PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k dokumentom Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o programe Čisté ovzdušie pre Európu Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia zo stredne veľkých spaľovacích zariadení Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES Návrh rozhodnutia Rady o prijatí zmeny Protokolu z roku 1999 o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 /* SWD/2013/0532 final */





1. Vymedzenie problému 1.1. Politický kontext Znečisťovanie ovzdušia má podstatné vplyvy na životné prostredie a zdravie. Ročná miera predčasnej úmrtnosti dosiahla v roku 2010 úroveň vyše 400 000 úmrtí, pričom eutrofizácii bolo vystavených 62 % územia EÚ vrátane 71 % ekosystémov sústavy Natura 2000. Celkové externé náklady v dôsledku zdravotných vplyvov sa pohybujú v rozpätí 330 až 940 miliárd EUR. Do priamych hospodárskych škôd možno zahrnúť 15 miliárd EUR vyplývajúcich zo zameškaných pracovných dní, 4 miliardy EUR nákladov na zdravotnú starostlivosť, 3 miliardy EUR v dôsledku straty úrody poľnohospodárskych plodín a 1 miliardu EUR z poškodenia budov. V reakcii na tieto škody sa na úrovni EÚ, ako aj medzinárodnej úrovni vypracovala politika v oblasti znečisťovania ovzdušia. Vykonalo sa preskúmanie ex post v súvislosti s hlavnými prvkami politiky EÚ: tematickou stratégiou o znečistení ovzdušia z roku 2005, smernicami o kvalite okolitého ovzdušia[1] (AAQDs), smernicou o národných emisných stropoch[2] (NECD) a radom právnych predpisov na kontrolu znečisťovania pri zdroji. Vďaka tejto politike sa v rokoch 1990 až 2010 dosiahlo podstatné zníženie emisií, ktorým sa všeobecne vyriešil problém EÚ s kyslým dažďom (acidifikáciou).[3] Najväčšie zdravotné vplyvy tuhých častíc sa od roku 2000 do roku 2010 znížili zhruba o 20 %.[4] Politika v oblasti kvality ovzdušia má komplexnú celkovú štruktúru, je však potrebné zabezpečiť lepšie prepojenie kontrol zdrojov, stropov a noriem kvality okolitého ovzdušia s cieľom zabezpečiť efektívne dodržiavanie predpisov. 1.2. Hlavné nevyriešené problémy Napriek tomuto pokroku niektoré významné vplyvy naďalej pretrvávajú. Znečistenie ovzdušia je v EÚ hlavnou environmentálnou príčinou úmrtnosti, ktorá má za následok desaťkrát viac predčasných úmrtí ako dopravné nehody,[5] ako aj podstatné vplyvy na zdravie a z nich vyplývajúcu stratu produktivity. V prípade ekosystémov je najdôležitejším nevyriešeným problémom eutrofizácia. Ohrozené sú tri štvrtiny najcennejších ekosystémov EÚ, v dôsledku čoho dochádza k ohrozeniu ročných prínosov zo siete Natura 2000 vo výške 200 až 300 miliárd EUR. S týmito skutočnosťami sú spojené dva osobitné problémy. Po prvé, dochádza k závažnému porušovaniu noriem kvality ovzdušia, keďže jedna tretina zón riadenia kvality ovzdušia prekračuje limitné hodnoty tuhých častíc (PM10) a jedna štvrtina prekračuje limitné hodnoty oxidu dusičitého (NO2). Po druhé, aj pri úplnom súlade s existujúcimi právnymi predpismi EÚ nie je EÚ na ceste k splneniu svojho dlhodobého cieľa. Z prognóz vyplýva, že v roku 2020 budeme stále zaznamenávať 340 000 predčasných úmrtí spôsobených PM2,5 a prízemným ozónom. 1.3. Základné príčiny Prekročenie noriem kvality ovzdušia Emisie naftových motorov spôsobujú problémy so súladom s normami pre NO2 a NOx Zatiaľ čo limitné hodnoty emisií NOx pre osobné automobily s naftovými motormi sa od roku 1993 do roku 2009 sprísnili s koeficientom 4 (Euro 1 až Euro 5), odhadované priemerné emisie NOx v reálnych jazdných podmienkach sa mierne zvýšili. Ide o jeden z najvýznamnejších faktorov súčasného nesúladu. Spaľovacie zariadenia malého rozsahu a koncentrované miestne znečistenie sú príčinou najvážnejších problémov týkajúcich sa súladu s normami pre tuhé častice (PM) Spaľovanie tuhého paliva domácnosťami spôsobuje prípady, keď k najvýznamnejšiemu prekročeniu limitných hodnôt dochádza v dôsledku miestneho znečistenia, kým zase v určitých zemepisných polohách bráni efektívnemu rozptylu[6] vysoká koncentrácia zdrojov emisií v spojení s topografickým charakterom danej lokality. Z dôvodu nedostatočnej koordinácie medzi národnými a miestnymi opatreniami a vzhľadom na nedostatok kapacít na regionálnej a miestnej úrovni je zabezpečenie súladu ťažšie a nákladnejšie V súvislosti s potrebou znižovať úroveň znečistenia ovzdušia konali verejné orgány často neskoro. Súčasťou problému je aj nedostatočná kapacita na vývoj, realizáciu a monitorovanie plánov na zníženie znečistenia. Bolo by potrebné zlepšiť koordináciu medzi národnými programami podľa smernice o národných emisných stropoch a akčnými plánmi podľa smernice o kvalite okolitého ovzdušia. EÚ sa nedarí dosiahnuť svoj dlhodobý cieľ v oblasti kvality ovzdušia Ostatné zdravotné vplyvy po roku 2020 sú spôsobené viacerými sektormi Všetky hlavné sektory prispievajú buď ku koncentrácii tuhých častíc alebo ku koncentrácii ozónu, a tento vplyv sa musí riešiť. Potenciál nákladovo efektívneho zníženia je najväčší v prípade sektorov, v ktorých sa dosiaľ dosiahlo najnižšie zníženie znečistenia (napr. poľnohospodárstvo, spaľovacie zariadenia stredného rozsahu, iné ako cestné pojazdné stroje a medzinárodná lodná doprava).[7] Emisie amoniaku z poľnohospodárstva sú príčinou ostatných environmentálnych vplyvov. Poľnohospodárstvo je zodpovedné za 90 % emisií amoniaku a pôsobí ako primárny faktor eutrofizácie. Existuje tu významný nevyužitý potenciál spočívajúci v nákladovo efektívnych riešeniach týkajúcich sa zníženia znečistenia, ktoré by v mnohých prípadoch boli pre poľnohospodárov prínosné. V súvislosti s trvalým pozaďovým znečistením možno konštatovať, že dané vplyvy nemožno účinne znížiť len opatreniami na miestnej úrovni. Pri hlavných problémoch zohráva významnú úlohu aj otázka pozaďového znečistenia[8], ktorú príslušné miestne orgány nedokážu riešiť. Tento problém čiastočne vzniká na vnútroštátnej úrovni, na ktorej sa aj môže riešiť, ale významne k nemu prispieva znečistenie v cezhraničnom kontexte (vyše 50 % v prípade tuhých častíc PM2,5 a 60 % v prípade NH3).[9] 1.4. Ďalší vývoj problému Do roku 2020 sa súlad s normami pre PM10 a NO2 podstatne zlepší. Pretrvávajúce problémy sú najmä v kritických miestach (napr. v Ríme, Lisabone) a v oblastiach, v ktorých je naďalej bežné vykurovanie obytných budov uhlím (napr. PL, BG, CZ, SK), kde kvôli veľkej hustote obyvateľstva dochádza k vystavenie veľkej časti obyvateľstva vplyvom v dôsledku znečistenia. Odhaduje sa, že do roku 2020 všetky členské štáty splnia svoje národné emisné stropy. V základnom scenári sa predpokladá, že prostredníctvom zavedenia noriem Euro 6 sa od roku 2017 dosiahne úplná kontrola skutočných emisií NOx z ľahkých vozidiel s naftovými motormi.[10] Je to rozhodujúce pre dosiahnutie súladu do roku 2020. Aj keby sa však podarilo dosiahnuť úplný súlad, zdravotné vplyvy sa do roku 2025 znížia len zhruba o pätinu a eutrofizácia sa takmer vôbec nezníži. 2. Analýza subsidiarity Právny základ je článok 192 ods. 1 zmluvy. Vzhľadom na pretrvávajúci cezhraničný charakter znečistenia ovzdušia a vplyv výrobkov, ktoré sa musia kontrolovať na úrovni EÚ z dôvodov súvisiacich s vnútorným trhom, je aj naďalej dôležité podnikať opatrenia na úrovni EÚ. Zdravotné a environmentálne prínosy zníženia znečistenia sú vyvážené nákladmi, aby sa zabezpečila úmernosť opatrení. Predmetom preskúmania je aj optimálne rozdelenie zníženia emisií medzi členskými štátmi a EÚ. 3. Ciele Dlhodobým strategickým cieľom je dosiahnuť úrovne kvality ovzdušia, ktoré nezapríčiňujú významné nepriaznivé vplyvy alebo riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie. Všeobecné ciele sú dva: · Zabezpečiť súlad so súčasnými politikami v oblasti kvality ovzdušia a koherentnosť s medzinárodnými záväzkami najneskôr do roku 2020. · Zabezpečiť ďalšie významné zníženie zdravotných a environmentálnych vplyvov v období do roku 2030. 4. Politické možnosti, posúdenie vplyvov a porovnanie možností týkajúcich sa prvého cieľa (2020) 4.1. Zvažované možnosti Výsledkom základného scenára budú zníženia vyžadované na základe revidovaného Göteborského protokolu. V súvislosti s riešením problémov týkajúcich sa súladu sa uvažovalo o ďalších piatich alternatívach: nové právne predpisy EÚ týkajúce sa zdrojov znečistenia; prísnejšie národné emisné stropy (nad rámec Göteborského protokolu); posilnená podpora EÚ pre opatrenia členských štátov; podpora prísnejších medzinárodných kontrol a zmena smernice o kvalite okolitého ovzdušia. 4.2. Posúdenie vplyvov Základným scenárom sa zabezpečí všeobecné dodržiavanie predpisov v oblasti kvality ovzdušia, a to za podmienky vyriešenia problému súvisiaceho so skutočnými emisiami ľahkých vozidiel s naftovými motormi po zavedení normy Euro 6. Pokiaľ ide o zvyšné problémy v oblasti súladu, 13 – 19 % zón sa nachádza v rámci 5µg/m3 limitnej hodnoty a iba 6 – 8 % nad ňou (v závislosti od znečisťujúcej látky). Ďalším opatrením členských štátov na zníženie miestneho znečistenia ovzdušia by sa mali pomerne ľahko vyriešiť problémy týkajúce sa prvej kategórie. Pokiaľ ide o druhú kategóriu, spaľovanie v domácnostiach (hlavný problém týkajúci sa tuhých častíc) možno regulovať obmedzením spaľovania tuhého paliva a podporou zmeny paliva (napríklad prostredníctvom štrukturálnych fondov), zatiaľ čo znečistenie NO2 sa môže riešiť obmedzeniami prístupu vozidiel s naftovými motorom. Prijatie nových právnych predpisov týkajúcich sa zdrojov znečistenia a ďalšie sprísnenie národných emisných stropov by účinne nezasiahlo miestne zdroje, ktoré sú hlavným faktorom pretrvávajúceho nedodržiavania predpisov. Tieto alternatívy sa preto premietajú do analýzy na obdobie rokov 2025 – 2030. 4.3. Porovnanie možností Základným scenárom sa zabezpečí všeobecné dodržiavanie predpisov, pričom pretrvávajúce problémy do roku 2020 sú spôsobené miestnymi zdrojmi znečistenia. Problémy spojené s týmito miestnymi zdrojmi znečistenia sa môžu účinne riešiť opatreniami na miestnej úrovni, ktoré sa na úrovni EÚ podporia budovaním kapacít a financovaním štrukturálnych zmien, ako je prechod na iné palivo. Niet dôvod na zmiernenie požiadaviek smernice o kvalite okolitého ovzdušia, keďže stav dodržiavania predpisov možno dosiahnuť. 5. Politické možnosti, posúdenie vplyvov a porovnanie možností týkajúcich sa druhého cieľa (2025 – 2030) 5.1. Zvažované možnosti Popri základnom scenári sa uvažovalo o piatich možnostiach, uvedených v tabuľke 1. Tabuľka 1: Politické možnosti zvažované na obdobie rokov 2025 – 2030 Možnosť 1 || Možnosť 6A || Možnosť 6B || Možnosť 6C || Možnosť 6D || Možnosť 6E Základný scenár || 25 % preklenutie rozdielu medzi základným scenárom a maximálnym technicky realizovateľným znížením v prípade PM 2,5 || 50 % preklenutie rozdielu medzi základným scenárom a maximálnym technicky realizovateľným znížením v prípade PM 2,5 || 75 % preklenutie rozdielu medzi základným scenárom a maximálnym technicky realizovateľným znížením v prípade PM 2,5 || 100 % preklenutie rozdielu medzi základným scenárom a maximálnym technicky realizovateľným znížením v prípade PM 2,5 || Súlad s odporúčanými hodnotami WHO (>100 % preklenutie rozdielu v prípade PM 2,5) Dôraz sa kladie na zdravotné vplyvy tuhých častíc, ktoré patria k najškodlivejším a ktoré možno peňažne vyjadriť, a tak jednoducho porovnať s nákladmi. Kontrolami tuhých častíc sa však ovplyvňujú aj znečisťujúce látky spôsobujúce vznik prízemného ozónu, eutrofizáciu a acidifikáciu. Uvedenými alternatívami sa teda zabezpečí aj zníženie týchto vplyvov. Realizácia možnosti 6E, t. j. zabezpečenie dodržiavania odporúčaných hodnôt WHO by do roku 2030 nebolo možné bez štrukturálnych, ako aj technických zmien. Potenciál dosiahnuť tento cieľ z dlhodobého hľadiska sa analyzuje neskôr. 5.2. Posúdenie vplyvov Úplné posúdenie vplyvov ponúka analýzu na roky 2025 aj 2030; v záujme stručnosti sa v tomto dokumente prezentujú iba výsledky týkajúce sa roku 2025. 5.2.1. Zdravotné a environmentálne vplyvy Nasledujúca tabuľka 2 obsahuje percentuálne zníženia zdravotného a environmentálneho vplyvu v porovnaní s rokom 2005: Tabuľka 2: percentuálne zníženia zdravotného a environmentálneho vplyvu v porovnaní s rokom 2005 || 2005 || Možnosť1 || 6A || 6B || 6C || 6D Predčasné úmrtia v dôsledku chronických chorôb spôsobených PM2,5 || 494 000 || -38 % || -42 % || -46 % || -50 % || -54 % Predčasné úmrtia v dôsledku akútnych chorôb spôsobených ozónom || 24 600 || -28 % || -29 % || -30 % || -33 % || -39 % Eutrofizácia – nechránené '000 km štvorcové || 1 125 || -21 % || -24 % || -28 % || -34 % || -40 % Acidifikácia – nechránené '000 km štvorcové || 161 || -71 % || -77 % || -81 % || -85 % || -87 % Možnosťou 6C sa znižujú zdravotné vplyvy PM2,5 o ďalšiu tretinu v porovnaní so základným scenárom (50 % zníženie oproti 38 % zníženiu), kým eutrofizačné vplyvy sa znižujú viac ako o ďalšiu polovicu v porovnaní so základným scenárom (34 % zníženie oproti 21 % zníženiu). 5.2.2. Hospodárske vplyvy Hospodárske vplyvy sú znázornené v nasledujúcej tabuľke 3 v miliónoch EUR (dodatočné náklady k možnosti 1 (základný scenár) a percentuálne zvýšenie v porovnaní so základným scenárom): Tabuľka 3: Hospodárske vplyvy možností || Možnosť 1 || Možnosť 6A || Možnosť 6B || Možnosť 6C || Možnosť 6D EÚ-28, 2025 || 87 171 || - || 221 || 0,25 % || 1 202 || 1,38 % || 4 629 || 5,31 % || 47 007 || 53,9 % Úsilie vyžadované pre jednotlivé sektory SNAP[11] sa nachádzajú v nasledujúcej tabuľke 4 a je vyjadrené v miliónoch EUR a ako percentuálne zvýšenie v porovnaní s možnosťou 1: Tabuľka 4: Úsilie vyžadované podľa sektora SNAP || Možnosť 1 || Možnosť 6A || Možnosť 6B || Možnosť 6C || Možnosť 6D Výroba elektriny || 9 561 || 44 || 0,46 % || 125 || 1,31 % || 470 || 4,92 % || 3519 || 37 % Spaľovanie v domácnostiach || 9 405 || 74 || 0,78 % || 497 || 5,29 % || 1 680 || 18 % || 17 791 || 189 % Priemyselné spaľovanie || 2 513 || 19 || 0,75 % || 156 || 6,20 % || 641 || 25 % || 1 811 || 71 % Priemyselné procesy || 5 017 || 17 || 0,34 % || 125 || 2,49 % || 331 || 6,61 % || 3 964 || 79 % Ťažba palív || 695 || 0 || 0,00 % || 0 || 0,00 % || 6 || 0,81 % || 583 || 84 % Použitie rozpúšťadiel || 1 176 || 1 || 0,08 % || 2 || 0,15 % || 56 || 4,76 % || 12 204 || 1 038 % Cestná doprava || 48 259 || 0 || 0,00 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % Iné ako cestné stroje || 8 760 || 1 || 0,01 % || 5 || 0,06 % || 145 || 1,66 % || 1 451 || 17 % Odpad || 1 || 6 || 786 % || 7 || 941 % || 9 || 1 154 % || 9 || 1 203 % Poľnohospodárstvo || 1 783 || 59 || 3,33 % || 285 || 16 % || 1 292 || 72 % || 5 675 || 318 % Spolu || 87 171 || 221 || 0,25 % || 1 202 || 1,38 % || 4 629 || 5,31 % || 47 007 || 54 % Sektory SNAP predstavujú druhy činnosti (napr. spaľovanie, používanie rozpúšťadiel), ktoré môžu prebiehať v rôznych hospodárskych sektoroch (chemický priemysel, rafinérie atď.). Podľa hospodárskeho sektora si možnosť 6C vyžaduje dodatočné výdavky vo výške 0,22 % sektorového výstupu v poľnohospodárstve, 0,1 % v prípade rafinérií a oveľa menej v prípade všetkých ostatných odvetví. V tabuľke 5 sú znázornené priame hospodárske prínosy a celkové externé náklady. Dodatočnými opatreniami by sa externé náklady mohli znížiť o 60 – 200 miliárd EUR ročne nad rámec základného scenára, z čoho viac ako 4,5 miliardy EUR by mohli byť priame hospodárske úspory. Tabuľka 5: Hospodárske prínosy vyplývajúce zo zníženia znečistenia ovzdušia 2025, EÚ-28 || Možnosť 6A || Možnosť 6B || Možnosť 6C || Možnosť 6D Zameškané pracovné dni, priame hospodárske prínosy oproti základnému scenáru (v mil. EUR) || 726 || 1 421 || 2 137 || 2 831 Škody na zastavanom prostredí, priame hospodárske prínosy oproti základnému scenáru (v mil. EUR) || 53 || 106 || 145 || 162 Straty na hodnote úrody, priame hospodárske prínosy oproti základnému scenáru (v mil. EUR) || 61 || 101 || 278 || 630 Celkové náklady v oblasti zdravotnej starostlivosti, priame hospodárske prínosy oproti základnému scenáru (v mil. EUR) || 219 || 437 || 657 || 886 Celkové priame prínosy oproti základnému scenáru || 1,059 || 2,065 || 3,237 || 4,509 Celkové zníženie externých nákladov na znečistenie ovzdušia oproti základnému scenáru (nízke ocenenie) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 Celkové zníženie externých nákladov na znečistenie ovzdušia oproti základnému scenáru (vysoké ocenenie) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 Súhrnný vplyv na HDP je veľmi nízky aj v rámci možnosti 6C, a to na úrovni -0,025 %. Zahrnutie rastu produktivity do makroekonomickej analýzy v plnej miere vyvažuje vplyv HDP a dodatočné priame prínosy (prínosy v oblasti zdravotnej starostlivosti, poľnohospodárskych plodín a stavebnom sektore) prinášajú čistý hospodársky prínos vo výške 0,007 % HDP. 5.2.3. Sociálne vplyvy Vo všetkých prípadoch je vplyv daných možností na zamestnanosť malý (pri možnosti 6C ide o zvýšenie o 2 000 pracovných miest, čo je údaj v rámci rozsahu neistoty), aj bez zohľadnenia rastu produktivity práce. Ak by sa však zohľadnil, dosiahne sa čisté vytvorenie pracovných miest (37 až 112 tisíc pracovných miest). 5.2.4. Vplyv na konkurencieschopnosť a MSP Najvýraznejšie zasiahnuté sektory sú poľnohospodárstvo a rafinácia ropy. Vo všetkých prípadoch by bol vplyv pod alebo na úrovni 1 % prahovej hodnoty hrubej pridanej hodnoty, čo naznačuje dostatočnú rezervu na absorbovanie dodatočných nákladov. V prípade poľnohospodárskych opatrení a opatrení týkajúcich sa spaľovacích zariadení stredného rozsahu (SSZ) dochádza k významným vplyvom na MSP. V prípade SSZ sa vplyvy môžu znížiť pod 2,4 % hrubého prevádzkového prebytku (pozri ďalej). V rámci poľnohospodárskych opatrení je možné sa zamerať na väčšie zariadenia zahŕňajúce väčšinu kapacity a zvyšné vplyvy sa môžu riešiť prostredníctvom vhodnej podpory z fondu pre rozvoj vidieka. 5.2.5. Cesta k splneniu dlhodobého cieľa do roku 2050 Koncentrácie pozadia PM2,5 pod limitom WHO 10 mg/m3 by sa mohli dosiahnuť v podstate všade v EÚ (99,5 % územia a 99 % obyvateľstva vystaveného vplyvom), za predpokladu štrukturálnych zmien a ďalšieho technologického rozvoja. Orientačný plán na dosiahnutie požadovaných znížení je znázornený v tabuľke 6. Tabuľka 6: Plán zníženia emisií na ceste k splneniu odporúčaných hodnôt WHO v roku 2050; emisie v kilotonách, zníženia porovnané s emisiami v roku 2005 EÚ-28 || 2005 || 2025 || 2030 || 2040 || 2050 SO2 || 8 172 || -79 % || -82 % || -87 % || -91 % NOx || 11 538 || -65 % || -70 % || -78 % || -83 % PM2,5 || 1 647 || -48 % || -54 % || -64 % || -72 % NH3 || 3 928 || -30 % || -38 % || -42 % || -48 % VOC || 9 259 || -50 % || -55 % || -64 % || -71 % 5.3. Porovnanie možností V tabuľke 7 je znázornené porovnanie vplyvu možností vo vzťahu k základnému scenáru: Tabuľka 7: Porovnanie vplyvu možností vo vzťahu k základnému scenáru 2025, EÚ-28 || Možnosť 6A || Možnosť 6B || Možnosť 6C || Možnosť 6D Náklady vo vzťahu k základnému scenáru mil. EUR || 221 || 1 202 || 4 629 || 47 007 Dodatočné zníženie zdravotných vplyvov nad rámec základného scenára (základný rok 2005) || 10 % || 21 % || 32 % || 43 % Dodatočné zníženie eutrofizačných vplyvov nad rámec základného scenára (základný rok 2005) || 16 % || 33 % || 62 % || 90 % Vplyv HDP po zohľadnení zvýšenia produktivity || 0,007 % || 0,009 % || 0,000 % || - Iné priame prínosy || 333 || 644 || 1 080 || 1 678 Celkové zníženie externých nákladov na znečistenie ovzdušia oproti základnému scenáru (nízke ocenenie) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 Celkové zníženie externých nákladov na znečistenie ovzdušia oproti základnému scenáru (vysoké ocenenie) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 V prípade možnosti 6C prínosy prevažujú nad nákladmi, zatiaľ čo dodatočné opatrenia, ktoré prináša možnosť 6D, sú drahšie ako prínosy, ktoré ponúkajú. Z tohto dôvodu sa uprednostňuje možnosť 6C. 5.3.1. Analýza citlivosti Z rozsiahlej analýzy citlivosti možnosti 6C vyplynuli tieto závery: · politika v oblasti klímy bude pre kvalitu ovzdušia prínosná, ale samotnou politikou sa do roku 2050 nedosiahne dlhodobý cieľ v oblasti kvality ovzdušia; · nad rámec možnosti 6C existuje dodatočný priestor, pokiaľ ide o znižovanie zdravotných vplyvov eutrofizácie a ozónu s miernymi nákladmi (zvýšené náklady v súvislosti s dodržiavaním predpisov sa pohybujú na úrovni 1 %); · existuje potenciál nastaviť cieľ zníženia metánu v EÚ na nízke alebo nulové náklady[12]; · politické ciele možno splniť aj pri uplatnení budúcich alternatívnych scenárov. 5.4. Nástroje na realizáciu uprednostňovanej možnosti Hlavným nástrojom na realizáciu celkovej politiky je smernica o národných emisných stropoch, v rámci ktorej sa môžu podnikať aj opatrenia na zlepšenie národných programov znižovania znečistenia, inventúr emisií a emisných prognóz, ako aj monitorovanie ekosystému, a to s nízkymi administratívnymi nákladmi (spočiatku 6,9 mil. EUR, a potom 2,5 mil. EUR ročne). Súčasné, ako aj pripravované právne predpisy EÚ týkajúce sa zdrojov znečistenia prinesú 52 až 75 % požadovaných znížení všetkých znečisťujúcich látok s výnimkou amoniaku, pri ktorom tento údaj dosahuje úroveň len 25 % (zo smernice o priemyselných emisiách). Kontroly EÚ zamerané na stredne veľké spaľovacie zariadenia (menovitý tepelný príkon 1 – 50 MW) by boli nákladovo efektívne: · V prípade PM, NOx a SOx možno dosiahnuť významné nákladovo efektívne zníženia emisií. · Celkové ročné náklady pre hospodárske subjekty sa môžu obmedziť na 400 mil. EUR, ak sa sekundárna kontrola NOx uplatní iba na časť nových zariadení. · Administratívne náklady sa môžu minimalizovať tak, že sa bude vyžadovať iba registrácia zariadení. Uprednostňovanou politickou možnosťou je zníženie emisií v súlade s Göteborským protokolom v spojení s registráciou všetkých zariadení. Týmto sa znižuje vplyv na MSP na 0,1 až 2,4 % hrubého prevádzkového prebytku. 6. Monitorovanie a hodnotenie Existuje rozsiahly súbor ukazovateľov a mechanizmov na monitorovanie a hodnotenie realizácie politiky EÚ v oblasti kvality ovzdušia (napr. správy EEA a EMEP). Tieto nástroje sa použijú na hodnotenie plnenia revidovaných cieľov zníženia vplyvu znečistenia. Nové záväzky v oblasti znižovania na základe smernice o národných emisných stropoch sa budú monitorovať prostredníctvom posilnených ustanovení týkajúcich sa inventúr emisií a emisných prognóz. Preskúmanie politiky bude prebiehať v rámci päťročných cyklov, pričom prvý z nich sa uskutoční najneskôr v roku 2020. [1] 2008/50/ES a 2004/107/ES. [2] 2001/81/ES. [3] Zníženie emisií vyplýva z právnych predpisov EÚ o emisiách síry z veľkých spaľovacích zariadení (VSZ) a z požiadaviek týkajúcich sa nízkeho obsahu síry v palivách pre cestnú dopravu, vďaka ktorým sa zároveň umožnilo používanie katalyzátorov počínajúc normou Euro 4. [4] V roku 2010 predstavoval počet predčasných úmrtí v dôsledku znečistenia tuhými časticami 379 420 prípadov a v dôsledku ozónu 26 500 prípadov. [5] Podľa štatistiky EUROSTAT-u dosahoval v roku 2010 v krajinách EÚ-27 počet úmrtí v doprave úroveň okolo 35 000 prípadov. [6] Napríklad v niektorých z významných európskych miest s vysokou koncentráciou obyvateľstva pretrváva nedodržiavanie predpisov: Miláno, Madrid, Barcelona, Londýn a iné. [7] Najmä v krajinách, ktoré zatiaľ ešte nevyhlásili kontrolné zóny síry a/ NOx. [8] Namerané úrovne znečistenia sú súčtom vplyvov z konkrétnych miestnych zdrojov (ako sú priemyselné parky alebo mestská doprava) a znečistenia pozadia, ku ktorým prispievajú regionálne zdroje, ako aj zdroje s ďalekým dosahom. [9] Odhady z Európskeho programu monitorovania a hodnotenia (EMEP). [10] V základnom scenári sa počíta s dodržiavaním normy Euro 6, pretože v prijatých právnych predpisoch sa stanovuje úroveň ambície. Mechanizmom technickej realizácie je vykonávacie opatrenie. [11] Vybraná nomenklatúra v oblasti znečisťovania ovzdušia [12] Do úvahy sa pri celkovej optimalizácii neberie metán, a to z dôvodu jeho rozdielnej životnosti (a teda aj rôzneho časového priebehu jeho vplyvov na ozón) v porovnaní s ďalšími prekurzormi ozónu.