STRATEGICKÝ RÁMEC PRE OBLASŤ VEĽKÝCH JAZIER

I. Zhrnutie

Konflikt v oblasti Veľkých jazier s centrom na východe Konžskej demokratickej republiky trvá z dôvodu absencie riešenia jeho pôvodných príčin už viac ako dvadsať rokov.

Nedostatočná správa, neexistujúca bezpečnosť a neschopnosť zabezpečiť fungovanie právneho štátu vo väčšine regiónu spolu s chudobou a nedostatočnou infraštruktúrou a službami prehĺbili sociálne rozdelenie. Ozbrojené skupiny spôsobujú chaos, čo ešte ďalej prehlbuje problémy regiónu a zabraňuje ľudskému, sociálnemu a hospodárskemu rozvoju.

Na nápravu situácie je potrebné konať v týchto piatich kľúčových oblastiach:

a) podpora štátov oblasti v tom, aby sa stali efektívnejšími, zodpovednejšími a schopnými zabezpečiť základné služby a fyzickú, justičnú a administratívnu bezpečnosť v celej krajine, a to prostredníctvom decentralizovanej politickej štruktúry;

b) zaistenie bezpečnosti na východe Konžskej demokratickej republiky a obnova dôvery tamojších spoločenstiev;

c) obnova hospodárstva regiónu s cieľom poskytnúť ľuďom prospech z nerastného bohatstva, ako aj z príležitostí, ktoré prináša jednotný regionálny trh, a z lepšieho prístupu na globálne trhy;

d) vybudovanie spolupráce a dôvery medzi krajinami regiónu a zriadenie mechanizmov na efektívnu spoluprácu;

e) zapojenie medzinárodného spoločenstva, pokiaľ ide o podporu krajín a aktérov v oblasti pri plnení ich záväzkov a zodpovednom správaní na domácej pôde a voči svojim susedom.

V záujme dosiahnutia týchto cieľov bude EÚ intenzívne spolupracovať s regionálnymi organizáciami vrátane Africkej únie (AÚ) a Medzinárodnej konferencie o oblasti Veľkých jazier[1] (ICGLR) a s OSN vrátane posilnenej stabilizačnej misie Organizácie Spojených národov v Konžskej demokratickej republike (MONUSCO), ktorá bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu, pokým sa nezaistí vnútroštátna stabilita v oblasti.

Tento strategický rámec má zabezpečiť, že ciele EÚ v oblasti bezpečnosti a rozvoja vrátane predchádzania konfliktom a budovania mieru sa dosiahnu spôsobom, ktorý bude vzájomne posilňujúci a komplexný. Tento rámec ako taký nemá vplyv na rozpočet. V spolupráci s ostatnými členmi medzinárodného spoločenstva EÚ prerokuje stratégiu s krajinami a organizáciami v regióne, identifikuje priority a pripraví časový harmonogram pre vykonanie opatrení vrátane medzníkov na meranie pokroku.

II. Kontext

Hoci vymedzenie oblasti Veľkých jazier môže zahŕňať rôzne zemepisné skutočnosti, na účely tohto strategického rámca sa za túto oblasť považuje územie Rwandy, Burundi, Ugandy a východných provincií Konžskej demokratickej republiky (a v širšom zmysle územie západnej Tanzánie, západnej Kene, a rovnako aj časti Južného Sudánu). Tento vnútrozemský región je potenciálne bohatý, úrodný, ale nerovnomerne osídlený a krajiny sú vymedzené hranicami z koloniálnej éry.

Od nezávislosti v 60. rokoch minulého storočia sužuje všetky krajiny nestabilita a obdobia vojenskej vlády, pričom majú ťažkosti dosiahnuť udržateľný rozvoj. Genocída v Rwande v roku 1994, občianske vojny v Burundi a kolaps režimu Mobutuho v roku 1997 vyvolali desaťročie vnútorných a regionálnych konfliktov, v ktorých zahynuli milióny ľudí a v dôsledku ktorých bolo vyhnaných alebo zbedačených mnoho tých, ktorí prežili. Niektoré krajiny v regióne, najmä Uganda a Rwanda, dosiahli v posledných rokoch dobrú úroveň hospodárskeho rastu a dostatočný pokrok k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov, ale ostatné krajiny zaostávajú. Krajiny Veľkých jazier však zostávajú úzko prepojené a osud každej z nich ovplyvňuje stabilitu a rozvoj v regióne. Preto je zmysluplné posudzovať región ako celok.

Hlavné faktory, ktoré ovplyvňujú situáciu, sú tieto:

§ veľká a stále rastúca populácia, ktorá je nerovnomerne rozmiestnená: od veľmi vysokej hustoty v Rwande a Burundi a niektorých vysočinách provincií Kivu až po riedke osídlenie a veľké územia ornej pôdy v ostatných častiach Konžskej demokratickej republiky;

§ politická roztrieštenosť a demokratický deficit;

§ prehĺbené etnické rozdiely, ktoré súperiace strany niekedy zneužívajú ako prostriedok svojho konania. V prípade Konžskej demokratickej republiky sa migráciou prívržencov Rwandy do provincií Kivu narušila politická rovnováha, pričom naďalej pokračuje boj o zdroje a o kontrolu medzi susednými krajinami a Kinshasou;

§ slabé štáty a nedostatočná administratívna kapacita; legitimita niektorých štátov sa spochybňuje; obmedzená politická sloboda a sloboda médií;

§ absencia zásad právneho štátu alebo účinného riadenia bezpečnosti, najmä vo východnej Konžskej demokratickej republike, kde nie vždy dôverujú centrálnemu štátu a kde bezpečnostné sily niekedy konajú bez rešpektovania civilného obyvateľstva; v niektorých prípadoch sa v rámci kultúry beztrestnosti dopúšťajú dokonca vážneho zneužívania;

§ nezákonná ťažba prírodných zdrojov a nezákonné obchodovanie s nimi vo východnej Konžskej demokratickej republike ako faktor spúšťania, posilňovania a vyhrocovania násilia spoločne so zlým riadením ťažobného odvetvia a vysokou mierou korupcie;

§ chudoba, slabá úroveň ľudského rozvoja, neuspokojené základné potreby, porušovanie ľudských práv, násilie založené na rodovej príslušnosti a nerovnosť;

§ ťažký prístup na globálne trhy a nedostatok regionálnej integrácie, čo bráni investíciám a vzniku skutočných vnútorných hospodárskych záujmov.

Nie všetky tieto faktory ovplyvnili každú krajinu v regióne rovnako. Na celú oblasť má vzhľadom na veľkosť krajiny najďalekosiahlejší vplyv situácia v Konžskej demokratickej republike. Všetky krajiny vrátane Rwandy, Burundi a Ugandy majú navyše špecifické problémy, ktoré mali a ešte môžu mať destabilizačný účinok na bezpečnosť v regióne.

Osobitne predstavujú provincie Kivu bojisko nielen medzi súperiacimi miestnymi skupinami, ktoré zastupujú špecifické záujmy, ale aj medzi povstaleckými skupinami pochádzajúcimi zo susedných krajín alebo podporovanými týmito krajinami, ktoré sa usilujú o kontrolu nad územiami a o využívanie prírodných zdrojov. To vedie k nestabilnej situácii.

To prináša:

§ masívne vysťahovanie populácií a z toho vyplývajúci sociálny a hospodársky rozklad v provinciách Kivu, ktoré viedli k osobitne zúfalej humanitárnej situácii;

§ stále rozšírené zneužívanie ľudských práv vrátane sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej príslušnosti;

§ zastavenie hospodárskeho a sociálneho rozvoja, a to najmä na východe Konžskej demokratickej republiky, kde štát nesplnil svoje základné funkcie zaistiť bezpečnosť a správu;

§ stroskotanie základného konsenzu spoločenstva; súperenie, ktoré sa nezmenšilo, ale posilnilo; zvýšenie počtu ozbrojených frakcií;

§ situácia v provinciách Kivu, ktorá má negatívny vplyv na región ako celok, v dôsledku nedostatočnej dôvery susedných krajín, ktoré boli obvinené zo zasahovania, čo podnietilo ďalšiu neistotu namiesto stability.

Viaceré pokusy o trvalé riešenie neboli účinné ani udržateľné, keďže sa nimi neriešili mnohé základné otázky, neboli do nich zapojené všetky príslušné zainteresované strany na miestnej a vnútroštátnej úrovni alebo sa jednoducho nerealizovali.

Nedávne podpísanie rámca pre mier, bezpečnosť a rozvoj Konžskej demokratickej republiky a oblasti (ďalej len „rámcová dohoda“) a vymenovanie osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN pre oblasť Veľkých jazier poskytujú jedinečnú príležitosť na stanovenie nového komplexného prístupu, ktorým by sa mohli naraz riešiť miestne, vnútroštátne a regionálne príčiny konfliktov, a to najmä konfliktov týkajúcich sa provincií Kivu. V rámcovej dohode sa v tejto súvislosti predpokladá zriadenie vnútroštátnych a regionálnych mechanizmov dohľadu zameraných na monitorovanie vykonávania záväzkov prijatých signatármi[2]. Táto príležitosť sa nesmie premeškať a vyžaduje si rýchlu iniciatívu, aby sa využila šanca, ktorá je možno len krátkodobá.

Stotožnenie sa vlád a ostatných strán v regióne s týmto úsilím je kľúčom k úspešnému výsledku. Malo by ich podporovať medzinárodné spoločenstvo ako celok. Spoločným medzinárodným prístupom sa zásadne prispeje k vyriešeniu konfliktu.

III. Základy trvalého riešenia

Ak sa má nájsť riešenie, musia sa realizovať viaceré základné prvky. Všetky sú rovnako dôležité a na zabezpečenie skutočného pokroku sa musia realizovať súbežne.

A. Riešenie problémov v oblasti správy vecí verejných.

Stabilitu oblasti ako celku ovplyvní vývoj vnútornej situácie každej krajiny. V Rwande, Burundi, Ugande a Konžskej demokratickej republike bude udržateľný a trvalý rozvoj možný pod podmienkou existencie zodpovednej vlády a otvorenej spoločnosti, ktorá rešpektuje základné práva a právny štát. Posilnenie demokracie a umožnenie otvorenej a zodpovednej diskusie o budúcich alternatívach podporí úsilie o zmiernenie vo všetkých krajinách. Rovnako to platí pre zabezpečenie, že porušenia ľudských práv všetkých druhov sú riešené a nikde v oblasti neexistuje beztrestnosť voči takýmto činom.

Efektívna a zodpovedná správa vecí verejných s osobitným dôrazom na riadenie verejných financií bude tiež kľúčom k úspechu každej stabilizačnej stratégie v oblasti. V Konžskej demokratickej republike sa napríklad musia určiť praktické a hodnotiteľné priority, pričom treba zohľadniť záväzky krajiny vyplývajúce z rámcovej dohody vrátane reformy bezpečnostného sektora, decentralizácie, zmierenia, demokratizácie a konsolidácie štátnej moci na východe. Kritériá, ktoré osobitný vyslanec generálneho tajomníka predloží obidvom stranám v regióne a Bezpečnostnej rade OSN (BR OSN), budú v tomto ohľade mimoriadne relevantné. Nová dohoda z Pusanu uzavretá v roku 2011, ktorú Konžská demokratická republika podporila, zostáva dôležitým referenčným bodom pre ďalšie konanie.

Konžská demokratická republika v rámci iniciatívy dohodnutej OSN súhlasila s tým, že zriadi vnútroštátny mechanizmus dohľadu na kontrolu vykonávania vnútroštátnych záväzkov týkajúcich sa reformy. To je významný krok. Medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ, OSN, medzinárodných finančných inštitúcií a takisto aj regionálnych a medzinárodných partnerov, ako sú Južná Afrika, Angola a Čína, musí zohrávať dôležitú pomocnú úlohu a podporovať Konžskú demokratickú republiku, aby sa vydala touto cestou. Intenzívna spolupráca medzi nimi je preto nevyhnutná.

Vážnou prekážkou, ktorá prispela ku konfliktu na východe, je náročnosť reformy bezpečnostného sektora. Hoci sa dosiahol určitý pokrok, pokiaľ ide o políciu, v úsilí o profesionalizáciu armády a bezpečnostných síl sa zatiaľ dosiahol len obmedzený pokrok, čo je zapríčinené nedostatočným politickým odhodlaním, nízkou úrovňou riadiacich kapacít a nedostatkom zdrojov. Teraz však môže byť vhodnejšie prostredie na nové konanie. Potreba uskutočniť reformu armády je prvým záväzkom stanoveným v rámcovej dohode a MONUSCO dostala silnejší mandát na reformu bezpečnostného sektora a väčšiu úlohu v rezolúciách BR OSN 2053 (2012) a 2098 (2013). Zriadením medzinárodného intervenčného zboru pod záštitou MONUSCO by sa mal takisto vytvoriť väčší priestor na reformu konžskej armády. Niektoré krajiny juhoafrického rozvojového spoločenstva (SADC) zapojené do zboru budú môcť navyše na mieste podporiť proces reformovania bezpečnostného sektora. Konečne sa zavádza dlho očakávaný, ale potrebný legislatívny rámec pre políciu a armádu.

Medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ prostredníctvom misií EUSEC a EUPOL zastáva v tejto súvislosti pragmatický prístup zdola nahor, pričom podporuje prvé kroky smerom k reforme v oblastiach, ako je riadenie ľudských zdrojov (sčítanie ľudu, platobný reťazec). Niektoré členské štáty EÚ a ostatní partneri Konžskej demokratickej republiky vykonali operačný výcvik jednotiek (výcvik práporu). Misia EUPOL podporila aj zriadenie výboru „Comité de Suivi de la Réforme de la Police“. Úsilie týkajúce sa reformy bezpečnostného sektora musí sprevádzať nový prístup k odzbrojeniu, demobilizácii a reintegrácii, ktorý je založený na miestnych spoločenstvách. . Monitorovacie mechanizmy, flexibilná podpora a zapojenie občianskej spoločnosti by mali byť súčasťou miestneho procesu odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie.

Dlhodobú stabilitu navyše nemožno dosiahnuť, pokým sa nevyrieši porušovanie ľudských práv vrátane násilia založeného na rodovej príslušnosti. Okrem nevyhnutného vnútroštátneho úsilia musia všetky krajiny oblasti Veľkých jazier spolupracovať na presadzovaní ľudských práv v regióne a ukončiť beztrestnosť zločinov zahŕňajúcich systematické zneužívanie ľudských práv.

B. Zabezpečenie udržateľnej bezpečnosti na východe Konžskej demokratickej republiky

Východ Konžskej demokratickej republiky zostáva osobitne oblasťou otvoreného konfliktu s prípadmi narušovania bezpečnosti v provinciách Kivu, ako aj v stále väčšom počte ďalších oblastí (vrátane severnej časti provincie Katanga a častí Province orientale). Pokým sa tam nezabezpečí minimálna úroveň stability, potrebné reformy a vykonávanie politík budú nemožné. Zriadením intervenčného zboru v rámci MONUSCO so silným mandátom na boj proti ozbrojeným skupinám a na predchádzanie vonkajším zásahom by sa mohla situácia značne zmeniť. Kľúčovým prvkom však stále zostáva, aby vojenský zásah tvoril súčasť riadneho politického procesu, a to na miestnej úrovni, ako aj medzi Konžskou demokratickou republikou a Rwandou, a aby sa zaujal diferencovaný prístup k cudzím ozbrojeným skupinám na jednej strane a na druhej strane k miestnym ozbrojeným skupinám. Rozpustenie FDLR (Forces démocratiques de Libération du Rwanda) si bude vyžadovať osobitné opatrenia.

Trvalejšia stabilizácia východnej časti Konžskej demokratickej republiky zahŕňa riešenie miestnych príčin konfliktu, ako sú otázky týkajúce sa pozemkov a návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, v kontexte právnych predpisov Konžskej demokratickej republiky o štátnej príslušnosti, ako aj objasnenie ich vykonávania. Súčasťou tohto procesu musia byť miestne a provinčné voľby, ktoré by sa však mali dôkladne pripraviť. Stabilizácia východu Konžskej demokratickej republiky znamená aj to, že susedné krajiny sa musia zdržať zásahov. EÚ bude naďalej podporovať prácu výboru Bezpečnostnej rady zriadeného na základe rezolúcie 1533 (2004) o Konžskej demokratickej republike a skupiny expertov[3].

Predchádzajúce plány na stabilizáciu a obnovu, ktoré iniciovala vláda Konžskej demokratickej republiky prostredníctvom plánu STAREC (plán na stabilizáciu a obnovu východnej Konžskej demokratickej republiky) s podporou medzinárodného spoločenstva prostredníctvom medzinárodnej podpornej stratégie pre bezpečnosť a stabilizáciu (ISSSS), prinášajú poučenie najmä pokiaľ ide o spojenie medzi bezpečnosťou a stabilizačnými prácami po konflikte. Podpora miestnych inkluzívnych stabilizačných iniciatív v malom počte rozhodujúcich oblastí provincií Kivu môže slúžiť ako skúšobný podklad pre širšiu stabilizáciu.

C. Boj proti chudobe a obnova hospodárstva

Boj proti chudobe a podpora ľudského, sociálneho a hospodárskeho rozvoja v regióne si bude vyžadovať skutočné záväzky jednak zo strany darcov, ako aj partnerských krajín s cieľom uspokojiť základné sociálne potreby obyvateľstva, podporiť hospodársky rast a pracovné príležitosti na podporu perspektívneho živobytia a príjmov štátu. Provincie Kivu by sa v správnom kontexte mohli stať živou základňou rozvoja. Na to bude potrebné, aby sa bezpečnosť a rozvoj navzájom posilňovali a tiež aby vyhliadky regionálnej integrácie vychádzali z pragmatického a mnohotvárneho prístupu.

Uganda, Rwanda a Burundi sa stali členmi Východoafrického spoločenstva (EAC), ktoré svoj model hospodárskej integrácie rozvíja relatívne rýchlo. Tieto krajiny už majú úžitok z tohto modelu v podobe väčšieho regionálneho obchodu. Patria aj do iných regionálnych organizácií, ale skôr z politických dôvodov. Konžská demokratická republika je členom viacerých regionálnych organizácií, ktoré by mohli byť zmobilizované: ECCAS (hospodárske spoločenstvo stredoafrických štátov), SADC (juhoafrické rozvojové spoločenstvo), ICGLR a CEPGL (Communauté économique des Pays des Grands Lacs). Konžská demokratická republika v auguste roku 2012 spoločne s Južným Sudánom a Somálskom oficiálne požiadala o vstup do EAC. Členstvo krajiny vo viacerých organizáciách odráža veľkosť Konžskej demokratickej republiky a aj jej ústrednú geografickú polohu na kontinente. Pokiaľ však ide o východ Konžskej demokratickej republiky, žiadosť Kinshasy o vstup do EAC je len odrazom skutočnosti, že provincie Kivu, Maniema a veľké časti provincií Province orientale a Katanga v skutočnosti už sú súčasťou vzájomných vzťahov hospodárskej dynamiky vo východnej Afrike.

Udržateľný ľudský rozvoj, regionálna integrácia a zvýšené investície by sa mali dosiahnuť prostredníctvom hospodárskeho rastu. Riešenie bezpečnosti potravín a výživy prostredníctvom investícií do poľnohospodárstva bude významnou súčasťou každého riešenia v regióne. Pôda je úrodná a bohatá na nerastné zdroje. Hospodársky rast vrátane rastu poľnohospodárskej produkcie si však vyžaduje lepšiu infraštruktúru a miestnu prepojenosť. Malo by to pozitívny vplyv aj na bezpečnosť a sprístupnenie nových oblastí na usadenie by pomohlo znížiť populačný tlak na pôdu. Regionálna prepojenosť by sa mohla zlepšiť rozšírením existujúcej spolupráce v rámci CEPGL v oblasti energetiky vrátane vodnej energie. Lepšou spoluprácou v oblasti správy ciel a hraníc by sa takisto podporil cezhraničný obchod a zvýšil príjem z ciel pre všetky krajiny.

Treba sa osobitne zamerať na lepšiu reguláciu a zodpovednosť, pokiaľ ide o ťažbu nerastných zdrojov a obchod s nimi. Tradičná ťažba, ktorá je v súčasnosti neregulovaná, priniesla určité bohatstvo, z ktorého však malo úžitok len málo obyvateľov. Do určitej miery to konflikt podnietilo namiesto toho, aby ho potlačilo. Okrem iniciatívy pre transparentnosť ťažobného priemyslu, ktorej cieľom je posilniť riadenie zlepšením transparentnosti a zodpovednosti v ťažobnom odvetví, poskytuje certifikačný mechanizmus ICGLS takisto základ na zlepšenie, hoci sú potrebné ďalšie investície do rozvoja riadiacich nástrojov na jeho vykonávanie. Vlády by mali mať podporu pri zvyšovaní transparentnosti ťažobného priemyslu na základe existujúcich regionálnych dohôd a iniciatív. Nedávne objavenie ropy v Ugande blízko hranice s Konžskou demokratickou republikou má obrovský potenciál, pokiaľ jej ťažbe nebude brániť nevhodná regulácia alebo územné spory. Opäť treba poznamenať, že je potrebné vytvoriť fórum na spoluprácu v týchto otázkach.

D. Obnovenie dôvery medzi susedmi

Dôležité bude presadiť pozitívnu víziu dobrého susedstva a regionálnej integrácie a objasniť susediacim krajinám, že ich legitímne obavy týkajúce sa bezpečnosti a ďalšie záujmy sa najlepšie riešia v rámci stabilných susedných krajín, ktoré sú schopné rozdeliť legitímnu štátnu moc na celé územie krajiny, ako aj prostredníctvom efektívnej regionálnej spolupráce. Krajiny by nemali dovoliť ďalšiu nestabilitu. Všetky strany by mali uznať, že je potrebné v plnej miere spolupracovať so susedmi, z čoho budú mať všetci politický a hospodársky prospech.

Popri hospodárskej spolupráci je teda na obnovenie pozitívnej regionálnej dynamiky nevyhnutné budovanie dôvery. Hoci v tejto oblasti zohráva významnú úlohu medzinárodné spoločenstvo, v konečnom dôsledku je na zodpovednosti krajín regiónu nájsť cestu spoločného mierumilovného spolužitia. Potvrdenie záväzku krajín oblasti Veľkých jazier v rámcovej dohode, že nebudú zasahovať do vnútorných záležitostí susedných krajín, je prvým zásadným krokom. Uznanie legitímneho záujmu jednotlivých krajín o domáce záležitosti susedných krajín je ďalším dôležitým krokom. Hranice v regióne sú priepustné. Ľudia na rôznych stranách hranice majú blízke vzťahy. Osud všetkých štyroch krajín je teda nerozlučne spojený. Každá krajina musí preukázať ochotu prispieť ku konštruktívnej angažovanosti a prijať opatrenia na budovanie dôvery (ako sú napríklad cezhraničná spolupráca a monitorovanie hraníc).

Medzinárodná angažovanosť môže pomôcť rôznymi spôsobmi. V rámci posilnenej misie MONUSCO by intervenčný zbor a rozšírený mechanizmus spoločného overovania ICGLR mohli mať zásadný význam pri budovaní dôvery medzi krajinami regiónu. Osobitný vyslanec generálneho tajomníka OSN pre oblasť Veľkých jazier by mohol takisto zohrávať kľúčovú úlohu spoločne s regionálnym výborom dohľadu pre rámcovú dohodu. Okrem toho by sa mal aktívne pripravovať a podporovať globálny koncept regionálnej bezpečnosti. Pakt bezpečnosti, stability a rozvoja v oblasti Veľkých jazier z roku 2006 poskytuje právny rámec a stanovuje sa ním program pre iniciatívy ICGLR v tejto oblasti. Spoločenstvo CEPGL okrem toho dokázalo, že môže byť veľmi užitočné pri zblížení Konžskej demokratickej republiky a Rwandy, a zostáva rozhodujúcim faktorom spolupráce z hospodárskeho aj bezpečnostného hľadiska. Celkový prístup by sa mohol doplniť ďalšími iniciatívami s účasťou AÚ a SADC a takisto kontaktmi mimo rozsahu ústrednej vlády (medziparlamentnými diskusiami, miestnou spoluprácou medzi susednými obcami alebo provinciami).

Zaistenie dlhodobej stability si bude vyžadovať aj konsolidáciu demokratických, otvorených a zodpovedných politických systémov vo všetkých dotknutých krajinách. Tento cieľ je výzvou pre všetky krajiny. Neexistuje jeden systém vhodný pre všetkých a každá krajina si musí nájsť vlastné riešenie. V tomto regióne sú však výzvy mimoriadne závažné, čo je spôsobené jeho históriou, bezmocnosťou demokratických inštitúcií vo viacerých krajinách a ťažkosťami pri hľadaní správnej rovnováhy medzi slobodou prejavu a politickým priestorom a na druhej strane rizikom extrémizmu alebo násilia. EÚ môže pomôcť politickému rozvoju všetkých týchto krajín podporovaním demokratických a zodpovedných inštitúcií a poskytovaním pomoci pri budovaní právneho štátu a parlamentných systémov, ktoré obyvateľstvu poskytnú skutočnú možnosť ovplyvniť voľby a rozhodovacie procesy (a tým získať dôveru v tieto procesy).

E. Zriadenie rozsiahleho medzinárodného podporného mechanizmu

V oblasti Veľkých jazier pôsobia jedny z najväčších a finančne najnáročnejších mierových operácií na svete. Medzinárodné spoločenstvo však po mierovej dohode v roku 2009 zrejme prestalo tejto kríze venovať pozornosť. Obnovenie bojov na východe Konžskej demokratickej republiky v roku 2012 svetu pripomenulo pretrvávajúcu nestálosť oblasti.

OSN zohráva dôležitú úlohu a nedávna iniciatíva sprostredkovaná OSN predstavuje nový podnet na riešenie krízy. Bude však náročné skoordinovať rôzne úrovne mnohotvárneho plánu stabilizácie Konžskej demokratickej republiky a oblasti Veľkých jazier. Podľa možnosti by tento plán mal byť postavený na koordinačných mechanizmoch, ktoré existujú na miestnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Nemal by sa prelínať s inými existujúcimi iniciatívami a mal by byť v súlade s existujúcou regionálnou štruktúrou hospodárskej integrácie.

Bude dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi regionálnou účasťou a zapojením medzinárodných subjektov, medzi zachovávaním tlaku a dosiahnutím spolupráce. Organizácie AÚ, SADC a ICGLR zohrávajú významné úlohy, ktoré treba uznať.

Nevyhnutný je koordinovaný a komplexný prístup k rôznym otázkam, ktorý zahŕňa: úsilie o riešenie miestneho, vnútroštátneho a regionálneho rozmeru krízy; sústredenie sa na provincie Kivu bez toho, aby sa pri tom zabúdalo na to, že mnohé problémy sú problémami Konžskej demokratickej republiky ako celku; zohľadnenie výziev demokratizácie v nestálych krajinách v regióne (Rwanda, Burundi a Uganda) a zachovanie rovnováhy medzi záväzkami, ku ktorým sa zaviazala Konžská demokratická republika a ostatné krajiny oblasti. V rámci tohto prístupu by sa mala určiť kritická cesta na usporiadanie zásahov a tento prístup by sa mal vyjadriť v zmluvnom záväzku s vládami tohto regiónu.

IV. Úloha EÚ

EÚ má strategický záujem o stabilitu oblasti Veľkých jazier. S každou z týchto krajín má dávne historické väzby a zaujíma sa o humanitárnu situáciu ľudí, ktorých sužujú opakujúce sa konflikty postihujúce milióny ľudí v tomto regióne. Konflikt brzdí hospodársky a sociálny rozvoj, ktorý je potrebný na zmiernenie veľkej chudoby. Bráni navyše vytvoreniu otvorených obchodných hospodárstiev, ktoré môžu prispieť k rastu Afriky ako celku a v rámci ktorých sa buduje stabilita, ktorá sa môže rozšíriť do ostatných nestálych krajín.

EÚ z týchto dôvodov počas posledných 20 rokov intenzívne investovala do boja proti chudobe, podpory sociálneho a ekonomického rozvoja, budovania mieru a stabilizačného úsilia, pričom reagovala na bezprostredné potreby postihnutých ľudí – prostredníctvom politickej, humanitárnej, bezpečnostnej a rozvojovej práce. Je kľúčové, aby odhodlanie EÚ pokračovalo a toto úsilie trvalo ďalej. Skúsenosti získané z úsilia EÚ zameraného na podporu volebného procesu v rokoch 2006 a 2011, reformu bezpečnostného sektora prostredníctvom misií EUSEC a EUPOL a na urýchlenie rozvoja prostredníctvom vonkajších nástrojov sa použijú na zlepšenie budúcich iniciatív v každej z uvedených oblastí.

Vyžaduje si to komplexný prístup, ktorý presahuje jednoduché riešenie symptómov konfliktu vo východnej Konžskej demokratickej republike. Angažovanosť EÚ musí byť, prirodzene, v plnom súlade so zásadami agendy pre zmenu a prioritami vlád tohto regiónu. Bude si to vyžadovať aj spoločný prístup s účasťou členských štátov EÚ a účasť a koordináciu so širším medzinárodným úsilím. EÚ sa musí zúčastňovať na návrhu stratégií a činností v skorom štádiu.

Pre bezprostredné potreby sa vyžaduje aj neustála humanitárna pomoc v oblasti, a to najmä pre státisíce osôb vysídlených v rámci krajiny a utečencov, ktorí sú dôsledkom 20-ročnéhokonfliktu. Činnosti v tejto oblasti budú zamerané na záchranu životov a zmiernenie utrpenia najzraniteľnejších postihnutých osôb, pričom ich cieľom bude zároveň vytvoriť podmienky pre udržateľnejší prístup. Pomoc sa musí ďalej zameriavať na dôsledky konfliktu a neustáleho narušovania sociálnej štruktúry, ktoré viedli ku kultúre beztrestnosti, vážnym porušeniam ľudských práv a násiliu založenom na rodovej príslušnosti. EÚ bude naďalej podporovať úsilie zamerané na riešenie štrukturálnych príčin a zároveň bude poskytovať okamžitú podporu obetiam.

Po zohľadnení uvedených základných prvkov a vnútroštátnych a regionálnych záväzkov prijatých v rámcovej dohode sprostredkovanej OSN možno určiť tieto oblasti zásahov, pričom treba pamätať na to, že sa musia stanoviť priority a zvážiť primerané usporiadanie a vhodný časový harmonogram.

A. Riešenie problémov v oblasti správy vecí verejných vrátane reformy bezpečnostného sektora, ľudských práv a právneho štátu

Politické návrhy:

§ Podpora demokratickej správy vecí verejných a štruktúr vo všetkých krajinách oblasti zostanú naďalej dôležitým prvkom politík EÚ. Vonkajšie nástroje EÚ môžu poskytnúť rozhodujúcu podporu v tejto kľúčovej oblasti Dohody z Cotonou. Opatrenia nadväzujúce na volebné pozorovateľské misie EÚ a periodické správy OSN prispejú k uvedeným opatreniam.

§ EÚ by mala aktívne prispievať k práci vnútroštátneho výboru dohľadu Konžskej demokratickej republiky, ktorý sa zriadi s cieľom zabezpečiť efektívne vykonávanie záväzkov, ku ktorým sa krajina zaviazala. Všetky oblasti (reforma bezpečnostného sektora, konsolidácia štátnej moci, decentralizácia, demokratizácia/voľby, hospodársky rozvoj a štrukturálne reformy vrátane finančnej reformy, zmierovacie procesy, návrat utečencov atď.) si vyžadujú jasný súbor priorít a kritickú cestu. EÚ môže prispieť na politickej úrovni, ale aj prostredníctvom praktických opatrení v rámci svojich mechanizmov spolupráce. Strategický dokument o znižovaní chudoby a program vlády na obdobie rokov 2012 – 2016 poskytujú základ pre potrebné reformy a celkový rámec pre ďalšiu spoluprácu.

§ Na reformu bezpečnostného sektora budú potrebné jasné záväzky vlády a výrazná koordinácia všetkých partnerov Konžskej demokratickej republiky s cieľom zabezpečiť súdržnú platformu pre opatrenia bez toho, aby bola dotknutá dvojstranná spolupráca. Dôležité je mať spoločnú predstavu o tom, čo je realisticky dosiahnuteľné v krátkodobom horizonte, a osloviť ostatných partnerov, ako sú Južná Afrika, Angola a Čína, s cieľom zabezpečiť čo možno najširšie stotožnenie sa s touto víziou. EÚ v súčasnosti posudzuje aj svoju budúcu úlohu v procese reformy bezpečnostného sektora v kontexte postupného ukončenia misií EUSEC/EUPOL[4], mobilizácie iných nástrojov EÚ a tiež ukončenia aktivít alebo ich prevzatia Konžskou demokratickou republikou resp. jej ostatnými partnermi. Pokiaľ ide o reformu armády a polície, poradenstvo na strategickej úrovni, zriadenie primeraných štátnych systémov odbornej prípravy a zavedenie lepšieho riadenia ľudských zdrojov predstavujú jednotný súbor opatrení, ktoré možno v budúcnosti čiastočne podporiť. V súlade s úsilím týkajúcim sa reformy bezpečnostného sektora v Konžskej demokratickej republike by sa podpora mohla poskytnúť aj pre prístup k odzbrojeniu, demobilizácii a reintegrácii založený na miestnych spoločenstvách.

§ Stabilný makroekonomický rámec si bude vyžadovať pretrvávajúci záväzok zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF) a medzinárodných finančných inštitúcií, a rovnako aj podporu pre lepšie riadenie verejných financií s cieľom zvýšiť štátny rozpočet.

§ Úsilie by sa malo zamerať na prehĺbenie demokratizácie a rozšírenie politického priestoru na všetkých úrovniach (vnútroštátnej, provinčnej, miestnej), na otázky občianstva, návrat utečencov, podporu volieb (v súlade so všeobecnou podporou demokratizačného procesu v Konžskej demokratickej republike) a na zabezpečenie efektívnej základnej administratívy okrem iného prostredníctvom decentralizácie.

§ Na základe existujúcich stratégií krajín regiónu pre ľudské práva by sa EÚ mala zamerať na boj proti beztrestnosti a na umožnenie prístupu k modernému, transparentnému, spravodlivému a dostupnému súdnictvu najmä v týchto štyroch oblastiach: situácia obhajcov ľudských práv, násilie založené na rodovej príslušnosti, situácia detí v ozbrojených konfliktoch, sloboda prejavu, zhromažďovania a práva opozície.

B. Zabezpečenie udržateľnej bezpečnosti

Politické návrhy:

§ Podpora budúcej úlohy MONUSCO (intervenčný zbor) a spoľahlivého rozšíreného mechanizmu spoločného overovania.

§ Prebiehajúce prehodnotenie plánu STAREC/ISSSS by malo pomôcť vytvoriť rámec pre budúcu stabilizačnú podporu. Očakávať možno dva stupne: bezprostrednejšiu posthumanitárnu podporu zameranú na vytvorenie základných podmienok pre sociálnu a hospodársku obnovu (základná intervencia ad hoc súbežne s humanitárnou pomocou) a druhú fázu zameranú na zabezpečenie zdrojov a riadiacich podmienok pre trvalú rehabilitáciu a rozvoj.

§ Zriadenie efektívnej administratívy a poskytovanie služieb v oblastiach po konflikte, a to aj prostredníctvom decentralizačného procesu za intenzívnych konzultácií s miestnymi orgánmi a zainteresovanými stranami.

§ Podpora pre miestne inkluzívne stabilizačné iniciatívy v niekoľkých rozhodujúcich okresoch provincií Kivu ako skúšobného podkladu pre širšiu stabilizáciu. Týmito iniciatívami by sa mohlo podnietiť nadviazanie dialógu medzi spoločenstvami.

§ Podpora reformy bezpečnostného sektora je ďalšou súčasťou iniciatív pre bezpečnosť na východe Konžskej demokratickej republiky. Okrem podpory krátkodobých alebo dlhodobých cieľov v oblasti reformy konžskej armády (FARDC) by sa mohla preskúmať aj osobitná podpora pre políciu na zabezpečenie prechodu od vojenského riadenia v oblastiach po konflikte.

C. Boj proti chudobe a obnova hospodárstva

Politické návrhy:

§ Podporovať urýchlenie ľudského a sociálneho rozvoja s použitím dostupných nástrojov vrátane rozvojovej spolupráce na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.

§ Podporovať regionálne a subregionálne iniciatívy, osobitne tie, ktoré posilňujú hospodárske prepojenia a vzájomné záujmy krajín. Bezprostredne je potrebné zachovať podporu pre CEPGL a využiť príležitosti na podporu regionálnej iniciatívy na rozvoj energetiky v oblasti Veľkých jazier.

§ Infraštruktúra: podpora regionálnej prepojenosti.

§ Nepretržitá podpora iniciatívy pre transparentnosť v ťažobnom priemysle a ďalších iniciatív pre transparentnosť/zodpovednosť v oblasti nerastných/prírodných zdrojov.

§ Podpora pre regionálnu iniciatívu ICGLR v oblasti prírodných zdrojov (certifikačný mechanizmus), ako aj pre šírenie, prijímanie a používanie usmernení OECD týkajúcich sa náležitej starostlivosti a zodpovedného riadenia dodávateľských reťazcov nerastov z konfliktných a vysokorizikových oblastí v oblasti Veľkých jazier. Posudzuje sa možnosť spustiť ambicióznejší program, ktorý by vychádzal z týchto pilotných iniciatív.

§ EÚ začala v marci 2013 verejnú konzultáciu o možnej iniciatíve EÚ za zodpovedné obstarávanie nerastov pochádzajúcich z konfliktných a veľmi rizikových oblastí s cieľom podporiť transparentnosť dodávateľských reťazcov a pomôcť krajinám s nerastným bohatstvom.

§ Zlepšiť udržateľné riadenie prírodných zdrojov, pomôcť znížiť riziko budúceho konfliktu a poskytnúť silnú platformu pre hospodársky rozvoj.

§ Podporiť mechanizmy na zvýšenie zákonného obchodu vrátane správy hraníc a ciel a takisto aj regionálna spolupráca na ochranu cezhraničnej environmentálnej biodiverzity.

D. Obnovenie dôvery medzi susedmi

Politické návrhy:

§ Podpora regionálnych záväzkov rámcovej dohody.

§ EÚ by sa mala snažiť zapájať sa do mechanizmov dohľadu Konžskej demokratickej republiky stanovených v rámcovej dohode a aktívne ich podporovať a mala by zabezpečiť náležité následné kroky.

§ Podpora výboru Bezpečnostnej rady zriadeného na základe rezolúcie 1533 (2004) o Konžskej demokratickej republike, skupiny expertov, ako aj rozšíreného mechanizmus spoločného overovania ICGLR.

§ Podpora demokratizačných procesov, a to najmä v Konžskej demokratickej republike, Rwande, Burundi a Ugande, pričom sa zohľadnia časové harmonogramy volieb v krajinách tejto oblasti.

§ Presadzovanie regionálnej bezpečnosti vo fórach, ako sú CEPGL, ICGLR a AÚ, ako súčasť širšieho politického partnerstva.

§ Podpora politík v demobilizácie, odzbrojenia, repatriácie, opätovného osídlenia a reintegrácie, ktoré sa týkajú FDLR a ostatných síl s negatívnym vplyvom pochádzajúcich z krajín susediacich s Konžskou demokratickou republikou.

§ Podpora justičnej stratégie pre oblasť Veľkých jazier na základe justičnej spolupráce medzi krajinami v regióne a nepretržitá spolupráca s Medzinárodným trestným súdom. Hoci EÚ sa už zúčastňuje na rozvoji justície v krajine a na východe Konžskej demokratickej republiky, zriadenie zmiešaných súdov v Konžskej demokratickej republike medzinárodným spoločenstvom by mohlo v prípade potreby ešte doplniť toto úsilie.

E. Zriadenie spoľahlivého medzinárodného podporného mechanizmu

Politické návrhy:

§ Podpora osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN a záväzkov rámcovej dohody. Politické výbory dohľadu potrebujú operačné mechanizmy.

§ Zabezpečenie koordinovaného vykonávania záväzkov Konžskej demokratickej republiky a regionálnych záväzkov stanovených v rámcovej dohode.

§ Presadzovanie vzájomnej zodpovednosti krajín z oblasti Veľkých jazier a darcov.

§ Vždy, keď to je možné, stavať na existujúcich národných/regionálnych rozvojových plánoch.

V. Záver

Najnovšia kríza poskytuje nielen možnosť na opätovnú angažovanosť, ale znamená aj naliehavú požiadavku položiť základy pre trvalý mier a rozvoj v oblasti Veľkých jazier. Rámcová dohoda sprostredkovaná OSN predstavuje obnovený politický a regionálny konsenzus pre trvalú stabilizáciu. EÚ môže a mala by zohrávať aktívnu úlohu pri podporovaní tohto úsilia.

11. jún 2013

[1] Organizáciu tvorí jedenásť členských štátov, a to: Angola, Burundi, Keňa, Konžská republika, Konžská demokratická republika, Rwanda, Stredoafrická republika, Sudán, Tanzánia, Uganda a Zambia.

[2] 24. februára 2013 Angola, Burundi, Južná Afrika, Južný Sudán, Konžská demokratická republika, Konžská republika, Rwanda, Stredoafrická republika, Tanzánia a Uganda podpísali rámec pre mier, bezpečnosť a spoluprácu Konžskej demokratickej republiky a oblasti. Ručiteľmi súOSN, Africká únia, Medzinárodná konferencia o oblasti Veľkých jazier (ICGLR) pozostávajúca z 11 štátov a 14-členné juhoafrické rozvojové spoločenstvo (SADC).

[3] „Výbor Bezpečnostnej rady zriadený na základe rezolúcie 1533 (2004) o Konžskej demokratickej republike vznikol 12. mája 2004 s cieľom dohliadať nad príslušnými sankčnými opatreniami a vykonávať úlohy stanovené Bezpečnostnou radou […] Sankčný výbor podporuje skupina expertov vymenovaná generálnym tajomníkom na monitorovanie vykonávania systému sankcií s osobitným zameraním na provincie Nord-Kivu, Sud-Kivu a okres Ituri“.

[4] Misia EUPOL RD Congo podporuje úsilie vnútroštátnych konžských orgánov o reformu vnútroštátnej polície. Cieľom misie je aj pomôcť zlepšiť vzájomné pôsobenie polície a systému trestného súdnictva, čím prispeje k boju proti beztrestnosti sexuálneho násilia a zneužívania ľudských práv. Misia EUPOL RD Congo sa začala v júli roku 2007 a jej mandát bol nedávno predĺžený do septembra 2013. Misia EUSEC RD Congo poskytuje poradenstvo a pomoc pri reforme obrany v Konžskej demokratickej republike s cieľom pomôcť konžským orgánom zriadiť obranný mechanizmus schopný zaručiť bezpečnosť konžských obyvateľov a súčasne dodržiavať demokratické normy, ľudské práva a zásady právneho štátu, ako aj zásady dobrej správy vecí verejných a transparentnosť. Misia sa začala 8. júna 2005 a v septembri roku 2012 bol jej mandát predĺžený do 30. septembra 2013. Na základe politickej dohody MBR bude nasledovať dvanásťmesačná konečná fáza prechodu, ktorej cieľom bude ukončenie alebo odovzdanie úloh tejto misie.