EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli5. 4. 2017 COM(2017) 159 final SPRÁVA KOMISIE RADE o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu za obdobie 2014 – 2015 {SWD(2017) 123 final}



Táto správa je v súlade s požiadavkami nariadenia o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF), ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 4, 5 a 6 nariadenia. Ide o prvú správu za obdobie, na ktoré sa vzťahuje 11. ERF (2014 – 2020), a zahŕňa roky 2014 a 2015. 11. ERF nadobudol platnosť 1. marca 2015 po ratifikácii vnútornej dohody zo strany všetkých 28 členských štátov EÚ. Na základe rozhodnutia Rady EÚ bolo prechodné obdobie medzi 10. ERF, ktorý sa skončil 31. decembra 2013, a nadobudnutím účinnosti 11. ERF riadené pomocou prechodných opatrení (tzv. preklenovacieho nástroja). ERF, hoci s vlastnými špecifikami, je súčasťou nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti a vzťahuje sa naň existujúca povinnosť podávania súhrnných správ. Hlavné zdroje pre túto prvú výročnú správu o vykonávaní 11. ERF sú: výročné správy o činnosti za rok 2014 a 2015, výročná správa za rok 2015, účtovné závierky ERF za rok 2014 a 2015, druhá správa o vybraných výsledkoch (júl 2014 – jún 2015) a ich príslušné prílohy. Po ich prijatí sú tieto zdroje verejné a dostupné na webovej lokalite Europa (pozri pracovný dokument útvarov Komisie, príloha F). Ad hoc správy o podporných výdavkoch sa predkladajú samostatne, dvakrát ročne (článok 6 ods. 1 vnútornej dohody). Využitie zdrojov ERF prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) a zámorských krajín a území sú zrejme predmetom osobitného podávania správ . Aj keď ťažiskom tejto správy by mal byť výlučne 11. ERF, implementácia tak rozsiahleho nástroja, pokiaľ ide o oblasť pôsobnosti, ako aj rozsah, nemôže byť vnímaná oddelene od politiky Komisie v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja. Z tohto dôvodu a s cieľom pripomenúť kontext odkazuje na miléniové rozvojové ciele a iniciatívu miléniových rozvojových cieľov, poukazuje na interakciu s tematickými programami financovanými v rámci iných nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti (napr. nástroj financovania rozvojovej spolupráce – DCI a európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva – EIDHR) a určuje súvislosti so súčasnými prioritami Komisie. Pokiaľ je to možné, údaje a/alebo príklady sú extrahované pre ERF. Je potrebné zdôrazniť, že zatiaľ čo finančné prostriedky viazané v rámci preklenovacieho nástroja v období od 1. januára 2014 do 28. februára 2015 boli zaúčtované tak, ako by boli vykonané v rámci 11. ERF, dostupné zdroje boli obmedzené a nemožno ich porovnávať s plnohodnotnou verziou 11. ERF. Vzhľadom na to, že vykonávanie 11. ERF sa dostalo do normálneho tempa až koncom roka 2016, mali by sa v tejto prvej výročnej správe o vykonávaní náležite zohľadniť počiatočné podmienky 11. ERF. To isté sa by sa vzťahovalo aj na výsledky. Výsledky uvedené v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa týkajú projektov a programov, ktoré skončili medzi 1. júlom 2014 a 30. júnom 2015, a boli teda financované v rámci 10. ERF. Boli merané pomocou ukazovateľov vymedzených v rámci EÚ pre výsledky v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja, ktorý bol zavedený pracovným dokumentom útvarov Komisie z 26. marca 2015 . Na pozadí princípov pre kontinuitu činností predstavujú referenčný scenár, na základe ktorého sa bude následne hodnotiť výkonnosť 11. ERF. Navyše by sa malo poukázať na to, že projekty a programy financované alebo spolufinancované EÚ často dosahujú výsledky, ktoré svojou podstatou nie sú merateľné (napr. budovanie kapacít). Pokiaľ ide o účinnosť pomoci, prístup je už svojou definíciou globálnou otázkou, ako je zrejmé z najnovšej výročnej správy o nástrojoch EÚ na financovanie vonkajšej činnosti, z ktorej čerpá posledná časť tejto správy. Existujú však strategické rámce s regionálnym zameraním medzi EÚ a krajinami AKT, predovšetkým spoločná stratégia EÚ a Afriky (2007), dohoda o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ (2008), spoločná stratégia pre partnerstvo EÚ a Karibskej oblasti (2012) a rozvojové partnerstvo medzi EÚ a Tichomorím (2006 a 2012). Preskúmanie účinnosti rozvojovej pomoci vykonané na konci roku 2016 v rámci Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu bude zohľadnené v nasledujúcej výročnej správe o vykonávaní 11. ERF. Vzhľadom na časové obdobie tejto správy tu niektoré významné nové trendy nie sú úplne zaznamenané. Ďalšia výročná správa bude zahŕňať nové kľúčové strategické otázky a priority. Súčasná situácia je ovplyvnená finančnou krízou, zmenou paradigmy v rámci rozvojovej politiky (prechodu od miléniových rozvojových cieľov k cieľom udržateľného rozvoja) a postupným vývojom EÚ ako celosvetového aktéra, ako aj neustále zvyšujúcou sa mierou spolupráce//čoraz užšou spoluprácou aktérov EÚ. Za týchto okolností je potrebné preskúmanie európskeho rámca pre rozvojovú politiku na základe programu 2030 a cieľov udržateľného rozvoja, ako je zakotvené v globálnej stratégii EÚ a v nedávnom návrhu Komisie o novom Európskom konsenze o rozvoji. V neposlednej rade 11. ERF predstavujú 29 455 miliárd EUR (vrátane ZKÚ a bez podporných výdavkov), z čoho bolo k 31. máju 2015 viazaných 4 024 miliárd EUR a uhradených 1 619 miliárd EUR (pozri pracovný dokument útvarov Komisie, príloha A). Pri interpretácii týchto čísel je potrebné náležite vziať do úvahy pomalú počiatočnú fázu, ako sa uvádza vyššie. SÚVISLOSTI A CELKOVÉ CIELE Na samite Organizácie Spojených národov v roku 2000 sa spoločenstvo darcov, ktoré zahŕňa EÚ a jej členské štáty, dohodlo na ôsmich miléniových rozvojových cieľoch, ktorými sa v konečnom dôsledku malo dosiahnuť zásadné zredukovanie chudoby do roku 2015. EÚ sa už od samého začiatku angažovala za plnenie miléniových rozvojových cieľov a tým, že ich zaradila do svojej rozvojovej politiky a opatrení, zohrala vedúcu úlohu. Z finančného hľadiska sú spoločne EÚ a jej členské štáty hlavnými prispievateľmi k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov, keďže od roku 2000 poskytujú približne polovicu celosvetovej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA). Okrem toho EÚ zohráva úlohu pri koordinácií činností rôznych darcov. Vďaka svojmu nadnárodnému rozmeru si môže stanoviť ambiciózne spoločné ciele a koncipovať komplexné riešenia celosvetových rozvojových problémov. EÚ je prítomná vo viac ako 130 krajinách celého sveta, disponuje rozsiahlymi odbornými znalosťami a teší sa mimoriadnej dôveryhodnosti, pokiaľ ide o ľudské práva, volebné pozorovateľské misie, správu vecí verejných a riešenie kríz. Záverom EÚ má nevyhnutnú silu potrebnú na to, aby mohla reagovať na celosvetové výzvy. Rozvojové činnosti EÚ sú koordinované s jej úsilím v iných oblastiach, akými sú humanitárna pomoc, životné prostredie, zmena klímy, bezpečnostná a obchodná politika. Pokiaľ ide o ľudský rozvoj, aj naďalej platí záväzok EÚ v priebehu finančného rámca na roky 2014 – 2020 vynakladať aspoň 20 % svojej pomoci na základné sociálne služby so zameraním na zdravie, vzdelávanie a sociálnu ochranu.

Európska komisia vypracovala v záujme urýchlenia plnenia miléniových rozvojových cieľov dvanásťbodový akčný plán . V roku 2011, kedy mnohé krajiny ešte zaostávali v plnení väčšiny cieľov, prišla EÚ s novou iniciatívou v rámci miléniových rozvojových cieľov , pričom sprístupnila financovanie založené na potrebách a na výkonnosti v celkovej výške 1 miliardy EUR. 700 miliónov EUR je určených na tie miléniové rozvojové ciele, v dosahovaní ktorých sa prejavujú najväčšie nedostatky (hlad, zdravie matiek, detská úmrtnosť a voda a hygiena) a 300 miliónov EUR smeruje do krajín, ktoré už vykazujú dobré výsledky vo využívaní pomoci. Iniciatíva v rámci miléniových rozvojových cieľov podporuje 70 projektov v 46 krajinách . Okrem toho v roku 2012 EÚ a jej členské štáty prijali ambiciózny program zmeny, navrhnutý s cieľom ešte viac zvýšiť vplyv rozvoja a zlepšiť výsledky v rámci MRC tým, že bude strategicky zameraný na krajiny, ktoré pomoc najviac potrebujú (vrátane nestabilných štátov) a na prioritné odvetvia. Tieto priority stanovené v programe zmien sa teraz vykonávajú v rámci nových nástrojov vonkajšej činnosti na obdobie 2014 – 2020. Toto sa odráža predovšetkým v nových nástrojoch vonkajšej činnosti na obdobie 2014 – 2020 (napr. nový nástroj financovania rozvojovej spolupráce a nariadenie o vykonávaní 11. ERF výslovne uvádzajú miléniové rozvojové ciele tisícročia ako kľúčové ukazovatele, ktorými sa má merať dosiahnutie cieľov týchto nástrojov). Konkrétne nariadenie o vykonávaní 11. ERF [nariadenie Rady (EÚ) 2015/322] sa výslovne odvoláva na miléniové rozvojové ciele ako príslušné ukazovatele na meranie pokroku v dosahovaní cieľov 11. ERF , ktoré sú principiálne spojené s cieľmi 10. ERF a založené na cieľoch stanovených v dohode o partnerstve z Cotonou, ako sa stanovuje v jej článku 1. Základným cieľom je zníženie a z dlhodobého hľadiska odstránenie chudoby. Zároveň bude 11. ERF: podporovať udržateľný a inkluzívny hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj; upevňovať a podporovať demokraciu, právny štát, dobrú správu veci verejných, ľudské práva a príslušné zásady medzinárodného práva a uplatňovať prístup založený na právach a zahŕňajúci všetky ľudské práva. Ako sa uvádza vo vykonávacom nariadení, po skončení obdobia miléniových rozvojových cieľov v roku 2015 bude 11. ERF merať svoj pokrok v dosahovaní uvedených cieľov pomocou iných ukazovateľov, na ktorých sa Únia a jej členské štáty na medzinárodnej úrovni dohodli, a to cieľov udržateľného rozvoja. ZAMERANIE NA PRIORITY KOMISIE Rozvojová politika EÚ a práca Komisie pri vykonávaní tejto politiky sú pevne ukotvené v dvoch hlavných prioritách Komisie pod vedením predsedu Jeana-Clauda Junckera: „EÚ ako silnejší globálny aktér“ a „Smerom k novej politike v oblasti migrácie“. Ďalej významne prispieva k prioritám: „Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície“ a „Odolná energetická únia s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy“. EÚ ako silnejší globálny aktér v regióne AKT EÚ musí zohrávať svoju úlohu pri hľadaní účinných riešení pre celosvetové výzvy, presadzovaní svojich hodnôt a prispievaní k mieru a prosperite vo svete. Najvyššou prioritou EÚ je budovanie mierumilovných spoločností a odstránenie chudoby v nestabilných krajinách a krajinách postihnutých konfliktami. EÚ podporuje partnerské krajiny na celom svete v ich úsilí zabezpečiť trvalý mier, presadzovať ich politickú stabilitu alebo znovu vybudovať spoločnosti a infraštruktúru po krízových situáciách. Prioritami EÚ v tejto oblasti sú presadzovanie dobrej správy vecí verejných, uplatňovanie zásad právneho štátu, boj proti trestnej činnosti a posilnenie presadzovania práva. Prijatie cieľov udržateľného rozvoja v roku 2015 nadväzujúcich na miléniové rozvojové ciele a prijatie programu OSN „Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“ stanovili nový rámec pre celosvetové opatrenia zamerané na odstránenie chudoby a dosiahnutie udržateľného rozvoja do roku 2030. EÚ sa zaviazala v plnej miere implementovať program 2030 v rámci celého spektra vnútorných aj vonkajších politík. Rozsah pôsobnosti, cieľ a univerzálnosť tohto nového programu – v ktorom zohrávala EÚ od samého začiatku vedúcu a vplyvnú úlohu – predstavuje skutočný úspech v období, ktoré je vo všeobecnosti ťažké z hľadiska multilateralizmu. Rok 2015 bol tiež rokom, v ktorom medzinárodné rokovania o financovaní rozvoja viedli k prijatiu akčného programu z Addis Abeby. V Addis Abebe pomohla EÚ zabezpečiť prijatie mnohostrannej dohody, kde sa všetky zmluvné strany dohodli na spôsobe plnenia rozvojového programu na obdobie po roku 2015. EÚ predložila významné príspevky vrátane oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) v podobe ambiciózneho kolektívneho záväzku dosiahnuť cieľ OSN vo výške 0,7 % v rámci nového programu do roku 2030. Počas roku 2015 Európska komisia spoločne s ESVČ takisto začali rozsiahle konzultácie o budúcom partnerstve EÚ s krajinami AKT, ktoré by bolo možné zapracovať do návrhu budúcich politík v roku 2016. Na tento účel bola vytvorená špecializovaná pracovná skupina. Táto pracovná skupina v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť zorganizovala sériu okrúhlych stolov so širokým okruhom zainteresovaných strán a vypracovala návrh spoločného konzultačného dokumentu [06/10/2015 JOIN(2015) 33 final] o tejto otázke. Verejná konzultácia bola ukončená na začiatku roku 2016 a následne bola sprístupnená správa o jej výsledku. Táto konzultácia poskytne cenný materiál, ktorý v spojení s internými úvahami a dôkladnou analýzou veľkého počtu existujúcich hodnotení poslúži ako orientačná pomoc pre ďalšie kroky tohto procesu. Súbežne s tým sa konali pravidelné stretnutia v Rade a v Európskom parlamente s cieľom pomôcť definovať európsky postoj k mnohým rôznym aspektom tejto veci. V roku 2017 by mal byť prostredníctvom oznámenia predložený návrh na rámec po skončení platnosti dohody z Cotonou. Bude sa opierať o pracovné dokumenty útvarov Komisie týkajúce sa hodnotenia a posúdenia vplyvu. Trustové fondy sú rozvojové nástroje, v ktorých sú zoskupené zdroje od rôznych darcov s cieľom umožniť rýchlu, flexibilnú a kolektívnu reakciu EÚ na rôzne aspekty núdzových situácií. Nariadením o rozpočtových pravidlách 11. ERF (článok 42) sa zavádzajú na základe nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na rozpočet EÚ , dva typy trustových fondov: núdzové fondy na riešenie všetkých typov núdzových situácií a náležitých následných opatrení, ktoré umožňujú Európskej komisii prijímať rozhodnutia a uplatňovať zrýchlené postupy verejného obstarávania a delegovať úlohy plnenia, ak to považuje za účinnejšie, tematické trustové fondy na riešenie celosvetových výziev, ktoré umožňujú Komisii priamo vykonávať potrebné činnosti podľa štandardných postupov. EÚ sa aj naďalej proaktívne zapájala do práce komisií a výborov celosvetových iniciatív, konkrétne Globálneho fondu pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii (GFTAM), Globálnej aliancie pre očkovanie a imunizáciu (GAVI) a Globálneho partnerstva pre vzdelávanie (GPE). Tieto celosvetové iniciatívy sú zamerané na riešenie hlavných problémov, ktorým čelia mnohé partnerské krajiny v ich úsilí o dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov a cieľov udržateľného rozvoja v oblasti zdravia a vzdelávania, akými sú úlohy súvisiace s tromi chorobami v prípade vyššie uvedeného globálneho fondu a zabezpečenie rovnakého prístupu ku vzdelaniu a zlepšovanie výsledkov vzdelávacie procesu v prípade Globálneho partnerstva pre vzdelávanie. Prostredníctvom svojej aktívnej účasti v komisiách Globálneho fondu pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, Globálnej aliancie pre očkovanie a imunizáciu a Globálneho partnerstva pre vzdelávanie EÚ zohrávala zásadnú úlohu v zlepšovaní správy vecí verejných a dohľadu nad programami a účinnejšom prideľovaní a plánovaní zdrojov pre chudobné krajiny. Členstvo v komisiách týchto iniciatív dodáva EÚ významný hlas v medzinárodnej diskusii o politike v oblasti zdravia a vzdelávania a takisto poskytuje platformu pre podporu pokroku, pokiaľ ide o účinnosť pomoci a rozvoja a zodpovednosť krajiny. EÚ bola taktiež veľmi aktívna pri podpore krajín postihnutých krízou v dôsledku epidémie vírusu ebola.



Reakcia na krízu v súvislosti s vírusom ebola V reakcii na krízu spôsobenú ebolou v západnej Afrike v roku 2014 Komisia zmobilizovala približne 210 miliónov EUR vo forme rozvojovej pomoci a pomoci na rýchlu obnovu poskytnutých v rokoch 2014 a 2015. Financovanie bolo zamerané na podporu makroekonomickej stability a zdravotníctva v najviac postihnutých krajinách a posilnenie pripravenosti na boj s ebolou v iných krajinách tohto regiónu. Ak pripočítame ďalšie príspevky na humanitárnu pomoc a sumu 138,4 milióna EUR na výskum v oblasti liečby, diagnostiky a očkovacích látok, dosahuje celkový príspevok Európskej komisie 414 mil. EUR. Celkový objem financovania zo strany EÚ vrátane z rozpočtu EÚ a z príspevkov členských štátov bol vyše 1,2 mld. EUR. Ďalšie prostriedky vo výške 100 miliónov EUR poskytli priemyselné subjekty v rámci iniciatívy za inovačnú medicínu.

210 miliónov EUR vo forme rozvojovej pomoci a pomoci na rýchlu obnovu bolo vyčlenených na podporu týchto cieľov: 122 miliónov EUR na podporu makroekonomickej stability a zdravotníctva v najviac postihnutých krajinách; 5 miliónov EUR na misiu Africkej únie „Podpora AÚ v súvislosti s vypuknutím vírusového ochorenia ebola v západnej Afrike“ (ASEOWA); 8 miliónov EUR na mobilné laboratóriá a školenie zdravotníckeho personálu v Guinei, Nigérii a Libérii; 28 miliónov EUR na zdravotnú starostlivosť, zabezpečovanie potravín, vodu a hygienu a zlepšenie odolnosti zraniteľných domácností; 20 miliónov EUR na posilnenie zdravotníctva v regióne Guinée forestière a 27,5 milióna EUR na pripravenosť zdravotníctva, osvetu a prevenciu násilia v postihnutých krajinách a ohrozených susedných krajinách. Reakcia EÚ prebiehala po celý rok 2015 (prísľub rozvojového financovania vo výške 660 miliónov EUR). Dodatočná rozpočtová podpora bola vyplatená Libérii (31 miliónov EUR) a Sierre Leone (43 miliónov EUR) s cieľom zmiernenia hospodárskeho dosahu epidémie a poskytnutia cenných finančných prostriedkov týmto krajinám na stabilizáciu štátneho rozpočtu, napr. na preplácanie miezd a iných dôležitých opakujúcich sa nákladov. Začalo sa s viacerými strategickými projektmi v rámci programu AWARE (A West African Response to Ebola – Reakcia západnej Afriky na ebolu), ktoré prepájajú humanitárnu pomoc s rozvojom, napr. pokiaľ ide o posilňovanie systémov zdravotníctva, odolnosť zdrojov obživy v Guinei alebo prístup k vode v školách v Libérii. Začalo sa takisto s prvými programami obnovy v Guinei (zdravie) a v Libérii (vzdelávanie a energia). Na konci roku 2015 boli všetky tri postihnuté krajiny na ceste k tomu, aby boli vyhlásené za krajiny bez výskytu eboly. Trustový fond EÚ Bêkou Trustový fond Bêkou bol vytvorený Európskou úniou v júli 2014 s mandátom podporiť odolnosť a prepojiť pomoc, obnovu a rozvoj v Stredoafrickej republike po bezprecedentnej kríze v rokoch 2013/2014. Vo fonde je teraz 136 miliónov EUR. ERF prispel na trustový fond Bêkou dotáciou vo výške 44 miliónov EUR. Príspevky však nie sú určené na konkrétne prideľovanie, keďže trustový fond už svojou povahou zhromažďuje finančné prostriedky bez účelového viazania. Vlna násilia v septembri a októbri 2015 neviedla k výraznému oneskoreniu vo vykonávaní projektov – a všetky prebiehajúce činnosti boli po niekoľkých týždňoch pozastavenia opäť obnovené. Od svojho založenia fond úspešne prijal, začal a vykonal celý rad projektov zameraných na uspokojovanie naliehavých potrieb obyvateľstva v oblasti rodovej rovnosti a oblastiach zdravia, obnovy miest, zabezpečovania potravín a utečencov. Až doteraz má z projektov financovaných z fondu Bêkou priamy úžitok viac než 500 000 občanov Stredoafrickej republiky. Iné výsledky: v rámci základného zdravotníckeho programu (očkovanie, asistované pôrody atď.) bola poskytnutá pomoc takmer pol miliónu osôb, 10 000 poľnohospodárov dostalo 200 ton osiva, takmer 1 000 žien absolvovalo školenia (vrátane obrany proti rodovému násiliu) atď. Fond zabezpečil veľkú viditeľnosť EÚ v Stredoafrickej republike, a to i napriek veľmi nestabilným podmienkam, nedostatku záujmu zo strany spoločenstva darcov a ďalším vlnám násilia. V „rodovej“ oblasti uplatňovaný program zlepšil sociálne i ekonomické podmienky stredoafrických žien prostredníctvom školení, zdravotníckej a psychologickej podpory, ako aj finančnej podpory. Niektoré výsledky dosiahnuté v roku 2015: – 990 žien absolvovalo školenia (vrátane boja proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti), – 45 miestnych nevládnych organizácií sa spojilo na účel vykonávania projektu, – 1 780 osôb využilo kurzy ekonomického vzdelávania. Cieľom iného projektu v oblasti „zdravia“, ktorý prebiehal v Bangui a ďalších piatich mestách v rôznych častiach krajiny, bolo zabezpečiť prístup k základným zdravotníckym službám pre 1 milión osôb v podmienkach, keď v dôsledku krízy v roku 2013 bola väčšina zdravotníckych štruktúr a služieb zničená. Niektoré výsledky dosiahnuté v roku 2015: – zabezpečenie prístupu k základným zdravotníckym službám v 6 mestách v rôznych častiach krajiny, – 450 000 priamych príjemcov (očkovanie, asistované pôrody atď.), – reorganizácia „zdravotných obvodov“, aby sa zabezpečili dlhodobé účinky projektu.

Program realizovaný v oblasti „obnova miest“ zahŕňa obnovu chudobných štvrtí mesta Bangui s vysokým výskytom násilia prostredníctvom práce náročnej z hľadiska pracovnej sily, čo okrem iného umožňuje obnovu verejnej infraštruktúry. Niektoré výsledky dosiahnuté v roku 2015: – 1 100 pracovníkov bolo počas prác prijatých a preškolených, – 800 osôb navštevuje kurz v rámci osvetového programu zameraného na zabraňovanie konfliktov. Cieľom programu „zabezpečovanie potravín“ je podporiť zabezpečovanie potravín a výživy, a pritom vychádzať z troch zložiek: a) posilňovania potravinovej odolnosti na úrovni komunít; b) reorganizácie siete „sezónny presun zvierat“; c) zavedenia miestnej výroby potravín a malých chovov hospodárskych zvierat v okolí mesta Bangui. V roku 2015 boli dosiahnuté tieto výsledky: – 10 000 poľnohospodárov dostalo 200 ton osiva, – 28 121 nástrojov a 200 ton osiva bolo rozdelených (KDR v spolupráci s FAO), – 30 000 kusov hovädzieho dobytka bolo imunizovaných (očkovanie proti chorobám). Mierový nástroj pre Afriku – mechanizmus včasnej reakcie V rôznych častiach Afriky i naďalej prebiehajú konflikty, ktoré spôsobujú ľudské utrpenie. Je to takisto jedna z hlavných príčin migrácie a veľká prekážka hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Preto jadrom stratégie EÚ pre tento kontinent je podpora mieru a bezpečnosti. EÚ sa domnieva, že na čele úsilia o mier a bezpečnosť, ak má byť úspešné, by mali stáť Afričania. Preto EÚ na podporu tohto úsilia založila v roku 2004 mierový nástroj pre Afriku. Mierový nástroj pre Afriku od samého začiatku financoval operácie na podporu mieru v oblastiach postihnutých konfliktom, ako je napr. Darfur. Chýbal však mechanizmus, ktorý by umožňoval Africkej únii riešiť konflikty ešte pred ich vypuknutím. V roku 2009 bol vybudovaný mechanizmus včasnej reakcie s cieľom pomôcť predchádzať tomu, aby politické a bezpečnostné krízy prerastali do otvoreného konfliktu. Ide o núdzový mechanizmus, ktorý môže sprístupniť Africkej únii finančné prostriedky za menej než 10 dní tak, aby mohli okamžite podporiť sprostredkúvanie mieru, budovanie dôvery alebo akúkoľvek inú činnosť, ktorá zabráni tomu, aby rast napätia v problémových oblastiach prerastal do situácií, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú životné podmienky obyvateľstva. Mechanizmus včasnej reakcie v roku 2015 financoval deväť opatrení v celkovej výške 7 miliónov EUR, ktoré pomáhali predchádzať konfliktu alebo zmierňovať konflikt v niektorých častiach Afriky. V Južnom Sudáne, kde v decembri 2014 vypukla občianska vojna, financoval mechanizmus včasnej reakcie dialóg, ktorý viedol k dohode o prímerí medzi vládou a opozíciou, čo zlepšilo situáciu státisícov osôb vysídlených v dôsledku vojny. Mechanizmus včasnej reakcie takisto prispel k posilneniu mieru medzi Severným a Južným Sudánom tým, že podporil rokovania o pretrvávajúcich sporoch v otázkach, akými sú vytýčenie hraníc a deľba majetku. V Stredoafrickej republike mechanizmus včasnej reakcie pomohol nájsť cestu k ukončeniu násilia tým, že financoval mediačné úsilie, ktorého výsledkom bolo nastolenie pomerov, ktoré viedli k uskutočneniu volieb vo februári 2016. V oblasti Veľkých jazier, kde obyvateľstvo žijúce vo východných oblastiach Konžskej demokratickej republiky trpelo v dôsledku jednej z najhorších človekom spôsobených humanitárnych katastrof za posledné dve desaťročia, pomohol mechanizmus včasnej reakcie obnoviť a podporiť dôveru medzi Konžskou demokratickou republikou a jej susedmi, keď sa prostredníctvom mechanizmu podporilo spoločné overovanie plnenia uzatvorených dohôd s cieľom vniesť do tohto regiónu stabilitu. Aj v Burundi, kde sa koncom roka 2015 rýchle zhoršovala situácia, rýchle poskytnutie prostriedkov z mechanizmu včasnej reakcie pomohlo zabrániť ďalšiemu násiliu tým, že umožnilo Africkej únii rozmiestniť pozorovateľov monitorujúcich ľudské práva a bezpečnostných úradníkov, ako aj financovalo urýchlený začiatok vnútorného burundského dialógu sprostredkovaného Ugandou. Mechanizmus včasnej reakcie bol externe posúdený v roku 2015 a zistilo sa, že je to obzvlášť dôležitý a užitočný mechanizmus, ktorý dokáže rýchlo mobilizovať finančné prostriedky a podporiť úsilie preventívneho a mediačného charakteru, ktoré je zamerané na riešenie kríz. Vzhľadom na výkonnosť tohto nástroja sa Komisia rozhodla zvýšiť do polovice roka 2018 zdroje mechanizmu včasnej reakcie na 15 miliónov EUR.



Smerom k novej politike v oblasti migrácie V agende Európskej komisie v oblasti migrácie sa stanovuje európska reakcia, ktorá v sebe spája vnútorné a vonkajšie politiky, čo najlepšie využíva agentúry a nástroje EÚ a zahŕňa všetkých aktérov: krajiny a orgány EÚ, medzinárodné organizácie, občiansku spoločnosť, miestne orgány a partnerov z jednotlivých krajín mimo EÚ.

Na riešenie prvotných príčin neregulárnej migrácie boli zavedené nové inovatívne nástroje, ktoré spolu s existujúcimi slúžia na zabezpečenie reakcie, prítomnosti a pridanej hodnoty EÚ v celosvetovom meradle. Núdzový trustový fond EÚ pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike Európska komisia v rámci záväzkov EÚ významne prispela k riešeniu neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania, a najmä tých záväzkov, ktoré sú uvedené v akčnom pláne EÚ a Afriky prijatom na samite vo Vallette v novembri 2015. Ako uviedol na samite predseda Jean-Claude Juncker: „Núdzový trustový fond pre Afriku, ktorý bol zriadený v rekordne krátkom čase, je ďalším dôkazom toho, že EÚ je odhodlaná rýchlo reagovať na veľké výzvy, ktorým v tejto oblasti v súčasnosti čelíme.“ Generálne riaditeľstvo pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj intenzívne pracovalo s inými európskymi darcami, partnerskými krajinami a regionálnymi organizáciami, útvarmi Komisie a ESVČ s cieľom v novembri 2015 urýchlene zriadiť núdzový trustový fond EÚ pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie vysídlených osôb v Afrike. Vytvorenie núdzového trustového fondu pre Afriku poskytlo platformu pre posilnenie kolektívnych opatrení EÚ na riešenie prvotných príčin neregulárnej migrácie a násilného vysídľovania, a najmä tých, ktoré sa stanovili v akčnom pláne prijatom na samite EÚ – Afrika vo Vallette v novembri 2015. Trustový fond EÚ, ktorého zriadenie na samite podpísalo 28 hláv štátov, ktoré do neho prispeli sumou 1,8 miliardy EUR, podporuje niektoré z najnestabilnejších a najzraniteľnejších krajín v rôznych častiach Afriky (v troch oblastiach – Sahel a Čadské jazero, Africký roh, severná Afrika a susedné krajiny) a posilňuje prebiehajúcu rozvojovú spoluprácu EÚ na kontinente. Štyri hlavné priority, ktoré trustový fond EÚ sleduje, dopĺňajú program EÚ pre migráciu a podporujú úsilie zamerané na riešenie prvotných príčin migrácie a na podporu stability a rastu v Afrike: posilnenie hospodárskeho rastu; zvýšenie odolnosti; zabezpečenie lepšieho riadenia migrácie a posilnenie správy vecí verejných, stability a bezpečnosti. Trustový fond EÚ pre Afriku už počas necelých dvoch mesiacov od svojho zriadenia preukázal schopnosť pôsobiť ako flexibilný nástroj, ktorým je možné reagovať na krízu: koncom roku 2015 prebehlo prvé zasadnutie jeho operačného výboru pre Africký roh a na začiatku roka 2016 prvé zasadnutie operačného výboru pre oblasť Sahelu/Čadského jazera, ktoré na projekty v týchto dvoch oblastiach vyčlenili viac než 350 miliónov EUR. Programy sú vypracovávané rýchlo s výhľadom na ich uplatnenie v teréne a v roku 2016 budú operácie pokračovať a ešte sa zintenzívnia, a to vrátane uzatvorenia dohôd o migrácii s príslušnými cieľovými krajinami. Odolná energetická Únia s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy V roku 2015 uzavrelo medzinárodné spoločenstvo dve významné dohody, ktoré budú určovať našu prácu v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja v nadchádzajúcich rokoch. 17 cieľov nového globálneho programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 zdôrazňuje záväzok vyvážiť hospodárske, sociálne a environmentálne ciele. Jeden z prijatých cieľov udržateľného rozvoja (SDG13) je zameraný na zmenu klímy. Parížska dohoda (COP21) je vôbec prvou právne záväznou klimatickou dohodou v celosvetovom meradle, ktorá zahŕňa všetky krajiny, pričom cestu k dosiahnutiu konečnej dohody pripravila významná dohoda EÚ-AKT. V rámci programu 2030 a Parížskej dohody je potrebné zvyšovať povedomie o vzájomných súvislostiach medzi zmenou klímy, znižovaním chudoby, rozvojom a udržateľnosťou v úsilí o globálnu premenu smerujúcu ku klimaticky odolnému svetu s nízkymi emisiami. Rozvinuté krajiny sa dohodli na tom, že od roku 2020 poskytnú 100 miliárd USD ročne na riešenie dôsledkov zmeny klímy v rozvojových krajinách, a to až do roku 2025, kedy bude stanovený nový kolektívny cieľ. EÚ sa už zaviazala splniť svoju časť dohody tým, že na opatrenia súvisiace so zmenou klímy venuje aspoň 20 % svojho rozpočtu na obdobie rokov 2014 – 2020. Rozvojová spolupráca zohráva pri podpore tohto procesu zásadný význam, najmä v najchudobnejších a najzraniteľnejších krajinách. Jedným z hlavných zdrojov financovania opatrení v oblasti zmeny klímy bude aj naďalej oficiálna rozvojová pomoc (ORP) a EÚ zvýši úsilie s cieľom začleniť zmenu klímy do svojich stratégií (preverenie všetkých programov a projektov s cieľom začlenenia zmeny klímy vrátane oblastí zabezpečovania potravín, poľnohospodárstva a zdravotníctva). EÚ sa takisto plne hlási k 7. cieľu udržateľného rozvoja, ktorý je zameraný na zabezpečenie cenovo dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energie pre všetkých. Intenzívnejší politický dialóg medzi EÚ, členskými štátmi, partnerskými krajinami a inými medzinárodnými darcami viedol k podpisu spoločných prehlásení o spolupráci v oblasti udržateľnej energie. EÚ zohráva vedúcu úlohu na celosvetovej úrovni prostredníctvom aktívnej prítomnosti na medzinárodných fórach a prostredníctvom budovania strategických partnerstiev, akými sú partnerstvo Afriky a EÚ v oblasti energetiky (AEEP) alebo iniciatíva Udržateľná energia pre všetkých. Počas 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) sa začalo s africkou iniciatívou v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a iniciatíva EÚ Dohovor primátorov a starostov bola rozšírená o subsaharskú Afriku. Aj v tomto prípade dostávajú partnerské krajiny prostredníctvom rozvojovej spolupráce finančnú pomoc, ktorá im má umožniť prístup k moderným, cenovo dostupným a spoľahlivým službám v oblasti energie, čo prispieva k hospodárskemu rastu podporujúcemu začlenenie. Najmä v tejto oblasti má zvolený prístup EÚ pomôcť zvýšiť investície prostredníctvom rámca EÚ kombinujúceho zdroje financovania s cieľom maximalizovať pákový efekt zdrojov EÚ vyčlenených na rozvojovú spoluprácu. V rámci ERF si 26 partnerských krajín a regiónov zvolilo energetiku ako kľúčové odvetvie pre spoluprácu s EÚ (10 % rozpočtu na obdobie rokov 2014 – 2020). V súčasnosti prebieha hodnotenie rozvojovej spolupráce v oblasti udržateľnej energie. Tichomorská oblasť Vďaka podpore EÚ Univerzita južného Tichomoria aj naďalej poskytovala formálnu i neformálnu odbornú prípravu a udeľovala štipendiá vedcom a vyjednávačom v oblasti zmeny klímy. Magisterské, postgraduálne a doktorandské študijné programy absolvovalo celkom 174 študentov zo 14 tichomorských krajín AKT a mnohí z týchto absolventov postupne našli uplatnenie v príslušných vládnych orgánoch jednotlivých krajín a regionálnych inštitúciách. Táto investícia nielenže prispela k budovaniu dôvery, ale viedla aj k vytvoreniu ambicióznej koalície s tichomorskými krajinami AKT, čo prispelo k uzavretiu Parížskej dohody na konferencii COP21. Ďalšie školenia pre viac než 2 000 obyvateľov tichomorských ostrovov v adaptačných aktivitách na mieste, na úrovni jednotlivých komunít a ukončenie posúdenia zraniteľnosti 44 komunít, spolu s budovaním kapacít a priamou podporou pre najviac postihnuté komunity (napr. technológie na zber dažďovej vody) v malých ostrovných štátoch, položili dobrý základ budúcej spolupráce EÚ týkajúcej sa zmeny klímy v oblasti Tichomoria. Strategický prístup EÚ k ochrane voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín v Afrike V rámci hlavnej iniciatívy EÚ Biodiverzita pre život (B4Life) bol vytvorený panel na riešenie krízy voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín v Afrike, ktorý sa má zaoberať narastajúcimi obavami v súvislosti s nezákonným lovom voľne žijúcich živočíchov a stratou biologickej rozmanitosti a určiť strategický prístup k ochrane afrických voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín. Bola takisto uskutočnená štúdia „Väčšie ako slony“. Popisuje rozsah krízy, ktorej Afrika a jej ľud čelí, upozorňuje na poučenia vyvodené z doterajšieho uskutočňovania programov ochrany a vytyčuje prioritné oblasti pre budúce opatrenia. Táto štúdia je príkladom nového koordinovaného prístupu Európskej komisie k rozvojovej spolupráci a poskytuje výstupy pre strategický prístup EÚ k ochrane voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín v Afrike. Podobné strategické štúdie sa teraz vypracúvajú pre Áziu a Latinskú Ameriku. Ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií Za hranicami Európy existujú ďalšie možnosti vyplývajúce z rozvojovej politiky a nástrojov, ktoré má Európa k dispozícii pre prvotné zvýšenie investícií, vytváranie hospodárskych činností, a teda aj rastu a zamestnanosti v partnerských krajinách, ktoré majú súčasne priaznivé hospodárske účinky v Európe.