Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007 /* SEK/2005/0233 v konečnom znení */





Brusel, 16.2.2005 SEK(2005) 233 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predkladať konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia musí Rada preskúmať každý konvergenčný program na základe posúdení vypracovaných Komisiou a výborom zriadeným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu predložiť stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež preskúmať v súlade s rovnakými postupmi. Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Zaviazali sa predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie do konca roku 2004. Prvý konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Slovinsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu 10. januára 2005. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Toto hodnotenie viedlo k nasledujúcemu posúdeniu: - Slovinsko predložilo 10. januára 2005 prvú aktualizáciu svojho konvergenčného programu na obdobie rokov 2004-2007. Vyžiadalo si odklad šesť týždňov kvôli zmene vlády po parlamentných voľbách v októbri 2004. Program čiastočne spĺňa požiadavky na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Najmä údaje o vládnych účtoch stále úplne nedodržiavajú štatistické normy podľa ESA95, čo dokazuje veľký podiel „ostatných“ príjmov a výdavkov ako percenta z HDP. Preto je Slovinsko vyzvané, aby zaistilo súlad s požiadavkami na údaje. - Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ aktualizovaného konvergenčného programu bol od aktualizácie konvergenčných programov v máji 2004 upravený smerom nahor vo svetle priaznivého vývoja v domácom a medzinárodnom prostredí. Vo veľkej miere, v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2004 až do roku 2006, je možno nový scenár pokladať za dôveryhodný. Na základe rastu reálneho HDP pohybujúceho sa počas programového obdobia tesne pod 4 % je možné predpokladať, že ekonomika zostane odolná. Predpokladané miery rastu vypočítané útvarmi Komisie na základe spoločne dohodnutej metodika sa blížia potenciálnemu rastu v súlade s programom. Pri predpovedi ustálenia pod úrovňou 3,0 % (podľa indexu spotrebiteľských cien - CPI) po roku 2005, prognóza inflácie odráža skôr priaznivé očakávania budúceho vývoja cien. Útvary Komisie majú na proces dezinflácie opatrnejší pohľad v dôsledku štrukturálnych nedostatkov, najmä v neobchodnom sektore, ktoré udržiavajú infláciu značne nad priemerom EÚ. - Proces dezinflácie sa zastavil v máji 2004, keď sa ročný nárast hodnoty inflácie meranej harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (HICP) po znížení na 3,5 % od januára do marca vrátil späť na takmer 4 %. Vrchol inflácie podľa štátnych orgánov spôsobili predovšetkým vyššie ceny ropy a vyššie spotrebná daň z tabakových výrobkov. Zatiaľ čo sa medziročná inflácia do októbra vrátila na úroveň 3,8 %, v novembri sa opäť zvýšila na 3,4 % v dôsledku vyšších cien potravín a pohonných hmôt. Nižšou infláciou klesli krátkodobé úrokové sadzby zo 6 % na 4 %, kým dlhodobé úrokové sadzby sa znížili z viac ako 5 % na menej ako 4 %. Slovinsko sa 28. júna 2004 pripojilo k mechanizmu výmenných kurzov ERM II so štandardným fluktuačným pásom ±15 % centrálnej parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Tento stav ukončil dlhé obdobie neustáleho znehodnocovania cien voči euru (približne 3-5 % za rok) a toliar je odvtedy veľmi stabilný. Nová vláda, ktorá nastúpila do úradu 3. decembra 2004, potvrdila, že prijatie eura na začiatku roku 2007 je jedným z jej hlavných cieľov. - Aktualizovaný konvergenčný program sa usiluje o dosiahnutie takmer vyrovnaného stavu rozpočtu, ale nie počas programového obdobia. Počas ďalších štyroch rokov by sa mal deficit znížiť o polovicu, pričom hlavná časť zníženia je plánovaná na koniec obdobia. Zatiaľ čo sa pre rok 2005 nepredpokladá žiadne zníženie, deficit verejných financií týmto ostáva na rovnakej úrovni ako v roku 2004 (2,1 % HDP), v roku 2006 by malo dôjsť k poklesu deficitu na 1,8 % HDP a v roku 2007 k ďalšiemu poklesu na 1,1 %. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele deficitu každý rok o ¼ % HDP vyššie, čo odráža nedávnu rekvalifikáciu dvoch mimorozpočtových fondov do sektora verejných financií. Do roku 2007 sa očakáva kladné primárne saldo. Fiškálna konsolidácia by mala byť dosiahnutá predovšetkým znižovaním miery výdavkov do roku 2006. Značné zníženie deficitu v roku 2007 je založené výhradne na predpoklade, že Slovinsko bude čistým príjemcom z rozpočtu EÚ vo výške až 0,8 % HDP v porovnaní s z 0,4 % HDP v rokoch 2005-2006. Celkovo sa zdá, že konsolidácia nie je pri stanovení rozpočtových cieľov dosť ambiciózna, keďže súčasná aktualizácia všeobecne len potvrdzuje plánovanú úpravu v predchádzajúcom programe v kontexte mierne priaznivejšieho makroekonomického scenára. - Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane dôveryhodný makroekonomický scenár podporuje cieľové deficity. Okrem toho je na zvážení vlády, či odmietne požiadavky na ďalšie výdavky, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľového deficitu v prípade ohrozenia nepriaznivými podmienkami, ako tomu bolo v roku 2004. Taktiež ročná stratu príjmov z DPH vo výške 0,3 % HDP je možno nadhodnotená, čo naznačuje, že prognózy o príjmoch z daní môžu byť nadhodnotené. Na druhej strane niektoré predpoklady, ktoré tvoria základ fiškálnych prognóz, vyvolávajú zo strednodobého hľadiska obavy o verejné financie. Najmä výsledok pre rok 2007 závisí čiastočne od nového finančného výhľadu EÚ na obdobie rokov 2007-2013, pretože počíta s výrazným nárastom čistých rozpočtových príjmov z rozpočtu EÚ vo výške 0,8 % HDP v porovnaní s z 0,4 % HDP v predchádzajúcom roku. Okrem toho tiež existuje riziko prekročenia plánovaných výdavkov, a to najmä pokiaľ ide o výdavky v oblasti dôchodkového zabezpečenia v prípade, že by revízia v súčasnosti používaného vzorca na valorizáciu dôchodkov, ktorá je plánovaná na rok 2006 viedla k uvoľneniu parametrov. - Vzhľadom na toto posúdenie rizík by prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe nemusel zabezpečiť dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP v prípade bežných cyklických výkyvov počas programového obdobia. Okrem toho nie je dostatočný na dosiahnutie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu podľa Paktu stability a rastu počas programového obdobia. - Hrubý dlh verejných financií je pomerne nízky a zostane taký počas programového obdobia. Odhaduje sa, že dlh sa v roku 2004 zvýši na 30,2 % HDP. Predovšetkým na základe kapitálového vyrovnávania vláda predpokladá ďalšie zvýšenie miery zadĺženia počas nasledujúcich dvoch rokov, s najvyššou hodnotou 30,9 % HDP v roku 2006. Predpokladá sa, že do roku 2007 dlh klesne pod 30 % HDP a dosiahne 29,7 % pri očakávanom priaznivom kapitálovom vyrovnávaní. Štátne orgány sa domnievajú, že neexistujú žiadne bezprostredné riziká pre udržateľnosť dlhu spojené s podmienenými záväzkami. Keďže dlhodobý splátkový profil je rozložený rovnomerne na dlhšie obdobie s rastúcim podielom dlhu denominovaného v toliaroch a zahraničným dlhom denominovaným prevažne v euro, termínovaná a menová štruktúra portfólia dlhu sa pokladá za primeranú. - Program skúma vládny program štrukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti hospodárstva podporovaním podnikania a zvýšením výdavkov v rozpočte na výskum a vývoj. Podiel verejného financovania, ktorý v súčasnosti predstavuje 1,5 % HDP, najvyššia hodnota spomedzi desať nových členských štátov, sa blíži k priemeru v EÚ, pričom opatrenia budú zamerané najmä na projekty aplikovaného výskumu a prevod know-how do súkromného sektoru. Taktiež opisuje opatrenia na udržanie hospodárskeho rastu, napr. zlepšovaním vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj podporovaním investícií orientovaných na vytváranie pracovných miest a odstraňovaním štrukturálnych nepružností na trhu práce. Okrem toho bolo navrhnutých niekoľko hlavných opatrení zameraných na obmedzenie vysokého podielu povinných výdavkov, ktoré je kľúčovým faktorom pri zvyšovaní fiškálnej pružnosti. Štátne orgány sa v aktualizovanom konvergenčnom programe snažili kvantifikovať dosah plánovaných reforiem na prognózy hlavných fiškálnych ukazovateľov. Odhaduje sa, že výsledkom celkového vplyvu znižovania a reštrukturalizácie výdavkov verejných financií bude zvýšenie úspor zo 0,4 % na 1,3 % HDP do roku 2007. - Zdá sa, že pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významnou zložkou sú predpokladané rozpočtové výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva, je Slovinsko v určitom ohrození. Súčasná dôchodková reforma má pozitívny vplyv na rozpočet, ale predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky po roku 2020 zostáva veľmi vysoké. Aj napriek zavedeniu niektorých racionalizačných opatrení v systéme zdravotnej starostlivosti v roku 2004, by ďalšia významná reforma systému zdravotnej starostlivosti mohla prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií. *** Vzhľadom na toto posúdenie by Slovinsko malo (i) využiť všetky príležitosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a (ii) uskutočniť ďalšiu reformu dôchodkového systému systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na základe tohto posúdenie prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska a predkladá ho Rade. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 1. Rada preskúmala [8. marca 2005] aktualizovaný konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004 až 2007. Tento program čiastočne spĺňa požiadavky na údaje podľa „kódexu správania pre obsah a formu stability a konvergenčných programov“. Najmä údaje o vládnych účtoch stále úplne nespĺňajú dodržiavanie noriem ESA95, čo dokazuje veľký podiel „ostatných“ príjmov a výdavkov ako percenta z HDP. Preto je Slovinsko vyzvané, aby zaistilo súlad s požiadavkami na údaje. 2. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ programu, odráža dôveryhodné predpoklady rastu. Očakáva, že skutočný rast HDP, odhadovaný na 4,0 % v roku 2004, bude naďalej rásť na približnej úrovni počas zvyšného programového obdobia. Na druhej strane prognózy na infláciu sa zdajú byť v škále súčasných predpovedí nižšie. 3. Rozpočtová stratégia, ktorá tvorí základ programu, má za cieľ dosiahnuť zdravé verejné financie definované vyrovnanou rozpočtovou pozíciou, ale nie počas programového obdobia. Program predpokladá postupné znižovanie deficitu verejných financií počas príslušného obdobia v súlade s trvalým krátením podielu výdavkov ako percenta z HDP. Miera príjmov rovnomerne klesajúca až do roku 2006 sa obráti ku koncu programového obdobia vzhľadom na celkový dopad členstva v EÚ na rozpočet. Podľa postupu úpravy sa deficit zníži o polovicu počas ďalších štyroch rokov a dosiahne úroveň tesne nad 1 % v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia všeobecne len potvrdzuje plánovanú úpravu v kontexte mierne priaznivejšieho makroekonomického scenára. 4. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane dôveryhodný makroekonomický scenár podporuje cieľový deficit. Okrem toho je na zvážení vlády, či odmietne požiadavky na ďalšie výdavky, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľového deficitu v prípade ohrozenia nepriaznivými podmienkami, ako tomu bolo v roku 2004. Taktiež ročná strata príjmov z DPH vo výške 0,3 % HDP vyhradená na obdobie rokov 2005-2007 je možno nadhodnotená prehnane opatrnými prognózami o príjmoch z daní. Na druhej strane výsledok pre rok 2007 závisí čiastočne od nového finančného výhľadu EÚ na obdobie rokov 2007-2013, pretože počíta s výrazným nárastom čistých rozpočtových príjmov z rozpočtu EÚ. Okrem toho tiež existuje riziko prekročenia plánovaných výdavkov, a to najmä pokiaľ ide o výdavky v oblasti dôchodkového zabezpečenia v prípade, že by revízia v súčasnosti používaného vzorca na valorizáciu dôchodkov, ktorá je plánovaná na rok 2006 viedla k uvoľneniu parametrov. 5. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík, by prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe nemusel zabezpečiť dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu 3% prahu pre deficit HDP v prípade bežných cyklických výkyvov počas programového obdobia. Okrem toho nie je dostatočný na dosiahnutie strednodobého cieľa vyrovnanej rozpočtovej pozície podľa Paktu stability a rastu počas programového obdobia do roku 2007. 6. Hrubý dlh verejných financií je pomerne nízky: odhaduje sa, že miera zadĺženia v roku 2004 dosiahla 30,2 % HDP, dostatočne pod referenčnou hodnotu 60 % HDP stanovenou v Zmluve a dosiahne 29,7 % do roku 2007. 7. Zdá sa, že pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významnou zložkou sú predpokladané rozpočtové výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva, je Slovinsko v určitom ohrození. Súčasná dôchodková reforma má pozitívny vplyv na rozpočet, ale predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky po roku 2020 zostáva veľmi vysoké. Aj napriek zavedeniu niektorých racionalizačných opatrení v systéme zdravotnej starostlivosti v roku 2004, by ďalšia významná reforma systému zdravotnej starostlivosti mohla prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií. * * * Vzhľadom na uvedené posúdenie zastáva Rada názor, že Slovinsko by malo: (i) využiť všetky príležitosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií, (ii) uskutočniť ďalšiu reformu dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti a reforme systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálny HDP (zmena v %) | KP január 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | KOM október 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - | KP máj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 | HICP inflácia (%) | KP január 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | KOM október 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - | KP máj 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | Saldo verejných financií (% HDP) | KP január 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | KOM október 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - | KP máj 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 | Primárne saldo (% HDP) | KP január 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | KOM október 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - | KP máj 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP január 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | KOM október 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - | KP máj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 | Poznámka: 1 CPI inflácia pre konvergenčné programy. Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov schválené radou ECOFIN 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.