ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.3.

Pilotné projekty by sa mali zaviesť čo najrýchlejšie, a to v spolupráci s miestnymi volenými zástupcami, univerzitami a výskumnými centrami, odborníkmi a príslušnými aktérmi občianskej spoločnosti. Projekty by mali umožniť rozvoj a testovanie kľúčových činností a opatrení, aby sa zlepšila aktuálna nevhodná situácia v pilotných lokalitách. EHSV odporúča“ aby bol vhodný počet pilotných projektov realizovaný v oblasti Stredozemného mora, Čierneho mora, na pobreží Atlantického oceánu, v Severnom mori a Baltskom mori, ako aj vo vnútrozemských vodných oblastiach, ktoré majú veľký potenciál na zlepšenie. Tieto projekty by napríklad mohli zahŕňať čistenie vôd bohatých na živiny alebo znečistených vôd v oblastiach, ako sú prístavy alebo turistické oblasti, prostredníctvom využívania špecifických živočíšnych druhov, ktoré majú filtračné schopnosti, napríklad ustrice, ježovky, mušle, resp. vodných rastlín (rias), alebo obnovenie migračných ciest a neresísk, s cieľom obnoviť životný cyklus migrujúcich rýb. Zároveň by sa v rámci týchto pilotných projektov mohla testovať aj kapacita na zachytávanie CO 2 vo veľkom rozsahu. Pomocou pilotných projektov by sa tiež mohla preskúmať realizovateľnosť nových technológií na získavanie energie z morí a jazier alebo by sa mohli hľadať nové spôsoby šetrenia vodných zdrojov.
1.10.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby programy fungovali so silnými mechanizmami riadenia a dohľadu a podliehali verejnej kontrole. Občania by mali byť informovaní o cieľoch, rizikách a výhodách, ktoré prinášajú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby informácie o žiadateľoch o takéto programy boli verejne dostupné, a žiada Komisiu, aby nabádala členské štáty, aby systematicky zhromažďovali a uverejňovali informácie o príslušných programoch vo formáte otvorených dát na harmonizovanom a porovnateľnom základe.
13.1.

Mnohé vnútorné politiky EÚ môžu mať vedľajší vplyv mimo EÚ s pozitívnymi a negatívnymi účinkami na snahy iných krajín dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja. Politiky EÚ v oblasti vonkajšej činnosti vrátane investícií, obchodu, rozvoja, mieru a bezpečnosti a politík v oblasti ľudských práv sa musia preskúmať, aby sa zabezpečilo, že podporujú plnenie novej celosvetovej agendy v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad kapitoly o udržateľnosti v súčasných obchodných dohodách EÚ nie sú účinné a ťažko sa presadzujú. Udržateľný rozvoj sa musí stať kľúčovým prvkom obchodnej politiky EÚ, napríklad zavedením formálnych postupov podávania sťažností v prípade porušenia záväzkov v oblasti udržateľnosti stanovených v obchodných dohodách. Obchod by mal byť nástrojom udržateľnosti a vykonávania cieľov udržateľného rozvoja v kontexte medzinárodnej spolupráce. To by sa mohlo regulovať prostredníctvom multilaterálnych dohôd. Sila obchodu EÚ môže stimulovať udržateľnosť v celom globálnom hodnotovom reťazci, napríklad zameraním sa na udržateľné získavanie zdrojov.
3.1.

Cieľmi týchto dvoch návrhov Komisie sú: — v prípade Nemecka: povoliť Nemecku zmeniť platnú dvojstrannú dohodu o cestnej doprave so Švajčiarskom s cieľom povoliť kabotáž v medzinárodnej cestnej osobnej doprave autobusmi v pohraničných oblastiach medzi dvomi krajinami, — v prípade Talianska: umožniť rokovať so Švajčiarskom o uzavretí dohody, ktorou by sa povolila kabotážna preprava počas prevádzkovania medzinárodnej cestnej osobnej autokarovej a autobusovej dopravy v pohraničných regiónoch medzi týmito dvoma krajinami.
1.2.4.

Komisia by mala zlepšiť opatrenia týkajúce sa koncepcie trhu, ako je zahrnutie ďalšej podpory dopytov energetických družstiev alebo prípadná reorganizácia miestnych distribučných sietí a preskúmanie spôsobu organizácie ich práce, napr. prehodnotenie štruktúry a počtu agentúr EÚ zapojených do budovania energetickej politiky. V tejto súvislosti by EHSV mohol poskytnúť ďalší stimul s cieľom určiť, či európski spotrebitelia a spoločenstvá, podniky a pracovníci už majú nástroje na prevzatie zodpovednosti za energetickú transformáciu so zámerom posilniť ciele energetickej únie. Mohlo by sa to uskutočniť prostredníctvom stanoviska EHSV z vlastnej iniciatívy venovaného novej koncepcii trhu s energiou.
Bez toho, aby bol dotknutý výsledok týchto žalôb, sa možno domnievať, že vzhľadom na absenciu európskeho mechanizmu kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu mnohí z týchto spotrebiteľov nebudú za spôsobenú ujmu možno nikdy odškodnení. Okrem toho návrh smernice, ktorý nedávno predložila Komisia o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov ( 5 ) , neposkytuje úplnú odpoveď na potrebu účinného odškodnenia poškodených. V tomto prípade by takáto odpoveď mala rozhodujúci význam, pretože by umožnila odškodnenie poškodených, ktorí sú v súčasnosti úplne závislí od opatrení a rozhodnutí prijatých v členských štátoch, takže je potrebné dúfať, že prebiehajúce rokovania s Európskym parlamentom a Radou prinesú v blízkej budúcnosti pozitívny výsledok, čo by viedlo k primeranejšej verzii návrhu.
1.4.

EHSV navrhuje, aby Komisia zvážila vytvorenie nástroja EÚ, ktorým by sa v budúcnosti mohli riešiť takéto politické situácie a krízy. Ak by však bol takýto nový nástroj zavedený, malo by to byť len vo výnimočných situáciách a malo by sa o ňom rozhodovať formálne, a to od prípadu k prípadu. Malo by sa jasne vymedziť, za akých konkrétnych podmienok sa môže poskytnúť náhrada.
2.2.

EHSV zdôrazňuje, že v čase rýchlych zmien je rozhodujúce, aby EÚ spolu so svojimi členskými štátmi dokázala prijímať efektívne a účinné politické opatrenia. Malo by to zahŕňať primerané zohľadnenie potrieb a úrovní činnosti s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity, výber vhodných nástrojov a efektívnych rozhodovacích procesov, prostredníctvom ktorých môže EÚ podporovať a dopĺňať vnútroštátne politiky. Pri tom by sa mal podrobne analyzovať vplyv na hospodárstvo, verejné financie a úlohu sociálnych partnerov v každom členskom štáte. Všetky členské štáty musia mať vždy dostatok príležitostí na zapojenie do rozhodovacieho procesu. Spoločným cieľom by malo byť dosiahnutie dobrých výsledkov tak na úrovni EÚ, ako aj v jednotlivých členských štátoch.
2.2.

V civilnom letectve už neexistuje jednotný model zamestnávania: niektoré spoločnosti ponúkajú kvalitné pracovné miesta a pracovné zmluvy na neurčitý čas, zatiaľ čo podľa nedávneho prieskumu ( Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market – „štúdia Ricardo“ o podmienkach zamestnávania a pracovných podmienkach posádok lietadiel na vnútornom trhu leteckej dopravy EÚ) od 9 % do 19 % palubných sprievodcov a približne 8 % pilotov uviedlo, že sú zamestnaní cez určitú formu sprostredkovateľskej organizácie.
4.3.2.

EHSV sa domnieva, že Európania by mali vytvoriť partnerské ekosystémy a zabezpečiť prenos údajov medzi rôznymi platformami. Okrem tohto oznámenia by Komisia mohla pomôcť mikropodnikom a MSP pri rozvoji takýchto zdrojov, ako to urobila v prípade služieb všeobecného záujmu (SVZ) v rámci projektu celoeurópskej federácie cloudových služieb v roku 2018 na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho a nehospodárskeho záujmu [služba na požiadanie – function as a service ( FaaS )] a ako to plánuje so sieťou centier digitálnych inovácií (A network of Digital Innovation Hub, web/Komisia/DIH/január 2019).
3.8.

V súlade s uvedenými skutočnosťami považuje EHSV za prioritu zvýšiť atraktívnosť rybárskej profesie, prilákať talenty a uľahčiť začleňovanie mladých ľudí do tejto činnosti, ktorá poskytuje zamestnanie viac ako 150 000 členov posádky, a to prostredníctvom spolupráce orgánov verejnej správy a kľúčových subjektov v tomto odvetví na jednej strane s oblasťou vzdelávania a zamestnanosti na strane druhej. Je to potrebné v reakcii na nedostatok členov posádok, čo je záležitosť, ktorá ohrozuje životaschopnosť tohto odvetvia a ktorá bol identifikovaná ako najzávažnejší súčasný problém európskej rybárskej flotily. Tento sektor poukazuje na to, že ak sa nenájdu krátkodobé a strednodobé riešenia, mnohé lode budú musieť zakotviť. Preto treba zaviesť do praxe strategické plány v sociálnej oblasti s cieľom na jednej strane prilákať do odvetvia rybárstva európskych pracovníkov a na strane druhej uľahčiť zamestnávanie cudzincov. EHSV odporúča posilniť vzdelávanie v námornom a rybárskom sektore a propagovať rybárstvo ako dôstojné povolanie plné príležitostí pre mladých ľudí.
5.2.

Digitalizácia a umelá inteligencia posunuli význam kontinuálneho vzdelávania na novú úroveň. Ide o jeden zo základných nástrojov na posilnenie postavenia EÚ v celosvetovej súťaži v oblasti zručností a vzdelávania, a to inkluzívnym spôsobom. EHSV navrhuje vypracovať stratégiu EÚ načrtávajúcu opatrenia potrebné na podporu kontinuálneho a na študenta zameraného vzdelávania, ktorej jadrom by bola digitalizácia a zavedenie dôveryhodnej umelej inteligencie a ktorá by zohľadňovala odlišnosti vo vnútroštátnych systémoch. Ambície vzdelávacieho priestoru EÚ by sa mali primerane zvýšiť: nestačí, aby do kontinuálneho vzdelávania bola zapojená jedna štvrtina osôb. Musí mať na to právo každý.
3.20.

Výbor opätovne žiada, aby sa dôsledne monitorovalo úsilie hlavných aktérov normalizácie, ktoré je zamerané na zapojenie čo najširšieho spektra zainteresovaných strán do systému európskej normalizácie. EHSV konkrétne navrhuje, aby sa podporovali opatrenia zamerané na šírenie, koordináciu a poznanie problematiky noriem, a to prípadne aj vytvorením účelového fóra pre inkluzívnosť systému európskej normalizácie, v rámci ktorého by sa každoročne posudzoval pokrok dosiahnutý v tejto oblasti.
4.5.

EHSV upozorňuje, že je potrebné radikálne administratívne zjednodušenie , a zdôrazňuje problém proporcionality. MSP a mikropodniky musia vynaložiť veľa finančných prostriedkov, a pritom nie je zaručené, že konajú plne v súlade s právnymi predpismi. Uplatňovanie zásad „najskôr myslieť na malých“ a „stačí len raz“ by malo byť prioritou a malo by sa prostredníctvom stratégie pre MSP a mikropodniky zaradiť do krátkodobého politického programu. Skúmanie spoločného vplyvu viacerých nariadení na podniky by sa malo stať pravidlom pri tvorbe právnych predpisov.
6.5.

Preto v súvislosti s nadchádzajúcou politickou diskusiou o reforme európskeho volebného systému a novým európskym akčným plánom pre demokraciu EHSV navrhuje, aby sa okrem komplexnejších opatrení stanovených v navrhovanom „pláne EÚ na dosiahnutie inkluzívneho volebného procesu“ zvážila právna iniciatíva, ktorá by stanovila minimálne normy pre osoby so zdravotným postihnutím. Návrh by sa mal vypracovať prostredníctvom politického dialógu s vnútroštátnymi volebnými orgánmi, expertmi na sociálne začlenenie a voľby a s organizáciami občianskej spoločnosti zastupujúcimi osoby so zdravotným postihnutím.
7.4.

Je jasné, že uplatňovanie európskej zelenej dohody ohrozí záujmy dovozcov fosílnych palív do EÚ, a to na úrovni podnikov, ako aj jednotlivých štátov. EHSV sa domnieva, že EÚ musí urýchlene zvýšiť svoju odolnosť voči možnej eskalácii úsilia, ktoré vychádza zo záujmov subjektov mimo EÚ a jeho cieľom je spomaliť realizáciu európskej zelenej dohody. Takisto by mala vytvoriť silnejšie mechanizmy, ktoré by umožňovali identifikovať takéto snahy v súčasnosti a reagovať na ne.
6.2.2.

Mala by sa pravidelne posudzovať účinnosť finančných a nefinančných podporných opatrení z hľadiska vplyvu na cieľové skupiny dospelých a efektívnosti využívania zdrojov. Je nevyhnutné zaviesť spoľahlivé postupy monitorovania a hodnotenia. Výsledky hodnotení by sa mali využiť pri tvorbe politiky v oblasti celoživotného vzdelávania a malo by sa z nich vychádzať. Na základe spoľahlivých dôkazov môžu hodnotenia poukázať na nevyhnutnosť zmeniť (alebo zastaviť) realizované opatrenia a/alebo zaviesť nové. Okrem toho sa pomocou nich môžu identifikovať účinné postupy, ktoré by sa vďaka ďalšiemu alebo trvalejšiemu financovaniu mohli rozšíriť . Do monitorovania a hodnotenia systémov by mali byť zapojení sociálni partneri.
3.8.

EHSV žiada, aby sa viac investovalo do verejných služieb a sociálnych politík s cieľom riešiť demografické výzvy. Opakovane poukazuje na svoj názor, že objem verejných investícií v členských štátoch by sa mohol zvýšiť odkazom na tzv. „zlaté pravidlo“ v oblasti investícií na sociálne účely, čím by sa do rozpočtových pravidiel zaviedla väčšia flexibilita. Existujúce a budúce fondy EÚ, najmä Investičný plán pre Európu, by sa mali viac zamerať na sociálne investície, podporu rodín a presadzovanie rovnosti a ich výdavky do týchto oblastí by sa mali zvýšiť, keďže to pomôže pri riešení demografických výziev.
1.1.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Komisie na prechodný rok pre spoločnú poľnohospodársku politiku (prvý a druhý pilier) v roku 2021: rok bez priamej pomoci z prvého piliera by spôsobil deficit pre všetkých poľnohospodárov; rok bez pomoci z druhého piliera by pozastavil záväzky s vysokými environmentálnymi alebo klimatickými cieľmi a investície do modernizácie by sa odložili na neskôr.
3.7.

EHSV sa domnieva, že ak budú chýbať nové mechanizmy riadenia, ktoré by dokázali občanov a podniky, ako aj verejných a súkromných aktérov na miestnej a regionálnej úrovni, zapojiť ako proaktívnych protagonistov do procesu zdola nahor, v rámci ktorého by sa konkrétnym potrebám a výzvam v teréne dostalo pozornosti a náležitej váhy, môže sa stať, že realizácia navrhovanej strategickej vízie bude musieť čeliť rizikám a narazí na odpor, ktoré môžu spomaliť proces vykonávania. Európskym aj vnútroštátnym inštitúciám odporúča vytvoriť nové štruktúry riadenia schopné zabezpečiť účasť a zapojenie miestneho kontextu a občianskej spoločnosti do navrhovania a vykonávania opatrení, ktoré by boli spravodlivé a primerané realite, pre ktorú sú určené.
3.13.

Taxation – The views of organised civil society (Zdaňovanie – názory organizovanej občianskej spoločnosti), EHSV zastáva názor, že daňová politika vo všeobecnosti a najmä boj proti daňovým podvodom musia pre budúcu Európsku komisiu zostať prioritou. EHSV preto schvaľuje diskusiu o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznáva, že všetky členské štáty musia mať stále dostatočné možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu. EHSV je presvedčený o tom, že by sa malo podrobnejšie pouvažovať o relevantnosti a udržateľnosti existujúcich parametrov daňového systému. Eurozóna sa vyznačuje relatívne vysokým daňovým zaťažením, ktoré je navyše väčšmi orientované na zdanenie práce, pričom ekologicky zamerané dane a dane z majetku majú len veľmi malý podiel na celkových daňových príjmoch. EHSV preto konštatuje, že je potrebné zaviesť také formy zdaňovania, ktoré zmierňujú daňové zaťaženie práce a zvyšujú ho napríklad v prípade finančných špekulácií. Odporúča sa zaviesť spravodlivé daňové podmienky najmä vzhľadom na nové formy digitálneho hospodárstva, pri ktorých sa kapitál sústreďuje skôr na získavanie hodnoty než na výrobu tovaru a poskytovanie služieb. V budúcnosti by ekologicky zamerané dane mohli byť dôležitým nástrojom na podnecovanie ekologickejšieho správania spotrebiteľov a výrobcov bez toho, aby to výrazne ovplyvnilo podmienky hospodárskeho rastu. EHSV zároveň upozorňuje, že v dôsledku akýchkoľvek zmien v daňových systémoch sa nesmie zhoršiť už aj tak veľmi nerovnomerné rozdelenie príjmov a bohatstva. EHSV žiada, aby sa ďalej vyvíjalo a zintenzívnilo úsilie na boj proti daňovým podvodom, únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam (agresívne daňové plánovanie), čím sa zefektívni daňový systém. EHSV súhlasí s Európskou komisiou, že je potrebná užšia koordinácia a spolupráca medzi členskými štátmi pri určovaní parametrov daňovej politiky v záujme vytvorenie spravodlivých podmienok na jednotnom trhu. EHSV takisto podporuje Európsku komisiu v úsilí a úvahách zameraných na dosiahnutie dohody o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) a o prehľade rozdelenia ziskov medzi členskými štátmi. Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku ( 3 ) a opakuje v publikácii EHSV(Zdaňovanie – názory organizovanej občianskej spoločnosti), EHSV zastáva názor, že daňová politika vo všeobecnosti a najmä boj proti daňovým podvodom musia pre budúcu Európsku komisiu zostať prioritou. EHSV preto schvaľuje diskusiu o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznáva, že všetky členské štáty musia mať stále dostatočné možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu.
1.8.

Príspevok odvetvia energetiky a dopravy k dekarbonizácii by sa podľa EHSV mal rozvíjať na základe stimulov pre spotrebiteľov a podporou šírenia kľúčových technológií na dosiahnutie cieľa „nulové emisie“ v roku 2050. EHSV odporúča prijatie osobitných stratégií pre energeticky náročné odvetvia a regióny – aj s využitím mechanizmov ETS a trhu s uhlíkom v rámci LULUCF – ktoré by sa mali výslovne zahrnúť do NECP, ako aj reforiem zavedených na integrovanejšom dekarbonizovanom veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou, plynom a tepelnou energiou a transparentnejšom európskom maloobchodnom trhu. EHSV odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala spravodlivému uplatňovaniu systému ETS na účely konkurencieschopnosti zavedením primeranej carbon border tax (hraničnej dane z uhlíka) pre vysokoenergetické výrobky dovážané do EÚ.
2.18.

Pokiaľ ide o spotrebné dane, hlavnými výrobkami, na ktoré by sa malo vzťahovať oslobodenie od dane, by mali byť energetické výrobky a elektrická energia. Podobne ako pri DPH možno usudzovať, že oslobodenie od spotrebnej dane by sa v budúcnosti vzťahovalo približne na 10 % týchto nákladov. K dispozícii však nie sú žiadne údaje, na základe ktorých by bolo možné kvantifikovať vplyv tohto oslobodenia od dane.
1.4.

Narastajúci význam a viacrozmernosť obehového hospodárstva by sa mali odzrkadliť v skutočnosti, že v nasledujúcom období by medzi členmi koordinačnej skupiny, ktorá podporuje platformu, mohli byť aj ďalší významní aktéri (napr. z radov mládeže alebo finančného sektora), a jej členovia by mohli pomôcť rozvíjať možné postupy na posilnenie vzájomného prepojenia medzi sektormi v budúcnosti, mohli by sa stretávať pravidelnejšie a stať sa vyslancami platformy aj na fórach mimo komunity pre obehové hospodárstvo. Medzi ďalšie aktivity koordinačnej skupiny by v budúcnosti mohlo patriť testovanie riešení v rámci obehového hospodárstva v praxi prostredníctvom pilotných činností a živých laboratórií s cieľom poskytnúť podklady pre tvorbu politiky. Koordinačná skupina bola, je a bude neoddeliteľným prvkom úspechu platformy a preto by sa s ňou malo konzultovať ďalšie politické smerovanie nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo.
3.2.

Avšak súčasné spomalenie rastu (ktoré aktuálne potvrdili napríklad nízke septembrové hodnoty indexu dôvery v ekonomiku), ktorý navyše nikdy nebol v eurozóne mimoriadne silný, a zvýšenie rizikových krízových faktorov by mali v súčasnosti viesť európske inštitúcie a členské štáty k tomu, aby prijali kroky, ktoré napĺňajú hlavný ekonomický cieľ európskej hospodárskej politiky, t. j. vypracovanie účinných preventívnych opatrení na zabránenie návratu do všeobecnej recesie a preorientovanie hospodárstva eurozóny a EÚ na cestu udržateľného rastu. Preto je zásadne dôležité zosúladiť fiškálnu a menovú politiku. Ako sa domnieva ECB, akomodačná menová politika sa nemôže v ďalšom období sprísniť, pretože by to malo negatívny dosah na hospodársky rast. Avšak priestor pre fiškálnu politiku priaznivú pre rast je vytvorený. Členské štáty s veľkým prebytkom bežného účtu by mali vyvinúť takéto fiškálne úsilie vo väčšom rozsahu, čo môže mať v prípade realizácie udržateľných investícií dodatočný prínos pre ich hospodárstvo a spoločnosť. Menová a fiškálna politika, ktorá podporuje rast a najmä investície, a štrukturálne reformy posilňujúce hospodársku odolnosť by mali podľa EHSV predstavovať tri osi hospodárskej politiky reagujúcej na aktuálnu situáciu.
2.3.15.

EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala nariadenia týkajúce sa väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov v snahe zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov na dodávkach elektrickej energie a tepla. Mimovládne organizácie a malé a stredné podniky by sa mali viditeľne zapájať do navrhovania nových národných energetických plánov, ktoré budú mať za následok zníženie energetickej spotreby, najmä spotreby fosílnych palív. Členské štáty by mali v tejto súvislosti prediskutovať konkrétne a uskutočniteľné návrhy. Mali by uznať aj najlepšie postupy, na ktoré je potrebné poskytnúť finančné zdroje. Členské štáty by mali pravidelne zverejňovať svoje najlepšie environmentálne postupy.
2.21.

Navrhované zmeny Komisie zásadne nezmenia prudenciálny regulačný rámec, ale podporili by spoločné úsilie zamerané na zmiernenie vplyvu pandémie, a tým i rýchlu obnovu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že súčasné krivky tvorby rezerv nesplácaných úverov by sa mali odložiť na obdobie 24 mesiacov, aby bolo možné reagovať na potrebu zabezpečiť primerané finančné toky schopné obmedziť vplyv pandémie. Bez tohto zásahu by banky v pravidlách čelili dvom protichodným systémom stimulov skrytým v pravidlách: na jednej strane ide o všetky opatrenia zamerané na uvoľnenie kapitálu bánk na nové financovanie alebo v každom prípade na zabránenie nadmernému tlaku na kapitál (napríklad revízia prechodných pravidiel pre IFRS 9) a na druhej strane o tie pravidlá, ktorých konečným výsledkom môže byť obrovský tlak na kapitál, alebo v každom prípade odradenie bánk od poskytovania finančných prostriedkov v hospodárstve pod tlakom s cieľom zabrániť negatívnym vedľajším účinkom na kapitál. Pokiaľ nebude revidovaný, prudenciálny zabezpečovací mechanizmus by mohol byť takýmto pravidlom, ktoré by malo brzdiaci účinok v kontexte hospodárskeho tlaku a recesie. Úprava by sa mala vzťahovať tak na zabezpečené, ako aj nezabezpečené nesplácané úvery.
1.3.

EHSV sa však domnieva, vzhľadom na to, že niektoré krajiny EÚ už vyčerpali svoje finančné prostriedky v rámci EPFRV alebo ich už zaviazali, že Európska komisia by mala zriadiť mimoriadny fond s prostriedkami z plánu obnovy mimo rozpočtu SPP, aby sa toto opatrenie mohlo vykonať bez nutnosti obmedziť prostriedky z EPFRV. Ak sa tak nestane, výbor sa domnieva, že v rámci EPFRV by sa v skúmanom legislatívnom návrhu mali prijať určité flexibilné prvky. Žiada preto Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby zohľadnili všeobecné pripomienky uvedené v tomto stanovisku.
3.1.

EHSV podporuje stratégiu EÚ pre dlhodobé znižovanie emisií skleníkových plynov a jej cieľ vytvoriť z Európskej únie do roku 2050 klimaticky neutrálne hospodárstvo. EHSV víta skutočnosť, že ekologický cieľ je jednou z kľúčových priorít budúcej politiky súdržnosti, na ktorý sa vyčlení aspoň 30 % prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja a 37 % prostriedkov Kohézneho fondu. Vyjadruje však znepokojenie nad tým, že plánované investície do spravodlivej transformácie nezodpovedajú ambicióznej zelenej dohode Európskej komisie. Finančné prostriedky, ktoré sa tu navrhujú na desať rokov, by boli potrebné na každý jeden rok, aby sa do roku 2050 spravodlivým spôsobom dosiahla klimatická neutralita. EHSV sa domnieva, že odhadované výdavky VFR by sa mali zvýšiť. Ak sa majú skutočne dosiahnuť ambiciózne ciele stanovené v zelenej dohode, rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť zavedením nových vlastných zdrojov alebo zvýšením príspevku členských štátov.
4.2.

Výbor sa domnieva, že v navrhovanom nariadení by sa mala zohľadniť výnimka stanovená v predchádzajúcom bode, t. j. mali by sa umožniť spoločné rybolovné operácie s flotilami iných CPC. EHSV však zastáva názor, že by sa mal najprv na bilaterálnej báze schváliť protokol o prevádzkových opatreniach, ktorými sa musia riadiť plavidlá a predovšetkým úrady každej CPC, pokiaľ ide o dokumenty týkajúce sa vyhlásenia o úlovkoch, ktoré sa vyžadujú podľa platných predpisov.