRESTu, ktorý si zachováva svoju osobitnú úlohu, pokiaľ ide o predkladanie správ Komisii a Rade. Očakáva sa, že CREST prijme správu o druhom cykle v marci 2006. Okrem práce prvého cyklu, revidovaná lisabonská stratégia zaviedla účelné vnútroštátne predkladanie správ o lisabonskej stratégii. Najmä členské štáty prijímajú vnútroštátne programy reforiem, ktoré sa predkladajú Komisii. Vnútroštátne programy reforiem zaradia podávanie správ o väčšine OMC, vrátane OMC 3 % uplatňovanej vo výskume. Pokiaľ ide o OMC uplatňovanej v oblasti ľudských zdrojov vo výskume, Riadiaci výbor pre implementáciu stratégie mobility je aktívny už od roku 2002. Riadiaci výbor pozostáva zo zástupcov členských štátov a jeho práca viedla k veľmi konkrétnym výsledkom pri zlepšovaní prostredia pre mobilitu výskumných pracovníkov, ako uvádzali výročné tzv. implementačné správy a CREST v rámci implementácie akčného plánu, ktorý stanovuje zvýšenie investícií do výskumu na 3 % HDP. Bola to veľmi pozitívna skúsenosť pre členské štáty aj útvary Komisie. Trendy v oblasti investícií do výskumu Celkový trend v oblasti intenzity výskumu a vývoja v 25 štátoch EÚ v období rokov 2000 – 2003 sa blíži ku stagnácii[10]. Tento slabý nárast je spôsobený najmä nízkou rýchlosťou rastu intenzity výskumu a vývoja v troch krajinách, ktoré najviac investujú do výskumu a vývoja, v Nemecku, Francúzsku a Spojenom kráľovstve, ktorých výdavky predstavujú asi dve tretiny celkových výdavkov na výskum a vývoj v EÚ - 25. Ročná miera rastu intenzity výskumu a vývoja 0,7 % (priemerný ročný rast medzi rokmi 2000 a 2003) je veľmi vzdialená od dosiahnutia cieľa 3 % do roku 2010. Ak nedôjde k zmene tohto trendu ( t. j. predpokladajúc lineárnu predpoveď uplatňovanú na trend v období rokov 2000 - 2003), intenzita výskumu a vývoja v EÚ bude v roku 2010 predstavovať asi 2,20 %. Intenzita výskumu a vývoja v EÚ však rástla rýchlejším tempom ako v USA, kde výdaje súkromného sektora na výskum a vývoj sa od roku 2000 výrazne znížili. V dôsledku toho EÚ - 25 ako celok pomaly dobieha USA. Rast intenzity výskumu a vývoja je v Japonsku vyšší ako v EÚ aj USA, hoci tento zdanlivo dobrý výkon sa dá čiastočne vysvetliť nízkym rastom japonského HDP (priemerná úroveň) v posledných rokoch. Na úrovni EÚ - 25 je podiel výdavkov na výskum a vývoj (GERD) financovaných zo súkromného sektora výrazne nižší, ako v USA a Japonsku. Príspevok súkromného sektora na financovanie výskumu sa v posledných rokoch znížil v EÚ aj USA, hoci výraznejšie zníženie bolo zaznamenané v USA. Naopak, podiel výdavkov na výskum a vývoj, ktoré financuje podnikateľský sektor, sa zvyšuje v Japonsku. Často sa zdôrazňuje, že lisabonský cieľ 3 % nie je jednoducho iba cieľom, ktorý sa týka výdavkov. Znamená výrazný nárast počtu výskumných pracovníkov v Európe, a to si zase vyžaduje skutočnú expanziu odbornej prípravy výskumných pracovníkov a rast dostupnosti atraktívnej výskumnej kariéry. Odhaduje sa, že na splnenie lisabonských/barcelonských cieľov je potrebných ďalších 1,2 milióna výskumných pracovníkov: 500,000 na obnovu výskumnej pracovnej sily (nahradenie pracovníkov odchádzajúcich do dôchodku) a 700,000 úplne nových výskumných pracovníkov. Počet výskumných pracovníkov narástol v období rokov 1997 až 2002 o 22,5 % (alebo 105,000 pracovníkov na plný úväzok). Počet postgraduálnych študentov (ktorý zahŕňa budúcich držiteľov titulu PhD) a počet diplomov udelených každý rok na úrovni EÚ vo vede a inžinierstve zohľadňuje pokračovanie zvyšovania počtu výskumných pracovníkov tempom, ktorý sa pozoruje od roku 1997. V období od roku 1998 do roku 2001 bol priemerný ročný počet absolventov PhD 76,750, 44% z tohto počtu vo vede a inžinierstve. V posledných rokoch rastie celkový počet absolventov v oblasti výskumu v Európe približne o 4 % ročne, hoci niekoľko krajín zaznamenalo pokles v špeciálnych oblastiach ako chémia a fyzika. Pokiaľ ide o dostupnosť ľudských zdrojov vo výskume, dôkazy sú zmiešané. Slabé profesijné vyhliadky v oblasti výskumu sú často uvádzané ako jeden z hlavných dôvodov úpadku vedeckých študijných odborov medzi mladými ľuďmi, ale v EÚ je ešte málo dôkazov o silnom stúpajúcom tlaku na platy odborníkov v oblasti vedy a techniky. Zdá sa, že problémy sú skôr na strane dopytu, než na strane ponuky. EÚ by sa priblížila k barcelonským cieľom, keby asi 60 % absolventov vedeckých a inžinierskych odborov začalo svoju kariéru v oblasti výskumu. Najnovšie údaje z prieskumu ukazujú, že iba 40 % absolventov PhD štúdia, ktorí pracujú v Spojenom kráľovstve, pracuje buď vo výskume na vysokej škole (22 %) alebo mimo vysokej školy (18 %). Je to signál pre dôkladné zmeny na trhu práce s výskumnými pracovníkmi. Zdroje dopytu sú rôznorodejšie ako predtým (napríklad dopyt zo sektora služieb, nadnárodných firiem a začínajúcich firiem). Služby v oblasti vedomostí, vrátane takých sektorov ako vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálna práca, zamestnávajú väčšinu týchto vysoko kvalifikovaných ľudí. Zvýšená medzinárodná mobilita výskumných pracovníkov a zvýšená konkurencia pri lákaní špičkových odborníkov prinesie ďalší tlak na riadenie ľudských zdrojov pre výskum a vývoj v členských štátoch. Trendy vo výskumnej politike Hoci financovanie výskumu a vývoja z verejných zdrojov pocítilo výrazný tlak v dôsledku celkových rozpočtových obmedzení, dajú sa jasne pozorovať všeobecné trendy v aktualizácii súborov politík a štruktúr riadenia v súlade s lisabonskou agendou. Presný súbor opatrení a nástrojov ako aj relatívna „závažnosť“ politík sa výrazne líšia medzi jednotlivými krajinami, ktoré si však stále viac uvedomujú potrebu zlepšiť súvislosť a integráciu politík. Prvým trendom je približovanie koncepčných prístupov k politike RTD v členských štátoch k tzv. „systémovému“ rámcu. Tento politický rámec je jednoznačne prijatý v tvorbe politiky takých krajín ako Fínsko, Nemecko, Švédsko a Holandsko. Zameriava sa na celkový „systém“ inštitúcií a organizácií - špecifický pre každú krajinu - ktoré podporujú výskum a inovácie a väzby medzi aktívnymi činiteľmi, a zdôrazňuje vzájomné prepojenie rôznych typov politík. Rastúca zložitosť politických súborov je druhým trendom. Rozsah dlhoročných politík pre financovanie výskumu (dotácie do výskumu a vývoja, transfer technológií) sa rozširuje o ďalšie finančné nástroje (vrátane prevádzok rizikového kapitálu) a celé spektrum doplňujúcich politík súvisiacich so vzdelávaním a odbornou prípravou a mobilitou výskumných pracovníkov, výskumnými infraštruktúrami, politikami zoskupovania, programami spolupráce, režimami IPR, regulačnými politikami, úlohou verejného sektora ako užívateľa RTD, tvorbou spoločností, trvalo udržateľným vývojom, atď. Táto „horizontalizácia“ politiky RTD zastrela hranicu s inými politikami a hovorí v prospech väčšej politickej integrácie. Rastúci význam koordinačných otázok sa stal tretím trendom, ktorý má rôznou mierou vplyv na všetky krajiny. Fínske skúsenosti s Radou pre politiku v oblasti vedy a technológie napodobňuje mnoho krajín (napr. Holandsko). Výskumné systémy sú však v mnohých krajinách príliš roztrieštené a je potrebná užšia integrácia stratégií rôznych agentúr a inštitúcií. „Europeizácia“ výskumných politík členských štátov je v súlade s rastúcim uvedomovaním si vzájomných závislostí a účinkov nového štádia v globalizácii od reštrukturalizácie výskumných systémov. V niekoľkých krajinách je na programe diskusia o internacionalizácii výskumného systému. Vo všetkých členských štátoch lisabonský proces bezpodmienečne podporuje ich modernizačné politiky v súlade s rôznymi činnosťami akčného plánu pre dosiahnutie cieľa 3 %. Prijatie cieľov v oblasti investícií do výskumu a vývoja v mnohých členských štátoch v súlade s cieľom dosiahnuť métu 3 % predstavuje aj jasný odkaz na akčný plán s cieľom 3 %. Vyhliadky do budúcnosti Vedúca úloha výskumu vo vedomostnej spoločnosti a v konkurencieschopnosti a raste v Európe bola uznaná a zdôvodnená zdvojnásobením finančných prostriedkov určených na výskum v návrhoch Komisie o finančných perspektívach Únie na obdobie rokov 2007 - 13.[11] V júni 2004 oznámenie „Veda a technológia, kľúč k budúcnosti Európy“[12] spustilo politickú diskusiu o usmerneniach k budúcej európskej politike a činnosti v oblasti výskumu. Takéto iniciovanie prípravy Siedmeho rámcového programu navrhuje posilniť úsilie Európy v oblasti výskumu a zvýšiť vplyv činností Únie usporiadaním týchto činností do šiestich hlavných cieľov: vytvorenie centier dokonalosti prostredníctvom výskumu na báze spolupráce; začatie hlavných európskych technologických iniciatív; stimulovanie základného výskumu (a vytvorenie Európskej rady pre výskum); zatraktívnenie Európy pre najlepších výskumných pracovníkov; vytvorenie výskumných infraštruktúr európskeho záujmu; a zlepšenie koordinácie vnútroštátnych výskumných programov. Po oznámení nasledovali dve hlavné konzultácie záujmových skupín, jedna sa týkala všeobecných usmernení k ďalšej ceste vpred a druhá budúcich tematických priorít. Pripravili sa štúdia vplyvu a predbežné hodnotenie Siedmeho rámcového programu., najmä pokiaľ ide o hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv programov a začlenenie socio-ekonomických a prognostických hľadísk do priorít. Po tejto diskusii Komisia predložila svoje návrhy Siedmeho rámcového programu[13] začiatkom apríla 2005. Tieto návrhy dopĺňajú návrhy Komisie týkajúce sa ďalšej tvorby programov štrukturálnych fondov, ktoré kladú dôraz na investície do výskumu a inovácií, ako zdroja hospodárskeho rastu. Zdroje ďalších informácií Podrobnejšie informácie sú uvedené v pracovnom dokumente Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. V prípade potreby sú verejne dostupné tieto informácie: - výročné správy o monitorovaní rámcového programu a osobitných programov, ktoré poskytujú stručné nezávislé zhrnutie vývoja a kvality opatrení prijatých na implementáciu programov, - päťročné hodnotiace správy, ktoré skúmajú implementáciu a úspechy činností v oblasti výskumu v Spoločenstve za obdobie 5 predchádzajúcich rokov - európska správa o ukazovateľoch v oblasti vedy a technológie, ktorá obsahuje opisy, štatistiky a podrobné analýzy európskych a vnútroštátnych činností v oblasti RTD zo svetového hľadiska, - kľúčové údaje uverejňované každý rok, ktoré poskytujú súbor ukazovateľov na získanie prehľadu o postavení Európy v oblasti vedy, technológií a inovácií, - štatistické údaje o vede a technológii, ktoré pripravuje Eurostat o výskume a vývoji, inováciách, ľudských zdrojoch vo vede a technológii, patentoch a špičkových priemyselných odvetviach (dostupné zdarma na internetovej stránke Eurostatu – pozri adresa ďalej v texte – pod doménou „Veda a technológia“), - štatistické údaje o vede a technológii v Európe uverejnené ako súčasť zbierky „Panoráma Európskej únie“ (Generálne riaditeľstvo pre výskum/Eurostat), - štúdie a analýzy uverejňované v súvislosti s programami Spoločenstva v oblasti RTD a zaoberajúce sa otázkami charakteristickými pre oblasti RTD, ktorých sa týkajú. Väčšinu týchto dokumentov možno získať alebo objednať z internetových stránok Komisie: - všeobecná internetová stránka Komisie EUROPA: http://europa.eu.int/ - internetová stránka CORDIS obsahujúca úplné informácie o rámcovom programe v oblasti RTD: http://www.cordis.lu - internetová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre výskum:http://europa.eu.int/comm/research - internetová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre informačnú spoločnosť: http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm - internetová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre podnikanie: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/ - internetová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre energiu a dopravu: http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html - internetová stránka Spoločného výskumného centra (SVC): http://www.jrc.cec.eu.int/ - internetová stránka Eurostatu: http://epp.eurostat.cec.eu.int [1] „Komisia zabezpečuje uskutočnenie týchto programov a potom predkladá výročnú správu Rade“. [2] „Na začiatku každého roka Komisia zasiela správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technologického vývoja a o šírení výsledkov v predchádzajúcom roku a pracovný program na bežný rok“. [3] Rozhodnutie č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002. Článok 4 „V zmysle výročnej správy, ktorú predkladá Komisia podľa článku 173 zmluvy, Komisia podrobne informuje o pokroku pri implementácii Šiesteho rámcového programu, najmä o pokroku smerujúcom k dosiahnutiu jeho cieľov a splneniu jeho priorít…; do správy musia byť zahrnuté aj informácie o finančných hľadiskách a využití nástrojov. [4] KOM(2004) 574; SEC(2004) 1057, 27.8.2004. [5] KOM(2004) 178, 16.3.2004. [6] KOM(2004) 338, 12.5.2004. [7] KOM(2004) 65, 3.2.2004. [8] KOM(2004) 72, 3.2.2004. [9] KOM(2004) 9, 14.1.2004. [10] Intenzita výskumu a vývoja je pomer hrubých výdavkov na výskum a vývoj (GERD) k hrubému domácemu produktu (HDP). Všetky ukazovatele boli vybrané z dokumentu Kľúčové údaje o vede, technológii a inováciách na rok 2005. K európskemu vedomostnému priestoru“ (bude uverejnený v roku 2005). Tieto údaje sú založené na najnovších dostupných časových sériách z OECD(MSTI-2005-1) a EUROSTATu. [11] KOM(2004) 101, 10.2.2004; KOM(2004) 487, 14.7.2004. [12] KOM(2004) 353, 16.6.2004. [13] KOM(2005) 119, konečné znenie, 6.4.2004.