ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(iv)

Rešpektovanie a tolerancia – podporovanie súdržnejšej spoločnosti a práca na eliminácii stereotypov a predsudkov. Významným nástrojom pri dosahovaní tohto cieľa by mohlo byť využívanie kultúrnych podujatí, vrátane hudby, divadla a športu. Komisia by mohla sponzorovať tieto podujatia a spolupracovať s národnými a miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, aby zabezpečila uskutočňovanie takýchto podujatí vo všetkých zúčastnených krajinách. To všetko by mohlo vyvrcholiť veľkým európskym festivalom spájajúcim Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) a Európsky rok medzikultúrneho dialógu (2008). Podujatie by sa mohlo uskutočniť v jednej z dvoch krajín, ktoré budú v roku 2008 vykonávať predsedníctvo (Slovinsko/Francúzsko),
1.5

berie preto na vedomie návrh Komisie pokračovať, aj so zreteľom na lisabonskú a göteborskú stratégiu, v rozvoji stratégie vypracovaním akčného plánu EÚ pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, pričom by sa mohli dať k dispozícii nástroje, ktoré by v porovnaní so súčasnou situáciou boli štruktúrovanejšie a podrobnejšie definované a uplatňované bezpečnejším spôsobom v jednotlivých členských štátoch;
2.2.

vyzýva Európsku komisiu, aby do všetkých svojich návrhov a obzvlášť do návrhov, ktorých vypracovaním bola poverená v oblasti vzdelávania, kultúry, mládeže a ochrany základných práv zahrnula zohľadnenie občianskeho rozmeru a aby presunula niektoré zložky iných programov do tohto programu v prípade, ak je ich hlavným cieľom podpora občianstva;
2.10

Podľa názoru výboru by sa mali rôzne aspekty demografických zmien, medzi nimi aj téma starnutia populácie, preskúmať v rámci vnútroštátnych výskumných programov, ktoré by mali byť na európskej úrovni vo väčšej miere koordinované. Mali by sa rozpracovať postupy pre koordináciu programov v rámci spolupráce medzi regiónmi podľa schémy Európskeho výskumného priestoru (ERA-NET) na základe článku 169 Zmluvy o založení ES. Okrem toho by mala byť výrazne posilnená podpora výskumov v oblasti starnutia obyvateľstva aj v rámci samotného siedmeho rámcového programu. V tejto súvislosti je závažnou témou napr. „aktívne starnutie“, ktorou sa zaoberá oznámenie Komisie „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“. Aktívne starnutie však znamená rozsiahlejší prístup; mali by sa napr. rozšíriť znalosti o ľuďoch, ktorí zdravo starnú a ukázať, akým prínosom môže byť staršia generácia pre spoločnosť. V členských štátoch EÚ existujú kultúrne rozdiely a skúsenosti členských štátov v správaní sa voči stále viac starnúcemu obyvateľstvu, ktoré môžu byť východiskom pre celý rad rôznych výskumných úloh, ktoré by sa dali riešiť interdisciplinárne. Dôležitými témami sú v tejto oblasti nízka pôrodnosť, migrácia a drastický úbytok populácie, ako aj dosah starnutia obyvateľstva na potrebu zdravotníckej a opatrovníckej starostlivosti a samoliečby. Koordinácia európskych a vnútroštátnych výskumných programov je síce spomenutá v rámci programu „Spolupráca“, podľa názoru výboru by sa však mala posilniť. Pojem „starnutie“ obsahuje tak sociálne, ako aj ekonomické a kultúrne zložky. Vyvinutie spoločenských riešení a konceptov na prispôsobenie ako odpoveď na demografický vývoj je jedným z najväčších politických problémov v budúcich rokoch, a to najmä na regionálnej úrovni. Preto je veľmi dôležité, aby do vypracovania národných programov bola zapojená aj miestna a regionálna úroveň.
1.2

Taká spolupráca musí dosiahnuť rovnováhu medzi utajením v prípadoch, keď je to nevyhnutné, a výmenou informácií medzi organizáciami, medzi členskými štátmi a verejnosťou v prípadoch, keď je to možné. v prípadoch s účasťou súkromného sektora, napríklad ako prevádzkovateľa dopravných služieb alebo služieb, ktoré sú poskytované v tesnej blízkosti dopravných centier (napr. čistiace služby alebo predajcovia, či iní podnikatelia, ktorí vyvíjajú svoju činnosť na železničnej stanici), by mali byť všetci pracovníci súkromného sektora plne zapojení do stratégií na zachovanie bezpečnosti.
1.11

žiada o zavedenie opatrení, ktoré by znamenali účinný postup v problematike veľkého počtu zamestnancov, ktorí na územie EÚ vstúpili a zdržujú sa na ňom nelegálne. Je nutné prijať rozhodnutia a vytvoriť mechanizmy, ktoré prisťahovalcom porušujúcim platné imigračné zákony umožnia bez prieťahov legalizovať svoje postavenie, a to najmä vtedy, keď je nezákonnosť ich pobytu dôsledkom administratívnych nedostatkov alebo osobitných geopolitických okolností v členských štátoch. Takéto opatrenia by mali mať charakter výnimky, nesmú byť repetitívne a okrem nich treba zabezpečiť aj: a) dôstojné podmienky pri príchode záujemcov, b) dostatočné rozšírenie myšlienky, že nelegálne prisťahovalectvo nemožno tolerovať, c) dôsledný boj proti obchodu s ľuďmi a sociálnemu vylúčeniu, d) vytvorenie účinných štruktúr a politík na podporu legálneho pracovného prisťahovalectva;
16.

Výbor s uspokojením konštatuje, že Komisia zvažuje celú škálu podnikov zahrnutých do kategórie MSP, nevynímajúc mikropodniky a podniky tradičné a rodinné. Rovnako je to aj v prípade finančných fondov a prostredníkov, ktorí pôsobia na miestnej a regionálnej úrovni. Avšak politika európskych inštitúcií a orgánov, poverených dohľadom a správou, sťažuje dostupnosť rizikového kapitálu pre odvážnejšie iniciatívy. V tomto bode by bolo vhodné pristúpiť ku zmene politiky a predpisov.
1.19

navyše by privítal podporu mestám zo strany Európskej komisie po ukončení roka, na ktorý boli vybrané, s cieľom zabezpečiť dlhodobý vplyv projektu EHMK a zanechanie kultúrneho odkazu v meste. Monitorovacia komisia by v tejto súvislosti mohla zohrať úlohu pri zabezpečení zohľadnenia udržateľnosti v aktivitách v odvetví kultúry do celkového programu miest. K realizácii tejto snahy by prispela eventuálna finančná pomoc zo strany EÚ.
1.8

varuje pred čerpaním európskych fondov na financovanie alebo spolufinancovanie národných opatrení alebo opatrení Spoločenstva (transeurópske dopravné siete, rámcový program výskumu a rozvoja, program konkurencieschopnosti a inovácie), ktoré by sa riadilo len logikou národnej konkurencieschopnosti, mimo akéhokoľvek rozmeru teritoriálnej súdržnosti, a teda by nespadalo pod kohéznu politiku. Ak je spravodlivé a prioritné, že zaostávajúce regióny môžu čerpať štrukturálne fondy na tento druh financovania, bolo by na druhej strane poškodzujúce, keby regióny vhodné pre budúci cieľ konkurencieschopnosti a zamestnanosti nemohli tieto finančné prostriedky sústrediť na skutočné priority rozvoja regiónu;
(2)

To isté sa týka aj návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom vzduchu pre Európu, a to o to viac, že je v tomto dokumente o. i. navrhované prepracovanie noriem merania a hodnotenia výskytu jemného prachu v ovzduší.
2.4

znova zdôrazňuje dôležitosť zapájania regionálnej a národnej úrovne do vypracovávania národných strategických referenčných rámcov a operačných programov, pričom tento proces by sa mal riadiť osvedčenou zásadou viacúrovňového riadenia kohéznej politiky so zapájaním miestnych a regionálnych orgánov, ako aj hospodárskych a spoločenských záujmových skupín,
1.2.11

upozorňuje na to, že tieto enologické postupy by v žiadnom prípade nemali spotrebiteľa popliesť tým, že by spochybňovali váhu súčasných postupov, ktoré sú základom kvality vnímanej spotrebiteľom. Znevýhodnilo by to tie európske regióny, ktoré dopracovávajú víno na základe tradičných enologických postupov, založených na konečnej kvalite výrobku, alebo ako sa uvádza v dokumente Komisie v treťom bode kapitoly s názvom Ciele novej politiky EÚ v oblasti vína: „… ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ…“;
3.5

žiada, aby bol zapojený do vypracovania predpisov Spoločenstva, ktoré by prispeli k riešeniu otázok, ktoré predchádzajú uplatňovanie koexistencie, s cieľom prepracovať sa k autonómnym ale zosúladeným postojom a zabrániť, aby dochádzalo k situáciám očividných rozdielov v úprave, ktoré by mohli spôsobiť neprirodzené toky investičných kapitálov do miest, kde je legislatíva podstatne tolerantnejšia;
1.3

Opätovne pripomína, že zavŕšenie ústavného procesu zostáva jedným z jeho cieľov, stavia sa však proti tomu, aby sa upustilo od Zmluvy o Ústave v prospech Zmluvy z Nice, ako aj proti formám selektívnosti pri jej zavádzaní do praxe („cherry picking“). Požaduje prijatie Zmluvy o Ústave, ktorá by upevnila budovanie politickej, prosperujúcej a silnej Európy, blízkej občanom. Žiada, aby sa do roku 2009 dospelo k ratifikácii, pričom by sa zohľadnili jednak ťažkosti, s ktorými sa stretli niektoré členské štáty, jednak situácia tých, ktorí už zmluvu ratifikovali. Preto zdôrazňuje nevyhnutnosť predĺžiť obdobie reflexie, počas ktorého by sa nemali zanedbať žiadne príležitosti na dosiahnutie pokrokov v európskej integrácii, ktoré by zlepšili obraz Európy v očiach verejnosti, či už prostredníctvom čiastkových alebo celkových dohôd.
1.22

konštatuje, že tzv. model jedného miesta kontaktu („one stop shop“) bol úspešný a prejavil sa ako veľmi efektívny pri podpore a stimulovaní rastu MSP vo viacerých regiónoch EÚ, uznáva ich potenciál ako zdroja informácií o verejnom obstarávaní, ktorý poskytuje informácie a pomoc pri objasňovaní postupu prideľovania verejných zákaziek na poskytovanie služieb a vyzýva, aby sa na tento postup kládol vo všeobecnosti väčší dôraz. To by sa dalo realizovať formou konferencií a seminárov o osvedčených postupoch, čo by prispelo k šíreniu najlepších regionálnych iniciatív v tejto oblasti,
—

Miestny výbor pre komunity v Porte v Portugalsku je poradným orgánom podliehajúcim mestskej rade. Jeho úlohou je vytvárať interaktívnu platformu pre informácie a diskusie medzi zahraničnými komunitami, ktoré žijú v Porte ako aj medzi nimi a miestnymi orgánmi. Prostredníctvom týchto stretnutí sa miestne orgány oboznámia s názormi združení a ich návrhmi projektov, ktoré vyhodnotí s cieľom uľahčiť integráciu týchto komunít. Účastníci diskutujú aj o niektorých z hlavných prekážok, na ktoré združenia imigrantov narážajú pri realizácii vlastných projektov. Združenia zastupujúce zahraničné komunity Porta prejavili už od začiatku veľký záujem o tento miestny výbor. Vo výbore je v súčasnosti zastúpených 13 združení, preto možno povedať, že miestne orgány aktívne spolupracujú s reprezentatívnou časťou zahraničnej komunity v Porte. Výbor tiež podnietil značný záujem inštitúcií: vysoký komisár pre imigráciu a etnické menšiny je jeho členom so štatútom pozorovateľa. To znamená, že existuje pevný základ, na ktorom možno stavať pri práci do budúcnosti. Tento poradný orgán je neoddeliteľnou súčasťou opatrení mestskej rady v Porte s cieľom priblížiť sa k občanom a dokazuje, že podpora aktívneho občianstva a participatívnej demokracie je pre radu dôležitou prioritou. Jeho cieľom je zabezpečiť, aby bol výbor čo najreprezentatívnejší z hľadiska rôznych zahraničných komunít, ktoré žijú v meste, a preto sú ďalšie združenia vyzvané, aby sa zapojili do týchto aktivít: združenia, ktoré majú záujem, zašlú prihlášku predsedovi mestskej rady.
2.10.1

Výbor regiónov považuje tento návrh za podstatný, upozorňuje však na to, že potreby sa často v závislosti od regiónu a krajiny líšia, a preto je potrebné zvoliť rôzne prístupy, ak chceme mať dosah na všetkých občanov. Preto treba poukázať na to, že prioritné skupiny by mali byť určované práve na miestnej a regionálnej úrovni. Napríklad by mohla byť zintenzívnená spolupráca s organizáciami, ktoré majú skúsenosti so vzdelávaním dospelých a so sociálnymi partnermi.
1.14

zdôrazňuje, že inštitúcie vyššieho vzdelávania by mali dostávať viac podnetov, aby sa aktívnejšie zapájali do podpory viacjazyčnosti medzi študentmi a zamestnancami a aby prijímali viac projektov v súlade s hlavnou myšlienkou projektu Európskej siete na podporu jazykov medzi všetkými študentmi vysokých škôl (The European Network for the promotion of Languages Among All Undergraduates – ENLU);
1.8

VR podotýka, že niektoré dôležité výrobné odvetvia majú stále veľkú výhodu voči svojim konkurentom, no môžu sa takisto stať obeťami negatívnych dôsledkov globalizácie. Primeraná ochrana duševného a priemyselného vlastníctva sa stáva pre postavenie EÚ v rámci hospodárskej súťaže životne dôležitou. Ochrana duševného vlastníctva podnecuje inovačné opatrenia a vývoj nových typov podnikov. Právne predpisy sa musia prispôsobovať rýchlym technologickým a sociálnym zmenám. Príslušná legislatíva musí byť jasná a musí poskytovať právnu istotu. Musia byť prijaté a uplatňované pravidlá tak na európskej (legislatíva Spoločenstva) ako aj svetovej úrovni (WTO, TRIPS). Mnohí predstavitelia malých a stredných podnikov, ktoré sú hnacími silami inovácie, stále presne nevedia, ako majú reagovať na porušovanie ich práva na ochranu duševného vlastníctva. Veľmi vysoké výdavky na zachovanie patentov, ktoré sú omnoho vyššie než napríklad v Spojených štátoch, predstavujú však pre mnoho malých a stredných podnikov veľký problém. A takisto pokiaľ ide o výdavky spojené so žiadosťou o udelenie patentu, je vecou najvyššej naliehavosti, aby bol po tridsiatich rokoch diskusií skutočne zavedený európsky patent. Päť rokov po tom, čo Komisia predložila konkrétny návrh, je táto téma stále zablokovaná v Rade pre nezhody týkajúce sa jazykového režimu. VR vyzýva Európsku komisiu, aby predložila harmonizačnú smernicu založenú na článku 95 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo. Tak by bolo možné zachovať vnútroštátne režimy týkajúce sa patentov a pritom zaviesť princíp vzájomného uznávania. Obmedzením počtu jazykov na jazyk daného členského štátu plus angličtinu by sa výrazne znížili náklady na získanie európskeho patentu, z čoho by mali úžitok hlavne malé a stredné podniky. Takto by sa vytvoril medzinárodný konkurenčný patent. Okrem toho treba znížiť na minimum daň zo získania patentu, ktorá je v mnohých štátoch EÚ ešte stále vyrubovaná a nie je stimulom pre vývoj inovácií.
1.6

súhlasí so zásadnými dôvodmi a cieľmi návrhu smernice, chce však poukázať na skutočnosť, že je treba odmietnuť jednostranný záväzok verejného sektora ohľadne zadávania zákaziek. Ako Európska komisia v návrhu smernice správne uvádza, podiel verejného sektora na trhu pre ťažké a ľahké úžitkové vozidlá činí iba 6 %, zatiaľ čo pre autobusy asi 30 %. Výbor by preto uvítal riešenie, ktoré by viac zapojilo aj súkromný sektor. Zásadne by výbor chcel upozorniť na význam mäkkých, nelegislatívnych opatrení v oblasti zeleného obstarávania. Predovšetkým veľké mestá dobrovoľne uskutočňujú vysoké ciele ochrany životného prostredia, ak existujú príslušné rámcové podmienky;
2.13

zdôrazňuje dôležitosť účasti záujmových skupín – predovšetkým v kontexte participácie - a myšlienku zriadenia Európskeho integračného fóra zastrešujúcich organizácií EÚ (konzultácie, odporúčania, úzky kontakt s NKPI). Európsky parlament (EP), Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) a Výbor regiónov by mali byť taktiež prizvané. Európske integračné fórum by malo byť zapojené do prípravnej konferencie pre vypracovanie budúcich ďalších „integračných príručiek“. Malo by sa ďalej pokračovať vo výročnej správe o migrácii a integrácii, ktorá by sa mala ďalej rozvinúť;
1.5

víta, že kandidátske krajiny majú byť popri ďalších iniciatívach na podporu dialógu medzi kultúrami úzko zapojené do projektu európskeho roku. Vyjadruje uznanie, že sa dbá na ucelenosť a vzájomné dopĺňanie sa Európskeho roku dialógu medzi kultúrami a všetkých ostatných iniciatív na podporu dialógu medzi kultúrami, ktoré vznikli v rámci spolupráce s krajinami združenia EFTA, so západobalkánskymi krajinami a s partnerskými krajinami zapojenými do európskej susedskej politiky;
1.1.4

súhlasí s rozhodnutím Komisie zapojiť miestne a regionálne samosprávne orgány do politického dialógu, ktorý sa bude viesť so všetkými kandidátskymi krajinami počas procesu ich prístupu k EÚ; považuje sa preto za privilegovaného partnera rozhovorov v rámci tretieho piliera stratégie Komisie, keďže je priamo vyzvaný ujať sa úlohy posilniť dialóg s občianskou spoločnosťou; požaduje preto, aby bol priamo zapojený do budúcich opatrení Komisie v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou, pričom zvlášť venuje pozornosť opatreniam v oblasti informácií a komunikácie;
8.4

avšak zastáva názor, že Čierne more ako dôležitý morský región hraničiaci s dvomi pristupujúcimi krajinami (Rumunskom a Bulharskom) a s Tureckom, s ktorým prístupové rokovania práve prebiehajú, by malo byť odteraz zahrnuté do stratégie;
Európska charta kvality mobility 8. Uznávanie Ak je obdobie štúdia alebo stáže v zahraničí neoddeliteľnou súčasťou formálneho štúdia alebo programu odbornej prípravy, táto skutočnosť by sa mala uviesť v študijnom pláne a účastníkom by mala byť poskytnutá pomoc na zabezpečenie jeho zodpovedajúceho uznania alebo certifikácie. Spôsob, akým bude prebiehať uznanie, by sa mal stanoviť v študijnom pláne. Pokiaľ ide o ostatné typy mobility, najmä tie v kontexte neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy, malo by sa vydať osvedčenie, aby mohol účastník uspokojujúcim a dôveryhodným spôsobom preukázať svoju aktívnu účasť a študijné výsledky.

Európska charta kvality mobility 8. Uznávanie Ak je obdobie štúdia alebo stáže v zahraničí neoddeliteľnou súčasťou formálneho štúdia alebo programu odbornej prípravy, táto skutočnosť by sa mala uviesť v študijnom pláne a účastníkom by mala byť poskytnutá pomoc na zabezpečenie jeho zodpovedajúceho uznania alebo certifikácie. Spôsob, akým bude prebiehať uznanie, by sa mal stanoviť v študijnom pláne. Pokiaľ ide o ostatné typy mobility, najmä tie v kontexte neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy, malo by sa vydať osvedčenie, aby mohol účastník uspokojujúcim a dôveryhodným spôsobom preukázať svoju aktívnu účasť a študijné výsledky. Výbor regiónov zdôrazňuje význam uznávania a vyzýva členské štáty, aby uplatňovali existujúce nástroje uznávania. Existujúce nástroje uznávania by sa mali plne využívať, najmä dokument mobility Europass, aby sa zaručilo pozitívne premietnutie výsledkov do praxe účastníka.
Je potrebné podporovať vzdelávanie ako integrálnu, ale často chýbajúcu zložku komplexnej inovačnej stratégie. V dohode medzi ETI a ZIS by sa malo stanoviť, že tituly a diplomy udelené prostredníctvom ZIS by mali byť titulmi a diplomami ETI. ETI by mal podporovať uznávanie titulov a diplomov ETI v členských štátoch. Všetky tieto činnosti by sa mali vykonávať bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií.

Je potrebné podporovať vzdelávanie ako integrálnu, ale často chýbajúcu zložku komplexnej inovačnej stratégie. V dohode medzi ETI a ZIS by sa malo stanoviť, že tituly a diplomy udelené prostredníctvom ZIS by mali byť titulmi a diplomami s označením ETI. ETI by mal podporovať uznávanie titulov a diplomov s označením ETI v členských štátoch. Všetky tieto činnosti by sa mali vykonávať bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií.
TÝMTO ODPORÚČAJÚ, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY: 2. Uviedli svoje národné kvalifikačné systémy do súvislosti s európskym kvalifikačným rámcom do roku 2009 … rozvinutím národného kvalifikačného rámca, tam kde je to vhodné v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi; 5. Určili národné centrum na podporu a koordináciu vzťahu medzi národnými kvalifikačnými systémami a európskym kvalifikačným rámcom. Úlohy tohto centra by mali zahŕňať: (…) a) zabezpečovať účasť všetkých príslušných zúčastnených strán na vnútroštátnej úrovni vrátane, podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov a postupov, inštitúcií vyššieho vzdelávania, inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy, sociálnych partnerov, sektorov a odborníkov v oblasti porovnávania a používania kvalifikácií na európskej úrovni;

TÝMTO ODPORÚČAJÚ, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY: 2. Uviedli svoje národné resp. regionálne kvalifikačné systémy do súvislosti s európskym kvalifikačným rámcom do roku 2010 … rozvinutím národného resp. regionálneho kvalifikačného rámca, tam kde je to vhodné v súlade s vnútroštátnymi resp. regionálnymi právnymi predpismi a postupmi; 5. Určili národné resp. regionálne koordinačné miesto na podporu a koordináciu – v spojení s inými príslušnými národnými resp. regionálnymi orgánmi – vzťahu medzi národnými kvalifikačnými systémami a európskym kvalifikačným rámcom. Členské štáty, v ktorých nie z ústavného hľadiska možné vytvorenie regionálneho centra, by mali zabezpečiť, aby boli v národnom centre dostatočne zastúpené regióny s legislatívnymi právomocami. V každom prípade by sa mali národné a regionálne centrá podľa možností vytvárať v rámci súčasných štruktúr. V prípade, že je nevyhnutné vytvoriť novú štruktúru, administratívne náklady by sa mali obmedziť na minimum. V konečnom dôsledku by mali o vytvorení národného centra alebo regionálnych centier rozhodovať zodpovedné orgány príslušného členského štátu. Úlohy tohto koordinačného miesta by mali zahŕňať: (…) a) zabezpečovať účasť všetkých príslušných zúčastnených strán na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane, podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov a postupov, inštitúcií vyššieho vzdelávania, inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy, sociálnych partnerov, sektorov a odborníkov v oblasti porovnávania a používania kvalifikácií na európskej úrovni pri súčasnej koordinácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi;
2.19

navrhuje, aby sa vzhľadom na tieto faktory vyvinuli tieto iniciatívy: — analýza a prehodnotenie procesov oddelení back-office verejnej správy s cieľom podporiť poskytovanie služieb on-line, ktoré sú v akčnom pláne považované za strategické, občanom a podnikom, ako aj preveriť niektoré oficiálne spôsoby spolupráce formou rozsiahleho využívania dokumentov v elektronickej podobe a elektronickej pošty, — opatrenia v oblasti predpisov zamerané na stanovenie spoločných stratégií, pravidiel, noriem a formátov v rámci IKT s cieľom zvýšiť interoperabilitu a praktickú spoluprácu, — rozsiahle opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania pre všetkých zamestnancov, hlavne však pre odborný technický personál (napríklad siete, systémy, bezpečnosť, ochrana osobných údajov), personál priamo zapojený do procesov s vysokým stupňom využitia IKT (napríklad internetové technológie, bezpečnosť, ochrana osobných údajov), pre personál všeobecne alebo nepriamo zapojený do inovačných a modernizačných procesov (napríklad základné školenia o výpočtovej technike, ochrana osobných údajov), — podpora využívania platformy typu open source malými investíciami do rozvoja elektronickej verejnej správy a služieb on-line aj v prípade malých verejných správ, — zavedenie spoločných systémov autentizácie umožňujúcich overiť identitu užívateľov, ktorí chcú mať prístup k službám on-line, — spoločné využívanie verejného informačného materiálu s cieľom odstrániť duplicitu a prebytok informácií s cieľom zaručiť vo väčšej miere správnosť údajov, vrátane osobných údajov, — zriadenie územných centier služieb (ÚCT), ktoré by mohli spustiť a podporovať procesy elektronickej verejnej správy tým, že by zabezpečili zúčastneným správam (s osobitným zameraním na malé a stredné správy) poskytovanie a riadenie služieb IKT, stále zlepšovanie kvality poskytovaných služieb a dostupnosť odborníkov a technológií.
Členské štáty môžu stanoviť, že orgán príslušný pre preskúmavanie pri uvažovaní, či prijatie dočasných opatrení môže vziať do úvahy pravdepodobné dôsledky týchto opatrení na všetky záujmy, ktoré by mohli byť poškodené, ako aj na verejný záujem, a môže rozhodnúť, že neschváli také opatrenia, ktorých negatívne dôsledky by mohli prevýšiť výhody.

Členské štáty môžu stanoviť, že orgán príslušný pre preskúmavanie pri uvažovaní, či prijatie dočasných opatrení môže vziať do úvahy pravdepodobné dôsledky týchto opatrení na všetky záujmy, ktoré by mohli byť poškodené, ako aj najmä na verejný záujem, a môže rozhodnúť, že neschváli také opatrenia, ktorých negatívne dôsledky by mohli prevýšiť výhody.