OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rozpočtový rok 2018

(2019/C 327/01)

OBSAH

PREDSLOV 2

POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE 3

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE 9

HLAVNÉ UDALOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKA 2018 10

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY 12

SÚVAHA 13

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 14

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 15

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 16

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 17

FINANČNÝ VÝKAZ – DISKUSIA A ANALÝZA ROZPOČTOVÝ ROK 2018 90

SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A VYSVETLIVKY 104

GLOSÁR 159

ZOZNAM SKRATIEK 163

PREDSLOV

S potešením predstavujem ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rok 2018. Obsahuje celkový prehľad financií EÚ a plnenia rozpočtu EÚ za minulý rok, čo zahŕňa aj informácie o podmienených záväzkoch, finančných záväzkoch a iných povinnostiach Únie. Vzhľadom na viacročný charakter činností Únie závierka obsahuje aj vysvetlenia kľúčových finančných ukazovateľov a ich vývoja. Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie je súčasťou integrovaného balíka finančného výkazníctva Komisie a neoddeliteľnou súčasťou vysoko rozvinutého systému finančnej zodpovednosti.

Napriek tomu, že rozpočet EÚ je pomerne skromný, na život miliónov Európanov má zásadný vplyv. Dopĺňa rozpočty štátov a prispieva k plneniu politických priorít, pre ktoré prináša skutočnú pridanú hodnotu všade tam, kde môže prinášať výsledky čo najúčinnejším spôsobom.

Rok 2018 bol piatym rokom vykonávania súčasného viacročného finančného, pričom všetky finančné programy sú plne funkčné. Plnenie rozpočtu EÚ dosiahlo celkovú výšku 173,1 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 156,7 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch. Rozpočet EÚ nám počas celého roka umožňoval reagovať na výzvy spôsobené zložitým geopolitickým prostredím a zároveň zaručoval v Európe strategické investície a udržateľný rast.

Takmer polovica finančných prostriedkov sa použila na stimuláciu rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. Financovanie sa poskytlo na výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020, pre malé a stredné podniky v rámci programu COSME a na vzdelávanie v rámci programu Erasmus+. Významnú rolu zohrávali takisto investície do Európskeho fondu pre strategické investície, Nástroja na prepájanie Európy a európskych štrukturálnych a investičných fondov. Na portáli InvestEU si môžete prečítať príbehy v súvislosti s mnohými investíciami EÚ (https://europa.eu/investeu).

Rozpočet EÚ poskytol významnú podporu aj pre iné prioritné oblasti, ako napríklad na komplexný prístup EÚ k migrácii, bezpečnostnú úniu a vonkajšiu činnosť EÚ. Rozpočet EÚ takisto Únii umožnil intenzívne zasahovať za hranicami Európy počas obdobia turbulencií v susedstve Európy a prispieval aj k dosahovaniu cieľov, ktoré sa týkajú súčasne viacerých politík, konkrétne v oblasti zmeny klímy a biodiverzity. Suma vyčlenená v roku 2018 na zohľadňovanie problematiky zmeny klímy predstavovala viac než 32 miliárd EUR, t. j. 20 % celkového rozpočtu.

A napokon, nepretržitá podpora bola poskytovaná podpore udržateľného rastu a zachovaniu prírodných zdrojov Európy prostredníctvom spoločnej poľnohospodárskej politiky a rybárskej politiky a aktivitám v oblasti klímy a životného prostredia v rámci programu LIFE.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie sa vypracúva podľa medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor. V záujme dodržania týchto štandardov Komisia nepretržite vylepšuje svoje pravidlá a postupy, organizačnú štruktúru a činnosť. Konzistentné a účinné vykazovanie zvyšuje obhájiteľnosť výdavkov EÚ, a to nielen na účely dodržania právnych predpisov. Pomáha v interakcii s občanmi a ostatnými zainteresovanými stranami a prispieva k udržaniu ich dôvery v Európsku úniu.

Günther H. OETTINGER

komisár pre rozpočet a ľudské zdroje

POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska únia (EÚ) je úniou, ktorej členské štáty zverujú kompetencie na dosahovanie spoločných cieľov. Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.

1. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC

Zmluvy EÚ

Všeobecné ciele a zásady, ktorými sa riadia Únia a európske inštitúcie, sa vymedzujú v zmluvách. Únia a inštitúcie EÚ môžu konať iba v rámci právomocí zverených zmluvami a na ich základe dosahovať ciele stanovené v zmluvách, pričom musia dodržiavať zásady (1) subsidiarity a proporcionality. Na dosahovanie cieľov a vykonávanie politík si Únia zabezpečuje potrebné finančné prostriedky. Za plnenie cieľov v spolupráci s členskými štátmi a podľa zásady správneho finančného riadenia zodpovedá Komisia.

EÚ presadzuje ciele stanovené v zmluve prostredníctvom viacerých nástrojov, ku ktorým patrí aj rozpočet EÚ. Ďalšími sú napríklad navrhovanie právnych predpisov alebo presadzovanie politických stratégií.

Politické priority Komisie

Politické priority Komisie sa vymedzujú v politických usmerneniach stanovených predsedom Komisie. Tieto usmernenia predstavujú plán činnosti pre Komisiu, ktorý je plne v súlade so stratégiou Európa 2020 ako so stratégiou EÚ pre dlhodobý rast.

10 PRIORÍT

— Ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií. — Vyvážená a pokroková obchodná politika na využívanie globalizácie. — Prepojený jednotný digitálny trh. — Priestor spravodlivosti a základných práv založený na vzájomnej dôvere. — Odolná energetická únia uplatňujúca výhľadovú politiku v oblasti zmeny klímy. — Príprava novej politiky v oblasti migrácie. — Prehĺbený a spravodlivejší vnútorný trh s posilnenou priemyselnou základňou. — Európa ako silnejší globálny aktér. — Prehĺbená a spravodlivejšia hospodárska a menová únia (HMÚ). — Únia demokratickej zmeny.

Stratégia Európa 2020

V stratégii Európa 2020, ktorú v roku 2010 odsúhlasili hlavy štátov a predsedovia vlád členských štátov EÚ, sa vymedzila desaťročná stratégia rastu a zamestnanosti pre EÚ (2). Uvádzajú sa v nej tri vzájomne sa dopĺňajúce priority inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s piatimi hlavnými cieľmi EÚ.

Rozpočet EÚ je jeden z nástrojov prispievajúcich k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Na dosahovanie konkrétnych výsledkov v rámci stratégie Európa 2020 sa mobilizuje široký rozsah opatrení na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.

Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (3)

Trvalo udržateľný rozvoj je už dlho najdôležitejšou súčasťou európskeho projektu. Zmluvy EÚ uznávajú jeho hospodárske, sociálne a environmentálne rozmery, ktoré by sa mali riešiť spoločne. EÚ sa zaviazala k rozvoju, ktorý zodpovedá súčasným potrebám, a to bez toho, aby sa budúcim generáciám uprela možnosť napĺňať ich vlastné potreby. Rozpočet EÚ zohráva zásadnú úlohu v mnohých výzvach súvisiacich s udržateľnosťou, a to od nezamestnanosti mladých ľudí cez starnutie populácie, zmenu klímy, znečisťovanie životného prostredia, energiu z udržateľných zdrojov až po migráciu. Za súčasnej Komisie sa trvalo udržateľný rozvoj stáva súčasťou kľúčových prierezových projektov, ako aj odvetvových politík a iniciatív.

Politiky podporované z rozpočtu EÚ sa vykonávajú v súlade s viacročným finančným rámcom (VFR) a so zodpovedajúcimi sektorovými právnymi predpismi, ktoré vymedzujú výdavkové programy.

Viacročný finančný rámec a výdavkové programy

Vo viacročnom finančnom rámci sa politické priority EÚ premietajú do finančných podmienok počas dostatočne dlhého obdobia nato, aby boli účinné a mohli predstavovať súdržnú dlhodobú víziu pre prijímateľov finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátne orgány, ktoré sa podieľajú na spolufinancovaní. Stanovujú sa v ňom maximálne ročné sumy (stropy) pre výdavky EÚ ako celok a pre hlavné kategórie výdavkov (okruhy). Súčet stropov všetkých okruhov tvorí celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov. Viacročný finančný rámec sa prijíma jednomyseľne, aby sa vyjadril súhlas všetkých členských štátov s cieľmi a výškou výdavkov (maximálna výška rozpočtových záväzkov a platieb), a so súhlasom Európskeho parlamentu.

Medziinštitucionálna dohoda

Viacročný finančný rámec dopĺňa medziinštitucionálna dohoda (4), t. j. politická dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou. Účelom tejto dohody, ktorá bola prijatá v roku 2013 v súlade s článkom 295 ZFEÚ, je vykonávať rozpočtovú disciplínu, zlepšovať fungovanie ročného rozpočtového postupu a spoluprácu medzi inštitúciami v rozpočtových otázkach, ako aj zabezpečiť správne finančné riadenie.

Ročný rozpočet

Ročný rozpočet zostavuje Komisia a zvyčajne ho do polovice decembra schvália Európsky parlament a Rada na základe postupu stanoveného v článku 314 ZFEÚ. Podľa zásady vyrovnanosti rozpočtu sa celkové príjmy musia rovnať celkovým výdavkom (platobným rozpočtovým prostriedkom) za daný rozpočtový rok.

Hlavnými zdrojmi financovania EÚ sú príjmy z vlastných zdrojov, doplnené o ďalšie príjmy. Existujú tri druhy vlastných zdrojov: tradičné vlastné zdroje (ako napríklad clá a odvody z produkcie cukru), vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND). Iné príjmy plynúce z činností EÚ (napr. pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže) predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Celková výška vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu sa určuje ako rozdiel celkových výdavkov a iných príjmov. V súčasnom VFR celková výška vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,20 % súčtu hrubých národných dôchodkov (HND) členských štátov.

Operačné výdavky EÚ pokrývajú rôzne okruhy viacročného finančného rámca a majú rôzne formy v závislosti od spôsobu vyplácania finančných prostriedkov a ich riadenia. Rozpočet EÚ sa plní v troch spôsoboch riadenia:

— Zdieľané riadenie: pri tejto metóde sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Asi 75 % výdavkov sa spravuje týmto spôsobom, a to v takých oblastiach, ako sú poľnohospodárske výdavky a štrukturálne opatrenia.

— Priame riadenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

— Nepriame riadenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na tretie strany, ako sú regulačné agentúry EÚ alebo medzinárodné organizácie.

Nariadenie o rozpočtových pravidlách

Nariadenie o rozpočtových pravidlách (5), ktoré sa uplatňuje na všeobecný rozpočet, je základným aktom v rámci regulačnej architektúry financií EÚ a vymedzujú sa v ňom rozpočtové pravidlá EÚ, ktoré sa vzťahujú na rozpočet EÚ.

2. RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ

2.1. INŠTITUCIONÁLNA ŠTRUKTÚRA

Organizačné riadenie EÚ tvoria inštitúcie, agentúry a iné orgány EÚ, ktoré sú uvedené v poznámke 9 v rámci poznámok ku konsolidovaným finančným výkazom. Európska investičná banka (EIB), Európsky investičný fond (EIF) a Európska centrálna banka (ECB) nie sú do rozsahu pôsobnosti nariadenia o rozpočtových pravidlách zahrnuté. Hlavnými inštitúciami zodpovednými za formulovanie politík a prijímanie rozhodnutí sú Európsky parlament, Európska rada, Rada a Komisia.

Európska komisia je jedinečná organizácia. Podľa zmluvy Komisia zodpovedá za plánovanie, vypracúvanie a navrhovanie právnych predpisov, za správu politík EÚ vrátane monitorovania vykonávania právnych predpisov EÚ a zaisťovania ich presadzovania a za prideľovanie finančných prostriedkov EÚ a za medzinárodné zastupovanie EÚ.

Ako sa stanovuje v zmluve (6), Komisia plní rozpočet v spolupráci s členskými štátmi. Spoločne zaisťujú, aby sa rozpočtové prostriedky využívali v súlade so zásadami správneho finančného riadenia. V nariadeniach sa stanovujú povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu a z toho vyplývajúca zodpovednosť. Ustanovuje sa v nich zodpovednosť a podrobné pravidlá, podľa ktorých každá inštitúcia postupuje pri vynakladaní svojich vlastných výdavkov.

Komisia vykonáva tieto úlohy pod vedením kolégia komisárov, ktoré stanovuje priority a preberá celkovú politickú zodpovednosť za rozhodnutia Komisie. Predseda, ktorého úloha bola posilnená Zmluvou z Nice a Lisabonskou zmluvou, rozhoduje o vnútornej organizácii Komisie, pričom zaisťuje, aby konala konzistentne, efektívne a ako kolektívny orgán.

Vnútorné fungovanie Komisie vychádza z viacerých kľúčových zásad, ktorými sa podporuje dobrá správa: jednoznačné úlohy a zodpovednosť, pevný záväzok v oblasti dobrého riadenia a dodržiavania právneho rámca, jasné mechanizmy zodpovednosti, vysokokvalitný a inkluzívny regulačný rámec, otvorenosť a transparentnosť, ako aj prísne normy etického správania.

2.2. RIADIACA ŠTRUKTÚRA KOMISIE

Európska komisia má jedinečný systém riadenia s jednoznačným rozdelením na politické a administratívne štruktúry dohľadu a dobre vymedzené línie zodpovednosti a finančnej zodpovednosti (7). Systém vychádza zo zmlúv, ale jeho štruktúra sa prispôsobila meniacemu sa prostrediu a zostáva v súlade s najlepšími postupmi stanovenými v príslušných medzinárodných normách (8).

V roku 2018 Komisia prijala „balík aktov o riadení“ (9), ktorým sa významne zjednodušili a posilnili jej mechanizmy správy a riadenia na základe najnovšej audítorskej činnosti Európskeho dvora audítorov (10) a Útvaru pre vnútorný audit.

— Kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za prácu Komisie na úrovni kolégia. Operačné plnenie rozpočtu sa deleguje na generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov, ktorí riadia administratívnu štruktúru Komisie (11).

— Kolégium deleguje úlohy spojené s finančným riadením na generálnych riaditeľov alebo vedúcich útvarov, ktorí sa stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými delegovaním. Tieto úlohy môžu byť ďalej delegované na riaditeľov, vedúcich odborov a ďalších pracovníkov, ktorí sa tak stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými subdelegovaním. Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces riadenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie činností z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska.

— Výbor pre pokrok v oblasti auditu monitoruje vykonávanie auditov, najmä Útvaru pre vnútorný audit, ale aj na základe auditov Európskeho dvora audítorov.

— Pod dohľadom predsedu sa v správnej rade organizácie, ktorej predsedá generálny tajomník, pravidelne schádzajú generálni riaditelia zodpovední za rozpočet, ľudské zdroje a bezpečnosť a generálny riaditeľ právneho servisu. Člen (členovia) so zodpovednosťou za rozpočet a administratívu v kabinete predsedu, ako aj vedúci kabinetu člena (členov) Komisie zodpovedného za rozpočet, ľudské zdroje a administratívu sú pozorovateľmi. Rada poskytuje koordináciu, dohľad, poradenstvo a strategické smerovanie pri otázkach riadenia organizácie, a to aj v oblastiach riadenia finančných a ľudských zdrojov, riadenia rizika, riadenia výkonu, riadenia IT, kybernetickej a fyzickej bezpečnosti, kontinuity činnosti a riadenia informácií. Týmto spôsobom správna rada organizácie prispieva k zaisťovaniu toho, aby boli v Komisii zavedené potrebné štruktúry, procesy a administratívne politiky s cieľom efektívnej a účinnej realizácie politických priorít kolégia a úloh, ktoré mu boli zverené prostredníctvom zmlúv.

2.3. FINANČNÉ RIADENIE KOMISIE

V Komisii sú úlohy a zodpovednosť v oblasti finančného riadenia jednoznačne vymedzené (napr. v nariadení o rozpočtových pravidlách) a uplatňované. Je to decentralizovaný prístup s jednoznačnou zodpovednosťou, ktorého cieľom je vytvárať administratívnu kultúru motivujúcu zamestnancov verejnej správy k preberaniu zodpovednosti za činnosti, nad ktorými majú kontrolu, a poskytujúcu im kontrolu nad činnosťami, za ktoré sú zodpovední.

Komisia môže delegovať vykonávanie osobitných programov aj na výkonné agentúry. Rozhodnutia súvisiace s výdavkami možno takisto riadiť prostredníctvom inej inštitúcie alebo subjektu alebo spoločne s nimi. Veľká časť rozpočtu sa riadi v rámci systému zdieľaného riadenia s členskými štátmi, a to najmä v oblastiach štrukturálnych fondov a poľnohospodárstva.

Úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu sa poverujú aj:

— národné agentúry,

— skupina Európskej investičnej banky,

— tretie krajiny,

— medzinárodné organizácie (napr. Svetová banka alebo Organizácia Spojených národov),

— iné subjekty.

Ako povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním zodpovedajú generálni riaditelia za správne finančné riadenie zdrojov. Pri plnení rozpočtu EÚ musia povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním dodržiavať ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách a stanoviť vhodný rámec vnútornej kontroly. Ciele vnútornej kontroly sú okrem iného zamerané na:

— účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií,

— finančnú kontrolu a boj proti podvodom,

— integritu a etiku,

— riadenie ľudských zdrojov,

— spoľahlivé podávanie správ,

— komunikáciu,

— ochranu majetku a informácií.

Každý povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže byť podporovaný jedným alebo dvoma vyššími riadiacimi alebo strednými riadiacimi pracovníkmi zodpovednými za riadenie rizika a vnútornú kontrolu v záujme dohliadania nad vykonávaním systémov vnútornej kontroly a ich monitorovania. Ústredné útvary Komisie poskytujú usmernenia a poradenstvo a podporujú najlepšie postupy.

V kontexte cyklu strategického plánovania a programovania Komisie musí každý povoľujúci úradník vypracovať výročnú správu o činnosti týkajúcu sa činností, politických výsledkov a dosiahnutých cieľov za rok. Vo výročnej správe o činnosti úradník vyhlasuje, že zdroje boli použité na základe zásad správneho finančného riadenia a že zaviedol kontrolné postupy, ktorými sa zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií. Na úrovni Komisie je výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ hlavným nástrojom, prostredníctvom ktorého kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za riadenie rozpočtu.

Účtovník Komisie je hlavnou osobou zodpovednou za správu pokladnice, postupy vymáhania, stanovenie pravidiel účtovania na základe medzinárodných účtovných štandardov a metód pre verejný sektor, overovanie účtov a vypracovanie konsolidovanej ročnej účtovnej závierky Komisie a EÚ. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Únie zo všetkých podstatných hľadísk. Ročnú účtovnú závierku prijíma kolégium komisárov. Účtovník je nezávislá funkcia s hlavnou zodpovednosťou za finančné správy Komisie. Vnútorný audítor Komisie je podobne centralizovaná a nezávislá funkcia, ktorá zahŕňa poskytovanie nezávislého poradenstva, stanovísk a odporúčaní ku kvalite a k fungovaniu systémov vnútornej kontroly v rámci Komisie, agentúr EÚ a iných nezávislých orgánov.

2.4. VÝKONNOSTNÝ RÁMEC

Zavádzanie spoľahlivých výkonnostných rámcov je nevyhnutné na zabezpečenie dôkladného zamerania na výsledky, pridanej hodnoty EÚ a správneho riadenia programov EÚ. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ je vo vysokej miere špecifikovaný a má vyššie hodnotenie ako ktorákoľvek krajina Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), pokiaľ ide o štandardný index rámcov výkonnostného rozpočtovania. Vo výkonnostnom rámci rozpočtu EÚ sa podávajú správy o rôznych typoch a úrovniach strategických a iných cieľov a zámerov vrátane stratégie Európa 2020 a ďalších politických priorít. Musí sa v ňom zohľadňovať aj doplnkovosť a presadzovanie politík a programov, ako aj kľúčová úloha členských štátov pri plnení rozpočtu EÚ.

— Zámery, ukazovatele a ciele sú významnou súčasťou právnych základov programov a Komisia o nich každý rok podáva správy v programových výkazoch, ktoré sú pripojené k návrhu rozpočtu. Poskytujú všetky kľúčové informácie potrebné na podrobnú kontrolu programu a meranie výkonnosti vrátane: sedemročných finančných záväzkov, referenčných hodnôt výkonnosti programu (východzí stav pre politické opatrenia), konečných cieľov (ktoré treba dosiahnuť do konca viacročného programového obdobia) a priebežných míľnikov.

— S cieľom zabezpečiť prideľovanie zdrojov na jednotlivé priority a čo najlepšiu výkonnosť a pridanú hodnotu každej akcie Komisia podporuje vo všetkých útvaroch Komisie kultúru výkonnosti. V priebehu uplynulých rokov navyše vytvorila prístup na podporu lepšej vyváženosti medzi dodržiavaním podmienok a výkonom.

— Výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ poskytuje komplexný prehľad o výkonnosti, riadení a ochrane rozpočtu EÚ. Vysvetľuje sa v nej, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority Európskej únie, aké výsledky sa dosiahli pomocou rozpočtu EÚ, a akú úlohu zohráva Komisia pri zabezpečovaní a podpore najprísnejších noriem rozpočtového a finančného riadenia.

— Európsky dvor audítorov systematicky a dôkladne pristupuje k posudzovaniu kvalitatívnych aspektov rozpočtovania, vrátane výkonnostného rozmeru, v rámci výročnej správy a osobitných správ.

Vďaka týmto prvkom má rozpočtový orgán silnú pozíciu, aby zohľadnil výkonnosť ako významný faktor v rozhodovaní o rozpočte na ďalší rok.

2.5. PODÁVANIE FINANČNÝCH SPRÁV

Hlavným prvkom podávania finančných správ EÚ je integrované podávanie finančných správ a správ o zodpovednosti EÚ, ktoré pozostáva z konsolidovanej ročnej účtovnej závierky EÚ, výročnej správy o riadení a výkonnosti rozpočtu, v ktorej je zahrnutá hodnotiaca správa v súlade s článkom 247 ods. 1 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách, výročnej správy o vnútorných auditoch, dlhodobej prognózy budúcich peňažných tokov do rozpočtu a peňažných tokov z rozpočtu počas nasledujúcich piatich rokov a zo správy o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória. Integrované podávanie finančných správ a správ o zodpovednosti poskytuje verejnosti komplexný prehľad o každoročnej finančnej a prevádzkovej situácii EÚ.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ poskytuje finančné informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska akruálneho účtovníctva aj rozpočtu. Táto účtovná závierka nezahŕňa účtovné závierky členských štátov.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

a) z konsolidovaných finančných výkazov a

b) zo správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú súhrnné informácie o plnení rozpočtu.

Ku konsolidovanej ročnej závierke EÚ je okrem toho pripojená diskusia o finančnom výkaze a analýza, v ktorej sú zhrnuté významné zmeny a trendy vo finančných výkazoch a v ktorej sa vysvetľujú závažné riziká a neistoty, ktorým musí EÚ čeliť a ktoré je potrebné v budúcnosti riešiť.

Podávanie správ a zodpovednosť v Komisii:

Integrované podávanie finančných správ a správ o zodpovednosti podľa článku 247 nariadenia o rozpočtových pravidlách — konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ — výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ (vrátane správ o hodnotení financií EÚ) — výročná správa o vnútorných auditoch — dlhodobá prognóza budúcich peňažných tokov do rozpočtu a peňažných tokov z rozpočtu na 5 rokov — správa o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória Iné správy — balík oznámení pri príležitosti správy o stave Únie — súhrnná správa o činnosti EÚ — výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev — správa o rozpočtovom a finančnom riadení

2.6. EXTERNÝ AUDIT A POSTUP UDELENIA ABSOLUTÓRIA

Externý audit

Európsky dvor audítorov (Dvor audítorov) je externým audítorom inštitúcií (a orgánov) EÚ. Úlohou Dvora audítorov je prispievať k zlepšovaniu finančného riadenia EÚ, podporovať zodpovednosť a transparentnosť a konať ako nezávislý ochranca finančných záujmov občanov EÚ. Jeho úlohou ako nezávislého externého audítora EÚ je kontrolovať správne účtovanie prostriedkov EÚ, ich získavanie a vynakladanie v súlade s príslušnými pravidlami a nariadeniami, ako aj to, či sa dosiahol výhodný pomer medzi kvalitou a cenou.

Dvor audítorov v rámci svojej činnosti vypracúva pre Európsky parlament a Radu:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu s podrobným uvedením pripomienok k ročnej účtovnej závierke EÚ a príslušným transakciám;

2. stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť vedenia účtov a ii) zákonnosť a správnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú vybrané príjmy, ako aj platby konečným prijímateľom a

3. osobitné správy týkajúce sa konkrétnych oblastí, ako aj osobitné výročné správy (napr. o Európskom rozvojovom fonde, o agentúrach EÚ).

Absolutórium

Posledným krokom v rámci rozpočtového cyklu je postup udelenia absolutória za daný rozpočtový rok. Udelenie absolutória predstavuje politický rozmer externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým „orgán udeľujúci absolutórium“, (t. j. Európsky parlament na základe odporúčania Rady) „zbavuje“ Komisiu (a iné orgány EÚ) zodpovednosti za riadenie daného rozpočtu. Toto rozhodnutie sa zakladá na preskúmaní konsolidovanej ročnej závierky EÚ a súboru správ Komisie (výročnej správy o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ, správy o následných opatreniach po udelení absolutória za predchádzajúci rok a výročnej správy o vykonaných vnútorných auditoch určenej orgánu udeľujúcemu absolutórium), ako aj na výročnej správe Európskeho dvora audítorov, jeho stanovisku („vyhlásenie o vierohodnosti“) a osobitných správach. Zohľadňujú sa aj písomné odpovede Komisie na otázky a žiadosti o ďalšie informácie, ako aj vypočutia komisára pre rozpočet, komisárov a generálnych riaditeľov zodpovedných za hlavné výdavkové oblasti a generálneho tajomníka pred Výborom Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu (CONT).

Výsledok postupu udelenia absolutória môže byť trojaký: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Záverečná správa o udelení absolutória obsahuje osobitné žiadosti Európskeho parlamentu a Rady určené Komisii. Tieto žiadosti sú predmetom správy o následných opatreniach, v ktorej Komisia uvádza konkrétne opatrenia, ktoré prijala alebo má v úmysle prijať.

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2018 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 246 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou XIII nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a záväzkoch Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považovala za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohla podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

Rosa ALDEA BUSQUETS účtovníčka Komisie 21. júna 2019

HLAVNÉ UDALOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKA 2018

Plnenie rozpočtu Európskej únie na rok 2018

Rozpočet prijatý na rok 2018 bol zameraný na dve hlavné politické priority pre Európu spomedzi desiatich priorít stanovených predsedom Junckerom na začiatku mandátu Komisie. Jednou bola európska reakcia na nové výzvy vyplývajúce zo zložitého geopolitického prostredia, od riadenia migrácie po ochranu vonkajších hraníc EÚ a bezpečnosť jej občanov. Druhou boli strategické investície a udržateľný rast na podporu hospodárskej súdržnosti a vytvárania pracovných miest, a to najmä pre mladých ľudí. Okrem týchto dvoch jasných priorít sa v roku 2018 pomocou rozpočtu EÚ a ďalších nástrojov pokračovalo v podpore poľnohospodárov a rozvoja vidieka a prehlbovali sa a posilňovali strategické prepojenia a siete medzi krajinami EÚ prostredníctvom zavádzania jednotného digitálneho trhu a energetickej únie. Komisia naďalej podporovala vonkajšiu projekciu EÚ ako kľúčového hospodárskeho a politického partnera, ako aj popredného medzinárodného investora a poskytovateľa humanitárnej pomoci.

Plnenie rozpočtu EÚ na rok 2018 dosiahlo celkovú výšku 173,1 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 156,7 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch.

Takmer polovica finančných prostriedkov, t. j. 87,4 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch, sa použila na stimuláciu inteligentného a inkluzívneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a súdržnosti. V tejto sume sú zahrnuté finančné prostriedky na výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020, vzdelávanie v rámci programu Erasmus+, malé a stredné podniky v rámci programu COSME, Nástroj na prepájanie Európy (NPE), záručný fond Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), ktorý je nástrojom Investičného plánu pre Európu, a na podporu konvergencie medzi členskými štátmi a regiónmi prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF). Okrem toho podpora z rozpočtu EÚ európskym poľnohospodárom dosiahla 44,4 mld. EUR vo vykonaných platbách.

Rozpočet sa použil aj na posilnenie vonkajších hraníc Únie a na riešenie migračnej a utečeneckej krízy prostredníctvom opatrení financovania, o. i. v oblasti núdzovej pomoci, premiestnenia, kontroly hraníc, presídlenia, návratu a integrácie utečencov a žiadateľov o azyl. A napokon sa prostredníctvom rozpočtu naďalej financovali programy na podporu ochrany spravodlivosti a základných práv, ako aj sociálnej súdržnosti, aby naše európske spoločnosti aj naďalej boli inkluzívne, slobodné a spravodlivé.

Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie

Základné informácie

Väčšina občanov Spojeného kráľovstva, ktorí 23. júna 2016 hlasovali v referende o členstve v Európskej únii, hlasovala za odchod z EÚ. Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 formálne oznámilo Európskej rade svoj úmysel opustiť EÚ a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom). Týmto uplatnilo článok 50 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje postup na vystúpenie členského štátu z Únie.

Proces rokovaní

Komisia 19. marca 2018 uverejnila návrh dohody o vystúpení, v ktorom sa uvádza prehľad o pokroku dosiahnutom v rokovaniach. V časti návrhu dohody o vystúpení venovanej finančnému vyrovnaniu Európska únia a Spojené kráľovstvo premietli pokrok dosiahnutý v prvej fáze rokovaní do právneho textu.

Dňa 14. novembra 2018 bola uverejnená spoločná správa, v ktorej sa informuje o dohode vyjednávačov na úplnom znení návrhu dohody o vystúpení a o návrhu politického vyhlásenia o rámci budúceho vzťahu medzi Spojeným kráľovstvom a Európskou úniou. V ten istý deň sa uverejnil tento aktualizovaný a odsúhlasený návrh dohody o vystúpení, v ktorom Spojené kráľovstvo súhlasilo s uhradením všetkých svojich platobných záväzkov vyplývajúcich zo súčasného viacročného finančného rámca (VFR) a z predchádzajúcich finančných výhľadov, akoby bolo členským štátom, vrátane svojho podielu na záväzkoch Únie a podmienených záväzkoch. Vláda Spojeného kráľovstva návrh dohody o vystúpení schválila 14. novembra a Európska rada ho 25. novembra 2018 odsúhlasila. Dňa 11. januára 2019 Rada (článok 50) schválila rozhodnutie o uzavretí dohody o vystúpení a zaslala ju Európskemu parlamentu na schválenie. Na základe žiadosti Spojeného kráľovstva v súlade s postupom stanoveným v článku 50 ZFEÚ Európska rada 21. marca 2019 súhlasila s odložením dátumu odchodu Spojeného kráľovstva na 22. mája 2019 v prípade, ak dohodu o vystúpení schváli Dolná snemovňa parlamentu Spojeného kráľovstva najneskôr do 29. marca 2019, a v opačnom prípade na 12. apríla 2019 (12). V nadväznosti na to Dolná snemovňa parlamentu Spojeného kráľovstva neschválila dohodu o vystúpení do 29. marca 2019, a tak, opätovne na žiadosť Spojeného kráľovstva, Európska rada súhlasila s odložením dátumu odchodu Spojeného kráľovstva do 31. októbra 2019 (13). K vystúpeniu by malo dôjsť k prvému dňu mesiaca nasledujúceho po ukončení ratifikačných postupov alebo 1. novembra 2019, podľa toho, čo nastane skôr. Spojené kráľovstvo bude až do nového dátumu vystúpenia naďalej členským štátom s plnými právami a povinnosťami v súlade s článkom 50 ZEÚ, pričom Spojené kráľovstvo má právo svoje oznámenie kedykoľvek odvolať.

Finančné vyrovnanie a ročná závierka EÚ za rozpočtový rok 2018

Pokiaľ ide o finančné vyrovnanie, v návrhu dohody o vystúpení uverejnenom 14. novembra 2018 sa uvádzalo, že Spojené kráľovstvo uhradí všetky svoje platobné záväzky vyplývajúce zo súčasného VFR a z predchádzajúcich finančných výhľadov, ako keby bolo stále členským štátom. Konkrétnejšie sa v návrhu dohody o vystúpení uvádza, že Spojené kráľovstvo zodpovedá Únii najmä za svoj podiel na:

— rozpočtových záväzkoch rozpočtu Únie a rozpočtov decentralizovaných agentúr Únie, ktoré ostáva uhradiť do 31. decembra 2020 – pozri článok 140 návrhu dohody o vystúpení,

— financovaní záväzkov Únie vzniknutých do 31. decembra 2020 s určitými výnimkami – pozri článok 142,

— podmienených finančných záväzkoch Únie vyplývajúcich z finančných operácií, o ktorých sa rozhodlo/ktoré boli schválené pred dátumom vystúpenia – pozri články 143 a 144 a

— platbách vyžadovaných na vyrovnanie podmienených záväzkov Únie, ktoré sa stanú splatnými v súvislosti s právnymi spormi o finančných záujmoch Únie (ak ku skutočnostiam, ktoré tvoria predmet týchto sporov, došlo pred 31. decembrom 2020) – pozri článok 147.

K dátumu podpisu tejto účtovnej závierky a v prípade absencie ratifikácie Spojeným kráľovstvom skutočný dátum a spôsob odchodu (s dohodou alebo bez nej) ešte nie je známy. Na základe aktuálnej situácie neexistuje finančný vplyv, ktorý by sa mal vykázať v konsolidovanej ročnej účtovnej závierke EÚ za rok 2018.

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY (14)

OBSAH

SÚVAHA 13

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 14

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 15

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 16

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 17

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY 17

2. POZNÁMKY K SÚVAHE 30

3. POZNÁMKY K VÝKAZU FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 57

4. PODMIENENÉ ZÁVÄZKY A AKTÍVA 65

5. ROZPOČTOVÉ A PRÁVNE ZÁVÄZKY 69

6. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA 73

7. INFORMÁCIE O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH 84

8. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY 86

9. ROZSAH KONSOLIDÁCIE 86

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2018 31.12.2017 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2.1 446 405 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia 2.2 11 185 10 745 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2.3 591 581 Finančné aktíva 2.4 65 231 59 980 Predbežné financovanie 2.5 26 006 25 022 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 416 611 103 875 97 344 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Finančné aktíva 2.4 4 168 8 655 Predbežné financovanie 2.5 23 968 24 005 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 24 248 11 755 Zásoby 2.7 73 295 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.8 18 113 24 111 70 570 68 821 AKTÍVA SPOLU 174 444 166 165 DLHODOBÉ ZÁVÄZKY Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2.9 (80 456 ) (73 122 ) Rezervy 2.10 (3 281 ) (2 880 ) Finančné záväzky 2.11 (53 289 ) (50 063 ) (137 025 ) (126 065 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVÄZKY Rezervy 2.10 (852) (659) Finančné záväzky 2.11 (2 617 ) (6 850 ) Záväzky 2.12 (32 227 ) (39 048 ) Časovo rozlíšené výdavky a výnosy budúcich období 2.13 (63 186 ) (63 902 ) (98 882 ) (110 459 ) ZÁVÄZKY SPOLU (235 907 ) (236 524 ) ČISTÉ AKTÍVA (61 463 ) (70 359 ) Rezervy 2.14 4 961 4 876 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (*1) 2.15 (66 424 ) (75 234 ) ČISTÉ AKTÍVA (61 463 ) (70 359 )

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2018 2017 PRÍJMY Príjmy z nevýmenných transakcií Zdroje založené na HND 3.1 105 780 78 620 Tradičné vlastné zdroje 3.2 22 767 20 520 Zdroje založené na DPH 3.3 17 624 16 947 Pokuty 3.4 6 740 4 664 Vymáhanie výdavkov 3.5 2 215 1 879 Iné 3.6 3 312 10 376 158 438 133 006 Príjmy z výmenných transakcií Finančné príjmy 3.7 3 115 1 845 Iné 3.8 1 379 1 332 4 494 3 177 Príjmy spolu 162 932 136 183 VÝDAVKY Vynaložené členskými štátmi 3.9 Európsky poľnohospodársky záručný fond (43 527 ) (44 289 ) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka (13 149 ) (11 359 ) Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (30 230 ) (17 650 ) Európsky sociálny fond (11 935 ) (7 353 ) Iné (2 826 ) (1 253 ) Vynaložené Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi 3.10 (17 551 ) (15 738 ) Vynaložené inými agentúrami a orgánmi EÚ 3.11 (3 396 ) (2 667 ) Vynaložené tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami 3.11 (4 016 ) (4 115 ) Vynaložené inými účtovnými jednotkami 3.11 (3 569 ) (1 478 ) Náklady na zamestnancov a dôchodky 3.12 (10 929 ) (10 002 ) Zmeny v poistno-matematických predpokladoch týkajúcich sa zamestnaneckých požitkov 3.13 — (3 544 ) Náklady financovania 3.14 (1 677 ) (1 896 ) Ostatné výdavky 3.15 (6 208 ) (6 756 ) Výdavky spolu (149 014 ) (128 101 ) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK 13 918 8 082

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR 2018 2017 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 13 918 8 082 Operačné činnosti Amortizácia 104 99 Odpisy 998 888 (Zrušenie) straty zo zníženia hodnoty investícií — — (Zvýšenie)/zníženie úverov 1 041 497 (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (947) (3 557 ) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok z výmenných transakcií a vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií (12 299 ) (745) (Zvýšenie)/zníženie zásob 222 (130) (Zvýšenie)/zníženie dôchodkov a ostatných zamestnaneckých požitkov 7 334 5 891 Zvýšenie/(zníženie) rezerv 594 928 Zvýšenie/(zníženie) finančných záväzkov (1 007 ) (438) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov (6 821 ) (957) Zvýšenie/(zníženie) časovo rozlíšených výdavkov a výnosov budúcich období (716) (3 678 ) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (556) (6 405 ) Precenenie záväzku súvisiaceho so zamestnaneckými požitkami (nepeňažné zmeny nie sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov) (4 396 ) — Ostatné nepeňažné zmeny (71) 3 Investičné činnosti (Zvýšenie)/zníženie nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení (1 583 ) (1 687 ) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania (9) (53) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (1 811 ) (3 190 ) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit 7 (22) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (5 998 ) (4 474 ) Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (5 998 ) (4 474 ) Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 24 111 28 585 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 18 113 24 111

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov – Akumulovaný prebytok/(deficit) Ostatné rezervy Oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou Čisté aktíva ZOSTATOK K 31. 12. 2016 (76 881 ) 4 516 325 (72 040 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (20) 20 — — Zmeny reálnej hodnoty — — (2) (2) Iné (11) 62 (46) 5 Rozpočtový výsledok za rok 2016 pripísaný členským štátom (6 405 ) — — (6 405 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 8 082 — — 8 082 ZOSTATOK K 31.12.2017 (75 234 ) 4 598 278 (70 359 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (186) 186 — — Zmeny reálnej hodnoty — — (47) (47) Precenenia v rámci záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (4 396 ) — — (4 396 ) Iné 30 (54) — (24) Rozpočtový výsledok za rok 2017 pripísaný členským štátom (556) — — (556) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 13 918 — — 13 918 ZOSTATOK K 31.12.2018 (66 424 ) 4 730 231 (61 463 )

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účtovníctvo EÚ sa vedie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (15), ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“.

V súlade s článkom 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje svoje finančné výkazy na základe pravidiel účtovníctva založeného na akruálnom princípe, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovania, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie.

Uplatňovanie nových a zmenených účtovných pravidiel EÚ

Zrevidované účtovné pravidlá EÚ platia pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2018 alebo neskôr

Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie sa stali povinne účinnými pre bežný účtovný rok:

— Revízia účtovného pravidla EÚ č. 12 „Zamestnanecké požitky“: Účtovník prijal zrevidované účtovné pravidlo EÚ č. 12 v roku 2017, ktoré vychádza z nového štandardu IPSAS 39 („Zamestnanecké požitky“), zverejneného v júli 2016. Pri prvom uplatnení revidovaného účtovného pravidla EÚ č. 12 sa neprejavili nijaké významné vplyvy na konsolidované finančné výkazy EÚ okrem vykazovania zisku alebo straty vzniknutých v dôsledku zmien v poistno-matematických predpokladoch, ktoré sa podľa revidovaného účtovného pravidla EÚ vykazujú priamo v čistých aktívach, a nie v prebytku alebo deficite, ako sa to vyžadovalo v minulosti.

Nové prijaté účtovné pravidlo EÚ, ktoré k 31. decembru 2018 ešte nenadobudlo účinnosť

EÚ zatiaľ neuplatnila toto nové účtovné pravidlo EÚ, ktoré účtovník Komisie prijal, ale ešte nenadobudlo účinnosť:

— Nové účtovné pravidlo EÚ č. 20 „Kombinácie vo verejnom sektore“ (platí pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2019 alebo neskôr): v účtovnom pravidle EÚ č. 20, ktoré vychádza z IPSAS 40 „Kombinácie vo verejnom sektore“, sa stanovuje klasifikácia kombinácie subjektov verejného sektora do dvoch rôznych typov v závislosti od toho, či sa transakcia uskutočňuje pod spoločnou kontrolou alebo nie: i) fúzia, pri ktorej transakcia vychádza z účtovných hodnôt účtovnej jednotky v kombinácii s EÚ a ii) nadobudnutie, pri ktorom transakcia vychádza z reálnych hodnôt k dátumu nadobudnutia účtovnej jednotky nadobudnutej EÚ. Oba typy majú odlišné požiadavky a úrovne zverejňovania informácií, aby používatelia finančných výkazov EÚ lepšie rozumeli ich účinkom. Vplyv na finančné výkazy EÚ v roku počiatočného uplatňovania bude závisieť od toho, či v danom období EÚ vstúpi do transakcie kombinácie vo verejnom sektore.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter účtovnej jednotky verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o zdroje, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 1 „Finančné výkazy“, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1: reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, významnosť, agregácia, započítavanie a porovnateľné údaje. Kvalitatívnymi charakteristikami finančného výkazníctva sú relevantnosť, pravdivý obraz (spoľahlivosť), zrozumiteľnosť, včasnosť, porovnateľnosť a overiteľnosť.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (t. j. inštitúcie EÚ vrátane Komisie a agentúry EÚ) a pridružené a spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 9 k finančným výkazom EÚ. V súčasnosti zahŕňa 52 kontrolovaných účtovných jednotiek a 1 pridružený podnik. Účtovné jednotky, ktoré patria do rozsahu konsolidácie, ale pre konsolidované finančné výkazy EÚ nie sú ako celok významné, sa nemusia konsolidovať ani účtovať s použitím metódy vlastného imania, ak by to predstavovalo zbytočnú časovú alebo nákladovú záťaž pre EÚ. Tieto účtovné jednotky sa označujú ako „malé účtovné jednotky“ a uvádzajú sa samostatne v poznámke 9. V roku 2018 bolo ako malé účtovné jednotky klasifikovaných 7 účtovných jednotiek.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Kontrolované účtovné jednotky sú všetky účtovné jednotky, v prípade ktorých môže EÚ využívať alebo má právo na rôzne úžitky vyplývajúce z jej účasti a zároveň je schopná vplývať na povahu a výšku týchto úžitkov prostredníctvom svojej právomoci nad účtovnou jednotkou. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná a musí sa týkať príslušných činností účtovnej jednotky. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad danou účtovnou jednotkou a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci EÚ patrí: zriadenie účtovnej jednotky prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnych právnych predpisov, financovanie účtovnej jednotky z rozpočtu EÚ, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na vykonanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, sa rozhodne na základe individuálneho posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem Európskej centrálnej banky) a agentúry (okrem agentúr bývalého 2. piliera) považujú za účtovné jednotky pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky významné transakcie a zostatky v rámci vzťahov medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty z takýchto transakcií nie sú významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné dohody

Spoločná dohoda je dohoda, ktorá podlieha spoločnej kontrole zo strany EÚ a jednej alebo viacerých strán. Spoločná kontrola je zmluvne dohodnuté podieľanie sa na kontrole dohody, ktorá sa vykonáva len v prípade, keď rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tejto spoločnej kontrole podieľajú. Spoločné dohody môžu byť buď spoločné prevádzky alebo spoločné podniky. Ak je spoločná dohoda štruktúrovaná prostredníctvom samostatného subjektu a strany spoločnej dohody majú práva na čisté aktíva súvisiace s dohodou, takáto spoločná dohoda sa považuje za spoločný podnik. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4). Ak majú strany práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou, takáto spoločná dohoda sa považuje za spoločnú prevádzku. V súvislosti so svojím podielom v spoločných prevádzkach EÚ vo finančných výkazoch vykazuje: aktíva a záväzky, príjmy a výdavky, ako aj svoj podiel na aktívach, záväzkoch, príjmoch a výdavkoch, ktoré sú spoločne držané alebo spoločne vznikli.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4).

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto účtovných jednotiek. Keďže však tieto účtovné jednotky EÚ nekontroluje, nie sú konsolidované v jej finančných výkazoch.

1.4. ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

Finančné výkazy sa predkladajú raz ročne. Účtovný rok začína 1. januára a končí 31. decembra.

1.4.1. Mena a základ pre konverziu

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, ak nie je uvedené inak, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z opätovného prepočtu peňažných aktív a záväzkov denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú zahrnuté do oceňovacieho rozdielu vyplývajúceho z oceňovania reálnou cenou.

Rozdielne metódy konverzie sa uplatňujú na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a záväzkov denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu Európskej centrálnej banky (ECB) platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31.12.2018 31.12.2017 Mena 31.12.2018 31.12.2017 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patria: výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, časovo rozlíšené príjmy a výdavky, podmienené aktíva a záväzky, stupeň zníženia hodnoty nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a sumy uvedené v poznámkach týkajúcich sa finančných nástrojov. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej životnosti (3 – 11 rokov). Predpokladaná životnosť nehmotných aktív závisí od ich osobitnej ekonomickej životnosti alebo od právnej životnosti stanovenej dohodou. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných účtovných pravidiel EÚ a výdavky súvisia výhradne s fázou vývoja aktíva. Kapitalizovateľné náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizovateľné náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

1.5.2. Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

Všetky nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním, výstavbou alebo prevodom daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu finančných výsledkov počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že od ich obstarávacej ceny sa počas predpokladanej životnosti odpočíta ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % až 10 % Kozmické prostriedky 8 % až 25 % Stroje a zariadenia 10 % až 25 % Nábytok a dopravné prostriedky 0 % až 25 % Počítačový hardvér 25 % až 33 % Iné 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom EÚ v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Úroková zložka platby z finančného prenájmu je zahrnutá do nákladov vynaložených za obdobie prenájmu s konštantnou periodickou sadzbou vo vzťahu k neuhradenému zostatku. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do finančných záväzkov (dlhodobých a krátkodobých). Úroková zložka nákladov financovania sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu finančných výsledkov tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty záväzku pre každé obdobie. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas životnosti alebo obdobia prenájmu, podľa toho, ktoré obdobie je kratšie.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako operatívny lízing. Platby z operatívneho lízingu sa vykazujú lineárne ako výdavky vo výkaze finančných výsledkov počas obdobia trvania prenájmu.

1.5.3. Zníženie hodnoty nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa vzhľadom na zníženie hodnoty posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať spätne získateľnej hodnote. Strata zo zníženia hodnoty sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná spätne získateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho spätne získateľnú hodnotu. Ak dôvody zníženia hodnoty uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo zníženia hodnoty sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4. Investície účtované s použitím metódy vlastného imania

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Investície účtované s použitím metódy vlastného imania sa prvotne vykazujú ako náklady, ktoré sú účtovnou hodnotou následne zvýšenou alebo zníženou v záujme vykázania podielu EÚ na prebytku alebo deficite subjektu, do ktorého sa investovalo, po dátume nadobudnutia. Podiel EÚ na prebytku alebo deficite subjektu, do ktorého sa investovalo, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov, a jej podiel na pohyboch imania subjektu, do ktorého sa investovalo, sa vykazuje v rezervách v rámci čistých aktív. Súčet počiatočných nákladov a všetkých zmien (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a zmenách rezerv, zníženie hodnoty a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu investície vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku z investície formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív.

Ak sa podiel EÚ na deficitoch investície účtovanej s použitím metódy vlastného imania rovná jej podielu na investícii alebo ak ho prekročí, EÚ prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách („nevykázané straty“). Po znížení podielu EÚ na nulu sú ďalšie straty zabezpečené a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom EÚ vznikol právny alebo nepriamy záväzok, alebo boli vykonané platby v mene účtovnej jednotky.

V prípade náznakov zníženia hodnoty je potrebné odpísanie na nižšiu znovuzískateľnú hodnotu. Znovuzískateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v poznámke 1.5.3. Ak dôvody zníženia hodnoty neskôr pominú, strata zo zníženia hodnoty sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo zníženia hodnoty nevykázala.

V prípadoch, keď EÚ drží minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Pridružené a spoločné podniky považované za malé účtovné jednotky sa neúčtujú s použitím metódy vlastného imania. Príspevky EÚ do týchto účtovných jednotiek sa účtujú ako výdavky daného obdobia.

1.5.5. Finančné aktíva

Klasifikácia

EÚ klasifikuje svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila účtovná jednotka. Do tejto kategórie patria aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytne peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez úmyslu obchodovať s takou pohľadávkou, alebo v prípade, že na EÚ prejdú práva pôvodného veriteľa po platbe zo strany EÚ v rámci zmluvy o záruke. Platby splatné do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva. Platby splatné po 12 mesiacoch od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako dlhodobé aktíva. Úvery a pohľadávky zahŕňajú termínované vklady s pôvodnou splatnosťou nad tri mesiace.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou splatnosťou, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roka EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva, že bude ich držiteľom. Investície do účtovných jednotiek, ktoré nie sú konsolidované ani účtované s použitím metódy vlastného imania, a ďalšie investície kapitálového typu (napr. operácie s rizikovým kapitálom) sú tiež klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Peňažné ekvivalenty a úvery sa vykazujú vtedy, keď sa peňažné prostriedky vložia do finančnej inštitúcie alebo poskytnú dlžníkom. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatej protihodnoty), pokiaľ nie je možné reálnu hodnotu tohto nástroja preukázať porovnaním s inými zistiteľnými aktuálnymi trhovými transakciami s tým istým nástrojom alebo na základe techniky oceňovania, ktorej premenné zahŕňajú výlučne údaje z pozorovateľných trhov (napr. v prípade niektorých zmlúv o derivátoch). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Poskytnuté úvery sa vykazujú v nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo štátne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch; finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre vypožičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo štátnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci EFSM, BOP a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi poskytnutými úvermi a prijatými pôžičkami vďaka ich nadväznému (back to back) charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe uplatnenej na súvisiace prijaté pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií alebo keď EÚ prenesie v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva na inú stranu.

Následné oceňovanie

a) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade finančných nástrojov vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov v období, v ktorom vznikli.

b) Úvery a pohľadávky sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných (back to back) operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

c) Aktíva držané do splatnosti sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

d) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote finančných aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, s výnimkou kurzových rozdielov pri peňažných aktívach, ktoré sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. V prípade odúčtovania alebo zníženia hodnoty finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnych trhoch sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov a OTC derivátov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií na princípe nezávislého vzťahu, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

Investície do fondov rizikového kapitálu klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa oceňujú na základe zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív, ktorá sa považuje za ekvivalent ich reálnej hodnoty.

V prípadoch, v ktorých nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo zníženia hodnoty.

Zníženie hodnoty finančných aktív

K zníženiu hodnoty finančných aktív a k vykazovaniu straty dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má (majú) udalosť (alebo udalosti) vedúca (vedúce) k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť. Ku každému dátumu vykazovania EÚ posudzuje, či existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty finančných aktív.

a) Aktíva vykázané v umorovacej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo zníženia hodnoty úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených umorovacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze finančných výsledkov. Ak majú úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo zníženia hodnoty sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo zníženia hodnoty zníži a toto zníženie možno objektívne dať do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní zníženia hodnoty, pôvodne vykázaná strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní toho, či došlo k zníženiu hodnoty cenných papierov, berie do úvahy značné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo zníženia hodnoty týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze o finančných výsledkoch – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze finančných výsledkov. Straty zo zníženia hodnoty kapitálových investícií vykázané vo výkaze finančných výsledkov sa cez výkaz finančných výsledkov neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie možno dať objektívne do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo zníženia hodnoty, strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

1.5.6. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovateľnej hodnote, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia na distribúciu bezplatne alebo za nominálny poplatok, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť prijímateľovi preddavok v hotovosti, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej zmluve, rozhodnutí, dohode alebo základnom právnom akte. Počiatočná hotovosť alebo preddavok sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použijú na účely, na ktoré boli poskytnuté, alebo sa vrátia. V prípade, že prijímateľovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný tento preddavok, ktorý mu bol v rámci predbežného financovania poskytnutý, vrátiť EÚ. Výška predbežného financovania sa môže znížiť (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov (ktoré sú uznané ako výdavky).

Predbežné financovanie sa v nasledujúcich dátumoch zostavenia súvahy vykazuje vo výške prvotne vykázanej v súvahe, zníženej o oprávnené výdavky (v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy), ktoré vznikli v priebehu daného obdobia.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých výnosov z úrokov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roka a zahŕňa sa do súvahy.

Iné preddavky vyplatené členským štátom, ktoré vyplývajú z úhrady nákladov zo strany EÚ, ktoré členské štáty vyplatili vo forme preddavkov svojim prijímateľom (vrátane „finančných nástrojov vykonávaných v rámci zdieľaného riadenia“), sa vykazujú ako aktíva a uvádzajú sa v rámci okruhu predbežného financovania. Iné preddavky vyplatené členským štátom sa následne vykazujú vo výške prvotne vykázanej v súvahe zníženej o najlepší odhad oprávnených výdavkov vynaložených konečnými prijímateľmi, vypočítaných na základe primeraných a preukázateľných predpokladov.

Príspevky EÚ do trustových fondov Európskeho rozvojového fondu alebo iných nekonsolidovaných účtovných jednotiek sú tiež klasifikované ako sumy predbežného financovania, pretože ich cieľom je poskytnúť finančné prostriedky trustovému fondu, aby mohol financovať konkrétne opatrenia vymedzené v cieľoch trustového fondu. Príspevky EÚ do trustových fondov sa vykazujú v prvotnej výške sumy príspevku EÚ zníženej o oprávnené náklady v prípade potreby vrátane odhadovaných súm, ktoré vznikli trustovému fondu v priebehu vykazovaného obdobia a ktoré boli pridelené k príspevku EÚ v súlade s príslušnou dohodou.

1.5.8. Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií

Keďže účtovné pravidlá EÚ vyžadujú oddelené predkladanie výmenných a nevýmenných transakcií, na účely zostavenia závierky sú pohľadávky definované ako pochádzajúce z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy sú definované ako pochádzajúce z nevýmenných transakcií (t. j. keď EÚ získa hodnotu od iného subjektu bez toho, aby výmenou priamo poskytla približne rovnakú hodnotu, napríklad sumy vymáhateľné od členských štátov súvisiace s vlastnými zdrojmi).

Pohľadávky z výmenných transakcií spĺňajú definíciu finančných nástrojov a sú preto klasifikované ako úvery a pohľadávky a podľa toho sú aj ocenené (pozri poznámku 1.5.5). Poznámky k finančným nástrojom týkajúce sa pohľadávok z výmenných transakcií zahŕňajú časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky z výmenných transakcií, pretože nie sú významné. Na základe minulých skúseností sa vykazuje všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka.

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií sa vykazujú v pôvodnej hodnote (upravené o úroky a penále) zníženej o opravnú položku na zohľadnenie zníženia hodnoty. Opravná položka na zohľadnenie zníženia hodnoty vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií vzniká vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy v súlade s pôvodnými podmienkami týkajúcimi sa vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho znovuzískateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri poznámku 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka. Sumy vykázané a zaznamenané ako vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií nie sú finančnými nástrojmi, pretože nevyplývajú zo zmluvy, ktorá by mohla viesť k finančnému záväzku alebo ku kapitálovému nástroju. V náležitých prípadoch sú však v poznámkach k finančným výkazom vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií zaznamenané spoločne s pohľadávkami z výmenných transakcií.

1.5.9. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú finančné nástroje a zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie alebo v skrátenej lehote a ostatné krátkodobé vysokolikvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov.

1.5.10. Zamestnanecké požitky

Účtovná politika pri zamestnaneckých požitkoch sa aktualizovala v súlade s požiadavkami revidovaného účtovného pravidla EÚ č. 12 „Zamestnanecké požitky“, pričom platí pre obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2018 alebo neskôr. Toto účtovné pravidlo vychádza z nového štandardu IPSAS 39 (zamestnanecké požitky), ktorý bol uverejnený v júli 2016. Hlavnou zmenou vyplývajúcou z revízie účtovného pravidla č. 12 je vykazovanie poistno-matematických ziskov a strát ako pohybov v čistých aktívach namiesto vo výkaze finančných výsledkov.

Účtovanie plánov stanovených požitkov je zložité, pretože na stanovenie záväzkov sú potrebné poistno-matematické predpoklady a posudok. V rámci uplatňovania revidovaného účtovného pravidla EÚ opätovne posúdila použité posudky, a to najmä pokiaľ išlo o odhad celkových nákladov na požitky pridelené zamestnancom. V dôsledku tohto kroku sa potvrdila primeranosť používania odhadovaného obdobia aktívnej služby zamestnanca ako základu pre prideľovanie požitkov pripísateľných obdobiam služby. Požitky, na ktoré majú zamestnanci EÚ nárok, sú stanovené v rámci jednotného plánu – avšak rozdelené do dvoch systémov – a musí sa s nimi zaobchádzať podobne, aby poskytovali reálny obraz o situácii a odrážali hospodársku realitu.

EÚ poskytuje zamestnancom súbor požitkov (funkčné požitky a sociálne zabezpečenie). Na účely účtovníctva sa tieto požitky musia klasifikovať ako krátkodobé požitky a požitky po ukončení zamestnania.

Krátkodobé zamestnanecké požitky

Krátkodobé zamestnanecké požitky sú požitky, ktoré sa majú vyrovnať dvanásť mesiacov pred koncom vykazovaného obdobia, počas ktorého zamestnanci vykonávali službu, ako napríklad platy, ročná dovolenka a platené pracovné voľno zo zdravotných dôvodov a ďalšie krátkodobé príspevky. Krátkodobé zamestnanecké požitky sa vykazujú ako výdavky pri poskytovaní príslušnej služby. Záväzok sa vykazuje vo výške očakávanej sumy, ktorá sa má vyplatiť, ak EÚ vznikol právny alebo nepriamy záväzok vyplývajúci z rokov odpracovaných v minulosti, a výšku záväzku možno spoľahlivo odhadnúť.

Požitky po ukončení zamestnania

EÚ poskytuje zamestnancom súbor požitkov po ukončení zamestnania, ktorý zahŕňa starobný, invalidný a vdovský/vdovecký dôchodok, ako aj zdravotné poistenie (pozri poznámku 2.9).

EÚ poskytuje svojim zamestnancom plán požitkov po ukončení zamestnania, v ktorom je zahrnutý:

i. Dôchodkový systém európskych úradníkov (PSEO): Požitky poskytované v rámci tohto fiktívne financovaného (16) systému sa týkajú starobného, invalidného a vdovského/vdoveckého dôchodku, ako aj rodinných prídavkov, smrti pred odchodom do dôchodku pre zamestnancov, ktorí pracujú alebo pracovali v inštitúciách, agentúrach EÚ a iných orgánoch EÚ, alebo pre pozostalých zosnulých úradníkov alebo dôchodcov. Zamestnanci odvádzajú tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky zo svojich platov.

ii. Spoločný systém zdravotného poistenia (JSIS): V rámci tohto systému EÚ poskytuje zdravotnú starostlivosť zamestnancom Európskej komisie, inštitúcií, agentúr a iných orgánov EÚ formou úhrady liečebných nákladov. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (t. j. dôchodcom, sirotám atď.) sa klasifikujú ako zamestnanecké požitky po ukončení zamestnania.

EÚ poskytuje členom inštitúcií EÚ zamestnanecké požitky po ukončení zamestnania aj prostredníctvom samostatného dôchodkového systému. Uvádzajú sa v rámci okruhu Iné systémy dôchodkových dávok. V rámci týchto systémov EÚ poskytuje dôchodkové dávky členom Komisie, Súdneho dvora a Všeobecného súdu, Dvora audítorov, Rady, Európskeho parlamentu, ombudsmanovi, dozornému úradníkovi pre ochranu údajov, členom Súdu pre verejnú službu Európskej únie. EÚ poskytuje zdravotnú starostlivosť členom inštitúcií EÚ prostredníctvom systému JSIS.

Uvedené požitky po ukončení zamestnania sa považujú za záväzky súvisiace so stanovenými požitkami EÚ a vypočítavajú sa ku každému dátumu vykazovania odhadom výšky budúcich dávok, na ktoré zamestnanci majú nárok za súčasné obdobie a predchádzajúce obdobia, pričom sa táto výška dávok diskontuje a odpočíta sa reálna hodnota akýchkoľvek aktív plánu. Výpočet záväzku súvisiaceho so stanovenými požitkami sa vykonáva raz ročne použitím metódy plánovaného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzkov súvisiacich so stanovenými požitkami sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich výdavkov peňažných prostriedkov s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých splatnosť sa blíži k trvaniu príslušného dôchodkového záväzku.

Požitky po ukončení zamestnania poskytované zamestnancom EÚ sú začlenené do jednotného plánu, v ktorom je zahrnutý dôchodkový systém (PSEO), ako aj systém zdravotného poistenia (JSIS), pričom nárok na starostlivosť v rámci systému JSIS závisí od získania nároku na starostlivosť v rámci systému PSEO. Podľa podmienok tohto jednotného plánu, ako sa stanovuje v služobnom poriadku, sa po 10 rokoch služby nadobúdajú určité nároky, ako napríklad nárok na odložený a znížený dôchodok v rámci systému PSEO. Nároky, ktoré v rámci jednotného plánu nadobudne zamestnanec ďalšou službou, sú významne vyššie než počiatočné nároky premietnuté prostredníctvom následných ročne vzniknutých nárokov na dôchodok.

Preto s cieľom zobraziť ekonomickú podstatu príslušnej transakcie požadovanú na účely poskytnutia pravdivého obrazu a kvalitatívnych charakteristík finančného výkazníctva, ako sa uvádza v účtovnom pravidle EÚ č. 1, ako aj v koncepčnom rámci IPSAS, vzniknuté náklady týkajúce sa služby sa časovo rozlišujú lineárne počas odhadovaného obdobia aktívnej služby zamestnancov, t. j. obdobie od dátumu, keď v rámci plánu viedla zamestnancova služba prvý raz k vzniku požitkov (bez ohľadu na to, či sú požitky podmienené ďalšou službou) až do dátumu, keď ďalšia zamestnancova služba nevedie v rámci plánu k ďalším požitkom iným ako zvyšovanie platu. Tento prístup sa dôsledne uplatňuje na požitky poskytované v rámci jednotného plánu.

Precenenia čistého záväzku zo stanovených požitkov zahŕňajú poistno-matematické zisky a straty a výnosy z aktív plánu a okamžite sa vykazujú v čistých aktívach.

EÚ vykazuje čisté úrokové náklady (príjem) a ďalšie náklady súvisiace s plánmi stanovených požitkov vo výkaze finančných výsledkov v rámci položky „náklady na zamestnancov a dôchodky“.

V prípade zmien alebo krátenia poskytovaných požitkov sa vyplývajúca zmena v požitkoch týkajúca sa rokov odpracovaných v minulosti alebo zisk či strata z krátenia okamžite vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Zisky a straty z vyrovnania sa vykazujú, keď dôjde k vyrovnaniu. Náklady na minulú službu sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov, pokiaľ zmeny nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určité obdobie.

1.5.11. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má EÚ súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť zdroje, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátumu vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

Rezervy na jednostranne nevýhodné zmluvy sa vykazujú v súčasnej hodnote nižšieho z očakávaných nákladov na odstúpenie od zmluvy a očakávaných čistých nákladov na pokračovanie v zmluve.

1.5.12. Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, ako finančné záväzky vykazované v umorovacej cene alebo ako záväzky z finančnej záruky.

Prijaté pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatej protihodnoty) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov počas trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť na úvery a pôžičky vzhľadom na zásadu významnosti. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit zahŕňajú deriváty, ktorých reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit; pozri poznámku 1.5.5.

Záväzky z finančnej záruky sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote, ktorá predstavuje prijatú prémiu. Následne sa záväzky z finančnej záruky stanovujú buď na základe najlepšieho odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie záväzkov z finančnej záruky, alebo na základe pôvodne vykázanej sumy v prípade potreby zníženej o kumulatívnu amortizáciu, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. EÚ vykazuje záväzok z finančnej záruky, keď prijíma protihodnotu za poskytnutie záruky, ktorá je v súlade s trhovými podmienkami, alebo keď je možné reálnu hodnotu záruky stanoviť spoľahlivo. Keď neexistuje aktívny trh na zmluvu o finančných zárukách, ktorá by bola priamo rovnocenná, EÚ vykáže poskytnutú záruku ako podmienený záväzok (pozri poznámku 1.7.2); alebo, keď je pravdepodobnejšie, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, EÚ vykazuje rezervu (pozri poznámku 1.5.11).

Finančné záväzky sa klasifikujú ako dlhodobé záväzky, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

Trustové fondy EÚ, ktoré sa považujú za súčasť prevádzkových činností Komisie, sa účtujú na účtoch Komisie a ďalej sa konsolidujú v ročnej účtovnej závierke EÚ. Príspevky do trustových fondov EÚ od iných darcov preto spĺňajú kritériá príjmov z nevýmenných transakcií za určitých podmienok a sú prezentované ako finančné záväzky, pokiaľ sa nesplnia podmienky súvisiace s prevedenými príspevkami, t. j. oprávnené náklady nebudú vynaložené trustovým fondom. Trustový fond je povinný financovať konkrétne projekty a vrátiť zostávajúce prostriedky v čase likvidácie. Záväzky z nesplatených príspevkov sa k dátumu zostavenia súvahy vykazujú v rámci prijatých príspevkov po odpočítaní nákladov, ktoré vznikli trustovému fondu, v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy. Na účely vykazovania sa čisté výdavky pridelia príspevkom iných darcov úmerne k čistým príspevkom zaplateným k 31. decembru. Toto pridelenie príspevkov je iba orientačné. Keď sa trustový fond zlikviduje, o skutočnom rozdelení zostávajúcich prostriedkov rozhodne správna rada trustového fondu.

1.5.13. Záväzky

Značná časť záväzkov EÚ predstavuje nevyplatené žiadosti o úhradu nákladov predložené prijímateľmi grantov či iných finančných prostriedkov EÚ (nevýmenné transakcie). Po prijatí žiadosti o úhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu. Po overení a prijatí oprávnených nákladov sa záväzky oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení EÚ.

1.5.14. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Transakcie a udalosti sa vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvná dohoda (napr. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy. Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

Výdavky sa tiež účtujú v rámci obdobia, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prenesených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operatívnymi a praktickými pokynmi vydanými Komisiou, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý obraz o hospodárskych a iných udalostiach, ktoré majú zachytávať. Analogicky platí, že ak sa zrealizovala platba za služby alebo tovary, ktoré ešte neboli prijaté, výdavky budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

1.6.1. Príjmy

PRÍJMY Z NEVÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Prevažná väčšina príjmov EÚ sa týka nevýmenných transakcií:

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Komisia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovovaní čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy „A“ (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zaručené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Komisii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy „B“ (zahŕňajúce nevybraté a nezaručené clá a zaručené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber, na ktoré majú členské štáty nárok. Navyše sa vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty, a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

a) rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ,

b) alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Aj v prípade podania odvolania sa však pokuta musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote, pretože odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 Zmluvy o EÚ). Za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však dlžník namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienený záväzok. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu EÚ nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie vymáhateľnej sumy. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako vymáhateľná suma. Ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, nesplatená vymáhateľná suma sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Komisii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené záväzky sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Predbežne uhradené pokuty spravuje od roku 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu (BUFI) a investuje ich do finančných nástrojov.

PRÍJMY Z VÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové príjmy a náklady

Úrokové príjmy a náklady sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu umorovacej ceny finančných aktív alebo finančných záväzkov a rozdelenia úrokových príjmov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby EÚ odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), neberie však do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo zníženia hodnoty sa úrokové príjmy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo zníženia hodnoty.

Príjmy z dividend

Príjmy z dividend a podobných rozdelení sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2. Výdavky

Výdavky na nevýmenné transakcie predstavujú väčšinu výdavkov EÚ. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech prijímateľov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prenosu, a to za predpokladu, že povaha prenosu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenia o rozpočtových pravidlách, služobného poriadku alebo iného právneho predpisu) alebo že došlo k podpísaniu dohody, ktorou sa prevod oprávňuje; že prijímateľ splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o úhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už prijímateľovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

Výdavky na výmenné transakcie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení, resp. poskytnutí a ich prijatí EÚ. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Okrem toho sa k dátumu zostavenia súvahy vo výkaze finančných výsledkov odhadujú a vykazujú výdavky súvisiace so službou poskytnutou počas obdobia, za ktoré faktúra nebola zatiaľ prijatá alebo uznaná.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A ZÁVÄZKY

1.7.1. Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok.

1.7.2. Podmienené záväzky

Podmienené záväzky predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ; alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože: nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

1.8. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

Informácie o peňažných tokoch slúžia ako základ pre posúdenie schopnosti EÚ vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty a jej potreby využívať tieto peňažné toky.

Výkaz peňažných tokov je zostavený nepriamou metódou. To znamená, že hospodársky výsledok za rozpočtový rok je upravený o účinky nepeňažných transakcií, o prípadné časové rozlíšenie operačných hotovostných príjmov alebo platieb v minulosti alebo budúcnosti a o položky príjmov alebo výdavkov súvisiacich s peňažnými tokmi z investičnej činnosti.

Peňažné toky vznikajúce z transakcií v cudzej mene sú zaznamenané v mene EÚ, v ktorej sa transakcie vykazujú (euro), a to tak, že sa na sumu v cudzej mene uplatní výmenný kurz medzi eurom a príslušnou cudzou menou platný ku dňu uskutočnenia peňažného toku.

Vo výkaze peňažných tokov sú uvedené peňažné toky za dané obdobie rozdelené podľa operačných a investičných činností (EÚ nevykonáva finančné činnosti).

Operačné činnosti sú tie činnosti EÚ, ktoré nie sú investičnými činnosťami. Predstavujú väčšinu realizovaných činností. Úvery poskytované prijímateľom (a prípadne súvisiace prijaté pôžičky) sa nepovažujú za investičné (alebo finančné) činnosti, pretože patria do všeobecných cieľov, a teda do každodenných činností EÚ.

Investičnými činnosťami sú nadobúdanie a odpredaj nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a iných investícií, ktoré nie sú zahrnuté v peňažných ekvivalentoch. Medzi investičné činnosti nepatria úvery poskytované prijímateľom. Cieľom je ukázať reálne investície EÚ.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2017 940 Prírastky 152 Úbytky (16) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny (2) Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2018 1 073 Oprávky k 31.12.2017 (535) Odpisy za rok (105) Zrušenie amortizácie 1 Úbytky 13 Presun medzi kategóriami aktív — Iné zmeny (1) Oprávky k 31.12.2018 (627) Čistá účtovná hodnota k 31.12.2018 446 Čistá účtovná hodnota k 31.12.2017 405

Uvedené sumy sa týkajú predovšetkým počítačového softvéru.

2.2. NEHNUTEĽNOSTI, STROJE A ZARIADENIA

Do kategórie kozmických prostriedkov patrí operačný dlhodobý majetok súvisiaci s dvomi vesmírnymi programami EÚ: globálnym navigačným satelitným systémom (GNSS), t. j. so systémami Galileo a EGNOS, a s európskym programom pozorovania Zeme Copernicus, zatiaľ čo aktíva kozmických systémov, ktoré zatiaľ nie sú operačné, sú zahrnuté v okruhu nedokončených aktív.

V prípade systému Galileo sa v roku 2018 do operačnej konštelácie pridali štyri nové satelity, čím sa ich počet zvýšil na 22. Operačný dlhodobý majetok systému Galileo, ktorý sa vzťahuje tak na satelity, ako aj na pozemné zariadenia, k 31. decembru 2018 predstavoval 2 410 mil. EUR bez odpisov (2017: 2 276 mil. EUR). Do zostávajúcich nedokončených aktív v celkovej výške 1 324 mil. EUR (2017: 1 026 mil. EUR) patria štyri satelity vypustené v júli 2018, v prípade ktorých sa však k dátumu zostavenia súvahy ešte nedokončilo orbitálne testovanie. Vývoj systému Galileo bude pokračovať, kým nedosiahne plnú prevádzkovú kapacitu. Po dokončení bude mať konštelácia systému Galileo 24 satelitov v prevádzke a šesť náhradných.

Pokiaľ ide o program Copernicus, v roku 2018 boli do prevádzky uvedené dva nové satelity (Sentinel 5P a 3B), ktoré doplnili päť ďalších funkčných satelitov programu Copernicus, čím sa zvýšila celková hodnota operačného dlhodobého majetku programu Copernicus na 1 455 mil. EUR (2017: 1 140 mil. EUR) po odpočítaní oprávok. Ďalšia suma vo výške 1 207 mil. EUR súvisiaca so satelitmi Copernicus sa vykazuje ako nedokončené aktíva (2017: 1 443 mil. EUR).

Dlhodobý majetok týkajúci sa pozemnej infraštruktúry Európskej prekryvnej služby geostacionárnej navigácie (EGNOS) vo výške 52 mil. EUR (2017: 67 mil. EUR) je takisto začlenený do okruhu Kozmické prostriedky. Okrem toho nedokončené aktíva služby EGNOS dosahujú výšku 130 mil. EUR (2017: 52 mil. EUR).

Aktíva súvisiace s vesmírnymi programami EÚ sa budujú s pomocou Európskej vesmírnej agentúry (ESA).

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

v mil. EUR Pozemky a budovy Kozmické prostriedky Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Iné Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2017 5 456 4 264 597 266 675 309 2 787 2 920 17 273 Prírastky 38 14 48 13 55 20 10 1 311 1 509 Úbytky (39) (0) (22) (10) (103) (5) (9) (8) (196) Presun medzi kategóriami aktív 202 982 0 0 5 3 (170) (1 023 ) 0 Iné zmeny (31) 0 17 0 2 0 1 0 (11) Hrubá účtovná hodnota k 31.12.2018 5 626 5 259 641 270 634 327 2 620 3 199 18 575 Oprávky k 31.12.2017 (3 035 ) (780) (502) (188) (553) (226) (1 244 ) (6 528 ) Odpisy za rok (180) (561) (47) (19) (63) (34) (98) (1 003 ) Zrušenie odpisov — — 0 0 5 0 — 6 Úbytky 10 0 14 9 96 5 7 142 Presun medzi kategóriami aktív (74) — (0) (0) (5) (0) 79 — Iné zmeny 0 (0) (5) (0) (1) (0) (1) (7) Oprávky k 31.12.2018 (3 279 ) (1 342 ) (540) (198) (521) (255) (1 257 ) (7 390 ) ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31.12.2018 2 347 3 917 101 72 113 72 1 363 3 199 11 185 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31.12.2017 2 422 3 484 95 78 122 83 1 543 2 920 10 745

2.3. INVESTÍCIE ÚČTOVANÉ S POUŽITÍM METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

K podielu EÚ, ktorú zastupuje Komisia, v Európskom investičnom fonde (EIF) sa pristupuje ako k podielu v pridruženom podniku s použitím metódy vlastného imania. Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou EÚ, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a st