SK Úradný vestník Európskej únie C 48/51

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reakcia EÚ na zmenu rovnováhy hospodárskych síl vo svete (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 48/10

Spravodajca: pán Brian CALLANAN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 18. februára 2010 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Reakcia EÚ na zmenu rovnováhy hospodárskych síl vo svete“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. júla 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 465. plenárnom zasadnutí 15. a 16. septembra 2010 (schôdza z 15. septembra 2010) prijal 135 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Členské štáty EÚ čelia najťažšej hospodárskej kríze od 30. rokov minulého storočia a proces obnovy je neistý, nestály a zraniteľný. V dôsledku najhlbšej krízy od čias 2. svetovej vojny sa zmenila globálna rovnováha a Európa musí v rámci tejto novej štruktúry nanovo definovať svoje postavenie a stratégie. Keďže 85 % obchodu Európy sa realizuje na jej vlastnom trhu, niektoré odpovede na nové výzvy sa budú dať nájsť v jej vnútri. Rast vnútorného dopytu má pre Úniu z hľadiska udržateľnosti rozhodujúci význam, ak chce čeliť globálnym výzvam. EHSV vypracoval na túto tému niekoľko stanovísk. Toto stanovisko skúma vonkajší rozmer reakcie EÚ na svetovú hospodársku krízu – nové postavenie Európy na svetovom trhu. Zameriava sa na zmeny v hospodárskej výkonnosti EÚ na svetovom trhu a medzinárodný dosah súčasného vzostupu Číny a iných rozvojových krajín. Kladie otázky, ktoré majú viesť k analýze tejto problematiky a k diskusii o jej vplyve na politické a obchodné vzťahy EÚ s ostatnými krajinami sveta, a zároveň prispieva myšlienkami a nápadmi občianskej spoločnosti k politickej diskusii, ktorej závery budú mať ďalekosiahle dôsledky.

1.2 Európa čelí podstatným zmenám, pretože bude musieť reagovať na otrasy v svetových hospodárskych, politických a obchodných vzťahoch, ktoré hospodárska recesia urýchlila. Musí sa pritom prispôsobiť tak, že podporí rast, vytvorí väčší počet lepších pracovných miest, prejde k ekologickejšiemu a inovatívnejšiemu hospodárstvu, dosiahne cieľ stratégie Európa 2020, ktorým je 75 % zamestnanosť, a zaistí, že do neho budú zahrnuté rizikové skupiny, ako je mládež, ženy, osoby v strednom veku a osoby s postihnutím.

1.3 V rámci európskeho projektu sa doposiaľ najviac energie vynaložilo na interné záležitosti: vytváranie jednotného trhu, zriaďovanie inštitúcií, hádky o peniaze, nekonečné rokovania o zmluvách. Nasledujúce desaťročie sa musí vyznačovať tým, že sa Európa rozhliadne smerom von, aby sa vymanila z recesie a úspešne preorganizovala svoju činnosť tak, aby mohla riešiť výzvy 21. storočia. EÚ si pritom musí lepšie uvedomovať a reagovať na súčasný vývoj, ktorý určuje predovšetkým nová interakcia medzi USA a Čínou a vplyv mocných skupín rozvojových krajín, ako je skupina BRIC (Brazília, Rusko, India a Čína).

1.4 Ak sa jej to podarí, potom má Európa k dispozícii, ako to uvádza predseda Komisie Manuel Barroso, „zdroje, inteligenciu, potrebné schopnosti, históriu a ľudské, intelektuálne a kultúrne zdroje“, ktoré sú potrebné na dosiahnutie úspechu.

1.5 Komisia sa vo svojom pracovnom programe zaväzuje obmedziť prekážky medzinárodných obchodných a investičných tokov, doviesť prebiehajúce bilaterálne rokovania k úspešnému koncu, zlepšiť presadzovanie platných dohôd a rozbehnúť iniciatívy na sprístupnenie obchodných príležitostí pre oblasti rastu, ako sú špičkové technológie, služby a environmentálne funkcie.

1.6 Znepokojujúcim trendom je skutočnosť, že EÚ nemá vedúcu pozíciu na svete v žiadnom z odvetví špičkových technológií a v tejto oblasti nemá ani dostatok významných podnikov na to, aby správne využila základné podporné technológie budúcnosti.

1.7 EHSV upozorňuje na význam otázok mimo rozsahu tohto stanoviska úzko špecifikovaného na škodlivý protekcionizmus a reakciu na klimatické zmeny, ako je napríklad podpora podnikavých, globálne zameraných začínajúcich podnikov, podnecovanie inovácií v zavedených podnikoch, zachovanie odvetví so strategickým významom pre Európu, zváženie vývozného potenciálu verejných služieb, ako je zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, a stimulovanie miest EÚ k tomu, aby vytvárali partnerstvá po celom svete.

1.8 Dôsledkom svetovej recesie je väčšia príťažlivosť protekcionistickej politiky. Generálny riaditeľ Svetovej obchodnej organizácie (WTO) Pascal Lamy upozorňuje, že krajiny musia tomuto pokušeniu odolať.

1.9 Pokiaľ ide o vonkajšie záležitosti, treba doviesť k úspešnému koncu kolo rokovaní v Dauhe, avšak ukazuje sa, že to nebude jednoduché. EÚ medzitým pripravuje nový model bilaterálnych vzťahov a dohôd s rozvinutými a rozvojovými krajinami, ktoré budú čoraz viac ovplyvňovať spoločnú obchodnú politiku.

1.10 Medzi ďalšie dôležité ciele politiky EÚ patrí: zaručiť reciprocitu v týchto nových bilaterálnych dohodách EÚ, podľa možností vrátane zaistenia bezpečnosti dodávok energie, zabezpečiť flexibilitu a prispôsobivosť pravidiel voči podmienkam, ktoré sa často rýchlo menia, odstrániť necolné prekážky obchodu, vrátane tých, ktoré presahujú hranice, zaručiť transparentnosť pracovných noriem a noriem kvality podľa pravidiel Medzinárodnej organizácie práce, uzavrieť dohody o voľnom obchode pre environmentálny tovar a služby.

1.11 Multilaterálne dohody v oblasti životného prostredia sa musia hladko skĺbiť s dohodami v oblasti systému medzinárodného obchodu, aby sa navzájom podporovali, a nie narúšali.

1.12 Bezpečnosť dodávok energie je pre EÚ jednou z hlavných výziev vyplývajúcich z klimatických zmien. Ide napríklad o kombináciu opatrení na uzavretie dohody o externých dodávkach (ako sa to už deje vo forme bilaterálnych obchodných dohôd), predaj odborných znalostí a technológií na zlepšenie infraštruktúry (ako sú inteligentné siete alebo nová generácia technológií na výrobu elektrickej energie z iných zdrojov ako sú fosílne palivá), spoločné využívanie nových technológií, ktoré sa vyvíjajú s cieľom splniť súčasný cieľ EÚ vyrábať 20 % energie z alternatívnych zdrojov, a hľadanie príležitosti na vývoz odborných znalostí za účelom rozvoja a využívania stimulov na obmedzovanie emisií CO2.

1.13 Stupňujúcu sa vzájomnú závislosť a prepojenosť na celom svete musí nasledovať aj spôsob myslenia politických činiteľov. Vzájomné pôsobenie európskeho jednotného trhu a obchodnej politiky ešte nikdy nemalo väčší význam, rovnako ako zaručenie konzultácií požadovaných v rámci EÚ a medzi jej inštitúciami a s jej členskými štátmi, ktoré posilňujú a podporujú účinný rozvoj, dohodu a uplatňovanie pružnejšej obchodnej politiky.

1.14 Pokiaľ ide o ľudský rozmer, je potrebné potláčať strach a neistotu, ktorú vytvárajú zmeny v rovnováhe hospodárskych síl. Organizovaná občianska spoločnosť má príležitosť a povinnosť pomôcť ľuďom, politikom a hospodárstvu vyrovnať sa so zmenou.

1.15 Nová stratégia Európskej komisie Európa 2020 je prvou strategickou odpoveďou EÚ na hospodársku recesiu a zmenu rovnováhy hospodárskych síl vo svete. Na úspech tejto stratégie bude potrebná koordinovaná odpoveď Európy, vrátane sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti (ako to uvádza Barroso v oznámení o stratégii Európa 2020). V záujme dosiahnutia vysokej hospodárskej výkonnosti a sociálnej súdržnosti sa EÚ v reakcii na zmenu rovnováhy hospodárskych síl musí spoliehať na svoje partnerstvo medzi verejným sektorom a organizovanou občianskou spoločnosťou.

1.16 Komisia má však málo priamych nástrojov, ktorými môže ovplyvniť pokrok, a zodpovednosť spočíva najmä v rukách vlád členských štátov, ktoré sa v súčasnosti aj na domácej pôde ocitajú pod zvýšeným finančným, politickým a sociálnym tlakom.

2. Úvod

2.1 „Členské štáty EÚ čelia najťažšej hospodárskej kríze od 30. rokov minulého storočia […] a proces obnovy je neistý, nestály a zraniteľný“ (1). V dôsledku najhlbšej krízy od čias 2. svetovej vojny sa zmenila globálna rovnováha a Európa musí v rámci tejto novej štruktúry nanovo definovať svoje postavenie a stratégie. Keďže 85 % obchodu Európy sa realizuje na jej vlastnom trhu, niektoré odpovede na nové výzvy sa budú dať nájsť v jej vnútri. Rast vnútorného dopytu má pre Úniu z hľadiska udržateľnosti rozhodujúci význam, ak chce čeliť globálnym výzvam. EHSV vypracoval na túto tému niekoľko stanovísk (2). Toto stanovisko skúma vonkajší rozmer reakcie EÚ na svetovú hospodársku krízu – nové postavenie Európy na svetovom trhu. Zameriava sa na zmeny v hospodárskej výkonnosti EÚ na svetovom trhu a medzinárodný dosah súčasného vzostupu Číny a iných rozvojových krajín. Kladie otázky, ktoré majú viesť k analýze tejto problematiky a k diskusii o jej vplyve na politické a obchodné vzťahy EÚ s ostatnými krajinami sveta, a zároveň prispieva myšlienkami a nápadmi občianskej spoločnosti k politickej diskusii, ktorej závery budú mať ďalekosiahle dôsledky.

2.2 Európa je závislá od svetového hospodárstva a hoci v súčasnosti dominuje na mnohých trhoch, ako dlho to ešte potrvá? Obyvatelia Európy a jej závislých území v Novom svete predstavovali v roku 180012 % svetovej populácie a približne 27 % svetových príjmov. Táto dominancia vyvrcholila v roku 1913, keď „vyspelé“ hospodárstva predstavovali 20 % svetovej populácie, avšak viac ako polovicu (t.j. viac ako 50 %) svetových príjmov. Dnes je podiel tejto časti obyvateľstva opäť 12 % a naďalej klesá, avšak stále jej patrí približne 45 % svetových príjmov (3).

Politickí činitelia EÚ by sa v záujme účinného riešenia dôsledkov zmien, ktoré v súčasnosti prebiehajú na svetových trhoch, mali podľa EHSV viac zamerať na nové okolnosti a zohľadniť novú situáciu v európskych obchodných vzťahov so zvyškom sveta, najmä pokiaľ ide o vývoz.

3. Kontext

3.1 Európsky obchod

3.1.1 Hodnota celkového objemu európskeho vývozu sa odhaduje na približne 1,3 bilióna USD. Ak vylúčime obchod medzi členskými štátmi, vývoz EÚ v roku 2008 tvoril 16 % celkového svetového vývozu, pričom jej hlavnými exportnými obchodnými partnermi boli USA, Rusko, Švajčiarsko, Čína a Turecko.

3.1.2 V globalizovanom svete, kde sú krajiny EÚ hlavnými aktérmi na dôležitých trhoch, musí politika, ktorou sa riadia medzištátne vzťahy v Európe, reagovať na situáciu vo svete, ako napr. na dôsledky narastajúceho hospodárskeho vplyvu našich obchodných partnerov – Číny, Indie a Brazílie na politické vzťahy. Akým spôsobom sa však má Európa prispôsobiť? Mala by EÚ v medzinárodných záležitostiach na seba prevziať väčšiu úlohu? Alebo by práve naopak mala prijať nový model fungovania sveta, kde má dominantný vplyv nová „skupina G2“ Washington a Peking?

3.1.3 Komisia vo svojom pracovnom programe rešpektuje úlohu medzinárodného obchodu ako hybnej sily rastu pre zamestnanosť a investície v Únii a zaväzuje sa: obmedziť prekážky medzinárodnému toku obchodu a investícií, doviesť prebiehajúce bilaterálne rokovania k úspešnému koncu, zlepšiť presadzovanie platných dohôd a rozbehnúť iniciatívy na sprístupnenie obchodných príležitostí pre oblasti rastu, ako sú špičkové technológie, služby a environmentálne funkcie. Kritickou sférou bude zlepšovanie bilaterálnych vzťahov medzi USA, Čínou, Japonskom a Ruskom.

3.2 Európsky obchod vo svetovom hospodárstve

3.2.1 Hospodárska recesia mení pomer svetových ekonomických síl. Od roku 2000 do roku 2007 krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, a najmä Čína, rozšírili svoju investičnú základňu a stali sa ťahúňmi hospodárskej obnovy, predovšetkým vďaka nárastu vývozu (napr. 17,7 % v decembri 2009). EÚ vykazovala v rovnakom období nevyrovnaný vývoz a značné straty na niektorých dynamických trhoch, najmä v Ázii a v Rusku.

3.2.2 Oživenie hospodárstva ako celku vďaka vývozu, ako je to v prípade Číny, je v EÚ do veľkej miery nenaplnenou túžbou. Komisia predpokladá, že vývoz EÚ vzrastie v roku 2010 o 5 % a v roku 2011 o 5,1 %, k čomu výrazne napomôže pokles hodnoty eura vo vzťahu k našim hlavným obchodným partnerom, avšak toto nie je, a ani sa nepovažuje za podporu hospodárskej obnovy jednotlivých členských štátov okrem krajín, ako je Nemecko a Írsko, ktoré už sú do značnej miery zapojené do medzinárodného obchodu (4).

3.2.3 V správe Európskej komisie sa uvádza, že výsledky vývozu výrobkov špičkových technológií z EÚ sú slabé, čo vyvoláva obavy, či je Európa schopná udržať svoje výrobky na špici kvality a inovácie (5). Poklesol aj vývoz služieb, ktorého trhový podiel sa v období rokov 2004 a 2006 zmenšil. Tento trend je znepokojujúci, keďže EÚ nemá vedúcu pozíciu na svete v žiadnom z odvetví špičkových technológií a v tejto oblasti nemá ani dostatok významných podnikov na to, aby správne využila základné podporné technológie budúcnosti.

3.2.4 Napriek týmto slabým stránkam je EÚ najdôležitejšou obchodnou mocnosťou na trhu služieb, hlavným vývozcom a druhým najväčším dovozcom tovarov, ako aj významným zdrojom a hostiteľom priamych zahraničných investícií. Pre Európu je preto veľmi dôležité, aby si udržala a posilnila svoje postavenie na svetovom trhu, na čo však bude potrebný nový spôsob zmýšľania vychádzajúci z odlišného a oveľa zložitejšieho prostredia svetového obchodu.

3.2.5 EHSV upozorňuje na význam otázok mimo rozsahu tohto stanoviska úzko špecifikovaného na škodlivý protekcionizmus a reakciu na klimatické zmeny, ako je napríklad podpora podnikavých, globálne zameraných začínajúcich podnikov, podnecovanie inovácií v zavedených podnikoch, zachovanie odvetví so strategickým významom pre Európu, zváženie vývozného potenciálu verejných služieb, ako je zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, a stimulovanie miest EÚ k tomu, aby vytvárali partnerstvá po celom svete.

3.3 Zmena rovnováhy hospodárskych síl a politika

3.3.1 Bankrot spoločnosti Lehman Brothers, jednej z najstarších investičných bánk na Wall Street, a následný chaos na trhu, vrátane najprudšieho poklesu svetovej výroby od 2. svetovej vojny spôsobili voľný pád svetového hospodárstva. Štátne zásahy zabránili domino efektu vo svetovom bankovom systéme, ale nemohli zabrániť prudkému a rýchlemu obmedzeniu tokov kapitálu.

3.3.2 Dosah na obchodovanie bol okamžitý, pretože poskytovanie úverov bolo obmedzené a výdavky na spotrebu sa prepadli, čo spoločnosti donútilo znížiť objem výroby. Závažnosť týchto zmien sa však značne líšila medzi jednotlivými obchodnými blokmi. Čína sa spamätala najrýchlejšie, k čomu jej v podstatnej miere dopomohlo rozhodnutie vlády prijať fiškálne opatrenie a poskytnúť injekciu vo výške 580 miliárd USD na rýchlu obnovu čínskeho hospodárstva.

3.3.3 V marci 2009 sa politické opatrenia prijali v Pekingu, Londýne, Washingtone a Frankfurte. Vedúci činitelia krajín G20 sľúbili finančnú podporu zo strany MMF a Svetovej banky vo výške 1 bilióna USD, aby na celosvetovej úrovni mohli poskytnúť rovnakú podporu ako jednotlivé štáty. Na tejto schôdzi sa začala éra nových silných a/alebo vplyvných hráčov na svetovom poli, ktorí nastolili nový svetový hospodársky poriadok a otriasli hospodárskymi vzťahmi, čo môže zásadným spôsobom ovplyvniť obchodnú politiku EÚ.

3.3.4 Krajiny s nadmernou spotrebou ako USA boli vyzvané k tomu, aby obmedzili svoje výdavky a krajiny s prebytkom úverov a menových rezerv dostali odporúčanie podporiť spotrebiteľský dopyt. Vyzdvihla sa potreba usilovať sa o udržateľné a vyrovnané napredovanie svetového hospodárstva a zdôraznilo sa, že EÚ by mala vo vlastnom záujme užšie spolupracovať so zvyškom sveta.

3.3.5 Napriek nedávnemu oživeniu rastu však existujú dôvody na opatrnosť. Ekonómovia si ani naďalej nie sú istí budúcim smerovaním svetového hospodárstva. Je otázkou, kedy a ako pozastaviť finančné stimuly a aké sú ich doterajšie účinky a udržateľnosť z dlhodobého hľadiska. Hoci sa v určitých oblastiach podarilo prebudiť rast, existuje aj „ľudská kríza“ (6). Vysoká nezamestnanosť komplikuje svetovým lídrom obhajobu liberálneho obchodu z politického, intelektuálneho i vnútroštátneho hľadiska .

3.3.6 V reakcii na túto zmenu v globálnej rovnováhe síl sa rozhodovací proces EÚ musí sústrediť na schopnosť rýchlo sa prispôsobiť dôsledkom zmeny a vyvinúť nový spôsob myslenia, ktorý je na to potrebný, konať jednotne súdržným, premysleným a promptným spôsobom, podporovať príležitosti na vytváranie pracovných miest, ako je „ekologické hospodárstvo“, pomôcť podnikom preškoliť svojich zamestnancov a pomôcť tým, ktorí prišli o zamestnanie, prispôsobiť sa týmto novým možnostiam a privyknúť si na ne, nakoľko skúsenosti zo štrukturálnych zmien v minulosti ukázali, že podpora prispôsobenia sa a adaptácie jednotlivcov je najúčinnejšou politickou odpoveďou (7).

4. Dve kľúčové otázky

4.1 Protekcionizmus

4.1.1 Dôsledkom svetovej recesie je väčšia príťažlivosť protekcionistickej politiky. Generálny riaditeľ Svetovej obchodnej organizácie (WTO) Pascal Lamy upozorňuje, že krajiny musia tomuto pokušeniu odolať (8). Pre EÚ boli doposiaľ najväčším prínosom transparentné a uplatniteľné pravidlá, ktoré spravodlivo a objektívne podporujú konkurenčné obchodné prostredie a uľahčujú jeho fungovanie. Avšak podľa člena Európskej komisie zodpovedného za obchod Karla De Guchta zaviedli hlavní obchodní partneri Únie od vypuknutia súčasnej hospodárskej krízy 280 reštrikčných obchodných opatrení. Hrozí, že tieto opatrenia by sa mohli stať novou a trvalou súčasťou všeobecného rámca obchodu.

4.1.2 Jednou z najvýznamnejších prekážok obchodu je v súčasnosti umelo nízky výmenný kurz čínskeho jüanu (žen-min-pi), prostredníctvom ktorého chce čínska vláda zabezpečiť konkurencieschopnosť čínskeho exportu. Je to vážnou prekážkou voľného a spravodlivého obchodu, takže nedávne snahy o zmiernenie situácie sú vítané, potrebné sú však dlhodobé a stabilné zmeny v politike čínskej vlády pokiaľ ide o výmenný kurz.

4.1.3 Balíky podporných opatrení podnecujú hospodársky rast zvyšovaním dopytu, ale ich hlavným cieľom je pomôcť miestnym podnikom. Ich vedľajším efektom by však mohla byť podpora nekonkurencieschopných odvetví. Vďaka pravidlám hospodárskej súťaže a poskytovania štátnej pomoci môže EÚ koordinovať snahy zabrániť tomuto efektu, pričom plne funkčný jednotný trh vylučuje potenciálne škodlivý protekcionizmus.

4.1.4 Pokiaľ ide o vonkajšie záležitosti, treba doviesť k úspešnému koncu kolo rokovaní v Dauhe, avšak sa ukazuje, že to nebude jednoduché. EÚ medzitým pripravuje nový model bilaterálnych vzťahov a dohôd s rozvinutými a rozvojovými krajinami, ktoré budú čoraz viac ovplyvňovať spoločnú obchodnú politiku.

4.1.5 Medzi ďalšie dôležité ciele politiky EÚ patrí: zaručiť reciprocitu v týchto nových bilaterálnych dohodách EÚ, podľa možností vrátane zaistenia bezpečnosti dodávok energie, zabezpečiť flexibilitu a prispôsobivosť pravidiel voči podmienkam, ktoré sa často rýchlo menia, odstrániť necolné prekážky obchodu, vrátane tých, ktoré presahujú hranice, zaručiť transparentnosť pracovných noriem a noriem kvality podľa pravidiel Medzinárodnej organizácie práce, uzavrieť dohody o voľnom obchode pre environmentálny tovar a služby (9).

4.1.6 Prijatie Lisabonskej zmluvy prinieslo reformu rozhodovacích postupov EÚ, vrátane rozšírenia postupu spolurozhodovania v kľúčových oblastiach politiky, vrátane obchodu, na Európsky parlament. Dôležité je, že výsledkom týchto nových postupov, do ktorých je zapojená Rada, Parlament a Komisia, sú rýchlejšie a pružnejšie reakcie, ktoré zlepšujú schopnosť EÚ účinne a premyslene reagovať či už na strategické potreby na vysokej úrovni, alebo každodenné maličkosti týkajúce sa obchodu.

4.2 Klimatické zmeny

4.2.1 V Európe už existuje konsenzus, že na potlačenie klimatických zmien je potrebné prijať okamžité opatrenia. Výrazným dôsledkom globalizácie je vzájomná závislosť, ktorú stimuluje. Nekontrolovateľné klimatické zmeny zaťažia budúce generácie a narušia globalizáciu, čo spôsobí výkyvy v cenách prírodných zdrojov a environmentálne katastrofy, najmä v rozvojových krajinách. Klimatické zmeny sú preto hospodárskym problémom s významným vplyvom na obchod.

4.2.2 EÚ sa postavila na čelo medzinárodného úsilia obmedziť v rámci Kjótskeho protokolu globálne otepľovanie. Výsledky kodanského summitu o klimatických zmenách posunuli o krok späť úsilie Európy posilniť medzinárodnú spoluprácu, najmä pokiaľ ide o krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, v ktorých objem emisií prekročí do roku 2020 objem emisií rozvinutých krajín. EÚ tiež znepokojuje skutočnosť, že práve tých najchudobnejších na svete najviac postihne súčasná fáza klimatických zmien, na ktoré musí EÚ nájsť komplexnú, realistickú a praktickú politickú odpoveď, aby predišla hrozbe, že budúce generácie budú musieť znášať ich negatívne sociálne a hospodárske dôsledky.

4.2.3 Začlenenie problematiky klimatických zmien do politiky EÚ v oblasti obchodu a rozvoja by so sebou prinieslo náklady a obmedzenia v záujme cieľa, ktorý je nie možné dosiahnuť, pokiaľ sa do tohto procesu nezapoja aj ďalšie veľké obchodné bloky (10). Multilaterálne dohody v oblasti životného prostredia sa musia hladko skĺbiť s dohodami v oblasti systému medzinárodného obchodu, aby sa navzájom podporovali, a nie narúšali. Je teda rozumné viesť, ak ostatní nechcú alebo nemôžu nasledovať? Dá sa napríklad Čína primäť k tomu, aby svoj model „spotrebiteľ platí“ nahradila modelom „znečisťovateľ platí“, a zabezpečila tak zníženie emisií CO2 (11)? Alebo je možné zastaviť nadšenie na Wall Street, ktorého cieľom je zaistiť s podporou Washingtonu vedúce postavenie na značne rozšírenom medzinárodnom trhu pre obchodovanie s emisiami CO2?

4.2.4 Bezpečnosť dodávok energie je pre EÚ jednou z hlavných výziev vyplývajúcich z klimatických zmien. Zatiaľ čo jednotlivé členské štáty reagujú na túto problematiku medzi prvými, jestvuje tu skutočná a značná európska dimenzia, najmä pokiaľ ide o obchod. Išlo by napríklad o kombináciu opatrení a uzavretie dohody o externých dodávkach (ako sa to už deje vo forme bilaterálnych obchodných dohôd), predaj odborných znalostí a technológií na zlepšenie infraštruktúry (ako sú inteligentné siete alebo nová generácia technológií na výrobu elektrickej energie z iných zdrojov ako sú fosílne palivá), spoločné využívanie nových technológií, ktoré sa vyvíjajú s cieľom splniť súčasný cieľ EÚ vyrábať 20 % energie z alternatívnych zdrojov, a hľadanie príležitosti na vývoz odborných znalostí za účelom rozvoja a využívania stimulov na obmedzovanie emisií CO2.

5. Reakcia

5.1 Odpovede na výzvy a využívanie príležitostí

5.1.1 Pri vytváraní príležitostí pre európsky obchod je potrebné pozrieť sa pravde do očí pokiaľ ide o výzvy, ktoré EÚ, jej inštitúciám a členským štátom prinášajú iné globálne podmienky. Podľa názoru EHSV sa musia inštitucionálne reformy, ktoré zaviedla Lisabonská zmluva, realizovať v rámci spolupráce a účinnejšie, aby prispeli k riešeniu úloh vyplývajúcich z hľadania nových inovatívnych spôsobov, ako zachovať doterajšie úspechy EÚ a v budúcnosti dosiahnuť jej ciele (12). Účinný zásah si vyžaduje holistický pohľad vychádzajúci z rozsiahlych aktuálnych poznatkov, náhľadu a chápania situácie.

5.1.2 Stupňujúcu sa vzájomnú závislosť a prepojenosť na celom svete musí nasledovať aj spôsob myslenia politických činiteľov. Vzájomné pôsobenie európskeho jednotného trhu a obchodnej politiky ešte nikdy nemalo väčší význam, rovnako ako zaručenie konzultácií požadovaných v rámci EÚ a medzi jej inštitúciami a s jej členskými štátmi, ktoré posilňujú a podporujú účinný rozvoj, dohodu a uplatňovanie pružnejšej obchodnej politiky.

5.1.3 Pokiaľ ide o ľudský rozmer, je potrebné potláčať strach a neistotu, ktorú vytvárajú zmeny v rovnováhe hospodárskych síl. Organizovaná občianska spoločnosť má príležitosť a povinnosť pomôcť ľuďom, politikom a hospodárstvu vyrovnať sa so zmenou. Snaha uplatňovať protekcionistickú politiku vzhľadom na zmeny v rovnováhe svetových síl sa môže podobať snahe zastaviť príliv. Pomoc jednotlivcom, podnikom a vládam prispôsobiť sa novej situácii je účinným spôsobom ako potlačiť strach a neistotu. Napríklad nízka pôrodnosť v Európe a starnutie obyvateľstva prináša mnoho hlbokých a závažných štrukturálnych problémov, ktoré treba prekonať.

5.1.3.1 Najdôležitejším politickým opatrením je, v súlade s cieľmi stratégie EÚ 2020, zvýšiť účasť pracovných síl na trhu práce. Najjednoduchším riešením tohto problému je ponúknuť prístup k cenovo dostupnej starostlivosti o deti všetkým rodičom, ktorí o ňu majú záujem. V praxi by to znamenalo, že na trhu práce môže ostať viac žien. K tomuto opatreniu treba pridať dostatočne dlhé vyplácanie rodičovských príspevkov v uspokojivej výške. V dôsledku týchto opatrení by sa mala zvýšiť pôrodnosť, keďže sa zníži hospodárska záťaž rodičov.

5.1.3.2 Navyše absencia prisťahovaleckej politiky, ktorá by rozumným spôsobom rozšírila ponuku pracovných síl, stavia jednotlivé podniky vyvážajúce mimo EÚ pred vážnu dilemu, či obmedziť rozširovanie svojej spoločnosti alebo presunúť svoju činnosť tam, kde je ponuka bohatá (13)? Preto by bolo prezieravé, oprávnené a naliehavo potrebné zvážiť reakciu na európsky demografický problém a prijať komplexnú a inkluzívnu politiku EÚ v oblasti prisťahovalectva.

5.1.4 Nová stratégia Európskej komisie Európa 2020 je prvou strategickou odpoveďou EÚ na hospodársku recesiu a zmenu rovnováhy hospodárskych síl vo svete. Na úspech tejto stratégie bude potrebná koordinovaná odpoveď Európy, vrátane sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti (ako to uvádza Barroso v oznámení o stratégii Európa 2020). V záujme dosiahnutia vysokej hospodárskej výkonnosti a sociálnej súdržnosti sa EÚ v reakcii na zmenu rovnováhy hospodárskych síl musí spoliehať na svoje partnerstvo medzi verejným sektorom a organizovanou občianskou spoločnosťou.

5.1.5 Táto iniciatíva sa však stretne s mnohými ťažkosťami, ktorým čelila aj Lisabonská stratégia, pričom jej priority môžu byť príliš rozmanité a uplatňovanie problematické. Komisia má navyše málo priamych nástrojov, ktorými môže ovplyvniť pokrok, a zodpovednosť spočíva najmä v rukách vlád členských štátov, ktoré sa v súčasnosti aj na domácej pôde ocitajú pod zvýšeným finančným, politickým a sociálnym tlakom (14).

V Bruseli 15. septembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Bývalý predseda Európskeho parlamentu Pat Cox v nedávnom článku v tlači s názvom „Europe must raise its game now and not later“: http://www.irishtimes.com/newspaper/opinion/2010/0407/1224267827518.html.

(2) Pozri okrem iných: „Finančná kríza a jej vplyv na reálnu ekonomiku“Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 10.; „Plán hospodárskej obnovy Európy“ (doplňujúce stanovisko), Ú. v. EÚ C 228 z 22. septembra 2009, s. 149; „Plán hospodárskej obnovy Európy“, Ú. v. EÚ C 182 zo 4. augusta 2009, s. 71; „Lisabonská stratégia po roku 2010“Ú. v. EÚ C 128 z 18. mája 2010, s. 3.

(3) Ako uvádza historik Niall Ferguson vo svojom článku o reforme výučby dejín na stredných školách v Spojenom kráľovstve, ktorý bol zverejnený 10. apríla 2010 vo Financial Times.

(4) Hospodárska prognóza Európskej komisie na jar 2010, European Economy č. 2, 2010.

(5) Dokument Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre obchod s názvom „Global Europe: EU Performance in the global economy“, dostupný na stránke http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141196.pdf (stránka navštívená 4. februára 2010).

(6) „Falling Flat: More Evidence that America is Experiencing a Jobless Recovery“, The Economist, dostupné na stránke http://www.economist.com/world/united-states/displaystory.cfm?story_id=15473802, (6. februára 2010).

(7) Napríklad aj v stanovisku EHSV na tému „Plán hospodárskej obnovy Európy“ (Ú. v. C 228 z 22.9.2009, s. 149) sa uvádza, že „aj vzhľadom na očakávaný demografický vývoj by sa preto v rámci inteligentnej reštrukturalizácie hospodárstva malo prejavovať úsilie neprepúšťať zamestnancov, ale pokúšať sa ich udržať v podniku a umožniť im získať ďalšiu kvalifikáciu, aby pri opätovnom posilnení trhu boli k dispozícii kvalifikovaní pracovníci. Podpora pre nezamestnaných by mala byť podmienená účasťou na programoch preškoľovania a zlepšovania úrovne kvalifikácie.“

(8) http://www.wto.org/english/news_e/sppl_e/sppl101_e.htm, „Lamy warns on protectionism“, správy WTO.

(9) Diskusia o pravidlách týkajúcich sa duševného vlastníctva síce nie je momentálne na programe, stojí však za zváženie.

(10) Skupina „Zamestnávatelia“ v rámci EHSV napríklad nedávno uviedla, že „výsledkom zvýšeného počtu súperiacich ťažísk medzi svetovými aktérmi sú veľmi zložité dvojstranné a viacstranné vzťahy, ktoré si vyžadujú opatrenia v oblasti znižovania emisií uhlíka, úspor energie a ochrany voľného trhu proti skrytému protekcionizmu“, dokument „A New Phase Ahead: Need for a Political and Economic Impetus“, s. 10. Brožúra je k dispozícii na stránke: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.group-1-statements&itemCode=9894.

(11) Z čisto logického hľadiska je však ťažké úplne zavrhnúť postoj Číny. Prečo by mala prijať daň z výroby tovarov, ktoré sa potom spotrebúvajú v rozvinutých krajinách, kde z ich spotreby nevyplýva žiadna daň spojená s emisiami CO2?

(12) Dobrým príkladom potrebnej inovácie je skupina členov Komisie, ktorú nedávno vytvoril predseda Komisie Barroso, aby sa zaoberali financovaním výskumu a vývoja, v rámci ktorých má mnoho rôznych generálnych riaditeľstiev Komisie svoje vlastné, ale možno vzájomne sa prekrývajúce a/alebo vzájomne sa podporujúce úlohy, rozpočty a úlohy.

(13) V skutočnosti sa už mnoho spoločností rozhodlo a tie, ktoré odišli z Európy, využívajú nízke clá pre mnoho výrobkov dovážaných do EÚ. Tento faktor vyvoláva otázku, či nie je potrebné takýto pomer medzi daňami a clami prehodnotiť.

(14) Írsko, ako jednu z najmenších, najotvorenejších a najviac od obchodu závislých krajín Európy, možno považovať za laboratórium, kde sa dajú pozorovať reakcie ako v mikrosvete, pretože írska vláda v cieľom podporiť obchodom stimulovanú obnovu podporuje investície do univerzitného a postgraduálneho vzdelávania, aby tak podnietila vedecký a technologický výskum, inováciu, celosvetovo konkurencieschopný výskumný systém na prenos znalostí zo škôl na trh, zvyšovanie konkurencieschopnosti podnikov, ktoré obchodujú z Írska na medzinárodnej úrovni, zníženie emisií CO2 o 20 %, pomoc rozvojovým krajinám, ktoré sa vyrovnávajú s dôsledkami klimatických zmien.