OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o pozícii Rady prijatej v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území /* COM/2014/0570 final - 2010/0208 (COD) */





2010/0208 (COD) OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o pozícii Rady prijatej v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území 1. Súvislosti Dátum predloženia návrhu Európskemu parlamentu a Rade (dokument 2010/0208 COD): || 14. júla 2010 Dátum stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: || 9. decembra 2010 Dátum pozície Európskeho parlamentu v prvom čítaní: || 5. júla 2011 Dátum predloženia pozmeňujúceho návrhu: || [*] Dátum prijatia pozície Rady: || 23. júla 2014 * Komisia nevypracovala pozmeňujúci návrh, ale vyjadrila svoje názory na pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu v „Oznámení Komisie o krokoch prijatých v nadväznosti na stanoviská a uznesenia, ktoré prijal Parlament na svojej schôdzi v júli 2011“ (dokument SP (2011) 8072) zaslanom Európskemu parlamentu 8. septembra 2011. 2. Cieľ návrhu Komisie Európska únia (EÚ) prijala komplexný právny rámec na povoľovanie výrobkov pozostávajúcich alebo vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“). Postup povoľovania sa vzťahuje na GMO určené na použitie ako potraviny a krmivá, na ich priemyselné spracovanie a pestovanie a na výrobky z nich vyrobené určené na použitie ako potraviny a krmivá. Cieľom systému EÚ pre povoľovanie je zamedziť nepriaznivým účinkom GMO na zdravie ľudí a zvierat a na životné prostredie a zároveň vytvoriť vnútorný trh pre tieto výrobky. V dvoch právnych predpisoch, konkrétne v smernici 2001/18/ES o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia[1] a v nariadení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách[2] sa stanovuje povoľovanie GMO pred ich uvedením na trh. V oboch právnych predpisoch sú stanovené vedecky podložené normy na hodnotenie možných rizík pre zdravie ľudí a zvierat a pre životné prostredie, ako aj požiadavky na označovanie. Nariadením (ES) č. 1830/2003[3] sa okrem toho stanovujú pravidlá týkajúce sa vysledovateľnosti a označovania GMO a vysledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z GMO. V marci 2009 Rada zamietla návrhy Komisie, v ktorých sa požadovalo, aby Rakúsko a Maďarsko zrušili svoje vnútroštátne ochranné opatrenia, keďže podľa Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) neboli podložené vedeckými dôkazmi, ktoré sú podľa právnych predpisov EÚ nevyhnutné. V nadväznosti na to požiadala skupina 13 členských štátov[4] Komisiu o to, aby vypracovala návrhy, ktorými by sa členským štátom poskytla sloboda rozhodovať o pestovaní GMO[5]. V septembri 2009 sa v politických usmerneniach pre novú Komisiu, ktoré stanovil predseda Barroso, poukázalo na zásadu subsidiarity v oblasti GMO ako na príklad toho, že nie vždy existuje vyváženosť medzi právnym rámcom EÚ a potrebou zohľadňovať rozmanitosť v EÚ pozostávajúcej z 27 členských štátov. Podľa týchto usmernení by malo byť možné skombinovať vedecky podložený systém Európskej únie pre povoľovanie GMO so slobodou členských štátov rozhodovať o tom, či chcú na svojom území pestovať geneticky modifikované plodiny alebo nie. Navrhované nariadenie odráža tieto politické usmernenia tým, že poskytuje právny základ v právnom rámci EÚ, pokiaľ ide o GMO, pre členské štáty s cieľom obmedziť alebo zakázať na celom ich území alebo na jeho časti pestovanie GMO, ktoré boli povolené na úrovni EÚ. Takéto zákazy alebo obmedzenia sa musia zakladať na iných dôvodoch než je hodnotenie rizík pre životné prostredie a zdravie vykonávané v rámci systému EÚ pre povoľovanie. 3. Pripomienky k pozícii Rady 3.1. Všeobecné poznámky Návrh Komisie bol predložený Európskemu parlamentu a Rade 14. júla 2010. Európsky parlament prijal svoju pozíciu v prvom čítaní 5. júla 2011 a podporil hlavné ciele návrhu Komisie s výhradou 28 pozmeňujúcich návrhov. Nebol predložený žiadny zmenený návrh Komisie. V „Oznámení Komisie o krokoch prijatých v nadväznosti na stanoviská a uznesenia, ktoré prijal Parlament na svojej schôdzi v júli 2011“ (dokument SP (2011) 8072) zaslanom Európskemu parlamentu 8. septembra 2011 Komisia uviedla, že môže v plnom rozsahu, čiastočne, v zásade alebo pod podmienkou preformulovania akceptovať 21 z 28 pozmeňujúcich návrhov, keďže tieto pozmeňujúce návrhy by podľa jej názoru mohli návrh Komisie objasniť alebo vylepšiť a sú v súlade s jeho všeobecnými cieľmi. Pred prijatím pozície Európskeho parlamentu v prvom čítaní a po jej prijatí sa uskutočnili diskusie v Rade s cieľom nájsť spoločné stanovisko. Tieto diskusie boli ukončené prijatím politickej dohody kvalifikovanou väčšinou na zasadnutí Rady pre životné prostredie dňa 12. júna 2014, ktorá sa premenila na spoločnú pozíciu Rady na zasadnutí Rady dňa 23. júla 2014. Komisia sa domnieva, že spoločná pozícia Rady odzrkadľuje pôvodné ciele návrhu Komisie. Hoci spoločná pozícia sa v určitých prvkoch líši od návrhu Komisie, Komisia je presvedčená, že pokrýva všetky otázky, ktoré pri prijímaní svojho návrhu považovala za podstatné. 3.2. Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu akceptované Komisiou a zahrnuté úplne, čiastočne alebo v zásade do pozície Rady v prvom čítaní · Odôvodnenia Pozmeňujúci návrh 2, v ktorom sa vysvetľujú osobitné aspekty harmonizovaného posudzovania environmentálnych rizík EÚ požadovaného podľa smernice 2001/18/ES, Komisia prijíma. Spoločná pozícia Rady čiastočne zahŕňa tento pozmeňujúci návrh v pozmenenom odôvodnení 2 všeobecným odkazom na prílohu II k smernici 2001/18/ES. Pozmeňujúci návrh 11, v ktorom sa odkazuje na význam zabránenia tomu, aby vnútroštátne opatrenia, ktoré obmedzujú alebo zakazujú pestovanie GMO bránili vykonávaniu biotechnologického výskumu, Komisia prijíma. Tento pozmeňujúci návrh bol v celom rozsahu zapracovaný do nového odôvodnenia 15 spoločnej pozície Rady. Pozmeňujúci návrh 44 obsahuje výzvu na prijatie aktualizovaných usmernení k posudzovaniu environmentálnych rizík v nadväznosti na závery Rady pre životné prostredie zo 4. decembra 2008. Spresňuje sa v ňom, že tieto usmernenia by nemali vychádzať len zo zásady skutočnej zhody alebo z koncepcie porovnávacieho posúdenia bezpečnosti. Táto časť pozmeňujúceho návrhu sa môže prijať po preformulovaní s cieľom objasniť, že právnym odkazom na hodnotenie environmentálnych rizík je príloha II k smernici 2001/18/ES, v ktorej sa uvádza, že „porovnanie charakteristických znakov GMO s charakteristickými znakmi nemodifikovaných organizmov za zodpovedajúcich podmienok ich uvoľnenia alebo použitia pomôže pri zisťovaní konkrétnych možných nepriaznivých účinkov, ktoré vyplývajú z genetickej modifikácie“. V posúdení environmentálnych rizík je vhodné vychádzať z predchádzajúcich poznatkov a skúseností a používať vhodnú referenčnú rastlinu s cieľom zdôrazniť rozdiely spojené s geneticky modifikovanou rastlinou v danom životnom prostredí. Okrem toho sa v usmernení k posúdeniu rizika vypracovanom v rámci Kartagenského protokolu o biologickej bezpečnosti v roku 2012 dodržiava prístup, ktorý je v súlade s prístupom EFSA, t. j. ide o viacstupňový prístup, uplatňovaný individuálne, založený na porovnávacej analýze, ktorý sa vzťahuje na rovnakých sedem rizikových oblastí. Spoločná pozícia Rady čiastočne zahŕňa tento oddiel pozmeňujúceho návrhu 44 v novom článku 2 pozmeňujúcej smernice, kde sa vyžaduje, aby Komisia informovala o pokroku vo veci udelenia normatívneho statusu posilnenému usmerneniu EFSA z roku 2010 o posudzovaní environmentálnych rizík geneticky modifikovaných rastlín. · Pripojenie orientačného zoznamu dôvodov na zavedenie vyraďovacích opatrení Posúdenie potenciálnych rizík pre zdravie ľudí a zvierat a pre životné prostredie, pokiaľ ide o zámerné uvoľňovanie GMO, je plne harmonizované prostredníctvom prílohy II k smernici 2001/18/ES. Rozsah posudzovania GMO určených na pestovanie zahŕňa všetky možné oblasti environmentálnych rizík na celom území EÚ, a to aj na regionálnej alebo miestnej úrovni. Do úvahy sa berie napríklad posúdenie invazívnosti alebo perzistentnosti genetickej modifikácie, možnosť kríženia s domácimi pestovanými alebo divo rastúcimi rastlinami, ochrana biodiverzity a pretrvávajúca vedecká neistota. GMO sa môže povoliť iba vtedy, ak sa pri posudzovaní rizík dospeje k záveru, najmä po preskúmaní uvedených prvkov, že GMO je bezpečný pre zdravie ľudí a zvierat a pre životné prostredie. V návrhu Komisie sa stanovuje, že opatrenia členských štátov, ktorými sa obmedzuje alebo zakazuje pestovanie GMO na základe tohto návrhu (tzv. „vyraďovacie opatrenia“), sa musia zakladať na iných dôvodoch, než sú dôvody, ktoré súvisia s posúdením nepriaznivých účinkov na zdravie a životné prostredie, ktoré by mohli vzniknúť zo zámerného uvoľňovania alebo umiestňovania GMO na trh. Pozmeňujúce návrhy 5, 8, 10, 41 a 47 preto môže Komisia prijať pod podmienkou, že budú preformulované tak, aby bolo jasné, že dôvody, ktoré členské štáty oprávňujú neprijať opatrenia, nie sú v rozpore s posudzovaním environmentálnych rizík na úrovni celej EÚ. V spoločnej pozícii Rady sa v zmenených odôvodneniach 10 a 11 a v novom článku 26b ods. 3 zmenenej smernice zavádza odlišná definícia dôvodu súvisiaceho so životným prostredím, ktorou sa zabezpečuje, aby na úrovni členského štátu nedošlo k interferencii s posúdením rizík na úrovni celej EÚ: “environmentálne politické ciele sa odlišujú od prvkov posudzovaných podľa smernice 2001/18/ES a nariadenia (ES) č. 1829/2003”. Komisia sa domnieva, že znenie navrhované Radou je v súlade s cieľom návrhu. Inak Komisia môže akceptovať dôvody nesúvisiace s environmentálnym rozmerom, ktoré navrhol buď Európsky parlament alebo Rada, keďže tieto sú vo svojej podstate značne podobné. · Iné úpravy navrhovaného nového článku 26b zmenenej smernice Komisia súhlasí so stanoviskom Európskeho parlamentu, že je potrebné včas sprístupniť hospodárskym subjektom (vrátane pestovateľov) potrebné informácie o akomkoľvek obmedzení alebo zákaze pestovania GMO na území členského štátu a poskytnúť im dostatok času na prispôsobenie sa a dokončenie prebiehajúceho vegetačného obdobia, ak sa opatrenia týkajú GMO, ktoré už boli povolené na úrovni Únie (pozmeňujúce návrhy 7, 17, 43). Spoločná pozícia Rady zahŕňa ustanovenia týchto zmien v novom odôvodnení 21 a v nových článkoch 26b ods. 4, 26b ods. 5, 26c ods. 3 a 26c ods. 5 zmenenej smernice (s výnimkou informačných povinností voči pestovateľov). Komisia súhlasí s osobitným odkazom na význam vnútroštátnych opatrení, ktoré sú v súlade so zásadou proporcionality (pozmeňujúci návrh 20). Tento pozmeňujúci návrh bol Radou začlenený v plnom rozsahu v novom odôvodnení 13 a v novom článku 26b ods. 3 zmenenej smernice. · Úpravy iných článkov smernice 2001/18/ES Pozmeňujúci návrh 26 o nadobudnutí účinnosti nariadenia Komisia prijíma. Spoločná pozícia Rady zahŕňa túto zmenu v plnom rozsahu v novom článku 3 zmenenej smernice. 3.3. Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu zamietnuté Komisiou a zahrnuté úplne, čiastočne alebo v zásade do pozície Rady v prvom čítaní · Úprava iných článkov smernice 2001/18/ES Komisia neprijíma pozmeňujúci návrh 12, ktorým sa mení článok 22 smernice 2001/18/ES o voľnom obehu, pretože návrh umožní členským štátom obmedziť výlučne pestovanie GMO na ich území, a nie obchodovanie alebo dovoz GMO alebo konvenčných osív, potravín a krmív. Komisia však uznáva užitočnosť toho, aby sa jasne uviedlo, že návrh nemá vplyv na fungovanie vnútorného trhu. Preto prijíma znenie odôvodnení 13 a 18 a nových článkov 26b ods. 9) a 26c ods. 6) zmenenej smernice, ktoré upravila Rada, o voľnom obehu a dovoze povolených GMO vo všetkých členských štátoch a ich použití v členských štátoch, ktoré neobmedzujú ani nezakazujú pestovanie GMO, a nové odôvodnenie 20, pokiaľ ide o voľný pohyb konvenčných osív, množiteľského materiálu rastlín a produktov úrody. 3.4. Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu akceptované Komisiou úplne, čiastočne alebo v zásade, ale nezahrnuté do pozície Rady v prvom čítaní · Odôvodnenia Pozmeňujúci návrh 4 odkazujúci na význam zhromažďovania výsledkov výskumu sa prijíma. Komisia prijíma ustanovenia pozmeňujúceho návrhu 44 odkazujúceho na vytvorenie rozsiahlej siete vedeckých organizácií a na nezávislý výskum možných rizík spojených so zámerným uvoľnením alebo umiestnením GMO na trh. · Úpravy navrhovaného nového článku 26b zmenenej smernice Pozmeňujúci návrh 40, v ktorom sa objasňuje potreba individuálneho preskúmania pred prijatím vnútroštátnych opatrení, možno prijať. Pozmeňujúci návrh 42, v ktorom sa žiada predchádzajúca nezávislá analýza ekonomickej efektívnosti vnútroštátnych opatrení pri zohľadnení alternatív, možno prijať. Pozmeňujúci návrh 19, v ktorom sa vyžaduje, aby vnútroštátne opatrenia boli predmetom predchádzajúcej verejnej konzultácie v trvaní najmenej 30 dní, možno prijať. Komisia sa však domnieva, že dôležitosť troch vyššie uvedených pozmeňujúcich návrhov by sa mala preskúmať na základe spoločnej pozície Rady, v ktorej sa navrhuje transformácia nariadenia na smernicu, čo ponecháva výber foriem a metód na členských štátoch. · Úprava iných článkov smernice 2001/18/ES Komisia v zásade prijíma úpravu článku 26a smernice (pozmeňujúce návrhy 6, 14), ktorým sa členským štátom ukladá povinnosť stanoviť opatrenia pre koexistenciu, aby predišli nezámernej prítomnosti GMO na ich území a v pohraničných oblastiach susediacich členských štátov, hoci sa v súčasných právnych predpisoch nestanovujú povinnosti v tejto oblasti. Pozmeňujúci návrh 9, ktorým sa zdôrazňuje význam účinných opatrení s cieľom predísť cezhraničnej kontaminácii, tiež možno prijať. Spoločná pozícia Rady sa zaoberá aj opatreniami pre koexistenciu prostredníctvom odkazu v novom odôvodnení 22 na odporúčanie Komisie z 13. júla 2010, ktorým sa poskytujú nepovinné usmernenia pre členské štáty na tvorbu opatrení týkajúcich sa koexistencie vrátane v pohraničných oblastiach. Komisia akceptuje toto znenie, ktoré odzrkadľuje existujúce právne predpisy a odráža rôzne postoje členských štátov v tejto záležitosti. Komisia by chcela poznamenať, že úprava článku 25 smernice, ktorý poukazuje na to, že je dôležité, aby osivá boli k dispozícii na nezávislý výskum, nesúvisí s cieľmi návrhu (pozmeňujúci návrh 13). Komisia však v zásade prijíma tento pozmeňujúci návrh pod podmienkou, že je zlučiteľný s právnym základom aktu. 3.5. Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu zamietnuté Komisiou a nezahrnuté do pozície Rady v prvom čítaní · Právny základ Komisia sa domnieva, že návrh by mal byť založený na článku 114 ZFEÚ, keďže sa ním mení smernica 2001/18/ES, ktorá sa sama zakladá na článku 114 ZFEÚ, a pretože jeho cieľom je zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu a zároveň zaručiť ochranu životného prostredia v súlade s článkom 114 ods. 2) ZFEÚ. Aj keby sa prijali pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu 8 a 47, ktorými sa zavádza možnosť zakázať pestovanie na základe dôvodov týkajúcich sa životného prostredia, ťažiskom návrhu a zmenenej smernice by stále zostávalo hladké fungovanie vnútorného trhu. Komisia preto nemôže prijať pozmeňujúci návrh 1. · Odôvodnenia Cieľom návrhu Komisie je umožniť vnútroštátne obmedzenia alebo zákazy na základe dôvodov iných ako riziká, na ktoré sa zameriava posúdenie environmentálnych rizík v rámci celej EÚ. Zásada predbežnej opatrnosti by sa mala zohľadniť pri vykonávaní smernice 2001/18/ES (v súlade s jej odôvodnením 8), nie je však relevantná pre navrhované nariadenie. Komisia preto neprijíma pozmeňujúci návrh 46. · Úpravy navrhovaného nového článku 26b zmenenej smernice Zmenou 51 sa odkazuje na možnosť regiónov členských štátov prijímať obmedzenia alebo zákazy na svojom území. Toto je aspekt, ktorý sa týka rozdelenia právomocí medzi ústrednými vládami a regionálnymi/miestnymi subjektmi v rámci členských štátov, čo je záležitosť spadajúca do ich ústavného práva, do ktorej právo EÚ nemôže zasahovať. Komisia preto tento pozmeňujúci návrh neprijíma. Pozmeňujúci návrh 22, ktorým sa obmedzuje trvanie opatrení členských štátov na päť rokov – keďže obdobie platnosti povolenia udeleného pre daný GMO je podľa právnych predpisov EÚ 10 rokov – je v rozpore s cieľom návrhu, ktorým je poskytnúť členským štátom čo najväčšiu mieru právne bezchybných riešení s cieľom obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO, ako aj na skutočnosť, že tieto opatrenia sú opodstatnené z dôvodov verejného záujmu, ktoré môžu zostať nezmenené počas obdobia piatich rokov. Komisia preto tento pozmeňujúci návrh neprijíma. Pozmeňujúcim návrhom 23 sa vypúšťa slovo „odôvodnené“ pri odkaze na opatrenia, ktoré prijali členské štáty. Komisia toto vypustenie neprijíma, pretože obmedzenia alebo zákazy musia byť riadne odôvodnené a opodstatnené v súlade s vnútroštátnymi podmienkami. · Doplnenie nového článku do smernice 2001/18/ES Pozmeňujúci návrh 24, ktorým sa do smernice 2001/18/ES zavádza nový článok o požiadavkách na zodpovednosť, priamo nesúvisí s cieľom návrhu. Komisia by chcela pripomenúť, že na GMO sa vzťahuje smernica 2004/35/ES o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd[6]. V uvedenej smernici sa dôkladne zohľadňuje zásada „znečisťovateľ platí“, ako je uvedená v zmluve, a v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja. Podľa súčasných právnych predpisov EÚ sú otázky zodpovednosti a náhrady vzhľadom na situácie, na ktoré sa vzťahuje článok 26a smernice 2001/18/ES (t. j. hospodárske straty poľnohospodárov/prevádzkovateľov v dôsledku nezámernej prítomnosti povolených GMO v iných výrobkoch), v právomoci členských štátov, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie z 13. júla 2010 o usmerneniach pre tvorbu vnútroštátnych opatrení pre koexistenciu na predchádzanie nezámernej prítomnosti GMO. Napriek tomu, že existujú príklady právnych predpisov EÚ, ktorými sa stanovujú ustanovenia o finančnej zodpovednosti a finančných náhradách v určitých oblastiach, ktoré patria do pôsobnosti zmlúv, tieto záležitosti zvyčajne nie sú predmetom právnych predpisov EÚ vzhľadom na zásadu subsidiarity a vzhľadom na veľké rozdiely medzi občianskymi a trestnými právnych predpismi členských štátov. Komisia podporuje, aby členské štáty stanovovali pravidlá, ktorými sa riadia systémy kompenzácie hospodárskych strát v dôsledku náhodnej prítomnosti povolených GMO. Súčasné znenie pozmeňujúceho návrhu je však potrebné objasniť, pretože kombinuje otázky týkajúce sa zodpovednosti a náhrad, a z tohto dôvodu sa nemôže v tejto podobe prijať. 3.6. Nové ustanovenia prezentované Radou · Smernica namiesto nariadenia Spoločnou pozíciou Rady sa návrh nariadenia transformuje na smernicu, a to uplatnením právnej zásady formálnej súbežnosti. Komisia poznamenáva, že návrh je atypickým aktom, ktorým sa neukladajú priame povinnosti tretím stranám (ako za bežných okolností v prípade nariadenia) a ani sa ním nestanovuje výsledok, ktorý by členské štáty mali dosiahnuť (ako za bežných okolností v prípade smernice); členským štátom iba stanovuje možnosť konať, ak si tak želajú. Za týchto okolností Komisia usudzuje, že uplatnenie zásady formálnej súbežnosti, t. j. zmena smernice 2001/18/ES smernicou, je prijateľné. · Obmedzenie geografického rozsahu žiadosti (krok 1) Spoločnou pozíciou Rady sa stanovuje postup dvoch po sebe nasledujúcich krokov, ktorým sa členským štátom umožňuje obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO: po prvé sa v spoločnej pozícii Rady v nových článkoch 26b ods. 1) a 26b ods. 2) zmenenej smernice stanovuje, že členské štáty, ak chcú obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území alebo jeho časti, musia prostredníctvom Komisie požiadať žiadateľa, aby ich územie vylúčil z rozsahu pôsobnosti žiadosti o pestovanie (tzv. „krok č. 1“). Po druhé sa v spoločnej pozícii Rady v novom článku 26b ods. 3 zmenenej smernice stanovuje, že ak žiadateľ v kroku 1 vyjadrí výslovný nesúhlas, členské štáty ba mali možnosť prijať opatrenia obmedzujúce alebo zakazujúce pestovanie príslušného GMO po tom, ako bol schválený (tzv. „krok č. 2“ alebo „vyraďovacie opatrenia“) na základe zoznamu dôvodov odlišných od posúdenia environmentálnych rizík, v súlade s pôvodným návrhom. Komisia prijíma spoločnú pozíciu Rady o vytvorení postupu dvoch po sebe nasledujúcich krokov (pri vymedzovaní rozsahu žiadosti žiadateľom a po povolení GMO) s cieľom dať členským štátom možnosť obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO, keďže tento postup rozširuje škálu nástrojov s cieľom obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO a zachováva právo členských štátov rozhodovať o pestovaní GMO na základe dôvodov verejného záujmu, nezávisle od stanoviska žiadateľa/držiteľa povolenia. Okrem toho lehota na podanie žiadosti o obmedzenie geografického rozsahu podľa kroku 1 (najneskôr do 30 dní po vydaní vedeckého stanoviska EFSA) ponecháva členským štátom dostatok času na to, aby sa rozhodli, či chcú využiť túto možnosť, keďže žiadosť môžu podať kedykoľvek počas hodnotenia rizík zo strany EFSA, čo je proces, ktorý môže trvať niekoľko mesiacov/rokov. · Vyraďovacie out opatrenia – postupy, ktoré treba dodržiavať pred prijatím V spoločnej pozícii Rady sa v novom článku 26b ods. 4 zmenenej smernice stanovuje, že členské štáty, ktoré majú v úmysle prijať a) vyraďovacie opatrenie(-ia) po vydaní povolenia (krok 2), najskôr oznámia návrh tohto(týchto) opatrenia(-í) Komisii, ktorá bude mať 75 dní na predloženie akýchkoľvek pripomienok, ak to považuje za vhodné. Počas tohto obdobia sa členský štát zdrží prijatia a vykonania tohto(týchto) opatrenia(-í). Po uplynutí 75-dňovej odkladnej lehoty môže príslušný členský štát prijať opatrenie(-ia) buď v pôvodne navrhovanej forme alebo v zmenenej podobe, ktorou sa zohľadňujú všetky pripomienky prijaté od Komisie. Komisia prijíma tento pozmeňujúci návrh zo spoločnej pozície Rady, ktorý je v súlade s prístupom navrhovaným Komisiou. · Dvojročná lehota na prijatie vyraďovacích opatrení V spoločnom stanovisku Rady sa v zmenenom odôvodnení 14 a v novom článku 26b ods. 4 zmenenej smernice stanovuje, že členské štáty prijmú vyraďovacie opatrenia v lehote najneskôr 2 roky po dátume udelenia súhlasu/povolenia pre GMO. Komisia prijíma toto ustanovenie, ktorého cieľom je poskytnúť hospodárskym subjektom (vrátane poľnohospodárov) väčšiu prehľadnosť/predvídateľnosti, pokiaľ ide o vyraďovacie opatrenia, ktoré majú prijať členské štáty. · Prechodné opatrenia V spoločnom stanovisku Rady sa v odôvodnení 21 a v novom článku 26c zmenenej smernice stanovuje prechodné opatrenie v trvaní 6 mesiacov, ktorým sa členským štátom umožňuje uplatňovať ustanovenia smernice na GMO, ktoré už boli povolené pred nadobudnutím jej účinnosti (kukurica MON 810), alebo v prípade ktorých sa žiadosť v súčasnosti nachádza už v pokročilej fáze. Komisia toto ustanovenie prijíma, keďže je to potrebné v kontexte prepojenia medzi krokmi 1 a 2: 1. nie je možné uplatňovať krok 2 bez toho, aby sa použil krok 1, a 2. krok 1 sa môže uplatniť len počas obmedzeného obdobia, v ktorom sa žiadosť vybavuje. V spoločnej pozícii Rady sa tiež predpokladá, že prechodné opatrenia nemajú vplyv na pestovanie akéhokoľvek schváleného geneticky modifikovaného osiva a množiteľského materiálu, ktoré boli v súlade so zákonom vysadené pred obmedzením alebo zakázaním pestovania GMO. Komisia podporuje toto ustanovenie, v ktorom sa stanovuje právna istota pre poľnohospodárov, ktorí vysadili a zozbierali príslušné GMO pred začatím uplatňovania opatrení, ktorými sa obmedzuje alebo zakazuje pestovanie. · Možnosť, aby členský štát zmenil svoje stanovisko k pestovaniu GMO počas obdobia platnosti povolenia V spoločnom stanovisku Rady sa v novom článku 26b ods. 5) a 26b ods. 7) zmenenej smernice stanovuje, že po povolení GMO a nie skôr ako dva roky po tomto dátume má členský štát možnosť (opätovného) iniciovania dvojfázového postupu s cieľom zaviesť alebo rozšíriť zákaz pestovania na celom svojom území alebo jeho časti, ak by to oprávňovali nové objektívne okolnosti. V spoločnej pozícii Rady sa tiež ustanovuje, že táto možnosť členských štátov platí „bez toho, aby bolo dotknuté pestovanie akýchkoľvek osív a množiteľského materiálu povolených GMO, ktoré boli vysadené v súlade so zákonom pred prijatím úpravy“. V spoločnej pozícii Rady sa takisto v novom článku 26b ods. 6 a 26b ods. 7 zmenenej smernice stanovuje, že členské štáty, ktoré chcú mať časť alebo celé svoje územie začlenené do geografickej oblasti, v ktorej je povolené pestovanie GMO, tak môže urobiť prostredníctvom zjednodušeného postupu. Komisia tieto nové ustanovenia prijíma, pretože rozširujú škálu možností, na základe ktorých môže členské štáty obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO, a zároveň chrániť práva poľnohospodárov, ktorí GMO v súlade so zákonom vysadili pred ich zákazom. · Povinnosť podávať správy V spoločnej pozícii Rady sa v novom článku 2 zmenenej smernice stanovuje, že „najneskôr štyri roky po nadobudnutí účinnosti smernice Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorej predmetom bude využívanie tejto smernice členskými štátmi, vrátane účinnosti ustanovení, ktorým sa členským štátom umožňuje obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na celom ich území alebo na jeho časti a hladké fungovanie vnútorného trhu. K správe sa môžu pripojiť legislatívne návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné. Komisia takisto predloží správu o pokroku vo veci udelenia normatívneho statusu posilnenému usmerneniu EFSA z roku 2010 o posúdení environmentálnych rizík geneticky modifikovaných rastlín“. Komisia prijíma tento pozmeňujúci návrh v spoločnej pozícii Rady. 4. Záver Komisia sa domnieva, že spoločná pozícia, ktorú Rada prijala kvalifikovanou väčšinou 23. júla 2014, sleduje pôvodné ciele návrhu Komisie a zohľadňuje mnohé obavy Európskeho parlamentu. Z uvedených dôvodov Komisia spoločnú pozíciu Rady prijíma. [1] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24. [4] AT, BG, IE, EL, CY, LV, LT, HU, LU, MT, NL, PL a SI. [5] Príslušné diskusie sa konali na zasadaniach Rady 2. marca, 23. marca a 25. júna 2009. [6] Pozri bod 11 prílohy II k smernici 2004/35/ES.