ESP predstavuje dlhodobú spoluprácu s krajinami susediacimi s EÚ, ale musí tiež brať do úvahy najnaliehavejšie potreby. V nasledujúcich troch až piatich rokoch bude najnaliehavejšou výzvou v mnohých častiach susedstva stabilizácia. Príčiny nestability a sa často nachádzajú mimo samotnej oblasti bezpečnosti. EÚ sa svojím prístupom bude snažiť o komplexné riešenie zdrojov nestability vo všetkých oblastiach. Chudoba, nerovnosť, pocit nespravodlivosti, korupcia, slabý hospodársky a sociálny rozvoj a nedostatok príležitostí – najmä pre mladých ľudí – môžu vo vzťahu k radikalizácii predstavovať korene nestability a zvyšujúcu sa zraniteľnosť. V rámci novej ESP sa vyvinie značné úsilie na podporu hospodárstiev a zlepšovanie vyhliadok pre miestne obyvateľstvo. Táto politika by mala pomôcť partnerským krajinám stať sa miestom, kde si chcú ľudia budovať svoju budúcnosť, a pomôcť vysporiadať sa s nekontrolovaným pohybom ľudí.

Na regionálnej úrovni sa bude v súlade so záväzkami prijatými na samite v Rige v roku 2015 ďalej posilňovať Východné partnerstvo. Únia pre Stredozemie môže zohrávať výraznejšiu úlohu pri podpore spolupráce medzi južnými susedmi. Nová ESP sa bude pri riešení regionálnych výziev snažiť o zapojenie ďalších regionálnych subjektov za hranicami susedstva a tam, kde je to vhodné.

Preskúmanie, ktoré navrhol predseda Juncker a ktoré požadujú členské štáty EÚ, prinieslo vyše 250 odpovedí na verejnú konzultáciu zo strany členských štátov, partnerských vlád, inštitúcií EÚ, medzinárodných organizácií, sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti, podnikateľskej sféry, think tankov, akademickej obce a verejnosti, ktoré do značnej miery potvrdili potrebu zmeny v rámci ESP – jej podstaty aj metodiky.

Medzitým sa do centra pozornosti dostala vzájomná prepojenosť EÚ a jej susedov. K hraniciam Európskej únie prichádza rastúci počet utečencov, ktorí dúfajú, že tu nájdu bezpečnejšiu budúcnosť. Energetické krízy zdôraznili potrebu EÚ spolupracovať so susediacimi krajinami v oblasti energetickej bezpečnosti vrátane diverzifikácie energetických zdrojov, trás a dodávateľov. Došlo k teroristickým činom ovplyvňujúcim EÚ a susedstvo, naposledy išlo o odporné teroristické útoky v Paríži 13. novembra.

Nová ESP by sa mala zamerať na koherentnejšie úsilie vyvíjané zo strany EÚ a členských štátov. EÚ má väčší vplyv, keď zastáva spoločný prístup a sprostredkováva jednotné posolstvo. Ponúka partnerom viac, keď využíva svoje zdroje strategickým a koordinovaným spôsobom. Preto popri diskusiách s partnermi budú mať Rada a členské štáty väčšiu úlohu pri určovaní priorít a pri podpore ich vykonávania. To bude zahŕňať aj spoločné plánovanie. Členské štáty budú vyzvané, aby zohrávali úlohu hlavného partnera pre určité iniciatívy alebo sa podieľali na určitom reformnom úsilí.

Prístup založený na stimuloch (zásada „viac za viac“) bol úspešný pri podpore reforiem v oblasti dobrej správy vecí verejných, demokracie, právneho štátu a ľudských práv – čiže v oblastiach, v ktorých existuje záväzok partnerov k takýmto reformám. Tento prístup sa však nepreukázal ako dostatočne výrazná motivácia na vytvorenie záväzku reformovať v prípade, ak na to nie je politická vôľa. V týchto prípadoch preskúma EÚ účinnejšie spôsoby na presadenie zásadných reforiem u partnerov, a to prostredníctvom spolupráce s občianskymi, hospodárskymi a sociálnymi aktérmi.

Väčšina účastníkov konzultácie o ESP by privítala určitú formu spoločného politického rámca pre východné a južné susedstvo. Vyjadrila sa však jasná požiadavka na zmenu, pričom partnerstvá medzi EÚ a jej susednými partnermi by mali byť adresnejšie, diferencovanejšie a mali by zohľadňovať odlišné ambície, schopnosti a záujmy.

Niektoré nové – ale aj mnohé existujúce nástroje – možno využívať účinnejšie, a tým prispieť k vytvoreniu lepších podmienok pre rast a zamestnanosť. EÚ by mala zintenzívniť spoluprácu s medzinárodnými finančnými inštitúciami, predovšetkým s Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“), Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“), Svetovou bankou a Medzinárodným menovým fondom (ďalej len „MMF“) a príslušnými medzinárodnými organizáciami pre rozvoj súkromného sektora a iniciatívy, ktoré podporujú inkluzívny rast a zamestnanosť, a zlepšiť životné podmienky občanov. Mali by sa podporovať dodatočné opatrenia na posilnenie partnerstiev so súkromným sektorom, ako aj využívanie inovačných prístupov – napríklad spájanie grantov a úverov– ktoré predstavuje dôležitý prostriedok na získavanie dodatočných zdrojov a zvyšovanie vplyvu pomoci EÚ.

V mnohých susediacich krajinách zohráva kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o spôsob fungovania spoločnosti, etnická, náboženská a kultúrna identita a tradície. Počas verejnej konzultácie uviedli zainteresované strany tieto faktory a požiadali EÚ, aby umožnila väčšiu spoluzodpovednosť. EÚ by preto mala rozšíriť kontakty s príslušnými členmi občianskej spoločnosti v jej najširšom zmysle ako aj so sociálnymi partnermi.

Mala by sa ďalej podporovať vnútroštátna, národná a regionálna občianska spoločnosť, a to tak priamymi spôsobmi, ako aj a prostredníctvom uľahčenia zapojenia iných organizácií. V tomto ohľade môže dôležitú úlohu zohrávať Európska nadácia na podporu demokracie. EÚ by mala podporovať rozvoj kapacít odborníkov a vedúcich predstaviteľov občianskej spoločnosti v susediacich krajinách využívaním napr. štipendijných programov občianskej spoločnosti, pričom by mala v tejto súvislosti uznávať dôležitú úlohu mladých ľudí.

Osobitná pozornosť sa bude venovať realizácii akčného plánu EÚ pre rodovú rovnosť 2016 – 2020, ktorý by mal poskytovať informácie pre programovanie nástroja európskeho susedstva a podporiť partnerov ESP v plnení ich záväzkov v oblasti rodovej rovnosti a posilniť postavenie dievčat a žien, čo je zároveň v súlade so všeobecnou agendou 2030. Dôraz sa bude klásť na zabezpečenie duševnej a telesnej nedotknuteľnosti dievčat a žien, na podporu ich sociálnych a hospodárskych práv a posilňovanie ich postavenia, na ich prístup k spravodlivosti, vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a iným sociálnym službám, na posilňovanie ich vplyvu a politickej účasti a na posunutie inštitucionálnej kultúry tak, aby spĺňala tieto záväzky.

EÚ bude spolupracovať so všetkými partnermi v rámci otvoreného dialógu o otázkach ľudských práv a demokracie vrátane oblastí, v ktorých sa tieto skúsenosti môžu líšiť. Ľudské práva a demokracia budú vo vzájomne dohodnutých formátoch aj naďalej jedným z bodov nášho politického dialógu so všetkými partnermi. Podpora sa bude poskytovať fóram občianskej spoločnosti.

Účinné protikorupčné opatrenia, hlavne v oblasti prevencie, by sa mali vykonávať v súvislosti s veľkými prípadmi verejného obstarávania, privatizáciou, reformou štátnom vlastnených/kontrolovaných spoločností alebo podobnými oblasťami, v ktorých existujú vysoké korupčné tendencie, a to aj podporou kľúčovej úlohy občianskej spoločnosti.

EÚ môže pomôcť zlepšiť zamestnateľnosť miestnej pracovnej sily, ako aj pomôcť zamerať úsilie na rozvoj zručností a schopností a vytváranie príležitostí predovšetkým pre mladých mužov a ženy. Toto by malo zahŕňať aktivity počnúc podporou pre mimoškolské vzdelávanie („neformálne vzdelávanie“) až po aktivity súvisiace s uľahčením prístupu k základnému a stredoškolskému vzdelaniu, s bojom proti negramotnosti, zabezpečovaním rozvoja zručností, učňovským vzdelávaním a odbornou prípravou na pracovisku. EÚ významne posilní rozsah zapojenia partnerov v susediacich krajinách v programe Erasmus + vrátane vyššej úrovne financovania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj uľahčeniu účasti na programe Erasmus + pre inštitúcie vysokoškolského vzdelávania z konfliktných regiónov.

Mala by sa posilniť podpora digitálneho hospodárstva, aby sa harmonizovalo digitálne prostredie medzi EÚ a jej susedmi. To vytvorí priestor pre nové pracovné miesta, rast a inovácie – najmä v prospech mladých ľudí z hľadiska príležitostí na vzdelávanie a zamestnanosť – a to lokálne alebo na diaľku, a pre počiatočný kapitál pre začínajúce malé podniky.

V mnohých partnerských krajinách je hlavným zdrojom zamestnanosti poľnohospodárstvo a EÚ by mala pokračovať v podpore udržateľných a inkluzívnych politík a investícií do modernizácie odvetvia, a v diverzifikácii do iných činností vytvárajúcich príjem vo vidieckych oblastiach, kde je to potrebné. EÚ bude podporovať hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje prostredníctvom riešenia problémov v oblasti životného prostredia, ako sú degradácia a boj o prírodné zdroje. EÚ by mala takisto prispieť k rozvoju námorného hospodárstva a zároveň spolupracovať na vytvorení spoločnej vízie udržateľného využívania spoločných morí.

Výskum, veda a inovácie zohrávajú kľúčovú úlohu v snahe vytvoriť dôstojné a udržateľné pracovné miesta v európskom susedstve. Prostredníctvom uľahčovania intenzívnejšej účasti susediacich krajín na iniciatívach EÚ, ako sú napríklad sieť Enterprise Europe Network, Horizont 2020 a programy EÚ COSME, pripojenie na sieť GÉANT a podpora koncepcie „inteligentnej špecializácie“ vypracovanej v rámci regionálnej politiky EÚ na vytvorenie výskumných a inovačných stratégií, by sa mala podporovať modernizácia a diverzifikácia hospodárstva. Rozvoj spoločného priestoru vedomostí a inovácií medzi EÚ a jej východnými a južnými susediacimi krajinami by sa mal podporovať pomocou vedeckých dôkazov s cieľom vytvárať pracovné miesta založené na znalostiach a prilákať investorov do inovatívnych podnikov v EÚ a v susedstve. EÚ bude naďalej pokračovať v zosúlaďovaní a integrovaní spoločných priorít výskumu a inovácií prostredníctvom spoločných programov, ako je partnerstvo pre výskum a inovácie v oblasti Stredozemia (PRIMA) a pridruženie susediacich krajín k programu Horizont 2020.

EÚ bude podporovať partnerov pri modernizácii ich hospodárstiev smerom k inteligentnému a udržateľnému rastu zapojením sa do hospodárskeho dialógu, politickým poradenstvom a mobilizáciou finančnej pomoci. Bude podporovať lepšie podnikateľské prostredie a reformy, ktoré umožnia väčšie investície, ako aj vytváranie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest. Bude sa takisto zameriavať na podporu malých a stredných podnikov, ktoré sú hlavným tvorcom pracovných miest (a sú už podporované v rámci DCFTA, najmä prostredníctvom opatrení na zlepšenie prístupu k financovaniu a informáciám). Mali by sa podporiť reformy na posilnenie hospodárskeho a sociálneho rozvoja (ako je rozvoj zručností, sociálna ochrana, vzdelávanie, voda a zdravotníctvo).

Mnohí partneri však v súčasnosti nemajú v záujem o vykonávanie takéhoto modelu. Pre tých, ktorí nemajú záujem zapojiť sa do rokovaní o DCFTA, sa budeme spoločne snažiť o určenie atraktívnych a realistických alternatív k podpore integrácie a posilneniu obchodných a investičných vzťahov, ktoré odrážajú spoločné záujmy. EÚ ponúkne tam, kde je to možné, viac flexibility a užšie možnosti nad rámec existujúcich preferenčných alebo nepreferenčných obchodných dohôd tým, ktorí sa na začiatku nerozhodli pre účasť vo všetkých odvetviach.

Plné a účinné vykonávanie týchto dohôd je kľúčovou prioritou partnerov dohody o pridružení/DCFTA. Bude podporovať reformy a udržateľný rast. Ako sa stanovilo na samitoch Východného partnerstva vo Vilniuse v roku 2013 a v Rige v roku 2015, vykonávanie dohody o pridružení/DCFTA – ktoré budú sprevádzať reformy – vyústi do partnerskej komplexnej aproximácie s medzinárodnými normami, právnymi predpismi a normami EÚ. To povedie k postupnej hospodárskej integrácii partnerov do vnútorného trhu EÚ a tým k vytvoreniu hospodárskeho priestoru. Takáto ambiciózna dlhodobá vízia hospodárskej integrácie medzi zainteresovanými partnermi a EÚ je žiaduca. Prispeje tiež k dlhodobým cieľom širšej oblasti hospodárskej prosperity založenej na pravidlách Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) a zvrchovaným rozhodnutiam v celej Európe a mimo nej.

Na juhu by sa malo v súlade s akčným plánom regionálnej dopravy na roky 2014 – 2020, ktorý sa zaoberá riešením námornej, leteckej, železničnej, cestnej a mestskej dopravy, hľadať zbližovanie v oblasti regulácie a harmonizácie. Súčasne by EÚ mala určiť prioritné projekty regionálnej infraštruktúry a pripraviť orientačné mapy budúcej dopravnej siete v oblasti Stredozemia.

Spolupráca týkajúca sa dopravnej prepojenosti a telekomunikácií prispieva k hospodárskemu rozvoju partnerov a môže byť prostriedkom na podporu dialógu a východiskom pre ich vzájomnú regionálnu spoluprácu. Kľúčom k podpore hospodárskeho rastu medzi susedskými krajinami a EÚ na východe je bezpečný a udržateľný systém dopravy napojený na transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T). EÚ by preto mala rozšíriť základnú sieť TEN-T na východných partnerov a spolu s medzinárodnými finančnými inštitúciami a ďalšími partnermi podporiť potrebné investície do tejto rozšírenej siete.

EÚ bude predovšetkým stimulovať podnikateľov, aby priamo rokovali s partnermi vo svojom susedstve. Hospodárske diplomatické misie do partnerských krajín ESP je potrebné uskutočňovať systematickejšie, pričom je potrebná účinnejšia mobilizácia európskych podnikov v oblasti podpory obchodu a investícií v susedstve. Okrem toho sa takéto misie použijú na to, aby sa susediacim krajinám s vhodnými partnermi poskytla praktická podpora týkajúca sa konkrétnych výziev hospodárskeho rozvoja vrátane posilnenia ich základných zručností, podnikania a diverzifikácie ich hospodárskej činnosti.

S tými susediacimi krajinami, ktoré o to budú mať záujem, bude EÚ rozvíjať prierezové partnerstvá s cieľom podporiť rast, zamestnanosť a hospodársku modernizáciu. To spojí verejný a súkromný sektor, EÚ a zainteresované členské štáty, medzinárodné finančné inštitúcie a ďalších partnerov, ktorí môžu krajine pomôcť v súlade so stratégiou pre inteligentnú špecializáciu.

S cieľom budovať odolnú energetickú úniu postavenú na ambicióznej politike v oblasti zmeny klímy je EÚ odhodlaná posilňovať dialóg o energetike s krajinami európskeho susedstva v oblasti energetickej bezpečnosti, reforiem energetického trhu a podpory udržateľnej energie. EÚ sa výrazne spolieha na svoje susediace krajiny v oblasti bezpečnej, spoľahlivej a predvídateľnej výroby a prepravy energie, a preto musí posilniť svoj dialóg s partnerskými krajinami v oblasti energetickej bezpečnosti a udržateľnej výroby. Energia je rovnako aj kľúčom k stabilnému vývoju a odolnosti samotných partnerov.

Niektorí naši partneri majú významné alebo potenciálne významné príjmy z vlastných zdrojov energie alebo zo svojej pozície tranzitných krajín. Avšak ekonomická stabilita všetkých partnerov závisí vo väčšej alebo menšej miere od udržateľnej rovnováhy ich spotreby energie a profilu ich zásobovania energiou alebo jej výroby. Niektoré partnerské krajiny na východe sú zraniteľné kvôli prílišnej závislosti na konkrétnych dodávateľoch a majú preto životne dôležitý záujem na zvýšení suverenity prostredníctvom diverzifikácie zdrojov dodávok. EÚ bude tieto snahy aj naďalej podporovať. Iné krajiny na juhu tiež čelia problémom pri riadení svojej stúpajúcej energetickej náročnosti.

Na dosiahnutie celoeurópskej energetickej bezpečnosti sú dôležité iniciatívy, ako napríklad vytvorenie kapacít spätného toku plynu na Ukrajinu, dokončenie južného koridoru zemného plynu a optimálne využívanie energie pri posudzovaní nových objavov a zabraňovaní potenciálnym rizikám.

Zvýšená spolupráca v oblasti energetickej účinnosti, obnoviteľných zdrojov energie, riadenia spotreby a opatrení na zmiernenie a prispôsobenie sa zmene klímy pomôže vytvoriť hospodárstva, ktoré sú efektívnejšie, konkurencieschopné, odolné a stabilné pri súčasnom zvyšovaní energetickej sebestačnosti a znižovaní emisií. Na dosiahnutie týchto cieľov je dôležitá podpora úplného vykonávania očakávanej parížskej dohody o zmene klímy a jej následné zmeny vrátane konkrétnych záväzkov zo strany našich partnerov. EÚ sa bude usilovať o výmenu najlepších postupov a vykonávanie spoločného výskumu vrátane postupného rušenia dotácií na fosílne palivá, zavedenie dôkladných rámcov na monitorovanie, overovanie a vykazovanie emisií (a to aj z dlhodobého hľadiska), na systémy obchodovania s emisiami, ktoré by mohli súvisieť so systémom obchodovania s emisiami EÚ hneď, ako budú pripravené.

S cieľom zvýšiť príležitosti pre investície a obchod EÚ posilní úplnú integrácia trhu s energiou s Moldavskou republikou, Ukrajinou a Gruzínskom prostredníctvom Energetického spoločenstva. EÚ by tiež mala pokračovať v regulačnej aproximácii s inými partnermi v oblastiach spoločného záujmu. Pokiaľ ide o partnerské krajiny južného susedstva, EÚ ponúkne spoluprácu na individuálnom základe na podporu výroby, distribúcie, obchodu a efektívnej spotreby energie. Prvým krokom bude spolupráca EÚ so zainteresovanými partnermi a Medzinárodnou agentúrou pre energiu na uskutočnenie komplexného preskúmania energetickej politiky krajiny vrátane zoznamu prekážok pre investície do energetiky a identifikácie vhodných reforiem.

EÚ bude podporovať subregionálnu spoluprácu vhodnú pre východné Stredozemie, Magreb a Zakaukazsko. Za hranicami susedstva by sa mal nový tematický rámec využiť na rozvinutie spolupráce s partnermi, ako sú Turecko, Kazachstan, Turkménsko a potenciálne Irak, Irán. To uľahčí nadregionálnu prácu a investície v týchto otázkach a nadviaže na úspešné iniciatívy, ako je napríklad INOGATE. Keď na to budú vhodné podmienky, EÚ zváži aj prehodnotenie vzťahu s Ruskom v oblasti energie, a to na základe medzinárodného a európskeho práva.

V. 2. BEZPEČNOSTNÝ ROZMER

Konzultácie ukázali rozšírené želanie na posilnenie pozície bezpečnosti v rámci ESP, aby boli partnerské krajiny odolnejšie voči hrozbám, ktorým v súčasnosti čelia. Nové zameranie na bezpečnosť otvorí širokú škálu nových oblastí spolupráce v rámci ESP. Spolupráca by mohla zahŕňať reformu sektora bezpečnosti, ochranu hraníc, boj proti terorizmu a radikalizácii a krízové riadenie.

V júni 2015 Európska rada znovu potvrdila potrebu posilniť postavenie partnerov a umožniť im predchádzať krízam a riadiť ich aj prostredníctvom konkrétnych projektov budovania kapacít s flexibilným geografickým rozsahom. Vzhľadom na špecifické bezpečnostné výzvy, ktorým partneri čelia, by sa EÚ mala zamerať na posilnenie spolupráce pri reforme sektora bezpečnosti. V nadväznosti na európsky program v oblasti bezpečnosti sa nová ESP zameria na boj proti terorizmu a predchádzanie radikalizácii; boj proti závažnej a organizovanej cezhraničnej trestnej činnosti a korupcii; zlepšovanie justičnej spolupráce v trestných veciach a boj proti počítačovej kriminalite pri plnom dodržiavaní zásad právneho štátu a v súlade s medzinárodným právom vrátane medzinárodného práva súvisiaceho s ľudskými právami.

Aktívna spolupráca s partnermi v rámci susedstva je potrebná pri riešení základných príčin cezhraničných hrozieb a prispieva k zabezpečeniu spoločnej hranice. Spolu so zainteresovanými partnerskými krajinami by sa mala zintenzívniť výmena informácií a budovanie kapacít na riešenie cezhraničných hrozieb. Okrem toho sa nová ESP zameria na prierezové problémy bezpečnosti súvisiace s migráciou, ako napr. prevádzačstvo migrantov, obchodovanie s ľuďmi, sociálna súdržnosť a ochrana/riadenie hraníc.

Vynaloží sa ďalšie úsilie na presadzovanie a posilnenie vykonávania rezolúcie BR OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti, jej následných rezolúcií a rodovej perspektívy v oblasti plánovania, vykonávania a hodnotenia spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky plánovania.

Reforma sektora bezpečnosti: EÚ plánuje zintenzívniť kontakty s orgánmi partnerských krajín, ktoré sa zaoberajú otázkami súvisiacimi s bezpečnosťou. Zainteresované partnerské krajiny by sa mali podporiť pri ich reforme civilnej a vojenskej bezpečnosti. Takáto spolupráca môže zahŕňať strategické a politické poradenstvo, budovanie inštitúcií a kapacít, dialóg s občianskou spoločnosťou a podporu komunitných bezpečnostných programov.

Boj proti terorizmu a predchádzanie radikalizácii: Hrozba terorizmu a radikalizácie ovplyvňuje Európu aj jej susedov. EÚ preto bude intenzívnejšie spolupracovať s partnermi v boji proti terorizmu vrátane predchádzania radikalizácii a boja proti násilnému extrémizmu, podpory reakcií trestného súdnictva na boj proti terorizmu a boj proti financovaniu terorizmu prostredníctvom vhodných rámcov na boj proti praniu špinavých peňazí. Pri predchádzaní radikalizácii bude mať zásadný význam zapojenie občianskej spoločnosti, a to najmä mládežníckych organizácií. Významnou platformou na výmenu skúseností a spoluprácu bude existujúca sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) a jej nedávno zriadené centrum excelentnosti. Súčasťou širšej deradikalizačného úsilia bude tiež riešenie širších otázok ako neefektívna spravodlivosť, rodový rozdiel, nenávistné prejavy, nezamestnanosť mladých ľudí a negramotnosť. Kľúčovým prvkom bude medzikultúrny dialóg, ktorý podporuje napríklad nadácia Anny Lindhovej.

Narúšanie organizovanej trestnej činnosti: organizačná trestná činnosť a korupcia môžu ohrozovať stabilitu v širšom regióne. EÚ by mala zvýšiť podporu partnerských krajín v ich boji proti závažnej a organizovanej medzinárodnej trestnej činnosti vrátane boja proti prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi a mala by rozložiť siete trestnej činnosti prostredníctvom podpory využívania finančného vyšetrovania ako doplnku k výlučne trestnoprávnym nástrojom. Na tento účel sa európsky program v oblasti bezpečnosti zaviazal k rozšíriť svoju činnosť v oblasti „politického cyklu“ (týkajúcu sa závažnej a organizovanej trestnej činnosti) do susedných krajín. EÚ by mala takisto preskúmať možnosť zapojenia partnerských krajín do existujúcich sietí finančného vyšetrovania (ako napríklad siete finančných spravodajských jednotiek). Okrem toho bude EÚ naďalej spolupracovať s partnerskými krajinami v oblasti boja proti nedovolenému obchodovaniu s ľuďmi, nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami a drogami a podporovať ich pri vykonávaní integrovaných a vyvážených vnútroštátnych politík v oblasti boja proti drogám. V prípade potreby sa EÚ bude snažiť zlepšiť právny rámec pre justičnú a policajnú spoluprácu s partnerskými krajinami a pracovať na jeho vykonávaní. Spoločne s Interpolom by sa mala preskúmať potreba vybudovať ďalšie kapacity presadzovania práva v susedných krajinách a pracovať na uľahčení výmeny informácií s členskými štátmi EÚ a Europolom. Spoločne s Eurojustom bude EÚ podporovať intenzívnejšiu angažovanosť a spoluprácu v záujme uľahčenia justičnej spolupráce pri vyšetrovaní všetkých závažných trestných činov.

Boj proti počítačovej kriminalite: Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ poskytuje operatívny rámec pre ďalšiu spoluprácu s partnermi v rámci susedstva. EÚ by mala poskytnúť pomoc pri budovaní kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti a odolnosti informačných infraštruktúr, v oblasti boja proti počítačovej kriminalite a počítačovému terorizmu vrátane analýzy hrozieb, pri posilnení špecializácie v oblasti presadzovania práva, justičnej odbornej prípravy a podpore vytvárania príslušných národných politík, stratégií a inštitúcií v tretích krajinách. EÚ bude naďalej u svojich partnerov v rámci susedstva podporovať ratifikáciu a vykonávanie budapeštianskeho Dohovoru o počítačovej kriminalite. V dohovore sa stanovuje vzor pre vypracovávanie vnútroštátnych právnych predpisov na boj proti kybernetickej kriminalite a základ pre medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti.

Zmiernenie chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík: pomoc partnerom zlepšiť ich kapacity pripravenosti a reakcie, a to aj prostredníctvom centier excelentnosti financovaných EÚ.

Spoločná bezpečnostná a obranná politika (ďalej len „SBOP“) – spolupráca a riešenie dlhotrvajúcich konfliktov: štruktúry vytvorené v rámci bezpečnostnej a obrannej architektúry EÚ môžu fungovať ako fórum zamerané na výmenu osvedčených postupov pre spoluprácu na spoločných cieľoch, ako aj na budovanie kapacít. Nový impulz bude venovaný spolupráci vo veciach týkajúcich sa SBOP. S cieľom posilniť ducha partnerstva a spoločnej zodpovednosti – od prípadu k prípadu – by sa v rámci misií a operácií SBOP mala podporovať účasť partnerských krajín, bojové skupiny EÚ a ich prepojenie na príslušné programy a agentúry, ako napríklad Európska obranná agentúra a Európska bezpečnostná a obranná akadémia. EÚ sa bude usilovať o zaistenie bezpečnosti a obrany dialógov s partnerskými krajinami a o uľahčenie účasti úradníkov a dôstojníkov z partnerských krajín na kurzoch na príslušných obranných akadémiách. V súlade s komplexným prístupom EÚ k vonkajším konfliktom a krízam sa použijú všetky dostupné prostriedky – v prípade potreby vrátane misií a operácií SBOP alebo osobitných zástupcov EÚ – na podporu riadenia kríz a riešenie dlhotrvajúcich konfliktov v susedstve.

Krízové riadenie a reakcia na krízu: EÚ by mala vytvárať partnerské kapacity pre včasné varovanie, prevenciu a pripravenosť tým, že ponúkne úzke partnerstvo v oblasti civilnej ochrany a spoluprácu s mechanizmom civilnej ochrany EÚ. EÚ bude tiež klásť väčší dôraz na aspekty zdravotnej bezpečnosti posilnením kapacít krajiny účinne reagovať na ohrozenia zdravia vrátane prenosných ochorení. Na základe ad hoc rozhodnutí by sa vo svetle potrieb súvisiacich s reakciou na krízu mohol umožniť prístup k snímkam poskytnutých satelitným strediskom EÚ. Pružnosť pri plánovaní a používaní ESP a iných finančných nástrojov bude pri tomto prístupe kľúčová. Preto sa zabezpečí úzka koordinácia bezpečnostných činností vykonávaných v rámci ESP, so širšími SZBP/SBOP, s prácou členských štátov EÚ na dvojstrannej úrovni a s príslušnými medzinárodnými organizáciami. Mali by sa takisto preskúmať synergie s ostatnými nástrojmi spolu spojené s prácou na zásadovej humanitárnej pomoci vychádzajúcej z potrieb, ako aj z odolnosti a stabilizácie. V súlade s komplexným prístupom EÚ bude zapojenie členských štátov a agentúr EÚ kľúčom pri navrhovaní a vykonávaní podpory v sektore bezpečnosti.