[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 22.12.2010 KOM(2010) 815 v konečnom znení 2010/0395 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU Tento návrh zohľadňuje aktuálny legislatívny a politický vývoj týkajúci sa nariadenia o rozpočtových pravidlách (ďalej len „NRP“[1]). 1. V záujme právnej zrozumiteľnosti a s cieľom zjednodušiť rokovania Európskeho parlamentu a Rady (ďalej len „legislatívny orgán“) tento návrh zlučuje dva predchádzajúce návrhy Komisie týkajúce sa revízie NRP a nahrádza ich jedným textom v štandardnom legislatívnom formáte (nejde o prepracované znenie). Dva pôvodné návrhy sa týkali na jednej strane trojročnej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách [KOM(2010) 260 v konečnom znení], ktorá sa zamerala najmä na skutočnú potrebu prehodnotiť mechanizmy plnenia rozpočtu vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu a budúce politické výzvy; a na druhej strane revízie NRP, ktorej cieľom bolo zosúladiť NRP s Lisabonskou zmluvou [KOM(2010) 71 v konečnom znení] vrátane povinností členských štátov týkajúcich sa vnútornej kontroly a auditu a ich súvisiacej zodpovednosti v rámci zdieľaného hospodárenia. Tieto dva pôvodné návrhy [KOM(2010) 260 v konečnom znení] a [KOM(2010) 71 v konečnom znení] boli preto stiahnuté. 2. Tento návrh tiež zahŕňa zmeny NRP vyplývajúce z prijatia nariadenia č. 1081/2010 týkajúceho sa vytvorenia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“)[2]. 1.1. Postup Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy sa revízia NRP uskutočňuje v súlade s riadnym legislatívnym postupom ustanoveným v článku 322 ZFEÚ. Aby si legislatívny orgán mohol vytvoriť celkový obraz o navrhovaných zmenách, spolu s NRP sa v pracovnom dokumente útvarov Komisie predkladajú aj vykonávacie predpisy k nariadeniu o rozpočtových pravidlách (ďalej len „VP“[3]). Vykonávacie predpisy obsahujú podrobnejšie rozpracované ustanovenia, ktoré dopĺňajú NRP, a budú prijaté na základe delegovaných právomocí Komisie v súlade s článkom 290 ZFEÚ. V porovnaní s dvoma predchádzajúcimi návrhmi uvedenými v bode 1 nezahŕňa tento návrh žiadne obsahové zmeny. Pracovný dokument útvarov Komisie týkajúci sa vykonávacích predpisov k NRP [SEK(2010)], ktorý Komisia predložila spolu s trojročnou revíziou, je preto naďalej plne platný. 1.2. HARMONOGRAM Je potrebné pripomenúť, že táto revízia NRP sa uskutočňuje v čase, keď prebieha príprava programov na obdobie po roku 2013. Mala by sa preto vnímať v širšom kontexte. Vzhľadom na to je dôležité, aby všetci aktéri, ktorí sa zúčastňujú na legislatívnom procese, najmä Európsky parlament a Rada, dodržali ambiciózny harmonogram tejto revízie a rešpektovali potrebu zaistiť súlad medzi rozpočtovými pravidlami, ktoré sú zakotvené v NRP, a obsahom právnych základov platných v jednotlivých odvetviach. Na tieto účely by sa mali snažiť dohodnúť na súbore právnych predpisov (nariadenie o rozpočtových predpisoch a vykonávacie predpisy) tak, aby mohol nadobudnúť účinnosť k 1. januáru 2012. Vzhľadom na obmedzenia súvisiace s riadnym legislatívnym postupom, ide o veľmi ambiciózny plán. CIEĽ NÁVRHU Rozpočet je jedným z hlavných nástrojov na vykonávanie politík EÚ. V roku 2011 sa plánuje prideliť na politiky EÚ v prospech Únie a jej občanov viac ako 126 miliárd EUR. V súčasnej hospodárskej situácii je ešte dôležitejšie, aby mechanizmy plnenia rozpočtu fungovali čo najefektívnejšie, zjednodušovali vykonávanie politík EÚ a boli zárukou, že peniaze európskych daňových poplatníkov sa využívajú riadnym spôsobom. Predovšetkým je dôležité, aby boli tieto mechanizmy jednoduché a transparentné (najmä pre konečných príjemcov finančných prostriedkov EÚ), aby poskytovali možnosť využívať aj zdroje, ktoré nepochádzajú z rozpočtu EÚ , a aby zároveň zvýšili zodpovednosť Komisie za plnenie rozpočtu, ako sa stanovuje v článku 317 ZFEÚ. NRP obsahuje všetky zásady a pravidlá, ktorými sa plnenie rozpočtu riadi. Má horizontálny charakter, t. j. uplatňuje sa na všetky oblasti výdavkov a príjmov. 2.1. ZÁKLADY PRE USKUTOčNENIE TEJTO REVÍZIE NRP by malo obsahovať len základné zásady (NRP, hlava II) a základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia. Podrobnosti by sa mali zahrnúť do VP a ustanovení tzv. „soft law“, akými sú napríklad interné usmernenia. Tieto zásady sa musia dodržiavať vo všetkých legislatívnych aktoch[4] a musia ich rešpektovať všetky inštitúcie. Uvedené zásady by sa nemali meniť a výnimky by sa mali obmedziť na nevyhnutné minimum. Pokiaľ ide o obsah, mali by sa zachovať základné prvky finančných reforiem, najmä: úloha účastníkov finančných operácií, dôležitosť rozhodnutí kolégia o financovaní týkajúcich sa operačných výdavkov, integrácia kontrol do činnosti operačných útvarov, vnútorný audit, zostavovanie rozpočtu podľa činností a aktualizácia účtovných zásad a základných pravidiel, ktoré sa vzťahujú na granty. Pravidlá verejného obstarávania by sa mali zachovať v súlade so smernicami o obstarávaní. Treba mať okrem toho na pamäti, že nie všetky problémy, ktoré súvisia s uplatňovaním týchto pravidiel, si vyžadujú úpravu NRP. Vo veľkej väčšine prípadov nie je príčinou ťažkostí, na ktoré sa poukázalo v priebehu verejných konzultácií, nariadenie o rozpočtových pravidlách alebo je možné riešiť ich výkladom. Ťažkosti vyplývajú aj z predpisov platných v jednotlivých odvetviach, ktorých detailnosť a komplexnosť významne zvyšujú riziko chyby alebo nesprávneho výkladu. Pokiaľ ide o metódu, všetky obsahové zmeny boli posúdené vzhľadom na tieto kritériá: - znížiť administratívnu záťaž príjemcov, dodávateľov a partnerov pri plnení rozpočtu, - pokiaľ je to možné, zaistiť pákový efekt rozpočtových prostriedkov, - zjednodušiť povinnosť, ktorá vyplýva Komisii z článku 317 zmluvy a ktorá sa týka plnenia rozpočtu a dosahovania cieľov jednotlivých politík, vylepšením nástrojov plnenia a zjednodušením pravidiel a postupov, - zabezpečiť riadne finančné hospodárenie a chrániť finančné záujmy Únie proti podvodom a iným protiprávnym konaniam[5]. 2.2. POTREBA REFORMY Reforma je potrebná kvôli prispôsobeniu rozpočtových pravidiel novým požiadavkám plnenia rozpočtu (spolufinancovanie s inými darcami, osobitné finančné nástroje, verejno-súkromné partnerstvá) alebo v prípadoch, kde sú základné zásady zdrojom neprimeranej pracovnej záťaže (úroky vytvorené predbežným financovaním), alebo môžu neprimerane brániť efektívnosti (zákaz plnenia rozpočtu prostredníctvom súkromnoprávnych subjektov). Takisto sa musí zjednodušiť udeľovanie grantov a zadávanie zákaziek s nízkou hodnotou. Nový postup, ktorý je stanovený v Lisabonskej zmluve a ktorý sa vzťahuje na VP, by mal vytvoriť nové prepojenie medzi NRP a VP a mal by tak viesť ku komplexnej revízii celého súboru rozpočtových pravidiel. V tejto súvislosti by sa určité ustanovenia VP, ktoré v súčasnosti vymedzujú výnimky alebo odchýlky od ustanovení NRP, mali zaviesť do samotného NRP, a VP by sa mali obmedziť len na technické podrobnosti a spôsoby vykonávania[6]. Komisia v tejto súvislosti vychádza vo svojom návrhu z nasledujúcich cieľov: - zaviesť väčšiu flexibilitu do uplatňovania rozpočtových zásad, ktoré by mali lepšie vyhovovať operačným potrebám a znížiť nadbytočnú administratívnu záťaž pre príjemcov finančných prostriedkov Únie, - zefektívniť vzťahy s partnermi pri plnení rozpočtu, ktorých Komisia poveruje riadením programov alebo častí programových akcií (projektov), najmä vzhľadom na povahu týchto partnerov (členské štáty, agentúry, EIB, verejnoprávne a súkromnoprávne hospodárske subjekty atď.) a súvisiace finančné riziká (proporcionalita), - zmeniť zameranie grantového systému, t. j. prejsť z hospodárenia vychádzajúceho z reálnych nákladov (vstupy) na systém, ktorý sa bude orientovať na výkon (výstupy), s cieľom lepšie zamerať ciele politiky a dosiahnuť výrazné zjednodušenie procedurálnych a dokumentačných požiadaviek, čo by znamenalo prínos pre príjemcov, ako aj zjednodušiť využívanie jednorazových platieb, - zabezpečiť riadne finančné hospodárenie a pritom ponechať dostatočný manévrovací priestor povoľujúcim úradníkom, aby mohli prispôsobiť prostriedky operačným obmedzeniam a finančným rizikám, ktorým čelia, - modernizovať systém riadenia rizika a kontrolné opatrenia, aby lepšie zodpovedali pravdepodobnosti výskytu chýb a súvisiacim nákladom. 2.3. ZOSÚLADENIE S LISABONSKOU ZMLUVOU Prostredníctvom Lisabonskej zmluvy (Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ), ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 2009, sa do rozpočtovej a finančnej oblasti po prvýkrát za posledné desaťročia zavádzajú výrazné zmeny. Tieto zmeny by sa mali zohľadniť v nariadení o rozpočtových pravidlách. Týkajú sa najmä týchto otázok: - zavedenie viacročného finančného rámca do zmluvy a jeho prepojenie s ročným rozpočtovým postupom: v dôsledku zavedenia viacročného finančného rámca do ZFEÚ by sa mali do nariadenia o rozpočtových pravidlách vložiť niektoré ustanovenia z mediinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení, - nový ročný rozpočtový postup a upustenie od rozlišovania medzi povinnými a nepovinnými výdavkami, čo má vplyv na ustanovenia týkajúce sa presunu rozpočtových prostriedkov a mechanizmu dočasných dvanástin, - nové ustanovenia zavedené v článku 317 ZFEÚ týkajúce sa povinností kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu spolu s bodom 44 mediinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (pre viac informácií pozri bod 4.3.1 ). Predkladaný návrh zároveň umožní zosúladiť nariadenie o rozpočtových pravidlách s Lisabonskou zmluvou, a to tak prostredníctvom technických úprav, ako aj prostredníctvom vypustenia zastaraných ustanovení. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI Návrh vychádza z výsledkov verejnej konzultácie z 19. októbra 2009[7], v rámci ktorej bolo doručených 235 príspevkov od rôznych zainteresovaných strán, ktoré plnia alebo prijímajú finančné prostriedky Únie, ako sú napríklad občania, verejné a súkromné subjekty alebo regionálne a vnútroštátne správy. Návrh sa zameriava najmä na riešenie hlavného problému identifikovaného v rámci verejnej konzultácie, ktorým je nadmerná administratívna záťaž, ktorej čelia príjemcovia finančných prostriedkov Únie. Komisia okrem toho vychádza zo skúseností svojich operačných útvarov, ktoré sa podieľali na rozsiahlych interných konzultáciách, a skúseností získaných pri predchádzajúcich revíziách. PODROBNÝ OBSAH NÁVRHU Táto revízia má tri hlavné ciele. 4.1. Zjednodušenie S cieľom zjednodušiť postupy udeľovania grantov a dosiahnuť posun smerom k prístupu, ktorý je viac zameraný na výsledky, Komisia navrhuje uľahčiť využívanie jednorazových platieb a iných nástrojov , ktoré jej umožnia primerane posúdiť a stanoviť ex ante výšku sumy potrebnej na realizáciu projektu. V budúcnosti by sa grant vo väčšej miere vyplácal na základe takéhoto posúdenia ex ante , na základe dôkazu o dokončení projektu. Komisia okrem toho navrhuje zrevidovať pravidlá, podľa ktorých musia z predbežného financovania plynúť úroky. Súčasné NRP kladie neprimeranú administratívnu záťaž na príjemcov grantov, tým, že od nich vyžaduje otvorenie samostatného bankového účtu na účely zaplatenia úrokov plynúcich z prijatých finančných prostriedkov. Príslušné sumy sú v praxi často veľmi nízke. Komisia navrhuje úplne zmeniť súčasný prístup: úroky z predbežného financovania by Únii spravidla nenáležali s výnimkou prípadov, keď sa úrok na základe dohody o grante z dôvodov proporcionality (napr. ak ide o veľmi veľké sumy) a riadneho finančného hospodárenia musí investovať do daného projektu alebo získať späť. Pokiaľ ide o pravidlá verejného obstarávania , ustanovenia týkajúce sa bankových zábezpek, ktoré majú poskytnúť dodávatelia, a postupov zadávania zákaziek s nízkou hodnotou sa menia tak, aby sa dosiahlo zjednodušenie. 4.2. DOSAHOVANIE VÝRAZNEJšÍCH VÝSLEDKOV S OBMEDZENÝMI ZDROJMI (PÁKOVÝ EFEKT) Komisia sa domnieva, že je potrebné zvýšiť pákový efekt finančných prostriedkov Únie v kontexte politického vývoja poznačeného dvomi faktormi: politickými usmerneniami, ktoré prijal predseda Komisie Barroso v roku 2009 pre svoj druhý mandát a v ktorých sa navrhuje maximalizovať investície a vyvinúť inovatívne finančné nástroje, a rozpočtovými obmedzeniami tak na úrovni jednotlivých štátov, ako aj na úrovni Únie, ktoré ovplyvnia rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci (na obdobie po roku 2013). Na dosiahnutie pákového efektu finančných prostriedkov Únie sa navrhujú viaceré nástroje: - združenie finančných prostriedkov v oblasti vonkajších vzťahov: vytvorenie trustových fondov EÚ spolu s revidovanými pravidlami týkajúcimi sa vonkajších pripísaných príjmov umožnia združenie finančných prostriedkov z viacerých zdrojov (členské štáty, rozpočet Únie, tretie krajiny), - synergia s vlastnými finančnými zdrojmi EIB: cieľom návrhu je podporiť systematické používanie zmiešaných nástrojov (finančné prostriedky EÚ/finančné prostriedky EIB pre rizikový kapitál, záručné fondy, dlhodobé úvery) zohľadňujúcich postavenie EIB ako „privilegovaného partnera“, ktoré vyplýva zo Zmluvy o EÚ, a jej prínos k posilneniu vnútorného trhu, - synergia so súkromnými finančnými zdrojmi a verejno-súkromné partnerstvá (PPP) : Komisia navrhuje uľahčiť vytváranie verejno-súkromných partnerstiev, a to buď prostredníctvom jednoduchého delegovania Komisiou na súkromnoprávne subjekty, ktoré úspešne prešli kontrolou ex ante (spôsobilosť hospodáriť s verejnými finančnými prostriedkami v súlade s normami riadneho finančného hospodárenia), alebo prostredníctvom základného aktu, ktorým sa verejnoprávny subjekt EÚ poverí vykonávaním PPP, v rámci „zjednodušenej“ rámcovej úpravy, - pákový efekt cien v odvetví výskumu a vývoja : vychádzajúc z pozitívnych skúseností v zahraničí, Komisia navrhuje vyjasniť pravidlá udeľovania cien, ktoré by sa v budúcnosti mohli vo väčšej miere využívať na podporu súkromných investícií do výskumu a vývoja. 4.3. Posilnenie zodpovednosti: povinnosti partnerov pri plnení rozpočtu a „prípustné riziko chyby“ 4.3.1. Prepracovanie jednotlivých spôsobov plnenia rozpočtu Cieľom návrhu je zjednodušiť rôzne spôsoby plnenia rozpočtu (centralizované priame/nepriame, zdieľané, decentralizované a spoločné hospodárenie), aby boli pravidlá platné pre jednotlivé spôsoby koherentnejšie a aby sa posilnila zodpovednosť partnerov pri plnení rozpočtu, a tak podporiť Komisiu pri plnení jej povinností podľa zmluvy. Komisia navrhuje súbor spoločných zásad , ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých prípadoch nepriameho hospodárenia, t. j. vždy, keď Komisia poveruje plnením rozpočtu Únie tretie strany. Uvedené zásady (ktoré môžu byť doplnené predpismi platnými v jednotlivých odvetviach) sú tieto: - overenie spôsobilosti hospodáriť s finančnými prostriedkami Únie vykonané ex ante , v rámci ktorého sa zohľadnia osobitné riziká danej akcie (flexibilita a proporcionalita), - povinnosti v oblasti hospodárenia, kontroly a auditu (riadne finančné hospodárenie), - jediný reťazec zodpovednosti vytvorený najmä prostredníctvom ročných vyhlásení hospodáriacich subjektov o vierohodnosti, ktoré podpíšu partneri Komisie pri plnení rozpočtu, a pravidelné schvaľovanie účtov. Členské štáty sú najdôležitejšími partnermi Komisie a pri plnení rozpočtu zohrávajú kľúčovú úlohu (článok 317 ods. 5 ZFEÚ). Súčasné NRP a návrh Komisie túto skutočnosť zohľadňujú prostredníctvom ustanovenia osobitných pravidiel, pričom odrážajú uvedené spoločné zásady. Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, návrh vychádza z tých prvkov už existujúcej úpravy, ktoré sa v oblasti zdieľaného hospodárenia osvedčili. Na základe článku 317 ZFEÚ, ktorý vyžaduje, aby NRP ustanovilo povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu a z toho vyplývajúce zodpovednosti, sa v návrhu vymedzujú kľúčové funkcie, ktoré musia plniť systémy hospodárenia a kontroly v rámci zdieľaného hospodárenia. Členské štáty majú značnú mieru voľnosti, pokiaľ ide o organizáciu ich existujúcich správnych štruktúr pri plnení týchto funkcií. 4.3.2. Zavedenie koncepcie prípustného rizika chyby Až doteraz bol referenčnou hodnotou na meranie toho, ako Komisia riadi riziko, štandardný prah významnosti vo výške 2 % používaný Dvorom audítorov v rámci celého rozpočtu, bez ohľadu na riziká a náklady na kontrolu existujúce v jednotlivých oblastiach politiky. S cieľom zaistiť primeranejší nástroj na meranie riadenia rizík Komisiou, Komisia navrhuje, aby Rada a Európsky parlament rozhodli o prípustnom riziku chyby pre každú oblasť politiky na základe návrhu Komisie, v rámci ktorého sa posúdia náklady a prínosy súvisiace s kontrolami. Prípustné riziko chyby stanovené pre každú oblasť politiky by preto pre Komisiu predstavovalo užitočný nástroj využívaný ex ante s cieľom zmeniť spôsob, akým Komisia riadi programy na základe zohľadnenia súvisiacich rizík. Tento nástroj nezasahuje do kontrolných mechanizmov ani nápravných opatrení, ktoré sa uplatňujú v prípade zistenia chýb. Okrem toho, prípustné riziko chyby by neznamenalo rozdielne úrovne prípustnej chyby v jednotlivých členských štátoch, ale uplatňovalo by sa na oblasť politiky na úrovni Únie. 2010/0395 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 322, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, so zreteľom na návrh Európskej komisie[8], so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov[9], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: 3. Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[10], bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené a doplnené. Keďže sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia tohto nariadenia vrátane zmien, ktorých účelom je zohľadniť zmeny a doplnenia zavedené Lisabonskou zmluvou, z dôvodu prehľadnosti by sa malo nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 nahradiť týmto nariadením. 4. V nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa stanovili rozpočtové zásady a rozpočtové pravidlá, ktoré sa majú dodržiavať vo všetkých legislatívnych aktoch a ktoré majú rešpektovať všetky inštitúcie. Základné zásady, koncept a štruktúra uvedeného nariadenia, ako aj základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia sa musia zachovať. Výnimky z týchto základných zásad by sa mali preskúmať a v čo najväčšej možnej miere zjednodušiť, pričom by sa mal zohľadniť ich trvalý význam, pridaná hodnota pre ročný rozpočet Únie (ďalej len „rozpočet“) a záťaž, ktorú predstavujú pre zainteresované strany. Je potrebné zachovať a posilniť kľúčové prvky finančnej reformy – úlohu účastníkov finančných operácií, integráciu kontrol do činnosti operačných útvarov, úlohu vnútorných audítorov, zostavovanie rozpočtu podľa činností, aktualizáciu účtovných zásad a pravidiel účtovania, ako aj základné zásady, ktoré sa vzťahujú na granty. 5. Európska centrálna banka by mala byť vzhľadom na svoju osobitnú povahu a úlohy, najmä pokiaľ ide o nezávislosť pri spravovaní svojich financií, vylúčená z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. 6. Na základe skúseností z praxe by sa do tohto nariadenia mali zahrnúť pravidlá s cieľom reagovať na vyvíjajúce sa požiadavky v oblasti plnenia rozpočtu, ako je napríklad spolufinancovanie s inými darcami, s cieľom zvýšiť účinnosť vonkajšej pomoci a zjednodušiť používanie osobitných finančných nástrojov, akými sú nástroje dohodnuté s Európskou investičnou bankou, ako aj s cieľom zjednodušiť plnenie rozpočtu prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. 7. Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa obmedzovalo na stanovenie všeobecných zásad a základných pravidiel pre celú rozpočtovú oblasť, na ktorú sa vzťahujú zmluvy, zatiaľ čo vykonávacie predpisy boli stanovené v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[11], čím sa vytvorila lepšia hierarchia pravidiel a uľahčila sa zrozumiteľnosť nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) môže byť na Komisiu delegovaná právomoc prijímať všeobecne záväzné akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívnych aktov. V dôsledku toho by sa mali do tohto nariadenia zahrnúť niektoré ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002. Podrobné pravidlá uplatňovania tohto nariadenia prijaté Komisiou by sa mali obmedziť na technické podrobnosti a spôsoby vykonávania. 8. Policajná a justičná spolupráca v trestných veciach sa stala neoddeliteľnou súčasťou iných politík a vnútorných činností Únie. Osobitné finančné ustanovenia vzťahujúce sa na túto politiku už teda nie sú opodstatnené, a preto by nemali byť súčasťou tohto nariadenia. 9. Na základe viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013, ktorý bol ustanovený Medziinštitucionálnou dohodou zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[12], sa na Garančný fond pre vonkajšie opatrenia už nevzťahuje osobitný režim. Platby do tohto fondu z rozpočtu sa teraz zahŕňajú do príslušného rozpočtového riadku. Príslušné osobitné finančné ustanovenia už nie sú potrebné, a preto by nemali byť súčasťou tohto nariadenia. 10. Pravidlá upravujúce úroky plynúce z predbežného financovania by sa mali zjednodušiť, pretože predstavujú nadmernú administratívnu záťaž nielen pre príjemcov finančných prostriedkov Únie, ale aj pre útvary Komisie a sú zdrojom nedorozumení medzi útvarmi Komisie a hospodárskymi subjektmi a partnermi. Na účely zjednodušenia, najmä pokiaľ ide o príjemcov grantov, a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by nemala existovať povinnosť vytvárať úroky v rámci predbežného financovania a takéto úroky vymáhať. [Mala by však existovať možnosť zahrnúť túto povinnosť do dohody o delegovaní, aby bolo možné opätovne použiť úroky plynúce z predbežného financovania na programy riadené niektorými poverenými subjektmi alebo aby bolo možné tieto úroky vymôcť. 11. Pravidlá prenosu pripísaných príjmov by mali zohľadňovať rozdiel medzi vonkajšími a vnútornými pripísanými príjmami. Aby sa zohľadnil účel, na ktorý určitý darca vyčlenil finančné prostriedky, vonkajšie pripísané príjmy by sa mali prenášať automaticky a používať až kým sa nevykonajú všetky operácie súvisiace s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Takisto by mala existovať možnosť použiť vonkajšie pripísané príjmy, ktoré boli získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie, v prvom roku realizácie následného programu alebo akcie. Mala by existovať možnosť prenášať vnútorné pripísané príjmy výlučne do nasledujúceho roka, ak sa v príslušnom základnom akte neustanovuje inak alebo ak nenastanú riadne odôvodnené okolnosti. 12. Pokiaľ ide o dočasné dvanástiny, mali by sa objasniť pravidlá vzťahujúce sa na situáciu, keď Európsky parlament rozhodne o znížení výšky dodatočných výdavkov presahujúcich dočasné dvanástiny schválené Radou v súlade s článkom 315 ZFEÚ. 13. Zmluva vyžaduje, aby bol viacročný finančný rámec ustanovený vo forme nariadenia. Niektoré ustanovenia viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 je preto potrebné začleniť do tohto nariadenia. S cieľom zaistiť rozpočtovú disciplínu je predovšetkým potrebné prepojiť viacročný finančný rámec s ročným rozpočtovým postupom. Zároveň je nevyhnutné zahrnúť ustanovenia týkajúce sa záväzku Európskeho parlamentu a Rady rešpektovať pridelenie viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré je stanovené v príslušných základných aktoch pre štrukturálne operácie, rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo. 14. Výnimka týkajúca sa pripísaných príjmov by sa mala upraviť tak, aby sa zohľadnili osobitosti vnútorných pripísaných príjmov, ktoré pochádzajú z rozpočtových prostriedkov schválených rozpočtovým orgánom, na jednej strane a vonkajších pripísaných príjmov získaných od rôznych darcov, ktorí ich vyčleňujú na konkrétny program alebo akciu, na druhej strane. Externým darcom by sa malo umožniť spolufinancovať vonkajšie akcie, najmä humanitárne akcie, aj v prípade, že sa táto možnosť výslovne neuvádza v základnom akte. Aby sa zjednodušila správa nehnuteľného majetku, zoznam vnútorných pripísaných príjmov by mal zahŕňať aj príjmy z predaja budov alebo podobných operácií. 15. Pokiaľ ide o uvádzanie pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu, v záujme dosiahnutia väčšej transparentnosti by sa malo ustanoviť, že sumy pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu sa musia uvádzať vo výške, ktorá je v čase jeho zostavenia istá. 16. Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, nerozlišuje sa už medzi povinnými a nepovinnými výdavkami. Ustanovenia týkajúce sa presunov rozpočtových prostriedkov by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom upraviť. 17. Pravidlá upravujúce presuny rozpočtových prostriedkov by sa tiež mali v určitých bodoch zjednodušiť a objasniť, pretože v praxi sa ukázali ako ťažkopádne alebo nezrozumiteľné. Je potrebné zabezpečiť lepšie plnenie rozpočtu, najmä v súvislosti s platobnými rozpočtovými prostriedkami, pripísanými príjmami a administratívnymi rozpočtovými prostriedkami, ktoré sú spoločné pre viacero hláv. Na tento účel by sa mala zjednodušiť typológia presunov a pri postupe schvaľovania niektorých presunov by sa mala umožniť väčšia flexibilita. Relevantnou a efektívnou sa ukázala najmä možnosť Komisie rozhodnúť o presunoch nepoužitých rozpočtových prostriedkov v prípade medzinárodných humanitárnych katastrof a kríz. Táto možnosť by sa preto mala rozšíriť aj na podobné udalosti, ktoré nastanú po 1. decembri. V takýchto prípadoch by mala Komisia z dôvodov transparentnosti bezodkladne informovať o svojom rozhodnutí rozpočtový orgán. Komisia by mala v rámci určitých obmedzení takisto autonómne rozhodovať o presunoch z rezervy určenej na núdzovú pomoc. 18. Pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa proporcionality, súčasťou posúdenia rizika, ktoré vykonáva povoľujúci úradník, by sa mal stať pojem prípustného rizika chyby. Inštitúcie by mali mať možnosť odchýliť sa od 2 % prahu významnosti, ktorý používa Dvor audítorov pri posudzovaní zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. Úrovne prípustného rizika predstavujú pre orgán udeľujúci absolutórium vhodnejšie východisko na posudzovanie kvality riadenia rizika Komisiou. Európsky parlament a Rada by preto mali vzhľadom na náklady a prínosy, ktoré súvisia s kontrolami, stanoviť úroveň prípustného rizika chyby pre každú oblasť politiky. 19. Na účely článku 316 ZFEÚ by sa malo stanoviť, že Európska rada a Rada zdieľajú v rozpočte ten istý oddiel. 20. V tomto nariadení by sa mal zohľadniť ročný rozpočtový postup v znení zmien a doplnení zavedených ZFEÚ. 21. Pokiaľ ide o zostavovanie rozpočtu, je dôležité jasne vymedziť štruktúru a prezentáciu návrhu rozpočtu, ktorý pripravuje Komisia. Obsah všeobecného úvodu, ktorý predchádza návrh rozpočtu, by mal byť presnejšie rozpísaný. Takisto je potrebné zahrnúť do rozpočtu ustanovenie o finančnom pláne na budúce roky, ako aj ustanovenie o možnosti Komisie predkladať pracovné dokumenty na účely zdôvodnenia rozpočtových požiadaviek. 22. Pokiaľ ide o osobitosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, mali by sa aktualizovať formy základných aktov podľa ZFEÚ a hláv V a VI Zmluvy o Európskej únii. Okrem toho postup prijímania prípravných opatrení v oblasti vonkajšej činnosti by sa mal upraviť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ. 23. Pokiaľ ide o spôsoby plnenia rozpočtu, ktorými sa riadia najmä podmienky externalizácie právomocí plnenia rozpočtu na tretie strany, pravidlá sa stali v priebehu rokov príliš komplikovanými a mali by sa preto zjednodušiť. Zároveň by sa mal zachovať pôvodný cieľ externalizácie, ktorým je zabezpečiť, že bez ohľadu na to, ktorý spôsob plnenia rozpočtu sa použije, vynakladanie výdavkov by malo podliehať rovnakému stupňu kontroly a transparentnosti, aký sa očakáva od útvarov Komisie. Preto by sa malo jasne rozlišovať medzi situáciami, keď sa rozpočet plní priamo na úrovni Komisie alebo prostredníctvom jej vykonávacích agentúr, a situáciami, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom tretích strán. To by malo umožniť vytvorenie spoločného režimu pre nepriame hospodárenie, ktorý sa bude dať prispôsobovať predpisom platným v jednotlivých odvetviach, najmä v prípadoch, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Takýto spoločný režim by mal predovšetkým zahŕňať základné zásady, ktoré musí dodržiavať Komisia v prípade, že sa rozhodne plniť rozpočet nepriamo, a základné zásady, ktoré musia dodržiavať poverené strany. Komisia by mala mať možnosť uplatniť pravidlá a postupy Únie alebo súhlasiť s uplatnením pravidiel a postupov povereného subjektu za predpokladu, že jeho pravidlá a postupy zaručujú rovnocennú ochranu finančných záujmov Únie. 24. Mali by sa upraviť pravidlá posúdenia ex ante subjektov (okrem členských štátov, ktoré posúdeniu ex ante nepodliehajú), aby sa zaistilo, že všetky poverené subjekty a osoby poskytujú rovnaký stupeň ochrany finančných záujmov Únie, ako sa vyžaduje v tomto nariadení. V rámci úloh dohľadu Komisie je potrebné stanoviť súbor povinností kontroly a auditu vrátane postupov schvaľovania účtov pre všetky typy rozpočtového hospodárenia. 25. Aby sa zohľadnili operačné potreby a zjednodušila realizácia akcií potenciálnymi príjemcami alebo partnermi pri plnení rozpočtu, požiadavky by mali aj naďalej zodpovedať konkrétnym rizikám akcie a celkovému kontrolnému prostrediu akcie. Pri posudzovaní skutočnosti, či sú tretia strana alebo subjekt schopné splniť takéto požiadavky, by sa mala zohľadniť povaha úloh a opatrení, ktoré Komisia vykonáva ako súčasť dohľadu a podpory pri realizácii akcie. S cieľom zlepšiť plnenie rozpočtu a vykonávanie politík by toto nariadenie malo obsahovať aj nové finančné nástroje, akými sú napríklad finančné nástroje a verejno-súkromné partnerstvá. 26. Skúsenosť s verejno-súkromnými partnerstvami, ktoré sa považujú podľa článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 za subjekty Únie, ukazuje, že by sa malo uvažovať o ďalších možnostiach ako rozšíriť výber nástrojov, ktoré by umožnili zahrnúť také subjekty, ktorých pravidlá sú pre súkromných partnerov flexibilnejšie a prístupnejšie než pravidlá, ktoré platia pre inštitúcie Únie. Tieto nové možnosti by sa mali uplatňovať v rámci nepriameho hospodárenia. Jednou z možností by mohol byť subjekt zriadený základným aktom, na ktorý by sa vzťahovali rozpočtové pravidlá zohľadňujúce zásady potrebné na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie. Tieto zásady by sa mali prijať v delegovanom nariadení a mali by vychádzať zo zásad, ktoré musia dodržiavať tretie subjekty poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu. Ďalšou alternatívou by bolo vytváranie verejno-súkromných partnerstiev subjektmi spravovanými súkromným právom členského štátu. 27. Na účely článku 317 ZFEÚ by sa do tohto nariadenia mali zaviesť základné povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri nepriamom plnení rozpočtu v rámci zdieľaného hospodárenia, ktoré v súčasnosti existujú len v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. Je preto potrebné zaviesť ustanovenia, v ktorých sa stanoví jednotný rámec pre všetky príslušné oblasti politiky, ktorým sa vytvoria harmonizované administratívne štruktúry na úrovni členských štátov, spoločné povinnosti v oblasti hospodárenia a kontroly v rámci týchto štruktúr, ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti spolu s nezávislým audítorským stanoviskom, a ročné vyhlásenie členských štátov, ktorým na seba prevezmú zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré im boli zverené, ako aj mechanizmy zúčtovania, pozastavenia a korekčné mechanizmy, ktoré uplatňuje Komisia. Podrobné ustanovenia by mali ostať aj naďalej vymedzené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. 28. Pokiaľ ide o povinnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, mali by sa vyjasniť niektoré ustanovenia týkajúce sa najmä postupov vnútornej kontroly, ktoré povoľujúci úradník zavádza ex ante a ex post , ako aj jeho povinnosti predkladať správy. V tejto súvislosti by sa mal v súlade s praxou aktualizovať obsah jeho výročnej správy o činnosti, do ktorej by sa mali zahrnúť požadované finančné informácie a informácie o hospodárení potrebné ako podklad k jeho vyhláseniu o vierohodnosti v súvislosti s plnením jeho povinností. 29. Povinnosti účtovníka Komisie by sa mali lepšie vysvetliť, konkrétne by sa malo stanoviť, že je jedinou osobou, ktorá má právo vymedzovať pravidlá účtovania a jednotné účtovné osnovy, zatiaľ čo účtovníci všetkých ostatných inštitúcií vymedzujú účtovné postupy, ktoré sa vzťahujú na ich inštitúcie. 30. S cieľom zjednodušiť realizáciu niektorých programov a akcií zverených finančným inštitúciám by sa do tohto nariadenia mala zaviesť možnosť otvárať zverenecké účty. Tieto bankové účty by sa mali otvárať v mene alebo na účet Komisie v účtovných knihách finančnej inštitúcie. Mala by ich spravovať daná finančná inštitúcia, zodpovednosť za ne by mal niesť povoľujúci úradník a malo by byť možné otvárať ich aj v iných menách ako euro. 31. Pokiaľ ide o príjmové operácie, je potrebné upraviť pravidlá týkajúce sa odhadov pohľadávok s cieľom zohľadniť rozpočtové potreby. V prípade, že získanie príjmov dosiahne určitú mieru pravdepodobnosti a dá sa primerane vyčísliť, odhad pohľadávky by sa mal povinne zaznamenať. Zjednodušenie by sa malo dosiahnuť zavedením osobitných ustanovení týkajúcich sa postupov úpravy alebo zrušenia odhadu pohľadávky. 32. Mali by sa objasniť a zároveň sprísniť pravidlá vymáhania. Predovšetkým je potrebné uviesť, že zrušenie stanovenej pohľadávky neznamená vzdanie sa stanoveného nároku Únie. S cieľom posilniť ochranu finančných záujmov Únie by členské štáty nemali zaobchádzať s vymáhanými finančnými pohľadávkami Únie menej priaznivo než s pohľadávkami verejných spoločností na ich území. 33. Vzhľadom na oznámenie Komisie o správe dočasne vybraných pokút[13], pokuty, penále a sankcie, ako aj akékoľvek iné z nich plynúce príjmy by sa mali zaznamenať ako rozpočtové príjmy v roku nasledujúcom po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov proti rozhodnutiam, ktorými boli uložené. Odchylne od tohto pravidla by sa mali najviac 2 % celkovej sumy pokút alebo penále, ktoré sa majú zahrnúť do rozpočtu, ponechať na financovanie fondu vytvoreného uvedeným oznámením. 34. Pokiaľ ide o platby, v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by sa mali jasne vymedziť jednotlivé typy platieb. Platby v rámci predbežného financovania by mal pravidelne zúčtovávať zodpovedný povoľujúci úradník v súlade s pravidlami účtovania stanovenými účtovníkom Komisie. Na tento účel by sa do zmlúv, rozhodnutí a dohôd o grante, ako aj do dohôd o delegovaní, s tretími stranami mali zahrnúť príslušné ustanovenia. 35. Inštitúcie by mali mať možnosť dať vopred oficiálny súhlas s elektronickým prenosom dokumentov. V súlade s rozhodnutiami Komisie o elektronických a digitálnych dokumentoch by sa okrem toho mali aktualizovať finančné ustanovenia týkajúce sa kontroly záväzkov a jasne by sa mala uznať právna hodnota elektronických formulárov objednávok a faktúr na účely zaznamenávania právnych záväzkov. 36. Aby sa posilnila ochrana finančných záujmov Únie, pravidlá vylúčenia by sa mali zlepšiť. Mal by sa doplniť odkaz na pranie špinavých peňazí, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[14]. Prípady vylúčení záujemcov alebo uchádzačov, ktorí boli odsúdení rozsudkom, ktorý má povahu res judicata , za trestný čin, ktorý súvisí s výkonom činnosti, alebo za podvod, korupciu, účasť v zločineckej organizácii, pranie špinavých peňazí či podobnú protiprávnu činnosť, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie, by sa mali rozšíriť aj na osoby, ktoré sú oprávnené týchto záujemcov alebo uchádzačov zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ktoré majú nad nimi kontrolu. Z dôvodov proporcionality by sa však vylúčenie nemalo vzťahovať na záujemcov a uchádzačov, ktorí preukážu, že v súvislosti s osobami, ktoré sú oprávnené ich zastupovať, prijali primerané opatrenia. Aby sa zaistila kontinuita činnosti určitej inštitúcie, mala by sa v prípade rokovacieho konania zaviesť výnimka z povinnosti vylúčenia záujemcov alebo uchádzačov, ktorí sú v konkurznom konaní alebo sa nachádzajú v analogickej situácii, dopustili sa vážneho profesionálneho pochybenia alebo si neplnia záväzky týkajúce sa platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, ak sa z technických alebo umeleckých dôvodov alebo dôvodov súvisiacich s ochranou výhradných práv môže zákazka zadať len tomuto hospodárskemu subjektu. 37. Napriek tomu, že Európska centrálna banka (ECB) a Európska investičná banka (EIB) majú v rámci Únie osobitné postavenie, používanie ich vlastných zdrojov je súčasťou finančného záujmu Únie. Mali by mať preto prístup k informáciám centrálnej databázy vylúčených subjektov, ktorá bola vytvorená na účely ochrany finančných záujmov Únie, a zohľadňovať ich pri udeľovaní zákaziek podľa ich vlastných pravidiel verejného obstarávania. ECB a EIB by takisto mali Komisii oznamovať informácie o uchádzačoch, ktorí boli na základe právoplatného rozsudku usvedčení z podvodu alebo podobného trestného činu, ktorý poškodzuje finančné záujmy Únie. 38. Pokiaľ ide o administratívne a peňažné sankcie, v súlade s požiadavkami ochrany údajov by sa mal zaviesť pevný právny základ pre zverejňovanie rozhodnutí o uložení takýchto sankcií. Ich zverejňovanie by malo ostať z dôvodov ochrany údajov a právnej istoty nepovinné. 39. V záujme právnej zrozumiteľnosti a zjednodušenia by sa mal zrevidovať rámec pre udeľovanie a monitorovanie grantov Únie, a to najmä osobitné ustanovenia na uplatňovanie zásad transparentnosti, rovnakého zaobchádzania, spolufinancovania, neziskovosti, zásady klesajúcej výšky grantu v prípade grantov na prevádzku, zákazu udeľovania so spätnou platnosťou a kontroly. 40. Na účely rámca pre udeľovanie a monitorovanie grantov Únie a na základe praktických skúseností by sa mal sprehľadniť systém jednorazových platieb (jednorazové platby, štandardná stupnica jednotkových nákladov a paušálne financovanie) a mal by sa jasne odlíšiť od akéhokoľvek následného overovania reálnych nákladov. Kontrolné opatrenia by sa mali prispôsobiť tomuto novému prístupu a mala by existovať možnosť požiadať o operačné audity a rozšíriť zistenia aj na neauditované projekty toho istého príjemcu v prípade, že sa pri realizácii podobných projektov zistili opakujúce sa chyby. Takisto by sa mala rozšíriť možnosť príjemcu prerozdeliť za určitých podmienok svoj grant prostredníctvom príspevkov tretím stranám s cieľom zjednodušiť riadnu realizáciu programov, ktoré vykonáva širší počet fyzických osôb, ku ktorým je možné dostať sa len sprostredkovane. Toto prerozdelenie by sa malo povoliť len v prípade, že prvotný príjemca predloží primerané záruky a že dohoda o grante obsahuje vhodné ustanovenia, ktoré obmedzujú priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o výber druhotných príjemcov a prideľované sumy. 41. Ceny, ako nový typ finančnej podpory, by mali byť upravené oddelene od grantov a mali by sa na ne vzťahovať osobitné pravidlá, ktoré nijako nesúvisia s očakávanými nákladmi. Ceny by mali tvoriť súčasť ročného pracovného programu a v prípade, že presahujú určitý finančný limit, príjemca alebo dodávateľ by ich mal udeľovať až po tom, ako Komisia schváli podmienky a kritéria ich udelenia. 42. Stále stúpajúcu hodnotu pre zvýšenie dosahu finančných prostriedkov Únie, ak sú spájané s inými prostriedkami alebo zahŕňajú pákový efekt, majú finančné nástroje. Keďže tieto finančné nástroje sa nedajú prirovnať k službám ani ku grantom, mal by sa stanoviť nový typ finančnej podpory. 43. Pokiaľ ide o pravidlá platné pre účtovníctvo a účtovné závierky, predkladanie účtovnej závierky by sa malo zjednodušiť, a to tak, že účtovná závierka Únie bude obsahovať len konsolidované finančné výkazy a súhrnné rozpočtové účty. Takisto by sa malo vysvetliť, že konsolidačný proces sa týka len inštitúcií financovaných z rozpočtu Únie, aby sa zohľadnilo osobitné nezávislé postavenie ECB. 44. Aby sa jasne oddelili právomoci a povinnosti účtovníka Komisie od právomocí a povinností účtovníkov ostatných inštitúcií alebo subjektov, ktorých účtovné závierky sa konsolidujú, malo by sa stanoviť, že každá inštitúcia alebo orgán musí pripraviť správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok, a potom ju zaslať rozpočtovému orgánu a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka. 45. Je potrebné aktualizovať pravidlá účtovania a účtovné zásady Únie, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor. 46. Mali by sa aktualizovať ustanovenia týkajúce sa predbežných a konečných účtovných závierok, najmä s cieľom získať informácie, ktoré by mali byť pripojené k účtovným závierkam zasielaným účtovníkovi Komisie na účely konsolidácie. Takisto je potrebné uviesť odkaz na vyhlásenie, ktoré pripájajú inštitúcie alebo subjekty financované z rozpočtu Únie ku konečným účtovným závierkam, keď ich predkladajú Dvoru audítorov, ako aj vyhlásenie, ktoré sa pripája pri predkladaní konečnej konsolidovanej účtovnej závierky Únie. Mal by sa stanoviť skorší konečný dátum na predloženie pripomienok Dvora audítorov k predbežným účtovným závierkam inštitúcií iných ako Komisie a subjektov financovaných z rozpočtu Únie, aby tieto inštitúcie a subjekty mohli pripomienky Dvora audítorov zohľadniť pri príprave svojich konečných účtovných závierok. 47. Pokiaľ ide o informácie, ktoré musí Komisia predložiť v súvislosti s absolutóriom, Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť najmä hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na dosiahnutých výsledkoch v súlade s článkom 318 ZFEÚ. Do tohto nariadenia by sa preto v rámci ďalších existujúcich požiadaviek na predkladanie správ mali zahrnúť príslušné ustanovenia týkajúce sa tejto správy. 48. Pokiaľ ide o osobitné ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a fondov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spravovaných v rámci zdieľaného hospodárenia, malo by sa zachovať ustanovenie o vracaní zálohových platieb a opätovnom sprístupňovaní rozpočtových prostriedkov, ktoré je uvedené vo vyhlásení Komisie pripojenom k nariadeniu Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch[15]. Odchylne od pravidla prenosu by sa mal povoliť prenos viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na konci rozpočtového roka a ktoré vyplývajú z vrátených zálohových platieb, až pokým sa neskončí daný program, ako aj používanie týchto viazaných rozpočtových prostriedkov v prípade, že už nie sú k dispozícii iné viazané rozpočtové prostriedky. 49. Okrem toho je potrebné objasniť účasť Spoločného výskumného centra (JRC) na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov v prípade, že vykonáva činnosti, ktoré sú úplne alebo z časti financované z rozpočtu mimo rozpočtových riadkov, ktoré sú preň obyčajne vyhradené v rámci finančných prostriedkov na výskum. V prípade, že sa JRC zúčastňuje postupov udeľovania grantov a postupov verejného obstarávania ako tretia strana, nemali by sa naň uplatňovať ustanovenia týkajúce sa podmienok vylúčenia, administratívnych a peňažných sankcií, ekonomickej a finančnej spôsobilosti a skladania zábezpek. Takisto je potrebné zohľadniť vedecko-technické služby, ktoré poskytuje JRC ostatným inštitúciám alebo útvarom Komisie prostredníctvom interných administratívnych dohôd, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá verejného obstarávania. Aby sa tieto úlohy mohli vykonávať efektívne, príjem, ktorý plynie z činností súvisiacich s týmito úlohami, by sa mal výnimočne považovať za vonkajšie pripísané príjmy. 50. Pokiaľ ide o osobitné ustanovenia týkajúce sa realizácie vonkajších akcií, je potrebné upraviť ich v súlade s navrhovanými zmenami spôsobov hospodárenia. 51. S cieľom posilniť medzinárodné postavenie Únie v oblasti realizácie vonkajších akcií a rozvoja a zlepšiť jej viditeľnosť a efektívnosť by Komisia mala mať právomoc vytvárať a spravovať európske trustové fondy pre akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie alebo pre tematické akcie. Hoci tieto trustové fondy nie sú súčasťou rozpočtu, mali by byť spravované v súlade s týmto nariadením, a to do takej miery, do akej je to nevyhnutné pre bezpečnosť a transparentnosť používania finančných prostriedkov Únie. Na tento účel by Komisia mala predsedať správnej rade, ktorá sa zriadi pre každý trustový fond a ktorej úlohou je zaisťovať zastúpenie darcov a rozhodovať o použití finančných prostriedkov. Účtovníkom každého trustového fondu by mal byť účtovník Komisie. 52. Pokiaľ ide o subjekty, ktoré sú poverené vykonávaním vonkajších akcií v rámci nepriameho hospodárenia, obdobie na zadanie zákaziek a udelenie grantov týmito subjektmi by malo byť s výnimkou výnimočných a vonkajších okolností obmedzené na tri roky od podpisu dohody o delegovaní s Komisiou. Uvedená lehota by sa však nemala vzťahovať na viacročné programy, ktoré sa realizujú v rámci postupov týkajúcich sa štrukturálnych fondov. Podrobné pravidlá týkajúce sa zrušenia viazanosti rozpočtových prostriedkov v prípade takýchto viacročných programov by mali byť stanovené predpismi platnými v jednotlivých odvetviach. 53. Pokiaľ ide o osobitné pravidlá týkajúce sa verejného obstarávania v prípade vonkajších akcií, je potrebné, aby sa štátnym príslušníkom tretích krajín umožnilo zúčastniť sa na postupoch verejného obstarávania, ak sa program vykonáva bez základného aktu a je to riadne odôvodnené výnimočnými okolnosťami. 54. Pokiaľ ide o osobitné ustanovenia týkajúce sa administratívnych rozpočtových prostriedkov, inštitúciám by sa malo umožniť vytvoriť dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností a profitovať z nižších úverových sadzieb vďaka priaznivému ratingu Únie na finančných trhoch. Na tento účel by mali mať možnosť získavať na účely nadobudnutia nehnuteľného majetku pôžičky mimo rozpočtu. Bolo by tak možné vyriešiť otázku zložitosti súčasného systému a zároveň by sa znížili náklady a zaviedla by sa väčšia transparentnosť. 55. Pokiaľ ide o rámcové programy pre výskum, na základe praktických skúseností by sa mal spresniť rozsah osobitného výberového konania, v rámci ktorého sa spomedzi fyzických osôb vyberajú experti, keďže ich pomoc sa vyžaduje pri hodnotení návrhov projektov, žiadostí o grant, projektov a ponúk a pri poskytovaní odborných posudkov a rád. 56. Komisia by mala mať právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy na účely ustanovenia podrobných pravidiel uplatňovania tohto nariadenia, rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome a vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách pre verejno-súkromné partnerstvá s cieľom stanoviť potrebné zásady na zaistenie riadneho finančného hospodárenia. 57. Revízia tohto nariadenia by sa mala uskutočňovať len vtedy, keď je to potrebné. Príliš časté revízie vedú k neprimeraným nákladom na prispôsobovanie administratívnych štruktúr a postupov novým pravidlám. Okrem toho sa môže stať, že platné pravidlá sa uplatňujú príliš krátky čas na to, aby bolo možné dospieť k opodstatneným záverom. 58. Aby sa zabezpečila kontinuita realizácie súčasných programov, ustanovenia týkajúce sa povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri nepriamom plnení rozpočtu v rámci zdieľaného hospodárenia by sa mali uplatňovať až na ďalšiu generáciu predpisov platných v jednotlivých odvetviach. PRIJALI TOTO NARIADENIE: PRVÁ ČASŤ SPOLOČNÉ USTANOVENIA HLAVA I PREDMET A ROZSAH PÔSOBNOSTI Článok 1 Predmet Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá zostavovania a plnenia ročného rozpočtu Únie (ďalej len „rozpočet“) a predkladania a auditu účtovnej závierky. Článok 2Rozsah pôsobnosti Každé ustanovenie týkajúce sa plnenia rozpočtu na strane príjmov a na strane výdavkov uvedené v inom legislatívnom akte musí byť v súlade s rozpočtovými zásadami ustanovenými v hlave II. Toto nariadenie sa vzťahuje na Európsky parlament, Európsku radu a Radu, Európsku komisiu, Súdny dvor Európskej únie a Európsky dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európskeho ombudsmana, európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „inštitúcie“). Toto nariadenie sa nevzťahuje na Európsku centrálnu banku. Toto nariadenie sa vzťahuje na plnenie administratívnych výdavkov týkajúcich sa rozpočtových prostriedkov stanovených v rozpočte Agentúry Euratom pre zásobovanie. HLAVA IIROZPOČTOVÉ ZÁSADY Článok 3 Rozpočtové zásady Rozpočet sa zostavuje a plní v súlade so zásadami jednotnosti, presnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, všeobecnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a transparentnosti, ako sú stanovené v tomto nariadení. KAPITOLA 1ZÁSADY JEDNOTNOSTI A PRESNOSTI ROZPOČTU Článok 4Vymedzenie pojmu rozpočet 1. Rozpočet je nástroj, ktorým sa na každý rozpočtový rok stanovujú a povoľujú všetky príjmy a výdavky, ktoré sa považujú za potrebné pre Úniu a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu. 2. Príjmami a výdavkami Únie sú: a) príjmy a výdavky Únie vrátane administratívnych výdavkov, ktoré inštitúciám vyplývajú z ustanovení Zmluvy o Európskej únii týkajúcich sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a operačných výdavkov vyplývajúcich z vykonávania týchto ustanovení v prípadoch, keď sa hradia z rozpočtu; b) príjmy a výdavky Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. Článok 5Pravidlá upravujúce zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu 1. S výhradou článku 80 sa nevyberie žiadny príjem a nezaplatí žiadny výdavok, pokiaľ nie je zahrnutý do niektorého rozpočtového riadku. 2. Žiadny výdavok nemôže byť viazaný ani povolený, ak presahuje výšku schválených rozpočtových prostriedkov. 3. Rozpočtové prostriedky nemožno do rozpočtu zahrnúť, ak nie sú určené na výdavky, ktoré sa považujú za potrebné. 4. Ak sa v dohodách uzavretých s poverenými subjektmi uvedenými v článku 55 ods. 1 písm. b) bodoch ii) až viii) a v rozhodnutiach alebo dohodách o grante uzavretých s príjemcami neustanovuje inak, úroky z finančných prostriedkov, ktoré sú majetkom Únie, Únii nenáležia. Úroky sa v takýchto prípadoch opätovne používajú na príslušné programy alebo sa vymáhajú. KAPITOLA 2ZÁSADA ROČNEJ PLATNOSTI Článok 6Vymedzenie pojmu Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa schvaľujú na jeden rozpočtový rok, ktorý trvá od 1. januára do 31. decembra. Článok 7Typ rozpočtových prostriedkov 1. Rozpočet obsahuje diferencované rozpočtové prostriedky, ktoré pozostávajú z viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov, a nediferencované rozpočtové prostriedky. 2. Viazané rozpočtové prostriedky pokrývajú celkové náklady na právne záväzky prijaté v priebehu bežného rozpočtového roka s výhradou článku 83 ods. 2 a článku 180 ods. 2. 3. Platobné rozpočtové prostriedky pokrývajú platby vyplývajúce z plnenia právnych záväzkov prijatých v bežnom rozpočtovom roku a/alebo v predchádzajúcich rozpočtových rokoch. 4. Odseky 1 a 2 sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia hláv I, IV a VI druhej časti. Nebránia globálnemu viazaniu rozpočtových prostriedkov, ani splácaniu rozpočtových záväzkov v ročných splátkach. Článok 8Pravidlá účtovania príjmov a rozpočtových prostriedkov 1. Príjmy za rozpočtový rok sa účtujú do daného rozpočtového roka na základe súm vybraných v priebehu tohto rozpočtového roka. Vlastné zdroje za mesiac január nasledujúceho rozpočtového roka sa však môžu zaplatiť vopred podľa nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000[16]. 2. Zápisy, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty, doplňujúceho zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku a všetkých finančných príspevkov, sa môžu upravovať v súlade s nariadením uvedeným v odseku 1. 3. Rozpočtové prostriedky schválené na daný rozpočtový rok sa môžu použiť iba na pokrytie výdavkov viazaných a zaplatených v tom istom rozpočtovom roku a pokrytie splatných súm vyplývajúcich zo záväzkov z predchádzajúcich rozpočtových rokov. 4. Záväzky sa účtujú na základe právnych záväzkov prijatých k 31. decembru s výhradou globálnych záväzkov uvedených v článku 83 ods. 2 a dohôd uvedených v článku 180 ods. 2 a uzavretých s tretími krajinami, ktoré sa účtujú na základe rozpočtových záväzkov prijatých k 31. decembru. 5. Platby sa účtujú do rozpočtového roka na základe platieb, ktoré vykonal účtovník najneskôr do 31. decembra príslušného roka. 6. Odchylne od odsekov 3, 4 a 5 sa výdavky Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu účtujú do rozpočtového roka v súlade s pravidlami stanovenými v hlave I druhej časti. Článok 9 Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov 1. Rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, pre ktorý boli zahrnuté do rozpočtu, sa zrušia. Môžu sa však preniesť, a to výlučne do nasledujúceho rozpočtového roka, na základe rozhodnutia, ktoré prijme príslušná inštitúcia najneskôr do 15. februára v súlade s odsekmi 2 a 3, alebo sa môžu preniesť automaticky v súlade s odsekom 4. 2. Pokiaľ ide o viazané diferencované rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zatiaľ nie sú zaviazané, môžu sa preniesť: a) sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom, pre ktoré bola do 31. decembra skončená väčšina prípravných etáp postupu viazania. Tieto sumy sa potom môžu viazať až do 31. marca nasledujúceho roka; b) sumy, ktoré sú potrebné, pretože legislatívny orgán prijal základný akt v poslednom štvrťroku rozpočtového roka a Komisia nemohla do 31. decembra zaviazať rozpočtové prostriedky vyhradené na tento účel. 3. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, môžu sa preniesť sumy potrebné na pokrytie existujúcich záväzkov alebo záväzkov spojených s prenesenými viazanými rozpočtovými prostriedkami, ak rozpočtové prostriedky stanovené v príslušných rozpočtových riadkoch na nasledujúci rozpočtový rok nepokrývajú požiadavky. Príslušná inštitúcia najprv použije rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a až po ich vyčerpaní začne používať prenesené rozpočtové prostriedky. 4. Nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zodpovedajú riadnym zmluvne dohodnutým záväzkom, sa automaticky prenášajú výlučne do nasledujúceho rozpočtového roka. 5. Príslušná inštitúcia najneskôr do 15. marca informuje Európsky parlament a Radu (ďalej len „rozpočtový orgán“) o prijatí rozhodnutia o prenose rozpočtových prostriedkov a pre každý rozpočtový riadok uvedie, akým spôsobom boli pri každom prenose uplatnené kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3. 6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 10, rozpočtové prostriedky uložené do rezervy a rozpočtové prostriedky na výdavky na zamestnancov sa nemôžu prenášať. Článok 10 Pravidlá prenosu pripísaných príjmov Nepoužité príjmy a rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii k 31. decembru, pochádzajúce z pripísaných príjmov uvedených v článku 18 sa prenášajú takto: a) vonkajšie pripísané príjmy sa prenášajú automaticky a musia sa plne používať až pokým sa neskončí realizácia všetkých operácií súvisiacich s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené; vonkajšie pripísané príjmy získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie sa môžu používať v prvom roku realizácie nasledujúceho programu alebo akcie; b) vnútorné pripísané príjmy sa prenášajú výlučne do nasledujúceho roka, ak sa v základnom akte neustanovuje inak, alebo ak nenastanú riadne odôvodnené výnimočné okolnosti; najprv sa musia použiť tieto disponibilné rozpočtové prostriedky. Článok 11Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov Bez toho, aby boli dotknuté články 170 a 174, v prípade, že sa zruší viazanosť súm v dôsledku úplného alebo čiastočného neuskutočnenia akcií, na ktoré boli účelovo viazané, v ktoromkoľvek rozpočtovom roku nasledujúcom po rozpočtovom roku, v ktorom boli rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu, príslušné rozpočtové prostriedky sa zrušia. Článok 12Viazanie rozpočtových prostriedkov Ak sa v hlavách I a VI druhej časti neustanovuje inak, rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa po jeho konečnom prijatí môžu viazať s účinnosťou od 1. januára. Článok 13Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu 1. Ak na začiatku rozpočtového roka nie je rozpočet prijatý s konečnou platnosťou, na viazanie a platenie výdavkov, ktoré bolo možné zahrnúť do konkrétnej rozpočtovej kapitoly ako súčasť plnenia posledného riadne prijatého rozpočtu, sa použije článok 315 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). 2. Záväzky je možné prijímať podľa kapitol do maximálnej výšky jednej štvrtiny celkovej výšky rozpočtových prostriedkov pridelených do príslušnej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku, zvýšenej o jednu dvanástinu za každý mesiac, ktorý uplynul. Platby je možné uskutočňovať mesačne podľa kapitol do maximálnej výšky jednej dvanástiny rozpočtových prostriedkov pridelených do príslušnej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Limit rozpočtových prostriedkov stanovený v pripravovanom návrhu rozpočtu nemožno prekročiť. 3. Ak si to vyžaduje kontinuita činnosti Únie a potreby hospodárenia, Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou môže na návrh Komisie schváliť poskytnutie dvoch alebo viacerých dočasných dvanástin tak na záväzky, ako aj na platby, a to nad rámec dočasných dvanástin poskytnutých automaticky podľa odsekov 1 a 2. Rozhodnutie o schválení bezodkladne postúpi Európskemu parlamentu. Rozhodnutie nadobúda účinnosť tridsať dní po jeho prijatí, ak Európsky parlament, uznášajúci sa väčšinou svojich členov, nerozhodne v rámci daných tridsiatich dní o znížení týchto výdavkov. Ak Európsky parlament rozhodne o znížení týchto výdavkov, Rada opätovne posúdi rozhodnutie o schválení, pričom zohľadní výšku rozpočtových prostriedkov schválenú Európskym parlamentom. Dodatočné dvanástiny sa schvaľujú ako celok a nie sú deliteľné. KAPITOLA 3ZÁSADA VYROVNANOSTI Článok 14Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti 1. Rozpočtové príjmy a platobné rozpočtové prostriedky musia byť v rovnováhe. 2. Únia a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu ani subjekty zriadené Úniou uvedené v článku 200 si nesmú v rámci rozpočtu brať pôžičky. Článok 15 Zostatok z rozpočtového roka 1. Zostatok z každého rozpočtového roka sa zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok ako príjem v prípade prebytku alebo ako platobné rozpočtové prostriedky v prípade schodku. 2. Odhady takýchto príjmov alebo platobných rozpočtových prostriedkov sa zahrnú do rozpočtu v priebehu rozpočtového postupu a do opravného listu, ktorý sa predkladá podľa článku 35. Vypracovávajú sa v súlade s nariadením Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov Únie. 3. Po predložení účtovnej závierky za každý rozpočtový rok sa akýkoľvek nesúlad oproti odhadom zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu, ktorého výlučným cieľom je upraviť tento nesúlad. V takom prípade musí Komisia predložiť návrh opravného rozpočtu do 15 dní po predložení predbežnej účtovnej závierky. KAPITOLA 4 ZÁSADA ZÚČTOVACEJ JEDNOTKY Článok 16Používanie eura Viacročný finančný rámec a rozpočet sa zostavujú a plnia v eurách a účtovné závierky sa predkladajú v eurách. Na účely peňažného toku uvedeného v článku 65 sú však účtovník, v prípade zálohových účtov správcovia záloh a pre potreby administratívneho riadenia Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“) zodpovedný povoľujúci úradník oprávnení vykonávať operácie v národných menách podľa ustanovení delegovaného nariadenia uvedeného v článku 199. KAPITOLA 5 ZÁSADA VŠEOBECNOSTI Článok 17Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti Celkové príjmy pokrývajú celkové platobné rozpočtové prostriedky s výhradou článku 18. Všetky príjmy a výdavky sa zahrnú vcelku bez akýchkoľvek vzájomných úprav, s výhradou článku 20. Článok 18 Pripísané príjmy 1. Na financovanie špecifických výdavkov sa používajú vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy. 2. Vonkajšie pripísané príjmy tvoria: a) finančné príspevky od členských štátov na niektoré výskumné programy podľa nariadenia Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov Únie; b) finančné príspevky od členských štátov, tretích krajín, v oboch prípadoch vrátane ich verejných alebo pološtátnych agentúr, a finančné príspevky od právnických alebo fyzických osôb na niektoré projekty alebo programy vonkajšej pomoci, ktoré financuje Únia a ktoré v ich mene riadi Komisia; c) úroky z vkladov a pokút stanovených v nariadení o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku; d) príjmy účelovo viazané na špecifický účel, akými sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch, vrátane účelovo viazaných príjmov špecifických pre každú inštitúciu; e) príspevky na činnosti Únie od tretích krajín alebo rôznych subjektov; f) pripísané príjmy uvedené v článku 173 ods. 2 a článku 175 ods. 2. 3. Vnútorné pripísané príjmy tvoria: a) príjmy od tretích strán za dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie stavebných prác na ich žiadosť; b) výnosy z predaja vozidiel, vybavenia, zariadení, materiálov a vedeckých a technických prístrojov, ktoré sa nahrádzajú alebo vyraďujú, keď je ich účtovná hodnota plne odpísaná; c) príjmy plynúce z vrátenia nesprávne vyplatených súm; d) výnosy z dodania tovaru, poskytnutia služieb a uskutočnenia stavebných prác v prospech iných útvarov, inštitúcií alebo orgánov vrátane náhrad vrátených inými inštitúciami alebo orgánmi za príspevky na služobné cesty zaplatené v ich mene; e) prijaté platby poistného; f) príjmy z predaja, prenájmu alebo iných zmlúv súvisiacich s právami na nehnuteľný majetok; g) príjmy z predaja publikácií a filmov vrátane tých, ktoré sú zaznamenané na elektronickom nosiči. 4. Aj v platnom základnom akte sa môžu príjmy, ktoré sú v ňom stanovené, vyčleniť na špecifické výdavky. Ak nie je v platnom základnom akte ustanovené inak, takéto príjmy sa považujú za vnútorné pripísané príjmy. 5. Rozpočet obsahuje riadky pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy, v ktorých sa podľa možností vždy uvádza príslušná suma. Pokiaľ ide o pripísané príjmy, do návrhu rozpočtu sa môžu zahrnúť len sumy, ktoré sú ku dňu zostavenia návrhu rozpočtu isté. Článok 19Donácie 1. Komisia môže prijať všetky donácie venované Únii, ako sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch. 2. Prijatie donácií v hodnote 50 000 EUR alebo viac, s ktorým sú spojené finančné náklady vrátane nákladov na kontrolu, ktoré prekračujú 10 % hodnoty poskytnutej donácie, podlieha schváleniu Európskeho parlamentu a Rady, ktoré v tejto záležitosti konajú do dvoch mesiacov odo dňa prijatia žiadosti Komisie. Ak nie je v tejto lehote vznesená žiadna námietka, Komisia prijme konečné rozhodnutie o prijatí. Článok 20 Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenných kurzov 1. V delegovanom nariadení uvedenom v článku 199 sa môžu stanoviť prípady, v ktorých môže byť určitý príjem odpočítaný od žiadostí o platbu, ktoré sú následne postúpené na vyplatenie čistej sumy. 2. Ceny dodávaných výrobkov alebo služieb poskytovaných Únii, ktorých súčasťou sú dane preplácané tretími krajinami na základe príslušných dohôd, sa hradia z rozpočtu vo výške sumy vrátane dane. Následne vrátená daň sa považuje za pripísaný príjem v súlade s článkom 18 ods. 2. 3. Je možné robiť úpravy vzhľadom na rozdiely vo výmenných kurzoch, ku ktorým dochádza pri plnení rozpočtu. Konečný zisk alebo strata sa zahrnie do zostatku za daný rok. KAPITOLA 6 ZÁSADA ŠPECIFIKÁCIE Článok 21Všeobecné ustanovenia 1. Rozpočtové prostriedky sa účelovo viažu na špecifické účely podľa hláv a kapitol; kapitoly sa ďalej delia na články a položky. 2. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu presúvať rozpočtové prostriedky autonómne, ako je podrobne uvedené v článku 23, alebo musí požiadať o schválenie presunu rozpočtových prostriedkov rozpočtový orgán, a to v prípadoch podrobne uvedených v článku 24. 3. Rozpočtové prostriedky sa môžu presúvať iba do rozpočtových riadkov, pre ktoré sú v rozpočte schválené rozpočtové prostriedky, alebo v ktorých je zapísaný symbolický záznam „ pro memoria “. 4. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa môžu presúvať iba vtedy, keď sa tieto príjmy použijú na ten účel, na ktorý sú pripísané. Článok 22Presuny, ktoré uskutočňujú iné inštitúcie ako Komisia 1. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu presúvať rozpočtové prostriedky: a) z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje; b) z jednej kapitoly do druhej a z jedného článku do druhého bez obmedzenia. 2. Inštitúcie informujú o svojich zámeroch rozpočtový orgán tri týždne pred uskutočnením presunov uvedených v odseku 1. Ak v uvedenej lehote jedna zo zložiek rozpočtového orgánu uvedie náležite preukázané dôvody, použije sa postup stanovený v článku 24. 3. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu navrhnúť rozpočtovému orgánu presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, ktoré prekračujú limit 10 % rozpočtových prostriedkov na rozpočtový rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje. Tieto presuny podliehajú postupu stanovenému v článku 24. 4. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu uskutočňovať presuny v rámci článkov bez toho, aby o tom vopred informovala rozpočtový orgán. Článok 23Vnútorné presuny uskutočňované Komisiou 1. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu autonómne presúvať: a) viazané rozpočtové prostriedky v rámci každej kapitoly; b) platobné rozpočtové prostriedky v rámci každej hlavy; c) rozpočtové prostriedky z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, pokiaľ ide o výdavky na zamestnancov a administratívu, ktoré sú spoločné pre viacero hláv; d) rozpočtové prostriedky medzi kapitolami v rámci tej istej hlavy až do maximálnej celkovej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, pokiaľ ide o operačné výdavky. 2. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu a pod podmienkou, že o tom bezodkladne informuje rozpočtový orgán, rozhodnúť o nasledujúcich presunoch rozpočtových prostriedkoch z jednej rozpočtovej hlavy do druhej: a) presun rozpočtových prostriedkov z hlavy „rezervy“ uvedenej v článku 43, kde je jedinou podmienkou na uvoľnenie prostriedkov z rezervy prijatie základného aktu v súlade s riadnym legislatívnym postupom stanoveným v článku 294 ZFEÚ; b) v riadne odôvodnených výnimočných prípadoch medzinárodných humanitárnych katastrof a kríz, ktoré nastanú po 1. decembri rozpočtového roka, môže Komisia presunúť nepoužité rozpočtové prostriedky bežného rozpočtového roka, ktoré sú stále k dispozícii v rámci rozpočtových hláv patriacich pod okruh 4 viacročného finančného rámca, do rozpočtových hláv týkajúcich sa pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci. Článok 24Presuny uskutočňované Komisiou, ktoré sa predkladajú rozpočtovému orgánu 1. Komisia svoj návrh na presuny predkladá súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 2. Rozpočtový orgán prijme rozhodnutia o presunoch rozpočtových prostriedkov tak, ako je stanovené v odsekoch 3 až 6, pokiaľ sa v hlave I druhej časti neustanovuje inak. 3. S výnimkou naliehavých prípadov Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou a Európsky parlament prerokujú návrh Komisie v lehote šiestich týždňov odo dňa, keď bol týmto dvom inštitúciám doručený návrh na každý presun, ktorý sa im predkladá. 4. Návrh na presun je schválený, ak v uvedenej lehote šiestich týždňov nastane niektorá z týchto situácií: a) Európsky parlament a Rada návrh schvália; b) Európsky parlament alebo Rada návrh schváli a druhá inštitúcia sa zdrží konania; c) Európsky parlament a Rada sa zdržia konania alebo neprijmú rozhodnutie, ktoré by bolo v rozpore s návrhom Komisie. 5. Šesťtýždňová lehota uvedená v bode 4 sa skráti na tri týždne v prípade, že Európsky parlament alebo Rada nepožiada inak, ak: a) presun predstavuje menej ako 10 % rozpočtových prostriedkov v príslušnom rozpočtovom riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, a nepresahuje 5 miliónov EUR; b) presun sa týka iba platobných rozpočtových prostriedkov a celková suma presunu nepresahuje 100 miliónov EUR. 6. Ak Európsky parlament alebo Rada presun zmení a doplní, zatiaľ čo druhá inštitúcia ho schváli alebo sa zdrží konania, alebo ak Európsky parlament a Rada presun zmenia a doplnia, za schválenú sa považuje nižšia suma schválená buď Európskym parlamentom, alebo Radou, za predpokladu, že Komisia svoj návrh nestiahla. Článok 25Presun, na ktorý sa vzťahujú osobitné ustanovenia 1. Presuny v rámci rozpočtových hláv, ktoré sa týkajú Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a výskumu podliehajú osobitným ustanoveniam hláv I, II a III druhej časti. 2. Rozhodnutia o presunoch, ktorými sa umožňuje použitie rezervy na núdzovú pomoc, prijíma rozpočtový orgán na návrh Komisie alebo Komisia do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje. Uplatňuje sa postup stanovený v článku 24 ods. 3 a 4. Ak návrh Komisie nie je schválený Európskym parlamentom a Radou a nie je možné dospieť k spoločnému stanovisku o použití tejto rezervy, Európsky parlament a Rada sa zdržia konania v súvislosti s návrhom Komisie na presun. KAPITOLA 7ZÁSADA RIADNEHO FINANČNÉHO HOSPODÁRENIA Článok 26Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti 1. Rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti. 2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostriedky, ktoré používa inštitúcia na výkon svojich činností, boli k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu. Zásada efektívnosti sa týka najlepšieho vzájomného pomeru medzi použitými prostriedkami a dosiahnutými výsledkami. Zásada účinnosti sa týka plnenia stanovených špecifických cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov. 3. Pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť a orgány vynakladajúce rozpočtové prostriedky poskytujú informácie rozpočtovému orgánu. Tieto informácie sa poskytujú každý rok, najneskôr v dokumentoch, ktoré sú priložené k návrhu rozpočtu. 4. S cieľom zlepšiť rozhodovanie vykonávajú inštitúcie hodnotenia ex ante aj ex post v súlade s usmerneniami, ktoré stanovuje Komisia. Takéto hodnotenia sa vzťahujú na všetky programy a činnosti, ktoré sú spojené so značnými výdavkami, a výsledky hodnotenia sa poskytujú orgánom vynakladajúcim rozpočtové prostriedky, legislatívnym a rozpočtovým orgánom. Článok 27 Povinný finančný výkaz 1. Ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré legislatívnemu orgánu predloží Komisia, vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“) alebo členský štát a ktoré môžu mať vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa musí pripojiť finančný výkaz a hodnotenie stanovené v článku 26 ods. 4. Ku každej zmene a doplneniu návrhu alebo iniciatívy predložených legislatívnemu orgánu, ktoré môžu mať značný vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa musí pripojiť finančný výkaz vypracovaný inštitúciou, ktorá danú zmenu a doplnenie navrhuje. 2. Na účely zníženia rizika podvodov a nezrovnalostí finančný výkaz uvedený v odseku 1 poskytuje informácie o zavedenom systéme vnútornej kontroly, posúdení súvisiaceho rizika, ako aj o existujúcich a plánovaných opatreniach na predchádzanie podvodom a ochranu pred nimi. Článok 28 Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu 1. Rozpočet sa plní v súlade so zásadou účinnej a efektívnej vnútornej kontroly, ktorá zodpovedá jednotlivým spôsobom hospodárenia, a v súlade s príslušnými predpismi platnými v jednotlivých odvetviach. 2. Na účely plnenia rozpočtu sa vnútorná kontrola definuje ako proces uplatňovaný na všetkých stupňoch riadenia, ktorý má poskytovať primerané záruky, že sa dosiahnu tieto ciele: a) účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií; b) spoľahlivosť výkazníctva; c) ochrana majetku a informácií; d) predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam, ich odhaľovanie a náprava; e) primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb. Článok 29Prípustné riziko chyby Legislatívny orgán rozhodne v súlade s postupom stanoveným v článku 322 ZFEÚ o úrovni prípustného rizika chyby na príslušnom stupni agregácie rozpočtu. Toto rozhodnutie sa zohľadní pri ročnom postupe udelenia absolutória v súlade s článkom 157 ods. 2. Úroveň prípustného rizika chyby vychádza z analýzy nákladov a prínosov súvisiacich s kontrolami. Členské štáty, subjekty a osoby uvedené v článku 55 ods. písm. b) predložia Komisii na požiadanie správu o nákladoch, ktoré vynaložili na kontrolu, ako aj o počte a rozsahu činností financovaných z rozpočtu. Úroveň prípustného rizika chyby sa pozorne sleduje a v prípade väčších zmien v oblasti kontroly sa upravuje. KAPITOLA 8ZÁSADA TRANSPARENTNOSTI Článok 30Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ 1. Rozpočet sa zostavuje a plní a účtovná závierka sa predkladá v súlade so zásadou transparentnosti. 2. Na podnet predsedu Európskeho parlamentu sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní rozpočet a opravné rozpočty prijaté s konečnou platnosťou. Rozpočet sa uverejní do troch mesiacov odo dňa, keď sa vyhlási za prijatý s konečnou platnosťou. V Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní aj konsolidovaná ročná účtovná závierka a správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení, ktoré zostavuje každá inštitúcia. Článok 31Zverejnenie príjemcov finančných prostriedkov Únie a iných informácií 1. Informácie o operáciách prijímania a poskytovania pôžičiek, na ktoré Únia uzavrela zmluvy s tretími stranami, sa uvádzajú v prílohe k rozpočtu. 2. Komisia vhodným spôsobom sprístupní informácie o príjemcoch finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu, ktoré má k dispozícii, keď je rozpočet plnený centralizovane a priamo jej útvarmi alebo delegáciami Únie v súlade s článkom 53 ods. 2, ako aj informácie o príjemcoch finančných prostriedkov poskytnuté subjektmi, na ktoré sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú v rámci ostatných spôsobov hospodárenia. Tieto informácie sú sprístupnené za náležitého dodržiavania požiadaviek dôvernosti, najmä ochrany osobných údajov, ako to stanovuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES[17] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[18], ako aj požiadaviek na bezpečnosť, s prihliadnutím na osobitosti každého spôsobu hospodárenia uvedeného v článku 53 a v prípade potreby v súlade s príslušnými predpismi platnými v jednotlivých odvetviach. HLAVA IIIZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU KAPITOLA 1 ZOSTAVOVANIE ROZPOČTU Článok 32Odhady príjmov a výdavkov Európsky parlament, Európska rada a Rada, Súdny dvor Európskej únie, Dvor audítorov, Hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, ombudsman, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a ESVČ vypracujú odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý pošlú Komisii každý rok pred 1. júlom. ESVČ zostaví odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý zašle Komisii každý rok pred 1. júlom. Vysoký predstaviteľ uskutoční konzultácie s členmi Komisie zodpovednými za rozvoj, susedskú politiku a medzinárodnú spoluprácu, humanitárnu pomoc a krízové opatrenia v rámci ich príslušných právomocí. Tieto inštitúcie pošlú každý rok najneskôr do 1. júla tieto odhady pre informáciu aj rozpočtovému orgánu. Komisia vypracuje svoje vlastné odhady, ktoré tiež pošle rozpočtovému orgánu v tom istom termíne. Pri vypracovaní svojich vlastných odhadov Komisia využije informácie uvedené v článku 33. Článok 33Odhadovaný rozpočet subjektov uvedených v článku 200 Každý subjekt uvedený v článku 200 pošle v súlade s aktom, na základe ktorého bol zriadený, Komisii a rozpočtovému orgánu každý rok do 31. marca odhad svojich príjmov a výdavkov vrátane svojho plánu pracovných miest a návrhu pracovného programu. Článok 34Návrh rozpočtu 1. Komisia predloží návrh rozpočtu Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 1. septembra roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa má príslušný rozpočet plniť. Návrh rozpočtu obsahuje súhrnný všeobecný výkaz výdavkov a príjmov Únie a konsoliduje odhady uvedené v článku 32. Pokiaľ ide o štruktúru a prezentáciu, návrh rozpočtu sa riadi článkami 41 až 46. Každému oddielu návrhu rozpočtu predchádza úvod vypracovaný príslušnou inštitúciou. Komisia vypracuje všeobecný úvod k návrhu rozpočtu. Všeobecný úvod obsahuje finančné tabuľky, v ktorých sú uvedené hlavné údaje podľa hláv, a odôvodnenia zmien v rozpočtových prostriedkoch, ku ktorým došlo v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom, rozdelené podľa kategórií výdavkov viacročného finančného rámca. 2. Komisia v náležitých prípadoch pripojí k návrhu rozpočtu finančný plán na nasledujúce roky. Finančný plán sa aktualizuje po prijatí rozpočtu s cieľom zahrnúť doň výsledky rozpočtového postupu a akékoľvek ďalšie relevantné rozhodnutia. 3. Komisia takisto pripojí k návrhu rozpočtu každý pracovný dokument, ktorý pokladá za užitočný na účely zdôvodnenia svojich rozpočtových požiadaviek. 4. V súlade s článkom 8 ods. 5 rozhodnutia 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť[19] a s cieľom zabezpečiť rozpočtovú transparentnosť v oblasti vonkajšej činnosti Únie zašle Komisia rozpočtovému orgánu spolu s návrhom rozpočtu pracovný dokument, v ktorom sa podrobne uvádzajú: a) všetky administratívne a operačné výdavky, ktoré súvisia s vonkajšou činnosťou Únie vrátane úloh spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) a ktoré sú financované z rozpočtu Únie; b) celkové administratívne výdavky ESVČ za predchádzajúci rok rozčlenené na výdavky podľa delegácií a na výdavky za ústrednú správu ESVČ; spolu s operačnými výdavkami rozčlenenými podľa geografických oblastí (regióny, krajiny), podľa tematických oblastí a podľa delegácií a misií Únie, V pracovnom dokumente sa tiež uvádza: a) počet pracovných miest pre každú platovú triedu v každej kategórii a počet stálych a dočasných pracovných miest vrátane zmluvných a miestnych zamestnancov, schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov v každej z delegácii Únie, ako aj v ústrednej správe ESVČ; b) každé zvýšenie alebo zníženie počtu pracovných miest v porovnaní s predchádzajúcim rokom podľa platovej triedy a kategórie v ústrednej správe ESVČ a vo všetkých delegáciách Únie; c) počet pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok, počet pracovných miest schválených na predchádzajúci rok, ako aj počet pracovných miest obsadených diplomatmi vyslanými z členských štátov a spomedzi zamestnancov Rady a Komisie; d) podrobný prehľad všetkých zamestnancov pôsobiacich v delegáciách Únie v čase predloženia návrhu rozpočtu vrátane rozpisu podľa zemepisných oblastí, jednotlivých krajín a misií, v ktorom sa rozlišujú pracovné miesta uvedené v pláne pracovných miest, zmluvní zamestnanci, miestni zamestnanci, vyslaní národní experti, ako aj rozpočtové prostriedky požadované v návrhu rozpočtu pre takéto ďalšie typy zamestnancov spolu s príslušnými odhadmi ekvivalentných zamestnancov na plný pracovný čas, ktorých možno zamestnať v medziach požadovaných rozpočtových prostriedkov. Článok 35 Opravný list k návrhu rozpočtu Až do zvolania Zmierovacieho výboru uvedeného v článku 314 ZFEÚ môže Komisia z vlastného podnetu alebo na žiadosť ostatných inštitúcií, pokiaľ ide o ich vlastné oddiely, predložiť súčasne Európskemu parlamentu a Rade opravný list k návrhu rozpočtu na základe nových informácií, ktoré v čase zostavovania návrhu rozpočtu neboli k dispozícii, vrátane opravného listu, ktorým sa aktualizuje odhad výdavkov v oblasti poľnohospodárstva. Článok 36Schválenie výsledku dosiahnutého Zmierovacím výborom Ak sa Zmierovací výbor dohodne na spoločnom návrhu, Európsky parlament a Rada sa v súlade so svojimi vnútornými rokovacími poriadkami usilujú schváliť výsledok Zmierovacieho výboru čo najskôr v súlade s článkom 314 ods. 6 ZFEÚ. Článok 37Prijatie rozpočtu 1. Predseda Európskeho parlamentu vyhlási rozpočet za prijatý s konečnou platnosťou v súlade s postupom stanoveným v článku 314 ods. 9 ZFEÚ a v článku 177 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o Euratome“). 2. Po tom, ako je rozpočet vyhlásený za prijatý s konečnou platnosťou, je každý členský štát od 1. januára nasledujúceho rozpočtového roku alebo odo dňa vyhlásenia prijatia rozpočtu s konečnou platnosťou, ak sa tak stane po 1. januári, povinný poukazovať Únii splatné platby tak, ako je stanovené v nariadení Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov Únie. Článok 38 Návrhy opravných rozpočtov 1. Ak existujú nevyhnutné, výnimočné alebo nepredvídané okolnosti, Komisia môže predložiť návrhy opravných rozpočtov. Žiadosti o opravné rozpočty predložené za rovnakých okolností, ako je uvedené v predchádzajúcom odseku, od iných inštitúcií ako od Komisie sa posielajú Komisii. Pred predložením návrhu opravného rozpočtu Komisia a iné inštitúcie preskúmajú možnosť prerozdelenia príslušných rozpočtových prostriedkov, pričom zohľadnia akékoľvek očakávané neúplné použitie rozpočtových prostriedkov. 2. Komisia, s výnimkou mimoriadnych okolností, predloží návrh opravného rozpočtu súčasne Európskemu parlamentu a Rade každý rok najneskôr do 1. septembra. K žiadostiam o opravné rozpočty od ostatných inštitúcií môže pripojiť stanovisko. 3. Európsky parlament a Rada žiadosti prerokujú, pričom náležite zohľadnia ich naliehavosť. Článok 39Skoršie predkladanie odhadov a návrhov rozpočtov Komisia a rozpočtový orgán sa môžu dohodnúť na presunutí niektorých termínov predloženia odhadov a prijatia a predloženia návrhu rozpočtu na skorší dátum. Toto opatrenie však nemôže mať za následok skrátenie alebo predĺženie období určených na posúdenie týchto textov podľa článku 314 ZFEÚ a článku 177 Zmluvy o Euratome. KAPITOLA 2ŠTRUKTÚRA A PREZENTÁCIA ROZPOČTU Článok 40Štruktúra rozpočtu Rozpočet pozostáva zo: a) všeobecného výkazu príjmov a výdavkov; b) samostatných oddielov rozdelených na výkazy príjmov a výdavkov každej inštitúcie. Pre Európsku radu a Radu je v rozpočte vyhradený ten istý oddiel. Článok 41 Členenie rozpočtu 1. Príjmy Komisie a príjmy a výdavky ostatných inštitúcií zatriedi rozpočtový orgán, do hláv, kapitol, článkov a položiek podľa ich typu alebo použitia, na ktoré sú vyčlenené. 2. Výkaz výdavkov pre oddiel Komisie sa zostaví na základe nomenklatúry prijatej rozpočtovým orgánom a je členený podľa účelu. Hlava zodpovedá oblasti politiky a kapitola spravidla zodpovedá činnosti. Každá hlava môže obsahovať operačné rozpočtové prostriedky a administratívne rozpočtové prostriedky. Administratívne rozpočtové prostriedky sa v rámci hlavy zoskupia do jednej kapitoly. Článok 42Zákaz záporných príjmov Rozpočet nemôže obsahovať záporné príjmy. Vlastné zdroje zaplatené podľa rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Únie sú čisté sumy a takto sa uvádzajú aj v súhrnnom výkaze príjmov v rozpočte. Článok 43Rezervy 1. Každý rozpočtový oddiel môže obsahovať hlavu „rezervy“. Rozpočtové prostriedky sa do tejto hlavy zahrnú v prípade týchto dvoch okolností: a) ak v čase zostavovania rozpočtu neexistuje žiadny základný akt upravujúci príslušnú akciu; b) ak existujú závažné dôvody pochybovať o dostatočnom množstve rozpočtových prostriedkov alebo o možnosti plniť rozpočtové prostriedky zahrnuté do príslušných riadkov za podmienok, ktoré sú v súlade s riadnym finančným hospodárením. Rozpočtové prostriedky v tejto hlave môžu byť použité len po presune v súlade s postupom stanoveným v článku 23 ods. 1 písm. d) v prípade, ak prijatie základného aktu podlieha postupu stanovenému v článku 294 ZFEÚ, a v ostatných prípadoch v súlade s postupom stanoveným v článku 24. 2. V prípade závažných problémov pri plnení rozpočtu môže Komisia v priebehu rozpočtového roka navrhnúť, aby sa rozpočtové prostriedky presunuli do hlavy „rezervy“. Rozpočtový orgán prijme rozhodnutie o týchto presunoch tak, ako je stanovené v článku 24. Článok 44Záporná rezerva Rozpočtový oddiel Komisie môže obsahovať „zápornú rezervu“, ktorej maximálna výška je 200 miliónov EUR. Táto rezerva, ktorá sa zahrnie do samostatnej hlavy, môže obsahovať viazané rozpočtové prostriedky aj platobné rozpočtové prostriedky. Táto rezerva sa musí vyčerpať pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom stanoveným v článkoch 21 a 23. Článok 45Rezerva na núdzovú pomoc 1. Rozpočtový oddiel Komisie obsahuje rezervu na núdzovú pomoc tretím krajinám. 2. Rezerva uvedená v odseku 1 sa vyčerpá pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom stanoveným v článkoch 24 a 25. Článok 46Prezentácia rozpočtu 1. V rozpočte sa uvádzajú: a) vo všeobecnom výkaze príjmov a výdavkov: i) odhadované príjmy Únie v danom rozpočtovom roku; ii) odhadované príjmy za predchádzajúci rozpočtový rok a príjmy za rok n – 2; iii) viazané a platobné rozpočtové prostriedky na daný rozpočtový rok; iv) viazané a platobné rozpočtové prostriedky za predchádzajúci rozpočtový rok; v) viazané výdavky a zaplatené výdavky za rok n – 2; vi) príslušné poznámky ku každej časti, ako sú uvedené v článku 41 ods. 1; b) v každom rozpočtovom oddiele sa príjmy a výdavky uvádzajú v rovnakej štruktúre ako v písmene a); c) pokiaľ ide zamestnancov: i) pre každý rozpočtový oddiel plán pracovných miest, v ktorom je stanovený počet pracovných miest pre každú platovú triedu v každej kategórii a v každom útvare a počet stálych a dočasných pracovných miest schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov; ii) plán pracovných miest zamestnancov platených z rozpočtových prostriedkov určených na výskum a technologický vývoj pre priame akcie a plán pracovných miest zamestnancov platených z tých istých rozpočtových prostriedkov pre nepriame akcie; plány pracovných miest sa členia podľa kategórie a platovej triedy a rozlišuje sa v nich medzi stálymi a dočasnými pracovnými miestami schválenými v rámci limitov rozpočtových prostriedkov; iii) pokiaľ ide o vedeckých a technických pracovníkov, členenie môže byť založená na skupinách platových tried v súlade s podmienkami ustanovenými v každom rozpočte. V pláne pracovných miest sa musí uvádzať počet vysokokvalifikovaných technických alebo vedeckých pracovníkov, ktorým sa poskytujú osobitné výhody podľa osobitných ustanovení služobného poriadku; iv) plán pracovných miest, v ktorom sú stanovené počty pracovných miest podľa platovej triedy a kategórie pre každý subjekt uvedený v článku 200, ktorý je príjemcom grantu hradeného z rozpočtu. V pláne pracovných miest sa okrem počtu pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok uvádza aj počet pracovných miest schválený na predchádzajúci rok; d) pokiaľ ide o operácie prijímania a poskytovania pôžičiek: i) vo všeobecnom výkaze príjmov rozpočtové riadky zodpovedajúce príslušným operáciám a určené na zaznamenanie všetkých náhrad prijatých od príjemcov, ktorí pôžičku spočiatku nesplácali, čo viedlo k uplatneniu záruky za plnenie. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam „ pro memoria “ s pripojenými príslušnými poznámkami; ii) v oddiele Komisie: - rozpočtové riadky obsahujúce záruky Únie za plnenie týkajúce sa dotknutých operácií. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam „ pro memoria “ dovtedy, kým nie je rozpočet zaťažený konkrétnou sumou, ktorá musí byť uhradená z konečných zdrojov; - poznámky uvádzajúce odkaz na základný akt a objem plánovaných operácií, dobu trvania a finančnú záruku, ktorú Únia poskytla na tieto operácie; iii) v dokumente pripojenom k oddielu Komisie, ako informatívny údaj: - prebiehajúce kapitálové operácie a riadenie dlhu; - kapitálové operácie a riadenie dlhu v príslušnom rozpočtovom roku; e) celková suma výdavkov na SZBP sa v plnej výške zahrnie do jednej rozpočtovej kapitoly s názvom SZBP s osobitnými rozpočtovými článkami. Tieto články pokrývajú výdavky na SZBP a obsahujú osobitné rozpočtové riadky identifikujúce aspoň jednotlivé hlavné misie. 2. Rozpočtový orgán môže okrem dokumentov uvedených v odseku 1 pripojiť k rozpočtu akékoľvek ďalšie súvisiace dokumenty. Článok 47Pravidlá týkajúce sa plánu pracovných miest 1. Plán pracovných miest opísaný v článku 46 ods. 1 písm. c) predstavuje pre každú inštitúciu alebo orgán absolútny limit; nad tento stanovený limit nemôže byť prijatý žiadny zamestnanec. Okrem prípadu platových tried AD 16, AD 15 a AD 14 však každá inštitúcia alebo orgán môže vykonať zmeny v pláne pracovných miest až do výšky 10 % počtu schválených pracovných miest za týchto dvoch podmienok: a) nie je ovplyvnený objem rozpočtových prostriedkov vyčlenených na zamestnancov na celý rozpočtový rok a b) nie je prekročený limit celkového počtu pracovných miest schválených v každom pláne pracovných miest. Inštitúcie informujú rozpočtový orgán o svojich zámeroch tri týždne pred vykonaním zmien uvedených v druhom pododseku. Ak niektorá z dvoch zložiek rozpočtového orgánu vznesie počas tohto obdobia náležite opodstatnené dôvody, inštitúcie zmeny nevykonajú a uplatní sa bežný postup. 2. Odchylne od odseku 1 prvého pododseku sa môžu účinky práce na čiastočný pracovný čas povolenej menovacím orgánom v súlade so služobným poriadkom kompenzovať využitím iných pracovných miest. KAPITOLA 3ROZPOČTOVÁ DISCIPLÍNA Článok 48Súlad rozpočtu s viacročným finančným rámcom Rozpočet je v súlade s viacročným finančným rámcom. Článok 49Súlad aktov Únie s rozpočtom a viacročným finančným rámcom Ak pri vykonávaní aktu Únie dôjde k prekročeniu rozpočtových prostriedkov dostupných v rozpočte alebo pridelených rozpočtových prostriedkov dostupných vo viacročnom finančnom rámci, takéto akty môžu byť z finančného hľadiska vykonané až po zmene a doplnení rozpočtu a v prípade potreby po náležitej revízii finančného rámca. HLAVA IV PLNENIE ROZPOČTU KAPITOLA 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 50Plnenie rozpočtu v súlade s riadnym finančným hospodárením 1. Komisia plní rozpočtové príjmy a výdavky v súlade s týmto nariadením, na svoju vlastnú zodpovednosť a v rámci schválených limitov rozpočtových prostriedkov. 2. Členské štáty spolupracujú s Komisiou takým spôsobom, aby sa rozpočtové prostriedky používali v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia. Článok 51Základný akt a výnimky 1. Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu na akúkoľvek akciu Únie sa môžu použiť až po prijatí základného právneho aktu. Základný akt je právny akt, ktorý poskytuje právny základ pre akciu a pre plnenie zodpovedajúcich výdavkov zahrnutých v rozpočte. 2. Pri uplatňovaní ZFEÚ a Zmluvy o Euratome je základným aktom akt prijatý legislatívnym orgánom, ktorý môže mať formu nariadenia, smernice alebo rozhodnutia v zmysle článku 288 ZFEÚ. 3. Pri uplatňovaní hlavy V Zmluvy o Európskej únii môže mať základný akt jednu z foriem uvedených v článku 26 ods. 2, článku 28 ods. 1, článku 29, článku 31 ods. 2, článku 33 a článku 37 Zmluvy o Európskej únii. 4. Základnými aktmi v zmysle tohto článku nie sú odporúčania, stanoviská, rezolúcie, závery, vyhlásenia ani iné akty, ktoré nemajú právny účinok. 5. Odchylne od odsekov 1, 2 a 3 sa môžu bez základného aktu plniť nasledujúce rozpočtové prostriedky pod podmienkou, že akcie, ktoré sa nimi majú financovať, patria do právomoci Únie: a) rozpočtové prostriedky na pilotné projekty experimentálnej povahy určené na testovanie realizovateľnosti akcie a jej užitočnosti. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu najviac na dva po sebe nasledujúce rozpočtové roky; b) rozpočtové prostriedky na prípravné akcie v oblastiach uplatňovania ZFEÚ a Zmluvy o Euratome zamerané na prípravu návrhov s cieľom prijať budúce akcie. Prípravné akcie musia dodržiavať jednotný postup a môžu mať rôzne formy. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu maximálne na tri po sebe nasledujúce rozpočtové roky. Legislatívny postup sa musí ukončiť pred uplynutím tretieho rozpočtového roka. V priebehu legislatívneho postupu musí viazanie rozpočtových prostriedkov zodpovedať konkrétnym charakteristikám prípravnej akcie, pokiaľ ide o plánované činnosti, sledované ciele a príjemcov. Objem použitých prostriedkov preto nemôže zodpovedať objemu prostriedkov, ktoré sa plánujú na financovanie samotnej konečnej akcie. Pri predkladaní návrhu rozpočtu Komisia predloží rozpočtovému orgánu správu o akciách uvedených v písmene a) a v prvom odseku tohto písmena, ktorá obsahuje aj hodnotenie dosiahnutých výsledkov a plánované následné opatrenia; c) rozpočtové prostriedky na prípravné opatrenia v oblasti hlavy V Zmluvy o Európskej únii. Tieto opatrenia sú obmedzené na krátke časové obdobie a sú určené na vytvorenie podmienok pre akciu Únie zameranú na plnenie cieľov SZBP, ako aj podmienok na prijatie potrebných právnych nástrojov. Na účely operácií krízového riadenia Únie sú prípravné opatrenia zamerané okrem iného na posúdenie operačných požiadaviek, na rýchlu počiatočnú mobilizáciu zdrojov alebo na to, aby sa na mieste vytvorili podmienky na začatie operácie. Prípravné opatrenia schváli Rada na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Na účely rýchlej implementácie prípravných opatrení vysoký predstaviteľ informuje Komisiu čo najskôr o zámere Rady začať realizovať prípravne opatrenie a najmä o odhadovaných zdrojoch, ktoré sú na tento účel potrebné. Komisia prijme v súlade s týmto nariadením všetky opatrenia nevyhnutné na to, aby zabezpečila rýchlu úhradu týchto finančných prostriedkov; d) rozpočtové prostriedky na jednorazové akcie alebo na akcie s neurčitou dĺžkou trvania, ktoré Komisia vykonáva na základe úloh vyplývajúcich z jej výhradných práv na inštitucionálnej úrovni podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome, okrem jej práva legislatívnej iniciatívy uvedeného v písmene b), a na základe osobitných právomocí, ktoré na ňu priamo prenášajú uvedené zmluvy a ktorých zoznam je uvedený v delegovanom nariadení uvedenom v článku 199; e) rozpočtové prostriedky na prevádzku každej inštitúcie v rámci jej administratívnej autonómie. Článok 52Plnenie rozpočtu ostatnými inštitúciami Komisia deleguje na ostatné inštitúcie právomoci potrebné na plnenie rozpočtových oddielov, ktoré sa ich týkajú. S cieľom uľahčiť plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov delegácií Únie sa s Komisiou môžu dohodnúť podrobné ustanovenia. Uvedené ustanovenia nesmú obsahovať žiadne výnimky z ustanovení tohto nariadenia a delegovaného nariadenia uvedeného v článku 199. Článok 53 Delegovanie právomocí na plnenie rozpočtu Komisia a každá z ostatných inštitúcií môžu v rámci svojich útvarov delegovať svoje právomoci na plnenie rozpočtu v súlade s podmienkami ustanovenými v tomto nariadení a vo svojich vnútorných predpisoch a v medziach, ktoré môžu ustanoviť v akte o delegovaní. Tí, ktorí boli takýmto spôsobom splnomocnení, môžu konať iba v medziach právomocí, ktoré boli na nich výslovne prenesené. Komisia však môže delegovať svoje právomoci na plnenie rozpočtu týkajúce sa operačných rozpočtových prostriedkov jej vlastného oddielu na vedúcich delegácií Únie. Zároveň o tejto skutočnosti informuje vysokého predstaviteľa. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní subdelegovaním, uplatňujú pravidlá Komisie pre plnenie rozpočtu a majú rovnaké úlohy, povinnosti a zodpovednosť ako ktorýkoľvek iný povoľujúci úradník Komisie vymenovaný subdelegovaním. Komisia toto delegovanie môže zrušiť v súlade so svojimi vlastnými pravidlami. Na účely druhého odseku prijíma vysoký predstaviteľ potrebné opatrenia s cieľom uľahčiť spoluprácu medzi delegáciami Únie a útvarmi Komisie. Článok 54Konflikt záujmov 1. Všetkým účastníkom finančných operácií a iným osobám zapojeným do plnenia rozpočtu, hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, auditu alebo kontroly sa zakazuje akékoľvek konanie, ktoré môže priviesť ich vlastné záujmy do konfliktu so záujmami Únie. Ak by takýto prípad nastal, dotknutá osoba sa musí takéhoto konania zdržať a postúpiť záležitosť príslušnému orgánu. 2. Ku konfliktu záujmov dochádza vtedy, keď je ohrozený nestranný a objektívny výkon funkcií účastníka finančnej operácie alebo inej osoby uvedených v odseku 1 z rodinných alebo citových dôvodov, z dôvodov politickej alebo národnej príslušnosti, ekonomického záujmu alebo akéhokoľvek iného záujmu spoločného s príjemcom. KAPITOLA 2 SPÔSOBY PLNENIA Článok 55 Spôsoby plnenia rozpočtu 1. Komisia plní rozpočet týmito spôsobmi: a) prostredníctvom svojich útvarov, prostredníctvom delegácií Únie v súlade s článkom 53 ods. 2 alebo prostredníctvom výkonných agentúr uvedených v článku 59; b) nepriamo v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi alebo prostredníctvom zverenia úloh súvisiacich s plnením rozpočtu: i) tretím krajinám alebo subjektom, ktoré tieto krajiny určili; ii) medzinárodným organizáciám a ich agentúram; iii) finančným inštitúciám povereným vykonávaním finančných nástrojov podľa hlavy VIII; iv) Európskej investičnej banke a Európskemu investičnému fondu alebo akejkoľvek inej dcérskej spoločnosti banky; v) subjektom uvedeným v článkoch 200 a 201; vi) verejnoprávnym subjektom alebo súkromnoprávnym subjektom povereným vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto súkromnoprávne subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky; vii) súkromnoprávnym subjektom spravovaným právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky; viii) osobám povereným vykonávaním osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určeným v príslušnom základnom akte v zmysle článku 51 tohto nariadenia. 2. Členské štáty a subjekty a osoby uvedené v odseku 1 písm. b) nemajú postavenie povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním. 3. Komisia nesmie zveriť tretím stranám výkonné právomoci, ktoré má podľa zmlúv, ak poskytujú veľký priestor na voľné uváženie, ktoré zahŕňa rozhodnutia politického charakteru. Článok 56Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi 1. Členské štáty dodržiavajú pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie zásady riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti a nediskriminácie a zabezpečujú viditeľnosť činnosti Únie. Na tento účel členské štáty plnia povinnosti kontroly a auditu a preberajú na seba z nich vyplývajúcu zodpovednosť stanovenú v tomto nariadení. Doplnkové ustanovenia sa môžu stanoviť v rámci predpisov platných v jednotlivých odvetviach. 2. Členské štáty pri vykonávaní úloh súvisiacich s plnením rozpočtu predchádzajú nezrovnalostiam a podvodom, odhaľujú ich a zaisťujú ich nápravu. Na tento účel vykonávajú kontroly ex ante a ex post a v náležitých prípadoch aj kontroly na mieste s cieľom zaistiť, aby sa akcie financované z rozpočtu skutočne vykonali a správne implementovali, vymáhajú neoprávnene vyplatené finančné prostriedky a v prípade potreby iniciujú súdne