Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien a o zrušení nariadenia (ES) č. 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Európska komisia a Európska centrálna banka požadujú harmonizáciu ukazovateľov inflácie v EÚ s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie Európskej únie a najmä vykonávať účinnú menovú politiku. Harmonizované indexy spotrebiteľských cien sú potrebné na hodnotenie a meranie: · konvergencie v oblasti cenovej stability v rámci EÚ; a · výsledkov menovej politiky eurozóny, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa cenovej stability. Harmonizované ukazovatele inflácie sa používajú aj na hodnotenie vnútroštátnej konkurencieschopnosti v rámci postupu Komisie pri makroekonomickej nerovnováhe. Na tieto účely musia byť indexy spotrebiteľských cien porovnateľné vo všetkých krajinách a vo všetkých oblastiach produktov. Tieto indexy musia byť dostatočne podrobné a musia sa dať vytvoriť v primeranej lehote. Údaje o inflácii vypočítané na základe indexov spotrebiteľských cien musia predstavovať objektívny a neskreslený základ rozhodovacieho procesu. Porovnateľné a spoľahlivé indexy spotrebiteľských cien sú navyše spolu s inými zdrojmi významným vstupom pre deflačné ekonomické hodnoty, ako napríklad mzdy, nájomné, úrokové sadzby a údaje o národných účtoch. Tieto časové rady odhadovaných objemov odzrkadľujú vývoj príslušného ekonomického javu bez vplyvu inflácie a sú dôležitým východiskom pre politické a ekonomické rozhodnutia. V októbri 1995 sa navrhlo a prijalo nariadenie Rady o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (HICP), po ktorom nasledovalo 20 vykonávacích predpisov počas ďalších 17 rokov. Štandardizované pravidlá zabezpečujúce maximálnu porovnateľnosť zostávajú pre hlavných používateľov HICP, najmä Komisiu a Európsku centrálnu banku, dôležité, niektoré parametre sa však od prijatia pôvodného rámca zmenili: · vývoj Európskeho štatistického systému (EŠS) viedol k oveľa väčšiemu uznaniu potreby harmonizovaného prístupu k mnohým metodickým aspektom týkajúcim sa indexov spotrebiteľských cien, · technické aspekty zberu údajov a zostavovania indexov sa v dôsledku rýchleho tempa technologického pokroku v posledných rokoch výrazne zmenili; výkonné systémy informačných technológií umožňujú prijímať metódy, o ktorých sa ešte pred dvoma desiatkami rokov ani neuvažovalo: príchod údajov z registračných pokladníc predstavuje revolúciu v rámci postupov zberu údajov a využívanie rôznych internetových zdrojov v prípade cien sa neustále vyvíja, · Lisabonskou zmluvou sa vytvorila nová komitologická štruktúra a zaviedli sa delegované a vykonávacie akty. Túto zmenu je potrebné zohľadniť v právnom rámci. Všetky tieto rôzne zmeny si vyžadujú prepracovanie právnych predpisov o HICP s cieľom zmodernizovať a zracionalizovať právny základ a prispôsobiť ho súčasným aktuálnym a potenciálnym potrebám. Revízia nariadenia o HICP poskytuje zainteresovaným stranám príležitosť prehodnotiť existujúce pravidlá a odporúčania, zracionalizovať ich a zamerať sa na konkrétne aspekty podľa ich súčasného významu a najlepšieho záujmu rôznych druhov používateľov. Mnohé oblasti politiky, v rámci ktorých zohráva EÚ aktívnu úlohu, si vyžadujú informácie o vývoji a udalostiach ovplyvňujúcich indexy spotrebiteľských cien, aby sa mohli formulovať operačné ciele a vyhodnocovať pokrok. V právnych predpisoch EÚ sa od Eurostatu takisto vyžaduje poskytovanie deflátorov v najvyššej možnej kvalite, v prípade ktorých sú HICP významným vstupom. Tieto indexy musia byť včasné, presné, úplné, koherentné a porovnateľné na úrovni EÚ a medzi rôznymi skupinami produktov. Tieto požiadavky možno dosiahnuť jedine prostredníctvom modernizácie európskych právnych predpisov o HICP. V navrhovanom nariadení o HICP sa stanovujú zásady Kódexu postupov pre európsku štatistiku týkajúce sa dôrazu na kvalitu, spoľahlivú metodiku, nákladovú efektívnosť, význam, presnosť, spoľahlivosť, koherentnosť a porovnateľnosť. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU Návrh nariadenia o HICP prerokovali expertné skupiny zložené zo subjektov vytvárajúcich štatistiky, najmä národných štatistických úradov, ako aj zo subjektov používajúcich štatistiky vrátane Európskej komisie, Európskej centrálnej banky a národných centrálnych bánk. Konzultovalo sa aj s Výborom pre Európsky štatistický systém. Posúdenie vplyvu sa nepovažovalo za potrebné. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Cieľom tohto návrhu je vytvoriť spoločný právny rámec pre tvorbu harmonizovaných indexov členskými štátmi, ktorý zahŕňa zber, zostavovanie, spracúvanie a predkladanie harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien. Tieto indexy sú potrebné na systematickú tvorbu ukazovateľov inflácie v Európskej únii. Týmto návrhom sa zjednodušujú a spresňujú požiadavky na zostavovanie týchto indexov. Týmto návrhom sa: · poskytuje nový všeobecný rámec, ktorý sa uplatňuje na riadne vymedzené kategórie skupín produktov, · stanovuje jasný a riadne vymedzený rozsah pôsobnosti, · zachovávajú osobitné opatrenia týkajúce sa konkrétnych oblastí, ako napríklad zdravotníctva, vzdelávania, sociálnej ochrany a poistenia, · riešia prípadné rozdiely vo výklade a problémy poskytovateľov údajov v rámci uplatňovania pravidiel, · zabezpečuje, aby sa podobné skupiny produktov posudzovali rovnakým spôsobom v celej EÚ, · odstraňujú ustanovenia, ktoré sa stali nadbytočnými a · objasňujú ustanovenia, ktoré viedli k nesprávnym výkladom v minulosti. V prípade potreby ďalšej špecifikácie alebo jednotných podmienok vykonávania sa v tomto nariadení stanovuje možnosť prijať delegované alebo vykonávacie akty v súlade s článkami 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Na zabezpečenie úplnej porovnateľnosti indexov spotrebiteľských cien sú potrebné jednotné podmienky najmä pre: · členenie HICP podľa kategórií Európskej klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (ECOICOP), · metodiku používanú pri tvorbe harmonizovaných indexov, · význam a používanie štatistických jednotiek, · váhy používané na výpočet harmonizovaných indexov a metaúdaje o váhach, · ročný harmonogram predkladania harmonizovaných indexov a podindexov, · štandardy na výmenu údajov a metaúdajov, · podmienky pre revíziu údajov, · základné informácie a metódy, ktoré sa majú používať, na základe vyhodnotenia pilotných štúdií a · požiadavky na technické zabezpečenie kvality týkajúce sa obsahu výročných správ o kvalite, lehoty na predkladanie týchto správ Eurostatu a štruktúry súpisu. V súlade s článkom 291 ZFEÚ sa preto navrhovaným nariadením vykonávacie právomoci prenášajú na Komisiu. V súlade s článkom 290 ZFEÚ sa navrhovaným nariadením deleguje právomoc prijímať nelegislatívne akty so všeobecnou pôsobnosťou, ktorými sa dopĺňajú alebo menia nepodstatné časti tohto nariadenia, na Komisiu. Komisii sa tým umožní: · zabezpečiť porovnateľnosť klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP) použitej na členenie HICP na medzinárodnej úrovni; · stanoviť prahovú hodnotu, pod ktorou neexistuje povinnosť poskytovať podindexy harmonizovaných indexov a · vytvoriť zoznam podindexov, ktoré členské štáty nemusia vytvárať. Komisia by mala zabezpečiť, aby tieto delegované akty pre členské štáty nepredstavovali významnú dodatočnú administratívnu záťaž. Cieľom návrhu revidovaného nariadenia o HICP je vytvoriť jediné právne opatrenie, ktoré sa vzťahuje na všetky jednotné podmienky. V súčasnosti existuje 20 rôznych vykonávacích nariadení. V rámci nového nariadenia by sa tieto nariadenia integrovali do jediného nariadenia, ktoré by zainteresovaným stranám a členským štátom poskytovalo väčšiu zrozumiteľnosť a zjednodušovalo a zefektívňovalo by administratívu. Zjednodušenie požiadaviek a ich vykonávania takýmto spôsobom je jedným z hlavných cieľov navrhovanej stratégie pre nový právny rámec pre HICP. 4. VPLYV NA ROZPOČET Žiadny vplyv na rozpočet EÚ. 2014/0346 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien a o zrušení nariadenia (ES) č. 2494/95 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[1], v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Harmonizované indexy spotrebiteľských cien (HICP) sú určené na meranie inflácie harmonizovaným spôsobom vo všetkých členských štátoch. Komisia a Európska centrálna banka používajú HICP v rámci svojich posudzovaní cenovej stability v členských štátoch podľa článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). (2) Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) používa HICP ako index na meranie dosahovania cieľa cenovej stability ESCB podľa článku 127 ods. 1 Zmluvy, čo je mimoriadne dôležité pre tvorbu a vykonávanie menovej politiky Únie podľa článku 127 ods. 2 Zmluvy. (3) Nariadením Rady (ES) č. 2494/95[2] sa stanovil spoločný rámec pre vytváranie harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien. Tento právny rámec je potrebné prispôsobiť aktuálnym potrebám a technickému pokroku. (4) V tomto nariadení sa zohľadňuje program lepšej regulácie Komisie a najmä oznámenie Komisie o inteligentnej regulácii v Európskej únii[3]. V oblasti štatistiky Komisia stanovila ako prioritu zjednodušenie a zlepšenie právneho prostredia v tejto oblasti[4]. (5) HICP by sa mali rozdeliť podľa kategórií Európskej klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (ECOICOP). Touto klasifikáciou by sa malo zabezpečiť, aby boli všetky európske štatistiky týkajúce sa súkromnej spotreby konzistentné a porovnateľné. Klasifikácia ECOICOP by mala byť takisto v súlade s klasifikáciou OSN COICOP, ktorá predstavuje medzinárodnú normu klasifikujúcu individuálnu spotrebu podľa účelu, a preto by sa mala prispôsobiť zmenám klasifikácie OSN COICOP. (6) Pravidelné HICP sú založené na zistených cenách, medzi ktoré patria aj dane z produktov. Zmeny sadzieb daní z produktov majú teda vplyv na infláciu. Na analýzu inflácie a posudzovanie konvergencie v členských štátoch je takisto potrebné zbierať informácie o vplyve daňových zmien na infláciu. Na tento účel by sa mali HICP navyše vypočítavať na základe stálych cien sadzieb daní. (7) Vytvorenie indexov cien obydlí a najmä bývania vo vlastnom obydlí (indexy OOH) je dôležitým krokom smerom k zlepšeniu významu a porovnateľnosti HICP. Indexy cien nehnuteľností na bývanie sú nevyhnutným základom na zostavovanie indexov OOH. Samotné indexy cien nehnuteľností na bývanie sú okrem toho dôležitými ukazovateľmi. (8) Referenčné obdobie indexov cien by sa malo aktualizovať v pravidelných intervaloch. Je potrebné stanoviť pravidlá pre spoločné referenčné obdobia harmonizovaných indexov a ich podindexov integrovaných do rôznych časových období s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a význam výsledných indexov. (9) Na zlepšenie postupnej harmonizácie indexov spotrebiteľských cien by sa mali začať realizovať pilotné štúdie zamerané na posúdenie uskutočniteľnosti využívania dodatočných základných informácií alebo uplatňovania nových metodických prístupov. (10) S cieľom pomôcť členským štátom vytvárať porovnateľné indexy spotrebiteľských cien by sa mala vypracovať metodická príručka s usmerneniami týkajúcimi sa rôznych fáz tvorby vysoko kvalitných harmonizovaných indexov. Túto metodickú príručku by mala vypracovať Komisia (Eurostat) v úzkej spolupráci s členskými štátmi v rámci Európskeho štatistického systému a táto príručka by sa mala pravidelne aktualizovať. V rámci ročných súpisov HICP podľa článku 9 ods. 2 písm. b) tohto nariadenia by mali členské štáty informovať Komisiu (Eurostat) o prípadných rozdieloch medzi použitými štatistickými metódami a metódami, ktoré sa odporúčajú v metodickej príručke. (11) Komisia (Eurostat) by mala overovať zdroje a metódy, ktoré členské štáty používajú na výpočet harmonizovaných indexov, a monitorovať vykonávanie právneho rámca zo strany členských štátov. Na tento účel by mala Komisia (Eurostat) viesť pravidelný dialóg so štatistickými úradmi členských štátov. (12) Základné informácie majú zásadný význam pre posudzovanie toho, či sú podrobné harmonizované indexy, ktoré poskytujú členské štáty, dostatočne porovnateľné. Transparentné metódy zostavovania indexov a postupy používané v členských štátoch okrem toho všetkým zainteresovaným stranám pomáhajú porozumieť harmonizovaným indexom a ďalej zlepšovať ich kvalitu. Preto je potrebné stanoviť súbor pravidiel vykazovania harmonizovaných metaúdajov. (13) S cieľom zabezpečiť kvalitu harmonizovaných indexov by sa mali medzi Komisiou (Eurostatom), národnými centrálnymi bankami a Európskou centrálnou bankou vymieňať dôverné údaje a metaúdaje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009[5]. (14) Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je vytvorenie spoločných štatistických noriem pre harmonizované indexy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (15) S cieľom zabezpečiť porovnateľnosť klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (COICOP) použitej na členenie HICP na medzinárodnej úrovni a zabezpečiť prispôsobenie tejto klasifikácie zmenám klasifikácie OSN COICOP, stanoviť prahovú hodnotu, pod ktorou neexistuje povinnosť poskytovať podindexy harmonizovaných indexov, a vytvoriť zoznam podindexov, ktoré členské štáty nemusia vytvárať, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o harmonizované indexy, mala delegovať na Komisiu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasný, včasný a vhodný prenos príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (16) S cieľom zabezpečiť úplnú porovnateľnosť indexov spotrebiteľských cien sú potrebné jednotné podmienky týkajúce sa členenia HICP podľa kategórií klasifikácie ECOICOP, použitej metodiky tvorby harmonizovaných indexov, informácií poskytovaných štatistickými jednotkami, poskytovania váh a metaúdajov o váhach, vytvorenia ročného harmonogramu predkladania harmonizovaných indexov a podindexov, štandardov na výmenu údajov a metaúdajov, jednotných podmienok pre revíziu údajov, kvalitnejších základných informácií alebo dokonalejších metód na základe vyhodnotenia pilotných štúdií a požiadaviek na technické zabezpečenie kvality v súvislosti s obsahom výročných správ o kvalite, lehôt na predkladanie správ Komisii (Eurostatu) a štruktúry súpisu. S cieľom zabezpečiť takéto jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011[6]. (17) Komisia by mala pri prijímaní vykonávacích opatrení a delegovaných aktov v súlade s týmto nariadením v najväčšej možnej miere zohľadňovať nákladovú efektívnosť. (18) Výbor pre Európsky štatistický systém bol v súvislosti s článkom 7 nariadenia (ES) č. 223/2009 požiadaný o odborné poradenstvo. (19) Nariadenie (ES) č. 2494/95 by sa malo zrušiť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovuje spoločný rámec pre vývoj, tvorbu a zverejňovanie harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HICP) a indexov cien nehnuteľností na bývanie (HPI) na úrovni Únie, na vnútroštátnej a na regionálnej úrovni. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „vývoj štatistiky“ znamená vytváranie a zdokonaľovanie štatistických metód, noriem a postupov používaných pri tvorbe a šírení štatistických informácií s cieľom vytvárať nové štatistické opatrenia a ukazovatele; b) „tvorba štatistiky“ znamená všetky činnosti ktoré súvisia so zostavovaním štatistiky vrátane zberu, uchovávania, spracúvania a analýzy štatistických údajov; c) „zverejňovanie štatistiky“ znamená činnosti spojené so sprístupňovaním štatistických informácií, štatistických analýz a iných ako dôverných informácií používateľom; d) „produkty“ znamenajú tovar a služby definované v prílohe A, bode 3.01 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013[7] (ďalej len „ESA 2010“); e) „spotrebiteľské ceny“ znamenajú nákupné ceny, ktoré platia domácnosti za nadobudnutie jednotlivých produktov prostredníctvom menových transakcií; f) „nákupná cena“ znamená cenu, ktorú nákupca produktov skutočne zaplatil, vrátane všetkých daní bez subvencií na produkty, po odpočítaní zliav za hromadné nákupy alebo nákupy mimo sezóny od štandardných cien alebo poplatkov, bez úrokov alebo poplatkov za služby pripočítaných v podmienkach úveru a akýchkoľvek dodatočných poplatkov, ktoré vznikli v dôsledku nezaplatenia v lehote stanovenej v čase nákupu; g) „harmonizované indexy spotrebiteľských cien (HICP)“ znamenajú porovnateľné indexy spotrebiteľských cien, ktoré vytvárajú všetky členské štáty; h) „harmonizované indexy spotrebiteľských cien pri stálych daňových sadzbách (HICP-CT)“ znamenajú ukazovatele, ktorými sa merajú zmeny v spotrebiteľských cenách počas určitého obdobia, bez vplyvu zmien sadzieb daní na produkty za rovnaké obdobie; i) „regulované ceny“ znamenajú ceny, ktoré sú buď priamo stanovené alebo do značnej miery ovplyvňované zo strany verejnej správy; j) „index cien bývania vo vlastnom obydlí (index OOH)“ znamená index, ktorým sa merajú zmeny transakčných cien obydlí, ktoré sú nové v sektore domácností, a ostatných produktov, ktoré domácnosti nadobúdajú ako vlastníci obydlí; k) „index cien nehnuteľností na bývanie (HPI)“ je index, ktorým sa merajú zmeny transakčných cien obydlí kúpených domácnosťami; l) „podindex HICP“ znamená index ceny určitej kategórie Európskej klasifikácie individuálnej spotreby podľa účelu (ďalej len „ECOICOP“) uvedenej v prílohe; m) „harmonizované indexy“ znamenajú HICP, HICP-CT, indexy OOH a HPI; n) „Laspeyresov index“ znamená index ceny vo forme pričom P je relatívny index úrovní ceny počas dvoch období, Q sú spotrebované množstvá, t0 je základné obdobie a tn je obdobie, pre ktoré sa index vypočítava; o) „index Laspeyresovho typu“ znamená index, ktorým sa merajú zmeny priemerných cien na základe nezmenených výdavkov v porovnaní so základným obdobím, t. j. štruktúra spotreby domácností zostáva na konštantnej úrovni základného obdobia; p) „referenčné obdobie indexu“ je obdobie, počas ktorého má index hodnotu 100 indexových bodov; q) „základné informácie“ v súvislosti s HICP a HICP-CT znamenajú údaje týkajúce sa – všetkých nákupných cien produktov, ktoré je potrebné zohľadniť na výpočet podindexov HICP v súlade s týmto nariadením, – všetkých charakteristík, ktoré určujú cenu produktu, a všetkých ďalších charakteristík dôležitých pre príslušný účel spotreby, – informácií o vyberaných daniach a spotrebných daniach, – informácií o tom, či je cena úplne alebo čiastočne regulovaná, a – všetkých váh odrážajúcich úroveň a štruktúru spotreby príslušných produktov; r) „základné informácie“ v súvislosti s indexmi OOH a HPI znamenajú údaje týkajúce sa – všetkých transakčných cien obydlí kúpených domácnosťami, ktoré je potrebné zohľadniť na výpočet indexov HPI v súlade s týmto nariadením, – všetkých charakteristík, ktoré určujú cenu obydlia, alebo ďalších dôležitých charakteristík; s) „domácnosť“ znamená domácnosť vymedzenú v prílohe A, odseku 2.119 písm. a) a b) ESA 2010, a to bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo štatút pobytu; t) „ekonomické územie členského štátu“ je územie vymedzené v prílohe A, odseku 2.05 ESA 2010, s tou výnimkou, že extrateritoriálne enklávy nachádzajúce sa na území krajiny sa zahŕňajú a nezhŕňajú sa teritoriálne enklávy nachádzajúce sa v zahraničí; u) „menové výdavky konečnej spotreby domácností“ znamenajú časť výdavkov konečnej spotreby vynaloženú: – domácnosťami, – v rámci menových transakcií, – na ekonomickom území členského štátu, – na produkty, ktoré sú určené na priame uspokojenie individuálnych potrieb alebo prianí vymedzených v prílohe A, odseku 3.101 ESA 2010, – v rámci jedného alebo oboch časových období, ktoré sa porovnávajú; v) „významná zmena metódy tvorby“ znamená odhadovanú zmenu, ktorá ovplyvní ročnú mieru zmeny príslušného harmonizovaného indexu alebo jeho časti počas akéhokoľvek obdobia o viac ako: – 0,1 percentuálneho bodu v prípade všetkých položiek HICP alebo OOH alebo HPI, – 0,3, 0,4, 0,5 alebo 0,6 percentuálneho bodu v prípade akéhokoľvek odboru, skupiny, triedy alebo podtriedy ECOICOP (5 číslic) v uvedenom poradí. Článok 3 Zostavovanie harmonizovaných indexov 1. Členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu) všetky harmonizované indexy vymedzené v článku 2 písm. m). 2. Harmonizované indexy sa zostavujú pomocou vzorca Laspeyresovho typu. 3. HICP a HICP-CT sú založené na zmenách cien a váhach produktov začlenených do menových výdavkov konečnej spotreby domácností. 4. HICP sa nevzťahujú na transakcie medzi domácnosťami, s výnimkou prípadov nájomného plateného nájomníkmi súkromným prenajímateľom, ak súkromní prenajímatelia pôsobia ako poskytovatelia trhových služieb nakupovaných domácnosťami (nájomníkmi). 5. Podindexy HICP sa zostavujú pre kategórie ECOICOP. Jednotné podmienky týkajúce sa členenia HICP podľa kategórií ECOICOP sa prijímajú prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 4 Porovnateľnosť harmonizovaných indexov 1. Akýkoľvek rozdiel medzi krajinami na všetkých úrovniach podrobnosti odráža jedine rozdiely v zmenách cien alebo štruktúry výdavkov, aby sa HICP alebo indexy OOH mohli považovať za porovnateľné. 2. Akékoľvek podindexy harmonizovaných indexov, ktoré sa odchyľujú od koncepcií a metód tohto nariadenia, sa považujú za porovnateľné, ak je ich výsledkom index, ktorého odhadovaný systematický rozdiel je: a) v prípade HICP počas jedného roka v porovnaní s predchádzajúcim rokom v priemere menší ako 0,1 percenta indexu zostaveného podľa metodického prístupu tohto nariadenia alebo sa rovná tejto hodnote; b) v prípade OOH a HPI počas jedného roka v porovnaní s predchádzajúcim rokom v priemere menší ako 1 percento indexu zostaveného podľa metodického prístupu tohto nariadenia alebo sa rovná tejto hodnote. Ak tento výpočet nie je možný, musia sa podrobne stanoviť dôsledky použitia metodiky, ktorá sa odchyľuje od koncepcií a metód tohto nariadenia. 3. S cieľom zabezpečiť porovnateľnosť harmonizovaných indexov na medzinárodnej úrovni je Komisia oprávnená prijímať delegované akty o zmene prílohy v súlade s článkom 10. 4. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky sa prostredníctvom vykonávacích aktov vymedzuje vhodná metodika pre tvorbu porovnateľných harmonizovaných indexov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 5 Požiadavky týkajúce sa údajov 1. Členské štáty zbierajú základné informácie reprezentatívne za ich krajinu na účely harmonizovaných indexov a ich podindexov. 2. Tieto informácie sa získavajú od štatistických jednotiek vymedzených v nariadení Rady (EHS) č. 696/93[8]. 3. Štatistické jednotky, ktoré poskytujú informácie o produktoch zahrnutých do peňažných výdavkov na konečnú spotrebu domácností, spolupracujú pri zbere alebo poskytovaní požadovaných základných informácií. Štatistické jednotky poskytujú presné a úplné informácie, v prípade požiadavky aj v elektronickej podobe. Na žiadosť vnútroštátnych orgánov zodpovedných za zostavovanie oficiálnych štatistík poskytujú štatistické jednotky informácie v elektronickej podobe, ako sú napr. údaje snímané z čiarových kódov, a na takej úrovni podrobnosti, ktorá je nevyhnutná na tvorbu harmonizovaných indexov a hodnotenie plnenia požiadaviek na porovnateľnosť a kvalitu harmonizovaných indexov. Jednotné podmienky pre poskytovanie týchto informácií sa stanovujú prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. 4. Harmonizované indexy a ich podindexy sa upravujú na spoločné referenčné obdobie indexu 2015. Táto úprava nadobúda účinnosť indexom za január 2016. 5. Harmonizované indexy a ich podindexy sa opäť upravujú na nové spoločné referenčné obdobie indexu v prípadoch významnej metodickej zmeny harmonizovaných indexov alebo každých 10 rokov, začínajúc od roku 2015. Táto opätovná úprava na nové referenčné obdobie indexu nadobúda účinnosť indexom za január nasledujúceho kalendárneho roka. S cieľom vytvoriť podrobné pravidlá opätovnej úpravy harmonizovaných indexov súvisiacej s významnými metodickými zmenami je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10. 6. Aby nedochádzalo k zbytočnému zaťažovaniu členských štátov a vzhľadom na to, že podindexy harmonizovaných indexov majú význam len nad určitou prahovou hodnotou, Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10 s cieľom stanoviť prahovú hodnotu, pod ktorou neexistuje povinnosť tieto podindexy poskytovať. 7. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10 s cieľom vytvoriť zoznam podindexov klasifikácie ECOICOP, ktoré členské štáty nemusia vytvárať pretože sa nevzťahujú na súkromnú spotrebu alebo miera metodickej harmonizácie nie je dostatočná. Článok 6 Periodicita 1. Členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu) HICP, HICP-CT a ich príslušné podindexy v mesačných intervaloch vrátane podindexov, ktoré sa zostavujú v dlhších intervaloch. 2. Členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu) indexy OOH a HPI v štvrťročných intervaloch. Na základe dobrovoľnosti sa tieto indexy môžu poskytovať v mesačných intervaloch. 3. Členské štáty nie sú povinné vytvárať podindexy v mesačných alebo štvrťročných intervaloch, ak menej častý zber spĺňa požiadavky na porovnateľnosť uvedené v článku 4. Členské štáty informujú Komisiu (Eurostat) o kategóriách ECOICOP a OOH, ktoré majú v úmysle zbierať v intervaloch menej častých ako mesačných, resp. štvrťročných. 4. Členské štáty každý rok revidujú a aktualizujú váhy podindexov v prípade harmonizovaných indexov. Jednotné podmienky pre poskytovanie týchto váh a metaúdajov o váhach sa stanovujú prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 7 Lehoty, štandardy na výmenu a revízie 1. Členské štáty poskytujú harmonizované indexy a všetky podindexy Komisii (Eurostatu) najneskôr do 20 kalendárnych dní od skončenia referenčného mesiaca v prípade mesačných radov a do 85 kalendárnych dní od skončenia referenčného štvrťroka v prípade štvrťročných radov. 2. Členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu) údaje a metaúdaje vyžadované týmto nariadením v súlade so štandardmi na výmenu údajov a metaúdajov. 3. Podindexy harmonizovaných indexov, ktoré sa už uverejnili, sa môžu revidovať. 4. Vytvorenie ročného harmonogramu predkladania harmonizovaných indexov a podindexov uvedených v odseku 1, štandardov na výmenu údajov a metaúdajov uvedených v odseku 2 a jednotných podmienok pre revíziu uvedenú v odseku 3 sa podrobne vymedzuje prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 8 Pilotné štúdie 1. Ak sú na zostavovanie harmonizovaných indexov potrebné kvalitnejšie základné informácie alebo ak v rámci metód uvedených v článku 4 ods. 2 vznikne potreba lepšej porovnateľnosti indexov, Komisia (Eurostat) môže začať realizovať pilotné štúdie, ktoré majú členské štáty vykonávať na základe dobrovoľnosti. 2. Pilotnými štúdiami sa posudzuje uskutočniteľnosť získavania kvalitnejších základných informácií alebo prijímania nových metodických prístupov. 3. Výsledky pilotných štúdií vyhodnocuje Komisia (Eurostat) v úzkej spolupráci s členskými štátmi a hlavnými používateľmi harmonizovaných indexov, pričom sa zohľadňuje prínos kvalitnejších informácií o cenách v pomere k dodatočným nákladom na zber a zostavovanie. 4. Na základe vyhodnotenia pilotných štúdií sa kvalitnejšie základné informácie alebo zlepšené metódy zavádzajú prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 9 Zabezpečenie kvality 1. Členské štáty zabezpečujú kvalitu poskytovaných harmonizovaných indexov. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú štandardné kritériá kvality stanovené v článku 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 223/2009. 2. Členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu): a) výročnú správu o kvalite, ktorá sa vzťahuje na kritériá kvality uvedené v článku 12 ods. 1 nariadenia (ES) č 223/2009; b) ročný súpis s podrobnosťami o zdrojoch údajov, vymedzeniach a použitých metódach vrátane podrobností o prípadných rozdieloch medzi použitými štatistickými metódami a metódami, ktoré sa odporúčajú v metodickej príručke; a c) na žiadosť Komisie (Eurostatu) ďalšie súvisiace informácie na takej úrovni podrobnosti, ktorá je nevyhnutná na hodnotenie plnenia požiadaviek porovnateľnosti a kvality harmonizovaných indexov. 3. Ak má členský štát v úmysle zaviesť významnú zmenu metód tvorby harmonizovaných indexov alebo ich častí, informuje Komisiu (Eurostat) najneskôr tri mesiace pred nadobudnutím účinnosti tejto zmeny. Členský štát poskytuje Komisii (Eurostatu) vyčíslenie vplyvu tejto zmeny. 4. Požiadavky na technické zabezpečenie kvality týkajúce sa obsahu výročných správ o kvalite, lehoty na predkladanie správ Komisii (Eurostatu) a štruktúra súpisu sa stanovujú prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 10 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty sa na Komisiu prenáša za podmienok uvedených v tomto článku. 2. Delegovanie právomocí uvedených v článku 4 ods. 3 a v článku 5 ods. 5 až 7 sa udeľuje na neurčité obdobie. 3. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomocí uvedených v článku 4 ods. 3 a v článku 5 ods. 5 až 7 kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Rozhodnutím sa neovplyvňuje platnosť už účinných delegovaných aktov. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 4 ods. 4 a článku 5 ods. 5 až 7 nadobudne účinnosť len vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predlžuje o dva mesiace. Článok 11 Výbor 1. Komisii pomáha Výbor pre Európsky štatistický systém zriadený podľa nariadenia (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 12 Zrušenie 1. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, členské štáty naďalej poskytujú harmonizované indexy v súlade s nariadením (ES) č. 2494/95 až do predkladania údajov, ktoré sa vzťahujú na rok 2015. 2. Nariadenie (ES) č. 2494/95 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2016. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie. Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Po prvýkrát sa uplatňuje na údaje, ktoré sa vzťahujú na január 2016. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda [1] Ú. v. EÚ C […]. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 2494/95 z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (Ú. v. ES L 257, 27.10.1995, s. 1). [3] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Inteligentná regulácia v Európskej únii“, KOM(2010) 543. [4] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o „metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce desaťročie“, KOM(2009) 404 v konečnom znení. [5] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s.1). [6] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13). [7] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1). [8] Nariadenie Rady (EHS) č. 696/93 z 15. marca 1993 o štatistických jednotkách na účely pozorovania a analýzy výrobného systému v Spoločenstve (Ú. v. ES L 76, 30.3.1993, s. 1). PRÍLOHA Európska klasifikácia individuálnej spotreby podľa účelu (ECOICOP) 01 POTRAVINY A NEALKOHOLICKÉ NÁPOJE 01.1 Potraviny 01.1.1 Chlieb a obilniny 01.1.1.1 Ryža 01.1.1.2 Múka a ostatné obilniny 01.1.1.3 Chlieb 01.1.1.4 Otatné pekárenské výrobky 01.1.1.5 Pizza a quiche 01.1.1.6 Cestoviny a kuskus 01.1.1.7 Raňajkové cereálie 01.1.1.8 Ostatné obilninové výrobky 01.1.2 Mäso 01.1.2.1 Hovädzie a teľacie mäso 01.1.2.2 Bravčové mäso 01.1.2.3 Jahňacie a kozie mäso 01.1.2.4 Hydinové mäso 01.1.2.5 Ostatné mäso 01.1.2.6 Jedlé droby 01.1.2.7 Sušené, solené alebo údené mäso 01.1.2.8 Ostatné mäsové prípravky 01.1.3 Ryby a morské plody 01.1.3.1 Čerstvé alebo chladené ryby 01.1.3.2 Mrazené ryby 01.1.3.3 Čerstvé alebo chladené morské živočíchy 01.1.3.4 Mrazené morské živočíchy 01.1.3.5 Sušené, údené alebo solené ryby a morské živočíchy 01.1.3.6 Ostatné konzervované alebo spracované ryby a morské živočíchy a polotovary z morských živočíchov 01.1.4 Mlieko, syry a vajcia 01.1.4.1 Čerstvé plnotučné mlieko 01.1.4.2 Čerstvé nízkotučné mlieko 01.1.4.3 Konzervované mlieko 01.1.4.4 Jogurt 01.1.4.5 Syr a tvaroh 01.1.4.6 Ostatné mliečne výrobky 01.1.4.7 Vajcia 01.1.5 Oleje a tuky 01.1.5.1 Maslo 01.1.5.2 Margarín a ostatné rastlinné tuky 01.1.5.3 Olivový olej 01.1.5.4 Ostatné jedlé oleje 01.1.5.5 Ostatné jedlé živočíšne tuky 01.1.6 Ovocie 01.1.6.1 Čerstvé alebo chladené ovocie 01.1.6.2 Mrazené ovocie 01.1.6.3 Sušené ovocie a orechy 01.1.6.4 Konzervované ovocie a výrobky z ovocia 01.1.7 Zelenina 01.1.7.1 Čerstvá alebo chladená zelenina okrem zemiakov a ostatných hľúz 01.1.7.2 Mrazená zelenina okrem zemiakov a ostatných hľúz 01.1.7.3 Sušená zelenina, iná konzervovaná alebo spracovaná zelenina 01.1.7.4 Zemiaky 01.1.7.5 Lupienky 01.1.7.6 Ostatné hľuzy a produkty z hľuzovej zeleniny 01.1.8 Cukor, džem, med, čokoláda a cukrovinky 01.1.8.1 Cukor 01.1.8.2 Džemy, marmelády a med 01.1.8.3 Čokoláda 01.1.8.4 Cukrárenské výrobky 01.1.8.5 Potravinársky ľad a zmrzlina 01.1.8.6 Umelé sladidlá 01.1.9 Potravinárske výrobky i. n. 01.1.9.1 Omáčky, chuťové prísady 01.1.9.2 Soľ, koreniny a kulinárske bylinky 01.1.9.3 Potraviny na výživu dojčiat a malých detí 01.1.9.4 Hotové jedlá 01.1.9.9 Ostatné potravinárske výrobky i. n. 01.2 Nealkoholické nápoje 01.2.1 Káva, čaj a kakao 01.2.1.1 Káva 01.2.1.2 Čaj 01.2.1.3 Kakao a čokoláda v prášku 01.2.2 Minerálne vody, nealkoholické nápoje, ovocné a zeleninové šťavy 01.2.2.1 Minerálne alebo pramenité vody 01.2.2.2 Osviežujúce nápoje 01.2.2.3 Ovocné a zeleninové šťavy 02 ALKOHOLICKÉ NÁPOJE, TABAK A DROGY 02.1 Alkoholické nápoje 02.1.1 Liehoviny 02.1.1.1 Liehoviny a likéry 02.1.1.2 Alkoholické osviežujúce nápoje 02.1.2 Víno 02.1.2.1 Víno z hrozna 02.1.2.2 Víno z ostatných druhov ovocia 02.1.2.3 Alkoholizované víno 02.1.2.4 Vínové nápoje 02.3.1 Pivo 02.1.3.1 Ležiak 02.1.3.2 Iné alkoholické pivo 02.1.3.3 Nízkoalkoholické a nealkoholické pivo 02.1.3.4 Nápoje obsahujúce pivo 02.2 Tabak 02.2.0 Tabak 02.2.0.1 Cigarety 02.2.0.2 Cigary 02.2.0.3 Ostatné tabakové výrobky 02.3 Drogy 02.3.0 Drogy 02.3.0.0 Drogy 03 ODEVY A OBUV 03.1 Odevy 03.1.1 Odevné materiály 03.1.1.0 Odevné materiály 03.2.1 Hotové odevy 03.1.2.1 Odevy pre mužov 03.1.2.2 Odevy pre ženy 03.1.2.3 Odevy pre dojčatá (0 až 2 roky) a deti (3 až 13 rokov) 03.3.1 Ostatné časti odevov a doplnky k odevom 03.1.3.1 Ostatné časti odevov 03.1.3.2 Doplnky k odevom 03.4.1 Čistenie, oprava a požičiavanie odevov 03.1.4.1 Čistenie odevov 03.1.4.2 Oprava a požičiavanie odevov 03.2 Obuv 03.2.1 Topánky a iná obuv 03.2.1.1 Obuv pre mužov 03.2.1.2 Obuv pre ženy 03.2.1.3 Obuv pre dojčatá a deti 03.2.2 Oprava a požičiavanie obuvi 03.2.2.0 Oprava a požičiavanie obuvi 04 BÝVANIE, VODA, ELEKTRINA, PLYN A OSTATNÉ PALIVÁ 04.1 Skutočné nájomné za bývanie 04.1.1 Skutočné nájomné platené nájomníkmi 04.1.1.0 Skutočné nájomné platené nájomníkmi 04.1.2 Ostatné skutočné nájomné 04.1.2.1 Skutočné nájomné platené nájomníkmi za druhé bývanie 04.1.2.2 Nájomné za garáž a iné nájomné platené nájomníkmi 04.2 Imputované nájomné za bývanie 04.2.1 Imputované nájomné vlastníkov-obyvateľov 04.2.1.0 Imputované nájomné vlastníkov-obyvateľov 04.2.2 Ostatné imputované nájomné 04.2.2.0 Ostatné imputované nájomné 04.3 Údržba a oprava obydlia 04.3.1 Materiály na údržbu a opravu obydlia 04.3.1.0 Materiály na údržbu a opravu obydlia 04.3.2 Služby na údržbu a opravu obydlia 04.3.2.1 Služby inštalatérov 04.3.2.2 Služby elektrikárov 04.3.2.3 Údržba vykurovacích systémov 04.3.2.4 Služby maliarov 04.3.2.5 Služby tesárov 04.3.2.9 Ostatné služby na údržbu a opravu obydlia 04.4 Dodávka vody a rôzne služby týkajúce sa obydlia 04.4.1 Dodávka vody 04.4.1.0 Dodávka vody 04.4.2 Zber smetí 04.4.2.0 Zber smetí 04.4.3 Odvádzanie odpadových vôd 04.4.3.0 Odvádzanie odpadových vôd 04.4.4 Ostatné služby týkajúce sa obydlia i. n. 04.4.4.1 Poplatky za údržbu domov obývaných viacerými domácnosťami 04.4.4.2 Bezpečnostné služby 04.4.4.9 Ostatné služby týkajúce sa obydlia 04.5 Elektrina, plyn a ostatné palivá 04.5.1 Elektrina 04.5.1.0 Elektrina 04.5.2 Plyn 04.5.2.1 Zemný plyn a svietiplyn 04.5.2.2 Skvapalnené uhľovodíky (bután, propán atď.) 04.5.3 Kvapalné palivá 04.5.3.0 Kvapalné palivá 04.5.4 Pevné palivá 04.5.4.1 Uhlie 04.5.4.9 Ostatné tuhé palivá 04.5.5 Tepelná energia 04.5.5.0 Tepelná energia 05 NÁBYTOK, BYTOVÉ ZARIADENIE A BEŽNÁ ÚDRŽBA DOMÁCNOSTI 05.1 Nábytok a bytové zariadenie, koberce a iné podlahové krytiny 05.1.1 Nábytok a bytové zariadenie 05.1.1.1 Nábytok do domácnosti 05.1.1.2 Záhradný nábytok 05.1.1.3 Osvetľovacie zariadenie 05.1.1.9 Ostatný nábytok a bytové zariadenie 05.2.1 Koberce a ostatné podlahové krytiny 05.1.2.1 Koberce a rohože 05.1.2.2 Ostatné podlahové krytiny 05.1.2.3 Služby pokládky kobercov zakrývajúcich celú podlahu a podlahových krytín 05.1.3 Oprava nábytku, bytového zariadenia a podlahových krytín 05.1.3.0 Oprava nábytku, bytového zariadenia a podlahových krytín 05.2 Bytové textílie 05.2.0 Bytové textílie 05.2.0.1 Textílie na nábytok a záclony 05.2.0.2 Posteľná bielizeň 05.2.0.3 Stolné a kúpeľňové textilné súpravy 05.2.0.4 Oprava bytových textílií 05.2.0.9 Ostatné bytové textílie 05.3 Domáce spotrebiče 05.3.1 Veľké domáce spotrebiče elektrické aj neelektrické 05.3.1.1 Chladničky, mrazničky a chladničky s mrazničkami 05.3.1.2 Práčky, sušičky a umývačky riadu 05.3.1.3 Variče 05.3.1.4 Ohrievače, prístroje na klimatizáciu 05.3.1.5 Čistiace prístroje 05.3.1.9 Ostatné veľké domáce spotrebiče 05.3.2 Malé domáce elektrické spotrebiče 05.3.2.1 Zariadenia na spracovanie potravín 05.3.2.2 Kávovary, čajovary a podobné zariadenia 05.3.2.3 Žehličky 05.3.2.4 Hriankovače a grily 05.3.2.9 Ostatné malé domáce elektrické spotrebiče 05.3.3 Oprava domácich spotrebičov 05.3.3.0 Oprava domácich spotrebičov 05.4 Výrobky zo skla, stolný riad a potreby pre domácnosť 05.4.0 Výrobky zo skla, stolný riad a potreby pre domácnosť 05.4.0.1 Sklenené, krištáľové, keramické a porcelánové súpravy 05.4.0.2 Príbory, misy a taniere a strieborné riady na stolovanie 05.4.0.3 Neelektrické kuchynské potreby a výrobky 05.4.0.4 Oprava výrobkov zo skla, stolného riadu a potrieb pre domácnosť 05.5 Nástroje a náradie pre dom a záhradu 05.5.1 Hlavné nástroje a náradie 05.5.1.1 Hlavné nástroje a náradie s motorom 05.5.1.2 Oprava, lízing a prenájom hlavných nástrojov a náradia 05.5.2 Malé náčinie a rôzne príslušenstvo 05.5.2.1 Malé náčinie bez motora 05.5.2.2 Rôzne príslušenstvo pre malé náčinie 05.5.2.3 Oprava malého náčinia a rôzneho príslušenstva bez motora 05.6 Tovary a služby na bežnú údržbu domácností 05.6.1 Tovary pre domácnosť na krátkodobú spotrebu 05.6.1.1 Výrobky na čistenie a údržbu 05.6.1.2 Ostatné malé predmety krátkodobej spotreby v domácnosti 05.6.2 Bytové služby a služby pre domácnosť 05.6.2.1 Bytové služby zabezpečované platenými zriadencami 05.6.2.2 Upratovacie služby 05.6.2.3 Prenájom nábytku a bytového zariadenia 05.6.2.9 Ostatné bytové služby a služby pre domácnosť 06 ZDRAVOTNÍCTVO 06.1 Lekárske výrobky, zdravotnícke potreby a zariadenia 06.1.1 Farmaceutické výrobky 06.1.1.0 Farmaceutické výrobky 06.1.2 Ostatné lekárske výrobky 06.1.2.1 Tehotenské testy a mechanické prostriedky zabraňujúce počatiu 06.1.2.9 Ostatné lekárske výrobky i. n. 06.1.3 Terapeutické pomôcky a zariadenia 06.1.3.1 Korekčné očné sklá a kontaktné šošovky 06.1.3.2 Sluchové pomôcky 06.1.3.3 Oprava terapeutických pomôcok a zariadení 06.1.3.9 Ostatné terapeutické pomôcky a zariadenia 06.2 Ambulantné služby 06.2.1 Lekárske služby 06.2.1.1 Služby lekárov so všeobecnou praxou 06.2.1.2 Služby lekárov s odbornou praxou 06.2.2 Služby zubných lekárov 06.2.2.0 Služby zubných lekárov 06.2.3 Služby stredného zdravotníckeho personálu 06.2.3.1 Služby analytických laboratórií a RTG centier 06.2.3.2 Kúpeľná liečba, nápravný telocvik, služby zabezpečované sanitkami a požičiavanie terapeutického prístroja 06.2.3.9 Ostatné zdravotnícke služby 06.3 Nemocničné služby 06.3.0 Nemocničné služby 06.3.0.0 Nemocničné služby 07 DOPRAVA 07.1 Nákup dopravných prostriedkov 07.1.1 Motorové vozidlá 07.1.1.1 Nové motorové vozidlá 07.1.1.2 Ojazdené motorové vozidlá 07.1.2 Motocykle 07.1.2.0 Motocykle 07.1.3 Bicykle 07.1.3.0 Bicykle 07.1.4 Dopravné prostriedky ťahané zvieratami 07.1.4.0 Dopravné prostriedky ťahané zvieratami 07.2 Prevádzkovanie prostriedkov osobnej dopravy 07.2.1 Náhradné diely a príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy 07.2.1.1 Pneumatiky 07.2.1.2 Náhradné diely pre prostriedky osobnej dopravy 07.2.1.3 Príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy 07.2.2 Palivá a mazadlá pre prostriedky osobnej dopravy 07.2.2.1 Nafta 07.2.2.2 Benzín 07.2.2.3 Ostatné palivá pre prostriedky osobnej dopravy 07.2.2.4 Mazadlá 07.2.3 Údržba a oprava prostriedkov osobnej dopravy 07.2.3.0 Údržba a oprava prostriedkov osobnej dopravy 07.4.2 Ostatné služby týkajúce sa prostriedkov osobnej dopravy 07.2.4.1 Prenájom garáží, parkovacích miest a osobných dopravných prostriedkov 07.2.4.2 Poplatky a mýta a parkovacie hodiny 07.2.4.3 Kurzy v autoškole, vodičské skúšky a vodičské preukazy a technické kontroly spôsobilosti vozidla 07.3 Dopravné služby 07.3.1 Železničná osobná doprava 07.3.1.1 Železničná osobná doprava 07.3.1.2 Osobná doprava metrom a električkou 07.3.2 Cestná osobná doprava 07.3.2.1 Osobná doprava autobusom a autokarom (diaľkovým autobusom) 07.3.2.2 Osobná doprava taxíkom a prenajatým autom so šoférom 07.3.3 Osobná letecká doprava 07.3.3.1 Vnútroštátne lety 07.3.3.2 Medzinárodné lety 07.4.3 Námorná a vnútrozemská vodná osobná doprava 07.3.4.1 Námorná osobná doprava 07.3.4.2 Vnútrozemská vodná osobná doprava 07.5.3 Kombinovaná osobná doprava 07.3.5.0 Kombinovaná osobná doprava 07.6.3 Ostatné zakúpené dopravné služby 07.3.6.1 Lanová dráha, doprava kabínkovou a sedačkovou lanovkou 07.3.6.2 Sťahovacie a skladovacie služby 07.3.6.9 Ostatné zakúpené dopravné služby i. n. 08 POŠTY A SPOJE 08.1 Poštové služby 08.1.0 Poštové služby 08.1.0.1 Listové služby 08.1.0.9 Ostatné poštové služby 08.2 Telefónne a faxové zariadenia 08.2.0 Telefónne a faxové zariadenia 08.2.0.1 Pevné telefónne zariadenia 08.2.0.2 Mobilné telefónne zariadenia 08.2.0.3 Ostatné telefónne a faxové zariadenia 08.2.0.4 Oprava telefónnych alebo faxových zariadení 08.3 Telefónne a faxové služby 08.3.0 Telefónne a faxové služby 08.3.0.1 Drôtové telefónne služby 08.3.0.2 Bezdrôtové telefónne služby 08.3.0.3 Služby poskytovania pripojenia na internet 08.3.0.4 Telekomunikačné služby poskytované v balíku 08.3.0.5 Ostatné služby prenosu informácií 09 REKREÁCIA A KULTÚRA 09.1 Audiovizuálna a fotografická technika, zariadenia na spracovanie informácií 09.1.1 Zariadenia na príjem, záznam a reprodukciu zvuku a obrazu 09.1.1.1 Zariadenia na príjem, záznam a reprodukciu zvuku 09.1.1.2 Zariadenia na príjem, záznam a reprodukciu zvuku a obrazu 09.1.1.3 Prenosné zariadenia na príjem, záznam a reprodukciu zvuku a obrazu 09.1.1.9 Ostatné zariadenia na príjem, záznam a reprodukciu zvuku a obrazu 09.1.2 Fotografické a filmové zariadenia a optické prístroje 09.1.2.1 Kamery 09.1.2.2 Príslušenstvo pre fotografické a filmové zariadenia 09.1.2.3 Optické prístroje 09.1.3 Zariadenia na spracovanie informácií 09.1.3.1 Osobné počítače 09.1.3.2 Príslušenstvo pre zariadenia na spracovanie informácií 09.1.3.3 Softvér 09.1.3.4 Kalkulačky a ostatné zariadenia na spracovanie informácií 09.1.4 Nahrávacie médiá 09.1.4.1 Dopredu nahrané nahrávacie médiá 09.1.4.2 Nenahrané nahrávacie médiá 09.1.4.9 Ostatné nahrávacie médiá 09.1.5 Oprava audiovizuálnej a fotografickej techniky a zariadení na spracovanie informácií 09.1.5.0 Oprava audiovizuálnej a fotografickej techniky a zariadení na spracovanie informácií 09.2 Ostatné významnejšie tovary dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru 09.2.1 Významnejšie tovary dlhodobej spotreby na rekreáciu vonku 09.2.1.1 Kempingové vozy, karavany a obytné prívesy 09.2.1.2 Lietadlá, ľahké lietadlá, klzáky, závesné klzáky a balóny naplnené teplým vzduchom 09.2.1.3 Člny, prívesné lodné motory a vybavenia člnov 09.2.1.4 Kone, poníky a príslušenstvo 09.2.1.5 Hlavné potreby pre hry a šport 09.2.2 Hudobné nástroje a významnejšie tovary dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri 09.2.2.1 Hudobné nástroje 09.2.2.2 Významnejšie tovary dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri 09.2.3 Údržba a oprava ostatných významnejších tovarov dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru 09.2.3.0 Údržba a oprava ostatných významnejších tovarov dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru 09.3 Ostatné potreby a zariadenia na rekreáciu, do záhrady a pre domáce zvieratá 09.3.1 Hry, hračky a záľuby 09.3.1.1 Hry a záľuby 09.3.1.2 Hračky a predmety pre oslavy 09.3.2 Pomôcky na šport, kempovanie a rekreáciu v prírode 09.3.2.1 Pomôcky na šport 09.3.2.2 Pomôcky na kempovanie a rekreáciu v prírode 09.3.2.3 Oprava pomôcok na šport, kempovanie a rekreáciu v prírode 09.3.3 Záhrady, rastliny a kvety 09.3.3.1 Záhradné produkty 09.3.3.2 Rastliny a kvety 09.3.4 Domáce zvieratá a s nimi súvisiace výrobky 09.3.4.1 Nákup domácich zvierat 09.3.4.2 Výrobky pre domáce zvieratá 09.3.5 Veterinárne a ostatné služby pre domáce zvieratá 09.3.5.0 Veterinárne a ostatné služby pre domáce zvieratá 09.4 Rekreačné služby a kultúra 09.4.1 Rekreačné a športové služby 09.4.1.1 Rekreačné a športové služby – pasívna účasť 09.4.1.2 Rekreačné a športové služby – aktívna účasť 09.4.2 Kultúra 09.4.2.1 Kiná, divadlá, koncerty 09.4.2.2 Múzeá, knižnice, zoologické záhrady 09.4.2.3 Televízne a rozhlasové koncesionárske poplatky, predplatné 09.4.2.4 Prenájom zariadenia a doplnkov na kultúru 09.4.2.5 Fotografické služby 09.4.2.9 Ostatné kultúrne služby 09.4.3 Hazardné hry 09.4.3.0 Hazardné hry 09.5 Noviny, knihy a kancelárske potreby 09.5.1 Knihy 09.5.1.1 Beletria 09.5.1.2 Učebnice 09.5.1.3 Ostatné knihy s výnimkou beletrie 09.5.1.4 Viazanie kníh a sťahovanie elektronických kníh 09.5.2 Noviny a periodiká 09.5.2.1 Noviny 09.5.2.2 Noviny a časopisy 09.5.3 Rôzne tlačoviny 09.5.3.0 Rôzne tlačoviny 09.5.4 Kancelárske potreby a potreby na kreslenie 09.5.4.1 Papierové výrobky 09.5.4.9 Ostatné kancelárske potreby a potreby na kreslenie 09.6 Organizované dovolenkové zájazdy 09.6.0 Organizované dovolenkové zájazdy 09.6.0.1 Organizované vnútroštátne zájazdy 09.6.0.2 Organizované zahraničné zájazdy 10 VZDELÁVANIE 10.1 Predprimárne a primárne vzdelávanie 10.1.0 Predprimárne a primárne vzdelávanie 10.1.0.1 Predprimárne vzdelávanie (úroveň 0 ISCED- 97) 10.1.0.2 Primárne vzdelávanie (úroveň 1 ISCED- 97) 10.2 Sekundárne vzdelávanie 10.2.0 Sekundárne vzdelávanie 10.2.0.0 Sekundárne vzdelávanie 10.3 Post-sekundárne vzdelávanie (nezahrňované do terciárneho) 10.3.0 Post-sekundárne vzdelávanie (nezahrňované do terciárneho) 10.3.0.0 Post-sekundárne vzdelávanie (nezahrňované do terciárneho) (úroveň 4 ISCED-97) 10.4 Terciárne vzdelávanie 10.4.0 Terciárne vzdelávanie 10.4.0.0 Terciárne vzdelávanie 10.5 Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne 10.5.0 Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne 10.5.0.0 Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne 11 REŠTAURÁCIE A HOTELY 11.1 Stravovacie služby 11.1.1 Reštaurácie, kaviarne a podobné zariadenia 11.1.1.1 Reštaurácie, kaviarne a tanečné podniky 11.1.1.2 Zariadenia rýchleho občerstvenia a podobné stravovacie služby 11.1.2 Závodné jedálne 11.1.2.0 Závodné jedálne 11.2 Ubytovacie služby 11.2.0 Ubytovacie služby 11.2.0.1 Hotely, motely, hostince a podobné ubytovacie služby 11.2.0.2 Dovolenkové strediská, kempingové miesta, mládežnícke hostely a podobné ubytovacie služby 11.2.0.3 Ubytovacie služby ostatných zariadení 12 ROZLIČNÉ TOVARY A SLUŽBY 12.1 Osobná starostlivosť 12.1.1 Kadernícke služby a skrášľovacie služby 12.1.1.1 Kadernícke služby pre mužov a deti 12.1.1.2 Kadernícke služby pre ženy 12.1.1.3 Skrášľovacie ošetrenia 12.1.2 Elektrické spotrebiče na osobnú starostlivosť 12.1.2.1 Elektrické spotrebiče na osobnú starostlivosť 12.1.2.2 Oprava elektrických spotrebičov na osobnú starostlivosť 12.1.3 Ostatné pomôcky a výrobky pre osobnú starostlivosť 12.1.3.1 Neelektrické pomôcky 12.1.3.2 Predmety pre osobnú hygienu a wellness, ezoterické výrobky a výrobky na skrášľovanie 12.2 Prostitúcia 12.2.0 Prostitúcia 12.2.0.0 Prostitúcia 12.3 Osobné doplnky i. n. 12.3.1 Šperky, hodiny a náramkové hodinky 12.3.1.1 Šperky 12.3.1.2 Hodiny a náramkové hodinky 12.3.1.3 Oprava šperkov, hodiniek a náramkových hodiniek 12.3.2 Ostatné osobné doplnky 12.3.2.1 Cestovné potreby 12.3.2.2 Veci pre deti 12.3.2.3 Oprava ostatných osobných doplnkov 12.3.2.9 Ostatné osobné doplnky i. n. 12.4 Sociálna ochrana 12.4.0 Sociálna ochrana 12.4.0.1 Služby starostlivosti o deti 12.4.0.2 Domovy dôchodcov pre staršie osoby, domovy pre osoby so zdravotným postihnutím 12.4.0.3 Služby pre starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím v ich domovoch 12.4.0.4 Poradenstvo 12.5 Poistenie 12.5.1 Životné poistenie 12.5.1.0 Životné poistenie 12.5.2 Poistenie v súvislosti s bývaním 12.5.2.0 Poistenie v súvislosti s bývaním 12.5.3 Poistenie v súvislosti so zdravím 12.5.3.1 Verejné poistenie v súvislosti so zdravím 12.5.3.2 Súkromné poistenie v súvislosti so zdravím 12.5.4 Poistenie v súvislosti s dopravou 12.5.4.1 Poistenie motorových vozidiel 12.5.4.2 Cestovné poistenie 12.5.5 Ostatné poistenie 12.5.5.0 Ostatné poistenie 12.6 Finančné služby i. n. 12.6.1 FISIM 12.6.1.0 FISIM 12.6.2 Ostatné finančné služby i. n. 12.6.2.1 Poplatky za služby bánk a pôšt 12.6.2.2 Poplatky a servisné poplatky sprostredkovateľov, investičných poradcov 12.7 Ostatné služby i. n. 12.7.0 Ostatné služby i. n. 12.7.0.1 Správne poplatky 12.7.0.2 Právne služby a účtovníctvo 12.7.0.3 Pohrebné služby 12.7.0.4 Ostatné poplatky a služby