–príliš často nie sú primeraným spôsobom uspokojené potreby konkrétnych skupín (ako sú učiaci sa s viditeľným a neviditeľným zdravotným postihnutím, so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami alebo problémami v oblasti duševného zdravia, s migrantským pôvodom vrátane utečencov, žiaci patriaci k etnickým menšinám, napr. Rómovia, obete šikanovania); mimoriadne závažné je to pre učiacich sa s komplexnými potrebami (ako sú deti s rodičmi vo väzenských zariadeniach, obete domáceho násilia, deti zverené do náhradnej starostlivosti atď.),

Komisia v tejto súvislosti predkladá návrh odporúčania Rady týkajúceho sa iniciatívy Cesta k úspechu v škole. Navrhovaným odporúčaním sa zruší a nahradí odporúčanie Rady z roku 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky, vychádzajúc zo skúseností nadobudnutých pri vykonávaní tohto odporúčania. Európske krajiny od prijatia odporúčania Rady z roku 2011 čelili novým situáciám, výzvam a príležitostiam, ktoré mali hlboký vplyv na systémy vzdelávania a odbornej prípravy, napríklad rastúci počet migrantov z krajín mimo EÚ vrátane utečencov v školopovinnom veku prichádzajúcich do EÚ a pandémia ochorenia COVID-19. V politických diskusiách začali zaznievať vážne obavy týkajúce sa zhoršujúceho sa vývoja výsledkov v základných zručnostiach (vyplývajúce z výsledkov prieskumu PISA z roku 2018). Výskum v oblasti vzdelávania priniesol nové poznatky a vďaka politickej spolupráci na úrovni EÚ sa podarilo identifikovať nedostatky a oblasti, na ktorých treba ešte pracovať; preto je vhodné preskúmať, aktualizovať a zlepšiť odporúčanie Rady z roku 2011. Nový návrh má širší rozsah pôsobnosti, keďže sa vzťahuje súbežne na dve cieľové hodnoty na úrovni EÚ týkajúce sa základných zručností a predčasného ukončenia vzdelávania a odbornej prípravy. Odráža to doplnkovosť týchto dvoch výziev, ich príčin a opatrení na ich riešenie. Návrh okrem toho rozširuje perspektívu v záujme riešenia ďalších aspektov, na ktoré sa predtým nevzťahoval a ktoré majú výrazný vplyv na vzdelávacie výstupy, ako aj na všeobecnú pohodu v škole.

Vzdelávacie výstupy sú z hľadiska vedomostí, zručností a postojov rozvinutých počas školského vzdelávania významnými predpokladmi vyváženého, zdravého a úspešného života v dospelosti. Merané na základe „výsledkov vzdelávania“ a „dosiahnutého stupňa vzdelania“ predstavujú základy ďalšieho vzdelávania, budúceho zamestnania a plnohodnotného života. Získavanie základných zručností (gramotnosť, matematika a veda) sú nevyhnutné na akademický a osobný rozvoj učiacich sa, pričom zručnosti a kompetencie nadobudnuté počas vyššieho sekundárneho vzdelávania sa čoraz viac vnímajú ako minimálne predpoklady na získanie zamestnania alebo ako základ ďalšieho vzdelávania a plnohodnotného života. Sociálno-ekonomické vzorce a stratifikácia však majú silný vplyv na vzdelávacie skúsenosti a výstupy jednotlivcov; žiaci zo znevýhodneného prostredia sú medzi žiakmi so slabými výsledkami nadmerne zastúpení a je pravdepodobnejšie, že predčasne ukončia vzdelávanie a odbornú prípravu bez dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelávania. Preto kľúčovými cieľovými hodnotami európskej spolupráce vo vzdelávaní a odbornej príprave sú znižovanie podielu žiakov so slabými výsledkami v základných zručnostiach a predchádzanie predčasnému ukončeniu vzdelávania a odbornej prípravy. V oznámení Komisie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 sa „Cesta k úspechu v škole“ uvádza ako hlavná iniciatíva na posilnenie inkluzívneho rozmeru vzdelávania, čo je cieľ, s ktorým sa vo svojej záverečnej správe z mája 2022 stotožnila aj Konferencia o budúcnosti Európy, v rámci ktorej sa vyzvalo na „inkluzívny európsky vzdelávací priestor, v ktorom budú mať všetci občania rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu...“. Iniciatíva „Cesta k úspechu v škole“ kladie dôraz na zmierňovanie úrovne nedostatočných výsledkov v oblasti základných zručností a zvyšovanie úrovne dosahovania sekundárneho vzdelania. Uznesením Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) sa táto činnosť podporuje a stanovujú sa cieľové hodnoty na úrovni EÚ do roku 2030: aby bol podiel 15-ročných so slabými výsledkami v čítaní, matematike a prírodných vedách nižší ako 15 % a podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, menší ako 9 %.

Systémy vzdelávania a odbornej prípravy môžu a mali by zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní spravodlivejších, inkluzívnejších a prosperujúcejších európskych spoločností. Vzdelávanie môže posilniť sociálnu súdržnosť a zvýšiť odolnosť hospodárstva EÚ: z výskumu vyplýva, že prístup detí a mladých ľudí zo skupín s nízkymi príjmami ku kvalitnému vzdelávaniu pomáha riešiť nezamestnanosť a zabraňuje medzigeneračnému prenosu chudoby. Tieto ciele však možno dosiahnuť len vtedy, ak sú systémy vzdelávania a odbornej prípravy skutočne spravodlivé a inkluzívne. Školy musia zabezpečiť, že všetci učiaci sa majú príležitosť uspieť a naplno využiť svoj potenciál, a to bez ohľadu na osobné charakteristiky, rodinné, kultúrne a sociálno-ekonomické zázemie. Je to vyjadrené v zásadách 1 a 11 Európskeho piliera sociálnych práv.

–znížiť podiel žiakov so slabými výsledkami a osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, na úroveň cieľových hodnôt európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni EÚ do roku 2030,

Na základe skúseností získaných z odporúčania Rady z roku 2011 sa v návrhu Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa iniciatívy Cesta k úspechu v škole stanovuje obnovený rámec činnosti pre členské štáty na rozvoj ich vlastných integrovaných stratégií s cieľom zlepšovať výsledky v škole, na príslušnej úrovni podľa štruktúry každého systému vzdelávania a odbornej prípravy, a to s podporou účinného zberu údajov a monitorovania. V aktualizovanom rámci sa uvádza súbor politických opatrení, medzi ktoré patrí monitorovanie, prevencia, intervencia a kompenzácia, no s väčším dôrazom na prevenciu a včasnú intervenciu. Členské štáty môžu politické opatrenia uplatňovať a kombinovať podľa ich konkrétnych okolností a potrieb.

Zvýšená pozornosť sa musí venovať všeobecnej pohode v škole, a to so zreteľom na poznatky získané počas vykonávania odporúčania Rady z roku 2011, pokiaľ ide o zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky, najnovšie poznatky z výskumu a konzultácií a nové výzvy, na ktoré poukázala kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19.

Vyžaduje si to obnovené úsilie na podporu lepších vzdelávacích výstupov a inkluzívneho školského prostredia pre všetkých učiacich sa, a to bez ohľadu na osobné charakteristiky, rodinné, kultúrne a sociálno-ekonomické zázemie, a s väčším dôrazom na zlepšovanie výsledkov v základných zručnostiach.

Počas krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 ešte viac vzrástol význam týchto výziev. Napriek tomu, že posúdenie dlhodobých vplyvov dlhotrvajúceho prerušenia vyučovania v školách na vzdelávanie a akademický pokrok si bude vyžadovať viac času a úsilia, viaceré predbežné štúdie naznačujú, že kríza mohla viesť k narušeniu pokroku učiacich sa a zvýšeniu pravdepodobnosti predčasného ukončenia vzdelávania u osôb, ktorým takéto riziko hrozí. Zároveň z nich vyplýva, že kríza mala negatívny vplyv na všeobecnú pohodu učiacich sa, okrem iného z dôvodu väčšieho stresu a úzkosti v dôsledku izolácie a nedostatočného kontaktu s rovesníkmi, zvýšeného vystavenia domácemu násiliu a obmedzeného prístupu k základným službám. Sociálno-ekonomicky marginalizované deti, ktoré už pred pandémiou dosahovali slabšie výsledky, boli tými, ktoré počas zákazu vychádzania pravdepodobne trpeli najviac, a to aj preto, že nemali prístup k internetu a/alebo k elektronických zariadeniam, ktoré potrebovali na virtuálne vzdelávanie. V dôsledku toho mohlo počas pandémie dôjsť k výraznému nárastu podielu učiacich sa so slabými výsledkami v Európe. Rovnako sa očakáva, že miera osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, sa v nasledujúcich rokoch zvýši, aj keď v štatistikách sa to prejaví až o niekoľko rokov.

Zistenia medzinárodného výskumu a spätná väzba získaná z konzultácií, ktoré predchádzali tomuto návrhu, potvrdzujú potrebu spoločne riešiť výsledky vzdelávania a dosiahnutý stupeň vzdelania. Slabé výsledky v základných a digitálnych zručnostiach a predčasné ukončenie vzdelávania a odbornej prípravy sú vzájomne prepojené otázky, ktoré sú spôsobené kombináciou faktorov (individuálnych, rodinných, sociálnych a ekonomických atď.). Ich príčiny nemajú čisto vzdelávací charakter; určité prvky systémov vzdelávania a odbornej prípravy (ako je obmedzený prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, skoré zaradenie do iných vzdelávacích smerov, segregácia, opakovanie ročníka, špeciálne vzdelávanie atď.) však môžu ďalej podnecovať ich výskyt s obzvlášť negatívnym vplyvom na osoby, ktoré patria do viac znevýhodnených skupín.

Komisia v európskej stratégii v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 na podporu členských štátov pri ich vykonávaní Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorej zmluvnou stranou sú všetky členské štáty, poukazuje na rozdiely v dosiahnutom stupni vzdelania medzi mladými osobami so zdravotným postihnutím a osobami bez postihnutia v dôsledku nedostatočnej inkluzívnosti a prístupnosti systému vzdelávania. Mnoho detí a mladých ľudí so zdravotným postihnutím navštevuje špeciálne školy, ktoré vždy nezabezpečujú účinné premostenie k hlavnému vzdelávaciemu prúdu.

–vo všeobecnosti krajiny s malým podielom žiakov so slabými výsledkami zvyčajne majú aj vysoký podiel žiakov s najlepšími výsledkami, čo by naznačovalo, že vysoká kvalita systémov školského vzdelávania môže existovať súčasne s ich rovnosťou,

Návrhom sa dopĺňa práca na medzinárodnej úrovni. Prispieva k činnostiam na podporu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030, najmä cieľa udržateľného rozvoja č. 4: Kvalitné vzdelávanie. Návrh je v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, v ktorého článku 24 sa stanovujú inkluzívne vzdelávacie systémy. Je v súlade s Globálnou monitorovacou správou OSN o vzdelávaní týkajúcou sa inkluzívnosti z roku 2020. Podporuje činnosti UNESCO v oblasti šikanovania a násilia v školách. Iniciatíva Cesta k úspechu v škole je v súlade s rámcom Kompas OECD pre vzdelávanie do roku 2030.

–otvorená verejná konzultácia o novej iniciatíve, ktorá trvala 14 týždňov, a to od 24. júna do 30. septembra 2021,

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa uvádzajú dôkazy z výskumu, stanoviská a skúsenosti zainteresovaných strán získaných počas fázy konzultácií, ako aj príklady existujúcich politík a projektov, ktoré sú základom politiky presadzovanej v navrhovanom odporúčaní Rady.

2022/0206 (NLE)

Návrh

ODPORÚČANIE RADY

týkajúce sa iniciatívy Cesta k úspechu v škole

(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

(1)Európsky pilier sociálnych práv vo svojej prvej a jedenástej zásade zdôrazňuje význam zaistenia kvalitného a inkluzívneho vzdelávania pre všetkých už od útleho veku. Účinné uplatňovanie týchto zásad závisí od odhodlania a opatrení členských štátov. Opatrenia na úrovni EÚ môžu dopĺňať vnútroštátne opatrenia a Komisia predstavila svoj príspevok v rámci akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv.

(2)Európska komisia 30. septembra 2020 prijala oznámenie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, kde je inkluzívnosť uvedená ako jeden z jeho šiestich rozmerov. Rada 18. februára 2021 prijala uznesenie Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030).

(3)Predsedníčka Európskej komisie vo svojom prejave o stave Európskej únie v roku 2021 navrhla vyhlásenie roka 2022 za Európsky rok mládeže, aby mali mladí ľudia viac príležitostí formovať budúcnosť Európy a podieľať sa na rozhodnutiach, ktoré ovplyvňujú ich životy.

(4)V záverečnej správe Konferencie o budúcnosti Európy občania vyzývajú Úniu, aby do roku 2025 vytvorila inkluzívny európsky vzdelávací priestor, v ktorom budú mať všetci občania rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, ako aj k celoživotnému vzdelávaniu, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach. V oznámení Komisie z roku 2020 sa inklúzia a rodová rovnosť stanovuje ako kľúčový rozmer európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý sa má vytvoriť do roku 2025, a vyzýva sa v ňom na odstránenie podmienenosti vzdelávacích výstupov sociálno-ekonomickým postavením. Rada sa zhodla na tom, že do roku 2030 by sa podiel 15-ročných so slabými výsledkami v čítaní, matematike a prírodných vedách mal znížiť na úroveň nižšiu ako 15 %, a zaviazala sa znížiť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, na menej ako 9 %.

(5)Hoci sa miera osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, na úrovni EÚ výrazne zlepšila, pričom počas rokov 2010 – 2021 zaznamenala pokles o 3,9 percentuálneho bodu, mnohí učiaci sa naďalej predčasne ukončujú vzdelávanie. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, dosahoval v celej EÚ v roku 2021 priemernú úroveň 9,7 %, čo je tesne pod úrovňou celoúnijnej cieľovej hodnoty ET2020 vo výške 10 % na rok 2020. V súčasnosti medzi osoby, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, stále patrí viac ako 3,2 milióna mladých ľudí v EÚ (vo veku 18 – 24 rokov), ktorí sú tak pozbavení spravodlivej príležitosti na úspešnú profesionálnu kariéru. Medzi krajinami a na ich území stále existujú značné rozdiely a medzi konkrétnymi skupinami naďalej pretrvávajú nerovnosti (napr. slabšie výsledky dosahujú migranti, mladí muži, etnické menšiny, ako sú Rómovia, mladí ľudia vo vidieckych oblastiach a vzdialených regiónoch).

(6)Výsledky prieskumu Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) organizácie OECD z roku 2018 poukazujú na zhoršujúci sa vývoj, pokiaľ ide o počet žiakov so slabými výsledkami v základných zručnostiach počas obdobia rokov 2009 – 2018. V súčasnosti jeden z piatich 15-ročných Európanov stále nemá primerané zručnosti v oblasti čítania, matematiky alebo vedy. Výsledky Medzinárodnej štúdie počítačovej a informačnej gramotnosti (ICILS) z roku 2018 okrem toho poukazujú na to, že pätina mladých ľudí v EÚ nemá základné digitálne zručnosti, pričom zároveň odhaľujú závažné nezrovnalosti vo výsledkoch z hľadiska sociálno-ekonomického postavenia, čo predstavuje riziko prehlbovania digitálnej priepasti.

(7)Údaje potvrdzujú, že sociálno-ekonomické zázemie je najsilnejším predpokladom vzdelávacích výstupov. Učiaci sa zo znevýhodneného prostredia sú vo väčšine krajín EÚ nadmerne zastúpení medzi osobami, ktoré predčasne ukončia vzdelávanie a odbornú prípravu bez dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelávania. Z prieskumu PISA z roku 2018 vyplýva, že podiel žiakov so slabými výsledkami v čítaní je vo väčšine krajín EÚ oveľa vyšší v dolnej štvrtine indexu ekonomického, sociálne a kultúrneho postavenia (ESKP) v porovnaní so žiakmi v hornej štvrtine ESKP, v niektorých krajinách aj o viac ako 40 percentuálnych bodov. V odbornej literatúre sa potvrdzuje, že žiaci s nízkym sociálno-ekonomickým zázemím zvyčajne čelia väčším ťažkostiam pri rozvoji akademických a jazykových zručností. Častejšie majú behaviorálne problémy súvisiace so vzdelávaním, vykazujú nižšiu motiváciu na štúdium, skôr ukončujú vzdelávanie a odbornú prípravu a vzdelávanie opúšťajú s nižšou kvalifikáciou a kompetenciami nedostatočnými pre plnohodnotnú účasť na živote spoločnosti.

(8)Členské štáty za posledné roky začlenili do svojich systémov vzdelávania vysoký počet migrantov (vrátane utečencov) z tretích krajín v školopovinnom veku. Ďalšie výzvy vznikajú v súvislosti s osobami, ktoré utekajú pred vojnou na Ukrajine, ktorých veľký podiel tvoria deti v školopovinnom veku vyžadujúce si cielenú podporu vzdelávania (vrátane osvojenia si vyučovacieho jazyka) a psychologicko-sociálnu podporu.

(9)Prieskum PISA z rokov 2015 a 2018 zároveň odhaľuje klesajúci pocit spolupatričnosti žiakov v škole a rozsiahle šikanovanie/kyberšikanovanie, ku ktorému dochádza čoraz častejšie. Vo výskume sa poukazuje na dôležitosť emocionálnej, sociálnej a fyzickej pohody v školách na zlepšovanie príležitostí detí a mladých ľudí na úspech vo vzdelávaní a v živote. Potvrdzuje sa v ňom, že problémy v oblasti duševného zdravia, ako aj násilie a šikanovanie, rasizmus, xenofóbia a iné formy neznášanlivosti, majú devastujúce účinky na emocionálnu pohodu a vzdelávacie výstupy detí a mladých ľudí. Zároveň sa v ňom poukazuje na to, že znevýhodneným skupinám hrozí väčšie riziko šikanovania, pričom učiaci sa zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených škôl majú slabší pocit spolupatričnosti v porovnaní s majetnejšími rovesníkmi.

(10)Pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac poukázala na význam riešenia týchto výziev. Viaceré štúdie naznačujú, že kríza mohla viesť k zvýšeniu pravdepodobnosti predčasného ukončenia vzdelávania u osôb, ktorým takéto riziko hrozí, a že vo všeobecnosti mala nepriaznivé účinky na duševné zdravie a všeobecnú pohodu učiacich sa.