Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti týkajúce sa určitých populácií rýb a skupín populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU · Dôvody a ciele návrhu V súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike sa musí pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácií lovených druhov zabezpečiť ich obnova a udržiavanie nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. Dôležitým nástrojom je v tejto súvislosti každoročné stanovenie rybolovných možností formou celkových povolených výlovov (TAC), kvót a obmedzení rybolovného úsilia. Cieľom tohto návrhu je stanoviť rybolovné možnosti týkajúce sa komerčne najvýznamnejších populácií rýb v Baltskom mori pre členské štáty na rok 2015. S cieľom zjednodušiť a objasniť ročné rozhodnutia o TAC a kvótach sa rybolovné možnosti v Baltskom mori stanovujú od roku 2006 osobitným nariadením. · Všeobecný kontext Vedecké odporúčania týkajúce sa populácií v Baltskom mori na rok 2015 poskytla Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) v máji 2014 a Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) v júni 2014. Návrh obsahuje dva oddiely dôležité pre riadenie rybolovu v Baltskom mori v roku 2015 prostredníctvom rybolovných možností: v jednom oddiele sa stanovujú TAC a kvóty a v druhom sa obmedzuje rybolovné úsilie prostredníctvom obmedzenia činnosti rybárskych plavidiel (počtu dní na mori). · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Rybolovné možnosti a spôsoby ich pridelenia členským štátom sa každoročne upravujú. Najaktuálnejším nástrojom je nariadenie Rady (EÚ) č. 1180/2013 z 19. novembra 2013, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori. Pre riadenie rybárstva v Baltskom mori má význam aj nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 z 21. decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1434/98 a zrušuje nariadenie (ES) č. 88/98. V nariadení Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES) č. 779/97, sa uvádzajú opatrenia na kontrolu a monitorovanie, ktoré sú potrebné na obnovenie dotknutých populácií tresky. Určujú sa v ňom aj pravidlá stanovovania TAC pri západných a východných populáciách tresky a súvisiace obmedzenia rybolovného úsilia. · Súlad s ostatnými politikami a cieľmi EÚ Navrhované opatrenia sú v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej rybárskej politiky a s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU · Získavanie a využívanie expertízy Hlavné organizácie/experti, s ktorými sa uskutočnili konzultácie Uskutočnili sa konzultácie s Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES) a Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybárstvo (STECF). Únia každý rok žiada ICES a STECF o vedecké odporúčania týkajúce sa stavu významných populácií rýb. Poskytnuté odporúčania sa týkajú všetkých populácií v Baltskom mori, pri ktorých sa navrhuje TAC. · Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultácie s Poradnou radou pre Baltské more (BSAC) prebehli na spoločnom zasadnutí jej pracovných skupín zaoberajúcich sa druhmi žijúcimi pri morskom dne a pelagickými druhmi v júni 2014 na základe posúdenia populácií rýb, ktoré vykonala ICES. Vedecký základ pre návrh poskytli ICES a STECF. Predbežné stanoviská vyjadrené k všetkým dotknutým populáciám rýb sa zvážili a v návrhu sa čo najviac zohľadnili tak, aby neodporovali existujúcim politikám ani nespôsobili zhoršenie stavu citlivých zdrojov. Vedecké odporúčania týkajúce sa obmedzení výlovu boli predmetom diskusií aj v rámci fóra BALTFISH. · Posúdenie vplyvu Na rok 2015 sa navrhuje celkový objem rybolovných možností v Baltskom mori na úrovni približne 629 000 ton, čo je v porovnaní s rokom 2014 nárast o 12 %[1]. Ak sa výpočty zakladajú na populáciách, nárast TAC sa zaznamenal pri štyroch populáciách sleďa atlantického (v priemere o 31 %), pričom pokles sa zaznamenal pri západnej populácii sleďa atlantického (o 48 %), šprote (o 17 %) a dvoch populáciách lososa (o 15 % v počte kusov). Na základe priemerných cien vylodených rýb v roku 2012 v ôsmich pobaltských krajinách[2] sa hodnota rybolovných možností týkajúcich sa populácií sleďa atlantického na rok 2015 zvýši o takmer 80 miliónov eur na celkovú hodnotu 164 miliónov eur. Najvýraznejšie zníženie sa zaznamenalo pri TAC západnej tresky, konkrétne z 32 miliónov eur v roku 2014 na 14 miliónov eur v roku 2015. Ak sa však zohľadní skutočnosť, že kvóta na tresku na rok 2013 sa využila len na 60 %, a pri predpoklade, že v rokoch 2014 a 2015 zostane miera výlovu rovnaká, bude obmedzenie kvóty menej výrazné. V návrhu sa neodzrkadľujú iba krátkodobé záujmy, ale je takisto súčasťou dlhodobého prístupu, pomocou ktorého sa intenzita rybolovu postupne zníži a bude udržiavať na dlhodobo udržateľných úrovniach. Prístup prijatý v súlade s návrhom bude mať preto v strednodobom až dlhodobom horizonte za následok stabilné rybolovné úsilie a vyššie kvóty. Očakáva sa, že dlhodobými účinkami prístupu budú udržateľnejšie rybolovné činnosti a zvýšená miera vylodení úlovku. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU · Zhrnutie navrhovaného opatrenia Účelom návrhu je stanoviť obmedzenia výlovu uplatniteľné na rybolov EÚ v záujme dosiahnutia cieľa spoločnej rybárskej politiky, teda pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácií lovených druhov zabezpečiť ich obnovu a udržiavanie nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. · Právny základ Článok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). · Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) ZFEÚ. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. · Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov. Spoločná rybárska politika je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností. Predmetným nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 16 ods. 6 a 7 a článok 17 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 môžu členské štáty podľa vlastného uváženia prideliť takéto rybolovné možnosti medzi regióny alebo prevádzkovateľov podľa kritérií stanovených v uvedených článkoch. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálny/ekonomický model si zvolia na využívanie rybolovných možností, ktoré im boli pridelené. Návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto konkrétne nariadenie prijíma Rada každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii. · Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie. Toto je návrh na riadenie rybolovu na základe článku 43 ods. 3 ZFEÚ. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. 5. DODATOČNÉ INFORMÁCIE · Zjednodušenie Návrhom sa naďalej zabezpečuje zjednodušenie správnych postupov pre subjekty verejného sektora (EÚ alebo vnútroštátne), keďže obsahuje ustanovenia podobné ustanoveniam nariadenia o rybolovných možnostiach v Baltskom mori z roku 2014. · Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh sa týka nariadenia na rok 2015, a preto neobsahuje doložku o revízii. · Podrobné vysvetlenie Návrhom sa pre členské štáty loviace v Baltskom mori stanovujú na rok 2015 rybolovné možnosti týkajúce určitých populácií alebo skupín populácií. Povinnosť vyloďovať populácie ulovené pri určitom rybolove začína platiť od 1. januára 2015. V Baltskom mori ide o rybolov populácií, na ktoré sa vzťahujú TAC a kvóty uvedené v tomto nariadení, konkrétne: rybolov malých pelagických druhov (populácie sleďa a šproty), rybolov lososa (populácie lososa), ako aj rybolov tresky (populácie tresky), pri ktorých druh určuje rybolov. Pri úlovkoch druhov, ktoré neurčujú rybolov, ale na ktoré sa vzťahujú TAC (napríklad platesa), začne v Baltskom mori povinnosť vylodiť úlovky platiť od 1. januára 2017. Po zavedení povinnosti vylodiť úlovky v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 už nebudú navrhované rybolovné možnosti odrážať vylodené množstvo, ale ulovené množstvo. Táto zmena vychádza zo získaných vedeckých odporúčaní o populáciách rýb v rybolove, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Rybolovné možnosti by sa mali stanoviť aj v súlade s článkom 16 ods. 1 (v ktorom sa spomína zásada relatívnej stability) a článkom 16 ods. 4 (v ktorom sa spomínajú ciele spoločnej rybárskej politiky a pravidlá stanovené vo viacročných plánoch). Navrhované údaje vychádzajú z aktuálnych vedeckých odporúčaní a konzultácií s BSAC. V prípade potreby sa pri stanovovaní kvót EÚ na populácie, o ktoré sa EÚ delí s Ruskou federáciou, zodpovedajúce množstvá týchto populácií odpočítali od TAC, ktoré odporučil ICES. Keďže zámerom Komisie je zaistiť udržateľné využívanie rybolovných zdrojov v súlade s politikou Únie a medzinárodnými záväzkami a zároveň zachovať stabilné rybolovné možnosti, sú ročné zmeny TAC vzhľadom na stav danej populácie čo najviac obmedzené. TAC a kvóty pridelené členským štátom sú uvedené v prílohe I k nariadeniu. Všetkých päť pelagických populácií (štyri populácie sleďa atlantického a jedna populácia šproty) a západná populácia tresky v Baltskom mori sa v roku 2015 majú loviť na úrovni maximálneho udržateľného výnosu, preto navrhované TAC zodpovedajú rybolovnej úmrtnosti maximálneho udržateľného výnosu. TAC vzťahujúce sa na lososa a platesu vo Fínskom zálive zodpovedajú koncepcii, ktorú vypracovala ICES pre populácie, za ktoré sú dostupné len obmedzené údaje. TAC vzťahujúce sa na lososa v hlavnej panve zodpovedajú pravidlám kontroly úlovkov stanoveným vo viacročnom pláne týkajúcom sa populácie lososa v Baltskom mori (KOM(2011) 470 v konečnom znení). Odporúčania a TAC týkajúce sa východnej populácie tresky musí ICES ešte oznámiť[3]. Z retrospektívnej analýzy západnej populácie tresky vyplýva, že skutočná rybolovná úmrtnosť bola vyššia než cieľová hodnota uvedená vo viacročnom pláne týkajúcom sa populácií tresky v Baltskom mori a mala by sa znížiť o 10 % v súlade s článkom 6 viacročného plánu. ICES však takéto zníženie nepovažuje za preventívne opatrenie, a preto odporúča výraznejšie zníženie, ktoré vychádza z koncepcie maximálneho udržateľného výnosu. Rada môže v súlade s článkom 7 viacročného plánu prijať TAC, ktorý je nižší než TAC vyplývajúci z uplatňovania člnku 6. Takáto výnimka nie je možná pri rybolovnom úsilí, a preto sa počet dní na mori podľa článku 8 ods. 4 musí znížiť o 10 %. ICES z dôvodu zmien pri biologických procesoch vo východnej populácii tresky neposkytla biologické referenčné hodnoty pre túto populáciu, t. j. skutočnú rybolovnú úmrtnosť. Plán sa vypracoval na základe predpokladu, že rast populácie tresky zostane nezmenený, pričom sa však tento predpoklad nepotvrdil. ICES uznala, že v uplynulých rokoch sa rast východnej populácie tresky dramaticky znížil a už viac nie je možné stanoviť biologické referenčné hodnoty. Preto podľa ICES viacročný plán týkajúci sa populácií tresky v Baltskom mori už nemožno viac použiť ako základ odporúčaní týkajúcich sa východnej populácie tresky, a namiesto toho ICES odporučila, aby TAC vychádzali z koncepcie pre populácie, za ktoré sú dostupné len obmedzené údaje. V dôsledku toho nie je možné v roku 2015 uplatňovať články 6, 7, a 8 viacročného plánu na východnú populáciu tresky, pretože pravidlá stanovenia TAC a úsilia uvedené v pláne sú založené na referenčných hodnotách. Preto je do predloženia nového viacročného plánu týkajúceho sa Baltského mora a s cieľom zabrániť preloveniu východnej populácie tresky v dôsledku chýbajúcich TAC vhodné stanoviť rybolovné možnosti na základe koncepcie, ktorú ICES vypracovala v súlade s článkom 5 ods. 1 plánu a článkom 43 od. 3 zmluvy. Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článkov 3 a 4 pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne a analytické TAC. Rada podľa článku 2 uvedeného nariadenia pri stanovovaní TAC rozhoduje o tom, na ktoré populácie sa články 3 a 4 neuplatňujú, a to konkrétne na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa zaviedol mechanizmus flexibility pri všetkých populáciách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vyloďovať úlovky stanovená v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov a bránila dosiahnutiu cieľov spoločnej rybárskej politiky, malo objasniť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú len vtedy, keď členské štáty nevyužívajú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013. 2014/0254 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti týkajúce sa určitých populácií rýb a skupín populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1) V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1380/2013[4] sa vyžaduje, aby sa prijali opatrenia upravujúce prístup k vodám a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností s ohľadom na dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správu, ktorú vypracúva Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF), a rovnako s ohľadom na každé odporúčanie získané od poradných rád zriadených za dotknuté zemepisné oblasti alebo oblasti pôsobnosti. (2) Úlohou Rady je prijímať opatrenia, ktorými sa stanovujú a prideľujú rybolovné možnosti podľa rybolovu alebo skupín rybolovu, čo podľa potreby zahŕňa aj určité funkčne súvisiace podmienky. V súlade s článkom 16 ods. 1 a 4 nariadenia 1380/2013 by sa rybolovné možnosti mali rozdeliť medzi členskými štátmi takým spôsobom, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pri každej populácii alebo rybolove, a v súlade s cieľmi spoločnej rybárskej politiky stanovenými v článku 2 ods. 2 uvedeného nariadenia. (3) Celkový povolený výlov (TAC) by sa preto mal stanoviť v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 a pri zohľadnení zásad uvedených v odôvodnení 1. (4) Pri rybolove malých pelagických druhov (sleď atlantický a šprota) a rybolove tresky a lososa v Baltskom mori sa povinnosť vylodiť úlovky uvedená v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 uplatňuje od 1. januára 2015. V článku 16 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že pri zavádzaní povinnosti vylodiť úlovky v súvislosti s určitou populáciou rýb sa pri stanovovaní rybolovných možností zohľadní prechod od stanovovania rybolovných možností na základe vylodení na stanovovanie rybolovných možností na základe úlovkov. (5) Navyše, pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú konkrétne viacročné plány, by sa v súlade s článkom 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 mali rybolovné možnosti stanoviť podľa pravidiel uvedených v predmetných plánoch. Obmedzenia výlovu a obmedzenia rybolovného úsilia týkajúce sa populácií tresky v poddivíziách 22 – 24 by sa preto mali stanoviť v súlade s plánom pre populácie tresky v Baltskom mori stanovenom v nariadení Rady (ES) č. 1098/2007[5]. (6) Z aktuálnych vedeckých odporúčaní vyplýva, že Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) nemohla určiť biologické referenčné hodnoty pre populáciu tresky v poddivíziách 25 – 32 a namiesto toho odporučila, aby TAC vzťahujúce sa na túto populáciu tresky vychádzali z koncepcie pre populácie, za ktoré sú dostupné len obmedzené údaje. Neexistencia biologických referenčných hodnôt je dôvodom, prečo sa nemožno riadiť pravidlami stanovovania rybolovných možností a miery úsilia pri populácii triesky v poddivízii 25 – 32. Nestanovenie rybolovných možností by mohlo vážnym spôsobom ohroziť udržateľnosť predmetnej populácie, a preto je vhodné určiť TAC pri tejto populácii tresky na úrovni zodpovedajúcej koncepcii, ktorú vypracovala a odporúča ICES. (7) Podľa vedeckých odporúčaní je možné začať flexibilne riadiť rybolovné úsilie pri populácii tresky v poddivízii 22 – 24 v Baltskom mori bez toho, aby sa ohrozili ciele plánu pre populácie tresky v Baltskom mori a bez zvýšenia rybolovnej úmrtnosti. Takáto flexibilita by umožnila efektívnejšie riadenie rybolovného úsilia v prípade, že rybolovné kvóty nie sú rovnomerne rozdelené medzi flotilu členského štátu, a umožnila by rýchlejšie reagovať na výmeny kvót. Členskému štátu by sa preto malo povoliť prideliť plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou dodatočné dni neprítomnosti v prístave, ak sa rovnaký počet dní neprítomnosti v prístave odníme iným plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou. (8) Využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009[6], a najmä jeho článkom 33 a 34, ktoré sa týkajú zaznamenávania úlovkov a rybolovného úsilia a oznamovania údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Preto je potrebné špecifikovať kódy týkajúce sa vylodenia populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ktoré majú členské štáty používať, keď zasielajú údaje Komisii. (9) Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článkov 3 a 4 pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne a analytické TAC. Rada podľa článku 2 uvedeného nariadenia pri stanovovaní TAC rozhoduje o tom, na ktoré populácie sa články 3 a 4 neuplatňujú, a to konkrétne na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa zaviedol mechanizmus flexibility pri všetkých populáciách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vyloďovať úlovky stanovená v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov, bránila dosiahnutiu cieľov spoločnej rybárskej politiky a zhoršila biologický stav populácií, malo stanoviť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú na analytické TAC len vtedy, keď členské štáty nevyužívajú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013. (10) S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností a zabezpečiť živobytie rybárov Únie je dôležité otvoriť rybolov, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, od 1. januára 2015. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť okamžite po jeho uverejnení, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb v Baltskom mori. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa vzťahuje na rybárske plavidlá Únie loviace v Baltskom mori. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1. „ICES“ znamená Medzinárodnú radu pre výskum mora; 2. „Baltské more“ sú zóny ICES IIIb, IIIc a IIId; 3. „poddivízia“ je poddivízia ICES Baltského mora podľa vymedzenia v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 2187/2005[7]; 4. „rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčné využívanie morských biologických zdrojov; 5. „rybárske plavidlo Únie“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii; 6. „rybolovné úsilie“ je výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých plavidiel v danej skupine; 7. „populácia“ je morský biologický zdroj, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti hospodárenia; 8. „celkový povolený výlov“ (TAC) je množstvo každej populácie, ktoré možno: i) vyloviť počas jedného roka v prípade rybolovu, pri ktorom existuje povinnosť vyloďovať úlovky podľa článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; alebo ii) vylodiť počas jedného roka v prípade rybolovu, pri ktorom neexistuje povinnosť vyloďovať úlovky podľa článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; 9. „kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine. Kapitola II Rybolovné možnosti Článok 4 TAC a prideľovanie TAC, kvóty a prípadné funkčne súvisiace podmienky sú stanovené v prílohe I. Článok 5 Osobitné ustanovenia týkajúce sa prideľovania Rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty podľa tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté: a) výmeny vykonané podľa článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; b) zníženia a prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009; c) dodatočné vylodenia povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96 alebo podľa článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013; d) množstvá zadržané podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 847/96 alebo podľa článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013; e) zníženia vykonané podľa článkov 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009. Článok 6 Podmienky vyloďovania úlovkov a vedľajších úlovkov, na ktoré sa nevzťahuje povinnosť vyloďovať úlovky Úlovky a vedľajšie úlovky platesy, sa ponechávajú na palube alebo sa vyloďujú, len ak ich ulovili rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou členského štátu, ktorý je držiteľom kvóty, a táto kvóta ešte nie je vyčerpaná. Článok 7 Obmedzenia rybolovného úsilia Obmedzenia rybolovného úsilia sa stanovujú v prílohe II. KAPITOLA III Záverečné ustanovenia Článok 8 Zasielanie údajov Keď členské štáty podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 zasielajú Komisii údaje o ulovených alebo vylodených množstvách populácií, používajú na tento účel kódy populácií stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Článok 9 Flexibilita 1. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňujú na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC. 2. Uvedené články sa však neuplatňujú, keď členské štáty využívajú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013. Článok 10 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2015. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda [1] S výnimkou východnej populácie sleďa atlantického a vrátane konvertovanej hmotnosti populácií lososa (1 kus má približne 4,5 kg). [2] EUMOFA, predbežné údaje, získané z http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home 22. 5. 2014. [3] STECF Prehľad vedeckých odporúčaní na rok 2015 – časť 1. Odporúčania týkajúce sa populácií v Baltskom mori (STECF-14-10), strana 12. [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22 – 61). [5] Nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES) č. 779/97 (Ú. v. EÚ L 248, 22.9.2007, s. 1 – 10). [6] Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1). [7] Nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 z 21. decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení (Ú. v. EÚ L 349, 31.12.2005, s. 1). PRÍLOHY k návrhu NARIADENIA RADY, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti týkajúce sa určitých populácií rýb a skupín populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori PRÍLOHA I TAC UPLATNITEĽNÉ NA RYBÁRSKE PLAVIDLÁ ÚNIE V OBLASTIACH, V KTORÝCH EXISTUJÚ TAC PODĽA JEDNOTLIVÝCH DRUHOV A PODĽA OBLASTÍ V týchto tabuľkách sú stanovené TAC a kvóty (v tonách živej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak) podľa jednotlivých populácií a funkčne súvisiace podmienky. Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES. Zásoby rýb sa uvádzajú podľa abecedného poradia latinských názvov príslušných druhov. Na účely tohto nariadenia sa uvádza porovnávacia tabuľka latinských názvov a bežných názvov: Vedecký názov || Trojmiestny abecedný kód || Bežný názov Clupea harengus || HER || sleď atlantický Gadus morhua || COD || treska škvrnitá Pleuronectes platessa || PLE || platesa veľká Salmo salar || SAL || Losos atlantický Sprattus sprattus || SPR || šprota severná Druh: || sleď atlantický || || Zóna: || poddivízia 30 – 31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Fínsko || 152 932 || || Švédsko || 33 602 || || || || || Únia || 186 534 || || || || || TAC || 186 534 || || analytický TAC Druh: || sleď atlantický || || Zóna: || poddivízia 22 – 24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Dánsko || 3 115 || || Nemecko || 12 259 || Fínsko || 2 || || Poľsko || 2 891 || Švédsko || 3 953 || || || || Únia || 22 220 || || || || TAC || 22 220 || || analytický TAC Článok 3 ods. 2 a článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňujú. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. || || || Druh: || sleď atlantický || || Zóna: || vody Únie poddivízií 25 – 27, 28.2, 29 a 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Dánsko || 3 744 || || Nemecko || 993 || || Estónsko || 19 120 || || Fínsko || 37 321 || || Lotyšsko || 4 718 || || Litva || 4 968 || || Poľsko || 42 400 || || Švédsko || 56 921 || || || || || Únia || 170 185 || || || || || TAC || neuplatňuje sa || analytický TAC Druh: || sleď atlantický || || Zóna: || poddivízia 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estónsko || 17 908 || || Lotyšsko || 20 872 || || || || || Únia || 38 780 || || || || || TAC || 38 780 || || analytický TAC || || || Druh || treska škvrnitá || Zóna: || vody Únie poddivízií 25 – 32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Dánsko || pm || || Nemecko || pm || || Estónsko || pm || || Fínsko || pm || || Lotyšsko || pm || || Litva || pm || || Poľsko || pm || || Švédsko || pm || || || || || Únia || pm || || || || || TAC || neuplatňuje sa || preventívny TAC Článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. || || || Druh: || treska škvrnitá || || Zóna: || poddivízie 22 – 24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Dánsko || 3 838 || || Nemecko || 1 877 || || Estónsko || 85 || || Fínsko || 75 || || Lotyšsko || 318 || || Litva || 206 || || Poľsko || 1 027 || || Švédsko || 1 367 || || || || || Únia || 8 793 || || || || || TAC || 8 793 || || analytický TAC Článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. || || || Druh: || platesa veľká || || Zóna: || vody Únie poddivízií 22 – 32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Dánsko || 2 327 || || Nemecko || 259 || || Poľsko || 487 || || Švédsko || 176 || || || || || Únia || 3 249 || || || || || TAC || 3 249 || || preventívny TAC Druh: || Losos atlantický || Zóna: || vody Únie poddivízií 22 – 31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Dánsko || 20 290 || (1) || Nemecko || 2 257 || (1) || Estónsko || 2 062 || (1) || Fínsko || 25 300 || (1) || Lotyšsko || 12 905 || (1) || Litva || 1 517 || (1) || Poľsko || 6 155 || (1) || Švédsko || 27 425 || (1) || || || || Únia || 97 911 || (1) || || || || TAC || neuplatňuje sa || analytický TAC Článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. __________ || || || (1) Vyjadrené počtom jednotlivých rýb. Druh: || Losos atlantický || Zóna: || vody Únie poddivízie 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estónsko || 1 029 || (1) || Fínsko || 9 005 || (1) || || || || Únia || 10 034 || (1) || || || || TAC || neuplatňuje sa || preventívny TAC __________ || || || (1) Vyjadrené počtom jednotlivých rýb. Druh: || šprota severná || || Zóna: || vody Únie poddivízií 22 – 32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Dánsko || 19 691 || || Nemecko || 12 475 || || Estónsko || 22 866 || || Fínsko || 10 308 || || Lotyšsko || 27 617 || || Litva || 9 990 || || Poľsko || 58 608 || || Švédsko || 38 067 || || || || || Únia || 199 622 || || || || || TAC || neuplatňuje sa || || analytický TAC PRÍLOHA II OBMEDZENIA RYBOLOVNÉHO ÚSILIA 1. Členské štáty udelia právo až na 132 dní mimo prístavu v poddivíziách ICES 22 – 24, s výnimkou obdobia od 1. do 30. apríla, keď sa uplatňuje článok 8 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1098/2007, rybárskym plavidlám Únie plaviacim sa pod ich vlajkou a loviacim pomocou: a) vlečných sietí, dánskych záťahových sietí a podobného výstroja s veľkosťou ôk, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm; b) žiabroviek, zakliesňovacích sietí alebo viacstenných žiabroviek s veľkosťou ôk, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm; c) nastavovacích šnúr na lovenie pri dne, lovných šnúr s výnimkou unášaných lovných šnúr, udíc a výstroje na džigovanie. 2. Členské štáty môžu odchylne od bodu 1 a v prípade, že si to vyžaduje efektívne riadenie rybolovných možností, prideliť rybárskym plavidlám Únie plaviacim sa pod ich vlajkou právo na dodatočné dni mimo prístavu, ak: a) sa zodpovedajúci počet dní mimo prístavu odníme iným plavidlám plaviacim sa pod ich vlajkou, pre ktoré v tej istej oblasti platí obmedzenie úsilia; a b) kapacita každého odovzdávajúceho plavidla vyjadrená v kW je rovnaká alebo väčšia ako kapacita prijímajúceho plavidla. 3. Počet plavidiel prijímajúcich práva podľa bodu 2 nesmie prekročiť 15 % celkového počtu plavidiel dotknutého členského štátu uvedených v bode 1.