PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU

Sprievodný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori a pre rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007

Súčasťou tohto dokumentu je správa o posúdení vplyvu návrhu viacročného plánu riadenia populácií tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori. Viacročné plány sa ukázali byť veľmi užitočné z hľadiska udržateľného riadenia rybolovných zdrojov. Stanovujú sa v nich pravidlá využívania populácií a súvisiace opatrenia potrebné na riadenie jednotlivých druhov rybárstva vzhľadom na špecifikovaný cieľ, vďaka čomu sa okrem stability a predvídateľnosti zabezpečuje aj to, že populácie rýb sa využívajú v rámci dohodnutých medzí.

V prípade európskych populácií rýb vychádza riadenie stavov populácií z prístupu predbežnej opatrnosti a zo zásady maximálneho udržateľného výnosu („MSY“). Cieľom prístupu predbežnej opatrnosti je zabezpečiť, aby sa všetky populácie rýb udržiavali nad hranicou minimálnej veľkosti populácie, známej ako preventívna úroveň biomasy. V prípade poklesu populácie pod túto úroveň narastá riziko ohrozenia reprodukčnej schopnosti populácie. Riadenie sa v kontexte prístupu predbežnej opatrnosti môže pokladať za snahu, v rámci ktorej sa usilujeme o to, aby sa daná populácia nedostala do nepriaznivej situácie. Možno teda povedať, že v rámci prístupu zabezpečujúceho maximálny udržateľný výnos ide naopak o definovanie želaného vývoja danej populácie rýb a zodpovedajúceho spôsobu jej riadenia. V EÚ sa maximálny udržateľný výnos zvyčajne definuje ako podiel rýb, ktoré boli odobrané z prirodzeného prostredia v dôsledku rybolovu a ktorý je známy ako rybolovná úmrtnosť alebo F. Udržiavaním úrovne rybolovnej úmrtnosti na hranici blízkej cieľovej hodnote maximálneho udržateľného výnosu (známej aj ako F-MSY) možno zabezpečiť, že celkový priemerný výlov rýb danej populácie sa blíži maximálnej možnej úrovni bez škodlivého dosahu na danú populáciu. Táto hodnota sa označuje ako maximálny udržateľný výnos.

V popredí záujmu odvetvia rybolovu v Baltskom mori sú populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej. Populácie tresky škvrnitej vo východnej a západnej časti Baltského mora sa považujú za dve osobitné populácie. V Baltskom mori sa nachádza viacero rôznych populácií sleďa atlantického, s hlavnou populáciou vo východnej oblasti. Menšie populácie žijú v Botnickom mori, Rižskom zálive a západnej oblasti Baltského mora. Populácia západnej oblasti Baltského mora sa neresí v západnej časti Baltského mora a potom migruje za potravou do prielivu Skagerrak a do východnej oblasti Severného mora. V Baltskom mori existuje jedna populácia šproty severnej. Zo siedmich uvažovaných populácií v Baltskom mori sa v súčasnosti využívajú iba tri populácie sleďa atlantického: populácia v centrálnej časti Baltského mora, v Rižskom zálive a v Botnickom mori, a to na úrovniach v súlade s MSY.

Populácie tresky škvrnitej sú v súčasnosti predmetom dlhodobého plánu riadenia, ktorý však už nezodpovedá skutočnému stavu týchto populácií. Ciele stanovené v pláne nie sú v súlade s prístupom zabezpečujúcim MSY. Uvedeným plánom sa zaviedol paralelný systém riadenia populácií obmedzením rybolovného úsilia, o ktorom vedci nedávno usúdili, že nie je potrebný. Hlavným nástrojom riadenia pelagických populácií sú ročné obmedzenia výlovu určované Radou. TAC a kvóty vychádzajú z ročnej politickej dohody v Rade a tá môže z roka na rok vykazovať veľké výkyvy. Preto je veľmi náročné zabezpečiť, aby bola miera rybolovnej úmrtnosti do roku 2015 konzistentná s MSY. Nepredvídateľnosť úrovne budúcich rybolovných možností komplikuje v odvetví rybárstva ďalšie plánovanie, v dôsledku čoho môže tento sektor čeliť dodatočným nákladom na adaptáciu. Príliš vysoké alebo prekročené TAC prispeli k rybolovnej úmrtnosti na úrovni nad cieľovými hodnotami, čo vedie k zníženým výnosom a príjmom.

Na riešenie tohto problému sa v tomto dokumente predostierajú tri politické riešenia. Patrí k nim súčasný režim riadenia a dva nové návrhy prístupov týkajúce sa zavedenia plánov riadenia. Rozdiely medzi týmito prístupmi sa týkajú hlavných populácií a biologických interakcií medzi nimi, t. j. populácií tresky škvrnitej vo východnej časti Baltského mora, populácií šproty severnej a populácií sleďa atlantického v centrálnej časti Baltského mora. Rozdiely sa týkajú aj cieľovej rybolovnej úmrtnosti uplatňovanej v prípade uvedených populácií. Pri prístupe A dochádza k relatívne nízkej rybolovnej úmrtnosti, ktorej hodnota sa približuje súčasným hodnotám pre jednotlivé druhy. Pri prístupe B dochádza k mierne vyššie rybolovnej úmrtnosti, ktorú možno považovať za lepšie zodpovedajúcu viacdruhovému prístupu. V obidvoch prípadoch by sa možnosti 2 a 3 mali považovať skôr za širšie prístupy k plánom riadenia ako za špecifické plány. Preto budú v záujme stanovenia podrobností týkajúcich sa následných plánov riadenia potrebné ďalšie vedecké bádanie a konzultácie.

Zo zaradenia všetkých relevantných populácií do plánu riadenia vyplývajú jasné výhody, či už ide o zabezpečenie stability a predvídateľnosti úlovkov, zvýšenú pravdepodobnosť splnenia medzinárodného záväzku dosiahnuť MSY do roku 2015 alebo získanie pridanej hodnoty vďaka samotnému plánu riadenia. Z týchto dôvodov sa možnosti 2 a 3 uprednostňujú pred možnosťou 1.

Splnením medzinárodnej povinnosti EÚ zabezpečiť do roku 2015 udržateľný rybolov príslušných populácií na úrovni maximálneho udržateľného výnosu sa majú dosiahnuť prínosy pre životné prostredie. Pravdepodobné zníženie celkového objemu rybolovu by takisto znamenalo zníženie emisií z motorov plavidiel.

Zaradením populácií sleďa atlantického a šproty severnej do plánu riadenia by sa vytvoril systematický základ pre stanovovanie ročných hodnôt celkového povoleného výlovu (TAC) spôsobom, ktorý by pelagickému sektoru poskytol predvídateľnosť úlovkov, čo by pomohlo podporiť podnikové plánovanie a stabilitu dodávok. Okrem toho by vznikla pridaná hodnota, keďže plány riadenia sú zvyčajne nevyhnutnou podmienkou na to, aby rybolov získal certifikát, napr. od Rady pre správu morí (Marine Stewardship Council, ďalej len „MSC“). Ryby ulovené v rámci takto certifikovaného rybolovu môžu potom dosiahnuť vyššiu cenu na trhu.

Zníženie rybolovných možností by mohlo v krátkodobom horizonte priniesť mierne zníženie zisku pre rybárov a spracovateľský priemysel, čo by mohlo mať negatívny vplyv na spotrebiteľov, ale obnovou stavu populácií sa zabezpečia dlhodobé výhody z hľadiska zisku a udržateľného rybolovu. Okrem toho dočasné zníženie kvót má zvyčajne za následok zvýšenie ceny v prípade dotknutej populácie.

Zrušením systému rybolovného úsilia a požiadavky rybolovu v jednej oblasti sa zjednoduší legislatívne prostredie a zníži administratívne zaťaženie členských štátov a odvetvia.

Pokiaľ ide o uvedené dve alternatívy plánu riadenia, možnosť 2 (plán riadenia podľa prístupu A s nižšou cieľovou rybolovnou úmrtnosťou v prípade niektorých populácií) sa uprednostňuje pred možnosťou 3 (plán riadenia podľa prístupu B s vyššou cieľovou rybolovnou úmrtnosťou v prípade niektorých populácií). Rozdiely týkajúce sa vplyvov oboch možností sú síce relatívne malé, v prípade možnosti 3 však existuje zvýšené riziko nepriaznivých vplyvov na životné prostredie. Okrem toho z odporúčaní Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF) vyplýva, že zatiaľ čo cieľové hodnoty rybolovnej úmrtnosti použité v rámci možnosti 2 sú dostatočne podložené pre potreby plánu riadenia, v prípade vyšších hodnôt (ako sú napr. hodnoty uvádzané v možnosti 3) je potrebný ďalší výskum na účely vyhodnotenia súvisiacich rizík. Možnosť 2 predstavuje súbor plánov riadenia týkajúcich sa jednotlivých druhov, kým možnosť 3 by predstavovala krok smerom k plánu riadenia týkajúcemu sa viacerých druhov. V tomto štádiu však zatiaľ nie sú k dispozícii vedecké podklady, ktoré by mohli slúžiť na podporu tohto kroku. Predstavitelia vedeckej obce však uviedli, že uvedený problém by sa v blízkej budúcnosti mohol vyriešiť.

Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti: Toto zhrnutie zaväzuje len útvary Komisie, ktoré sa zúčastnili na jeho vypracovaní, a nepredurčuje konečnú podobu žiadneho rozhodnutia, ktoré má Komisia prijať.