SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 17.11.2010 
SEK(2010) 1396 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
  
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky -  
Koncepcia integrovanej euró pskej energet ickej siete 
  
Zhrnutie POSÚDENIA VPLYVU  
 
{KOM(2010) 677 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 1395 v kone čnom znení} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
  
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky -  
Koncepcia integrovanej euró pskej energet ickej siete 
  
Zhrnutie POSÚDENIA VPLYVU  
 
 
1. DEFINOVANIE
 PROBLÉMU 
V energetickej politike EÚ1 a vo vykonávacích právnych predpisoch k nej sú do roku 2020 
vytýčené ambiciózne a záväzné ciele v oblasti emisií skleníkových plynov2 (-20 %), energie 
vyrobenej z obnovite ľných zdrojov3 (20 % z kone čnej spotreby energie) a energetickej 
efektívnosti (20 %). Splnenie všetkých týchto cie ľov si vyžaduje vhodné a spo ľahlivé 
energetické siete. Európske siete zárove ň starnú a urýchlene si vyžadujú obnovu 
a modernizáciu. Rozšírená EÚ zdedila nedostato čné prepojenia medzi východom a západom 
a medzi severom a juhom, ke ďže dôraz sa kládol na vnútroštátne  trhy a prepojenia slúžili 
na zaistenie bezpe čnosti dodávok iba v obmedzenom rozsahu, bez posúdenia možností 
vyrovnávania a obchodu v rámci skuto čného vnútorného trhu s ener giou alebo požiadaviek 
na bezpečnosť dodávok z európskeho h ľadiska. To s ťažuje voľný pohyb energie v rámci EÚ 
a niektoré regióny sú preto v prípad e prerušenia dodávok energie zranite ľnejšie. Politika 
TEN-E sa rozvíjala a formovala v devä ťdesiatych rokoch minulého storo čia prostredníctvom 
postupných usmernení týkajúcich sa TEN-E  a zodpovedajúceho nariadenia o rozpo čtových 
pravidlách4. Ciele politiky TEN-E sú tieto: 1) podpori ť dokončenie vnútorného trhu EÚ 
s energiou, 2) zmierni ť izolovanos ť znevýhodnených a ostrovných regiónov, 3) zabezpe čiť 
a diverzifikova ť dodávky energie do EÚ aj prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami, 
4) prispie ť k udržate ľnému rozvoju a ochrane životného pros tredia (vrátane rozsiahlejšieho 
využívania obnovite ľných zdrojov energie a zníženia environmentálnych rizík spojených 
                                                 
1 KOM(2007) 1 schválené Radou 15. februára 2007 (C/07/24). 
2 Smernica 2009/29/ES, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2003/87/ES s cie ľom zlepši ť a rozšíriť schému 
Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov; rozhodnutie č. 406/2009/ES 
o úsilí členských štátov zníži ť emisie skleníkových plynov s cie ľom splniť záväzky Spolo čenstva 
týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020. 
3 Smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnovite ľných zdrojov energie. 
4 Rozhodnutie č. 1364/2006/ES, ktorým sa ustanovujú usmernenia pre transeurópske energetické siete 
a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 96/391/ES a rozhodnutie č. 1229/2003/ES; nariadenie (ES) 
č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá ude ľovania finan čnej pomoci Spolo čenstva 
v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí. 
SK 3   SK s prepravou energie). To zah ŕňa siete na prenos elektrickej en ergie, prepravu plynu a olefínov. 
Aj keď väčšina z pôvodných cie ľov platí dodnes, nie sú dostato čne účinné na zabezpe čenie 
dostatočnej infraštruktúry, ktorá je potrebná  na dosiahnutie ambicióznych cie ľov EÚ v oblasti 
energetickej politiky a klímy. 
Prekážky na ceste primeraného rozvoja infr aštruktúry sú podrobne uvedené nižšie: 
1)-Veľké neistoty  týkajúce sa budúcich technológií z h ľadiska dostupnosti, možných rizík 
a nákladovej konkurencieschopnosti, noriem (pre dovšetkým v oblasti energie vyrobenej z 
obnoviteľných zdrojov a technológií prenosových a distribu čných sústav, ako aj CCS), 
skladby energetických zdrojov a geografického  rozmiestnenia budúcich elektrární a nových 
zdrojov energií (nekonven čný plyn, zelený plyn, LNG/CNG,  nová dovozná infraštruktúra 
a zvyšovanie kapacity ťažby v tretích krajinách) môže (z h ľadiska EÚ) vies ť k neoptimálnym 
riešeniam na trhu. 
2)-Nedokonalý vnútorný trh : v niektorých členských štátoch je slabá, respektíve neexistuje 
žiadna hospodárska sú ťaž a vnútroštátne trhy na ďalej ovládajú ich terajší aktéri. Nedostato čný 
rozvoj trhu neumož ňuje prevádzkovate ľom prenosových a prepravných sústav (TSO) 
uzatvárať dostato čne pevné zmluvy o využívaní kapacity, aby mohli investova ť 
do prepojovacích vedení medzi dvoma trhmi. Zárove ň je nepravdep odobné, že trh bude 
schopný rozvoja skôr, ako sa vybuduje prepojenie. 
3)-Regulácia sadzieb a financovanie: prenos a preprava je regul ované odvetvie a priradenie 
nákladov kone čným príjemcom je v rámci rozsiahlej transeurópskej infraštruktúry zložité 
alebo nemožné. Aby sa sadzby za prenos a prepravu udržali na čo najnižšej úrovni, regulácia 
sadzieb bola vo vä čšine členských štátov založená na zá sade nákladovej efektívnosti, čo 
umožnilo uhrádza ť len tie projekty, ktor é boli založené na skuto čných potrebách trhu alebo 
na najlacnejších dostupných riešeniach. Existu jú najmä tri druhy projek tov, ktorých realizácia 
môže byť sťažená týmto prístupom: 
(a) Projekty, ktorých regionálny prín os presahuje vnútroštátny prínos:  čím 
užitočnejší je projekt na regionálnej úrovni alebo na úrovni EÚ, t. j. čím viac 
členských štátov je do ň zapojených, tým môže by ť komplexnejší (cezhrani čné 
otázky, rôzne regula čné systémy a schva ľovacie postupy at ď.), tým ťažšie je 
spravodlivé priradenie nákladov kone čným príjemcom.  
(b) Projekty využívajúce inova čné technológie  (napr. DC VSC technológia 
morskej prenosovej a distribu čnej sústavy, zachytávanie a ukladanie oxidu 
uhličitého) sú spravidla spojené s vyššími rizikami, ke ďže skúsenosti s ich 
obchodovaním vo ve ľkom sú zriedkavé alebo ani neexistujú. Regulovaná miera 
návratnosti toto riziko v m nohých prípadoch neodráža.  
(c) Infraštruktúra s cie ľom dosiahnu ť zvýšenie bezpe čnosti dodávok často nie je 
zdôvodnená dopytom trhu a objemami prepravy, ke ďže sa môže využíva ť iba 
v prípade prerušenia dodávok (malá pravdepodobnos ť/udalosti s rozsiahlymi 
následkami), nie však za bežných trhových podmienok. V mnohých členských 
štátoch neexistuje právna úprava spôs obu úhrady nákladov na tieto investície. 
V dôsledku finan čnej krízy a sú časného rýchleho vývoja pravidiel vo finan čnom sektore sa 
prístup ku kapitálu v porovnaní s rokom 2008 napokon výrazne skomplikoval. 
SK 4   SK 4)-Schvaľovanie a spolo čenská akceptácia:  zdĺhavé a neisté schva ľovacie postupy ozna čil 
priemysel za jednu z hlavných prí čin meškania s realizáciou proj ektov v oblasti infraštruktúry. 
Vo viacerých členských štátoch sa verejná mienka postupne obracia proti novým projektom, 
najmä proti nadzemným elektrickým vedeniam, čo vedie k ďalšiemu spoma ľovaniu aj tak 
nevhodných schva ľovacích postupov. Preto môže reali zácia niektorých  projektov trva ť až 20 
rokov.  
5)-Infraštruktúry mimo EÚ.  V prípade energetických infraštruktúr mimo EÚ, ktoré majú 
pokryť narastajúci dopyt EÚ po dovoze zemného pl ynu alebo „zelenej elek trickej energie“, 
existujú dodato čné politické riziká. Okrem potre by nadväzovania politických kontaktov 
s tretími krajinami s cie ľom určenia a zabezpe čenia vzájomných výhod nových energetických 
infraštruktúr môžu riziká siaha ť od neatraktívneho alebo netransparentného investi čného 
rámca v tretích krajinách až po riziko zmien vo fiškálnych/da ňových oblastiach alebo právnej 
oblasti po realizácii investície. 
6)-Neadekvátnos ť existujúceho rámca TEN-E 
V Európe existuje nieko ľko zemepisných oblastí, kde sa viacero z uvedených prekážok 
vyskytuje sú časne, čo vedie k špecifickým nedostatkom in fraštruktúry. Ide najmä o Pobaltsko, 
prenosovú a distribu čnú sústavu v severných moriach, energiu vyrobenú z obnovite ľných 
zdrojov v južnej Európe a Stredozemí, výs tavbu južného koridoru pre plyn a ropu, lepšie 
prepojenie a diverzifikáciu v strednej a juhovýchodnej Európe (ele ktrina, plyn a ropa) 
a z celoeurópskeho h ľadiska ide o návrh a výstavbu tran seurópskej prepravnej siete pre CO 2, 
ako aj o implementáciu a zavádzanie technol ógií inteligentných prenosových a distribu čných 
sústav. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Infraštruktúra prenosu a prepravy energie (vrátane prepojenej morskej prenosovej a 
distribučnej sústavy) má transeur ópsky, regionálny alebo aspo ň cezhraničný charakter alebo 
vplyv. Jednotlivé vnútroštátne správy a právne úpravy na úrovni členských štátov nie sú 
vhodné alebo nemajú právomoci zaobera ť sa týmito infraštruktúrami ako celkom. Pod ľa 
článku 194  Zmluvy o fungovaní Európskej únie má politika Únie v oblasti energetiky tieto 
ciele: a) zabezpe čovať fungovanie trhu s energiou; b) zaru čovať bezpečnosť dodávok energie 
v Únii; c) presadzova ť energetickú efektívnos ť, šetrenie energiou a vývoj nových 
a obnovite ľných foriem energie a d) podporova ť prepojenie energetických sietí. V článku 170 
zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza: „Únia [...] prispieva k zriadeniu a rozvoju 
transeurópskych sietí v oblas tiach dopravných, telekomunika čných a energetických 
infraštruktúr.“ Článok 171 definuje povinnos ť, v ktorej zmysle „Únia [...] stanoví usmernenia 
zahŕňajúce ciele, priority a trendy opatrení, kt oré sa predpokladajú v oblasti transeurópskych 
sietí; tieto usmernenia vymedzia projekty spolo čného záujmu.“ 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ  
Všeobecným cie ľom je zabezpe čiť dostatočný a včasný rozvoj infraštruktúry  v celej EÚ 
a za jej hranicami s cie ľom vytvori ť vnútorný trh s energiou, zaisti ť bezpečnosť dodávok 
a dosiahnu ť ciele EÚ v oblasti energetiky a klímy. 
S cieľom udrža ť rozvoj infraštruktúry je potrebné pusti ť sa do odstra ňovania hlavných 
prekážok. Cie ľmi pripravovaného oznámenia o prioritách  v oblasti infraštruktúry je navrhnú ť 
jasné priority a zvýši ť úroveň zamerania opatrení EÚ na všetky príslušné energetické 
infraštruktúry, posilni ť regionálnu spoluprácu a koordináciu, poukáza ť na problémy 
SK 5   SK v súvislosti so schva ľovacími postupmi a dosiahnu ť súhlas verejnosti s cie ľom zmierni ť 
neistoty súvisiace s plánovaním a schva ľovaním. Jasné priority v obl asti infraštruktúry budú 
súčasne znamena ť politický odkaz pre tretie krajiny.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Analýza bola rozdelená pod ľa oblastí politiky s osobitnými možnos ťami pre každú oblas ť 
s cieľom lepšie analyzova ť riešenia širokého spektra id entifikovaných prekážok. Možnosti 
boli posudzované na základe kr itérií efektívnosti, subsidiar ity a proporcionality. Hlavným 
kritériom efektívnosti bol rozsah investícií,  ktoré jednotlivé možnosti dokážu zabezpe čiť. 
Každá z uvedených možností je v súlade s nadradenými cie ľmi, stratégiami a prioritami EÚ. 
Kombinácia uprednost ňovaných možností v jednotlivých oblastiach politiky predstavuje 
uprednost ňovanú politickú vo ľbu. 
Oblasť politiky A: rozsah pôsobnosti nástroja politiky 
Možnosť 1: nezmenené podmie nky (elektrina a plyn)  
Možnosť 2: elektrina a plyn – rozšírenie 
Možnosť 3: elektrina a plyn – rozšírenie, za členenie sietí pre CO 2 a ropovodov  
Oblasť politiky B: návrh nástroja politiky  
Možnosť 1: nezmenené podmienky (akt uálny zoznam projektov) 
Možnosť 2: aktualizovaný zoznam projektov 
Možnosť 3: obmedzený po čet prioritných projektov/regi onálne koridory a inteligentné 
kritériá výberu 
Oblasť politiky C: koordinácia  
Možnosť 1: nezmenené podmienky (prístup na v nútroštátnej úrovni, koordinátori EÚ), 
dobrovoľné regionálne štruktúry 
Možnosť 2: koordinátori EÚ a povi nné regionálne alebo tema tické prioritné štruktúry 
Možnosť 3: prevádzkovate ľ prenosovej alebo prepravnej sústavy EÚ (vyradený, pozri 
vysvetlenie nižšie) 
Oblasť politiky D: schva ľovanie 
Možnosť 1: nezmenené podmienky (vnútrošt átne kompetencie), výmena osved čených 
postupov  
Možnosť 2: zahrnutie projektov európskeho záujmu  do vnútroštátnych priorít a uplatnenie 
najrýchlejších postupov na vnútroštátnej úrovni (pokia ľ existujú) 
Možnosť 3: schvaľovanie na jednotnom kontak tnom mieste (one-stop-shop) na vnútroštátnej 
úrovni so skrátenými časovými lehotami (5 rokov) 
Možnosť 4: nový harmonizovaný systém schva ľovania na úrovni EÚ (vyradený, pozri 
vysvetlenie nižšie) 
Možnosti C3 prevádzkovate ľ prenosovej alebo prepravnej sú stavy EÚ a D4 harmonizovaný 
systém schva ľovania na úrovni EÚ boli vyradené z ďalšej analýzy, ke ďže nie sú v súlade 
so zásadami proporcionality a subsidiarity.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Základný scenár (bežné podmienky v každej oblasti politiky) pravdepodobne povedie 
k nedostato čnému rozvoju infraštruktúry. Naj horšie sociálne a ekonomické vplyvy 
vyplývajúce z nedostato čne rozvinutej infraš truktúry sú výpadky v d odávkach elektrickej 
energie, prerušenia dodávok plynu a nedostatok energie, čím sa zvyšujú ceny. Pokia ľ ide 
o prepravu CO 2, scenár nezmenených podmienok zabráni každej vä čšej investícií do sietí 
a podnieti postupný rozvoj (na úrovni projekto v alebo na vnútroštátnej úrovni) s vysokým 
rizikom nadbytku alebo nedostato čnej prietokovej kapacity (podobne ako v prípade 
SK 6   SK elektroenergetických alebo pl ynárenských sietí), ako aj obmed zenej integrácie trhu s rizikom 
vyšších cien energií v dlhodobej perspektíve.  
Hlavným environmentálnym vplyvom chýbajúcej infraštruktúry môže by ť nedosiahnutie 
cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy a tak sa zvýši množstvo emisií skleníkových plynov. 
Stavebné práce môžu ma ť dočasný vplyv na životné prostr edie, sú však obmedzené 
príslušnými právnymi predpismi v oblasti živo tného prostredia. Viac ako 90 dní trvajúce 
prerušenie dodávok ropy do východne j Európy by znamenalo zvýšené za ťaženie životného 
prostredia v dôsledku zvýšenej premávky tanker ov v environmentálne citlivých oblastiach 
ako alternatívy prepravy ropovodmi. 
Oblasť politiky A: rozsah pôsobnosti nástroja politiky 
Najvýznamnejšie pozitívne vplyvy v e konomickej a sociálnej rovine sa o čakávajú 
od rozšírenia rozsahu pôsobnosti nástroja po litiky na nové sektory elektroenergetiky 
(inteligentné prenosové a distribu čné sústavy vrátane skladovania ) a plynárenstva (CNG), ako 
aj na prepravu CO 2, čím sa podporia ďalšie inovácie v týchto oblastiach. Rozšírenie 
pôsobnosti na ropu bude ma ť takisto pozitívny vplyv na životné prostredie v ďaka 
diverzifikácii trás dodávok ropy do východnej časti EÚ s cie ľom obmedzi ť environmentálne 
riziká súvisiace so zvýšenou premávkou tanker ov v Baltskom mori a cez Bospor. Zahrnutie 
všetkých týchto nových oblastí do rozsa hu pôsobnosti nástroja  politiky (možnos ť A3) sa preto 
uprednost ňuje. 
Oblasť politiky B: návrh nástroja politiky 
V porovnaní s nezmenenými podmienkami a pevným zoznamom projektov zostaveným 
v roku 2006 by jeho aktualizácia (možnos ť B2) založená na rozšír enom rozsahu pôsobnosti 
(možnosť A3) umožnila zoh ľadniť nové alebo zmenené priority v oblasti rozvoja 
infraštruktúry. Zdokonalené zameranie sa na cie ľ bude ma ť celkovo pozitívny vplyv. Pevný 
zoznam projektov však zostane zachovaný a do roku 2020 alebo po tomto termíne ho možno 
bude potrebné upravi ť.  
Naopak, úplná reforma sú časného prístupu (možnos ť B3) s ve ľmi obmedzeným po čtom 
všeobecných priorít európskeho záujmu b ez budúceho zoznamu prioritných projektov 
a inteligentných a transp arentných výberových kritér ií namiesto trojstup ňovej kategorizácie 
projektov bude ma ť oveľa výraznejší pozitívny ekonomický, sociálny a environmentálny 
vplyv. Táto možnos ť by naozaj umožnila naplno sa sústredi ť na priority, ktoré sú hlavnou 
oblasťou záujmu Európy a budú ma ť najväčší úžitok z intervencie EÚ, alebo na oblasti 
s výrazným vplyvom inovácií a vysoko pozitívnymi  vplyvmi na životné prostredie, ako sú 
integrácia výroby energie z obnovite ľných zdrojov do prenosovej a distribu čnej sústavy, 
inteligentné prenosové a distribu čné sústavy, skladovanie alebo preprava CO 2. 
Vo všeobecnosti sa týmto prístupom založeným  na európskych prioritách upriami pozornos ť 
na cezhrani čné a regionálne ekonomické a environmentálne vplyvy, pri čom možnos ť B2 bude 
ovplyvnená skôr vnútroštátnymi alebo dokon ca až miestnymi faktormi. Vytvorenie 
inteligentných a transparentných kritér ií výberu spôsobí minimalizáciu možných 
deformujúcich vplyvov na vnútorný trh v ďaka navrhnutiu pravidiel, ktoré sú v súlade 
s platnou legislatívou a predpismi. Časom to umožní zavedenie konkrétnej podpory projektov 
a optimalizáciu využívania nástroja politiky v dlhodobej perspektíve. Preto sa o nej uvažuje 
ako o uprednost ňovanej možnosti. 
Oblasť politiky C: koordinácia 
SK 7   SK Možnosť C2 s povinnými regionálnymi štruktúrami a tam, kde to bude potrebné, aj 
s koordinátormi EÚ bude ma ť výrazný pozitívny vplyv z h ľadiska rozvoja infraštruktúry, 
a preto sa považuje za možnos ť, ktorá má prednos ť pred možnos ťou nezmenených 
podmienok. Tieto regionálne štruktúry by boli prínosom najmä pre projekty s jasným 
regionálnym vymedzením, ako sú morské prenosové a distribu čné sústavy v severnej Európe 
alebo plynárenské koridory v juhovýchodne j Európe. Okrem toho by boli pozitívnym 
prínosom pre integráciu trhu a lepšie fungovani e regionálnych trhov. Využ ívanie existujúcich 
regionálnych štruktúr (ako sú upravené regioná lne iniciatívy) by vied li k minimalizácii vplyvu 
z hľadiska administratívneho za ťaženia. 
Oblasť politiky D: schva ľovanie 
Možnosti D2 i D3 by zvýšili efektívnos ť rozhodovacieho procesu v ďaka ujasneniu 
existujúcich pravidiel a možností opravných prostriedkov, optimalizácii po čtu krokov 
potrebných na prijatie daného rozhodnutia a čo najväčšieho obmedzenia meškania pri 
realizácii jednotlivých krokov. Možnos ť D2 umožní urýchlené spracovanie európskych 
prioritných projektov v krajinách, kde došlo k stanoveniu priorít alebo v nich existujú 
zrýchlené postupy. Uvažuje sa o tom, že táto možnos ť umožní zna čne zlepši ť dodávky 
infraštruktúry, najmä pokia ľ ide o elektroenergetiku, a preto je potrebné v období 2010 – 2020 
zvýšiť investície do infraštruktúry. 
Metóda jednotného kontaktného mi esta (one-stop-shop) (možnos ť D3) by prispela k ďalšiemu 
urýchleniu administratívnych postu pov a v kombinácii so stanoveným časovým plánom by 
urýchlila schva ľovanie a realizáciu projek tov v porovnaní s investi čnými potrebami. 
Hlbšia analýza širšieho sp ektra možností politiky schva ľovania bude vykonaná v rámci 
osobitného posúdenia vplyvu (plánovaného v roku 2011) s cie ľom dosiahnu ť lepšie 
zhodnotenie súladu s vnútroštátnymi právnymi  systémami, ich efektívnosti a odhadnutia 
miery zníženia administratívneho za ťaženia pri uplatnení týchto možností. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Každá pokra čujúca politická možnos ť bola posúdená z h ľadiska ekonomických, sociálnych 
a environmentálnych vplyvov. 
Kombinácie možností s najvä čšími pozitívnymi vplyvmi sú A3, B3, C2 a D3, pri čom treba 
poznamena ť, že oblas ť politiky schva ľovania je potrebné podrobi ť hlbšej analýze. Tento nový 
súbor politík výrazne zvýši efektívnos ť dodávok infraštruktúr a bude ma ť pozitívne 
ekonomické, sociálne a environmentálne vplyvy. Napriek tomu je potrebné poznamena ť, že aj 
tento súbor politík prinesie pod ľa odhadov o 62,5 miliardy EUR menej, ako sú odhadované 
nevyhnutné investície vo výške 215,5 miliardy EU R. Výraznejšie rozšírenie pôsobnosti 
a navrhnuté reformy v plánovaní politických ná strojov, štruktúry re gionálnej spolupráce 
a schvaľovanie však ceteris paribus (pri čom ostatné je nezmenené) nepovedú k vyplneniu 
zostávajúcej rozsiahlej investi čnej medzery a zvýšeniu obchodovate ľnosti týchto projektov, 
ktoré z komer čného hľadiska nie sú realizovate ľné v bežných trhových podmienkach 
a za regula čných a vnútroštátne orientovaných sa dzobných podmienok. Od súboru politík, 
ktorý bude využíva ť financovanie z verejných zd rojov alebo cielené regula čné opatrenia, by 
sa dali o čakávať oveľa výraznejšie pozitívne vplyvy, ktoré umožnia zrealizova ť všetky 
projekty európskeho záujmu, ktoré – momentálne – nie sú z obchodného h ľadiska 
realizovate ľné. Komisia plánuje v roku 2011 predloži ť návrh alebo usmernenia na riešenie 
priraďovania nákladov ve ľkých technologicky komp lexných alebo cezhrani čných projektov 
prostredníctvom sadzobných a investi čných pravidiel. V prípade, ke ď sa v záujme 
SK 8   SK prispôsobenia rizikám a lepšej obchodovate ľnosti bude vyžadova ť vyššia miera návratnosti 
projektov, je možné uvažova ť aj o regula čnom prístupe. Financovanie z verejných zdrojov by 
sa mohlo preskúma ť v oblastiach, kde by sa uvedené opatrenia mohli minú ť účinku. Tieto 
potreby však vyžadujú ďalšiu podrobnú analýzu, ktorá bude za členená do posúdenia vplyvu, 
ktoré je plánované v rámc i právneho návrhu na rok 2011. 
7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Z hľadiska monitorovania a hodnotenia sa navr huje, aby Komisia podobne ako v minulosti 
posudzovala vývoj na základe správy o implementácii predkladanej v dvojro čných 
intervaloch, ktorá bude obsahova ť špecifické ukazovatele, ako sú po čet zrealizovaných 
projektov alebo projektov v št ádiu realizácie, diverzifikáci a dovozu plynu, podiel elektriny 
vyrobenej z obnovite ľných zdrojov energie, úrove ň prepojenia prenosových a prepravných 
sústav medzi členskými štátmi, podiel elektriza čných sústav vybavených inteligentnými 
technológiami a priemerná d ĺžka procesu schva ľovania projektov európskeho záujmu.