EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 14.6.2011 
SEK(2011) 751 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
Dokument sprevádzajúci 
 
Návrh 
 
o minimálnych zdravotných a bezpe čnostných požiadavkách tý kajúcich sa vystavenia 
pracovníkov rizikám vypl ývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) 
(20. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) 
{KOM(2011) 348 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 750 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK OBSAH 
1. POLITICKÝ KONTEXT............................................................................................. 2 
2. KONZULTÁCIE A EXPERTÍZA............................................................................... 2 3. VYMEDZENIE PROBLÉMU..................................................................................... 2 4. CIELE ....................................................................................................................... ... 5 
5. MOŽNOSTI ................................................................................................................. 6 6. ANALÝZA VPLYVU ................................................................................................. 7 7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ ...................................................................................... 8 8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE................................................................... 11 
 
SK 2   SK 1. POLITICKÝ  KONTEXT   
Toto posúdenie vplyvu sa zameriava na ochr anu pracovníkov vystavených pri práci vysokým 
úrovniam elektromagnetických polí (EMP). Táto záležitos ť je súčasťou všeobecnej politiky 
EÚ vymedzenej v Zmluve o fungovaní  Európskej únie (ZFEÚ) s cie ľom zabezpe čiť 
pracovníkom primeranú bezpe čnosť a ochranu zdravia pred rizikami, ktorým čelia 
pri profesijnej činnosti. 
2. PORADA  A EXPERTÍZA   
Pre legislatívne iniciatívy v oblasti sociálne j politiky sa v zmluve ustanovuje dvojfázová 
porada so sociálnymi partnermi. Prvá fáza ( článok 154 ods. 2 ZFEÚ) prebiehala od 1. júla do 
10. septembra 2009. Komisia dostala na túto konzultáciu 16 odpovedí. 
Druhá fáza porád pod ľa článku 154 ods. 3 ZFEÚ prebieha la od 20. mája do 5. júla 2010 
a bola vykonaná nezávisle od posúdenia vplyvu. Doru čených bolo 27 odpovedí. 
Výsledky možno zhrnú ť takto: 
• Celkovo odbory aj zamestnávatelia súhlas ia s tým, že terajšia smernica 
nepredstavuje ideálny nástroj a že skuto čne treba prija ť novú smernicu na ochranu 
pracovníkov v súvislosti s elektromagnetickými po ľami. Niektorí zástupcovia 
zamestnávate ľov (malé a stredné podniky a vnútro štátne organizácie) však 
naznačili, že pred smernicou uprednost ňujú nezáväzné nástroje.  
• Všeobecne sa uznáva, že limitné hodnoty stan ovené v terajšej smernici sú príliš 
nízke a zakladajú sa na príliš  konzervatívnych pr edpokladoch; kým 
zamestnávatelia uprednost ňujú uvoľnenie limitov, zástupcov ia pracovníkov chcú, 
aby sa na dlhodobé ú činky na zdravie vz ťahovala budúca smernica. 
• Vyňatie niektorých kategórií pracovníkov z rozsahu pôsobnosti smernice nevítajú 
zamestnávatelia v priemyselnom se ktore (s výnimkou výrobcov zariadení 
zobrazovacej magnetickej rezonancie). Pr e priemyselný sekt or predstavuje ur čité 
problémy aj umožnenie výnimiek z limitov vystavenia v špecifických odvetviach 
(zdravotníctvo). 
• Sociálni partneri potvr dzujú, že žiadna kategó ria pracovníkov by nemala by ť 
vylúčená z výhod akéhoko ľvek nového právneho nástroja za predpokladu, 
že nový nástroj poskytuje primeranú pružnos ť potrebnú na to, aby činnosti mohli 
pokračovať. 
• Zatiaľ čo zamestnávatelia ve ľmi podporujú pružný prístup, ktorý umož ňuje 
aj výnimky, organizácie pracovníkov sa obávajú, že pružnos ť môže zníži ť 
ochranu pracovníkov, pokia ľ neexistujú prísne kontroly. 
• Úprava limitných hodnôt vystavenia vym edzených v smernici je prijate ľná 
pre organizácie zamestnávate ľov aj pracovníkov, spolu so zavedením zónového 
prístupu s cie ľom umožni ť jednoduchšie posúdenia rizí k v menej problematických 
 
SK 3   SK situáciách. Dosiahol sa aj konsenzus týkajúci sa významu prevádzkových 
pokynov. 
• Lekárske prehliadky po stave nadmerného vystavenia nad úrove ň limitných 
hodnôt vítajú odbory ako štandardný pr ístup. Organizácie zamestnávate ľov 
a lekári vzniesli pochyb nosti týkajúce sa toho, či to bude opodstatnené v prípade 
nízkofrekven čného pásma, kde by mohlo by ť ťažké zisti ť účinky. 
• Odchýlky od limitných hodnôt pre sektor zdravotníctva s cie ľom uľahčiť ošetrenie 
zobrazovacou magnetickou rezonanciou vní majú ostatné odvetvia s nedôverou, 
zatiaľ čo odbory odporú čajú doložku o ukon čení platnosti, aby sa zabránilo 
narušeniu právnych predpisov v oblasti ochrany. 
Počas konzultácií a posúdenia vplyvu sa vo ve ľkom rozsahu konzultovalo so zástupcami 
členských štátov, s expertmi a so zú častnenými stranami. 
3. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
V čom spočíva problém? 
Toto posúdenie vplyvu sa zameriava na  ochranu pracovníkov vystavených vysokým 
úrovniam elektromagnetických pol í pri práci. Táto záležitos ť je súčasťou všeobecnej politiky 
EÚ vymedzenej v zmluve s cie ľom zabezpe čiť pracovníkom primeranú bezpe čnosť a ochranu 
zdravia pred rizikami, s ktorými sa  stretávajú pri ich profesijných činnostiach. Znamená to, 
že tento dokument sa zaoberá len (vysokým) vy stavením pracovníkov pri práci, a nie (ove ľa 
nižším) vystavením, s ktorým sa stretáva široká verejnos ť pri používaní mobilných telefónov, 
bývaní v blízkosti elektrického vedenia alebo prechádzaní cez detektory kovov na letiskách. 
Pracovníci môžu by ť vystavení elektromagnetickým poliam v mnohých oblastiach činnosti: 
patria k nim priemyselné procesy, ako je zváran ie, tesnenie, vysielanie, výroba elektriny at ď. 
alebo lekárske postupy, ako je zobrazovaci a magnetická rezonancia (MRI). Zdravotné 
dôsledky nadmerného vystavenia sa môžu líši ť v závislosti od intenzity a blízkosti zdrojov 
na jednej strane, ale aj od vlastností samotn ého elektromagnetickéh o žiarenia, napr. jeho 
frekvencie. Príznaky akútnych ú činkov sú dobre definované. Vo vysokofrekven čnom pásme 
(napr. vysielanie, radary) môže prís ť k vážnym popáleninám, zatia ľ čo v nízkofrekven čnom 
pásme (napr. zváranie, výroba a distribúcia elektrickej energie) môžu indukované prúdy 
ovplyvniť fungovanie centrálnej alebo periférnej nervovej sústa vy a vystavené osoby môžu 
mať aj závraty, nevo ľnosť, pocit kovovej chute alebo magne tické zrakové vnemy (blikanie 
v očiach). Vo ve ľmi zriedkavých prípadoch sú zaznamenané aj dramatické ú činky, keď silné 
magnety pritiahnu feromagnetický predmet a spôsobia, že zasiahne osobu, ktorá sa z neopatrnosti nachádzala medz i magnetom a kovovým predmetom. 
Problém ochrany pracovníkov vystavených EMP sa  už riešil na úrovni EÚ v roku 2004 
prijatím smernice Európske ho parlamentu a Rady 2004/40/ES
1. 
                                                 
1 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/40/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych zdravotných 
a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim 
z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (18. individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 
smernice 89/391/EHS). Ú. v. EÚ L 184, 24.5.2004, s. 1.  
 
SK 4   SK Veľmi rýchlo sa ukázalo, že smernica v podobe, v akej bola prijatá, a najmä záväzné limitné 
hodnoty vystavenia by vyvolali ve ľké problémy s vykonávaním a dokonca bránili niektorým 
základným lekárskym postupom a súvisiacemu výskumu špi čkových lekárskych aplikácií, 
ako napríklad zobrazovacia magnetická rezonanc ia. Na druhej strane  sa objavovalo mnoho 
nových vedeckých informácií preukázate ľne svedčiacich o tom, že niektoré limity vystavenia 
stanovené v smernici boli príliš  konzervatívne. Tento problém sa stal vážnym, pretože lehota 
na transpozíciu smernice členskými štátmi sa blíži. Komisia sa rozhodla vykona ť dôkladné 
preskúmanie situácie. 
Koho sa to týka a v akej miere? 
Celkovo je pod ľa údajov zú častnených strán dotknutých viac ako 1 500 000 pracovníkov 
(osoby samostatne zárobkovo činné sú vylú čené) na viac ako 200 000 pracoviskách v EÚ. 
Sektor Pracovníci Pracoviská/posúdenia 
Elektrická energia 200  000 3  000 
Zdravotníctvo 211  000 13  000 
Kovospracujúci 
priemysel 1 019  000 162  140 
Telekomunikácie 
a vysielanie  39 500 11  000 
Železnice 120  000 500 
Ostatné 50  000 25  000 
Spolu 1  639  500 214  640 
Zdroj: infromácie zú častnených strán  
Pracovníci v zdravotníctve  aj priemysle môžu by ť vystavení omnoho vyšším úrovniam, 
ako sú úrovne vymedzené pre širokú verejnos ť. Široká verejnos ť bežne nemá prístup 
do oblastí, kde sa vyskytujú vysoké úrovne vystavenia. 
V tabuľke uvedenej ďalej sa uvádzajú možné ú činky na zdravie, ktoré sa môžu vyskytnú ť 
pri rôznych profesijných činnostiach, a súvisiace frekven čné pásmo (pásma). 
Frekvenčné pásmo Súvisiace činnosti Možné zdravotné problémy 
0 Hz Technológia magnetickej 
rezonancie Zdvíhacie žeriavy Elektrochemické procesy Bezpečnostné problémy: 
nekontrolované pri ťahovanie 
feromagnetických kovov 
Zdravotné problémy:  závrate, 
pocit kovovej chuti, bolesti 
hlavy 
50 Hz Elektrické vedenia 
Výroba a distribúcia elektrickej energie Zváranie 
100 Hz – 10  000 kHz Technológia magnetickej 
rezonancie (prechodné polia) Bolesti hlavy, magnetické 
zrakové vnemy, 
Nežiaduce ú činky na periférny 
nervový systém 
 
SK 5   SK 9 kHz – Elektrické zváranie 
30 kHz –  Priemyselný induk čný ohrev  
300 kHz –  Rozhlas – stredné vlny 
Priemyselný induk čný ohrev Účinky na nervový systém 
3 MHz –  Rozhlas – stredné vlny 
Plastické zváranie Dielektrické lisovanie Indukčné tvrdenie 
Rozhlas – ve ľmi krátke vlny 
Spracovanie dreva 
300 MHz –  TV 
Diatermia GSM Dielektrická vulkanizácia 
3 GHz –  Bezpe čnostné systémy 
proti krádeži Radary Satelity  (komunikácia s nimi) 
30 GHz – Prenos digitálnych 
a analógových videosignálov Popáleniny 
Prehriatie 
Zdroj: AGORIA (BE), príru čka osvedčených postupov  
Hlavné prí činy problému  
Najnovší výskum2 naznačuje, že smernica 2004/40/ES je pr ísnejšia, ako je v niektorých 
bodoch potrebné. Od uverejnenia odporú čaní Medzinárodnej komisie pre ochranu 
pred neionizujúcim žiarením (ICNIRP) v ro ku 1998, na ktorých sa smernica zakladá, 
sú k dispozícii nové vedecké údaje týkajúce sa ú činkov nízkofrekven čných polí. Tieto údaje 
naznačujú, že niektoré terajšie limity by mohli by ť príliš nízke. 
Predovšetkým varovania z ob lasti zdravotníctva nazna čujú, že smernica 2004/40/ES 
aj s menej prísnymi odporú čaniami vylú či 5 – 8 % lie čebných postupov, pr etože vystavenie 
zdravotníckych pracovníkov pracujúcich so zariadeniami zobrazovacej magnetickej rezonancie by mohlo prekro čiť limity
3. To by bolo nežiaduce, pr etože použitie zobrazovacej 
magnetickej rezonancie má mnoho výhod pre pacientov: technika umož ňuje diagnostiku 
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, März 2010 (správa BMAS). ICNIRP Gu idelines: Guidelines for limiting exposure 
to time-varying electric and magne tic fields (1 Hz to 100 kHz) [Usmernenia ICNIRP: Usmernenia 
na obmedzenie vystavenia elektric kým a magnetickým poliam premenným v čase (1 Hz až 100 kHz)]: 
uverejnené v decembri 2010. 
3 1) Projekt VT/2007/017: An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields 
for Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment 
(Preskúmanie vystavenia elektromagnetickým po liam pracovníkov pracujúcich so zariadeniami 
zobrazovacej magnetickej rezonancie a v blízkosti takýchto zariadení); závere čná správa 
zo 4. apríla 2008.  
2) Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment [Posúdenie 
elektromagnetických polí v blízkosti zariadení využ ívajúcich magnetickú rezonanciu (MRI)], (2007) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.  
 
SK 6   SK chorôb, kde to predtým nebolo možné, a ch irurgické zákroky bez použitia röntgenového 
žiarenia, zatia ľ čo sa takmer každý týžde ň vyvíjajú nové aplikácie v prospech pacientov. 
Na druhej strane je potrebné zaisti ť aj bezpečnosť a zdravie zdravotníckeho personálu. 
Stav vykonávania právneho rámca 
Existujúce právne rámce v členských štátoch sú ve ľmi odlišné. Podrobný preh ľad sa uvádza 
v prílohe 1 k správe. Ve ľmi málo z nich už za čalo transponova ť smernicu 2004/40/ES, pri čom 
niekedy umož ňujú určitú pružnos ť, aby sa zabezpe čilo riadne používanie techník 
zobrazovacej magnetickej rezonancie ( hoci smernica 2004/40/ES takúto pružnos ť 
nepovoľuje). Iné krajiny sa v sú časnosti spoliehajú na existujúce nezáväzné normy 
alebo používajú odporú čania ICNIRP ako praktické referencie. Členské štáty zmrazili 
zavádzanie nových vnútroštátnych právnych predpi sov na transpozíciu smernice 2004/40/ES, 
pričom čakajú na objasnenie a nový návrh Komisie. 
Ak sa situácia nezmení, všetkých 27 členských štátov bude musie ť transponova ť ustanovenia 
smernice 2004/40/ES do 30. apríla 2012. To by, samozrejme, zmarilo úsilie Komisie 
o nájdenie riešení nastolených problémov s vykonávaním, a ur čite to nie je výsledok, ktorý 
očakávajú vlády, sociálni partneri a vä čšina zúčastnených strán. 
Právo kona ť a subsidiarita  
Legislatívne opatrenia v oblasti bezpe čnosti a ochrany zdravia pri práci sa zakladajú na článku 
153 ods. 1 písm. a) a odseku 2 ZFEÚ, v ktorom sa výslovne povo ľujú opatrenia na európskej 
úrovni v tejto oblasti. 
Po prijatí smernice 2004/40/ES Komisia, Parlamen t a Rada zastávali názo r, že opatrenie EÚ 
je najlepší spôsob ochrany pracovníkov pred  rizikami vyplývajúcimi z vystavenia 
elektromagnetickým poliam pri práci. Komisia v sú časnosti nevidí žiadny nový dôkaz 
pre odchýlenie sa od rozhodnutia Parlamentu a Rady z roku 2004. Potreba chráni ť 
pracovníkov má aj na ďalej zásadný význam. Vzh ľadom na situáciu uvedenú v bode 2.5 
správy a potrebu preskúmania, ktorú uznávajú všetky strany, sa zdá, že Komisia musí kona ť 
s využitím svojho práva iniciatívy. 
4. CIELE 
Na základe všeobecného cie ľa ochrany pracovníkov pri ich profesijnej činnosti je cie ľom 
v tomto prípade ochrana pred škodlivými EMP. 
Keďže vystavenie EMP predstavuje komp lexné riziko, je potrebné vymedzi ť konkrétnejšie 
opatrenia na zabezpe čenie dostato čnej ochrany pracovníkov bez toho, aby sa zbyto čne bránilo 
využívaniu a rozvoju priemyselných a lekársky ch techník alebo sa kládla neprimeraná zá ťaž 
na podniky, najmä malé a stredné podniky. 
Operačným cieľom je zabezpe čiť účinnosť opatrení na ochra nu pracovníkov vystavených 
EMP stanovením vhodných limitných hodnôt a poskytovaním primeraných informácií o potrebných opatreniach na riadenie rizík zamestnávate ľom. 
 
SK 7   SK 5. MOŽNOSTI 
Možnosť A: „Neurobi ť nič“ 
Z praktického h ľadiska to znamená, že smernica  2004/40/ES sa musí transponova ť 
do 30. apríla 2012 do právnych predpisov vo všetkých členských štátoch.  
Možnosť B: „Nová smernica s revidovanými limitmi vystavenia“ 
Smernica 2004/40/ES sa nahradí novou smer nicou s revidovanými limitnými hodnotami 
vystavenia, ktoré sú vyššie a ko predchádzajúce, sú však v súlade s vedeckými dôkazmi. 
Podrobné údaje sú uvedené v prílohe 3 k správe.  
Možnosť C1:  „Nová smernica s revidovanými limitnými hodnotami vystavenia 
a čiastočnými výnimkami“  
Smernica 2004/40/ES sa nahradí novou smernicou s revidovanými limitnými hodnotami 
vystavenia vyššími ako predchádzajúce, ktoré sú však v súlade s vedeckými dôkazmi (ako pri možnosti B). Okrem toho sa stanovia podmienené výnimky pre zobrazovaciu magnetickú rezonanciu, ktorá však bude na ďalej podlieha ť všeobecnej požiadavke na riadenie 
rizika týkajúceho sa EMP.  
Možnosť C2:  „Nová smernica s revidovanými limitmi vystavenia a úplnou výnimkou 
pre zobrazovaciu magnetickú rezonanciu“ 
Smernica 2004/40/ES sa nahradí novou smernicou s revidovanými limitnými hodnotami 
vystavenia vyššími ako predchádzajúce, ktoré sú však v súlade s vedeckými dôkazmi (ako pri možnosti B). Lekárska zobrazovacia magnetická rezonancia bude úplne oslobodená 
od všetkých požiadaviek smernice o EMP. 
Možnosť D1: „Nahradenie smernice odporú čaním“ 
Smernica 2004/40/ES sa nahradí nezáväznými odporú čaniami týkajúcimi sa vystavenia EMP 
pri práci založenými na najnovších medzinárodných odporú čaniach. Forma týchto odporú čaní 
by bola podobná ako v prípade odporú čania Rady o vystavení širokej verejnosti EMP 
z roku 1999. 
Možnosť D2: „Dobrovo ľné dohody medzi sociálnymi partnermi“ 
Smernicu 2004/40/ES nahradia dobrovo ľné dohody na európskej alebo odvetvovej úrovni 
medzi sociálnymi partnermi v súlade s článkom 154 ods. 4 ZFEÚ.  
Možnosť E: „Žiadne právne predpisy EÚ“ 
Smernica 2004/40/ES sa zruší a smernica 89/ 391/EHS (rámcová smernica) a existujúce 
vnútroštátne regula čné ustanovenia v tejto oblasti zostan ú v platnosti. Chýbajúce vnútroštátne 
predpisy v niektorých členských štátoch umožnia neregulova né vystavenia EMP pri práci, 
čím sa môže zvýši
ť riziko, obmedzi ť rovnosť atď. Pri tejto možnosti možno predpoklada ť, 
že napríklad tie krajiny, ktoré už ( čiastočne) implementovali smerni cu o EMP, by nezrušili 
svoje právne predpisy týkajúce sa EMP. 
 
SK 8   SK Tieto možnosti zú častnené strany považovali za relevant né. Medzi alternatívne možnosti, 
ktoré sa podrobne neanalyzovali, patrí prijatie  sektorovejšieho prístupu, obmedzenie právnych 
predpisov na zaistenie bezpe čných zariadení alebo výlu čné zameranie na „mäkké“ nástroje 
politiky, akými sú informa čné kampane a usmernenia. 
6. ANALÝZA  VPLYVU 
Východisko pre analýzu vplyvu 
Základom pre analýzu je predpoklad, že rá mcová smernica bola vykonaná v plnom rozsahu, 
ale konkrétna smernica o EMP ešte vykona ná nebola. Zodpovedá to skuto čnému právnemu 
stavu. 
Diskusie s expertmi a zú častnenými stranami nazna čili, že vplyv na životné prostredie 
nie je pravdepodobný, a preto sa neposudzoval. 
Sociálny vplyv 
Hlavným sociálnym vplyvom je možný vplyv na  zdravie približne 1,5 milióna pracovníkov, 
predovšetkým vrátane omnoho menšieho po čtu osobitne citlivých pracovníkov, 
napr. pracovníkov s lekárskym implantátom al ebo tehotných žien. V tejto súvislosti 
sa jednozna čne uprednost ňujú možnosti A, B a C1. Možnos ť A, ktorá je najprísnejšia, 
by mohla vies ť k prísnej ochrane len na papieri. Možnos ť C2 sa radí za tieto tri možnosti, 
pretože ochrana pracovníkov v oblastiach s vysokou mierou vysta venia je jasne slabšia ako 
pri ostatných možnostiach. 
Medzi iné významné sociálne vplyvy pa tria výhody nevyhnutných lekárskych aplikácií 
zobrazovacej magnetickej rezonancie pre verejnos ť. Možnosti A a B neposkytnú dostato čnú 
pružnosť, aby boli možné všetky takéto vyšetreni a. Všetky ostatné možnosti môžu poskytnú ť 
túto pružnos ť. 
Hospodársky vplyv 
Jednotné európske pr avidlá, ktoré umož ňujú mobilitu a výmenu, patria medzi pozitívne 
hospodárske vplyvy. Toto najlepšie zaru čujú možnosti A, B, C1 a C2, pri čom 
možnosti D1, D2 a E pravdepodobnejšie zachovajú vysokú úrove ň neistoty. 
Ďalším dôležitým hospodárskym aspektom je možnos ť rozvoja podnikania s čo najmenším 
počtom obmedzení, čo uľahčuje rast a zachovanie, či dokonca vytváranie pracovných miest 
v Európe. V tejto súvislosti sa možnosti A a B považujú za skôr obmedzujúce a brániace 
hospodárskemu rozvoju v niektorých oblastiach v rozsahu neo čakávanom pri žiadnej 
z ďalších možností. 
Náklady na zabezpe čenie súladu a administratívne náklady  
Zhrnutie celkových nákladov na zabezpe čenie súladu a administratí vnych nákladov pri každej 
možnosti:  
 
SK 9   SK Možnosť Celkové náklady (v miliónoch EUR) 
A: žiadna zmena 
smernice 
ES/2004/40 660,3 
B: nové LHV 
pre všetky 
sektory 526,9 
C1: možnos ť 
výnimiek z LHV 511,7* 
C2: vyňanie 
niektorých 
pracovníkov 497,4 
D1: iba 
nezáväzné 
odporúčania 437,1 
D2: iba sektorové 
dohody 420,2 
E: žiadne 
opatrenia EÚ 474,0 
* vrátane dôkladnejšej odbornej prípra vy v oblasti zobrazovacej magnetickej 
rezonancie 
Možnosť A je z h ľadiska realizácie najn ákladnejšia. Možnos ť B si vyžaduje nižšie náklady 
na vykonanie ako možnos ť A, pretože mnoho činností v kovospracujúcom priemysle, ako sú 
indukčný ohrev a elektrolýzy, by vo vä čšine prípadov zostal o pod revidovanými limitmi. 
Zamestnávatelia v kovospracujúcom priemysle by preto nemuseli prija ť rozsiahle opatrenia 
na zníženie vystavenia zmenou pracovných postupov. Možnos ť B je však drahšia ako ostatné 
možnosti vzh ľadom na náklady osobitne spojené so  zobrazovacou magne tickou rezonanciou. 
Náklady na ostatné možnosti budú na ve ľmi podobnej úrovni. 
Možnosti C2 a E sa posudzujú za pr edpokladu, že zamestnávatelia budú musie ť okrem 
posúdenia rizika vyžadovaného pod ľa rámcovej smernice vykona ť dodatočné posúdenie 
rizika. Zostatkové náklady vzniknú napríkla d v sektore telekomunikácií a v sektore 
výroby/prenosu energie, ktoré by pokra čovali v práci na odporú čaniach ICNIRP, 
ako sa ustanovuje v smernici 2004/40/ES, pretože pre ne nepredstavujú problém. 
Malé a stredné podniky chcú zjednodušené informácie na úrovni EÚ. Bez oh ľadu na vybranú 
možnosť budú teda potrebné jednoduché a krátke usmernenia pre jednotlivé sektory (typu 
kontrolných zoznamov). Ozna čovanie zariadení a lepšie info rmácie od výrobcov by mohli 
pomôcť pri určení tých situácií, ke ď nie je potrebné podrobnejšie posúdenie. 
 
SK 10   SK 7. POROVNANIE  MOŽNOSTÍ 
Bez ohľadu na možnos ť nemožno prínosy opísa ť bez problémov. Prínosy týkajúce sa zdravia 
sa môžu uvies ť len do tej miery, že sa ne prejaví žiadny nepriaznivý ú činok pod hranicou 
terajších alebo budúcich limitov. To by uprednost ňovalo možnosti A až C2. 
Vzhľadom na nové vedecké dôkazy, ktoré nazna čujú, že limitmi vystavenia v rámci 
možnosti B  sa zabezpe čí ochrana pred nadmerným vystavením, možnos ť A prináša len 
nevýhody obmedzenia niektorých činností a celkovo menšiu ochotu ich dodržiava ť. 
Na druhom konci spektra možnos tí sa možnosti D1 (odporú čanie), D2 (dobrovo ľné dohody) 
a E (žiadne právne predpisy EÚ) môžu zamietnu ť. Zúčastnené strany a experti vyjadrili 
výraznú podporu jednotným európskym pr ávnym predpisom, ktoré poskytujú 
zamestnávate ľom a zamestnancom právnu istotu a fyzickú bezpe čnosť. Hoci samotné EMP 
nie sú ve ľkým problémom, jednotné európske právne predpisy v tejto obl asti sa považujú 
za prispievajúce k jednotnému európskemu  trhu. Upustením od európskych opatrení 
týkajúcich sa EMP by sa okrem  toho podstatne znížila pozornos ť venovaná rizikám EMP 
a mohlo by to ma ť negatívne vplyvy na zdravie.  
Zostávajúce tri možnosti sú B (revidované  limity vystavenia), C1 (revidované limity 
vystavenia a podmienené výnimky obmedzené na ni ektoré ustanovenia týkajúce sa lekárskej 
zobrazovacej magnetickej rezonancie) a C2 (revidované limity vystavenia a úplné vy ňatia 
niektorých činností z pôsobnosti smernice). 
Možnosť B má výhodu jednotných pravidiel týkajúcich sa EMP s limitmi vystavenia, ktoré sú 
už dostato čne vysoké pre zna čný počet pracovísk, takže už neexistuje nebezpe čenstvo 
nadmerného vystavenia. V porovnaní s možnos ťou A je po čet situácií s možným nadmerným 
vystavením podstatne nižší. Možnos ť B je v súlade s najnovšími vedeckými dôkazmi. 
Nevýhodou tejto možnosti je, že existujú ur čité činnosti (ako niektoré vyšetrenia 
zobrazovacou magnetickou rez onanciou), kde je možné do časné nadmerné vystavenie. Úplné 
zastavenie týchto činností – v niektorých prípadoch úzko súvisiacich s technologickým 
pokrokom a priamo prispievajúcich k zdravi u a pohode verejnosti – je problematické. 
Možnosť C1 má výhodu jednotných pravidie l týkajúcich sa EMP vo vä čšine oblastí, 
ako v prípade možnosti B, pri čom sa umož ňujú výnimky z limitov vystavenia pre lekársku 
zobrazovaciu magnetickú rezonanciu s posilnen ými preventívnymi opatreniami v situáciách, 
keď hrozí nadmerné vystavenie. Rovnako a ko v prípade možnosti B sa tu vychádza 
z najnovších vedeckých dôkazov. Bolo by to však pružnejšie ako možnos ť B. Nevýhodou 
možnosti C1 je, že v prípade výnimiek si vyžaduj e prísnejšie a viac kontrolované pracovné 
prostredie. 
Možnosť C2 má takisto výhodu jednotných pravid iel týkajúcich sa EMP vo vä čšine oblastí 
a umožňuje pružné riešenia v situáciách, ke ď hrozí nadmerné vystavenie. Povinnosti, pokia ľ 
ide o posúdenie rizík, sú v príp ade oslobodeného sektora nižšie . Znižujú sa tým aj náklady 
na zabezpe čenie súladu. Nevýhodou tejto možnosti je riziko, že vedie k zníženiu úrovní 
ochrany pracovníkov. Táto možnos ť by okrem toho podporila vä čšie rozdiely v ochrane 
zamestnancov, čo by bolo v rozpore s obsahom a charakterom rámcovej smernice. 
Záver týkajúci sa nákladov : Náklady na možnos ť C1 sú vyššie ako pri menej prísnych 
možnostiach C2 až E. Možnos ť C1 sa s pomerne obmedzeným zvýšením nákladov radí 
pri hodnotení pred možnosti uvedené za ňou z dôvodu iných, skôr kv alitatívnych vplyvov, 
 
SK 11   SK a zaručuje vysokú úrove ň ochrany pracovníkov. Náklady mo žnosti C1 sú výrazne nižšie 
ako pri možnosti A a takmer rovnaké ako pri možnosti B, pri čom sa sektoru zobrazovacej 
magnetickej rezonancie a priemyslu ponúka pružnos ť, ktorú potrebujú. 
Komisia preto na základe týchto úvah a v súlade s výsledkami prieskumu uprednost ňuje 
možnosť C1. 
Posúdenie prieskumu 
Pri príprave posúdenia vplyvu bol vykonaný prieskum a bolo prijatých 166 odpovedí. 
Výsledky prieskumu celkovo a konzistentne ukazujú, že zú častnené strany uprednost ňujú 
možnosť C1. 
8. MONITOROVANIE  A HODNOTENIE   
V rámcovej smernici 89/391/EHS a v násl edných 19 samostatných smerniciach pod ľa jej 
článku 16 ods. 1 sa ustanovuje pravidelné preskúmanie ú činnosti ich vykonávania. Od roku 
2007 sa toto pravidelné preskúmanie ha rmonizovalo a vykonáva sa každých 5 rokov 
vo všetkých členských štátoch pre všetky rizi ká, na ktoré sa smernica vz ťahuje. Správu 
následne vypracuje Komisia. 
Dôležitou sú časťou procesu hodnotenia a monitorovania právnych predpisov EÚ v oblasti 
zdravia a bezpe čnosti pri práci sú aj výbory, v ktorých sa združujú národní experti 
z členských štátov EÚ. Patria medzi ne na jmä tripartitný pora dný výbor pre bezpe čnosť 
a ochranu zdravia pri práci zriadený na základe rozhodnu tia Rady 2003/C 218/01 a Výbor 
vedúcich predstavite ľov inšpekcie práce (SLIC) zria dený rozhodnutím Komisie 95/319/ES .