Návrh nariadenia Rady ktorým sa ukladá definitívne vyrovnávacie clo na dovozy určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom z Indie /* KOM/2005/0110 v konečnom znení */





Brusel, 4.4.2005 KOM(2005) 110 v konečnom znení Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa ukladá definitívne vyrovnávacie clo na dovozy určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom z Indie (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Komisia začala 8. októbra 2003 na základe odôvodnenej žiadosti dvoch výrobcov Spoločenstva spojené skúmanie po uplynutí platnosti a predbežné skúmanie platného vyrovnávacieho cla v súvislosti s dovozmi určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom v Indii. Skúmanie vyšetrovania potvrdilo (i) pokračujúce subvencovanie príslušného výrobku na vyššej úrovni, ako sa zistilo v pôvodnom vyšetrovaní, ktoré (ii) naďalej spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Ukončenie opatrení by nebolo v záujme Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, v snahe zvýšiť a predĺžiť súčasné opatrenia. Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa ukladá definitívne vyrovnávacie clo na dovozy určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom z Indie RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“) a najmä na jeho články 18 a 19, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s poradným výborom, keďže: A. POSTUP I. Predchádzajúce vyšetrovanie a existujúce opatrenia (1) Rada nariadením (ES) č. 2164/98[2] uložila definitívne vyrovnávacie clo na dovozy určitých širokospektrálnych antibiotík, a to na trihydrát amoxicilínu, trihydrát ampicilínu a cefalexín, ktoré nie sú zabalené v odmeraných dávkach alebo vo forme balení pre maloobchodný predaj (ďalej len „príslušný výrobok) patriacich pod číselné znaky KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00 s pôvodom v Indii. Opatrenia boli vo forme cla ad valorem v rozsahu medzi 0 % a 12 % uloženého na dovozy od individuálne menovaných vývozcov so sadzbou reziduálneho cla vo výške 14,6 % uloženého na dovozy od iných vývozcov. II. Žiadosť o spojené skúmanie po uplynutí platnosti a predbežné skúmanie (2) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa ukončení[3] platných definitívnych opatrení, Komisia dostala žiadosť o začatie spojeného skúmania po uplynutí platnosti a predbežného skúmania nariadenia Rady (ES) č. 2164/98 podľa článkov 18 ods. 2 a 19 ods. 2 základného nariadenia od spojených výrobcov Spoločenstva podobného výrobku Sandoz GmbH, Rakúsko a Sandoz Industrial Products S.A., Španielsko, (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú väčšinu celkovej výroby Spoločenstva určitých širokospektrálnych antibiotík, v tomto prípade viac ako 40 %. (3) Žiadosť sa zakladala na tom, že ukončenie opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opakovanie subvencovania a ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva a že úroveň platných opatrení je údajne neprimeraná na kompenzáciu subvencovania, ktoré spôsobilo ujmu. (4) Pred začatím spojeného skúmania po uplynutí platnosti a predbežného skúmania a v súlade s článkami 22 ods. 1 a 10 ods. 9 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“), že dostala riadne zdokumentovanú žiadosť o skúmanie. IV bola pozvaná na rokovanie s cieľom vysvetliť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti a vzájomne sa dohodnúť na riešení. IV odmietla pozvanie Komisie na rokovanie. III. Začatie spojeného skúmania po uplynutí platnosti a predbežného skúmania (5) Komisia preskúmala dôkaz predložený žiadateľmi a usúdila, že je dostatočný na odôvodnenie začatia skúmania v súlade s ustanoveniami článkov 18 ods. 2 a 19 ods. 2 základného nariadenia. Po porade s poradným výborom Komisia začala na základe oznamu uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[4] spojené skúmanie po uplynutí platnosti a predbežné skúmanie nariadenia Rady (ES) č. 2164/98. IV. Obdobie vyšetrovania (6) Obdobie vyšetrovania sa týkalo obdobia od 1.apríla 2002 do 31. marca 2003 (ďalej len „obdobie skúmania vyšetrovania“ alebo „OV“). Skúmanie trendov v súvislosti s ujmou sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 1999 do konca obdobia skúmania vyšetrovania (ďalej len „skúmané obdobie“). V. Strany, ktorých sa týka vyšetrovanie (7) Komisia oficiálne informovala žiadateľov, iných známych výrobcov Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, odvetvových dodávateľov pre prvovýrobu, užívateľov a IV o začatí prešetrovania. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Posúdili sa písomné a ústne pripomienky, ktoré strany predložili a v prípade potreby sa zohľadnili. (8) Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku v Indii, ktorí boli vymenovaní v žiadosti, sa použitie techniky výberu vzorky pre vyšetrovanie subvencovania plánovalo v súlade s článkom 27 základného nariadenia. (9) Len obmedzený počet vyvážajúcich výrobcov však dalo o sebe vedieť a poskytlo informácie požadované pre výber vzorky. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že použitie techník výberu vzorky nie je potrebné. (10) Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sú zainteresované, a tým, ktoré dali o sebe vedieť v termínoch stanovených v ozname o začatí vyšetrovania. Odpovede prišli od piatich výrobcov Spoločenstva, siedmich vyvážajúcich výrobcov, jedného dovozcu, dvoch dodávateľov pre prvovýrobu a IV. (11) Komisia zistila a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania a ujmy, ako aj na zistenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovania subvencovania a ujmy a či by zachovanie alebo úprava opatrení neboli proti záujmom Spoločenstva. Overovania na mieste sa uskutočnili vo všetkých prevádzkach týchto zainteresovaných strán: 1. Výrobcovia Spoločenstva DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Holansko), ktorý odpovedal aj na dotazník Komisie v mene DSM Anti-Infectives Deretil S.A., Almeria, (Španielsko) a DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španielsko). Tieto tri spoločnosti sa ďalej uvádzajú spoločne len „DSM“. Sandoz GmbH (predtým Biochemie GmbH), Kundl (Rakúsko), ktorý odpovedal aj na dotazník Komisie v mene Sandoz Industrial Products S.A. (predtým Biochemie S.A.), Barcelona (Španielsko). Tieto tri spoločnosti sa ďalej uvádzajú spoločne len „Sandoz’“. 2. Indická vláda Ministerstvo obchodu, New Delhi. 3. Vyvážajúci vývozcovia v Indii KDL Biotech Ltd. (predtým Kopran Ltd.), Mumbai, Orchid Pharmaceuticals a Chemicals Ltd., Chennai, Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh, Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi, Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi, Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad, Surya Pharmaceutical Ltd., Chandigarh. VI. Poskytovanie informácií a pripomienky k postupu (12) IV a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa rozhodlo navrhnúť pokračovanie opatrení. Poskytol sa aj dostatočný čas na pripomienky. Niektoré strany predložili svoje pripomienky písomne. Okrem toho IV a traja vyvážajúci výrobcovia predložili svoje stanoviská vo vypočutiach po poskytnutí informácií, po ktorých boli predložené vyjadrenia, v ktorých boli zhrnuté ich stanoviská. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie. (13) IV a jeden vyvážajúci výrobca poukázal počas vypočutia po poskytnutí informácií na to, že žiadatelia nevyrábajú jeden typ podobného výrobku, t. j. cefalexín a tvrdia, že z tohto dôvodu by sa začatie vyšetrovania v prípade tohto typu malo zrušiť. (14) V odpovedi na toto vyjadrenie by sa malo pripomenúť, že už v pôvodnom vyšetrovaní sa stanovilo, že všetky typy výrobku, ktorý je predmetom vyšetrovania, (pozri v oddiele B.) tvoria jednu samostatnú kategóriu výrobku[5]. Všetky typy patria do rovnakej kategórie, t. j. hromadne balené polosyntetické širokospektrálne antibiotiká a majú rovnaké využitie, ktoré spočíva v zapracovaní do konečných liekových foriem, ktoré sú účinné pri liečbe rôznych infekčných chorôb. Z tohto dôvodu keďže všetky typy tvoria jeden výrobok na účely tohto konania, ktorý vyrábajú žiadatelia, sa tento argument musí zamietnuť. (15) IV a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že odpovede výrobcov Spoločenstva na dotazník, ktoré neboli dôverné, neboli dostatočne podrobné a neboli vyplnené v súlade s článkom 29 základného nariadenia. Tvrdilo sa, že nedostatok informácií v odpovediach na dotazník, ktoré neboli dôverné, upreli spolupracujúcim vývozcom možnosť, aby účinne obhájili svoje záujmy v súvislosti s ujmou a analýzou príčinnej súvislosti. (16) V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, ako je uvedené v oddiele, že E., výrobné odvetvie Spoločenstva v súčasnom vyšetrovaní tvoria iba dve strany, t. j. Sandoz a DSM. Okrem toho, jedna strana vyrábala iba trihydrát amoxicilínu a trihydrát ampicilínu, zatiaľ čo ostatné vyrábali aj cefalexín. Tieto konkrétne okolnosti v súvislosti s odvetvím Spoločenstva zvýšili dôvernosť určitých údajov poskytnutých v priebehu vyšetrovania. V každom prípade zložka, ktorá je k dispozícii zainteresovaným stranám na kontrolu, obsahuje nedôverné odpovede na dotazník oboch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, pričom dôverné údaje sa poskytli v indexovanej forme, aby umožnili primerané pochopenie podstaty informácií predložených dôverne. Z tohto dôvodu sa nedôverné odpovede výrobcov Spoločenstva na dotazník stále pokladajú, že sú v súlade s ustanoveniami článku 29 základného nariadenia. Okrem toho, je potrebné poznamenať, že indexované údaje o ujme zverejnené a uvedené v oddiele F. tohto nariadenia poskytli všetkým zainteresovaným stranám dostatočne presný obraz o ujme a príčinnej súvislosti tak, aby mohli posúdiť analýzu a obhájiť svoje záujmy. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK I. Príslušný výrobok (17) Výrobok, ktorého sa týka toto skúmanie je rovnaký výrobok ako výrobok, ktorého sa týka nariadenie Rady (ES) č. 2164/98, a to trihydrát amoxicilínu, trihydrát ampicilínu a cefalexín, ktoré nie sú zabalené v odmeraných dávkach alebo vo forme balení pre maloobchodný predaj patriacich pod číselné znaky KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00 s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“). II. Podobný výrobok (18) Počas vypočutia po poskytnutí informácií IV a jeden vyvážajúci výrobca upozornili na skutočnosť, že výrobca Spoločenstva uviedol určité rozdiely v „stabilite, čistote, analytike, galenických vlastnostiach atď.“ pri porovnávaní posudzovaného výrobku a podobného výrobku. Okrem toho, jediný spolupracujúci dovozca uviedol rozdiely v súvislosti s rozpustnosťou vo vode. (19) Príslušný výrobok a aj podobný výrobok však musia zodpovedať rovnakým medzinárodným liekopisom s určitými špecifikáciami. Preto, aj keď nie sú rovnaké vo všetkých aspektoch, sú si veľmi podobné, ako sa vyžaduje podľa článku 1 ods. 5 základného nariadenia. (20) Následne vyšetrovanie potvrdilo, že trihydrát amoxicilínu, trihydrát ampicilínu a cefalexín vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami Spoločenstva mal rovnaké fyzikálne vlastnosti a využitie alebo fyzikálne vlastnosti a využitie značne pripomínali príslušný výrobok a bol teda podobným výrobkom v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia. C. SUBVENCIE I. Úvod (21) Na základe informácií nachádzajúcich sa v žiadosti o skúmanie a v odpovediach na dotazník Spoločenstva sa preskúmali tieto systémy, ktoré údajne zahŕňajú poskytovanie subvencií: 1. Celonárodné systémy (a) Systém predbežných licencií (Advance License Scheme), (b) Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme), (c) Špeciálne ekonomické zóny/jednotky orientované na vývoz (Special Economic Zones / Export Oriented Units Scheme), (d) Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme), (e) Systém oslobodenia od dane z príjmov (Income Tax Schemes), - Vývozný systém oslobodenia od dane z príjmov (Export Income Tax Exemption Scheme), - Stimul dane z príjmov pre výskum a vývoj (Income Tax Incentive for Research and Development), (f) Systém vývozného úveru (Export Credit Scheme). (22) Uvedené systémy (a) až (d) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode oprávňuje IV na vydávanie oznámení týkajúcich sa vývoznej a dovoznej politiky. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva Ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden dokument politiky vývozu a dovozu sa vzťahuje na obdobie skúmania vyšetrovania tohto prípadu; t. j. päťročný plán vzťahujúci sa obdobie 1. apríla 2002 do 31. marca 2007 (ďalej len „EXIM-politika 02-07“). Okrem toho IV stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi EXIM-politika 02-07 v „Príručke postupov“ – 1. apríl 2002 až 31. marec 2007, Zväzok I’ (‘HOP I 02-07’)[6]. Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. (23) Systémy oslobodenia od dane z príjmov uvedené v písmene e) sa zakladajú na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa mení a dopĺňa každý rok finančným zákonom. (24) Systém vývozných úverov uvedený v písmene f) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý povoľuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov. 2. Regionálne systémy (25) Na základe informácií nachádzajúcich sa v žiadosti o skúmanie a odpovediach na dotazník Komisie, Komisia preskúmala aj množstvo systémov, ktoré údajne poskytovali regionálne vlády alebo orgány v určitých štátoch Indie. (a) Štát Pandžáb, - Stimulačný systém pre priemysel štátu Pandžáb. - Tento systém sa zakladá na priemyselnej politike a zákone o stimuloch pandžábskej vlády. (b) Štát Gudžarát, - Stimulačný systém pre priemysel štátu Gudžarát, - Refundácia dane z elektrickej energie. - Prvý systém sa zakladá na stimulačnej politike pre priemysel štátu Gudžarát, zatiaľ čo druhý systém sa zakladá na Bombajskom zákone o spotrebnej dani z elektrickej energie z roku 1958. (c) Štát Maharaštra, - Systém balíka stimulov vlády štátu Maharaštra (ďalej len „VM). Tento systém sa zakladá na uzneseniach Ministerstva priemyslu, energetiky a práce VM. (26) Jeden systém daní z príjmov (stimul daní z príjmov pre výskum a vývoj) a tri regionálne systémy neboli uvedené v žiadosti o skúmanie. Z tohto dôvodu v súlade s článkami 22 ods. 1 a 11 ods. 10 základného nariadenia Komisia oznámila IV prípadné rozšírenie rozsahu vyšetrovania, aby zahrnula tieto systémy. IV bola pozvaná na rokovanie s cieľom vysvetliť faktickú situáciu, pokiaľ ide o údajné systémy a vzájomne sa dohodnúť na riešení. Po týchto rokovaniach a na základe toho, že sa vzájomne nedohodli na riešení, Komisia zahrnula tieto systémy do vyšetrovania subvencovania. 3. Všeobecné vyjadrenia poskytnuté k subvencovaniu (27) Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že Advance Licence Scheme, Income Tax Incentive Scheme for Research and Development a Export Credit Scheme by sa mali vylúčiť z rozsahu tohto vyšetrovania, pretože skúmanie by sa malo vzťahovať iba na pôvodne skúmané systémy. V tomto prípade sa počas pôvodného vyšetrovania tieto tri systémy a regionálne systémy neskúmali. (28) Príslušné ustanovenia základného nariadenia týkajúce priebežného skúmania a skúmania po uplynutí platnosti však nestanovujú takýto úzky prístup v skúmaniach. Napríklad priebežné skúmanie by mohlo viesť k zvýšeniu opatrení v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia, ak existujúce opatrenia už nestačia na vyrovnanie kompenzovateľnej subvencie. Článok 19 ods. 4 základného nariadenia ďalej vyžaduje vyšetrovanie, pokiaľ ide o to „rozhodnúť, či došlo k výraznej zmene okolností súvisiacich poskytovaním subvencií…“. Takto priebežné skúmanie týkajúce sa subvencovania ako také môže viesť k úplnému prehodnoteniu rámca subvencovania, nielen systémov subvencovania pôvodne vyšetrovaných, ktoré by prípade mohli zvýhodňovať príslušný výrobok. Okrem toho, skúmanie po uplynutí platnosti sa nepotrebuje výlučne sústrediť na pôvodne vyšetrované systémy. Článok 18 ods. 2 základného nariadenia sa týka „pokračovania alebo opakovania subvencovania“ vo všeobecnosti a nie pôvodne vyšetrovaných subvenčných systémov. Teda skúmania sa neobmedzujú na pôvodne vyšetrované systémy, ale vyžadujú zistenie súčasného a budúceho subvencovania, vrátane programov, ktoré pôvodne neboli skúmané. V skutočnosti je toto práve taký prístup, ktorý vedie k vhodnej analýze faktickej situácie týkajúcej sa subvencovania v priebehu daného obdobia skúmania vyšetrovania. V opačnom prípade by sa vlády mohli účinne chrániť pred dôsledkami za subvencovanie jednoduchým premenovaním systému alebo tým, že v nej urobia malé štrukturálne zmeny. Toto by marilo zmysel a cieľ vyrovnávacích opatrení, ktoré majú kompenzovať škodlivé subvencovanie. II. Vnútroštátne systémy 1. Systém predbežných licencií (ďalej len „ALS“), (a) Právny základ (29) Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 EXIM-politiky 02-07 a kapitolách 4.1 až 4.30 v HOP I 02-07. (b) Oprávnenosť (30) ALS tvorí šesť podsystémov, ako je podrobnejšie uvedené v odôvodnení 31. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenia. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „spojení“ s podpornými výrobcami majú nárok na ALS pre fyzické vývozy a na ALS pre ročnú potrebu. Výrobcovia–vývozcovia dodávajúci konečnému vývozcovi majú nárok na ALS pre dodávky polotovarov. Hlavní dodávatelia, ktorí majú pre „zamýšľaný vývoz“ kategórií uvedených v odseku 8.2 EXIM-politiky 02-07, napríklad dodávatelia pre podniky orientované na vývoz (ďalej len „EOV“) nárok ALS pre zamýšľaný vývoz. Prípadne dodávatelia polotovarov výrobcom-vývozcom majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ podľa podsystémov (ďalej len „ARO“) a domáceho dokumentárneho akreditívu. (c) Praktická realizácia (31) Predbežné licencie sa môžu vydať pre: (i) Fyzické vývozy: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje dovoz vstupných materiálov oslobodený od cla na výrobu konkrétneho výsledného vývozného výrobku. „Fyzický“ v tejto súvislosti znamená, že vývozný výrobok musí opustiť územie Indie. Úľava na dovoz a povinnosť vývozu vrátane typu vývozného výrobku sú uvedené v licencii. (ii) Ročnú potrebu: Takáto licencia sa nespája s konkrétnym vývozným výrobkom, alebo so širšou skupinou výrobkov (napr. chemikálie a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulej realizácie vývozu – doviezť bez cla každý vstupný materiál používaný vo výrobe všetkých položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov využívajúcich takýto materiál oslobodený od cla. (iii) Dodávky polotovarov: Tento podsystém sa týka prípadov, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jediný vývozný výrobok a majú rozdelený výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába polotovar. Môže doviezť vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať ALS pre dodávky polotovarov. Konečný vývozca finalizuje výrobu a je povinný vyviezť konečný výrobok. (iv) Zamýšľané vývozy: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ pre kategórie zákazníkov uvedené v odseku 8.2.(b) až (f),(g),(i) a (j) EXIM politiky 02-07. Podľa IV sa zamýšľané vývozy vzťahujú na tie transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Množstvo kategórií dodávok sa pokladá za zamýšľané vývozy za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v špeciálnej ekonomickej zóne (ďalej len „SEZ“). (v) ARO: Držiteľ ALS, ktorý má v úmysle čerpať vstupy z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť čerpať ich proti ARO. V takýchto prípadoch sa platnosť predbežných licencií potvrdí ako ARO a sú potvrdené pre domáceho dodávateľa na základe dodávky položiek, ktoré sú v nej uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaných vývozov, ako je uvedené v odseku 8.3 EXIM-politiky 02-07 (t. j. ALS pre dodávky polotovarov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO vráti dane a clá dodávateľovi namiesto toho, aby sa vrátili konečnému vývozcovi vo forme zrušenia/vrátenia ciel. Vrátenie daní/ciel je možné v prípade domácich vstupov a aj dovážaných vstupov. (vi) Domáci dokumentárny akreditív (Back to back inland letter of credit): Tento podsystém sa opäť týka domácich dodávok pre držiteľa ALS. Držiteľ ALS sa môže obrátiť na banku, aby otvorila domáci akreditív v prospech domáceho dodávateľa. Licenciu banka zruší na priamy dovoz iba v prípade, keď hodnota a objem položiek pochádza z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 8.3 EXIM-politiky 02-07 (t. j. ALS pre dodávky polotovarov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Zistilo sa, že počas obdobia skúmania vyšetrovania spolupracujúci vývozcovia získali iba úľavy v rámci štyroch podsystémov súvisiacich s príslušným výrobkom, t. j. (i) ALS pre fyzické vývozy, (ii) ALS pre ročnú potrebu, (iii) ALS pre dodávky polotovarov ako dodávateľ konečnému vývozcovi a (iv) ALS pre zamýšľaný vývoz ako dodávateľ pre EOU/jednotky v SEZ. Preto nie je potrebné stanoviť kompenzáciu (v) systému ARO a (vi) systému domáceho dokumentárneho akreditívu. (32) Na účely preverenia indickými orgánmi je držiteľ licencie povinný podľa zákona viesť „pravdivý a riadny register spotreby a využívania dovezeného tovaru na základe licencie” v osobitnom formáte (kapitola 4.30 a dodatok 18 HOP I 02-07), t. j. register o aktuálnej spotrebe (ďalej len „dodatok 18 záznam“). (33) Pokiaľ ide o podsystémy (i), (iii) a (iv) uvedené v odôvodnení 31, IV pevne stanovuje objem a hodnotu dovozného povolenia a aj vývoznej (vrátane zamýšľaného vývozu) povinnosti a tieto sú uvedené v licencii. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zaznamenať príslušné transakcie v licencii. Objem povolených dovozov v rámci tohto systému určuje IV na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v HOP II 02-07. (34) V prípade podsystému (ii) uvedeného v odôvodnení 31 (ALS pre ročnú potrebu) sa v licencii zaznamenáva iba hodnota povoleného dovozu. Držiteľ licencie je povinný „zachovať pomer medzi dovezenými vstupmi a výsledným výrobkom“ (odsek 4.24A(c) HOP I 02-07). (35) Dovozené vstupné materiály nie sú prevoditeľné a musia sa použiť na výsledný vývozný výrobok. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (18 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, každé na 6 mesiacov). V prípade ALS pre ročnú potrebu nie je povolené žiadne predĺženie časového rozvrhu. (36) V priebehu skúmania vyšetrovania sa zistilo, že množstvo vstupných materiálov, ktoré spolupracujúci vývozcovia doviezli bez cla na základe dovozného povolenia SION v rámci rôznych podsystémov, bolo vyššie, ako potrebovali na výrobu príslušného množstva výsledného vývozného výrobku. Teda SION pre príslušný výrobok neboli presné. Ďalej počas obdobia skúmania vyšetrovania žiadny spolupracujúci vývozca neviedol správny register aktuálnej spotreby založený na reálnej spotrebe. V štyroch prípadoch sa takýto register neviedol, napriek zákonnej povinnosti, ktorá tak ukladá (pozri odôvodnenie 32). V dvoch prípadoch nezaznamenávali spoločnosti aktuálnu spotrebu. Ani vyšetrovaní vývozcovia, ani IV neboli schopní preukázať, že oslobodenie od dovozného cla nevedie k nadmernému odpočtu. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (37) IV a päť spolupracujúcich vývozcov predložili pripomienky k ALS. Tvrdili, že ALS funguje ako prípustný systém vrátenia alebo náhradného vrátenia cla, ktorý údajne pripomína aktívny zušľachťovací styk ES, s kontrolným systémom, ktorý je v súlade s ustanoveniami príloh I, II a III základného nariadenia, zavedeným na monitorovanie pomeru medzi vstupmi dovezenými bez cla a výslednými vývoznými výrobkami. IV a dvaja vývozcovia ďalej tvrdili, že by sa mal kompenzovať iba nadmerný odpočet ciel. Pokiaľ ide o kontrolný systém, tvrdili, že je zavedený vhodný kontrolný systém. V tejto súvislosti uviedli množstvo prvkov overovania, ktoré sú IV k dispozícii na takúto kontrolu vrátane: SION, informácií o množstve v dovozných a vývozných dokumentov, registra colných záruk dovozov a vývozov podľa ALS, registra spotreby, Duty Entitlement Export Certification book (ďalej len „DEEC book“), overenia plnenia po realizácii dovozu a vývozu, ďalších kontrol v zmysle indickej správy spotrebných daní a ciel, pravidelných auditov a trestného stíhania v prípade „zneužitia“. IV a jeden vývozca však pripustil, že SION „môže znížiť to, čo sa skutočne spotrebovalo”. Okrem toho žiadny vývozca neposkytol dostatok dôkazov, že splnil svoju povinnosť riadne viesť register aktuálnej spotreby nariadený podľa EXIM-politiky. Ďalej dvaja vývozcovia tvrdili, že vyšetrovací orgán by si mal sám vypočítať nadmerný odpočet. Nakoniec sa tvrdilo, že ES je viazané predchádzajúcimi prípadmi nekompenzovať ALS. Jeden vývozca poskytol po vypočutí po poskytnutí informácií výpočet nadmerného odpočtu ciel. (e) Záver (38) Oslobodenie od dovozných ciel je subvenciou v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančná pomoc IV, ktorá poskytuje výhodu vyšetrovaným vývozcom. (39) Okrem toho ALS pre fyzické vývozy, ALS pre ročnú potrebu a ALS pre dodávku polotovarov sú jasne podmienené podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné podľa článku 3 ods. 4 bodu a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku spoločnosť nemôže získať výhody podľa týchto systémov. (40) ALS pre zamýšľaný vývoz podľa metód tohto prípadu je de facto podmienený uskutočnením vývozu. Využila ho iba jedna spoločnosť v malom rozsahu a iba pri dodávkach pre EOU/jednotky v SEZ, obidve kategórie sú uvedené v odseku 8.2 (b) EXIM-politiky 02-07. Táto spoločnosť uviedla, že jej zákazník nakoniec vyvážal príslušný výrobok. Cieľom EOU/SEZ je vývoz, ako je stanovené v odseku 6.1 EXIM-politiky 02-07. Preto domáci dodávateľ získa výhody podľa ALS pre zamýšľaný vývoz, pretože IV očakáva výnos z vývozu, ktorý následne získa vývozca nachádzajúci sa v ÚZE/SEZ. Podľa článku 3 ods. 4 bodu a) základného nariadenia sa subvencia považuje za fakticky podmienenú vývozom v prípade, keď sa ukáže, že poskytnutie subvencie aj keď nie je zákonne podmienené uskutočnením vývozom, je v skutočnosti viazané na uskutočnený alebo očakávaný vývoz alebo výnos z vývozu. (41) Žiadny zo štyroch podsystémov používaných v tomto prípade sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Toto zistenie je potvrdené po starostlivom posúdení vyjadrení k poskytnutiu informácií. Nezodpovedajú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I písmene (i), prílohy II (definícia a pravidlá na vrátenie) and prílohy III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) základného nariadenia. IV neuplatňovala účinne svoj kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku (príloha II oddiel II odsek 4 základného nariadenia a v prípade systémov vracania cla, príloha III oddiel II odsek 2 základného nariadenia). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Žiadna pripomienka k poskytnutým informáciám nezmenila toto zistenie. Naopak IV dokonca pripustila, SION sú nepresné. Teda sa potvrdilo, že sa samotné SION nemôžu považovať za kontrolný systém aktuálnej spotreby, pretože podoba týchto nadmieru štedrých štandardných noriem neumožňuje IV dostatočne presne skontrolovať, aké množstvo vstupov sa spotrebovalo na vývoznú produkciu. Ďalej IV nevykonávala účinnú kontrolu založenú na správnom vedení registra aktuálnej spotreby (ďalej len „dodatok 18 register“). Okrem toho IV nevykonávala ďalšie skúmanie založené na skutočne uskutočnených vstupoch, aj keď sa toto malo uskutočňovať pri chýbajúcom účinne uplatňovanom kontrolnom systéme (príloha II oddiel II odsek 5 a príloha III oddiel II odsek 3 základného nariadenia), ani nedokázala, že sa vyskytol nadmerný odpočet. Údajná porovnateľnosť ALS s aktívnym zušľachťovacím stykom ES je irelevantná, keďže systém ES nie je predmetom tohto vyšetrovania. (42) Iné prvky overovania, ktoré boli uvedené po poskytnutí informácií, buď už neexistujú (t. j. DEEC-book bola zrušená EXIM politikou 02-07), alebo sú zjavne mimo účinnej kontroly registrov aktuálnej spotreby, založenej na nadmieru štedrých SION, ktoré nie sú dostačujúce (t. j. informácie o dovozných a vývozných dokumentoch, register colných záruk, overenie plnenia ALS). Audítorské správy indických orgánov týkajúce sa vyšetrovaných vyvážajúcich výrobcov neboli poskytnuté. (43) Nakoniec, keďže ALS sa predtým nikdy neanalyzovali na základe skutočností porovnateľných so skutočnosťami zistenými počas tohto vyšetrovania, najmä v súvislosti na nepresnosť SION pre príslušný výrobok, neexistuje žiadny záväzný precedens na to, aby sa existujúci systém nekompenzoval. (44) Tieto štyri podsystémy sú preto kompenzovateľné. (f) Výpočet výšky subvencie (45) Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo systémoch náhradného vrátenia cla, kompenzovateľným zvýhodnením je odpustenie celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V rozpore s vyjadreniami k poskytnutým informáciám, ktoré poskytla IV a dvaja vývozcovia, základné nariadenie nestanovuje len kompenzáciu odpustenia ciel v „nadmernej“ výške. Podľa článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a prílohy I písm. (i) základného nariadenia sa môže kompenzovať iba odpustenie ciel v nadmernej výške, ak sú splnené podmienky príloh II a III základného nariadenia. Tieto podmienky však v tomto prípade neboli splnené. Teda, ak sa zistí chýbajúci vhodný monitorovací proces, neuplatňuje sa uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na kompenzáciu výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako nejaký údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v prílohách II oddiel II a III oddiel II základného nariadenia nie je na vyšetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Na druhej strane podľa článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia musí iba zistiť dostatok dôkazov na dokázanie nevhodnosti udaného kontrolného systému. Ďalej by sa malo pripomenúť, že ďalšie skúmanie indickými orgánmi pri chýbajúcom efektívne používanom kontrolnom systéme je potrebné uskutočniť čo najskôr, t. j. obvykle pred kontrolou na mieste pri vyšetrovaní vyrovnávajúceho cla. Výpočet nadmerného odpustenia cla, ktoré poskytol jeden vývozca po poskytnutí informácií, nie je uskutočnené ani včas, ani ho neuskutočnila IV. Z tohto dôvodu sa nemôže brať do úvahy. (46) Výška subvencie pre vývozcov, ktorú využívali ALS sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci štyroch podsystémov využívaných pre príslušný výrobok v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, ako je uvedené v odôvodnení 31 (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia, poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli odpočítané od čiastok subvencie v prípade oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili podľa obratu vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. (47) Šesť spoločností bolo zvýhodnených na základe tohto systému v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania a získalo subvencie v hodnote 22,0 % a 25,8 % (pozri tabuľku v odôvodnení 154). 2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“) (a) Právny základ (48) Podrobný opis DEPBS sa nachádza v odseku 4.3 EXIM-politiky 02-07 a kapitole 4 v HOP I 02-07. (b) Oprávnenosť (49) Každý výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca má nárok na tento systém. (c) Praktická realizácia DEPBS (50) Oprávnený vývozca môže použiť úvery DEPBS, ktoré sú vypočítané ako percento hodnoty výrobkov vyvezených podľa tohto systému. Takéto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov, vrátane príslušného výrobku. Sú určené na základe SION pri zohľadnení predpokladaného obsahu dovezených vstupov vo vývoznom výrobku a dosahu cla na takéto predpokladané dovozy bez ohľadu na to, či sa dovozné clá skutočne uhradili alebo nie. (51) Spoločnosť, aby mala nárok na výhody podľa tohto systému, musí vyvážať. V dobe vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom sa uvedie, že sa vývoz uskutočňuje podľa DEPBS. Na to, aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány v priebehu odosielania vystavia colné vyhlásenie pre vývoz. Na tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorá sa má na túto vývoznú transakciu poskytnúť. Vtedy sa vývozca dozvie, aké zvýhodnenie získa. Akonáhle colné orgány vydajú colné vyhlásenie o vývoze, IV nemá žiadnu právomoc nad rozhodovaním o poskytnutí úveru DEPBS. Príslušná sadzba DEPBS na výpočet zvýhodnenia, ktorá platí v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. Preto neexistuje žiadna možnosť na spätnej zmeny výšky zvýhodnenia. (52) Tiež sa zistilo, podľa indických účtovných noriem, že úvery DEPBS sa môžu zaúčtovať na základe časového rozlíšenia ako príjem v podnikateľských účtoch po splnení vývoznej povinnosti. (53) Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné doviezť bez obmedzenia, okrem kapitálového tovaru. Tovar dovezený v rámci takýchto úverov sa môže predať na domácom trhu (podlieha dani z predaja ) alebo inak použiť. (54) Úvery DEPBS voľne prevoditeľné a platné po dobu 12 mesiacov od dátumu vydania. (55) Žiadosť o úvery DEPBS môže obsahovať 25 vývozných transakcií a ak sa evidujú elektronicky, môže obsahovať neobmedzené množstvo vývozných transakcií. V skutočnosti neexistujú žiadne presné hranice na žiadosti o úvery DEPBS, pretože časové obdobia uvedené v kapitole 4.47 HOP I 02-07 sa vždy počítajú od poslednej vývoznej transakcie uvedenej v danej žiadosti o DEPBS. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (56) Po poskytnutí informácií mali traja vývozcovia zvýhodnení podľa tohto systému pripomienky k uvedenej analýze DEPBS. Tvrdili, že (i) v rozpore so zisteniami v odôvodneniach 53 a 59 sa materiály dovezené v rámci DEPBS údajne musia použiť na vývoznú produkciu a úver DEPBS sa údajne dá získať iba, ak sa vyváža tovar, ktorý je zaťažený dovoznými clami na svoje vstupné materiály, (ii) by sa nemala použiť nová metodika výpočtu na výšky kompenzovateľných čiastok (zameraná na vývoznú transakciu, pozri odôvodnenie 61 až 62), pretože sa výhoda údajne poskytuje iba pri využití úveru a z dôvodu, keď sa nový prístup diskriminačne odchyľuje od predchádzajúceho prípadu ES, (iii) DEBPS by sa malo kompenzovať iba do rozsahu v akom sa takéto úvery získali v prípade príslušného výrobku a (iv) malo by sa zohľadniť zníženie sadzby DEPBS, ktoré sa uskutočnilo vo februári 2004. (e) Závery k DEPBS (57) DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou IV, nakoľko sa úver využije nakoniec na kompenzáciu dovozných ciel a tým zníži príjem IV z cla, ktoré bolo inak splatné. Okrem toho úver DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu. (58) Ďalej je DEPBS podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu a preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 3 ods. 4 bodu a) základného nariadenia. (59) Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Nezodpovedá prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I písmene (i), prílohy II (definícia a pravidlá na vrátenie) and prílohy III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) základného nariadenia. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vzhľadom na skutočne použité vstupy. Okrem toho neexistuje žiadny zavedený systém alebo postup na overenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vývozného výrobku, alebo či sa vyskytli preplatky dovozných ciel v zmysle písmena (i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Nakoniec vývozca má nárok na zvýhodnenia v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec dováža nejaké vstupy. Na získanie zvýhodnenia je pre vývozcu dostačujúce, aby jednoducho vyviezol tovar bez toho, aby preukázal, či bol nejaký vstupný materiál dovezený. Teda dokonca aj výrobcovia, ktorí lokálne vyrábajú všetky svoje vstupy a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, má stále nárok na zvýhodnenia z DEPBS. (60) Nedokázalo sa, ani tvrdenie jedného vývozcu, že materiály dovezené podľa tohto systému sa musia použiť na vývoznú produkciu, ani tvrdenie, že úvery DEPBS je možné získať len pod podmienkou, že použitý vstupný materiál je zaťažený dovozným clom. V tejto súvislosti by sa malo tiež malo pripomenúť, že IV nikdy nepoprela faktický opis DEPBS, ako je uvedené vyššie. Z tohto dôvodu sa museli tvrdenia zamietnuť. (f) Výpočet výšky subvencie (61) V súlade s článkami 2 ods. 2 a 5 základného nariadenia sa výška kompenzovateľných subvencií vypočítala podľa zvýhodnenia poskytnutého príjemcovi, ktorý sa objektívne zistil počas obdobia skúmania vyšetrovania. V tejto súvislosti sa usúdilo, že zvýhodnenie poskytnuté príjemcovi v čase uskutočnenia vývoznej transakcie sa uskutočnilo podľa tohto systému. V tejto chvíli je IV zodpovedná za ušlé clá, ktoré predstavujú finančnú pomoc v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Ako je uvedené v odôvodnení 51, akonáhle colné orgány vydajú colné vyhlásenie o vývoze, na ktorom je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorý sa má poskytnúť na túto vývoznú transakciu, IV nemá žiadnu právomoc, pokiaľ ide o rozhodnutie o poskytnutí alebo neposkytnutí subvencie a nemá žiadnu právomoc, pokiaľ ide o výšku subvencie. Taktiež, ako je uvedené v rovnakom odôvodnení, každá zmena sadzieb DEPBS medzi skutočným vývozom a vydaním licencie DEPBS nemá spätný účinok na výšku poskytnutého zvýhodnenia. Ďalej, ako je uvedené v odôvodnení 52, spoločnosti si môžu v súlade s indickými účtovnými štandardmi zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v čase vývoznej transakcie. Nakoniec vzhľadom na skutočnosť, že si spoločnosť uvedomuje, že dostane subvenciu podľa DEPBS a má vlastne zvýhodnenia z iných systémov, je už spoločnosť vo výhodnejšom konkurenčnom postavení, pretože môže subvencie zohľadniť v nižších ponúkaných cenách. (62) Uloženie vyrovnávajúceho cla je teda odôvodnené kompenzáciou nekalých obchodných praktík založených na neprípustnej konkurenčnej výhode. Vzhľadom na uvedené sa považuje za primerané, aby sa zvýhodnenie podľa DEPBS vyhodnotilo ako suma úverov získaných na všetky vývozné transakcie uskutočnené podľa tohto systému počas obdobia vyšetrovania. (63) Pripomienky k poskytnutiu informácií neviedli k revízii prístupu k tejto kalkulácii. V nedávnej minulosti už Európske spoločenstvá použili novú metodiku napríklad v súvislosti s prípadom systému grafitových elektród[7]. Okrem toho zásady právnej istoty a legitímne očakávania nebránia takejto zmene metodiky. Po prvé nový prístup nemá za následok kompletné opätovné prehodnotenie systému, ktorý skutočne vždy bol kompenzovateľný. Týka sa len výpočtu výšky subvencie, aby ju užšie spojil s faktickou situáciou počas daného obdobia vyšetrovania. Po druhé tento prístup je okrem iného dôsledkom skutočností, ktoré Komisia zistila v priebehu nedávnych vyšetrovaní, napr. zaúčtovanie úverov DEPBS na základe časového rozlíšenia podľa indických účtovných štandardov a v podstate neexistencia konečných termínov pre žiadosti o takéto úvery podľa EXIM politiky. Ďalej pripomienky k poskytovaniu informácií potvrdili, že v dobe vývoznej transakcie uskutočnenej podľa tohto systému vývozca získal neodvolateľné oprávnenie na úvery DEPBS. Takýto moment je však rozhodujúci pre určenie poskytnutia zvýhodnenia, ako je ustanovené v odôvodnení 61, nie následné použitie, pretože vývozca už s takýmto zabezpečeným právom je na tom finančne „lepšie“. (64) V rozpore s vyjadrením niektorých vyvážajúcich výrobcov, sa pri zisťovaní výšky kompenzovateľného úveru DEPBS musel posúdiť dokonca aj úver DEPBS poskytnutý na vývoz iného ako príslušný výrobok. V rámci DEPBS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá obmedzuje použitie úverov na dovoz vstupného materiálu oslobodeného od cla v súvislosti s konkrétnym výrobkom. Na druhej strane sú úvery DEPBS voľne prevoditeľné, dajú sa dokonca aj predať a použiť na dovozy každého tovaru, ktorý sa môže doviezť bez obmedzenia (vstupné materiály príslušného výrobku patria do tejto kategórie), okrem kapitálového tovaru. V dôsledku toho môže byť príslušný výrobok zvýhodnený na základe všetkých poskytnutých úverov DEPBS. (65) Ďalej sa nemôžu posúdiť zníženia sadzieb DEPBS nasledujúce po období skúmania vyšetrovania, lebo článok 11 ods. 1 základného nariadenia stanovuje, že informácie týkajúce sa obdobia nasledujúceho za obdobím vyšetrovania (OV) sa obvykle nezohľadňujú. Okrem toho neexistuje žiadna záruka, že IV nezvýši v budúcnosti sadzby DEPBS. (66) V prípade oprávnených nárokov boli poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie odpočítané od takto stanovených úverov, aby sa dospelo k čiastkam subsubvencie ako čitateľ, článok 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili na celkový obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Päť spoločností bolo zvýhodnených na základe tohto systému v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania a získalo subvencie v hodnote 3,2 % a 8,0 % (pozri tabuľku v odôvodnení 154). 3. Systém jednotiek orientovaných na vývoz/Systém špeciálnych ekonomických zón (ďalej len „EOUS/ SEZS“) (a) Právny základ (67) Podrobnosti o týchto systémoch sa nachádzajú v kapitole 6 (EOUS) a v kapitole 7 (SEZS) EXIM-politiky 02-07 a HOP I 02-07. (b) Oprávnenosť (68) S výnimkou čisto obchodných spoločností môžu byť všetky podniky, ktoré v zásade uskutočňujú vývoz svojej celej produkcie tovaru alebo služieb, zriadené v rámci SEZS alebo EOUS. Na rozdiel od služieb a poľnohospodárstva musia podniky vo výrobných odvetviach splniť minimálnu hranicu investícií v pevných aktívach (10 miliónov indických rupií), aby mali nárok na EOUS. (c) Praktická realizácia (69) SEZS je následníckym systémom predošlého Export Processing Zones Scheme (ďalej len „EPZS“). SEZ sú špeciálne vytvorené bezcolné územia a podľa EXIM-politiky 02-07 sa pokladajú za zahraničné územie na účely obchodných operácií, ciel a daní. 14 SEZ už funguje a indické orgány schválili zriadenie ďalších 13 SEZ. (70) Na druhej strane EOU sú geograficky flexibilnejšie a môžu sa zriadiť kdekoľvek v Indii. Tento systém doplňuje SEZS. (71) Žiadosť o štatút EOU alebo SEZ musí obsahovať údaje na nasledujúcich päť rokov týkajúce sa okrem iného množstiev plánovanej výroby, predpokladanej hodnoty vývozov, požiadaviek na dovoz a domácich požiadaviek. V prípade, keď orgány schvália žiadosť spoločnosti, oznámia spoločnosti pravidlá a podmienky v súvislosti so schválením. Dohoda, ktorou sa priznáva, že spoločnosť patrí do SEZ/EOU platí päť rokov. Dohoda sa môže obnoviť na ďalších päť rokov. (72) Hlavnou povinnosťou EOU alebo SEZ, ako je stanovené EXIM-politike 02-07 je dosiahnuť čisté devízové príjmy (ďalej len „ČDP“), t. j. v posudzovanom období (5 rokov) celková hodnota vývozov musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. (73) Jednotky EOU/ SEZ majú nárok na tieto úľavy: (i) oslobodenie od dovozných ciel na všetky typy tovarov (vrátane kapitálového tovaru, surovín a spotrebného tovaru) potrebných na výrobu, produkciu, spracovanie, alebo ktoré s tým súvisia; (ii) oslobodenie od spotrebnej dane na tovar získaný z domácich zdrojov; (iii) refundácia centrálnej dane z predaja na miestny tovar; (iv) možnosť predávať časť svojej výroby na domácom trhu na základe úhrady platných ciel na konečný výrobok ako výnimka k všeobecnej požiadavke vyvážať celú produkciu; (v) oslobodenie od dane z príjmu, ktorá sa obvykle uplatňuje na zisky realizované pri vývoznom predaji v súlade oddielom 10A alebo oddielom 10B zákona o dani z príjmu na 10 rokov od začatia činností, ale maximálne do roku 2010; (vi) možnosť vlastniť 100 % zahraničného kapitálu. (74) Aj keď úľavy v rámci oboch systémov sú zväčša porovnateľné, existujú nejaké rozdiely. Napríklad iba EOU môže získať 50 % zníženie ciel z domáceho predaja (DTA predaj), zatiaľ čo v SEZ sa z takéhoto predaja platí 100 % ciel. EOU môže predať do 50 % svojho obratu na domácom trhu pri takejto zníženej sadzbe. (75) Jednotky fungujúce podľa týchto systémov sú viazané pod dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona. (76) Podľa zákona sú povinné uchovávať v osobitnom formáte vhodný výkaz o všetkých dovozoch, spotrebe a využití všetkých dovezených materiálov a uskutočnených vývozoch. Tieto dokumenty by sa mali pravidelne predkladať kompetentným orgánom podľa ich požiadavky (ďalej len „štvrťročné a ročné správy o priebehu“). (77) Avšak „v žiadnom čase sa nebude od [jednotky EOU alebo SEZ] vyžadovať, aby korelovali každú dovezenú zásielku so svojím vývozom, presunmi do iných podnikov, predajom v DTA alebo zásobami“, odsek 10.2 dodatku 14-I a odsek 13.2 dodatku 14-II HOP I 02-07. (78) Domáci predaj sa odosiela a zaznamenáva na základe vlastných certifikátov. Priebeh odosielania vývozných zásielok EOU kontroluje colný/daňový úradník, ktorý je trvalo zamestnaný v EOU. Spoločnosť je povinná refundovať IV plat takéhoto trvalého colného úradníka. (79) „Všetky aktivity jednotiek SEZ v rámci zóny, pokiaľ nie je inak uvedené, vrátane vývozu a opätovného dovozu tovaru sa uskutočňujú na základe vlastných certifikátov“, ako stanovuje odsek 29 dodatku 14-II HOP I 02-07. Teda colné orgány nevykonávajú žiadne obvyklé kontroly vývozných zásielok jednotiek SEZ. (80) V tomto prípade využíval EOUS jeden zo spolupracujúcich vývozcov. Keďže sa systém SEZ nevyužíval, nebolo potrebné analyzovať kompenzovateľnosť tohto systému. Spolupracujúci vývozca, ktorý využíval EOUS, použil tento systém na dovoz surovín a kapitálového tovaru bez cla, na získavanie domáceho tovaru oslobodeného od spotrebnej dane a na získanie refundácie dane z predaja a na predaj časti svojej produkcie na domáci trh. Teda mal prospech zo všetkých zvýhodnení uvedených v uvedenom odôvodnení 73 písmenách (i) až (iv). Daný vývozca mal prospech aj zo zvýhodnení na základe ustanovení o oslobodení z dane z príjmu pre EOUS. Uvedené oslobodenie z dane z príjmu patrí do dostupnejšieho systému oslobodenia od dane z príjmu, ktorej analýza je uvedená v odôvodneniach 117 a 118. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (81) Po poskytnutí informácií sa jeden vyvážajúci výrobca vyjadril, že EOUS by sa mala kompenzovať, ak vôbec, iba v prípade keď clá uhradené za domáci predaj plne nepokrývajú výšku oslobodenia od dovozných ciel za vstupné materiály použité na produkciu predanú na domácom trhu (ďalej len „nadmerný odpočet“). Vývozca je názoru, že v prípade EOUS, ktorý údajne pripomína aktívny zušľachťovací styk ES, je zavedený kontrolný systém v súlade s ustanoveniami príloh I, II a III základného nariadenia. V tejto súvislosti tvrdil, že koreláciu podľa zásielok vstupných materiálov a výslednej vývoznej produkcie indické orgány skutočne nevyžadujú (pozri odôvodnenie 77), keďže to nie je povinné podľa základného nariadenia alebo Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „DSVO“) pre príslušný kontrolný systém. Okrem toho sa vývozca odvolal na vnútorný kontrolný zoznam spoločnosti, ktorý poskytuje informácie o pomere medzi vstupmi a výstupmi. Vývozca ďalej zdôraznil, že jeho domáci predaj tvoril menej ako 5 % jeho predaja počas OV. Tvrdil tiež, že pravidelné vyhodnotenie daňových priznaní z mesačného predaja indickou vládou je dostačujúce na splnenie kritérií kontroly ustanovených základným nariadením. (82) Ďalej tvrdil, že (i) pre účely výpočtu by sa nemalo zohľadňovať množstvo surovín dovezených v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, ako je uvedené v odôvodnení 19 výročnej správy o priebehu tohto EOU, alebo množstvo surovín spotrebovaných v priebehu tohto obdobia, ako je uvedené v odôvodnení 20 tejto správy a (ii) obdobie alokácie týkajúce sa ciel ušetrených pri dovoze kapitálového tovaru by sa malo zakladať na dobe odpisovania špecifickej pre spoločnosť a nie na základe priemernej doby odpisovania pre všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho tvrdil, že pridaný úrok (komerčná sadzba platná v Indii počas OV) by sa mal znížiť na vážený priemer sadzby financovania tejto EOU počas obdobia skúmania vyšetrovania. (e) Závery k EOUS (83) Oslobodenia EOU od dvoch typov dovozných ciel (ďalej len „základné clo“ a „špeciálne dodatočné clo“) a refundácia dane z predaja sú finančnou pomocou IV v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Vládne príjmy, ktoré by boli splatné pri neprítomnosti tohto systému, sa nevyberajú, takto okrem poskytnutia zvýhodnenia pre EOU v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia, ušetrila likviditu tým, že nemusela hradiť clá obvykle splatné a refundovaním dane z predaja. (84) Oslobodenie od spotrebnej dane a jej ekvivalentu dovozného cla (ďalej len „dodatočné clo“) nevedie však k ušlému príjmu, ktoré je inak splatné. Spotrebná daň a dodatočné clo, ak by boli uhradené, by sa dali použiť ako úver pre vlastné budúce colné záruky (tzv. „mechanizmus CENVAT“). Preto tieto clá nie sú definitívne. Na základe úveru „CENVAT” sa definitívne clo vzťahuje iba na pridanú hodnotu, nie na vstupné materiály. (85) Teda iba oslobodenie od základného cla, špeciálneho dodatočného cla a refundácia dane z predaja tvoria subvencie v zmysle článku 2 základného nariadenia. Podľa zákona sú podmienené uskutočnením vývozu a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné podľa článku 3 ods. 4 bodu a) základného nariadenia. Vývozný cieľ EOU, ako je uvedené v odseku 6.1 EXIM-politiky 02-07, je conditio sine qua non na získanie stimulov. (86) Ďalej sa tieto subvencie v rozpore s vyjadrením jedného vývozcu nemôžu považovať za prípustné systémy vrátenia cla alebo systémy náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Nezodpovedajú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I písmenách (h) a (i), prílohy II (definícia a pravidlá na vrátenie) and prílohy III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie) základného nariadenia. Údajná porovnateľnosť EOUS s aktívnym zušľachťovacím stykom ES je v tejto súvislosti irelevantná, keďže systém ES nie je predmetom tohto vyšetrovania. (87) Vzhľadom k tomu, že sa poskytnutie refundácie a oslobodenia od dovozného cla použili na nákup kapitálového tovaru, už nie sú v súlade s pravidlami pre prípustné systémy vrátenia cla, pretože tieto tovary sa nespotrebujú vo výrobnom procese, ako sa vyžaduje podľa prílohy I písmen (h) (refundácia dane z predaja) a (i) (odpustenie dovozných ciel). Vývozca namietal voči tejto analýze a tvrdil, že nakoľko kapitálový tovar je potrebný pre výrobu, nemôže byť ako taký vylúčený z akéhokoľvek prípustného vrátenia cla. Toto zdôvodnenie však nie je zohľadnené v jasnom znení prílohy I písmenách (h) a (i), kapitálový tovar sa používa na výrobu, v ktorej sa nespotrebuje. Preto sa toto tvrdenie zamieta. (88) Okrem toho a tiež vzhľadom na iné zvýhodnenia, ktoré sú k dispozícii podľa tohto systému, napriek starostlivému posúdeniu vyjadrení predložených vývozcom, za potvrdilo, že IV nemá zavedený efektívny kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy získané bez cla a/alebo dane z predaja spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku (príloha II oddiel II odsek 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla, príloha III oddiel II odsek 2 základného nariadenia). (89) EOV môže predať značné množstvo svojej produkcie až do výšky 50 % svojho ročného obratu na domáci trh. Teda neexistuje zákonná povinnosť na vývoz celého množstva vyrobených výsledných výrobkov. Okrem toho na základe postupu vlastných certifikátov sa tieto domáce transakcie uskutočňujú bez dohľadu a kontroly vládneho úradníka. Následne colné priestory EOU prinajmenšom čiastočne nepodliehajú fyzickej kontrole indických orgánov. Toto však zvyšuje dôležitosť ďalších prvkov overovania, najmä kontroly pomeru medzi vstupmi dovezenými bez cla a výslednými vývoznými výrobkami. Usúdilo sa, že EOU na základe tohto vyšetrovania nepredala 50 % na domáci trh, ale iba okolo 5 % svojho ročného obratu v priebehu OV. Toto však nemalo vplyv na všeobecnejšie posúdenie primeranosti zavedeného kontrolného systému. (90) Čo sa týka zavedených ďalších kontrolných krokov, je potrebné pripomenúť, ako je uvedené v odôvodnení 77 a potvrdené vyjadreniami predloženými vývozcom, že sa už od EOU de jure v žiadnom čase nevyžaduje, aby koreloval každú dovezenú zásielku s určením zodpovedajúceho výsledného výrobku. Iba takéto kontroly zásielok by však indickým orgánom poskytli dostatok informácií o konečnom určení vstupov, na overenie, či oslobodenia od cla/predajnej dane nie sú nadmerné pre vstupy pre vývoznú produkciu. Mesačné daňové priznania v prípade domáceho predaja na základe samohodnotenia, ktoré indické orgány pravidelne vyhodnocujú, nie sú postačujúce. Vnútorné systémy spoločnosti, ktoré sa uchovávajú bez zákonnej povinnosti podľa EXIM politiky, napr. systém kontrolných zoznamov tiež nie je postačujúci na nahradenie takejto kľúčovej požiadavky na kontrolný systém vrátenia cla. Okrem toho je potrebné, aby vláda navrhla a posilnila systém na kontrolu vrátenie cla a aby sa neponechávala na uváženie vedenia každej príslušnej jednotlivej spoločnosti zriadiť informačný systém. Audítorské správy indických orgánov sa požadovali od spoločnosti a aj IV, ale nikdy neboli poskytnuté, teda sú nepodložené. Z tohto dôvodu sa potvrdilo, že nakoľko sa na základe indickej EXIM politiky od EOU výslovne nepožaduje, aby zaznamenávala pomer medzi vstupnými materiálmi a výsledným výrobkom, IV nezriadila žiadny efektívny kontrolný mechanizmus na zistenie, ktoré vstupy boli spotrebované vo vývoznej produkcii a v akých množstvách. (91) IV nevykonala ani ďalšie overenie založené na skutočne uskutočnených vstupoch, aj keď by sa toto bolo potrebné uskutočňovať pri chýbajúcom účinne uplatňovanom kontrolnom systéme (Príloha II oddiel II odsek 5 a príloha III oddiel II odsek 3 základného nariadenia), ani nedokázala, že sa nevyskytol nadmerný odpočet. Je potrebné pripomenúť, že takéto ďalšie skúmanie je v zásade potrebné vykonať predtým, ako sa v takomto vyšetrovaní uskutoční overovanie na mieste tak, aby sa uskutočnilo overenie, ak sa usúdi, že je potrebné, na podloženie nálezov k takémuto ďalšiemu skúmaniu, články 11 ods. 8 a 26 ods. 1 základného nariadenia. (f) Výpočet výšky subvencie (92) Na základe toho pri neprítomnosti prípustného systému na vrátenie cla alebo systému náhradného vrátenia cla, kompenzovateľným zvýhodnením je odpustenie celkových dovozných ciel (základného cla a špeciálneho dodatočného cla) obvykle splatných pri dovoze, ako aj refundácia dane z predaja, obidve v priebehu obdobia vyšetrovania. (93) Žiadosť vývozcu, aby sa zohľadnila iba výška ušetrených ciel a daní z predaja, ktorá súvisela so vstupmi spotrebovanými v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, sa zamietla. Poskytnutie výhody v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia sa už uskutočňuje na základe získavania vstupných materiálov bez cla a dane z predaja, nakoľko v tomto štádiu by boli clá obvykle splatné. (i) Oslobodenie od dovozných ciel (základné clo a špeciálne dodatočné clo) a refundácia dane z predaja na suroviny (94) Výška subvencie pre vývozcu, ktorý použil EOUS sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a špeciálne dodatočné clo) na materiály dovezené pre výrobné odvetvie, t. j. hromadne balené lieky a polotovary a refundovaná daň z predaja pre toto odvetvie, obidve priebehu obdobia skúmania vyšetrovania. Poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto čiastky, aby sa dospelo k výške subvencie ako čitateľ. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila na obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Takto získané rozpätie subvencie bolo 29,6 %. (ii) Oslobodenie od dovozných ciel (základné clo a špeciálne dodatočné clo na kapitálový tovar (95) Na rozdiel od surovín sa kapitálový tovar fyzicky nezapracuje do hotových výrobkov. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa zvýhodnenie pre vyšetrovanú spoločnosť vypočítalo na základe výšky neuhradeného cla na dovezený kapitálový tovar počas celej doby, ktorá zohľadňuje obvyklú dobu odpisovania takéhoto kapitálového tovaru vo výrobnom odvetví príslušného výrobku. Na stanovenie takejto obvyklej doby odpisovania sa vypočítal vážený priemer dôb odpisovania, ktoré používali všetci spolupracujúci vývozcovia. Žiadosť vyšetrovaného EOU, aby sa použila špecifická doba odpisovaniam ktorú používa spoločnosť, sa zamietla, pretože „obvyklý“ nie je synonymom „jednotlivého“, ale „reprezentatívneho priemeru “. Čiastka takto vypočítaná, ktorú je potom možno priradiť k obdobiu vyšetrovania, sa upravila pripočítaním úroku počas tohto obdobia, aby sa zohľadnila výška zvýhodnenia v čase a tak stanovilo celkové zvýhodnenie tohto systému pre príjemcu. Výška pripočítaného úroku sa zakladala na komerčnej úrokovej sadzbe v Indii počas obdobia skúmania vyšetrovania. Žiadosť vývozcu, aby sa použila nižšia priemerná sadzba, neviedla k rozdielu vo výsledku, t. j. rozpätie subvencie zostalo rovnaké. Poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto čiastky, aby sa dospelo k výške subsubvencie ako čitateľ. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili na obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Rozpätie subvencie takto získané bolo 1,3 %. (96) Teda celkové rozpätie subvencie podľa EOUS pre danú spoločnosť bolo vo výške 30,9 %. 4. Systém vývoznej podpory kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“)) (a) Právny základ (97) Podrobný opis EPCGS sa nachádza v odseku 5 EXIM-politiky 02-07 a kapitole 5 v HOP I 02-07. (b) Oprávnenosť (98) Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „spojení“ s podporovanými výrobcami a poskytovateľmin služieb majú nárok na tento systém. (c) Praktická realizácia (99) Pod podmienkou vývoznej povinnosti spoločnosť môže doviezť kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 - použitý kapitalový tovar, ktorý je najviac 10 rokov starý) pri zníženej sadzbe cla. Za týmto účelom IV vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na každý kapitálový tovar dovezený podľa systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozov vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Na splnenie vývoznej podmienky sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vývozného tovaru počas určitého obdobia. (100) Držiteľ licencie EPCGS môže získať kapitálový tovar aj z domácich zdrojov. V takomto prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže mať prospech zo zvýhodnenia za dovoz súčiastok potrebných pre výrobu takéhoto kapitálového tovaru bez cla. Alebo si domáci výrobca môže nárokovať na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru pre držiteľa licencie EPCGS. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (101) Po poskytnutí informácií sa IV a jeden vyvážajúci výrobca vyjadrili, že (i) doba odpisovania použitá na kapitálový tovar údajne nebola primerane oznámená zainteresovaným stranám (ii) že nebolo dostatočne vysvetlené, prečo a v akom rozsahu sa pripočítal úrok, aby sa dospelo k výške kompenzovateľnej subvencie. (e) Závery k systému EPCG (102) EPCGS poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc IV, nakoľko táto úľava znižuje príjem z cla IV, ktoré by inak bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi zvýhodnenie, pretože tým, že ušetrí na dovoze, sa zvýši jeho likvidita. (103) Ďalej je EPCGS podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, keďže takéto licencie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 3 ods. 4 bodu a) základného nariadenia. (104) Nakoniec sa tento systém nemôže považovať za prípustný systém na vrátenie cla alebo náhradné vrátenie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nepatrí do pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako je uvedené v prílohe I, písmene (i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vývozných výrobkov. (f) Výpočet výšky subvencie (105) Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe neuhradeného cla na dovezený kapitálový tovar počas celej doby, ktorá zohľadňuje obvyklú dobu odpisovania takéhoto kapitálového tovaru v odvetví výroby antibiotík. V súlade s bežnou praxou čiastka takto vypočítaná, ktorú možno priradiť obdobiu skúmania vyšetrovania, sa upravila pripočítaním úroku počas tohto obdobia, aby sa zohľadnila celková hodnota zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia skúmania vyšetrovania sa považovala za primeranú pre tento účel. Poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto čiastky, aby sa dospelo k výške subsubvencie ako čitateľ. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto čiastka subvencie rozdelila na obrat vývozu v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Štyri spoločnosti boli zvýhodnené na základe tohto systému počas obdobia skúmania vyšetrovania. Získané subvencie boli zanedbateľné. (106) Keďže EPCGS nebude v tomto prípade kompenzovaná, nie je potrebné odpovedať na príslušné pripomienky k poskytnutiu informácií. 5. Systém vývozného úveru (ďalej len „ECS’‘) (a) Právny základ (107) Informácie o systéme sú uvedené v Master Circular IECD No. 5/04.02.02/2002-03 a Master Circular IECD No. 4/04.02.02/2002-03 (Rupee Export Credit), ktoré vydala Reserve Bank of India (ďalej len „RBI”), ktoré sú určené všetkým komerčným bankám v Indii. (b) Oprávnenosť (108) Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci–vývozcovia majú nárok na tento systém. (c) Praktická realizácia (109) V tomto systéme RBI povinne stanovuje maximálne hranice úrokových sadzieb, ktoré sa uplatňujú na vývozné úvery ako v indických rupiách, tak aj v zahraničnej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom pri medzinárodne konkurencieschopných sadzbách“. ECS je tvorený dvomi podsystémami, úverový systém na vývoz s čerpaním pred dodávkou (ďalej len „úver na balenie“), vzťahuje sa na úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, balenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom a úverový systém na vývoz s čerpaním po dodávke, ktoré poskytujú úvery na prevádzkový kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež riadi banky, aby poskytli určitú výšku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu. (110) Na základe týchto RBI Master Circulars môžu vývozcovia získať vývozné úvery za preferenčné úrokové sadzby v porovnaní s bežnými obchodnými úvermi (ďalej len „hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výhradne podľa trhových podmienok. V tejto súvislosti Master Circular on Rupee Export Credit uvádza, že „horná hranica úrokových sadzieb na úvery poskytnuté vývozcom, ako je uvedené v tomto obežníku, sú nižšie ako maximálne úroky na úvery obvykle účtované vypožičiavateľom a preto sa v tomto zmysle označujú za zvýhodnené.“ Rozdiel v sadzbách by sa mohol znížiť pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. Skutočne spoločnosti, ktoré majú dobrý rating, by mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (111) Po poskytnutí informácií dvaja vývozcovia, ktorí boli zvýhodnení podľa tohto systému, tvrdili, že ECS nie je kompenzovateľnou subvenciou. Za týmto účelom uviedli, že (i) kompenzovateľná subvencia si vyžaduje prevod verejných financií, (ii) sadzby pre úvery ECS sú stanovené podľa trhových podmienok, pretože rôzne komerčné banky ponúkajú značne rozdielne úrokové sadzby a (iii) úrokové sadzby pre hotovostné úvery sú v porovnaní so sadzbami pre vývozné úvery vyššie, pretože financovanie vývozu je menej riskantné (ďalej len „samovykonávanie“) a v prípade vývozných úverov v zahraničnej mene, kvôli údajne nižšej inflácii voľne zmeniteľných zahraničných mien v porovnaní s indickou menou (rupia), čo, ako sa tvrdilo, malo vplyv na úrokové miery. (112) Ďalej jeden vývozca tvrdil bez toho, aby poskytol nový výpočet rozpätia subvencie, že na účely výpočtu sadzieb iných bánk identifikovaných počas návštevy na mieste ako úverové banky, by sa mali použiť a vždy len nižšie sadzby ako pre vývoz, tak aj hotovostné úvery, použité na porovnanie. Ďalší vývozca tvrdil bez toho, aby poskytol dôkaz, že výška úveru by sa mala znížiť o 25 %, čo údajne predstavuje vlastný kapitál, hoci sa v účtovnom výkaze uvádza ako zahraničný kapitál. (e) Závery k ECS (113) Po prvé preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v obežníkoch Master Circular RBI uvedené v odôvodnení 107 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne na trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Iba v prípade tých spolupracujúcich vývozcov, kde sa zistilo, že existujú takéto rozdiely v sadzbách, sa usúdilo, že bolo poskytnuté zvýhodnenie. V rozpore s uvedenými predloženými vyjadreniami sa tieto rozdiely v sadzbách nedajú vysvetliť čisto trhovým správaním komerčných bánk. Financovanie vývozu ako také nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania, je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier pre každú obchodnú banku jednotlivo. Okrem toho komerčné banky by bez obežníkov Master Circular od RBI neboli povinné poskytnúť požičiavateľom financovanie vývozu s prípadne výhodnejšími úrokovými sadzbami na vývozné úvery v zahraničnej mene. V zhrnutí odpovede na tieto vyjadrenia je potrebné pripomenúť, že cieľom obežníkov Master Circulars od RBI je poskytnúť financovanie vývozu s „medzinárodne konkurencieschopnými sadzbami“ a samotná RBI pokladá sadzby vývozných úverov za „zvýhodnené“. Po druhé a napriek skutočnosti, že komerčné banky poskytujú preferenčné úvery podľa ECS, táto výhoda je finančnou pomocou vlády v zmysle článku 2 ods. 1 písm. (iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ani článok 2 ods. 1 písm. (iv) základného nariadenia, ani ASCM nevyžadujú verejné výdavky, t. j. refundáciu komerčných bánk indickou vládou, na stanovenie subvencie, ale iba nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v písmenách (i), (ii) alebo (iii) článku 2 ods. 1 základného nariadenia. RBI je verejný orgán a preto spadá do definície „vláda“ , ako je uvedené v článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Je v 100 % vlastníctve vlády, plní ciele politiky voči verejnosti, napr. menová politika a jej vedenie je menované IV. RBI riadi súkromné orgány, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, okrem iného maximálnymi hornými hranicami na úrokové sadzby na vývozné úvery nariadené obežníkmi RBI Master Circular a ustanoveniami RBI, aby komerčné banky museli poskytovať určitú čiastku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu. Toto nariadenie zaväzuje komerčné banky, aby vykonávali funkcie uvedené v článku 2 ods. 1 bode a) písm. (i) základného nariadenia, v tomto prípade úvery vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov na základe určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe, článok 2 ods. 1 bod a) písm. (iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, nakoľko preferenčné úrokové sadzby sú dostupné iba v súvislosti s financovaním vývozných transakcií a preto sú podmienené uskutočnením vývozu, článok 3 ods. 4 písm. (a) základného nariadenia. (f) Výpočet výšky subvencie (114) Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom zaplateným za vývozné úvery použité v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania a čiastky, ktorá by bola splatná, ak by sa uplatňovali rovnaké úrokové sadzby ako za obvyklé komerčné úvery použité konkrétnou spoločnosťou. Táto výška subvencií (čitateľ) sa rozdelila na celkový obrat vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Neskoro podaná námietka jedného vývozcu, že výška úveru, ako sa preverovalo počas overovania na mieste, by sa mala znížiť o 25 %, pretože údajne do tejto miery bola tvorená vlastnými finančnými prostriedkami, čo nebolo predtým uvedené, ani sa dokonca počas overovania na mieste nezdôvodnilo a preto sa nemôže uznať. Pokiaľ ide o námietku, aby sa použili v prípade úverových bánk nové informácie namiesto informácií poskytnutých v priebehu overovania na mieste, sa tiež zamietla, pretože takéto informácie neboli k dispozícii v riadnom čase a neboli overené. V každom prípade tento vývozca svoju námietku, že iba získal financovanie vývozu komerčnými bankami za najvýhodnejších podmienok, nepodložil. Šesť spoločností bolo zvýhodnených podľa ECS. Získali subvencie vo výške 2,3 %. 6. Systémy oslobodenia daní z príjmu (a) Systém oslobodenia od daňovej povinnosti na príjem z vývozu Income Tax Exemption Scheme ( ďalej len „ EITES “ ) (i) Oddiel 80HHC zákona o dani z príjmu z roku 1961 (ďalej len „ITA“) (115) Zistilo sa, že štyria vyšetrovaní vývozcovia boli zvýhodnení na základe čiastočného oslobodenia z dane z príjmu na zisky odvodené z vývozného predaja v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania. Právny základe pre toto oslobodenie je ustanovený v oddiele 80HHC ITA. (116) Toto ustanovenie ITA bolo zrušené od posudzovaného roku 2005 - 2006 (t. j. na finančný rok od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005). V dôsledku toho 80HHC ITA nezvýhodňuje žiadateľa po 31. marci 2004. Zatiaľ čo štyria z vyšetrovaných vývozcov využívali tento systém v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, vzhľadom na to, že systém bol zrušený, sa v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia nebude kompenzovať. (ii) Oddiely 10A a 10B ITA (117) Úplne oslobodenie od dane z príjmu na zisky odvodené z vývozného predaja novozaložených podnikov v SEZ, v zóne voľného obchodu, Parku elektronickej hardvérovej technológie alebo Parku softvérovej technológie (oddiel 10A ITA) alebo novozaložená EOU (oddiel 10B ITA) počas prvých desiatich rokov výroby platí naďalej do 31. marca 2010. (118) Jedna spoločnosť bola počas posledných desiatich rokov zvýhodnená podľa oddielu 10B ITA, od finančného roku 1993 - 1994. Z tohto dôvodu táto spoločnosť už viac nemá nárok na zvýhodnenie podľa oddielu 10B ITA počnúc finančným rokom 2003-2004. Preto v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia, sa tento systém v tomto prípade nebude kompezovať. (b) Stimul dane z príjmov pre výskum a vývoj ( ďalej len „ ITIRAD “ ) (i) Právny základ (119) Podrobný opis ITIRAD je ustanovený v oddiele 35(2AB) ITA. (ii) Oprávnenosť (120) Spoločnosti, ktoré sa zaoberajú činnosťou v oblasti biotechnológií alebo výrobou liekov, farmaceutík, chemikálií, elektronických zariadení, počítačov a počítačového softvéru, telekomunikačných zariadení, helikoptér, lietadiel alebo každej inej položky alebo veci, ktorá môže oznámená ako oprávnená na výhody podľa tohto systému. (iii) Praktická realizácia (121) V prípade všetkých výdavkov (iných ako náklady za pozemok alebo budovu) na domáce zariadenia výskumu a vývoja podľa schválenia Ministerstva pre vedu a výskum IV, je povolené odpočítať čiastku rovnajúcu sa 150 % nákladov skutočne vynaložených pre účely dane z príjmu. Teda 50 %-ným odpočítaním fiktívnych výdavkov (t. j. výdavkov, ktoré sa v skutočnosti nevynaložili), sa umelo znižuje základ dane z príjmu a následne zaťaženie daňou z príjmu. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (122) Po poskytnutí informácií jeden vyvážajúci výrobca, ktorý bol zvýhodnený podľa tohto systému, poskytol tieto vyjadrenia. Tento systém by sa nemal kompenzovať, pretože (i) aj keď ITIRAD je skutočne obmedzený na určité sektory, namieta sa, že nie je špecifický v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keďže všetky podniky v týchto sektoroch sú oprávnené a (ii) výdavky, ktoré sa vynaložili po 31. marci 2005, nebudú podľa oddielu 35(2AB) pododdielu (5) ITA na základe tohto systému zvýhodnené. (v) Záver k ITIRAD (123) ITIRAD poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Umelé zníženie základu dane z príjmu podľa oddielu 35(2AB) ITA predstavuje finančnú pomoc IV, lebo znižuje príjem z dane z príjmu IV, ktorá by bola inak splatná. Okrem toho zníženie dane z príjmu poskytuje spoločnosti výhodu, pretože zvyšuje jej likviditu. (124) IV tvrdila a zopakovala po poskytnutí informácií bez toho, aby poskytla dôkazy, že nárok na ITIRAD je založený na objektívnych kritériách a preto systém nie je špecifický. Jasné znenie oddielu 35(2AB) ITA dokazuje, že ITIRAD je podľa práva špecifický v zmysle článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia a preto je kompenzovateľný. Oprávnenie na tento systém sa neriadi objektívnymi kritériami, ktoré sú nestranné v zmysle článku 3 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Zvýhodnenie podľa tohto systému je dostupné iba určitým výrobným odvetviam vymenovaným v odôvodnení 120; IV nesprístupnila tento systém všetkým sektorom. V rozpore s predloženými vyjadreniami jedného vývozcu takéto obmedzenie predstavuje špecifickosť, keďže kategória „skupina výrobných odvetví“ v článku 3 ods. 2 základného nariadenia synonymne opisuje sektorové obmedzenia. Toto obmedzenie nie je svojím charakterom ekonomické a uplatňuje sa horizontálne, napr. počet zamestnancov alebo veľkosť podniku. (125) Okrem toho námietka, že výdavok vzniknutý po 31. marci 2005 je vyňatý zo systému, nevedie k tomu, aby sa nebol kompenzovateľný v zmysle článku 15 ods. 1 základného nariadenia. Nedokázalo sa, že tento systém bol zrušený v momente finalizovania zistení skúmania vyšetrovania, ani že vývozca už nezíska výhody z ITIRAD. Na druhej strane ITIRAD je platný pre celý posudzovaný rok 2005/2006 (t. j. finančný rok 2004/2005), môže teda pokračovať v poskytovaní ďalších výhod. Okrem toho vývozca nepodložil svoje tvrdenie, že IV neplánuje žiadne predĺženie tohto systému. V skutočnosti sa v minulosti už systém predĺžil[8]. Neexistuje žiadny náznak, že sa takéto predĺženie neuskutoční pri budúcom finančnom zákone, hlavne keď IV neuviedla ani počas rokovania, ani v pripomienkach k poskytnutiu informácií, že sa od 31. marca 2005 systém (i) ukončí a (ii) nebude nahradený porovnateľným opatrením pre úľavu z dane z príjmu. (vi) Výpočet výšky subvencie (126) Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi daňou z príjmu splatnou za obdobie skúmania vyšetrovania pri uplatnení opatrenia oddielu 35(2AB) ITA a bez neho. Táto výška subvencií (čitateľ) sa rozdelila na celkový obrat vývozu v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia sa týka celého predaja, domáceho aj vyvezeného a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Takto sa zistilo rozpätie subvencie 1,5 % pre jednu spoločnosť, ktorá bola zvýhodnená podľa ITIRAD. III. Regionálne systémy 1. Systémy stimulov pre priemysel (ďalej len „IIS“)) vlád štátov Gudžarát a Pandžáb (127) Štáty Gudžarát a Pandžáb poskytujú oprávneným priemyselným podnikom stimuly formou oslobodenia a/alebo odkladu z dane z predaja a nákupu na podporu priemyselného rozvoja hospodársky zaostalých oblastí v týchto štátoch. Keďže tieto systémy sú v podstate rovnaké, posudzujú sa spoločne. (a) Právny základ (128) Podrobné informácie o tom, ako tieto systémy používa vláda Gudžarátu (ďalej len „VG“) a vláda Pundžabu (ďalej len „VP“) sú uvedené v uznesení VG č. INC-1090-1023-(2)-I(GR No.2) zo 16. októbra 1990 a v uznesení VP č. 15/43/96-5IB/2238 z 20. marca 1996. (b) Oprávnenosť (129) Spoločnosti, ktoré zakladajú nový priemyselný podnik, alebo vo veľkom rozsahu rozširujú existujúci priemyselný podnik v zaostalých oblastiach majú nárok na zvýhodnenie podľa týchto systémov. Napriek tomu existujú vyčerpávajúce zoznamy neoprávnených priemyselných odvetví, aby sa spoločnostiam v určitých oblastiach činnosti zabránilo požívať zvýhodnenie na základe týchto stimulov. (c) Praktická realizácia (130) V rámci týchto systémov musia spoločnosti investovať zaostalých oblastiach. Tieto oblasti, ktoré predstavujú určité územné jednotky v dvoch štátoch zatriedené na základe svojho hospodárskeho rozvoja do rôznych kategórií, pričom zároveň existujú oblasti, ktoré sú vylúčené z používania, alebo majú „zakázané“ používať systémy poskytujúce stimuly. Hlavným kritériom na stanovenie výšky stimulov je veľkosť investície a oblasť, v ktorej sa podnik nachádza alebo sa bude nachádzať. (131) Stimuly sa môžu poskytnúť kedykoľvek, lebo neexistujú žiadne časové obmedzenia ani na vyplnenie žiadosti o stimuly, ani na plnenie kvantitatívnych kritérií. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (132) Po poskytnutí informácií dvaja vývozcovia, ktorý získali výhody podľa IIS, poskytli vyjadrenie (i) že IIS nie je vývoznou subvenciou, (ii) predstavuje iba kompenzáciu za mimoriadne náklady, ktoré vznikli v dôsledku nedostupnosti vhodnej infraštruktúry v určených zaostalých oblastiach a (iii) v prípade jedného vývozcu, že už od 5. júla 2003 nie je zvýhodnený týmto systémom. (e) Záver k IIS (133) Tieto systémy poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predstavujú finančnú pomoc VG a VP, keďže poskytnuté stimuly v tomto prípade oslobodenie z dane z predaja a nákupu, znižujú príjem z dane, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho tieto stimuly poskytujú spoločnosti výhodu, pretože zlepšujú jej finančnú situáciu tým, že neplatí dane, ktoré sú inak splatné. (134) Ďalej systémy sú regionálne špecifické v zmysle článkov 3 ods. 2 písm. (a) a 3 ods. 3 základného nariadenia, lebo sú dostupné iba určitým spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci právomoci príslušných štátov. Nie sú dostupné spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí, a okrem toho sa úroveň zvýhodnenia odlišuje podľa príslušnej oblasti. (135) IV sa nepodieľala na tomto hodnotení. Najskôr tvrdila, že medzinárodný obchod ako taký nepodlieha dani z predaja , ako už stanovuje indická ústava. Následne IV pokračovala, že takéto systémy nespôsobujú žiadny ušlý príjem inak splatný v prípade vývozných transakcií a teda by sa nemali kompenzovať. Aj v rozpore s predloženými vyjadreniami dvoch vývozcov v tejto súvislosti však systém nebol posudzovaný ako vývozná subvencia v zmysle článku 3 ods. 4 písm. (a) základného nariadenia s priamym zameraním na vývozy príslušného výrobku, ale ako inak špecifický (pozri odôvodnenie 134). Nevyžaduje sa priame spojenie medzi subvenciou a vývozným výrobkom, aby bol systém subvencovania kompenzovateľný. V súlade s článkom 1 ods. 1 základného nariadenia, je postačujúce, aby sa zistilo priame spojenie medzi subvenciou a výrobnou spoločnosťou. Na základe toho, že „peniaze sú nahraditeľné“ sa každý druh domácej subvencie prostredníctvom nižších cien zohľadní aj vo vývozných transakciách, pretože takáto subvencia zlepšila celkovú likviditu spoločnosti. Okrem toho IV neposkytla žiadny dôkaz, že všeobecné oslobodenie od dane z príjmu pre vývozný predaj sa vzťahuje aj na daňové povinnosti z nákupu vstupných materiálov. V skutočnosti v tomto prípade spoločnosti využívali aj IIS na kompenzáciu daňových povinností z nákupu. (136) IV ďalej tvrdila, že IIS aj keď sa nesporne obmedzuje na určité zaostalé regióny na území Pandžábu a Gudžarátu, by sa nemala považovať za špecifickú, pretože údajne nezvýhodňuje určité podniky v týchto osobitne určených regiónoch. IV však pripustila, že nie všetky druhy produkcie na týchto určených územiach majú nárok na IIS. V skutočnosti regionálne obmedzenie systému štátnej subvencie na všetky podniky v osobitne určených oblastiach na jeho území samé o sebe predstavuje špecifickosť. Takýto druh systémov jasne zvýhodňuje určité podniky nad ostatnými, pretože spoločnosť v oprávnenom regióne môže získať pomoc, zatiaľ čo jeho konkurent situovaný v neoprávnenom regióne nemôže. Takáto diferenciácia nie je objektívna v zmysle článku 3 ods. 2 písm. b) základného nariadenia a preto je špecifická, lebo sa systémy nepoužívajú horizontálne na celom štátnom území. (137) Údajná kompenzácia prostredníctvom IIS v prípade mimoriadnych nákladov, ktoré vznikli kvôli nedostatočnej infraštruktúre nemení na rozdiel od vyjadrenia jedného vývozcu hodnotenie kompenzovateľnej subvencie. Takéto údajné náklady nie sú podložené. (138) Vývozca, ktorý tvrdil, že už viac nie je oprávnený to na zvýhodnenie podľa IIS, nepodložil toto tvrdenie, napr. poskytnutím potvrdenia od VG. Na druhej strane uviedol vo svojich vnútropodnikových správach na rok 2002 - 2003 (t. j. obdobie skúmania vyšetrovania), že sa usiloval o predĺženie uplatňovania výhod IIS do roku 2012. Je potrebné poznamenať, že takéto predĺženie je možné podľa IIS Gudžarátu. Spoločnosť neposkytla dôkaz, že VG zamietla toto predĺženie. (139) Tvrdenie IV a vyjadrenia po poskytnutí informácií preto nezmenili hodnotenie systémov – oslobodenie od dane z predaja a nákupu – ako kompenzovateľné. (f) Výpočet výšky subvencie (140) Výška subvencie sa vypočítala na základe výšky dane z predaja a nákupu obvykle splatnej v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, ktorá sa v rámci týchto systémov neuhradila. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencií (čitateľ) rozdelila na celkový obrat predaja v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Počas tohto obdobia boli tri spoločnosti zvýhodnené na základe týchto systémov. Získali subvencie vo výške 2,4 % (2 spoločnosti) a 3,1 %. 2. Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDE“) vlády Gudžarátu (141) Štát Gudžarát poskytuje oprávneným priemyselným podnikom stimuly formou oslobodenia od dane za elektrickú energiu na podporu priemyselného rozvoja hospodársky zaostalých oblastí v týchto štátoch. (a) Právny základ (142) Podrobný opis systému oslobodenia od dane za elektrickú energiu uplatňovaného vládou Gudžarátu (ďalej len „VG“) je uvedený v Bombajskom zákone o spotrebnej dani na elektrickú energiu z roku 1958 a hlavne v oddieloch 3(2)(vi) a 3(2)(vii)(a) a (b) tohto zákona, v znení zmien a doplnení Gudžarátskeho právneho poriadku z roku 1960. (b) Oprávnenosť (143) Spoločnosti investujúce v zaostalých oblastiach, ktoré buď založia nový priemyselný podnik, alebo vo veľkom rozsahu rozširujú existujúci priemyselný podnik v zaostalých oblastiach, sú oprávnené. (c) Praktická realizácia (144) Systém je dostupný iba spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu Gudžarát. Splnomocňuje tiež VG, aby oslobodila niektoré oblasti a každý nový priemyselný podnik od povinnosti platiť daň z elektrickej energie. Ďalej sú nové priemyselné podniky založené v osobitne určených oblastiach na obdobie piatich rokov odo dňa začatia výroby buď oslobodené od dane z elektrickej energie, alebo odvádzajú polovicu obvyklej sadzby dane. (d) Pripomienky k poskytovaniu informácií (145) Na základe poskytnutia informácií sa jeden vyvážajúci výrobca, ktorý bol zvýhodnený podľa tohto systému, vyjadril, že k 4. júnu 2004 už údajne nebol zvýhodnený podľa tohto systému. Okrem toho ďalší vývozca tvrdil, že systém nevyužíval. Je potrebné však pripomenúť, že v prípade tohto ďalšieho vývozcu v žiadnom prípade nebol tento systém zahrnutý pri stanovovaní jeho výšky subvencie. (e) Záver k EDE (146) Tento systém poskytuje subvenciu v zmysle článku 2 ods. 1 bodu a) písm. (ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predstavuje finančnú pomoc VG, pretože tieto stimuly znižujú príjmy štátu, ktoré by inak boli splatné. Okrem toho poskytuje výhodu prijímateľskej spoločnosti. Systém je aj regionálne špecifický v zmysle článku 3 ods. 2 písm. (a) a článku 3 ods. 3 základného nariadenia, lebo je dostupný iba spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu Gudžarát. Ďalej kritériá a podmienky oprávnenia upravujúce tento stimul nie sú jasne stanovené zákonom, právnym predpisom alebo iným úradným dokumentom. Počas overovaní na mieste sa potvrdilo, že jedna spoločnosť využívala systém počas deviatich rokov. Aj keď bola o to požiadaná, spoločnosť neposkytla žiadnu inú informáciu ako samotný Bombajský zákon o spotrebnej dani na elektrickú energiu, na základe ktorého by sa mohla táto analýza zmeniť. (147) IV tvrdila, že nakoľko systém nebol kompenzovaný v inom prípade v roku 1999, pretože sa usúdilo, že sa uplatňuje horizontálne v rámci celého štátu, nemal by sa teraz kompenzovať. Za týmto účelom poskytla iba oznámenie výrobných odvetví VM, Ministerstva energetiky a práce štátu Maharaštra týkajúce sa Bombay Electricity Duty Act z roku 1958. Táto informácia sa však netýka štátu Gudžarát. Okrem toho by sa malo poznamenať, že podľa tohto oznámenia stimul EDE je zjavne dostupný vo všetkých krajoch/oblastiach štátu Maharaštra, teda sa stále považuje za regionálne špecifický. Zistilo sa že jeden vyšetrovaný vývozca situovaný v Gudžaráte, využíval tento systém počas obdobia skúmania vyšetrovania. V dôsledku toho sa usúdilo, že tento systém je kompenzovateľný v prípade tohto vývozcu na základe dôvodov, ktoré sú uvedené v predchádzajúcom odôvodnení. (148) Vývozca, ktorý tvrdil, že už viac nie je oprávnený na zvýhodnenie podľa IDE, nepodložil toto tvrdenie, napr. poskytnutím potvrdenia od VG. Na druhej strane vo svojich vnútropodnikových výkazoch na rok 2002 - 2003 (t. j. obdobie skúmania vyšetrovania) uvádzal, že sa usiloval o predĺženie uplatňovania výhod EDE do roku 2012, čo v minulosti aj úspešne uskutočnil na celkove deväť rokov, napriek skutočnosti, že podľa príslušných právnych predpisov by obdobie oslobodenie malo byť v prípade iba EDE iba na päť rokov. Spoločnosť neposkytla dôkaz, že VG zamietla toto predĺženie. (f) Výpočet výšky subvencie (149) Výhoda pre vyvážajúceho výrobcu sa vypočítala na základe výšky dane z elektrickej energie obvykle splatnej v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania, ale ktorá sa v rámci tohto systému neuhradila. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozdelila na celkový predaj v priebehu obdobia skúmania vyšetrovania ako príslušný menovateľ, pretože sa týka celého predaja, domáceho a vývozného a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. Takto sa zistilo rozpätie subvencie 0,2 % pre jednu spoločnosť, ktorá získala výhody podľa EDE. 3. Systém balíka stimulov (ďalej len „PSI“) vlády štátu Maharaštra (ďalej len „GOM“). (150) Zistilo sa, že vyvážajúci výrobcovia nezískali žiadne kompenzovateľné výhody podľa PSI. IV. Výška kompenzovateľných subvencií (151) Je bežnou praxou posudzovať spojené spoločnosti ako jeden objekt pri stanovení sadzby subvencie. Je to kvôli tomu, že výpočet individuálnych sadzieb subvencií by mohlo podporiť obchádzanie vyrovnávacích opatrení, čím by sa stali neúčinné, umožnili by spojeným výrobcom, aby posielali svoje vývozy do Spoločenstva cez spoločnosť s najnižšou individuálnou sadzbou. Aby sa zabránilo takejto situácii vypočíta sa najprv výška individuálnej subvencie na systém pre každú spojenú spoločnosť a potom sa stanoví vážený priemer týchto výšok subvencií a priradí každej zo spojených spoločností. (152) Dvaja vyvážajúci výrobcovia sa považovali za spojené spoločnosti a priradila sa im jedna sadzba subvencie, pretože každá z nich je schopná kontrolovať druhú. Podľa ich výročných správ sú hlavní členovia manažmentu oboch spoločností príbuzní a môžu spoločnosti navzájom „významne ovplyvňovať“. Významný vplyv podľa indických účtovných štandardov znamená účasť na finančných a/alebo pracovných rozhodnutiach podniku. Takýto vplyv má podľa indických účtovných štandardov za následok zatriedenie ako spojené. Ďalej podľa Európskeho colného zákona sa strany sa považujú za spojené, keď sa vzájomne kontrolujú, alebo sú členovia rovnakej rodiny[9]. (153) Po poskytnutí informácií jeden z týchto vyvážajúcich výrobcov nesúhlasil s uvedenou analýzou spojených strán. Tvrdil bez toho, aby poskytol ďalšie dôkazy, že medzi obomi príslušnými spoločnosťami neexistuje žiadny obchodný vzťah. Vyvážajúci výrobca však ani nenamietal proti faktickému opisu uvedenému v odôvodnení 152, ani neodôvodnil, prečo by sa napriek týmto skutočnostiam nemali obidve spoločnosti považovať za spojené strany. V dôsledku toho sa musela námietka zamietnuť. Výška kompenzovateľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade vyšetrovaných vyvážajúcich výrobcov bola v rozpätí medzi 25,3 % a 35,1 %. (154) Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce, sa sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni spoločnosti s najvyššou individuálnou sadzbou, t. j. 35,1 %. Príslušný výrobok a podobný výrobok | 2 482 053 | 3 240 481 | 3 254 464 | 3 801 666 | 3 745 549 | index | 100 | 131 | 131 | 153 | 151 | - (175) IV a jeden vývozca sa vyjadrili, že uvedené údaje o spotrebe by sa mali uviesť podrobnejšie, najmä pre výrobcu Spoločenstva a oddeliť voľný trh a trh vlastnej spotreby. Ďalej sa tvrdilo, že sa neoverila dôveryhodnosť údajov v prípade iných výrobcov Spoločenstva ako výrobné odvetvie Spoločenstva. (176) Konštatuje sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva tvoria iba dve strany, z ktorých iba jedna pracuje na trhu vlastnej spotreby. Preto vzhľadom na článok 29 základného nariadenia (ďalej len „ochrana dôverných informácií“) nie je možné zverejniť ďalšie údaje. Pokiaľ ide o údaje v prípade výrobcov Spoločenstva iných ako výrobné odvetvie Spoločenstva, je potrebné pripomenúť, že títo výrobcovia nespolupracovali pri vyšetrovaní. Pri neprítomnosti iných dostupných informácií týkajúcich sa ich príspevku k spotrebe Spoločenstva, sa použili údaje poskytnuté v žiadosti o skúmanie. Ďalej žiadna strana neposkytla protichodné informácie, ani neuskutočnila overenie, ktoré by vznieslo pochybnosti, pokiaľ ide o ich dôveryhodnosť. IV. Dovozy príslušného výrobku do Spoločenstva 1. Objem, cena a podiel na trhu dovozov z Indie Dovozy (v kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Daný výrobok | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 | index | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 | (177) Objem dovozov príslušného výrobku sa značne zvýšil v priebehu skúmaného obdobia. Dovozy v období skúmania vyšetrovania boli o 159 % vyššie ako v roku 1999. Tieto dovozy narastali omnoho rýchlejšie ako všeobecný nárast spotreby 51 %, nárast dovozov z tretích krajín iných ako o 13 % a predaj výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástol o 80 % počas rovnakého obdobia. Vzhľadom na to, že India má štatút rozvojovej krajiny a na ustanovenia článku 14 ods. 4 základného nariadenia, sa zistilo, že objem dovozov z Indie v období skúmania vyšetrovania predstavoval podstatne viac ako 4 % celkových dovozov podobného výrobku do Spoločenstva. Priemerná dovozná cena kg v EUR | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Daný výrobok | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 | index | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 | (178) Priemerná dovozná cena príslušného výrobku sa mierne zvýšila a mala maximálnu hodnotu v roku 2002 a následne poklesla na úroveň spred roka 2001. Podiel na trhu ES | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Daný výrobok | 1,5 % | 1,5 % | 2,2 % | 2,7 % | 2,5 % | index | 100 | 99 | 149 | 181 | 171 | (179) Podiel indických dovozov na trhu Spoločenstva vzrástol o 71 % v priebehu skúmaného obdobia. Konštatovalo sa, že indexovaný nárast by mal byť iba vo výške 66 % namiesto 71 %. Na základe toho, že podiel na trhu v percentách bol zaokrúhlený dolu, je toto konštatovanie aritmeticky správne. Napriek tomu je uvedený index správne vypočítaný. Na účely presnej indexácie podielu na trhu sa percentuálne body nezaokrúhľovali. Je možné vidieť pri porovnaní indexovaných čísiel a percentuálnych bodov na roky 1999 a 2000. Navyše sa táto metodika jednotne používala vo všetkých tabuľkách tohto nariadenia. 2. Zníženie cien (180) Na stanovenie zníženia cien sa analyzovali cenové údaje vzťahujúce sa na obdobie skúmania vyšetrovania. Za týmto účelom sa porovnávali predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva ich prvým nezávislým zákazníkom za podmienky zo závodu (EXW) s predajnými cenami indických vyvážajúcich výrobcov ich prvým nezávislým zákazníkom v Spoločenstve za podmienky CIF dovoz, v oboch prípadoch po odpočítaní zliav, rabatov a provízií. (181) Na základe odpovedí na dotazníky, rôzne produktové podtypy príslušného výrobku a podobného výrobku sa dali definovať na účely porovnania na základe typu výrobku (t. j. trihydrát amoxicilínu, trihydrát ampicilínu a cefalexín) a jeho obmien (t. j. prášok alebo tuhá forma). (182) Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a CIF dovozné ceny vyvážajúcich výrobcov sa porovnali na rovnakej úrovni predaja, a to obchodníci/distribútori v rámci trhu Spoločenstva, na základe váženého priemeru cien na podtyp výrobku. Počas obdobia skúmania vyšetrovania, sa v podstate všetok predaj vyvážajúcich výrobcov v Spoločenstve uskutočňoval cez obchodníkov /distribútorov. (183) Výsledky porovnania vyjadrené ako percento predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva počas obdobia skúmania vyšetrovania, ukázali na značné rozpätia zníženia cien. Zistilo sa, že na báze vyvážajúceho výrobcu boli tieto rozpätia v rozmedzí 11,5 % a 17,1 %. Na základe toho tieto zníženia cien poukazujú na neustály tlak na ceny spôsobený dovozmi z Indie na trh Spoločenstva napriek existencii opatrení. V. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva 1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Index - výroba | 100 | 121 | 127 | 154 | 160 | Index - kapacita | 100 | 117 | 123 | 148 | 157 | Index - využitie kapacity | 100 | 103 | 103 | 104 | 102 | (184) V dôsledku neustáleho zvyšovania spotreby Spoločenstva, produkcia výrobného podobného výrobku v priebehu skúmaného obdobia odvetvia Spoločenstva postupne narastala. Tento pozitívny trend bol ešte výraznejší počas obdobia skúmania vyšetrovania, keď jeden zo spolupracujúcich výrobcov začal v Spoločenstve výrobu jedného typu podobného výrobku, ktorý predtým iba dovážal. (185) Výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva vykazovala rovnaký pozitívny trend ako jeho výroba. Je to čiastočne kvôli dôležitým investíciám do nového výrobného závodu, ktoré uskutočnili jeden zo spolupracujúcich výrobcov počas obdobia skúmania vyšetrovania. (186) Miera využitia kapacity bola stabilná pri relatívne vysokej úrovni v priebehu skúmaného obdobia. Takáto vysoká miera využitia je v tomto type výrobného odvetvia obvyklá, kvôli kontinuálnemu procesu výroby šarží, ktorý sa používa na výrobu podobného výrobku a v prípade výrobného odvetvia Spoločenstva naviac kvôli vlastnej spotrebe. (187) Traja vývozcovia sa vyjadrili po poskytnutí informácií, že vývoj týchto faktorov nevykazuje žiadny znak ujmy. Pripomína sa však, že záver o ujme sa nezakladá na týchto faktoroch. 2. Objem predaja, predajná cena, trhový podiel a nárast (a) predaj na voľnom trhu Predaj na voľnom trhu v Spoločenstve | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Index - objem | 100 | 170 | 162 | 192 | 180 | Index- priemerná predajná cena | 100 | 94 | 94 | 94 | 95 | Index - podiel na trhu | 100 | 130 | 123 | 125 | 120 | (188) Na základe priaznivého vývoja spotreby Spoločenstva objem predaja na voľnom trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve počas skúmaného obdobia vzrástol. Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu vykázal vyšší nárast ako objem spotreby Spoločenstva v priebehu skúmaného obdobia. Medzi rokom 2000 a obdobím skúmania vyšetrovania bol nárast objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu menší ako nárast spotreby Spoločenstva. Veľký nárast objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu medzi rokmi 1999 a 2000 sa pripisuje hlavne tomu, že odvetvie Spoločenstva prevzalo iných výrobcov Spoločenstva. Napriek tomu 80 % nárast objemu predaja odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu v Spoločenstve počas skúmaného obdobia bol menej výrazný ako 159 % nárast dovozov príslušného výrobku počas rovnakého obdobia. (189) IV a štyria vývozcovia poukázali na celkový nárast predaja výrobného odvetvia Spoločenstva ako pozitívny znak a tvrdili, že to nepodporuje žiadne zistenie ujmy. Ďalej sa konštatovalo, že porovnanie výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva s jedným z indických vývozcov v relatívnom ponímaní by bolo zavádzajúce kvôli významnému rozdielu vo veľkosti konkurentov. (190) V odpovedi na tieto vyjadrenia je potrebné pripomenúť, že vývoj objemu predaja sa neposudzoval v tomto prípade ako kľúčový faktor vyjadrujúci rozsah utrpenej ujmy. Nakoľko však nárast predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa môže z veľkej miery prisúdiť prevzatiu spoločnosti v roku 2000, t. j. integrácia predaja bývalého konkurenta proti novým predajom, sa ani to nemôže posudzovať ako indikátor pre nespôsobenie ujmy. Navyše v roku 2001 a počas OV sa objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu znížil. (191