Na splnenie požiadavky v súvislosti s oblasťami ekologického záujmu musia poľnohospodári, ktorí majú ornú pôdou s rozlohou viac ako 15 ha, zabezpečiť, aby aspoň 5 % z nej bolo „oblasťou ekologického záujmu“, ktorú tvoria ekologicky prínosné prvky vyberané z menu „typov oblastí ekologického záujmu“, ktoré zostavujú vnútroštátne orgány zo spoločného zoznamu EÚ. Tento zoznam EÚ obsahuje širokú škálu prvkov alebo plôch zameraných na biodiverzitu priamo – ako napr. pôdu ležiacu úhorom alebo krajinné prvky – alebo nepriamo – znížením využívania vstupov a/alebo zlepšením ochrany pôdy napr. pestovaním medziplodín alebo plodín, ktoré viažu dusík. Plochy oblastí ekologického záujmu sa vypočítavajú s použitím váhových faktorov, ktoré zohľadňujú charakteristiky oblastí ekologického záujmu a ich význam pre biodiverzitu. Hodnoty váhových faktorov sa pohybujú od 0,3 (napr. v prípade medziplodín) a 0,7 (plodiny, ktoré viažu dusík) do 2 (živé ploty).

Mnohé vzácne biotopy a biodiverzita, ktorú podporujú, sú odkázané na poľnohospodárske systémy. Snahu o zachovanie tejto biodiverzity však trhy neuznávajú, a preto sa neodráža v cenách, ktoré sa poľnohospodárom vyplácajú za ich výrobky. Zatiaľ čo zachovanie biodiverzity závisí od vhodných postupov obhospodarovania, tieto postupy – v dôsledku konkurenčného tlaku – prešli zmenou a v mnohých oblastiach viedli k zvýšenej špecializácii a intenzifikácii produkcie, v iných zasa k opúšťaniu pôdy. To vytvára tlak na biodiverzitu, má škodlivý vplyv na pôdu, vodu a klímu, ale aj vystavuje riziku dlhodobý potenciál poľnohospodárstva v oblasti produkcie.

Táto správa prispeje k hlbšiemu hodnoteniu ekologizácie vrátane environmentálneho prínosu oblastí ekologického záujmu, ktoré sa má dokončiť do konca roku 2017 alebo na začiatku roku 2018. Okrem toho bude východiskom pre monitorovanie a hodnotenie SPP, ktoré sa má uskutočniť v roku 2018. Pripomienky uvedené v kapitole 3 tejto správy nemajú vplyv na hodnotenie ekologizácie, ktorej všetky aspekty, vrátane oblastí ekologického záujmu, budú komplexne analyzované.

V správe sa aktualizujú a prehlbujú niektoré aspekty preskúmania ekologizačných opatrení po roku ich uplatňovania, ktoré sa uskutočnilo v roku 2016 v rámci programu Komisie REFIT. V preskúmaní z roku 2016 sa hodnotil vplyv ekologizácie na potenciál produkcie, rovnaké podmienky a rôzne aspekty zjednodušenia. Komisia v rámci nadväzujúcich opatrení navrhla niekoľko zmien sekundárnych právnych predpisov o ekologizácii, ktoré sa zameriavali najmä na oblasti ekologického záujmu. Ich cieľom bolo zefektívniť a objasniť príslušné pravidlá a zároveň zvýšiť ich environmentálny vplyv. Mali by sa začať uplatňovať najneskôr v roku 2018 (k marcu 2017 zmeny ešte nie sú účinné).

Pri simulácii v súvislosti s ekosystémovými službami sa používa Spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (Common International Classification of Ecosystem Services); v rámci nej sa sleduje opeľovanie a rozptyľovanie semien, kontrola škodcov a chorôb, chemické vlastnosti sladkej vody, stabilizácia hmoty a kontrola erózie.

Ďalšia veľmi dôležitá pripomienka spočíva v tom, že tento možný vplyv sa berie do úvahy len vzhľadom na hlavné charakteristiky oblastí ekologického záujmu bez toho, aby sa zohľadnili ďalšie kvalitatívne kritériá ako napr. postupy obhospodarovania a časové odstupy. Vplyv sa odhaduje v relatívnom vyjadrení podľa typov oblastí ekologického záujmu bez zohľadnenia základnej línie (referenčného scenára). Pri analýze sa zohľadnilo deväť kategórií zloženia oblastí ekologického záujmu agregovaných na úrovni regiónov NUTS-3, ako vidieť na obrázku 4. Rovnako sa zohľadnili aspekty ako regionálny kontext a spektrum druhov.

Kalkulačka na výpočet oblastí ekologického záujmu zohľadňuje možný environmentálny vplyv oblastí ekologického záujmu podľa hodnotiaceho systému, ktorý odráža charakteristiky jednotlivých typov oblastí ekologického záujmu a ich agronomický kontext, nekvantifikuje však skutočný vplyv. Kalkulačka na výpočet oblastí ekologického záujmu, ktorá bola pôvodne určená na použitie na úrovni poľnohospodárskych podnikov, extrapoluje a agreguje výsledky na úrovni poľnohospodárskych podnikov na regionálnu úroveň na základe skutočných údajov o výbere oblastí ekologického záujmu, ktoré členské štáty predložili za rok 2015. Presnosť výsledkov je tým do určitej miery obmedzená.

Od roku 2015 do roku 2017 niekoľko členských štátov upravilo svoj výber, najmä pokiaľ ide o zoznam oblastí ekologického záujmu, a v obmedzenom rozsahu

V relevantných prípadoch sa v správe zohľadňuje aj príspevok zainteresovaných strán, ako sa získal okrem iného v skupinách expertov a skupinách pre občiansky dialóg, a rovnako aj výsledky verejnej konzultácie o ekologizácii, ktorú uskutočnila Komisia v období od decembra 2015 do marca 2016. V správe sa zohľadňuje aj štúdia o rozhodnutiach, ktoré prijali členské štáty v súvislosti s SPP, zatiaľ čo štrukturálne zisťovanie fariem, ktoré vykonal Eurostat, a ročná štatistika slúžili ako kontextové informácie.

Aj keď členské štáty majú k dispozícii viacero spôsobov na zvýšenie účinnosti oblastí ekologického záujmu, využili sa len zriedkakedy. Napríklad ani jeden z 13 členských štátov/regiónov, ktoré si ako typ oblastí ekologického záujmu vybrali rybníky, nestanovil kritérium na zabezpečenie ich prírodnej hodnoty. Podobne z 31 členských štátov/regiónov len Belgicko (Valónsko) stanovilo obmedzenie na využívanie vstupov v prípade plôch s plodinami, ktoré viažu dusík, zatiaľ čo iba štyri [Belgicko (Flámsko), Belgicko (Valónsko), Nemecko a Holandsko] z 21 tak urobili v prípade medziplodín. Len dva členské štáty (Holandsko a Poľsko) dovolili svojim poľnohospodárom, aby spojili svoje úsilie na vytvorenie priľahlých oblastí ekologického záujmu, ktoré by boli prínosnejšie pre životné prostredie (kolektívny prístup).

22 členských štátov označilo za oblasti ekologického záujmu aspoň jeden prvok, ktorý sa vyžaduje alebo je chránený prostredníctvom pravidiel krížového plnenia, konkrétne nárazníkové zóny a/alebo jeden alebo viac krajinných prvkov chránených podľa týchto pravidiel. Šesť členských štátov sa rozhodlo, že nezohľadní ani jeden z takýchto prvkov. Rovnako štyri z piatich členských štátov, ktoré to mohli urobiť, ponúkli poľnohospodárom v súvislosti s oblasťami ekologického záujmu výhodu výnimky týkajúce sa lesov. V roku 2016 začali uplatňovať rovnocennosť s oblasťami ekologického záujmu len tri členské štáty (Taliansko, Holandsko a Rakúsko).

V roku 2015 bolo ako oblasť ekologického záujmu nahlásených 8 mil. ha, čo predstavovalo 13 % ornej pôdy, na ktorú sa vzťahovala povinnosť, a 10 % po použití váhových faktorov (percentuálne podiely môžu byť na úrovni poľnohospodárskych podnikov rozdielne). Je to výrazne viac než regulatórna požiadavka, a to 5 % na úrovni poľnohospodárskych podnikov. V roku 2016 predstavovali podiely 15 % resp. 10 % s miernym nárastom o 130 000 ha.

Povinnosť týkajúca sa oblastí ekologického záujmu sa vzťahuje na prevažnú väčšinu ornej pôdy v EÚ. Zdá sa, že pokrývka pôdy zostala od roku 2015 do roku 2016 stabilná

Plochy s bôbovitými plodinami v EÚ sa podľa údajov Eurostatu od roku 2013 zväčšili o 20 %. Plodiny, ktoré viažu dusík, nahlásené ako oblasti ekologického záujmu, ktoré si vybrali všetky členské štáty s výnimku Dánska, v roku 2015 pokrývali 49 % takýchto plôch. Osobitná úloha oblastí ekologického záujmu v jednotlivých faktoroch, ktoré ovplyvňujú trendy v prípade plôch s bôbovitými plodinami, by sa mala znova posúdiť.

Okrem toho z údajov o typoch oblastí ekologického záujmu vyplýva, že v roku 2015 predstavovala plocha pôdy ležiacej úhorom nahlásenej ako oblasť ekologického záujmu 34 % celkovej plochy pôdy ležiacej úhorom vykázanej v štatistike Eurostatu za príslušné členské štáty. Celkové plochy tohto typu sa od roku 2000 do roku 2014 zmenšili o 24 %, ale v roku 2015 sa mierne zväčšili.

Po použití váhových faktorov predstavovali plodiny, ktoré viažu dusík, a medziplodiny 54 % celkových vážených oblastí ekologického záujmu (jednotlivo 39 % a 15 %). Zodpovedalo to 5,4 % ornej pôdy, na ktorú sa vzťahuje povinnosť, a zjavne to prispelo k prekročeniu 5 % vyžadovaných na úrovni poľnohospodárskych podnikov. Ostatné plochy ako napr. krajinné prvky a nárazníkové zóny dosiahli 1,7 % resp. 0,7 %.

Z vedeckej literatúry aj výsledkov verejnej konzultácie vyplýva, že faktory ovplyvňujúce rozhodnutia poľnohospodárov o tom, ktorý typ oblasti ekologického záujmu prijmú, sa dajú rozdeliť približne do troch kategórií:

Oblasti ekologického záujmu by mohli byť prínosnejšie pre biodiverzitu, ak by existovali vhodné postupy obhospodarovania

Podľa kalkulačky na výpočet oblastí ekologického záujmu by mohli mať pozitívny vplyv na biodiverzitu, aj keď v rozdielnej miere, všetky pozorované zloženia typov oblastí ekologického záujmu na úrovni regiónov NUTS-3. Najnižšia hodnota bola zaznamenaná v prípade regiónov, v ktorých medziplodiny predstavovali viac ako 70 %. Najvyšší možný pozitívny vplyv sa spájal so zloženiami oblastí ekologického záujmu, v prípade ktorých boli najvýznamnejšie krajinné prvky (t. j. viac ako 50 % celkovej plochy oblastí ekologického záujmu regiónu), za tým nasledovali zloženia, v prípade ktorých prevládala pôda ležiaca úhorom (viac ako 70 %).

Táto kapitola obsahuje podrobný opis možného environmentálneho vplyvu vybraných opatrení týkajúcich sa oblastí ekologického záujmu, ktorý vyplýva z kalkulačky na výpočet oblastí ekologického záujmu uvedenej v oddiele 1.2 a z prehľadu vybranej literatúry. Pri simuláciách pomocou kalkulačky na výpočet oblastí ekologického záujmu sa zohľadňuje možný vplyv zloženia oblastí ekologického záujmu na úrovni regiónov NUTS-3 na základe agregovaných výsledkov hodnotenia, ktoré by sa nemali považovať za absolútne hodnoty. Výsledky odrážajú charakteristiky a kontext typov oblastí ekologického záujmu, ale nekvantifikujú skutočný vplyv, ktorý závisí aj od postupov obhospodarovania na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ktoré simulácia nezohľadňuje.

Z podrobnejšej analýzy vedeckej literatúry vyplýva, že pozitívny vplyv krajinných prvkov na ekosystémové služby by sa mohol zvýšiť zachovaním ich vlastnej rozmanitosti flóry, štruktúry porastu a vhodného obhospodarovania. V prípade nárazníkových zón zohráva kľúčovú úlohu ich poloha a rozmery.

Zistenia týkajúce sa výberu druhov platia aj pre plodiny, ktoré viažu dusík, hoci simulácia ukázala aj to, že bôb obyčajný (Vicia faba) by mohol mať o niečo lepší výsledok ako ostatné druhy. Pokiaľ ide o iné typy oblastí ekologického záujmu, možný pozitívny vplyv plodín, ktoré viažu dusík, závisí aj od druhu obhospodarovania, ako je napr. frekvencia pestovania a extenzívne obhospodarovanie.

Zdá sa, že na biodiverzitu má pozitívny vplyv sejba druhov patriacich do medziplodín/zelenej pokrývky. Podľa literatúry je možné pozitívny vplyv zvýšiť vtedy, keď zmesi obsahujú rôzne rastliny, ktoré majú byť prospešné pre opeľovače a vtáctvo, a keď sa rastliny nechajú vykvitnúť a vytvoriť semená.

Zdá sa, že pozitívny vplyv pôdy ležiacej úhorom na ekosystémové služby závisí aj od výberu vysiatych druhov: zmesi lúčnych kvetov a pôda ležiaca úhorom so zimnými strniskami a prirodzene zregenerovaným porastom majú lepšie výsledky ako trávy. Je však vítaná akákoľvek forma pokrývky pôdy ležiacej úhorom, keďže pôda bez porastu má najhoršie výsledky, pokiaľ ide o ekosystémové služby, a môže mať negatívny vplyv z dôvodu vyššieho rizika pôdnej erózie. Pôda ležiaca úhorom má okrem toho lepšie výsledky, ak sa počas dlhého obdobia neobhospodaruje.

Vplyv plodín, ktoré viažu dusík, môže závisieť aj od výberu druhov a obhospodarovania: zmenšením frekvencie pestovania sa znižuje vyplavovanie dusíka, odtok fosforečnanov a riziko pôdnej erózie.

3.2.2. Možný vplyv na klímu

Z hľadiska prispôsobenia sa zmene klímy by zavedenie oblastí ekologického záujmu pomohlo zvýšiť odolnosť voči zmene klímy, napríklad tak, že sa vo väčšej miere budú integrovať krajinné prvky. Obmedzenie dôsledkov zmeny klímy by sa dalo zvýšiť využívaním bôbovitých plodín a následné vyplavovanie dusíkatých hnojív viazaním dusíka. Rovnako by mohli agrolesnícke a zalesňovacie opatrenia, ktoré tam, kde sa vykonávajú, podporujú zásobu uhlíka v pôde, umožniť lepšiu sekvestráciu oxidu uhličitého v rámci využívania pôdy v EÚ.

Sekvestrácia oxidu uhličitého do pôdy priamo závisí od pôdnej biodiverzity. Tento aspekt podčiarkuje vzťahy a možné synergie medzi zlepšovaním biodiverzity v poľnohospodárskych podnikoch a zmierňovaním dôsledkov zmeny klímy.

4. Záver

Rok 2016 bol druhým rokom uplatňovania povinnosti týkajúcej sa oblastí ekologického záujmu. Doteraz zozbierané údaje od 19 členských štátov svedčia o tom, že ani v spôsobe, akým vnútroštátne orgány riadia systém, ani na strane poľnohospodárov, ktorí si celkovo splnili povinnosť rovnako ako v prvom roku, nedošlo k podstatnej zmene. Výsledkom bolo, že nedošlo k takmer žiadnej zmene v podiele pôdy označenej za oblasti ekologického záujmu, v celkových plochách, ktoré poľnohospodári nahlásili ako oblasti ekologického záujmu ani v podiele jednotlivých typov oblastí ekologického záujmu na týchto plochách.

Celkový podiel nahlásených oblastí ekologického záujmu na ornej pôde predstavoval takmer dvojnásobok 5 % podielu, ktorý sa vyžaduje na úrovni poľnohospodárskych podnikov. Tento výsledok sa dosiahol tak, že sa väčšinou využívali produktívne a potenciálne produktívne oblasti ekologického záujmu: plodiny, ktoré viažu dusík, pôda ležiaca úhorom a krajinné prvky. Ostatné oblasti ekologického záujmu vrátane krajinných prvkov mali na celkovo nahlásených oblastiach ekologického záujmu len malý podiel.

Z analýzy vyplýva, že environmentálny prínos typov oblastí ekologického záujmu nezávisí len od ich kvantity, ale aj od ich kvality, ktorú určujú osobitné podmienky a požiadavky na obhospodarovanie ako napr.:

typ pokrývky pôdy v prípade pôdy ležiacej úhorom, rôzne zmesi plodín v prípade medziplodín a typ skupín plodín v prípade plodín, ktoré viažu dusík,

systémy strihania, časové odstupy a používanie chemických vstupov,

rozmanitosť štruktúry porastu v prípade krajinných prvkov, poloha a rozmery nárazníkových zón.