Napriek tomuto úsiliu uskutočňovanie reforiem uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny napreduje pomaly a ani v jednej oblasti politík nie je uspokojivé. Keďže hospodárska kríza je bezpečne za nami, hrozí, že reformné úsilie sa bude ďalej spomaľovať a vzhľadom na uvoľnenie vonkajších tlakov sa začiatok aj realizácia komplexných reforiem oddiali. Namiesto toho by si členské štáty mali pripomenúť svoje odhodlanie posilniť základy a odolnosť hospodárstva, a to nielen preto, že skúsenosť ukázala, koľko času a odhodlania si vyžaduje plnohodnotné uskutočnenie dôležitých reforiem− s konkrétnym a pozitívnym vplyvom na rast a zamestnanosť.−.

Tejto Komisii sa v rámci jej mandátu podarilo európsky semester ešte viac zjednodušiť a rozšíriť, keďže vyvinula značné úsilie, aby si členské štáty osvojili a uplatnili odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia prijala viacero opatrení, aby sa proces zjednodušil, aby boli odporúčania relevantnejšie a lepšie zacielené, aby mali spoľahlivejší analytický základ a aby sa rozšírili príležitosti na dialóg. K takýmto opatreniam patrí zriadenie siete úradníkov pre európsky semester v členských štátoch, širšie a intenzívnejšie kontakty medzi Komisiou a členskými štátmi na všetkých úrovniach verejnej správy, ako aj na politickej úrovni v Bruseli a v členských štátoch, a inkluzívny dialóg so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami. Od vydania posledných správ o jednotlivých krajinách sa v celej Európe uskutočnili konzultačné stretnutia so štátnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami, na ktorých sa diskutovalo o tom, ako by sa dalo výzvy identifikované v správach premeniť na odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia takisto pokračovala v zavedenej praxi konzultovať s členskými štátmi analytické časti správ o jednotlivých krajinách ešte pred ich uverejnením. Napriek úsiliu Komisie výsledky členských štátov z hľadiska uplatňovania odporúčaní naďalej zaostávajú za očakávaniami.

Východiskom pre odporúčania je všestranná analýza uvedená v posledných správach o jednotlivých krajinách, ktorá poukázala na niekoľko prekážok dlhodobého rastu. Európa potrebuje uskutočniť štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie podnikateľského prostredia a na vytvorenie vhodných investičných podmienok, a to najmä reformovaním trhov s výrobkami a službami, podporou inovácií, zlepšovaním prístupu malých a stredných podnikov k financovaniu, posilnením verejných inštitúcií v súlade so zásadami právneho štátu a bojom proti korupcii. Európa by takisto mala podporovať reformy, ktoré pripravujú jej pracovnú silu na budúcnosť a čoraz rozsiahlejšiu digitalizáciu, znižujú príjmové nerovnosti a podnecujú tvorbu pracovných príležitostí, najmä pre mladých ľudí. V neposlednom rade Európa potrebuje zvýšiť svoju hospodársku odolnosť voči dlhodobým výzvam, ako sú demografické trendy, migrácia, dekarbonizácia a tlak na prírodné zdroje. Len odolné ekonomiky môžu zaručiť dlhodobú hospodársku konvergenciu a znižovanie sociálnych rozdielov.

Európsky semester a odporúčania pre jednotlivé krajiny každý rok poskytujú usmernenia pre vnútroštátne reformy. V novembri minulého roka, keď sa začal cyklus na rok 2018, sa v ročnom prieskume rastu stanovili hospodárske a sociálne priority Únie a jej členských štátov na ďalší rok. Dokument poukázal na to, že „účinný trojuholník“ posilňovania investícií, štrukturálnych reforiem a zodpovedných fiškálnych politík prináša výsledky. Aj v tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny sa týmto základným politickým prioritám nastavuje zrkadlo, a to vzhľadom na priaznivú hospodársku a sociálnu situáciu. Odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny, ktoré Rada prijala 14. mája 2018, zároveň dalo prípravám odporúčaní pre všetky príslušné krajiny jasný smer.

Keďže vývoj na trhu bývania môže finančný sektor destabilizovať, v niektorých členských štátoch si vyžaduje zákrok. Bývanie je väčšinou hlavným aktívom domácností a nehnuteľnosti sa bežne využívajú ako zábezpeka podnikateľských úverov. Prevenciou rozmachov a prepadov by sa zvýšila odolnosť hospodárstiev voči prípadným otrasom, najmä keď sa korigujú ceny bývania. V tejto súvislosti sa Írsku, Spojenému kráľovstvu, Holandsku a Švédsku odporúča znížiť obmedzenia ponuky bývania. Vo Švédsku by sa vysoké zadlženie domácností znížilo obmedzením zvýhodňovania dlhu, ktoré je súčasťou daňového systému, napríklad odpočitateľnosti hypotekárnych úrokov.

Zlepšenie daňových pravidiel a správy je nevyhnutné, aby boli daňové systémy členských štátov udržateľné a aby mali spoločnosti rovnaké podmienky a priaznivé podnikateľské prostredie. Stabilný, jednoduchý a nákladovo efektívny daňový systém môže zlepšiť daňovú disciplínu a prispieť k priaznivej investičnej klíme. Preto sa v odporúčaniach Francúzsku a Maďarsku navrhuje zjednodušiť daňový systém, Nemecku sa odporúča zvýšiť jeho efektívnosť a Bulharsko, Litva a Rumunsko by mali zlepšiť daňovú správu a disciplínu. Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov má zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a aby sa ochránili verejné financie, čo zároveň pomôže zachovať sociálnu súdržnosť a znižovať nerovnosti. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Členské štáty sa na európskej úrovni pustili do zvyšovania transparentnosti daní a dohodli sa na minimálnej úrovni ochrany pred zneužitím. Okrem toho prijali opatrenia aj na národnej úrovni, napríklad zmenili alebo zrušili režimy patentovej kolónky, ktoré zjednodušovali agresívne daňové plánovanie, alebo zmenili pravidlá pre daňové sídla. Napriek tomuto pokroku sa po podrobnom preskúmaní daňových pravidiel a príslušných ekonomických ukazovateľov ukazuje, že daňový systém viacerých členských štátov naďalej zneužívajú nadnárodné spoločnosti, ktoré vedú agresívne daňové plánovanie.

Ak majú byť verejné financie k dispozícii na strednodobé až dlhodobé investičné projekty, malo by sa dôsledne sledovať ich zloženie. Primerané rozdeľovanie verejných príjmov a výdavkov medzi jednotlivé politické oblasti by malo priniesť kombináciu, ktorá by viac podporovala rast. Aj efektívnejší a účinnejší systém daní a výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy si vyžaduje ďalšie úsilie. Užitočným nástrojom na zlepšenie rozdeľovania peňazí daňových poplatníkov sú dôsledné preskúmania výdavkov. Podľa tohtoročných odporúčaní by v tejto oblasti mali podniknúť kroky Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Fínsko, Francúzsko, Maďarsko, Poľsko, Portugalsko a Rumunsko.

Vzhľadom na to, že hospodárske podmienky sa stále zlepšujú, nastal čas vo výrazne zadlžených krajinách znova vybudovať fiškálne rezervy a v krajinách s prebytkom využiť fiškálny priestor na zvýšenie ekonomickej odolnosti a podporu rastu. Verejné financie v Únii sú na ceste k ďalšiemu zlepšovaniu. Vďaka rastúcemu hospodárskemu rozmachu sa deficit verejnej správy v Európskej únii v roku 2017 znížil na 1,0 % HDP a očakáva sa jeho ďalší pokles. Podobne aj dlh verejnej správy v Európskej únii klesol na 83,1 % HDP a očakáva sa, že zostane v stabilne zostupnom trende. Fiškálna politika bola v roku 2017 celkovo neutrálna a mala by taká zostať aj v roku 2018. Za nezmenených politík sa predpokladá, že väčšina krajín− vrátane niekoľkých s vysokým verejným dlhom − v roku 2019 zvýši alebo len okrajovo zníži svoj štrukturálny deficit, a teda bude naďalej vystavená prípadným otrasom v budúcnosti. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny sa pre členské štáty, ktoré ešte nedosiahli svoj strednodobý rozpočtový cieľ, stanovujú požadované fiškálne úpravy v súlade s Paktom stability a rastu. Aj členským štátom s primeranými výsledkami sa však odporúča využiť fiškálne a štrukturálne politiky v rámci pravidiel Paktu stability a rastu na podporu rastu, aby jednoduchšie nastolili ekonomickú rovnováhu a zabezpečili tak presah nezanedbateľného vplyvu aj na ďalšie členské štáty. Výsledná kombinácia fiškálnych politík členských štátov by znamenala, že v roku 2019 by fiškálna politika eurozóny na agregovanej úrovni bola celkovo neutrálna a medzi udržateľnosťou verejných financií a zachovaním súčasného hospodárskeho rozmachu a rastu zamestnanosti by sa nastolila správna rovnováha.

Náprava makroekonomických nerovnováh pokračuje, ale v niektorých členských štátoch sa rôzne zdroje nerovnováhy naďalej neriešia a objavujú sa nové riziká. Hoci sa veľký prebytok bežného účtu v eurozóne ustálil, každá krajina napreduje iným tempom. V niekoľkých krajinách sa podarilo napraviť predchádzajúci vysoký deficit bežného účtu, v iných pretrvávajú prebytky na takmer nezmenených úrovniach. Niektoré členské štáty naďalej vykazujú vysokú úroveň súkromného, verejného a zahraničného dlhu. Pákový efekt sa znižuje nerovnomerným tempom a nie vždy rýchlejšie v krajinách, ktoré majú vyšší dlh. Ak sa majú v situácii, keď sa predpokladá postupná normalizácia podmienok menovej politiky, rozhodne riešiť slabé miesta, je zásadne dôležité udržať dlh v pevnom zostupnom trende. K ďalšiemu obnoveniu rovnováhy by mohlo prispieť, keby členské štáty s deficitmi bežného účtu alebo vysokou mierou zahraničného dlhu udržali nedávne zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti. Členské štáty s vysokými prebytkami by mali podporiť rast miezd a povzbudiť investície. Vo všetkých krajinách zohrávajú opatrenia na zvýšenie produktivity kľúčovú úlohu z hľadiska dlhodobého rastu a vývoja reálnych miezd, ktorý je napriek napätiu na trhoch práce vo väčšine krajín a sektorov utlmený. Dynamickejší mzdový vývoj premenený na väčší domáci dopyt by ďalej povzbudil súčasný hospodársky rozmach. V rastúcom počte členských štátov treba dôsledne monitorovať problémy spôsobené prudkým pohybom cien bývania, keďže väčšina medzier spôsobených minulým podhodnotením sa uzatvára. Poukazuje to na hospodárske a finančné výzvy jednotlivých krajín, ktoré majú vzhľadom na silné hospodárske a finančné väzby medzi členmi menovej únie mimoriadny význam pre riadne fungovanie eurozóny.

Z hľadiska jednotlivých rokov je bilancia plnenia menej uspokojivá, keďže pokrok bol v rôznych oblastiach politík nerovnomerný. V porovnaní s minulým rokom členské štáty najviac pokročili v reformách finančného sektora, a to napríklad zlepšením podmienok financovania, uľahčením trvalého riešenia otázky nesplácaných úverov a sprísnením bankového dohľadu. Solídny pokrok sa podarilo dosiahnuť aj v oblasti aktívnych politík trhu práce, ktoré majú čoraz viac foriem a celkovo sa usilujú lepšie prispôsobovať individuálnym potrebám. Takisto rastie podpora výskumu a vývoja, a to vďaka úsiliu štátov financovať verejné výskumné a vývojové činnosti, vyššej ziskovosti súkromného sektora a zlepšeniu podmienok financovania. Na druhej strane boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, zlepšovanie daňovej správy a boj proti korupcii priniesli nejednoznačné výsledky. Podobne ani riešenie výziev spojených s vplyvom starnutia obyvateľstva na dlhodobú udržateľnosť verejných financií neprinieslo výraznejší pokrok. Hoci sa táto oblasť politík spomína v mnohých odporúčaniach, dosiahol sa v nej len obmedzený pokrok. Výzvam sú naďalej vystavené reformy vzdelávania, najmä tie, ktoré sa zameriavajú na zlepšenie prístupu pre znevýhodnené skupiny a zvýšenie celkovej kvality vzdelávania. Vo väčšine členských štátov, ktoré v roku 2017 dostali v tejto oblasti odporúčanie, sa dosiahol len obmedzený pokrok (pozri Obrázok 3 a Dodatok 2).

Rámček 1. Aktuálne informácie o dohľade v rámci Paktu stability a rastu Po posúdení programov stability a konvergencie na rok 2018 Komisia podnikla niekoľko krokov v zmysle Paktu stability a rastu. Komisia odporúča, aby sa v prípade Francúzska ukončil postup pri nadmernom deficite. To by znamenalo, že nápravnej časti Paktu by už podliehalo len Španielsko, ktoré má svoj nadmerný deficit napraviť do roku 2018. Komisia schválila správy týkajúce sa Belgicka a Talianska v zmysle článku 126 ods. 3 ZFEÚ, v ktorých skúma, ako dodržiavajú dlhové kritérium uvedené v zmluve. Pokiaľ ide o Taliansko, dospelo sa k záveru, že dlhové kritérium by sa v súčasnosti malo považovať za dodržané. Pokiaľ ide o Belgicko, na to, aby sa jednoznačne uzavrelo, či krajina splnila alebo nesplnila dlhové kritérium, niet dostatočných dôkazov. Napriek tomu fiškálna úprava v roku 2018 vyzerá momentálne v oboch krajinách neprimerane. Komisia opätovne posúdi dodržanie kritéria na základe údajov ex-post za rok 2018, ktoré sa majú oznámiť na jar 2019. Komisia zároveň odporúča Rade, aby vydala rozhodnutie, že Rumunsko neodpovedalo na odporúčanie z decembra 2017 vydané v rámci postupu pri značnej odchýlke účinnými opatreniami. Postup sa začal v júni 2017 po zistení značnej odchýlky v roku 2016. Okrem toho Komisia adresuje Maďarsku a Rumunsku varovanie týkajúce sa významnej odchýlky od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. V prípade Rumunska ide o druhé varovanie. Komisia odporúča Rade, aby vydala odporučenie pre Maďarsko a Rumunsko, že majú odpovedať primeranými opatreniami, ktoré sú potrebné na nápravu tejto značnej odchýlky. Postup pri značnej odchýlke dáva orgánom príležitosť prijať nápravné opatrenia a vyhnúť sa tak postupu pri nadmernom deficite.





Trh práce, vzdelávanie a sociálne politiky

Hoci podmienky na trhu práce sa vo všetkých oblastiach zlepšujú, je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby mali všetci prospech z oživenia a aby sa zlepšila udržateľnosť sociálneho systému. Jednotlivé skupiny obyvateľstva sa naďalej zúčastňujú na trhu práce vo veľmi rozdielnej miere. Ide predovšetkým o ľudí s nízkou kvalifikáciou, mladých, starších, osoby s migrantským pôvodom a zdravotne postihnutých. Rakúsku, Belgicku a Francúzsku sa odporúča prijať opatrenia na zlepšenie situácie na trhu práce pre ľudí s migrantským pôvodom. Rakúsko, Česká republika, Estónsko, Taliansko a Poľsko by mali riešiť rodové rozdiely v zamestnanosti a odmeňovaní, ktoré často spôsobuje nedostatok primeraných opatrovateľských služieb, málo príležitostí dosiahnuť rovnováhu pracovného a súkromného života a demotivačné prvky daňových a dávkových systémov. V Španielsku, Poľsku a Portugalsku by mali riešiť segmentáciu trhu práce opatreniami, ktoré napríklad podporia uzatváranie zmlúv na dobu neurčitú, znížia motiváciu zamestnávateľov najímať dočasných zamestnancov a zabezpečia pre takýchto pracovníkov rovnaký prístup k sociálnej ochrane.

Vzhľadom na technologické zmeny a demografické výzvy je pre inovácie a rast produktivity nevyhnutné investovať do zručností. Kľúčom k oživeniu a rozšíreniu trhov práce, aby sa každý mohol plnohodnotne zapájať do spoločnosti alebo podnikať, je aktualizačná odborná príprava a rekvalifikácia. Mal by sa podporovať prechod od nízko kvalifikovaných k vyššie kvalifikovaným kariérnym príležitostiam. Írsku, Lotyšsku, Slovensku a Spojenému kráľovstvu sa v tejto súvislosti odporúča prijať rozhodné opatrenia politík a primerane investovať. Belgicku sa odporúča zvýšiť podiel absolventov prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky.

Okrem toho by sa mala sústrediť pozornosť na zlepšenie kvality systémov vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečiť k nim rovnaký prístup pre všetkých vrátane znevýhodnených skupín, ako sú Rómovia, osoby s migrantským pôvodom a zdravotne postihnutí. Nerovnosť vo vzdelávaní a jej prenášanie z generácie na generáciu ohrozuje sociálnu súdržnosť a dlhodobú prosperitu európskych spoločností. Preto sa tohtoročné odporúčania zameriavajú v Rakúsku na kvalitu a základné zručnosti, v Španielsku na zníženie miery predčasných ukončení školskej dochádzky, v Českej republike na zlepšenie situácie učiteľov, v Chorvátsku, Lotyšsku a Litve na zlepšenie využiteľnosti vzdelania na trhu práce, v Poľsku, Litve, Slovinsku a Portugalsku na zlepšenie vzdelávania dospelých a na Cypre, vo Francúzsku a v Taliansku na učňovské vzdelávanie. Bulharsku, Českej republike, Maďarsku, Rumunsku a Slovensku boli adresované odporúčania, aby zlepšili prístup znevýhodnených skupín, najmä Rómov, ku kvalitnému a inkluzívnemu hlavnému prúdu vzdelávania.

S obnovou zamestnanosti sa vo väčšine členských štátov zlepšuje sociálna situácia. Sociálny prehľad však svedčí o kritickom sociálnom vývoji vo viacerých členských štátoch v dôsledku vysokej príjmovej nerovnosti a chudoby pracujúcich, nedostatočného účinku sociálnych transferov či obmedzeného prístupu k sociálnym službám. V tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny sa venuje špeciálna pozornosť inkluzívnosti a účinnosti programov sociálnej ochrany, a to napríklad v Španielsku, Maďarsku, Chorvátsku, Estónsku, Litve a Lotyšsku.

Zdravotníctvo treba zreformovať, aby sa vyrovnal vplyv starnutia obyvateľstva a zlepšil prístup k zdravotnej starostlivosti. Mnohé členské štáty nedávno uskutočnili viacero reforiem systému zdravotníctva s cieľom zvýšiť jeho nákladovú efektívnosť, finančnú stabilitu, odolnosť, cenovú dostupnosť a prístupnosť, a zároveň zlepšiť zdravotný stav obyvateľstva. V odporúčaniach sa preto členské štáty nabádajú, aby: na Cypre, vo Fínsku, v Litve a Slovinsku uskutočnili reformy na zvýšenie nákladovej efektívnosti a prístupnosti, ktoré nedávno prijali alebo budú onedlho schvaľovať, v Portugalsku podnikli rozhodné kroky na zabezpečenie primeraného a efektívneho rozpočtu, na Malte, v Rakúsku a Írsku zvýšili fiškálnu udržateľnosť a nákladovú efektívnosť, v Lotyšsku, Litve a Rumunsku posilnili primárnu a ambulantnú starostlivosť, v Litve investovali do prevencie chorôb, v Bulharsku a na Slovensku zlepšili situáciu zdravotníckych pracovníkov a v Bulharsku a Lotyšsku obmedzili hotovostné platby.

Pri tvorbe a vykonávaní politík zohráva dôležitú úlohu sociálny dialóg, ktorý napomáha osvojenie si reforiem, ako aj k ich úspešnosť, udržateľnosť a inkluzívnosť. Od vydania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2017 niektoré členské štáty zlepšili príležitosti na štruktúrovaný dialóg a účasť zamestnávateľských organizácii a odborov. V iných prípadoch takýto rámec neexistuje alebo zohráva len okrajovú úlohu. Hoci žiaden model nie je referenčný, v Maďarsku a Rumunsku je priestor na posilnenie sociálneho dialógu a intenzívnejšie zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík.

Sektorové politiky na podporu investícií a rast produktivity

Vďaka solídnemu pokroku v prekonávaní dôsledkov krízy sa mohla sústrediť pozornosť na hlavné výzvy týkajúce sa produktivity. Hoci väčšina členských štátov už v minulosti dostala odporúčania pre rast produktivity, teraz nastal čas dosiahnuť v uskutočňovaní týchto reforiem výraznejší pokrok. V tomto ohľade sú zásade dôležité investície do infraštruktúry, ako aj do oblasti výskumu a vývoja. Aby sa investície do inovácií dostali do tých najproduktívnejších oblastí, je potrebné prijať rôzne opatrenia, a to: odstrániť regulačné prekážky, zlepšiť podnikateľské prostredie a podporiť podnikanie. Odporúčania pre jednotlivé krajiny sa preto viac zameriavajú na to, čo konkrétne potrebuje každý členský štát na povzbudenie investícií a oživenie rastu produktivity.

Na produktivitu budú mať pozitívny a trvalý vplyv inovácie, investície do výskumu a vývoja a digitalizácia, no v jednotlivých členských štátoch sa priority výrazne líšia. V jednotlivých krajinách je výrazne odlišná úroveň digitalizácie z hľadiska infraštruktúry a dostupnosti digitálnych zručností. Dokonca aj v členských štátoch, ktoré majú celkovo dobré výsledky, sa môžu vyskytovať značné vnútorné rozdiely medzi regiónmi. Estónsku, Španielsku, Francúzsku, Írsku, Taliansku, Litve a Slovensku sa odporúča posilniť investície do verejného a súkromného výskumu a vývoja alebo lepším zacielením zvýšiť ich efektívnosť. Vo Francúzsku, v Írsku, Litve a Poľsku sa má podporovať užšia spolupráca medzi podnikmi a výskumnými inštitúciami.

Na zlepšenie podnikateľského prostredia a zvýšenie potenciálu rastu je potrebné vytrvalo investovať do infraštruktúry. Dobrá sieťová infraštruktúra znižuje náklady na založenie a prevádzkovanie podniku, pričom vzájomné prepojenia medzi členskými štátmi a regiónmi majú kľúčový význam pre využitie plného potenciálu jednotného trhu. Kríza spôsobila, že do infraštruktúry sa menej investovalo, a to najmä v najviac zasiahnutých členských štátoch. V týchto štátoch sa zvlášť slabo investovalo do dopravnej, energetickej a digitálnej infraštruktúry, čo má výrazne negatívny externý vplyv na spoločnosť a životné prostredie. Tieto sektory si stále vyžadujú značné investície, a to aj v štátoch, ktorým sa počas krízy darilo. Vo viacerých krajinách si žiada ďalšie investície aj odpadová a vodohospodárska infraštruktúra, ktorá sa potrebuje modernizovať a lepšie sa zapojiť do obehového hospodárstva. Odporúčania ohľadne infraštruktúry dostali Belgicko, Česká republika, Nemecko, Írsko a Rumunsko.

Reformy zamerané na vytvorenie konkurencieschopných dynamických trhov by priniesli nové možnosti rastu, ktoré by mohli firmy v priaznivých hospodárskych časoch ľahko využiť. Reformy, ktoré zjednodušujú otváranie trhov, vstup na trh, firemný rast, reštrukturalizáciu neefektívnych firiem alebo ich odchod z trhu a tvorbu nových modelov podnikania, zvyšujú produktivitu a prospievajú občanom aj celému hospodársku. Reštriktívna regulácia sektora služieb výrazne zvyšuje náklady veľkých spotrebiteľov služieb, akým je napríklad výrobný priemysel. Najmä reformy podnikateľských služieb, ktoré čoraz viac prispievajú k iným odvetviam, prinesú rast produktivity, keďže znížia náklady a zvýšia dostupnosť, ako aj kvalitu ponúkaných služieb. Odporúčania ohľadne regulačnej reformy, najmä pokiaľ ide o služby, sú určené Rakúsku, Belgicku, Chorvátsku, Nemecku, Taliansku, Francúzsku, Maďarsku, Luxembursku a Slovinsku.

Verejná správa a podnikateľské prostredie

Zlepšenie podnikateľského prostredia možno pripísať prudkému vzostupu, ale aj štrukturálnym reformám. V tomto úsilí by sa malo pokračovať aj v tých krajinách, ktoré sú v relatívne lepšej pozícii, aby si udržali globálny náskok. Odporúčania zlepšiť rôzne aspekty efektivity a kvality verejnej správy tento rok dostali Cyprus, Chorvátsko a Taliansko. Riadenie a hospodárska výkonnosť štátnych podnikov sú aj naďalej v mnohých členských štátoch problematické. Odporúčania v tomto zmysle dostali Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko, Taliansko, Portugalsko a Rumunsko.

Vo viacerých členských štátoch sa žiada ďalšie úsilie na zabezpečenie nezávislosti a účinnosti justičného systému, zlepšenie verejného obstarávania a potlačenie korupcie. Tieto výzvy je potrebné zvládnuť, aby sa zvýšila dôvera podnikateľov a zlepšila investičná klíma, a aby sa úspešne zrealizovali iné štrukturálne reformy. V niekoľkých krajinách prijali opatrenia na zlepšenie fungovania verejného obstarávania, a to aj zavedením elektronického verejného obstarávania. Napriek tomu v oblasti hospodárskej súťaže, transparentnosti a profesionalizácie verejného obstarávania ostáva priestor na zlepšenie a potenciál strategického verejného obstarávania je naďalej do veľkej miery nevyužitý. V súvislosti s verejným obstarávaním boli odporúčania adresované Českej republike, Španielsku, Maďarsku, Rumunsku, Slovinsku a Slovensku. Hoci niektoré členské štáty prijali nové antikorupčné opatrenia, v niekoľkých štátoch je korupcia stále akútna a má negatívny dosah na potenciál hospodárskeho rastu a podnikateľské prostredie. V určitých prípadoch je potrebné zlepšiť účinnosť vyšetrovania a stíhania korupcie, ako aj prevenciu. Pokročiť by sa malo aj v oblasti ochrany oznamovateľov, právnych predpisov o lobizme, majetkových a záujmových priznaní a previerok, zabezpečenia primeraných zdrojov pre antikorupčné orgány, ako aj transparentnosti a verejného prístupu k informáciám. Odporúčania zamerané na tieto aspekty dostalo viacero členských štátov. Chorvátsko, Cyprus, Taliansko, Portugalsko a Slovensko majú podľa odporúčaní zlepšiť účinnosť svojich justičných systémov.

Vďaka reformám a hospodárskemu vzostupu sa zlepšil prístup k financovaniu, ale budúca odolnosť bude závisieť od toho, či firmy získajú viac možností kapitálového financovania. Výrazne lepší prístup k financovaniu možno pripísať priaznivému vplyvu hospodárskeho cyklu, ale vo viacerých krajinách aj reformám. Napriek tomu v niektorých krajinách ešte nie je dostatočný, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky. Finančné potreby mladých, inovatívnych a rýchlo rastúcich spoločností závisia od rizikového kapitálu a prístupu na kapitálové trhy v počiatočných aj neskorších štádiách rastu. Odporúčanie v súvislosti s prístupom k financovaniu sa navrhuje pre Cyprus, Taliansko a Portugalsko.

4.Záver