EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 5. 2017 SWD(2017) 212 final Balík opatrení týkajúci sa dodržiavania predpisov PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE SÚHRNNÁ SPRÁVA O KONZULTÁCII SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

O JEDNOTNEJ DIGITÁLNEJ BRÁNE Sprievodný dokument k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie informácií a pre postupy a služby pomoci a riešenia problémov a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 {COM(2017) 256 final}

{SWD(2017) 211 final}

{SWD(2017) 213 final}

{SWD(2017) 214 final}



Súhrnná správa o konzultácii so zainteresovanými stranami

o jednotnej digitálnej bráne 1.Prehľad o postupe konzultácií Konzultácie o jednotnej digitálnej bráne sa začali v novembri 2015 a boli ukončené v decembri 2016. Zahŕňali seminár pre vyhradené zainteresované strany, verejnú konzultáciu online, rokovania so zástupcami zainteresovaných strán, ako aj výmeny informácií medzi členskými štátmi. Vzhľadom na rozsah a odpovede na tieto činnosti sa rozhodlo, že nebudú začaté osobitné konzultácie zamerané na MSP a začínajúce podniky. V ďalšej časti sú analyzované hlavné výsledky každej konzultačnej činnosti. 2.Výsledky konzultačných činností 2Závery zo seminára strán zainteresovaných na jednotnej digitálnej bráne Seminár o jednotnej digitálnej bráne sa konal v marci 2016 v Bruseli. Medzi účastníkmi seminára boli zástupcovia jednotných kontaktných miest, obchodných komôr a vnútroštátnych orgánov. Účastníci uviedli, že existuje veľa problémov, pokiaľ ide o prístup k informáciám, dostupnosť elektronických procesov a prístup k službám pomoci. Príčinou problémov sú medzery v právnych predpisoch, nedostatok informácií alebo pomoci, ako aj nedostatočná miera vykonávania zo strany vnútroštátnych a miestnych orgánov. 2Poskytovanie online informácií o platných pravidlách EÚ a vnútroštátnych pravidlách Účastníci uviedli, že cezhraničné založenie podniku, poskytovanie služieb alebo predaj tovaru je nákladné a predstavuje záťaž. Aj keď existujú informácie online, je ťažké ich vyhľadať alebo pochopiť, väčšinou z dôvodu chýbajúcich alternatívnych jazykov a bežného používania žargónu. V prípadoch, keď sú k dispozícii len všeobecné informácie, taktiež nie je možné ich použiť v konkrétnom prípade. Účastníci odporúčali uplatniť pri informáciách poskytovaných online vysoké normy kvality. Obsah a poskytovanie informácií by sa mali neustále zlepšovať na základe spätnej väzby od používateľov. 3Elektronické postupy na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi pravidlami Účastníci poukázali na to, že je veľmi ťažké využívať elektronické postupy cezhranične. Aj keď niektoré členské štáty dosiahli výrazný pokrok z hľadiska elektronickej verejnej správy na vnútroštátnej úrovni, uznávanie elektronického podpisu a elektronických totožností z inej krajiny je stále veľmi obmedzené, čo znemožňuje prístup používateľov z iných krajín k elektronickým postupom. 4Služby personalizovanej pomoci a poradenstva Prístup k službám pomoci a riešenia problémov je stále obmedzený v dôsledku nízkej informovanosti a jazykových prekážok. Podľa účastníkov má jednotná digitálna brána ponúkať personalizované služby poskytovania informácií a pomoci v národnom jazyku aj v angličtine s odpoveďou v primerane krátkom čase. 3Príspevky z verejnej konzultácie online Verejná konzultácia sa konala od 28. augusta 2016 do 28. novembra 2016. Cieľovými skupinami boli podniky (vrátane spoločností, samostatne zárobkovo činných osôb a organizácií zastupujúcich podniky), občania (vrátane súkromných osôb, organizácií zastupujúcich občanov alebo spotrebiteľov a akademickej obce) a verejné orgány. Tabuľka 1 – Rozdelenie respondentov Druh respondenta Počet odpovedí % odpovedí Samostatne zárobkovo činná osoba 33 9 % Spoločnosť 94 26 % Z toho: ‒MSP (1 až 249 zamestnancov) 87 93 % zúčastnených spoločností ‒Firmy s viac ako 250 zamestnancami 7 7 % zúčastnených spoločností Organizácia zastupujúca podniky 35 10 % Celkovo za kategóriu podnikov 162 45 % Súkromná osoba 147 40 % Organizácia zastupujúca občanov/spotrebiteľov 11 3 % Akademická/výskumná inštitúcia 8 2 % Celkovo za občanov 166 45 % Verejný orgán (vrátane verejnej správy) 39 10 % Celkovo za verejný orgán (vrátane verejnej správy) 39 10 % CELKOVÝ POČET ODPOVEDÍ 367 100 %

Podrobnú analýzu výsledkov pozri v prílohe 16 k posúdeniu vplyvu. V rámci konzultácie sa vyzdvihol silný konsenzus podnikov a občanov, pokiaľ ide o dôležitosť hlavných pilierov jednotnej digitálnej brány, najmä na: ‒potrebu informácií o pravidlách a postupoch v iných krajinách EÚ poskytovaných online: 93 % respondentov z radov podnikov a 92 % respondentov z radov občanov ich považuje za veľmi dôležité alebo dôležité, ‒prístup k elektronickým postupom: 94 % respondentov z radov podnikov a 92 % respondentov z radov občanov ich považuje za veľmi dôležité alebo dôležité, ‒prístup k službám poskytujúcim pomoc na požiadanie: 88 % respondentov z radov podnikov a 87 % respondentov z radov občanov ho považuje za veľmi dôležitý alebo dôležitý. 2.2.1 Poskytovanie online informácií o platných pravidlách EÚ a vnútroštátnych pravidlách Podniky a občania vyjadrili veľmi podobné výhrady týkajúce sa informácií o pravidlách EÚ a vnútroštátnych pravidlách poskytovaných online. Väčšina respondentov používa internet ako prvý zdroj informácií o týchto otázkach (74 % podnikov a 80 % občanov). Väčšina z nich sa pokúsila vyhľadať takéto informácie online (78 % podnikov a 70 % občanov), ale tento postup bol pre nich náročný (80 % podnikov a 60 % občanov). Medzi hlavné ťažkosti patria slabá vyhľadateľnosť (48 % podnikov a 43 % občanov), kvalita (40 % v oboch prípadoch) a jazyk (24 % podnikov a 13 % občanov). Odráža sa to v odpovediach o kritériách kvality pre informácie poskytované online. Pre obe kategórie sú tromi najdôležitejšími bodmi vyhľadateľnosť informácií (82 % podnikov a 72 % občanov), ich relevantnosť, praktickosť a aktuálnosť (77 % podnikov a 69 % občanov) a dostupnosť v ďalšom jazyku EÚ (72 % podnikov a 64 % občanov). Informácie v inom jazyku EÚ dokáže pochopiť 91 % podnikov a 87 % občanov, pričom najbežnejším jazykom je angličtina (88 % podnikov a 78 % občanov), po ktorej nasledujú francúzština a nemčina. Respondenti sú presvedčení, že orgány by mali byť povinné poskytnúť minimálnu úroveň informácií potrebných na vykonávanie cezhraničných činností (80 % v oboch prípadoch) a že by ich mali poskytnúť najmenej v jednom ďalšom jazyku EÚ (77 % podnikov a 72 % občanov). Najúčinnejším prostriedkom na zamedzenie medzier v informáciách je možnosť, pri ktorej by vnútroštátne orgány poskytovali všetky informácie (77 % podnikov a 63 % občanov to považuje za veľmi účinné) alebo aspoň minimálnu úroveň informácií potrebných pre cezhraničných používateľov (68 % podnikov to považuje za veľmi účinné) a aspoň v jednom ďalšom jazyku (72 % podnikov a 63 % občanov to považuje za veľmi účinné). Väčšina verejných orgánov je presvedčená, že potrebné informácie sú už k dispozícii (50 %). Väčšina z nich považuje za náročné ale uskutočniteľné poskytovať všetky informácie potrebné na cezhraničné činnosti (50 %), informácie v centralizovanej databáze EÚ (48 %) a informácie najmenej v jednom ďalšom jazyku EÚ. Vo vzťahu k pravidlám a postupom, ktoré sa týkajú výrobkov a služieb, väčšina podnikov (81 %) uprednostňuje zlúčenie príslušných kontaktných miest. Táto možnosť je pre zúčastnené orgány verejnej moci realistická (70 %). Väčšina z nich to považuje za žiaduce alebo veľmi žiaduce, aj keď integráciu považujú za náročnú alebo do určitej miery náročnú (28 % a 48 %). 2.2.2 Elektronické postupy na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi predpismi Približne polovica podnikov a občanov sa pokúsila vykonať elektronický postup v inej krajine EÚ/EHP. Medzi hlavné problémy, ktorým čelili podniky, patria nadmerné využívanie žargónu, nemožnosť vykonávať všetky transakcie a potreba preložiť alebo overiť dokumenty. V prípade občanov sú hlavnými problémami nemožnosť vykonávať všetky transakcie, nedostatočná vyhľadateľnosť a jazykové problémy. Obe skupiny respondentov označili za najpálčivejšie problémy, ktoré je potrebné riešiť, problémy týkajúce sa jazyka a poskytovania dokumentov. Najdôležitejšími prvkami z hľadiska kvality elektronických postupov sú vykonateľnosť transakcií v rámci postupov online (69 % podnikov a 72 % občanov), jednoduchosť navigácie a postupné usmerňovanie (80 % podnikov a 72 % občanov), preklad do ďalšieho jazyka EÚ (65 % podnikov a 67 % občanov) a asistenčná služba/helpdesk (51 % podnikov a 63 % občanov). Tri najdôležitejšie postupy, ktoré by mali byť dostupné online, sú pre podniky 1) registrácia ekonomickej činnosti, 2) registrácia DPH a 3) vrátenie DPH. Pre občanov sú to 1) žiadosť o vydanie alebo obnovenie dokladu totožnosti, 2) žiadosť o uznanie odborných kvalifikácií a 3) registrácia zmeny adresy. Respondenti súhlasia s tým, že by malo byť povinné, aby boli postupy k dispozícii aspoň v jednom ďalšom jazyku EÚ (78 % podnikov, 73 % občanov a 55 % verejných orgánov). Malo by byť taktiež povinné, aby najdôležitejšie postupy (67 % podnikov, 69 % občanov a 70 % verejných orgánov) alebo všetky relevantné postupy vyžadované podľa budúceho európskeho práva (69 % podnikov, 67 % občanov a 48 % verejných orgánov) boli plne k dispozícii online. Tieto kroky boli označené za najúčinnejšie opatrenia na podporu prechodu na elektronické postupy. Polovica verejných orgánov považuje tieto kroky za náročné, ale uskutočniteľné. Druhá polovica sa delí na orgány, ktoré sú presvedčené, že tieto postupy sú už dostupné, a tie, ktoré ich považujú za neuskutočniteľné alebo nepotrebné. Väčšina verejných orgánov hodnotí svoj prechod na elektronickú verejnú správu neutrálne (50 %) alebo pozitívne (30 %). Správne orgány sa rovnomerne delia na tie, ktoré plánujú sprístupniť viac postupov online v priebehu ďalších dvoch rokov (vykonávanie všetkých transakcií v 83 % týchto prípadov) a tie, ktoré to neplánujú. 2.2.3 Služby personalizovanej pomoci a poradenstva Respondenti označili za najdôležitejšie tieto kritériá kvality pre služby personalizovanej pomoci: odpovede by mali byť rýchle (70 % podnikov a 63 % občanov), zodpovedanie konkrétnej otázky/dopytu (75 % podnikov a 79 % občanov), spoľahlivosť a právna presnosť (69 % podnikov a 60 % občanov), jasnosť, jednoduchosť a bez právnickej terminológie (64 % podnikov), služby by mali byť dostupné v cudzom jazyku (68 % podnikov a 58 % občanov) a poskytované cez rôzne kanály (35 % občanov). 2.2.4 Mechanizmus spätnej väzby

Väčšina respondentov je ochotná poskytnúť spätnú väzbu o svojich skúsenostiach s jednotným trhom na orientáciu pri tvorbe politík. 2.3Rokovania a výmeny informácií medzi zainteresovanými stranami spomedzi podnikov a občanov Medzi kľúčové vstupy patria: ‒vypočutie na tému občianstvo EÚ v praxi v marci 2016, ‒diskusia na výročnom zhromaždení MSP v Luxemburgu v novembri 2015, rokovania s vyslancami pre MSP v júni a októbri 2016, ‒dvojstranné rokovania s organizáciami, ktoré zastupujú podniky a spotrebiteľov, v priebehu roka 2016 (Eurochambres, Eurocommerce, BUSINESSEUROPE, národné obchodné komory, CEA-PME, Startup City Alliance Europe, Európsky okrúhly stôl priemyselníkov atď.), ako aj s podnikmi pôsobiacimi vo väčšine krajín EÚ, ‒rokovania expertných skupín Komisie vrátane skupín pre elektronickú verejnú správu, pre vykonávanie smernice o službách, pre právo na voľný pohyb osôb a pre právo nezastúpených občanov na konzulárnu ochranu v zahraničí a medziútvarovej skupiny pre občianstvo EÚ, ‒rokovania v rámci sietí Komisie, ako sú výbor pre horizontálne otázky týkajúce sa obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, platforma REFIT, Fórum jednotného trhu a rokovania iniciatívy Small Business Act, ‒pozičné dokumenty záujmových a spotrebiteľských organizácií zaslané v rámci verejnej konzultácie online, ‒prezentácia a prerokovanie existujúcich nástrojov v expertných skupinách vrátane Your Europe Editorial Board, Your Europe Advice, siete SOLVIT, siete EU-GO (jednotné kontaktné miesta), kontaktných centier Europe Direct atď. 2.3.1 Poskytovanie online informácií o platných pravidlách EÚ a vnútroštátnych pravidlách Na rokovaní zainteresovaných strán sa potvrdilo, že informácie o pravidlách v krajinách EÚ sú potrebné a je ťažké ich nájsť. Jedno z európskych spotrebiteľských centier odporúča, aby členské štáty poskytli všetky informácie potrebné na vykonávanie cezhraničných obchodných alebo súkromných činností aspoň v jednom cudzom jazyku. Zainteresované strany zastupujúce podniky poukázali na to, že informácie by mali byť vo vysokej kvalite, úplné, spoľahlivé, aktuálne a dôveryhodné, aby sa mohli používatelia na ne spoľahnúť. Mali by zahŕňať podrobné technické a regulatórne požiadavky na skúšanie a predkladanie správ, ako aj informácie o zdanení a sociálnom zabezpečení atď. V rámci vnútorného prieskumu združenia Eurochambres sa určili hlavné prekážky jednotného trhu. Patria medzi ne nedostupnosť informácií o pravidlách a požiadavkách (81 %) a rôzne vnútroštátne pravidlá pre výrobky a služby (81 %). Jedna veľká spoločnosť zastúpená takmer vo všetkých členských štátoch poukázala na to, že mapovanie právnych požiadaviek, ktoré sa týkajú jej výrobkov v novej krajine, trvá najmenej 2 roky pred začatím činnosti. Na tento proces sa vynakladajú značné zdroje. Rôzne záujmové organizácie vo svojich pozičných dokumentoch považujú za užitočné zjednodušiť všetky nástroje na poskytovanie informácií online v rámci jedného zastrešujúceho systému. Niektoré odporúčajú spoločnú architektúru pre informácie v rámci členských štátov. Pomohlo by to poskytovateľom informácií pri určovaní, ktoré informácie sú povinní sprístupniť, a zjednodušilo by to proces vyhľadávania pre používateľov. 2.3.2 Elektronické postupy na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi predpismi Väčšina zainteresovaných strán z radov podnikov uvádza, že všetky postupy by mali byť plne dostupné online, čím sa vylúči plytvanie časom a peniazmi. Niektoré sú ochotné súhlasiť s výnimkami, len pokiaľ ide o otázky bezpečnosti. Niektoré záujmové združenia vyjadrujú ľútosť nad tým, že v rámci súčasných jednotných kontaktných miest sú k dispozícii online len niektoré postupy a len pre určité odvetvia. Podporujú prepojenie kontaktných miest, aby boli užitočnejšie a efektívnejšie. Niektoré zainteresované strany navrhujú, že Komisia by mala koordinovať a presadzovať kritériá kvality a zlepšovať interoperabilitu medzi vnútroštátnymi portálmi vrátane cezhraničných elektronických podpisov a používateľsky jednoduchej elektronickej totožnosti.

Niektoré zainteresované strany zdôraznili, že v dôsledku inkompatibility systémov je ťažké získať elektronicky povolenia miestnych orgánov verejnej správy. Niektoré podniky by považovali za užitočné, mať dispozícii glosár, ktorý by im pomohol nájsť orgán zodpovedný za konkrétny postup v inej krajine, keďže kompetencie sú často rozdelené odlišným spôsobom. Väčšina zástupcov podnikov podporuje myšlienku spoločných formulárov a lepšej harmonizácie elektronických postupov a pravidiel v rámci členských štátov. Konfederácia európskych podnikov (BusinessEurope) označila ako prioritné tieto postupy v rámci vykonávania cezhraničných transakcií: založenie spoločnosti, fiškálna registrácia, predloženie daňových formulárov a elektronické obstarávanie. 2.3.3 Služby personalizovanej pomoci a poradenstva Združenia MSP zdôraznili potrebu kvalitných služieb pomoci, konkrétne pri vyhľadávaní a pochopení vnútroštátnych požiadaviek. Dokonca aj väčšie podniky odporúčajú sprístupnenie cenovo dostupnej pomoci, ktorá by usmernila používateľov pri všetkých krokoch ich cezhraničných činností s cieľom zabezpečiť dodržiavanie miestnych požiadaviek Zástupcovia menších odvetví argumentujú, že nemajú celoštátne združenia, ktoré by im mohli pomôcť preniknúť na nové trhy. Väčšina zainteresovaných strán, ktoré sa zúčastnili konzultácie, zdôraznila, že služby pomoci by mali byť k dispozícii aspoň v jednom jazyku, ktorému bežne rozumejú občania členských štátov, napr. angličtine, pričom niektoré dokonca navrhli, že by mali byť vo všetkých jazykoch. 2.4 Konzultácia s verejnými správami členských štátov Konzultácia s členskými štátmi sa vykonala prostredníctvom expertnej skupiny pre smernicu o službách a výboru pre vzájomné uznávanie, ako aj prostredníctvom dvojstranných rokovaní s vnútroštátnymi orgánmi a ich zastúpeniami v Bruseli. Niektoré členské štáty predložili aj pozičné dokumenty v rámci verejnej konzultácie online. Okrem toho vydalo 17 členských štátov pozičný dokument, v ktorom vyzývajú na vytvorenie siete jednotných digitálnych brán (plne funkčných portálov elektronickej verejnej správy), ktoré majú pomáhať pri cezhraničnom založení, rozšírení a obchodovaní podniku poskytnutím všetkých informácií potrebných na činnosť v inom členskom štáte. Podporujú taktiež myšlienku, aby podniky museli pri založení a prevádzke kdekoľvek v EÚ absolvovať len jeden digitálny proces. 2.4.1 Správa jednotnej digitálnej brány Väčšina členských štátov argumentuje v prospech jasného rozdelenia zodpovednosti medzi vnútroštátnou úrovňou a úrovňou EÚ. Všetci respondenti sú presvedčení, že za vlastníctvo a správu obsahu majú byť zodpovedné jednotlivé štáty. Väčšina z nich by chcela, aby Európska komisia plnila výraznú koordinačnú úlohu a stanovovala ciele z hľadiska aktualizácie, obsahu, užitočnosti atď. Niektorí podporujú vytvorenie silnejšieho koordinačného orgánu podobného napríklad orgánu siete EUGO. Mnohí podporujú myšlienku opatrení na presadzovanie požiadaviek v prípade nesplnenia noriem kvality. Členské štáty taktiež zdôraznili potrebu zachovania autonómnosti, pokiaľ ide o vnútroštátne iniciatívy. Členské štáty rovnako zdôraznili potrebu ďalšej integrácie iniciatív a portálov na úrovni EÚ. Väčšina zainteresovaných strán v tejto kategórii podporuje získavanie údajov a spätnej väzby od používateľov s cieľom zvýšiť kvalitu služieb. 2.4.2 Poskytovanie online informácií o platných pravidlách EÚ a vnútroštátnych pravidlách Väčšina členských štátov súhlasí s poskytovaním základných informácií o cezhraničných operáciách a podporuje myšlienku zlúčenia alebo prepojenia existujúcich kontaktných miest, ako aj povinného poskytovania informácií v ďalšom bežne používanom jazyku EÚ. 2.4.3 Elektronické postupy na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi predpismi Z údajov vyplýva, že na sprístupnenie postupov online sú potrebné výrazné investície, ktoré niekedy spomaľujú ich prijatie. Niektoré členské štáty však poukázali na to, že jednotná digitálna brána by mala viesť k efektívnejšej komunikácii a spoločnému využívaniu údajov medzi Európskou komisiou a členskými štátmi. To prispeje k identifikácii a ďalšej racionalizácii najčastejšie využívaných postupov v rámci členských štátov. Niektoré členské štáty uprednostňujú zásadu, aby digitálne služby boli štandardom pre budúce právne predpisy EÚ a ich vykonávanie v jednotlivých krajinách. Väčšina členských štátov zdôrazňuje význam interoperability a výzvy v oblasti identifikácie, autentifikácie a elektronického podpisu. 2.4.4 Služby personalizovanej pomoci a poradenstva