Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky /* KOM/2011/0628 v konečnom znení - 2011/0288 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V návrhu Komisie na viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie 2014 – 2020 (návrh VFR)[1] sa stanovuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia na základe toho predkladá súbor nariadení, v ktorých sa ustanovuje legislatívny rámec pre SPP v období 2014 – 2020, spolu s hodnotením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja tejto politiky. Súčasné návrhy reformy sa zakladajú na oznámení o SPP do roku 2020[2], v ktorom boli načrtnuté všeobecné politické možnosti s cieľom reagovať na budúce výzvy pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti a splniť ciele stanovené pre SPP, konkrétne 1) životaschopnú výrobu potravín; 2) udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy; a 3) vyvážený územný rozvoj. Koncepcia smerovania reformy v oznámení získala odvtedy všeobecnú podporu tak v medziinštitucionálnej rozprave[3], ako aj v konzultáciách zainteresovaných strán, ktoré sa konali v rámci posúdenia vplyvu. Spoločnou témou, ktorá sa objavila v priebehu tohto procesu, je potreba podporiť efektívnosť zdrojov v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva a vidieckych oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020, pričom štruktúra SPP sa bude naďalej zakladať na dvoch pilieroch, ktoré používajú doplnkové nástroje pri presadzovaní rovnakých cieľov. Pilier I sa vzťahuje na priame platby a trhové opatrenia zabezpečujúce podporu ročného základného príjmu poľnohospodárov v EÚ a podporu v prípade osobitného narušenia trhu. Pilier II sa vzťahuje na rozvoj vidieka, kde členské štáty navrhujú a spolufinancujú viacročné programy zastrešené spoločným rámcom[4]. Spoločná poľnohospodárska politika zvýšila prostredníctvom postupných reforiem trhovú orientáciu v oblasti poľnohospodárstva a zároveň podporila príjmy výrobcov, zlepšila začlenenie environmentálnych požiadaviek a posilnila podporu rozvoja vidieka v podobe integrovanej politiky pre rozvoj vidieckych oblastí v celej EÚ. Rovnaký reformný proces však priniesol požiadavky lepšieho rozdelenia podpory medzi členské štáty a v rámci nich, pričom vyzýva na vhodnejšie zacielenie opatrení zameraných na riešenie environmentálnych výziev a lepšie riešenie zvýšenej volatility trhov. V minulosti reformy reagovali najmä na vnútorné problémy, a to od obrovského prebytku až po krízu v oblasti bezpečnosti potravín. EÚ reformy dobre poslúžili na domácej aj medzinárodnej scéne. K väčšine dnešných výziev však prispievajú faktory mimo oblasti poľnohospodárstva, a preto by bola potrebná širšia politická reakcia. Očakáva sa, že sa aj naďalej bude vyvíjať tlak na poľnohospodársky príjem, keďže v dôsledku zvyšujúcich sa cien vstupov čelia poľnohospodári početnejším rizikám, spomaleniu rastu produktivity a obmedzeniu marže. Preto je potrebné udržať podporu príjmov a posilniť nástroje na lepšie riadenie rizík a reagovanie na krízové situácie. Silné poľnohospodárstvo je veľmi dôležité pre potravinársky priemysel EÚ a globálnu bezpečnosť potravín. Poľnohospodárske odvetvie a vidiecke oblasti sa zároveň vyzývajú, aby zintenzívnili svoje úsilie o dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti klímy a energetiky a realizáciu stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou stratégie Európa 2020. Bude potrebné podporiť poľnohospodárov, ktorí sú spolu s lesníkmi hlavnými správcami pozemkov, pri osvojovaní si a udržiavaní poľnohospodárskych systémov a postupov, ktoré sú osobitne vhodné na dosiahnutie environmentálnych a klimatických cieľov, pretože trhové ceny neodrážajú poskytovanie takýchto verejných statkov. Bude takisto nevyhnutné čo najlepšie využiť rôzny potenciál vidieckych oblastí a prispieť tak k inkluzívnemu rastu a súdržnosti. Budúca SPP preto nebude politikou, ktorá by sa zaoberala len malou, hoci dôležitou, časťou hospodárstva EÚ, ale tiež politikou so strategickým významom pre bezpečnosť potravín, životné prostredie a územnú vyváženosť. V tom spočíva európska pridaná hodnota skutočnej spoločnej politiky, ktorá najefektívnejšie využíva obmedzené rozpočtové zdroje pri zachovávaní udržateľného poľnohospodárstva v celej EÚ, pri riešení dôležitých cezhraničných otázok, ako je zmena klímy, a pri posilňovaní solidarity medzi členskými štátmi, pričom zároveň umožňuje pružnosť pri vykonávaní s cieľom uspokojiť miestne potreby. V rámci stanovenom v návrhu VFR sa uvádza, že SPP by si mala zachovať svoju dvojpilierovú štruktúru, v ktorej by sa objem rozpočtu pre každý pilier mal udržať na svojej úrovni v roku 2013 a malo by byť zrejmé zameranie na dosiahnutie výsledkov v oblasti kľúčových priorít EÚ. Prostredníctvom priamych platieb by sa mala podporovať udržateľná výroba, a to pridelením 30 % rozpočtových prostriedkov na povinné opatrenia, ktoré sú prínosom pre klímu a životné prostredie. Úrovne platieb by sa mali postupne priblížiť a platby veľkým príjemcom by sa mali ohraničiť progresívnym stropom. Otázka rozvoja vidieka by sa mala zaradiť do spoločného strategického rámca s ostatnými fondmi EÚ v rámci zdieľaného hospodárenia s prístupom, ktorý bude viac zameraný na výsledky, a mala by sa stať predmetom jasnejších a lepších predbežných podmienok. Nakoniec, pokiaľ ide o trhové opatrenia, financovanie SPP treba posilniť dvomi nástrojmi, ktoré nepatria do VFR: 1) núdzovými rezervnými prostriedkami určenými na reagovanie na krízové situácie; a 2) rozšírením rozsahu Európskeho fondu pre prispôsobenie sa globalizácii. Na základe toho sa hlavné prvky legislatívneho rámca pre SPP počas obdobia rokov 2014 – 2020 stanovujú v týchto nariadeniach: – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú pravidlá prideľovania priamych platieb poľnohospodárom v rámci režimov podpory patriacich do oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky (nariadenie o priamych platbách); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (nariadenie o rozvoji vidieka); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, správe a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (horizontálne nariadenie). – návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami; – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o uplatňovanie priamych platieb poľnohospodárom za rok 2013; – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom. Nariadenie o rozvoji vidieka sa zakladá na návrhu, ktorý predložila Komisia 6. októbra 2011 a v ktorom sa stanovujú spoločné pravidlá pre všetky fondy pôsobiace v rámci spoločného strategického rámca[5]. Následne sa predloží nariadenie o režime pre najodkázanejšie osoby. Finančné prostriedky pre tento režim sa v súčasnosti uvádzajú v inom okruhu VFR. Pripravujú sa okrem toho aj nové pravidlá uverejňovania informácií o príjemcoch zohľadňujúce výhrady, ktoré vyjadril Súdny dvor Európskej únie, s cieľom nájsť najvhodnejší spôsob, ako zosúladiť právo príjemcov na ochranu osobných údajov so zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Na základe hodnotenia súčasného politického rámca a analýzy budúcich výziev a potrieb sa v posúdení vplyvu hodnotí a porovnáva vplyv troch alternatívnych scenárov. Ide o výsledok dlhého postupu, ktorý sa začal v apríli 2010 a ktorý viedla medziútvarová skupina. Tá vypracovala rozsiahlu kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu a určila východisko v podobe strednodobých plánov pre poľnohospodárske trhy a príjmy do roku 2020 a vytvorila modely vplyvu rôznych politických scenárov na ekonomiku daného odvetvia. Tri scenáre, ktoré sa v posúdení vplyvu rozoberajú, sú: 1) scenár úprav, ktorý pokračuje so súčasným politickým rámcom a zároveň rieši jeho najdôležitejšie nedostatky, napríklad rozdeľovanie priamych platieb; 2) scenár integrácie, ktorý prináša veľké politické zmeny vo forme väčšieho zacielenia a ekologizácie priamych platieb a posilneného strategického zamerania politiky rozvoja vidieka za lepšej koordinácie s ostatnými politikami EÚ, ako aj rozšírenie právneho základu pre rozsiahlejšiu spoluprácu výrobcov; a 3) scenár opätovného zamerania, ktorý preorientováva politiku výlučne na životné prostredie a postupne odstraňuje priame platby, pričom sa vychádza z predpokladu, že výrobnú kapacitu možno udržať bez podpory a že sociálno-hospodárske potreby vidieckych oblastí možno riešiť prostredníctvom iných politík. V súvislosti s hospodárskou krízou a tlakom na verejné financie, na čo EÚ reagovala stratégiou Európa 2020 a návrhom VFR, každý z troch scenárov pripisuje rôznu dôležitosť každému z troch politických cieľov budúcej SPP, ktorá sa zameriava na dosiahnutie konkurencieschopnejšieho a udržateľnejšieho poľnohospodárstva v dynamických vidieckych oblastiach. V záujme lepšieho zosúladenia so stratégiou Európa 2020, najmä pokiaľ ide o efektívnosť zdrojov, bude čoraz dôležitejšie zlepšiť poľnohospodársku produktivitu prostredníctvom výskumu, prenosu vedomostí a podporovania spolupráce a inovácií (a to aj prostredníctvom európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť). Keďže poľnohospodárska politika EÚ už nepôsobí v politickom prostredí, ktoré by narúšalo trh, očakáva sa, že intenzívnejšia liberalizácia bude na odvetvie vyvíjať ďalší tlak, a to najmä v rámci rozvojového programu z Dauhy (DDA) alebo dohody o voľnom obchode so združením Mercosur. Tri politické scenáre sa vypracovali so zreteľom na priority vyjadrené počas konzultácie, ktorá sa uskutočnila v súvislosti s posúdením vplyvu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili príspevky v dňoch 23. 11. 2010 až 25. 1. 2011 a 12. 1. 2011 sa uskutočnila schôdza poradného výboru. Tu sú zhrnuté hlavné body:[6] Zainteresované strany sa vo veľkej miere zhodli, že je potrebná silná SPP založená na dvojpilierovej štruktúre s cieľom riešiť výzvy v oblastiach bezpečnosti potravín, trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja. Väčšina respondentov sa domnieva, že SPP by mala zohrávať určitú úlohu pri stabilizácii trhov a cien. Zainteresované strany zastávajú odlišné názory, pokiaľ ide o zameranie podpory (najmä prerozdelenie priamej pomoci a obmedzenie platieb). Dosiahla sa dohoda, že obidva piliere môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zintenzívňovaní úsilia v oblasti klímy a zvyšovaní dosahovania výsledkov v oblasti životného prostredia v prospech spoločnosti EÚ. Mnoho poľnohospodárov je presvedčených, že k tomu dochádza už dnes, široká verejnosť však tvrdí, že platby v rámci piliera I sa dajú využívať efektívnejšie. Respondenti chcú, aby boli všetky časti EÚ vrátane znevýhodnených oblastí súčasťou budúceho rastu a rozvoja. Mnoho respondentov zdôraznilo integráciu SPP s ostatnými politikami, napríklad v oblasti životného prostredia, zdravia, obchodu, rozvoja. Inovácia, rozvoj konkurencieschopných podnikov a poskytovanie verejných statkov občanom EÚ sa považujú za spôsoby, ako zosúladiť SPP so stratégiou Európa 2020. Posúdenie vplyvu takto porovnalo tri alternatívne politické scenáre: Scenár opätovného zamerania by zrýchlil štrukturálne úpravy v poľnohospodárskom odvetví, čím by sa výroba presunula do nákladovo najefektívnejších oblastí a najziskovejších odvetví. Okrem toho, že by to značne zvýšilo objem finančných prostriedkov pre oblasť životného prostredia, pre obmedzený rozsah trhových opatrení by sa zároveň odvetvie vystavilo väčšiemu riziku. Navyše by to prinieslo podstatné sociálne a environmentálne náklady, keďže menej konkurencieschopné oblasti by čelili značným stratám príjmu a zhoršeniu stavu životného prostredia, pretože politika by prišla o vplyv priamych platieb spojený s požiadavkami krížového plnenia. Na druhej strane škály by scenár úprav najlepšie umožnil kontinuitu politiky s obmedzenými, ale hmatateľnými zlepšeniami v oblasti poľnohospodárskej konkurencieschopnosti aj výsledkov v oblasti životného prostredia. Existujú však vážne pochybnosti o tom, či by tento scenár mohol primerane riešiť dôležité budúce výzvy v oblasti klímy a životného prostredia, ktoré takisto podporujú dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva. Scenár integrácie prináša nové prvky v podobe väčšieho zacielenia a ekologizácie priamych platieb. Z analýzy vyplýva, že ekologizácia je možná za rozumné náklady, ktoré by poľnohospodárom vznikli, hoci určitej administratívnej záťaži sa vyhnúť nedá. Podobne je možný nový stimul v rámci rozvoja vidieka pod podmienkou, že členské štáty a regióny efektívne využijú nové možnosti a že spoločný strategický rámec s ostatnými fondmi EÚ neodstránia synergie s pilierom I ani neoslabia osobitné silné stránky rozvoja vidieka. Po dosiahnutí správnej rovnováhy by tento scenár najlepšie riešil dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. Na základe toho sa v posúdení vplyvu dospieva k názoru, že scenár integrácie je najvyváženejší pri progresívnom zosúlaďovaní SPP so strategickými cieľmi EÚ a túto vyváženosť možno pozorovať aj pri vykonávaní rôznych prvkov legislatívnych návrhov. Bude tiež nevyhnutné vyvinúť hodnotiaci rámec na meranie výkonnosti SPP prostredníctvom spoločného súboru ukazovateľov súvisiacich s cieľmi politiky. Zjednodušenie je dôležitým prvkom procesu a malo by sa rôznymi spôsobmi posilniť, napríklad prostredníctvom presadzovania krížového plnenia a trhových nástrojov alebo navrhnutia režimu pre drobných poľnohospodárov. Ekologizácia priamych platieb by okrem toho mala byť navrhnutá tak, aby minimalizovala administratívnu záťaž vrátane nákladov na kontroly. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Navrhuje sa zachovať súčasnú dvojpilierovú štruktúru SPP s ročnými povinnými opatreniami všeobecného vykonávania v pilieri I, ktoré dopĺňajú dobrovoľné opatrenia lepšie prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam v rámci viacročného programového prístupu v pilieri II. Cieľom novej formy priamych platieb je však lepšie využívať súčinnosť s pilierom II, ktorý je na druhej strane súčasťou spoločného strategického rámca s cieľom dosiahnuť lepšiu koordináciu s ostatnými fondmi v rámci zdieľaného hospodárenia EÚ. Na základe toho dochádza tiež k zachovaniu súčasnej štruktúry štyroch základných právnych nástrojov, hoci sa rozšíril rozsah pôsobnosti nariadenia o financovaní v záujme spojenia spoločných ustanovení do takzvaného horizontálneho nariadenia. Návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity. SPP je skutočne spoločnou politikou: je to oblasť, v ktorej sa EÚ a členské štáty navzájom delia o právomoci a ktorá sa spravuje na úrovni EÚ s cieľom zachovať udržateľné a rozmanité poľnohospodárstvo v celej EÚ, riešiť dôležité cezhraničné otázky, ako je zmena klímy, a posilniť solidaritu medzi členskými štátmi. S ohľadom na dôležitosť budúcich výziev v oblasti bezpečnosti potravín, životného prostredia a územnej vyváženosti zostáva SPP aj naďalej strategicky dôležitá, keďže má zabezpečiť najúčinnejšiu reakciu na politické výzvy a najefektívnejšie použitie rozpočtových prostriedkov. Navrhuje sa okrem toho zachovať súčasnú štruktúru nástrojov rozdelených do dvoch pilierov, v rámci ktorej majú členské štáty väčší priestor na prispôsobenie riešení svojim miestnym osobitostiam, a súčasne spolufinancovanie piliera II. Nové európske partnerstvo v oblasti inovácií a súbor nástrojov na riadenie rizika sa takisto nachádzajú v pilieri II. Politika bude zároveň vo väčšej miere v súlade so stratégiou Európa 2020 (vrátane spoločného rámca s ostatnými fondmi EÚ) a zaviedlo by sa niekoľko prvkov zlepšenia a zjednodušenia. Nakoniec, z analýzy uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu jasne vyplýva, aké by boli náklady v prípade neprijatia žiadných opatrení, pokiaľ ide o negatívne hospodárske, environmentálne a sociálne dôsledky. Horizontálne nariadenie obsahuje príslušné pravidlá pre všetky nástroje, ako sú ustanovenia o krížovom plnení, kontrolách a pokutách. Nariadenie preto teraz ustanovuje pravidla v oblasti financovania, systému poradenstva pre poľnohospodárov, systémov riadenia a kontroly, krížového plnenia a vyrovnania účtov. Jeho zámerom je upraviť pravidlá financovania vychádzajúc zo súčasných skúseností, zefektívniť a zdokonaliť krížové plnenie a posilniť systém poradenstva pre poľnohospodárov. Najmä v súvislosti s krížovým plnením sa súčasné pravidlá zrevidovali v záujme zjednodušenia, podpory rozmeru zmeny klímy v rámci SPEP a zabezpečenia súladu s ustanoveniami v oblasti ekologizácie a s príslušnými environmentálnymi opatreniami v rámci oblasti rozvoja vidieka. Nariadenie poskytuje základ pre rámec spoločného monitorovania a hodnotenia s cieľom merania výkonnosti SPP počas budúceho obdobia. Toto nariadenie zahŕňa rozličné prvky zjednodušenia. Predovšetkým preskupuje všetky pravidlá krížového plnenia do jediného legislatívneho aktu, čím zlepšuje ich zrozumiteľnosť. Ďalej predpokladá znižovanie počtu platobných agentúr a posilňuje úlohu koordinačného orgánu. Vďaka tomu sa systém sprehľadní a bude menšou záťažou tak pre vnútroštátne správne orgány, ako aj pre oddelenia Komisie. Na úrovni členských štátov bude potrebných menej akreditácií a vyhlásení o vierohodnosti a bude možné znížiť počet auditov zo strany Komisie. V oboch pilieroch SPP sa čo možno najviac zosúladia pravidlá o hospodárení a kontrole, aby sa dospelo k právnej jasnosti a k harmonizovaným postupom. V nariadení sa stanovuje právomoc Komisie umožniť zníženie počtu kontrol na mieste, ktoré vykonávajú členské štáty, s riadne fungujúcimi systémami kontroly a nízkou mierou chýb. Mohla by sa tak znížiť administratívna záťaž pre poľnohospodárov i vnútroštátne administratívy. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu VFR sa stanovuje, že značná časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej vyčleňovať na poľnohospodárstvo, ktoré predstavuje oblasť spoločnej politiky strategického významu. Pri súčasných cenách sa preto navrhuje, aby sa SPP v období 2014 – 2020 zamerala na svoje základné činnosti, pričom pilieru I by sa pridelila suma 317,2 miliardy EUR a pilieru II suma 101,2 miliardy EUR. Finančné prostriedky piliera I a piliera II dopĺňajú dodatočné prostriedky vo výške 17,1 miliardy EUR, ktoré pozostávajú zo sumy 5,1 miliardy EUR určenej na výskum a inovácie, sumy 2,5 miliardy EUR na bezpečnosť potravín a sumy 2,8 miliardy EUR na potravinovú podporu pre najodkázanejšie osoby uvedenú v iných okruhoch VFR, ako aj zo sumy 3,9 miliardy EUR v rámci novej rezervy pre prípad krízy v poľnohospodárskom odvetví a sumy maximálne 2,8 miliardy EUR v Európskom fonde pre prispôsobenie sa globalizácii mimo VFR. Z toho vyplýva, že celkový rozpočet na obdobie 2014 – 2020 dosahuje výšku 435,6 miliardy EUR. Pokiaľ ide o rozdelenie podpory medzi členské štáty, navrhuje sa, aby sa v prípade všetkých členských štátov, ktorých priame platby nepresahujú 90 % priemeru EÚ, tretina tohto rozdielu vyrovnala. Na tomto základe sa vypočítavajú vnútroštátne stropy uvedené v nariadení o priamych platbách. Rozdelenie podpory rozvoja vidieka sa zakladá na objektívnych kritériách súvisiacich s politickými cieľmi zohľadňujúcimi súčasné rozdelenie. Menej rozvinuté regióny by rovnako ako v súčasnosti mali mať naďalej prospech z vyššej miery spolufinancovania, ktorá sa bude vzťahovať aj na opatrenia v niektorých oblastiach, ako je prenos poznatkov, skupiny výrobcov, spolupráca a program Leader. Zaviedla sa určitá pružnosť pre prevody medzi piliermi (až do výšky 5 % priamych platieb): z piliera I do piliera II s cieľom umožniť členským štátom posilniť svoju politiku rozvoja vidieka a z piliera II do piliera I pre tie členské štáty, kde úroveň priamych platieb zostáva pod 90 % priemeru EÚ. Podrobné informácie o finančnom vplyve návrhov reforiem SPP sa uvádzajú vo finančnom výkaze priloženom k týmto návrhom. 2011/0288 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie[7], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V oznámení Komisie európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „SPP do roku 2020: Zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území[10] stanovuje potenciálne výzvy, ciele a smerovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) po roku 2013. Na základe diskusie o uvedenom oznámení by sa SPP mala zreformovať s účinnosťou od 1. januára 2014. Táto reforma by sa mala týkať všetkých hlavných nástrojov SPP vrátane nariadenia Rady (EÚ) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[11], zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady [KOM(2010)…(zosúladenie s Lisabonskou zmluvou)][12]. Zo skúseností z vykonávania uvedeného nariadenia vyplýva, že niektoré prvky mechanizmu financovania a monitorovania je potrebné upraviť. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti tejto reformy je vhodné zrušiť nariadenie (EÚ) č. 1290/2005 a nahradiť ho novým znením. Táto reforma by takisto mala, pokiaľ je to možné, harmonizovať, zefektívniť a zjednodušiť ustanovenia. (2) Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na jeho prepojenie s inými nástrojmi spoločnej poľnohospodárskej politiky a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii, možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie prostredníctvom viacročnej záruky financovania Úniou a sústredením sa na jeho priority, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 ods. 4 tejto zmluvy, uvedené nariadenie nepresahuje rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (3) S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu, pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a koordinačných orgánov, obsah poľnohospodárskeho poradenského systému, opatrenia, ktoré sa majú financovať z rozpočtu Únie v rámci verejnej intervencie a zhodnotenie operácií v súvislosti s verejnou intervenciou, zníženie a pozastavenie preplácania členským štátom, vyrovnanie medzi výdavkami a príjmami v rámci fondov, vracanie dlhovaných súm, sankcie uplatňované voči príjemcom v prípade nesúladu s podmienkami oprávnenosti so zreteľom na pravidlá týkajúce sa zábezpek, fungovania integrovaných systémov správy a kontroly, opatrenia vylúčené z kontroly transakcií, pokuty uplatňované v rámci krížového plnenia, pravidlá o zachovávaní trvalých trávnych porastov, pravidlá týkajúce sa určujúcej skutočnosti a výmenný kurz, ktorý sa má uplatňovať v členských štátoch, ktoré nepoužívajú euro, a so zreteľom na obsah spoločného hodnotiaceho rámca opatrení prijatých v rámci SPP. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (4) SPP zahŕňa sériu opatrení vrátane opatrení na rozvoj vidieka. Dôležité je zabezpečiť ich financovanie s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov SPP. Vzhľadom na to, že tieto opatrenia majú niektoré spoločné prvky, ale z viacerých hľadísk sa líšia, je potrebné situovať ich financovanie v rovnakom súbore ustanovení umožňujúcom v prípade potreby rozdielne postupy. Nariadením (ES) č. 1290/2005 boli vytvorené dva európske poľnohospodárske fondy, konkrétne Európsky poľnohospodársky záručný fond (ďalej len „EPZF“) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“). Tieto dva fondy by sa mali zachovať. (5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [FR]/xxx z […] o finančných pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie[13], a ustanovenia prijaté v súlade s ním by sa mali uplatniť na opatrenia ustanovené v tomto nariadení. Nariadenie obsahuje najmä ustanovenia týkajúce sa zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi na základe zásad riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti a nediskriminácie, ako aj ustanovenia o fungovaní akreditovaných orgánov, rozpočtové zásady, ustanovenia, ktoré by sa mali dodržiavať v rámci tohto nariadenia. (6) Z rozpočtu Únie by sa prostredníctvom oboch týchto fondov mali financovať výdavky na SPP vrátane výdavkov na rozvoj vidieka, či už priamo, alebo v kontexte spoločného hospodárenia s členskými štátmi. Je potrebné určiť opatrenia, ktoré možno financovať z uvedených fondov. (7) Je potrebné vypracovať ustanovenia, ktoré sa týkajú akreditácie platobných agentúr členskými štátmi, zavedenia postupov umožňujúcich získať potrebné vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti a certifikácie systémov riadenia a kontroly, ako aj overenia ročných účtovných závierok nezávislými orgánmi. Okrem toho, aby bola zaistená transparentnosť vnútroštátnych kontrol, najmä pokiaľ ide o postupy schvaľovania, potvrdzovania a vykonávania platieb, znížila sa záťaž v oblasti administratívy a auditu v prípade útvarov Komisie, ako aj členských štátov, kde je akreditácia jednotlivých platobných agentúr nutná, by sa mal počet úradov a orgánov, na ktoré sa tieto povinnosti delegujú, obmedziť so zreteľom na ústavné usporiadanie každého členského štátu. (8) Ak členský štát akredituje viac ako jednu platobnú agentúru, je dôležité, aby určil iba jeden koordinačný orgán poverený zabezpečením jednotnosti v správe fondov, nadviazaním spojenia medzi Komisiou a jednotlivými akreditovanými platobnými agentúrami a dohľadom nad tým, aby informácie o operáciách jednotlivých platobných agentúr, ktoré požaduje Komisia, boli rýchlo k dispozícii. Koordinačný orgán by mal niesť zodpovednosť aj za prijatie nápravných opatrení a priebežne informovať Komisiu o ďalších krokoch a mal by zabezpečiť jednotné uplatňovanie spoločných pravidiel a noriem. (9) Iba platobné agentúry akreditované členskými štátmi poskytujú primerané ubezpečenie, že sa potrebné kontroly vykonali pred udelením pomoci Únie príjemcom. Je preto potrebné stanoviť, že iba výdavky realizované akreditovanými platobnými agentúrami môžu byť uhradené z rozpočtu Únie. (10) S cieľom pomôcť príjemcom s väčšou informovanosťou o vzťahu medzi poľnohospodárskymi postupmi a riadením poľnohospodárskych podnikov na jednej strane, a normami týkajúcimi sa životného prostredia, zmeny klímy, dobrého stavu poľnohospodárstva v krajine, bezpečnosti potravín, verejného zdravia, zdravia zvierat, rastlín a dobrých životných podmienok zvierat na strane druhej je nevyhnutné, aby členské štáty vytvorili komplexný poľnohospodársky poradenský systém, ktorý bude príjemcom ponúkať poradenstvo. Týmto poľnohospodárskym poradenským systémom by nijakým spôsobom nemala byť dotknutá povinnosť a zodpovednosť príjemcov dodržiavať uvedené normy. Členské štáty by mali zabezpečiť aj zreteľné rozlišovanie medzi poradenstvom a kontrolami. (11) Poľnohospodársky poradenský systém by mal zahŕňať minimálne požiadavky a normy, ktoré tvoria rozsah krížového plnenia. Tento systém by mal zahŕňať aj rešpektovanie požiadaviek týkajúcich sa poľnohospodárskych postupov, ktoré sú prínosom pre klímu a životné prostredie, pre priame platby, ako aj starostlivosť o poľnohospodársku oblasť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. DP/xxx z xxx, ktorým sa stanovujú pravidlá pre priame platby poľnohospodárom v rámci podporných režimov na úrovni spoločnej poľnohospodárskej politiky[14]. Tento systém by sa mal v konečnom dôsledku vzťahovať na určité prvky týkajúce sa zmiernenia zmeny klímy a prispôsobenia sa jej, biodiverzity, ochrany vodných zdrojov, oznamovania ochorení zvierat a rastlín, inovácie, ako aj trvalo udržateľného rozvoja hospodárskej činnosti malých poľnohospodárskych podnikov. (12) Vstup do poľnohospodárskeho poradenského systému by mal byť pre príjemcov dobrovoľný. Všetci príjemcovia, dokonca aj ak nepoberajú pomoc v rámci SPP, by mali mať možnosť využívať tento systém. Členské štáty môžu pritom určiť prioritné kritériá. Vzhľadom na povahu tohto systému je vhodné, aby sa s informáciami získanými v rámci poradenskej činnosti zaobchádzalo ako s dôvernými informáciami, okrem prípadu vážneho porušenia právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov. S cieľom zabezpečiť účinnosť systému by poradcovia mali byť primerane kvalifikovaní a pravidelne školení. (13) Je dôležité, aby finančné zdroje potrebné na pokrytie výdavkov realizovaných akreditovanými platobnými agentúrami v rámci EPZF, boli sprístupnené Komisiou členským štátom vo forme úhrad na základe zaúčtovania výdavkov realizovaných týmito agentúrami. Počas čakania na úhrady vo forme mesačných platieb je potrebné, aby členské štáty mobilizovali finančné prostriedky v súlade s potrebami ich akreditovaných platobných agentúr. Personálne a administratívne náklady, ktoré vznikli členským štátom a príjemcom zapojeným do vykonávania SPP, predstavujú ich vlastné náklady. (14) Vďaka využitiu agro-meteorologického systému a získavaniu a zlepšovaniu satelitných snímok by Komisia mala k dispozícii spôsob riadenia poľnohospodárskych trhov a zjednodušenia sledovania poľnohospodárskych výdavkov. (15) V rámci dodržiavania rozpočtovej disciplíny je potrebné stanoviť ročný strop výdavkov financovaných z EPZF so zreteľom na maximálne sumy stanovené pre tento fond v kontexte viacročného finančného rámca ustanoveného v nariadení Rady (EÚ) č. xxx/xxx z […], ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[15] [VFR]. (16) Rozpočtová disciplína zároveň ukladá, aby sa ročný strop výdavkov financovaných EPZF dodržiaval za každých okolností a vo všetkých fázach rozpočtového postupu a plnenia rozpočtu. Na tento účel je potrebné, aby sa vnútroštátny strop priamych platieb na členský štát ustanovený v nariadení (EÚ) č. xxx/xxx[DP] považoval za finančný strop pre tieto priame platby pre daný členský štát a aby úhrady týchto platieb nepresiahli stanovený strop. Rozpočtová disciplína navyše ukladá, aby všetky akty navrhnuté Komisiou alebo prijaté zákonodarným orgánom alebo Komisiou v rámci SPP a financované EPZF boli v súlade s ročným stropom výdavkov financovaných týmto fondom. (17) S cieľom zabezpečiť, aby sumy určené na financovanie SPP boli v súlade s ročnými stropmi, by sa mal zachovať finančný mechanizmus uvedený v nariadení Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003[16], pričom výška priamej podpory by mala byť upravená. Taktiež je potrebné oprávniť Komisiu na stanovenie úprav, ak ich neurčí Rada do 30. júna kalendárneho roka, na ktorý sa úpravy vzťahujú. (18) Opatrenia prijaté na určenie finančnej účasti fondov EPZF a EPFRV, týkajúce sa výpočtu finančných stropov, neovplyvňujú právomoci rozpočtového orgánu určeného zmluvou. Tieto opatrenia by preto mali vychádzať z referenčných súm stanovených v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z […] medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení[17] a nariadením (EÚ) č. xxx/xxx [MFF]. (19) Rozpočtová disciplína zahŕňa taktiež stálu analýzu strednodobej rozpočtovej situácie. Pri predložení návrhu rozpočtu na daný rok by preto Komisia mala predložiť svoje prognózy a analýzy Európskemu parlamentu a Rade a aby v prípade potreby navrhla zákonodarnému orgánu vhodné opatrenia. Navyše je potrebné, aby Komisia stále plne využívala svoju riadiacu právomoc s cieľom zaručiť dodržiavanie ročného stropu a aby v prípade potreby navrhla Európskemu parlamentu a Rade alebo Rade vhodné opatrenia na ozdravenie rozpočtovej situácie. Ak na konci rozpočtového obdobia žiadosti o úhradu predložené členskými štátmi neumožňujú dodržať ročný strop, je potrebné, aby Komisia mohla prijať opatrenia zaručujúce provizórne prerozdelenie použiteľného rozpočtu medzi členské štáty úmerne k ich nevybaveným žiadostiam o úhradu, ako aj dodržiavanie stropu stanoveného na príslušný rok. Je potrebné vykonávať platby za príslušný rok v nasledujúcom rozpočtovom období a definitívne určiť celkovú výšku financovania Úniou pre jednotlivé členské štáty, ako aj kompenzáciu medzi členskými štátmi s cieľom dodržať stanovenú sumu. (20) V čase vykonávania rozpočtu je potrebné, aby Komisia zaviedla mesačný systém včasného varovania a monitorovania výdavkov v poľnohospodárstve s cieľom čo najrýchlejšie reagovať v prípade možného prekročenia ročného stropu prijatím vhodných opatrení v rámci riadiacich právomocí, ktoré sú jej udelené, a ak by mali byť tieto opatrenia nedostatočné, navrhnúť iné opatrenia. Je potrebné, aby Komisia pravidelne predkladala Európskemu parlamentu a Rade správu porovnávajúcu vývoj výdavkov realizovaných do dňa správy s predpokladanými výdavkami, ako aj odhad predpokladaných výdavkov na zvyšok rozpočtového obdobia. (21) Je dôležité, aby výmenný kurz používaný Komisiou pri vypracúvaní rozpočtových dokumentov odrážal posledné dostupné informácie pri zohľadnení časového posunu, ktorý nastane medzi vypracovaním dokumentov a ich predložením Komisiou. (22) Nariadenie (EÚ) č. CR/xxx Európskeho parlamentu a Rady z […], ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo, na ktoré sa vzťahuje spoločný strategický rámec a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006[18], obsahuje pravidlá týkajúce sa finančnej podpory z fondov, na ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie vrátane EPFRV. Spomenuté ustanovenia obsahujú aj niektoré pravidlá o oprávnenosti výdavkov, o finančnom hospodárení, ako aj o systémoch riadenia a kontroly. Pokiaľ ide o finančné hospodárenie EPFDV, na účely právnej jasnosti a súdržnosti medzi poľnohospodárskymi fondmi, mal by sa uviesť odkaz na príslušné ustanovenia o rozpočtových záväzkoch, termíny platieb a zrušenie nariadenia (EÚ) č. CR/xxx. (23) Programy na rozvoj vidieka sú financované z rozpočtu Únie prostredníctvom vyhradených prostriedkov v ročných splátkach. S cieľom umožniť členským štátom disponovať plánovanými fondmi Únie od začatia programov na rozvoj vidieka je potrebné dať im ich k dispozícii. V dôsledku toho je nevyhnutné zavedenie zálohových platieb, ktorých cieľom je zabezpečiť stály tok prostriedkov umožňujúci vykonávať vhodným spôsobom platby prijímateľom a stanovenie hraníc takéhoto opatrenia. (24) Okrem zálohových platieb je potrebné rozlišovať platby Komisie akreditovaným platobným agentúram. Mali by sa stanoviť priebežné platby a vyplatenie zostatku, a určiť podmienky ich prevodu. Pravidlo automatického zrušenia záväzku by malo prispieť k urýchleniu využívania programov a k riadnemu finančnému hospodáreniu. (25) Je dôležité vyplatiť pomoc Únie prijímateľom načas, aby ju mohli efektívne použiť. Nedodržiavanie platobných lehôt členskými štátmi stanovených v právnych predpisoch Únie môže príjemcom spôsobiť vážne problémy a ohroziť ročný rozpočet Únie. Z financovania Úniou by mali byť preto vylúčené výdavky realizované bez dodržiavania platobných lehôt. S cieľom rešpektovať zásadu proporcionality je potrebné, aby Komisia mohla stanoviť ustanovenia určujúce výnimky z tohto všeobecného pravidla. Táto zásada, ktorá je zakotvená v nariadení (ES) č. 1290/2005, by sa mala dodržiavať a uplatňovať na fond EPZF aj fond EPFRV. V prípade, že členské štáty zaplatia neskoro, mali by na svoje vlastné náklady zvýšiť základnú sumu o úrok s cieľom kompenzovať príjemcov. Takéto ustanovenie by mohlo byť podnetom pre členské štáty, aby väčšmi dodržiavali platobné lehoty, a mohlo by poskytnúť väčšiu istotu príjemcom, že dostanú včas finančné prostriedky alebo aspoň náhradu v prípade oneskorenej platby. (26) Nariadenie (ES) č. 1290/2005 stanovuje zníženie a pozastavenie mesačných alebo priebežných platieb v rámci fondov EPZF a EPFRV. Aj napriek pomerne širokému zneniu týchto ustanovení je potrebné poznamenať, že v praxi sa tieto ustanovenia uplatňujú predovšetkým na zníženie platieb za nedodržanie platobných lehôt, stropov a podobných „problémov pri zúčtovaní“, ktoré možno jednoducho nájsť vo vyhláseniach o výdavkoch. Tieto ustanovenia umožňujú aj znížiť a pozastaviť platby v prípade závažných a pretrvávajúcich nedostatkov vo vnútroštátnych kontrolných systémoch vrátane prevažne reštriktívnych základných podmienok a zabezpečiť využívanie osobitného, dvojfázového postupu. Rozpočtový orgán opakovanie žiadal Komisiu, aby pozastavila platby pre tie členské štáty, ktoré nedodržiavajú stanovené požiadavky. V tejto súvislosti je potrebné objasniť systém stanovený nariadením (ES) č. 1290/2005 a zlúčiť pravidlá týkajúce sa zníženia a pozastavenia pre fondy EPZF a EPFRV do jedného článku. Systém zníženia v prípade „problémov pri zúčtovaní“ by sa mal zachovať s jasnejším znením v súlade s existujúcou správnou praxou. Možnosť zníženia alebo pozastavenia platieb v prípade významných a pretrvávajúcich nedostatkov vo vnútroštátnych kontrolných systémoch by sa mala rozšíriť o prípady nedbanlivosti pri spätnom vymáhaní neoprávnených platieb pri zachovaní dvojfázového postupu pri takomto znížení alebo pozastavení. (27) Právne predpisy v poľnohospodárskom odvetví vyžadujú, aby členské štáty zasielali informácie o počte vykonaných kontrol a ich výsledkoch v stanovených lehotách. Tieto kontrolné štatistiky sa používajú na určenie miery chýb na úrovni členských štátov a všeobecnejšie na účely kontroly riadenia fondov EPZF a EPFRV. Pre Komisiu sú dôležitým zdrojom uistenia o správnom hospodárení s finančnými prostriedkami a sú základným prvkom každoročného vyhlásenia o vierohodnosti. Vzhľadom na zásadnú povahu týchto štatistických informácií a s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali svoje povinnosti včasného zasielania, je nutné, aby sa stanovil odstrašujúci prostriedok proti neskorému zasielaniu potrebných údajov, a to spôsobom zodpovedajúcim rozsahu nedostatočných údajov. Je preto potrebné zaviesť tieto ustanovenia, pričom Komisia môže pozastaviť časť mesačných alebo priebežných platieb, pre ktoré neboli včas poskytnuté príslušné štatistické údaje. (28) S cieľom umožniť opätovné použitie fondov EPZF a EPFRV je potrebné stanoviť pravidlá pre prideľovanie konkrétnych súm. Zoznam uvedený v nariadení (ES) č. 1290/2005 by sa mal doplniť o sumy oneskorených platieb a o schvaľovanie účtovných závierok, pokiaľ ide o výdavky v rámci EPZF. Aj nariadenie Rady (EHS) č. 352/78 z 20. februára 1978 o pripisovaní zábezpek, kaucií a záruk, ktoré sa poskytli v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a následne prepadli[19] stanovuje pravidlá o určení súm pochádzajúcich z prepadnutých zábezpek. Tieto ustanovenia by sa mali harmonizovať a zlúčiť s platnými ustanoveniami o pripísaných príjmoch. Nariadenie (EHS) č. 352/78 by sa preto malo zrušiť. (29) Nariadenie Rady (ES) č. 814/2000 zo 17. apríla 2000 o informačných opatreniach týkajúcich sa spoločnej poľnohospodárskej politiky[20] a jeho vykonávacie predpisy definujú informačné opatrenia v oblasti SPP, ktoré môžu byť financované podľa bodu c) článku 5 nariadenia (ES) č. 1290/2005. Nariadenie (ES) č. 814/2000 obsahuje zoznam spomenutých opatrení a ich ciele a určuje pravidlá ich financovania a vykonávania príslušných projektov. Od prijatia tohto nariadenia boli v nariadení (EÚ) č. xxx/xxx [finančné nariadenie] prijaté pravidlá týkajúce sa grantov a verejného obstarávania. Tieto pravidlá by sa mali vzťahovať aj na informačné opatrenia v rámci SPP. Z dôvodu zjednodušenia a súdržnosti by sa nariadenie (ES) č. 814/2000 malo zrušiť, pričom by sa mali zachovať osobitné ustanovenia týkajúce sa cieľov a typov opatrení, ktoré sa majú financovať. Tieto opatrenia by zároveň mali zohľadniť, že treba zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a efektívnejšiu synergiu komunikačných činností z iniciatívy Komisie a zaručiť, aby sa účinne komunikovalo o politických prioritách Únie. Mali by preto zahrnúť aj príslušné informačné opatrenia v oblasti SPP v rámci komunikácie prostredníctvom orgánov, ako sa uvádza v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Plánuje sa vypracovať dokument Rozpočet stratégie Európa 2020 – časť II: Prehľad politických oblastí[21]. (30) Financovanie opatrení a činností požadovaných v rámci SPP sa sčasti zabezpečí v rámci spoločného riadenia. S cieľom zabezpečiť dodržiavanie správneho finančného hospodárenia s fondmi Únie by Komisia mala vykonávať činnosti určené na kontrolu hospodárenia s fondmi orgánmi členských štátov poverených vykonávať platby. Je potrebné určiť charakter kontrol, ktoré má vykonávať Komisia, a stanoviť podmienky umožňujúce Komisii prijať zodpovednosť vo veci vykonávania rozpočtu, ako aj ujasniť povinnosti v oblasti spolupráce, ktoré pripadajú členským štátom. (31) S cieľom umožniť Komisii splniť svoju povinnosť kontrolovať v členských štátoch existenciu a správne fungovanie systémov riadenia a kontroly výdavkov Únie bez ohľadu na kontroly vykonávané členskými štátmi sú potrebné ustanovenia o kontrole osobami poverenými Komisiou, ako aj ich možnosť požiadať členské štáty o pomoc. (32) Je potrebné čo najviac využívať informačné technológie pri vypracúvaní informácií, ktoré sa majú zasielať Komisii. Pri kontrolách je dôležité, aby Komisia mala úplný a okamžitý prístup k údajom súvisiacim s výdavkami, tak na papieri, ako aj v elektronických súboroch. (33) S cieľom nadviazať finančný vzťah medzi akreditovanými platobnými agentúrami a rozpočtom Únie je potrebné, aby Komisia vykonávala ročné zúčtovanie týchto platobných agentúr. Rozhodnutie o zúčtovaní sa má týkať úplnosti, správnosti a pravdivosti účtov, ale nie súladu výdavkov s právnymi predpismi Únie. (34) Je dôležité, aby Komisia poverená správnym uplatňovaním právnych predpisov Únie v súlade s článkom 17 Zmluvy o Európskej únii rozhodovala o tom, či sú výdavky uskutočnené členskými štátmi v súlade s právnymi predpismi Únie. Je dôležité dať členským štátom možnosť zdôvodniť svoje rozhodnutia o platbách a dospieť k zmiereniu v prípade nezhody medzi nimi a Komisiou. S cieľom poskytnúť členským štátom právnu a finančnú istotu, pokiaľ ide o výdavky uskutočnené v minulosti, je potrebné stanoviť maximálne obdobie, počas ktorého môže Komisia rozhodnúť o finančných dôsledkoch pri nedodržiavaní. Čo sa týka EPFRV, postup o súlade v súvislosti so schvaľovaním účtov by mal byť v súlade s ustanoveniami o finančných úpravách zo strany Komisie podľa nariadenia (EÚ) č. CR/xxx časti 2. (35) V prípade spätného získavania súm vyplatených EPZF by sa tieto sumy mali vrátiť fondu, pokiaľ nie sú v súlade s právnymi predpismi Únie a keď na ne neexistuje nijaké oprávnenie. Je potrebné vytvoriť systém finančnej zodpovednosti, pokiaľ boli spôsobené nezrovnalosti a daná suma sa vymáhaním nezískala v plnej výške. Na tento účel je potrebné ustanoviť postup umožňujúci Komisii chrániť záujmy rozpočtu Únie rozhodnutím odpočítať z účtu daného členského štátu časť súm, ktoré sa stratili z dôvodu nezrovnalostí a ktoré sa nevymohli v primeranej lehote. Pravidlá by sa mali uplatňovať v prípade všetkých súm, ktoré sa neuhradili do nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. V určitých prípadoch nedbanlivosti členského štátu by malo byť odôvodnené odpočítať danému členskému štátu plnú sumu. Rovnaké pravidlá by sa mali vzťahovať aj na EPFRV vzhľadom na skutočnosť, že je potrebné, aby sumy získané vymáhaním alebo zrušené v dôsledku nezrovnalostí zostali k dispozícii na schválené programy na rozvoj vidieka dotknutého členského štátu vzhľadom na to, že boli pridelené tomuto štátu. Zároveň by sa mali určiť ustanovenia o oznamovacej povinnosti. (36) Postupy vymáhania uplatňované členskými štátmi môžu mať za následok oneskorenie vymoženia týchto súm o niekoľko rokov, bez akejkoľvek istoty, že k nemu skutočne dôjde. Náklady na tieto postupy môžu byť neúmerné vzhľadom na vymožené alebo vymožiteľné sumy. V dôsledku toho je potrebné v niektorých prípadoch umožniť členským štátom zastaviť postupy vymáhania. (37) Na ochranu finančných záujmov rozpočtu Únie je potrebné, aby členské štáty prijali opatrenia s cieľom ubezpečiť sa o tom, že operácie financované fondmi EPZF a EPFRV sa skutočne vykonali a správne realizovali. Tiež je potrebné, aby členské štáty predchádzali všetkým nezrovnalostiam alebo nesúladu zo strany prijímateľov, zistili ich a účinne riešili. Malo by sa preto uplatňovať nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[22]. (38) Ustanovenia týkajúce sa všeobecných zásad kontroly, odňatia, zníženia alebo vylúčenia platieb a uloženia sankcií sa nachádzajú v rôznych nariadeniach o poľnohospodárskom odvetví. Tieto pravidlá by sa mali zoskupiť v rovnakom právnom rámci na horizontálnej úrovni. Mali by zahŕňať povinnosti členských štátov, pokiaľ ide o administratívne kontroly a kontroly na mieste, pravidlá týkajúce sa odňatia, zníženia a vylúčenia pomoci. Mali by sa stanoviť aj pravidlá týkajúce sa kontroly povinností, ktoré nie sú nevyhnutné spojené s platbou pomoci. (39) Rôzne ustanovenia právnych predpisov v poľnohospodárskom odvetví vyžadujú zloženie zábezpeky na zaistenie zaplatenia dlhovanej sumy v prípade, že táto povinnosť nebude splnená. Pre všetky tieto ustanovenia by sa malo uplatňovať jednotné horizontálne pravidlo, aby sa posilnil rámec pre záruky. (40) Členské štáty by mali prevádzkovať integrovaný administratívny a kontrolný systém pre niektoré platby stanovené v nariadení (EÚ) č. xxx/xxx [DP] a v nariadení (EÚ) Európskeho parlamentu a Rady č. RD/xxx z Xxx o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[23]. S cieľom zlepšiť účinnosť a monitorovanie podpory Únie by členské štáty mali byť oprávnené využívať tento integrovaný systém aj pre ostatné režimy podpory Únie. (41) Mali by sa zachovať hlavné prvky integrovaného systému, a najmä ustanovenia týkajúce sa počítačovej databázy, systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, žiadostí poľnohospodárov o podporu alebo pomoc a systém identifikácie a evidencie platobných nárokov. (42) Príslušné vnútroštátne orgány by mali príjemcom poskytovať platby v rámci režimov podpory Únie kryté integrovaným systémom v plnej výške, s výhradou akýchkoľvek znížení stanovených v tomto nariadení, a v stanovených lehotách. Na zabezpečenie väčšej pružnosti v spravovaní priamych platieb by sa členským štátom malo umožniť vyplácať platby kryté integrovaným systémom v dvoch splátkach za rok. (43) Kontrola obchodnej dokumentácie podnikov, ktoré prijímajú alebo vykonávajú platby, môže byť veľmi účinným prostriedkom dohľadu nad operáciami tvoriacimi súčasť systému financovania EPZF. Ustanovenia o kontrole obchodnej dokumentácie sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 485/2008 z 26. mája 2008 o kontrole opatrení tvoriacich súčasť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu[24], vykonávaných členskými štátmi. Táto kontrola dopĺňa ostatné kontroly vykonávané členskými štátmi. Týmto nariadením navyše nie sú dotknuté vnútroštátne predpisy týkajúce sa kontroly, ktoré sú širšie ako jeho ustanovenia. (44) Podľa nariadenia (ES) č. 485/2008 musia členské štáty prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov rozpočtu Únie, a najmä na kontrolu skutočnej realizácie a súladu operácií financovaných z EPZF. V záujme zrozumiteľnosti a prehľadnosti by sa do toho istého zákona mali zahrnúť príslušné ustanovenia. Nariadenie (ES) č. 485/2008 by sa teda malo zrušiť. (45) Dokumenty, na základe ktorých sa uskutočňuje príslušná kontrola, by mali byť určené tak, aby bola umožnená úplná kontrola. Podniky, ktoré majú byť kontrolované, by sa mali zvoliť na základe povahy operácií vykonávaných v rámci ich zodpovednosti a rozloženia podnikov podľa odvetvia prijímajúcich alebo vykonávajúcich platby podľa ich finančného významu v systéme financovania EPZF. (46) Je nutné vymedziť právomoci úradníkov, ktorí sú poverení vykonávaním kontrol, ako aj povinnosť podnikov sprístupniť im na určité obdobie obchodnú dokumentáciu a poskytovať im informácie, ktoré si vyžiadajú. Tiež by sa malo určiť ustanovenie, podľa ktorého môže byť obchodná dokumentácia v niektorých prípadoch zabavená. (47) So zreteľom na medzinárodné zloženie obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami a vyhliadkou na fungovanie vnútorného trhu je nevyhnutné organizovať spoluprácu medzi členskými štátmi. Je rovnako nevyhnutné vytvoriť na úrovni Únie centralizovaný dokumentačný systém, ktorý sa zameriava na podniky prijímajúce alebo vykonávajúce platby založené v tretích krajinách. (48) Keďže prijímanie programov kontroly prislúcha členským štátom, je nutné, aby tieto programy sledovala Komisia, aby mohla prevziať koordinačnú a dohliadajúcu funkciu a zabezpečiť, že tieto programy budú prijaté na základe vhodných kritérií a zaručiť, že kontrola sa bude zameriavať na odvetvia alebo podniky s vysokou mierou rizika podvodu. (49) Je nevyhnutné, aby mal každý členský štát osobitný útvar poverený monitorovaním kontroly obchodnej dokumentácie podľa tohto nariadenia alebo poverený koordináciou tejto kontroly. Tieto osobitné útvary by mali byť nezávislé od útvarov vykonávajúcich kontrolu pred platbou. Na informácie získané v priebehu kontrol by sa malo vzťahovať služobné tajomstvo. (50) Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001[25], ktoré bolo nahradené nariadením (ES) č. 73/2009, stanovuje zásadu, že úplné platby niektorých podpôr príjemcom v rámci SPP by mali byť spojené s dodržiavaním pravidiel týkajúcich sa hospodárenia s pôdou, poľnohospodárskej výroby a poľnohospodárskej činnosti. Táto zásada sa následne odráža v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) [26] a v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) [27]. V rámci tohto tzv. systému krížového plnenia musia členské štáty stanoviť pokuty v podobe zníženia podpory získanej v rámci SPP alebo vylúčenia z prideľovania podpory úplne alebo čiastočne. (51) Systém krížového plnenia zahŕňa v SPP základné normy pre životné prostredie, zmenu klímy, dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy, verejné zdravie, zdravie zvierat, rastlín a dobré životné podmienky zvierat. Cieľom tohto záujmu je prispieť k rozvoju udržateľného poľnohospodárstva prostredníctvom lepšej informovanosti príjemcov o potrebe dodržiavania týchto základných noriem. Jeho cieľom je tiež prispieť k tomu, aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti, a to prostredníctvom lepšieho súladu tejto politiky s politikou v oblasti životného prostredia, verejného zdravia, zdravia zvierat, rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. (52) Systém krížového plnenia predstavuje neoddeliteľnú súčasť SPP, a preto by sa mal zachovať. Jeho pôsobnosť, ktorá spočíva v samostatných zoznamoch povinných požiadaviek na hospodárenie a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy, by sa mala zefektívniť tak, aby sa zabezpečila jeho konzistentnosť a aby sa viac zviditeľnil. Na tieto účely by sa mali požiadavky a normy sformulovať do jedného zoznamu a zoskupiť podľa oblastí a otázok. Zo skúseností zároveň vyplynulo, že mnoho požiadaviek v rámci krížového plnenia sa dostatočne netýka poľnohospodárskej činnosti alebo plochy podniku alebo sa týka skôr vnútroštátnych orgánov ako príjemcov. Je preto vhodné upraviť rámec pôsobnosti krížového plnenia. V rokoch 2014 a 2015 by sa okrem toho malo ustanoviť zachovávanie trvalých trávnych porastov. (53) Členské štáty musia plne zaviesť povinné požiadavky na hospodárenie s cieľom zabezpečiť funkčnosť na úrovni poľnohospodárskeho podniku a potrebné rovné zaobchádzanie s poľnohospodármi. (54) Ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[28], budú funkčné v rámci krížového plnenia iba vtedy, keď všetky členské štáty ich v plnej miere implementujú, a najmä stanovia jasné záväzky pre poľnohospodárov. V súlade so smernicou sa požiadavky uplatnia na úrovni poľnohospodárskeho podniku najneskôr do 1. januára 2013. (55) Ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov[29], budú funkčné v rámci krížového plnenia iba vtedy, keď ich všetky členské štáty v plnej miere implementujú, a najmä stanovia jasné záväzky pre poľnohospodárov. Podľa smernice sa budú požiadavky na úrovni poľnohospodárskeho podniku postupne uplatňovať podľa časového plánu, a najmä podľa všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom, najneskôr do 1. januára 2014. (56) Podľa článku 22 smernice 2000/60/ES sa smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami[30] zruší 23. decembra 2013. V záujme zachovania pravidiel o ochrane podzemných vôd je vhodné dovtedy, kým sa smernica 2000/60/ES začlení do krížového plnenia, prispôsobiť rozsah krížového plnenia a vymedziť pojem štandardu dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok a zahrnúť pritom požiadavky článkov 4 a 5 smernice 80/68/EHS. (57) Systém krížového plnenia zahŕňa určité administratívne obmedzenia pre príjemcov aj štátne správy, pretože je potrebné zabezpečiť evidenciu, vykonávať kontroly a v prípade potreby uplatňovať pokuty. Tieto pokuty by mali byť primerané, objektívne a odstupňované. Tieto pokuty by nemali mať vplyv na ostatné pokuty stanovené na základe iných ustanovení Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov. V záujme konzistentnosti je vhodné zlúčiť príslušné ustanovenia Únie do jednotného právneho nástroja. V prípade poľnohospodárov, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov uvedenom v hlave V nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx[DP], možno úsilie vynaložené v rámci systému krížového plnenia považovať za prevyšovanie prínosu variantu udržania poľnohospodárov tomto systéme. Z dôvodu zjednodušenia by preto títo poľnohospodári mali byť vyňatí z krížového plnenia, najmä zo systému kontroly a z rizika pokút vyplývajúcich z krížového plnenia. Táto výnimka by sa však nemala vzťahovať na povinnosť dodržiavať platné ustanovenia odvetvových právnych predpisov a možnosti kontroly a uloženia sankcií podľa týchto právnych predpisov. (58) Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa vytvoril rámec noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy, v rámci ktorého musia členské štáty prijať vnútroštátne normy so zreteľom na osobitné charakteristiky dotknutých oblastí vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov (využitia pôdy, striedania plodín, poľnohospodárskych postupov) a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Cieľom týchto noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy je prispieť k prevencii erózie pôdy, k udržaniu pôdnej organickej hmoty a štruktúry pôdy, zabezpečiť minimálnu úroveň údržby, zabrániť narušeniu biotopov a chrániť a regulovať vodné zdroje. Širší rozsah systému krížového plnenia stanovený v tomto nariadení by mal preto zahŕňať rámec pre členské štáty na prijatie vnútroštátnych noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu. Rámec Únie by mal zahŕňať aj pravidlá pre lepšie zaobchádzanie s vodou, pôdou, zásobami uhlia, biodiverzitou a krajinou, ako aj minimálnu úroveň údržby pôdy. (59) Príjemcovia by si mali byť vedomí toho, čo musia dodržiavať, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa krížového plnenia. Na tento účel by členské štáty mali všetky požiadavky a normy, ktoré sú súčasťou týchto pravidiel, oznámiť vyčerpávajúcim, zrozumiteľným a vysvetľujúcim spôsobom, a ak je to možné, aj elektronickou cestou. (60) Na účinné uplatňovanie krížového plnenia je potrebné na úrovni príjemcov overiť, že všetky záväzky boli dodržané. Keď sa členský štát rozhodne využiť možnosť neuplatňovať zníženie platieb alebo vylúčenie zo zoznamu príjemcov v prípadoch, keď ide o sumu nižšiu ako 100 EUR, príslušný kontrolný orgán by mal v nasledujúcom roku na vzorke príjemcov overiť, či boli zistené nedodržania požiadaviek napravené. (61) S cieľom zabezpečiť harmonickú spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v oblasti financovania výdavkov SPP, a predovšetkým s cieľom umožniť Komisii monitorovať finančné hospodárenie členských štátov a vykonať zúčtovanie voči akreditovaným platobným agentúram je potrebné, aby členské štáty oznámili určité informácie Komisii alebo aby ich na tento účel zachovali. (62) Na vypracovanie informácií, ktoré je potrebné odovzdať Komisii, a na to, aby Komisia mala úplný a okamžitý prístup k údajom súvisiacim s výdavkami v papierovej, ako aj v elektronickej forme, by sa mali stanoviť podmienky predkladania údajov, ich prenosu a spôsobu odovzdávania, ako aj uplatniteľné lehoty. (63) Vzhľadom na to, že osobné údaje alebo obchodné tajomstvá môžu byť oznamované v rámci uplatňovania vnútroštátnych kontrolných systémov a overenia súladu, je potrebné, aby členské štáty a Komisia zabezpečili dôvernosť informácií získaných v tomto kontexte. (64) Na účely zabezpečenia správneho finančného hospodárenia s rozpočtom Únie pri rešpektovaní zásady spravodlivosti na úrovni členských štátov, ako aj príjemcov by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa používania eura. (65) Výmenný kurz eura vo vzťahu k národnej mene sa v priebehu obdobia, počas ktorého sa vykonáva operácia, môže meniť. Kurz uplatniteľný na príslušné sumy by sa mal preto stanoviť s prihliadnutím na skutočnosť, prostredníctvom ktorej sa dosiahol hospodársky cieľ tejto operácie. Uplatňovaný výmenný kurz by mal predstavovať kurz zo dňa, keď tento prípad nastal. Je potrebné špecifikovať túto určujúcu skutočnosť alebo upustiť od jej uplatnenia pri konštatovaní určitých kritérií, a najmä rýchlosti, s ktorou sa prenášajú pohyby meny. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 2799/98 z 15. decembra 1998, ktoré stanovuje poľnohospodárske menové dojednania pre euro[31], a dopĺňajú podobné ustanovenia nariadenia (ES) č. 1290/2005. V záujme jasnosti a racionality by sa mali príslušné ustanovenia integrovať do toho istého aktu. Nariadenie (ES) č. 2799/98 by sa teda malo zrušiť. (66) Osobitné pravidlá by mali byť stanovené na riešenie výnimočných menových situácií, ku ktorým dochádza buď v Únii, alebo na svetovom trhu a ktoré si vyžadujú neodkladné kroky na zabezpečenie toho, aby dohody stanovené v rámci SPP efektívne fungovali. (67) Členské štáty, ktoré neprijali euro, by mali mať možnosť platby výdavkov vyplývajúcich z právnych predpisov SPP prednostne v eurách ako v národnej mene. Mali by sa prijať osobitné pravidlá na zabezpečenie toho, aby táto možnosť neviedla k neoprávnenej výhode pre strany, ktoré uskutočňujú alebo prijímajú platbu. (68) Každé opatrenie v rámci SPP by malo byť predmetom monitorovania a hodnotenia s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a preukázať jeho prínosy. V tejto súvislosti by Komisia mala určiť zoznam ukazovateľov a posúdiť vplyv SPP vo vzťahu k politickým cieľom. Komisia by mala vytvoriť rámec pre spoločné monitorovanie a hodnotenie a okrem iného zabezpečiť včasnú dostupnosť relevantných údajov vrátane informácií od členských štátov. Mala by pritom zohľadňovať potreby týkajúce sa údajov a synergie medzi prípadnými zdrojmi údajov. Okrem iného oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. V dokumente Rozpočet stratégie Európa 2020 – časť II sa uvádza, že výdavky súvisiace s oblasťou klímy by sa mali v celkovom rozpočte Únie zvýšiť minimálne o 20 % prostredníctvom príspevku z rozličných politík. Komisia by preto mala byť pripravená ohodnotiť vplyv podpory poskytovanej Úniou v rámci SPP k splneniu cieľov v oblasti klímy. (69) Právne predpisy Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takých údajov[32], najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[33] sú uplatniteľné. (70) Vo svojom rozsudku v spojených veciach C-92/09 a 93/09[34] Súdny dvor Európskej únie vyhlásil, že príslušné ustanovenia nariadenia (ES) č. 1290/2005 o povinnosti členských štátov zverejňovať informácie o fyzických osobách, ktoré sú príjemcami pomoci z európskych poľnohospodárskych fondov, sú neplatné. Vzhľadom na to, že ochrana vlastných osobných údajov je v záujme fyzických osôb a so zreteľom na zosúladenie rôznych cieľov, ktoré podliehajú povinnosti uverejňovať informácie o príjemcoch finančných prostriedkov, ako sa uvádza v nariadení Komisie (ES) č. 259/2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 v súvislosti s uverejňovaním informácií o prijímateľoch pomoci zo zdrojov Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) [35], bolo toto nariadenie zmenené a doplnené tak, aby sa výslovne stanovilo, že táto povinnosť sa nevzťahuje na fyzické osoby. Prijatiu nových pravidiel Európskym parlamentom a Radou so zreteľom na výhrady, ktoré vyjadril Súdny dvor, by mala predchádzať dôkladná analýza a hodnotenie s cieľom nájsť najvhodnejší spôsob, ako zosúladiť právo na ochranu osobných údajov príjemcov s potrebou transparentnosti. Až do vykonania tejto analýzy a hodnotenia by sa mali zachovať súčasné ustanovenia o uverejňovaní informácií o príjemcoch prostriedkov z európskych poľnohospodárskych fondov. (71) S cieľom zaistiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[36]. (72) Pri prijímaní niektorých vykonávacích aktov by sa mal uplatňovať konzultačný postup. So zreteľom na vykonávacie akty týkajúce sa výpočtu sumy Komisiou tento konzultačný postup Komisii umožňuje plne prevziať zodpovednosť za riadenie rozpočtu a zamerať sa na zvýšenie účinnosti, predvídateľnosti a rýchlosti pri zohľadnení lehôt a rozpočtového postupu. Tento konzultačný postup so zreteľom na vykonávacie akty v rámci platby členským štátom a realizácie účtovej závierky umožňuje Komisii prevziať plnú zodpovednosť za riadenie rozpočtu a overovanie ročnej účtovnej závierky národných platobných agentúr so zreteľom na prijatie takýchto účtovných závierok alebo v prípade výdavkov, ktoré neboli vynaložené v súlade s pravidlami Únie, vylúčiť takéto výdavky z financovania Únie. Pri prijímaní vykonávacích aktov by sa mal v iných prípadoch uplatňovať konzultačný postup. (73) Komisia by mala byť ďalej oprávnená vykonávať určité administratívne alebo riadiace úlohy, najmä úlohy, ktoré sa týkajú stanovenia čistého zostatku dostupného pre výdavky EPZF. To those empowerments Regulation (EU) No 182/2011 should not apply. (74) Prechod z ustanovení nariadení zrušených týmto nariadením na ustanovenia uvedené v tomto nariadení by mohol viesť k praktickým a špecifickým ťažkostiam. S cieľom riešiť tieto prípadné ťažkosti je potrebné umožniť Komisii prijať potrebné a riadne odôvodnené opatrenia. (75) Keďže plánovacie obdobie pre programy rozvoja vidieka, ktoré sa financujú na základe tohto nariadenia, začína 1. januára 2014, toto nariadenie nadobudne účinnosť od tohto dátumu. Niektoré ustanovenia týkajúce sa najmä finančného hospodárenia s fondmi by sa mali začať uplatňovať od skoršieho dátumu, ktorý zodpovedá začiatku rozpočtového roka. PRIJALI TOTO NARIADENIE: OBSAH DÔVODOVÁ SPRÁVA............................................................................................................. 2 1........... KONTEXT NÁVRHU.................................................................................................. 2 2........... VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU 4 3........... PRÁVNE PRVKY NÁVRHU....................................................................................... 6 4........... VPLYV NA ROZPOČET............................................................................................. 8 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky........................................................................................................... 9 HLAVA I ROZSAH A VYMEDZENIE POJMOV.................................................................... 26 HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O POĽNOHOSPODÁRSKYCH FONDOCH... 27 Kapitola I Poľnohospodárske fondy............................................................................................ 27 Kapitola II Platobné agentúry a ostatné orgány............................................................................ 29 HLAVA III POĽNOHOSPODÁRSKY PORADENSKÝ SYSTÉM......................................... 32 HLAVA IV FINANČNÉ HOSPODÁRENIE S FONDMI........................................................ 34 Kapitola I EPZF......................................................................................................................... 34 Oddiel 1 Financovanie výdavkov................................................................................................. 34 Oddiel 2 Rozpočtová disciplína................................................................................................... 36 Kapitola II EPFRV..................................................................................................................... 39 Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia pre EPFRV.............................................................................. 39 Oddiel 2 Financovanie programov na rozvoj vidieka.................................................................... 40 Oddiel 3 Finančný príspevok k programom rozvoja vidieka......................................................... 40 Oddiel 4 Financovanie ocenenia inovačnej miestnej spolupráce.................................................... 43 Kapitola III Spoločné ustanovenia............................................................................................... 44 Kapitola IV Schvaľovanie účtov.................................................................................................. 49 Oddiel I Všeobecné ustanovenia................................................................................................. 49 Oddiel II Schvaľovanie účtov...................................................................................................... 51 Oddiel III Nezrovnalosti.............................................................................................................. 53 HLAVA V KONTROLNÉ SYSTÉMY A POKUTY................................................................ 55 Kapitola I Všeobecné pravidlá.................................................................................................... 55 Kapitola II Integrovaný správny a kontrolný systém..................................................................... 60 Kapitola III Kontrola transakcií................................................................................................... 65 Kapitola IV Ostatné ustanovenia o kontrolách............................................................................. 71 HLAVA VI KRÍŽOVÉ PLNENIE............................................................................................. 73 Kapitola I Rozsah pôsobnosti...................................................................................................... 73 Kapitola II Systém kontroly a pokuty v súvislosti s krížovým plnením........................................... 75 HLAVA VII SPOLOČNÉ USTANOVENIA............................................................................ 79 Kapitola I Komunikácia.............................................................................................................. 79 Kapitola II Používanie eura......................................................................................................... 81 KAPITOLA III Podávanie správ a hodnotenie............................................................................ 83 HLAVA VIII ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA......................................................................... 85 PRÍLOHA I............................................................................................................................... 87 PRÍLOHA II.............................................................................................................................. 90 PRÍLOHA III............................................................................................................................. 93 LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ.................................................................................. 98 HLAVA I ROZSAH A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Rozsah pôsobnosti Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa: a) financovania výdavkov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky vrátane výdavkov na rozvoj vidieka; b) poľnohospodárskeho poradenského systému; c) zavedenia systémov riadenia a kontroly členskými štátmi; d) systému krížového plnenia; e) overenie súladu. Článok 2 Pojmy používané v nariadení 1. Vymedzenia pojmov „poľnohospodár“, „poľnohospodárska činnosť“, „poľnohospodárska oblasť“, „podnik“ ustanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) xxx/xxx[DP] sa uplatňujú na účely tohto nariadenia, ak sa v tomto nariadení neustanovuje inak. Pojem „priama platba“ ustanovený v článku 1 nariadenia (EÚ) xxx/xxx[DP] sa uplatňuje na účely tohto nariadenia. 2. Pojmy vyššia moc a mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tomto nariadení používajú v súvislosti s nariadením (EÚ) xxx/xxx[DP] a nariadením (EÚ) xxx/xxx[o jednotnej spoločnej organizácii trhov] a nariadenie (EÚ) xxx/xxx[RD] sa môžu uznať najmä v týchto prípadoch: a) úmrtie príjemcu; b) dlhodobá pracovná neschopnosť príjemcu; c) vážna prírodná katastrofa, ktorá vážne postihla podnik; d) náhodné zničenie budov podniku vyhradených pre hospodárske zvieratá; e) epizootické ochorenie, ktoré postihlo všetky hospodárske zvieratá príjemcu alebo časť z nich; f) Vyvlastnenie väčšej časti podniku, ak sa to nedalo predpokladať v deň podania žiadosti. HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O POĽNOHOSPODÁRSKYCH FONDOCH Kapitola I Poľnohospodárske fondy Článok 3 Fondy financovania poľnohospodárskych výdavkov 1. S cieľom dosiahnuť ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky stanovené zmluvou sa financovanie rôznych opatrení tejto politiky vrátane opatrení na rozvoj vidieka zabezpečuje prostredníctvom: a) Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, ďalej len „EPZF“; b) Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, ďalej len „EPFRV“. 2. Fondy EPZF a EPFRV sú súčasťou všeobecného rozpočtu Európskej únie. Článok 4 Výdavky EPZF 1. EPZF sa vykonáva v rámci zdieľaného hospodárenia medzi členskými štátmi a Úniou a financuje tieto výdavky realizované v súlade s právnymi predpismi Únie: a) opatrenia zamerané na reguláciu alebo podporu poľnohospodárskych trhov; b) priame platby poľnohospodárom v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky; c) finančný príspevok Únie na informačné a propagačné akcie v prospech poľnohospodárskych produktov na vnútornom trhu Únie a v tretích krajinách, ktoré vykonávajú členské štáty na základe iných programov, ako sú uvedené v článku 5, a schválených Komisiou; d) finančný príspevok Únie na program podpory konzumácie ovocia v školách a na opatrenia súvisiace s ochoreniami zvierat a stratou dôvery spotrebiteľov uvedené v článkoch 21 a 155 nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx [jednotná spoločná organizácia trhov]. 2. EPZF financuje priamym spôsobom a v súlade s právom Únie tieto výdavky: a) podporu poľnohospodárskych produktov, vykonávanú priamo Komisiou alebo prostredníctvom medzinárodných organizácií; b) opatrenia prijaté v súlade s právnymi predpismi Únie, určené na zachovanie, charakterizáciu, zber a používanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve; c) zavedenie a údržbu poľnohospodárskych účtovných informačných systémov; d) systémy poľnohospodárskeho prieskumu vrátane prieskumov o štruktúre poľnohospodárskych prevádzok. Článok 5 Výdavky EPFRV EPFRV sa vykonáva v rámci zdieľaného hospodárenia medzi členskými štátmi a Úniou a financuje finančné príspevky Únie na programy rozvoja vidieka vykonávané v súlade s právnymi predpismi Únie v oblasti podpory rozvoja vidieka, ako aj financovanie výdavkov na ocenenie inovačnej miestnej spolupráce podľa kapitoly IV hlavy III nariadenia (EÚ) č. RD/xxx. Článok 6 Ďalšie výdavky vrátane technickej pomoci Fondy EPZF a EPFRV môžu financovať priamym spôsobom z podnetu Komisie a/alebo v jej mene prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu, hodnotenie, audit a kontroly potrebné na vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky. Uvedené opatrenia zahŕňajú najmä: (a) opatrenia potrebné na analýzu, riadenie, monitorovanie, výmenu informácií a vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj opatrenia týkajúce sa zavedenia systémov kontroly a technickej a administratívnej pomoci; (b) získavanie satelitných snímok potrebných na vykonávanie kontrol v súlade s článkom 21 Komisiou; (c) opatrenia prijaté Komisiou prostredníctvom techník diaľkového prieskumu používaných na monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov v súlade s článkom 22; (d) opatrenia potrebné na udržanie a vývoj metód a technických prostriedkov na informovanie, prepojenie, monitorovanie a kontrolu finančného hospodárenia s fondmi používanými na financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky; (e) poskytovanie informácií o spoločnej poľnohospodárskej politike v súlade s článkom 47; (f) štúdie o spoločnej poľnohospodárskej politike a hodnotenie opatrení financovaných fondmi EPZF a EPFRV vrátane vylepšenia metód hodnotenia a výmeny informácií o praxi v tejto oblasti; (g) v prípade potreby zriadenie výkonných agentúr v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003[37] konajúcich v súlade so spoločnou poľnohospodárskou politikou; (h) opatrenia týkajúce sa šírenia informácií, zvyšovania informovanosti, podpory spolupráce a výmeny skúseností na úrovni Únie, realizované v rámci rozvoja vidieka vrátane prepojenia zainteresovaných strán; (i) opatrenia potrebné na návrh, registráciu a ochranu loga v rámci politík kvality Únie a na ochranu súvisiacich práv duševného vlastníctva, ako aj na rozvoj potrebných informačných technológií. Kapitola II Platobné agentúry a ostatné orgány Článok 7 Akreditácia a odobratie akreditácie platobným agentúram a koordinačným orgánom 1. Platobné agentúry sú účelové útvary alebo orgány členských štátov zodpovedné za riadenie a kontrolu výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 a v článku 5. S výnimkou platieb môže byť výkon týchto úloh delegovaný. 2. Členské štáty akreditujú ako platobné agentúry útvary alebo orgány spĺňajúce kritériá pre akreditáciu, ktoré Komisia ustanoví podľa článku 8 písm. a). Každý členský štát so zreteľom na svoje ústavné predpisy obmedzí počet svojich akreditovaných platobných agentúr na jednu agentúru na jeden členský štát alebo v prípade potreby na región. Ak sa však platobné agentúry zriadia na regionálnej úrovni, členské štáty okrem toho akreditujú platobnú agentúru na celoštátnej úrovni pre režimy pomoci, ktoré musia byť na základe svojej povahy riadené na celoštátnej úrovni. 3. Do [1. februára] roka nasledujúceho po príslušnom rozpočtovom roku osoba splnomocnená akreditovanou platobnou agentúrou vypracuje: a) ročnú účtovnú závierku pre výdavky uskutočnené pri plnení úloh zverených akreditovaným platobným agentúram spolu s informáciami potrebnými na ich zúčtovanie v súlade s článkom 53; b) vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti týkajúce sa úplnosti, presnosti a vecnej správnosti účtovnej závierky, riadneho fungovania systémov vnútornej kontroly, ako aj zákonnosti a správnosti príslušných operácií a dodržiavania zásady riadneho finančného hospodárenia; c) zhrnutie výsledkov všetkých dostupných auditov a uskutočnených kontrol vrátane analýzy systémových alebo opakujúcich sa chýb, ako aj prijatých alebo plánovaných opravných opatrení. 4. Keď je akreditovaná viac ako jedna platobná agentúra, členský štát určí orgán, ďalej len „koordinačný orgán“, ktorý poverí týmito úlohami: a) zhromažďovať informácie, ktoré sa majú sprístupniť Komisii, a zasielať jej tieto informácie; b) vypracovať súhrnnú správu poskytujúcu prehľad o všetkých vyhláseniach hospodárskeho subjektu o vierohodnosti uvedených v bode b) odseku 3 na vnútroštátnej úrovni a audítorských stanovísk k nim podľa článku 9; c) zabezpečiť prijatie nápravných opatrení, pokiaľ ide o akékoľvek nedostatky spoločnej povahy a priebežne informovať Komisiu o ďalších krokoch; d) podporovať a zabezpečiť harmonizované uplatňovanie pravidiel Únie. Koordinačný orgán podlieha osobitnej akreditácii členskými štátmi týkajúcej sa spracovania finančných informácií uvedených v písmene a) prvého pododseku. 5. Ak akreditovaná platobná agentúra nesplní alebo nespĺňa jedno alebo viacero akreditačných kritérií uvedených v odseku 2, členský štát jej odoberie akreditáciu, pokiaľ platobná agentúra nevykoná potrebné zmeny v lehote stanovenej v závislosti od závažnosti problému. 6. Platobné agentúry riadia a zabezpečujú kontrolu operácií spojených s verejnou intervenciou, za ktoré sú zodpovedné, a v tejto oblasti nesú celkovú zodpovednosť. Článok 8 Právomoci Komisie 1. Na to, aby sa zabezpečilo správne fungovanie systému stanoveného v článku 7, je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 111, pokiaľ ide o: a) minimálne podmienky akreditácie platobných agentúr týkajúce sa vnútorného prostredia, činností kontroly, informácií a oznamovania a monitorovania, ako aj pravidlá týkajúce sa postupu udeľovania a odoberania akreditácie; b) pravidlá týkajúce sa dohľadu a postupu preskúmania akreditácie platobných agentúr; c) minimálne podmienky akreditácie koordinačných orgánov, ako aj pravidlá týkajúce sa postupu udeľovania a odoberania akreditácie. 2 Komisia stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov pravidlá týkajúce sa: a) povinností platobných agentúr, pokiaľ ide o verejnú intervenciu, ako aj obsah ich riadiacich a kontrolných právomocí. b) fungovania koordinačného orgánu a oznamovania informácií Komisii podľa článku 7 ods. 4. Vykonávacie akty ustanovené v prvom pododseku sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 112 ods. 3. Článok 9 Certifikačné orgány 1. Certifikačný orgán je verejný alebo súkromný audítorský orgán určený členským štátom, ktorý poskytuje stanoviská k vyhláseniu hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti týkajúce sa úplnosti, presnosti a vecnej správnosti účtovnej závierky platobnej agentúry, k správnemu fungovaniu jej vnútorného kontrolného systému, ako aj k zákonnosti a správnosti príslušných transakcií a dodržiavaniu zásady riadneho finančného hospodárenia. Funguje nezávisle od dotknutej platobnej agentúry aj orgánu, ktorý túto agentúru akreditoval. 2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví pravidlá týkajúce sa postavenia certifikačných orgánov, osobitných úloh vrátane kontrol, ktoré majú vykonávať, ako aj osvedčení a správ spolu so sprievodnou dokumentáciou, ktoré majú tieto orgány vypracovať. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 112 ods. 3. Článok 10 Prijateľnosť platieb realizovaných platobnými agentúrami Výdavky uvedené v článku 4 ods. 1 a v článku 5 môžu byť predmetom financovania Úniou, iba ak ich realizujú akreditované platobné agentúry. Článok 11 Plné platby prijímateľom Pokiaľ v právnych predpisoch Únie nie je výslovne stanovené inak, platby súvisiace s financovaním poskytovaným podľa tohto nariadenia sa vyplácajú príjemcom v plnej výške. HLAVA III POĽNOHOSPODÁRSKY PORADENSKÝ SYSTÉM Článok 12 Zásady a rozsah 1. Členské štáty zriadia pre príjemcov poradenský systém o obhospodarovaní pôdy a riadení poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „poľnohospodársky poradenský systém“), ktorý spravuje jeden alebo viac určených orgánov. Tieto orgány môžu mať verejný alebo súkromný charakter. 2. Poľnohospodársky poradenský systém zahŕňa minimálne: a) povinné požiadavky týkajúce sa riadenia a noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy stanovené v hlave VI kapitole I; b) poľnohospodárske postupy, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie v súlade s hlavou III kapitolou 2 nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx [DP] a zachovanie poľnohospodárskej plochy, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 písm. c) nariadenia (EU) No xxx/xxx [DP]; c) požiadavky alebo akcie týkajúce sa zmiernenia vplyvu zmeny klímy a prispôsobenia sa jej, biodiverzity, ochrany vodných zdrojov, oznamovania ochorení zvierat a rastlín a inovácie aspoň v minimálnej miere, ako je stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu; d) trvalo udržateľný rozvoj hospodárskej činnosti malých poľnohospodárskych podnikov, v súlade s jeho definovaním členskými štátmi, prinajmenšom poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa zúčastňujú v režime malých poľnohospodárov, ktorý sa uvádza v hlave V nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx[DP]. 3. Poľnohospodársky poradenský systém môže zahŕňať najmä: a) trvalo udržateľný rozvoj hospodárskej činnosti podnikov okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. d); b) minimálne požiadavky stanovené vnútroštátnymi právnymi predpismi, ako je uvedené v článku 29 ods. 3 a článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx [RD]. Článok 13 Špecifické požiadavky týkajúce sa poľnohospodárskeho poradenského systému 1. Členské štáty zabezpečia, aby poradcovia v rámci poľnohospodárskeho poradenského systému boli dostatočne kvalifikovaní a aby pravidelne absolvovali školenia. 2. Členské štáty zabezpečia oddelenie medzi poradenstvom a kontrolou. V tejto súvislosti a bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom, členské štáty zabezpečia, aby určené orgány uvedené v článku 12 neposkytovali nijaké osobné alebo individuálne informácie alebo údaje, ktoré získajú pri svojej poradenskej činnosti, iným osobám, ako je príjemca, ktorý spravuje príslušný poľnohospodársky podnik, okrem prípadu nezrovnalosti či porušenia zisteného pri ich činnosti, pre ktorý vnútroštátne právo alebo právo Únie stanovuje povinnosť informovať verejný orgán, najmä v prípade trestného činu. 3. Príslušný vnútroštátny orgán poskytne príjemcovi, v prípade potreby pomocou elektronických prostriedkov, príslušný zoznam určených orgánov. Článok 14 Prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému Príjemcovia, bez ohľadu na to, či dostávajú alebo nedostávajú podporu v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky vrátane rozvoja vidieka, môžu dobrovoľne využívať poľnohospodársky poradenský systém. Členské štáty však môžu na základe objektívnych kritérií určiť kategórie príjemcov, ktorí budú mať prioritný prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému. Členské štáty však zabezpečia, aby boli uprednostnení poľnohospodári, ktorých prístup k inému poradenskému systému, ako je poľnohospodársky poradenský systém, je v najväčšej miere obmedzený. Poľnohospodársky poradenský systém zabezpečí, aby príjemcovia mali prístup k poradenstvu so zreteľom na konkrétnu situáciu svojho poľnohospodárskeho podniku. Článok 15 Právomoci Komisie 1. Na to, aby sa zaručilo riadne fungovanie poľnohospodárskeho poradenského systému, je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 111 so zreteľom na ustanovenia zamerané na to, aby bol takýto systém plne prevádzkyschopný. Uvedené ustanovenia sa okrem iného môžu vzťahovať aj na kritériá dostupnosti pre poľnohospodárov. 2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať pravidlá jednotnej realizácie poľnohospodárskeho poradenského systému. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 112 ods. 3. HLAVA IV FINANČNÉ HOSPODÁRENIE S FONDMI Kapitola I EPZF Oddiel 1 Financovanie výdavkov Článok 16 Rozpočtový strop 1. Ročný strop pre výdavky EPZF tvoria maximálne sumy stanovené podľa nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx [VFR]. 2. V prípade, že sa v právnych predpisoch Únie stanovujú sumy, ktoré majú byť odpočítané od sumy uvedenej v odseku 1, Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví čistý zostatok dostupný pre výdavky EPZF na základe údajov nachádzajúcich sa v uvedených právnych predpisoch. Článok 17 Mesačné platby 1. Prostriedky potrebné na financovanie výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 Komisia sprístupňuje členským štátom vo forme mesačných platieb na základe výdavkov realizovaných akreditovanými platobnými agentúrami počas referenčného obdobia. 2. Až do vyplatenia mesačných platieb Komisiou prostriedky potrebné na realizáciu výdavkov zabezpečujú členské štáty podľa potrieb svojich akreditovaných platobných agentúr. Článok 18 Postup vyplácania mesačných platieb 1. Mesačné platby na výdavky realizované akreditovanými platobnými agentúrami v priebehu referenčného mesiaca realizuje Komisia bez toho, aby boli dotknuté vykonávacie akty uvedené v článkoch 53 a 54. 2. Mesačné platby každému členskému štátu sa uskutočnia najneskôr tretí pracovný deň druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom sa výdavky realizovali. Výdavky členských štátov realizované od 1. do 15. októbra sa započítajú do októbra. Výdavky realizované od 16. do 31. októbra sa započítajú do novembra. 3. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanovuje mesačné platby, ktoré realizuje, na základe vyhlásenia o výdavkoch členských štátov a informácií poskytnutých podľa článku 102 ods. 1, pričom zohľadňuje zníženia alebo pozastavenia uplatňované v súlade s článkom 43 alebo iné úpravy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 112 ods. 2. 4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť, že uskutoční doplnkové platby alebo zrážky. Výbor poľnohospodárskych fondov uvedený v článku 112 ods. 1 je v takomto prípade informovaný na najbližšom zasadnutí. Článok 19 Administratívne a personálne náklady Výdavky týkajúce sa administratívnych a personálnych nákladov vynaložené členskými štátmi a príjemcami pomoci z EPZF sa z fondu nehradia. Článok 20 Výdavky na verejnú intervenciu 1. Ak v rámci spoločnej organizácie trhov nie je stanovená suma na jednotku, pokiaľ ide o verejnú intervenciu, EFZF financuje príslušné opatrenie na základe štandardných súm jednotných pre celú Úniu, najmä v prípade zdrojov pochádzajúcich z členských štátov použitých na nákup výrobkov, materiálových operácií vyplývajúcich zo skladovania a, v prípade potreby, spracovania intervenčných výrobkov. 2. S cieľom zabezpečiť financovanie výdavkov na verejnú intervenciu z fondu EPZF je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 111, pokiaľ ide o: a) typ opatrení, ktoré by mohli byť financované Úniou, a podmienky ich úhrady; b) podmienky oprávnenosti a spôsoby výpočtu na základe informácií skutočne zistených platobnými agentúrami alebo na základe paušálnych súm určených Komisiou alebo paušálnych alebo nepaušálnych súm, ktoré sú ustanovené právnymi predpismi v poľnohospodárskom odvetví. 3. Sumy uvedené v odseku 1 stanoví Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 112 ods. 2. Článok 21 Získavanie satelitných snímok Zoznam satelitných snímok potrebných na vykonávanie kontrol Komisia a členské štáty schvaľujú v súlade so špecifikáciou, ktorú vypracuje každý členský štát. Komisia uvedené satelitné snímky bezplatne poskytne kontrolným orgánom alebo poskytovateľom služieb oprávnených týmito orgánmi, aby ich zastupovali. Komisia zostáva vlastníkom snímok a po dokončení práce ich získa naspäť. Môže tiež stanoviť, aby sa táto práca vykonávala s cieľom zlepšiť techniky a pracovné postupy v súvislosti s kontrolou poľnohospodárskych oblastí prostredníctvom diaľkového snímania. Článok 22 Monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov Cieľom opatrení financovaných podľa bodu c) článku 6 je poskytnúť Komisii prostriedky na riadenie poľnohospodárskych trhov Únie v globálnom kontexte, zabezpečiť agroekonomické monitorovanie poľnohospodárskej pôdy a stavu plodín, aby bolo možné uskutočniť odhad, najmä pokiaľ ide o úrodu a poľnohospodársku produkciu, zabezpečiť spoločný prístup k týmto odhadom v medzinárodnom kontexte, ako sú iniciatívy koordinované Organizáciou Spojených národov alebo inými medzinárodnými agentúrami, prispieť k transparentnosti na svetových trhoch a zabezpečiť technologické monitorovania agrometeorologického systému. Opatrenia financované podľa bodu c) článku 6 sa týkajú zhromažďovania alebo získavania údajov potrebných na zavedenie a monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky vrátane údajov získaných prostredníctvom satelitov a meteorologických údajov, vytvorenia infraštruktúry satelitných údajov a informačnej webovej stránky, vykonania osobitných štúdií o klimatických podmienkach a aktualizácie agrometeorologických a ekonometrických modelov. V prípade potreby sa tieto opatrenia budú vykonávať v spolupráci s laboratóriami a vnútroštátnymi orgánmi. Článok 23 Vykonávacie právomoci Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať pravidlá týkajúce sa financovania podľa článku 6 písmm b) a c), postup, podľa ktorého sa majú vykonávať opatrenia uvedené v článkoch 21 a 22 s cieľom dosiahnuť stanovené ciele, rámec pre získavanie, posilnenie a využívanie satelitných snímok a meteorologických údajov, ako aj uplatniteľné termíny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 112 ods. 3. Oddiel 2 Rozpočtová disciplína Článok 24 Dodržiavanie stropu 1. Prostriedky týkajúce sa výdavkov EPZF nepresiahnu počas rozpočtového postupu a počas plnenia rozpočtu sumu uvedenú v článku 16. Všetky právne nástroje, ktoré navrhla Komisia a ktoré prijal Európsky parlament a Rada, Rada alebo Komisia a ktoré majú vplyv na rozpočet EPZF, sú v súlade so sumou uvedenou v článku 16. 2. Ak je pre niektorý členský štát finančný strop poľnohospodárskych výdavkov stanovený právnymi predpismi Únie v eurách, súvisiace výdavky sa mu uhradia v hraniciach uvedeného stropu stanoveného v eurách, upravené v prípade potreby, ak sa uplatňuje článok 43. 3. Vnútroštátne stropy pre priame platby uvedené v článku 7 nariadenia (EÚ) č. xxx/xxx[DP] opravené podľa úprav ustanovených v článku 25 tohto nariadenia sa považujú za finančné stropy v eurách. Článok 25 Finančná disciplína 1. S cieľom zabezpečiť dodržiavanie ročných stropov stanovených v nariadení (EÚ) č. xxx/xxx [VFR] na financovanie trhových výdavkov a priamych platieb určí sa úroveň úpravy priamych platieb v prípade, že odhady financovania činností financovaných v rámci tohto podstropu pre daný rozpočtový rok naznačujú, že platný ročný strop bude prekročený. 2. Rada konajúc na návrh Komisie predložený najneskôr do 31. marca kalendárneho roka, ktorého sa úpravy uvedené v odseku 1 týkajú, určí tieto úpravy najneskôr do 30. júna toho istého kalendárneho roka. 3. Ak do 30. júna každého roka nebola stanovená úroveň úpravy, Komisia ju stanoví prostredníctvom vykonávacieho aktu a bezodkladne informuje Radu. Takýto vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 112 ods. 2. 4. Rada môže do 1. decembra na návrh Komisie, na základe nových informácií, ktoré získala, prispôsobiť úroveň úpravy priamych platieb stanovených v súlade s odsekom 2 alebo 3. 5. Komisia môže prijať vykonávacím aktom podmienky a postupy uplatniteľné na rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom [149 ods. 3] nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 na účely financovania výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 112 ods. 2. 6. Pred uplatnením tohto článku je potrebné najskôr vziať do úvahy sumu schválenú rozpočtovým orgánom ako rezervu pri krízových situáciách v odvetví poľnohospodárstva podľa bodu 14 medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových veciach a riadnom finančnom hospodárení. Článok 26 Postup rozpočtovej disciplíny 1. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade zároveň s návrhom rozpočtu na rozpočtový rok N svoje prognózy na rozpočtové roky N - 1, N a N + 1. 2. Ak sa pri zostavovaní návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N javí riziko, že suma uvedená v článku 16 na rozpočtový rok N bude prekročená, Komisia navrhne Európskemu parlamentu a Rade alebo Rade opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s touto sumou. 3. Kedykoľvek sa Komisia domnieva, že existuje riziko prekročenia sumy uvedenej v článku 16 a že nemôže prijať dostatočné opatrenia na zlepšenie situácie v rámci svojich právomocí, navrhne iné opatrenia na zabezpečenie súladu s touto sumou. Tieto opatrenia prijme Rada na základe článku 43 ods. 3 zmluvy alebo Európsky parlament a Rada na základe článku 43 ods. 2 zmluvy. 4. Ak na konci rozpočtového roka N žiadosti členských štátov o úhradu prekračujú alebo môžu prekročiť sumu uvedenú s článkom 16, Komisia: a) zváži tieto žiadosti v pomere k žiadostiam predloženým členskými štátmi a v rámci disponibilného rozpočtu a prostredníctvom vykonávacích aktov provizórne stanoví výšku platieb na príslušný mesiac; b) najneskôr 28. februára nasledujúceho roku určí pre všetky členské štáty ich situáciu vzhľadom na financovanie Úniou za predchádzajúci rozpočtový rok; c) prostredníctvom vykonávacieho aktu určí celkovú výšku financovania Úniou prerozdelenú medzi členské štáty na základe jednotnej úrovne financovania Úniou v rámci rozpočtu, ktorý bol disponibilný na mesačné platby; d) najneskôr pri uskutočňovaní mesačných platieb za mesiac marec roku N + 1 realizuje eventuálne náhrady, ktoré je potrebné vykonať členským štátom. Vykonávacie akty ustanovené v písmenách a) a c) prvého pododseku sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 112 ods. 2. Článok 27 Systém včasného varovania S cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočtový strop uvedený v článku 16 nepresiahol, Komisia zavedie mesačný systém včasného varovania a monitorovania, pokiaľ ide o výdavky EPZF. Pred začiatkom každého rozpočtového roka Komisia určí na tento účel profily mesačných výdavkov založené, ak je to potrebné, na priemerných mesačných výdavkoch za predchádzajúce tri roky. Komisia Európskemu parlamentu a Rade pravidelne predkladá správu, v ktorej preskúma vývoj výdavkov realizovaných vzhľadom na profily a ktorá obsahuje hodnotenie predpokladanej realizácie na súčasný rozpočtový rok. Článok 28 Referenčné výmenné kurzy 1. Keď Komisia prijíma návrh rozpočtu alebo opravný list k návrhu rozpočtu, ktorý sa týka poľnohospodárskych výdavkov, použije na odhad rozpočtových prostriedkov EPZF priemerný výmenný kurz eura voči americkému doláru zaznamenaný na trhu za posledný štvrťrok s koncom aspoň 20 dní pred prijatím rozpočtového dokumentu Komisiou. 2. Keď Komisia prijíma návrh opravného a doplňujúceho rozpočtu alebo opravný list k nemu, pokiaľ sa uvedené dokumenty týkajú rozpočtových prostriedkov vzťahujúcich sa na opatrenia uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a), používa: a) po prvé, priemerný výmenný kurz eura voči americkému doláru skutočne zaznamenaný na trhu od 1. augusta predchádzajúceho rozpočtového roku do konca posledného štvrťroka končiaceho sa aspoň 20 dní pred prijatím rozpočtového dokumentu Komisiou a najneskôr 31. júla bežného rozpočtového roku a b) po druhé, na účely prognózy na zvyšok rozpočtového roku priemerný výmenný kurz skutočne zaznamenaný v priebehu posledného štvrťroka končiaceho sa aspoň 20 dní pred prijatím rozpočtového dokumentu Komisiou. Kapitola II EPFRV Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia pre EPFRV Článok 29 Predchádzanie dvojitému financovaniu Bez toho, aby boli dotknuté kritériá oprávnenosti na podporu podľa článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. RD/xxx, na výdavky financované v rámci EPFRV sa nevzťahuje žiadne iné financovanie na úrovni rozpočtu EÚ. Článok 30 Ustanovenia uplatňujúce sa na všetky platby 1. V súlade s článkom 67 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx platba príspevku z EPFRV zo strany Komisie podľa článku 5 neprekročí rozpočtové záväzky. Platby sa priradia k najskoršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku. 2. Uplatňuje sa článok [81] nariadenia (EÚ) č. FR/xxx. Oddiel 2 Financovanie programov na rozvoj vidieka Článok 31 Finančná účasť EPFRV Finančná účasť EPFRV na výdavkoch na programy na rozvoj vidieka je stanovená pre každý program v medziach stropov ustanovených právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa podpory rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV. Článok 32 Rozpočtové záväzky Pokiaľ ide o rozpočtové záväzky pri programoch rozvoja vidieka, uplatňuje sa článok 66 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx. Oddiel 3 Finančný príspevok k programom rozvoja vidieka Článok 33 Ustanovenia vzťahujúce sa na platby pre programy rozvoja vidieka 1. Rozpočtové prostriedky potrebné na financovanie výdavkov uvedených v článku 5 sú k dispozícii členským štátom vo forme predbežného financovania, priebežných platieb a platieb zostatku, ako je opísané v tomto oddiele. 2. Kumulovaný súčet predbežného financovania a priebežných platieb neprekročí 95 % účasti EPFRV na každom programe na rozvoj vidieka. V súlade s článkom 70 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx, keď sa dosiahne strop 95 %, členské štáty naďalej predkladajú Komisii požiadavky o platby. Článok 34 Predbežné financovanie 1. Komisia po prijatí rozhodnutia, v ktorom schváli program, uskutoční platbu predbežného financovania za celé programové obdobie. Táto suma predbežného financovania predstavuje 4 % účasti EPFRV na danom programe. Možno ju rozdeliť maximálne na tri splátky v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Prvá platba predstavuje 2 % účasti EPFRV na danom programe. 2. Celková suma prevedená v rámci predbežného financovania je uhradená Komisii, pokiaľ nevznikli nijaké výdavky a pokiaľ sa nezašle nijaké vyhlásenie o výd