Životné prostredie, prírodné zdroje
58. zdôraz ňuje potrebu zvý šiťúsilie EÚ pri rie šení obrovských problémov v oblasti životného prostredia,
ktorým čelia mnohí chudobní ľudia, ktorých pre žitiečasto úplne závisí od prírodných zdrojov;
59. víta v tejto súvislosti nedávne záväzky Komisie –prijaté so zna čným ome škaním –pristúpi ťv oblasti
začleňovania environmentálnych h ľadísk do svojej politiky od slov k činom a zahrnú ťstratégie zamerané na
podporu trvalo udr žateľného rozvoja na popredné miesto svojho programu;
Uplat ňovanie
60. žiada Komisiu, aby k svojej stratégii pre Afriku priradila detailný ak čný plán uplat ňovania s jasným
časovým rozvrhom, detailné ozna čenie pou žitých prostriedkov a finan čných zdrojov (vrátane finan čných
záväzkov členských štátov), ozna čenie rôznych úrovní intervencie (miestna, národná, regionálna, celoafrická)
a úlohy ka ždej z nich, a ozna čenie skuto čného spolo čného mechanizmu monitorovania na hodnotenie
pokroku (zah ŕňajúceho Európsky parlament a AÚ);
61. trvá na tom, že tento plán uplat ňovania musí pokrýva ťcelú Afriku vrátane severnej Afriky, subsahar-
skej Afriky a Ju žnej Afriky, pre ktoré v sú časnosti existujú oddelené nariadenia a dohody (nariadenie MEDA,
dohoda z Cotonou a pre Ju žnú Afriku Dohoda o obchode, rozvoji a spolupráci a nariadenie EPRD)
a oddelená zodpovednos ťna úrovni Komisie, a žiada Komisiu, aby nazna čila, ako ich bude koordinova ť
a zla ďovaťs cie ľom prispie ťk uplatneniu priorít, ktoré pre celý kontinent predlo žila AÚ;
62. vyzdvihuje skuto čnosť,že podstata návrhov, ktoré horeuvedené oznámenie Komisie obsahuje, spo číva
v uplat ňovaní existujúcich národných a regionálnych programov, a ľutuje, že v tomto smere nepadli nové
návrhy na vylep šenie ich uplat ňovania alebo na adaptáciu ich cie ľov a programovania činností na nové
priority, a že ako dôsledok tohto nového strategického dokumentu a nového vývoja v Afrike (najmä vytvo-
renia AÚ a jej in štitúcií) sa nenavrhla revízia existujúcich strategických dokumentov krajín a národných
a regionálnych indikatívnych programov;
63. vyjadruje sklamanie nad tým, že navrhovanému finan čnému rámcu chýbajú ambície: Komisia hovorí
len o mo žnosti získania ďalších finan čných prostriedkov na obdobie „po 9. Európskom rozvojovom fonde “
a nediskutuje o mo žnosti pou žitia odpustenia dlhu ako prostriedku na získanie ďalších finan čných prostried-
kov pre RCM;
*
**
64. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam členských štátov, AÚ
a krajinám AKT.
P6_TA(2005)0446
Rozvojová politika Európskej únie „Európsky konsenzus “
Uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu spolo čného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu
a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie „Európsky konsenzus “(2004/2261(INI))
Európsky parlament ,
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom: Návrh spolo čného vyhlásenia Rady, Európskeho
parlamentu a Komisie o európskej rozvojovej –„Európsky konsenzus “(KOM(2005)0311),
— so zrete ľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (CESE 1072/2005),C 280 E/484 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
— so zrete ľom na stanovisko Výboru regiónov (CdR 224/2005),
— so zrete ľom na hodnotenie rozvojovej politiky ES, ktoré uskuto čnili Európske stredisko pre riadenie
rozvojovej politiky, Overseas Development Institute a Instituto Complutense de Estudios Internacionales
(február 2005),
— so zrete ľom na správu Výboru OECD pre rozvojovú pomoc (DAC/OECD) o rozvojovej spolupráci
Európskeho spolo čenstva (2002),
— so zrete ľom na Rímsku deklaráciu o harmonizácii z 25. februára 2003 a Parí žsku deklaráciu
oúčinnosti pomoci z 2. marca 2005,
— so zrete ľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje Rozvojové ciele milénia
(RCM) ako kritériá odstránenia chudoby, spolo čne ur čené medzinárodným spolo čenstvom,
— so zrete ľom na priebe žné správy o ľudskom rozvoji, vypracované v rámci Rozvojového programu OSN
(UNDP),
— so zrete ľom na správu vypracovanú v rámci miléniového hodnotenia ekosystému nazvanú: Život nad
naše pomery: Prírodné zdroje a ľudské blaho (2005),
— so zrete ľom na správu Konferencie OSN o obchode a rozvoji (UNCTAD) 2002 nazvanú: Najmenej
rozvinuté krajiny: únik z pasce chudoby,
— so zrete ľom na kone čné znenie deklarácií a záverov medzinárodných konferencií, predov šetkým Medzi-
národnej konferencie o financovaní rozvoja (Monterrey, 2002), Svetového summitu o trvalo udr žateľ-
nom rozvoji (Johannesburg, 2002), Svetového summitu o sociálnom rozvoji (Koda ň, 1995), 3. konfe-
rencie OSN o najmenej rozvinutých krajinách (Brusel, 2001), 4. ministerskej konferencie WTO (Doha,2001), 4. svetovej konferencie o ženách (Peking, 1995), Medzinárodnej konferencie o populácii a roz-
voji (ICPD) (Káhira, 1994), mimoriadneho zasadania Valného zhroma ždenia OSN v r. 1999
o zhodnotení napredovania v dosahovaní cie ľov konferencie ICPD ( „Káhira + 5 “), Svet vhodný pre
život detí (New York, máj 2002) a Svetového fóra o vzdelávaní (Dakar, 2000),
— so zrete ľom na záväzky, ktoré pred konferenciou v Monterrey prijala EÚ na summite v Barcelone
v marci 2002,
—
so zrete ľom na svoje rozhodnutie z 1. marca 2001 o oznámení Komisie Rade a Európskemu parla-
mentu o politike rozvoja Európskej únie, (1)
— so zrete ľom na vyhlásenie o rozvojovej politike Európskeho spolo čenstva (DPS), ktoré Rada a Komisia
prijali 10. novembra 2000,
— so zrete ľom na závery zasadania Rady pre v šeobecné zále žitosti a vonkaj šie vz ťahy (GAERC)
z 22. –23. novembra 2004 a z 23. –24. mája 2005,
— so zrete ľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2005 o úlohe Európskej únie pri dosahovaní Rozvojových
cieľov milénia (RCM) (2),
— so zrete ľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 o záva žných a zanedbávaných chorobách
v rozvojových krajinách (3),
— so zrete ľom na správu Európskej komisie z 29. októbra 2004 o Rozvojových cie ľoch milénia na roky
2000 –2004 (SEK(2004)1379),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru z 12. apríla 2005 nazvané: Urýchlenie pokroku smerom k splneniu Rozvojovýchcieľov milénia –prínos Európskej únie (KOM(2005)0132),
(1) Ú. v. ES C 277, 1.10.2001, s. 130.
(2) Prijaté texty, P6_TA(2005)0115.
(3) Prijaté texty, P6_TA(2005)0341.18.11.2006 SK C 280 E/485 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
— so zrete ľom na správu vypracovanú pracovnou skupinou projektu OSN Milénium pod vedením profe-
sora Jeffreyho Sachsa: Investovanie do rozvoja: praktický plán na dosiahnutie rozvojových cie ľov milé-
nia,
— so zrete ľom na mnohostranné dohody o životnom prostredí (MEA) týkajúce sa klimatických zmien,
úbytku ozónovej vrstvy, biologickej diverzity, mokrín, roz širovania pú ští, nebezpe čných odpadov a per-
zistentných organických zne čisťujúcich látok,
— so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
— so zrete ľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0319/2005),
Európsky konsenzus
1. víta iniciatívu týkajúcu sa tripartitného vyhlásenia o spolo čnej vízii EÚ v oblasti rozvoja a zdôraz ňuje,
že je potrebné, aby sa Parlament plne a v rovnakej miere ako ostatné orgány zapájal prostredníctvom
postupu podobného spolurozhodovaciemu postupu s cie ľom výrazne prispie ťk lep šej koherencii, koordiná-
cii, vzájomnému dop ĺňaniu sa, kvalite a ú činnosti rozvojovej politiky;
2. víta navrhnuté spolo čné vyhlásenie a navrhuje, aby sa jeho oficiálny štatút jasne stanovil ako záväzný
rámec rozvojovej politiky pre opatrenia Európskej únie a jej členských štátov zamerané na v šetky rozvojové
krajiny definované DAC/OECD, a okrem toho po žaduje objasnenie toho, v akom vz ťahu bude toto spolo čné
vyhlásenie k finan čnému nástroju rozvojovej spolupráce;
3. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že návrh neobsahuje žiadne konkrétne vyjadrenia o hodnoteniach –
zhľadiska ú činnosti a získaných skúseností –doteraz poskytnutej pomoci EÚ a vyhlásenia o politike rozvoja
(DPS) 2000 a jeho dôsledkoch na pomoc Spolo čenstva;
4. víta pokus, uvedený v prvej časti horeuvedeného oznámenia, o dohodu na spolo čných cie ľoch a zása-
dách pomoci EÚ; po žaduje v šak jednozna čnosť, najmä čo sa týka priorít a spôsobu, ako zlep šiťkoherenciu
a koordináciu rozvojovej spolupráce EÚ;
5. víta pokus, uvedený v druhej časti horeuvedeného oznámenia, poskytnú ťusmernenia pre realizáciu
politiky rozvoja na úrovni Spolo čenstva; po žaduje v šak jasnú definíciu špecifickej úlohy pomoci Spolo čen-
stva, zalo ženú na analýze jej komparatívnej výhody;
6. domnieva sa, žes ú časná organizácia pomoci Spolo čenstva na úrovni Bruselu, najmä v šak oddelenie
plánovania od realizácie, nie je pre ú činnú realizáciu jej rozvojovej politiky optimálna;
7. berie na vedomie skuto čnosť,že globalizácia dosia ľprehlbovala rozdiely medzi bohatými a chudob-
nými a vyzýva na to, aby sa vyvá ženejší rozvoj stal v budúcnosti jedným z cie ľov rozvojovej politiky;
Ciele a princípy
8. zdôraz ňuje, ževšeobecným cie ľom rozvojovej spolupráce EÚ by malo by ťzníženie a kone čné odstrá-
nenie chudoby v rámci trvalo udr žateľného rozvoja; zdôraz ňuježe pojem chudoba má viacero rozmerov –
tieto sa okrem iného týkajú mo žností ľudí ako napr. spotreba a bezpe čnosťpotravín, zdravotníctvo, vzdelá-
vanie, práva, mo žnosťbyťvypo čutý, osobná bezpe čnosť, sociálna spravodlivos ť, dôstojnos ťa riadna práca;
9. súhlasí s tým, že zni žovanie chudoby –prvý krok na dosiahnutie RCM, podpora demokracie a
dobrého spravovania, ako aj re špektovanie ľudských práv sú hlavnými cie ľmi rozvoja; zdôraz ňuje v šak,že
boj proti chudobe bude úspe šný len vtedy, ak budú životné prostredie a prírodné zdroje riadené trvalo
udržateľným spôsobom a ak sa bude rovnaká dôle žitosťpripisova ťinvestovaniu do ľudí, s dôrazom pred-
ovšetkým na mláde žaženy, a to najmä v oblasti zdravia a vzdelávania, ako aj investíciám do zabezpe čova-C 280 E/486 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
nia blahobytu –s dôrazom na otázky, ako sú podnikanie, veda a technika, vytváranie pracovných miest,
dodr žiavanie práv pracovníkov, prístup k úverom, vlastnícke práva a infra štruktúra; zdôraz ňuje, že posilne-
nie postavenia žien je k ľúčom k akémuko ľvek rozvoju a že rodová rovnos ťby mala by ťústredným bodom
všetkých politických stratégií;
10. podporuje zásady naozajstného partnerstva, zodpovednosti a politického dialógu, ako aj prístupu
k rozvoju zalo ženému na právach; zdôraz ňuje význam podpory úsilia partnerských krajín o skvalitnenie
svojich dokumentov stratégie na zni žovanie chudoby za aktívnej ú časti národných parlamentov a organizácií
občianskej spolo čnosti; navrhuje, aby sa hlavné zásady dohody o partnerstve z Cotonou roz šírili na v šetky
rozvojové krajiny;
11. zdôraz ňuje dôle žitú úlohu, ktorú ob čianska spolo čnosťv rozvojových krajinách zohráva
v poskytovaní slu žieb a v podpore demokracie a ľudských práv, a žiada o vä čšiu podporu pre budovanie
kapacít pre MVO partnerských krajín; uznáva tie žvýznamnú úlohu európskej ob čianskej spolo čnosti a
v tejto súvislosti vyzýva na zjednodu šenie spôsobov podpory projektov vrátanie financovania;
12. zdôraz ňuje, že je potrebné, aby sa EÚ usilovala o demokratizáciu medzinárodných in štitúcií s cie ľom
dosiahnu ťvýraznej šie zastúpenie záujmov rozvojových krajín a zlep šenie demokracie v záujme v šetkých;
13. víta skuto čnosť,že návrh EÚ je zameraný na posilnenie monitorovania vývozu zbraní z EÚ s cie ľom
zabezpe čiť, aby sa zbrane vyrobené v EÚ nepou žili proti civilnému obyvate ľstvu, a že obsahuje konkrétne
kroky na obmedzenie nekontrolovate ľného šírenia ru čných a ľahkých zbraní; vyzýva v šak EÚ, aby prevzala
zodpovednos ťaj za vývoz zbraní v minulosti a aby zvý šila intenzitu a urýchlila programy na odstránenie
mín a odzbrojenie v regiónoch, v ktorých sa odohrali vojny;
Tematické zameranie a priority
14. víta úsilie o dosiahnutie vä čšieho zamerania sa a sústredenia pri zachovaní dostato čnej flexibility;
vyjadruje po ľutovanie nad absenciou jednozna čných priorít medzi predlo ženými ak čnými témami, najmä
na úrovni Spolo čenstva, a po žaduje objasnenie výberu cie ľov, ak čných tém a priorít;
15. znovu zdôraz ňuje význam, ktorý by sa mal priklada ťľudským právam pri navrhovaní, organizovaní
a monitorovaní projektov, ktoré EÚ financuje alebo spolufinancuje;
16. zdôraz ňuje, že otázky, ako sú prevencia a lie čba HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy a podpora sexu-
álneho a reproduk čného zdravia, rodová rovnos ťa práva žien, zmier ňovanie klimatických zmien, reforma
obchodu, predchádzanie konfliktom, demokracia a dobré spravovanie (pri čom na prvom mieste je boj proti
korupcii) si zasluhujú osobitnú pozornos ť, preto že ak sa nebudú ú činne rie šiť,m ô žeb y ťďalšie úsilie
o rozvoj zbyto čné;
17. navrhuje, aby sa v spolo čnom vyhlásení venovala vä čšia pozornos ťtýmto otázkam:
— mnohé krajiny s nízkym príjmom zaostávajú v dosahovaní RCM týkajúcich sa zdravia; vä čšina z nich
potrebuje pomoc pri príprave na mimoriadne zdravotné situácie, ako je napr. pandémia chrípky; nedo-stato čná pozornos ťsa venuje chorobám, v prípade ktorých nie sú dostupné lieky, alebo výskum liekov
je nedostato čný; zúfalý nedostatok zdravotníckeho personálu, predov šetkým v subsaharskej Afrike –čo
ječiasto čne spôsobené únikom mozgov –, predstavuje vá žny problém, ktorý si vy žaduje jednak syste-
matický prístup k zdravotníctvu a rozvoju, v ktorom by najvy ššiu prioritu malo posilnenie zdravotníc-
kych systémov a zdravotníckeho výskumu, jednak vy ššiu podporu pre zdravotníctvo a kladenie maxi-
málneho dôrazu na výsledky zdravotníctva v dokumentoch stratégie na zni žovanie chudoby,
— úloha, ktorú zohrávajú národné parlamenty, je rozhodujúca; práve preto je nutná osobitná podpora na
upevnenie a zlep šenie pracovných podmienok demokraticky zvolených parlamentov, do čoho by sa
Európsky parlament mal plne zapoji ť,18.11.2006 SK C 280 E/487 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
— podpora z pomoci Spolo čenstva ur čenej na infra štruktúru musí by ťvyvá ženejšia, musí by ťvm e n šej
miere zameraná na výstavbu ciest a vo vä čšej miere sústredená na prístup k informa čným a komuni-
kačným technológiám (IKT), vodné zdroje, energetiku a rozvoj vidieka,
— podpora rodovej rovnosti a práv žien ako základných ľudských práv nie je zásadná len sama o sebe, ale
aj otázkou sociálnej spravodlivosti, ako aj jedným z prostriedkov dosiahnutia RCM a realizácie Pekinskejakčnej platformy, Káhirského ak čného programu a Dohovoru o odstránení v šetkých foriem diskriminá-
ciežien; preto je potrebné, aby sa kládol ve ľký dôraz na rodovú rovnos ťvo v šetkých politikách a
postupoch EÚ v jej vz ťahoch s rozvojovými krajinami,
— vzhľadom na k ľúčovú úlohu základného vzdelávania a zdravotníctva by pomoc členských štátov a
Spolo čenstva mala uprednostni ťzásadu 20/20 prijatej na Svetovom samite pre sociálny rozvoj,
— vzdelanie je k ľúčom k rozvoju; jednou z najvä čších preká žok dostato čného prístupu k riadnemu den-
nému vzdelávaniu je detská práca; akáko ľvek stratégia na podporu vzdelávania musí obsahova ťopatre-
nia na boj proti v šetkým formám detskej práce,
— keďžev ä čšina chudobných ľudížijúcich na vidieku závisí od tradi čného hospodárstva zalo ž
eného na
biomase, rýchle zhor šovanie kvality lesov, pôd a morských zdrojov a rastúceho nedostatku vody
v mnohých regiónoch vá žne ohrozujú živobytie stoviek miliónov ľudí je vá žne ohrozené v dôsledku;
to si vy žaduje rozsiahle programy na znovuzalesnenie, ochranu pôdy, ochranu morských zdrojov a
riadenie vodných zdrojov,
— súčasné systémy produkcie a spotreby vytvárajú narastajúci tlak na životné prostredie a z dlhodobého
hľadiska predstavujú hrozbu pre prosperitu spolo čnosti, zhor šovanie životného prostredia pritom zasa-
huje predov šetkým chudobných ľudí,
— rozvojové krajiny nemusia nevyhnutne opakova ťchyby priemyselných krajín vedúce k zne čisteniu,
pokia ľby sa vo výrazne vy ššej miere podporovali investície do čistých a efektívnych technológií; zdô-
razňuje význam zní ženia závislosti rozvojových krajín od fosílnych palív, v neposlednom rade z dôvodu
tlaku na platobnú bilanciu, a tým aj na rozpo čty týchto krajín,
— stovky miliónov chudobných ľudí sú mimoriadne zranite ľné pohromami, ako sú zemetrasenia, tropické
búrky, záplavy, vlny tsunami alebo ve ľké suchá, a pohromy ve ľkého rozsahu rozvoj ohrozujú; zdôraz-
ňuje, žev ov ä čšine krajín s nízkym príjmom bude ťažké dosiahnu ťRCM, pokia ľnebude do stratégií
rozvoja a zni žovania chudoby riadne zahrnuté zni žovanie rizika pohrôm vrátane systémov sociálneho
poistenia v prípadoch pohromy,
— uznáva, že chudoba, nedostato čný rozvoj a nestabilné štáty vytvárajú podmienky, ktoré umo žňujú
vznik konfliktov a nových hrozieb pre bezpe čnosťvrátane medzinárodnej kriminality a terorizmu,
okrem toho tie žuznáva, že v situáciách po konflikte zohráva rozvoj dôle žitú úlohu, a to nielen
v podobe budovania in štitúcií, prestavbou sociálnej štruktúry spolo čností a podporou budovania
mieru a zmierovacích procesov,
— zamestnanos ťje dôle žitým nástrojom a podmienkou v boji proti chudobe. Preto by prioritou mali by ť
prístup k dôstojnej práci a dodr žiavanie základných dohovorov MOP;
Spôsoby pomoci, finan čné zdroje, ú činnos ťa koherencia
18. oce ňuje záväzok zvý šiťv rámci EÚ pomernú časťrozpo čtov ur čenú na pomoc s cie ľom dosiahnu ťdo
roku 2015 podiel 0,7 % hrubého národného príjmu; podporuje vytváranie inova čných mechanizmov na
financovanie rozvojovej spolupráce, ako sú napríklad medzinárodné systémy zda ňovania; zárove ňvšak zdô-
razňuje potrebu výrazne zlep šiťkvalitu pomoci, ako aj jej vyplácania, a nevyhnutnos ťzdokonali ťmeranie
výsledkov a dosahu pomoci; okrem toho by na najchudobnej šie krajiny a skupiny obyvate ľstva mal by ť
zameraný jediný súbor kritérií na pride ľovanie pomoci ES;C 280 E/488 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
19. vyzýva na zvý šenie podielu rozvojových fondov pre krajiny s nízkymi príjmami;
20. pova žuje iniciatívu za odpustenie dlhu pre vysoko zadl žené chudobné krajiny za iniciatívu
sm n o žstvom nesplnených cie ľov; vyzýva na výraznej šie odpustenie dlhov krajinám s neudr žateľným
dlhom, vlády ktorých re špektujú ľudské práva a demokraciu a vo ľné zdroje investujú zodpovedne; ďalej
zdôraz ňuje, že odpustenie dlhu by nemalo ma ťnegatívne dôsledky na podmienky hospodárskej politiky a
malo by by ťdoplnkom k oficiálnej rozvojovej pomoci;
21. pova žuje za nevyhnutné, aby sa EÚ a členské štáty aktívnej šie usilovali odha ľovaťspreneverené alebo
zneu žité finan čné prostriedky a navráti ťich tak, aby sa mohli pou žiťna svoj pôvodný ú čel;
22. po žaduje zmenu mandátu Európskej investi čnej banky (EIB) v oblasti vonkaj ších pô žičiek, ktorý by
jej umo žnil sta ťsa plne funk čnou rozvojovou bankou uskuto čňujúcou rozvojové stratégie EÚ a na základe
ktorého by mohla financova ťverejné investície do verejnoprospe šných slu žieb a zariadení;
23. vyjadruje po ľutovanie nad nedostatkom dôslednosti rozvojovej politiky v rámci EÚ, ktorý vedie
k vysokým transak čným nákladom a duplikácii práce a spôsobuje partnerským krajinám komplikácie; pod-
poruje úsilie o zlep šenie koordinácie, harmonizácie a zladenia spôsobov, akými darcovia plánujú a doru čujú
pomoc, ako sa uvádza v Parí žskej deklarácii, a verí, že takéto úsilie by sa malo vynaklada ťaj v prípade krajín
so stredne vysokým príjmom; zdôraz ňuje v šak,že navrhnuté spolo čné vyhlásenie je z h ľadiska realizácie
prílišneur čité;
24. navrhuje, aby sa EÚ –na základe zodpovednosti partnerských krajín a rozvojovej stratégie –usilovala
oužšiu koordináciu medzi rozvojovou pomocou členských štátov EÚ a Komisie prostredníctvom spolo č-
ných strategických dokumentov krajín a spolo čného viacro čného plánovania –pokia ľmožno za ú časti iných
dôležitých dvojstranných a mnohostranných darcov; po žaduje lep šiu koordináciu a vzájomné dop ĺňanie sa
zosúladením s rozpo čtovými procesmi partnerských krajín a so stratégiami zni žovania chudoby; okrem
toho navrhuje prija ťzásadu, že na základe konzultácií na úrovni krajiny by činnos ťv akejko ľvek príslu šnej
partnerskej krajine mali riadi ťnajviac 2 –3 darcovia z EÚ a ževšpecifických tematických otázkach by sa
malo usilova ťo jednozna čnú de ľbu práce;
25. zdôraz ňuje potrebu úzkeho prepojenia EÚ a jej členských štátov s medzinárodnými organizáciami
zapojenými do rozvojovej práce, ako sú napríklad fondy, programy a agentúry Organizácie spojených náro-
dov vrátane Rozvojového programu OSN (UNDP), Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu,s cie ľom zvý šiťkoherenciu rozvojovej politiky EÚ a zabráni ťprekrývaniu sa vykonávanej práce vzh ľadom
na medzinárodne dohodnuté ciele;
26. zdôraz ňuje, že EÚ by sa mala zameriava ťna lep šiu koordináciu politík jednotlivých členských štátov
v rámci Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu;
27. zdôraz ňuje,že Komisia by nemala by ťvnímaná ako 26. darca EÚ; namiesto toho by pridaná hodnota
pomoci Spolo čenstva mala by ťurčená a odsúhlasená tak, aby sa osobitná pozornos ťvenovala mo žnosti
zvýšenia koordinácie, vzájomného dop ĺňania sa a koherencie, rozsahu pomoci Spolo čenstva, vnímaniu
neutrality Komisie, jej práce v oblasti spravovania, demokracie a ľudských práv, jej úlohy ako globálneho
hráča, jej mo žnej úlohy ako intelektuálneho ohniska európskej rozvojovej politiky, at ď.;
28. súhlasí s tým, že osobitné podmienky pomoci, ktoré darcovia stanovujú vzh ľadom na svoje historické
hospodárske záujmy, sú málokedy ú činné; zdôraz ňuje v šak,ževšeobecná podpora z rozpo čtu ako prefero-
vaný mechanizmus pomoci si vy žaduje ďalšiu kontrolu a malo by sa o nej uva žovaťlen v prípadoch, ke ďsú
na to vhodné podmienky a ke ďsú zavedené ú činné kontrolné systémy, napr. prostredníctvom nezávislých
komisií pod doh ľadom národných parlamentov. V
šade, kde je to mo žné, by sa Komisia a členské štáty mali
usilova ťočo naj širšie vyu žívanie v šetkých mo žností od projektovej pomoci po celoodvetvové prístupy a od
nich po priamu podporu z rozpo čtu;18.11.2006 SK C 280 E/489 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005
29. vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu predlo žila kritériá, pod ľa ktorých posudzuje potrebu
podpory pre rozvojové krajiny a ú činnos ťposkytovanej podpory, štatistické údaje o u žposkytnutej podpore
a kontrolný systém vyhodnocovania ú činnosti realizácie podpory s cie ľom ich ďalšieho zlep šenia;
30. poukazuje na vá žne nedostatky v Komisii súvisiace s prevládajúcimi otázkami, ako sú práva die ťaťa,
rodová rovnos ťa práva žien, zdravotné postihnutie a životné prostredie; víta úsilie o výraznej šie zoh ľadnenie
otázky rovnosti v tvorbe, plánovaní, realizácii a hodnotení politík a zdôraz ňuje, že na dosiahnutie pokroku
je nevyhnutné, aby sa výrazne posilnilo vzdelávanie a školenia pracovníkov v ústredí aj na úrovni krajín;
31. podporuje úsilie o koherenciu politík, ktoré by mali by ťriadené takým spôsobom, aby ostatné poli-
tiky skôr podporovali, ne žnaštrbovali ciele a výsledky rozvojových politík, žiada o naliehavé konanie
v prípade tých politík EÚ, ktoré sú z tohto h ľadiska obzvlá šťnegatívne, ako napr. obchod, dohody
v oblasti spolo čnej po ľnohospodárskej politiky a rybného hospodárstva; kladie dôraz na to, aby sa rozvojo-
vým krajinám umo žnilo dodr žaťnormy EÚ týkajúce sa bezpe čnosti potravín, výrobkov a látok, aby sa tieto
normy nestali preká žkami v prístupe na trhy EÚ; okrem toho po žaduje postupné zru šenie (do piatich rokov)
všetkých foriem podpory vývozu vrátane skrytej podpory v podobe vývozných úverov, potravinovej
pomoci, exportných obchodných podnikov, viazanej pomoci;
32. podotýka, že v posledných troch desa ťročiach sa najmenej rozvinuté krajiny stali čistými dovozcami
potravín, a preto vyzýva na posun zamerania po ľnohospodárskej politiky takým spôsobom, aby sa upred-
nost ňovala bezpe čnosťpotravín;
33. zdôraz ňuje, že rozvojová politika je jedným z nieko ľkých nástrojov na rie šenie základných prí čin
neistoty, ale že by nemala by ťpodriadená bezpe čnostnej politike, a že akáko ľvek činnos ťpodniknutá
v rámci rozvojovej spolupráce by mala by ťv súlade s definíciou oficiálnej rozvojovej pomoci OECD/DAC;
34. zdôraz ňuje,že spravodlivá politika medzinárodného obchodu, ako aj rozvíjanie obchodných podmie-
nok v rozvojových krajinách majú pre rozvoj nesmierny význam; preto zdôraz ňuje význam posilnenia
strany ponuky vrátane budovania kapacít partnerských krajín tak, aby tieto mohli premie ňaťobchodné
príle žitosti na hnaciu silu rozvoja; v tejto súvislosti zdôraz ňuje význam oblastí, ako sú po ľnohospodárstvo
a bezpe čnosťpotravín, a vyzdvihuje dôle žitú úlohu malých a stredných podnikov;
35. je presved čený, že základom rozvojovej politiky musí by ťuznanie práva krajiny alebo regiónu na
demokratické ur čenie vlastných politík, priorít a stratégií na ochranu živobytia a sociálnych, hospodárskych
a kultúrnych práv svojho obyvate ľstva a že Komisia a členské štáty by mali tieto zásady dodr žiavať;
36. víta čoraz hlb šie chápanie skuto čnosti, že otváranie trhov musí ma ťsprávnu postupnos ťa zdôraz ňuje
že to zah ŕňa aj právo rozvojových krajín naplánova ťsi tempo a smerovanie liberalizácie obchodu na základe
svojich rozvojových cie ľov;
*
**
37. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.C 280 E/490 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 17. novembra 2005