/* KOM/2010/0658 v konečnom znení - NLE 2010/0324*/ Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 10.11.2010 KOM(2010) 658 v konečnom znení 2010/0324 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Rada ministrov je povinná každý rok prijať rozhodnutie o rybolovných možnostiach pre zásoby v Atlantickom oceáne, Severnom mori a v medzinárodnom rybolove, na ktorom sa EÚ zúčastňuje. Toto je hlavné nariadenie o rybolovných možnostiach, čo sa týka počtu regulovaných zásob. Spolu s nariadeniami, ktorými sa stanovujú rybolovné možnosti v Baltickom mori, Čiernom mori a rybolovné možnosti pre hlbokomorské zásoby (toto každé dva roky), sa týmto nariadením obmedzuje lov z týchto zásob na takých úrovniach, ktoré musia byť v súlade so všeobecnými cieľmi spoločnej politiky rybného hospodárstva. V tejto súvislosti sa nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[1] stanovujú ciele každoročných návrhov na obmedzenia úlovkov a rybolovného úsilia, aby sa zaistila ekologická, ekonomická a sociálna udržateľnosť rybného hospodárstva EÚ. Rybolovné možnosti stanovené v týchto nariadeniach odrážajú mieru úspechu celej rybárskej politiky. Súbor nástrojov, ktoré Únia využíva na plnenie cieľov tejto politiky, by mali všetky spolu slúžiť na zaistenie toho, aby sa zdroje európskeho rybného hospodárstva využívali na adekvátnej úrovni a nie viac. Také riadenie nie je len výsledkom obmedzovania rybolovných možností. Politika flotily a kontrola rybolovných aktivít, ktoré sú len dve z ďalších oblastí, v ktorých sa prostredníctvom politiky rybného hospodárstva aktívne vyvíjajú regulačné opatrenia, môžu byť z tohto hľadiska rozhodujúce. Hlavnou črtou každoročného určovania rybolovných možností je v skutočnosti ich krátkodobá povaha. Je tomu tak predovšetkým z historických dôvodov súvisiacich so spôsobom, akým sa v spoločnej politike rybného hospodárstva ustanovuje rozdelenie námorného priestoru a jeho zdrojov medzi flotily EÚ. Pre túto zmluvu na úrovni celej EÚ, ktorá predstavuje základ politiky rybného hospodárstva, je dôležité zachovávať každoročne obnovovaný proces. Nebráni to však zavedeniu dlhodobejších riadiacich postupov. Únia z tohto hľadiska urobila veľký pokrok a kľúčové zásoby obchodného významu sú teraz predmetom viacročných plánov riadenia, s ktorými musia byť ročné TAC a stropy úsilia v súlade. Celkovo sa oceňuje, že viacročné plány fungujú, pretože väčšine takto regulovaných zásob sa vo všeobecnosti darí lepšie ako ostatným. Regulačné subjekty môžu zavádzať zmysluplnú politiku a vytvoriť si podmienky na dosiahnutie svojich cieľov, len ak konajú dlhodobo, a to najmä v časoch núdze. V tejto súvislosti Komisia už päť rokov každoročne uverejňuje oznámenie, v ktorom sa venuje stavu situácie, ktorému musia návrhy rybolovných možností zodpovedať. Tento rok Komisia v oznámení o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 [KOM(2010) 241 v konečnom znení] poznamenáva niekoľko dobrých správ, keďže sa stav niektorých zásob zlepšil. V prípade mnohých zásob rýb sa však naďalej odporúča znížiť výlov na nulu alebo na najnižšiu možnú úroveň. Mnoho zásob sa nachádza mimo bezpečných biologických hraníc. Napriek ochranným opatreniam uloženým v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva do týchto citlivých kategórií patrí príliš veľa zásob a stav sa zlepšil len v prípade veľmi málo zásob. Analýzou sa potvrdzuje, že v prípade nadmerne využívaných zásob musíme posilniť ochranné opatrenia. V odporúčaní od Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) na rok 2011 sa znovu zdôrazňuje zlý stav mnohých zdrojov rybolovu vo vodách EÚ. Zaznamenáva sa však zlepšenie niektorých dôležitých zásob, ako napríklad merlúzy európskej, soley a čertovitých. Na žiadosť Komisie ICES poskytuje odporúčania týkajúce sa stratégie, prostredníctvom ktorej má byť do roku 2015 riadenie, ktoré bude v súlade s maximálnym udržateľným výnosom (ďalej len „MSY“). Únia sa k tomu zaviazala, keď schválila závery zo svetového samitu o trvalo udržateľnom vývoji v Johannesburgu v roku 2002 a k príslušnému plánu plnenia. | Všeobecný kontext Stanovenie a rozdelenie možností rybolovu patrí do výlučnej právomoci Únie. Povinnosti EÚ využívať živé vodné zdroje udržateľným spôsobom jej vyplývajú z povinností ustanovených v článku 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Rybolovné možnosti, o ktorých Únia rozhodne vzhľadom na transzonálne zásoby a zásoby migrujúce na veľké vzdialenosti, musia byť v súlade s medzinárodnými dohodami, medzi iným aj s dohodou Organizácie spojených národov z roku 1995 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti. Týmto návrhom sa do právnych predpisov EÚ zavádzajú ochranné opatrenia, na ktorých sa Únia dohodla so svojimi medzinárodnými partnermi, pokiaľ ide o také zásoby, keď sa tieto opatrenia premietajú do rybolovných možností, či už ide o obmedzenia výlovu alebo rybolovného úsilia. Pokiaľ ide o zásoby, ktorých riadenie pripadá len na Úniu, navrhované rybolovné možnosti zodpovedajú vedeckému odporúčaniu o stave zásob, ktoré Komisia dostala, na základe ktorého sa stanovujú obmedzenia výlovu v súlade s viacročnými plánmi riadenia. V prípade zásob, na ktoré sa také plány nevzťahujú, zodpovedajú navrhované TAC vedeckému odporúčaniu spôsobom spresneným v oznámení KOM(2010) 241 v konečnom znení. V oznámení je zhrnutých niekoľko reakcií riadenia, ktoré sa považujú za vhodné pre každý z rôznych scenárov, ktoré môžu z vedeckého odporúčania vyplynúť, v závislosti od stavu zásoby (od „udržateľne využívaných“ zásob po „vyčerpané" zásoby) alebo od pozorovaných tendencií, ak nie je možné vykonať na základe dostupných údajov presný posudok. Zásoby sú rozdelené do kategórií. Každej kategórii sa prideľujú pravidlá na určenie obmedzení výlovu a obmedzení úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať. Vedecké odporúčanie závisí od údajov. Posúdiť sa dajú len zásoby, o ktorých existuje dostatok spoľahlivých údajov na to, aby bolo možné odhadnúť veľkosť a predpovedať, ako budú reagovať na rôzne scenáre využívania („tabuľky možností výlovu“). Taká situácia existuje len v prípade mnohých regulovaných zásob. Na pripomienku, riadenie musí vychádzať z pozorovaných tendencií vyplývajúcich z ukazovateľov, ako napríklad nahlásené úlovky, ktoré môžu byť viac alebo menej spoľahlivé. V niektorých prípadoch nedostatok spoľahlivých údajov vedcom bráni vydať odporúčanie, aj čo sa týka tendencií. Vo všetkých týchto prípadoch by Rada mala rozhodnúť o rybolovných možnostiach na základe preventívneho konania a zaviesť ochranné opatrenia. Niekedy je ťažké postupovať týmto spôsobom vzhľadom na rozličné existujúce záujmy. Komisia je však povinná predkladať návrhy v súlade s touto zásadou. Je predovšetkým nevyhnutné prísne dodržiavať pravidlo, podľa ktorého sa nesmie zvyšovať tlak spôsobený rybolovom, pokiaľ z vedeckého odporúčania nevyplýva, že je to možné bez ujmy na príslušnej zásobe. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu sa uplatňujú do 31. decembra 2010 s výnimkou niektorých obmedzení úsilia, ktoré sa uplatňujú do 31. januára 2011. | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky rybného hospodárstva, ako aj s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. | 2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Metódy konzultácie, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov V návrhu sa zohľadňujú konzultácie s Poradným výborom pre rybolov a akvakultúru (zloženým z predstaviteľov profesijných organizácií zastupujúcich odvetvie výroby, spracovateľský priemysel a obchod s výrobkami rybárstva a akvakultúry, a predstaviteľov iných ako profesijných organizácií zastupujúcich záujmy spotrebiteľov, životného prostredia a rozvoja) a regionálnymi poradnými radami, ktoré majú záujmy v oblastiach rybolovu, ktorých sa návrh týka. Tieto konzultácie sa uskutočnili na základe oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva [KOM(2006) 246 v konečnom znení], v ktorom sa stanovujú zásady takzvaného prípravného procesu. Komisia v tejto súvislosti vypracovala štyri konzultačné dokumenty o konkrétnych témach, ktoré sa dotýkajú tohto návrhu. Ide o: Priestorovo štruktúrované riadenie zásoby homára štíhleho v zóne VII (Spatially-structured management of Nephrops in Zone VII); Oddelené TAC platesy pre oblasti v zónach VIId a VIIe (Separating TAC areas for Plaice in VIId and in VIIe); Ekologický prístup k riadeniu úsilia v zóne VIIfg (Effort Management in Zone VIIfg: An Ecosystem Approach); Rozhodnutia vedenia týkajúce sa neurčitostí v prípade zásob kategórie 11 (Management decisions addressing uncertainties in category 11 stocks). Prvé dva dokumenty sú venované diskusiám o technických úpravách priestorového uplatnenia obmedzení úlovkov a výpočtom potrebným na to, aby sa podľa toho zosúladili kvótové podiely členských štátov. Tretí dokument je venovaný diskusii o zavedení stropu pre úsilie v reakcii na všeobecné odporúčanie zmraziť alebo znížiť rybolovné úsilie, pokiaľ ide o zásoby v Keltskom mori. Posledný dokument je venovaný diskusii o prijímaní prípadných rozhodnutí týkajúcich sa zásob, pre ktoré vedci nemôžu vydať odporúčanie z dôvodu nedostatočných vhodných údajov. Táto téma je predmetom diskusií, ktoré by mali v roku 2012 vyústiť do návrhu. Je tomu tak preto, lebo zavedenie navrhovaného postupu by sa najskôr malo uskutočniť v rámci procesu vydávania vedeckých odporúčaní v prvom polroku 2011. Tieto predbežné dokumenty boli predložené členským štátom a odovzdali sa aj regionálnym poradným radám, aby tieto dostali príležitosť na spätnú väzbu. Komisia zorganizovala 14. októbra spoločné zasadnutie Poradného výboru pre rybolov a akvakultúru a regionálnych poradných rád, ktorému 14. septembra predchádzal otvárací seminár (za účasti členských štátov, členov Európskeho parlamentu, expertov z oblasti rybného hospodárstva, zúčastnených strán, tlače a verejnosti), na ktorom boli prezentované a prediskutované závery vedeckých odporúčaní a ich hlavné dôsledky. Základom pre konzultačný proces bolo aj oznámenie Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 [KOM(2010) 241 v konečnom znení], v ktorom sú uvedené stanoviská a zámery Komisie, čo sa týka jej návrhov rybolovných možností, kým nie je k dispozícii vedecké stanovisko o stave zásob na rok 2011. | Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa zohľadnili Zatiaľ čo je predbežný proces zameraný na technické aspekty, odpoveď na konzultáciu Komisie o rybolovných možnostiach odráža stanoviská členských štátov a zúčastnených strán týkajúce sa vyhodnotenia, ktoré uskutočnila Komisia, pokiaľ ide o stav zdrojov a spôsob ich najlepšieho riadenia. Štyri členské štáty a štyri regionálne poradné orgány reagovali na oznámenie Komisie a poskytli svoje stanoviská. Body, ktoré regionálne poradné rady v odpovedi na oznámenie Komisie uviedli, možno zhrnúť takto: Regionálna poradná rada pre juhozápadné vody: Podporuje cieľ MSY a ľutuje, že sa Komisia nezačala uberať k tomuto cieľu už skôr. Mal by sa zaviesť v zmiešanom rybolove v kontexte ekosystému. Ľutuje však, že v prípade kategórií 2 a 3 tento prístup bude mať za následok väčšie znižovanie TAC, ako by tomu bolo inak. Pokiaľ ide o prevod rozhodovania o TAC jednotlivých členských štátov na členské štáty, SWWRAC usudzuje, že by sa mal vybudovať mechanizmus konzultácie v rámci sektora a že samotné delegovanie na členské štáty nestačí. Podporuje viacročné plány, tieto by však mali obsahovať technické opatrenia, obmedzenia kapacity a úsilia atď. a mali by byť vypracované v regionálnom rámci. Zdôrazňuje problém chýbajúcich vedeckých informácií. Žiada údaje týkajúce sa rybolovného úsilia v južnej zásobe merlúzy európskej. Nesúhlasí so zmenami vedúcimi k priemerným úrovniam úlovkov v rámci kategórií 6 a 9. Regionálna poradná rada pre severozápadné vody: Pripomína povinnosť EÚ podľa právnych predpisov dosiahnuť cieľ MSY. Vzhľadom na vedecké neistoty a nedostatok údajov však Komisia bude musieť skôr uprednostňovať preventívne možnosti. Regionálna poradná rada pre severozápadné vody sa rovnako ako regionálna poradná rada pre juhozápadné vody obáva, že v prípade zásob kategórií 2 a 3 bude výsledkom väčšie znižovanie TAC ako po predchádzajúce roky. Členovia regionálnej poradnej rady zastupujúci priemysel uznávajú, že je jednoznačne nemožné posúdiť sociálno-ekonomické účinky, ktoré majú na všetkých rybárov návrhy na rok 2011, ktoré boli vypracované podľa nového princípu pre každú zásobu. Podčiarkujú však, že také posúdenie by sa malo uskutočniť skôr, ako sa smerovaniu politiky vnútia veľmi výrazné zmeny. So zreteľom na riadenie Keltského mora sa Poradná rada pre severozápadné vody viac prikláňa k stanoveniu stropu rybolovnej kapacity ako k stanoveniu stropu úsilia. So zreteľom na riadenie platesy v subdivíziách VII d a VII e regionálna poradná rada nesúhlasí s navrhovaným rozdelením TAC z dôvodov týkajúcich sa miešania oboch zásob a verí, že najlepšie môžu riadiť TAC s cieľom splniť ciele týkajúce sa udržateľnosti členské štáty zapojené do tohto rybolovu. Regionálna poradná rada pre severozápadné vody navrhuje, aby sa vypracoval integrovaný plán riadenia rybolovu pre lov homára štíhleho v zóne VIIa, v ktorom by sa zároveň riešila otázka ochrany tresky merlang a soley, ktoré pri tomto rybolove tvoria hlavne vedľajší úlovok. Regionálna poradná rada pre pelagický rybolov By bola rada, keby Komisia predstavila pozitívnejší obraz o pelagických zásobách. Podporuje rámec ICES pre MSY. By privítala, keby sa uznalo, že sa TAC pre pelagické druhy stanovujú na základe vedeckých odporúčaní. Naďalej sa dožaduje kvalitnejších údajov. Uvítala by existenciu dlhodobého plánu pre sleďa atlantického v západnej časti Baltského mora. Ľutuje, že sa prijatie viacročného plánu pre západné zásoby stavríd oneskorilo. Poznamenáva, že treba zrevidovať odhady miery úhynu rýb v súlade s MSY (Fmsy). Ľutuje, že neexistuje sociálna a ekonomická analýza. Regionálna poradná rada pre Severné more Uprednostňuje prístup zameraný na viac druhov a založený na ekosystéme. Nesúhlasí s 25 % znížením týkajúcim sa zásob v kategóriách 2 a 10, malo by byť len 15 %. Namiesto presunu na Fmsy v štyroch rovnakých etapách do roku 2015 by bolo lepšie zachovať si určitú pružnosť. Vyjadruje znepokojenie, pokiaľ ide o zlú situáciu týkajúcu sa údajov v prípade veľkého počtu zásob a podporuje využívanie informácií od rybárov. Tvrdí, že nepretržité znižovanie úsilia má za následok odvrhovanie úlovkov. Ľutuje, že neexistuje sociálna a ekonomická analýza na účel rozhodnutí prijatých v priebehu roka. Privítala by všetky iniciatívy týkajúce sa prevedenia zodpovedností a zapojenia zúčastnených strán. Pripája objasnenie týkajúce sa stropov úsilia v prípade hlbokomorských druhov a uvádza, že stropy sa stanovujú s odkazom na záznam každého členského štátu osobitne. Nesúhlasí so zníženiami v prípade druhov „kategórie 11“. * * * Zúčastnené strany trvajú na zásade, podľa ktorej musia byť všetky zmeny v ročných TAC a kvótach postupné, aby sa minimalizovalo krátkodobé narušenie hospodárskej činnosti. Ako je objasnené v podrobnom odôvodnení ďalej uvedeného návrhu, zásada postupného upravovania a obmedzovania každoročných zmien rybolovných možností sa v návrhu uplatnila zakaždým, keď to bolo možné bez toho, aby sa poškodil stav citlivých zdrojov. Zúčastnené strany reagujú aj na cieľ obnovenia zásob na maximálny udržateľný výnos v súlade so záväzkami, ktoré Únia prijala na svetovom samite o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002. Vo všeobecnosti s týmto cieľom súhlasia, ale ľutujú, že zavedenie postupného procesu, ktorým sa to má dosiahnuť do roku 2015, teraz môže byť pre priemysel bolestivé, pretože na realizáciu zostáva len 5 rokov. Predpokladajú, že potrebnými úpravami sa môžu znížiť ich očakávané úlovky zo zásob, ktoré sú v relatívne dobre zachovalom stave. Na splnenie cieľa MSY v prípade týchto zásob môže byť totiž potrebné obmedziť úlovky, aby sa čo najviac využili výhody ich lepšieho stavu v porovnaní s úrovňami úlovkov, ktoré sú určené len na udržanie zásoby v bezpečných biologických hraniciach. Pri zásobách, kde existuje dostatočný technický základ na to, aby sa dalo napredovať podľa tejto stratégie, sa postupovalo podľa postupu, ktorý navrhla ICES. ICES navrhuje prístup k MSY, ktorý by bolo stupňovitý, ale s dodatočnými zárukami pre zásoby, ktoré sú na nízkych úrovniach. Riadiť sa stanoviskami regionálnych poradných rád týkajúcimi sa zásob v relatívne dobrom stave by znamenalo zrieknuť sa cieľa z Johannesburgu, najmä pokiaľ ide o zdroje, pri ktorých sa to javí ako najreálnejšie. Zúčastnené strany sa viac menej zhodli, že zodpovednosť treba preniesť na priemysel. Vo všetkých reakciách sa zdôrazňuje potreba kvalitnejších údajov a navrhuje sa, aby mal rybolovný priemysel pri poskytovaní týchto údajov vedcom aktívnejšiu úlohu. Prenesenie zodpovednosti však so sebou nesie aj prevzatie dôsledkov za nečinnosť. Tieto dôsledky sa stávajú zreteľnými s vývojom stavu zásob. Ak sa nezlepšuje, rybolovné možnosti musia zostať nízke alebo sa dokonca ešte zmenšiť. | Získavanie a využívanie expertízy | Príslušné vedecké/odborné oblasti Biológia rybolovu a ekonomika rybolovu. | Použitá metodika Komisia uskutočnila konzultácie s ICES, nezávislým medzinárodným vedeckým orgánom, a zorganizovala plenárne zasadnutie STECF. Základom pre odporúčanie ICES je rámec, ktorý bolo vypracovaný v ICES a používa sa v súlade s požiadavkami jej klientov, medzi ktorých patrí Komisia. STECF vydáva svoje odporúčanie na základe mandátu, ktorý dostáva od Komisie. | Hlavné organizácie/odborníci, s ktorými sa uskutočnili konzultácie - Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES). - Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF). | Zhrnutie prijatých a použitých odporúčaní V roku 2010 ICES vo svojom odporúčaní uviedla tri možnosti, ktoré zodpovedajú: zavedeniu rámca „preventívneho konania“ z dôvodu historickej kontinuity; okamžitému uplatneniu rámca ICES pre MSY; postupnému zavádzaniu rámca ICES pre MSY, ktoré vyústi do úplného uplatňovania v roku 2015 (v súlade so záväzkami zo svetového samitu v Johannesburgu). Tieto možnosti sa uvádzajú na doplnenie informácií potrebných na zavedenie pravidiel opísaných v oznámení KOM(2010) 241 v konečnom znení, vrátane postupného prechodu zo súčasnej miery úhynu rýb na mieru, ktorá je konzistentná s MSY (Fmsy) do roku 2015. Pokiaľ ide o konkrétne oblasti, jednotlivé body vyplývajúce z odporúčania sa dajú zhrnúť takto: Severné more, Skagerrak a Kattegat [oblasti ICES IIa (vody EÚ), III, IV] Malé zvýšenie je možné v prípade platesy. Malé zníženia sú potrebné v prípade soley, sleďa, homára, tresky jednoškvrnnej, tresky merlang, tresky tmavej. Úhyn rýb v prípade tresky škvrnitej sa od roku 2007 zvyšuje a táto zásoba sa stále nachádza pod hraničným referenčným bodom biomasy, a to aj s opatreniami na predchádzanie odvrhovania úlovkov. Odhadované úlovky predstavujú približne trojnásobok kvóty. Sleď a treska jednoškvrnná sa stále lovia v súlade s MSY. Vody západne od Škótska a severne od Írska (oblasť ICES VI) Lovom pri dne sa v tejto oblasti takmer vyčerpali sihy a tento lov teraz pokračuje tým, že sa zameriava na homárov, čertovité a kalkany rodu Lepidorhombus. Čertovité: Nové prieskumy poukazujú na pokles abundancie od roku 2007 a biomasy od roku 2009. Vyplýva z toho, že je nutné uplatniť kategóriu 7 a 15 % zníženie TAC. Sih je stále problematický. Napriek (veľmi kritizovaným) novým technickým opatreniam západne od Škótska v roku 2009 predstavovalo odvrhovanie úlovkov tresky jednoškvrnnej stále 66 %. Treska jednoškvrnná je stále pod Blim. Treska merlang sa nachádza v stave úpadku. Treska škvrnitá vykázala malé zvýšenie, ale tiež je stále pod Blim. Odporúčanie týkajúce sa homára štíhleho je opäť reštriktívne a predstavuje 15 % zníženie. Nekvalitné východiskové informácie z dôvodu nespoľahlivých správ o úlovkoch. V pláne pre tresku škvrnitú sa požaduje ďalšie 25 % zníženie TAC a úsilia. Írske more (oblasť ICES VIIa) Situácia sa od minulého roka nezmenila: Problémy s nahlasovaním úlovkov pretrvávajú. Nie je v dohľade žiadne riešenie problému zdecimovania sihov alebo soley. V pláne pre tresku škvrnitú sa požaduje minimálne ďalšie 25% zníženie TAC a úsilia. Okrem platesy a sleďa sú všetky oblasti rybolovu v zdecimovanom stave. Rybolov v tejto oblasti sa musí od základov prehodnotiť. Keltské more (oblasť ICES VIIb až k) Zlý stav homára štíhleho v Porcupine Bank sa potvrdil, existujú však povzbudzujúce signály, pokiaľ ide o vplyv sezónneho uzavretia zavedeného v roku 2010. Miera odvrhovania úlovkov homára štíhleho sa odhaduje na približne 20 až 25 %. Posudok a odporúčanie v prípadne soley v zóne VIIe sa obnovujú: viacročný plán je znovu operačný. TAC čertovitých je možné zvýšiť, avšak v tomto odporúčaní sa nezohľadnilo zvýšenie, ktoré už Rada schválila minulý rok. Biskajský záliv a atlantická oblasť Pyrenejského polostrova Sardela vo vodách na západ od Pyrenejského polostrova vykazuje známky úbytku. Mohol by sa zvýšiť TAC čertovitých. Zavedenie plánu pre merlúzu južnú nebolo účinné: úhyn rýb sa neznížil a TAC bol prekročený. Malé zníženie TAC kalkanov rodu Lepidorhombus. Homár štíhly: 10 % zníženie v zónach VIIIc a IXa; bezo zmien v zóne VIIIab. Je nutné znížiť TAC soley v Biskajskom zálive. Hlbokomorské zásoby (všetky oblasti) Niektoré ukazovatele abundancie naznačujú rastúcu tendenciu v prípade molvy veľkej, mieňa lemovaného a molvy modrej, avšak z dostupných informácií sa nedá usúdiť, ako sa vyvíja veľkosť zásob. Vedci naďalej odporúčajú, aby sa ako základný nástroj riadenia používali obmedzenia úsilia a aby sa pokračovalo v meraniach, prípadne aby sa rozšírili, aby sa zabránilo zdecimovaniu miestnych zoskupení určitých druhov (ryby druhu Hoplostethus atlanticus, molva modrá). | STECF potvrdzuje a v niektorých prípadov rozvíja odporúčanie od ICES. | Prostriedky na sprístupnenie odborného odporúčania verejnosti Všetky správy STECF sú potom, ako ich Komisia oficiálne prijme, k dispozícii na webovej stránke GR MARE. Všetky správy ICES sú k dispozícii na jej webovej stránke. | Posúdenie vplyvu Nariadenie o rybolovných možnostiach už nie je nástrojom, prostredníctvom ktorého mohla Rada prijímať komplexný súbor opatrení sama, a musí sa obmedziť na rozsah stanovený v článku 43 ods. 3 ZFEÚ. Je preto dobre prispôsobené prístupu založenom na riadení podľa výsledkov. Ak bude politika celkovo lepšie fungovať, zlepšia sa aj každoročné rybolovné možnosti. Zahŕňa to predovšetkým riadenie flotily, štrukturálnu podporu, kontrolu a presadzovanie, regulovanie trhu a integráciu nástrojov riadenia do celkovej námornej politiky. Tento nástroj však treba naďalej používať na vykonávanie úprav, ktoré sú potrebné na ochranu zdrojov európskeho výlovu a spracovateľského priemyslu a zamedzovanie alebo odstraňovanie negatívnych vplyvov príliš vysokého úhynu rýb na morské prostredie. Únia prijala mnohé viacročné plány riadenia zásob s kľúčovým hospodárskym významom, vrátane merlúzy európskej, tresky škvrnitej, platesotvarých a iných. Predtým, ako sa tieto plány prijmú, musí sa vykonať posúdenie ich vplyvu. V takýchto plánoch, ktoré nadobudli účinnosť, sú určené úrovne TAC, ktoré sa musia stanoviť na daný rok, aby sa dosiahli ich dlhodobé ciele. Komisia je povinná vypracovať návrh TAC v súlade s týmito plánmi. V dôsledku toho mnoho veľmi dôležitých TAC, ktoré sú v návrhu, vyplýva zo špecifického posúdenia vplyvu plánu, z ktorého vychádzajú. Napriek skutočnosti, že viacročné plány nie sú v platnosti pre príslušné zásoby, treba pripomenúť, že cieľom návrhu je vyhnúť sa krátkodobému prístupu a uprednostniť rozhodnutia v prospech dlhodobejšej udržateľnosti. V mnohých prípadoch to vedie k postupnejšiemu znižovaniu rybolovných možností. Následne, ako sa budú nadmerne využívané zásoby obnovovať, tak maximálne povolené úlovky znížené v krátkodobej perspektíve povedú k zvyšovaniu možností úlovkov. Predpokladá sa, že strednodobými a dlhodobými dôsledkami tohto prístupu bude nižší vplyv na životné prostredie v dôsledku poklesu rybolovného úsilia, v sektore lovu v dôsledku zníženia počtu plavidiel a/alebo priemerného rybolovného úsilia na plavidlo a nezmenené alebo vyššie vykládky. | 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia V tomto návrhu sa ustanovujú obmedzenia úlovkov a rybolovného úsilia uplatniteľné na rybolov EÚ a na medzinárodný rybolov, na ktorom sa zúčastňujú plavidlá EÚ, s cieľom dosiahnuť hlavný cieľ spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, hospodársky a sociálne udržateľnej úrovni. | Právny základ Článok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. | Zásada subsidiarity Tento návrh spadá do výlučnej právomoci EÚ podľa článku 3 ods. 1 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: | Spoločná politika rybného hospodárstva je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností. Navrhovaným nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia 2371/2002 členské štáty môžu voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie svojich rybolovných možností. | Tento návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie Rada prijíma každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Ide o návrh riadenia rybolovu na základe článku 43 ods. 3 ZFEÚ a v súlade s článkom 20 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002. | 4. VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. | 5. DOPLňUJÚCE INFORMÁCIE | Zjednodušenie | Týmto návrhom sa zabezpečuje zjednodušenie správnych postupov pre verejnosprávne orgány (EÚ alebo vnútroštátne), najmä pokiaľ ide o požiadavky na riadenie rybolovného úsilia. | Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti | Tento návrh sa týka každoročného nariadenia na rok 2011, a preto neobsahuje doložku o revízii. | Podrobné vysvetlenie návrhu V Lisabonskej zmluve sa ustanovuje spolurozhodovanie ako hlavný rozhodovací postup v záležitostiach patriacich do spoločnej politiky rybného hospodárstva. V článku 43 ods. 3 zmluvy sa ustanovuje výnimka, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa „určovania a prideľovania rybolovných možností“. Tieto opatrenia prijíma Rada na návrh Komisie bez účasti Parlamentu. Toto nariadenie sa preto obmedzuje na stanovenie rybolovných možností a ich pridelenie, ako aj na podmienky, ktoré funkčne súvisia s využitím uvedených možností. Pokiaľ ide o obmedzenia úlovkov a riadenie úsilia, návrh je v súlade s takzvaným prípravným procesom, ktorý je uvedený v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva [KOM(2006) 246 v konečnom znení] a v oznámení Komisie o rybolovných možnostiach na rok 2011 [KOM(2010) 241 v konečnom znení], v ktorom sú uvedené názory a zámery Komisie týkajúce sa jej návrhov rybolovných možností, kým nie je k dispozícii vedecké stanovisko o stave zásob na rok 2011. V súlade s uvedeným oznámením boli rybolovné možnosti v prípade väčšieho počtu zásob, ako napríklad merlúzy európskej, soley, platesy a homára stanovené na základe pravidiel ustanovených v príslušných viacročných plánoch. V prípade zásob, pre ktoré sa navrhujú nové viacročné plány (západné zásoby stavríd), ako aj pre zásoby, v prípade ktorých sa Rada a Komisia zaviazali vo vyhlásení prijatom na zasadnutí Rady v decembri 2009 (sleď v Keltskom mori a treska jednoškvrnná v zónach Vb a VIa), sa tento návrh riadi pravidlami ustanovenými v predmetnom vyhlásení. Mala by sa zdôrazniť osobitná situácia zásob tresky škvrnitej. V západných vodách (Írske more, západne od Škótska a Kattegat) sú tieto zásoby 5 % pod ich pôvodnou biomasou a tým pádom sú vyčerpané. Tieto zásoby spolu so zásobou zahŕňajúcou Severné more, Skagerrak a východnú časť Lamanšského prielivu sú predmetom viacročného plánu riadenia [nariadenie (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008], ktoré sa podľa vedeckého odporúčania nevykonáva riadnym spôsobom. Stav zásob sa namiesto zlepšenia naďalej zhoršuje. Odhaduje sa, že odlov je oveľa vyšší ako regulované úrovne, čo poukazuje na nedostatočné adekvátne kontroly rybolovu a nedostatok spoľahlivých údajov, vrátane údajov o odvrhovaní úlovku. V prípade troch zásob (v Severnom mori, západnej časti Lamanšského prielivu a Kattegate) to opäť vedie ku zlej situácii, čo sa týka údajov, pričom neexistujú známky toho, že by sa táto tendencia, ktorá tieto zásoby uviedla do súčasného stavu úpadku, mala obrátiť. V prípade tresky škvrnitej treba o situácii diskutovať s Nórskom, pretože ide o zdieľanú zásobu. V prípade zásob, za ktoré zodpovedá len Únia, sa však v článku 10 ods. 2 plánu riadenia stanovuje, že Rada uplatní prísnejšie opatrenia ako tie, ktoré by sa inak uplatňovali v prípade, že sa podľa STECF zásoby riadne neobnovujú. Doručené odporúčanie obsahuje dostatok informácií na to, aby bolo možné usúdiť, že sa toto ustanovenie môže uplatniť a ICES a STECF to vyslovene uviedli. Vzhľadom na úpadok uvedených zásob sa zdá vhodné postupne tento rybolov ukončiť. V návrhu sa preto ustanovuje 50 % zníženie TAC namiesto 25 % zníženia, ktoré by inak platilo. Zníženie úsilia o 25 % by platilo v každom prípade. Na rybársky hospodársky rok 2012 by sa teda navrhol nulový TAC. Komisia zároveň vyzve členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na kontrolu dôsledného plnenia týchto opatrení. Návrh je okrem toho v súlade s oznámením Komisie Rade a Európskemu parlamentu o zavádzaní trvalej udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu [KOM(2006) 360 v konečnom znení] v tom, že navrhované rybolovné možnosti nemajú v prípade príslušných zásob za následok zvýšenie úhynu rýb. Takéto zvýšenie by sa nezlučovalo so záväzkom EÚ a členských štátov prijatom na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu udržiavať alebo obnoviť zásoby na úrovne, ktoré môžu poskytovať maximálny udržateľný výnos, s cieľom dosiahnuť tieto ciele v prípade vyčerpaných zásob čo najskôr, a v prípade možnosti najneskôr do roku 2015. Pokiaľ ide o možnosť zavedenú minulý rok, ktorá sa týka dodatočných úlovkov tresky škvrnitej do výšky 5 % kvóty pre plne zdokumentovaný lov tresky škvrnitej, tieto dodatočné úlovky sa naďalej nachádzajú v tomto návrhu, avšak sú uvedené v hranatých zátvorkách, pretože tieto ustanovenia závisia od dohody s Nórskom. Akékoľvek takéto iniciatívy by mali byť v každom prípade predmetom vedeckého posúdenia ex-ante, najmä zo strany STECF. Z tohto základu sa vychádza aj pri stanovení stimulu formou kvóty úlovkov v návrhu TAC soley v zóne VIIe. Návrh obsahuje obmedzenia úlovkov, ktoré sa schválili v rámci určitých regionálnych organizácií pre riadenie rybného hospodárstva. Obmedzenia úlovkov a iné odporúčania od Regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva v južnej časti Tichého oceánu (SPRFMO), Komisie na ochranu tuniaka južného (CCSBT), Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR), Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), Organizácie pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO), Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne (WCPFC), Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) a Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) nie sú k dispozícii, kým sa neuskutočnia každoročné zasadnutia týchto organizácií v období od októbra do decembra 2010. TAC pre zásoby v grónskych vodách, ako aj zásoby zdieľané spoločne s Nórskom a Faerskými ostrovmi nie sú až do ukončenia konzultácií v novembri a decembri 2010 k dispozícii. Tieto TAC sa preto uvádzajú ako pro memoria (pm). V súvislosti s riadením rybolovného úsilia sa na lov tresky škvrnitej od roku 2009 uplatňuje systém založený na kilowattdňoch, ktorý sa bude uplatňovať aj v roku 2011. Pokiaľ ide o riadenie rybolovného úsilia v prípade soley v západnej časti Lamanšského prielivu a v prípade merlúzy južnej a homára štíhleho, systém riadenia dní na mori podľa jednotlivých typov plavidiel so záznamom o činnosti v rybolove sa bude naďalej uplatňovať v roku 2011, avšak podľa navrhovaného nariadenia budú členské štáty naďalej môcť uplatňovať systém kilowattdní, aby mohli efektívnejšie využívať rybolovné možnosti a podporovať ochranné postupy v zhode so sektorom rybolovu. S osobitným zreteľom na pravidlá o rybolovnom úsilí v prípade lovu merlúzy južnej a homára štíhleho sa prostredníctvom návrhu tento systém zracionalizuje, aby sa dali stanoviť stropy úsilia platné pre každý členský štát. Od roku 2011 sa v nariadení budú uvádzať aktuálne hodnoty pre každý členský štát. Umožní sa tak transparentnejšie rozdeľovanie dní na mori získaných od vyradených plavidiel v tomto rybolove a pre každý členský štát sa tak stanovia hodnoty v súlade s ich vyraďovacími aktivitami. Maximálne povolené rybolovné úsilie, ktoré je pre rôzne zásoby stanovené v prílohe II a ktoré sa meria či už v dňoch na mori na plavidlo alebo v kilowattdňoch na skupinu rybolovného úsilia, sa v súčasnosti uvádza len predbežne a možno ho bude treba aktualizovať so zreteľom na konečné odporúčanie STECF po jeho plenárnom zasadnutí v novembri 2010. Metóda stanovenia konečného rybolovného úsilia pre lov piesočníc vo vodách EÚ zón IIa, IIIa a IV je takisto stále predmetom skúmania. Tento návrh obsahuje opatrenia týkajúce sa obmedzenia rybolovného úsilia v Keltskom mori, ktoré sa v reglementačnom roku 2011 navrhujú prvýkrát. Tieto navrhované opatrenia pozostávajú zo stanovenia stropu rybolovného úsilia v tejto oblasti, ktoré by sa uplatňovalo bez rozdielu na všetky oblasti rybolovu. Navrhuje sa, aby sa tento strop stanovil vo výške 10 % zníženia úrovní rybolovného úsilia vynaloženého v referenčnom roku 2007. Tento referenčný rok sa vybral preto, aby sa vyhlo penalizácii tých členských štátov, ktoré za posledných niekoľko rokov zaviedli zníženia oproti tým členským štátom, ktoré svoje úrovne rybolovného úsilia v tejto oblasti za rovnaké obdobie zvýšili. Toto opatrenie je odôvodnené skutočnosťou, že podľa vedeckého odporúčania by sa malo rybolovné úsilie v prípade väčšiny zásob v tejto oblasti skôr znížiť alebo by sa nemalo zvyšovať. Z dôvodu zmiešaného charakteru týchto oblastí rybolovu je preto vhodné zaviesť všeobecné opatrenie na stanovenie stropov, ktoré sa bude ľahšie vykonávať a monitorovať. Uplatňovalo by sa v subdivíziách f a g oblasti ICES VII, v ktorých sa vynakladá najväčšie rybolovné úsilie. Očakávaný vplyv na flotilu je zanedbateľný, keďže by sa súčasná situácia v rybolovných oblastiach mala prostredníctvom opatrenia ustáliť. Pre zásoby to bude prínosom, pretože sa zabráni odklonu úsilia do tejto oblasti zo susedných regiónov, v ktorých sa stav zásob zhoršil oveľa viac, ako v Írskom mori (subdivízia VIIa). Pokiaľ ide o riadenie hlbokomorských zásob, Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) odporučila v roku 2002 zmraziť úsilie na dva roky. Následne na to sa maximálne povolené úsilie postupne znižovalo na základe ročného dohovoru v rámci NEAFC a jeho transpozície Radou, pričom v roku 2008 predstavovalo 75 % úsilia realizovaného v referenčnom roku 2003 a v roku 2009 65 %. NEAFC odporučila, aby sa v rokoch 2010 až 2012 zachoval strop rybolovného úsilia na maximálnej úrovni 65 %. Pokračovať v uplatňovaní obmedzovania rybolovného úsilia je nevyhnutné na to, aby si EÚ splnila medzinárodné povinnosti a aby sa chránili zásoby, ktoré sú, ako ICES už niekoľko rokov zdôrazňuje, extrémne citlivé a súrne potrebujú ochranu z dôvodu ich extrémne nízkeho reprodukčného potenciálu. Systémy riadenia počas roka sa zachovávajú pre zásoby krátko žijúcich druhov, akými sú piesočnice, treska koruškovitá a šprota v Severnom mori. Navrhované rybolovné možnosti pre začiatok roka 2011 sa v týchto prípadoch môžu počas roka zrevidovať v súlade s aktualizovaným vedeckým odporúčaním prostredníctvom nariadení Komisie, ktorými sa umožní rýchle zavedenie plánovaných riadiacich opatrení. Metóda riadenia zásoby piesočníc sa však v súčasnosti reviduje a výsledkom tejto revízie môže byť systém, v ktorom nebude potrebné revidovať rybolovné možnosti počas roka. Tieto prípadné zmeny bude treba na jeseň prediskutovať s Nórskom a dohodnúť sa na nich a prílohu IID možno bude treba zo zreteľom na výsledok týchto diskusií podstatne zmeniť alebo dokonca odstrániť. Týmto nariadením sa napokon po prvýkrát v rámci určovania ročných rybolovných možností ustanovuje, že niektoré TAC prijmú samotné členské štáty. Navrhuje sa to v prípade 7 TAC, pri ktorých sa uvádza len jeden členský štát s rybolovnými možnosťami. V tomto prípade nejde o skutočné pridelenie TAC, keďže ho v zásade „vlastní“ a spravuje len jeden štát. Za týchto podmienok je vhodné zjednodušiť nariadenie a navrhnúť, aby zodpovednosť v týchto prípadoch prevzal zúčastnený členský štát, aj keď má povinnosť konať v súlade s cieľmi spoločnej politiky rybolovu. | 2010/0324 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3, so zreteľom na návrh Komisie[2], keďže: (1) Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia o stanovení a pridelení rybolovných možností. (2) Nariadením (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3] sa vyžaduje, aby sa stanovili opatrenia spravujúce prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom sa zohľadnia dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF). (3) Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností podľa oblastí rybolovu alebo skupiny oblastí rybolovu, v prípade potreby aj vrátane určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členskými štátmi tak, aby sa zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pre každú zásobu alebo oblasť rybolovu a mali by sa riadne zohľadniť ciele spoločnej politiky rybného hospodárstva ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002. (4) Ak sa TAC prideľuje len jednému členskému štátu, je vhodné oprávniť príslušný členský štát v súlade s článkom 2 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie právomocou na stanovenie úrovne takého TAC. Mali by sa však prijať ustanovenia, ktorými sa zaistí, že pri stanovovaní úrovne uvedeného TAC príslušný členský štát koná v plnom súlade so zásadami a s pravidlami spoločnej politiky rybného hospodárstva a že zabezpečuje, že sa príslušná zásoba využíva na takej úrovni, ktorou sa skutočne zaistí maximálny udržateľný výnos, a to aj prijatím potrebných opatrení na zhromažďovanie príslušných údajov, posudzovanie príslušnej zásoby a určovanie jej úrovne maximálneho udržateľného výnosu. (5) TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie medzi jednotlivými sektormi rybolovu a zohľadniť názory, ktoré zúčastnené strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach s Poradným výborom pre rybolov a akvakultúru a príslušnými regionálnymi poradnými radami. (6) Čo sa týka zásob, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, TAC by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v uvedených plánoch. TAC pre zásoby merlúzy európskej, homára štíhleho, soley v Biskajskom zálive, západnej časti Lamanšského prielivu a Severnom mori, zásoby platesy v Severnom mori, sleďa západne od Škótska a tresky škvrnitej v Kattegate, Severnom mori, Skagerraku, východnej časti Lamanšského prielivu, západne od Škótska a v Írskom mori by sa preto mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 811/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zavádzajú opatrenia na obnovu zásob severnej šťuky morskej[4], nariadení Rady (ES) č. 2166/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa stanovujú opatrenia na obnovu zásob merlúzy južnej a homára nórskeho v Kantábrijskom mori a na západe Pyrenejského polostrova[5], nariadení Rady (ES) č. 388/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania zásob soley v Biskajskom zálive[6], nariadení Rady (ES) č. 509/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania populácie soley v západnej časti Lamanšského prielivu[7], nariadení Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori[8], nariadení Rady (ES) č. 1300/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populáciu sleďa na západe Škótska a na ňu zameraný rybolov[9], nariadení Rady (ES) č. 1342/2008 a nariadení Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori[10]. (7) V súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok[11], treba určiť zásoby, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia uvedené v danom nariadení. (8) U niektorých druhov, ako sú napríklad niektoré druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla vážne ohroziť ich ochranu. Rybolovné možnosti týchto druhov by sa mali preto v plnej miere obmedziť všeobecným zákazom lovu týchto druhov. (9) Homár štíhly sa loví v zmiešanom love pri dne spolu s mnohými inými druhmi. V zóne západne od Írska známej ako Porcupine Bank je z dôvodu súrnej ochrany nevyhnutné čo najviac zredukovať lov homára štíhleho. Je preto potrebné obmedziť rybolovné možnosti v tejto oblasti len na lov pelagických druhov, s ktorými sa homár štíhly neuloví. (10) Na rok 2011 treba stanoviť stropy rybolovného úsilia v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 2166/2005, článkom 5 nariadenia (ES) č. 509/2007, článkom 9 nariadenia (ES) č. 676/2007, článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008 a článkami 5 a 9 nariadenia (ES) č. 302/2009 a zároveň zohľadniť nariadenie Rady (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel[12]. [(11) Na základe odporúčania ICES je potrebné zachovať a zrevidovať systém riadenia rybolovného úsilia zameraného na piesočnice vo vodách EÚ zón ICES IIa, IIIa a IV.] (12) Vzhľadom na vedecké odporúčanie týkajúce sa stavu zásob v Keltskom mori a vzhľadom na zmiešaný rybolov v tejto oblasti je vhodné prijať opatrenia na stanovenie stropu rybolovného úsilia súvisiaceho s rybolovnými aktivitami, ktoré sa vykonávajú v subdivíziách f a g štatistickej oblasti ICES VII. (13) Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania ICES a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o budúcej multilaterálnej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je nutné obmedziť rybolovné úsilie zamerané na určité hlbokomorské druhy. (14) V súlade s postupom ustanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch v oblasti rybolovu s Nórskom[13], Faerskými ostrovmi[14] a Grónskom[15] Únia konzultovala rybolovné práva s týmito partnermi. (15) Únia je zmluvnou stranou viacerých organizácií rybného hospodárstva a na činnosti ďalších organizácií sa zúčastňuje ako nezmluvná spolupracujúca strana. Okrem toho na základe aktu o pristúpení z roku 2003 spravuje Únia od dátumu pristúpenia Poľska k Európskej únii aj dohody o rybolove, ktoré uzavrela Poľská republika pred pristúpením, ako napríklad Dohovor o ochrane a riadení zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora. Tieto organizácie rybného hospodárstva odporúčali zaviesť na rok 2011 niekoľko opatrení vrátane rybolovných možností pre plavidlá EÚ. Únia by mala tieto rybolovné možnosti zaviesť. (16) Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 neprijala opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. Väčšina zmluvných strán vrátane Európskej únie však usudzujú, že rybolovné možnosti týkajúce sa týchto troch zásob by mali byť regulované, aby sa zaistilo ich udržateľné spravovanie. Je preto vhodné, aby na tento účel Únia prijala opatrenia. (17) Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 zrevidovala celkovú kapacitu flotíl vykonávajúcich cielený rybolov tropických tuniakov v období od roku 2006 do roku 2008 a mečiara veľkého a tuniaka dlhoplutvého v období od roku 2007 do roku 2008. IOTC takisto schválila plnenie plánov na rozvoj flotily. IOTC okrem toho schválila rezolúciu o ochrane žralokov druhu Alopias superciliosus ulovených spolu s inými druhmi v oblasti jej právomoci. (18) Na treťom medzinárodnom zasadnutí zameranom na vytvorenie regionálnej organizácie na riadenie rybného hospodárstva na šírom mori južnej časti Tichého oceánu (SPRFMO), ktoré sa uskutočnilo v máji 2007, prijali účastníci dočasné opatrenia vrátane rybolovných možností s cieľom regulovať pelagický rybolov, ako aj rybolov pri dne v tejto oblasti do vytvorenia tejto regionálnej organizácie. Tieto opatrenia boli zrevidované na 8. medzinárodných konzultáciách o vytvorení SPRFMO v novembri 2009 a opäť budú zrevidované na nadchádzajúcej 2. prípravnej konferencii o komisii SPRFMO v januári 2011. Súčasné dočasné opatrenia preto platia až do prijatia nových opatrení. Podľa dohody účastníkov sú tieto dočasné opatrenia dobrovoľné a nie sú právne záväzné podľa medzinárodného práva. Napriek tomu sa na základe súvisiacich ustanovení Dohody OSN o populáciách rýb odporúča, aby sa tieto opatrenia začlenili do práva Únie. (19) Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010 prijala obmedzenia úlovkov pre štyri zásoby rýb v oblasti dohovoru SEAFO. Tieto obmedzenia úlovkov je potrebné vykonať v práve Únie. (20) V súlade s článkom 291 zmluvy by sa opatrenia potrebné na stanovenie obmedzení úlovkov pre určité zásoby krátko žijúcich rýb mali prijať z dôvodu naliehavosti v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[16]. (21) Niektoré medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti pre EÚ, sú príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybolovu prijímané koncom roka a uplatňujú sa predtým, ako nadobudne účinnosť toto nariadenie. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa také opatrenia vykonávajú, uplatňovali retroaktívne. (22) Využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva[17], a najmä jeho článkom 33 a 34 o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto nutné uviesť, aké kódy majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje týkajúce sa vykládok zásob, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. (23) Rybolovné možnosti by sa mali využívať v plnom súlade s platnými právnymi predpismi Únie, ktoré sú relevantné pre túto oblasť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV ČLÁNOK 1 Predmet Týmto nariadením sa stanovujú tieto rybolovné možnosti a podmienky funkčne prepojené k využívaniu uvedených rybolovných možností: a) obmedzenia úlovkov týkajúce sa určitých zásob rýb a skupín zásob rýb na rok 2011, a b) určité obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2011 do 31. januára 2012, c) rybolovné možnosti pre určité zásoby v oblasti Dohovoru o ochrane živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR) na obdobia uvedené v článkoch 18 až 20 a v prílohách IE a V, [d) rybolovné možnosti pre určité zásoby v oblasti dohovoru Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky (IATTC) na obdobia uvedené v článku 26. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Ak nie je ustanovené inak, toto nariadenie sa uplatňuje na: a) plavidlá EÚ, a b) plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „plavidlo EÚ“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii; b) „plavidlá tretích krajín“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou tretích krajín a sú registrované v tretích krajinách; c) „vody EÚ“ znamená vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani jurisdikciu členských štátov s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; d) „celkový povolený výlov“ (TAC) znamená množstvo, ktoré je z každej zásoby rýb možné uloviť a vyložiť každý rok; e) „kvóta“ znamená podiel TAC pridelený EÚ, členským štátom alebo tretej krajine; f) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani jurisdikciu žiadneho štátu; g) „veľkosť ôk“ znamená veľkosť ôk určenú v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 517/2008 z 10. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 850/98, pokiaľ ide o určenie veľkostí ôk sietí a posudzovanie hrúbky vlákna rybárskych sietí[18]; h) „register rybárskej flotily EÚ“ znamená register založený Komisiou v súlade s článkom 15 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002; i) „rybársky denník“ znamená denník uvedený v článku 14 nariadenia (ES) č. 1224/2009; Článok 4 Rybolovné zóny Na účely tohto nariadenia platia tieto vymedzenia zón: a) zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009[19]; b) „Skagerrak“ je oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia; c) „Kattegat“ je oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen; d) „zóna VII (východná časť Írskeho mora – časť 14)“ je oblasť ohraničená ( i ) loxodrómou, ktorá postupne spája tieto miesta: - priesečník poludníka 5° z. d. a pobrežia ostrova Británie neďaleko miesta Portpatrick; - 54°30' s. š. 5° z. d.; - 54°30' s. š. 4° z. d.; - priesečník poludníka 4° z. d. a pobrežia ostrova Británie neďaleko miesta Llanfairfechan; ( ii ) pobrežím ostrova Británie. e) „zóna VII (západná časť Írskeho mora – časť 15)“ je oblasť ohraničená: ( i ) loxodrómou, ktorá postupne spája tieto miesta: - priesečník rovnobežky 55° s. š. a pobrežia ostrova Írska neďaleko miesta Camlough; - priesečník rovnobežky 55° s. š. a pobrežia ostrova Británie neďaleko miesta Stranraer; ( ii ) pobrežím ostrova Británie medzi priesečníkom rovnobežky 55° s. š. a pobrežia neďaleko miesta Stanraer a priesečníkom poludníka 5° z. d. a pobrežia neďaleko miesta Portpatrick; ( iii ) loxodrómou, ktorá postupne spája tieto miesta: - priesečník poludníka 5° z. d. a pobrežia ostrova Británie neďaleko miesta Portpatrick; - 54°30' s. š. 5° z. d.; - 54°30' s. š. 4° z. d.; - priesečník poludníka 4° z. d. a pobrežia ostrova Británie neďaleko miesta Llanfairfechan; ( iv ) pobrežím ostrova Británie medzi priesečníkom poludníka 4° z. d. a pobrežia neďaleko miesta Llanfairfechan a priesečníkom rovnobežky 53° s. š. a pobrežia na polostrove Llyn; ( v ) loxodrómou, ktorá postupne spája tieto miesta: - priesečník rovnobežky 53° s. š. a pobrežia ostrova Británie na polostrove Llyn; - priesečník rovnobežky 53° s. š. a pobrežia ostrova Írska neďaleko miesta Wicklow; - východné pobrežie ostrova Írska medzi rovnobežkami na 53° 00' s. š. a 55° 00' s. š. f) „zóna VII (Porcupine Bank – časť 16)“ je oblasť ohraničená loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: - 53°30' s. š. 15°00' z. d.; - 53°30' s. š. 11°00' z. d.; - 51°30' s. š. 11°00' z. d.; - 51°30' s. š. 13°00' z. d.; - 51°00' s. š. 13°00' z. d.; - 51°00' s. š. 15°00' z. d.; - 53°30' s. š. 15°00' z. d. g) „zóna VII (Aran Grounds – časť 17)“ je oblasť ohraničená: ( i ) západným pobrežím ostrova Írska. ( ii ) rovnobežkou na 53°30' s. š.; ( iii ) poludníkom na 11°00' z. d.; ( iv ) rovnobežkou na 52°30' s. š. h) „zóna VII (južne a juhozápadne od Írska – časť 19)“ je oblasť ohraničená ( i ) loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: - priesečník rovnobežky na 52°30' s. š. a západného pobrežia ostrova Írska - 52°30' s. š. 11°00' z. d.; - 51°00' s. š. 11°00' z. d.; - 51°00' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 6°00' z. d.; - 52°30' s. š. 6°00' z. d.; - priesečník rovnobežky na 52°30' s. š. a ( ii ) východného pobrežia ostrova Írska južne od 52°30' s. š. i) „zóna VII (Keltské more – časti 20-22)“ je oblasť ohraničená loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: - 51°00' s. š. 9°00' z. d.; - 51°00' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 6°00' z. d.; - 51°30' s. š. 6°00' z. d.; - 51°30' s. š. 5°00' z. d.; - 51°00' s. š. 5°00' z. d.; - 51°00' s. š. 6°00' z. d.; - 50°30' s. š. 6°00' z. d.; - 50°30' s. š. 7°00' z. d.; - 49°30' s. š. 7°00' z. d.; - 49°30' s. š. 9°00' z. d.; - 51°00' s. š. 9°00' z. d. j) „zóna VII (severozápadné Írsko a ostatné oblasti – časť 18)“ je tá časť zóny VII, ktorá nepatrí do oblastí vymedzených v uvedených písmenách d) až i). k) „Kádizský záliv“ je oblasť zóny ICES IXa východne od 7° 23' 48″ z. d.; l) zóny CECAF (stredovýchodný Atlantik alebo hlavná rybolovná zóna 34 FAO) sú vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[20]; m) zóny NAFO (Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku) sú vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[21]; n) oblasť dohovoru SEAFO (Organizácie pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku) je vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne Európskym Spoločenstvom[22]; o) oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov) je vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov[23]; p) oblasť dohovoru CCAMLR (Dohovor o ochrane živých antarktických morských zdrojov) je vymedzená v nariadení Rady (ES) č. 601/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa ustanovujú určité kontrolné opatrenia pri rybárskych činnostiach v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o ochrane živých antarktických morských zdrojov[24]; q) oblasť dohovoru IATTC (Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky) je vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou v roku 1949[25]; r) oblasť IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu) je vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu[26]; s) „oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva v južnej časti Tichého oceánu)“ je oblasť otvoreného mora južne od 10° s. š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA, vymedzenej v Dohode o rybolove v južnom Indickom oceáne[27], a západne od rybolovných oblastí v jurisdikcii juhoamerických štátov; t) oblasť dohovoru WCPFC (Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne) je vymedzená v Dohovore o zachovaní a riadení zdrojov veľmi sťahovavých druhov rýb v západnom a strednom Tichom oceáne[28]. u) „šíre more v Beringovom mori“ znamená oblasť šíreho mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od pobrežných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora. HLAVA II RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PRE PLAVIDLÁ EÚ KAPITOLA I VšEOBECNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 5 TAC a rozdelenie 1. TAC pre plavidlá EÚ vo vodách EÚ a určitých vodách nepatriacich EÚ, ako aj rozdelenie týchto TAC medzi členské štáty a v prípade potreby podmienky, ktoré sú s nimi funkčne prepojené, sú stanovené v prílohe I. 2. Plavidlám EÚ sa povoľuje loviť v rámci TAC stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré sú v jurisdikcii Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sa ustanovujú v článku 13 a v prílohe III k tomuto nariadeniu a v nariadení Rady (ES) č. 1006/2008[29] a jeho vykonávacích ustanoveniach. 3. Komisia stanoví TAC korušky polárnej v grónskych vodách zón ICES V a XIV pre Úniu na základe TAC a množstiev pridelených Únii Grónskom na základe dohody s uvedenou krajinou. 4. So zreteľom na vedecké informácie zhromaždené v prvom polroku 2011 môže Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 zrevidovať TAC stanovené v prílohe I pre tieto druhy: [a) piesočnice vo vodách EÚ zón ICES IIa, IIIa a IV podľa pravidiel ustanovených v bode 6 prílohy IID;] b) zásoba tresky koruškovitej vo vodách EÚ zón ICES IIa, IIIa a IV a zásoba šproty severnej vo vodách EÚ zón ICES IIa a IV; c) zásoba treska merlang vo vodách EÚ zóny ICES IIa, IIIa a IV a zásoby tresky jednoškvrnnej vo vodách EÚ zóny ICES IIa, III a IV v záujme zohľadnenia priemyselných vedľajších úlovkov tresky koruškovitej. Článok 6 Zakázané druhy 1. Rybárskym plavidlám EÚ sa zakazuje loviť, držať na palube, prekladať a vykladať tieto druhy: a) obroň sťahovavý ( Cetorhinus maximus ) a žralok belasý ( Carcharodon carcharias ) vo všetkých vodách EÚ a vodách nepatriacich EÚ; b) poloraja krídlatá ( Squatina squatina ) vo všetkých vodách EÚ; c) druh Dipturus batis vo vodách EÚ zón ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) druh Raja undulata a druh Rostroraja alba vo vodách EÚ zón ICES VI, VII, VIII, IX a X; e) lamna sleďová ( Lamna nasus ) v medzinárodných vodách a f) ryby rodu Rhinobatidae vo vodách EÚ zón I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII. 2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere nezranené ihneď vypustia. Článok 7 Osobitné ustanovenia o rozdelení 1. Rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty podľa tohto nariadenia platí bez toho, aby boli dotknuté: a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; b) prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008; c) dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96; d) množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96; e) zníženia vykonané podľa článkov 37, 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009. 2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na zásoby, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia na zásoby, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC. Článok 8 Obmedzenia rybolovného úsilia Od 1. februára 2011 do 31. januára 2012 sa obmedzenia rybolovného úsilia ustanovené: a) v prílohe IIA uplatňujú na riadenie určitých zásob v Kattegate, Skagerraku, v tej časti zóny ICES IIIa, ktorá nepatrí do oblastí Skagerrak a Kattegat, v zónach ICES IV, VIa, VIIa, VIId a vodách EÚ zón ICES IIa a Vb; b) v prílohe IIB uplatňujú na obnovu merlúzy európskej a homára štíhleho v zónach ICES VIIIc a IXa s výnimkou Kádizského zálivu; c) v prílohe IIC uplatňujú na riadenie zásob soley v zóne ICES VIIe; [d) v prílohe IID uplatňujú na riadenie zásob piesočníc vo vodách EÚ zón ICES IIa, IIIa a IV;] e) v prílohe IIe uplatňujú na riadenie určitých zásob v zónach ICES VIIf a g. Článok 9 Obmedzenia úlovkov a rybolovného úsilia v hlbokomorskom rybolove 1. Článok 3 nariadenia Rady (ES) č. 2347/2002[30] sa uplatňuje na halibuta tmavého. Lov halibuta tmavého, jeho držanie na palube, prekládky a vykládky podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku. 2. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade plavidiel s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 nariadenia (ES) č. 2347/2002 úrovne rybolovného úsilia merané v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave na rok 2011 neprekročili 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia, ktoré vynaložili plavidlá príslušného členského štátu v roku 2003 pri výjazdoch, keď mali povolenia na hlbokomorský rybolov a/alebo vylovili hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, na ktorých sa uloví viac ako 100 kg hlbokomorských druhov iných ako striebristka severná. Článok 10 Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkov Ryby zo zásob, na ktoré sa vzťahujú TAC, zostanú na palube alebo sa vyložia, len ak: a) tieto úlovky ulovili plavidlá členského štátu s kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná; alebo b) tieto úlovky predstavujú časť kvóty EÚ, ktorá nebola rozdelená medzi kvóty členských štátov, a táto kvóta EÚ sa nevyčerpala. Článok 11 Obmedzenia vo využívaní určitých rybolovných možností 1. Rybolovné možnosti stanovené v prílohe I pre mieňa lemovaného, tresku škvrnitú, kalkany rodu Lepidorhombus, čertovité, tresku jednoškvrnnú, tresku merlang, merlúzu európsku, molvu modrú, molvu veľkú, homára štíhleho, platesu, tresku žltkavú, tresku tmavú, rajotvaré, soleu [ a ostroňa bieloškvrnného] v oblasti ICES VII alebo jej príslušných podoblastiach sa obmedzujú zákazom loviť alebo držať na palube ktorýkoľvek z týchto druhov v období od 1. mája do 31. júla 2011 v Porcupine Bank. Príslušné údaje v prílohe I sa označia krížovým odkazom na tento článok. 2. Na účely tohto článku Porcupine Bank zahŕňa oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: Bod | Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka | 1 | 52o 27' s. š. | 12o 19' z. d. | 2 | 52o 40' s. š. | 12o 30' z. d. | 3 | 52o 47' s. š. | 12o 39, 600' z. d. | 4 | 52o 47' s. š. | 12o 56' z. d. | 5 | 52o 13,5' s. š. | 13° 53,830' z. d. | 6 | 51° 22' s. š. | 14° 24' z. d. | 7 | 51° 22' s. š. | 14° 03' z. d. | 8 | 52o 10' s. š. | 13° 25' z. d. | 9 | 52o 32' s. š. | 13° 07,500' z. d. | 10 | 52o 43' s. š. | 12o 55' z. d. | 11 | 52o 43' s. š. | 12o 43' z. d. | 12 | 52o 38,800' s. š. | 12o 37' z. d. | 13 | 52o 27' s. š. | 12o 23' z. d. | 14 | 52o 27' s. š. | 12o 19' z. d. | 3. Článok 50 odseky 3, 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1224/2009 sa uplatňujú v oblasti vymedzenej v odseku 2. Článok 12 Zasielanie údajov Keď podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 zasielajú členské štáty Komisii údaje o vyložených množstvách ulovených zásob, použijú pri tom kódy zásob ustanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu. KAPITOLA II POVOLENIE NA RYBOLOV VO VODÁCH TRETÍCH KRAJÍN ČLÁNOK 13 Povolenia na rybolov 1. Maximálny počet povolení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretej krajiny je ustanovený v prílohe III. 2. Ak na základe článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 jeden členský štát prevedie na iný členský štát (výmena) kvótu v rybolovných oblastiach ustanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné povolenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Celkový počet povolení na rybolov pre každú rybolovnú oblasť ustanovený v prílohe III sa však nesmie prekročiť. KAPITOLA III RYBOLOVNÉ MOžNOSTI VO VODÁCH REGIONÁLNYCH ORGANIZÁCIÍ PRE RIADENIE RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA ODDIEL 1 OBLASť MEDZINÁRODNÉHO DOHOVORU O ZACHOVANÍ ATLANTICKÝCH TUNIAKOV (ICCAT) ČLÁNOK 14 Obmedzenia lovu a chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého 1. Počet lodí EÚ s návnadou a lodí EÚ s vlečnými lovnými šnúrami s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidiel EÚ vykonávajúcich pobrežný drobný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidiel EÚ loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého v rozpätí od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel s povolením loviť, držať na palube, prekladať, prepravovať alebo vykladať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, vyjadrená v hrubej tonáži, sa obmedzia v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 4. 5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzí v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 5. 6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálny odlov tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode, ktoré sa prideľujú farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, obmedzia v súlade s ustanoveniami prílohy IV bodu 6. Článok 15 Doplňujúce podmienky ku kvóte na lov tuniaka modroplutvého rozdelenej podľa prílohy ID Okrem obdobia zákazu ustanoveného v článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 302/2009 sa vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori v období od 15. apríla do 15. mája 2011 zakazuje lov tuniaka modroplutvého vakovými sieťami. Článok 16 Rekreačný a športový rybolov Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybolovu. Článok 17 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Alopias superciliosus . 2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias . Oddiel 2 OBLASť DOHOVORU O OCHRANE žIVÝCH ANTARKTICKÝCH MORSKÝCH ZDROJOV (CCAMLR) ČLÁNOK 18 Zákazy a obmedzenia úlovkov 1. Priamy rybolov druhov ustanovených v prílohe V časti A sa zakazuje v zónach a v obdobiach ustanovených v uvedenej prílohe. 2. V prípade nového a prieskumného rybolovu platia v podoblastiach ustanovených v prílohe V časti B TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov ustanovené v uvedenej prílohe. Článok 19 Prieskumný rybolov 1. Plavidlá EÚ, ktoré boli oznámené CCAMLR v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004, sa môžu zúčastňovať na prieskumnom rybolove druhu Dissostichus spp. lovnou šnúrou, ktorý sa uskutočňuje v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblastí vo vnútroštátnej jurisdikcii. 2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1 a 58.4.2 sú TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov na každú podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (SSRU) v rámci každej z nich ustanovené v prílohe V časti B. Rybolov v každej SSRU skončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa uzatvorí pre rybolov na zvyšok sezóny. 3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1 a 58.4.2 sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m. Článok 20 Lov pancierovky atlantickej v rybárskom hospodárskom roku 2011/2012 1. V rybárskom hospodárskom roku 2011/2012 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku atlantickú ( Euphausia superba ) iba tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak takýto členský štát zamýšľa loviť pancierovku v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi sekretariátu CCAMLR a Komisii v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 a v každom prípade najneskôr 1. júna 2011: a) svoj zámer loviť pancierovku, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti C; b) konfiguráciu siete, a to na tlačive ustanovenom v prílohe V časti D. 2. Oznámenie uvedené v odseku 1 obsahuje informácie ustanovené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktorému má členský štát povoliť loviť pancierovku. 3. Členské štáty, ktoré zamýšľajú loviť pancierovku v oblasti dohovoru CCAMLR, ohlásia iba tie oprávnené plavidlá, ktoré sa plavia pod ich vlajkou v čase podania oznámenia. 4. Členské štáty majú právo povoliť účasť na love pancierovky plavidlu, ktoré nebolo nahlásené CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3, ak sa lovu nemôže z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci zúčastniť oprávnené plavidlo. Za takýchto okolností príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú: a) podrobné informácie o plánovanej výmene plavidla (plavidiel), vrátane informácií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004; b) vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály. 5. Členské štáty nepovolia účasť na love pancierovky plavidlu, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel NNN CCAMLR. Oddiel 3 OBLASť KOMISIE PRE TUNIAKY Z INDICKÉHO OCEÁNU (IOTC) ČLÁNOK 21 Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti IOTC 1. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich tropické tuniaky v oblasti IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži (GT) sú ustanovené v prílohe VI bode 1. 2. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich mečiara veľkého ( Xiphias gladius ) a tuniaka dlhoplutvého ( Thunnus alalunga ) v oblasti IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži (GT) sú ustanovené v prílohe VI bode 2. 3. Členské štáty môžu prerozdeliť plavidlá určené na jeden z oboch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 na druhý pod podmienkou, že Komisii môžu preukázať, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté zásoby rýb. 4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do svojej flotily, boli presúvané plavidlá v záznamoch plavidiel IOTC alebo záznamoch plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do nelegálneho, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (plavidlá NNN) akejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybného hospodárstva, sa nesmie zúčastniť presunu. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených IOTC môžu členské štáty zvýšiť hranice rybolovnej kapacity uvedené v tomto článku len v rámci limitov ustanovených v uvedených plánoch. Článok 22 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov čeľade Alopiidae . 2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere sa nezranené ihneď vypustia. ODDIEL 4 OBLASť REGIONÁLNEJ ORGANIZÁCIE PRE RIADENIE RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA V JUžNEJ čASTI TICHÉHO OCEÁNU (SPRFMO) ČLÁNOK 23 Pelagický rybolov – obmedzenie kapacity Členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2011 celkovú hrubú tonáž (GT) plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické zásoby, na celkovú úroveň 78610 GT v uvedenej oblasti tak, aby sa zabezpečilo udržateľné využívanie zdrojov pelagického rybolovu v južnej časti Tichého oceánu. Článok 24 Pelagický rybolov – TAC 1. Pelagické zásoby môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC stanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v roku 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti, ako sa uvádza v článku 23. 2. Členské štáty každý mesiac oznámia Komisii mená svojich lodí, ktoré sa zúčastňujú rybolovu uvedeného v tomto článku, a ich charakteristiky vrátane hrubej tonáže (GT). 3. Na účely monitorovania rybolovu uvedeného v tomto článku členské štáty zasielajú najneskôr do pätnásteho dňa nasledujúceho mesiaca záznamy systému monitorovania plavidiel (VMS), mesačné správy o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy komunikácie s prístavmi Komisii, ktorá ich postúpi dočasnému sekretariátu SPRFMO. Článok 25 Rybolov pri dne Členské štáty obmedzia rybolovné úsilie pri dne alebo výlov v rámci rybolovu pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO na priemernú ročnú úroveň v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006, pokiaľ ide o počet rybárskych plavidiel a iné parametre, ktoré sa vzťahujú na úroveň výlovu, rybolovné úsilie a rybolovnú kapacitu, a len na tie časti oblasti dohovoru SPRFMO, v ktorej sa uskutočnil rybolov pri dne v prechádzajúcom rybárskom hospodárskom roku. Oddiel 5 OBLASť DOHOVORU MEDZIAMERICKEJ KOMISIE PRE TROPICKÉ TUNIAKY (IATTC) ČLÁNOK 26 Rybolov s vakovými sieťami 1. Lov tuniaka žltoplutvého ( Thunnus albacares ), tuniaka okatého ( Thunnus obesus ) a tuniaka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje: a) buď od 29. júla do 28. septembra 2011 alebo od 18. novembra 2011 do 18. januára 2012 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: americké pobrežia Tichého oceánu, poludník 150°z. d., rovnobežka 40° s. š., rovnobežka 40° j. š.; b) od 29. septembra do 29. októbra 2011 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: poludník 96° z. d., poludník 110° z. d., rovnobežka 4° s. š., rovnobežka 3° j. š. 2. Príslušné členské štáty oznámia Komisii do 1. apríla 2011 zvolené obdobie uzavretia uvedené v odseku 1 písm. a). Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov s vakovými sieťami prestanú loviť vo vymedzenej oblasti s vakovými sieťami. 3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v regulovanej oblasti IATTC ponechajú na palube a potom vyložia všetky ulovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované, okrem rýb, ktoré sa považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iného dôvodu, ako je ich veľkosť. Jedinou výnimkou je posledný záťah plavby, keď sa môže stať, že nebude dostatok priestoru na uskladnenie všetkých tuniakov ulovených počas daného záťahu. Oddiel 6 OBLASť ORGANIZÁCIE PRE RYBOLOV V JUHOVÝCHODNOM ATLANTIKU (SEAFO) ČLÁNOK 27 Opatrenia na ochranu hlbokomorských žralokov V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov: - raje ( Rajidae ), - ostroň bieloškvrný ( Squalus acanthias ), - Etmopterus bigelowi , - Etmopterus brachyurus , - svetloň veľký ( Etmopterus princeps ), - svetloň malý ( Etmopterus pusillus ), - Apristurus manis , - Scymnodon squamulosus - a hlbokomorské žraloky radu Selachimorpha . Oddiel 7 OBLASť DOHOVORU O RYBOLOVE V ZÁPADNOM A STREDNOM TICHOM OCEÁNE (WCPFC) ČLÁNOK 28 Obmedzenia rybolovného úsilia zameraného na tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého, tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého Členské štáty zabezpečia, aby sa celkové rybolovné úsilie zamerané na tuniaka okatého ( Thunnus obesus ), tuniaka žltoplutvého ( Thunnus albacares ), tuniaka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého ( Thunnus alalunga ) v oblasti dohovoru WCPFC obmedzilo na rybolovné úsilie ustanovené v partnerských dohodách o rybolove medzi Úniou a pobrežnými štátmi tohto regiónu. Článok 29 Oblasť zatvorená rybolovu pomocou zriadenia na zhlukovanie rýb 1. V tej časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20° s. š. a 20° j. š., sa od 1. júla 2011 00.00 hod. do 30. septembra 2011 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V tomto období môže plavidlo s vakovými sieťami vykonávať rybolovné činnosti v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec: a) nenasadzuje ani nevyužíva FAD alebo podobné elektronické zariadenie, b) neloví húfy pomocou FAD. 2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1 ponechajú na palube a vyložia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované. 3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch: a) v poslednom záťahu plavby, ak plavidlo nemá dostatok priestoru na uloženie všetkých rýb, b) keď ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo c) keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia. Článok 30 Oblasti zatvorené pre lov vakovými sieťami Lov tuniaka okatého a tuniaka žltoplutvého plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje v týchto oblastiach na šírom mori: a) medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Indonézie, Palau, Mikronézie a Papuy-Novej Guiney; b) medzinárodné vody vymedzené hranicami výhradných hospodárskych zón Mikronézie, Marshallových ostrovov, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamúnových ostrovov a Papuy-Novej Guiney. Článok 31 Obmedzenia počtu plavidiel, ktoré môžu loviť mečiara veľkého Ustanovený maximálny počet plavidiel EÚ, ktoré sú oprávnené loviť mečiara veľkého ( Xiphias gladius ) v oblasti dohovoru WCPFC južne od 20° južnej zemepisnej šírky, je uvedený v prílohe VII. Oddiel 8 BERINGOVO MORE ČLÁNOK 32 Zákaz rybolovu na otvorenom mori v Beringovom mori Lov tresky tmavej ( Theragra chalcogramma ) na šírom mori v Beringovom mori sa zakazuje. HLAVA III RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH EÚ ČLÁNOK 33 TAC Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sú oprávnené loviť vo vodách EÚ v rámci TAC ustanovených v prílohe I a musia spĺňať podmienky ustanovené v kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008 a v tejto hlave. Článok 34 Povolenia na rybolov 1. Maximálny počet povolení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ sa ustanovuje v prílohe VIII. 2. Ryby zo zásob, pre ktoré sú stanovené TAC, sa nesmú držať na palube alebo vykladať, ak ich neulovili plavidlá tretej krajiny, ktorá má kvótu, pričom sa táto kvóta zatiaľ nevyčerpala. Článok 35 Zakázané druhy 1. Rybárskym plavidlám tretej krajiny sa zakazuje loviť, držať na palube, prekladať a vykladať tieto druhy: a) obroň sťahovavý ( Cetorhinus maximus ) a žralok belasý ( Carcharodon carcharias ) vo všetkých vodách EÚ; b) poloraja krídlatá ( Squatina squatina ) vo všetkých vodách EÚ; c) druh Dipturus batis vo vodách EÚ zón ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; a d) druh Raja undulata a druh Rostroraja alba vo vodách EÚ zón ICES VI, VII, VIII, IX a X. 2. Druhy uvedené v odseku 1 sa v maximálnej možnej miere sa nezranené ihneď vypustia. HLAVA IV ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 36 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od 1. januára 2011. V prípade, keď sú rybolovné možnosti pre oblasť dohovoru CCAMLR ustanovené pre obdobia začínajúce pred 1. januárom 2011, tak sa články 18 až 20 a prílohy IE a V uplatňujú s účinnosťou od začiatku príslušných období uplatňovania uvedených rybolovných možností. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I Obmedzenia úlovkov uplatniteľné na plavidlá EÚ v oblastiach, v ktorých existujú TAC, a na plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ podľa druhov a oblastí (v tonách živej hmotnosti, pokiaľ nie je stanovené inak) V ďalej uvedených tabuľkách sú uvedené TAC a kvóty (v tonách živej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak) podľa jednotlivých zásob a v prípade potreby aj podmienky, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Všetky TAC ustanovené v tejto prílohe sa na účely tohto nariadenia považujú za kvóty, a preto podliehajú pravidlám ustanoveným v nariadení (ES) č. 1224/2009, najmä v jeho článkoch 33 a 34. Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES. V rámci každej oblasti sa zásoby rýb uvádzajú podľa abecedného poradia latinských názvov daných druhov. Na účely tohto nariadenia sa uvádza táto tabuľka latinských názvov a zodpovedajúcich bežných názvov: Odborný názov | Trojmiestny abecedný kód | Bežný názov | Ambliraja radiata | RJR | ryby druhu Ambliraja radiata | Ammodytes spp. | SAN | piesočnice | Argentina silus | ARU | striebristka severná | Beryx spp. | ALF | beryxy | Brosme brosme | USK | mieň lemovaný | Centrophorus squamosus | GUQ | ostroňovec listošupinatý | Centroscymnus coelolepis | CYO | pailona hladká | Chaceon maritae | CGE | Chaceon maritae | Champsocephalus gunnari | ANI | ľadovka makrelia | Chionoecetes spp. | PCR | kraby rodu Chionoecetes | Clupea harengus | HER | sleď atlantický | Coryphaenoides rupestris | RNG | dlhochvost tuponosý | Dalatias licha | SCK | svietivec riasnatopyský | Deania calcea | DCA | ostroňovec zobákonosý | Dipturus batis | RJB | druh Dipturus batus | Dissostichus eleginoides | TOP | nototénia patagónska | Engraulis encrasicolus | ANE | sardela európska | Etmopterus princeps | ETR | svetloň veľký | Etmopterus pusillus | ETP | svetloň malý | Euphausia superba | KRI | pancierovka antarktická | Gadus morhua | COD | treska škvrnitá | Galeorhinus galeus | GAG | psohlav húfny | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | platesa Glyptocephalus cynoglossus | Hippoglossoides platessoides | PLA | platesa drsná | Hippoglossus hippoglossus | HAL | halibut svetlý | Hoplostethus atlanticus | ORY | ryby druhu Hoplostethus atlanticus | Illex illecebrosus | SQI | gordan západoatlantický | Lamna nasus | POR | lamna sleďová | Lepidonotothen squamifrons | NOS | nototénia sivá | Lepidorhombus spp. | LEZ | kalkany rodu Lepidorhombus | Leucoraja circularis | RJI | ryby druhu Leucoraja circularis | Leucoraja fullonica | RJF | ryby druhu Leucoraja fullonica | Leucoraja naevus | RJN | ryby druhu Leucoraja naevus | Limanda ferruginea | YEL | limanda žltochvostá | Limanda limanda | DAB | limanda európska | Lophiidae | ANF | čertovité | Macrourus spp. | GRV | dlhochvosty rodu Macrourus | Makaira nigricans | BUM | marlín mozaikový | Mallotus villosus | CAP | koruška polárna | Martialia hyadesi | SQS | gordan Martialia hyadesi | Melanogrammus aeglefinus | HAD | treska jednoškvrnná | Merlangius merlangus | WHG | treska merlang | Merluccius merluccius | HKE | merlúza európska | Micromesistius poutassou | WHB | treska belasá | Microstomus kitt | LEM | platesa Microstomus kitt | Molva dypterygia | BLI | molva modrá | Molva molva | LIN | molva veľká | Nephrops norvegicus | NEP | homár štíhly | Pandalus borealis | PRA | kreveta boreálna | Paralomis spp. | PAI | kraby rodu Paralomis | Penaeus spp. | PEN | krevety rodu Penaeus | Platichthys flesus | FLE | platesa bradavičnatá | Pleuronectes platessa | PLE | platesa veľká | Pleuronectiformes | FLX | platesotvaré | Pollachius pollachius | POL | treska žltkavá | Pollachius virens | POK | treska tmavá | Psetta maxima | TUR | kalkan veľký | Raja brachyura | RJH | ryby druhu Raja brachyura | Raja clavata | RJC | raja ostnatá | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | ryby druhu Raja (Dipturus) nidarosiensis | Raja microocellata | RJE | ryby druhu Raja microocellata | Raja montagui | RJM | ryby druhu Raja montagui | Raja undulata | RJU | ryby druhu Raja undulata | Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | rajotvaré | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | halibut tmavý | Rostroraja alba | RJA | ryby druhu Rostroraja alba | Scomber scombrus | MAC | makrela atlantická | Scophthalmus rhombus | BLL | kalkan hladký | Sebastes spp. | RED | sebastesy | Solea solea | SOL | solea európska | Solea spp. | SOO | soley | Sprattus sprattus | SPR | šprota severná | Squalus acanthias | DGS | ostroň bieloškvrnný | Tetrapturus albidus | WHM | kopijonos belavý | Thunnus maccoyii | SBF | južný tuniak modroplutvý | Thunnus obesus | BET | tuniak okatý | Thunnus thunnus | BFT | tuniak modroplutvý | Trachurus spp. | JAX | stavridy | Trisopterus esmarkii | NOP | treska koruškovitá | Urophycis tenuis | HKW | mieňovec belavý | Xiphias gladius | SWO | mečiar veľký | Nasledujúca tabuľka bežných názvov s príslušnými latinskými názvami sa uvádza len na vysvetlenie: beryxy | ALF | Beryx spp. | platesa drsná | PLA | Hippoglossoides platessoides | sardela európska | ANE | Engraulis encrasicolus | čertovité | ANF | Lophiidae | ľadovka makrelia | ANI | Champsocephalus gunnari | halibut svetlý | HAL | Hippoglossus hippoglossus | tuniak okatý | BET | Thunnus obesus | ostroňovec zobákonosý | DCA | Deania calcea | ryby druhu Raja brachyura | RJH | Raja brachyura | molva modrá | BLI | Molva dypterygia | marlín mozaikový | BUM | Makaira nigricans | treska belasá | WHB | Micromesistius poutassou | tuniak modroplutvý | BFT | Thunnus thunnus | kalkan hladký | BLL | Scophthalmus rhombus | koruška polárna | CAP | Mallotus villosus | treska škvrnitá | COD | Gadus morhua | druh Dipturus batus | RJB | Dipturus batis | solea európska | SOL | Solea solea | kraby rodu Paralomis | PAI | Paralomis spp. | ryby druhu Leucoraja naevus | RJN | Leucoraja naevus | limanda európska | DAB | Limanda limanda | Chaceon maritae | CGE | Chaceon maritae | platesotvaré | FLX | Pleuronectiformes | platesa bradavičnatá | FLE | Platichthys flesus | svetloň veľký | ETR | Etmopterus princeps | striebristka severná | ARU | Argentina silus | halibut tmavý | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | dlhochvosty rodu Macrourus | GRV | Macrourus spp. | nototénia sivá | NOS | Lepidonotothen squamifrons | treska jednoškvrnná | HAD | Melanogrammus aeglefinus | merlúza európska | HKE | Merluccius merluccius | sleď atlantický | HER | Clupea harengus | stavridy | JAX | Trachurus spp. | svietivec riasnatopyský | SCK | Dalatias licha | pancierovka antarktická | KRI | Euphausia superba | ostroňovec listošupinatý | GUQ | Centrophorus squamosus | platesa Microstomus kitt | LEM | Microstomus kitt | molva veľká | LIN | Molva molva | makrela atlantická | MAC | Scomber scombrus | kalkany rodu Lepidorhombus | LEZ | Lepidorhombus spp. | kreveta boreálna | PRA | Pandalus borealis | homár štíhly | NEP | Nephrops norvegicus | treska koruškovitá | NOP | Trisopterus esmarkii | ryby druhu Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | ryby druhu Hoplostethus atlanticus | ORY | Hoplostethus atlanticus | nototénia patagónska | TOP | Dissostichus eleginoides | krevety rodu Penaeus | PEN | Penaeus spp. | platesa veľká | PLE | Pleuronectes platessa | treska žltkavá | POL | Pollachius pollachius | lamna sleďová | POR | Lamna nasus | pailona hladká | CYO | Centroscymnus coelolepis | sebastesy | RED | Sebastes spp. | dlhochvost tuponosý | RNG | Coryphaenoides rupestris | treska tmavá | POK | Pollachius virens | piesočnice | SAN | Ammodytes spp. | ryby druhu Leucoraja circularis | RJI | Leucoraja circularis | ryby druhu Leucoraja fullonica | RJF | Leucoraja fullonica | gordan západoatlantický | SQI | Illex illecebrosus | rajotvaré | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae | ryby druhu Raja microocellata | RJE | Raja microocellata | svetloň malý | ETP | Etmopterus pusillus | kraby rodu Chionoecetes | PCR | Chionoecetes spp. | soley | SOX | Solea spp. | južný tuniak modroplutvý | SBF | Thunnus maccoyii | ryby druhu Raja montagui | RJM | Raja montagui | šprota severná | SPR | Sprattus sprattus | ostroň bieloškvrnný | DGS | Squalus acanthias | gordan Martialia hyadesi | SQS | Martialia hyadesi | ryby druhu Ambliraja radiata | RJR | Ambliraja radiata | mečiar veľký | SWO | Xiphias gladius | raja ostnatá | RJC | Raja clavata | psohlav húfny | GAG | Galeorhinus galeus | kalkan veľký | TUR | Psetta maxima | mieň lemovaný | USK | Brosme brosme | ryby druhu Raja undulata | RJU | Raja undulata | mieňovec belavý | HKW | Urophycis tenuis | kopijonos belavý | WHM | Tetrapturus albidus | ryby druhu Rostroraja alba | RJA | Rostroraja alba | treska merlang | WHG | Merlangius merlangus | platesa Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | limanda žltochvostá | YEL | Limanda ferruginea | PRÍLOHA IA Skagerrak, Kattegat, zóny ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody EÚ v rámci CECAF, vody Francúzskej Guyany Druh: | piesočnice Ammodytes spp. | Zóna : | nórske vody zóny IV (SAN/04-N.) | Dánsko | pm | Analytický TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Spojené kráľovstvo | pm | EÚ | pm | TAC | Neuplatňuje sa | Druh: | piesočnice Ammodytes spp. | Zóna : | vody EÚ zón IIa, IIIa a IV (1) (SAN/2A3A4.) | Dánsko | pm | Preventívny TAC | Spojené kráľovstvo | pm | Nemecko | pm | Švédsko | pm | EÚ | pm | Nórsko | pm | Faerské ostrovy | pm | TAC | pm | (1) Okrem vôd do šiestich míľ od pobrežných línií Spojeného kráľovstva pri ostrovoch Shetlandy, Fair a Foula. (2) Má sa uloviť v zóne IV. | Druh: | striebristka severná Argentina silus | Zóna : | vody EÚ a medzinárodné vody zón I a II (ARU/1/2.) | Nemecko | 25 | Preventívny TAC | Francúzsko | 8 | Holandsko | 20 | Spojené kráľovstvo | 42 | EÚ | 95 | TAC | 95 | Druh: | striebristka severná Argentina silus | Zóna : | vody EÚ zón III a IV (ARU/3/4.) | Dánsko | 963 | Preventívny TAC | Nemecko | 10 | Francúzsko | 7 | Írsko | 7 | Holandsko | 45 | Švédsko | 37 | Spojené kráľovstvo | 17 | EÚ | 1 086 | TAC | 1 086 | Druh: | striebristka severná Argentina silus | Zóna : | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII (ARU/567.) | Nemecko | 330 | Preventívny TAC | Francúzsko | 7 | Írsko | 306 | Holandsko | 3 449 | Spojené kráľovstvo | 242 | EÚ | 4 334 | TAC | 4 334 | Druh: | mieň lemovaný Brosme brosme | Zóna : | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II a XIV (USK/1214EI.) | Nemecko | 6 | (1) | Analytický TAC | Francúzsko | 6 | (1) | Spojené kráľovstvo | 6 | (1) | Iné | 3 | (1) | EÚ | 21 | (1) | TAC | 21 | (1) Výhradne na vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. | Druh: | mieň lemovaný Brosme brosme | Zóna : | IIIa; vody EÚ zón IIIb, IIIc a subdivízie 22-32 (USK/03-C.) | Dánsko | 12 | Analytický TAC | Švédsko | 6 | Nemecko | 6 | EÚ | 24 | TAC | 24 | Druh: | mieň lemovaný Brosme brosme | Zóna : | vody EÚ IV (USK/04-C.) | Dánsko | 53 | Analytický TAC | Nemecko | 16 | Francúzsko | 37 | Švédsko | 5 | Spojené kráľovstvo | 80 | Iné | 5 | (1) | EÚ | 196 | TAC | 196 | (1) Výhradne na vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. | Druh: | mieň lemovaný Brosme brosme | Zóna : | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII (USK/567EI) | Nemecko | pm | Analytický TAC Uplatňuje sa článok 11. | Španielsko | pm | Francúzsko | pm | Írsko | pm | Spojené kráľovstvo | pm | Iné | pm | (1) | EÚ | pm | Nórsko(2) | pm | (3)(4) | TAC | 3 217 | (1) Výhradne na vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. (2) Má sa uloviť vo vodách EÚ zón IIa, IV, Vb, VI a VII. (3) Z toho je v zónach Vb, VI a VII kedykoľvek povolený náhodný výlov iného druhu pm % na loď. Toto percento však možno prekročiť počas prvých 24 hodín nasledujúcich po začiatku rybolovu na danom mieste. Celkový náhodný výlov iného druhu v zónach Vb, VI a VII nepresiahne pm ton. (4) Vrátane molvy veľkej. Kvóty pre Nórsko sú pm ton na molvu veľkú a pm ton na mieňa lemovaného. Tieto kvóty sú vzájomne zameniteľné do výšky pm ton a môžu sa loviť iba pomocou lovných šnúr v zónach Vb, VI a VII. | Druh: | mieň lemovaný Brosme brosme | Zóna : | nórske vody zóny IV (USK/04-N.) | Belgicko | pm | Analytický TAC | Dánsko | pm | Nemecko | pm | Francúzsko | pm | Holandsko | pm | Spojené kráľovstvo | pm | EÚ | pm | TAC | Neuplatňuje sa | (1) Výhradne na vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. (2) Má sa uloviť vo vodách EÚ zón IIa, IV, Vb, VI a VII. (3) Z toho je v zónach Vb, VI a VII kedykoľvek povolený náhodný výlov iného druhu pm % na loď. Toto percento však možno prekročiť počas prvých 24 hodín nasledujúcich po začiatku rybolovu na danom mieste. Celkový náhodný výlov iného druhu v zónach Vb, VI a VII nepresiahne pm ton. (4) Vrátane molvy veľkej. Kvóty pre Nórsko sú pm ton na molvu veľkú a pm ton na mieňa lemovaného. Tieto kvóty sú vzájomne zameniteľné do výšky pm ton a môžu sa loviť iba pomocou lovných šnúr v zónach Vb, VI a VII. | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | IIIa (HER/03A.) | Dánsko | pm | Analytický TAC | Nemecko | pm | Švédsko | pm | EÚ | pm | Faerské ostrovy | pm | (2) | TAC | pm | (1) Vykládky sleďa atlantického uloveného pri rybolove s použitím sietí s veľkosťou ôk aspoň 32 mm. (2) Má sa uloviť v Skagerraku. | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | vody EÚ a nórske vody zóny IV severne od 53° 30' s. š. (HER/4AB.) | Dánsko | pm | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Nemecko | pm | Francúzsko | pm | Holandsko | pm | Švédsko | pm | Spojené kráľovstvo | pm | EÚ | pm | Nórsko | pm | (2) | TAC | pm | (1) Vykládky sleďa atlantického uloveného pri rybolove s použitím sietí s veľkosťou ôk aspoň 32 mm. Členské štáty musia o svojich vykládkach sleďa atlantického informovať Komisiu, pričom rozlíšia zónu IVa a zónu IVb. (2) Môže sa vyloviť vo vodách EÚ. Úlovky vylovené v rámci tejto kvóty sa musia odpočítať z podielu Nórska na TAC. | Osobitná podmienka: | V rámci uvedených kvót nemožno v tejto zóne presiahnuť tieto množstvá: | nórske vody južne od 62° s. š. (HER/*04N-) | EÚ | pm | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | nórske vody južne od 62° s. š. (HER/04-N.) | Švédsko | pm | (1) | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | EÚ | pm | TAC | pm | (1) Vedľajšie úlovky tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej, tresky žltkavej, tresky merlang a tresky tmavej sa započítajú do kvóty pre tieto druhy. | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | vedľajšie úlovky v zóne IIIa (HER/03A-BC) | Dánsko | pm | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Nemecko | pm | Švédsko | pm | EÚ | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sleďa atlantického uloveného pri rybolove s použitím sietí s veľkosťou ôk menej ako 32 mm. | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | vedľajšie úlovky v zónach IV, VIId a vo vodách EÚ zóny IIa (HER/2A47DX) | Belgicko | pm | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Dánsko | pm | Nemecko | pm | Francúzsko | pm | Holandsko | pm | Švédsko | pm | Spojené kráľovstvo | pm | EÚ | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sleďa atlantického uloveného pri rybolove s použitím sietí s veľkosťou ôk menej ako 32 mm. | Druh: | Sleď atlantický(1) Clupea harengus | Zóna : | IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) | Belgicko | pm | (3) | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Dánsko | pm | (3) | Nemecko | pm | (3) | Francúzsko | pm | (3) | Holandsko | pm | (3) | Spojené kráľovstvo | pm | (3) | EÚ | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sleďa atlantického uloveného pri rybolove s použitím sietí s veľkosťou ôk aspoň 32 mm. (2) Okrem zásoby v Blackwater: odkazuje sa na zásoby sleďa atlantického v morskej oblasti ústia rieky Temže, v zóne ohraničenej loxodrómou vedúcou južne od Landguard Point (51° 56′ s. š., 1° 19,1′ v. d.) po 51° 33′ s. š. a odtiaľ západne po bod na pobreží Spojeného kráľovstva. (3) Až 50 % tejto kvóty sa môže vyloviť v zóne IVb. Využitie tejto osobitnej podmienky je však potrebné vopred oznámiť Komisii (HER/*04B.). | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | vody EÚ a medzinárodné vody zón Vb, VIb a VIaN(1) (HER/5B6ANB) | Nemecko | pm | Analytický TAC | Francúzsko | pm | Írsko | pm | Holandsko | pm | Spojené kráľovstvo | pm | EÚ | pm | Faerské ostrovy | pm | (2) | TAC | 22 481 | (1) Odkazuje sa na zásobu sleďa atlantického v zóne VIa severne od 56° 00′ s. š. a v tej časti zóny VIa, ktorá sa nachádza východne od 07° 00′ z. d. a severne od 55° 00′ s. š., okrem oblasti Clyde. (2) Táto kvóta sa môže vyloviť iba v zóne VIa severne od 56° 30′ s. š. | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) | Írsko | 3 387 | Holandsko | 339 | EÚ | 3 726 | TAC | 3 726 | (1) Odkazuje sa na zásobu sleďa atlantického v zóne VIa južne od 56° 00' s. š. a západne od 07° 00' z. d. | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | VI Clyde (1) (HER/06ACL.) | Spojené kráľovstvo | Obmedzenia nie sú stanovené | (2) | Preventívny TAC | EÚ | Obmedzenia nie sú stanovené | (3) | TAC | Obmedzenia nie sú stanovené | (3) | (1) Zásoba v oblasti Clyde: odkazuje sa na zásobu sleďa atlantického v morskej oblasti, ktorá sa nachádza severovýchodne od línie spájajúcej body Mull of Kintyre a Corsewall Point. (2) Príslušné členské štáty ich majú stanoviť na úrovni, ktorá bude v súlade s udržateľným využívaním zásoby a vďaka ktorej sa bude v roku 2015 a naďalej zásoba využívať v súlade s maximálnym udržateľným výnosom. Príslušné členské štáty informujú Komisiu do 28. februára 2011 o prijatých úrovniach a o opatreniach týkajúcich sa riadenia, ktoré zamýšľajú uskutočniť, aby vyhoveli vyššie uvedeným zásadám a cieľom. (3) Stanovené na rovnaké množstvo, ako je množstvo určené v súlade s poznámkou pod čiarou 2. | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | VIIa (1) (HER/07A/MM) | Írsko | 1 250 | Analytický TAC | Spojené kráľovstvo | 3 550 | EÚ | 4 800 | TAC | 4 800 | (1) Táto zóna je zmenšená o oblasť pridanú k zónam VIIg, VIIh, VIIj a VIIk, ktorá je ohraničená: – na severe rovnobežkou 52° 30' s. š., – na juhu rovnobežkou 52° 00' s. š., – na západe pobrežím Írska, – na východe pobrežím Spojeného kráľovstva. | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | VIIe a VIIf (HER/7EF.) | Francúzsko | 425 | Preventívny TAC | Spojené kráľovstvo | 425 | EÚ | 850 | TAC | 850 | Druh: | sleď atlantický Clupea harengus | Zóna : | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) a VIIk (1) (HER/7G-K.) | Nemecko | 147 | Analytický TAC | Francúzsko | 815 | Írsko | 11 407 | Holandsko | 815 | Spojené kráľovstvo | 16 | EÚ | 13 200 | TAC | 13 200 | (1) Táto zóna je zväčšená o oblasť, ktorá je ohraničená: – na severe rovnobežkou 52° 30' s. š., – na juhu rovnobežkou 52° 00' s. š., – na západe pobrežím Írska, – na východe pobrežím Spojeného kráľovstva. | Druh: | sardela európska Engraulis encrasicolus | Zóna : | IX a X; vody EÚ CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) | Španielsko | 3 252 | Analytický TAC | Portugalsko | 3 548 | EÚ | 6 800 | TAC | 6 800 | Druh: | treska škvrnitá Gadus morhua | Zóna : | Skagerrak (COD/03AN.) | Belgicko | pm | (1) | Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. | Dánsko | pm | (1) | Nemecko | pm | (1) | Holandsko | pm | (1) | Švédsko | pm | (1) | EÚ | pm | TAC | pm | [(1) Okrem tejto kvóty môžu členské štáty povoliť plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na iniciatívach týkajúcich sa plne zdokumentovaného rybolovu, aby vylovili ďalšie úlovky v rámci celkového limitu dodatočných 5 % kvóty, ktorá bola pridelená uvedenému členskému štátu, pod podmienkou, že: - na plavidle sa používa uzavretý okruh televíznych kamier (CCTV) prepojený na systém senzorov, ktoré zaznamenávajú všetky rybolovné a spracovateľské činnosti na palube plavidla, - všetky úlovky tresky škvrnitej uvedeného plavidla sa započítavajú do kvóty vrátane rýb, ktoré nedosahujú minimálnu vykládkovú veľkosť, - dodatočné úlovky sú obmedzené na 30 % normálneho obmedzenia výlovu platného pre také plavidlo alebo na množstvo, pri ktorom sa môže zaistiť, že sa pri rybolove nezvýši úhyn tresky škvrnitej. Ak členský štát zistí, že