Brusel, 1.2.2006

SEK(2006) 110 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 9nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2005 -2008

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Súvislosti

Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilnenia podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Lotyšska bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením stanovisko k tomuto programu 5. júla 2004. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada.

Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie a uviesť hospodárske predpoklady, ktoré pri tom boli použité. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká udržateľnosti verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.

So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, ako aj na všeobecné zásady hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska a na základe nasledujúceho hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.

Hodnotenie

1. Tretí aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska bol Komisii zaslaný 30. novembra a týka sa obdobia rokov 2005 až 2008. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel. Program má nedostatky pri nepovinných údajoch, ktoré sú predpísané v novom kódexe pravidiel (chýbajú najmä údaje o produktivite práce a odpracovaných hodinách).

2. Počas posledných desiatich rokov dosiahol priemerný ročný rast reálneho HDP v Lotyšsku viac než 6 %, čo predstavuje pozoruhodné oživenie po narušení hospodárskej činnosti súvisiacej s hospodárskou transformáciou. Reálny HDP by mal podľa očakávaní v roku 2005 konečne presiahnuť hodnotu spred roka 1991. Tento hospodársky rast sa vyznačoval silným rastom produktivity a v poslednom období aj rastom zamestnanosti. Vývoj v oblasti vonkajšej nerovnováhy, inflácie a úverovej expanzie však čoraz viac poukazuje na prehriatie ekonomiky. V dôsledku vysokej vonkajšej nerovnováhy sa Lotyšsko stalo závislé od prílivu kapitálu a pomer zahraničného dlhu k HDP sa zvýšil. V aktualizovanom programe sa v roku 2006 predpokladá zníženie rastu reálneho HDP na 7,5 % z 8,4 % v roku 2005, po ktorom by v rokoch 2007 a 2008 malo dôjsť k ďalšiemu miernemu spomaleniu rastu na 7 %. Spotreba domácností a investície by mali zostať hlavným faktorom rastu, pričom sa očakáva, že príspevok čistého vývozu bude mierne kladný. Celkove je odhadovaný rast HDP pri porovnaní s jesennou prognózou útvarov Komisie (do roku 2007) a s výpočtami potenciálneho rastu realistický. Použitie spoločne schválenej metódy na základe údajov z aktualizovaného programu naznačuje, že rast potenciálneho HDP by mal zostať vysoký, ale v strednodobom horizonte by mal mať mierne klesajúcu tendenciu; záporná produkčná medzera by mala existovať od roku 2007. V prípade krajín, ktoré prechádzajú rýchlym procesom „dobiehania“ je však potrebné výsledok výpočtu potenciálneho rastu (a tak aj produkčnej medzery) posudzovať s veľkou opatrnosťou. Naopak, v programe odhadovaná miera inflácie HICP (prudko klesajúca zo 6,9 % v roku 2005, čo bola najvyššia hodnota zo všetkých členských štátov, na 3,5 % v roku 2008) a schodok bežného účtu (zníženie z 13,0 % HDP v roku 2004 na 8,0 % HDP v roku 2008) sa javia ako optimistické, a to najmä pri porovnaní s jesennou prognózou útvarov Komisie. Celkove makroekonomický scenár obsahuje nezanedbateľné riziká, ktorým je potrebné v kontexte konvergenčného procesu venovať pozornosť.

3. Lotyšský lats od svojho vstupu do ERM II 2. mája 2005 zostáva vo fluktuačnom pásme plus-mínus jedno percento od centrálnej parity stanovenom lotyšskými orgánmi. Rozpätie medzi trojmesačnými úrokovými sadzbami latsu a eura sa počas roka výrazne znížilo zo 100 bázických bodov na začiatku januára na približne 40 bázických bodov na konci novembra. Rozpätie úrokových sadzieb sa prudko zvýšilo koncom decembra, ale zdá sa, že tento nárast bol spôsobený dočasnými zmenami likvidity, ktoré súviseli zo zvýšením povinných minimálnych rezerv zo 6 na 8 % s účinnosťou od 24. decembra 2005. Počas väčšiny roka 2005 sa rozpätie medzi sadzbami štátnych dlhopisov a referenčnými hodnotami v eurozóne držal na nízkych úrovniach okolo 50 bázických bodov.

4. Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 súhlasila s rozpočtovou stratégiou predloženou v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004-2007. Hoci Rada neadresovala Lotyšsku žiadne odporúčania týkajúce sa hospodárskej politiky, považovala hodnotenie fiškálnej pozície ako primeranej za závislé od jej príspevku k vytvoreniu takého dopytového tlaku v hospodárstve, ktorý by bol vhodný z hľadiska konsolidácie znižovania inflácie z vtedajších najvyšších úrovní. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v prognóze útvarov Komisie z jesene 2005 sa odhadoval celkový schodok verejných financií vo výške 1,2 % HDP (odhad založený na 9,1 % raste HDP) v porovnaní s cieľom 1,6 % HDP (pri 6,7 % raste HDP) stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Najnovšie údaje týkajúce sa plnenia štátneho rozpočtu na hotovostnom základe však naznačujú, že výsledok bude ešte lepší. Výsledný schodok v roku 2005 tak bude s veľkou pravdepodobnosťou nižší než v tejto aktualizácii odhadovaný celkový schodok verejných financií na rok 2005 vo výške 1,5 % (odhad založený na 8,4 % raste HDP).

5. Na základe veľmi opatrného odhadu výsledného schodku verejných financií v roku 2005 je aktualizácia zameraná na mierne zníženie schodku v neskoršom období programu. Aktualizácia predpokladá rovnaký schodok na úrovni 1,5 % v roku 2006, zníženie schodku na 1,4 % v roku 2007 a na 1,3 % v záverečnom roku 2008. Počas obdobia programu sa počíta so zvýšením pomeru výdavkov i príjmov k HDP (o 2 percentuálne body). Najviac by mali vzrásť verejné investície a nie zvlášť vyčlenené „iné výdavky“ a k najväčšiemu poklesu by malo dôjsť v sociálnych transferoch realizovaných v inej než naturálnej podobe. Primárne saldo by malo počas rovnakého obdobia poklesnúť o 0,1 percentuálneho bodu. Aktualizácia z novembra 2005 do značnej miery potvrdila úpravu plánovanú v predchádzajúcej aktualizácii, a to pokiaľ ide o jej menší rozsah aj o jej načasovanie, a to aj napriek výrazne silnejšiemu makroekonomickému scenáru v poslednej aktualizácii.

6. Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorázových alebo iných dočasných opatrení, malo počas obdobia programu zlepšiť len mierne (o 0,75 percentuálneho bodu HDP). Plánované fiškálne úsilie je posunuté na neskoršie obdobie a koncentruje sa na roky, v ktorých by mala byť produkčná medzera záporná. Aktualizácia určuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ktorý je uvedený v Pakte stability a rastu, v podobe štrukturálneho schodku na úrovni „približne 1 % HDP“, a jej zámerom je dosiahnuť túto pozíciu v záverečnom roku obdobia programu. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna referenčná hodnota (odhadovaná pri schodku približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia proti nadmernému schodku. Strednodobý cieľ programu je možné považovať za primeraný, pretože adekvátne odráža dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálnej produkcie. Vzhľadom na riziká ohrozujúce udržateľnú hospodársku konvergenciu, ktoré sú uvedené vyššie, by však bolo vhodné stanoviť náročnejší strednodobý cieľ.

7. Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe predpokladá. Pozitívom je, že doteraz obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie než sú plánované (ako to bolo v roku 2004 a ako by to podľa očakávaní útvarov Komisie malo byť aj v roku 2005). Doteraz sa väčšinou ako podhodnotené ukázali byť prognózy rastu, ako aj predpoklady týkajúce sa daňovej elasticity, na ktorých je založený rozpočet. Okrem toho rozpočtované výdavky neboli vždy v plnej miere vyčerpané, a to najmä kvôli oneskoreniam pri realizácii projektov čiastočne financovaných zo zdrojov EÚ. Na druhej strane sa však zdá, že daňová elasticita v tejto aktualizácii je nadhodnotená; okrem toho v programe sa uvádzajú viaceré (navrhované) opatrenia v oblasti sociálnej politiky, v dôsledku ktorých by mohlo dôjsť k zvýšeniu výdavkov, zatiaľ čo podľa programu by pomer týchto výdavkov mal poklesnúť.

8. Vzhľadom na posúdenia rizík nemusí byť rozpočtová stratégia uvedená v programe dostatočná na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú by bolo možné považovať za primeranú podľa paktu na konci obdobia programu. V súvislosti s predpokladom, že výsledok za rok 2005 bude pravdepodobne výrazne lepší než sa predpokladá v programe a eventuálne blízky strednodobému cieľu, rozpočtový cieľ na rok 2006 by tiež mohol zahŕňať zvýšenie strednodobého cieľa približne o 0,5 % HDP v roku 2006 aj v roku 2007. Navyše, ak sa potvrdí lepší výsledok za rok 2005 a cieľ na rok 2006 zostane nezmenený, existuje obava, že by fiškálna politika v roku 2006 bola expanzívna a neprimeraná vzhľadom na to, že obdobie rokov 2005-2006 je možné označiť za „hospodársky priaznivé obdobie“. Pokiaľ ide o členské štáty eurozóny a ERM II, Pakt stability a rastu obsahuje požiadavku na zlepšenie štrukturálneho salda aspoň o 0,5 % HDP ročne (referenčná hodnota), s vyššou úpravou v hospodársky priaznivých obdobiach. Výraznejšie štrukturálne úpravy než sú plánované by tiež boli primerané na zabezpečenie stabilného makroekonomického konvergenčného procesu.

9. Podľa Paktu stability a rastu by sa pri stanovovaní postupu úprav na dosiahnutie strednodobého cieľa programu alebo pri povoľovaní dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa programu mali brať do úvahy „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V programe sa uvádza, že prebiehajúca dôchodková reforma a najmä zavedenie druhého piliera budú postupne znižovať váhu príspevkov na sociálne zabezpečenie v celkovom salde verejných financií v porovnaní s rokom 2004. Čisté náklady na dôchodkovú reformu sa v programe odhadujú na 0,25 % HDP v roku 2005 a postupne by mali vzrásť na 1,25 % HDP v roku 2008. To by mohlo byť dôvodom na povolenie dočasného odchýlenia od každoročne požadovanej úpravy o 0,5 % HDP smerom k strednodobému cieľu programu, pretože štrukturálne reformy, na ktorých je toto opatrenie založené, sú v programe dostatočne podrobne opísané a majú významný pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Okrem toho sa zdá, že pokiaľ ide o ustanovenie týkajúce sa bezpečnostného rozpätia proti prekročeniu referenčnej hodnoty schodku 3 % HDP, je súlad s rozpočtovými požiadavkami zmluvy a Paktu stability a rastu zabezpečený počas všetkých rokov, ktorých sa program týka. Napriek tomu sa však vyššie uvedený návrh na zrýchlené tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu, než je tempo naznačené v programe, zdá byť uskutočniteľný, vzhľadom na to, že v prvých rokoch programu sú odhadované čisté výdavky na dôchodkovú reformu nízke.

10. Odhaduje sa, že dlhový pomer v roku 2005 dosiahne 14,9 % HDP, bude teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60% HDP stanovenou v zmluve. Dlhový pomer by sa mal počas obdobia programu veľmi pomaly znižovať na 14,7 % HDP v roku 2008, pričom vplyv schodkov by mal byť tlmený vysokým rastom nominálneho HDP.

11. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Lotyšsku hrozí v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva len malé riziko. Súčasná veľmi nízka úroveň hrubého dlhu by mala počas obdobia rokov 2005-2008, ktorých sa odhad týka, zostať pod referenčnou hodnotou 60 %. Dôchodková reforma v Lotyšsku, ktorá začala v roku 1996, významne prispieva k potlačeniu vplyvov starnutia obyvateľstva na rozpočet.

12. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Konvergenčný program predovšetkým v hlavných bodoch opisuje opatrenia na podporu pracovných miest a rastu prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posun v oblasti daní od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znižovanie transferov) a kladením dôrazu na verejné investície ako na výdavkovú prioritu. Potenciálne možnosti fiškálnej politiky pri dosahovaní kľúčových cieľov, a to najmä pri regulovaní inflácie a riešení vonkajšej nerovnováhy, však neboli dostatočne využité.

13. Národný program reforiem Lotyšska predložený 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť označuje za najväčšiu výzvu s dosahom na verejné financie zabezpečenie makroekonomickej stability. Hlavnú úlohu pri tom prisudzuje posilneniu fiškálnej disciplíny a postupov plánovania rozpočtu. Rozpočtové vplyvy obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení uvedených v národnom programe reforiem sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, s ktorými sa počíta v národnom programe reforiem. Ako bolo uvedené, konvergenčný program predovšetkým v hlavných bodoch opisuje opatrenia na podporu rastu a zamestnanosti prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posun v oblasti daní od priameho zdaňovania k nepriamemu zdaňovaniu a znižovanie transferov) a kladením dôrazu na verejné investície ako na výdavkovú prioritu.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie a s ohľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu, okrem iného aj prostredníctvom zníženia vonkajšej nerovnováhy a regulovaním inflácie, by bolo vhodné, aby Lotyšsko zvážilo dosiahnutie rozpočtových pozícií, ktoré by boli ambicióznejšie než v súčasnosti plánované, a to najmä prostredníctvom urýchleného dosiahnutia strednodobého cieľa stanoveného v programe, jeho udržania počas obdobia programu a vyhnutia sa procyklickej fiškálnej politike v „hospodársky priaznivom období“.

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 9nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2005 -2008

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[3], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

Po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:

14. Rada [14. februára 2006] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska na obdobie rokov 2005 až 2008.

15. Počas posledného desaťročia dosahoval priemerný ročný rast reálneho HDP 6 %. Tento hospodársky rast sa vyznačoval silným rastom produktivity a v poslednom období aj rastom zamestnanosti. V dôsledku vysokej vonkajšej nerovnováhy sa však Lotyšsko stalo závislé od prílivu kapitálu a pomer zahraničného dlhu k HDP sa zvýšil. Inflácia sa od polovice roku 2003 zvýšila a naďalej presahuje 6 %, čo narúša vonkajšiu konkurencieschopnosť hospodárstva a predstavuje hrozbu pre hospodársky rast. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá spomalenie rastu reálneho HDP z 8,4% v roku 2005 na priemernú úroveň 7,2 % počas zostávajúceho obdobia programu. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je založený na realistických predpokladoch rastu. Odhady inflácie a schodku bežného účtu, ktoré program obsahuje, sa zdajú byť podhodnotené.

16. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel[4].

17. Celkový schodok verejných financií v roku 2005 sa v tejto aktualizácii odhaduje na 1,5 % HDP pri 8,4 % raste HDP. Tento výsledok znamená mierne nižší schodok a výrazne vyšší hospodársky rast než sa predpokladalo v predchádzajúcom programe (schodok vo výške 1,6 % HDP, hospodársky rast na úrovni 6,7 %). V jesennej prognóze útvarov Komisie bol schodok odhadovaný na 1,2 % HDP pri 9,1 % hospodárskom raste. Najnovšie údaje týkajúce sa plnenie rozpočtu na hotovostnom základe však naznačujú, že výsledok bude ešte lepší, než sa predpokladalo v aktualizácii a v jesennej prognóze útvarov Komisie.

18. Stanovisko Rady k predchádzajúcej aktualizácii prijaté 8. marca 2005 neobsahovalo žiadne odporúčania týkajúce sa hospodárskej politiky. Uvádzalo sa v ňom však, že posúdenie postupu konsolidácie a primeranosti fiškálnej pozície je podmienené priaznivým vývojom vonkajšej nerovnováhy, dopytovým tlakom a znížením inflácie z vtedajších najvyšších úrovní.

19. Aktualizovaný program je zameraný na mierne zníženie celkového schodku verejných financií. V aktualizácii sa predpokladá celkový schodok verejných financií vo výške 1,5 % v roku 2005, 1,5 % v roku 2006, 1,4 % v roku 2007 a 1,3 % v záverečnom roku 2008. Primárne saldo by malo počas rovnakého obdobia poklesnúť o 0,1 percentuálneho bodu. Počas obdobia programu sa počíta so zvýšením pomeru výdavkov i príjmov k HDP (o 2,1 percentuálneho bodu a 1,9 percentuálneho bodu v uvedenom poradí). Najviac sa zvyšujú verejné investície (z 2,3 % HDP v roku 2005 na 3,3 % HDP v roku 2008) a nie zvlášť vyčlenené „iné výdavky“ (z 12,3 % HDP na 13,8 % HDP v roku 2008) a k najväčšiemu poklesu dochádza v sociálnych transferoch v inej než naturálnej podobe (z 9,3 % HDP v roku 2005 na 8,9 % HDP v roku 2008). V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou aktualizácia z novembra 2005 vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy, hoci výhľad rastu je výrazne priaznivejší.

20. Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorázových alebo iných dočasných opatrení, malo počas obdobia programu zlepšiť len mierne (o 0,75 percentuálneho bodu HDP). Plánované fiškálne úsilie je posunuté na neskoršie obdobie a koncentruje sa na roky, v ktorých by mala byť produkčná medzera záporná. Aktualizácia určuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ktorý je uvedený v Pakte stability a rastu, v podobe štrukturálneho schodku na úrovni „približne 1 % HDP“, a jej zámerom je dosiahnuť túto pozíciu v záverečnom roku obdobia programu. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri schodku približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia proti nadmernému schodku. Strednodobý cieľ programu je možné považovať za primeraný, pretože adekvátne odráža dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálnej produkcie. Vzhľadom na riziká ohrozujúce udržateľnú hospodársku konvergenciu, ktoré sú uvedené vyššie, by však bolo vhodné stanoviť náročnejší strednodobý cieľ.

21. Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe predpokladá. Hoci sa prognózy rastu a predpoklady týkajúce sa daňovej elasticity, na ktorých je založený rozpočet, zvyčajne ukázali byť opatrné, v prípade daňovej elasticity to už v súčasnom programe nemusí platiť, keďže predpoklady v ňom uvedené sú skôr priaznivé. V programe sa okrem toho uvádzajú viaceré (navrhované) opatrenia v oblasti sociálnej politiky, v dôsledku ktorých by mohlo dôjsť skôr k zvýšeniu výdavkov než k ich zníženiu, ktoré sa v programe predpokladá.

22. Vzhľadom na posúdenia rizík nemusí byť rozpočtová politika uvedená v programe dostatočná na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú by bolo možné považovať za primeranú podľa paktu na konci obdobia programu. Ako už bolo uvedené, bolo by tiež žiadúce, aby bola stratégia ambicióznejšia. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu naznačené v programe nie je v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že v hospodársky priaznivých obdobiach by mala byť táto úprava vyššia. Najmä možné zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2006, na ktoré poukazuje zachovanie cieľa z roku 2006, za predpokladu, že je výsledok za rok 2005 výrazne lepší než sa očakávalo, by zodpovedalo významnému uvoľneniu fiškálnej politiky v kontexte pokračujúceho vysokého tlaku dopytu a významných rizík ohrozujúcich stabilitu.

23. Podľa Paktu stability a rastu by sa pri stanovovaní postupu úprav na dosiahnutie strednodobého cieľa programu alebo pri povoľovaní dočasnej odchýlky od strednodobého cieľa programu mali brať do úvahy „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V programe sa uvádza, že prebiehajúca dôchodková reforma a najmä zavedenie druhého piliera budú postupne znižovať váha príspevkov na sociálne zabezpečenie v celkovom salde verejných financií v porovnaní s rokom 2004. Čisté náklady na dôchodkovú reformu sa v programe odhadujú na 0,25 % HDP v roku 2005 a postupne by mali vzrásť na 1,25 % HDP v roku 2008. To by mohlo byť dôvodom na povolenie dočasného odchýlenia od každoročne požadovanej úpravy o 0,5 % HDP smerom k strednodobému cieľu programu, pretože štrukturálne reformy, na ktorých je toto opatrenie založené, sú v programe dostatočne podrobne opísané a majú významný pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Okrem toho sa zdá, že pokiaľ ide o ustanovenie týkajúce sa bezpečnostného rozpätia proti prekročeniu referenčnej hodnoty schodku 3 % HDP, je súlad s rozpočtovými požiadavkami zmluvy a Paktu stability a rastu zabezpečený počas všetkých rokov, ktorých sa program týka. Napriek tomu sa však vyššie uvedený návrh na zrýchlené tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu zdá byť uskutočniteľný, vzhľadom k tomu, že v prvých rokoch programu sú odhadované čisté výdavky na dôchodkovú reformu nízke.

24. Odhaduje sa, že dlhový pomer v roku 2005 dosiahne 14,9 % HDP, bude teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60% HDP stanovenou v zmluve. Dlhový pomer by sa mal počas obdobia programu veľmi pomaly znižovať na 14,7 % HDP v roku 2008, pričom vplyv pretrvávajúcich schodkov by mal byť tlmený vysokým rastom nominálneho HDP.

25. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Lotyšsku hrozí v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva len malé riziko[5]. Súčasná veľmi nízka úroveň hrubého dlhu by mala počas obdobia rokov 2005-2008, ktorých sa odhad týka, zostať pod referenčnou hodnotou 60 %. V Lotyšsku od roku 1996 prebieha dôchodková reforma, ktorá významne prispieva k potlačeniu vplyvov starnutia obyvateľstva na rozpočet.

26. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Konvergenčný program predovšetkým v hlavných bodoch opisuje opatrenia na podporu pracovných miest a rastu prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posun v oblasti daní od priameho zdaňovania k nepriamemu zdaňovaniu a znižovanie transferov) a kladením dôrazu na verejné investície ako na výdavkovú prioritu. Je však potrebné zamerať sa viac na dosahovanie kľúčových cieľov, akými sú regulovanie inflácie, riešenie vonkajšej nerovnováhy a zvyšovanie miery ekonomickej aktivity prostredníctvom podpory inkluzívneho trhu práce.

27. Národný program reforiem Lotyšska predložený 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť označuje za najväčšiu výzvu s dosahom na verejné financie zabezpečenie makroekonomickej stability. Hlavnú úlohu pri tom prisudzuje posilneniu fiškálnej disciplíny a postupov plánovania rozpočtu. Rozpočtové vplyvy obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení uvedených v národnom programe reforiem sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, s ktorými sa počíta v národnom programe reforiem. Ako už bolo uvedené, v konvergenčnom progarme sú opísané opatrenia na podporu rastu a zamestnanosti prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posunom v oblasti daní od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znižovaním transferov) a kladením dôrazu na verejné investície ako na výdavkovú prioritu.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie a s ohľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu, okrem iného aj prostredníctvom zníženia vonkajšej nerovnováhy a regulovaním inflácie, sa Rada domnieva, že Lotyšsko by malo zvážiť dosiahnutie ambicióznejších rozpočtových pozícií než sú v súčasnosti plánované, a to najmä prostredníctvom urýchleného dosiahnutia strednodobého cieľa stanoveného v programe, jeho udržania počas obdobia programu a vyhnutia sa procyklickej fiškálnej politike v „hospodársky priaznivých obdobiach.“

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 8.5 | 8.4 | 7.5 | 7.0 | 7.0 |

KOM nov. 2005 | 8.3 | 9.1 | 7.7 | 7.1 | neuv. |

KP dec. 2004 | 8.1 | 6.7 | 6.5 | 6.5 | neuv. |

Inflácia HICP (%) | KP nov. 2005 | 6.2 | 6.9 | 5.6 | 4.3 | 3.5 |

KOM nov. 2005 | 6.2 | 6.8 | 6.0 | 4.8 | neuv. |

KP dec. 2004 | 6.2 | 4.3 | 3.0 | 3.0 | neuv. |

Produkčná medzera ( % potenciálneho HDP) | KP nov. 20053 | 0.5 | 0.8 | 0.4 | -0.5 | -1.1 |

KOM nov. 20055 | 0.1 | 0.8 | 0.3 | -0.7 | neuv. |

KP dec. 20043 | 1.6 | 0.9 | 0.0 | -0.5 | neuv. |

Saldo verejných financií1 (% HDP) | KP nov. 2005 | -1.0 | -1.5 | -1.5 | -1.4 | -1.3 |

KOM nov. 2005 | -1.0 | -1.2 | -1.5 | -1.5 | neuv. |

KP dec.2004 | -1.7 | -1.6 | -1.5 | -1.4 | neuv. |

Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 2005 | -0.2 | -0.7 | -0.8 | -0.6 | -0.6 |

KOM nov. 2005 | -0.2 | -0.5 | -0.8 | -0.8 | neuv. |

KP dec. 2004 | -0.9 | -0.8 | -0.8 | -0.7 | neuv. |

Cyklicky upravené saldo = štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP nov. 20053 | -1.1 | -1.7 | -1.6 | -1.3 | -1.0 |

KOM nov. 20054 | -1.0 | -1.5 | -1.6 | -1.3 | neuv. |

KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP nov. 2005 | 13.1 | 14.9 | 13.6 | 13.7 | 14.7 |

KOM nov. 2005 | 14.7 | 12.8 | 13.0 | 13.2 | neuv. |

KP dec. 2004 | 14.2 | 14.5 | 15.8 | 15.0 | neuv. |

Poznámky: 1 Čisté náklady na prebiehajúcu dôchodkovú reformu (zavedenie druhého piliera) sú v schodku zahrnuté. Náklady sa odhadujú na 0,27 % HDP v roku 2005, 0,37 % HDP v roku 2006, 0,62 % HDP v roku 2007 a 1,32 % HDP v roku 2008. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. Medziročné zlepšenie cyklicky upraveného salda predpokladané v programe upravené tak, aby zohľadňovalo vplyv postupnej realizácie dôchodkovej reformy, by malo dosiahnuť 0,2 % HDP v roku 2006, 0,6 % HDP v roku 2007 a 1,0 % HDP v roku 2008, t. j. priemerne 0,6 % HDP v období rokov 2006-2008. Keďže v programe sa neuvádzajú žiadne ďalšie jednorázové alebo dočasné opatrenia, cyklicky upravené saldo a štrukturálne saldo sú rovnaké. 3 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 4 Prognóza útvarov Komisie neobsahuje žiadne jednorázové alebo iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 7,9 %, 8,3 %, 8,3 % a 8,2 % v rokoch 2004-2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] „Špecifikácie implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[4] Program má nedostatky pri nepovinných údajoch, ktoré sú predpísané v novom kódexu pravidiel (chýbajú najmä údaje o produktivite práce a odpracovaných hodinách).

[5] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom posúdení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).