SK Úradný vestník Európskej únie C 75/103

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy

[COM(2016) 479 final – 2016/0230(COD)]

a k

Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy

[COM(2016) 482 final – 2016/0231(COD)]

(2017/C 075/17)

Spravodajkyňa: Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA Pomocný spravodajca: Mindaugas Maciulevičius

Konzultácia Rada, 25.8.2016 Európsky parlament, 12.9.2016 Európska komisia, 20.7.2016 Právny základ článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Dátum schválenia v sekcii 24.11.2016 Dátum schválenia v pléne 14.12.2016 Plenárne zasadnutie č. 521 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržali sa) 210/0/2

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV víta včasné návrhy Komisie na realizáciu záväzku EÚ znížiť svoje emisie skleníkových plynov do roku 2030 vo všetkých odvetviach hospodárstva a spoločnosti. EHSV však zdôrazňuje, že je zároveň potrebné zohľadniť globálne dlhodobé výzvy zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy. To si vyžaduje dôkladné hodnotenie, či je súčasný prístup politiky EÚ v oblasti klímy, so zreteľom na úsilie na celosvetovej, európskej a vnútroštátnej úrovni, vhodný na to, aby pripravil pôdu pre uhlíkovo neutrálny svet.

1.2. So zreteľom na spoločné úsilie EHSV v plnej miere súhlasí s názorom, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila spravodlivosť a nákladová efektívnosť. V záujme dosiahnutia skutočnej spravodlivej nákladovej efektívnosti však pri kalkulácii spoločného úsilia treba mať na zreteli oba aspekty súčasne vo všetkých členských štátoch a stanoviť ciele takým spôsobom, aby boli relatívne náklady pre každú krajinu rovnaké. Vzhľadom na nedostatočné spoločné úsilie sa EHSV domnieva, že je dôležité zaviesť mechanizmy flexibility a ďalej ich rozvíjať.

1.3. Začlenenie využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) do rámca na rok 2030 predstavuje významný nový prvok v politike EÚ v oblasti klímy. EHSV považuje za dôležité, aby sa začleňovanie uskutočňovalo tak, aby sa zlepšila dlhodobá nulová bilancia emisií uhlíka. Udržateľné využívanie a aktívne riadenie biologických prírodných zdrojov, t. j. udržateľné biohospodárstvo, vrátane udržateľného lesného hospodárstva a produkcie potravín, ktorá menej zaťažuje klímu, je kľúčovým prvkom tejto transformácie a malo by sa starostlivo posúdiť s cieľom dosiahnuť environmentálne, ekonomicky a sociálne udržateľný rast.

1.4. Úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva si zo strany politiky EÚ v oblasti klímy vyžaduje holistický prístup. Treba zohľadniť zníženie objemu emisií a sekvestráciu uhlíka, ako aj výzvy spojené s adaptáciou a potravinovou bezpečnosťou. Parížska dohoda zavádza dôraznú povinnosť konať tak, aby sa globálne otepľovanie „podstatne obmedzilo pod hranicu 2 oC […], snažiť sa o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC“ a „zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a podporovať odolnosť proti zmenám klímy a nízko emisný rozvoj spôsobom, ktorý neohrozí produkciu potravín“. Preto je dôležité zaoberať sa potrebou zvýšiť odolnosť poľnohospodárskeho odvetvia a zároveň zmierňovať dôsledky spôsobené zmenou klímy.

1.5. EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali dôležitú úlohu a potenciál lesov a udržateľného lesného hospodárstva ako nástroja na zachytávanie uhlíka a s tým spojených sociálnych, environmentálnych a hospodárskych prínosov.

1.6. Sekvestrácia uhlíka nie je len otázkou zalesnených oblastí, ale najmä podpory rastu lesov a intenzívnej fotosyntézy prostredníctvom aktívneho lesného hospodárstva a intenzívnejšieho využívania dreva ako biomasy na produkciu výrobkov a energie. Obmedzené využívanie lesných zdrojov by z dlhodobého hľadiska viedlo k poklesu objemu zachytávania v dôsledku starnutia, a teda k pomalému rastu lesov. Cyklus pestovania a zberu úrody na ornej pôde a pastvinách taktiež zaisťuje, aby odstraňovanie oxidu uhličitého zostalo čo najúčinnejšie.

1.7. EHSV považuje za dôležité, aby boli emisie a odstraňovanie skleníkových plynov hodnotené vedecky, transparentne a aby sa pritom uplatňovali jednotné meradlá. Vyzýva Komisiu, aby pre hospodárenie s pôdou a lesné hospodárstvo vypracovala také pravidlá započítavania, ktoré budú odzrkadľovať skutočný objem emisií a sekvestrácie uhlíka. Členské štáty musia okrem toho v súlade s predpokladaným udržateľným využívaním lesných zdrojov stanoviť vnútroštátne lesné referenčné úrovne. EÚ by takisto mala vypracovať presný satelitný nástroj na celosvetové monitorovanie lesov. Taktiež by sa mali vypracovať vhodné metódy započítavania pre sekvestráciu uhlíka nedrevnatými rastlinami na poľnohospodárskej pôde. Je takisto dôležité, aby sa predišlo zdvojenému započítavaniu emisií súvisiacich s biomasou z LULUFC v iných sektoroch.

1.8. EHSV povzbudzuje jednotlivé členské štáty, aby prostredníctvom prístupu zdola nahor vytvorili pre LULUFC ambiciózne vnútroštátne politiky so zapojením orgánov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

1.9. EHSV uznáva, že tieto ambiciózne návrhy si vyžadujú značné finančné zdroje a povzbudzuje Komisiu, aby nad rámec súčasných nástrojov financovania vytvorila spolu s EIB samostatný nástroj financovania zameraný na dosiahnutie týchto cieľov. Takisto je potrebný intenzívny výskum a inovácia, prostredníctvom ktorých sa vyvinú a zavedú nové metódy zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy.

2. Úvod

2.1. Európska komisia 20. júla 2016 predložila návrh nariadenia o znižovaní objemu emisií skleníkových plynov členskými štátmi od roku 2021 do roku 2030 (spoločné úsilie 2030) a návrh nariadenia o zaradení objemu emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) do rámca politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030. Komisia súbežne vydala oznámenie o európskej stratégii pre nízkoemisnú mobilitu. EHSV v tomto stanovisku vyjadruje svoje názory o navrhnutých nariadeniach. Jeho názory týkajúce sa oznámenia o doprave sa uvádzajú v inom stanovisku (TEN/609).

2.2. Návrhy sú súčasťou plnenia záväzku EÚ znížiť do roku 2030 objem emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňou z roku 1990 aspoň o 40 %. Tak ako bolo v rámci EÚ dohodnuté, cieľ stanovený na rok 2030 si vyžaduje zníženie objemu emisií o 43 % v odvetviach, ktoré sú súčasťou systému obchodovania EÚ s emisiami (ETS), a o 30 % v ostatných odvetviach (mimo ETS), pričom oba ciele sa vnímajú v porovnaní s úrovňami v roku 2005. Revíziou smernice ETS sa zaoberá Európsky parlament a Rada. EHSV sa k tejto revízii vyjadril vo svojom stanovisku NAT/675.

2.3. Navrhované nariadenia sa týkajú odvetví a činností mimo ETS, ako sú doprava, budovy, poľnohospodárstvo a odpad, ako aj využívanie pôdy a lesného hospodárstva. Ciele v oblasti znižovania objemu emisií členských štátov sú rozšírením súčasného rozhodnutia o spoločnom úsilí týkajúcom sa cieľov EÚ v oblasti klímy do roku 2020, pričom využívanie pôdy a lesné hospodárstvo sú prvýkrát zahrnuté do rámca politík EÚ v oblasti klímy a energetiky. Doteraz boli skúmané len v rámci Kjótskeho protokolu.

2.4. Komisia navrhuje diferencované vnútroštátne ciele znižovania objemu emisií v snahe dodržať zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti, ktorú požaduje Európska rada. Ciele jednotlivých členských štátov do roku 2030 sa pohybujú v rozpätí od 0 % do 40 %. Pokiaľ ide o využívanie pôdy a lesné hospodárstvo, Komisia navrhuje, aby boli objem emisií a záchyty vypočítané v súlade s pravidlami započítavania, v každom členskom štáte v rovnováhe.

2.5. Komisia navrhuje, aby sa naďalej uplatňoval systém flexibility, ktorý umožňuje prevod emisných kvót medzi členskými štátmi a priebežne. Komisia taktiež navrhuje nové mechanizmy flexibility, ktoré umožňujú, aby sektor spoločného úsilia robil určité kompromisy so sektormi ETS a LULUCF.

2.6. Navrhované nariadenia sa takisto zaoberajú monitorovaním a predkladaním správ o skleníkových plynoch vrátane pravidiel započítavania pre využívanie pôdy a lesné hospodárstvo.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. EHSV vo všeobecnosti víta včasné návrhy Komisie na realizáciu záväzku EÚ znížiť svoje emisie skleníkových plynov do roku 2030 vo všetkých odvetviach hospodárstva a spoločnosti. Zdôrazňuje však, že je súčasne potrebné zohľadniť globálne dlhodobé výzvy zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy. To znamená, že politiky a opatrenia musia byť v súlade s dlhodobým cieľom smerovať k uhlíkovo neutrálnemu svetu.

3.2. EHSV vo svojom nedávnom stanovisku (NAT/690) vyzval EÚ, aby sa namiesto znižovania objemu vlastných emisií sústreďovala skôr na zvyšovanie svojho pozitívneho vplyvu na celosvetovú klímu („uhlíkový odtlačok ruky“). Preto by sa malo podporovať poskytovanie riešení týkajúcich sa klímy tretím krajinám a realizácia spoločných projektov s tretími krajinami, aj pokiaľ ide o politiku v oblasti klímy do roku 2030, so zreteľom na skutočnosť, že v Parížskej dohode sa odkazuje na nový mechanizmus medzinárodnej spolupráce v boji so zmenou klímy.

3.3. EHSV v uvedenom stanovisku požaduje aj účinnejšiu „klimatickú úniu“ v oblastiach, v ktorých sú klimatické aspekty pevne začlenené do príslušných politík jednotného trhu. Rozdelenie spoločného cieľa znižovať objem emisií na vnútroštátne podciele môže viesť k roztrieštenosti a nesúdržnosti. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby posúdila aj voľby a možnosti koherentnejšieho prístupu EÚ v sektore mimo ETS so zreteľom na politiku EÚ v oblasti klímy po roku 2030.

3.4. Ďalšou možnou cestou v politike v oblasti klímy je odvetvový prístup, ktorý je v protiklade s prístupom založeným na spoločnom úsilí členských štátov. Oznámenie o doprave vychádza z tohto prístupu. EHSV považuje za dôležité rozlišovať medzi otázkami súvisiacimi s jednotným trhom a tými, ktoré sú vo svojej podstate vnútroštátne. Vo všeobecnosti je odvetvový prístup vhodnejší pre jednotný trh, pričom rôzne prístupy pre jednotlivé krajiny sú relevantné v otázkach, ako je napríklad hospodárenie s domácimi prírodnými zdrojmi. Platí to najmä pre lesné hospodárstvo.

3.5. Začlenenie využívania pôdy a lesného hospodárstva do rámca na rok 2030 predstavuje významný nový prvok v politike EÚ v oblasti klímy. EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa začleňovanie uskutočňovalo tak, aby sa zvýšila dlhodobá uhlíková neutralita a udržateľný rast, namiesto toho, aby sa pozornosť sústreďovala iba na krátkodobé a strednodobé opatrenia.

3.6. Potreba znižovať objem emisií a zvyšovať mieru ukladania uhlíka je podnetom na využívanie biomasy ako suroviny pre najrôznejšie druhy biologických produktov a ako obnoviteľného zdroja energie, vrátane využívania udržateľnej bioenergie v spojitosti s dekarbonizáciou dopravy. Udržateľné biohospodárstvo, t. j. udržateľné využívanie a riadenie biologických prírodných zdrojov, je preto kľúčovým prvkom pri prechode na uhlíkovú neutralitu.

3.7. Sektor lesného hospodárstva môže zohrávať kľúčovú úlohu pri znižovaní emisií oxidu uhličitého, zvyšovaní objemu energie z obnoviteľných zdrojov a podpore udržateľnej spotreby. Lesné zdroje EÚ rastú vďaka dlhodobým investíciám do lesného hospodárstva, ktorých cieľom je zvýšiť udržateľnú úroveň ťažby v budúcnosti. Zvýšená miera využívania biomasy si bude v budúcnosti takisto vyžadovať aktívne obhospodarovanie lesov.

3.8. EHSV chce zdôrazniť, že politika EÚ v oblasti klímy nesmie stanoviť limity na využívanie lesov za predpokladu, že ťažba nebude prevyšovať rast lesných zdrojov a budú sa dodržiavať postupy v rámci udržateľného obhospodarovania lesov. Krátkodobé obmedzenie využívania lesov by v dlhodobom horizonte viedlo k poklesu objemu zachytávania.

3.9. Zmena klímy je taktiež v úzkej spojitosti s potravinovou bezpečnosťou, najmä na celosvetovej úrovni. Preto je nevyhnutné, aby bolo možné súbežne reagovať na výzvy v oblasti potravinovej bezpečnosti, ako aj na výzvy v oblasti zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy. Dostupnosť pôdy na účel pestovania a tlaky urbanizácie by mali urýchliť udržateľný rast produktivity, aby Európa mohla prispieť svojím dielom k riešeniu celosvetového problému potravinovej bezpečnosti.

3.10. Pokiaľ ide o čisté emisie poľnohospodárskeho sektora, EHSV pripomína, že rovnako ambiciózny je aj návrh o národných emisných stropoch (NEC) a žiada, aby sa zachovala konzistentnosť a aby sa pri vypracovaní a uplatňovaní rôznych právnych predpisov zabránilo prekrývaniu činností.

4. Konkrétne pripomienky k návrhu o spoločnom úsilí

4.1. Komisia reagovala na výzvu Európskej rady, aby vo svojom návrhu zohľadnila zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. EHSV v plnej miere súhlasí s názorom, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila spravodlivosť a nákladová efektívnosť. Týka sa to rozdielnych osobitných znakov a východiskových bodov jednotlivých krajín, ako aj hospodárskeho a sociálneho potenciálu znižovania objemu emisií.

4.2. EHSV však upozorňuje na skutočnosť, že navrhovaný prístup nepovedie k najúčinnejšiemu riešeniu na úrovni EÚ, pretože spravodlivosť a efektívnosť nákladov treba posudzovať oddelene. V záujme dosiahnutia skutočnej efektívnosti spravodlivým spôsobom, by výpočty mali zahŕňať obidva aspekty súčasne a vo všetkých členských štátoch.

4.3. V ideálnom prípade by sa nákladovo najefektívnejšie riešenie mohlo nájsť na základe výpočtu nákladových kriviek znižovania objemu emisií v každej krajine a na základe stanovenia cieľov v bode, kde sú hraničné náklady v pomere k HDP rovnaké. Tým by sa odstránil aj prípadný problém nadmerného prideľovania. Ďalšou možnosťou by bolo stanoviť rovnaký relatívny cieľ pre každú krajinu a potom využívať mechanizmy flexibility s cieľom nájsť najlepšie riešenie.

4.4. Pokiaľ ide o výsledok spoločného úsilia, EHSV konštatuje, že je ťažké ho overiť. Preto zdôrazňuje význam transparentnosti pri predkladaní údajov a predpokladov pre výpočty, ako aj pri použitej metodike.

4.5. V záujme lepšej predpovedateľnosti sa EHSV domnieva, že je dôležité zohľadniť možné dôsledky Brexitu pre spoločné úsilie a pripraviť sa na ne. Nórsko a Island na druhej strane vyjadrili zámer podieľať sa na spoločnej akcii EÚ, čo by mohlo taktiež ovplyvniť realizáciu spoločného úsilia.

4.6. Vzhľadom na nevyhnutné nedostatky v spoločnom úsilí je dôležité zaviesť mechanizmy flexibility a pravidlá, ktoré umožnia dosiahnuť maximálne výhody v rámci efektivity. Takisto by sa mali preskúmať nové typy medziodvetvovej flexibility. Okrem toho musí existovať účinný a transparentný systém na monitorovanie výsledkov flexibility.

4.7. Flexibilita, ktorá umožňuje obchodovať s ročnými emisnými kvótami medzi členskými štátmi, ako aj vykonávať opatrenia v inom štáte, prispieva k zvýšeniu nákladovej efektívnosti a spravodlivosti. Možnosť presunu pridelených emisných kvót do budúcnosti je tiež potrebné a mala by byť menej obmedzená, pretože v praxi opatrenia na znižovanie emisií nepostupujú z roka na rok lineárne.

4.8. Výbor víta návrh Komisie týkajúci sa možnosti použiť emisné kvóty zo sektoru ETS na kompenzáciu emisií v iných sektoroch, pretože jeho cieľom je aj optimalizácia zníženia objemu emisií. Zároveň je potrebné uznať, že zrušenie emisných kvót v jednej krajine má vplyv aj na iné krajiny vzhľadom na celoeurópsky systém obchodovania s emisiami.

4.9. EHSV víta možnosť využiť odstraňovanie a znižovanie objemu emisií uhlíka v sektore LULUCF na kompenzáciu emisií v iných sektoroch. Možné začlenenie obhospodarovania lesov do mechanizmov flexibility musí byť navrhnuté tak, aby stimulovalo udržateľné lesné hospodárstvo a rast lesov a neodrádzalo od využívania lesných zdrojov ako suroviny pre biohospodárstvo;

5. Konkrétne pripomienky k návrhu LULUCF

5.1. Úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva si zo strany politiky EÚ v oblasti klímy vyžaduje holistický prístup. Okrem zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy, poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo takisto čelia výzve prispôsobiť sa zmene klímy, keďže sú to odvetvia, ktoré sú najviac postihnuté nepriaznivými poveternostnými udalosťami. Preto treba podporovať spôsob zmierňovania s čo najmenším nepriaznivým účinkom na produkciu. Ako sa uvádza v návrhu Komisie, je potrebné zvážiť postoj EÚ na svetovej scéne a zohľadniť globálne hodnotenie Parížskej hodnoty, najmä pokiaľ ide o environmentálnu integritu a možné negatívne dôsledky úniku uhlíka.

5.2. Podľa Parížskej dohody by emisie skleníkových plynov pochádzajúce z ľudskej činnosti z rôznych zdrojov a záchytov skleníkových plynov, ako sú lesy, by v druhej polovici tohto storočia mali byť v rovnováhe. Preto je dôležité zachovať lesy ako úložiská a zabraňovať saturácii uhlíka v starnúcich lesoch.

5.3. Udržateľné obhospodarovanie lesov spolu s využívaním dreva ako suroviny pre výrobky a nahradenie fosílnych palív bioenergiou je účinným prostriedkom na kontrolu uhlíkovej bilancie. V záujme toho, aby sa predišlo oslabeniu environmentálnej integrity, fosílne emisie z ostatných sektorov by nemali byť kompenzované výrubom lesov, v dôsledku ktorého by sa mohla znížiť dostupnosť dreva pre biohospodárstvo.

5.4. Riadený výrub lesov sa netýka len zalesnených oblastí, ale najmä podpory rastu lesov prostredníctvom aktívneho obhospodarovania lesov a intenzívnejšieho využívania produktov z dreva. EHSV preto považuje za dôležité, aby boli produkty z vyťaženého dreva zahrnuté do LULUCF a aby členské štáty v plnej miere využili potenciál, ktorý ponúkajú tieto produkty, pokiaľ ide o sekvestráciu uhlíka a takto vytvorené kredity. Okrem toho by sa malo umožniť, aby sa emisie spôsobené odlesňovaním mohli kompenzovať zvýšeným objemom lesných zdrojov prostredníctvom udržateľného obhospodarovania lesov.

5.5. S cieľom využiť značný potenciál udržateľného obhospodarovania lesov (1) pri zmierňovaní dôsledkov spôsobených zmenou klímy, EHSV vyzýva Komisiu, aby sa intenzívnejšie zamerala na vypracovanie pravidiel započítavania pre obhospodarovanie lesov. Tieto pravidlá musia odrážať skutočný rast lesov a mieru sekvestrácie, tak aby sa zabránilo problému so súčasnými pravidlami, ktorý spočíva v tom, že v určitých prípadoch sa súčasné zachytávanie vymedzuje ako zdroj emisií.

5.6. Navrhované pravidlá započítavania týkajúce sa lesných referenčných úrovní sú zložitejšie ako v minulosti a nepodporujú v dostatočnej miere posilňovanie rastu lesov alebo biohospodárstva. EHSV navrhuje, aby – namiesto vytvárania príliš podrobných kritérií – boli vnútroštátne referenčné úrovne pre lesy stanovené členskými štátmi v súlade s ich plánovaným využívaním lesných zdrojov, pričom by sa zároveň zabezpečilo, aby z dlhodobého hľadiska ročná ťažba neprekročila ročný nárast.

5.7. EHSV víta oznam Komisie o tom, že ak chceme zabrániť dvojitému započítavaniu emisií, je dôležité považovať využívanie biomasy v energetike za uhlíkovo neutrálne, tak ako sa uvádza v usmernení IPCC. Okrem toho treba zabrániť akémukoľvek inému spôsobu dvojitého započítavania.

5.8. EHSV vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o racionalizáciu celosvetových pravidiel započítavania pre sektor LULUCF. V záujme motivácie ďalších krajín zúčastniť sa na tomto procese by pravidlá mali byť čo najjednoduchšie. Na medzinárodnej úrovni by EÚ takisto mala prispieť vlastnými znalosťami v súvislosti so zásobami lesných zdrojov a metódami monitorovania a najmä by sa mal vyvinúť presný satelitný systém EÚ, ktorý dokáže poskytovať aktuálne údaje z celého sveta.

5.9. Rovnako ako v prípade obhospodarovania lesov, k boju proti zmene klímy prispieva aj aktívne obhospodarovanie ornej pôdy a pastvín, ktoré súčasne prispieva k celosvetovej potravinovej bezpečnosti. Zlepšenie obhospodarovania ornej pôdy a pastvín, vrátane úrodnosti pôdy, zberu a opätovného vysádzania, posilňuje sekvestráciu uhlíka, a preto by sa malo riadne oceniť. Obmedzenie produkcie biomasy by z dlhodobého hľadiska viedlo v dôsledku obmedzenej fotosyntézy k čoraz menšiemu obmedzeniu emisií skleníkových plynov z atmosféry. Takisto by sa mala zohľadniť osobitosť organických pôd a možnosť ich ďalšieho obhospodarovania.

5.10. S cieľom využiť výrazný potenciál obhospodarovania ornej pôdy a pastvín, pokiaľ ide o to, ako zvýšiť schopnosť pôdy zachytávať uhlík a určiť, ako by sa mohla zlepšiť ich výkonnosť, EHSV žiada, aby sa vykonal prieskum a vypracovali sa pravidlá započítavania pre biomasu z jednoročných aj viacročných nedrevnatých rastlín. Potenciál dynamického prístupu k obhospodarovaniu pôdy, ktorý je zameraný na optimalizáciu jeho funkcií a zohľadňuje miestne podmienky, by bol prínosom nielen pre klímu a životné prostredie, ale by prispel aj k ekonomickej a sociálnej udržateľnosti poľnohospodárstva, najmä pokiaľ ide o malé rodinné podniky.

5.11. Celkovo sa v Paríži dosiahol úspech vďaka prístupu zdola nahor, v rámci ktorého sa stanovili celoštátne ciele na základe silných stránok a príležitostí jednotlivých štátov. EHSV taktiež uznáva rozdiely medzi členskými štátmi v sektore LULUCF. Politiky by sa teda mali prispôsobiť na celoštátnej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity a sektor LULUCF by sa mal zachovať ako samostatný pilier politiky v oblasti klímy.

5.12. EHSV povzbudzuje jednotlivé členské štáty, aby zaviedli ambiciózne politiky zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy v sektore LULUCF, aby vypracovali dlhodobú víziu udržateľného využívania pôdy a lesného hospodárstva a najmä aby do tohto procesu zapojili občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

5.13. Na zavedenie týchto politík v praxi budú potrebné značné finančné zdroje. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby nad rámec súčasných nástrojov financovania vytvorila spolu s EIB samostatný nástroj financovania zameraný na dosiahnutie týchto cieľov. Okrem toho existuje jasná potreba zvýšiť objem investícií v oblasti výskumu a rozvoja zameraného na vypracovanie nových metód zmierňovania dôsledkov spôsobených zmenou klímy.

V Bruseli 14. decembra 2016 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Nabuurs et al. 2015. A new role for forests and the forest sector in the EU post-2020 climate targets (Nová úloha lesov a odvetvia lesného hospodárstva, pokiaľ ide o ciele EÚ v oblasti klímy po roku 2020).