SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 28.5.2009 
SEK(2009) 671 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Oznámenie Komisie Európskemu parlamen tu, Rade, Európskemu hospodárskemu 
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politike kvality po ľnohospodárskych 
výrobkov 
 
Zhrnutie hodnotenia vplyvu 
{COM(2009) 234} 
{SEC(2009) 670} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
Politika kvality po ľnohospodárskych výrobkov 
1. POLITICKÉ SÚVISLOSTI A DEFINÍCIA PROBLÉMU  
Politika kvality po ľnohospodárskych výrobkov rieš i zlyhanie trhu zaprí činené nerovnakými 
informáciami po ľnohospodárov a kupujúcich, ktoré sa týka jú vlastností súvi siacich s kvalitou 
poľnohospodárskych výrobkov. Zameriava sa na príspevok po ľnohospodárov a výrobcov 
primárnych po ľnohospodárskych a prvostup ňových spracovaných výrobkov (víno, syr, 
olivový olej, mäso... ).  
ES vytvorilo rôzne nástroje vz ťahujúce sa na uvádzanie po ľnohospodárskych výrobkov na 
trh, ktoré zaru čujú určité vlastnosti výrobkov a spôsoby po ľnohospodárskej výroby:  
– normy uvádzania na trh a smernice o výrobkoch, ktor é stanovujú identitu 
poľnohospodárskych výrobkov (napr. vymedzenia pojmov „konzumné mlieko“, „ovocná 
šťava“, „víno“), ozna čovanie pôvodu a miesta po ľnohospodárskej výroby a ktoré definujú 
určité „vyhradené výrazy“, ktorými sa ozna čujú pridanej hodnoty výrobku a spôsoby 
poľnohospodárskej výroby, napr. po ľnohospodárske metódy;  
– systémy kvality po ľnohospodárskych výrobkov  EÚ; funguje šes ť systémov: pre 
zemepisné ozna čovanie (tri systémy), zaru čené tradi čné špeciality, ekologické 
poľnohospodárstvo a výrobky z najvzdialenejších regiónov; ďalšie dva systémy sa 
pripravujú: rozšírenie environmentálnej zna čky na potraviny a systém ozna čovania 
dobrých životných podmienok zvierat.  
Okrem toho boli vytvorené mnohé súkromné a vnútroštátne (a regionálne) systémy 
certifikácie . Tieto systémy zah ŕňajú systémy certifikácie kvality potravín (zaru čujúce 
splnenie „základných“ noriem) a systémy certif ikácie kvality potravín, ktoré „diferencujú“ 
výrobky na trhu upozor ňovaním kupujúcich a spotrebite ľov na ozna čenie pridanej hodnoty 
výrobku a spôsobov po ľnohospodárskej výroby. 
Cieľom týchto nástrojov (opatrenia EÚ, súkr omné a vnútroštátne systémy) je rieši ť základný 
problém na trhu vznikajúci na základe nerovnakých informácií , ktoré by v opa čnom prípade 
zabraňovali predaju a nákupu výrobku za spravodlivú cenu vzh ľadom na jeho vlastnosti a 
spôsob po ľnohospodárskej výroby. Okrem toho dochádz a pri vykonávaní každého z týchto 
opatrení k ťažkostiam a problémom. Politika EÚ sa všeobecne vyvíjala ad hoc a pritom došlo 
alebo ešte môže dôjs ť k mnohým nezrovnalostiam . Okrem toho boli predovšetkým v sektore 
životného prostredia rozbehnuté rô zne iniciatívy, ktoré by mohli vies ť k ďalším 
nezrovnalostiam. Rôznorodos ť týchto iniciatív prispieva k problému súdržnosti a hrozí, že k 
opatreniam politiky kvality po ľnohospodárskych výrobkov sa bude pristupova ť 
nekoordinovane, čoho výsledkom bude konfúzia zú častnených strán a spotrebite ľov a 
politické nezrovnalosti. Konkrétnejšie povedané systémy EÚ sú príliš komplexné . 
Opatrenia v oblasti zemepisného ozna čovania nedosiahli dostato čnú vidite ľnosť a boli 
odhalené viaceré základné technické probl émy. Opatrenie týkajúce sa tradi čných špecialít 
SK 3   SK nesplnilo o čakávania a normy uvádzania na trh sú  komplexné a príliš normatívne. V 
súkromných a vnútroštátnych sektoroch viedli prudké zvýšenie po čtu systémov certifikácie a 
ich rôznorodos ť ku konfúzii spotrebite ľa a otázkam o riadnom f ungovaní jednotného trhu. 
Prístup ad hoc k označovaniu miesta po ľnohospodárskej výroby viedol  k roztrieštenosti, 
keďže toto miesto sa musí ozna čovať pri hovädzom, nie však pri brav čovom mäse, a pri 
mede, nie však u mlie čnych výrobkov. 
2. CIELE  
Všeobecným cie ľom politiky kvality po ľnohospodárskych výrobkov je umožni ť 
poľnohospodárom a výrobcom splni ť očakávania spotrebite ľov v oblasti vlastností výrobku a 
spôsobov ich výroby a ú činne o nich informova ť, pričom sa zabezpe čí, že:  
– poľnohospodári a výrobcovia budú ma ť primerané zisky odrážajúce kvalitu 
poľnohospodárskych výrobkov; 
– poľnohospodári a výrobcovia budú môc ť reagovať na dopyt spotrebite ľov po výrobkoch a 
spôsoboch výroby s pridanou hodnotou;  
– spotrebitelia sa budú môc ť spolieha ť na pojmy, ktorými sa ozna čujú výrobky, v rámci 
určovania vlastností po ľnohospodárskych výrobkov a spôsobov po ľnohospodárskej 
výroby.  
Konkrétne ciele  sú: 
– zlepšiť komunikáciu medzi po ľnohospodármi a kupujúcimi a spotrebite ľmi s cieľom 
odstrániť nerovnakos ť informácií o kvalite po ľnohospodárskych výrobkov; 
– zvýšiť súdržnos ť nástrojov politiky kvality po ľnohospodárskych výrobkov EÚ;  
– znížiť komplexnos ť pre poľnohospodárov a výrobcov, ako aj pre spotrebite ľov. 
Vzhľadom na riešenie týchto cie ľov boli preskúmané štyri politické otázky :  
– Politická otázka č. 1: Normy uvádzania na trh vrátane ozna čovania miesta 
poľnohospodárskej výroby. 
– Politická otázka č. 2: Zemepisné ozna čenia. 
– Politická otázka č. 3: Tradičné špeciality. 
– Politická otázka č. 4: Súkromné a vnútroštátne sy stémy certifikácie a nové systémy 
certifikácie EÚ.  
3. MOŽNOSTI POLITIKY  
3.1. Politická otázka č. 1: Normy uvádzania na trh vrátane ozna čovania miesta 
poľnohospodárskej výroby. 
Po technickom preskúmaní boli vyradené dve možnosti:  
– Zavedenie loga EÚ ozna čujúceho súlad s požiadavkami EÚ by znamenalo zna čné 
technické prekážky a vyslovili sa proti nemu takmer všetky zú častnené strany.  
SK 4   SK – Žiadne opatrenie EÚ: Odstráne nie noriem uvádzania na trh z právnych predpisov 
Spoločenstva by zanechalo „prázdne miesto“ s rizikom, že budú zavedené rozdielne 
vnútroštátne normy uvádzania na trh. Všetky zú častnené strany podporili pokra čovanie 
platnosti (zjednodušených) noriem uvádzania na trh.  
Na ďalšiu analýzu sa ponechalo pä ť možností: 
– Možnosť 1.1. Sú časný stav plus: Zjednodušenie vrátane harmonizácie noriem, 
harmonizácie spolo čných prvkov v jednotlivých sektoroch, odstránenia obsoletných 
ustanovení a navrhovanie v súlade s na jnovšími zásadami navrhovania právnych 
predpisov.  
– Možnosť 1.2. Nahradenie špecifických noriem  uvádzania na trh EÚ všeobecnými 
základnými normami.  Táto možnos ť obsahuje kompletné odstránenie špecifických 
noriem uvádzania na trh z právnych predpisov Spolo čenstva spolu so zavedením nových 
všeobecných noriem platných na všetky výrobky.  
– Možnosť 1.3. Kombinovaný prístup.  Táto možnos ť zahŕňa základné požiadavky a normy 
právnych predpisov (ako v možnosti 1.2) a te chnické špecifikácie v rámci noriem, na 
ktorých sa dohodli zú častnené strany v rámci normaliza čného orgánu (rámec CEN). 
– Možnosť 1.4. Vymedzenie používania vyhradených výrazov.  Stanovenie jasných 
definícií, identít, tried, ve ľkostí, ktoré sa musia rešpektova ť pri ich použití vo fáze 
umiestňovania na trh a ktoré sú pre výrobcov/ hospodárske subjekty nepovinné (napr. 
„poľnohospodársky“, „vo ľný výbeh“, a najmä, pokia ľ dôjde k zrušeniu systémového 
nástroja ozna čovania ako „tradi čná špecialita“, pojem „tradi čný“).  
– Možnosť 1.5. Rozšírenie existujúceho povinného ozna čovania miesta 
poľnohospodárskej výroby (EÚ/mi mo EÚ alebo krajina) na po ľnohospodárske 
výrobky.  Označovanie EÚ/mimo EÚ a/alebo členský štát/tretia krajina treba zváži ť najmä 
vzhľadom na úvahy WTO. 
3.2. Politická otázka č. 2: Zemepisné ozna čenia.  
Po technickom preskúmaní boli vyr adené štyri možnosti, a to:  
– Opatrenie prostredníctvom všeobecnej smernice , ktoré by na členské štáty pr enieslo úlohu 
určovať a chrániť zemepisné ozna čenia, nie je v súlade s politickým cie ľom dosiahnutia 
harmonizovaného uplat ňovania na celom jednotnom trhu.  
– Možnosť spoluregulácie a samoregulácie na ktorú je potrebná ú časť mimovládnych 
organizácií, sociál nych a hospodárskych partnerov bola vyradená v dôsledku vysoko 
roztrieštenej štruktúry sektora.  
– Žiadne opatrenie na úrovni Spolo čenstva (zrušenie sú časných platných právnych 
predpisov) pravdepodobne povedie k vytvoreniu 27 rozli čných systémov v členských 
štátoch a zvýšenému za ťaženiu výrobcov, konfúzii spotrebite ľov a riziku zneužívania, 
prisvojovania at ď. mimo krajiny poskytujúcej ochranu.   
– Uplatňovanie medzinárodných pravidiel pr ostredníctvom Lisabonskej dohody by sa 
nedalo dosiahnu ť v krátkodobom horizonte, ke ďže by bolo potrebné vies ť medzinárodné 
SK 5   SK rokovania o dodržiavaní podmienok WIPO, ako aj vykona ť niektoré zmeny a doplnenia 
definícií. Z dlhodobejšieho h ľadiska by sa však táto možnos ť nemala vylú čiť. 
Na ďalšiu analýzu sa ponechali tri mo žnosti (vrátane troch podmožností): 
– Možnosť 2.1. Sú časný stav plus: Zjednodušenie systémov CHOP/CHZO a 
zefektívnenie existujúcich postupov.  Právny text by sa mohol zjednoduši ť bez toho, aby 
sa zmenila sú časná právna štruktúra, pri čom sa skráti čas spracovania žiadostí na úrovni 
EÚ.  
– Podmožnos ť 2.1.1 Zlu čovanie definícií CHOP a CHZO.  Chránené ozna čenie 
pôvodu by sa vlastne zrušilo a existujúce zaregistrované ozna čenia by sa stali 
chránenými zemepisnými ozna čeniami. Táto možnos ť by znamenala zmenu 
nedávnej politiky prehlb ovania rozdielov medzi týmito dvoma druhmi ozna čení. 
– Podmožnos ť 2.1.2 Vytvorenie jedného nástroja na registráciu vín, liehovín a 
poľnohospodárskych výrobkov a potravín by umož nilo súdržnejšiu politiku, napr. 
prostredníctvom uplat ňovania podobných kritérií a postupov registrácie.  
– Podmožnos ť 2.1.3 Umožnenie existencie vnútroštátnych systémov ochrany 
označení popri systéme EÚ. Ochrana týchto názvov by sa potom vz ťahovala iba 
na vnútroštátny trh. Obchodné kritéri á (objem a hodnota) by sa mohli sú časne 
využívať ako podmienka na zaregistrova nie názvu do registrov EÚ.  
– Možnosť 2.2. Zruši ť súčasné osobitné systémy CHOP/CHZO na úrovni EÚ a 
nahradiť ich existujúcim systémom ochranných známok.  Úroveň ochrany zemepisných 
označení by bola rovnaká ako tá, ktorú zais ťuje TRIPS, no právne prostriedky ochrany 
názvov by sa uplat ňovali iba prostredníctvom systému ochrannej zna čky Spoločenstva.  
– Možnosť 2.3. Objasnenie pravidiel týkajúcich sa CHOP/CHZO.  Súčasný systém by sa 
mohol vyjasni ť prostredníctvom zmeny právnych pr edpisov a prijatím usmernení.  
3.3. Politická otázka č. 3: Zaručené tradi čné špeciality   
Boli preskúmané štyri možnosti (vrátane  dvoch podmožností) a ponechali sa na ďalšiu 
analýzu: 
– Možnosť 3.1: Súčasný stav – pokra čovanie sú časného systému sa nepovažuje za 
životaschopné, ponecháva sa však na porovnanie s inými možnos ťami.  
– Možnosť 3.2: Zjednodušenie systému jeho obmedzením na jednu alebo dve sú časné 
možnosti:  buď ochrana s vyhradeným názvom, alebo ochrana bez vyhradeného názvu.  
– Podmožnos ť 3.2.1. Zaregistrovanie be z vyhradeného názvu. Táto podmožnos ť 
by znamenala zrušenie ochrany  názvu. Používanie zaregistrovaného názvu by 
nebolo obmedzené, pokia ľ by sa neuvádzal spolu so slovami „zaru čená tradičná 
špecialita“ alebo symbolom Spolo čenstva.  
– Podmožnos ť 3.2.2. Zaregistrovanie s vyhradeným názvom. V tomto prípade 
by bol chránený samotný názov a mohli by sa ním ozna čovať iba výrobky 
vyrobené v súlade s príslušnou špecifikáciou.  
SK 6   SK – Možnosť 3.3: Ochrana pojmu „tradi čný“ ako vyhradeného výrazu v rámci noriem 
uvádzania na trh.  Je to súčasťou uvedenej možnosti 1.4. 
– Možnosť 3.4: Žiadne opatrenie EÚ: Zrušenie sú časného systému.  Regulácia v oblasti 
tradičných špecialít by sa ponechala na súkromný sektor, členské štáty a regióny.  
3.4. Politická otázka č. 4: Súkromné a vnútroštátne sy stémy certifikácie a nové 
systémy certifikácie EÚ.  
Po technickom preskúmaní bola vyradená jedna možnos ť, a to:  
– Legislatívna možnos ť stanovenia pravidiel alebo rámca fungovania systémov certifikácie 
kvality potravín. Táto možnos ť nie je efektívna, ú činná a súdržná s ďalšími cie ľmi politiky 
EÚ (napr. zjednodušením) a nie je prijate ľná ani pre zú častnené strany. 
Na ďalšiu analýzu sa ponechalo pä ť možností: 
– Možnosť 4.1: Žiadne opatrenie EÚ = sú časný stav (plus ďalší prieskum).  Táto 
možnosť znamená pokra čovanie sú časnej situácie, ke ď s a  E Ú  p r i a m o  n e z ú častňuje na 
fungovaní súkromných a vnútrošt átnych/regionálnych systémov certifikácie. Táto možnos ť 
by zahŕňala ďalší prieskum s cieľom lepšie pochopi ť charakter a rozsah problematiky.  
– Možnosť 4.2: Vypracova ť dobrovo ľné usmernenia týkajúce sa fungovania systémov 
certifikácie , ktoré by upozornili na koncepcie osved čených postupov v súlade s kritériami, 
na ktorých sa dohodli zú častnené strany.  
– Možnosť 4.3: Vytvorenie nových systémov kva lity EÚ pre špecifické oblasti politiky.  
Komisia už vytvorila alebo pripravuje sy stémy certifikácie vo vi acerých oblastiach 
politiky. Každý nový systém bude treba individuálne posúdi ť.  
– Možnosť 4.4: Stanovenie spolo čných kritérií pre nové systémy EÚ.  Ako alternatíva 
možnosti 4.3 a vzh ľadom na množstvo nových systémov a predkladaných návrhov by sa 
mohli stanovi ť kritériá na posudzovanie potreby novýc h systémov certifikácie EÚ pre 
poľnohospodárske výrobky a potraviny.  
– Možnosť 4.5: Stanovenie chránených vyhr adených výrazov zodpovedajúcich 
špecifikáciám. V prípadoch, ke ď je opodstatnené priamo prija ť opatrenie EÚ, by bola 
menej administratívne náro čná ochrana vyhradeného výrazu . Táto možnos ť sa zvažuje v 
rámci noriem uvádzania na trh (možnos ť 1.4).  
4. ANALÝZA VPLYVU  
Možnosti pre všetky politické otázk y boli analyzované so zrete ľom na účinnosť, efektívnos ť a 
konzistentnos ť, ako ja vo vz ťahu k politickým cie ľom.  
Pre politickú otázku č. 1 (normy uvádzania na trh vrátane ozna čovania miesta 
poľnohospodárskej výroby) sa uprednost ňuje možnos ť 1.4 (vymedzenie používania 
vyhradených výrazov);  možnosť 1.3 (kombinovaný prístu p) s výhradou budúceho 
preskúmavania;  a najmä pre základné po ľnohospodárske výrobky možnos ť 1.5 (rozvoj 
povinného ozna čovania miesta po ľnohospodárskej výroby).  
SK 7   SK Pre politickú otázku č. 2 (zemepisné ozna čenia) poskytujú možnos ť 2.3 (objasnenie 
pravidiel týkajúcich sa CHOP/CHZO) a možnos ť 2.1.2 (zlú čenie systémov pre víno, 
liehoviny a po ľnohospodárske výrobky) vysokú ú činnosť a konzistentnos ť. Na posúdenie 
efektívnosti možnosti 2.3 je potrebná ďalšia analýza (objasnenie pravidiel týkajúcich sa 
CHOP/CHZO).  
Pre politickú otázku č. 3 (tradičné špeciality) sa uprednost ňuje možnos ť 3.3 (ochrana pojmu 
„tradičný“ ako vyhradeného výrazu v rámci noriem uvádzania na trh) pred možnos ťou 3.2 
(zjednodušenie systému).  
Pre politickú otázku č. 4 (súkromné a vnútroštátne syst émy certifikácie a nové systémy 
certifikácie EÚ) sa uprednost ňujú možnosti 4.2 (usmernenia) a 4.4 (kritériá pre nové 
systémy), ktoré sa dajú skombinova ť. Možnos ťou 4.5 (stanovenie chránených vyhradených 
výrazov), ktorá bola ve ľmi úspešná z h ľadiska všetkých kritérií, sa zaoberá politická otázka č. 
1 (normy uvádzania na trh).  
SK 8   SK  
5. CELKOVÁ SÚDRŽNOS Ť POLITIKY A SYNERGIE MEDZI UPREDNOST ŇOVANÝMI 
MOŽNOS ŤAMI 
Táto tabu ľka (uprednost ňované možnosti) ukazuje, ako uprednost ňované možnosti 
prispievajú k celkovej koncepcii politiky , synergie vytvorené medzi jednotlivými nástrojmi 
a zistené právne a procedurálne objasnenia .  
Politika  Uprednost ňované možnosti  
orientácia na súkromnú a 
vnútroštátnu certifikáciu a 
systémy  možnosť 4.2: usmernenia týkajúce sa 
fungovania systémov certifikácie 
zabezpečenie súdržnosti tvorby 
nových systémov EÚ  možnosť 4.4: kritériá pre nové systémy EÚ Celková koncepcia politiky  
súdržné stanovovanie noriem 
uvádzania na trh EÚ  možnosť 1.3: kombinovaný prístup (nahradenie 
noriem uvádzania na trh všeobecnou normou a 
stanovenie podrobných prav idiel v rámci CEN) 
možnosť 1.4: stanovenie vyhradených výrazov pre 
horizontálne ozna čovanie kvality (napr. 
„nízkouhlíkový“)   
častejšie používanie 
„vyhradených výrazov“ (z 
noriem uvádzania na trh)  možnosť 3.3: ochrana pojmu „tradi čný“ ako 
vyhradeného výrazu (náhradou za systém 
tradičných špecialít)  
možnosť 2.1.1: zefektívnenie postupov v rámci 
systémov zemepisného ozna čovania a zlú čenie 
registrov vína, liehovín a po ľnohospodárskych 
výrobkov a potravín do jedného systému  spoločné využívanie systémov 
certifikácie pre podobné systémy  
možnosť 2.3: objasnenie pravidiel CHOP/CHZO  Synergie  
súdržné uplat ňovanie povinného 
označovania miesta 
poľnohospodárskej výroby  možnosť 1.5: ozna čovanie miesta 
poľnohospodárskej výroby na základe 
individuálneho prístupu  k jednotlivým sektorom  
Tabuľka: Uprednost ňované možnosti  
Uprednost ňované možnosti sa dajú kombinova ť a spoločne predstavujú kompletný balík 
rozvoja politiky kvality po ľnohospodárskych výrobkov. 
Častejšie používanie „vyhradených výrazov“ , najmä ako náhrad za systém tradi čných 
špecialít, by poskytlo zna čné synergie. Synergie by poskytovali aj usmernenia týkajúce sa 
súkromných a vnútroštátnych systémov, ktoré by sa dali uplatni ť aj na systémy EÚ. Kritériá 
pre nové systémy EÚ by mali zabráni ť nejednotnosti s existujúcimi systémami a normami 
uvádzania na trh EÚ. Väzby vyplývajú z navrhnutého spolo čného systému certifikácie v 
oblasti zemepisného ozna čovania a z navrhnutého súdržného uplat ňovania povinného 
označovania miesta po ľnohospodárskej výroby v jednotlivých  sektoroch v rámci noriem 
uvádzania na trh. 
SK 9   SK  
Možnosti  Normy uvádzania 
na trh  Zemepisné označenia
 Tradičné špeciality Súkromné a 
vnútroštátne 
systémy a nové 
systémy EÚ  
Možnosť 1.3: 
kombinovaný 
prístup   
X    
Možnosť 1.4: 
vyhradené výrazy 
pre horizontálne 
označovanie 
kvality   
X  Väzba: ochrana 
pojmu „tradi čný“ 
ako vyhradeného 
výrazu v rámci 
noriem uvádzania 
na trh  Väzba: návrhy 
nových systémov 
by mohli 
obsahova ť 
vyhradené výrazy
Možnosť 1.5: 
označovanie 
miesta 
poľnohospodárskej 
výroby   
X Väzba: uplatní sa 
na CHZO v 
prípade, ak bude 
surovina 
pochádza ť z 
iných miest ako je 
CHZO    
Možnosť 2.1.1: 
zefektívnenie systému 
zemepisného 
označovania a 
zlúčenie
   
 
X   
Možnosť 2.3: 
objasnenie 
pravidiel CHOP/CHZO
   
X   
Možnosť 3.3: 
ochrana pojmu „tradičný“ ako 
vyhradeného 
výrazu
 Väzba: 
využívanie 
mechanizmu 
noriem uvádzania 
na trh    
X  
Možnosť 4.2: 
usmernenia 
týkajúce sa 
fungovania systémov 
certifikácie
  Väzba: 
usmernenia sa 
uplatňujú aj na 
systém EÚ  Väzba: 
usmernenia sa 
uplatňujú aj na 
systém EÚ   
 
X 
Možnosť 4.4: 
kritériá pre nové systémy EÚ
 Väzba: 
zabránenie 
nejednotným 
iniciatívam v 
oblasti 
označovania na 
základe nových 
systémov  Väzba: 
minimalizácia 
nejednotnosti s 
existujúcim 
systémom  Väzba: 
minimalizácia 
nejednotnosti s 
existujúcim 
systémom   
X 
Tabuľka: Väzby uprednost ňovaných možností  
SK 10   SK 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Toto hodnotenie vplyvu bolo vykonané v súvislos ti s oznámením Komisie o strategickom 
smerovaní. V najbližšej budúcnosti preto bud e skúškou pokroku stanoveni e a schválenie tohto 
smerovania. 
Viaceré základné ukazovatele pokroku samotnej politiky sa navrhujú do časne a budú sa meni ť 
v rámci príprav každej iniciatívy.