Nedostatok pracovnej sily a neštandardné formy zamestnania sú v oblasti dlhodobej starostlivosti bežným javom. Väčšina členských štátov vykazuje alebo očakáva veľký počet voľných pracovných miest, a to najmä pre kvalifikovaný personál v oblasti starostlivosti, ako sú zdravotné sestry. Osobitne vysoký počet voľných pracovných pozícií je v podsektore služieb pre starších ľudí. Prilákanie a udržanie pracovníkov v oblasti starostlivosti je náročné pre často nevyhovujúce pracovné podmienky a nízke mzdy, pričom tento problém možno zmierniť prostredníctvom sociálneho dialógu. Sociálny dialóg však v dlhodobej starostlivosti zohráva rôznorodú úlohu. Len v niekoľkých členských štátoch sú takmer všetci pracovníci dlhodobej starostlivosti zahrnutí do kolektívnych zmlúv. V iných členských štátoch sociálny dialóg v sektore dlhodobej starostlivosti takmer úplne chýba. Ďalšou výzvou je riešenie špecifickej situácie opatrovateľov bývajúcich v domácnosti, zvyčajne mobilných alebo migrujúcich pracovníkov, ktorí sú osobitne zraniteľní, najmä ak vykonávajú nedeklarovanú prácu. Takíto pracovníci môžu mať mimoriadne nízke mzdy a ich úprava pracovného času vrátane času odpočinku a ďalších pracovných podmienok môže byť neurčitá, dokonca v rozpore s pracovným právom. Okrem toho sektor starostlivosti patrí k sektorom s najväčšou rodovou segregáciou. Ženy v ňom tvoria 90 % pracovnej sily a pretrvávajú v ňom rodové stereotypy súvisiace s poskytovaním starostlivosti.

V dôsledku starnutia obyvateľstva sa bude zvyšovať dopyt po dlhodobej starostlivosti, ktorý je už teraz vysoký. Očakáva sa, že počet osôb v celej Únii, potenciálne odkázaných na dlhodobú starostlivosť, sa zvýši z 30,8 milióna v roku 2019 na 33,7 milióna v roku 2030 a 38,1 milióna v roku 2050, čo je celkový nárast o 23,5 %. Počet neformálnych opatrovateľov sa znižuje, keďže ženy, ktoré tradične znášali väčšinu zaťaženia spojeného s neformálnou starostlivosťou, sa vo väčšej miere zamestnávajú a do dôchodku odchádzajú neskôr. Zároveň starnutie obyvateľstva znamená, že podľa predpokladov sa bude naďalej znižovať podiel obyvateľstva EÚ v produktívnom veku. Vzhľadom na zvyšujúci sa dopyt po pracovnej sile v rôznych hospodárskych odvetviach to predstavuje riziko ďalšieho znižovania ponuky formálnych opatrovateľov, ktorí sa presúvajú do príťažlivejších sektorov.

Dlhodobá starostlivosť zohráva dôležitú sociálnu a ekonomickú úlohu. Prispieva k zaisťovaniu dôstojného života a psychickej a fyzickej pohody osôb odkázaných na starostlivosť, ako aj k ochrane ich základných práv. Zmierňuje aj nerovnosti, a tým zlepšuje sociálnu spravodlivosť a medzigeneračnú solidaritu. Investovanie do dlhodobej starostlivosti je ekonomicky návratné: prispieva k vytváraniu pracovných miest a uvoľňuje pracovnú silu pre ostatné sektory znižovaním zaťaženia spojeného so starostlivosťou v rodine. Silný sektor dlhodobej starostlivosti môže prispieť k upevneniu rodovej rovnosti, keďže pre opatrovateľské povinnosti nemôžu milióny žien vstúpiť na pracovný trh a/alebo pracujú na čiastočný úväzok, čo má negatívny vplyv na celkovú ponuku pracovnej sily, a tým aj na potenciálny rast. Opatrovateľské povinnosti môžu negatívne ovplyvňovať aj odmeňovanie žien a starobné dôchodky, čo znamená, že veľa starších žien si môže dovoliť potrebnú starostlivosť len v menšej miere. Nedostatok primeranej formálnej dlhodobej starostlivosti znamená, že zaťaženie spojené so starostlivosťou niekedy musia znášať rodinní príslušníci, čo môže nepriaznivo ovplyvniť ich zdravie a psychickú a fyzickú pohodu.

Návrh nadväzuje na diskusiu v rámci Zelenej knihy o starnutí . Zdôraznila sa v nej potreba integrovaného prístupu k dlhodobej starostlivosti, ktorá je prístupná, cenovo dostupná a vysokokvalitná, zameriava sa na potreby prijímateľov starostlivosti a jej cieľom je čo najdlhšie podporovať nezávislosť každého jednotlivca. Zameranie na zintenzívnenie poskytovania domácej a komunitnej starostlivosti považovali respondenti za kľúčové na umožnenie „starnutia v komunite“. Takéto služby personalizovanej starostlivosti sa podľa ich vyjadrení najlepšie vytvárajú v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami. Okrem toho za prostriedky na zlepšenie poskytovania starostlivosti označili nové technológie a digitálne riešenia, a to najmä vo vidieckych a vzdialených oblastiach.

Cieľom Európskeho aktu o prístupnosti je zlepšiť fungovanie jednotného trhu s prístupnými výrobkami a službami. Týka sa výrobkov a služieb, ktoré boli identifikované ako najdôležitejšie pre osoby so zdravotným postihnutím a na ktoré sa s najväčšou pravdepodobnosťou v jednotlivých krajinách EÚ vzťahujú rôzne požiadavky na prístupnosť. Okrem toho sa už v smernici o prístupnosti webových sídel vyžaduje, aby boli webové sídla a mobilné aplikácie subjektov verejného sektora vrátane informácií, elektronických kontaktných formulárov a formulárov žiadostí prístupné používateľom, najmä osobám so zdravotným postihnutím. V tomto návrhu sa členské štáty vyzývajú na zabezpečenie prístupnosti informácií o dlhodobej starostlivosti, ako aj služieb a zariadení dlhodobej starostlivosti osobám so zdravotným postihnutím.

V mnohých členských štátoch je poskytovanie dlhodobej starostlivosti často fragmentované, pretože sa uskutočňuje v rámci zložitého systému služieb zdravotnej a sociálnej starostlivosti a iných druhov podpory a podlieha rozdeleniu povinností na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Tým sa prehlbujú rozdiely v dostupnosti a kvalite služieb dlhodobej starostlivosti a znižuje nákladová efektívnosť. Ukazovatele monitorovania dlhodobej starostlivosti sa líšia a administratívne údaje sú na vnútroštátnej úrovni zvyčajne fragmentované, pričom často nie sú dostupné alebo porovnateľné na úrovni Únie. Má to vplyv na efektívnosť a obmedzuje to aj možnosť účinného monitorovania a vzájomného učenia. Do dlhodobej starostlivosti sú zapojení rôzni aktéri, ako napríklad osoby odkázané na dlhodobú starostlivosť, ich rodinní príslušníci a organizácie, ktoré ich zastupujú, príslušné orgány (vnútroštátne, regionálne, miestne), sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti, organizácie sociálneho hospodárstva, poskytovatelia dlhodobej starostlivosti a orgány zodpovedné za podporovanie sociálneho začlenenia a integrácie a ochranu základných práv vrátane vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. Je potrebné riadne riadenie politiky s cieľom zabezpečiť dobré zacielenie všetkých dostupných zdrojov, a to aj na základe získavania dôkazov, zmapovania dostupných infraštruktúr a služieb, posúdenia individuálnych potrieb a diferenčnej analýzy, a to pri zohľadnení územných rozdielov a demografických výziev.

· Mapping long-term care quality practices in the EU (Mapovanie postupov zabezpečovania kvality v oblasti dlhodobej starostlivosti v EÚ), Európska sieť pre sociálnu politiku (2020),

· Challenges in long-term care in Europe (Výzvy v oblasti dlhodobej starostlivosti v Európe), Európska sieť pre sociálnu politiku (2018),

·Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe (Odhad vplyvu sociálnej ochrany pri dlhodobej starostlivosti v starobe v Európe), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) (pripravuje sa),

Rada vyzvala členské štáty a Komisiu, aby zlepšili dostupnosť vysokokvalitnej dlhodobej starostlivosti a udržateľnosť a primeranosť systémov sociálnej ochrany, využívali digitalizáciu na zabezpečenie jednoduchej prístupnosti a používateľskej ústretovosti služieb zdravotnej starostlivosti, sociálnych služieb a služieb dlhodobej starostlivosti a vypracovali služby poskytovania personalizovanej a integrovanej starostlivosti, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím.

Pokiaľ ide o vykonávanie, organizácie občianskej spoločnosti podporili monitorovanie na základe ukazovateľov a cieľových hodnôt a vyzvali členské štáty na vypracovanie národných akčných plánov vykonávania. Sociálni partneri považovali za dôležité monitorovať pokrok dosahovaný pri riešení výziev v sektore dlhodobej starostlivosti na základe rámcových dohôd v rámci európskeho semestra. Vo Výbore pre sociálnu ochranu (SPC) a Výbore pre zamestnanosť (EMCO) členské štáty zdôraznili aj potrebu zlepšiť dôkazovú základňu a podporili neustálu výmenu osvedčených postupov. Niektoré členské štáty vyjadrili obavy z možného zvýšenia administratívneho zaťaženia a poukázali na dôležitosť konzistentnosti a synergií so súvisiacimi politickými iniciatívami na úrovni EÚ aj na medzinárodnej úrovni. Počas orientačných rozpráv s týmito dvomi výbormi viaceré členské štáty poukázali na to, že iniciatíva by sa mala pripravovať pri plnom rešpektovaní vnútroštátnych povinností a zásad subsidiarity a proporcionality, ako aj pri prihliadnutí na odlišné vnútroštátne podmienky a nastavenie systémov starostlivosti.

Kľúčovou témou vo všetkých konzultáciách a písomných príspevkoch bolo zlepšenie pracovných podmienok v sektore dlhodobej starostlivosti. Poslanci Európskeho parlamentu poukázali na nedostatok finančných prostriedkov a zamestnancov v sektore starostlivosti a jeho veľký potenciál pri vytváraní pracovných miest a inovácii. Vyzvali na riešenie nízkej miery odborovej činnosti v sektore a poukázali na úlohu vzdelávania a odbornej prípravy pri zabezpečovaní kvalifikovaných pracovníkov a profesionalizácie. Sociálni partneri uvádzali aj úlohu sociálneho dialógu a dôležitosť dostatočného počtu zamestnancov na zabezpečenie kvality poskytovania služieb a personalizovaného prístupu. Sociálni partneri zdôraznili, že migrujúci pracovníci, pracovníci v domácnosti a osoby poskytujúce osobné služby v domácnosti by mali mať rovnaké sociálne a pracovné práva ako pracovníci v hlavnom prúde sektora starostlivosti. Členské štáty si uvedomujú nedostatok pracovníkov a niektoré pripravujú stratégie na prilákanie väčšieho počtu pracovníkov (vrátane mužov) do sektora starostlivosti. Viaceré organizácie občianskej spoločnosti vyzvali na vymedzenie právneho postavenia neformálnych opatrovateľov.

Mnohí respondenti vrátane členských štátov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti zdôrazňovali úlohu spoľahlivej sociálnej ochrany a jej vplyv na prístup k vysokokvalitným službám dlhodobej starostlivosti a cenovú dostupnosť týchto služieb. Predovšetkým organizácie občianskej spoločnosti zdôrazňovali dôležitosť personalizovaného prístupu a potrebu lepšej integrácie medzi službami starostlivosti a službami zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa za mimoriadne dôležité považovalo primerané verejné financovanie a investovanie do služieb starostlivosti, a to s využitím všetkých dostupných nástrojov Únie. Sociálni partneri zopakovali, že v oblasti starostlivosti je potrebné využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti.

Cielené konzultácie zahŕňali orientačné rozpravy so skupinou na vysokej úrovni pre uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti (28. januára 2022) a so zástupcami členských štátov vo Výbore pre sociálnu ochranu (17. marca 2022) a vo Výbore pre zamestnanosť (1. apríla 2022). Uskutočnil sa aj strategický dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti (11. marca 2022), spoločné vypočutie Výboru Európskeho parlamentu pre zamestnanosť a sociálne veci a pre práva žien a rodovú rovnosť (24. marca 2022) a osobitné vypočutie so sociálnymi partnermi na úrovni EÚ (7. apríla 2022).

3. VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

· Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the European Union (Štúdia o skúmaní výskytu neformálnej dlhodobej starostlivosti v Európskej únii a nákladov na ňu), Ecorys (2021),

· Study on the long-term care supply and market in EU Member States (Štúdia o ponuke dlhodobej starostlivosti a trhu s dlhodobou starostlivosťou v členských štátoch EÚ), KPMG (2021),

· COVID-19 and older people: Impact on their lives, support and care (COVID-19 a starší ľudia: vplyv na ich život, podporu a starostlivosť), Eurofound (2021),

· Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers (Kto sa postará? Získanie a udržanie opatrovateľov pre starších ľudí), OECD (2020),

· Long-term care workforce: employment and working conditions (Pracovná sila v oblasti dlhodobej starostlivosti: zamestnanosť a pracovné podmienky), Eurofound (2021),

· The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019-2070) (Správa o starnutí obyvateľstva za rok 2021: hospodárske a rozpočtové prognózy členských štátov EÚ na obdobie 2019 – 2070), Európska komisia (GR ECFIN), Výbor pre hospodársku politiku (pracovná skupina pre starnutie).

• Posúdenie vplyvu

Navrhovaný nástroj členským štátom poskytuje usmernenie, ako zlepšiť prístup k cenovo dostupnej a vysokokvalitnej dlhodobej starostlivosti a umožňuje pružnosť pri navrhovaní a vykonávaní opatrení na základe vnútroštátnych postupov členských štátov. Z toho dôvodu nie je potrebné žiadne posúdenie vplyvu. Okrem toho bude vplyv tohto odporúčania závisieť nielen od toho, ako členské štáty vykonajú opatrenia, ale aj od podmienok jednotlivých krajín, ako napríklad od makroekonomickej situácie, koncepcie systémov sociálnej ochrany a sociálnych služieb a od štruktúry a fungovania pracovného trhu. Vzhľadom na tieto podmienky je zložité oddeliť konkrétny vplyv návrhu od ostatných faktorov. K návrhu je priložený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa prihliada na výzvy v oblasti dlhodobej starostlivosti a skúmajú možné opatrenia.

• Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

Nevzťahuje sa.

• Základné práva

V tomto odporúčaní sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie . Konkrétne sa v tomto odporúčaní rešpektuje zásada nediskriminácie (článok 21 charty) a prispieva k zaručeniu práv dieťaťa (článok 24 charty), práv starších osôb na dôstojný a nezávislý život a na účasť na spoločenskom a kultúrnom živote (článok 25 charty), práv osôb so zdravotným postihnutím využívať opatrenia, ktoré sú určené na zabezpečenie ich nezávislosti, sociálnej integrácie a integrácie v zamestnaní a účasti na spoločenskom živote (článok 26 charty), práva rodiny na právnu, ekonomickú a sociálnu ochranu (článok 33 charty) a nároku na dávky sociálneho zabezpečenia a sociálne služby poskytujúce ochranu v prípadoch ako materstvo, choroba, pracovný úraz, závislosť alebo vysoký vek, ako aj v prípadoch straty zamestnania, podľa pravidiel ustanovených právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou (článok 34 charty).

4. VPLYV NA ROZPOČET

Tento návrh nemá žiadny finančný vplyv na rozpočet Únie.

5. ĎALŠIE PRVKY

• Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

Navrhuje sa, aby Komisia monitorovala vykonávanie tohto odporúčania v rámci európskeho semestra a v spolupráci s Výborom pre sociálnu ochranu a Výborom pre zamestnanosť. Monitorovanie by malo vychádzať z národných akčných plánov, ktoré majú predložiť Komisii členské štáty do jedného roka od prijatia odporúčania, a z následných správ o pokroku.

V návrhu sa odporúča, aby členské štáty vymenovali národného koordinátora pre dlhodobú starostlivosť, vybaveného primeranými zdrojmi a mandátom, ktorý bude účinne koordinovať a monitorovať vykonávanie tohto odporúčania a pôsobiť ako kontaktná osoba na úrovni Únie. Komisia bude spolupracovať s koordinátormi pre dlhodobú starostlivosť, Výborom pre sociálnu ochranu a Výborom pre zamestnanosť, ako aj so všetkými ostatnými relevatnými zainteresovanými stranami, aby sa umožnilo vzájomné učenie, výmena skúseností a mohli sa sledovať opatrenia prijaté členskými štátmi na vykonanie tohto odporúčania.

Navrhuje sa, aby Komisia v spolupráci s Výborom pre sociálnu ochranu a prípadne Výborom pre zamestnanosť pravidelne hodnotila dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o vykonávanie tohto odporúčania, a to na základe národných akčných plánov a správ o pokroku od členských štátov. Komisia bude okrem toho v spolupráci s Výborom pre sociálnu ochranu ďalej vyvíjať rámec ukazovateľov dlhodobej starostlivosti na monitorovanie vykonávania odporúčania a vypracúvať spoločné správy na účely analýzy spoločných výziev v oblasti dlhodobej starostlivosti.

A napokon po počiatočnom období vykonávania Komisia zohľadní dosiahnutý pokrok a do piatich rokov od prijatia odporúčania predloží Rade správu.