ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

V tejto súvislosti by ECB chcela vyjadriť pripomienky k určitým osobitným ustanoveniam navrhovaného nariadenia. ECB poznamenáva, že poskytovanie zahraničných FATS nie je na základe navrhovaného nariadenia okamžite povinné. Výsledky pilotných štúdií, ktoré sa majú uskutočniť v niektorých členských štátoch, bude možné vyhodnotiť až po uplynutí troch rokov. ECB s poľutovaním konštatuje, že hoci dátové toky stanovené na účely štatistiky platobnej bilancie v oddieli 2 prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 z 12. januára 2005 o štatistike Spoločenstva v oblasti platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií (1) rozlišujú samostatné kategórie tovarov a služieb, v navrhovanom nariadení sa tovary a služby týmto spôsobom do samostatných kategórií nečlenia. Pokiaľ sa takéto údaje samostatne nečlenia, zníži sa ich hodnota na účely analýzy a sťaží sa ich porovnávanie s údajmi uverejnenými v krajinách, ktoré sú hlavnými protistranami eurozóny.
5.

ECB poznamenáva, že navrhovanými zmenami a doplneniami sa nemenia terajšie jarné a jesenné termíny na oznamovanie účtov verejných financií. ECB by uvítala, keby sa tieto termíny posunuli o jeden mesiac na 31. marca a 30. septembra, pretože by sa tým mohla zlepšiť celková kvalita účtov verejných financií, najmä údajov o schodku verejných financií. Tým by sa na jar zvýšila dostupnosť zdrojových údajov a údaje na účely postupu pri nadmernom schodku by sa zladili s úplným súborom účtov verejných financií podľa Európskeho systému účtov (ESÚ) 95 (3), čím by sa Komisii (Eurostatu) umožnilo vykonať podrobné kontroly kvality. Okrem toho by sa štatistickým orgánom umožnilo, aby splnili svoje povinnosti zostavovať rozpočtové údaje, a to tým, že by sa im poskytlo viac času na dokončenie prechodu od verejných účtov, ktoré poskytujú rôzne orgány verejnej správy, k údajom podľa ESÚ 95, ktoré sa vyžadujú na účely postupu pri nadmernom schodku.
10.

Ako bolo uvedené v predchádzajúcich stanoviskách k návrhom vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré vykonávajú smernicu o zárukách, „ECB by chcela zdôrazniť, že všetky strany, ktoré sa zúčastňujú legislatívneho procesu, by mali podrobne preskúmať potenciálny dopad dohovoru na systémovú stabilitu a na úpravu zabezpečených transakcií s cieľom zabrániť oslabeniu súčasnej úrovne ochrany. To by mohlo okrem iného zahŕňať obmedzenie voľby práva, ktoré sa uplatňuje na vlastnícke práva k cenným papierom vedeným na účtoch v rámci systémovo dôležitého systému (najmä systémov zúčtovania obchodov s cennými papiermi posúdených a používaných Eurosystémom) na právny poriadok, ktorým sa spravuje tento systém, ako aj na iné opatrenia vytvorené na zaistenie neodvolateľnosti, istoty a transparentnosti systému“ (12). V tejto súvislosti ECB sústreďuje svoju pozornosť aj na dokument „Standards for Securities Clearing and Settlement in the European Union“ (Normy pre zúčtovanie a vyrovnanie obchodov s cennými papiermi v Európskej únii), ktoré boli uverejnené ECB a Výborom európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR) (ďalej len „normy ESCB-CESR“) (13). Tieto normy obsahujú zásady bezpečnosti, spoľahlivosti a účinnosti zúčtovania a vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Norma 1 uvádza, že: „systémy zúčtovania a vyrovnania obchodov s cennými papiermi a vzťahy medzi nimi by mali mať dobre odôvodnený, jasný a transparentný právny základ v príslušných jurisdikciách.“ Ako je uvedené na strane 15 správy ESCB/CESR zo septembra 2004, táto norma, ktorá je okrem iného určená centrálnym depozitárom cenných papierov (CSD) a dôležitým uschovávateľom, uvádza, že „na účely systémového rizika by sa mala podporovať harmonizácia pravidiel tak, aby sa minimalizovali akékoľvek nezrovnalosti vyplývajúce z rozdielnych vnútroštátnych úprav a právnych rámcov“. Predovšetkým „uplatňovanie viacerých jurisdikcií v rámci systému zvyšuje právnu zložitosť a mohlo by potenciálne ovplyvniť systémovú stabilitu. Smernica o konečnom zúčtovaní znížila tieto riziká tým, že ustanovila jasné pravidlá pre právny poriadok, ktorým sa má spravovať systém, a právny poriadok, ktorým sa majú spravovať práva a povinnosti účastníka v prípade platobnej neschopnosti. V rovnakom zmysle by sa mal čo najviac obmedziť počet jurisdikcií zvolených v súvislosti so systémom. Za predpokladu uskutočnenia analýzy právneho rizika sa možno ukáže ako vhodné, aby sa aspekty vlastníckeho práva k cenným papierom vedeným na účtoch účastníkov v rámci systému spravovali len jedným zvoleným právnym systémom, a podobne, aby sa zmluvné aspekty vzťahu medzi systémom a všetkými jeho účastníkmi spravovali len jedným právnym systémom. V ideálnom prípade by zvolené právo malo byť rovnaké ako právo, ktorým sa spravuje systém, aby sa zaistila neodvolateľnosť, istota a transparentnosť systému.“ (pozri správu ESCB/CESR zo septembra 2004, č. 37).
2.4

Po štvrté, zmienka o „kontrole informácií“ vykonanej „náležite spôsobilou treťou stranou“ v článku 5 ods. 2 písm. c) navrhovanej smernice spôsobuje niekoľko dôležitých ťažkostí s výkladom. Komisia vo svojich predchádzajúcich vysvetlivkách (11) uviedla, že by obchodníci, audítori, orgány verejnej moci alebo iné trhové štruktúry mohli byť akceptovateľní v tom zmysle, že nepodliehajú pokynom emitenta. Podľa Komisie je účelom tohto kritéria zabezpečiť, aby boli informácie o nástrojoch vydávaných spoločnosťami – zvlášť berúc do úvahy, že tieto subjekty nepodliehajú dohľadu a nie sú regulované – spoľahlivé a kvalifikovane preskúmateľné. Návrh Komisie však ponecháva určitú voľnosť, pokiaľ ide o to, ako sa to má dosiahnuť a nezavádza presne stanovenú štruktúru. Nie je jasné, kto by mal s konečnou platnosťou rozhodnúť o „vhodnosti“ tretej strany. Článok 5 ods. 2 písm. c) navrhovanej smernice tiež ustanovuje, že kontrola informácií sa týka tak emisie alebo emisného programu, ako aj právneho a finančného stavu emitenta. V závislosti od povahy tretej stany však kontrolujúci subjekt nebude nevyhnutne „kontrolovať“ obidva tieto prvky. Audítor bude napríklad kontrolovať finančnú situáciu emitenta, ale nie program. Je sporné, či by advokátske kancelárie a obchodníci mohli byť považovaní za kontrolujúcich finančné informácie. Verejný subjekt by navyše mohol kontrolovať program, ale nie nevyhnutne finančnú situáciu emitenta. Zavedenie nešpecifikovaných mechanizmov na kontrolu informácií „náležite spôsobilou treťou stranou“ (12) do navrhovanej smernice by mohlo priblížiť požiadavky na informácie pre nástroje peňažného trhu s požiadavkami na informácie uplatňovanými pri formálnych prospektoch. V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že požiadavky na prospekt sa javia byť vyčerpávajúco upravené smernicou o prospekte, podľa ktorej sú nástroje peňažného trhu vyňaté z vymedzenia pojmu cenné papiere (13).
2.6

Navrhovaná smernica ustanovuje, že členské štáty „neuložia žiadne predchádzajúce podmienky v súvislosti s úrovňou akciového podielu, ktorý musí byť nadobudnutý, ani nebudú skúmať nadobudnutie z hľadiska ekonomických potrieb trhu“ (17). Tento zákaz zohľadňuje ustálenú judikatúru Súdneho dvora (18), podľa ktorej musia byť vnútroštátne normy považované za obmedzenia slobodného pohybu kapitálu, ak môžu zabrániť nadobudnutiu akcií v dotknutých podnikoch alebo toto nadobudnutie obmedziť, alebo ak môžu odradiť investorov z iných členských štátov od investovania do ich kapitálu (19), iba že by ich bolo možné odôvodniť na základe článku 58 zmluvy, alebo za určitých podmienok naliehavým dôvodom všeobecného záujmu (20). V tejto súvislosti však zmluva obsahuje špecifickú výnimku, ktorá sa týka opatrení obozretného dohľadu (21), nesmie však byť prostriedkom pre svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzovanie voľného pohybu kapitálu (22). Je pravda, že za výnimočných okolností by mohlo byť riadne fungovanie cieľovej inštitúcie narušené sporom vlastníkov veľkých podielov, ktorých jednotlivé podiely by boli dostatočne veľké na to, aby umožnili zablokovať rozhodnutia, ale nedostatočné na nadobudnutie kontroly nad inštitúciou. Takáto vlastnícka štruktúra by mohla narušiť riadenie inštitúcie, čo by mohlo mať nepriaznivé následky pre účinný výkon dohľadu nad ňou. Z hľadiska obozretného posudzovania by preto bolo dôležité, aby sa zachovali primerané záruky, ktoré by zabránili vzniku takýchto problematických vlastníckych štruktúr už vo fáze, keď sa schvaľujú zmeny v kvalifikovaných podieloch v úverovej inštitúcii. Z týchto dôvodov by mala byť navrhovaná smernica zmenená a doplnená tak, aby mohli orgány dohľadu vzniesť námietky proti navrhovanému nadobudnutiu, ak nie sú presvedčené o tom, berúc do úvahy možný vplyv nadobúdateľa na úverovú inštitúciu, že je systém riadenia v úverovej inštitúcii dostatočne spoľahlivý, aby sa po uskutočnení navrhovaného nadobudnutia zabránil prípadnej nefunkčnosti rozhodovacích procesov. Zavedenie tohto dodatočného kritéria by tiež znamenalo, že z navrhovanej smernice je potrebné vypustiť spomenuté ustanovenie, ktoré zakazuje uloženie akýchkoľvek predchádzajúcich podmienok v súvislosti s úrovňou akciového podielu, ktorý musí byť nadobudnutý (23).
1.1

Navrhovaná smernica je vítanou iniciatívou, pretože vytvára ucelený právny rámec pre platobné služby v EÚ. Rozmanitosť vnútroštátnej právnej úpravy v oblasti platieb v súčasnej dobe komplikuje implementáciu jednotnej oblasti platieb v eurách (Single Euro Payments Area – SEPA). Harmonizácia vnútroštátnych zákonných požiadaviek na platby preto pomôže bankovému sektoru v jeho úsilí o vytvorenie SEPA. Zavedenie pojmu „platobná inštitúcia“ by okrem toho malo viesť k harmonizácii pravidiel týkajúcich sa prístupu na trh platobných služieb. Avšak na to, aby sa plne využili výhody harmonizovanej právnej úpravy, mala by sa venovať pozornosť zosúladeniu rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice s rozsahom pôsobnosti smernice o elektronických peniazoch (2), najmä vzhľadom na potrebu rozlišovať medzi platobnými službami, ktoré sú založené na platobných účtoch, a platobnými službami v oblasti elektronického peňažníctva, ktoré sú založené na centralizovanom účtovníctve. Ak by sa však prijatie navrhovanej smernice oneskorilo, mohlo by to ohroziť zavedenie vnútroštátnych systémov, ktoré by boli v súlade so SEPA, k 1. januáru 2008 a úplný prechod na tieto systémy do roku 2010. V tejto súvislosti majú rozhodujúci význam hlavy III a IV navrhovanej smernice, nakoľko predstavujú harmonizovaný súbor pravidiel týkajúcich sa informačných požiadaviek, povolenia, realizácie platobných transakcií a zodpovednosti vo vzťahu k platobným transakciám. Zdá sa, že otázky politickej a právnej povahy v rámci týchto hláv navrhovanej smernice by sa mohli vyriešiť v relatívne krátkom čase. Pokiaľ dôjde k predĺženiu rokovaní, mohla by sa vziať do úvahy možnosť vyčlenenia určitých častí navrhovanej smernice, pričom by sa uprednostnilo prijatie tých častí, ktoré sú nevyhnutné pre úspešnú implementáciu SEPA.
1.4

Pre štatistiky eurozóny a Európskej únie, ktoré sa tvoria hlavne použitím informácií z jednotlivých štátov, je navyše súbežná implementácia v členských štátoch rozhodujúca. Nejednotný implementačný časový rozvrh NACE Rev. 2 v rámci EÚ by mal veľmi nepriaznivé dôsledky na kvalitu a dostupnosť agregovaných štatistík eurozóny a EÚ až do okamihu, kedy by všetky členské štáty plne prijali novú klasifikáciu a podľa toho upravili ich časové rady. ECB preto navrhuje doplnenie bodu 9 odôvodnenia a článku 6 písm. c), aby sa zabezpečila plne koordinovaná implementácia NACE Rev. 2 v členských štátoch a súlad medzi oblasťami štatistiky.
2.5

ECB by tiež uprednostnila, aby pracovné vstupy v tabuľkách použitia (tabuľka 16 programu zasielania údajov) boli merané aj podľa odpracovaných hodín a rozdelené tak, aby umožnili analýzu dôsledkov vývoja kvality práce na zmenu produktivity. ECB by rovnako uprednostnila tabuľky použitia aj v základných cenách, aby bolo možné vytvoriť symetrické tabuľky vstupov a výstupov v ročných intervaloch. Ak by tieto ročné tabuľky boli rozdelené tiež na dovoz a domácu produkciu, symetrické tabuľky vstupov a výstupov za domácu produkciu a dovoz v základných cenách (tabuľky 18 a 19 programu zasielania údajov) by neboli pre ECB prioritnou požiadavkou. Pokiaľ ide o tabuľku 16 programu zasielania údajov, mohol by sa zvážiť rozdielny prístup v prípade väčších a menších členských štátov so zreteľom na požiadavky na vykazovanie. ECB sa domnieva, že symetrická tabuľka vstupov a výstupov v základných cenách (tabuľka 17 programu zasielania údajov) a symetrické tabuľky vstupov a výstupov za domácu produkciu a dovoz v základných cenách (tabuľky 18 a 19 programu zasielania údajov) zasielané v päťročných intervaloch, sú vzhľadom na oneskorenie a nízku periodicitu údajov v týchto tabuľkách menej relevantné.
2.2

Po druhé, vymedzenie pojmu „kritická infraštruktúra “výslovne zohľadňuje závislosti medzi sektormi, keďže účinnosť implementačných opatrení pre každý sektor by mohla byť závažne narušená, pokiaľ by sa náležitým spôsobom neprihliadlo na sektorové závislosti. Je však potrebné poznamenať, že tento pojem neodkazuje výslovne na aktíva, ktoré sa nachádzajú výlučne v rámci EÚ. Preto nie je zrejmé, akým spôsobom by sa podľa navrhovanej smernice zaobchádzalo s aktívami, ktoré sa čiastočne nachádzajú mimo EÚ a ktorých narušenie alebo zničenie by ovplyvnilo európsku kritickú infraštruktúru. ECB by privítala podrobnejšie objasnenie tejto otázky.
2.2

Dostupnosť vhodného súboru spätných údajov je rozhodujúca vzhľadom na schopnosť posúdiť vývoj voľných pracovných miest v priebehu času, čo má význam pre analytické účely. ECB však pripúšťa, že by bolo veľkou záťažou pre spravodajské jednotky, ak by sa vyžadovalo poskytnutie celkového súboru spätných údajov, a preto súhlasí s požiadavkou obmedzeného zasielania ustanovenou v článku 6 navrhovaného nariadenia, pričom odporúča dlhodobejšie odhady, ak je to možné.
2.1

Navrhované rozšírenie rozsahu pôsobnosti názvu článku 4 nariadenia (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 stanovujúceho opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (5) s cieľom uložiť povinnosť odosielať nové a staré druhy sfalšovaných bankoviek na iné účely ako je identifikácia, čiastočne zohľadňuje odporúčanie ECB. Navrhovaná zmena a doplnenie článku 4 ods. 2 však nezabráni používaniu alebo zadržaniu podozrivých sfalšovaných bankoviek v trestnom konaní podľa článku 4 ods. 3, čo je v rozpore s rozširovaním rozsahu pôsobnosti názvu článku a ohrozuje účinnosť zmeneného a doplneného ustanovenia. Uplatňovanie tohto ustanovenia bude tak naďalej v plnej miere závisieť od vnútroštátneho trestného práva a od voľnej úvahy súdnych orgánov alebo orgánov prokuratúry. Nie je vylúčené, že by v jednej krajine mohli byť odhalené vzorky nových alebo obzvlášť nebezpečných falzifikátov prostredníctvom jednorazového zaistenia a súdny orgán alebo orgán prokuratúry by zamietol ich vydanie na účely testovania alebo by mu v takomto vydaní bránilo vnútroštátne trestné právo, čím by sa zmaril účel tohto nového ustanovenia. ECB si neželá, aby boli dotknuté práva podozrivého a obvineného v trestnom konaní, ako je uvedené v odseku 2 odporúčania ECB. V tomto ohľade je však rovnováha záujmov, ktorá je ustanovená nariadením (ES) č. 1338/2001 a zachovaná aj v navrhovanom nariadení, narušená v neprospech ochrany eura proti falšovaniu. S cieľom zabezpečiť takúto ochranu by mali byť ECB a národné centrálne banky spravidla oprávnené získať vzorky bankoviek, ktoré boli použité alebo zadržané ako dôkaz v trestnom konaní okrem prípadov, keď to nie je možné so zreteľom na množstvo a typ zaistených falzifikátov.
1.3

Okrem toho ECB víta, že článok 20 ods. 3 navrhovaného nariadenia upravuje otázku výmeny dôverných údajov medzi EŠS a ESCB výlučne na štatistické účely. Všeobecne sa uznáva, že rozšírená výmena dôverných informácií medzi EŠS a ESCB je stále vo väčšej miere potrebná na zabezpečenie kvality a konzistentnosti európskej štatistiky, pričom sa zároveň minimalizuje záťaž pre respondentov. Uvedené možno dosiahnuť tak, že sa rovnaké údaje budú požadovať len raz, a že štatistické orgány, ktoré tieto údaje potrebujú, si ich budú navzájom vymieňať za predpokladu dodržiavania prísnych pravidiel o zachovávaní mlčanlivosti. ECB však zastáva názor, že v rozpore s tým, čo je teraz uvedené v článku 20 ods. 3, by táto výmena nemala závisieť od prijatia ďalších odvetvových právnych aktov, ktorými by bolo potrebné výslovne povoliť takúto výmenu dôverných štatistických informácií. S cieľom zabezpečiť účinnú a efektívnu výmenu potrebných štatistických informácií by mal právny rámec pripustiť, že takéto zasielanie sa môže uskutočniť za predpokladu, že je to potrebné na účinný rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky, a to podľa vzoru článku 20 ods. 1 navrhovaného nariadenia, ktorý upravuje výmenu dôverných štatistických informácií v rámci EŠS.
1.2

Vývoj noriem špecificky súvisiacich s výrobkami, ktoré sa týkajú metód pre úpravy kvôli kvalite, predznamenáva dôležité zlepšenia. ECB schvaľuje prístup upravený v navrhovanom nariadení pre stanovenie noriem pre úpravy kvôli kvalite v každom jednotlivom prípade a pre klasifikáciu alternatívnych metód pre úpravy kvôli kvalite s ohľadom na to, či sú vhodné. Napriek tomu takéto normy môžu stále ponechávať priestor pre rozdielnu prax medzi národnými harmonizovanými indexmi spotrebiteľských cien, a tak by konečným cieľom mala byť úplná harmonizácia metód pre úpravy kvôli kvalite. Keďže implementácia schválených a účinných noriem je kľúčová, ECB navyše dôrazne odporúča, aby sa spolu s implementáciou navrhovaného nariadenia vypracovávali pravidelné správy o pokroku pri jeho implementácii zo strany členských štátov, a aby sa zo strany Európskej komisie vykonávalo monitorovanie jeho dôsledného dodržiavania. Cieľom takéhoto monitorovania by malo byť podnietenie členských štátov k účinnému uplatňovaniu metódy „A“ pre úpravy kvôli kvalite, keďže uvedené je najlepším spôsobom tak pre zlepšenie presnosti HICP, ako aj pre zlepšenie jeho porovnateľnosti medzi členskými štátmi. Ak by sa preukázalo, že takéto opatrenia nie sú dostatočné na dosiahnutie požadovaného stupňa porovnateľnosti, ECB by privítala prijatie opatrení predpokladaných v článku 1 ods. 3 návrhu nariadenia, na základe ktorých sa normy špecificky súvisiace s výrobkami pre úpravy kvôli kvalite stanú právne záväznými.
3.

Mandátu pre MVK bol odsúhlasený Európskou radou v Bruseli, ktorá sa konala 21.-23. júna 2007, a je pripojený vo forme prílohy k záverom predsedníctva (ďalej len „mandát pre MVK“). Mandát pre MVK uvádza, že je výlučným základom a rámcom pre MVK (1). MVK má mandát na vypracovanie reformnej zmluvy, ktorá včlení inovácie vyplývajúce z MVK z roku 2004 do Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a do Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „ZES“), ktorá by sa mala premenovať na Zmluvu o fungovaní Únie (ďalej len „ZFÚ“) (2).
Odôvodnenie ECB sa domnieva, že uloženie povinnosti inštitúciám, aby používali zariadenia na triedenie mincí, ktoré prešli detekčným testom, je logickejším prístupom. Umožnilo by to, aby boli zariadenia na triedenie mincí, ktoré už raz boli úspešne testované, použité viacerými inštitúciami, t. j. nebolo by potrebné znovu uskutočniť test'pre každú ďalšiu inštitúciu. Takáto úprava by aj viac korešpondovala s článkom 5 navrhovaného nariadenia, ktorý ustanovuje, že detekčné testy môžu byť vykonané v objektoch výrobcu, kde sa nachádzajú zariadenia, a že Komisia na svojej internetovej stránke zverejní konsolidovaný zoznam všetkých úspešne testovaných zariadení na triedenie mincí. Naviac, ECB navrhuje obmedzenie detekčného testu na typy zariadení na triedenie mincí (t.j. zariadenia zdieľajúce rovnaké technické vybavenie, programové vybavenie a hlavné funkcionality), nakoľko by uvedené malo byť dostatočné na zabezpečenie, aby všetky zariadenia na triedenie mincí rovnakého typu spĺňali požiadavky navrhovaného nariadenia. Navyše podľa článku 2 písm. b) navrhovaného nariadenia sú euromince nevhodné do obehu vymedzené ako tie, ktoré sú vyradené v procese overovania pravosti. Preto by malo znenie článku 4 ods. 1 navrhovaného nariadenia jasne vymedziť, že zariadenia na triedenie mincí predložené na detekčné testy, musia identifikovať aj euromince nevhodné do obehu.
5.

Bod 3 odôvodnenia navrhovanej smernice stanovuje ako jeden z jej hlavných cieľov zriadenie rámca schopného zvládnuť riziká „vo vzťahu k investorom, iným účastníkom trhov a k trhom“, ktoré predstavujú alternatívne investičné fondy „s ohľadom na rozmanitosť investičných stratégií a metód, ktoré správcovia alternatívnych investičných fondov využívajú“. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že navrhovaná smernica by sa mala týkať všetkých druhov fondov, ktoré nepatria do pôsobnosti smernice 2009/…/ES o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (prepracované znenie) (3), ako sú zaisťovacie fondy („hedge funds“), komoditné fondy, otvorené fondy investujúce do nehnuteľností, kótované uzavreté fondy, fondy investujúce do verejne neobchodovateľných akcií a fondy rizikového kapitálu. Tieto fondy tvoria heterogénnu skupinu investičných združení rôznych právnych foriem zriadených v rôznych právnych systémoch tak v rámci EÚ, ako aj mimo EÚ. V tejto súvislosti by mohli byť ustanovenia navrhovanej smernice upravené spôsobom, ktorý by lepšie vyjadroval základné rozdiely medzi alternatívnymi investičnými fondmi.
9.

Pokiaľ ide o zloženie Generálnej rady ESRB, ECB podporuje návrh Komisie, aby prezident a viceprezident ECB boli členmi Generálnej rady ESRB s hlasovacím právom. Uvedené je v súlade so zásadou, že členovia Generálnej rady ECB tvoria podstatnú časť členov generálnej rady (8) s hlasovacím právom. Navyše, zahrnutie viceprezidenta ECB by bolo v súlade so závermi predsedníctva Európskej rady z 18. a 19. júna 2009, podľa ktorých by viceprezident mohol hlasovať v prípade volieb predsedu ESRB ako člen Generálnej rady ECB. Ak by nebol členom Generálnej rady ESRB, viceprezident by sa naozaj nemohol zúčastniť hlasovania v prípade týchto volieb.