SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 28. 11. 2014  
COM(2014) 902 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RA DE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, E URÓPSKEMU HOSPODÁRSKE MU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTI ČNEJ BANKE 
Ročný prieskum rastu na rok 2015 
 
 
2 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU  HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTI ČNEJ BANKE 
Ročný prieskum rastu na rok 2015 
 
      
 
3  ÚVOD 
Po tom, ako EÚ prekonala krízu, ktorá bola najhoršou finan čnou a hospodárskou krízou za 
niekoľko generácií, podnikla mnoho krokov na to, aby položila základy pre stabilnejší a 
udržateľný rast v budúcnosti.  Aj napriek úsili u, ktoré sa vynakladá na vnútroštátnej i 
európskej úrovni, je oživenie slabšie, než sa predpokladalo pred rokom. Dynamika sa za čala 
spomaľovať na jar 2014. Hospodárska kríza bola spúš ťačom prebiehajúcej sociálnej krízy a 
pomalé oživenie brzdí úsilie o znížen ie vysokej miery nezamestnanosti.   
Hoci by sa sú časné spomalenie mohlo vysvetli ť globálnym hospodárskym prostredím, 
rýchlejšiemu rastu v EÚ bránia  osobitné interné faktory. Medzi členskými štátmi existujú 
veľké rozdiely. Rast je na ďalej spoma ľovaný roztrieštenos ťou finančných trhov, ktorá je 
výsledkom finan čnej krízy a krízy štátneho dlhu. Existuje tu potreba zníži ť zadlženos ť 
spoločností a domácností a dlh verejnej  správy. Takisto sa ešte nedokon čila úprava 
makroekonomických nerovnováh. Objavuje sa tu aj kolísavá dôvera sp ôsobovaná neistotou v 
súvislosti s hospodárskymi vyhliadkami a so  záväzkom k vykonávaniu štrukturálnych a 
inštitucionálnych reforiem. Vyhliadky na rast  v Európe sú obmedzované nízkym rastom 
produktivity, nízkymi úrov ňami investícií a vysokou štrukturálnou nezamestnanos ťou. 
EÚ a jej členské štáty sa zárove ň musia vyrovnáva ť so sériou dlhodobých trendov, ktoré 
ovplyvňujú tvorbu pracovných miest a rast a ktoré sú spojené najmä so spolo čenskou a 
demografickou zmenou, s globalizáciou, produ ktivitou a technologickým rozvojom, tlakom 
na zdroje a obavami v oblasti živo tného prostredia, ako aj so zvy čajne slabším rastom v 
rýchlo sa rozvíjajúcich a rozvojových krajinách.  
S príchodom novej Komisie s jej am bicióznou agendou pre zamestnanos ť, rast, spravodlivos ť 
a demokratickú zmenu1 nastala tá správna chví ľa na nový za čiatok. Je naliehavé obnovi ť rast 
v celej EÚ a docieli ť nový impulz na zmenu. Tento ro čný prieskum rastu a jeho sprievodné 
dokumenty obsahujú balík opatrení v oblasti zame stnanosti, rastu a inve stícií, ktorý bol v 
politických usmerneniach pre túto Komisiu ozna čený za prvú prioritu. 
 
Rámček č. 1. Hlavné zistenia prognózy Komisie z jesene 20142 
• Očakáva sa, že rast reálneho HDP dosiahne v roku 2014 úrove ň 1,3 % v EÚ a 0,8 % v 
eurozóne ako celku. V roku 2015 by malo dôjs ť k miernemu zvýšeniu na 1,5 % v EÚ 
a 1,1 % v eurozóne, a to v dôsledku zvýšenia zahrani čného a domáceho dopytu. 
Očakáva sa, že hospodárska činnosť dosiahne v roku 2016 úrove ň 2,0 % v EÚ a 1,7 % 
v eurozóne.  
• Počet nezamestnaných osôb dos iahol v auguste 2014 úrove ň 24,6 milióna osôb, z toho 
päť miliónov sú osoby vo veku 15 až 24 rokov. Miera dlhodobej nezamestnanosti je 
veľmi vysoká. Miera nezamestnanosti sa medzi členskými štátmi výrazne líši; v roku 
2014 sa pohybovala v rozmedzí od 5,1 % v Nemecku a 5,3 % v Rakúsku do 24,8 % v Španielsku a 26,8 % v Grécku. 
• Očakáva sa, že trend nízkej inflácie bude v tomto roku na ďalej pokra čovať s nízkymi 
                                                 
1   Pozri politické usmernenia pre novú Komisiu z 15. júla 2014: http://ec.europa.eu/about/juncker-
commission/docs/pg_en.pdf .  
2   Prognóza Komisie z jesene 2014, 4. november 2014: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2014/pdf/ee7_en.pdf . 
 
 
4 cenami komodít, najmä energií a potraví n, a so slabšími hospodárskymi vyhliadkami, 
než sa predpokladalo.  O čakáva sa, že postupné oživovanie hospodárskej činnosti v 
priebehu prognózovaného obdobia povedie k zvýš eniu inflácie v EÚ z úrovne 0,6 % v 
roku 2014 na 1,0 % v roku 2015 a 1,6 % v roku 2016. 
• Pomer deficitu k HDP sa v tomto roku pravdepodobne zníži, hoci pomalším tempom 
než v roku 2013, a to z úrovne 4,5 % v roku 2011 na 3,0 % v EÚ a 2,6 % v eurozóne. Predpokladá sa, že deficity verejných fina ncií budú v nadchádzajúcich dvoch rokoch 
klesať v dôsledku zvýšenia hospodárskej činnosti. O čakáva sa, že pomer dlhu k HDP 
dosiahne v budúcom roku vrchol na úrovni  88,3 % v EÚ a na úrovni 94,8 % v 
eurozóne, pri čom v mnohých krajinách zostane na vysokej úrovni. 
 
V tomto ro čnom prieskume rastu na rok 2015 Komisia,  ktorá sa ujala svojej funkcie 1. 
novembra 2014, stru čne opisuje hlavné prvky svojej agendy pre zamestnanos ť a rast. 
Oživenie rastu možno dosiahnu ť len vtedy, ak budú inštitúcie EÚ a členské štáty 
spolupracova ť pri dosahovaní výsledkov európskeho sociálneho trhového hospodárstva. V 
tomto ročnom prieskume rastu sa preto uvádzajú ďalšie kroky, ktoré sa môžu podniknú ť na 
úrovni EÚ, v snahe pomôc ť členským štátom pri ich návrat e k vyšším úrovniam rastu a pri 
dosahovaní pokroku v oblasti udržate ľného rozvoja. Na to, aby sa  to dosiahlo, bude potrebné 
preukázať skutočné odhodlanie k zmene a vô ľu robiť veci na vnútroštátnej úrovni inak. 
 
1. INTEGROVANÝ PRÍSTUP 
Hlavným zdrojom obáv v sú časnosti je riziko pretrvávajú ceho nízkeho rastu, takmer nulová 
inflácia a vysoká nezamestnanos ť. Vplyv krízy nebol len c yklický, tak ako o tom sved čí 
oslabenie celkového dopytu, ale zah ŕňal aj dôležitý štrukt urálny prvok, ktorý znížil 
potenciálny rast hospodárstiev v EÚ.  
Na to, aby bolo možné ú činne si poradi ť s touto výzvou, sa štruktur álne, fiškálne a menové 
politiky musia kombinova ť integrovaným prístupom podporujúcim rast, pri čom je potrebné 
konať na strane dopytu i na strane ponuky našich  hospodárstiev. To si vyžaduje konanie na 
všetkých úrovniach vlády, od globálnej úrovn e, najmä v kontexte skupiny G20, po úrove ň EÚ 
i vnútroštátnu, regionálnu a miestnu úrove ň.  
V rámci svojho mandátu a pri plnej nezávislo sti bude Európska centrálna banka (ECB) 
medzitým na ďalej zohráva ť kľúčovú úlohu v tvorbe celkovej politiky eurozóny. ECB má 
výlučnú zodpovednos ť za menovú politiku v eurozóne. Prijal a viacero dôležitý ch opatrení na 
uvoľnenie menovej politiky a posilnenie je j prechodu k rozsiahlejším finan čným 
podmienkam, konkrétne prostredníctvom svojho programu odkupovania cenných papierov 
zabezpečených aktívami, ktorý sa za čal v októbri 2014.  V spojení s programom krytých 
dlhopisov a programom ciel ených dlhodobejších refinan čných operácií bude celkový vplyv 
týchto troch opatrení na  súvahu ECB významný. O čakáva sa, že objem súvahy sa bude ubera ť 
smerom k objemu, ktorý sa dosiahol na za čiatku roku 2012. Uplat ňovanie týchto opatrení by 
sa malo v hospodárstve prejavi ť podporou hospodárskej činnosti. 
Nastal čas, aby sa orgány verejnej správy na  všetkých úrovniach ujali zodpovednosti. 
Vzhľadom na rozdiely medzi členskými štátmi sa bude ten správny prístup v jednotlivých 
krajinách nevyhnutne líši ť, hoci aj na ďalej bude sú časťou spolo čného, integrovaného 
prístupu. Pre hospodársku a sociálnu  politiku na rok 2015 Komisia odporú ča tieto tri hlavné 
piliere:  
 
5 • Koordinovaná podpora investícií:  Súčasne s týmto ro čným prieskumom rastu 
Komisia predkladá Investi čný plán pre Európu, ktorý by mal mobilizova ť najmenej 
315 mld. EUR ďalších verejných a súkromných investícií v období rokov 2015 – 2017 
a výrazne zlepši ť celkové investi čné prostredie.  
 
• Obnovený záväzok realizova ť štrukturálne reformy:  Reformy sú pre krajiny 
mimoriadne dôležité na to, aby sa mohli zbavi ť dlhu a mohli stimulova ť vznik nových 
a lepších pracovných miest. Pokrok na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ v 
oblastiach, ako sú služby, en ergetika, telekomunikácie a di gitálne hospodárstvo, ako aj 
zlepšovanie podmienok na podnikanie vyt várajú nové príležitosti pre tvorbu 
pracovných miest a dosahovanie rastu. Zní ženie „byrokracie“ na európskej a 
vnútroštátnej úrovni v rámci programu lepšej právnej regulácie je dôležité na to, aby 
bolo vytvorené správne regula čné prostredie a aby sa podporovala atmosféra 
podnikania a vytvárania pracovných miest. Vyžaduje si to zodpovednos ť na 
vnútroštátnej úrovni a odhodlanie na naj vyššej vládnej úrovni, ako aj odhodlanie 
národných parlamentov plni ť si záväzky.  Výraznejší európsky charakter tohto úsilia 
má veľký potenciál.  
• Presadzovanie fiškálnej zodpovednosti:  Aj napriek zna čnému pokroku v oblasti 
fiškálnej konsolidácie je stále potrebné, aby členské štáty zabezpe čovali dlhodobú 
kontrolu nad úrov ňami svojho deficitu a dlhu. Fiškálne politiky by mali by ť 
diferencované v závislosti od  situácie každej krajiny. Členské štáty s vä čším fiškálnym 
priestorom by mali prija ť opatrenia na podporu domáceho dopytu, s osobitným 
dôrazom na investície. Kvalita verejných financií by sa mala zvýši ť prostredníctvom 
zlepšenia efektívnosti výdavkov a uprednost ňovania produktívnych investícií vo 
vládnych výdavkoch, ako aj pros tredníctvom zefektívnenia da ňového systému a 
zabezpečenia, aby vä čšmi podporoval investície. Riešenie da ňových podvodov a 
daňových únikov je nevyhnutné na zabezpe čenie spravodlivosti a členským štátom 
umožňuje získať daňové príjmy, na ktoré majú nárok.  
 
Graf č. 1. Integrovaný prístup 
 
 
 
6  
Súbežné konanie v rámci všetkých troch uvedených  pilierov je mimoriadne dôležité na to, aby 
sa obnovila dôvera, znížila neistota, ktorá hatí investície, a maximalizovali sa silné vzájomne 
sa posilňujúce účinky spolo čného pôsobenia všetkých troch pi lierov. Je najmä zrejmé, že 
obnovený záväzok k vykonávaniu štrukturálny ch reforiem bude nevyhnutný pre udržate ľnosť 
verejných financií a na mobilizáciu investícií. 
S cieľom postupova ť v súlade s logikou nového integrovaného prístupu Komisia v záujme 
podpory troch uvedených pi lierov navrhuje zjednoduši ť a posilni ť európsky semester pre 
koordináciu hospodárskych politík.  
V záujme posilnenia prepojenia medzi štrukturálnymi reformami, investíciami a fiškálnej 
zodpovednosti Komisia takisto poskytne ďalšie usmernenia, ako najlepšie využi ť flexibilitu, 
ktorá je sú časťou existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu3. 
 
2. PODPORA INVESTÍCIÍ 
Nízke investície bránia oživeniu v Európe 
Je naliehavo potrebné podpori ť investície v Európe. V dôsledku krízy sa úrove ň investícií od 
svojho vrcholu v roku 2007 zníž ila približne o 430 mld. EUR, čo predstavuje pokles o 15 %. 
V niektorých členských štátoch je te nto pokles ešte vyšší4. Komisia vo svojej jesennej 
prognóze poukazuje na to, že nízke investície spoma ľujú krehké oživenie v EÚ.   
 Cieľom nie je opätovne dosiahnu ť vrchol z roku 2007 a ten istý druh investícií – niektoré 
predkrízové investície boli neudržate ľné. Je však znepokojujúce vidie ť, že v Európe, na 
rozdiel od USA, zatia ľ nedošlo k zvýšeniu investícií. V roku 2013 sa investície stále 
pohybovali na úrovni 19,3 % HDP, čo je zhruba 2 pe rcentuálne body pod ich historickým 
priemerom, ak vylú čime roky rozmachu a úpadku. Európe to prinieslo investi čnú medzeru vo 
výške 230 až 370 mld. EUR, čo znamená, že úrove ň investícií sa pohybuje pod dlhodobými 
trendmi.  
Graf č. 2. Nedávne investi čné trendy v EÚ 
(Tvorba reálneho hrubého fixného kapitálu, EÚ -28, ceny v roku 2013, v miliardách EUR) 
 
                                                 
3  Ako sa uvádza v politických usmerneniach pre novú Komisiu z 15. júla 2014. 
4  Je to najmä prípad Talianska (–25 %), Portugalsk a (–36 %), Španielska (– 38 %), Írska (–39 %) a 
Grécka (–64 %). 
 
 
7 
 
 
 Zároveň sa neplnia potreby v oblasti ve ľkých investícií. Napríklad, domácnosti a spolo čnosti 
potrebujú a chcú využíva ť najnovšie technológie a zvýši ť efektívnos ť energií a zdrojov. 
Vzdelávacie a inova čné systémy sú slabšie vybavené a me nej financované ako systémy našich 
hlavných konkurentov. Je potrebné zmodernizova ť naše systémy sociálneho zabezpe čenia tak, 
aby vedeli reagova ť na výzvy, ktoré so sebou prináš a rýchle starnutie nášho obyvate ľstva. 
Naše odvetvie energetiky musí svoje siete vybavi ť najnovšími technológiami, integrova ť 
obnoviteľné zdroje energie a diverzifikova ť naše zdroje dodávok energie. Naše odvetvie 
dopravy musí zmodernizova ť svoju infraštruktúru, zníži ť preťaženie a zlepši ť obchodné 
styky. Naše životné prostredie potrebuje lepšie odpadové, recykla čné a vodohospodárske 
zariadenia. A potrebujeme rozsiahle a rýchlejšie  širokopásmové pripojenie a inteligentnejšie 
dátové strediská v celej Európe.  Uvedené potreby sú po to ľkých rokoch nízkeho, resp. žiadneho rastu ve ľmi citlivo vnímané, 
pričom hrozí, že zdroje výrobného kapitálu Eur ópy sa zmenšia a zostarnú. To by ešte viac 
znížilo našu konkurencieschopnos ť a rastový potenciál a za ťažilo našu produktivitu a 
schopnosť vytvárať pracovné miesta. 
 
Neexistuje jediné aleb o jednoduché riešenie. Uvedená nevýrazná investi čná výkonnos ť 
pramení z viacerých zdrojov: z nízkej dôve ry investorov, tlmených požiadaviek dopytu a 
vysokej zadlženosti domácností, podnikov a verej ných orgánov. V mnohýc h regiónoch neisté 
vyhliadky a obavy z úverového rizika znemožn ili malým a stredným podnikom (MSP) získa ť 
finančné prostriedky na osožné projekty. 
 V súčasnosti existujú výrazné úspory súkromného sektora a zna čná likvidita, avšak tieto 
finanč
né prostriedky nenachádzajú cestu do reál neho hospodárstva Európy. Verejné orgány na 
všetkých úrovniach by mali zohráva ť svoju úlohu práve tu. 
 
Na vnútroštátnej a regionálnej úrovni sa dá dosiahnu ť mnoho 
 
 
8 Vnútroštátne a regioná lne orgány zohrávajú k ľúčovú úlohu pri presadzovaní potrebných 
štrukturálnych reforiem, vykoná vaní fiškálnej zodpovednosti a podnecovaní investícií na 
podporu zamestnanosti a rastu. Členské štáty s fiškálnym ma névrovacím priestorom musia 
viac investova ť. Všetky členské štáty, ale najmä tie, ktor é majú obmedzenejší fiškálny 
priestor, by mali zabezpe čiť efektívne využívanie zdrojov a vo svojich rozpo čtoch 
uprednost ňovať investičné výdavky a výdavky podporujúce rast, pri čom by mali získava ť 
viac investícií z fondov EÚ, ktor é majú k dispozícii, a vytvára ť priaznivejšie investi čné 
prostredie pre súkromné subjekty.   Vnútroštátne a regionálne orgány budú ma ť v nasledujúcich mesiacoch jedine čnú príležitos ť 
čo najlepšie využi ť rozpočet EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020, ke ďže sa sprístup ňujú nové 
nástroje a prostriedky. Rozpo čet EÚ na uvedené sedemro čné obdobie dosahuje úrove ň 960 
mld. EUR, čo zodpovedá sume 140 mld. EUR ro čne, ktorá predstavuje 1 % HDP EÚ. 
Začínajú sa realizova ť kľúčové programy EÚ ako Horiz ont 2020 (v oblasti inovácie a 
výskumu), Nástroj na prepájanie Európy (v  oblasti infraštruktúry) a Program pre 
konkurencieschopnos ť podnikov a MSP (COSME) (v oblasti financovania MSP). 
 
Platí to aj pre novú generáciu eu rópskych štrukturálnych a investi čných fondov, ktoré 
poskytnú 350 mld. EUR na nové inve stície v období rokov 2014 – 2020. Ke ď sa k nim 
pridajú prostriedky spolufinancovania zo strany členských štátov, tieto investície dosiahnu 
výšku viac ako 600 mld. EUR. Hoci sa dôležitos ť uvedených fondov v jednotlivých krajinách 
líši, všade môžu zohráva ť veľmi strategickú úlohu, ke ďže v priemere predstavujú 10 % z 
celkových verejných investícií v EÚ.  
Investičný plán pre Európu  
 
Investičný plán pre Európu, ktor ý Komisia predkladá sú časne s týmto ro čným prieskumom 
rastu, súčasné úsilie doplní a zintenzívni ho. Do konca roku 2017 zmobilizuje najmenej 315 
mld. EUR ďalších verejných a súkromných invest ícií. V prvom rade to možno dosiahnu ť 
prostredníctvom spolo čného úsilia inštitúcií EÚ  a Európskej investi čnej banky (EIB) pri 
zriaďovaní nového európskeho fondu pre strate gické investície. Vplyv investi čného plánu sa 
však znásobí a prekro čí úroveň 315 mld. EUR, ke ď sa doň zapojí viac zainteresovaných strán 
s ďalšími dobrovo ľnými príspevkami: členské štáty, národné podporné banky, regionálne 
orgány a súkromní investori musia zohráva ť ústrednú úlohu. A čo je dôležité, Komisia prijme 
v rámci posúdenia verejných financií na základe Paktu stability a rastu kladné stanoviská ku 
kapitálovým príspevkom do uvedeného nového fondu.  Tieto dodato čné finančné prostriedky by mali by ť zamerané na infraštruktúru, najmä v oblasti 
energetiky a širokopásmových sie tí, ako aj na dopravnú infraš truktúru najmä v priemyselných 
centrách, vzdelávanie, výskum a inováciu,  energiu z obnovite ľných zdrojov a energetickú 
efektívnos ť. Uvedené oblasti sú oblas ťami, v ktorých existujú ja sné potreby a v ktorých sa 
očakáva, že dosiahnutý pokrok prinesie ve ľké hospodárske a spolo čenské výnosy. 
 Po začatí jeho vykonávania bude ma ť
 investičný plán tieto tri pol itické ciele: zvráti ť nedávny 
trend poklesu investícií a poskytova ť dodatočnú podporu tvorbe pracovných miest 
a oživovaniu hospodárstva EÚ; urobi ť rozhodujúci krok smer om k splneniu dlhodobých 
potrieb nášho hospodárstva prostredníctvom  zvyšovania jeho konkurencieschopnosti v 
strategických oblastiach; posilni ť európsky rozmer nášho ľudského kapitálu a fyzickej 
infraštruktúry, a to s osobitným zameraním na prepojenia, ktoré sú nevyhnutné pre náš 
jednotný trh. 
 
 
9 Investičný plán bol vypracovaný so zrete ľom na obmedzený fiškálny priestor štátnych správ 
tak, aby sa predišlo za ťaženiu verejných financií na vnútroštátnej úrovni. Fiškálna 
zodpovednos ť je súčasťou procesu obnovovania dôvery, ktorú Eur ópa potrebuje na to, aby sa 
zotavila z krízy. Preto je investi čný plán postavený na riešeniac h, ktoré sú dostupné na úrovni 
EÚ, a na existujúcich or gánoch a postupoch, ktoré pomôžu pri rýchlom dosahovaní 
výsledkov, ako aj dôslednom plne ní povinností a zodpovednosti.  
  
Rámček č. 2. Hlavné znaky Investi čného plánu pre Európu  
Investičný plán pre Európu vychádza z tý chto troch vzájomne sa dop ĺňajúcich smerov 
činnosti: 
 Mobilizácia najmenej 315 mld. EUR dodato čných investi čných finan čných prostriedkov 
od súčasnosti do konca roku 2017. 
 Cielené iniciatívy, aby sa zabezpe čilo, že sa investície dostanú do reálneho hospodárstva 
tam, kde je to potrebné. 
 Opatrenia na zlepšenie investi čného prostredia, čím sa zvýši prí ťažlivosť investovania v 
Európe. 
 
Mobilizácia najmenej 315 mld. EUR dodato čných finan čných prostriedkov pre 
investície na úrovni EÚ  
 Na podporu strategických inve stícií európskeho významu a rizikového financovania pre 
malé a stredné podniky a pre spolo čnosti so strednou kapitalizáci ou v celej Európe sa v 
úzkej spolupráci s EIB zriadi nový eur ópsky fond pre strategické investície.  
 Európske štrukturálne a investi čné fondy sa využijú v plnom rozsahu. To znamená, že sa 
zabezpečí, že zostávajúce finan čné prostriedky EÚ z programového obdobia 2007 – 2013 
sa využijú čo najlepšie. Takisto to znamen á, že sa zvýši pákový efekt finan čných 
prostriedkov EÚ na roky 2014 – 2020, a to celkovým zdvojnásobením podielu 
inovačných finan čných nástrojov a maximalizáciou využívania súkromného 
spolufinancovania. 
 
Aby sa finan čné prostriedky dostali do reálneho hospodárstva 
 
 Na základe správy osobitne j skupiny Komisie, EIB a členských štátov z decembra 20014 
sa na úrovni EÚ zostaví tran sparentný zoznam projektov pripravených na investície. 
 
 Zdroje odborných znalostí a technickej  pomoci sa spoja do jedného investi čného 
poradného „centra“ pre navrhovate ľov projektov, investorov a riadiace orgány. 
 Komisia a EIB budú spolu s vnútroštátnymi a regionáln ymi orgánmi spolupracova ť s 
navrhovate ľmi projektov, investormi a inštitu čnými zúčastnenými stranami s cie ľom 
pomáhať pri realizácii k ľúčových investi čných projektov. 
 
Zlepšenie investi čného prostredia 
 
 Opatrenia na zlepšenie regula čného rámca na vnútroštátnej,  ako aj európskej úrovni, s 
cieľom dosiahnu ť jeho zrozumite ľnosť a predvídate ľnosť, a opatrenia na stimulovanie 
investovania.  
 Opatrenia na rozvoj nových a alterna tívnych zdrojov dlhodobého financovania 
hospodárstva a na prechod k únii kapitálových trhov. 
 Opatrenia na dobudovanie jednotného trhu v k ľúčových sektoroch, akými sú energetika, 
 
10 doprava a digitálne hospodárstvo.  
 
3. OBNOVENÝ ZÁVÄZOK REALIZOVA Ť ŠTRUKTURÁLNE REFORMY  
Pre rast má rozhodujúci význam zvýšenie konku rencieschopnosti európskeho hospodárstva a 
zabezpečenie správneho regula čného prostredia pre dlhodobé inve stície. Štrukturálne reformy 
môžu pomôc ť prilákať súkromné investície do výroby, najmä v sie ťových odvetviach a 
inteligentnej výrobe, v ktorých sú potrebné ve ľké investície. Na úrovni EÚ si to vyžaduje 
ďalšie prehlbovanie jednotného trhu  a predchádzanie neprimerane za ťažujúcim nariadeniam 
(najmä tým, ktoré sa týkajú malých a st redných podnikov), zlepšova nie prístupu k finan čným 
prostriedkom a zabezpe čovanie kvality investícií do výskumu a inovácie. Na úrovni 
členských štátov musí toto úsilie dop ĺňať ambiciózne vykonávanie štrukturálnych reforiem na 
trhu s výrobkami a so službami a na trhu práce.  
ODSTRA ŇOVANIE HLAVNÝCH PREK ÁŽOK NA ÚROVNI EÚ 
Uplatňovanie jednotného trhu na trhoch s to varom a so službami je prioritou.  Európsky 
trh so svojimi viac ako 500 miliónmi spotrebite ľov zostáva najsilnejšo u hybnou silou rastu na 
úrovni EÚ. Bude potrebný aj ve ľký dôraz na ďalšiu integráciu trhov so službami a s tovarom, 
ktoré majú obrovský potenciál, online a offline,  pre tvorbu pracovných mies t, rast a inováciu. 
Pri tom je dôležité využíva ť synergie medzi dobre fungujúcim jednotným trhom a 
priemyslom. Spotrebitelia by mali ma ť možnosť využívať integrovaný jednotný trh, ktorý 
ponúka rovnaké možnosti ako ich domáce trhy. Preh ĺbenie jednotného trhu prinesie výhody aj 
v oblasti vonkajšej politiky. Posilní sa tým pozícia európskych spolo čností v globálnom 
hodnotovom re ťazci, prilákajú sa investíc ie a pre Úniu sa zabezpe čí lepšia pozícia, aby mohla 
vytvárať silnejšie prepojenia s novými centr ami globálneho rastu prostredníctvom 
obchodných dohôd, ktoré podporujú regula čnú konvergenciu s našimi hlavnými obchodnými 
partnermi.  
Jednotný digitálny trh je nevyhnutný pre tvorbu pracovných miest, rast a inováciu.  
Celosvetové hospodárstvo sa mení na digitálne hospodárstvo. Informa čné a komunika čné 
technológie nie sú len odvetvím, ale aj základom moderného inova čného hospodárstva. 
Prepojenie jednotného digitá lneho trhu by mohlo prinies ť zvýšenie efektívnosti v objeme 260 
mld. EUR ro čne5. Digitálne technológie prinášajú nové spôsoby výroby tovaru a poskytovania 
služieb, od áut a chemikálií po maloobchodnú dist ribúciu a dodávky energi e, a tým menia náš 
spôsob práce a u čenia sa. Dobrá pozícia v digitálnom hospodárstve predur čí budúcu 
konkurencieschopnos ť EÚ a cestu k obnovenému rastu. Digitálne služby sú mimoriadne 
dôležité pre efektívnos ť a bezpe čnosť kľúčových strategických in fraštruktúr Európy, 
napríklad energetiky a železni čnej dopravy. A čo je najdôležitejšie, ponúkajú obrovské 
výhody pre spolo čnosť – prístup k tovaru a službám, ako aj k informáciám, slobode prejavu, 
tvorivosti, lepšej zdravotnej starostlivosti a lepším verejným službám. Jednotný digitálny trh 
však zatia ľ nemáme. Len 14 % MSP využíva internet na predaj online. Len 12 % 
spotrebite ľov nakupuje v zahrani čí. Spotrebitelia sú frustrovaní, ak nemajú prístup k 
digitálnym službám v inom členskom štáte z dôvodu reštriktívnych obchodných praktík či 
právnych obmedzení. Len vtedy, ke ď budú zavedené spolo čné európske nadštandardné 
pravidlá na ochranu údajov a ke ď sa obnoví dôvera spotrebite ľov, budú podniky schopné v 
plnej miere využíva ť potenciál digitálneho sektora. 
                                                 
5  Štúdia „Mapovanie nákladov v prípade nekonania na úrovni EÚ na roky 2014 – 2019“, ktorú uverejnil 
Európsky parlament v júli 2014.  
 
11 Ďalšie štrukturálne reformy na trhoch s en ergiou sú potrebné na dosiahnutie odolnej 
energetickej Únie uplat ňujúcej  výhľadovú politiku v oblasti zmeny klímy  v súlade s 
cieľmi stratégie Európa 2020 a s klimaticko-en ergetickým rámcom na obdobie do roku 2030, 
ktorý schválila Európska rada v októbri 2014, ako aj na zvýšenie bezpe čnosti dodávok energie 
a na dokon čenie vnútorného trhu s en ergiou. Vyžaduje si to zlep šenie podoby trhu s energiou, 
posilnenie existujúcich  trhovo orientovaných nástrojov a modernizáciu a rozšírenie 
energetickej infraštruktúry. Malo by sa tým umožni ť voľné prúdenie energie v rámci EÚ, 
odstránenie „energetic kých ostrovov“ a za členenie obnovite ľných zdrojov energie do siete. 
Hlavnou výzvou bude financovanie pot rebných investícií. Hoci zna čná podpora sa poskytne 
prostredníctvom štr ukturálnych a investi čných fondov EÚ, sú potrebné inova čné finančné 
mechanizmy, aby sa stimulovali a podporovali in vestície do modernizácie energetiky a aby sa 
domácnosti motivovali k investovaniu  do energetickej efektívnosti.  
Na zabezpe čenie regula čného rámca EÚ priaznivého pre zamestnanos ť, rast a investície 
sú potrebné ambiciózne opatrenia.  Komisia uvedie do popr edia prácu, ktorú za čala v 
decembri 2012, ke ď spustila Program regula čnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) – 
všeobecné preskúmanie platných právnych pred pisov. Uvedeným programom by sa malo v 
prospech ob čanov a podnikov zabezpe čiť, že právne predpisy EÚ budú od ľahčené, 
jednoduchšie a menej nákladné. Komisia bude pokra čovať v posilňovaní svojich regula čných 
nástrojov (posúdenia vplyvu, hodnotenia) v úz kej spolupráci s ostatnými európskymi 
inštitúciami, členskými štátmi a zainteresovanými stranami. 
Odstraňovanie uvedených regula čných prekážok by malo ís ť ruka v ruke so zriadením nového 
európskeho fondu pre strategické investície vyv inutého v rámci partnerstva Komisie a EIB. 
ŠTRUKTURÁLNE REFORMY NA ÚROVNI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 
Na podporu nášho európskeho so ciálneho modelu je v kone čnom dôsledku potrebné 
reformova ť a modernizova ť naše hospodárstva. Je dôležité, aby všetci členovia spolo čnosti, 
najmä sociálni partneri, pri tom zohr ávali úlohu a aby aktívne podporovali zmeny.  
Ambiciózne vykonávanie štrukturálnych reforiem  na trhoch s výrobkami a so službami a na 
trhoch práce môže prispie ť k zvýšeniu produktivity, obnoveniu konkurencieschopnosti a 
zlepšeniu podnikate ľského prostredia, čím sa podporia aj investície. Môže prispie ť aj k 
procesu udržate ľného obnovenia rovnová hy nášho rastového modelu, zmierni ť negatívny 
vplyv nevyhnutného znižovania finan čnej zadlženosti zo stra ny súkromného sektora a 
prispieť k predchádzaniu škodlivým makroekonomi ckým nerovnováham. Za predpokladu, že 
budú zavedené tie správne nástroje, môže uvedené vykonávanie popri ú činkoch na rast, 
produktivitu a zamestnanos ť, viesť aj k zlepšeniu celkovej sociálnej situácie, k zníženiu 
chudoby, ako aj k udržate ľnosti súkromného a verejného dlhu.  
Napriek dosiahnutým úspechom niektorých členských štátov – najmä tých zranite ľnejších – 
vo všetkých členských štátoch je potrebné ďalšie reformné úsilie. Nedávne skúsenosti 
poskytli dostato čné množstvo dôkazov o tom, že ambi ciózne opatrenia prinášajú jasné 
výsledky (pozri rám ček č. 3).  
Rámček č. 3. Príklady ú činných štrukturálnych reforiem v členských štátoch  
• V Španielsku  schválila vláda v decembri 2013 zákon, ktorým sa zaru čuje jednotnos ť trhu 
v záujme slobody pohybu a usádzania sa osôb a vo ľného pohybu tovaru. Zákon sa 
ambicióznym spôsobom usiluje o racionalizáciu prekrývajúci ch sa právnych predpisov v 
 
12 Španielsku, rieši problé m fragmentácie domáceho trhu  a zvyšuje hospodársku sú ťaž na 
trhoch s výrobkami. Španielske orgány odhadujú, že uvedenou reformou sa HDP časom 
zvýši o viac ako 1,5 %.  
• Portugalsko  prijalo v rokoch 2011 až 2013 nieko ľko reforiem trhu práce. Bola zosúladená 
ochrana pracovníkov pracujúcich na základe pracovnej zmluvy na dobu neur čitú a na dobu 
určitú. Zvýšila sa flexibilita právnych predpisov týkajúcich sa pracovného času a boli 
prijaté opatrenia na lepšie prispôsobovani e miezd produktivite na podnikovej úrovni. Boli 
zreformované dávky v nezamestnanosti a pred ĺžilo sa obdobie nároku na ne. Boli 
zreformované verejné služby zamestnanosti, novelizovali sa aktívne politiky trhu práce a 
zaviedli sa nové programy, okrem iného aj programy zacielené na mladých ľudí. Miera 
nezamestnanosti klesla medzi rokmi 2013 a 2014 približne o 2 percentuálne body.  
• Poľsko začalo ambicióznu reformu na zjednodušen ie prístupu k regulovaným profesiám. 
Prístup k 50 profesiám – vrátane pr ávnikov, notárov, realitných agentov a vodi čov taxíkov 
– bol liberalizovaný v prvej vlne reforiem v roku 2013. Po ľský parlament prijal v apríli 
2014 rozhodnutia týkajúce sa ďalších 91 profesií a deregulácia ďalších 101 profesií je 
naplánovaná na za čiatok roku 2015. 
• Taliansko  zaviedlo v roku 2013 súbor  opatrení, ktorých cie ľom je zvýši ť hospodársku 
súťaž a transparentnos ť na trhu s plynom a elektrickou en ergiou. Táto iniciatíva talianskej 
vlády pomohla pri riešení dlhodobého problém u vysokých cien energ ií v Taliansku a, 
podľa odhadov energetického regula čného orgánu, prispela k zníženiu cien pre koncových 
používate ľov. 
Na rok 2015 Komisia odporú ča zamera ť pozornos ť na viaceré k ľúčové reformy. Zvolené 
oblasti sú relevantné pre všetky členské štáty, hoci presné opatrenia, ktoré sa majú prija ť, sa 
budú v jednotlivých krajinách líši ť. V rámci eurozóny by sa osobitná pozornos ť mala venova ť 
lepšej koordinácii niektorých z uvedených reforiem s cie ľom zvýši ť pozitívne synergické 
účinky a predchádza ť negatívnym ved ľajším účinkom. Reformy sú potrebné v týchto 
oblastiach: 
1. Zvýšenie dynamiky na trhoch práce a riešenie vysokej miery nezamestnanosti.  
Najkonkurencieschopnejšie a najodolnejšie kr ajiny sú tie, kde podniky a podnikatelia oce ňujú 
neustále rozvíjanie zru čností a najviac do ň investujú, kde sa podpor uje inovácia a kde sa ľudia 
môžu slobodne pohybova ť medzi profesiami, sektormi a/alebo regiónmi. 
Pravidlá na ochranu zamestna nosti a inštitúcie by mali vytvára ť vhodné prostredie na podporu 
zamestnávania a zárove ň ponúkať moderné úrovne ochrany tým, ktorí už sú zamestnaní, ako 
aj tým, ktorí si prácu h ľadajú. Členské štáty musia so zapojením sociálnych partnerov 
vynaložiť väčšie úsilie na odstránenie prekážok t vorby pracovných miest, okrem iného aj 
prípadnou reformou režimov riešenia pracovn oprávnych sporov. Mali by sa zintenzívni ť 
reformy zamerané na zníženie zda ňovania práce s cie ľom pomôc ť obnoviť zamestnávanie. 
Zníženie segmentácie trhu práce by malo pomôc ť odstrániť prekážky zamestnanosti pre tých, 
ktorí sú v sú časnosti nezamestnaní, nedostato čne zamestnaní alebo zamestnaní na základe 
zmluvy na krátkodobé zamestnanie, a u ľahčiť profesijnú mobilitu smerom nahor. 
EÚ potrebuje kvalifikované pracovné sily v ra stúcich odvetviach, ako napr. v digitálnom 
hospodárstve, v ekologických odvetviach a v odvetv í zdravotnej starostlivosti. Vzdelávanie 
zohráva k ľúčovú úlohu pri zabezpe čovaní schopnosti zru čností reagova ť na signály trhu 
práce. Odborná príprava a duálne vzdelávacie systémy by sa mali aktualizova ť, aby mohli 
 
13 mladým ľuďom poskytova ť potrebnú kvalifikáciu. Celoživotn é vzdelávanie by sa malo sta ť 
ústrednou prioritou aj prostredníctvom mobili zácie verejných a súkromných aktérov, s vä čším 
prístupom k nemu pre všetky vekové kategórie a pr e tých, ktorí to najviac potrebujú. Potrebné 
je takisto lepšie posudzovan ie potrieb v oblasti zru čností na regionálnej a odvetvovej úrovni. 
Situácia najmä mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných si vyžaduje rázne opatrenia. 
Systémy dávok by mali kombinova ť náležitú mieru nahradenia príjmu a aktiva čné a podporné 
služby zamerané na konkrétne potreby a posky tnuté prostredníctvom jednotného kontaktného 
miesta. Musia sa odstráni ť fiškálne demotiva čné činitele po čas hľadania zamestnania. Záruka 
pre mladých ľudí je ambicióznym úsilím, v ktorom sa spájajú rozli čné nástroje na to, aby bolo 
možné účinne rieši ť nezamestnanos ť mladých ľudí. Členské štáty by mali rýchlejšie a 
efektívnejšie využíva ť finančné prostriedky, ktoré sú k disp ozícii, vrátane 6,4 mld. EUR z 
iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, a obohacova ť ich o vnútroštátne 
prostriedky. Prijali sa len tri príslušné opera čné programy v celkovej hodnote 1,6 mld. EUR 
pre Francúzsko, Taliansko a Litvu, čím sa umožnilo vyplatenie platieb v rámci predbežného 
financovania uvedeným krajinám. Na to, aby bolo možné prija ť väčšinu príslušných 
operačných programov do konca roka, musia členské štáty čo najskôr reagova ť na 
pripomienky Komisie. 
V EÚ sú zvy čajne voľné viac ako 2 milióny pracovných miest. Hoci geografická mobilita je 
obmedzená, zdá sa, že prac ovníci nevyužívajú možnosti vo ľného pohybu v plnom rozsahu. 
Odstraňovanie prekážok si vyžiada zvýšenie rozs ahu prenosnosti dôchodkových práv v celej 
EÚ a pomoc pre pracovníkov pri prijímaní informovanejších rozhodnutí v oblasti mobility, napríklad prostredníctvom siete EURES. Zárove ň sa musia podniknú ť kroky na to, aby sa 
zabránilo zneužívaniu sú časných pravidiel a predchádzalo trvalému úniku mozgov z ur čitých 
regiónov. Posilnená spolupráca EÚ pri výmene informácií a osved čených postupov bude ma ť 
zásadný význam. 
Vysoká úrove ň zamestnanosti si vyžaduje, aby sa reálne mzdy pohybovali v súlade s vývojom 
produktivity, a to aj na odvetvove j a podnikovej úrovni. Niektoré členské štáty ešte stále 
musia dokon čiť korekciu predkrízových trendov, ke ď mzdy rástli rýchlejš ie ako produktivita. 
Úloha sociálnych partnerov má rozhodujúc i význam. Kolektívne zmluvy by mali umož ňovať 
určitý stupeň flexibility v diferencovanom zvyšovaní miezd medzi sektormi a v rámci nich, 
podľa konkrétneho vývoja produktivity.  
2. Dôchodkové reformy.  V celej EÚ je potrebné zabezpe čiť udržateľnosť, ako aj 
primeranos ť dôchodkových systémov. Vä čšina členských štátov zreformovala v uplynulých 
rokoch svoje dôchodkové systémy tak, aby získali zdravší základ vzh ľadom na to, že 
európska spolo čnosť starne. Ako sa už uvádza v odporú čaniach pre jednotlivé krajiny na rok 
2014, v mnohých prípadoch sú potrebné ďalšie reformy na to, aby sa zvýšila efektívnos ť a 
finančná udržate ľnosť dôchodkov. Zárove ň sa musí zachova ť primeranos ť dôchodkových 
systémov, aby bola zabezpe čená slušná úrove ň príjmu po odchode do dôchodku. Vzh
ľadom 
na trend zvyšovania dlhovekosti sa v mnohých krajinách musí zavies ť dynamickejší náh ľad 
na vek, v ktorom môžu ľudia odísť do dôchodku. Takisto sa musí systematickejšie prepoji ť 
zákonný vek odchodu do dôchodku so strednou d ĺžkou života, aby sa zabezpe čila náležitá 
rovnováha medzi časom stráveným v práci a na dôchodku. 
3. Modernizácia systémov sociálneho zabezpe čenia.  Mechanizmy sociálnej ochrany by 
mali byť efektívne a primerané vo všetkých fázach života osôb. Je potrebné zjednoduši ť a 
lepšie zacieli ť sociálne politiky doplnené o cenovo dostupnú a kvalitnú starostlivos ť o deti a 
vzdelávanie, o prevenciu pred časného ukon čovania školskej dochá dzky, o odbornú prípravu a 
 
14 pomoc pri h ľadaní zamestnania, o podporu bývania a o dostupnú zdravotnú starostlivos ť. 
Zreformova ť sa musia systémy zdravotnej starostlivos ti, aby sa prostredníctvom efektívnych 
štruktúr (vrátane elektronického zdravotníct va) poskytovala kvalitná zdravotná starostlivos ť. 
4. Zvýšenie flexibility na trho ch s výrobkami a so službami. Modernizácia fungovania 
sieťových odvetví, zvýšenie kapacít infraštruktúry a ďalšie otvorenie sektorov služieb aj 
naďalej predstavujú pre vä čšinu členských štátov výzvu tak, ako na to poukazujú odporú čania 
pre jednotlivé kra jiny, ktoré boli členským štátom poskytnuté v roku 2014 a v ktorých sa 
dôraz kladie na opatrenia, ktorými sa zlepší fungovanie sie ťových odvetví a zvýši 
hospodárska sú ťaž v sektoroch výrobkov a služieb, najmä pokia ľ ide o regulované profesie. 
Účinné presadzovanie pr ávnych predpisov v obla sti ochrany spotrebite ľa takisto môže zvýši ť 
dôveru a vytvára ť dopyt na jednotnom trhu. 
Právne predpisy EÚ poskytujú rámec na m odernizáciu na vnútroštátnej úrovni a na 
zabezpečenie väčšej príťažlivosti a konkurencieschopnosti Európy ako celku. Po nadobudnutí 
účinnosti smernice o službách v roku 2006 uskuto čnili členské štáty mnohé reformy v sektore 
služieb, ale naproti tomu bol dosiahnutý pokrok v nedávnej minulosti nerovnomerný. Úplná 
transpozícia smernice o službách by výrazne zl epšila fungovanie jednotn ého trhu so službami 
a mohla by v dlhodobom horizonte prinies ť hospodársky zisk vo výške až 1,6 % HDP EÚ 
naviac k 0,8 % HDP EÚ, ktoré sa dosiahne pri sú časnej miere transpozície6. Dlhodobé 
pretrvávanie vysokého po čtu výnimiek zo všeobecných zásad, ktoré uvedená smernica 
umožňuje, spolu s dlhým reformným procesom vo viacerých členských štátoch na ďalej brzdí 
vykonávanie smernice v plnom rozsahu, a teda znemož ňuje využívanie jej prínosov v plnej 
miere. Zintenzívnenie úsilia pri vnútroš tátnych reformách by sa malo zamera ť na odstránenie 
týchto prekážok: i) neúmerné a neopodstatn ené požiadavky v oblasti vydávania povolení v 
niektorých členských štátoch, konkrétne ide o požiada vky v oblasti právnej formy a držby 
podielov; ii) nedostato čná jasnos ť domácich právnych predpisov týkajúcich sa pravidiel 
uplatniteľných na podniky, ktoré poskytujú cezhrani čné služby; iii) nedostatok vzájomného 
uznávania; iv) ťažkopádne administratívne postupy, v rámc i ktorých existuje priestor na 
zlepšenie výkonnosti jednotných kontaktnýc h miest; v) nerovnomerný pokrok v 
prebiehajúcom procese vzájomného hodnotenia  profesijných predpisov a reforiem 
regulovaných profesií; vi ) zostávajúce prekážky vo ľného pohybu tovaru. Komisia bude aj 
naďalej úzko spolupracova ť s členskými štátmi na odstra ňovaní uvedených prekážok7.  
5. Zlepšenie rámcových podmienok pre podnikate ľské investície.  Úsilie o posilnenie 
podnikate ľského prostredia tak, aby sa zvýšili jeho investície, je k ľúčové na to, aby sa mohli 
zabezpečiť súkromné investície, najmä v členských štátoch s obmedzeným fiškálnym 
priestorom pre verejné investíc ie. Verejno-súkromné  partnerstvá a riad enie štátnych podnikov 
budú musie ť byť starostlivo navrhnuté tak, aby sa ve rejné výdavky a súkromné investície 
zefektívnili. Verejné zákaz ky by sa mali viac otvori ť, najmä prostredníctvom právnych 
predpisov EÚ. Znamená to tiež, že je nutné zvýši ť administratívne kapacity obstarávate ľských 
orgánov v oblasti plánovania a realizácie, najmä prostr edníctvom elektronického 
obstarávania. V mnohých prípadoch bude takisto potrebná vyššia efektívnos ť postupov a 
väčšia transparentnos ť. Dobre fungujúce rámce pre platobnú neschopnos ť sú takisto 
nevyhnutné na ú činné prerozdelenie zdrojov. 
                                                 
6  J. Monteagudo, A. Rutkowski, D. Lorenzani, The economic impact of the Services Directive: A first 
assessment following implementation, Economic Papers 456, jún 2012, 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf. 
7  COM(2012) 261 z 8. júna 2012. 
 
15 6. Zlepšenie kvality investíc ií do výskumu a inovácie.  Investície do výs kumu a inovácie na 
vnútroštátnej a regionálnej úrovni zohrávajú dôležitú úlohu pri opätovnom naštartovaní 
udržateľného rastu. Členské štáty by mali pokra čovať v určovaní priorít verejných investícií 
do výskumu a inovácie, zabezpe čiť ich efektívnos ť a pákový efekt, pokia ľ ide o súkromné 
investície. Členské štáty by sa mali zamera ť na kvalitu výskumných a inova čných inštitúcií, 
na ich postupy tvorby stratégie a politiky a na ich programy. Zárove ň musia pokra čovať v 
tempe uskuto čňovania reforiem, aby sa zabezpe čilo priaznivé investi čné prostredie, ktoré je 
nevyhnutnou podmienkou pre inves tície podnikov do výskumu a i novácie a pre rýchlo sa 
rozvíjajúce inova čné MSP. 
7. Zvýšenie efektívnosti vo verejnej správe. Orgány verejnej správy v celej EÚ na ďalej 
čelia výzve dosiahnu ť „viac s menším množstvom zdrojov“, t. j. sp ĺňať verejné potreby 
s obmedzenejším rozpo čtom, zlepšova ť podnikate ľské prostredie prostredníctvom zníženia 
administratívnej a regula čnej záťaže pre podniky a ob čanov a prispôsobova ť sa potrebám 
digitálneho hospodárstva. Uvedená výzva pretrváva v prevažnej vä čšine členských štátov. 
Mnohé z nich sa pustili do inštitucionálnyc h alebo územných reforiem s dvojitým cie ľom 
dosiahnuť úspory prostredníctvom racionalizác ie svojej organi zácie a zabezpe čiť hladké 
rozhodovanie o reformách a ich vykonávanie prostredníctvom objasnenia právomocí 
jednotlivých úrovní inštitúcií alebo verejnej správy.  
Okrem toho, podobne ako v prípade Programu regula čnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), 
ktorý sa vykonáva na úrovni EÚ, musí vä čšina členských štátov presadzova ť zjednodušenie 
verejnej správy a vä čší digitálny prístup k nej. Od stránenie byrokracie a regula čných prekážok 
by malo vies ť k vyššej kvalite a jednoduchším a prís tupnejším právnym pr edpisom a pripravi ť 
pôdu pre ústretovejšie prostredie pre podniky a ob čanov, ktoré následne povedie k vyšším 
investíciám. V tejto súvislosti je dôležitý m predpokladom takisto zvýšenie efektívnosti a 
zabezpečenie spravodlivosti nezávislých súdnych systémov. Jednozna čne je potrebné 
zaoberať sa otázkami ako napríklad d ĺžkou konania, po čtom otvorených prípadov, 
nedostato čným využívaním informa čných a komunika čných technológií, podporou 
mechanizmov alternatívneho riešenia sporov a nezávislos ťou justičných systémov. 
 
4. PRESADZOVANIE FIŠKÁLNEJ ZODPOVEDNOSTI  
Vzhľadom na prudké zvýšenie úrovní defici tu a dlhu v celej EÚ, ku ktorému došlo po čas 
finančnej krízy, bola potrebná výrazná miera fiškál nej konsolidácie, aby sa obnovila dôvera v 
udržateľnosť verejných financií členských štátov a aby sa prelomil za čarovaný kruh medzi 
vývojom štátneho dlhu a finan čnou nestabilitou. V ďaka významným úpravám, ku ktorým 
došlo v uplynulých rokoch, sa v EÚ podarilo zníži ť deficity a stabilizova ť úrovne dlhu. Ve ľký 
pokles po čtu krajín, na ktoré sa vz ťahuje postup pri nadmernom deficite, t. j. pokles z 24 v 
roku 2011 na 11 v roku 2014, odráža uvedené fiškálne zlepšenia. Pod ľa najnovších 
predpovedí sa v sú časnosti o čakáva, že zámery fiškálnej politiky v EÚ budú v 
nadchádzajúcich rokoch aj na ďalej neutrálne, čo znamená, že fiškálna politika nebude bráni ť 
rastu v rozmachu.  
Verejný dlh je však aj na ďalej veľmi vysoký, a to spolu s vysokou zahrani čnou zadlženos ťou 
zapríčiňuje, že úspory sú viac vystavené ne priaznivým otrasom a môžu pôsobi ť ako brzda 
rastu. Takéto nerovnováhy môžu takisto predstavova ť hrozbu pre hladké  fungovanie eurozóny 
ako celku. Je potrebné v nadchádzajúcich rokoch zvráti ť rast verejného dlhu, a to v súlade s 
povinnosťami, ktoré členským štátom vyplývajú z Paktu st ability a rastu. Dá sa to dosiahnu ť 
prostredníctvom kombinácie z odpovedných fiškálnych politík a hospodárskeho rastu. Po prvé, 
 
16 tempo fiškálnej úpravy by sa malo odvíja ť od fiškálnych výziev, ktorým jednotlivé členské 
štáty čelia. Zatia ľ čo členské štáty s výzvami v oblasti udržate ľnosti by mali pokra čovať v 
konsolidácii, členské štáty s fiškálnym priest orom by mali tento priestor využi ť na podporu 
rastu. Členské štáty by zárove ň mali v plnej miere využi ť nedávno posilnené vnútroštátne 
fiškálne rámce na to, aby stanovili a dodržiavali správnu fiškálnu trajektóriu. Po druhé, zloženie fiškálnych stratégií musí by ť navrhnuté spôsobom, ktorý podporuje rast. Za 
predpokladu, že bude aj na ďalej v súlade s požiadavkami konsolidácie, môže dôraz na 
obmedzenie výdavkov, prípadne v spojení so znížením daní , ktoré najviac narúšajú 
hospodársku sú ťaž, vo viacerých krajinách pomôc ť zvýšiť rast a investície. 
 
Rámček č. 4. Zodpovedná fiškálna konsolidácia podporujúca rast  
Spôsob, akým členské štáty pristúpili k fi škálnej konsolidácii, nebol ve ľmi priaznivý pre rast. 
Bol príliš sústredený na zvýšenie daní, ktor é nie je optimálne vo vä čšine členských štátov, kde 
je daňové zaťaženie už aj tak vysoké. Na strane výdavkov štátnych rozpo čtov boli verejné 
investície hlavným prvkom, na ktorý boli zacielené škrty, a to aj napriek poten ciálu verejných 
investícií podpori ť rast medzi rozpo čtovými výdavkami. V niektorých členských štátoch si 
rozsah potrebnej fiškálnej úpravy a dynamika finan čnej krízy zárove ň vyžiadali uchýlenie sa 
k rýchlym riešeniam.  
Vďaka ustúpeniu finan čnej krízy a zmierneniu tempa kons olidácie sa zloženie rozpo č
tových 
opatrení za čalo zlepšova ť. Bolo to vidie ť už v roku 2014 a vidie ť to aj v návrhoch rozpo čtu na 
rok 2015. Pokles investi čných výdavkov sa zastavil, pri čom zloženie príjmov je priaznivejšie 
pre rast. Konkrétne, v návrhoch rozpo čtu na rok 2015 sa nachádza nieko ľko pozitívnych 
daňových opatrení na zníženie da ňového za ťaženia práce, hoci úrove ň ambícií ešte stále 
zaostáva za výzvami. 
Na strane príjmov je dôležité zabezpe čiť efektívny a rast podporujúci da ňový systém. 
Zamestnanos ť a rast možno stimulova ť presunutím da ňového zaťaženia z práce na iné druhy 
daní, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a ko sú napríklad period ické dane z nehnute ľností, 
environmentálne a spotrebné dane, pri čom treba vzia ť do úvahy potenciálny distribu čný vplyv 
takéhoto presunutia. Vysoké da ňové zaťaženie práce je dlhodobým problémom v Európe, kde 
medzi členskými štátmi existujú 40 % rozdiely  v nákladoch na zamestnanie pracovníka s 
priemernou mzdou a čistom plate pracovníka. Rozšírenie da ňového základu, zjednodušenie a 
väčšia transparentnos ť môžu takisto pomôc ť zvýšiť efektívnos ť daňového systému a zlepši ť 
daňovú disciplínu, ako aj boj proti agresívnemu da ňovému plánovaniu. 
Na strane výdavkov by sa mali uprednost ňovať produktívne verejné i nvestície a položky 
bežných výdavkov viac podporujúce rast – rých le rozhodnutie o Komisiou navrhovanom 
Investičnom pláne pre Európu pomôže podpori ť uvedené priority. Systémy sociálneho 
zabezpečenia by mali zohráva ť úlohu v boji proti chudobe a pri podpore sociálneho 
začlenenia. Efektívnos ť existujúcich výdavkových programov pri dosahovaní ich cie ľov by 
mala byť posilnená prijatím reforiem a iných opatrení, ako napr. preskúmania výdavkov. 
Najmenej osem členských štátov je v sú časnosti alebo nedávno bolo zapojených do 
preskúmania výdavkov v takej či onakej podobe: Spojené krá ľovstvo, Holandsko, 
Francúzsko, Taliansko, Írsko, Dánsko, Španielsko a Švédsko. Širšie podelenie sa o výsledky a 
skúsenosti získané z týchto preskúmaní by malo by ť súčasťou celkového systému riadenia. 
Pakt stability a rastu poskytuje vhodný rám ec na dosahovanie dlhodobého rastu v rámci 
udržateľných verejných financií, ako aj prípadnú  flexibilitu. Kladie dôraz na vývoj rozpo čtu 
 
17 zo štrukturálneho h ľadiska, a nielen z h ľadiska nominálneho deficitu. Umožní sa tým 
odfiltrovanie vývoja mimo kontroly vlády, či už negatívneho (napr. asymetrické otrasy) alebo 
pozitívneho (napr. neo čakávané príjmy). Znamená to, že lepšie rozumieme základnej 
rozpočtovej pozícii. Každý členský štát je hodnotený samostatne, pri čom sa zoh ľadňuje jeho 
osobitná hospodárska situácia a vnútroštát ne výzvy, ktoré vyplývajú zo starnutia 
obyvateľstva, okrem iného aj v obl asti politík dôchodkového zabezpe čenia a zdravotnej 
starostlivosti, a úrove ň verejného dlhu.  
 
5. ZJEDNODUŠENIE NÁŠHO SYSTÉMU RIADENIA TAK, ABY SME HO 
ZEFEKTÍVNILI A ZVÝŠILI ZODPOVEDNOS Ť 
Týmto ro čným prieskumom rastu sa za čína každoro čný cyklus správy hospodárskych 
záležitostí známy aj pod názvom európsky semester. Spája sa v ňom dohľad na úrovni EÚ nad 
fiškálnou, makroekonomickou a št rukturálnou politikou ešte pred prípravou štátnych 
rozpočtov a rozhodnutí na nasledujúci rok. Od r oku 2011 sa európsky semester využíva na 
iniciovanie a usmernenie dôležitých fiškálnych a štr ukturálnych reforiem v členských štátoch. 
Súčasne s týmto ro čným prieskumom rastu Komisia vykonala preskúmanie balíka šiestich 
legislatívnych aktov a balíka  dvoch legislatívnych aktov , ktorými sa posilnila správa 
hospodárskych záležitostí EÚ8.  
Európsky semester sa stal dôležitým prostriedk om na realizáciu reforiem na vnútroštátnej 
úrovni a na úrovni EÚ tak, že zabezpe čil, že EÚ a jej členské štáty koordinujú svoje 
hospodárske politiky a svoje úsilie na podpor u zamestnanosti, rastu a investícií. Z 
monitorovania, ktoré vykonala Komisia9, vyplynulo, že tu stále existuje nedostato čná 
zodpovednos ť, ktorá vedie k neuspokojivej miere vykonávania odporú čaní pre jednotlivé 
krajiny, najmä v oblasti štr ukturálnych reforiem. Zo či-voči hospodárskym výzvam, ktorým 
Európa čelí, sa Komisia domnieva, že nastal správny čas zjednoduši ť a posilni ť európsky 
semester  tak, aby sa stal ú činnejší tým, že bude viac zacielený, jasnejší a politicky 
zrozumite ľnejší pre budúcnos ť, a to v súlade s integrovaný m prístupom uvedeným v tomto 
ročnom prieskume rastu. Zreformovaný európsky semester by sa mal zamera ť na zvýšenie 
účinnosti koordinácie hospodárskej politi ky na úrovni EÚ prostredníctvom vä čšej a lepšej 
zodpovednosti všetkých aktérov (pozri prílohu). 
Účelom zjednodušenia semestra je zvýši ť politickú zodpovednos ť a akceptáciu celého 
procesu, aby sa posilnila jeho dôveryhodnos ť a porovnate ľnosť medzi členskými štátmi a aby 
bol nápomocný pri zlepšovaní vykonávania odporú čaní pre jednotlivé krajiny. 
Diskusia o európskom semestri  je takisto dôležitá z h ľadiska preskúmania stratégie Európa 
2020 v polovici jej trvania, ktoré bude predložené v čas na to, aby sa o ňom mohlo 
rokovať na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2015 . V nadväznosti na hodnotiace 
oznámenie o vykonávaní stratégie Európa 2020, ktoré bolo uverejnené v marci 201410, a na 
základe výsledku verejnej konzultácie, súhrnu diskusií v Rade a príspevkov prijatých od 
                                                 
8  COM (2014) 905 z 28. novembra 2014. 
9  Posúdenia, ktoré vykonala Komisia, sa predkladajú v každoro čných pracovných dokumentoch, ktoré 
sprevádzajú odporú čania pre jednotlivé krajiny: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-
happen/country-specific-recommendations/index_en.htm. 
10   COM(2014) 130 final, „Hodnotenie stratégie Európa 2020: stratégia na zabezpe čenie inteligentného, 
udržateľného a inkluzívneho rastu“, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_en.pdf  
and http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_en.pdf . 
 
18 zainteresovaných strán Komisia pracuje na preskúmaní straté gie Európa 2020 v polovici jej 
trvania. Svoje postrehy predstaví na za čiatku roku 2015.  
Ak má EÚ uspie ť v riešení svojich výziev v oblasti zamestnanosti a rastu, potrebuje široký 
konsenzus o správnom politickom smerovaní a to, aby zú častnené strany silne podporovali 
reformné úsilie. To znamená, že národné pa rlamenty, sociálni partneri a široká ob čianska 
spoločnosť musia by ť viac zapojení do realizácie politík, o ktorých sa rozhoduje na úrovni EÚ 
a na vnútroštátnej úrovni. V záujme bližšie ho zapojenia národných parlamentov do tohto 
procesu sa zástupcovia národných parlam entov a Európskeho parlamentu každoro čne 
stretávajú v rámci parlamentného týžd ňa, počas ktorého za ú časti zástupcov Komisie 
diskutujú o európskom semestri.  
Existuje tu aj jasná potreba monitorova ť sociálny pokrok a priebe žný vplyv reforiem. Za čala 
sa už práca na posilnení sociálneho rozmer u hospodárskej a menovej únie. Predovšetkým sa 
do postupu pri makroekonomickej nerovnováhe  zavádzajú ukazovatele týkajúce sa 
zamestnanosti a sociálne ukazovatele, ktoré by sa mali v plnom rozsahu využi ť na lepšie 
pochopenie trhu práce a sociálneho vývoja a rizík. Komisia takisto zabezpe čí, že do procesu 
európskeho semestra budú viac zapojení aj európski sociálni partneri. 
Hoci prvé návrhy budú otestované a zahrnut é do európskeho semestra na rok 2015, ďalšie 
návrhy budú vypracované v nadchádzajúcich mesiacoch v rámci práce na prehlbovaní správy 
hospodárskych záležitostí,  ktorú bude koordinova ť predseda Komisie spolu s predsedom 
Európskej rady, prezidentom Európskej centrálnej banky a predsedom Euroskupiny11. 
 
6. ZÁVER 
V tvorbe hospodárskej politiky EÚ je nevyhnutne potrebný nový za čiatok. Vo svojom ro čnom 
prieskume rastu na rok 2015 Komisia navrhuj e, aby EÚ využívala integrovaný prístup 
k hospodárskej politike, ktorý sa bude opiera ť o tri hlavné piliere, ktoré musia by ť vzájomne 
súčinné. Ide o tieto tri piliere – podpora investícií, urýchl enie štrukturálnych reforiem a 
realizácia zodpovednej fiškálnej kons olidácie podporujúcej rast.  
Členské štáty by prioritne mali schváli ť investičný plán v objeme 315 mld. EUR, ktorý sa 
navrhuje ako sú časť tohto ro čného prieskumu rastu. Mali by sa zaviaza ť, že vykonajú 
nevyhnutné legislatívne zmeny,  ktoré sú potrebné na zriadenie navrhovaného nového fondu 
do konca júna 2015. Členské štáty by sa mali takisto zaviaza ť, že v nasledujúcich troch 
rokoch celkovo aspo ň zdvojnásobia využívanie inova čných finan čných nástrojov, ktoré sa 
využívajú na vykonávanie projektov v rámc i európskych štrukturálnych a investi čných 
fondov. 
V závislosti od situácie každého členského štátu, by sa mal na vrhovaný integrovaný prístup 
uplatňovať na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom  riešenia nepružností na trhu práce s 
cieľom poradi ť si s vysokými mierami nezamestna nosti, realizácie dochôdkových reforiem, 
modernizácie systémov sociálnej ochrany, zv ýšenia flexibility trhov s výrobkami a so 
službami, zlepšenia rámcových podmienok pr e investície podnikov, zlepšenia kvality 
investícií do výskumu, inováci e, vzdelávania a odbornej prípra vy a zlepšenia efektívnosti 
                                                 
11   Ako sa dohodlo na samite eurozóny 24. októbra 2014. 
 
19 verejnej správy. Sociálni partneri sa vyz ývajú, aby aktívnym spôsobom prispievali k 
vykonávaniu domácich programov reforiem.  
Na zvýšenie zodpovednosti na vnútroštátnej úrovni je potrebné vä čšie zapojenie národných 
parlamentov, sociálnych partnerov a zaint eresovaných strán do európskeho semestra. 
Zjednodušenie európskeho semestra na rok 2015 bude prvým krokom týmto smerom. 
Navrhovaný integrovaný prístup si vyža duje politické vodco vstvo na strane členských štátov, 
Európskeho parlamentu a Európskej rady. Komisia bude spolupracova ť so všetkými aktérmi, 
aby zabezpe čila návrat Európy na cestu udržate ľného hospodárskeho oživenia.  
 
 
20 PRÍLOHA 
Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra  
 
Európsky semester je každoro čný cyklus koordinácie hospodárskych a rozpo čtových politík, v 
ktorom sa poskytujú usmernenia členským štátom predtým, ako prijmú politické rozhodnutia 
na vnútroštátnej úrovni. Usmernenia sa poskytuj ú v rámci Paktu stability a rastu a v rámci 
postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Eur ópsky semester takisto slúži na vykonávanie 
stratégie Európa 2020.  
Európsky semester sa každý rok za čína tým, že Komisia uverejní ro čný prieskum rastu. 
Opisujú sa v ňom všeobecné hospodárske priority pr e EÚ. Je predmetom debát v ostatných 
inštitúciách a podkladom diskusie vedúcej  k jarnému zasadnutiu Európskej rady. Členské 
štáty predkladajú národné programy na jar ka ždého roku. Komisia potom navrhuje politické 
odporúčania pre každý členský štát na základe sv ojho posúdenia vnútroštátnych 
hospodárskych situácií a programov. Zahrnuté sú vš etky relevantné oblas ti politiky: fiškálne, 
makroekonomické a štrukturálne reformy. O odporú čaniach sa diskutuje v Rade, schva ľujú sa 
na júnovom zasadnutí Európskej rady a napokon ich prijíma Rada. Od členských štátov sa 
očakáva, že vo svojich rozpo čtových a politických plánoc h na nasledujúci rok zoh ľadnia 
uvedené odporú čania a budú ich vykonáva ť v nasledujúcich 12 mesiacoch. 
Hoci sa v ďaka európskemu semestru podarilo posilni ť koordináciu hospodárskych politík na 
úrovni EÚ, obmedzené a niekedy nedostato čné vykonávanie k ľúčových odporú čaní pre 
jednotlivé krajiny podni etilo pochybnosti o jeho ú činnosti. Zjednodušený a posilnený 
európsky semester by mal vychádza ť z existujúcich silných st ránok tohto procesu a rieši ť jeho 
slabé stránky prostredníctvom zjednodušenia jednotlivých postupov a ich výstupov, zlepšenia 
spolupráce a dialógu s členskými štátmi, zjednodušenia po žiadaviek na podávanie správ, 
posilnenia mnohostranného charak teru tohto procesu a zvýšen ia zodpovednosti na všetkých 
úrovniach. 
Zjednodušenie výstupov Komisie a poskytnutie príležitosti na lepš iu spätnú väzbu k 
analýzam Komisie.  Postup spolo čného predloženia ro čného prieskumu rastu a správy o 
mechanizme varovania na jese ň v praxi dobre funguje, ke ďže uvedené dva dokumenty sa 
navzájom dop ĺňajú a stanovujú celkový prístup EÚ v nasledujúcom roku. Dva hlavné 
dokumenty pre jednotlivé krajiny vypracované ne skôr v tomto procese, a to sprievodné 
pracovné dokumenty útvarov Komisie k odporú čaniam pre jednotlivé krajiny a h ĺbkové 
preskúmania predkladané v na dväznosti na správu o mechanizme varovania, sa v sú časnosti 
predkladajú v dvoch rôznych termínoch na  jar. Zavedenie jediného komplexného 
hospodárskeho posúdenia za každý členský štát, prostredníctvom ktorého sa poskytne základ 
pre odporú čania adresované členským štátom, by zlepšilo koherentnos ť tohto procesu a 
znížilo administratívne za ťaženie. Skorší termín uverejnenia týchto dokumentov – napríklad v 
marci – by takisto umožnil vä čšiu transparentnos ť a prípadnú spätnú väzbu k analýzam 
Komisie. 
Zjednodušenie požiadaviek na podávanie správ pre členské štáty:  Požiadavky na 
podávanie správ kladené na členské štáty by mali by ť úmerné a mali by ma ť jasnú pridanú 
hodnotu. Mali by sa riadi ť prístupom „povedz to iba raz“, v rámci ktorého by sa dostupné 
informácie zozbierané prostredníctvom dokumentov a misií priamo v teréne ú činne zdieľali a 
opätovne využívali, pri čom práca na európskej úrovni by sa zameriavala na ich analýzu a 
aktualizáciu.   Národné programy reforiem by mohli zohráva ť dôležitú úlohu v oblasti 
komunikácie a zodpovednosti na v nútroštátnej úrovni, ak by sa  zmenilo ich zameranie tak, 
 
21 aby pre analýzu, ktorú vykonáva Komisia, poskytovali ciel enejšie národné príspevky v 
skoršom štádiu a ak by boli do ich navrhovania zapojené nár odné parlamenty a sociálni 
partneri. 
Posilnenie mnohostranné ho charakteru procesu:  Zodpovednos ť členských štátov za 
európsky semester je stále príliš nízka nielen  na vnútroštátnej úrovni, ale aj na európskej 
úrovni. Obmedzuje sa tým kvalita diskusií a následné vykonávanie odporú čaní pre jednotlivé 
krajiny. V oblastiach, kde existu jú prísnejšie nástroje doh ľadu, ako napríklad v oblasti 
verejných financií a fiškálnych rámcov, je vykon ávanie výrazne lepšie . Zjednodušený proces 
by mal umožni ť viac času na preskúmanie a prediskutovanie usmernení EÚ. V tejto súvislosti 
by takisto pomohlo, keby Komisia pristúpila ku skoršiemu predloženiu analýz jednotlivých krajín. V spolupráci s predsední ctvom Rady by navyše malo by ť možné posilni ť krížové 
preskúmanie výkonu a politík po čas roku. Lepšia porovnate ľnosť politických opatrení a 
výsledkov medzi členskými štátmi by takisto pomohl a pri vzájomnom tlaku a lepšom 
informovaní takýchto mnohostranných tema tických diskusií. Výmena názorov na 
monitorovanie vykonávané Komisiou v obl asti plnenia reforiem je obzvláš ť dôležitá v 
kontexte prípravy diskusie v Rade o návrhoch odporú čaní a vzhľadom na debatu na júnovom 
zasadnutí Európskej rady.  
Otvorenie procesu a zvýšenie zapojenia ďalších aktérov:  Niekoľkokrát došlo k 
spochybňovaniu demokratickej legitímnosti proces u európskeho semestra. V uplynulých 
rokoch Komisia postupne zaviedl a hlbší a trvalejší dialóg s členskými štátmi, a to 
prostredníctvom dvojstranných stretnutí, cielenejších diskusií vo výboroch Rady a 
rozšírenejšími technickými misiami. Došlo aj  k zlepšeniu zapojenia národných parlamentov. 
Pokiaľ ide o Európsky parlament, bližšie zapoj enie umožnil hospodársky dialóg, ktorý sa 
zaviedol balíkom šiestich legislatívnych aktov umož ňujúcim rokovania medzi Európskym 
parlamentom na jednej strane a členskými štátmi, Radou, Komisiou, Európskou radou a 
Euroskupinou na druhej strane. Okrem toho sa v Parlamente konajú dôležité politické diskusie 
v kľúčových momentoch európskeho semestra. Informovanos ť národných parlamentov o 
európskom semestri sa v priebehu rokov zvýšila v ďaka vykonávaniu balíka dvoch 
legislatívnych aktov a priamejšiemu zapojen iu Komisie prostredníctvom prezentácií a 
diskusií. Napriek tomuto pozitívnemu vývoju tu ex istuje priestor na ši rší dialóg nielen s 
parlamentmi, ale aj so sociálnymi partnerm i. Komisia by naprík lad mohla v budúcnosti 
zapojiť Európsky parlament a sociálnych partnerov na európskej úrovni eš te pred predložením 
ročného prieskumu rastu a pokra čovať v debate po jeho prijatí. Na základe svojich analýz 
jednotlivých krajín by Komi sia takisto mohla zapoji ť Európsky parlament do diskusie o 
nových horizontálnych aspektoc h a prípadne spolupracova ť so sociálnymi partnermi pri 
získavaní spätnej väzby k aktuálnym otázkam jednotlivých krajín. 
 
22