(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a prímy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Malta sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využila na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Malta predložila 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 2. mája 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(10)Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

(11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,6 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 43,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 54,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

(12)Malta prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria mzdové doplatky pre postihnuté odvetvia, zvýšenie kapacity sektora zdravotnej starostlivosti a sociálne opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19. Malta okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky. V programe stability na rok 2020 sa odhaduje, že štátne záruky umožnia bankám zaistiť portfólio nových podnikových úverov pákovým efektom až do výšky 6,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky. V programe stability na rok 2020 sú potvrdené aj predtým ohlásené odklady dane v prípade daní z príjmu fyzických a právnických osôb, dane z pridanej hodnoty a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijala Malta, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom nasleduje preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

(13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Malty v roku 2020 na úrovni –6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

(14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Malta plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(15)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 realizovala Malta opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu prostredníctvom účinnej zdravotníckej komunikačnej kampane, zavedenia fyzickej izolácie a karanténnych opatrení, monitorovania a vysokej miery testovania a sledovania kontaktov. Maltské orgány zároveň pracujú aj na zvyšovaní kapacít nemocníc vrátane kapacít jednotiek intenzívnej starostlivosti. Priame obstarávanie osobných ochranných prostriedkov (OOP) sa uskutočňuje na celoštátnej úrovni. Malta sa zároveň pridala k spoločnému verejnému obstarávaniu Únie v oblasti OOP, laboratórnych reaktantov, testov a ventilátorov. Pokiaľ ide o lieky a účinné látky, Malta aktívne monitoruje situáciu s cieľom identifikovať a predvídať akýkoľvek ich možný nedostatok a prijať okamžité nápravné opatrenia, najmä v prípade uzavretia hraníc tých krajín, ktoré obvykle tieto lieky alebo účinné látky dodávajú. Dňa 12. mája 2020 Komisia schválila program podpory investícií vo výške 11,5 milióna EUR, z ktorého sa má podporiť produkcia výrobkov súvisiacich s nákazou COVID-19 vrátane zdravotníckych výrobkov, ako sú vakcíny, nemocničné a zdravotnícke vybavenie vrátane ventilátorov a ochranné odevy a zariadenia. Zároveň došlo aj k účinnému premiestňovaniu a preškoleniu zdravotníckeho personálu. Odborníci v oblasti verejného zdravia, ktorí pracovali na rôznych pozíciách v regulačných orgánoch a na ministerstvách, boli v plnom rozsahu premiestnení a nasadení na pomoc pri zvládaní pandémie.

(16)Maltská vláda podporila podniky finančnou podporou na účely telepráce a dotáciami pre pracovníkov, ktorí sú v povinnej karanténe. Vláda podnikom vrátane samostatne zárobkovo činných osôb poskytla aj záruky a možnosť odkladu dane. Zamestnanci pracujúci na plný úväzok v podnikoch pôsobiacich v odvetviach, ako je maloobchod, veľkoobchod, cestovný ruch a pohostinstvo, ktoré v dôsledku pandémie COVID-19 utrpeli dramatické straty, alebo v odvetviach, ktoré museli na príkaz štátneho tajomníka pre verejné zdravie dočasne pozastaviť činnosť, budú mať každý týždeň nárok na pomoc až do výšky päťdňového platu, a to na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Zamestnanci v menej postihnutých odvetviach majú nárok na plat za jeden-dva dni týždenne na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Vláda zároveň ohlásila aj podporu pre osoby so zdravotným postihnutím, rodiny s deťmi, v ktorých sú obaja rodičia zamestnaní a nemôžu pracovať na diaľku, pracovníkov, ktorí v dôsledku súčasnej krízy prišli o zamestnanie, a nezamestnané osoby žijúce v prenájme. Vláda napokon zafinancuje až 2,5 percentuálnych bodov úrokových sadzieb pri bankových úveroch, ktoré si zoberú podniky zasiahnuté pandémiou ochorenia COVID-19.

(17)Maltský systém zdravotnej starostlivosti prináša dobré zdravotné výsledky. Vypuknutie pandémie COVID-19 však vyvinulo na maltský systém verejného zdravotníctva bezprecedentný tlak. Na zlepšenie jeho odolnosti by bolo treba vyvinúť úsilie zamerané na budovanie kapacity zdravotníctva účinne reagovať na pandemické krízy, ako napríklad COVID-19. Osobitné monitorovanie si vyžadujú tieto oblasti: i) čoraz vyššia miera využívania zdravotných sestier zo zahraničia v akútnej a dlhodobej starostlivosti a starnutie súkromných všeobecných lekárov môžu znamenať problém; ii) náročné sprístupňovanie nových a inovačných liekov; iii) vysoké hotovostné výdavky na primárnu a ambulantnú starostlivosť a niektoré lieky; iv) čakacie zoznamy na špecializované služby ambulantnej starostlivosti sú neustále dlhé a v poslednom čase rastú. Kľúčovou prioritou zostáva aj presmerovanie poskytovania služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť.

(18)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,4 %. V snahe zmierniť závažné dôsledky krízy na zamestnanosť Malta po konzultácii so sociálnymi partnermi prijala núdzové opatrenia s cieľom zabrániť prepúšťaniu uprednostnením krátkodobej práce. Prijatím režimu skráteného pracovného času na trvalejšom základe by sa zachovali pracovné miesta aj počas prechodu smerom k oživeniu hospodárstva. Kľúčové je zabezpečiť primeranú podporu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a počítať s pravdepodobne dlhým trvaním nezamestnanosti. Maltský systém sociálnej ochrany musí zároveň zabezpečiť, aby sa zahraničným pracovníkom poskytla primeraná podpora pri hľadaní alternatívneho zamestnania, pri ponechávaní si pracovných povolení, ak je to možné, a v prístupe k ďalším sociálnym službám. Podiel dospelých s nízkou kvalifikáciou je pomerne vysoký a zhoršuje ho aj vysoký podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou. Súčasná kríza môže v niektorých odvetviach viesť k prehĺbeniu nedostatku zručností a v iných odvetviach k novému vymedzeniu potrebných zručností. V dôsledku toho naberá na dôležitosti mapovanie zručností a rekvalifikácia pracovníkov, najmä pokiaľ ide o digitálne a ekologické zručnosti. Malta dosiahla v poslednom období pokrok v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, no pretrvávajú značné výzvy vrátane vysokého podielu žiakov s nedostatočnou úrovňou základných zručností.

(19)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 spôsobila, že na Malte sa začalo za naliehavú prioritu považovať urýchlené poskytnutie likviditnej podpory podnikom. Veľký význam má zabezpečenie nepretržitého toku úverov a prístupu k financovaniu najmä pre malé a stredné podniky v najviac postihnutých odvetviach. Bankový systém zohráva významnú úlohu pri účinnom vykonávaní opatrení na podporu likvidity tak, že poskytuje úvery a nasmerúva verejné záruky, a tým prekonáva konzervatívny prístup k poskytovaniu úverov v praxi, ktorý bol pozorovaný pred krízou. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

(20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu oživenia sú príležitosťou nasmerovať maltské hospodárstvo udržateľnejším smerom. Transformácia Malty na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle súkromné aj verejné investície, a to počas dlhšieho časového obdobia. Investície na zníženie emisií skleníkových plynov, opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne krajiny, a na riešenie ďalších negatívnych environmentálnych externalít, najmä v sektoroch ako stavebníctvo a doprava, môžu pomôcť dosiahnuť dvojitý cieľ, ktorým je oživenie hospodárstva a udržateľnosť. Podpora obnovy existujúceho fondu budov a cielených programov odbornej prípravy pomôže zlepšiť energetickú hospodárnosť budov. Ak by sa realizovali ďalšie investície do udržateľnej dopravy, mohli by sa dosiahnuť reálne alternatívy k využívaniu osobných automobilov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Malte pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je uvedené v prílohe D k správe o krajine. To by Malte umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(21)Ak sa bude klásť väčší dôraz na výskum a inovácie a ak sa tieto aspekty lepšie začlenia do podnikateľského prostredia, podporí sa tým udržateľnosť vedomostného ekonomického modelu Malty. Malta pre svojich občanov a podniky vyvinula služby elektronickej verejnej správy vrátane viacerých mobilných aplikácií. Miera ich využívania verejnosťou je však naďalej nízka. S cieľom uľahčiť digitálnu transformáciu hospodárstva je nevyhnutné nabádať občanov a podniky k tomu, aby využívali digitálne verejné služby.

(22)Prechod Malty na medzinárodne orientovaný sektor služieb a jej špecializácia na diaľkové hry, virtuálne aktíva a systémy občianstva a pobytu – hoci prispievajú k hospodárskemu rastu – spôsobujú, že krajina je náchylná na riziko prania špinavých peňazí, ktoré sa ešte musí zmierniť. V snahe predchádzať týmto rizikám a bojovať s nimi boli prijaté kroky na posilnenie úlohy orgánu dohľadu nad oblasťou boja proti praniu špinavých peňazí. Posilnená bola aj spolupráca s ďalšími príslušnými orgánmi. Obavy však vyvoláva prax maltského úradu pre finančné služby, na základe ktorej súkromné konzultačné služby v oblasti úloh dohľadu vykonáva interný útvar. Problematické zostávajú aj nedostatky pri vyšetrovaní a stíhaní prípadov prania špinavých peňazí. Celkový rámec správy vecí verejných by posilnilo, ak by sa zlepšil vnútroštátny dohľad nad medzinárodne zameranými finančnými podnikmi, ktoré na Malte dostali licenciu. V odvetví poisťovníctva je bytostne dôležitá spolupráca medzi vnútroštátnymi a zahraničnými orgánmi dohľadu. Zároveň existuje priestor na zlepšenie v oblasti dohľadu nad pobočkami bánk z tretích krajín, ako aj na zlepšenie v prístupe zameranom na riziká a v oceňovaní primeranosti riadenia rizík v prípade bankových inštitúcií.

(23)Kľúčový význam má naďalej aj riešenie agresívneho daňového plánovania s cieľom zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Malta podnikla kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonala predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, no zaobchádzanie s rezidentnými spoločnosťami s daňovým sídlom mimo krajiny, ako aj systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré ani nevyžadujú, aby osoba mala na Malte pobyt na daňové účely, predstavujú v prípade spoločností aj jednotlivcov riziko dvojitého nezdanenia.