[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 2.2.2005

SEK(2005) 146 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom Konvergenčnom programe Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená tie, ktoré sa nezúčastňujú na jednotnej mene, musia predkladať svoje konvergenčné programy Rade a Komisii. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným podľa článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.

Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sa nezúčastňujú na jednotnej mene, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergenčné kritériá s cieľom prijať euro, vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti pozície verejných financií. Vzhľadom na celkový deficit verejných financií 3,6 % HDP zaznamenaný v roku 2003 Rada rozhodla, že Slovenská republika mala nadmerný deficit 5. júla 2004 a odporúčala, aby bol upravený najneskôr do roku 2007 v súlade s konvergenčným programom z mája 2004. Odporúčala najmä, aby Slovenská republika s rozhodnosťou prijala opatrenia uvedené v konveregenčnom programe a urýchlila fiškálne úpravy, ak uskutočnené štrukturálne reformy vyústia do vyššieho rastu, ako sa očakávalo. Vo svojej komunikácii z 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru, že slovenská vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005.

Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 30. novembra 2004 bola predložená jeho aktualizácia. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálneho rastu, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v komunikácii Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:

- Slovenská republika predložila aktualizáciu konvergenčného programu dňa 30. novembra 2004. Aktualizácia zahŕňala obdobie 2004-2007 a naviac obsahovala smerné plány do roku 2010. Dokument bol schválený vládou. Je v súlade s rozpočtom na rok 2005, ktorý parlament schválil 9. decembra 2004 a tiež s viacročným rozpočtovým rámcom vlády na obdobie rokov 2005-2007, ktorý parlament vzal do úvahy. Program je veľmi dobre vypracovaný a zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných „pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov.[4]

- Aktualizácia premieta skutočný nárast HDP pri priemernej miere 5 % počas obdobia 2004 až 2007 – s očakávaným spomalením na 4½ % v roku 2005 (z dôvodu klesajúceho zahraničného účtu) a zrýchlením na takmer 5½ % v roku 2007 (keď sa očakáva nárast zahraničného účtu). Očakáva sa, že nezamestnanosť bude klesať postupne približne z úrovne 18½ % v roku 2005 (v podmienkach prieskumu pracovnej sily) na 16½ % v roku 2007. Tento vývoj vierohodne a z veľkej časti odrážajú prognózy Komisie z jesene 2004 na obdobie do roku 2006. Pravdepodobný je prudký pokles inflácie približne na 2½ % v roku 2007, ak sa striktne obmedzia druhostupňové vplyvy z vysokej celkovej inflácie v roku 2004. Aktualizácia predpokladá, že bežný účet platobnej bilancie bude v roku 2007 pozitívny (po dočasnom zhoršení na deficit takmer 3 % HDP v roku 2005). Predpokladaný bežný účet platobnej bilancie a plánované fiškálne deficity naznačujú v horizonte aktualizácie pozitívne čisté súkromné úspory.

- Slovenská republika nedávno prešla od predpokladaných ku skutočným cieľom inflácie, ale pokračuje v riadenom režime výmenného kurzu. Aktualizácia potvrdzuje úmysel štátnych orgánov pripojiť sa k eurozóne v roku 2009 a stanovuje, že Slovenská republika pravdepodobne vstúpi do mechanizmu ERM2 najneskôr v prvej polovici roku 2006. V roku 2004 opäť odrážala celková inflácia 7,5 % najmä vplyv úprav v regulovaných cenách a nepriamych daniach. Rozloženie dlhodobých úrokových sadzieb smerom k eurozóne sa pohybovalo tesne nad alebo pod úrovňou 100 bázických bodov. Po niekoľkých mesiacoch stabilizácie bezprostredne po znížení v politike úrokových sadzieb, začal nedávno výmenný kurz opäť apreciovať. Celkovo v roku 2004 koruna posilnila o 6 %.

- Aktualizácia má za cieľ zníženie deficitu na 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Zníženie celkového a primárneho deficitu verejných financií je mierne zaťažené z predchádzajúceho obdobia: oba by mali zostať v podstate na stabilnej úrovni približne 3,8 % a 1,5 % HDP do roku 2006 a ich plánované úpravy celkove o 0,8 percentných bodov sa odložili do roku 2007. Aj bez vplyvu vyplývajúceho zo spustenia financovaného dôchodkového piliera na začiatku roku 2005 (odhadovaný približne na 0,4 % HDP v roku 2005 a okolo 1 % HDP v roku 2006 a 2007), zníženia deficitu nastávajú väčšinou počas uplynulých dvoch rokov. V porovnaní s programom z mája 2004, v ktorom boli úpravy založené na výdavkoch, aktualizácia ráta s úpravami deficitu prostredníctvom obmedzení výdavkov a zvyšovania príjmov. Napriek priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru aktualizácia z veľkej časti potvrdzuje plánované úpravy predchádzajúceho programu a vyzerá preto menej ambiciózne. Bez ohľadu na značné konsolidačné úspechy v minulosti a vplyv dôchodkovej reformy má urýchlenie znižovania deficitu (najmä v roku 2005) ešte väčší význam. Pomohlo by implementácii stratégie SR pre zavedenie eura, zvýšilo by fiškálnu dôveryhodnosť v kontexte ERM2, zmiernilo cyklický priebeh a pomohlo zastaviť apreciačné tlaky. Pripravilo by tiež cestu k dosiahnutiu takmer vyrovnanej až prebytkovej štrukturálnej rozpočtovej pozície a k získaniu hranice dostatočného zabezpečenia proti porušovaniu referenčnej úrovne 3 % HDP ako kritéria deficitu s normálnymi makroekonomickými fluktuáciami stanoveného v zmluve.

- Riziká pre rozpočtové predpovede v programe sa zdajú byť vo veľkej miere vyrovnané pre programový horizont ako celok. Na základe stanovených makroekonomických predpokladov sa na strane príjmov javí rastúce riziko počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na dôchodkovú reformu existujú vyvážené neistoty. Využívanie finančných prostriedkov EÚ (a kofinancovania) je pravdepodobne nižšie ako bolo stanovené na obdobie 2004 až 2006, keďže absorpčná kapacita sa stále vyvíja. V roku 2007 by sa však mohol presiahnuť rozpočtovaný objem prostriedkov, ak sa dostatočne využijú odložené výdaje. A nakoniec aj parlamentné voľby plánované na rok 2006 vyvolávajú neistotu, najmä pokiaľ ide o rozsah ďalšieho obmedzovania výdavkov v roku 2007. To by mohlo byť vzhľadom na súčasné plány nedostatočné alebo by ich mohlo prekročiť. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zníženie deficitu na 3 % HDP do roku 2007, ktorý je posledným rokom programu, ale nestanovuje žiadnu hranicu zabezpečenia.

- Program predpokladá nárast podielu dlhu na HDP o 2½ percentných bodov na 45½% v období 2004 až 2007. Dynamika podielu dlhu na HDP odráža znižovanie deficitu z minulého obdobia a je menej ovplyvnená úpravami aktív a osobitnými faktormi ako v minulosti, hoci plánované hotovostné/časové odchýlky a príjmy z privatizácie zostávajú výrazné až do roku 2006.

- Aktualizácia sa zameriava na súčasné štrukturálne reformy, ktoré zlepšujú kvalitu verejných financií a prispievajú k zvyšovaniu rastu – podobne ako skoršie ďalekosiahle reformy (vrátane dôležitej daňovej reformy), ktorá je účinná od roku 2004. Súčasné reformy sú v podstate druhou várkou zdravotníckych reforiem a spustenia financovaného dôchodkového piliera a sú účinné od začiatku roku 2005.

- Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií predložila Slovenská republika určité riziká. Tieto riziká sú významným spôsobom určované plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu. Napriek tomu, že sa predpokladá dosiahnutie plánovaného zníženia deficitu v strednodobom horizonte, dlhodobá udržateľnosť nie je zabezpečená, hoci prijaté a plánované opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä dôchodkovej a zdravotníckej, prispievajú k dosiahnutiu udržateľnej pozície z dlhodobého hľadiska. Ich úplná implementácia je kľúčovou podmienkou okrem dosiahnutia plánovanej rozpočtovej konsolidácie počas programového obdobia.

- Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Čo je najdôležitejšie, Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravy nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.

- Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo pre Slovenskú republiku vhodné i) využiť každú príležitosť na urýchlenie zníženia deficitu, vrátane využitia vyšších príjmov a úspor na strane výdavkov najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávať strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadať na to, aby druhostupňové vplyvy z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnili konvergenčný postup stanovený v programe.

Na základe tohto zhodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady ku aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky a predkladá ho Rade.

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom Konvergenčnom programe Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,

PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:

1. Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov.

2. Makroekonomický scenár obsiahnutý v programe počíta so skutočným nárastom HDP pri priemernej miere 5 % počas obdobia 2004 až 2007 – s očakávaným spomalením na 4½ % v roku 2005 (z dôvodu klesajúceho zahraničného účtu) a zrýchlením na takmer 5½ % v roku 2007 (keď sa očakáva nárast zahraničného účtu). Na základe aktuálnych dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pravdepodobný predpoklad rastu. Inflačné plány sa zdajú byť nízke a sú pravdepodobné len vtedy, ak sa striktne obmedzia druhostupňové vplyvy z celkovej vysokej inflácie v roku 2004.

3. Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Slovenská republika má nadmerný deficit a odporúčala ho upraviť do roku 2007. Aktualizácia má za cieľ zníženie schodku na 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Znižovanie celkového a primárneho deficitu verejných financií je mierne zaťažené z predchádzajúceho obdobia: oba by mali zostať v podstate na stabilnej úrovni približne 3,8 % a 1,5 % HDP do roku 2006 a ich plánované úpravy celkove o 0,8 percentných bodov sa odložili do roku 2007. Aj bez vplyvu vyplývajúceho zo spustenia dôchodkového piliera v roku 2005 zníženia deficitu nastávajú väčšinou počas uplynulých dvoch rokov. V porovnaní s programom z mája 2004, v ktorom boli úpravy založené na výdavkoch, aktualizácia ráta s úpravami deficitu prostredníctvom obmedzení výdavkov a zvyšovania príjmov. Napriek priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru aktualizácia z veľkej časti potvrdzuje plánované úpravy predchádzajúceho programu a vyzerá preto menej ambiciózne. Bez ohľadu na značné konsolidačné úspechy v minulosti a vplyv dôchodkovej reformy má urýchlenie znižovania deficitu, najmä v roku 2005, by pomohlo implementácii stratégie Slovenska pre zavedenie eura, zvýšilo by fiškálnu dôveryhodnosť v kontexte ERM2, zmiernilo cyklický priebeh a pomohlo zastaviť apreciačné tlaky. Pripravilo by tiež cestu k dosiahnutiu takmer vyrovnanej až prebytkovej štrukturálnej rozpočtovej pozície a k získaniu hranice dostatočného zabezpečenia proti porušovaniu referenčnej úrovne 3 % HDP ako kritéria deficitu s normálnymi makroekonomickými fluktuáciami stanoveného v zmluve.

4. Riziká pre rozpočtové predpovede v programe sa zdajú byť vo veľkej miere vyrovnané pre programový horizont ako celok. Na základe stanovených makroekonomických predpokladov sa na strane príjmov javí rastúce riziko počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na dôchodkovú reformu existujú vyvážené neistoty. Využívanie finančných prostriedkov EÚ (a kofinancovania) je pravdepodobne nižšie ako bolo rozpočtované na obdobie 2004 až 2006, keďže absorpčná kapacita sa stále vyvíja. V roku 2007 by sa však mohol presiahnuť rozpočtovaný objem prostriedkov, ak sa dostatočne využijú odložené výdaje. A nakoniec aj parlamentné voľby plánované na rok 2006 vyvolávajú neistotu, najmä pokiaľ ide o rozsah ďalšieho obmedzovania výdavkov v roku 2007. To by mohlo byť vzhľadom na súčasné plány nedostatočné alebo by ich mohlo prekročiť. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zníženie deficitu na 3 % HDP do roku 2007, ktorý je posledným rokom programu, ale nestanovuje žiadnu hranicu zabezpečenia.

5. Podiel dlhu sa odhaduje na 43 % HDP v roku 2004, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast podielu dlhu o 2½ percentných bodov.

6. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií predložila Slovenská republika určité riziká. Tieto riziká sú významným spôsobom určované plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu. Prijaté a plánované opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä dôchodkovej a zdravotníckej, prispievajú k dosiahnutiu udržateľnej pozície z dlhodobého hľadiska. Okrem dosiahnutia plánovanej rozpočtovej konsolidácie počas programového obdobia je však ich úplná implementácia kľúčovou podmienkou.

7. Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Čo je najdôležitejšie, Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.

* * *

Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo pre Slovenskú republiku vhodné:

(i) využiť každú príležitosť na urýchlenie zníženia deficitu, vrátane využitia vyšších príjmov a úspor na strane výdavkov najmä v roku 2005;

(ii) dôraznejšie zachovávať strop strednodobých výdavkov;

(iii) dohliadať na to, aby druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnili konvergenčný postup stanovený v programe.

Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Skutočný HDP (% zmena) | KP Nov. 2004 | 5.0 | 4.5 | 5.1 | 5.4 |

KOM Okt.2004 | 4.9 | 4.5 | 5.2 | nepoužiteľné |

KP Máj 2004 | 4.1 | 4.3 | 5.0 | 4.7 |

HICP inflácia (%) | KP Nov. 2004 | 7.8 | 3.3 | 2.8 | 2.5 |

KOM Okt.2004 | 7.7 | 3.9 | 3.0 | nepoužiteľné |

KP Máj 2004 | 8.1 | 4.0 | 2.9 | 2.5 |

Saldo verejných financií (% z HDP) /1 | KP Nov. 2004 | -3.8 | -3.8 | -3.9 | -3.0 |

KOM Okt.2004 | -3.9 | -4.0 | -4.1 | nepoužiteľné |

KP Máj 2004 | -4.0 | -3.9 | -3.9 | -3.0 |

Primárne saldo (% z HDP) /1 | KP Nov. 2004 | -1.5 | -1.4 | -1.6 | -0.7 |

KOM Okt.2004 | -1.6 | -1.6 | -1.8 | nepoužiteľné |

KP Máj 2004 | -1.4 | -1.1 | -1.2 | -0.4 |

Hrubý dlh verejnej správy (% z HDP) | KP Nov. 2004 | 43.0 | 44.2 | 45.3 | 45.5 |

KOM Okt.2004 | 44.2 | 45.2 | 45.9 | nepoužiteľné |

KP Máj 2004 | 45.1 | 46.4 | 46.1 | 45.5 |

Saldo verejných financií a primárne saldo zahŕňa znižovanie príjmov a z toho vyplýva, ceteris paribus, efekt zvyšovania deficitu zo spustenia dôchodkového piliera v roku 2005 (odhadovaný na 4 % HDP v roku 2005; 1,0 % z HDP v roku 2006; a 1,1 % z HDP v 2007). Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Tento program stanovuje nielen vyžadované, ale tiež nepovinné informácie uvedené v pravidlách, s niekoľkými výnimkami. Poskytuje celý rad dodatočných údajov, a tým uľahčuje analýzu. Napriek tomu, že to nebráni posudzovaniu, zostávajú v programe (relatívne malé) rozdiely oproti Štatistickému úradu pokiaľ ide o podiel konsolidovaných príjmov a výdavkov na HDP pre rok 2003 a tiež pokiaľ ide o zloženie komponentov spotreby verejnej správy; najmä nepeňažné sociálne transfery nie sú uvedené ako osobitná kategória. Ďalšími chýbajúcimi nepovinnými údajmi sú platné nominálne výmenné kurzy na roky 2006 a 2007. Okrem toho je výpočet primárneho salda verejných financií v časti aktualizácie založený na čistých úrokových platbách.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.