EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 1. 2017 COM(2017) 14 final 2017/0007(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike {SWD(2017) 12 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Moldavská republika sa v posledných dvoch rokoch prechádzala zložitým obdobím, a to z hospodárskeho i politického hľadiska. V novembri 2014 vypukol veľký škandál týkajúci sa bankových podvodov, ktorý odhalil závažné problémy v oblasti správy vecí verejných a ktorý sprevádzala politická nestabilita – vrátane vytvorenia troch rôznych vlád po voľbách v novembri 2014 a výmena guvernéra Národnej banky Moldavska (NBM) – a pouličné protesty. Tento vývoj viedol aj k spomaleniu hospodárskeho rastu, pozastaveniu rozpočtovej podpory zo strany medzinárodných partnerov Moldavska a oslabeniu fiškálnej situácie a platobnej bilancie. Hospodárske problémy sa prehĺbili v dôsledku recesie alebo slabej hospodárskej činnosti u niektorých kľúčových regionálnych obchodných partnerov Moldavska (najmä Ruska, ale aj Bieloruska a Ukrajiny), čo spôsobilo priniesol zníženie vývozu a remitencií. Tieto dôsledky boli iba čiastočne kompenzované nárastom obchodu s EÚ, ku ktorému došlo po nadobudnutí platnosti dohody o pridružení podpísanej v roku 2014, ktorá predpokladá vytvorenie prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA). V tejto súvislosti Moldavsko požiadalo o podporu zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF). Po zložitých a zdĺhavých rokovaniach, ktoré odrážali súčasnú politickú nestabilitu, dosiahli orgány krajiny v júli 2016 konečnú dohodu s MMF o programe, ktorý bude v období troch rokov podporovaný z rozšíreného úverového nástroja a rozšíreného fondu (Extended Credit Facility a Extended Fund Facility, ďalej len „ECF/EFF“). Táto dohoda bola 7. novembra 2016 schválená radou MMF. Túto dohodu umožnilo nové odhodlanie orgánov krajiny, ktoré nasledovalo po menovaní novej vlády pod vedením premiéra Filipa v januári 2016 a po menovaní nového guvernéra centrálnej banky v marci 2016, a ktorého cieľom je riešiť problémy so správou vo finančnom sektore a v oblasti riadenia verejných financií. Prístup k financovaniu v rámci finančnej dohody s MMF by predstavoval 75 % kvóty Moldavska v MMF (129,4 mil. SDR, resp. približne 161 mil. EUR). Cieľom ECF/EFF je dosiahnuť rýchle zlepšenie správy a dohľadu vo finančnom sektore, posilniť politiky zamerané na zabezpečenie makroekonomickej a finančnej stability a podporiť udržateľný a inkluzívny rast. Treba poznamenať, že v nadväznosti na závery Rady pre zahraničné veci z 15. februára 2016 bol medzi EÚ a moldavskými orgánmi dohodnutý plán prioritných reforiem s cieľom opätovne začať kľúčové štrukturálne reformy; konečný termín bol stanovený na 31. júla 2016. Odvtedy sa pri vykonávaní tohto plánu dosiahol značný pokrok, avšak neboli zatiaľ vyriešené všetky problémy, ktoré znepokojujú EÚ a ktoré boli uvedené v záveroch zasadnutia Rady vo februári. Moldavská vláda požiadala v auguste 2015 aj o makrofinančnú pomoc zo strany EÚ a túto žiadosť zopakovala v marci 2016. V dôsledku tejto žiadosti a v kontexte politického a hospodárskeho vývoja od roku 2014 Európska komisia preto predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike vo výške až 100 mil. EUR. Z tejto sumy by bolo 60 mil. EUR poskytnutých vo forme úverov a 40 mil. EUR vo forme grantov. Navrhovaná suma je opodstatnená na základe aktualizovaného posúdenia potrieb krajiny v oblasti vonkajšieho financovania, rozsahu programu MMF, úvah o rozdelení zaťaženia a manévrovacieho priestoru v rozpočte EÚ. Navrhovaná nová makrofinančná pomoc EÚ by Moldavsku v kontexte nového programu MMF pomohla v období rokov 2016 – 2018 pokryť časť jeho zostatkových potrieb vonkajšieho financovania, ktoré sa odhadujú na 442 mil.USD (402 mil. EUR) Táto operácia by znížila zraniteľnosť hospodárstva z hľadiska krátkodobej platobnej bilancie a fiškálnych problémov. Bola by koncipovaná a vykonávaná v koordinácii s programami úprav a reforiem, o ktorých Moldavsko rokuje s MMF a so Svetovou bankou, ako aj s reformami schválenými v rámci operácií EÚ v oblasti rozpočtovej podpory a dohody o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu. Očakáva sa, že vykonávanie navrhovanej operácie sa uskutoční spolu s obnovením vyplácania prostriedkov v rámci operácií rozpočtovej podpory financovaných z nástroja európskeho susedstva (ENI). Tie boli zmrazené od začiatku roku 2015 z dôvodov obáv týkajúcich sa správy vecí verejných a nedostatku spoľahlivej stratégie v oblasti makroekonomickej politiky. Ako sa podrobnejšie uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu, Komisia sa domnieva, a to aj na základe posúdenia politickej situácie zo strany Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, že politické a hospodárske predpoklady na účely poskytnutia makrofinančnej pomoci sú splnené. •Všeobecný kontext Makroekonomická prognóza Moldavska čelí naďalej rizikám, avšak kombinácia nedávnych opatrení v oblasti úprav a perspektívy obnovenia pomoci od zahraničných darcov pomohli krajine znovu získať určitú stabilitu. Po výraznom spomalení rastu v roku 2014 sa Moldavsko dostalo v minulom roku do recesie, pričom jeho HDP v roku 2015 poklesol o 0,5 % z týchto dôvodov: a) nepriaznivé poveternostné podmienky viedli k zníženiu poľnohospodárskej produkcie o 13,4 %; b) rýchlo rastúci pokles remitencií a nízky objem vývozu, ktoré odrážajú recesiu alebo slabú hospodársku činnosť u niektorých z hlavných obchodných partnerov Moldavska, najmä Bieloruska, Ruska a Ukrajiny; c) slabá domáca úverová expanzia v dôsledku problémov v bankovom systéme a sprísnenia menovej politiky a d) fiškálne obmedzenia čiastočne zapríčinené pozastavením podpory zo strany medzinárodných darcov, ale aj pokles daňových príjmov v dôsledku recesie, čo okrem iného výrazne ovplyvnilo program verejných investícií na rok 2015. Po úprave v roku 2015 sa očakáva, že sa moldavské hospodárstvo bude v roku 2016 a v nasledujúcich rokoch len pomaly zotavovať. Predpokladá sa, že HDP v roku 2016 vrastie približne o 2 %. Rast v roku 2016 bude aj naďalej obmedzený z dôvodu rozpočtových škrtov a prísnejších úverových podmienok, ako aj nízkych tokov remitencií a vyšších miestnych sadzieb za energiu, v dôsledku čoho bude súkromná spotreba v útlme. Preorientovanie sa na trhy EÚ si medzitým bude vyžadovať čas a investície. Inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien, ktorá vzrástla zo 4,7 % v decembri 2014 na 13,5 % v decembri 2015 (medziročne), má klesajúcu tendenciu, pričom v septembri 2016 dosiahla 3,0 %. MMF predpokladá priemernú ročnú infláciu vo výške 6,9 % na rok 2016 a 4,9 % na rok 2017. Vláda čelí významným fiškálnym tlakom v dôsledku nižších rozpočtových príjmov spôsobených slabšou hospodárskou činnosťou a prerušením rozpočtovej podpory zo strany darcov. Uvedené faktory prispeli k zvýšeniu rozpočtového deficitu z úrovne 1,9 % HDP v roku 2014 na 2,3 % HDP v roku 2015. V súlade s programom dohodnutým s MMF vláda prijala revidovaný rozpočet na rok 2016, ktorý prezident podpísal 4. októbra 2016 a v ktorom sa stanovujú potrebné opatrenia v oblasti úprav na strane príjmov aj výdavkov, a to s cieľom dosiahnuť cieľový deficit vo výške 3,2 % HDP. Úspory dosiahnuté prostredníctvom opatrení na strane príjmov aj výdavkov celkovo dosiahli v roku 2016 výšku 2,2 mld. MDL, čo predstavuje 1,7 % HDP. Medzi ne patria opatrenia na kontrolu mzdových nákladov (okrem iného aj znižovaním počtu voľných pracovných miest), ako aj rôzne opatrenia na zlepšenie výberu daní a reformovanie daňovej správy a na obmedzenie nadmerného počtu oslobodení od dane). Pomer verejného dlhu k HDP vzrástol z 36 % na konci roka 2014 na 45 % na konci roka 2015. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy núdzové úvery so štátnymi zárukami vydané Národnou bankou Moldavska pre tri banky v likvidácii. Minuloročné zvýšenie verejného dlhu bolo do značnej miery spôsobené zložkou domáceho dlhu. Zahraničný verejný dlh sa zvýšil menej (z 18 % HDP v roku 2014 na 21 % HDP na konci roka 2015) a tento nárast možno pripísať hlavne znehodnoteniu moldavského lei. Zahraničný dlh je väčšinou strednodobou až dlhodobou pohľadávkou u multilaterálnych a bilaterálnych veriteľov za výhodných podmienok. V roku 2015 sa deficit bežného účtu znížil na 293 mil. EUR (medziročne o 40 %), a to v dôsledku značného zníženia cien dovážanej energie a slabého domáceho dopytu, čo spôsobilo utlmenie dovozu. V percentuálnom vyjadrení HDP sa však deficit bežného účtu znížil zo 6,7 % v roku 2014 na 5,0 % v roku 2015, a to v dôsledku poklesu HDP vyjadreného v dolároch v roku 2015 (čo je odrazom jednak poklesu reálneho HDP, ako aj znehodnotenia moldavského lei). Napriek tomu, že Moldavsko prešlo búrlivým hospodárskym a politickým vývojom, na prílev priamych zahraničných investícií v roku 2015 to vplyv nemalo. V roku 2015 dosiahol prílev priamych zahraničných investícií 165 mil. USD, pričom v roku 2014 dosiahol 158 mil. USD. Slobodné hospodárske zóny Moldavska zohrali dôležitú úlohu pri prilákaní priamych zahraničných investícií.

V dôsledku krízy vo finančnom sektore poklesli medzinárodné rezervy o 35 % v období od septembra 2014 do februára 2015, a to na 1,7 mld. USD, resp. 4,3 mesiaca dovozu. Konkrétne Národná banka Moldavska v uvedenom období predala zo svojich devízových rezerv celkovo 700 mil. USD, a to v rámci špeciálnych predajov trom štátom kontrolovaným bankám, ktoré vstúpili do likvidácie, ako aj na devízovom trhu. Tento pokles čiastočne odráža nárast miery úspor vedených v dolároch, pretože dôvera v lei zoslabla. V súvislosti so stabilizáciou na devízovom trhu a jeho oživením centrálna banka odvtedy do septembra 2016 akumulovala devízové rezervy vo výške 2,1 mld. USD, čo predstavuje asi 5,1 mesiaca predpokladaného dovozu. Po niekoľkých rokoch stagnácie reformného procesu sa za posledných šesť mesiacov dosiahol významný pokrok pri vykonávaní programu štrukturálnych reforiem, vrátane reforiem, ktoré sú súčasťou akčného plánu prioritných reforiem, ktorý bol s EÚ dohodnutý vo februári 2016. Došlo však k oneskoreniam pri prijímaní opatrení v niektorých oblastiach, ako je reforma verejnej správy, pri menovaní predsedu Národnej komisie pre finančné trhy, ako aj pri krokoch smerom k liberalizácii odvetvia elektriny a zemného plynu. EÚ čoraz viac poskytuje Moldavsku technické a politické poradenstvo v oblasti štrukturálnych reforiem financovaním tímu 25 tzv. poradcov na vysokej úrovni, ktorí spolupracujú s vysoko postavenými úradníkmi v rôznych inštitúciách. Sú nimi predseda vlády, minister financií a guvernér Národnej banky Moldavska. Toto bezprecedentné opatrenie sa okrem iného týka takých dôležitých oblastí reforiem, ako je napríklad reforma finančného sektora, riadenie verejných financií, externý audit a vykonávanie prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. Prognózy MMF z novembra 2016 ďalej poukazujú na významné potreby spojené s platobnou bilanciou na obdobie rokov 2016 – 2018, pričom celkový nedostatok prostriedkov vo vonkajšom financovaní sa odhaduje na 469 mil. USD (184 mil. USD v roku 2016 a 186 mil. USD a 99 mil. USD v roku 2018). Tento rozdiel vo financovaní možno všeobecne pripísať na vrub týmto trom faktorom: relatívne vysoký deficit bežného účtu, potreba nahromadiť devízové rezervy a očakávané veľké požiadavky na splatenie dlhu. Navrhovaná nová makrofinančná pomoc vo výške 100 mil. EUR by pokryla 24,9 % odhadovanej zostatkovej medzery vo financovaní (po odpočítaní čistého financovania MMF a očakávaných výdavkov na úvery v súlade s politikou Svetovej banky). •Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Rozhodnutie č. 938/2010/EÚ o poskytnutí predchádzajúcej makrofinančnej pomoci Moldavskej republike vo výške 90 mil. EUR vo forme grantov, prijali Európsky parlament a Rada 20. októbra 2010. Pomoc bola poskytnutá v plnej výške v rokoch 2010 – 2012. •Súlad s ostatnými politikami a cieľmi politík Únie Európska únia a Moldavská republika nadviazali v priebehu rokov blízke politické a hospodárske vzťahy. Ich výsledkom bolo uzatvorenie dohody o pridružení vrátane prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode, ktorá bola podpísaná 27. júna 2014 a nadobudla platnosť 1. júla 2016. Dohoda o pridružení nahradila predchádzajúcu dohodu o partnerstve a spolupráci a umožní uskutočnenie politického pridruženia a hospodárskej integrácie Moldavska s EÚ. Program pridruženia – schválený v roku 2014 – stanovuje zoznam priorít spolupráce na obdobie rokov 2014 – 2016, pričom vychádza zo štruktúry dohody o pridružení. V súčasnosti je predmetom preskúmania s cieľom vypracovať aktualizovanú verziu na roky 2017 – 2019. Prostredníctvom jednotného rámca podpory na obdobie rokov 2014 – 2017 určuje prioritné odvetvia spolupráce EÚ s Moldavskom v rámci nástroja európskeho susedstva. Začalo sa pracovať aj na vytvorení nového jednotného rámca podpory na obdobie rokov 2017 – 2020. Hospodárske väzby medzi Moldavskom a EÚ sú takisto dobre rozvinuté. EÚ bola v roku 2015 najväčším obchodným partnerom Moldavska, pričom obchodný podiel predstavoval 53 % a bol výrazne vyšší ako obchodný podiel s Ruskom (vo výške 13 %). V roku 2016 sa tento podiel zvýšil na 62 %. Krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sú oprávnené požiadať o makrofinančnú pomoc. Makrofinančná pomoc EÚ by doplnila granty poskytované v rámci ENI a iných programov EÚ, a najmä podmienky plánované v rámci balíkov rozpočtovej podpory, ktoré vykonáva EÚ. Podporou moldavských orgánov pri prijatí vhodného rámca pre makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy by makrofinančná pomoc EÚ posilnila pridanú hodnotu a účinnosť celkovej finančnej intervencie EÚ, ktorá zahŕňa aj iné finančné nástroje. Hoci Moldavsko stále čelí problémom, pokiaľ ide o dodržiavanie ľudských práv, ako aj správu vecí verejných a právny štát, moldavské orgány ukazujú opätovné odhodlanie riešiť problémy v oblasti správy vecí verejných a napredovať pri vykonávaní potrebných politických reforiem. Uskutočňovanie kľúčových reforiem však zostáva nevyhnutné na úspešné vykonávanie makrofinančnej pomoci a bude sa pozorne sledovať. V tejto súvislosti sa usudzuje, že Moldavsko spĺňa politické podmienky na poskytnutie MFP tretím krajinám, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie demokracie, ľudských práv a právny štát, a je krajinou, ktorá udržiava úzke politické a hospodárske vzťahy s EÚ. Podrobné posúdenie o splnení týchto politických kritérií na poskytnutie MFP, ktoré vypracovala Európska služba pre vonkajšiu činnosť, je uvedené v prílohe k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Zhrnutie navrhovaných opatrení Zvažovaná makrofinančná pomoc by bola v maximálnom objeme 100 mil. EUR. Komisia navrhuje, aby bola táto výška pomoci poskytnutá vo forme strednodobého úveru vo výške do 60 mil. EUR a grantov vo výške do 40 mil. EUR. Táto pomoc prispeje k pokrytiu zostatkových potrieb Moldavska v oblasti vonkajšieho financovania v rokoch 2016 – 2018, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF. Vzhľadom na navrhovanú veľkosť operácie Komisia zvažuje vyplatenie pomoci v troch splátkach. Prvé dve splátky, z ktorých každá pozostáva z grantovej časti vo výške 10 mil. EUR a z úverovej časti vo výške 20 mil. EUR, by boli vyplatené v roku 2017; tretia splátka pozostávajúca z grantovej časti vo výške 20 mil. EUR a z úverovej časti vo výške 20 mil. EUR, by bola vyplatená v roku 2018. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa prevencie proti podvodom a iným nezrovnalostiam. Vyplácanie prostriedkov v rámci makrofinančnej pomoci bude podliehať prísnym podmienkam, pričom každá tranža, vrátane prvej tranže, bude podmienená dosiahnutím výrazného pokroku pri vykonávaní programu MMF, ako aj pri plnení osobitných politických podmienok dohodnutých s EÚ v memorande o porozumení, ktoré súvisí s touto operáciou. Tieto politické podmienky by sa mali týkať niektorých základných nedostatkov, ktoré sa v priebehu rokov prejavili v moldavskom hospodárstve a systéme správy hospodárskych záležitostí. Možné oblasti, na ktoré by sa mali vzťahovať politické podmienky, by mohli zahŕňať reformy na posilnenie správy vo finančnom sektore, riadenie verejných financií, reformu sektora energetiky, ako aj sprievodné opatrenia na posilnenie záchrannej sociálnej siete, zlepšenie investičného prostredia a podporu vykonávania prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. Rozhodnutie vyplatiť navrhovanú pomoc vo forme grantov a úverov je odôvodnené úrovňou rozvoja Moldavska (merané podľa príjmu krajiny na obyvateľa) a dlhovými ukazovateľmi. Je takisto v súlade s režimom, do ktorého Moldavsko zaraďuje MMF a Svetová banka. Moldavsko je totiž oprávnené na zvýhodnené financovanie z trustového fondu MMF na znižovanie chudoby a posilňovanie rastu a zo strany Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) v rámci Svetovej banky. •Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

Zásada subsidiarity je dodržaná, keďže ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Moldavskej republike nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale je možné dosiahnuť ho lepšie na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte rozšíreného fondu, suma novej navrhovanej makrofinančnej pomoci zodpovedá 24,9 % odhadovaného zostatkového nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2016 – 2018. Je to v súlade so štandardnými postupmi pre rozdelenie zaťaženia pri operáciách makrofinančnej pomoci, pri čom je zohľadnená pomoc prisľúbená Moldavsku od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov. •Výber nástroja Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými ani dostatočnými nástrojmi na riešenie makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaviesť vhodný celkový politický rámec, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v Moldavsku v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Makrofinančná pomoc sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na stabilizáciu hospodárstva Moldavskej republiky. Pri príprave tohto návrhu makrofinančnej pomoci útvary Komisie uskutočnili konzultácie s MMF a so Svetovou bankou, ktoré už zaviedli rozsiahle programy financovania a pripravujú nové. Komisia 20. septembra 2016 uskutočnila konzultáciu s hospodárskym a finančným výborom, ktorý vyjadril návrhu podporu. Komisia bola v pravidelnom kontakte aj s moldavskými orgánmi. •Získavanie a využívanie expertízy V súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uskutočnili útvary Komisie operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov Moldavska, aby overili, že zavedené postupy pre riadenie programu pomoci, vrátane makrofinančnej pomoci, poskytujú primerané záruky. Dostali záverečnú správu operatívneho posúdenia, ktorú vypracovala poradenská spoločnosť vo februári 2016. V správe sa konštatuje, že súčasný stav administratívnych a finančných tokov Moldavska je vo všeobecnosti primeraný na riadenie novej makrofinančnej pomoci napriek tomu, že významné nedostatky pretrvávajú. Vývoj v tejto oblasti bude pozorne sledovaný aj prostredníctvom pravidelných správ o pokroku v oblasti reforiem riadenia verejných financií, ktoré bude pripravovať delegácia EÚ v Kišiňove. •Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc EÚ je mimoriadny núdzový nástroj zameraný na riešenie závažných ťažkostí s platobnou bilanciou v tretích krajinách. Navrhovaná makrofinančná pomoc je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v tejto núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. Všeobecnejšie, návrhy MFA Komisie vychádzajú zo skúseností získaných z hodnotení ex post vykonaných pri predchádzajúcich operáciách v krajinách susediacich s EÚ. Nová makrofianančná pomoc a súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu zmierniť krátkodobé potreby Moldavska v oblasti financovania a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie strednodobej platobnej bilancie a fiškálnej udržateľnosti a zvýšia udržateľný rast, čím sa doplní program dohodnutý s MMF. Tieto politické podmienky by sa mali týkať niektorých základných nedostatkov, ktoré sa v priebehu rokov prejavili v moldavskom hospodárstve a systéme správy hospodárskych záležitostí. Možné oblasti, na ktoré by sa vzťahovali politické podmienky, by mohli v zásade zahŕňať reformy na posilnenie správy vo finančnom sektore, riadenie verejných financií, reformu sektora energetiky, ako aj sprievodné opatrenia na posilnenie sociálnej záchrannej siete, zlepšenie investičného prostredia a podporu vykonávania prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. 4.VPLYV NA ROZPOČET Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úveru a grantu. Úver by sa financoval prostredníctvom pôžičky, čo Komisia vykoná v mene EÚ. Vplyv úveru na rozpočet bude zodpovedať financovaniu Garančného fondu EÚ pre vonkajšie opatrenia na úrovni 9 % zo súm uhradených z rozpočtového riadku 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“). Za predpokladu, že prvé dve splátky úveru (každá vo výške 20 mil. EUR) budú realizované v roku 2017 a tretia splátka úveru (20 mil. EUR) v roku 2018, financovanie sa bude realizovať v súlade s pravidlami, ktorými sa riadi mechanizmus garančného fondu, a to z rozpočtu na rok 2019 vo výške 3,6 mil. EUR a z rozpočtu na rok 2020 vo výške 1,8 mil. EUR. Grantová časť pomoci (vo výške 10 mil. EUR pre každú z prvých dvoch tranží a 20 mil. EUR pre tretiu tranžu) by bola financovaná z viazaných rozpočtových prostriedkov z rozpočtov na roky 2017 a 2018 v rámci rozpočtového riadku 01 03 02 (Makrofinančná pomoc), pričom platby by sa uskutočnili v rokoch 2017 a 2018. Na základe súčasných prognóz o využívaní rozpočtových riadkov 01 03 02 a 01 03 06 Komisia odhaduje, že vplyv operácie na rozpočet možno pokryť. 5.ĎALŠIE PRVKY •Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. 2017/0007 (COD)

Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „Únia“) a Moldavskou republikou (ďalej len „Moldavsko“) sa naďalej rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len „ESP“) a Východného partnerstva. Moldavsko pristúpilo k Východnému partnerstvu EÚ v roku 2009, a potom medzi EÚ a Moldavskom prebiehali rokovania o dohode o pridružení. Táto dohoda, ktorá zahŕňa postupné vytvorenie prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA), bola podpísaná v júni 2014 a nadobudla platnosť 1. júla 2016. (2)Hospodárstvo Moldavska výrazne ovplyvnila politická nestabilita v období medzi voľbami v novembri 2014 a voľbami v januári 2016, ako aj škandál s bankovými podvodmi, slabá hospodárska činnosť v regióne a zákaz dovozu, ktorý vydalo Rusko. Táto situácia prispela k tomu, že v priebehu uplynulého roka došlo k recesii, rastu obchodného deficitu a značnému poklesu devízových rezerv. (3)Začiatkom roka 2016, keď bola vymenovaná nová vláda a nový guvernér centrálnej banky, moldavské orgány dali najavo opätovné odhodlanie pokročiť s potrebnými politickými reformami a riešiť problémy krajiny v oblasti správy finančného sektora a v oblasti riadenia verejných financií. (4)S cieľom podporiť nové reformné úsilie bol v nadväznosti na závery Rady pre zahraničné veci z 15. februára 2016 medzi EÚ a Moldavskom dohodnutý plán prioritných reforiem. Pri vykonávaní tohto plánu Moldavsko zaznamenalo značný pokrok. (5)V kontexte politickej transformácie a hospodárskych ťažkostí sa moldavské orgány a Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) v júli 2016 dohodli na trojročnom nástroji rozšíreného úveru a rozšíreného fondu (ďalej len „ECF/EFF“) vo výške 178,7 mil. USD. Táto dohoda bola 7. novembra 2016 schválená radou MMF. V rámci tohto programu MMF sa od moldavských orgánov očakáva, že dosiahnu rýchle zlepšenie v oblasti správy a dohľadu vo finančnom sektore, posilnia politiky zamerané na zabezpečenie makroekonomickej a finančnej stability a podporia udržateľný a inkluzívny rast. (6)Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a prognózu požiadalo Moldavsko v auguste 2015 Úniu o doplnkovú makrofinančnú pomoc a túto žiadosť zopakovalo v marci 2016. (7)Orientačné pridelenie prostriedkov Únie Moldavsku v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) predstavuje výšku 610 – 746 mil. EUR vrátane rozpočtovej podpory a technickej pomoci. Vyplácanie rozpočtovej podpory z Únie však bolo na začiatku roka 2015 pozastavené a jeho obnovenie bolo podmienené tým, že bude schválený nový program MMF a budú splnené všetky podmienky na poskytnutie rozpočtovej podpory. (8)Vzhľadom na to, že Moldavsko je krajina, na ktorú sa vzťahuje ESP, malo by sa považovať za oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (9)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom určeným na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorý je zameraný na okamžité potreby vonkajšieho financovania príjemcu, pričom by sa malo podporiť vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné bezodkladné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie v krátkodobom horizonte. (10)Keďže v platobnej bilancii Moldavska naďalej existuje značný zostatkový rozdiel vo vonkajšom financovaní presahujúci zdroje poskytnuté MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Moldavsku, sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za primeranú reakciu na žiadosť Moldavska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorou sa dopĺňajú zdroje dostupné v rámci finančnej dohody MMF, by sa podporil program Moldavska zameraný na stabilizáciu hospodárstva a štrukturálne reformy. (11)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť zameraná na podporu obnovy udržateľnej vonkajšej finančnej situácie Moldavska a zároveň aj na podporu jeho hospodárskeho a sociálneho rozvoja.

(12)Očakáva sa, že makrofinančná pomoc Únie by sa mala uskutočňovať spolu s vyplácaním rozpočtovej podpory v rámci ENI. (13)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Moldavska, pričom sa zároveň berie do úvahy jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje MMF a Svetovej banky. Pri určení výšky pomoci sa tiež zohľadňujú očakávané finančné príspevky od viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj doterajšie využívanie ďalších nástrojov Únie pre vonkajšie financovanie v Moldavsku a celkový prínos zapojenia Únie. (14)S prihliadnutím na zostatkové potreby vonkajšieho financovania Moldavska, úroveň jeho hospodárskeho rozvoja hodnotenú podľa príjmu na obyvateľa a podľa miery chudoby, jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii, a na posúdenie schopnosti splácať na základe analýzy udržateľnosti dlhu, by sa mala poskytnúť časť pomoci vo forme grantov. (15)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (16)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Moldavsku. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri poskytovaní makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (17)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mal podporiť záväzok Moldavska voči hodnotám, ktoré vyznáva spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzok dodržiavať zásady otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (18)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Moldavska. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií, správy a dohľadu vo finančnom sektore Moldavska a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytvárania pracovných miest a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie uvedených cieľov by mala pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť. (19)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by malo Moldavsko prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania a boja proti podvodom, korupcii a všetkým ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly a Dvor audítorov bude vykonávať audity. (20)Vyplatením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady (ako rozpočtového orgánu). (21)Sumy makrofinančnej pomoci poskytovanej vo forme grantov a sumy makrofinančnej pomoci poskytovanej vo forme úverov by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (22)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, Komisia by ich mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (23)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (24)Na makrofinančnú pomoc Únie by sa mali vzťahovať podmienky v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s moldavskými orgánmi pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Moldavsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení a na akékoľvek zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1.Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a programu rozsiahlych reforiem v Moldavsku poskytne Moldavsku makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 100 miliónov EUR. Z tejto maximálnej sumy sa do 60 miliónov EUR poskytne vo forme pôžičiek a do 40 miliónov EUR vo forme grantov. Vyplatenie makrofinančnej pomoci Únie podlieha schváleniu rozpočtu Únie na príslušný rok Európskym parlamentom a Radou. Účelom pomoci je prispieť na pokrytie potrieb Moldavska spojených s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF. 2.Na financovanie časti makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru je Komisia splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Moldavsku. Úvery majú v priemere maximálnu splatnosť 15 rokov. 3.Vyplatenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi dosiahnutými medzi Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Moldavskom a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Moldavskom, ktorá zahŕňa vytvorenie prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu a ktorá bola schválená v rámci európskej susedskej politiky. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1.

5.Ak sa potreby Moldavska v oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Moldavska. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s moldavskými orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie musí podliehať a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia týchto podmienok. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Moldavsko vykonáva s podporou MMF. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zamerajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií v Moldavsku, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní politických opatrení sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovia v dohode o úvere a dohode o grante, ktoré Komisia uzavrie s moldavskými orgánmi. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa aj naďalej plnia podmienky stanovené v článku 4 ods. 3 a či je hospodárska politika Moldavska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie v splátkach, z ktorých každá pozostáva z grantovej a úverovej časti. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej vo forme úverov sa v prípade potreby financujú v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: a)podmienka stanovená v článku 2; b)trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF a c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení prvej splátky. Vyplatenie tretej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení druhej splátky. 4.V prípade, že podmienky uvedené v odseku 3 nie sú splnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca Národnej banke Moldavska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť moldavskému ministerstvu financií ako konečnému príjemcovi.

Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s časťou makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Moldavsko požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zahrnie doložka o predčasnom splatení úveru a že tejto doložke bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania úverov. 3.Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Moldavsko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy istiny nesplatenej k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Moldavsko. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012. 2.Makrofinančná pomoc Únie podlieha priamemu hospodáreniu. 3.Dohoda o úvere a dohoda o grante, ktoré sa majú uzavrieť s moldavskými orgánmi, obsahujú ustanovenia s cieľom: a)zabezpečiť, aby Moldavsko pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie využívajú riadne, aby Moldavsko prijalo vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniklo právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene; b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013; c)výslovne splnomocniť Komisiu vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo ich zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; e)zabezpečiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru a/alebo plné splatenie grantu, ak sa zistí, že Moldavsko sa v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie dopustilo podvodu alebo korupcie alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie. 4.Komisia pred vykonaním makrofinančnej pomoci Únie posúdi prostredníctvom operatívneho posúdenia primeranosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Moldavska, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7 1.Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8

1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Moldavska, ako aj dosiahnutý pokrok vo vykonávaní opatrení politiky uvedených v článku 3 ods. 1; c)uvedú súvislosti medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Moldavska a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné veci Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3. Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4. Ciele

1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií: podpora prosperity za hranicami EÚ“ Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR ECFIN sa týka: 1. podpory vykonávania európskej susedskej politiky prehĺbením ekonomickej analýzy a posilnením politického dialógu a poradenstva v oblasti ekonomických aspektov akčných plánov; 2. vývoja, monitorovania a vykonávania makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami. 1.4.2. Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ č. 1: „Podpora prosperity za hranicami EÚ: podpora makrofinančnej stability a podpora reforiem na podporu rastu mimo EÚ, a to aj prostredníctvom pravidelného hospodárskeho dialógu s kľúčovými partnermi a poskytnutím makrofinančnej pomoci“ Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Medzinárodné hospodárske a finančné veci. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ vo výške do 60 mil. EUR a grant vo výške do 40 mil. EUR pre Moldavskú republiku (ďalej len „Moldavsko“) s cieľom prispieť k zvýšeniu udržateľnosti platobnej bilancie. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach, by mala krajine pomôcť prekonať zložitú situáciu v hospodárstve a v oblasti platobnej bilancie. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu, zníženia makroekonomickej zraniteľnosti a zlepšenie riadenia verejných financií. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred vyplatením všetkých troch splátok pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať riadenie verejných financií v nadväznosti na operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Moldavsku vykonalo pri príprave tejto operácie. Delegácia EÚ v Moldavsku bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich prebiehajúcich aktivít v Moldavsku. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia dostupnosti sa uskutoční nezávislé hodnotenie ex post týkajúce sa pomoci. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými výsledkami pri vykonávaní hospodárskeho programu dohodnutého medzi Moldavskom a MMF, čo Rada schválila 7. novembra 2016 po tom, ako moldavské orgány vykonali niekoľkých prioritných opatrení. Komisia sa okrem toho s moldavskými orgánmi dohodne na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení, ktoré musia byť úspešne splnené pred tým, ako Komisia vyplatí všetky tri splátky. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Navrhovaná makrofinančná pomoc pomôže Moldavsku prekonať hospodársky šok, ktorý vyvolala zhoršená fiškálna situácia a zhoršený stav platobnej bilancie spôsobený závažným bankovým podvodom v novembri 2014, ako aj pokles vývozu a remitencií v dôsledku recesie u niektorých kľúčových regionálnych obchodných partnerov Moldavska. Pritom zároveň prispeje k podpore makroekonomickej stability a štrukturálnych reforiem v krajine. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, ktorý poskytlo medzinárodné spoločenstvo darcov. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády uskutočňovať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ naďalej podporuje krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem, aj v časoch, keď čelia hospodárskym ťažkostiam.

1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s poskytnutím makrofinančnej pomoci vykonalo spolu 16 hodnotení ex post. Z týchto hodnotení vyplynulo, že poskytnutie makrofinančnej pomoci prispieva, aj keď niekedy skromne a nepriamo k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine. Poskytnutie makrofinančnej pomoci malo vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispelo k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedlo aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi EÚ je najväčším darcom pre Moldavsko. Finančná pomoc vyčlenená pre Moldavsko v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) na obdobie rokov 2007 – 2013 dosiahla celkovú výšku 561 mil. EUR. Táto pomoc zahŕňala 63 mil. EUR poskytnutých v období rokov 2012 – 2013 prostredníctvom stimulačného programu integrácie a spolupráce v rámci Východného partnerstva (EaPIC). V období rokov 2014 – 2016 predstavovala pomoc EÚ v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) 310 mil. EUR. Tieto prostriedky boli doplnené o financovanie z iných nástrojov EÚ, ako je napríklad investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF). Okrem bilaterálnych programov spolupráce využíva Moldavsko aj rôzne regionálne programy, najmä v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia. Moldavsko sa zúčastňuje aj na iniciatívach otvorených pre všetky susedské krajiny, ako napríklad: Erasmus +, TAIEX, SIGMA. Okrem ENI je Moldavsko oprávnené na financovanie v rámci tematických nástrojov a programov EÚ: európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), nástroj na podporu stability a mieru (IcSP), ako aj programy pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány a programy v oblasti rozvoja ľudských zdrojov a migrácie a azylu. Európska investičná banka takisto poskytla od roku 2007 úvery vo výške 658 mil. EUR, z toho 50 mil. EUR v roku 2016. Hlavným prínosom makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a nie je určená ani na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. Ukončiť sa má ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. Následne sa majú začať využívať nástroje pomoci EÚ v rámci bežnej spolupráce. Makrofinančná pomoc má takisto dopĺňať intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a to najmä program úprav a reforiem podporovaný v rámci rozšíreného fondu MMF a úverov od Svetovej banky na politiku rozvoja. 1.6. Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním X Návrh/iniciatíva s účinnosťou 2 a pol roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia X Finančný vplyv sa podľa očakávaní prejaví v období rokov 2016 až 2020. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia X Priame hospodárenie na úrovni Komisie 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej koncepcia je v súlade s ekonomickým programom podporovaným MMF. Monitorovanie opatrení útvarmi Komisie sa uskutoční na základe pokroku vo vykonávaní programu MMF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s moldavskými orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4). 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká S navrhovaným poskytnutím makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc, ktorá nie je vyhradená na konkrétne výdavky, by sa mohla použiť podvodne. Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako kvalita riadiacich systémov centrálnej banky a ministerstva financií a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Ďalšie kľúčové ohrozenie operácie vyplýva z regionálnej hospodárskej a politickej neistoty, ktorá má priame dôsledky na moldavské hospodárstvo. Hospodárska výkonnosť kľúčových regionálnych obchodných partnerov Moldavska (najmä Ruska, ale aj Bieloruska a Ukrajiny), má priamy vplyv na vývoz a remitencie. Na domácom fronte hlavné riziko predstavujú problémy v procese hospodárskej reformy a existujúca makroekonomická zraniteľnosť.

Napokon existujú riziká vyplývajúce z možného oslabenia európskeho a globálneho hospodárskeho prostredia a zo zvýšenia medzinárodných cien energií a potravín. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Makrofinančná pomoc bude podliehať overeniu, kontrole a postupom auditu v rámci právomoci Komisie vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 2.2.3. Náklady a prínosy kontrol a pravdepodobná miera neplnenia požiadaviek Základné náklady Komisie súvisiace s metódami overovania a kontroly sú uvedené v tabuľke 3.2.1. Okrem toho existujú náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené s prípadnými intervenciami zo strany úradu OLAF. Operatívne posúdenie, ktoré útvary Komisie dokončili v roku 2016, pomáha posúdiť nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti riadenia verejných financií, ktoré sa môžu odzrkadliť v politickej podmienenosti operácie. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za nízke. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijme niekoľko opatrení: Po prvé, dohoda o úvere a dohoda o grante budú zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Pomoc sa zároveň vyplatí na špecializovaný účet v Centrálnej banke Moldavska. Okrem toho útvary Komisie vo februári 2016 dokončili s podporou externých konzultantov operatívne posúdenie s cieľom zhodnotiť spoľahlivosť finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sú relevantné pre tento typ pomoci. V tomto posúdení sa konštatuje, že súčasný stav administratívnych a finančných tokov Moldavska je vo všeobecnosti primeraný na riadenie novej makrofinančnej pomoci napriek tomu, že významné nedostatky pretrvávajú. Napokon, za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky 01 03 02: Makrofinančná pomoc 01 03 06 – Financovanie Garančného fondu V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. 01 03 06 – Záruka Európskej únie za úvery EÚ získané na makrofinančnú pomoc tretím krajinám: Garančný fond pre vonkajšie opatrenia musí byť financovaný v súlade s nariadením o tomto fonde, pri čom sa použijú rozpočtové prostriedky v rámci rozpočtového riadku 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“) na úrovni 9 % z celkových nesplatených záväzkov. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania je zahrnutá v roku „n“ do návrhu rozpočtu na rok „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v jednej transakcii na začiatku roku „n + 1“ z rozpočtového riadku 01 03 06. V dôsledku toho sa 9 % (t. j. najviac 5,4 mil. EUR) skutočne zaplatenej sumy bude pri výpočte financovania fondu zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n –1“. Požadované nové rozpočtové riadky: neuplatňuje sa.

3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)



Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo ktoré boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Náklady na potrebných zamestnancov sa odhadujú na základe 30 % ročných výdavkov na úradníka triedy AD5 – AD12. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: