EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 22.6.2011 
SEK(2011) 780 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
SMERNICU EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
o energetickej ú činnosti, ktorou sa menia a dop ĺňajú a následne zrušujú smernica 
2004/8/ES a smernica 2006/32/ES 
{KOM(2011) 370 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 779 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK Európa môže zníži ť svoju spotrebu primárnej energi e o 20 % do roku 2020 jednoduchým 
uplatňovaním nákladovo efektívnych opatrení na úspor u energie. Tým by sa hospodárstvo EÚ 
stalo konkurencieschopnejšie a vytvorili by sa pracovné miesta a nové podnikate ľské 
príležitosti. Energetická ú činnosť znamená aj lepšie využívanie  zdrojov energi e a zníženie 
závislosti od dovozov energi e. Znamená to menej CO 2 a ďalších škodlivých emisií, ako aj 
menší vplyv na ekosystém a lepšiu kvalitu života ob čanov. Dosiahnutím cie ľa úspor energie o 
20 % by sa navyše pomohlo realizova ť do roku 2050 víziu EÚ v súla de s Plánom prechodu na 
konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 20501. 
1. ÚVOD A  POLITICKÝ KONTEXT  
Vedúci predstavitelia EÚ  sa dohodli na dosiahnutí cieľa úspory primárnej energie o 20 % v 
roku 2020  v porovnaní so základným scenárom2. Tento cie ľ znamená úsporu primárnej 
energie (hrubá domáca spotreba mínus  spotreba na neenergetické ú čely) vo výške 368 
miliónov ton ekvivalentu ropy (Mtoe) do r oku 2020 v porovnaní s prognózou spotreby v 
uvedenom roku vo výške 1842 Mtoe.  
Akčný plán pre energetickú ú činnosť (EEAP) z roku 20063 predstavoval dôležitý prvý krok 
k dosiahnutiu cieľa úspory o 20 %, ale jeho ú čelom nebolo dosiahnu ť úplný hospodársky 
potenciál. Napriek dosiahnutému pokroku v realizácii tohto plá nu je potrebný nový stimul s 
cieľom zintenzívni ť využitie zvyšného potenciálu. Pr eto bol v roku 2011 prijatý Plán 
energetickej ú činnosti (EEP)4. 
Niektoré opatrenia uvedené v EEP je potrebné realizova ť prostredníctvom nových 
legislatívnych návrhov. Tieto návrhy zah ŕňajú stanovenie jasných politických cie ľov, rozvoj 
trhu s energetickými službami, posilnenie úlohy ve rejného sektora, zlepšenie informovanosti 
spotrebite ľov o ich spotrebe energie, ako aj zvýšenie ú činnosti pri dodávke energie. Tieto 
opatrenia úzko súvisia s rozsahom pôsobnosti dvoch existujúcich právnych nástrojov:  
smernice o energetických službách (ESD) a smernice o kogenerácii (smernica CHP)5. Zo 
strednodobého hodnotenia týchto smerníc vyp lýva, že v terajšej podobe nebudú posta čovať na 
to, aby sa dosiahli ciele politiky, a preto sa vyžaduje ich revízia. Účelom tohto posúdenia 
vplyvu je poskytnú ť analytické informácie na príp ravu revízie uvedených smerníc.  
2. V ČOM SPO ČÍVA PROBLÉM ? 
Súčasnými nástrojmi sa nedosiahne politický cie ľ EÚ spočívajúci v úspore energie o 20 %, a 
preto sa nevyužijú ani súvisiace výhody. V kaž dom odvetví (od odvetvia transformácie 
energie po odvetvie využí vania energie) existuje zostávaj úci hospodársky poten ciál, ale stále 
pretrvávajú aj podstatné prekáž ky, ako je napríklad nedostato čná politická angažovanos ť a 
nedostato čne rozvinuté trhy s nástrojmi na zvyšovanie energetickej ú činnosti, nízka miera 
informovanosti o možnostiach a nedostato čná motivácia na zavádzanie zlepšení energetickej 
účinnosti na strane dopytu a ponuky.  
3. EÚ ZOHRÁVA DÔLEŽITÚ ÚLOHU  
Právo EÚ kona ť v oblasti energetickej ú činnosti a úspor energie je zakotvené v článku 194 
ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Napriek tomu, že členské štáty preberajú ve ľa 
                                                 
1 KOM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, základný scenár je PRIMES 2007. 
3 KOM(2006) 545. 
4 KOM(2011) 109. 
5 2006/32/ES a 2004/8/ES. 
 
SK 2   SK zodpovednosti, právo EÚ kona ť bolo ustanovené z dôvodu dôležitosti energetickej ú činnosti a 
úspor energie pre dosiahnutie cie ľov EÚ  týkajúcich sa zmeny klímy, zabezpe čenia dodávok 
energie, konkurencieschopnosti a ochrany životného prostredia. Na dosiahnutie týchto cie ľov 
sú potrebné koordinované opatrenia a jednot ná politika v oblasti energetickej ú činnosti a 
úspor.  
4. HLAVNÉ CIELE POLITIKY  
Všeobecný cie ľ politiky EÚ  v oblasti energetickej ú činnosti je zníži ť spotrebu primárnej 
energie v EÚ o 20 % v porovnaní s prognózami na rok 2020. Ke ďže pokrok v dosahovaní 
tohto cie ľa nie je uspokojivý, hlavný cie ľ tohto posúdenia vplyvu je prispie ť k 
odstráneniu nedostatkov preskúmaním opatrení  vo všetkých odvetviach so zostávajúcim 
hospodárskym potenciálom. 
5. ANALYTICKÝ PRÍSTUP  
Na stanovenie základného scenára pre každú oblas ť politiky sa použil model všeobecnej 
rovnováhy PRIMES. Na analýzu pod robného hospodárskeho, sociálneho a 
environmentálneho vplyvu vybraných možností politiky sa použil model E3ME. Zdroj pre vstupné údaje a predpoklady použité pri tvorbe  modelov jednotlivých možností energetickej 
účinnosti predstavovali rôzne štúdie. 
V prípadoch, ke ď model nebolo možné vytvori ť, sa na stanovenie možného vplyvu možností 
použili hodnotenia „zdola na hor“ a jednotlivé štúdie.  
Výber najlepších možností sa opieral o pokr ok dosiahnutý existujúcimi stratégiami a 
hodnotenie zostávajúcich prekážok, ďalej o pridanú hodnotu pre EÚ, možný dosah, efektivitu, 
účinnosť a spojitos ť. 
6. A
NALYZOVANÉ MOŽNOSTI  
V analýze sa uvažovalo s troma úrov ňami možností politiky. Prvá úrove ň sa týkala potreby a 
podoby národných cie ľov energetickej ú činnosti. Druhá úrove ň analýzy sa týkala charakteru a 
vplyvu jednotlivých opatrení politiky. Nakoniec sa  na tretej úrovni skúmali alternatívne 
legislatívne prístupy.  
Možnosti politiky na prvej úrovni  
A: Národné ciele  
A1: Pokra čovať v súčasnom prístupe  
A2: Pred ĺžiť indikatívny cie ľ konečnej spotreby energie pod ľa smernice ESD do roku 2020  
A3: Komplexný indikatívny cie ľ pre každý členský štát na rok 2020  
A4: Záväzný cie ľ pre každý členský štát na rok 2020  
Možnosti politiky na druhej úrovni  
B: Povinné úspory energie  
B1: Pokra čovať v súčasnom prístupe  
B2: Zruši ť súčasné ustanovenia smernice ESD bez náhrady  
B3: Vyžadova ť od všetkých členských štátov, aby zaviedli povinné úspory energie, pri čom ich formu 
môžu stanovi ť samé  
B4: Ako v možnosti B3, ale so zosúladením k ľúčových prvkov tejto formy  
C: Ďalšie opatrenia na dosiahnutie potenciálu vo fáze kone čného využitia energie  
C1: Pokra čovať v súčasnom prístupe  
C2: Opatrenia na úsporu energie pre renováciu  budov vo vlastníctve verejných orgánov  
 
SK 3   SK C2a: Zavies ť záväzný cie ľ 3 % týkajúci sa renovácie budov vo vlastníctve verejných orgánov na 
nákladovo optimálnych úrovniach  
C2b: Zavies ť záväzný cie ľ 3 % týkajúci sa renovácie budov vo vlastníctve verejných orgánov na 
úrovniach s takmer nulovou spotrebou energie  
C2c: Zriadi ť vnútroštátnu infraštruktúru financovania a technickej pomoci týkajúcu sa renovácie 
budov vo vlastníctve verejných orgánov  
C3: Povinné zaradenie energetickej ú činnosti medzi kritériá vo verejnom obstarávaní  
C4: Dobrovo ľné opatrenia na podporu energetickej ú činnosti prostredníctvom verejného 
obstarávania  
C5: Sprísnené povinnosti spolo čností vykonávajúcich inteligentné meranie a vyú čtovanie spotreby  
C6: Dobrovo ľné opatrenia týkajúce sa merania a vyú čtovania spotreby  
C7: Povinné energetické audity a systémy hos podárenia s energiou v odvetví priemyslu  
C8: Dobrovo ľné systémy na podporu energetických auditov a využívania systémov hospodárenia s 
energiou v odvetví priemyslu  
C9: Povinnos ť členských štátov podporova ť spoločnosti poskytujúce energet ické služby (ESCO)  
C10: Dobrovo ľné opatrenia na podporu ESCO  
D: Opatrenia na dosiahnutie potenciálu vo fáze transformácie a distribúcie energie  
D1: Pokra čovať v súčasnom prístupe  
D2: Zrušenie existujúcich ustanovení  
D3: Povinné požiadavky v súvislosti s kogeneráciou a dia ľkovým vykurovaním/chladením pre nové 
elektrické priemyselné zariadenia a zariadenia s vysokou tepelnou náro čnosťou 
D4: Povinné pripájanie a prioritný prístup vysoko ú činných kogenera čných zariadení do elektriza čnej 
sústavy  
D5: Dobrovo ľné opatrenia na podporu kogenerácie a dia ľkového vykurovania/chladenia  
D6: Minimálne požiadavky na výkonnos ť pri výrobe energie  
D7: Povinnos ť regulátorov energetických sietí týkajúca sa energetickej ú činnosti  
D8: Dobrovo ľné opatrenia na zvýšenie ú činnosti transformácie, prenosu a rozvodu energie  
E: Národné správy  
E1: Pokra čovať v súčasnom prístupe  
E2: Vyžadova ť „nenáročnú“ podobu správ  
E3: Vyžadova ť podrobný výpo čet úspor a vyhodnotenie opatrení v rámci celého hospodárstva  
E4: Podávanie správ iba v národných programoch reforiem.  
E5: Kombinácia správ s inými relevantnými nástrojmi  
Možnosti politiky na tretej úrovni  
1: Ponecha ť súčasné smernice (ESD a CHP) v ich dnešnej podobe  
2: Zrušiť dve súčasné smernice bez náhrady  
3: Navrhnú ť dve samostatné revidované smernice a rozšíri ť rozsah ich pôsobnosti  
4: Zlúčiť tieto dve smernice a rozšíri ť rozsah ich pôsobnosti  
5: Použiť právny nástroj v podobe nariadenia namiesto smernice  
7. ZÁVERY : UPREDNOST ŇOVANÝ NOVÝ POLITICKÝ RÁMEC  
7.1. Uprednost ňované možnosti   
Z analýzy vyplynulo, že v tomto okamihu nie je potrebné navrhnú ť záväzné národné 
ciele.  Napriek tomu, že takéto ciele by mohli ukáza ť význam energetickej ú činnosti a posunú ť 
 
SK 4   SK ju do popredia politických programov, skuto čný výsledok prinesú až konkrétne opatrenia. Z 
tohto dôvodu sa odporú čajú iba indikatívne ciele stanovené členskými štátmi (možnos ť A3). 
Dosiahnutý pokrok je však potrebné monitorova ť a vyhodnocova ť. Ak z vyhodnotenia v roku 
2013 vyplynie, že týmto prístupom sa ohrozuj e dosiahnutie celkového európskeho cie ľa 
energetickej ú činnosti vo výške 20 %, bude potrebné prejs ť na záväzné národné ciele.  
S cieľom vyhnú ť sa potrebe stanovi ť záväzný cie ľ a zároveň zabezpečiť rovnaké výsledky by 
sa mohli predloži ť tieto opatrenia.  
Povinné úspory energie (možnos ť B4) predstavujú k ľúčový prvok pri prijím aní opatrení na 
zvýšenie energetickej ú činnosti a podpore rozvoja trhu s en ergetickými službami. Preto sa 
navrhuje zavedenie vnútroštátnych schém povinných úspor energie, ktorých cie ľom bude 
ročné zníženie kone čnej spotreby energie o 1,5 %.  Je vhodné, aby členské štáty túto 
povinnosť uložili svojim energetickým podnikom (dodávate ľom alebo distribútorom energie), 
keďže tieto subjekty disponujú informáciami o spot rebe energie svojich zákazníkov. Niektoré 
kľúčové prvky týchto schém by sa  mali na úrovni EÚ zosúladi ť (napr. úrove ň ambícií a 
metódy kalkulácie), ale členské štáty by mali ma ť možnosť upraviť ich v závislosti od 
jednotlivých okolností. Touto požiadavkou sa  úsporám energie priradí finan čná hodnota a 
zisky energetických podnikov budú závisie ť skôr od energetickej ú činnosti, než výlu čne od 
objemu dodanej energie. O čakávajú sa zna čné úspory (108 – 118 Mtoe úspory primárnej 
energie v roku 2020), zatia ľ čo náklady na zákazníka sú zanedbate ľné a rovnomerne 
rozdelené medzi kone čných spotrebite ľov energie. 
Verejný sektor by mohol z dôvodu vyššieho objemu verejných výdavkov zohrať dôležitú 
úlohu pri podpore zmeny trhu smerom k energeticky ú činnejším výrobkom, budovám a 
službám, pri čom sa navrhujú dve opatrenia. V rámci prvého opatrenia by sa mali ro čne 
renovovať 3 % budov vo vlastníctve verejných or gánov, aby dosiahli nákladovo optimálnu 
úroveň (možnos ť C2a). Výsledkom by neboli obzvláš ť vysoké úspory ener gie (približne 9 
Mtoe), ale toto opatrenie sa zrealizuje, ke ďže sú verejnos ťou pozorne sledované. Dokonca aj z 
finančného hľadiska výhody tejto možnosti pr evažujú nad nákladmi: dodato čné energetické 
investície vo výške 1,6 mld. EUR ro čne v období rokov 2010 až 2020 budú vyvážené 
úsporami vo výdavkoch na energiu o výške 1,92 mld. EUR. Po druhé, verejné orgány 
kupujúce výrobky a budovy s vysokou energetickou ú činnosťou na základe dostupných 
energetických štítkov a osved čení (možnos ť C3) budú trh posúva ť dopredu. Výsledkom by 
bol priamy vplyv v podobe usporenej ener gie v objeme 9 až 18 Mtoe v roku 2020. 
Vyžadovalo by si to zvýšené po čiatočné investície, ale celkové náklady verejných organizácií 
by sa znížili. 
Informácie o skuto čnej spotrebe energie často poskytované domácnostiam a spolo čnostiam 
prostredníctvom ú čtov za energie (možnos ť C5), ako aj ve ľkým podnikom o možnostiach 
úspory energie  prostredníctvom energetických auditov (možnos ť C7) majú význam pre 
odstraňovanie informa čného nedostatku, ktorý predstavuj e jednu z prekážok energetickej 
účinnosti. Z analýzy vyplýva, že za ťaženie kone čných spotrebite ľov a podnikov by v prípade 
oboch možností bolo relatívne nízke v porovnaní s výhodami, ktoré získajú. Aj potenciál 
úspor v rámci týchto dvoch možností je výrazný a mohol by dosiahnu ť až 90 Mtoe v prípade 
možnosti C5 a až 30 Mtoe v prípade možnosti C7. Rozsah úspor by však závisel od reakcií jednotlivých zákazníkov a vz ťahu medzi týmito opatreniami a ďalšími opatreniami na 
vnútroštátnej úrovni, ktorými by sa podporilo vy užívanie dostupných informácií zákazníkmi. 
Spoločnosti poskytujúce energetické služby  (ESCO) zohrávajú dôležitú úlohu a mohli by 
na seba prevzia ť určitú časť z požadovaných po čiatočných investi čných nákladov na 
opatrenia na zvýšenie energetickej ú činnosti. Dokonca aj na dobre zavedených trhoch s ESCO 
sú transak čné náklady pre potenciálnych zákazníkov pr íliš vysoké na to, aby jednoduchým 
 
SK 5   SK spôsobom vedeli posúdi ť ponuku dostupných služieb. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby 
členské štáty zriadili or gány monitoringu trhu a pos kytovali zoznamy ponúkaných 
energetických služieb a vzorových zmlúv (možnos ť C9). Na tieto ú čely by členské štáty 
mohli využi ť už existujúce agentúry na realizác iu stratégií zvyšova nia energetickej ú činnosti, 
a preto by pre nich táto možnos ť nepredstavovala významnú administratívnu zá ťaž. 
Na podporu účinnejšej výroby, prenosu a rozvodu energie  sa navrhuje, aby sa predložilo 
niekoľko regula čných opatrení. Sú to okrem iné ho opatrenia, ktorými sa zabezpe čí, aby sa 
zvyškové teplo z procesov výroby elektrickej en ergie a priemyselných procesov, ako aj z 
iných zdrojov premeny odpadu na energiu v prvom rade využilo na uspokojenie dopytu po 
teple v budovách a podnikoch a aby sa efektívnejš ie využívala primárna energia. To by sa 
dosiahlo požiadavkami vybavi ť nové zariadenia na výrobu a priemyselné zariadenia s 
vysokou spotrebou tepla jednotkami na rekuperáciu tepla (CHP  – kogenerácia) a zabezpe čiť 
ich napojenie so zákazníkmi prostredníctvom sústavy dia ľkového vykurovania/chladenia 
(možnosť D3). Po druhé, na zní ženie administratívnej zá ťaže a vytvorenie rovnakých 
podmienok pre všetkých je  nevyhnutné stanovi ť jasné pravidlá na pripájanie ú činných 
kogeneračných jednotiek a ich uprednost ňovanie pri prístupe do elektriza čnej sústavy 
(možnosť D4). Tým by sa kogenerácia  dostala na rovnakú úrove ň s technológiami 
obnoviteľných energií.  
Okrem toho by sa od sie ťových regula čných orgánov v energetickom priemysle malo 
vyžadova ť, aby vytvorili tarify a sie ťové predpisy, ktoré by umožnili ponúknu ť zákazníkom 
energeticky ú činné riešenia a technológie (možnos ť D7). Ke ďže by sa tým regula čným 
orgánom nepridali žiadne nové úlohy, ale namiesto toho by sa  im zadal jasný mandát na 
uprednost ňovanie energetickej ú činností v rámci ich úloh, dodato čná administratívna zá ťaž by 
nebola závažná. Takisto sa navr huje, aby Komisia monitorovala  pokrok v oblasti energetickej 
účinnosti výroby elektrickej energi e a tepla a v prípade nedostato čnej úrovne by sa po 
podrobnej analýze mali navrhnú ť ďalšie opatrenia (možnos ť D6 bis). 
Na obmedzenie administratívnej zá ťaže pri zabezpe čení riadneho vykonávania monitoringu 
pokroku sa navrhuje „nenáro čná“ podoba podávania správ (možnosť E2). Týmto 
prístupom by sa znížila administratívna zá ťaž, keďže by sa odstránili najnáro čnejšie úlohy: 
vyhodnotenie ex-ante a ex-post v sú vislosti s opatreniami jednotne j politiky. Odhaduje sa, že 
náklady by sa znížili približne na polovicu ich sú časnej úrovne. 
Z analýzy možnosti politiky na tretej úr ovni vyplynulo, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti 
smernice ESD a smernice CHP by bolo prínosom. Zlú čením týchto dvoch smerníc do jedného 
legislatívneho aktu by sa zabezpe čilo zjednodušenie a lepší súlad. 
Všetky navrhované možnosti sú prepojené a vzájomne sa dop ĺňajú. Požadované zníženie 
spotreby energie za spolo čensky prijate ľné náklady sa dostaví iba ak tieto možnosti budú 
spojené v jednom balíku. 
7.2. Celkový vplyv  
V predloženej kombinácii nástrojov dochádza v nieko ľkých prípadoch k ich prekrývaniu a 
vzájomnému pôsobeniu. Z modelovaného vp lyvu celého balíka vyplýva, že dopyt po 
primárnej energii v roku 2020 sa zníži o 19,7 % až 20,9 % v porovnaní s prognózou základného scenára pod ľa PRIMES z roku 2007, zatia ľ čo konečný dopyt sa v roku 2020 zníži 
o 15,6 % až 19,5 %. Odvetvia s najvyšší m znížením dopytu sú doprava a obytné budovy. 
Významným spôsobom sa zníži dopyt aj  v terciárnom sektore, a to v
ďaka skvalitneniu 
zariadení a zlepšeniu vykurovania a chladenia. Zlepší sa aj ú činnosť výroby a niektoré 
opatrenia na zníženie dopytu po kone čnej energii povedú k nižšej s potrebe elektrickej energie 
a tak aj k jej nižšej výrobe.  
 
SK 6   SK Opatreniami na dosiahnutie cie ľa týkajúceho sa úspory energie v roku 2020 na úrovni 20 % sa 
podporuje cie ľ znížiť emisie skleníkových plynov, najmä v odvetviach, na ktoré sa 
nevzťahuje systém ETS. V súlade s Plánom prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 
2050 sa dosiahnutím cie ľov v oblasti energetickej ú činnosti a obnovite ľných zdrojov energie 
na úrovni 20 % umožní v roku 2020 dosiahnu ť zníženie emisií skleníkových plynov o 25 %. 
V tejto súvislosti Komisia vyhlásila, že bude monitorova ť vplyv nových opatrení týkajúcich 
sa realizácie cie ľa, ktorým je dosiahnu ť energetickú ú činnosť na úrovni 20 %, na systém 
ETS6.  
Vplyvy na systém ETS sú zahrnuté pri využití  modelov zvýšenia celkovej energetickej 
účinnosti o 20 %, hoci výsledky sa výrazne od lišujú v závislosti od použitého modelu. Zatia ľ 
čo sa na základe oboch modelov predpokladá ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov, 
pokiaľ ide o vplyv na cenu v rámci systému ETS, vykazujú odlišný vplyv: pod ľa modelu 
E3ME sa predpokladá pokles ceny v rámci ETS na nulu v roku 2020, pri čom scenáre modelu 
PRIMES vykazujú ove ľa nižší vplyv (zníženie ceny z 16,5 EUR/t na 14,2 EUR/t v roku 
2020). Vysvetlenia tohto vplyvu v podobe nižšej ceny v rámci systému ETS do roku 2020, 
ktorý sa predpokladá v modeli PRIMES, okrem iného zah ŕňajú vyšší podiel modelovaných 
opatrení so znížením  emisií skleníkových plynov v se ktoroch, na ktoré sa nevz ťahuje systém 
ETS, predpoklad plného doh ľadu nad trhom, ako aj pred poklad neobmedzenej bankovej 
flexibility systému ETS do roku 2050. Je vhodné monitorova ť vplyvy navrhovaných opatrení 
na systém ETS. 
V porovnaní s referen čným scenárom7 sa dodato čné náklady na celkovú energetickú sústavu 
zvýšia o 2,6 % až 4,7 %. Vpl yvom zvýšenia energetickej ú činnosti by z krátkodobého 
hľadiska mohlo dôjs ť k zvýšeniu cien elektricke j energie zo 141 EUR/MWh na 146 
EUR/MWh z dôvodu potreby financova ť fixné náklady na opatrenia na zvýšenie energetickej 
účinnosti.8 Z dlhodobého h ľadiska by sa však tento nárast vykompenzoval st abilizáciou cien 
elektrickej energie z dôvodu nižšieho dopytu.  
Preto je možné potvrdi ť, že predkladaný balík opatrení je schopný dosiahnu ť cieľ 20 % a 
využiť ďalšie výhody, ktoré budú hmatate ľné aj po roku 2020.  Dodatočné náklady na 
dosiahnutie celkového cie ľa 20 % prostredníctvom navrhované ho súboru opatrení sú relatívne 
nízke. Celkový ekonomický, sociálny a enviro nmentálny vplyv uvedených možností prispeje 
výrazne pozitívne k stratégiám EÚ a bude slúži ť ako oporný st ĺp pre úspech stratégie Európa 
2020. 
                                                 
6 KOM(2011) 112. 
7 Referen čný scenár PRIMES 20 %. 
8 Pozri poznámku pod čiarou č. 7.