Cieľom tohto odporúčania Rady je posilniť spoluprácu a koordináciu medzi krajinami EÚ, výrobným odvetvím a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami s cieľom zvýšiť mieru zaočkovanosti, podporiť možnosť zjednotenia plánov očkovania v celej EÚ, podporiť prijímanie očkovacích látok, ako aj výskum a vývoj očkovacích látok a posilniť ponuku, verejné obstarávanie a riadenie zásob očkovacích látok, a to aj v prípadoch mimoriadnych udalostí. Tieto činnosti by mali skôr či neskôr viesť k zníženiu výskytu chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, a zvýšiť vyhliadky európskych občanov týkajúce sa zdravia, ako aj zlepšiť zdravotnú bezpečnosť v Európskej únii ako celku.

Napokon, čo sa týka zdrojov, existujú obmedzenia spojené s verejným financovaním. Očkovanie v súčasnosti predstavuje len malý zlomok rozpočtov krajín EÚ určených na prevenciu, a to do 0,5 % rozpočtov na zdravotnú starostlivosť, pričom existujú dôkazy, že výdavky naďalej klesajú. Vzhľadom na široký hospodársky dosah a spoločenskú hodnotu by sa výdavky na očkovanie mali považovať za kľúčovú a rozumnú investíciu do zdravia.

Niekoľko krajín takisto čelí nedostatku očkovacích látok, a to z dôvodu problémov s ponukou a dopytom. V rámci daného odvetvia sa v EÚ málo investuje do očkovacích látok, a to údajne z dôvodu fragmentovaného a čiastočne nevyspytateľného dopytu. Okrem toho naďalej pretrvávajú právne problémy týkajúce sa cezhraničného poskytovania očkovacích látok v prípade núdze. Výrobná kapacita je zároveň limitovaná dlhými lehotami, postupy verejného obstarávania sú naďalej ťažkopádne a neefektívne a dopyt po očkovacích látkach je z dôvodu nedostatočného plánovania a prognostiky a rôznych plánov očkovania nevyspytateľný. Demografické zmeny v cieľovej populácii z dôvodu migrácie a starnutia ďalej bránia presnému plánovaniu a prognostike.

Viacero členských štátov EÚ a susedných štátov čelí v súčasnosti bezprecedentným vypuknutiam chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, a to z dôvodu nedostatočnej miery zaočkovanosti. Len v roku 2017 sa v EÚ nakazilo osýpkami 14 000 ľudí – to je trikrát viac v porovnaní s údajmi z roku 2016. Za posledné dva roky zomrelo na osýpky 50 ľudí a na záškrt dvaja ľudia. Európe sa nedarí eliminovať osýpky v súlade s dohodnutými cieľmi Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO).

No napriek tomu, ako uviedol predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie z 13. septembra 2017, v súčasnosti deti stále umierajú na choroby ako osýpky, ktorým možno ľahko predchádzať očkovaním. To je neprípustné.

V návrhu sa uvádzajú odporúčania adresované členským štátom, jednotné akcie členských štátov a Komisie a víta sa v ňom zámer Komisie realizovať niekoľko iniciatív so zohľadnením prebiehajúcich iniciatív OSN a ďalších celosvetových iniciatív v oblasti zdravia.

V odporúčaní sa predpokladá možnosť vytvoriť európsky systém výmeny informácií o očkovacích látkach s cieľom pripraviť usmernenia týkajúce sa spoločného plánu očkovania v EÚ, očkovacieho preukazu EÚ a internetového portálu so spoľahlivými aktualizovanými informáciami o výhodách a bezpečnosti očkovania.

Poskytnutím niekoľkých možností na prípravu spoločného očkovacieho preukazu EÚ sa zabezpečí súvislá imunizácie v prípade, ak sa občania, najmä deti, presťahujú z jedného členského štátu do druhého. V súčasnosti prináša široká škála plánov očkovania a zaznamenávania praktické problémy týkajúce sa účinného sledovania, monitorovania a zaznamenávania imunizačnej histórie, ako aj komunikácie medzi rôznymi poskytovateľmi očkovacích látok v tej istej krajine alebo v rôznych krajinách. Medzi kľúčové problémy patria: zaznamenávanie očkovania iba v štátnom jazyku; problémy so spomenutím si, či a v akej dávke boli podané očkovania; nedostatočné uznávanie imunizácie a možnosť pokračovať v imunizácii, s ktorou sa začalo v krajine pôvodu, najmä ak je dieťa uprostred očkovacieho cyklu, ktorý je súčasťou plánu v krajine pôvodu, ale nie v krajine určenia. Na základe spoločného preukazu EÚ s dohodnutým základným súborom informácií o každom očkovaní by sa uľahčil výklad očkovacích záznamov, zjednodušil by sa pohyb občanov a znížili by sa prekážky očkovania, pričom by občania aj poskytovatelia zdravotnej starostlivosti mali k dispozícii relevantné informácie potrebné na to, aby sa zabezpečilo, že občania sú imunizovaní voči chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním. Počas konzultácie Komisie so zainteresovanými stranami z roku 2009 zameranej na očkovanie detí malo 87 % respondentov pozitívny postoj k spoločnému očkovaciemu preukazu EÚ.

V odporúčaní sa ďalej odporúča vytvoriť elektronický sklad údajov o potrebných očkovacích látkach a ich zásobách, čo členským štátom a Komisii umožní identifikovať dostupné zásoby očkovacích látok v prípade výskytu ohniska choroby alebo vážneho nedostatku, ako aj navzájom si vymieňať prebytočné zásoby. Okrem toho sa v ňom odporúča identifikovať možnosti vytvorenia fyzických zásob očkovacích látok, ktoré by boli k dispozícii v prípade výskytu vážnych ohnísk chorôb alebo celosvetového nedostatku očkovacích látok. Ďalej sa v ňom predpokladá, že Koalícia za očkovanie spojí predstaviteľov združení zdravotníckych pracovníkov a relevantných študentských združení, aby sa zaviazali zvýšiť mieru zaočkovanosti v Európe.

Návrh identifikovať možnosti týkajúce sa možných zásob očkovacích látok vychádza zo skutočnosti, že veľa členských štátov EÚ má skúsenosti s nedostatkom základných očkovacích látok. Každý členský štát musí zaviesť plány pripravenosti, a preto sa v odporúčaní vyžaduje zlepšenie postupov prognózovania. Spoločná pomoc EÚ by veľmi pomohla členským štátom pri pokrytí krátkodobého nedostatku očkovacích látok, ktorý je napríklad výsledkom výskytu ohniska choroby, podcenenia zásob alebo narušenia výroby, alebo mimoriadnych udalostí, ako je napr. prílev migrantov. V správe o hodnotení rizika nedostatku očkovacích látok, ktorú v roku 2015 pripravilo Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb, sa dospelo k záveru, že nedostatok očkovacích látok v EÚ/EHP bol zjavnejší ako v minulosti, a takisto sa dospelo k záveru, že krajiny by si mali plánovať zásoby v súvislosti so základnými programami, aby predišli narušeniu imunizácie v prípade nedostatku očkovacích látok v budúcnosti. Členské štáty už prostredníctvom Výboru pre zdravotnú bezpečnosť EÚ požiadali Komisiu o očkovacie látky, aby sa vyrovnali s nedostatkom očkovacích látok. No súčasné nástroje EÚ v oblasti financovania zdravia neumožňujú verejné obstarávanie očkovacích látok. Preto teraz Komisia plánuje spolupracovať s expertmi z členských štátov a viesť dialóg s odvetvím, aby identifikovala možnosti vytvorenia zásob na úrovni EÚ, pričom zohľadní aj výzvu Európskeho parlamentu, ktorý žiada Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli riešenia na zvýšenie zásob a dostupnosti očkovacích látok vrátane opatrení na vytvorenie zásob očkovacích látok.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Odporúčanie Rady o očkovaní je v súlade s existujúcimi politikami v oblasti očkovania a ďalej na nich stavia. Cieľom odporúčania bude stanoviť politické smerovanie a lepšiu koordináciu v súvislosti s vykonávaním existujúcich nástrojov politiky na úrovni členských štátov vrátane odporúčania Rady o očkovaní proti sezónnej chrípke (2009), záverov Rady o imunizácii detí (2011) a záverov Rady o očkovaní ako účinnom nástroji v oblasti verejného zdravia (2014).

V odporúčaní sa ďalej berie do úvahy správa o vykonávaní rozhodnutia 1082/2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (2015); správa o vypočutí na vysokej úrovni v súvislosti s vykonávaním odporúčania Rady o očkovaní proti sezónnej chrípke (2015); osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 28/2016 „Zvládanie vážnych cezhraničných hrozieb pre zdravie v EÚ“ (2016); záverečná správa pracovného seminára SANTE na vysokej úrovni s názvom „Hľadanie nových partnerstiev pre akciu EÚ v oblasti vakcinácie“ (máj 2017); Dohoda o spoločnom obstarávaní zdravotníckych protiopatrení a ciele jednotnej akcie v oblasti očkovania (začiatok v roku 2018), ktorá je spolufinancovaná z programu EÚ v oblasti zdravia.

Odporúčanie je v súlade s opatreniami a politikou EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, predovšetkým s 10. zásadou týkajúcou sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a so 16. zásadou týkajúcou sa všeobecného prístupu k preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Na základe odporúčania sa využijú synergie s príslušnými opatreniami a politikami EÚ, napríklad s Európskym programom v oblasti bezpečnosti, Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj, Európskym akčným plánom „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii, oznámením o digitálnej transformácii zdravotnej a inej starostlivosti, oznámením o dezinformáciách na internete, so súčasnými a budúcimi rámcovými programami EÚ v oblasti výskumu a inovácie, ako aj s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, ako sa uvádza v článku 168 ods. 1 ZFEÚ. Činnosti Únie, ktoré dopĺňajú vnútroštátne politiky, sa zameriavajú na zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb a ochorení a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre telesné a duševné zdravie.

V súlade s článkom 168 ods. 6 ZFEÚ môže Rada na návrh Komisie prijímať odporúčania na účely uvedené v tomto článku s cieľom zlepšiť verejné zdravie, a to najmä čo sa týka boja proti veľkým zdravotným pohromám, monitorovania, včasného varovania pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia a boja proti nim. Choroby, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, sa považujú za závažné zdravotné hrozby. Pri činnosti Únie v danej oblasti sa rešpektuje zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich zdravotnej politiky a za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

Za programy očkovania sú zodpovedné členské štáty. Choroby, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, nie sú obmedzené štátnymi hranicami. Z dôvodu nízkej imunizácie v jednom členskom štáte je ohrozené zdravie a bezpečnosť občanov v celej EÚ, pričom všetky členské štáty čelia vyššie uvedeným výzvam v oblasti očkovania. Z dôvodu cezhraničnej povahy prenosných chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, členské štáty požiadali o intenzívnejšiu podporu na úrovni EÚ a zdôraznili potrebu spoločnej akcie EÚ a koordinovanejších prístupov s cieľom obmedziť cezhraničné šírenie chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním.

Posilňovanie spolupráce medzi všetkými relevantnými sektormi na úrovni EÚ vrátane orgánov verejného zdravia, odvetvia výroby očkovacích látok, oblasti výskumu a inovácie a aktérov sektora verejného zdravia prináša jasnú pridanú hodnotu. V odporúčaní Rady sa vyžaduje zapojenie, záväzok a podpora zo strany členských štátov. Okrem toho členské štáty sa vo všeobecnosti zhodujú v otázke prínosov očkovania a vďaka odporúčaniu Rady bude možné prezentovať spoločnú pozíciu EÚ, ktorá sa zakladá na vedecky podloženom posúdení rizika a riadení rizika a ktorej cieľom je znížiť dosah obáv z očkovania, vybudovať dôveru verejnosti a rozvíjať spoluprácu s ňou, ako aj zlepšiť účinnosť výskumu a vývoja očkovacích látok v EÚ. Zároveň sa rešpektuje právomoc členských štátov v súvislosti s vymedzením ich zdravotnej politiky a organizáciou a poskytovaním zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti.

•Proporcionalita

Zásada proporcionality sa plne rešpektuje, keďže predložené odporúčania sa vzťahujú len na opatrenia v rámci príslušného rozsahu pôsobnosti a mandátov európskych inštitúcií a členských štátov.