1.Účel správy

Smernicou o energetickom označovaní (2010/30/EÚ) sa od Komisie vyžaduje, aby vyhodnotila účinnosť smernice a predložila Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2014 správu. Smernicou sa takisto vyžaduje vypracovanie správy týkajúcej sa delegovania právomoci do 19. júna 2015 a syntéza správ o vnútroštátnom dohľade nad trhom, ktoré členské štáty musia predkladať každé štyri roky.

V správe z roku 2012 o preskúmaní smernice o ekodizajne (2009/125/ES) sa došlo k záveru, že okamžitá revízia uvedenej smernice nie je potrebná, ale že špecifické aspekty, v prípade ktorých neboli v čase preskúmania k dispozícii dostatočné informácie, by bolo vhodné prehodnotiť v rámci preskúmania smernice o energetickom označovaní v roku 2014, a to napr. účinnosť vykonávacích opatrení a harmonizovaných noriem a užšia koordinácia pri vykonávaní uvedených dvoch smerníc.

Táto správa spĺňa uvedené požiadavky.

2.Posúdenie účinnosti, efektívnosti, koherentnosti, pridanej hodnoty na úrovni EÚ a relevantnosti

Ciele smernice o energetickom označovaní a smernice o ekodizajne sú:

zvyšovanie energetickej účinnosti výrobkov a úrovne ochrany životného prostredia

voľný pohyb energeticky významných výrobkov v Európskej únii

poskytovanie informácií, ktoré spotrebiteľom umožnia vybrať si účinnejšie výrobky

Hodnotenie politiky odhaľuje, že:

1.Zavedené opatrenia v oblasti ekodizajnu a energetického označovania sú účinné v tom, že prinášajú hmatateľné a výrazné úspory energie a nákladov. Hodnotenie ex post počas preskúmania špecifických opatrení v oblasti energetického označovania zavedené od 90. rokov ukázalo rýchlu transformáciu trhu smerom k väčšej efektívnosti vo väčšine označených skupín výrobkov. Podľa odhadov sa vykonávaním týchto dvoch smerníc ušetrí do roku 2020 175 Mtoe primárnej energie ročne (okolo 15 % týchto úspor vznikne v dôsledku opatrení v oblasti energetického označovania, pričom sa ekodizajn vzťahuje len približne na polovicu skupín výrobkov). To zodpovedá 19 % úspor, pokiaľ ide o nezmenený spôsob spotreby energie v prípade takýchto výrobkov. Týmito politikami sa prispeje takmer k polovici 20 % cieľovej energetickej efektívnosti do roku 2020. Závislosť od dovozu energie by sa znížila o 23 % v prípade zemného plynu a o 37 % v prípade uhlia. Celkovo sa odhaduje, že dodnes zavedené opatrenia v oblasti ekodizajnu a energetického označovania ušetria v roku 2020 koncovým používateľom výrobkov prostredníctvom nižších účtov za služby 100 mld. EUR ročne (čo predstavuje úsporu 400 – 500 EUR ročne v každej domácnosti).

2.Neexistujú žiadne prekážky voľného pohybu energeticky významných výrobkov na vnútornom trhu Európskej únie.

3.Výhody prevážia náklady pre podniky, ako aj pre spoločnosť ako celok. Zatiaľ čo náklady na plnenie požiadaviek a označovanie budú na prvom stupni realizácie nákladmi výrobcov, tieto sa potom prenesú na koncových používateľov (domácnosti a iné podniky), ktorým úspory zo zníženia spotreby energie prinesú výhody, ktoré značne prevýšia počiatočné náklady na nákup. Podrobné údaje pre EÚ ako celok nie sú k dispozícii. V Spojenom kráľovstve sa v prípade predpisov platných v roku 2012 odhaduje pomer prínosov a nákladov na 3,8 .

4.Prevažná väčšina spotrebiteľov (asi 85 %) uznáva význam energetického štítku, rozumie mu a využíva ho pri svojom nákupnom rozhodovaní.

5.Zavedenie energetickej triedy A+ a vyšších tried podľa smernice o energetickom označovaní z roku 2010 znížilo efektívnosť energetického štítku pri motivovaní spotrebiteľa, aby kupoval účinnejšie výrobky. Zmena dizajnu, podľa ktorej sa na označenie vyšších tried využíva dopĺňanie znamienok plus na označenie vyššej účinnosti ako triedy A, je pri motivovaní nákupu výrobkov s vyššou účinnosťou menej efektívna ako pôvodná stupnica A až G. Zatiaľ čo zo spotrebiteľského prieskumu vyplýva, že nová stupnica na štítku je pre spotrebiteľov zrozumiteľná, znížila ich ochotu platiť viac za účinnejšie výrobky, pretože sú menej motivovaní rozdielom medzi triedami A+ a A+++ ako rozdielom medzi triedami C a A . Okrem toho sú niektoré piktogramy používané na zastupovanie ostatných parametrov na štítku ťažko zrozumiteľné, napríklad „logo vypínača“ na štítku televízora a účinnosť sušenia na štítku umývačky.

6.Medzi spotrebiteľmi existuje tendencia nakupovať väčšie výrobky, ktoré sú účinné, a teda dosahujú vysokú energetickú triedu, ale majú oveľa vyššiu absolútnu spotrebu energie ako menšie zariadenia rovnakého typu.

7.Nedostatočné presadzovanie predpisov orgánmi vnútroštátneho dohľadu nad trhom prispieva k nesúladu, pričom sa znižujú plánované úspory energie približne o 10 %. Pozri aj oddiel 3.

8.Opatrenia v prípade niektorých výrobkov ukázali úrovne ambícií, ktoré sú príliš nízke v porovnaní s tým, čo je technicky a ekonomicky uskutočniteľné.

9.Hoci niektorými opatreniami sa riešia aj iné vplyvy na životné prostredie, ako je spotreba energie vo fáze používania, stále existuje potenciál na ďalšie znižovanie týchto vplyvov, napríklad pokiaľ ide o aspekty trvanlivosti, opraviteľnosti, opätovnej použiteľnosti, recyklovateľnosti a zužitkovateľnosti, recyklovaného obsahu, používania prioritných materiálov, nebezpečných látok.