Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov o boji proti spamu, spywaru a zákernému softvéru /* KOM/2006/0688 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 15.11.2006 KOM(2006)688 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o boji proti spamu, spywaru a zákernému softvéru OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o boji proti spamu, spywaru a zákernému softvéru (Text s významom pre EHP) 1. Účel oznámenia Spoločnosť si čoraz väčšmi uvedomuje, nakoľko sú pre každodenný život, podnikanie, ale aj v domácnosti dôležité moderné elektronické komunikačné siete a služby. Široké prijatie služieb závisí od dôveryhodných, bezpečných a spoľahlivých technológií. Oznámenie Komisie o stratégii pre bezpečnú informačnú spoločnosť[1] je zamerané na zvýšenie bezpečnosti sietí a voľne prístupných informácií a vyzýva súkromný sektor, aby riešil zraniteľné miesta v sieťových a informačných systémoch, ktoré sa dajú využiť na šírenie spamu a zákerného softvéru. V oznámení Komisie o preskúmaní regulačného rámca EÚ sa navrhujú nové predpisy na posilnenie bezpečnosti a ochrany súkromia v sektore elektronickej komunikácie[2]. Toto oznámenie sa zaoberá vývojom spamu[3] a takých hrozieb, akými sú spyware a zákerný softvér (malware). Hovorí o tom, aké veľké úsilie sa doteraz vynaložilo na boj proti týmto hrozbám, a navrhuje ďalšie opatrenia, ktoré by sa mohli prijať, okrem iného: - posilnenie právnych predpisov Spoločenstva - vykonávanie práva - spolupráca s členskými štátmi a medzi nimi - politický a hospodársky dialóg s tretími krajinami - iniciatívy priemyselných odvetví - činnosti výskumu a vývoja. 2. Problém - vyvíjajúci sa charakter hrozieb Spam[4] sa výrazne rozšíril v posledných 5 rokoch[5]. Odvetvové zdroje hlásia, že spam v súčasnosti predstavuje 50 – 80 % správ adresovaných koncovým užívateľom[6]. Hoci väčšina spamu pochádza zo štátov mimo EÚ, európske krajiny sú v súčasnosti zdrojom 25 % prenesených spamových správ [7] . Celosvetové náklady súvisiace so spamom sa v roku 2005 odhadovali na 39 miliárd EUR. Náklady súvisiace so spamom v najväčších európskych hospodárstvach sa odhadovali približne na 3,5 miliardy EUR v Nemecku, 1,9 miliardy EUR v Spojenom kráľovstve a 1,4 miliardy EUR vo Francúzsku[8]. Spamovanie sa považuje za samostatné „podnikanie“. Spameri prenajímajú alebo predávajú zoznamy zozbieraných e-mailových adries spoločnostiam na marketingové účely. Spam cez internet je mimoriadne lukratívny. Ide tu predovšetkým o dosahovanie stredných a nízkych nákladov pri zasielaní obrovských objemov správ. Zároveň však aj mierne investície do boja proti spamu môžu prinášať významné výsledky. Napríklad v Holandsku sa dosiahla 85-percentná redukcia holandských spamov vďaka investovaniu 570 000 EUR do vybavenia na boj proti spamu. Nevyžiadané e-maily sa svojím charakterom zmenili z obyčajnej nepríjemnosti na podvodnú a trestnú činnosť. Výrazným príkladom je používanie phishingu, ktorý navádza koncových užívateľov na poskytovanie citlivých údajov prostredníctvom imitovaných internetových stránok naoko reprezentujúcich skutočné spoločnosti, čo vyvoláva obavy z možných podvodov s osobnými údajmi a z poškodzovania dobrého mena spoločností. Ďalej sa rozrastá aj šírenie spywaru e-mailom alebo prostredníctvom softvéru, ktorý sleduje a zaznamenáva správanie užívateľa na internete. Spyware môže tiež zbierať osobné informácie, napríklad heslá a čísla kreditných kariet. Zasielanie obrovských množstiev nevyžiadaných e-mailov značne uľahčilo rozšírenie zákerných programov, akými sú červy a vírusy. Po inštalovaní umožňujú útočníkovi prevziať kontrolu nad infikovaným počítačovým systémom a zmeniť ho na „botnet“[9], ktorý skrýva identitu skutočného spamera. Spameri, phisheri a predajcovia spywaru si prenajímajú botnety na podvodné a nezákonné účely. Odborníci odhadujú, že „botnety“ prenesú viac ako 50 percent podozrivých e-mailov[10]. Šírenie spywaru a iných typov zákerných programov útočiacich na spotrebiteľov a na podniky má výrazné hospodárske účinky. Globálne finančné účinky malwaru sa odhadovali v roku 2005 na 11 miliárd EUR[11]. 3. Doteraz vykonaná práca – opatrenia zrealizované od roku 2004 EÚ prijala v roku 2002 smernicu o súkromí a elektronických komunikáciách , ktorá zakazuje spam [12] zavedením zásady marketingu týkajúceho sa fyzických osôb založeného na ich súhlase. V januári 2004 Komisia predložila oznámenie o opatreniach na identifikáciu spamu, ktorými sa dopĺňa táto smernica[13]. V oznámení zdôraznila potrebu pôsobenia rozličných subjektov v oblasti informovanosti, samoregulačných a technických opatrení, spolupráce a presadzovania. Komisia začala začleňovať otázku boja proti spamu, spywaru a malwaru do svojho dialógu s tretími krajinami. Navyše smernica o nekalých obchodných praktikách[14] chráni spotrebiteľov pred agresívnymi komerčnými praktikami; cezhraničná spolupráca v boji proti takýmto praktikám vyplýva z nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa[15].. 3.1. Opatrenia na zvýšenie informovanosti Oznámenie Komisie prispelo k zvýšeniu informovanosti o spame na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni na celom svete. Na úrovni EÚ program Safer Internet plus (Bezpečnejší internet Plus) propaguje bezpečnejšie používanie Internetu a nových on-line technológií, predovšetkým deťmi, ako súčasť súdržného prístupu Európskej únie. Členské štáty spustili alebo podporili kampane informujúce užívateľov o probléme spamu a o tom, ako ho riešiť. Poskytovatelia internetových služieb vo všeobecnosti prevzali zodpovednosť za poskytovanie poradenstva a výpomoci svojim zákazníkom v oblasti ochrany pre spywarom a vírusmi. Vo februári 2004 bola Komisia hostiteľom pracovného zasadnutia OECD o spame. Komisia sa aktívne podieľala aj na programe OECD Anti-Spam Toolkit , ktorý poskytuje rozsiahly balík regulačných prístupov, technických riešení a odvetvových iniciatív v oblasti boja proti spamu. Na svetovom samite OSN o informačnej spoločnosti (WSIS)[16] sa uznalo , že problém spamu treba riešiť na vhodnej vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni. V rokoch 2004 a 2005 Medzinárodná telekomunikačná únia zorganizovala tematické konferencie WSIS. V tuniskej agende WSIS prijatej v novembri 2005 sa požaduje účinné riešenie významného a rozrastajúceho sa problému, ktorý predstavuje spam[17]. 3.2. Medzinárodná spolupráca Spam predstavuje cezhraničný problém, a preto sa začali realizovať viaceré iniciatívy spolupráce a cezhraničné mechanizmy vykonateľnosti. Komisia vytvorila Kontaktnú sieť orgánov pre spam (CNSA), ktorá sa pravidelne stretáva, vymieňa si informácie o najlepších postupoch a spolupracuje v otázkach účinnej cezhraničnej vykonateľnosti. CNSA navrhla postup spolupráce[18] na uľahčenie cezhraničného vybavovania sťažností v otázkach spamu. Útvary Komisie podporujú Londýnsky akčný plán (LAP) a podieľajú sa na ňom v úlohe pozorovateľov. Tento akčný plán zoskupuje vykonávacie orgány z 20 krajín a prijal aj postup cezhraničnej spolupráce. V novembri 2005 sa konalo spoločné pracovné zasadnutie EÚ CNSA – LAP. OECD vypracovala odporúčanie o cezhraničnej spolupráci pri uplatňovaní právnych predpisov na boj proti spamu, ktoré bolo prijaté v apríli 2006 a v ktorom sa príslušné orgány naliehavo žiadajú, aby si vzájomne poskytovali informácie a spolupracovali[19]. Komisia ďalej podporuje iniciatívy medzinárodnej spolupráce . USA a EÚ sa dohodli „na spolupráci v boji proti spamu prostredníctvom spoločných vykonávacích iniciatív a na skúmaní spôsobov boja proti nezákonnému spywaru a malwaru“. Okrem toho sa Komisia podieľa na činnosti Kanadskej pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti spamu. Prebiehajú diskusie s významnými medzinárodnými partnermi, napr. s Čínou, Japonskom. V súvislosti s Áziou Komisia iniciovala Spoločné vyhlásenie o medzinárodnej spolupráci proti spamu, ktoré bolo prijaté na konferencii ASEM o elektronickom obchodovaní vo februári 2005[20]. V tuniskej agende prijatej na svetovom samite o informačnej spoločnosti v novembri 2005 sa zdôrazňuje, že internetová bezpečnosť je oblasťou, kde je potrebná lepšia medzinárodná spolupráca, a že túto otázka bude potrebné riešiť v rámci rozšíreného modelu spolupráce pre správu internetu, ktorý sa bude implementovať na základe výsledkov samitu[21]. 3.3. Výskum a vývoj technológií Na základe 6. rámcového programu pre výskum a vývoj technológií Komisia začala realizovať projekty na pomoc zúčastneným subjektom v boji proti spamu a iným formám malwaru. Tieto projekty[22] siahajú od všeobecného monitorovania sietí a odhaľovania útokov po špecifický vývoj technológií na tvorbu filtrov na zisťovanie spamu, phishingu a malwaru. Medzi ciele patrí vytvorenie výskumného spoločenstva zaoberajúceho sa kontrolou malwaru a vývojom európskej infraštruktúry na monitorovanie pohybov po internete. Najnovšie činnosti sa venujú prispôsobiteľným filtrom phisingu, ktoré dokážu odhaľovať neznáme hrozby a kybernetické útoky. Objem financií vyčlenený na tieto činnosti predstavuje 13,5 milióna EUR. 3.4. Opatrenia odvetvia Komisia víta proaktívnu úlohu odvetvia vo vzťahu k spamu. Poskytovatelia služieb vo všeobecnosti prijali technické opatrenia na boj proti spamu, vrátane lepších filtrov na zachytávanie spamu. Poskytovatelia internetových služieb vybudovali podporný help desk a poskytujú užívateľom softvér proti spamu, spywaru a malwaru. Mnohí poskytovatelia internetových služieb majú zavedené zmluvné ustanovenia , ktoré zakazujú páchanie priestupkov on-line. V nedávnom procese pre občianskym súdom v Spojenom kráľovstve bola uložená spamerovi pokuta vo výške 68 800 EUR za porušenie zmluvy. Odvetvové skupiny prijali najlepšie postupy na prevenciu on-line phishingu a na zlepšenie filtrovacích metód[23]. Mobilní operátori prijali Odvetvové kódexy správania, ktoré stanovujú opatrenia proti nevyžiadaným správam. Združenie globálnych mobilných dodávateľov GSM uverejnilo v roku 2006 Kódex postupov v oblasti mobilných spamov. V súčasnosti Komisie spolufinancuje iniciatívu Spotspam – partnerstvo medzi súkromnými a verejnými subjektmi, ktorého cieľom je vybudovanie databázy na uľahčenie cezhraničného vyšetrovania prípadov spamu a výkonu práva v tejto oblasti[24]. 3.5. Opatrenia na výkon práva Je jasné, že boj proti spamu prináša výsledky. Filtrovacie opatrenia zavedené vo Fínsku znížili pomer spamu na objeme prenášaných e-mailov z 80 % na približne 30 %. Veľké množstvo orgánov vynaložilo značné úsilie na výkon práva za účelom zastavenia činnosti spamerov[25]. Medzi členskými štátmi však existujú výrazné rozdiely v skutočnom počte žalovaných prípadov. Niektoré orgány zahájili sto alebo aj viac vyšetrovaní, ktoré viedli k úspešnému koncu a k potrestaniu činností spamu. V iných členských štátoch sa dal počet vyšetrovaných prípadov spočítať na prstoch jednej ruky alebo v niektorých prípadoch bol nulový. Väčšina opatrení bola zameraná na „tradičné“ formy spamu; iné zaznamenané hrozby neboli takmer vôbec vyšetrované , hoci ide o výrazné riziká. 4. Cesta vpred: práca, ktorú treba vykonať 4.1. Opatrenia na úrovni členských štátov Tento oddiel sa zaoberá opatreniami zameranými na vlády a vnútroštátne orgány, ktoré súvisia predovšetkým s výkonom práva a spoluprácou. 4.1.1. Kritické faktory úspechu Pretrvávajúci a vyvíjajúci sa charakter problému vyžaduje väčšiu zainteresovanosť a uprednostňovanie zo strany členských štátov. Opatrenia by sa mali predovšetkým týkať „profesionálnych“ spamerov, phisherov a šírenia spywaru a malwaru. Medzi kritické faktory úspechu patrí: - výrazná zaangažovanosť ústrednej vlády na boji proti priestupkom páchaným on-line; - jasná organizačná zodpovednosť za činnosti spojené s výkonom práva; - primerané zdroje pre orgán zaoberajúci sa výkonom práva. V súčasnosti nie sú všetky tieto faktory prítomné vo všetkých členských štátoch. 4.1.2. Koordinácia a integrácia na vnútroštátnej úrovni Na základe smernice o elektronickom súkromí a smernice o všeobecnej ochrane údajov[26] majú vnútroštátne orgány právo konať proti týmto nezákonným postupom: zasielanie nevyžiadaných oznámení ( spamov) [27]; - nezákonný prístup ku koncovému zariadeniu; buď na archiváciu informácií – napríklad programy adwaru a spywaru – alebo na prístup k informáciám uloženým v tomto zariadení[28]; infikovanie koncového zariadenia vložením malwaru, ako sú „červy“ a vírusy, a zmena PC na botnety alebo ich používanie na iné účely[29]; - navádzanie užívateľov na poskytovanie citlivých informácií[30], ako sú heslá a informácie o kreditných kartách, tzv. phishingové správy. Niektoré z týchto postupov podliehajú trestnému právu vrátane rámcového rozhodnutia o útokoch na informačné systémy[31]. Podľa neho členské štáty musia umožniť maximálny trest vo výške aspoň 3 rokov odňatia slobody, alebo 5 rokov, ak ide o organizovaný zločin. Na vnútroštátnej úrovni môžu tieto ustanovenia vykonávať správne orgány a/alebo trestno-právne orgány. V takom prípade sa musia jednoznačne stanoviť zodpovednosti rozličných orgánov a postupy spolupráce. Môže to vyžadovať prijímanie rozhodnutí na vyššej úrovni národných vlád. Značne spletité trestné a správne aspekty spamu a iných hrozieb sa doteraz neodrazili v zodpovedajúcom náraste postupov spolupráce v členských štátoch, ktoré by spájali technické a vyšetrovacie schopnosti rozličných subjektov. Protokoly o spolupráci musia pokrývať také oblasti, ako je výmena informácií a spravodajských údajov, kontaktné informácie, výpomoc a prevod prípadov. Úzka spolupráca medzi orgánmi zaoberajúcimi sa výkonom práva, sieťovými operátormi a poskytovateľmi internetových služieb na národnej úrovni je prínosom aj pre výmenu informácií a technických skúseností a pre stíhanie priestupkov páchaných on-line. Orgány Nórska a Holandska informovali o užitočnosti takýchto partnerských vzťahov medzi súkromným a verejným sektorom. 4.1.3. Zdroje Zdroje sú potrebné na zhromažďovanie dôkazov, vedenie vyšetrovaní a na trestné stíhanie. Orgány potrebujú technické a právne zdroje a na to, aby úspešne ukončili praktiky zločincov, musia sa oboznámiť so spôsobmi ich činnosti. Významným nástrojom môžu byť mechanizmy podávania sťažností on-line, s pridruženými systémami na zaznamenanie a analyzovanie nahlásených priestupkov. Skúsenosti ukazujú, že aj mierne investície môžu priniesť výrazné výsledky . Redukcia spamu v Holandsku sa dosiahla vytvorením tímu 5 pracovníkov zamestnaných na plný úväzok v holandskej inštitúcii OPTA, s investíciou vo výške 570 000 EUR do vybavenia na boj proti spamu. Vychádzajúc z týchto investícií skúsenosti získané v boji proti spamu sa teraz využívajú na riešenie iných problémových oblastí. 4.1.4. Cezhraničná spolupráca Spam predstavuje globálny problém. Vnútroštátne orgány sa často budú musieť spoliehať na to, že orgány v iných krajinách začnú stíhať spamerov, a naopak, môžu byť vyzvané, aby pokračovali vo vyšetrovaní prípadov pochádzajúcich z iných krajín. Hoci sa môže prejavovať určitá neochota míňať obmedzené vnútroštátne prostriedky na vyšetrovanie problémov iných ľudí, je dôležité, aby si členské štáty uvedomili, že účinná cezhraničná spolupráca je podstatným prvkom boja proti spamu. Nedávno austrálske a holandské orgány zaoberajúce sa bojom proti spamu spolupracovali na prekazení veľkej spamovej operácie. Doteraz 21 európskych orgánov podpísalo postup spolupráce CNSA[32] o cezhraničnom vybavovaní sťažností; očakáva sa, že zvyšné orgány tak urobia v priebehu niekoľkých nasledujúcich mesiacov. Členské štáty a príslušné orgány sa vyzývajú, aby aktívne podporovali využívanie predovšetkým: - spoločných formálnych dokumentov CNSA-LAP - odporúčania OECD a Toolkitu na boj proti spamu. 4.1.5 Navrhované opatrenia Členské štáty a príslušné orgány sa vyzývajú, aby: - stanovili jasné línie zodpovednosti pre vnútroštátne orgány zaoberajúce sa bojom proti spamu; - zabezpečili efektívnu koordináciu medzi príslušnými orgánmi; - zaangažovali účastníkov trhu na vnútroštátnej úrovni, vychádzali z ich skúseností a dostupných informácií; - zabezpečili dostupnosť primeraných zdrojov pre výkon práva; - podpisovali postupy medzinárodnej spolupráce a reagovali na žiadosti o cezhraničnú pomoc. 4.2. Opatrenia odvetvia Tento oddiel sa zaoberá opatreniami, ktoré môže prijať odvetvie na podporu dôvery u spotrebiteľov a na obmedzenie zasielania škodlivých e-mailov. 4.2.1. Dodávka a inštalácia softvéru Spyware predstavuje závažné ohrozenie súkromia užívateľov. On-line ponuky softvéru sa stali často využívanou metódou dodávky a inštalácie spywaru na koncových zariadeniach užívateľov. Spyware môže byť skrytý aj v softvéri distribuovanom prostredníctvom iných médií, napríklad CD-ROM-ov na inštaláciu do počítačov. Nechcené špionážne programy sa môžu inštalovať spolu so softvérom, ktorý získava zákazník. Ďalej sú uvedené osobitné opatrenia, ktoré majú brániť preniknutiu spywaru ku koncovým užívateľom. 4.2.2. Informovanie spotrebiteľa Ponuky softvéru môžu zahŕňať inštaláciu dodatočných programov. Ak tento pridaný softvér funguje ako spyware a monitoruje správanie sa koncových užívateľov (napr. pre marketingové účely), znamená to, že ide aj o spracovávanie osobných údajov a bez užívateľovho informovaného súhlasu je to nezákonné. V mnohých prípadoch sa súhlas užívateľa na inštaláciu takéhoto softvéru buď vôbec nezíska, alebo je skrytý v drobnom písme dlhej licenčnej dohody s koncovým užívateľom. Spoločnosti, ktoré ponúkajú softvérové produkty, sa vyzývajú, aby jasne a výstižne popísali všetky podmienky a náležitosti ponuky, obzvlášť v prípade, ak sú do softvérových balíkov začlenené akékoľvek monitorovacie zariadenia na spracovanie osobných údajov. Samoregulácia a používanie určitého druhu „overovacích pečatí“ by sa mohli stať prostriedkom na vyčlenenie dôveryhodných spoločností spomedzi tých, ktoré nie sú dôveryhodné. Kódexy správania zamerané na informovanie užívateľov o podmienkach, ktoré súvisia so spracovaním osobných údajov, sa môžu predkladať na schválenie podľa článku 29 Pracovnej skupiny na ochranu údajov. 4.2.3 Ustanovenia zmlúv v zásobovacom reťazci Spoločnosti si neraz neuvedomujú , ako sa reklama ich výrobkov a služieb technicky predkladá verejnosti. K legálnemu softvéru môže byť pridaný spyware používaný na získanie prístupu k citlivým údajom vrátane údajov o kreditných kartách, dôverných dokumentoch atď. Spoločnosti, ktoré propagujú a/alebo predávajú výrobky, sa musia presvedčiť o tom, že činnosť ich zmluvných partnerov je zákonná. Spoločnosť musí pochopiť zmluvný reťazec vzťahov, monitorovať dodržiavanie právnych predpisov a zabezpečiť, aby sa v prípade priestupku tento reťazec prerušil, čím sa zabezpečí okamžité ukončenie vzťahu so spoločnosťami páchajúcimi priestupky. 4.2.4 . Bezpečnostné opatrenia zo strany poskytovateľov služieb Prieskum Európskej agentúry pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) z roku 2006 [33] potvrdzuje, že poskytovatelia služieb vo všeobecnosti prijali opatrenia na boj proti spamu. Zo správy však vyplýva aj to, že poskytovatelia služieb by mohli ešte väčšmi prispievať k celkovej bezpečnosti siete, a odporúča, aby sa venovala väčšia pozornosť filtrovaniu e-mailov, ktoré vychádzajú zo siete poskytovateľov služieb ( filtrovanie výstupov ). Komisia podporuje poskytovateľov služieb v implementácii tohto odporúčania. Článkom 29 Pracovnej skupiny na ochranu údajov sa prijalo stanovisko k otázkam súkromia súvisiacim s poskytovaním emailových screeningových služieb [34] , ktoré poskytuje usmernenie pre oblasť dôverného charakteru emailových správ a konkrétnejšie pre oblasť filtrovania vírusov, spamov a nezákonného obsahu v on-line komunikáciách. 4.2.5. Navrhované opatrenia Komisia vyzýva: - spoločnosti, aby zabezpečili zhodu štandardu informácií na účel nákupu softvérových aplikácií s právnymi predpismi o ochrane údajov; - spoločnosti, aby zmluvne zakázali nezákonné používanie softvéru v reklamách, aby monitorovali spôsob, akým sa reklamy dostávajú k zákazníkom, a aby stíhali priestupky; - poskytovateľov e-mailových služieb, aby uplatňovali politiku filtrovania, ktorá zabezpečuje zhodu s odporúčaniami a pokynmi o filtrovaní e-mailov. 4.3. Opatrenia na európskej úrovni Komisia bude aj naďalej riešiť otázky týkajúce sa spamu, spywaru a malwaru na medzinárodných fórach, v rámci dvojstranných rokovaní a ak je to vhodné, aj prostredníctvom dohôd s tretími stranami, a bude ďalej podporovať spoluprácu medzi zúčastnenými stranami vrátane členských štátov, príslušných orgánov a zástupcov odvetvia. Prijme aj nové iniciatívy v oblasti právnych predpisov a výskumu s cieľom poskytnúť nový impulz v boji proti priestupkom, ktoré podrývajú informačnú spoločnosť. Komisia v súčasnosti pracuje na ďalšom rozvoji súdržnej politiky boja proti kybernetickým zločinom. Táto politika sa predloží v oznámení, ktorého prijatie sa plánuje na začiatok roku 2007. 4.3.1. Revízia regulačného rámca V oznámení Komisie[35] o regulačnom rámci pre elektronické komunikácie sa navrhuje posilniť pravidlá v oblasti súkromia a bezpečia. Podľa tohto návrhu by sieťoví operátori a poskytovatelia služieb museli: - oznámiť príslušnému orgánu v členskom štáte akékoľvek porušenie bezpečnosti, ktoré viedlo k strate osobných údajov a/alebo k prerušeniu plynulosti poskytovania služieb; - oznámiť svojim zákazníkom akékoľvek porušenie bezpečnosti, ktoré viedlo k strate, zmene alebo zničeniu osobných údajov zákazníka alebo umožnilo prístup k týmto údajom. Národné regulačné orgány by mali právo zabezpečiť, aby prevádzkovatelia implementovali primeranú bezpečnostnú politiku a mohli by sa zaviesť nové predpisy zabezpečujúce osobitné nápravné opatrenia alebo stanovenie predpokladaných úrovní postihov za porušovanie predpisov. 4.3.2. Úloha ENISA Návrhy obsahujú aj ustanovenie uznávajúce poradnú úlohu ENISA v bezpečnostných otázkach. Ďalšie úlohy vyčlenené pre ENISA sú uvedené v oznámení Komisie o bezpečnostnej stratégii[36] a zahŕňajú: . - vybudovanie dôveryhodného partnerstva s členskými štátmi a zúčastnenými stranami pre vytvorenie primeraného rámca pre zber údajov o bezpečnostných incidentoch a o úrovni dôvery zákazníkov. . ENISA bude dôsledne koordinovať tento rámec s Eurostatom s prihliadnutím na štatistiku Spoločenstva týkajúcu sa informačnej spoločnosti a hodnotiaceho rámca i2010[37]. . - preskúmanie realizovateľnosti Európskeho systému zdieľania informácií a výstražného systému , aby sa uľahčila príprava účinných odpovedí na jestvujúce i nové hrozby pre elektronické siete. 4.3.3. Výskum a vývoj Pripravovaný program RP7 sa zameriava na trvalý rozvoj znalostí a technológií v záujme zabezpečenia informačných služieb a systémov v úzkej spolupráci s politickými iniciatívami. Predpokladá sa, že medzi pracovné témy súvisiace s malwarom budú patriť skryté botnety a vírusy a útoky na mobilné a hlasové služby. 4.3.4. Medzinárodná spolupráca Keďže internet predstavuje globálnu sieť, odhodlanie bojovať proti spamu, spywaru a malwaru sa musí udržiavať na celom svete. Preto má Komisia v úmysle posilňovať dialóg a spoluprácu s tretími krajinami v boji proti týmto hrozbám a proti trestným činnostiam, ktoré s nimi súvisia. V záujme toho sa Komisia pokúsi zabezpečiť, aby sa spamu, spywaru a malwaru venovali aj dohody medzi EÚ a tretími krajinami, bude od tretích krajín, ktorých sa to najväčšmi týka, požadovať jasný záväzok aktívnejšej spolupráce s členskými štátmi EÚ v boji proti týmto hrozbám a bude prísne sledovať dosahovanie spoločne vytýčených cieľov. 4.3.5. Navrhované opatrenia Komisia: - bude pokračovať v úsilí zvýšiť informovanosť a posilniť spoluprácu medzi zúčastnenými stranami; - bude pokračovať v uzatváraní dohôd s tretími krajinami, ktoré sa budú zaoberať aj otázkou boja proti spamu, spywaru a malwaru; - začiatkom roku 2007 sa sústredí na uvedenie nových legislatívnych návrhov, ktoré posilnia predpisy v oblasti ochrany súkromia a bezpečnosti v sektore komunikácií, a na prezentovanie politiky v oblasti kybernetického zločinu; - bude využívať skúsenosti ENISA v bezpečnostných otázkach; - podporí výskum a vývoj vo svojom programe RP7. 5. Záver Hrozby ako spam, spyware a malware podrývajú dôveryhodnosť a bezpečnosť informačnej spoločnosti a majú značné finančné dôsledky. Hoci niektoré členské štáty už podnikli určité iniciatívy, celkovo sa v rámci EÚ nezrealizovali dostatočné opatrenia na korekciu tohto vývoja . Komisia využíva svoju úlohu sprostredkovateľa na zvyšovanie informovanosti o potrebe väčšej politickej angažovanosti v boji proti týmto hrozbám. Je potrebné zintenzívniť úsilie o výkon práva s cieľom zastaviť tých, ktorí vedome porušujú právne predpisy. Odvetvie by malo podniknúť ďalšie opatrenia na doplnenie týchto činností. Je potrebná spolupráca na vnútroštátnej úrovni, tak v rámci štátnej správy, ako aj medzi štátnou správou a odvetvím. Komisia bude podporovať dialóg a spoluprácu s tretími krajinami, preskúma aj možnosť predloženia nových legislatívnych návrhov a podnikne výskumné aktivity smerujúce k ďalšiemu posilneniu ochrany súkromia a bezpečnosti v sektore elektronickej komunikácie. Integrovaná a kde je to možné aj paralelná implementácia opatrení uvedených v tomto oznámení môže prispieť k zníženiu rizík, ktoré v súčasnosti ohrozujú prínos informačnej spoločnosti a hospodárstvo.Komisia bude monitorovať implementáciu týchto opatrení a do roku 2008 posúdi, či sú potrebné dodatočné opatrenia. [1] KOM(2006) 251 v konečnom znení. [2] KOM (2006) 334 v konečnom znení. [3] KOM(2004) 28 v konečnom znení. [4] Spam znamená zasielanie nevyžiadaných oznámení – napr. e-mailom – na komerčné účely. Nevyžiadané e-mailové správy však môžu niesť aj zákerný softvér a spyware. [5] V roku 2001 spam predstavoval 7 % globálneho objemu e-mailových správ. [6] Symantec 54 %; Messagelabs 68,6 MAAWG 80-85. [7] Q1 2006 (Sophos) Ázia 42,8 %, Severná Amerika 25,6, Európa 25,0, Južná Amerika 5,1, Australázia 0,8, Afrika 0,6, ostatné 0,1. [8] Výskum Ferris, 2005. [9] Botnety sú narušené počítače používané spamermi na zasielanie veľkých dávok e-mailov po inštalovaní skrytého softvéru, ktorý zmení tieto počítače na poštové servery bez toho, aby o tom užívateľ vedel. [10] Krajiny najviac infikované botnetom podľa spoločnosti Symantec (3. – 4. štvrťrok 2005): USA 26 %, Spojené kráľovstvo 22 %, Čína 9 %, Francúzsko, Južná Kórea, Kanada 4 %, Taiwan, Španielsko, Nemecko 3 %, Japonsko 2 %. [11] Computer Economics: Správa o malware za rok 2005. [12] Smernica 2002/58, čl. 13. [13] Pozri vyššie , 3. [14] Smernica 2005/29/ES, príloha 1, bod 26. [15] Nariadenie (ES) 2006/2004. [16] WSIS, Ženeva, december 2003. [17] Tuniská agenda, odsek 41. [18] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/doc/todays_framework/privacy_protection/spam/cooperation_procedure_cnsa_final_version_20041201.pdf [19] http://www.oecd-antispam.org/ [20] http://www.asemec-london.org/ [21] Tuniská agenda, ods. 39-47. http://www.itu.int/wsis/docs2/tunis/off/6rev1.doc [22] www.diadem http://cordis.europa.eu/fp6/projects.htm#search [23] http://www.maawg.org/home/ [24] http://www.spotspam.net [25] Prieskum CNSA ukázal, že v období rokov 2003 - 2006 pätnásť z osemnástich členov zúčastnených na prieskume podalo v tejto veci žalobu. [26] Smernica 95/46/ES. [27] Článok 13 smernice o elektronickom súkromí. [28] Článok 5 ods. 3 smernice o elektronickom súkromí. [29] Pozri vyššie , 28. [30] Článok 6 písm. a) smernice o všeobecnej ochrane údajov. [31] Rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV. [32] Pozri vyššie , 18. [33] http://www.enisa.eu.int/doc/pdf/deliverables/enisa_security_spam.pdf [34] Stanovisko 2/2006, WP 118. [35] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm [36] Pozri vyššie, 1. [37] Skupina na vysokej úrovni pre hodnotiaci rámec i2010 z 20. apríla 2006.