ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Podľa tohto ustanovenia sa Komisii udeľuje právomoc prijímať delegované akty na obdobie piatich rokov od 13. júna 2017, ktoré sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada delegovanie právomoci neodvolajú v súlade s článkom 21 ods. 3 nariadenia o ortuti. V súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia o ortuti je Komisia povinná vypracovať správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Komisia je preto povinná vydať prvú správu najneskôr 13. septembra 2021, a to za päťročné obdobie od 13. júna 2017 do 12. júna 2022.

V článku 13 ods. 2 a článku 20 nariadenia o ortuti sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty na účely i) predĺženia lehoty, počas ktorej môžu členské štáty dočasne uskladňovať ortuť v kvapalnom skupenstve na skládkach až do konečného zneškodnenia, a na účely ii) zmeny príloh I až IV k nariadeniu s cieľom zosúladiť ich s príslušnými rozhodnutiami prijatými konferenciou zmluvných strán Minamatského dohovoru o ortuti.

Článok 13 ods. 1 nariadenia o ortuti umožňuje členským štátom dočasne uskladňovať ortuť v kvapalnom skupenstve na skládkach (odchylne od článku 5 ods. 3 smernice 1999/31/ES o skládkach odpadov) až do konečného zneškodnenia, t. j. do 31. decembra 2022. Komisia však doposiaľ nedostala žiadne informácie o nutnosti predĺženia tejto lehoty. Komisia preto ešte neprijala žiadny delegovaný akt na predĺženie tohto obdobia do 31. decembra 2025 v súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia o ortuti.

V prílohe I k nariadeniu o ortuti sa uvádzajú zlúčeniny a zmesi ortuti, ktorých vývoz je zakázaný a ktoré podliehajú osobitným pravidlám týkajúcim sa dočasného uskladnenia. V prílohe II k uvedenému nariadeniu sa uvádza zoznam výrobkov s prídavkom ortuti, ktorých vývoz, dovoz a výroba sú zakázané, ako aj súvisiace dátumy postupného zavedenia týchto zákazov, a v prílohe III sa uvádzajú výrobné procesy využívajúce ortuť a/alebo zlúčeniny ortuti, ktoré sa musia k uvedenému dátumu postupne ukončiť. V prílohe IV k nariadeniu o ortuti sa stanovujú požiadavky na obsah národných plánov týkajúcich sa remeselnej a drobnej ťažby zlata a jeho spracovania, pri ktorých sa na extrakciu zlata z rudy používa amalgamácia ortuťou. Vzhľadom na to, že konferencia zmluvných strán Minamatského dohovoru o ortuti zatiaľ neprijala žiadne rozhodnutia, ktoré by si vyžadovali zosúladenie uvedených príloh I až IV k nariadeniu o ortuti, Komisia nemusela prijať delegované akty, ktorými by sa uvedené prílohy zosúladili s príslušnými rozhodnutiami konferencie zmluvných strán Minamatského dohovoru o ortuti.

4. ZÁVER

Komisia v uplynulých piatich rokoch nevykonávala delegované právomoci, ktoré jej boli udelené smernicou (EÚ) 2017/852. Vyzýva Európsky parlament a Radu, aby túto správu vzali na vedomie.
Súdny dvor v tomto prípade potvrdil, že článok 325 ZFEÚ nebráni vnútroštátnemu právu, podľa ktorého si štát nemôže v trestnom konaní uplatňovať náhradu škody, ktorá mu bola spôsobená podvodným konaním obvinenej osoby, ktorého dôsledkom je sprenevera finančných prostriedkov z rozpočtu Únie, a v rámci tohto trestného konania nemá k dispozícii nijaké iné konanie, ktoré by mu umožňovalo uplatniť si svoj nárok proti obvinenej osobe. Súdny dvor objasnil, že hoci sa v článku 325 ZFEÚ členským štátom EÚ ukladá povinnosť prijať účinné opatrenia umožňujúce vymáhať sumy, ktoré boli neoprávnene vyplatené príjemcovi príspevku EÚ, neukladá sa v ňom žiadna iná povinnosť, pokiaľ ide o postup vymáhania. Vnútroštátny súd je povinný prihliadnuť len na to, či existuje v správnom, občianskom alebo trestnom práve účinný prostriedok nápravy poškodenia finančných záujmov EÚ.

C-496/18 a C-497/18, HUNGEOD a. i. Smernicami EÚ o verejnom obstarávaní sa členským štátom EÚ umožňuje prijať vnútroštátnu právnu úpravu, podľa ktorej môže orgán dohľadu na účel ochrany finančných záujmov EÚ začať postup preskúmania s cieľom skontrolovať, či nedošlo k porušeniam právnej úpravy v oblasti verejného obstarávania. V tejto súvislosti Súdny dvor spresnil, že ak je takýto postup stanovený, patrí do pôsobnosti práva EÚ, keďže verejné zákazky, ktoré sú predmetom takéhoto preskúmania, patria do vecnej pôsobnosti smerníc o verejnom obstarávaní. Súdny dvor vzhľadom na to rozhodol, že tieto postupy preskúmania musia byť v súlade so všeobecnými zásadami práva EÚ, a to najmä so všeobecnou zásadou právnej istoty.
Ďalšie iniciatívy v oblasti práv obetí by mali byť komplexné a mali by sa zameriavať na účinnejší prístup k právam obetí, ako aj k právu na odškodnenie, a na lepší prístup k spravodlivosti pre obete všetkých trestných činov vrátane obetí rodovo motivovaného násilia. Je možné, že v nadväznosti na hodnotenie smernice o právach obetí sa do konca roka 2022 navrhne prípadná revízia tejto smernice alebo iný legislatívny nástroj. Prípadná revízia smernice o právach obetí by sa nemala vnímať len v kontexte obetí rodovo motivovaného násilia, ale vo vzťahu k obetiam všetkých trestných činov. Odpoveď na otázku, či pristúpiť k revízii smernice o právach obetí, by mala byť jasnejšia po zhodnotení smernice a po prebiehajúcich diskusiách so zainteresovanými stranami vrátane diskusií počas súčasného a nadchádzajúceho predsedníctva a v rámci platformy pre práva obetí.

Prípadná revízia by bola zameraná na zlepšenie prístupu obetí k spravodlivosti. Mohla by zahŕňať najmä dodatočné ustanovenia, ktoré budú slúžiť na posilnenie fyzickej ochrany obetí stanovením minimálnych noriem pre vydávanie a vykonávanie ochranných príkazov, vrátane príkazov na vykázanie zo spoločne obývaného domu alebo bytu. Ďalším možným doplnením by mohlo byť posilnenie práv obetí na informácie o dostupnom odškodnení od štátu. Stále však treba objasniť a rozhodnúť, či revízia smernice o právach obetí bude potrebná a či bude tým najvhodnejším nástrojom na dosiahnutie cieľa, ktorým je posilnenie fyzickej ochrany obetí a práv obetí na informácie o dostupnom odškodnení.

(legislatívna iniciatíva vrátane posúdenia vplyvu, článok 82 ods. 2 ZFEÚ, 4. štvrťrok 2022)
Povolenia podľa nariadenia (EÚ) 2019/125 V článku 11 ods. 1 a článku 16 ods. 1 nariadenia sa vyžaduje povolenie na vývoz tovaru uvedeného v prílohe III a prílohe IV. V prílohe III sa uvádza určitý tovar, ktorý by sa mohol použiť na mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie. Tovar v prílohe III patrí do týchto položiek: tovar určený na obmedzenie pohybu ľudí, zbrane a zariadenia určené na potláčanie nepokojov alebo sebaobranu, a zbrane a zariadenia rozptyľujúce paralyzujúce alebo dráždivé chemické látky určené na potláčanie nepokojov alebo sebaobranu a s nimi súvisiace látky. Príloha IV obsahuje určité chemické látky, ktoré možno použiť v smrtiacich injekciách. S výnimkou prípadov, keď sa všeobecné povolenie Únie na vývoz stanovené v prílohe V používa na vývoz tovaru uvedeného v prílohe IV, sa musí povolenie na vývoz získať od príslušných orgánov dotknutého členského štátu uvedených v prílohe I k nariadeniu. Vývoz do cieľových krajín a území uvedených vo všeobecnom povolení Únie na vývoz možno spravidla vykonávať bez toho, aby bolo potrebné získať individuálne alebo rámcové povolenie, ktoré udeľuje členský štát. Doterajší prístup spočíval v zaradení krajiny, ktorá nie je členom EÚ, do prílohy V, ak ratifikovala príslušnú medzinárodnú dohodu so záväzkom zrušiť trest smrti za všetky trestné činy. Pre krajiny, ktoré nie sú členmi Rady Európy, to znamená, že príslušná krajina musí bez výhrad ratifikovať Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach. Ak však existuje dôvodné podozrenie týkajúce sa schopnosti vývozcu splniť podmienky povolenia alebo právnych predpisov o kontrole vývozu, príslušný orgán môže vývozcovi zakázať využívať všeobecné povolenie Únie na vývoz. V článku 20 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/125 sa uvádza, že v prípade povolenia na vývoz udeleného členským štátom môže ísť o individuálne povolenie (povolenie na vývoz jednému konečnému užívateľovi alebo príjemcovi v krajine mimo EÚ) alebo rámcové povolenie (povolenie na vývoz jednému alebo viacerým konkrétnym konečným užívateľom alebo distribútorom v jednej alebo viacerých vymedzených krajinách mimo EÚ). V článkoch 3, 4 a 5 nariadenia sa zakazuje vývoz, dovoz a tranzit tovaru uvedeného v prílohe II. Príslušné orgány môžu udeliť výnimku zo zákazu, ale iba ak sa preukáže, že dotknutý tovar sa bude používať výhradne na účely verejného vystavenia v múzeu na základe jeho historického významu (buď v krajine mimo EÚ alebo – v súlade s článkom 4 – v členskom štáte).
Cielenejšie podporné opatrenia možno využiť na pomoc podnikom alebo priemyselným odvetviam, aby sa včas prispôsobili a plne sa zapojili do energetickej transformácie. Súlad s pravidlami štátnej pomoci a medzinárodnými pravidlami pre dotácie zabezpečí, aby takéto opatrenia neprimerane nenarúšali hospodársku súťaž alebo neviedli k fragmentácii vnútorného trhu. Pomoc by mala byť technologicky neutrálna a nemala by byť diskriminačná pre podniky v porovnateľnej situácii. Takisto by nemala oslabovať účinnosť existujúcich trhových mechanizmov (vrátane EU ETS) a mala by byť v súlade so všeobecnými cieľmi dekarbonizácie a s cieľmi obsiahnutými v národných energetických a klimatických plánoch.

Mali by sa podporovať dlhodobé zmluvy na nákup elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Môžu prinášať výhody priemyselným odberateľom elektrickej energie aj výrobcom energie z obnoviteľných zdrojov. Ide o dlhodobé zmluvy, v ktorých výrobca a kupujúci elektrickej energie súhlasia s nákupom a predajom určitého množstva elektriny z obnoviteľných zdrojov s dohodnutou cenou počas dlhšieho obdobia. Takéto dohody poskytujú výrobcovi istotu určitého príjmu, zatiaľ čo odberateľ môže profitovať zo stabilnej ceny elektrickej energie. Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi na podpore širšieho trhu s dohodami o nákupe dekarbonizovanej elektrickej energie, ktorý by nebol určený iba veľkým podnikom a vzťahoval by sa aj na MSP, napríklad agregovaním dopytu koncových používateľov, riešením relevantných administratívnych prekážok alebo poskytnutím štandardných zmluvných doložiek. V krátkodobom horizonte môžu zavádzanie takýchto dohôd podporiť sprievodné opatrenia, ako je vytváranie partnerstiev, štandardné zmluvy a znižovanie rizík prostredníctvom finančných produktov Programu InvestEU.

Členské štáty by mohli:

-Prijať opatrenia na zníženie nákladov na energiu pre všetkých koncových používateľov.

-Poskytovať pomoc spoločnostiam alebo priemyselným odvetviam na prekonanie krízy v plnom súlade s rámcom štátnej pomoci pri primeranom využití priestoru pre flexibilitu umožnenú daným rámcom a podporiť odklon od fosílnych palív.

-Zjednodušiť širší prístup k zmluvám o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý by nebol určený iba veľkým podnikom a vzťahoval by sa aj na MSP, napríklad agregovaním dopytu koncových používateľov v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže.

-Podporovať dohody o nákupe elektrickej energie prostredníctvom sprievodných opatrení, ako je vytváranie partnerstiev, štandardné zmluvy a znižovanie rizika prostredníctvom finančných produktov Programu InvestEU.
Komisia: ·bude v rámci širokej verejnosti zlepšovať vedomosti o židovskom živote a jeho pochopenie prostredníctvom kampane na zvyšovanie informovanosti v úzkej spolupráci so židovskými komunitami, a to aj prostredníctvom medzikultúrneho a medzináboženského dialógu a aktivít, ·posilní väzby medzi židovskou tradíciou sadenia stromov na sviatok Tu bi-švat, a to aj školákmi, a záväzkom EÚ vysadiť 3 miliardy ďalších stromov v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity a novej stratégie lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 , čím sa zvýši vzájomná informovanosť a viditeľnosť, ·uľahčí výmenu postupov medzi subjektmi verejného sektora a židovskými a moslimskými komunitami, pokiaľ ide o rituálnu porážku zvierat na základe náboženských tradícií, vychádzajúc zo skúseností medzinárodných organizáciami, akými sú OSN, Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) a Rada Európy, ·prijme opatrenia na boj proti antisemitizmu a podporu židovského života na regionálnej a miestnej úrovni, a to aj mapovaním a vypracovaním príručky osvedčených postupov a odbornej prípravy pre organizácie, ktoré pôsobia na regionálnej a miestnej úrovni, ·prostredníctvom európskej integračnej siete podporí výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa informovania migrantov o hodnotách EÚ vrátane boja proti antisemitizmu, napríklad tým, že bude pracovať s migrantmi ako vyslancami hodnôt EÚ. Členské štáty sa vyzývajú, aby: ·prostredníctvom politických a právnych opatrení zaistili, že náboženské skupiny alebo spoločenstvá vrátane židov môžu žiť v súlade so svojimi náboženskými a kultúrnymi tradíciami, ·zvýšili informovanosť širokej verejnosti o židovskom živote a židovských tradíciách, a to verejne označenými dňami významnými pre židov, financovaním projektov a realizovaním kampaní.
V rámci sektora zdravotnej starostlivosti je pilotný projekt zameraný na vysokokvalitný archív údajov súvisiacich s cukrovkou a predstavuje ukážku architektúry umožňujúcej spravodlivú a rovnakú výmenu údajov týkajúcich sa zdravia z rôznych zdrojov a regiónov. Pokiaľ ide o automobilové odvetvie, pilotný projekt ponúka prístup ku kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobilite so zavedením „spoločného serverového riešenia“.

Koncepcia sektorovej spolupráce v oblasti zručností

Táto koncepcia pomohla MSP z desiatich členských štátov EÚ pôsobiacim v automobilovom odvetví zachovať si kľúčové zručnosti a získať nové, aby si mohli udržať a posilniť konkurenčný náskok. Zahŕňalo to zbieranie a šírenie informácií o najlepších postupoch a iniciatívy zamerané na zvyšovanie úrovne zručností alebo rekvalifikáciu (najmä pre MSP).

Ďalšími iniciatívami sa podporil rozvoj zručností a nábor v papierenskom priemysle, oceliarskom odvetví, stavebníctve a odvetví textilu, odevov, kože a obuvi v súlade so stratégiami EÚ, ktoré tieto oblasti pokrývajú.

Na záverečnej konferencii projektu bola prezentovaná publikácia European vision on steel-related skills and supporting actions to solve the skills gap today and tomorrow in Europe (Európska vízia zručností týkajúcich sa ocele a podporné opatrenia na riešenie nedostatku zručností v súčasnosti a budúcnosti v Európe) (dostupná prostredníctvom Úradu pre publikácie EÚ). Pozri: https://youtu.be/FjfXGg98PsM .
·Stanoviť do roku 2023 vlastné ambiciózne národné, regionálne a miestne ciele na zníženie čistého záberu pôdy do roku 2030 s cieľom merateľne prispieť k cieľu EÚ na rok 2050 a mali by podávať správy o pokroku. ·Začleniť „hierarchiu záberu pôdy“ do svojich plánov mestského rozvoja zelených oblastí a uprednostniť opätovné využívanie a recykláciu pôdy a kvalitu mestskej pôdy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni prostredníctvom vhodných regulačných iniciatív a postupným rušením finančných stimulov, ktoré by boli v rozpore s touto hierarchiou, ako sú miestne daňové výhody pri premene poľnohospodárskych alebo prírodných oblastí na zastavané prostredie. ·Vymedzí pojem „čistý záber pôdy“ v zákone o zdraví pôdy. ·V rámci posúdenia vplyvu zákona o zdraví pôdy zváži ustanovenia, podľa ktorých majú členské štáty podávať správy o pokroku pri dosahovaní svojich cieľov v oblasti záberu pôdy. ·V rámci posúdenia vplyvu zákona o zdraví pôdy zváži možnosti monitorovania a podávania správ o pokroku pri dosahovaní cieľov nulového čistého záberu pôdy a uplatňovaní hierarchie záberu pôdy na základe údajov oznámených členskými štátmi. ·Poskytne usmernenia verejným orgánom a súkromným spoločnostiam o tom, ako znížiť nepriepustnosť pôdy, vrátane najlepších postupov pre miestne iniciatívy zamerané na obnovu priepustnosti umelých povrchov, aby pôda mohla dýchať, pričom do roku 2024 zreviduje usmernenia EÚ pre zástavbu pôdy . Podporí výmenu najlepších postupov založených na skúsenostiach členských štátov alebo regiónov, ktoré majú systémy priestorového plánovania, ktoré úspešne riešia výzvy súvisiace so záberom pôdy, s cieľom vypracovať spoločnú metodiku.
Členské štáty by mali vo svojich programoch vymedziť jasnú stratégiu, pričom navrhnú všeobecné ciele a pomocou primeraných ukazovateľov kvantifikujú osobitné ciele. V tejto stratégii by sa i) mala zdôrazniť špecifickosť poľnohospodárstva a štruktúry poľnohospodárskych podnikov v jednotlivých najvzdialenejších regiónoch; ii) mal vymedziť príspevok k plneniu cieľov SPP, najmä pokiaľ ide o udržateľnú výrobu; a iii) mala vysvetliť komplementárnosť medzi osobitným režimom zásobovania a podporou miestnej výroby; medzi POSEI, programom rozvoja vidieka, vnútroštátnou pomocou a SOT, predovšetkým v prípade ovocia a zeleniny.

Konkurencieschopnosť by sa mala podporiť aj ďalším posilnením koherentnosti s programami rozvoja vidieka.

Členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť rozdeľovaniu podpory medzi rôzne druhy poľnohospodárskych podnikov alebo sektory v niektorých najvzdialenejších regiónoch s cieľom znížiť rozdiely v príjmoch medzi prijímateľmi a sektormi a posilniť plnenie osobitných potrieb.

Členské štáty by mali ďalej vyvíjať udržateľné poľnohospodárske postupy vrátane posilňovania necenovej konkurencieschopnosti . To zahŕňa široký rad prvkov, napríklad kvalitu výrobkov (ekologická výroba alebo iné označenia a osvedčenia), využívanie príslušného technického pokroku, environmentálne požiadavky atď. Mohlo by dôjsť k ďalšiemu rozvoju diferenciácie výrobkov prostredníctvom necenovej konkurencieschopnosti (hnedý cukor, udržateľné pestovanie banánov, čerstvé mlieko, víno s CHOP atď.) v porovnaní s tradičnými komoditami, pri ktorých nemajú najvzdialenejšie regióny komparatívnu výhodu. Tiež by sa mohla posilniť výmena osvedčených postupov s ďalšími najvzdialenejšími regiónmi.

Podávanie správ by sa malo zlepšiť najmä s cieľom lepšie posudzovať súlad s cieľmi, a to aj pri osobitnom režime zásobovania, a lepšie opísať situáciu poľnohospodárskeho sektora a jeho vývoja vrátane sledovania cien a konkurenčného postavenia miestnej výroby so zreteľom na dovoz. V správach by sa mali lepšie opisovať ukazovatele výkonnosti.

Členské štáty by mali v správach uvádzať viac informácií o vnútroštátnej podpore prijatej v súlade s článkom 23 nariadenia (EÚ) č. 228/2013. Mali by tiež zabezpečiť skutočné vyplácanie dodatočnej vnútroštátnej pomoci (článok 23 ods. 2), a to najmä v prípadoch, keď táto pomoc predstavuje vysoké percento z celkových pridelených prostriedkov.
SÚČASNÁ SITUÁCIA ·K 6. marcu 2022 utieklo pred vojnou na Ukrajine 1,8 milióna ľudí. ·Poľsko, Maďarsko, Slovensko a Rumunsko zaznamenávajú každý deň príchody obrovského počtu ľudí. Príchody do Poľska, Maďarska, Slovenska a Rumunska ·Ľudia neprichádzajú len do krajín susediacich s Ukrajinou, ale presúvajú sa aj ďalej do iných členských štátov: niektoré členské štáty poskytli odhady (napr. do Česka prišlo odhadom 100 000 osôb, do Bulharska viac ako 40 000, do Talianska viac ako 17 000) a tieto počty sa neustále menia a rastú, keďže ľudia sa ďalej presúvajú do iných členských štátov. ·Ukrajinci predstavujú minimálne štyri pätiny ľudí utekajúcich pred vojnou na Ukrajine. Popri vracajúcich sa občanoch EÚ prichádzajú aj ľudia s inou štátnou príslušnosťou, ako sú Indovia, Nigérijčania a Turci. ·Na hranici medzi Ukrajinou a EÚ dochádza k denným výkyvom a príležitostnému preťaženiu, pričom agentúra Frontex hlási na väčšine hraničných priechodov na strane EÚ čakacie lehoty dlhšie približne o hodinu (situácia k 6. marcu). Významnejšie aj keď momentálne kratšie čakacie lehoty sú hlásené na ukrajinskej strane. ·Prijímacia kapacita je v súčasnosti primeraná, keďže mnohí prichádzajúci ľudia sa rýchlo presúvajú ďalej, aby sa dostali k rodine alebo priateľom. Poľsko, Rumunsko, Maďarsko a Slovensko naďalej hlásia dostupnú kapacitu. ·Ukrajinskí štátni príslušníci podali od 28. februára do 6. marca v krajinách EÚ+ 8 467 žiadostí o udelenie azylu. Z týchto žiadostí bolo 39 % zaregistrovaných v štyroch členských štátoch, ktoré susedia s Ukrajinou.
So zreteľom na:

–Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a,

–rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júna 2021,

–nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (…), a najmä na jeho článok 44,

–všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2022 prijatý 24. novembra 2021,

–opravný rozpočet č. 1/2022 prijatý 5. apríla 2022,

Európska komisia týmto predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh opravného rozpočtu č. 2 k rozpočtu na rok 2022.

ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV

Zmeny vo všeobecnom výkaze príjmov a v oddiele III sú k dispozícii v databáze EUR-Lex ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm ).

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Cieľom návrhu opravného rozpočtu (ďalej len „NOR“) č. 2/2022 je zahrnúť do rozpočtu na rok 2022 prebytok z plnenia rozpočtu na rok 2021. Ako je stanovené v článku 18 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), prebytok je jediným predmetom tohto NOR, ktorý sa musí predložiť do 15 dní po predložení predbežnej účtovnej závierky na konci marca 2022.

1.Plnenie rozpočtu v roku 2021 vykazuje prebytok vo výške 3,2 mld. EUR, ktorý sa preto do rozpočtu na rok 2022 zahŕňa na stranu príjmov.

(v EUR)

Výsledky plnenia rozpočtu za rok 2021 Prebytok príjmov 2 574 755 747 Prebytok výdavkov 652 303 060 Prebytok spolu 3 227 058 807

2.Zahrnutím prebytku do rozpočtu sa zodpovedajúcim spôsobom zníži celkový príspevok členských štátov na financovanie rozpočtu na rok 2022. Príspevky členských štátov budú ovplyvnené aj revidovanou prognózou vlastných zdrojov, ktorá bude k dispozícii po zasadnutí Poradného výboru pre vlastné zdroje neskôr v máji 2022 a bude zahrnutá do následného NOR v súlade s článkom 44 ods. 1 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3.V nasledujúcej tabuľke je uvedený prehľad výsledkov plnenia rozpočtu za rok 2021 na strane príjmov:

(v EUR)