Osobitná správa č. 5/2011 „Režim jednotnej platby (SPS): otázky, ktoré treba zodpovedať, aby sa zlepšilo jeho riadne finančné hospodárenie“





ZOZNAM SKRATIEK CATS : Clearance Audit Trail System (databáza Komisie zhromažďujúca informácie o platbách z európskych poľnohospodárskych fondov) EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka EPZF : Európsky poľnohospodársky záručný fond Eurostat : Štatistický úrad Európskej únie GAEC : Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav (Good Agricultural and Environmental Condition) JHZ : Jednotky hospodárskych zvierat LFA : Znevýhodnená oblasť (Less favoured area) SAPS : Režim jednotnej platby na plochu (Single area payment scheme) SMR : Základné požiadavky týkajúce sa správy (Statutory Management Requirements) SPP : Spoločná poľnohospodárska politika SPS : Režim jednotnej platby (Single Payment Scheme) URAA : Dohoda o poľnohospodárstve v rámci Uruguajského kola (Uruguay Round Agreement on Agriculture) WTO : Svetová obchodná organizácia (Ženeva) (World Trade Organisation) GLOSÁR Agenda 2000 : Táto reforma postavila SPP na dva hlavné piliere, ktoré rozpočet Spoločenstva financuje prostredníctvom dvoch európskych poľnohospodárskych fondov. Prvý pilier (Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF)) zabezpečuje podporu trhu a príjmov v podobe priamych platieb. Druhý pilier (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)) spolufinancuje opatrenia rozvoja vidieka v oblastiach, akými sú agroenvironmentálna oblasť, podpora kvality potravín, vyššie technické normy a dobré životné podmienky zvierat. Dohody WTO o poľnohospodárstve : Výsledok rokovaní Uruguajského kola v rokoch 1986 – 1994, kde sa členské krajiny WTO dohodli na zlepšení prístupu na trh a na obmedzení dotácií v poľnohospodárstve, ktoré narúšajú obchod. Faktor poľnohospodárskeho príjmu : Označuje čistú pridanú hodnotu poľnohospodárskej činnosti (rovnako ako neoddeliteľnej nepoľnohospodárskej, vedľajšej činnosti) na základe výrobných nákladov. Vypočíta sa odpočítaním hodnoty medzispotreby, spotreby fixného kapitálu a výrobných daní z hodnoty poľnohospodárskej produkcie v základných cenách a s pridaním hodnoty (ostatných) dotácií na výrobu. Domácnosti často dostávajú príjmy z iných zdrojov (nepoľnohospodárskej činnosti, platov, sociálnych dávok, príjmov z majetku) takže príjmy z poľnohospodárstva nemusia byť totožné so skutočným príjmom poľnohospodárskych domácností. Kontrola zdravia : Revízia reformy SPP z roku 2003 v roku 2008. Prijatie návrhov Komisie na ďalšie oddelenie priamej pomoci a dodatočnej flexibility pre SPS, vyššie prevody výdavkov na opatrenia pre rozvoj vidieka, zmeny intervenčného systému, zvýšenie mliečnych kvót a osobitých opatrení v ďalších odvetviach. Oddelenie : Proces oddeľovania priamych platieb pomoci od skutočnej poľnohospodárskej výroby. Poľnohospodársky podnikateľský príjem : príjem pochádzajúci z poľnohospodárskej činnosti, ktoré sa používajú na odmeňovanie vlastných výrobných faktorov (práce a/alebo podniku, vlastného kapitálu a vlastnej pôdy). Je rovný rozdielu príjmu z faktora a nákladom spojeným s vypožičaným kapitálom a s najímaním práce. Reforma z roku 1992 : Prvá dôležitá reforma SPP ("MacSharryho reforma"), v rámci ktorej sa znížili intervenčné ceny v oblasti ornej pôdy a chovu hovädzieho dobytka. Ako náhradu za očakávané straty príjmov, reforma zaviedla priame platby pestovateľom plodín na ornej pôde a za pozemky, ktoré majú byť vyňaté z obrábania (vyňaté z produkcie). Reforma z roku 2003 : Reforma Spoločnej poľnohospodárskej politiky ("strednodobá revízia"), ktorá mala za cieľ znížiť cenovú podporu a kompenzovať toto zníženie prostredníctvom priamej podpory príjmov pokračujúc v procese, ktorý začal v roku 1992 (MacSharryho reforma) a ktorý bol potvrdený v roku 1999 (Agendou 2000). Reforma z roku 2003 zaviedla oddelenie pomoci od krížového plnenia a zároveň posilnila pomoc pre rozvoj vidieka. ZHRNUTIE I. Režim jednotnej platby je kľúčovou črtou reformy z roku 2003 zameranej na spoločnú poľnohospodársku politiku. Jeho cieľom je podporovať poľnohospodárov v tom, aby lepšie reagovali na dopyt na trhu a aby si doplnili svoje príjmy. SPS sa v súčasnosti používa v 17 z 27 členských štátov EÚ a výdavky v rámci režimu predstavovali v roku 2009 približne 28,8 mld. EUR. II. Audit Dvora audítorov zameraný na implementáciu SPS sa zameral na nasledujúce oblasti: - príjemcovia politiky, prístup k jednotným platbám a definícia pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu; - prínos režimu k dosahovaniu cieľov zameraných na podporovanie príjmov poľnohospodárov a udržiavanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave; - osobité účinky, vyplývajúce z rôznych implementačných modelov režimu. III. Príjemcami pomoci SPS sú "poľnohospodári", zaoberajúci sa "poľnohospodárskou činnosťou", ktorí majú "k dispozícii" "pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu". Avšak, nepresnosť v definícii týchto termínov a spôsobu, akým boli súvisiace ustanovenia následne použité, umožnilo osobám alebo subjektom, ktoré nevykonávali žiadne alebo len okrajové poľnohospodárske činnosti, aby profitovali z platieb v rámci SPS. IV. V roku 2008 Komisia a Rada vykonali revíziu SPP, známu ako "Hodnotenie stavu", ktorá viedla k potvrdeniu skutočnosti, že pomoc SPS by nemala plynúť "príjemcom, ktorých poľnohospodárske činnosti tvoria iba nepatrnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti". Avšak, žiaden členský štát ešte túto možnosť nevyužil, čo by mu pomohlo lepšie sa zamerať na príjemcov pomoci v rámci SPS. V. Prístup nových účastníkov do SPS bol niekedy obmedzený. Okrem toho kritériá oprávnenosti na pôdu neboli dostatočne jasné a požadovaná minimálna poľnohospodárska činnosť bola niekedy znížená na nulovú aktivitu. VI. Priame platby, pozostávajúce z SPS a viazanej pomoci, predstavujú významnú časť príjmov poľnohospodárov. Veľká časť pomoci smeruje k malému počtu veľkých príjemcov, zatiaľ čo veľká väčšina príjemcov dostáva len obmedzené množstvo pomoci. VII. Získanie pomoci SPS je podmienené rešpektovaním povinností krížového plnenia. Dvor audítorov však konštatoval, že pomoc SPS nebola priamo prepojená s nákladmi, ktoré vznikajú poľnohospodárom za dodržiavanie týchto povinností. Podobne nie je možné stanoviť priamu súvislosť medzi pomocou SPS a pozitívnymi verejnými externalitami, ktoré poľnohospodárska činnosť generuje. VIII. Členským štátom bolo poskytnutých niekoľko alternatív ("modelov"), aby mohli zaviesť SPS. Výber medzi dostupnými modelmi významne ovplyvnil rozdelenie pomoci v rámci členských štátov (medzi poľnohospodármi). To znamená, že v súčasnej dobe je SPS zle cielená metóda na podporu príjmov poľnohospodárov. IX. Väčšina členských štátov, ktoré doteraz zaviedli SPS, si zachovala historický model, v rámci ktorého sa sumy pomoci v podstate zakladajú na parametroch stanovených v rokoch 2000 až 2002, ktoré už nezodpovedajú súčasným činnostiam. V prípade, že orgány členských štátov nestanovili riadne obmedzenia, tento model je možné spojiť so špekulatívnymi prevodmi a hromadením platobných nárokov príjemcami. X. Regionálny model uprednostňuje spravodlivejšie rozdeľovanie pomoci. Avšak, bolo preukázané, že zhoršuje "uplatnenie" podpory cien pozemkov a prenájmu pozemkov. Toto uplatnenie existuje vo všetkých systémoch pomoci, založených na ploche obrábanej pôdy, ale vo väčšej miere v regionálnej forme implementácie SPS. XI. Hoci celkovo SPS prispel k cieľom SPP, najmä povzbudením poľnohospodárov k lepšej reakcii na dopyt na trhu a podporovaním príjmov v sektore poľnohospodárstva ako celku, Dvor audítorov vyzýva Komisiu k zváženiu, či by nebolo vhodné tieto prvky preskúmať z odporúčaní uvedených v ďalšom bode. XII. Dvor audítorov odporúča: - zmeniť a doplniť existujúce právne predpisy, aby sa zabezpečilo zameranie pomoci SPS na aktívnych poľnohospodárov, a to najmä vylúčením príjemcov, ktorí nevykonávajú žiadnu poľnohospodársku činnosť alebo vykonávajú len zanedbateľnú činnosť; - jasnejšie definovať oprávnenú pôdu s cieľom vylúčiť z pomoci SPS parcely a činnosti, ktoré neprispievajú k zvýšeniu produktivity v poľnohospodárstve (článok 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pozri poznámku pod čiarou č. 5) alebo k aktívnemu udržiavaniu ekologickej hodnoty pôdy; - upraviť výpočet pomoci SPS tak, aby sa lepšie zohľadnili náklady na environmentálne a iné vonkajšie faktory; - v rámci štandardov GAEC požadovať konkrétne a pravidelné činnosti, ktoré by poľnohospodári vykonávali s cieľom získať plnú sumu pomoci. Zníženia platieb za nedodržanie záväzkov krížového plnenia by mali mať odrádzajúcejší účinok; - snažiť sa vyváženejšie rozdeliť pomoc medzi poľnohospodárov buď ďalšími zmenami platieb, alebo obmedzením výšky jednotlivých platieb alebo zohľadnením špecifických okolností poľnohospodárskych podnikov; - zakladať výpočet nárokov na súčasných podmienkach poľnohospodárskej produkcie v rôznych regiónoch. ÚVOD ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 1. Až do svojej reformy v roku 1992, sa SPP spoliehala na systém cenovej podpory vo väčšine poľnohospodárskych odvetví, v kombinácii s verejnou intervenciou na poľnohospodárske trhy a s ochranou hraníc [1]. Cenová podpora začala vytvárať takmer trvalé prebytky hlavných poľnohospodárskych komodít a stabilizáciu trhu bolo možné dosiahnuť len pri vysokých rozpočtových nákladoch, a to prostredníctvom opatrení, akými sú súkromné skladovanie, opatrenia týkajúce sa likvidácie, vývozné subvencie alebo dokonca zničenie poľnohospodárskych produktov. Okrem toho počas multilaterálnych obchodných rokovaní bola cenová podpora systematicky kritizovaná. 2. Reforma SPP z roku 1992 znížila intervenčné ceny pre obilniny a hovädzie mäso a uvalila povinnosť na väčšie farmy, aby vyňali časť svojich pozemkov z produkcie. Táto reforma súbežne zaviedla sprievodné opatrenia na ochranu životného prostredia, predčasný odchod poľnohospodárov do dôchodku a zalesňovacie opatrenia. Náhradou za očakávané straty príjmov, ktoré nasledovali po znížení cien obilnín a hovädzieho mäsa, výrobcovia obdržali priame platby, ktoré boli spojené s pestovateľskými plochami alebo počtom zvierat. Celková výška týchto platieb bola obmedzená podľa špecifických regionálnych alebo národných stropov pre dané odvetvie. RÁMČEK 1 PODPORA POĽNOHOSPODÁRSKYCH PRÍJMOV A MEDZINÁRODNÉ ZÁVÄZKY EURÓPSKEJ ÚNIE V roku 1994 Európska únia a členské krajiny Svetovej obchodnej organizácie podpísali Dohodu o poľnohospodárstve v rámci Uruguajského kola (URAA). Táto dohoda klasifikuje rôzne formy poľnohospodárskej pomoci v závislosti od ich vplyvu na narušenia medzinárodného obchodu. Priama cenová podpora sa považuje za zvlášť narušujúcu a členské krajiny WTO sa zaviazali znížiť túto formu pomoci. Priame platby "oddelené" od výroby sa považujú za platby, ktoré nenarušujú obchod a preto sú povolené [2]. 3. V roku 1999 sa Európska rada v Berlíne dohodla na ďalšej reforme SPP. Podpora poľnohospodárstva bola organizovaná okolo dvoch hlavných "pilierov", ktoré rozpočet Spoločenstva financuje prostredníctvom dvoch fondov. Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) naďalej zabezpečuje financovanie trhových opatrení a zahŕňa podporu príjmov v podobe priamych platieb viazaných na výrobu. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) spolufinancuje opatrenia v oblastiach rozvoja vidieka, akými sú ochrana životného prostredia a trvalo udržateľné poľnohospodárstvo, podpora kvality potravín, vyššie technické normy a dobré životné podmienky zvierat. REFORMA SPP Z ROKU 2003, ZAMERANÁ NA SPP, ZAVIEDLA REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY 4. Implementácia URAA a meniace sa politické priority viedli k reforme SPP v roku 2003. Táto reforma mala za cieľ povzbudiť poľnohospodárov, aby reagovali na dopyt na trhu, a podporiť poľnohospodársku prax považovanú za ochranu životného prostredia. 5. Pokiaľ ide o prvý pilier SPP (EPZF), ktorý financuje trhovú a priamu pomoc, reforma z roku 2003 bola založená na štyroch kľúčových zložkách: - Zavedenie režimu jednotnej platby (SPS). Tento režim nahrádza väčšinu existujúcich priamych platieb pomoci. Podľa SPS sa pomoc "oddeľuje" od akejkoľvek povinnosti vyrábať. - Plná výška platby priamej pomoci je podmienená tým, aby poľnohospodári udržiavali všetky svoje pozemky v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave (GAEC) a aby rešpektovali právne požiadavky na riadenie (SMR). Toto je takzvané "krížové plnenie". GAEC a SMR predpisujú alebo zakazujú praktiky, týkajúce sa ochrany produktívneho potenciálu poľnohospodárskej pôdy, životného prostredia, zdravia a dobrých podmienok zvierat, rastlín a bezpečnosti potravín. - Zavedenie povinného mechanizmu na zníženie všetkých priamych platieb presahujúcich 5000 EUR za kalendárny rok o stanovenú percentuálnu výšku ("modulácia") [3]. Finančné prostriedky, vyplývajúce z modulácie, sa prevedú do EPFRV. - Mechanizmus finančnej disciplíny má zabezpečiť, aby sumy dohodnuté pre financovanie prvého piliera SPP neboli v žiadnom roku prekročené [4]. Tento mechanizmus nadobudol účinnosť v roku 2007, zatiaľ však nebol aktivovaný. 6. SPS je navrhnutý tak, aby bol v súlade s celkovými cieľmi Spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorých zameraním je "zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva" a "zabezpečiť tak primeranú životnú úroveň poľnohospodárskeho obyvateľstva, a to najmä zvýšením individuálnych príjmov osôb zamestnaných v poľnohospodárstve" [5]. Preto príjem poľnohospodárov, ktorý bol jedným z hlavných problémov SPP od svojho zavedenia, zostáva hlavným politickým problémom. 7. Pre žiadosti podané v roku 2008 (rozpočtový rok 2009) vnútroštátne stropy, ktoré boli k dispozícii na rozdelenie platobných nárokov v 17 členských štátoch, ktoré doteraz zaviedli režim jednotnej platby, predstavovali spolu 31,5 mld. EUR [6]. V rozpočte na rok 2009 tvoril SPS 72,1 % priamych platieb podpory EÚ a 49,8 % rozpočtu na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. TABUĽKA 1 ROČNÉ ROZPOČTOVÉ STROPY REŽIMU JEDNOTNEJ PLATBY (tis. eur) | Členský štát | Rok predloženia žiadosti | | 2006 | 2007 | 2008 | Belgicko | 475641 | 488660 | 502200 | Dánsko | 981539 | 987356 | 993338 | Nemecko | 5644898 | 5693330 | 5741963 | Írsko | 1335311 | 1337919 | 1340752 | Grécko | 2041887 | 2069049 | 2234039 | Španielsko | 3529453 | 3542583 | 3600357 | Francúzsko | 6060555 | 6107448 | 6159613 | Taliansko | 3593132 | 3612988 | 3827342 | Luxembursko | 36602 | 37051 | 37051 | Malta | | 1668 | 3017 | Holandsko | 325103 | 730632 | 743163 | Rakúsko | 540440 | 643956 | 649473 | Portugalsko | 365645 | 413774 | 434232 | Slovinsko | | 50454 | 62902 | Fínsko | 519628 | 521285 | 523362 | Švédsko | 630000 | 714201 | 719414 | Spojené kráľovstvo | 3914945 | 3931186 | 3947375 | Spolu | 29994779 | 30883540 | 31519593 | KĽÚČOVÉ ZLOŽKY SPS A MODELY IMPLEMENTÁCIE 8. Ako je uvedené vyššie, SPS bol základným kameňom reformy z roku 2003 zameranej na spoločnú poľnohospodársku politiku a nahradil väčšinu existujúcich priamych platieb pomoci [7]. Na SPS majú nárok len poľnohospodári. Poľnohospodár je osoba, ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť. Poľnohospodárska činnosť je definovaná ako pestovanie rastlín, chov zvierat alebo udržovanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave (GAEC) [8]. 9. Aby mohol poľnohospodár využívať pomoc SPS, musí byť držiteľom "platobných nárokov" a musí disponovať poľnohospodárskou pôdou, na ktorú je možné poskytnúť podporu. Každý platobný nárok vyhlásený spolu s jedným hektárom pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu, dáva právo na platbu SPS rovnajúcej sa jednotkovej hodnote vyhláseného platobného nároku [9]. Platobné nároky sú v podstate podmieneným právom na vyplatenie podporného príjmu EÚ, t. j. aktíva. Je možné ich oddeliť od pôdy a nezávisle s nimi obchodovať. 10. Platobné nároky udeľujú národné úrady. Vnútroštátne stropy zodpovedajú hodnote všetkých dostupných platobných nárokov, ktoré poľnohospodári môžu aktivovať s pôdou, na ktorú je možné poskytnúť podporu, na území toho istého členského štátu. Táto hodnota je vyššia ako skutočne vyplatené sumy, pretože všetky priame platby poľnohospodárom, vrátane platieb v rámci SPS, sa znižujú v dôsledku modulácie (napríklad 5 % v roku 2008), členské štáty zatiaľ úplne nerozdelili všetky dostupné sumy, poľnohospodári nevyužili ("neaktivovali") všetky platobné nároky (napríklad preto, že v danom roku obrobili menej hektárov ako počet nárokov, ktoré majú), alebo platby boli znížené v dôsledku správnych sankcií (napríklad v prípade neskorého predloženia žiadosti o podporu). Čiže celkové platby v rámci režimu predstavovali 28,8 mld. EUR v rozpočtovom roku 2009 [10]. 11. Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Rakúsko, Portugalsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo zaviedli SPS v roku 2005. Španielsko, Francúzsko, Holandsko, Fínsko a Grécko využili prechodné obdobie a SPS zaviedli o rok neskôr, v roku 2006. 12. Osobitné pravidlá platia pre nové členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004 alebo 2007. V zásade by mohli zaviesť SPS ako ostatné členské štáty, ale zatiaľ tak urobili len Malta a Slovinsko v roku 2007. Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Rumunsko, Poľsko a Slovensko využili možnosť, ktorá im umožňuje odložiť zavedenie SPS do roku 2013. Zatiaľ používajú podporný režim založený na zjednodušenej oblasti (SAPS) [11]. SAPS nebol začlenený do rozsahu auditu, ktorý je uvedený v tejto správe. 13. Bolo otvorených niekoľko vykonávacích volieb ohľadom výpočtu a priznania platobných nárokov, čím sa definuje počet "modelov", z ktorých by si členské štáty mohli vybrať: historický model, regionálny model (model paušálnej sumy) a zmiešané modely, ktoré sú kombináciou oboch: a) Historický model [12]: Každému poľnohospodárovi sú poskytované platobné nároky, ktoré sa spravidla zakladajú na priemernej výške platieb pomoci, prijatých počas troch rokov (2000, 2001 a 2002) sledovaného obdobia (historická referenčná suma) a na priemernom počte hektárov obhospodarovaných počas tohto obdobia podľa niektorého z bývalých režimov viazanej podpory (referenčná oblasť) [13]. Čiže jednotková hodnota platobného nároku sa rovná referenčnej čiastke vydelenej počtom nárokov. Tento spôsob výpočtu vedie k značným rozdielom v jednotkovej hodnote platobných nárokov, ktoré vyplývajú z rozdielov podpory konkrétnych odvetví poľnohospodárstva v priebehu referenčného obdobia. b) Regionálny model (model paušálnej sumy) [14]: Podľa regionálneho modelu, všetky platobné nároky pridelené poľnohospodárom z danej oblasti/subregióne majú rovnakú hodnotu ("paušálnu sumu"), a každému poľnohospodárovi je pridelený platobný nárok za každý oprávnený hektár deklarovaný v prvom roku uplatňovania alebo alternatívne, v poslednom roku, ktorý predchádza roku zavedenia SPS. c) Zmiešané ("hybridné") modely: Tieto modely pozostávajú zo zložiek historického a regionálneho modelu. Poľnohospodári dostávajú základnú paušálnu sumu na oprávnený hektár, plus fixné percento z platieb pomoci, ktoré dostali v referenčnom období. Hybridné modely môžu byť statické alebo dynamické, t. j. kombinácia historických a paušálnych hodnôt môže zostať bezo zmeny, alebo sa môže časom meniť a vyvíjať smerom k úplnému regionálnemu, paušálnemu modelu. Modely, ktoré si zvolilo 17 členských štátov, ktoré uplatňujú SPS pre výpočet a prideľovanie platobných nárokov, sú uvedené v prílohe I. 14. Členské štáty boli oprávnené prideliť časť historických platieb do štátnej rezervy, a táto by mohla byť použitá na poskytnutie platobných nárokov novým poľnohospodárom, ktorí začali svoju činnosť po referenčnom období, poľnohospodárom v špecifických situáciách alebo poľnohospodárom postihnutých reštrukturalizáciou alebo rozvojovými programami. ÚPRAVY, KTORÉ ZAVIEDLO "HODNOTENIE STAVU" SPOLOČNEJ POĽNOHOSPODÁRSKEJ POLITIKY V ROKU 2008 15. V roku 2008 Komisia a Rada vykonala revíziu SPP pod názvom "Hodnotenie stavu". Rada prijala návrhy Komisie pokračovať v ďalšom oddeľovaní režimov priamej podpory, ktoré sa ešte stále viazali na výrobu [15]. Zostávajúce viazané režimy podpory pre sušené krmivo, škrob, ľan a konope budú oddelené a do roku 2013 budú začlenené do SPS. Hodnotenie stavu tiež ďalej zjednodušilo pravidlá a zrušilo povinnosť poľnohospodárov ponechať časť svojej pôdy ladom (povinné odloženie). 16. Rada tiež poverila členské štáty, aby prehodnotili svoje pôvodné rozhodnutie zvoliť si konkrétny model implementácie SPS. Členské štáty, ktoré si vybrali historický model, si môžu vybrať buď medzi znížením rozdielu medzi jednotkovými hodnotami platobných nárokov, alebo prechodom na (úplný alebo hybridný) regionálny model. Členské štáty, ktoré už zaviedli hybridný regionálny model, môžu znížiť historickú zložku hodnoty platobných nárokov, čím ich priblížia k regionálnej hodnote. Členské štáty môžu tiež prepracovať zloženie regiónov [16]. Nakoniec, členské štáty mohli využiť až 10 % svojich "vnútroštátnych stropov" na podporu osobitých otázok [17]. ROZSAH AUDITU, CIELE A PRÍSTUP 17. Dvor audítorov už vykonal audit zavedenia SPS v 17 členských štátoch, ktoré tento režim uplatňujú od roku 2006. Výsledky týchto auditov boli oznámené v jednotlivých výročných správach. 18. Dvor audítorov tiež rozhodol o vykonaní dodatočného auditu v rokoch 2009 a 2010, na účely tejto správy. To ďalej zahŕňal audit Európskej komisie a troch členských štátov (Francúzsko, Veľká Británia, Taliansko), rovnako ako dokumentárnu analýzu a previerku štúdií a hodnotení. 19. Táto správa sa zameriava na nasledovné: - definícia príjemcov politiky, podmienky prístupu k jednotným platbám a definícia pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu; - prínos režimu k dosahovaniu cieľov zameraných na podporovanie príjmov poľnohospodárov a udržiavanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave; - osobité účinky, vyplývajúce z rôznych implementačných modelov režimu; - chyby spojené so zložitými výpočtami, ktoré sú potrebné pre stanovenie platobných nárokov. PRIPOMIENKY PRÍJEMCOVIA POLITIKY, PODMIENKY PRÍSTUPU K JEDNOTNEJ PLATBE A VYTVORENIE KĽÚČOVÝCH PRVKOV SYSTÉMU 20. Pri audite sa preukázala nepresnosť v definícii príjemcov SPS, oprávnených aktivít a oprávnenej pôdy, ako aj značnú voľnosť pri vytváraní a implementácii kľúčových prvkov režimu zo strany členských štátov. DEFINÍCIE "PODNIKU", "POĽNOHOSPODÁRSKEJ ČINNOSTI" A "POZEMKOV, KTORÉ SÚ K DISPOZÍCII POĽNOHOSPODÁROM" 21. Príjemcami pomoci SPS sú "poľnohospodári", zaoberajúci sa "poľnohospodárskou činnosťou", ktorí majú "k dispozícii" "pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu". Avšak, nepresnosť v definícii týchto zložiek (poľnohospodár, poľnohospodárska činnosť atď.) a spôsobu, akým boli následne použité, umožnilo osobám alebo subjektom, ktoré nevykonávali žiadne alebo len okrajové poľnohospodárske činnosti, aby profitovali z platieb v rámci SPS. 22. Právne predpisy [18] definujú podnik ako všetky výrobné jednotky spravované poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu. Produkčná jednotka je pozemok poľnohospodárskej pôdy (vrátane kŕmnej plochy), alebo zviera, ktoré má nárok na priame platby v referenčnom období. Poľnohospodárska činnosť je produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych produktov, včítane zberu, dojenia, plemenárskej činnosti a chovu zvierat na poľnohospodárske účely alebo na udržovanie pôdy v GAEC. 23. Právny rámec teda nevyžaduje, aby príjemcovia a) vlastnili pozemok alebo iné prostriedky poľnohospodárskej výroby; b) boli producentmi poľnohospodárskych výrobkov; a c) získavali príjem z predaja výrobku pochádzajúceho z poľnohospodárskej činnosti na trhu. 24. S ohľadom na dostupnosť pozemkov, pôvodný právny rámec pre SPS vyžadoval, aby žiadatelia mali k dispozícii, po dobu najmenej 10 mesiacov [19], pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu a ktorá zodpovedá počtu platobných nárokov, ktoré mali vo svojom vlastníctve. Ustanovenie, ktoré bolo považované za príliš reštriktívne, bolo nahradené v roku 2008 povinnosťou, aby poľnohospodár mal k pevnému dátumu pôdu k dispozícii [20]. Avšak, zákonné nariadenia nedefinujú termín "k dispozícii farmárovi" alebo "riadenie produkčných jednotiek". V dôsledku toho môže byť deklarovaná pôda k dispozícii akejkoľvek inej osobe na akokoľvek dlhú dobu mimo tohto pevného termínu v priebehu toho istého kalendárneho roka, bez toho, aby to malo vplyv na kvalifikáciu žiadateľa ako "poľnohospodára". 25. Niektoré členské štáty usilujú o zacielenie pomoci SPS na konkrétne kategórie poľnohospodárov. Napríklad, Luxembursko vyžaduje od žiadateľa, aby vlastnil potrebné poľnohospodárske stroje alebo zariadenia. Vo Francúzsku sa úrady domnievajú, že poľnohospodár je osoba, ktorá znáša ekonomické riziká poľnohospodárskej činnosti, ktorú vykonáva na pôde deklarovanej pre SPS. Je to osoba, ktorá robí ekonomické rozhodnutia, t. j. ktorá získava vstupné faktory (napr. pozemky, stroje, semená atď.) a svoj príjem získava z predaja produktov poľnohospodárskeho podniku. 26. Príjemca, ktorý vykonáva poľnohospodársku činnosť prostredníctvom platených pracovníkov sa považuje za poľnohospodára. Avšak, ak je pôda prenajatá a nájomca nesie hospodárske riziko poľnohospodárskej činnosti, nedostáva pomoc SPS, ak ustanovenia o nájomnej zmluve uvádzajú, že majiteľ pozemku zostáva ekonomickým príjemcom vykonávanej činnosti. Pri audite sa odhalilo niekoľko takýchto prípadov [21]. V takýchto prípadoch bola pomoc SPS vyplatená majiteľom pozemkov za podmienky, že nájomníci budú udržiavať pôdu v GAEC vo svojom mene. RÁMČEK 2 PRÍJEMCOVIA POMOCI SPS, KTORÍ NENESÚ EKONOMICKÉ RIZIKO V SÚVISLOSTI S POĽNOHOSPODÁRSKOU ČINNOSŤOU Audit Dvora audítorov odhalil niekoľko prípadov, keď nájomný poľnohospodár bol vyplatený v rámci režimu pomoci pre znevýhodnené oblasti, ale jednotná platba, spojená s tou istou parcelou bola vyplatená inému príjemcovi (vlastníkovi pozemku). Takéto prípady boli časté v rámci regionálneho (hybridného) modelu, pretože v roku zavedenia režimu boli platobné nároky priznávané každému, kto deklaroval pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu, bez ohľadu na to, či bol poľnohospodárskym výrobcom. PLATBY POĽNOHOSPODÁROM NA DÔCHODKU ZA PLNENIE MINIMÁLNYCH ZÁVÄZKOV GAEC 27. Pred SPS, teda v rámci predchádzajúceho režimu viazanej platby, keď poľnohospodár odišiel do dôchodku, nemal už nárok na priamu podporu, pretože ukončil poľnohospodársku výrobu. So zavedením SPS, si poľnohospodári, ktorí sa zbavili svojich pôvodných hospodárstiev, mohli ponechať svoje nároky a aktivovať ich na prenajatom pozemku, na ktorom nevykonávali žiadnu aktivitu, a to tak, že vstúpili do zložitých konštrukcií navrhnutých tak, aby spĺňali požiadavky nariadení. V takých prípadoch tí, kto prevzali pôvodné hospodárstvo, mohli získať nové nároky z vnútroštátnej rezervy. 28. Podľa štúdie, ktorú zadala Komisia [22], zavedenie SPS znamenalo odloženie skutočného odchodu poľnohospodárov do dôchodku, pretože tento režim im umožňuje ponechať si svoje platobné nároky a hospodárstva (ktoré môžu pozostávať len z prenajímanej pôdy s nízkou hodnotou s minimálnymi povinnosťami udržiavať ju v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave). Avšak, vnútroštátne orgány nedokážu Dvoru audítorov poskytnúť spoľahlivé informácie o rozsahu takýchto prípadov. Dvor audítorov zistil, že v jednom členskom štáte (Francúzsku), aby sa vyhlo takýmto prípadom, právne predpisy stanovujú, že prístup do vnútroštátneho dôchodkového systému poľnohospodárov je možný len vtedy, ak poľnohospodári prevedú všetky svoje platobné nároky a pozemky, s možnou výnimkou pozemku na zabezpečenie existenčného minima. Všeobecne však existuje nebezpečenstvo, že oneskorený odchod z poľnohospodárstva, podporovaný zavedením SPS, bude mať negatívne dopady na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia. RÁMČEK 3 PRÍJEMCOVIA SPS, KTORÍ SA ZBAVILI SVOJICH PÔVODNÝCH HOSPODÁRSTIEV V Taliansku Dvor audítorov zistil, že bývalí producenti obilnín a tabaku vlastnia vysoko hodnotné platobné nároky a previedli všetky svoje pozemky na iných poľnohospodárov a prenajali za nízku cenu chabé pasienky v horských oblastiach, značne vzdialených od ich pôvodného hospodárstva ako aj od ich bydliska. V praxi to znamenalo, že miestni farmári môžu pásť svoje zvieratá na pozemku zdarma, čo sa pokladalo za primerané na to, aby tento pozemok bol udržaný v GAEC. V inom prípade, poľnohospodár na dôchodku previedol svoje hospodárstvo na rodinných príslušníkov a deklaroval verejný pozemok len za účelom aktivácie svojich nárokov bez toho, aby mal akéhokoľvek právo na užívanie deklarovaných pozemkov [23]. NOVÍ PRÍJEMCOVIA 29. Po zavedení režimu jednotnej platby Dvor audítorov zistil niekoľko nových príjemcov, ktorých poľnohospodárske činnosti tvoria iba nepatrnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti, alebo ktorých hlavný predmet činnosti nepozostáva z vykonávania poľnohospodárskej činnosti. Názorným príkladom sú rekreačné a športové kluby, železničné spoločnosti, prírodné rezervácie, letiská a mestské rady, lovecké a športové nehnuteľnosti, orgány štátnej správy, školy a kempingy. 30. Medzi týchto nových príjemcov audit zaradil investorov, ktorí si zakúpili platobné nároky (niekedy vysokej hodnoty), ktoré si uplatnili na pozemky nízkej hodnoty, čím veľmi zatraktívnili zaručenú návratnosť svojich investícií (pozri body 66 a 67). 31. V priebehu hodnotenia stavu bolo uznané, že podpora poľnohospodárskych príjmov by nemala plynúť "fyzickým alebo právnickým osobám príjemcom, ktorých poľnohospodárske činnosti predstavovali iba nepodstatnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti, alebo ktorých obchodný účel nebol zameraný alebo bol len okrajovo zameraný na vykonávanie poľnohospodárskej činnosti" [24]. Avšak na základe nariadenia mali takýchto príjemcov vylúčiť samotné členské štáty prostredníctvom príslušných právnych ustanovení. Žiaden členský štát ešte túto možnosť nevyužil a pomoc SPS je naďalej týmto príjemcom vyplácaná. Nielen, že členské štáty nenavštívili týchto príjemcov, ale ani Komisia nemá presné informácie o počte takýchto príjemcov a o výške pomoci SPS, ktorú poberajú. Vzhľadom k tomu, že vnútroštátne stropy sú pevné, prijatie takýchto nových príjemcov znižuje objem dostupnej pomoci pre hlavných cieľových príjemcov pomoci SPS. ČLENSKÉ ŠTÁTY VEĽMI ODLIŠNÝM SPÔSOBOM STANOVILI KĽÚČOVÉ ZLOŽKY REŽIMU SPS 32. Podrobné zavádzanie niekoľkých zložiek SPS je ponechané na členských štátoch. Medzi konkrétne príklady patrí prístup nových účastníkov, definícia minimálnej poľnohospodárskej činnosti, ktorá sa musí vykonávať na deklarovanej pôde, alebo podmienky pre využívanie výhod, plynúcich z konsolidácie platobných nárokov. PRÍSTUP NOVÝCH ÚČASTNÍKOV DO SPS JE DO ZNAČNEJ MIERY ZÁVISLÝ NA "IMPLEMENTAČNEJ POLITIKE" ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 33. Osoby, ktoré chcú začať vykonávať poľnohospodársku činnosť, nemajú v zásade žiaden nárok na pomoc v rámci SPS, pokiaľ nenadobudnú pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu, spolu so súvisiacimi platobnými nárokmi, alebo pokiaľ si takéto nároky nekúpia na trhu. Členské štáty sú tiež oprávnené použiť svoje vnútroštátne rezervy na prideľovanie platobných nárokov novým poľnohospodárom, ktorí začínajú poľnohospodársku činnosť. Toto je podmienené tým, že nevykonávali žiadnu poľnohospodársku činnosť vo vlastnom mene, alebo na vlastné riziko, aspoň počas obdobia 5 rokov pred dňom začatia poľnohospodárskej činnosti [25]. 34. Pri audite sa zistilo, že niektoré členské štáty použili rezervu ako politický nástroj na podporu vstupu do poľnohospodárstva tým, že novým poľnohospodárom poskytli platobné nároky. 35. Avšak, v iných členských štátoch, napriek požiadavke na platobné nároky zo strany nových poľnohospodárov, neexistuje žiadna konkrétna politika a žiadne položky, ktoré by boli vo vnútroštátnej rezerve dostupné. Preto, noví účastníci musia získať platobné nároky, ktoré si môžu vyžadovať značné investície a ktoré môžu predstavovať vážne prekážky vstupu na trh. S postupom času, môže viac a viac nových poľnohospodárov čeliť ťažkostiam pri získavaní platobných nárokov. Medzitým má 57,5 % poľnohospodárov v Európskej únii viac než 55 rokov a jeden z troch má viac než 65 rokov [26]. Preto je v záujme dynamického a inovačného poľnohospodárstva uľahčiť formovanie nových aktívnych farmárov. NIE VŽDY BOLA JASNE DEFINOVANÁ PÔDA, NA KTORÚ JE MOŽNÉ POSKYTNÚŤ PODPORU, A MINIMÁLNE POŽADOVANÉ POĽNOHOSPODÁRSKE ČINNOSTI 36. Existujú tri typy pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu – orná pôda, trvalé pasienky a trvalé plodiny [27]. Avšak, samotné členské štáty rozhodujú o podrobnej špecifikácii toho, čo predstavuje parcelu, na ktorú je možné poskytnúť podporu. V niektorých členských štátoch sa okrajové územia a zalesnené oblasti, ktoré sa tradične používajú na príležitostnú pastvu, akceptujú ako oprávnené, zatiaľ čo v iných členských štátoch, je takáto pôda vylúčená z pomoci SPS. Takéto okrajové územia môžu rýchlo zarásť krovinami a lesom, čím sa stanú nevhodnými pre poľnohospodárske účely. 37. Pokiaľ ide o vymedzenie konkrétnych činností, ktoré poľnohospodári majú vykonávať, aby svoju pôdu udržiavali v GAEC, právne predpisy EÚ stanovujú iba všeobecné ciele, pokiaľ ide o eróziu pôdy, pôdnej organickej hmoty, pôdnu štruktúru a minimálnu úroveň údržby. Tento posledný aspekt je nanajvýš dôležitý pre pôdu, ktorá sa už nevyužíva na produkčné účely. O definícii minimálnych štandardov, ktoré sa musia dodržiavať, rozhodujú členské štáty, ktoré ich prispôsobili špecifickým charakteristikám regiónov. V dôsledku toho môžu poľnohospodári získať ročné platby bez toho, aby museli vykonávať nejakú zvláštnu údržbu alebo len veľmi občasné činnosti, akými je boj proti prieniku nežiaducej vegetácie alebo kosenie trávy raz za tri alebo päť rokov. Keď poľnohospodári nevykonajú ani stanovené minimum, riskujú mierne zníženie platieb v rámci SPS a v rámci pravidiel krížového plnenia [28]. RÁMČEK 4 VOĽNÁ DEFINÍCIA OPRÁVNENEJ PÔDY A MINIMÁLNEJ POĽNOHOSPODÁRSKEJ ČINNOSTI Ustanovenia týkajúce sa GAEC majú v Spojenom kráľovstve (Škótsku) značný vplyv, keďže prevažná časť poľnohospodárskej pôdy predstavuje drsné horské pasienky, z ktorých takmer polovica je deklarovaná v rámci SPS [29]. Väčšina tejto pôdy sa nachádza v znevýhodnených oblastiach. Platné vnútroštátne predpisy, týkajúce sa znevýhodnených oblastí, vyžadujú, aby sa pôda aktívne obrábala. Naopak, v rámci SPS je tá istá pôda spôsobilá iba pod podmienkou, že žiadatelia sa zaväzujú k tomu, ženebudú vykonávať konkrétne činnosti, ktoré by zmenili prirodzený stav pôdy, napr. odvodňovanie alebo orba. Dvor audítorov identifikoval jednotlivých príjemcov, ktorí prijali pomoc v rozpätí od niekoľko sto tisíc až viac než jeden milión EUR ročne v rámci SPS bez toho, aby vykonávali akúkoľvek poľnohospodársku činnosť na tejto pôde, vrátane prírodnej rezervácie, ktorá sa po desaťročia nepoužívala na poľnohospodársku činnosť. Odhaduje sa, že v súčasnosti sa pomoc SPS vypláca v súvislosti s približne 150000 hektárov takýchto pozemkov. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov V Španielsku sa čiastočne zalesnené a skalnaté horské pasienky považovali za oprávnené, aj keď poľnohospodári nemuseli vykonávať žiadnu zvláštnu údržbu. Požiadavky na hustotu osadenia s cieľom zabezpečiť zachovanie trvalých pasienkov na zodpovedajúcej úrovni neboli povinné. V Taliansku sa majú trvalé pasienky kosiť alebo sa na nich majú pásť zvieratá. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na zalesnené alebo horské oblasti, ktoré sa využívajú na pasenie. Vnútroštátne orgány zaviedli systém redukčných koeficientov na identifikáciu nespôsobilých oblastí, na ktorých sa nenachádzajú trávnaté porasty. Ako už Dvor audítorov zdôraznil vo svojej výročnej správe za rozpočtový rok 2007, redukčné koeficienty podcenili takéto oblasti. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov Dvor audítorov tiež zistil, že v Taliansku sú príjemcovia stále vyplácaní na základe nesprávnych informácií o využívaní pôdy, aj keď sa deklarované pozemky vrátili do ich prirodzeného stavu a už sa nemôžu využívať na pasenie hospodárskych zvierat. Vo Francúzsku sú poľnohospodári podľa vnútroštátnych pravidiel povinní udržiavať pôdu v GAEC prostredníctvom pasenia zvierat, alebo ročného kosenia pozemkov, ale na miestnej úrovni je možné prijať osobitné normy. To vedie k situácii, kedy v niektorých oblastiach je možné získať úplné vyplatenie pomoci SPS za pozemky, ktoré až z 30 % pozostávajú z oblastí, na ktoré nie je možné poskytnúť podporu, akými sú skaly, kríky a stromy. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov PRECHODNÉ VYUŽÍVANIE PÔDY PRE NEPOĽNOHOSPODÁRSKE ČINNOSTI 38. V čase zavedenia SPS legislatíva neumožňovala vyplácanie pomoci v prípade, keď boli pozemky využívané na nepoľnohospodársku činnosť. Výsledkom hodnotenia stavu [30] je, že takáto pôda sa dnes považuje za pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu, pokiaľ je možné vykonávať poľnohospodársku činnosť bez toho, aby bola podstatne obmedzená intenzitou, povahou, trvaním a načasovaním nepoľnohospodárskej činnosti [31]. Avšak, presná definícia takýchto situácií je ponechaná na členské štáty. Dvor audítorov zistil prípady, keď vnútroštátne orgány pridelili platobné nároky aktivované na pozemky, ktoré sa primárne používali na rekreačné aktivity. NEPRIAZNIVÉ ÚČINKY KONSOLIDÁCIE PLATOBNÝCH NÁROKOV 39. Vyplácanie pomoci SPS je spojené s cieľom zabrániť tomu, aby došlo k opusteniu poľnohospodárskej pôdy [32]. Podľa historického modelu platí, že na získanie plnej teoretickej výšky platieb, musia poľnohospodári naďalej obhospodarovať rovnaký počet hektárov, ktoré obhospodarovali počas referenčného obdobia [33]. Právne predpisy [34] stanovujú výnimky pre poľnohospodárov, ktorí boli postihnutí reštrukturalizáciou a rozvojovými programami. Poľnohospodári postihnutí takýmito opatreniami by mohli vymeniť svoje historické platobné nároky za menší počet nárokov s vyššou jednotkovou hodnotou. Tento postup sa nazýva "konsolidácia". Poľnohospodári potrebujú menej pôdy na uplatnenie svojich platobných nárokov, a zároveň si udržiavajú svoju historickú úroveň pomoci. Názorným príkladom je poľnohospodárska pôda, ktorá bola zalesnená v rámci verejného programu, alebo poľnohospodári, ktorí stratili niektoré zo svojich pozemkov kvôli reorganizácii poľnohospodárskej pôdy v rámci preparcelovania. 40. Dvor audítorov zistil, že ku konsolidáciu platobných nárokov došlo za iných okolností, ako sú okolnosti stanovené v právnych predpisoch. 41. Nakoľko poľnohospodári, ktorí ťažia z tejto konsolidácie potrebujú menej pôdy na to, aby dostávali rovnakú výšku pomoci, zvyšné pozemky si môže vziať iný poľnohospodár, ktorý si môže na ne uplatniť svoje vlastné platobné nároky, alebo nový poľnohospodár, ktorý dostane platobné nároky z vnútroštátnej rezervy. V dôsledku toho sa vypláca viac pomoci vo vzťahu k takýmto oblastiam. Eventuálne existuje riziko, že prebytočné pozemky budú opustené a už nebudú udržiavané v GAEC. RÁMČEK 5 KONSOLIDÁCIA ZA OKOLNOSTÍ, KTORÉ NIE SÚ STANOVENÉ V PRÁVNYCH PREDPISOCH Vo Francúzsku Dvor audítorov konštatoval, že úrady nebrali do úvahy celú poľnohospodársku pôdu, ktorú vlastnili niektorí výrobcovia mlieka v čase, keď došlo k oddeleniu prémie pre mliečne výrobky v roku 2006 a rozdelili výšku tejto prémie na oveľa menšiu plochu pozemku. V jednom prípade poľnohospodárovi, ktorý predtým využíval 70 ha, boli jeho nároky rozdelené na 2 ha. Z rovnakého dôvodu sa nebrali do úvahy spoločné pasienky, ktoré príjemcovia extenzifikačných platieb využívali v sledovanom období ako kŕmne plochy. Toto účinne umožnilo príjemcom konsolidovať svoje platobné nároky na menšom pozemku za okolností, ktoré nie sú stanovené v právnych predpisoch. VEĽKÝ PODIEL POMOCI SPS SA UDEĽUJE VÄČŠÍM POĽNOHOSPODÁRSKYM PODNIKOM A PRÍSPEVOK REŽIMU K POĽNOHOSPODÁRSTVU, KTORÉ JE ŠETRNÉ K ŽIVOTNÉMU PROSTREDIU, JE OBMEDZENÝ POMOC SPS PREDSTAVUJE DÔLEŽITÚ ČASŤ PRÍJMOV POĽNOHOSPODÁROV, ALE NEROZLIŠUJE MEDZI POĽNOHOSPODÁRMI S NÍZKYMI A VYSOKÝMI PRÍJMAMI 42. V roku 2008 bolo 4,49 milióna príjemcov pomoci SPS a celkové platby v rámci režimu predstavovali 28,7 mld. EUR na žiadosti podané v roku 2008 [35]. Avšak úroveň podpory príjmov sa výrazne líši medzi členskými štátmi a medzi poľnohospodármi. Rozdelenie SPS medzi členské štáty do značnej miery závisí od ich veľkosti a od významu ich poľnohospodárskych odvetví, ako sa to uvádza vo vnútroštátnych stropoch. Rozdelenie medzi jednotlivých príjemcov závisí od implementačného modelu, ktorý si zvolil členský štát, od povrchu poľnohospodárskej pôdy obhospodarovanej počas sledovaného obdobia, výšky dotácie v odvetví, v ktorom poľnohospodári vykonávali svoju činnosť v sledovanom období a od počtu hektárov, ktoré v súčasnosti obhospodarujú. GRAF 1 PRIAME PLATBY NA PODNIK V ROKU 2008 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Európskej komisie o platbách 43. Priame platby, pozostávajúce z SPS a viazanej pomoci, predstavujú významnú časť príjmov poľnohospodárov [36], čo naznačuje vysokú závislosť poľnohospodárskeho odvetvia ako celku na podpore EÚ. Dvor audítorov však poznamenáva, že v celej EÚ 74,4 % poľnohospodárov pracuje na čiastočný úväzok, to znamená, že plný príjem nedosahujú z poľnohospodárstva [37]. 44. Zatiaľ čo sa zdá, že SPS spĺňa svoje ciele významne prispievať k príjmu poľnohospodárov, rozdeľovanie dotácií jednotlivým poľnohospodárom sa v podstate ďalej zakladá na rozlohe obhospodarovanej pôdy a tak sa veľký podiel pomoci SPS stále udeľuje veľkým poľnohospodárskym podnikom, ako tomu bolo v predchádzajúcom systéme. Existuje rozpor v návrhu SPS, ktorý má na jednej strane slúžiť ako podpora príjmu fyzických osôb a v skutočnosti, že jeho rozdelenie v malej miere zohľadňuje zvláštne okolnosti príjemcu. ANALÝZA ROZDEĽOVANIA: Z SPS MÁ PROSPECH NIEKOĽKO VEĽKÝCH PRÍJEMCOV 45. Reforma SPP z roku 2003 si udržala koncept náhradných platieb, čo znamená, že nový SPS by mal vyústiť do udržania približne takej výšky dotácií, ktorú poľnohospodár predtým získal v rámci predchádzajúceho režimu priamej podpory. Vo všetkých modeloch platí, že veľké farmy majú vyššiu úroveň podpory príjmov [38]. 46. Na úrovni jednotlivých poľnohospodárov ide o to, že historické, a do určitej miery aj hybridné modely, zachovávajú významné odvetvovo špecifické individuálne rozdiely v minulých úrovniach podpory. Analýza Komisie zameraná na rozdelenie platobných nárokov, pokiaľ ide o hodnoty na hektár, ukazuje, že toto má za následok značné rozdiely medzi členskými štátmi, ktoré si zvolili historický model a tými, ktoré zaviedli hybridný model [39]. To sa prejavuje najmä v členských štátoch s odvetviami, ktoré profitovali z vysokých úrovní podpory na hektár, ako napríklad olivový olej, bavlna alebo surový tabak, aj keď veľkosť jednotlivých podnikov by mohla byť relatívne malá. V členských štátoch s intenzívnou živočíšnou výrobou, ako napríklad Holandsko, pomoc SPS na hektár môže byť tiež vysoká, ak farmy majú len málo pôdy v súvislosti s ich živočíšnou výrobou, zatiaľ čo v oblastiach s extenzívnou poľnohospodárskou činnosťou, môžu byť platby na hektár veľmi nízke. Iba v Dánsku, Nemecku a v Spojenom kráľovstve (Anglicko) sa táto situácia postupne vytratí do roku 2013, pretože tieto členské štáty sa rozhodli znížiť historickú súčasť v prospech jednotnej hodnoty každého platobného nároku. RÁMČEK 6 ROZDIELY V JEDNOTKOVÝCH HODNOTÁCH NÁROKOV PODĽA HISTORICKÉHO MODELU V závislosti od intenzity výroby sa v odvetví olivového oleja podpora výroby pohybovala medzi niekoľkými stovkami a niekoľkými tisíckami eur na hektár. V odvetví tabaku predstavovala podpora niekoľkých tisíc eur na hektár. V odvetví bavlny sa viazaná pomoc zahrnutá do referenčnej sumy pohybovala od 966 EUR na hektár v Grécku do 1202 EUR na hektár v Portugalsku. Platobné nároky na prémie na hospodárske zvieratá môžu mať jednotkové hodnoty na hektár so sumou až do výšky 5000 EUR v prípade intenzívnej produkcie. Na druhej strane, jednotková hodnota platobných nárokov v oblastiach s extenzívnym chovom oviec a kôz môže mať zanedbateľnú hodnotu. 47. Analýza rozdelenia pomoci SPS medzi príjemcov poukazuje na to, že podpora sa koncentruje na malom počte poľnohospodárov. V roku 2009 (pre žiadosti podané v roku 2008), 84 % príjemcov obdržalo menej než 10000 EUR, čo predstavuje 25 % z celkovej hodnoty platieb. Naopak, 0,41 % príjemcov obdržalo viac než 100000 EUR, čo predstavuje 12,78 % celkovej hodnoty platieb [40]. Dokazuje to tabuľka 2 a graf 2. 48. V rámci hodnotenia stavu SPP Komisia rozhodla o obmedzení priamych platieb jednotlivým príjemcom. Rada nakoniec rozhodla [41] o okrajovom zvýšení povinnej modulácie za každého veľkého príjemcu a ďalej rozhodla o tom, že platby presahujúce 300000 EUR budú podliehať dodatočnej modulácii vo výške 4 %. Táto dodatočná úprava, ktorá ovplyvňuje veľmi obmedzený počet príjemcov (približne 2500) nemá významný dopad na celkové rozdeľovanie pomoci. TABUĽKA 2 ROZDELENIE PLATIEB SPS (PRE ŽIADOSTI PODANÉ V ROKU 2008) Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov o platbách Európskej komisie (CATS). Ročná platba podpory SPS (v EUR) | Počet príjemcov | % z celkového počtu príjemcov | % prijatej sumy z celkových platieb | < 500 | 1395721 | 31,08 % | 1,18 % | ≥ 500 a < 5000 | 1912824 | 42,60 % | 12,48 % | ≥ 5000 a < 10000 | 458464 | 10,21 % | 11,43 % | ≥ 10000 a < 50000 | 642954 | 14,32 % | 47,67 % | ≥ 50000 a < 100000 | 62210 | 1,39 % | 14,46 % | ≥ 100000 a < 300000 | 15927 | 0,35 % | 8,30 % | ≥ 300000 a < 500000 | 1500 | 0,03 % | 1,99 % | ≥ 500000 a < 1000000 | 783 | 0,02 % | 1,81 % | ≥ 1000000 | 144 | 0,00 % | 0,68 % | Spolu | 4490527 | | | PODPORA SPS NEODRÁŽA ANI NÁKLADY NA ÚDRŽBU PÔDY ANI POZITÍVNE VEREJNÉ EXTERNALITY 49. Reforma z roku 2003 podmienila úplné vyplácanie pomoci v rámci SPS dodržiavaním povinností v oblasti životného prostredia a trvalo udržateľného poľnohospodárstva (takzvaná krížová povinnosť), ktoré zaviedla táto reforma. Krížové plnenie sa preto stalo dôležitým argumentom pri zdôvodňovaní vyplácania platieb poľnohospodárom. Tieto štandardy, z ktorých väčšina existovala už pred reformou v roku 2003, sú považované za štandardy, ktoré "spôsobujú … zvýšenie výrobných nákladov pre poľnohospodárske podniky v Spoločenstve" [42]. 50. Udržovanie pôdy v GAEC je vo verejnom záujme, pretože produkčný potenciál pôdy je udržiavaný a z dôvodu ďalších pozitívnych účinkov, ktoré môžu vyplynúť z pravidelnej údržby, napríklad ochrana vôd pred znečistením, vznik požiaru alebo zachovanie krajinných prvkov a prírodných biotopov. GRAF 2 ROZDELENIE PODPORY PRÍJMOV SPS V ROKU 2008 (EUR ZA ROK) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov o platbách Európskej komisie (CATS) 51. Neexistuje priama súvislosť medzi pomocou SPS a nákladmi, ktoré vznikajú poľnohospodárom pri dodržiavaní povinných štandardov pre poľnohospodárske postupy na základe krížového plnenia, a tieto náklady neboli ani vyčíslené. Je preto možné, že farmy v oblastiach vysokého výnosu obdržia vysokú úroveň pomoci bez toho, aby nejako zvlášť spĺňali povinnosti GAEC, zatiaľ čo na druhej strane, farma v oblasti s nízkym výnosom a s prísnymi povinnosťami GAEC obdrží len nízku úroveň pomoci. 52. Vo všeobecnosti platí, že nedodržanie krížovej povinnosti vedie len k zníženiu plnej výšky pomoci SPS vyplácanej poľnohospodárom, ktorí túto povinnosť nedodržiavajú. Dvor audítorov zaznamenal, že takéto zníženie je v praxi z väčšej časti zanedbateľné a len zriedka sa používa (aj preto, že často sa nezistí, keďže počet poľnohospodárov, ktorí sú každoročne kontrolovaní z hľadiska krížového plnenia, je veľmi nízky) [43]. 53. V súčasnosti tiež nie je možné vytvoriť priamu väzbu medzi SPS a pozitívnymi verejnými externalitami, ktoré vyplývajú z poľnohospodárskej činnosti, t. j. služby, ktoré príjemcovia pomoci v rámci SPS poskytujú širokej verejnosti pri rešpektovaní ekologických požiadaviek v rámci prevádzky svojho podniku a pri udržiavaní poľnohospodárskej pôdy v GAEC. OSOBITÉ ÚČINKY, VYPLÝVAJÚCE Z NÁVRHU REŽIMU A Z IMPLEMENTAČNEJ POLITIKY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV MOZAIKA MODELOV, VARIANTOV A IMPLEMENTAČNÝCH POLITÍK V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH 54. Ako už bolo spomenuté vyššie, členským štátom sa otvárajú početné alternatívy implementácie a každý model zahŕňa zložité výpočty individuálnych nárokov na pomoc. 55. Väčšina členských štátov EÚ 17 sa rozhodla pre historický model. Len Malta a Slovinsko sa rozhodli pre okamžitý prechod na regionálny paušálny model. V Dánsku, Nemecku a v jednom regióne Spojeného kráľovstva (v Anglicku), po prechodnom období pre poľnohospodárov, ktoré im umožní prispôsobiť sa novým podmienkam, sa dynamický hybridný model zmení na úplný regionálny model tak, aby poľnohospodári v rovnakom regióne boli držiteľmi platobných nárokov jednotnej hodnoty na hektár. 56. Pokiaľ ide o osobité odvetvia, členské štáty sa môžu rozhodnúť buď pre čiastočné, alebo úplné oddelenie. Tiež môžu zaviesť nové, osobité pomoci, ktoré sú spojené s kvalitnou výrobou v konkrétnych poľnohospodárskych odvetviach [44]. 57. V dôsledku širokej škály možností, každý zo 17 členských štátov zaviedol režim svojím vlastným spôsobom. V súčasnosti sa používa 20 rôznych modelov a variantov [45]. Táto situácia neumožnila realizovať zamýšľané zjednodušenie systému podpory príjmov, s využitím jeho celkových efektov, predovšetkým v členských štátoch, v ktorých je ešte stále časť priamych platieb spojená s výrobou. Nové možnosti otvorené všetkým členským štátom v rámci hodnotenia stavu, na základe ktorého by mohli prejsť k "paušálnejšej" sadzbe, nezmenili túto situáciu žiadnym podstatným spôsobom. 58. Široká škála implementačných možností má významné dôsledky na rozdelenie SPS medzi poľnohospodárov vo všetkých členských štátoch. Toto rozdelenie sa líši hlavne v závislosti od prijatého modelu. To znamená, že v súčasnej dobe je SPS zle cielená metóda na zabezpečenie príjmov poľnohospodárov. ČASOM SA HISTORICKÝ MODEL ODLÚČIL OD VÝROBY, … POMOC SPS SA NEZAKLADÁ NA AKTUÁLNEJ AKTIVITE 59. V historickom modeli, úroveň podpory SPS závisí od toho, či poľnohospodár, v rámci svojej činnosti, využil priamu podporu v referenčnom období (spravidla rokoch 2000, 2001 a 2002). Podobne, v hybridnom modeli, historická zložka hodnoty platobných nárokov ešte stále odráža úroveň odvetvovo špecifickej podpory, ktorú dostal každý poľnohospodár. Ako už bolo spomenuté, pojem "odškodnenie" v kontexte zníženia intervenčných cien bol hlavnou zásadou. Avšak, existuje len slabý vzťah medzi historickými úrovňami podpory a aktuálnym dopytom na trhu, poľnohospodárskym potenciálom obrábanej pôdy, poľnohospodárskymi stavbami a ekologickými kritériami. 60. Poľnohospodári, ktorí nedostali platobné nároky, pretože v sledovanom období ich činnosť nebola spôsobilá na priame podpory produkcie, neprofitujú z pomoci SPS, aj keď medzitým zmenili výrobu. Aby bolo možné využiť túto pomoc, musia si kúpiť platobné nároky na trhu. 61. To môže viesť k situáciám, kedy sa s dvomi poľnohospodármi, ktorí v súčasnosti pestujú rovnaké plodiny na povrchu rovnakej veľkosti v rovnakej oblasti, bude zaobchádzať veľmi odlišne v závislosti od toho, čo v sledovanom období vyrobili, a či v dôsledku toho získali platobné nároky. 62. V dôsledku hodnotenia stavu, Rada uznala, že s postupom času bolo čoraz ťažšie zdôvodniť značné individuálne rozdiely v miere pomoci, ktoré boli založené len na minulej činnosti. V tomto ohľade Komisia chcela zaviesť "plochejší" systém, t. j. vyrovnávanie veľkých rozdielov v jednotlivých platobných nárokoch. Avšak, žiadny členský štát sa zatiaľ nerozhodol použiť niektorú z možností, ktoré majú k dispozícii v rámci reforiem hodnotenia stavu, a revidovať zvolený model. NA ZÁKLADE HISTORICKÉHO MODELU OBCHODOVANIE S PLATOBNÝMI NÁROKMI UMOŽŇOVALO VYKONÁVAŤ ŠPEKULATÍVNE [46]PREVODY A DOCHÁDZALO K HROMADENIU PLATOBNÝCH NÁROKOV 63. So zavedením SPS bol nárok na výplatu oddelený od pôdy: je možné obchodovať s platobnými nárokmi nezávisle na prevode pozemkov, na ktorých boli generované, a môžu byť uplatnené na akýkoľvek typ pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu, bez ohľadu na to, aká poľnohospodárska činnosti sa na tejto pôde vykonáva. Týmto sa vydláždila cesta pre vznik nových trhov pre platobné nároky, s ktorými sa obchoduje ako vo vnútri, tak aj mimo regiónov, v ktorých boli založené. 64. Trh pre platobné nároky sa považoval za prostriedok na zvýšenie efektívnosti pomoci. Ekonomickou argumentáciou tohto predpokladu je, že hneď ako boli platobné nároky pridelené, poľnohospodári môžu zvýšiť svoju úroveň pomoci len tým, že získajú dodatočné platobné nároky od iných držiteľov nárokov, či už s pôdou alebo bez nej. Predpokladá sa, že na otvorenom a transparentnom trhu budú platobné nároky plynúť tým poľnohospodárom, ktorí sú za ne ochotní zaplatiť najviac, čo prispieva k efektívnej alokácii pomoci. 65. Právne predpisy Spoločenstva stanovujú niekoľko možností prevodu platobných nárokov [47]. Niektoré členské štáty obmedzili obchodovanie s platobnými nárokmi bez pôdy tým, že obmedzili uplatňovanie týchto nárokov v regiónoch, v ktorých boli generované (Francúzsko, Spojené kráľovstvo (Anglicko)), alebo tým, že použili "odvody" na niektoré prevody nárokov s pôdou alebo bez nej (napr. Francúzsko). V tomto druhom prípade je hodnota každého prevedeného platobného nároku znížená o určité percento. Iné členské štáty neuvažovali o obmedzení prevodov nárokov (Spojené kráľovstvo (Škótsko)), a ani nezrušili použitie odvodov na podporu obchodu [48]. Druhá možnosť bola motivovaná obavami, že poľnohospodári, ktorí chceli predávať platobné nároky, váhali tak urobiť, pretože odvody by výrazne znížili hodnotu budúcich platieb a aj kúpnu cenu každého platobného nároku. 66. Dvor audítorov zistil, že absencia regulácie týchto prevodov a heterogénneho poľnohospodárskeho potenciálu pôdy mala za následok nepriaznivé účinky: možnosť prenájmu okrajových území s nízkymi nákladmi príležitostí, pri ktorých príjemcovia nemusia rešpektovať obzvlášť náročné povinnosti v rámci GAEC, pomohla pripraviť cestu pre špekulatívne akvizície a hromadenie platobných nárokov bez pôdy zo strany investorov, ktorí si uplatnili tieto nároky na pozemky, bez toho, aby sa vyžadovala "skutočná" poľnohospodárska činnosť. 67. Audit Dvora audítorov potvrdil prípady investorov, ktorí získali platobné nároky vysokej hodnoty, ktoré boli vytvorené v úrodných oblastiach a v odvetviach s intenzívnou výrobou, ale ktoré si investori uplatnili na okrajových územiach malej trhovej hodnoty, vzdialených od ich vlastného poľnohospodárskeho podniku alebo bydliska, ktoré nevyžadovali žiadnu alebo len minimálnu poľnohospodársku činnosť. Ako už bolo uvedené, toto vyústilo do vytvorenia kategórie príjemcov, ktorí plnia minimálne povinnosti v rámci GAEC, ale ktorí zároveň získavajú značný zaručený príjem. RÁMČEK 7 PRÍKLADY PRÍPADOV INVESTOVANIA Vo svojej výročnej správe týkajúcej sa rozpočtového roku 2008, Dvor audítorov oznámil prípady žiadateľov, v Spojenom kráľovstve (Škótsko), ktorí si kúpili platobné nároky vysokej hodnoty a za veľmi nízke ceny prenajali veľké plochy pôdy, ktoré si vyžadovali iba minimálnu alebo dokonca žiadnu údržbu. V rokoch 2007 a 2008 sa 40 % platobných nárokov prevedených bez pôdy uplatnilo na horských pastvinách. Takmer všetka dodatočná pôda, ktorá bola v Škótsku vyhlásená pre SPS od roku 2007 (približne 58000 ha) predstavovala horské pasienky (približne 50000 ha), hoci počet oviec v Škótsku už niekoľko rokov klesal. V Taliansku, kde štandardy GAEC vyžadujú, aby sa pôda kosila alebo využívala ako pasienky, Dvor audítorov identifikoval príjemcov, ktorí získali platobné nároky a prenajali pasienky v okrajových oblastiach. Napríklad, jeden príjemca získal platobné nároky bez pôdy v roku 2008 takmer za ich nominálnu hodnotu približne 197000 EUR. Po modulácii by platobné nároky za súčasných podmienok zabezpečovali príjemcovi do roku 2013 celkový príjem podpory vo výške približne 1088000 EUR. Príjemca uplatnil takmer všetky tieto platobné nároky na 45 ha prenajatých chabých pasienkov, ktoré sa nachádzali 400 km od jeho trvalého bydliska. Ročná cena za prenájom pozemku predstavovala 7650 EUR. Príjemca na tejto pôde nevykonáva žiadnu poľnohospodársku činnosť a práva na pasenie boli zdarma udelené miestnemu poľnohospodárovi, s cieľom rešpektovať povinnosti príjemcu v rámci GAEC. 68. Právne predpisy EÚ otvorili všetkým členským štátom možnosť prijať primerané pravidlá, aby sa predišlo špekulatívnym prevodom vedúcim k hromadeniu platobných nárokov príjemcami bez zodpovedajúceho poľnohospodárskeho základu [49]. Avšak, takéto ustanovenia nie sú povinné. NEÚČINNÉ NÁPRAVNÉ MECHANIZMY, KTORÉ SA MAJÚ ZAOBERAŤ NEOČAKÁVANÝMI ZISKAMI 69. Podľa historických a regionálnych (hybridných) modelov by poľnohospodári, ktorí po referenčnom období prestali vykonávať svoju činnosť alebo jej výkon obmedzili, mohli spadať pod "ustanovenia o neočakávanom zisku" [50]. Týmto sa zabezpečilo, aby sa ich nároky na základe ich činnosti počas referenčného obdobia, znížili až o 90 %. Výťažok z týchto obmedzení je pripísaný do vnútroštátnej rezervy. Avšak, ustanovenia o neočakávanom zisku sa vzťahovali len na prevody, ku ktorým došlo do 15. mája 2004. 70. Belgicko, Francúzsko, Dánsko, Taliansko, Luxembursko, Grécko a Švédsko sa rozhodli toto ustanovenie použiť, aj keď ho obmedzili na poľnohospodárov v určitých odvetviach. V iných členských štátoch si poľnohospodári mohli ponechať všetky svoje historické nároky. 71. V Taliansku a Francúzsku Dvor audítorov zistil prípady, keď poľnohospodári previedli prémiové práva na tabak po 15. máji 2004 a tým získali platobné nároky s veľkou hodnotou, pochádzajúce z ich bývalej výroby tabaku, bez toho aby orgány mali právo "vziať si späť" určitú časť zodpovedajúcej sumy. 72. Ďalší prípad bol odhalený vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2006 [51]: "Platobné nároky z vnútroštátnej rezervy je možné prideliť poľnohospodárom, ktorí investovali do produkčnej kapacity alebo nákupu pôdy. V Spojenom kráľovstve sa 10 % nárast príjmu pokladal za dostatočný dôkaz investície. Paradoxne mohli poľnohospodári zvýšením počtu dobytka usmrteného počas roku 2002 (t. j. zníženie počtu) splniť toto investičné kritérium. V dôsledku toho došlo k všeobecnému útoku na prémie na hovädzí dobytok. V dôsledku toho poľnohospodári, ktorí porazili všetky zvieratá v chove pred koncom sledovaného obdobia, mali právo ponechať si všetky svoje historické referenčné sumy po dobu trvania SPS." 73. V roku 2009 prijala Rada návrh Komisie na zmenu pravidiel o neočakávaných ziskoch a na otvorenie možnosti pre členské štáty, aby si mohli vziať späť až 100 % referenčných súm z neočakávaných ziskov, ktoré poľnohospodári mohli realizovať v odvetviach, v ktorých sa zostávajúca viazaná pomoc začlení do SPS do roku 2012 [52]. Avšak, tieto ustanovenia sú nepovinné a nevykonávajú nápravu starých prípadov, v rámci ktorých sa ustanovenia neuplatnili. … ALE REGIONÁLNY MODEL GENERUJE INÉ NEPRIAZNIVÉ ÚČINKY HOCI REGIONALIZÁCIA VEDIE K SPRAVODLIVEJŠIEMU ROZDEĽOVANIU POMOCI, STÁLE EŠTE UPREDNOSTŇUJE VÄČŠIE FARMY 74. Regionálny model je spájaný s jednotnými jednotkovými hodnotami platobných nárokov v danom regióne, bez ohľadu na druh poľnohospodárskej činnosti, vykonávanej pred zavedením SPS. V dynamickej hybridnej verzii, v rámci ktorej sa regionálny model postupne zavádza, a ktorá sa v súčasnosti používa v Dánsku, Nemecku a Spojenom kráľovstve (Anglicku), sa historická zložka postupne znižuje a prerozdeľuje v rámci všetkých platobných nárokov v danom regióne. Dvor audítorov už vo svojej výročnej správe za rok 2006 vyzdvihol skutočnosť, že "dôjde k významnému vplyvu prerozdeľovania vo vzťahu k priamej pomoci EÚ, s výnimkou tých, ktorí skutočne pôdu obrábajú a s výnimkou vlastníkov pôdy, ktorých hodnota nárokov zaznamená štvornásobný rast v Dánsku a Nemecku a desaťnásobný rast v Anglicku" [53]. To platí najmä pre nových príjemcov, ktorí nedostávali priame platby v rámci bývalého viazaného režimu. 75. Bez ohľadu na tento konkrétny účinok prerozdeľovania, sa platobné nároky v rámci regionálneho alebo hybridného modelu prideľujú v prvom roku prísne na základe hektárov, takže veľké farmy zostávajú hlavným príjemcom pomoci. V dôsledku toho poľnohospodárom, ktorí používajú menšie povrchy pôd, napríklad intenzívny chov hovädzieho dobytka, sa zníži ich podpora príjmov v porovnaní s ich historickou úrovňou viazaných platieb. Okrem toho, podľa názoru Komisie, odvetviam, ktoré v súčasnosti čelia hospodárskym ťažkostiam, akými je produkcia mlieka, sa zníži výška pomoci, ktorú dostávajú, v prípade, že členské štáty, v ktorých pôsobia, by prešli na regionalizáciu, pretože obhospodarujú v priemere menej poľnohospodárskej pôdy ako poľnohospodári v iných odvetviach [54]. REGIONALIZÁCIA A MOŽNÉ UPLATNENIE PODPORY CENY POZEMKOV 76. Na základe regionálnych (a hybridných) modelov, sa počet platobných nárokov vo veľkej miere približuje k celkovému počtu hektárov poľnohospodárskej pôdy, na ktorú je možné použiť podporu [55]. Táto situácia mala významný vplyv na ceny pôdy, pretože poľnohospodári, ktorí mali viac platobných nárokov než pôdy, boli vyzvaní k tomu, aby pozemky prenajímali za účelom uplatnenia si čo najväčšej časti svojich platobných nárokov. Týmto sa zvyšuje celkový dopyt po prenajatej pôde a vedie to k vyšším cenám za prenájom pozemku. 77. Zatiaľ čo "uplatňovanie" pomoci v rámci cien pozemkov bolo možné pozorovať v rámci bývalých schém pomoci, vzťahujúcich sa na rozlohu, niekoľko štúdií nezávisle na sebe dospelo k záveru, že zavedenie SPS nielenže neznížilo, ale niekedy zhoršilo tento účinok, najmä v členských štátoch, ktoré si vybrali regionálny model a tam, kde existuje vysoká závislosť na prenajatej poľnohospodárskej pôde. To znižuje účinnosť podporných platieb, pretože poľnohospodári musia platiť viac za poľnohospodársku pôdu, než pred reformou. Má sa za to, že vplyv SPS na prenájom pôdy je silnejší, než vplyv na predajné ceny pozemkov a "uplatňovanie" závisí od percenta dostupnej prenajatej poľnohospodárskej pôdy. V tejto situácii Dvor audítorov vidí riziko v tom, že rozšírenie regionalizácie do iných členských štátov, ako to predpokladá rámec hodnotenia stavu, by mohlo významne ovplyvniť ziskovosť fariem [56]. ÚPRAVA REGIONÁLNEHO ROZDEĽOVANIA A REVÍZIA JEDNOTKOVÝCH HODNÔT NÁROKOV SÚ VOLITEĽNÉ 78. V čase, keď bol zavedený SPS, členské štáty, ktoré uprednostňovali regionálnu formu implementácie, boli povinné definovať obvod regiónov na základe objektívnych kritérií. Odôvodnili svoje rozhodnutia o tejto záležitosti na základe svojej administratívnej štruktúry [57], poľnohospodárskeho potenciálu určených regiónov [58] alebo na základe osobitých čŕt poľnohospodárstva [59]. 79. Na základe hodnotenia stavu Rada prijala návrh Komisie, ktorý umožnil členským štátom uplatniť historický model, s cieľom vzájomne priblížiť jednotkové hodnoty platobných nárokov alebo prejsť na (úplný alebo hybridný) regionálny model. Členské štáty, ktoré sa rozhodli pre regionálny model môžu prehodnotiť svoje rozhodnutia, zrevidovať určenie regiónov a vyrovnať hodnoty nárokov medzi regiónmi. Tieto rozhodnutia musia byť prijímané "na základe cieľov stanovených v článku 33 zmluvy" (teraz článok 39) a na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, akými sú napríklad poľnohospodársky potenciál a environmentálne aspekty. Na základe týchto opatrení by členské štáty mali byť schopné lepšie zamerať svoju priamu podporu. K dnešnému dňu sa žiaden členský štát nerozhodol zrevidovať svoj model. ZAVEDENIE SPS SI VYŽIADALO KOMPLIKOVANÉ VÝPOČTY A VYÚSTILO DO CHÝB 80. Audit Dvora audítorov zistil, že vo všeobecnosti vnútroštátne orgány vypočítali hodnotu platobných nárokov v súlade s právnymi predpismi EÚ. Avšak, zistili sa aj chyby, a to z dôvodu nesprávnych alebo chýbajúcich historických referenčných údajov, nevykonania aktualizácie týchto údajov v prípade, keď nastali zmeny v hospodárstve alebo v stave, alebo z dôvodu nesprávneho vybavovania žiadostí o platobné nároky z vnútroštátnej rezervy. K dnešnému dňu neboli takéto chyby opravené. 81. Vo svojich výročných správach za rozpočtové roky 2006, 2007 a 2008 Dvor audítorov uviedol nedostatky vo výpočte platobných nárokov a pri uplatňovaní pravidiel upravujúcich prevádzku vnútroštátnych rezerv [60]. 82. Súd preskúmal plnenie prác, ktoré Komisia vykonala vo vzťahu k chybám, ku ktorým došlo počas vykonávania SPS. V čase auditu sa na postupoch ešte pracovalo a bolo prijaté len jedno formálne rozhodnutie o zhode zúčtovania, ktoré bolo zverejnené [61]. 83. Dvor audítorov poznamenáva, že Rada rozhodla [62] o tom, že všetky platobné nároky, pridelené pred 1. januárom 2009 sa budú od 1. januára 2010 považovať za zákonné a regulárne, pokiaľ neboli pridelené na základe vecne nesprávnych žiadostí. Aj keď to dáva poľnohospodárom právnu istotu, znamená to, že finančné opravy, o ktorých sa rozhodlo v súlade s postupmi pre zhodu zúčtovania, sa nebudú vzťahovať na platby po roku 2009 [63]. V dôsledku tohto rozhodnutia sa chybné platobné nároky "zlegalizujú" a nadobudnú konečnú platnosť, čo bude znamenať, že ročné platby sa v budúcnosti budú realizovať na tomto základe. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 84. SPS prispel k dosiahnutiu cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky: povzbudzovaním poľnohospodárov k tomu, aby lepšie reagovali na dopyt na trhu a podporovaním príjmov v odvetví poľnohospodárstva ako celku. Avšak, konečným záverom tejto správy je, že zavedenie tohto režimu vyústilo do niekoľkých pochybných znakov, ktoré sa týkajú definície príjemcu v rámci politiky, charakteru pôdy, na ktorú je možné poskytnúť podporu, a aktivít, dopadu režimu na životné prostredie, rozdeľovanie pomoci medzi členskými štátmi a vo vnútri členských štátov, a špecifických účinkov historických a regionálnych modelov. Dvor audítorov preto vyzýva Komisiu k zváženiu, či by nebolo vhodné tieto prvky preskúmať z hľadiska odporúčaní uvedených nižšie. PRÍJEMCOVIA, OPRÁVNENÁ PÔDA A POĽNOHOSPODÁRSKE ČINNOSTI 85. Bola vypracovaná definícia príjemcov v rámci režimu a následne bola použitá takým spôsobom, ktorý umožnil osobám alebo subjektom, ktoré sa vôbec, alebo len okrajovo zapájali do poľnohospodárskej činnosti, profitovať z platieb v rámci SPS. 86. Dvor audítorov už predtým podal správu o tejto situácii vo svojich výročných správach, a táto skutočnosť bola uznaná v priebehu "hodnotenia stavu" SPP v roku 2008. Tvorca právnych predpisov následne povolil členským štátom, aby takýchto príjemcov vylúčili z pomoci SPS. Avšak, v čase vykonávania auditu, žiaden členský štát nevyužil túto možnosť a vyššie popísaná situácia ešte stále pretrváva. 87. Ak členské štáty nedokázali zaviesť účinné obmedzenia, úplné oddelenie platobných nárokov od pozemkov, ku ktorým boli pôvodne vytvorené, podporilo investície prevádzkovateľov, ktorí mali len malý záujem o poľnohospodárstvo ako činnosť, ale ktorí využili zaručenú návratnosť, ktorú poskytuje SPS. 88. Vstup nových poľnohospodárov do poľnohospodárskeho odvetvia je často brzdený existujúcimi podmienkami pre prístup k platobným nárokom. 89. Špecifikácie toho, čo robí pozemok pozemkom, na ktorý je možné poskytnúť podporu SPS, a čo predstavuje oprávnenú poľnohospodársku činnosť, sú voľne definované a neprispievajú k tomu, aby sa takáto pomoc zamerala na činnosti a pôdu, ktorá "zvyšuje produktivitu poľnohospodárstva". ODPORÚČANIE Č. 1 Súčasné právne predpisy a pravidlá na ich vykonávanie by sa mali zmeniť a doplniť, aby sa zabezpečilo zameranie pomoci SPS na aktívnych poľnohospodárov a vylúčenie príjemcov, ktorí nevykonávajú žiadnu poľnohospodársku činnosť alebo vykonávajú len zanedbateľnú činnosť. ODPORÚČANIE Č. 2 Je potrebné jasnejšie definovať oprávnenú pôdu s cieľom vylúčiť z pomoci SPS parcely a činnosti, ktoré neprispievajú k zvýšeniu produktivity v poľnohospodárstve [64] alebo k aktívnemu udržiavaniu ekologickej hodnoty pôdy. VPLYV NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE 90. So zavedením krížového plnenia v rovnakej dobe ako SPS bolo úplné vyplatenie pomoci podmienené kritériami založenými na environmentálnych zásadách a na iných zásadách dobrej poľnohospodárskej praxe. Tým sa krížové plnenie stalo kľúčovým zdôvodnením platieb SPS. Avšak, pomoc SPS je len nepriamo spojená s environmentálnymi povinnosťami. 91. Dvor audítorov v prvom rade konštatoval, že neexistuje priama súvislosť medzi úrovňou pomoci SPS a nákladmi, ktoré vznikajú poľnohospodárom pri udržiavaní pôdy v dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienkach alebo dodržiavaní konkrétnych základných požiadaviek týkajúcich sa správy (SMR). Ani neodráža hodnotu pozitívnych externalít, ktoré poľnohospodárska činnosť generuje. 92. Po druhé, často sa stáva, že udržovanie pôdy v GAEC nevyžaduje žiadne alebo len ojedinelé opatrenia. ODPORÚČANIE Č. 3 Výpočet pomoci SPS by sa mal upraviť tak, aby sa lepšie zohľadnili náklady na environmentálne a iné vonkajšie faktory. ODPORÚČANIE Č. 4 Štandardy GAEC by mali vyžadovať konkrétne a pravidelné činnosti vykonávané poľnohospodármi na to, aby získali plnú výšku pomoci. Zníženia platieb za nerešpektovanie povinností krížového plnenia by mali byť ešte viac odrádzajúci účinok. ROZDELENIE POMOCI SPS 93. Stanovenie platieb SPS jednotlivým poľnohospodárom sa naďalej zakladá a) na počte obhospodarovaných hektárov a b), v historickom modeli, na sumách vyplatených v minulosti (referenčné roky 2000 až 2002). Z toho vyplýva, že táto pomoc naďalej uprednostňuje primárne väčšie farmy. 94. Rozdelenie pomoci SPS charakterizuje skutočnosť, že hlavná časť pomoci smeruje k malého počtu veľkých príjemcov pomoci, zatiaľ čo veľká väčšina príjemcov, dostáva len obmedzené množstvo pomoci. Mechanizmus modulácie, ktorý znižuje sumu vyplatenú najväčším poľnohospodárom, sa týka len veľmi obmedzeného počtu príjemcov. Okrem toho neprispieva k náprave súčasného rozdeľovania, nakoľko jeho hlavným cieľom je presunúť finančné prostriedky z priamej pomoci do piliera rozvoja vidieka v rámci SPP. ODPORÚČANIE Č. 5 Vyváženejšie rozdelenie pomoci SPS medzi poľnohospodárov by sa malo dosiahnuť buď ďalšími zmenami platieb, alebo obmedzením výšky jednotlivých platieb, alebo tým, že sa vezmú do úvahy špecifické okolnosti poľnohospodárskych podnikov. OSOBITÉ ÚČINKY IMPLEMENTAČNÝCH MODELOV 95. V súčasnosti sa v EÚ používa asi dvadsať rôznych variant SPS. Táto situácia z veľkej časti vysvetľuje veľké rozdiely v úrovni pomoci na hektár v jednotlivých členských štátoch, ako aj v modeloch rozdeľovania v rámci členského štátu. 96. Využívajú sa dva hlavné modely. Na jednej strane sa historický model časom odtrhol od súčasných produkčných podmienok. 97. Na druhej strane je regionálny model spájaný s jednotnými jednotkovými hodnotami platobných nárokov v danom regióne. Avšak, prechod na tento druhý model môže v niektorých regiónoch negatívne vplývať na niektoré odvetvia poľnohospodárskej výroby a môže viesť k zvýšeniu trhových cien poľnohospodárskej pôdy a prenájmu pozemkov, čím by sa znížila efektívnosť pomoci. ODPORÚČANIE Č. 6 Výpočet nárokov by sa mal zakladať na súčasných poľnohospodárskych podmienkach v rôznych regiónoch. Avšak, takýto prechod by mal zabezpečiť obmedzenie nežiaducich účinkov, akými je zvýšenie ceny prenájmu a pôdy. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Olavi ALA-NISSILÄ, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 6. apríla 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] V niektorých poľnohospodárskych odvetviach sa platby priamej pomoci zaviedli s cieľom zvýšiť príjmy producentov. Príkladom je nariadenie Rady č. 136/66/EHS z 22. septembra 1966 o vytvorení spoločnej organizácie trhu s olejmi a tukmi (Ú. v. EHS 172, 30.9.1966, s. 3025/66), ktoré zaviedlo podporu výroby olivového oleja a stolových olív. V prípade bavlny sa jej producentom dostávala nepriama pomoc prostredníctvom pomoci pre čističov bavlny. [2] Dohoda o poľnohospodárstve (Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 22) umožňuje na základe osobitých podmienok poskytovať verejnú podporu poľnohospodárom. Podľa Prílohy č. 2 k dohode, oprávnenosť na platby podpory príjmov musí byť stanovená na základe kritérií, akými sú úroveň príjmov, štatút výrobcu alebo majiteľa pôdy, využívanie faktorov alebo úroveň výroby v referenčnom období. Suma takýchto platieb v ktoromkoľvek danom roku sa nebude vzťahovať na druh alebo objem výroby (vrátane hospodárskych zvierat) po referenčnom období, ani na ceny každej takejto výroby. Platby tiež nemôžu byť založené na faktoroch výroby použitých v ktoromkoľvek roku po referenčnom období, a ani poľnohospodári by nemali byť povinní zabezpečiť produkciu na to, aby mali nárok na podporu. [3] Priame platby boli znížené o 3 % v roku 2005, 4 % v roku 2006 a o 5 % od roku 2007. Od roku 2009 sa ročné zníženia modulácie ďalej zvýšia zo 7 % v roku 2009 na 10 % v roku 2012. Reforma Agendy 2000 už zaviedla dobrovoľný mechanizmus modulácie, ktorý umožňuje členským štátom, aby upravili až 20 % celkovej sumy priamych platieb. Len Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko a Španielsko sa rozhodli uplatniť tieto dobrovoľné modulačné opatrenia. V rámci reformy SPP z roku 2003 môžu členské štáty uplatniť takýto dobrovoľný mechanizmus modulácie, ako doplnok povinnej modulácie. V súčasnosti sa tak deje v Spojenom kráľovstve a v Portugalsku. [4] Článok 12 nariadenia Rady (ES) č. 1290/05 z 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1) [5] Článok 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Lisabonská zmluva):"1. Cieľmi Spoločnej poľnohospodárskej politiky budú nasledujúce body:a)zvýšenie poľnohospodárskej produktivity podporovaním technického pokroku a zabezpečením racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využitia výrobných faktorov, najmä pracovnej sily;b)zabezpečenie slušného životného štandardu pre poľnohospodársku komunitu, najmä zvyšovaním príjmov osôb pracujúcich v poľnohospodárstve;c)stabilizácia trhov;d)zabezpečenie dostupnosti zásob;e)zabezpečenie primeraných cien zásob pre spotrebiteľov.2.Pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitých spôsobov jej uplatňovania, sa musí brať do úvahy:a)zvláštna povaha poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami;b)potreba vykonať postupné vhodné úpravy;c)skutočnosť, že poľnohospodárstvo v členských štátoch predstavuje odvetvie, ktoré je úzko prepojené s hospodárstvom ako celkom." [6] Článok 41 a príloha VIII k nariadeniu Rady (ES) č. 1782/2003 (do 31.12.2008) (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1) a príloha VIII k nariadeniu Rady (ES) č. 73/2009 (od 1.1.2009) (Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16). Sumy v prílohe VIII sú vypočítané na základe úplného oddelenia všetkých priamych platieb. Ak sa členský štát rozhodol len pre čiastočné oddelenie, potom sa strop pre SPS znižuje a strop pre položky určené pre viazanú platbu sa primerane zvýši (pozri napríklad v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 674/2008 (Ú. v. EÚ L 189, 17.7.2008, s. 5), ktorým sa mení a dopĺňa príloha VIII k nariadeniu Rady (ES) č. 1782/2003 a stanovujú rozpočtové stropy pre čiastočnú alebo nepovinnú implementáciu). [7] Podrobnosti o podporných schémach zapracovaných do SPS sú uvedené v prílohe VI k nariadeniu Rady (ES) č. 1782/2003. [8] Pozri článok 1 a článok 2 písm. a) a c) nariadenia (ES) č. 1782/2003. [9] Výnimky sa vzťahujú len na určitých producentov hovädzieho mäsa, mlieka, oviec a kôz bez pôdy. Títo výrobcovia prijímajú podporu pod podmienkou, že udržia minimálnu úroveň svojej historickej živočíšnej výroby. Poľnohospodári pestujúci kultúrne plodiny dostávali špeciálne nároky na ich odložené povinnosti. [10] Podrobnosti o skutočne vyplatenej podpore v rámci SPS sú uvedené v prílohe II. [11] Článok 122 nariadenia (ES) č. 73/2009. [12] Článok 43 nariadenia (ES) č. 1782/2003. [13] Na odvetvie olivového oleja, za referenčné obdobie, ktoré pozostávalo z marketingových rokov 1999/2000, 2000/01, 2001/02 a 2002/03, sa vzťahovali osobité ustanovenia. [14] Články 58 a 59 nariadenia (ES) č. 1782/2003. [15] Členským štátom, ktoré od roku 2005 len čiastočne zaviedli SPS, bolo však povolené ponechať si prémie na kravy bez tržnej produkcie mlieka, na ovce a kozy, viazané na výrobu. [16] Články 45 až 48 nariadenia (ES) č. 73/2009. [17] Článok 68 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009. Ďalšia analýza týchto otázok je uvedená v prílohe I. [18] Článok 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 a článok 2 nariadenia Komisie (ES) č. 795/2004 (Ú. v. EÚ L 141, 30.4.2004, s. 1). [19] Článok 44 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003. [20] Článok 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 146/2008 (Ú. v. EÚ L 46, 21.2.2008, s. 1). S výnimkou prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností musia byť parcely k dispozícii poľnohospodárom v deň stanovený členským štátom, ktorý nesmie byť neskorší ako dátum stanovený v uvedenom členskom štáte pre zmenu a doplnenie žiadosti o jednotnú platbu. [21] Dvor už túto praktiku spomenul vo svojej výročnej správe za rozpočtový rok 2006, v bode 5.21. [22] Swinnen, J., Ciaian, P., a Kancs, D.: Štúdia o fungovaní trhov s pôdou v členských štátoch EÚ pod vplyvom opatrení uplatnených v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky, Brusel 2008, s. 149 – 150. Dôkazy z niekoľkých štúdií krajín (napr. z Belgicka, Fínska, Írska, zo Švédska, Spojeného kráľovstva) svedčia o tom, že SPS môže obmedziť odchod z fariem. V Spojenom kráľovstve sa zdá, že mnohí poľnohospodári odložili svoje rozhodnutie odísť do dôchodku až do roku 2012, pretože vedia, že SPS potrvá minimálne do tej doby. Štúdia tiež hovorí o tom, že tento účinok SPS funguje v kombinácii s nedokonalou obchodovateľnosťou nárokov. [23] Pozri bod 3.21 výročnej správy za rozpočtový rok 2009. [24] Článok 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009. [25] Článok 41 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 a článok 2 písm. l) nariadenia Komisie (ES) 4: 1120/2009 z 29. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie režimu jednotnej platby ustanoveného v hlave III nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 316, 2.12.2009, s. 1). [26] Príručka úradu Eurostat – Štatistické údaje o poľnohospodárstve – Hlavné výsledky v rokoch 2007 – 2008 (vydanie z roku 2009). [27] Článok 2 písm. h) nariadenia (ES) č. 73/2009. [28] Dvor audítorov už zaznamenal, že systém sankcií pre krížové plnenie je slabý, pokiaľ ide o jeho návrh, ako aj uplatňovanie: osobitná správa č. 8/2008: "Je krížové plnenie účinnou politikou?" http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports [29] V roku 2008 približne 2,375 milióna ha z 4,557 milióna ha poľnohospodárskej pôdy, deklarovanej v rámci SPS, boli drsné horské pasienky. Táto pôda, ktorá podľa štatistických informácií predstavuje 4,027 milióna ha, sa nachádza na horách, kopcoch, rašeliniskách a vresoviskách. Drsné horské pasienky sú zväčša pokryté vresom a papradím a sú relatívne neproduktívne. Tradiční poľnohospodári ich obyčajne používajú na rozsiahle pasenie oviec. [30] Článok 34 ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009. [31] Článok 9 nariadenia (ES) č. 1120/2009. [32] Pozri odôvodnenia 2 a 3 preambuly nariadenia (ES) č. 1782/2003. [33] Išlo spravidla o priemerný počet hektárov, na ktorých kultivovali dotované plodiny alebo kŕmne plochy, ktoré boli po celý rok k dispozícii zvieratám, ktoré boli predmetom platieb poistného. [34] Článok 42 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Toto opatrenie sa naďalej vzťahuje na priamu pomoc, ktorá je ešte (čiastočne) viazaná na produkciu a k začleneniu do SPS dôjde do roku 2012. [35] Podrobnosti o platbách vykonaných v rámci SPS sú uvedené v prílohe II. [36] Podľa Eurostatu, od roku 2005 do roku 2008 v 15 členských štátoch EÚ podiel priamych platieb predstavoval 30 % faktorových príjmov a od 52 % do 56 % príjmov z podnikania. Poľnohospodársky dôchodok z faktorov je čistá pridaná hodnota v cenách výrobných faktorov a vypočíta sa tak, že z hodnoty poľnohospodárskej výroby v základných cenách (= cena výrobcu + dotácie na výrobok – dane vzťahujúce sa na výrobok) sa odpočíta hodnota medzispotreby, spotreby fixného kapitálu a výrobných daní a pripočíta sa hodnota ostatných dotácií na výrobu. Poľnohospodársky podnikateľský príjem predstavuje časť príjmov pochádzajúcich z poľnohospodárskej činnosti, ktorá sa používajú na odmeňovanie vlastných výrobných faktorov (práce a/alebo podniku, vlastného kapitálu a vlastnej pôdy). [37] Podľa Eurostatu v roku 2007 sa podiel poľnohospodárov na čiastočný pracovný úväzok pohyboval od 33 % v Belgicku do 90 % na Malte. [38] Čiže, v historickom modeli farmy s historicky vysokou úrovňou priamych platieb stále získavajú vysokú úroveň podpory príjmov, za predpokladu, že obhospodarujú podobný počet hektárov. V hybridných a regionálnych modeloch boli nároky priznané v prvom roku prísne na základe hektárov. Aj keď toto viedlo k určitému účinku prerozdelenia medzi poľnohospodármi v rôznych odvetviach (napríklad, intenzívne mliečne farmy môžu zaznamenať straty podpory príjmov a farmy s rozsiahlym chovom hovädzieho dobytka a oviec môžu dosiahnuť zisk z podpory príjmov), úzke prepojenie nárokov s poľnohospodárskou pôdou opäť vyústilo do významných platieb určených veľkým farmám. [39] Komisia vykonala analýzu platobných nárokov v kontexte s hodnotením stavu SPP za rok 2008. Pozri prílohu I, obrázok 3 "Hodnotenie stavu – Hodnotenie dopadov, poznámka č. 1" z 20.5.2008, dokument D (2008) AH/15325SPP. [40] Viac informácií sa nachádza v prílohe III. [41] Článok 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009. [42] Bod 24 dôvodovej správy nariadenia (ES) č. 1782/2003. [43] Osobitná správa č. 8/2008: "Je krížové plnenie účinnou politikou?" [44] Článok 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003. [45] Pozri prílohu I. [46] Špekulatívny sa v tejto časti používa v zmysle "prevod a hromadenie platobných nárokov bez zodpovedajúceho poľnohospodárskeho základu". Odôvodnenie 28 nariadenia (ES) č. 73/2009 a odôvodnenie 30 nariadenia (ES) č. 1782/2003. [47] Článok 46 nariadenia (ES) č. 1782/2003; článok 43 nariadenia (ES) č. 73/2009. [48] V roku 2005 Taliansko použilo "odvody" až do výšky 50 % hodnoty platobných nárokov predaných bez pôdy (ako to povoľuje článok 9 nariadenia (ES) č. 795/2004). V roku 2007 boli tieto obmedzenia zrušené. V dôsledku toho sa hodnota platobných nárokov prevedených bez pôdy zvýšila z 1,3 mil. EUR v roku 2006 na 65,2 mil. EUR v roku 2009. [49] Pozri odôvodnenie 30 nariadenia (ES) č. 1782/2003 a odôvodnenie 28 nariadenia (ES) č. 73/2009. [50] Článok 42 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1782/2009 a článok 10 nariadenia (ES) č. 795/2004 z 21. apríla 2004. [51] Výročná správa za rozpočtový rok 2006, body 5.33 a 5.34. [52] Článok 41 ods. 6 nariadenia (ES) č. 73/2009 v znení zmien a doplnení nariadenia (ES) č. 1250/2009 (Ú. v. EÚ L 338, 19.12.2009, s. 1). [53] Výročná správa za rozpočtový rok 2006, bod 5.28. [54] Európska komisia: Hodnotenie stavu SPP - Hodnotenie dopadov - Dopad zmeny na paušálnejšie sadzby priamych platieb. December 2007. [55] To je spôsobené tým, že regionálny a hybridný model zahŕňajú do SPS takmer všetku pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu, zatiaľ čo v historickom modeli boli do niekoľkých platobných nárokov začlenené len pôdy obhospodarované v rámci viazanej pomoci a kŕmne plochy. [56] Swinnen, J., Ciaian, P., Kancs, D.: Štúdia o fungovaní trhov s pôdou v členských štátoch EÚ pod vplyvom opatrení uplatnených v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, Brusel 2008, s. 141 – 145; Salhofer, K., Röder, N., Kilian, S., Henter, S. a Zirnbauer, M.: Märkte für Zahlungsansprüche. Endbericht zum Forschungsauftrag 05HS041 des Bundesministeriums für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz, Bonn 2009; von Witzke, H., Noleppa, S. a Kennedy, P. L.: Účinky Spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ a poľnohospodárskej politiky USA na trhy s poľnohospodárskymi pozemkami, Washington D.C. 2007. [57] Nemecko, Spojené kráľovstvo. [58] Vo Švédsku a vo Fínsku sa regióny určovali na základe referenčných výnosov. V Spojenom kráľovstve (v Anglicku) bolo rozhodnutie o regionálnom spôsobe implementácie motivované národnými stratégiami pre trvalo udržateľné poľnohospodárstvo. Pokiaľ ide o úrovne pomoci v Anglicku, dochádzalo k rozlišovaniu medzi vážne znevýhodnenými oblasťami (napr. rašeliniská) a bežnou pôdou, ktorá nepriamo zohľadňuje poľnohospodársky potenciál pôdy. [59] Spojené kráľovstvo (Severné Írsko). V Dánsku bola zvolená regionálna implementácia, ktorá pôvodne zahŕňala najnižšie prerozdelenie medzi príjemcami pomoci. [60] Vo Francúzsku orgány prijali niekoľko neoprávnených programov, podľa ktorých poľnohospodári obdržali platobné nároky, krátkodobo prenajaté zariadenia vo forme investícií, a nedokázali systematicky uplatňovať imperatívne ustanovenia vo vzťahu k novým poľnohospodárom, ktorí začali podnikať v oblasti poľnohospodárstva počas sledovaného obdobia. Neoprávnené prideľovanie platobných nárokov sa vykonávalo od roku 2006 a ročné splátky predstavovali asi 60 mil. EUR (Výročná správa za rozpočtový rok 2007, body 5.21 – 5.25);Nepravidelné prideľovanie nárokov na nové olivovníky, ktoré boli vysadené po stanovenej lehote, a na ktoré sa nevzťahuje osobitný program, na veľkorysé uznanie mimoriadne ťažkých okolností, a na nespôsobilé oblasti v Taliansku, nebolo v čase auditu napravené (Výročná správa rozpočtový rok 2007, bod 5.14);V Spojenom kráľovstve (v Anglicku) orgány ku koncu roka 2009 ešte stále pracovali na náprave nárokov, ktoré boli v roku 2005 nesprávne pridelené (výročná správa za rozpočtový rok 2006). [61] Rozhodnutie Komisie 2009/721/ES z 24. septembra 2009, ktorým sa z financovania Spoločenstvom vylučujú niektoré výdavky vynaložené členskými štátmi v rámci záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 257, 24.9.2009, s. 28). [62] Článok 137 nariadenia (ES) č. 73/2009. [63] Pozri článok 137 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009. [64] Pozri poznámku pod čiarou č. 5. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ZAVEDENIE MODELOV JEDNOTNEJ PLATBY, BUDÚCA INTEGRÁCIA VIAZANEJ PODPORY A OSOBITNÁ POMOC Členský štát | Začiatok | Región | Model | Odvetvia, ktoré sú naďalej viazané v čase zavádzania SPS | Rok oddelenia | Voliteľné zavedenie osobitých druhov poľnohospodárskej činnosti a kvality výroba 2005 – 2009(článok 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003) | Voliteľné zavedenie osobitej podpory po roku 2009 (článok 68 nariadenia (ES) č. 73/2009) | Belgicko | 2005 | Flámsko + Brusel | historický | Orechy a semená (niektoré druhy) Porážkové prémiové teľatá 100 % Bielkoviny Prémie na dojčiace kravy 100 % | 2010 2012 2012 – | | Zabezpečenie kvality výrobku | 2005 | Valónsko | historický | Orechy a semená (niektoré druhy) Bielkoviny Prémie na dojčiace kravy 100 % | 2010 2012 – | | Prémia na lúky (chov) | Dánsko | 2005 | jeden región | dynamický hybridný prechádzajúci skoro k úplnému regionálnemu modelu | Bielkoviny Zvláštna prémia na samce hovädzích zvierat 75 % Prémia na ovce a kozy 50 % Zemiakový škrob | 2010 2012 2012 2012 | | Agroenvironmentálne opatrenia | Nemecko | 2005 | Bundesländer (Berlín zaradený do Brandenburgu, Brémy do Dolného Saska a Hamburg do Šlezvicka-Holštajnska) | dynamický hybridný prechádzajúci k úplnému regionálnemu modelu | Platby za chmeľ 25 % Tabak 60 % Bielkoviny | 2009 2009 2012 | | Prémia na lúky (odvetvie mliekarenskej výroby) | Írsko | 2005 | – | historický | Bielkoviny | 2012 | | Režim oviec na pasienkoch, program mliekarenstva na pasienkoch, konzervácia v Burren | Grécko | 2006 | – | historický | Semená Bielkoviny Ryža Orechy Zelenina a ovocie spracovanie citrusového ovocia Zelenina a ovocie paradajky Bavlna 35 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2011 – | Tabak, olivový olej, cukor, obrábateľné plodiny, sektor hovädzieho dobytka, oviec a kôz | Olivový olej, tvrdá pšenica, cukor, hovädzí dobytok (jalovice a kravy bez trhovej produkcie mlieka), ovce a kozy, mliekarenské odvetvie, nové nároky na LFA, poistenie plodín | Španielsko | 2006 | – | historický | Prémie na ovce a kozy 50 % Tabak 60 % Olivový olej Ovocie a zelenina: spracovanie citrusového ovocia Ovocie a zelenina: paradajky Semená 100 % Obrábateľné plodiny 25 % Prémia na porážkové teľatá 100 % Prémia na porážku dospelého hovädzieho dobytka 40 % Bielkoviny Ryža Orechy Zemiakový škrob Prémia na kravy bez trhovej produkcie 100 % Najvzdialenejšie regióny 100 % Bavlna 35 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 – – – | Tabak, bavlna, cukor, sektor hovädzieho dobytka, platby za mliečne výrobky | Tabak, strukoviny, ovce a kozy, striedanie plodín, mliekarenstvo (kvalita a LFA) | Francúzsko | 2006 | – | historický | Platby za chmeľ 25 % Tabak 60 % Prémie na ovce a kozy 50 % Prémia na kravy bez trhovej produkcie 100 % Prémia na porážkové teľatá 100 % Prémia na porážku dospelého hovädzieho dobytka Ovocie a zelenina paradajky Obrábateľné plodiny 25 % Bielkoviny Ryža Semená (niektoré druhy) 100 % Orechy Zemiakový škrob Najvzdialenejšie regióny 100 % 98 % jednotlivých vnútroštátnych stropov pre ovocné sady produkujúce slivky, broskyne a hrušky určené na spracovanie 75 % jednotlivých vnútroštátnych stropov pre ovocné sady produkujúce slivky, broskyne a hrušky určené na spracovanie | 2010 2010 2010 25 % v roku 2010 2010 2010 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 – do konca roka 2010 od roku 2011 do konca roka 2012 | | Bielkovinové plodiny, tvrdá pšenica, ekologické poľnohospodárstvo, striedanie plodín, teľatá, ovce a kozy, výrobcovia mlieka v horských oblastiach, poistenie žatvy plodín, spoločné fondy pre prípad choroby | Taliansko | 2005 | – | historický | Tabak Ovocie a zelenina, paradajky 50 % Ovocie a zelenina, hrušky, broskyne a slivky určené na spracovanie 100 % Ovocie a zelenina, slivky 75 % Semená Bielkoviny Ryža Orechy | 2010 2011 25 % v roku 2011 25 % v roku 2011 2012 2012 2012 2012 | Cukor, poľnohospodárske plodiny, sektor hovädzieho dobytka, oviec a kôz | Hovädzie a teľacie mäso, mäso oviec a kôz, olivový olej, mliekarenské výrobky, tabak, cukor, kvetinárske výrobky, striedanie plodín, poistenie plodín | Luxembursko | 2005 | jeden región | statický hybridný | Bielkoviny Orechy | 2010 2010 | | | Malta | 2007 | jeden región | regionálny model | Žiadne | Žiadne | | | Holandsko | 2006 | – | historický | Bielkoviny a orechy Prémia na porážkové teľatá 100 % Prémia na porážku dospelého hovädzieho dobytka 100 % Semená pre ľanové vlákno 100 % Zemiakový škrob | 2010 2010 2010 2012 2012 | | Dobré životné podmienky zvierat, poistenie plodín, ovce a kozy, príspevky na dopravu vody | Rakúsko | 2005 | – | historický | Prémia na porážkové teľatá 100 % Prémia na porážku dospelého hovädzieho dobytka 40 % Platby na chmeľ 25 % Bielkoviny Orechy Zemiakový škrob Prémia na kravy bez trhovej produkcie 100 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 – | | Prémia na dojnice | Portugalsko | 2005 | – | historický | Tabak Ovocie a zelenina: paradajky Bielkoviny Orechy Semená 100 % Prémia na kravy bez trhovej produkcie 100 % Prémia na porážkové teľatá 100 % Prémia na porážku dospelého hovädzieho dobytka 40 % Prémia na ovce a kozy 50 % Najvzdialenejšie regióny 100 % Bavlna 35 % | 2010 2011 2012 2012 2012 – – – – – – | Obrábateľné plodiny, ryža, hovädzí dobytok a ovce, olivový olej, cukor | Rozsiahle manipulačné systémy pre autochtónne plemená, Kvalita (plodiny a zvieratá), mlieko a ovce, agroenvironmentálne opatrenia | Slovinsko | 2007 | jeden región | regionálny model | Prémia na ovce a kozy 50 % Platby na chmeľ 25 % Bielkoviny Orechy Zvláštna prémia na samce hovädzích zvierat 75 % | 2010 2010 2012 2012 2012 | Sektor hovädzieho dobytka | Rozsiahly chov samíc dobytka, mliekarenské platby, chov zvierat na trvalých pastvinách | Fínsko | 2006 | tri regióny (na základe referenčného výnosu) | dynamický hybridný prechádzajúci k úplnému regionálnemu modelu | Zvláštna prémia na samce hovädzích zvierat 75 % Bielkoviny Zemiakový škrob Semená (timothyho osivo) 100 % Prémia na ovce a kozy 50 % | 2010 2011 2012 2012 – | Obrábateľné plodiny, sektor hovädzieho dobytka | Bielkoviny a olejniny, zemiakový škrob, porazené jahňatá, produkcia hovädzieho a teľacieho mäsa, prémia na dojnice | Švédsko | 2005 | päť regiónov (na základe referenčného výnosu) | statický hybridný regionálny model | Bielkoviny Zemiakový škrob Zvláštna prémia na samce hovädzích zvierat 74,55 % | 2010 2012 2012 | Opatrenia ohľadom kvality a marketingu | Opatrenia ohľadom kvality a marketingu | Spojené kráľovstvo | 2005 | Anglicko – normálne oblasti | dynamický hybridný prechádzajúci k úplnému regionálnemu modelu | Bielkoviny Orechy | 2012 2012 | | | 2005 | Anglicko – rašeliniská | 2005 | Anglicko – vážne znevýhodnené oblasti (bez rašelinísk) | 2005 | Škótsko | historický | Bielkoviny Orechy | 2010 2010 | Sektor hovädzieho dobytka | | 2005 | Wales | historický | Bielkoviny Orechy | 2010 2010 | | | 2005 | Severné Írsko | statický hybridný regionálny model | Bielkoviny Orechy | 2010 2010 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II PLATBY NA ZÁKLADE REŽIMU JEDNOTNEJ PLATBY (ŽIADOSTI PODANÉ V ROKOCH 2006 AŽ 2008 – ROZPOČTOVÉ ROKY 2007 AŽ 2009) (MIL. EUR) Rozpočtová položka 05 03 01 01 Režim jednotnej platby - nariadenie (ES) č. 1782/2003 Hlava III | Rok predloženia žiadosti | 2006 | 2007 | 2008 | Rozpočtový rok | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | 2008 | 2009 | Spolu | 2009 | Belgicko | 444,9 | 0,1 | | 445,0 | 453,4 | 0,4 | 453,8 | 467,3 | Dánsko | 927,9 | 0,1 | -0,1 | 927,9 | 917,8 | 0,5 | 918,3 | 922,9 | Nemecko | 5358,1 | 4,4 | 0,7 | 5363,2 | 5339,0 | 1,4 | 5340,4 | 5390,6 | Írsko | 1242,7 | 7,4 | 1,1 | 1251,2 | 1240,8 | 4,7 | 1245,5 | 1246,8 | Grécko | 1905,0 | 7,3 | 4,3 | 1916,6 | 1886,8 | 16,2 | 1903,0 | 2056,6 | Španielsko | 3294,0 | 30,0 | 14,8 | 3338,8 | 3246,5 | 29,6 | 3276,1 | 3342,8 | Francúzsko | 5722,1 | | 0,4 | 5722,5 | 5695,6 | 1,1 | 5696,7 | 5745,3 | Taliansko | 3195,8 | 17,9 | 5,2 | 3218,9 | 3185,5 | 16,1 | 3201,6 | 3371,7 | Luxembursko | 34,6 | | | 34,6 | 34,2 | | 34,2 | 34,1 | Malta | | | | 0,0 | 1,6 | | 1,6 | 2,7 | Holandsko | 293,8 | 1,7 | 0,6 | 296,1 | 659,2 | 7,0 | 666,2 | 682,0 | Rakúsko | 508,5 | 0,3 | 0,1 | 508,9 | 598,9 | -0,1 | 598,8 | 604,0 | Portugalsko | 307,0 | 1,8 | 0,3 | 309,1 | 341,6 | 4,2 | 345,8 | 356,6 | Slovinsko | | | | 0,0 | 48,9 | 0,1 | 49,0 | 60,6 | Fínsko | 493,9 | | | 493,9 | 488,9 | | 488,9 | 490,8 | Švédsko | 595,0 | 0,5 | | 595,5 | 661,3 | 0,2 | 661,5 | 661,5 | Spojené kráľovstvo | 3681,4 | 28,8 | -6,2 | 3704,0 | 3316,2 | 7,4 | 3323,6 | 3263,3 | Spolu | 28004,7 | 100,3 | 21,2 | 28126,2 | 28116,2 | 88,8 | 28205,0 | 28699,6 | Zdroj: Európska komisia – Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Rozpočtová položka 05 03 03 00 Doplnkové čiastky podpory - článok 12 nariadenia (ES) č. 1782/2003 | Rok predloženia žiadosti | 2006 | 2007 | 2008 | Rozpočtový rok | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | 2008 | 2009 | Spolu | 2009 | Belgicko | 6,2 | | | 6,2 | 7,6 | | 7,6 | 7,4 | Dánsko | 8,0 | | | 8,0 | 9,6 | | 9,6 | 9,3 | Nemecko | 49,3 | | | 49,3 | 60,4 | | 60,4 | 59,6 | Írsko | 19,3 | 0,2 | | 19,5 | 24,3 | 0,1 | 24,4 | 24,2 | Grécko | 60,2 | -0,1 | | 60,1 | 73,7 | -0,1 | 73,6 | 74,9 | Španielsko | 74,4 | 0,6 | 0,2 | 75,2 | 91,3 | 1,1 | 92,4 | 94,9 | Francúzsko | 66,5 | 1,0 | | 67,5 | 83,7 | 0,3 | 84,0 | 84,4 | Taliansko | 72,8 | 0,3 | 0,1 | 73,2 | 89,8 | 0,3 | 90,1 | 92,2 | Luxembursko | 0,3 | | | 0,3 | 0,4 | | 0,4 | 0,4 | Malta | | | | 0,0 | | | 0,0 | | Holandsko | 8,9 | | | 8,9 | 10,5 | 0,1 | 10,6 | 10,4 | Rakúsko | 15,7 | | | 15,7 | 19,1 | | 19,1 | 18,8 | Portugalsko | 8,2 | | | 8,2 | 9,5 | | 9,5 | 9,4 | Slovinsko | | | | 0,0 | | | 0,0 | | Fínsko | 10,2 | | | 10,2 | 12,5 | | 12,5 | 12,2 | Švédsko | 8,8 | | | 8,8 | 10,9 | | 10,9 | 10,8 | Spojené kráľovstvo | 22,5 | 0,6 | 0,1 | 23,2 | 26,0 | 3,1 | 29,1 | 27,7 | Spolu | 431,3 | 2,6 | 0,4 | 434,3 | 529,3 | 4,9 | 534,2 | 536,6 | Poznámka Celkové výdavky za rozpočtový rok zodpovedajú súčtu súm vyplatených v danom rozpočtovom roku (za rôzne roky predkladania žiadostí). Napríklad, výdavky na SPS v roku 2009 dosiahli 28809 mil. EUR. Doplnková čiastka podpory sa rovná sume vyplývajúcej z uplatnenia modulácie na prvých 5000 EUR alebo menej všetkých priamych platieb (SPS a platby viazané na produkciu). Táto suma sa vypláca poľnohospodárom. Z technických príčin nie je možné časť týkajúcu sa SPS zobraziť oddelene. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III ROZDELENIE PODPORY PRÍJMOV NA ZÁKLADE SPS (PRE ŽIADOSTI PODANÉ V ROKU 2008) Ročné platby pomoci SPS (v EUR) | Spolu za EÚ-17 | Belgicko | Dánsko | Nemecko | Írsko | Grécko | Španielsko | Francúzsko | Taliansko | < 500 | 1395721 | 2491 | 8013 | 49594 | 4571 | 277817 | 274088 | 28667 | 553801 | ≥ 500 a < 5000 | 1912824 | 12940 | 20648 | 123480 | 49347 | 399590 | 367149 | 100144 | 546431 | ≥ 5000 a < 10000 | 458464 | 6276 | 7398 | 53612 | 29810 | 76355 | 75198 | 55969 | 70478 | ≥ 10000 a < 50000 | 642954 | 15280 | 13984 | 108532 | 38059 | 38787 | 78126 | 156466 | 58074 | ≥ 50000 a < 100000 | 62210 | 808 | 4192 | 10844 | 1906 | 406 | 4493 | 18706 | 5003 | ≥ 100000 a < 300000 | 15927 | 106 | 1281 | 3972 | 267 | 26 | 1420 | 1869 | 1781 | ≥ 300000 a < 500000 | 1500 | 1 | 38 | 960 | 3 | 1 | 90 | 12 | 138 | ≥ 500000 a < 1000000 | 783 | | 8 | 616 | 1 | | 28 | 3 | 56 | ≥ 1000000 | 144 | | | 108 | | | 6 | | 16 | Celkový súčet | 4490527 | 37902 | 55562 | 351718 | 123964 | 792982 | 800598 | 361836 | 1235778 | Ročné platby pomoci SPS (v EUR) | Luxembursko | Malta | Holandsko | Rakúsko | Portugalsko | Slovinsko | Fínsko | Švédsko | Spojené kráľovstvo | < 500 | 85 | 4018 | 8493 | 20851 | 101840 | 30000 | 1261 | 11265 | 18866 | ≥ 500 a < 5000 | 345 | 612 | 20066 | 62813 | 47209 | 28038 | 31072 | 40311 | 62629 | ≥ 5000 a < 10000 | 220 | 66 | 7234 | 20296 | 4882 | 1092 | 16100 | 9961 | 23517 | ≥ 10000 a < 50000 | 1091 | 53 | 22357 | 16576 | 5881 | 302 | 16074 | 15796 | 57516 | ≥ 50000 a < 100000 | 85 | | 1036 | 261 | 829 | 8 | 234 | 1644 | 11755 | ≥ 100000 a < 300000 | 7 | | 142 | 63 | 302 | 7 | 18 | 365 | 4301 | ≥ 300000 a < 500000 | | | 6 | 3 | 15 | 1 | 1 | 14 | 217 | ≥ 500000 a < 1000000 | | | | 3 | 2 | 2 | | 4 | 60 | ≥ 1000000 | | | | | | | | | 14 | Celkový súčet | 1833 | 4749 | 59334 | 120866 | 160960 | 59450 | 64760 | 79360 | 178875 | --------------------------------------------------