PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

Zhrnutie posúdenia vplyvu

Sprievodný dokument

Oznámenie Komisie

Usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí

Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti

Toto zhrnutie je záväzné iba pre útvary Komisie, ktoré sa podieľajú na jeho príprave, a nepredurčuje konečnú podobu akéhokoľvek rozhodnutia prijatého Komisiou.

1. Vymedzenie problému 1.1. Hlavný problém: nedostatok financií a potreba chrániť hospodársku súťaž

Existencia vysoko výkonnej širokopásmovej infraštruktúry sa považuje za dôležitý faktor pre hospodársky rozvoj na celom svete. Prístup k vysokorýchlostnému internetu umožňuje podnikom, najmä tým malým, aby zostali konkurencieschopné, a spotrebiteľom umožňuje využívať mnohé zdokonalené online služby, ktoré zlepšujú ich kvalitu života.

Pri zverejnení Digitálnej agendy pre Európu[1] v roku 2010 Komisia zdôraznila, že Európa potrebuje všeobecne dostupný a cenovo konkurencieschopný rýchly a ultrarýchly prístup k internetu. Digitálna agenda opätovne potvrdila cieľ sprístupniť do roku 2013 širokopásmové pripojenie všetkým Európanom a stanovila cieľ zabezpečiť, aby do roku 2020:

Ø všetci Európania mali prístup k oveľa rýchlejšiemu internetu ako 30 Mbps a

Ø 50 % alebo viac európskych domácností malo rýchlejšie internetové pripojenie ako 100 Mbps.

Odhadované náklady na dosiahnutie týchto cieľov sú maximálne 60 miliárd EUR pre prvú etapu a 270 miliárd EUR pre druhú etapu[2].

Zatiaľ čo väčšinu potrebných investícií na dosiahnutie cieľov Digitálnej agendy, ako bolo zdôraznené, budú vykonávať súkromné spoločnosti, existujú oblasti, v ktorých trhové investície nie sú ziskové. Vzhľadom na hospodárske vlastnosti príslušného odvetvia nepostačia na dosiahnutie ambicióznych cieľov širokopásmového pokrytia len súkromné investície, ale do ich plnenia sa budú musieť zapojiť vlády, a to rozumným a (hospodársku súťaž podporujúcim) využívaním verejných finančných prostriedkov na rozšírenie pokrytia rýchlymi a veľmi rýchlymi prístupovými sieťami novej generácie (ďalej len „siete NGA“, z angl. next generation access networks) v oblastiach, do ktorých by prevádzkovatelia na trhu za obchodných podmienok neinvestovali. Dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti rozvoja infraštruktúry musí byť oprávnené v tom zmysle, že medzi týmito infraštruktúrami a v týchto infraštruktúrach sa taktiež uskutočňuje účinná hospodárska súťaž. Účinná hospodárska súťaž pomôže maximalizovať „blaho spotrebiteľov“ vo forme nižších cien a lepších a rozsiahlejších služieb pre európskych občanov a podniky.

S cieľom poskytnúť orientačnú pomoc, ako môžu verejné investície zosúladiť tieto protichodné ciele, prijala Komisia v roku 2009 usmernenia o širokopásmových sieťach[3]. Usmernenia o širokopásmových sieťach majú za cieľ prispieť k dosiahnutiu politického cieľa širokopásmového pokrytia vhodným smerovaním verejných dotácií. Usmernenia sú doplnkom k podpore súkromných investícií prostredníctvom vhodnej regulácie a k ďalším opatreniam na stimuláciu nedostatočného dopytu. Keď sa pomocou iných regulačným politík nepodarí podporiť súkromné investície z dôvodu zlyhania trhu, môžu verejné orgány rozhodnúť o financovaní širokopásmovej infraštruktúry, aby sa dosiahli ciele širokopásmového pokrytia stanovené na európskej úrovni v záujme urýchlenia hospodárskeho rastu a rozvoja. Cieľom usmernení je nasmerovať verejné investície tak, aby čo najviac podporovali hospodársku súťaž.

1.2. Prečo treba opatrenie Komisie zvážiť?

V súčasných usmerneniach o širokopásmových sieťach sa počíta s tým, že by sa mali revidovať do troch rokov po nadobudnutí účinnosti, aby sa zohľadnili hlavné technické a regulačné zmeny. Keďže usmernenia nadobudli účinnosť v roku 2009, teda pred prijatím Digitálnej agendy, súčasné pravidlá nie sú plne zlučiteľné s cieľmi Digitálnej agendy.

1.3. Otázky identifikované v rámci konzultačného procesu

Tieto otázky boli identifikované ako relevantné z hľadiska uplatňovania pravidiel štátnej pomoci v širokopásmovom sektore:

· smerovanie štátnej pomoci tam, kde je to potrebné: podrobné mapovanie a analýza pokrytia,

· zaručenie hospodárskej súťaže na základe účinného výberového konania,

· najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou: vymedzenie správnych kritérií pre výberové konanie,

· zabezpečenie účinného veľkoobchodného prístupu,

· stanovenie cien za prístup,

· lepšie zapojenie vnútroštátnych regulačných orgánov,

· vzťah medzi reguláciou významného podielu na trhu a pravidlami štátnej pomoci,

· rámcové programy,

· lepšie využívanie existujúcich infraštruktúr,

· mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov na predchádzanie poskytovaniu nadmernej náhrady.

2. Analýza subsidiarity

Kontrola štátnej pomoci zo strany EÚ je vo výlučnej právomoci Komisie podľa článkov 107 a 108 ZFEÚ. Komisia musí posúdiť opatrenie, ak členské štáty notifikovali pomoc, ale aj z úradnej moci na základe ZFEÚ.

3. Ciele

Všeobecným cieľom usmernení o širokopásmových sieťach, ako je vysvetlené v časti správy venovanej kontextu, je zvýšiť rast a blahobyt spotrebiteľov rozsiahlym a rýchlym zavádzaním rýchlych a ultrarýchlych širokopásmových sietí na konkurenčnom trhu. V rámci tohto všeobecného cieľa možno rozlíšiť tieto špecifické ciele:

1. zavedenie infraštruktúry do oblastí, ktoré nie sú dostatočne zabezpečené:

i) zosúladenie s Digitálnou agendou;

ii) urýchlenie zavádzania sietí NGA;

iii) zabránenie duplicite infraštruktúry;

2. zabránenie neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže:

i) napodobnenie trhového mechanizmu prostredníctvom výberového konania;

ii) zvýšenie transparentnosti;

iii) zabezpečenie otvoreného prístupu;

iv) zníženie pomoci na minimum;

3. minimalizácia administratívneho zaťaženia:

i) podpora rámcových programov;

ii) zjednodušenie regulačných povinností a povinností spojených so štátnou pomocou;

iii) lepšie zapojenie vnútroštátnych regulačných orgánov.

4. Možnosti politiky

Ako už bolo uvedené, rýchle zavádzanie širokopásmových sietí nie je udržateľné bez verejných finančných prostriedkov. Vzhľadom na túto skutočnosť boli vypracované tieto tri možnosti:

4.1. Možnosť č. 1: základný scenár: predĺženie existujúcich usmernení o ďalšie tri roky

Súčasné usmernenia zaväzujú Komisiu, aby do troch rokov od ich prijatia vykonala revíziu. Po tejto predpokladanej revízii by Komisia mohla dospieť k záveru, že nie je potrebná žiadna zmena súčasného textu, ktorý sa v uplynulých troch rokoch dôsledne uplatňoval s uspokojivými výsledkami.

4.2. Možnosť č. 2: zmena a doplnenie usmernení s cieľom zabezpečiť rýchle a hospodársku súťaž podporujúce zavádzanie širokopásmovej infraštruktúry

Pri hodnotení súčasnej politiky sa poukázalo na niekoľko problémov, pre ktoré by sa mali navrhnúť menšie zlepšenia bez toho, aby sa úplne narušil prístup uplatnený v existujúcich usmerneniach. Do úvahy prichádzajú rôzne čiastkové možnosti:

Prvá čiastková možnosť (minimálna zmena): lepšie využívanie zdrojov

Táto čiastková možnosť zahŕňa: prispôsobenie pravidiel pre prístup k verejne financovanej infraštruktúre, objasnenie pravidiel verejného obstarávania, prísnejšie pravidlá pre používanie existujúcej infraštruktúry, zapojenie vnútroštátnych regulačných orgánov do realizácie, väčšiu transparentnosť (vrátane podávania správ ex post), jednoduchší mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov.

Súčasné usmernenia predpokladajú ako protihodnotu za prijaté dotácie povinnosť poskytnúť účinný veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti. Toto ustanovenie možno vylepšiť tak, že pre ultrarýchle siete, ktoré majú potenciálne znaky prirodzených monopolov, sa bude požadovať neutrálna a otvorená infraštruktúra, zatiaľ čo v prípade vzdialenejších oblastí môže povinnosť poskytovať prístup podliehať testu proporcionality.

V záujme zabezpečenia konkurencieschopných trhov sa viacero iných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov týka výberu ekonomicky najvýhodnejšej ponuky (pokiaľ ide o geografické pokrytie a vplyv na hospodársku súťaž), veľkoobchodného prístupu a cien za prístup. Aby sa znížila administratívna záťaž pre orgány poskytujúce pomoc, možno naplánovať zvýšenie prahových hodnôt pre projekty tak, aby sa mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov uplatňoval pri sumách od 1 milióna EUR do 10 miliónov EUR.

Podľa existujúcich usmernení o širokopásmových sieťach musia členské štáty konzultovať poskytnutie pomoci na širokopásmové siete s príslušnými vnútroštátnymi regulačnými orgánmi. V rámci tejto možnosti sa dá v nových usmerneniach postavenie vnútroštátnych regulačných orgánov objasniť a posilniť.

Súčasné usmernenia kladú silný dôraz na transparentnosť schém štátnej pomoci na zavádzanie širokopásmových sietí, ale príslušné ustanovenia zostávajú na všeobecnej úrovni bez podrobných spresnení. To možno zlepšiť a) zapracovaním viac podrobností o tom, čo k povinnostiam týkajúcich sa transparentnosti patrí; b) zapracovaním požiadavky, aby členské štáty zachovali centralizovanú databázu infraštruktúr a výberových konaní.

Druhá čiastková možnosť (stredná zmena): prispôsobenie usmernení technickému pokroku

Druhá čiastková možnosť vychádza z prvej, ale zahŕňa aj prispôsobenie usmernení technickému vývoju. Súčasné usmernenia vymedzujú siete NGA ako siete založené prevažne na drôtovej technológii. Keďže výkonnosť technologických platforiem (káblových, mobilných, satelitných atď.) sa neustále zlepšuje, vymedzenie možno spresniť tak, aby zahŕňalo aj iné platformy, pokiaľ vykazujú kapacitu sietí NGA.

Existujúci koncepčný rámec usmernení (základné/NGA siete, biele/šedé/čierne oblasti) sa nebude meniť, avšak princíp, na ktorom je tento rámec postavený, by mohol byť explicitnejší zavedením pojmu „zásadnej zmeny“.

Tretia čiastková možnosť (veľká zmena): zosúladenie usmernení s Digitálnou agendou

Tretia čiastková možnosť zahŕňa opatrenia diskutované v rámci menej ambicióznych čiastkových možností 1 a 2 vrátane osobitného dodatočného oddielu k zlučiteľnosti pre ultrarýchle siete.

V záujme podpory cieľov Digitálnej agendy zavádza dodatočný oddiel možnosť verejného financovania infraštruktúry NGA v čiernych oblastiach NGA za predpokladu, že sa budú dodržiavať prísne podmienky a dôležité bezpečnostné opatrenia na podporu hospodárskej súťaže. Aby sa udržali investičné stimuly, treba súkromné investície chrániť, aby neboli prekrývané verejne financovanou infraštruktúrou.

4.3. Možnosť č. 3: radikálnejšia zmena usmernení spočívajúca v uprednostnení cieľov Digitálnej agendy

Tretia možnosť spočíva v radikálnej zmene doteraz uplatňovaného prístupu a v podstatnom prepracovaní súčasných usmernení s cieľom reagovať na potrebu čo najrýchlejšieho zavedenia širokopásmových sietí a dosiahnutia cieľov Digitálnej agendy. Je dôležité poznamenať, že ani radikálna zmena a doplnenie nemôžu viesť až k úplnému prepracovaniu existujúceho prístupu (napr. pokiaľ ide o cieľové oblasti), pretože by to bolo v rozpore so všeobecným cieľom, ktorým je zachovanie otvorenosti trhov a nevytláčanie súkromných investícií.

Preto sa tretia možnosť bude pohybovať v rámci týchto obmedzení a navrhuje sa v nej, aby sa do textu zaviedli nové pojmy a definície, ako aj nové požiadavky na test zlučiteľnosti. Konkrétne: do pojmov v usmerneniach by sa zahrnuli ciele Digitálnej agendy, obmedzili by sa požiadavky na povinnosť poskytovať prístup k sieti a zjednodušili by sa požiadavky na test proporcionality.

5. Analýza vplyvov

Vzhľadom na to, že Komisia má povinnosť zasahovať do tohto sektoru (t. j. vykonávať posúdenie predmetných opatrení štátnej pomoci) a že už existuje rozhodovacia prax a usmernenia, budú sa zdôrazňovať iba odlišnosti príslušných faktorov vplyvu pre každú možnosť.

5.1. Možnosť č. 1: základný scenár: predĺženie existujúcich usmernení o ďalšie tri roky

Táto možnosť má tú výhodu, že by sa mohla rýchlo uplatniť, pričom by sa však nemuseli riešiť všetky špecifické ciele, ktoré revízia sleduje. Okrem toho takmer všetky zainteresované strany a členské štáty do rôznej miery argumentovali v prospech prispôsobenia súčasných usmernení. Preto tento základný scenár spočívajúci v len predĺžení súčasných usmernení nebol v rámci konzultácií podporený.

5.2. Možnosť č. 2: zmena usmernení s cieľom zabezpečiť rýchle a hospodársku súťaž podporujúce zavádzanie širokopásmovej infraštruktúry

Táto možnosť sa opiera o súčasnú politiku Komisie a okamžite reaguje na problémy vyplývajúce z regulačného a technického vývoja, z rozhodovacej praxe, z konzultácií so zainteresovanými stranami a zo znaleckých posudkov. Vo všeobecnosti by sa mal existujúci koncepčný prístup usmernení zachovať, čím by sa využili výhody konzistentnosti a právnej istoty.

Prvá čiastková možnosť (minimálna zmena): lepšie využívanie zdrojov

Niektoré opatrenia, ktoré boli navrhnuté v rámci prvej čiastkovej možnosti, podporujú špecifické ciele zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže. Zlepšenie a objasnenie podmienok na prístup k verejne financovanej širokopásmovej infraštruktúre prospieva k ďalšiemu zlepšeniu prosúťažného charakteru schválených opatrení. Lepšie podmienky prístupu vedú k väčšej hospodárskej súťaži na sieti, a tým aj k širšej škále služieb za nižšie ceny. Etablovaní prevádzkovatelia vo všeobecnosti nie sú za prísnejšie pravidlá prístupu, podľa nich by sa záväzky v rámci štátnej pomoci mali zosúladiť s regulačnými predpismi. Alternatívni prevádzkovatelia sú zase za lepšie podmienky prístupu, pretože by im umožnili súťažiť na existujúcej infraštruktúre. Spotrebitelia by mali výhody z týchto opatrení, pretože lepšia implementácia usmernení by viedla k silnejšej hospodárskej súťaži v oblasti širokopásmovej infraštruktúry.

Pokiaľ ide o zapojenie vnútroštátnych regulačných orgánov, táto možnosť by viedla k pridaniu niekoľkých špecifikácií, aby sa spresnila úloha, ktorú majú tieto orgány zohrávať v konaniach o štátnej pomoci. Táto úloha nezahŕňa ani posúdenie ani diskrečné politické rozhodnutia.

Lepšie využívanie existujúcej infraštruktúry by zlepšilo dostupnosť širokopásmových sietí a umožnilo zamerať sa na dostupné zdroje v oblastiach, kde takáto infraštruktúra chýba.

Pokiaľ ide o osobitný cieľ týkajúci sa zníženia administratívnej záťaže, poskytuje táto čiastková možnosť zmiešaný výsledok. Väčšie zapojenie vnútroštátnych regulačných orgánov by mohlo predstavovať určité dodatočné administratívne náklady pre vlády a samotné vnútroštátne regulačné orgány. Tieto administratívne náklady by však boli obmedzené. Aj opatrenia týkajúce sa transparentnosti by mali z hľadiska administratívneho zaťaženia zmiešané výsledky. Na jednej strane by správnym orgánom, ktoré sú povinné zverejňovať informácie na webovej lokalite, vzniklo obmedzené zaťaženie. Na druhej strane by dostupnosť týchto údajov znížila náklady na vyhľadávanie pre súkromných investorov (etablovaných a alternatívnych prevádzkovateľov) a administratívne náklady pre iné správne orgány. Výhody zvýšenej transparentnosti by mali prevážiť administratívne zaťaženie, ktoré z nej vyplýva.

Objasnenie pravidiel týkajúcich sa využívania existujúcej infraštruktúry v rámci výberových konaní pre štátnu pomoc by mal alternatívnym prevádzkovateľom poskytovať lepší prístup k tejto infraštruktúre pri príprave ich ponúk.

Druhá čiastková možnosť (stredná možnosť): prispôsobenie usmernení technickému pokroku

Vzhľadom na kumulatívnosť jednotlivých čiastkových možností má druhá čiastková možnosť rovnaký vplyv ako prvá vrátane dodatočného účinku vyplývajúceho z nového vymedzenia NGA.

Rozšírenie vymedzenia NGA má dva účinky na hospodársku súťaž. Na jednej strane zvýši počet platforiem a prevádzkovateľov, ktorí sa môžu zúčastniť na verejnom výberovom konaní pre štátom financované siete NGA. Tým by sa zvýšila hospodárska súťaž v rámci konania, čím by sa prípadne znížila potrebná výška pomoci. Na druhej strane rôzne technológie majú odlišné kvalitatívne vlastnosti vrátane technickej možnosti na poskytnutie prístupu. Ak sa vyberie platforma, ktorá z technických dôvodov môže poskytovať iba menej kvalitný prístup, vplyv novej infraštruktúry na hospodársku súťaž sa zníži.

Rozšírenie vymedzenia NGA má rôzne účinky na zavádzanie širokopásmového pripojenia. Po prvé môže zvýšiť oblasti, ktoré sa považujú za „šedé“ alebo „čierne“ oblasti NGA. Po druhé podporuje súkromné investovanie do týchto technológií, pretože by boli lepšie chránené pred tým, aby neboli prekrývané inou verejne financovanou sieťou NGA. Prvý účinok môže mať za následok, že štátnu pomoc už nebude možné poskytnúť v niektorých oblastiach. Na otázku, či to má vplyv na celkové verejné investície do sietí NGA, neexistuje jednoznačná odpoveď.

Tretia čiastková možnosť (maximálna zmena): zosúladenie usmernení s Digitálnou agendou

Pri tejto možnosti sa vyvažuje potreba podporovať zavádzanie optických vlákien s rizikom vytlačenia súkromných iniciatív v rentabilných oblastiach. Verejné zdroje budú povolené v týchto oblastiach, len ak sa preukáže, že existujúce súkromné investície prinášajú výlučne okrajové a dočasné zlepšenie, zatiaľ čo dotácie sa zameriavajú na podporu podstatne novej infraštruktúry. Etablovaní a kábloví prevádzkovatelia v rámci verejných konzultácií tvrdili, že ich investície do modernizácie ich vlastnej infraštruktúry môžu byť ohrozené štátnou intervenciou. Aj keď takéto investície nesmú byť príliš náročné na kapitál a nesmú zahŕňať rozvoj novej infraštruktúry, musia byť napriek tomu chránené, aby sa zabránilo neprimeranej zmene trhového mechanizmu. Z verejných konzultácií vyplýva, že vhodným riešením na zmiernenie týchto účinkov môže byť „kontrola hospodárskej súťaže“.

5.3. Možnosť č. 3: radikálnejšia zmena usmernení spočívajúca v uprednostnení cieľov Digitálnej agendy

Pri tejto možnosti by sa mohla znížiť výška potrebnej štátnej pomoci, pretože ziskovosť financovanej siete by sa zvýšila (príjemca pomoci by mohol vylúčiť konkurentov využívaním novo vybudovanej infraštruktúry).

Nie je však zrejmé, že by tento menej prísny prístup skutočne viedol k zvýšeným investíciám do siete NGA a ultrarýchlej siete NGA. Keďže väčšinu infraštruktúry budujú súkromní investori, mohli by sa rozhodnúť, že zastavia investície, ak pocítia zvýšené riziko, že ich infraštruktúra by mohla byť prekrývaná štátom financovanou infraštruktúrou (účinok vytlačenia). Verejné finančné prostriedky by sa okrem toho mohli použiť na financovanie dominantných prevádzkovateľov (alebo dokonca monopolov).

Ak by sa kvantitatívne ciele Digitálnej agendy začlenili do definícií v usmerneniach, zvýšila by sa jednotnosť dokumentov EÚ a usmernenia by sa lepšie prispôsobili Digitálnej agende. Táto možnosť by priniesla aj veľmi jasné rozdelenie, vďaka ktorému by zainteresované strany (najmä malé miestne orgány) lepšie pochopili cieľ štátnej intervencie, ktorú vykonávajú. Tento prístup by však takisto prinášal značné nevýhody. Po prvé prístup v súčasnosti ešte nebol odskúšaný a ani Komisia ani vnútroštátne/miestne orgány s ním nemajú skúsenosti. Mohol by preto viesť k neistote medzi zainteresovanými stranami. Okrem toho by sa posudzovanie mohlo v skutočnosti ešte viac skomplikovať: zavedením troch kategórií („ základná sieť“, „pomalá sieť NGA“ a „ultrarýchla sieť NGA“) namiesto doterajších dvoch by sa muselo posudzovať oveľa viac možných kombinácií. Pre rôzne kategórie by sa museli uplatňovať špecifické podmienky zlučiteľnosti. Okrem toho v prípade kvantitatívnych definícií hrozí riziko rýchleho zastarania, čo by v krátkom čase vyžadovalo ďalšiu revíziu usmernení, a počas ich platnosti by Komisia pritom bola viazaná ich uplatňovaním.

Pokiaľ by sa povinnosti poskytovať prístup obmedzili na to, čo vyžadujú sektorové nariadenia, viedlo by to pravdepodobne k zníženiu investičných nákladov a potrebnej výšky pomoci na projekt. Pre existujúcich prevádzkovateľov a najmä etablovaných prevádzkovateľov by sa okrem toho znížili ich náklady a zvýšila právna istota. Existuje však vysoké riziko, že by sa investície nemuseli vôbec uskutočniť, že verejné finančné prostriedky by pomohli vytvoriť alebo posilniť dominantné postavenie a že by verejné orgány mohli z peňazí daňových poplatníkov financovať zavádzanie „uzavretých“ architektúr NGA. To by v budúcnosti obmedzilo hospodársku súťaž v dotovanej infraštruktúre s následným zvýšením cien a znížením kvality.

Pokiaľ by sa upustilo od zapojenia vnútroštátnych regulačných orgánov do konaní o štátnej pomoci, prekonali by sa problémy, na ktoré poukázali niektoré členské štáty v súvislosti s formálnym nárokom vnútroštátnych regulačných orgánov zasahovať v prípadoch štátnej pomoci, a znížila by sa administratívna záťaž. Na druhej strane by to znamenalo stratu kontroly nad tým, ako sa v dotovaných sieťach stanovujú ceny a podmienky prístupu, čím by mohlo dôjsť k nejednotnosti.

Uvoľnenie požiadavky na verejnú konzultáciu a/alebo na výberové konanie by malo výhodu urýchlenia plánovania opatrenia, čím by orgány poskytujúce pomoc mohli rýchlejšie vykonávať svoje opatrenia. Nevýhodou by však bolo, že kvôli rozsiahlejšej štátnej intervencii v tejto oblasti by mohli komerční prevádzkovatelia zadržať alebo odložiť svoje investície a verejné finančné prostriedky EÚ by mohli byť zneužité alebo neúčinne použité. Komisia by mohla čeliť vysokému počtu sťažností a právnych sporov.

6. Porovnanie možností

Možnosti || Účinnosť || Efektívnosť || Súdržnosť

Základný scenár: predĺženie existujúcich usmernení || – || +/– || –

Možnosť č. 2: revízia usmernení || || ||

čiastková možnosť 1 || + || + || +/–

čiastková možnosť 2 || + || + || +

čiastková možnosť 3 || ++ || + || ++

Možnosť č. 3: radikálne prepracovanie usmernení || – || – || +

7. Monitorovanie a hodnotenie

Všetky členské štáty, ktoré prijímajú schémy pomoci, na ktoré sa vzťahujú usmernenia o širokopásmových sieťach, predkladajú Komisii o takých schémach výročné správy. Okrem toho konkrétne hodnotenie účinnosti opatrení štátnej pomoci na širokopásmové siete nie je možné uskutočniť, pretože základný súbor údajov o opatreniach nie je k dispozícii. Preto sa v nových usmerneniach navrhuje, aby sa základný súbor údajov – ako názov príjemcu pomoci, výška prijatej pomoci, intenzita pomoci a použitá technológia – uverejnil na centrálnej webovej lokalite a bol k dispozícii pre širokú verejnosť. Okrem toho nové usmernenia zavádzajú miernejšiu povinnosť podávania správ ex-post.

[1] KOM(2010) 245.

[2] Zdroj: Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci: Správa o príspevku štátnej pomoci k stratégii Európa 2020 – jar 2011.

[3] Pozri http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52009XC0930(02):SK:NOT.