(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít v danej oblasti politiky v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(23)Nedostatok pracovných síl ďalej stúpal, pričom sa čoraz väčšmi prejavoval vo všetkých odvetviach v súlade s celkovou hospodárskou obnovou a nárastom dopytu po pracovnej sile. Z prognóz trhu práce vyplýva, že v budúcnosti bude naďalej pokračovať trend tzv. prehriateho trhu práce, a to najmä v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, technických pozícií a v odvetví IKT. V krátkodobom horizonte sa očakáva aj výrazný nedostatok pracovných síl v stavebníctve. Hrozí, že prehriaty trh práce zabrzdí veľké investície potrebné v rámci zelenej a digitálnej transformácie. Na trhu zároveň existuje nevyužitá alebo nedostatočne využitá pracovná sila, a to predovšetkým s prihliadnutím na nižšiu mieru zamestnanosti v prípade osôb s migrantským pôvodom a vzhľadom na vysoký podiel pracovných miest na čiastočný úväzok. Vďaka stimulom na zvýšenie počtu hodín odpracovaných pracovníkmi na čiastočný úväzok, z ktorých nemálo sú ženy (v roku 2021 pracovalo na čiastočný úväzok 62,5 % zamestnaných žien), by sa mohol ďalej znížiť existujúci nedostatok pracovných síl na trhu práce, ako aj priemerný rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov. Zmierniť nedostatok pracovných síl a zručností by mohla pomôcť aktivácia a zvyšovanie kvalifikácie alebo rekvalifikácia neaktívnych osôb (tých, ktorí nepracujú ani si nehľadajú prácu), dlhodobo nezamestnaných osôb a osôb na okraji trhu práce prostredníctvom cielených a špecializovaných opatrení. Zároveň by sa tak podporila rovnosť príležitostí a aktívne začleňovanie.

(22)Podiel flexibilných foriem zamestnanosti zostáva vysoký a predstavuje podstatný podiel holandského trhu práce, čo poukazuje na rastúce riziko segmentácie trhu práce. Využívanie týchto druhov pracovných miest je do značnej miery ovplyvnené inštitucionálnymi faktormi a vnútroštátnymi politickými rozhodnutiami, ako sú rozdiely týkajúce sa daňového zaobchádzania (v prípade samostatne zárobkovo činných osôb bez zamestnancov), sociálneho zabezpečenia a predpisov na ochranu práce. Tieto rozličné hybné sily a inštitucionálne faktory predstavujú veľké finančné (de)motivačné stimuly, ktoré pôsobia obzvlášť deformačne na okraji trhu práce. Pandémia COVID-19 zároveň upozornila na riziká segmentovaného trhu práce a na nepriaznivú situáciu v oblasti zamestnanosti a sociálneho zabezpečenia, ktorej čelia určité skupiny, ako aj na významné výzvy v súvislosti s prístupom k primeranej sociálnej ochrane v prípade samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré majú často nedostatočné, resp. nemajú žiadne nemocenské poistenie, poistenie pre prípad invalidity alebo nezamestnanosti či starobné poistenie. Ďalšie opatrenia na objasnenie klasifikácie pracovného vzťahu samostatne zárobkovo činných osôb a presadzovanie uplatniteľných pravidiel by okrem toho mohli pomôcť znížiť mieru nepravej samostatnej zárobkovej činnosti.

(20)V rámci dôchodkového systému sa síce darí dosahovať dobré výsledky z hľadiska primeranosti dôchodkov a fiškálnej udržateľnosti, no zamestnanecký dôchodkový systém (druhý pilier) má nedostatky, pokiaľ ide o medzigeneračnú spravodlivosť, transparentnosť dôchodkových práv a flexibilitu. Príspevky do druhého piliera sú vysoké a v záujme absorbovania nerovnováh v bilanciách dôchodkových fondov by mohlo byť potrebné pristúpiť k potenciálne výrazným úpravám príspevkov. Značné úspory v rámci povinného sporenia zároveň prispievajú k prebytku bežného účtu. Vďaka reforme dôchodkového systému by sa mohla zvýšiť odolnosť dôchodkových fondov voči otrasom. V nadväznosti na rámcovú dohodu o všeobecných zásadách dôchodkovej reformy z roku 2019 sa vláda a sociálni partneri v júni 2020 dohodli na novej zmluvnej štruktúre druhého piliera. Celkovým cieľom plánovanej reformy je riešenie hlavných slabých miest dôchodkového systému. Holandský parlament má v priebehu roka 2022 prerokovať a prijať legislatívne opatrenia na realizáciu dohodnutej dôchodkovej reformy. Hlavnou výzvou bude potom úplná realizácia reformy, ktorú bude treba dôsledne monitorovať.

(19)Deformácie na trhu s bývaním prispievajú k rýchlemu rastu cien obytných nehnuteľností a k vysokej zadlženosti domácností, čo spôsobuje zraniteľnosť domácností voči hospodárskym otrasom. V roku 2021 sa rast cien obytných nehnuteľností prudko zvýšil, pričom vykazoval ročnú mieru rastu 15 %. Na trhu s bývaním sa pri tom čoraz častejšie prejavujú známky nadhodnocovania nehnuteľností prehlbujúce riziká a slabé miesta. Hoci sa daňová odpočítateľnosť v prípade hypotekárnych úrokov postupne znižuje, toto zníženie je len čiastočné, pričom príslušná daňová úľava na hypotekárne platby zostáva veľkorysá. Spolu s relatívne vysokými úverovými limitmi (pomer výšky úveru k hodnote zabezpečenia) to naďalej prispieva k značnému zvýhodňovaniu dlhu domácností. Zároveň je trh so súkromným nájomným bývaním naďalej malý a nedostatočne rozvinutý. Absencia dobre fungujúceho stredného segmentu na trhu s nájomným bývaním predstavuje pre domácnosti stimul motivujúci k nákupu nehnuteľnosti namiesto jej prenájmu, čo prispieva k vysokému pomeru dlhu k príjmu a k finančnej zraniteľnosti. Rigidita na strane ponuky prehlbuje deformácie na trhu s bývaním. Vzhľadom na relatívne nepružnú ponuku bývania sa zvyšuje riziko, že politiky zamerané na zvýšenie cenovej dostupnosti bývania povedú k stimulácii dopytu a v konečnom dôsledku k ďalšiemu zvýšeniu cien obytných nehnuteľností, a teda k oslabeniu pôvodného cieľa daných politík.

(18)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 2,5 % HDP v roku 2024 a následne do roku 2025 vzrastie na 2,9 %. Deficit verejných financií má teda v časovom rámci programu zostať pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladajú niektoré dodatočné, doteraz nešpecifikované opatrenia fiškálnej konsolidácie. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 zvyšovať, a to konkrétne na 53,1 % v roku 2024 a na 54,4 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(14)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 3,4 % HDP v roku 2021 na 0,9 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,7 % HDP v roku 2022 a v roku 2023 sa postupne zrušia. Tieto opatrenia pozostávajú najmä zo sociálnych transferov pre chudobnejšie domácnosti a zo znížení nepriamych daní zo spotreby energie. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z týchto opatrení by mohli pokračovať. Jedno z nich nie je cielené, a to konkrétne zníženie nepriamych daní zo spotreby energie. Deficit verejných financií je zároveň ovplyvnený nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, v prípade ktorých sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že v roku 2022 aj 2023 budú predstavovať 0,1 % HDP, ako aj zvýšením nákladov na výdavky na obranu o 0,1 % HDP v roku 2023.

(13)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,6 % a v roku 2023 o 1,7 %. V prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá obdobný rast reálneho HDP na úrovni 3,3 % a v roku 2023 rast na úrovni 1,6 %. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit zostane v roku 2022 na úrovni 2,5 % HDP a v roku 2023 klesne na 2,3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 53,1 % a v roku 2023 na 52,7 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 2,7 % HDP v roku 2022 a 2,1 % HDP v roku 2023. Ide o úroveň, ktorá je vyššia ako deficit na rok 2022 predpokladaný v programe stability na rok 2022, a to predovšetkým z dôvodu, že opatrenia prijímané v reakcii na vysoké ceny energie boli v programe zahrnuté iba čiastočne, a ktorá je v prípade roku 2023 o čosi nižšia, a to predovšetkým z dôvodu nižšej úrovne tvorby hrubého fixného kapitálu a iných výdavkov očakávaných Komisiou. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s nižším pomerom verejného dlhu k HDP, a to na úrovni 51,4 % v roku 2022 a 50,9 % v roku 2023. Tento rozdiel je spôsobený odlišnou prognózou nominálneho HDP.

(12)Rada 20. júla 2020 odporučila Holandsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa v roku 2021 deficit verejných financií Holandska znížil z 3,7 % HDP v roku 2020 na 2,5 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Holandsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení predstavoval 3,3 % HDP v rokoch 2020 aj 2021. Opatrenia, ktoré Holandsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 52,1 % HDP.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; Fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, v ktorom poskytla všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky v roku 2023 s cieľom podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov a tak posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a v konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra z konca mája 2022.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(24)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi identifikujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(25)Závislosť od fosílnych palív je veľmi vysoká. Podľa údajov z roku 2020 je závislosť od fosílnych palív z Ruska na rovnakej úrovni ako priemer EÚ v prípade uhlia (54 %) a ropy (26 %), pričom v prípade zemného plynu dosahuje nižšiu úroveň (30 % oproti 44 %). Podiel ropy (39 % oproti 33 %), ako aj zemného plynu (44 % oproti 24 %) v energetickom mixe je vyšší ako priemer EÚ, kým podiel uhlia je nižší (6 % oproti 11 %). Závislosť od fosílnych palív by sa celkovo mohla znížiť vyššími investíciami do obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikácie, riešením problémov v infraštruktúre a zvyšovaním energetickej efektívnosti. Zásadný význam má zintenzívnenie úsilia s ambíciou dosiahnuť do roku 2030 ciele EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Holandsko bolo piatym členským štátom s najhoršími výsledkami, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020. Zároveň patrí medzi krajiny s najväčšou medzerou medzi týmto podielom v roku 2020 a cieľmi na rok 2030. Na zintenzívnenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na zvýšenie kapacity siete potrebnej na prenos energie z obnoviteľných zdrojov z výrobných do spotrebiteľských miest sú potrebné dodatočné investície. Budovanie kapacity siete má osobitný význam, keďže kapacitné obmedzenia v elektrizačnej sústave v roku 2021 sa naďalej zhoršovali, čo viedlo k oneskoreniam vo vykonávaní projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Administratívne postupy na rozvoj kapacít v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli ďalej zjednodušiť a zefektívniť. Pri investíciách do novej infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa podľa možnosti malo dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Zvýšenie energetickej efektívnosti navyše ponúka nákladovo efektívnu príležitosť na ďalšie znižovanie emisií uhlíka a závislosti od fosílnych palív vrátane týchto palív dovážaných z Ruska. Konkrétny priestor na zlepšenia možno nájsť v sektore stavebníctva, a to v súvislosti s obnovou budov a zavádzaním tepelných čerpadiel a diaľkového vykurovania. Zlepšenia možno dosiahnuť aj prostredníctvom elektrifikácie a poskytovania čistej energie pre energeticky náročné priemyselné odvetvia. Na to, aby Holandsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvýšenia energetickej efektívnosti.

(26)Pri odstraňovaní prekážok a podpore udržateľnej mobility by mohli pomôcť ďalšie investície do dopravnej infraštruktúry. Železničná a cestná infraštruktúra je preťažená. Holandská železničná sieť je najviac vyťažená v Európe. V záujme zvýšenia kapacity svojej železničnej siete Holandsko uplatňuje Európsky systém riadenia železničnej dopravy. V roku 2019 predstavovali odhadované náklady súvisiace s preťažením ciest (pohybujúcim sa mierne pod priemerom EÚ) 4 % ročného HDP Holandska. Investície do infraštruktúry v oblasti udržateľnej mobility môžu mať pozitívne presahové účinky na jednotný trh vzhľadom na význam holandských dopravných uzlov (prístav Rotterdam, letisko Schiphol) a ďalej znižovať vysokú závislosť krajiny od ropy (39 % energetického mixu v roku 2020).

(27)Nadmerná depozícia dusíka poškodzuje životné prostredie a brzdí stavebné a poľnohospodárske činnosti. Nadbytok dusíka štvornásobne prekračuje priemer EÚ, pričom množstvo emisií amoniaku na hektár je najvyššie v Európe. Príliš vysoká depozícia dusíka bráni dosiahnutiu cieľov v oblasti biodiverzity, ovplyvňuje kvalitu vody a vedie k tomu, že Holandsko prekračuje prahové hodnoty stanovené v smernici o dusičnanoch. V nadväznosti na rozhodnutie Štátnej rady z roku 2019 musí holandská vláda prijať opatrenia na zníženie depozície dusíka v oblastiach sústavy Natura 2000. V záujme ďalšieho zníženia depozície dusíka je potrebné prejsť na udržateľné poľnohospodárstvo, čo si vyžaduje značné investície. Poľnohospodárstvo je zodpovedné za 45 % depozitovaných objemov dusíka, najmä z dôvodu intenzívneho chovu hospodárskych zvierat. Vzhľadom na túto skutočnosť ide o krajinu s najvyššou intenzitou chovu hospodárskych zvierat v EÚ.

(28)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Holandsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Holandsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(29)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(30)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Holandska je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 3.

(31)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 4. Odporúčanie 1 zároveň prispieva k plneniu odporúčaní pre eurozónu, predovšetkým prvého z nich. Fiškálne politiky a iné politiky uvedené v odporúčaniach 1 a 4 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené so značným prebytkom bežného účtu. Politiky uvedené v odporúčaní 1 zároveň pomáhajú riešiť nerovnováhy spojené s vysokou úrovňou súkromného dlhu,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť bežné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; znížiť zvýhodňovanie dlhu domácností a deformácie na trhu s bývaním, a to aj podporou rozvoja sektora súkromného nájomného bývania a prijímaním opatrení na zvýšenie ponuky bývania; uzákoniť a zrealizovať reformu dôchodkového systému dohodnutú v rokoch 2019 a 2020;

2.urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.podporovať primeranú sociálnu ochranu pre samostatne zárobkovo činné osoby bez zamestnancov, bojovať proti nepravej samostatnej zárobkovej činnosti a znižovať stimuly vedúce k využívaniu flexibilných alebo dočasných zmlúv; riešiť nedostatok pracovných síl a zručností, predovšetkým v oblasti zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, digitálnych a technických pracovných miest a stavebníctva, a to aj zužitkovaním nedostatočne využívaného pracovného potenciálu, ktorý spočíva vo vysokom podiele pracovných miest na čiastočný úväzok a v nižšej miere zamestnanosti osôb s migrantským pôvodom; posilniť príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, a to najmä pre osoby na okraji trhu práce a neaktívne osoby;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, a to predovšetkým posilnením komplementárnych investícií do sieťovej infraštruktúry a ďalším zefektívnením postupov udeľovania povolení, zvyšovaním energetickej efektívnosti, a to najmä v prípade budov, a urýchlením investícií do udržateľnej dopravy a udržateľného poľnohospodárstva.

V Bruseli