Vzhľadom na veľmi citlivú povahu informácií, ktoré sú predmetom výmeny, je nevyhnutné, aby sa vykonávanie prístupu k digitalizácii justície založenom na súbore nástrojov, a to aj prostredníctvom tohto návrhu, uskutočňovalo spôsobom, ktorý zaručuje prísne kybernetickobezpečnostné normy. To je v súlade s prístupom uvedeným v stratégii kybernetickej bezpečnosti EÚ a v návrhu Komisie na prijatie smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii (smernica NIS2), ktorej cieľom je ďalšie zlepšenie kybernetickobezpečnostných kapacít verejných a súkromných subjektov, príslušných orgánov a Únie ako celku v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ochrany kritickej infraštruktúry. Hoci súdnictvo v členských štátoch nepatrí do rozsahu pôsobnosti návrhu smernice NIS2, je nevyhnutné, aby členské štáty zaviedli vnútroštátne opatrenia, ktoré by zaistili porovnateľná úroveň kybernetickej bezpečnosti.

Za týchto okolností Komisia navrhla prijatie harmonizovaného súboru pravidiel digitalizácie, ktoré sa zameriavajú na zlepšenie prístupu k spravodlivosti a na efektívnosť a odolnosť komunikačných tokov, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou spolupráce medzi justičnými a inými príslušnými orgánmi v cezhraničných prípadoch v EÚ [odkaz na nariadenie o digitalizácii]. V navrhovanom nariadení sa uvádza, že písomná komunikácia medzi príslušnými orgánmi zúčastňujúcimi sa na justičnej spolupráci v občianskych, obchodných a trestných veciach by mala prebiehať prostredníctvom digitálneho kanála, s výhradou odôvodnených výnimiek. Aby sa zaistilo, že komunikácia bude prebiehať jednotne v rámci pôsobnosti všetkých právnych nástrojov Únie v oblasti občianskych, obchodných a trestných vecí, je potrebné zosúladiť určité ustanovenia, ktoré už komunikáciu upravujú, s cieľom zabezpečiť „štandardne digitálnu“ výmenu informácií. Účelom týchto zmien je zaistiť právnu istotu v situáciách, v ktorých môžu existujúce predpisy upravovať komunikáciu odlišne od navrhovaného nariadenia. Vzhľadom na to, že v prípade určitého počtu dotknutých právnych aktov ide o rámcové rozhodnutia a smernice, je vhodné zmeniť ich smernicou, ktorá obsiahne aj aspekty transpozície.

Do prípravy štúdie na podporu posúdenia vplyvu Komisia zapojila služby dodávateľa Dodávateľ vykonal rôzne činnosti konzultácie so zainteresovanými stranami určené konkrétne na účely štúdie, napríklad zorganizovanie osobitnej skupiny na úrovni EÚ či vnútroštátnej konzultácie so zainteresovanými stranami o vplyvoch možností politiky, vykonal vnútroštátny prieskum, viedol individuálne rozhovory atď.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Výbor pre kontrolu regulácie prerokoval návrh posúdenia vplyvu 22. septembra 2021 a 27. septembra 2021 k nemu vydal kladné stanovisko. Výbor pre kontrolu regulácie vyjadril tieto odporúčania: 1. Analýza problému by sa mala posilniť, aby zvýraznila hlavné problémy, ktorých riešenie je cieľom tohto návrhu. Analýza by mala byť podporená dôkazmi o dobrovoľnej účasti na digitalizácii, neuznávaní elektronických dokumentov, podpisov alebo pečatí a interoperabilite. 2. V správe by sa malo vysvetliť, ako sa týmto návrhom zabezpečí súdržnosť s inými nástrojmi na úrovni EÚ určenými na zlepšenie digitalizácie, ktoré by sa mohli využiť v rámci cezhraničnej justičnej spolupráce. V správe by sa takisto malo vysvetliť, prečo členské štáty v plnej miere nevyužívajú existujúce možnosti digitalizácie. 3. Posúdenie vplyvu by sa malo posilniť jasnou prezentáciou vplyvov, najmä dotknutých investičných nákladov a zainteresovaných strán. Mali by sa ním uznať neistoty v prijatých predpokladoch a dôsledkoch, ktoré tieto predpoklady majú pre posudzované vplyvy. 4. Správa by mala obsahovať posúdenie účinkov potenciálneho zvýšenia počtu cezhraničných prípadov. Mala by sa venovať otázke, či existuje riziko, že by zlepšený prístup k spravodlivosti a efektívnejšia cezhraničná justičná spolupráca mohli viesť k oneskorenému riešeniu prípadov z dôvodu vyššieho pracovného zaťaženia sudcov a času potrebného na súdne konanie. 5. Správou by sa mali objasniť príslušné otázky týkajúce sa ochrany údajov a malo by sa uznať, že prechod z papierového formátu na digitálny prinesie iné riziká. Správa by sa mala zaoberať potenciálnymi citlivosťami súvisiacimi so skutočnosťou, že viac údajov v digitálnom formáte nemusí len uľahčovať ich prenos, ale vytvára aj problémy týkajúce sa ochrany a bezpečnosti údajov. Mali by sa zohľadniť obavy súvisiace s ochranou údajov, vyjadrené zainteresovanými stranami. Výbor pre kontrolu regulácie poslal aj dodatočné odporúčania s kontrolným zoznamom týkajúcim sa kvality. Pri riešení odporúčaní výboru pre kontrolu regulácie boli v posúdení vplyvu vykonané tieto zmeny: 1. Preformulovalo sa vymedzenie problému tak, aby vyjadrovalo skutočné problémy analyzované v oddiele 2. 2. Vysvetlila sa koherentnosť s inými iniciatívami, ako e-CODEX a e-IDAS, ako aj prepojenia s Európskym portálom elektronickej justície. 3. Upravila sa štruktúra oddielu 6 o vplyvoch základného scenára a možnostiach politiky a pri každej z možností sa uviedli hlavné vplyvy (t. j. hospodárske dôsledky, sociálne vplyvy a vplyvy na základné práva). Oddiel sa zaoberá aj tým, ako sa návrh dotkne hlavných zainteresovaných strán. 4. V oddiele 6 o vplyvoch sa objasnilo, či existuje potenciálne riziko zvýšenia počtu cezhraničných prípadov a či je kapacita súdnictva schopná absorbovať takýto vývoj. 5. Do oddielu 6 boli doplnené objasnenia týkajúce sa ochrany údajov. Posúdenie vplyvu bolo okrem toho doplnené dostupnými údajmi z podpornej štúdie a z prílohy 7 k správe. Do správy bola doplnená hospodárska analýza a náklady členských štátov. V príslušných oddieloch správy boli uvedené názory zainteresovaných strán, s ktorými sa konzultovalo. Vyriešili sa technické odporúčania, ako spojenie výsledku verejnej konzultácie s prílohou 2, číslovanie strán príloh, zrušenie prílohy s tabuľkou subsidiarity.

V posúdení vplyvu bola identifikovaná jedna nelegislatívna a jedna legislatívna možnosť politiky s troma čiastkovými možnosťami. Navrhli sa aj ďalšie možnosti, ktoré boli zamietnuté hneď na začiatku. Propagačná kampaň týkajúca sa používania digitálnych nástrojov a systému e-CODEX na komunikáciu pri cezhraničných súdnych konaniach bola zrušená, pretože sa dospelo k záveru, že taká kampaň by nepredstavovala reálnu alternatívu k regulačnému opatreniu a v žiadnom prípade by ju nebolo možné uskutočniť ako súčasť základného scenára. Možnosť elektronickej výmeny informácií a údajov prostredníctvom centralizovaného systému EÚ sa nepovažovala za vhodnú, keďže ju bolo ťažké zdôvodniť z hľadiska proporcionality a subsidiarity. Okrem toho všetky informácie, údaje a dokumenty by sa uchovávali v infraštruktúre Komisie alebo infraštruktúre subjektu spravujúceho systém (napr. eu-LISA), hoci tieto by neboli účastníkom cezhraničných výmen. Centralizovaný systém by predstavoval aj jediný bod zlyhania, pretože všetky údaje by sa ukladali na jednom mieste v porovnaní s decentralizovaným systémom, v ktorom údaje ukladá každý členský štát samostatne.

V základnom scenári, na základe ktorého sa posudzovali dve hlavné možnosti, sa nepredpokladalo žiadne opatrenie na podporu napredovania digitalizácie cezhraničnej justičnej spolupráce a používania digitálnych nástrojov na zlepšenie prístupu k spravodlivosti. Preto by zostalo používanie elektronickej komunikácie medzi orgánmi dobrovoľné. Používanie elektronických podpisov/pečatí a zodpovednosť za ochranu údajov by naďalej zostali rozdrobené. Preto dvoma možnosťami, o ktorých sa uvažovalo z hľadiska načrtnutých cieľov návrhu, boli prijatie odporúčania Komisie (nelegislatívna možnosť) alebo prijatie právneho aktu – nariadenia (legislatívna možnosť). Legislatívna možnosť by vyžadovala balík nariadenia s horizontálnymi ustanoveniami a zmenami existujúcich nariadení s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a smernice so zmenami existujúcich smerníc a rámcových rozhodnutí.

Súčasťou nelegislatívnej možnosti by bolo opatrenie na povzbudenie členských štátov, aby používali systém e‑CODEX na digitálnu cezhraničnú komunikáciu a prístup k spravodlivosti. Odporúčanie Komisie by mohlo povzbudiť členské štáty, aby zaujali harmonizovaný prístup k používaniu elektronických komunikácií vrátane videokonferencií, elektronických dokumentov, elektronických pečatí a podpisov. Vzhľadom na dobrovoľnosť tohto prístupu by členské štáty mohli slobodne vyvíjať vlastné digitálne nástroje. Takéto opatrenie by mohlo byť technicky a prevádzkovo uskutočniteľné. Nákladová efektívnosť by závisela od prístupu jednotlivého členského štátu k digitalizácii a od jeho potrieb a zdrojov. V rozsahu, v akom možnosť spĺňa ciele návrhu, by však odporúčanie nezaručovalo skutočné zavedenie digitálnych nástrojov na komunikáciu, interoperabilitu digitálneho kanála, akceptovanie elektronických dokumentov alebo spoločné normy využívania a uznávania dôveryhodných služieb.

V rámci legislatívnej možnosti sa prijmú legislatívne opatrenia (nariadenie a smernica). Nariadenie bude obsahovať pravidlá, ktorými sa zriadi zabezpečený elektronický kanál založený na systéme e-CODEX (identifikovanom ako najvhodnejšie technické riešenie v posúdení vplyvu návrhu Komisie týkajúcom sa nariadenia o systéme e-CODEX). Tento kanál, ktorý tvorí decentralizovaný informačný systém, sa bude používať na komunikáciu a výmenu informácií, údajov a dokumentov medzi súdmi a príslušnými orgánmi a v náležitých prípadoch s agentúrami SVV a orgánmi EÚ. Zavedú sa pravidlá na podporu komunikácie medzi fyzickými a právnickými osobami a súdmi a príslušnými orgánmi členských štátov vrátane pravidiel používania videokonferencie alebo inej technológie diaľkovej komunikácie. Uvedú sa úlohy prevádzkovateľov a sprostredkovateľov údajov. Táto možnosť vychádza z predpokladu, že informačné systémy na výmenu európskych vyšetrovacích príkazov a doručovanie písomností/vykonávanie dôkazov, ktoré boli vyvinuté Komisiou, sa rozšíria na všetku cezhraničnú komunikáciu súdov upravenú v nástrojoch justičnej spolupráce EÚ. Členské štáty budú schopné pripojiť svoje vnútroštátne informačné systémy do decentralizovanej siete alebo používať softvérové riešenie vyvinuté Komisiou a poskytované bezodplatne. Umožní sa tak priama komunikácia medzi súdmi a/alebo príslušnými orgánmi zúčastnenými na konaní v rámci nástrojov EÚ v cezhraničnej justičnej spolupráci v občianskych, obchodných a trestných veciach. V rámci legislatívnej možnosti sa zvažovali tri čiastkové možnosti, a to: a) povinné alebo dobrovoľné používanie digitálneho kanála; b) povinné alebo dobrovoľné prijímanie elektronickej komunikácie týkajúcej sa fyzických a právnických osôb a c) regulačný alebo neregulačný prístup k používaniu a uznávaniu dôveryhodných služieb. Smernicou sa zmenia existujúce rámcové rozhodnutia a smernice tak, aby boli v súlade s pravidlami v nariadení.

Po porovnaní možností politiky a čiastkových možností a po ich posúdení vzhľadom na ciele návrhu bola ako uprednostňovaná možnosť vybraná legislatívna možnosť. Touto možnosťou sa uloží povinnosť využívania digitálnej komunikácie (s odôvodnenými výnimkami) na komunikáciu medzi súdmi a príslušnými orgánmi (a medzi nimi a agentúrami a orgánmi v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ). Takisto sa ňou uloží povinnosť súdom a príslušným orgánom, aby prijímali elektronickú komunikáciu od fyzických a právnických osôb, a vytvorí právny základ na používanie videokonferencií alebo inej technológie diaľkovej komunikácie na ústne vypočutia v cezhraničných prípadoch a používanie a uznávanie dôveryhodných služieb.