Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - O zlepsení prístupu k informáciám orgánov činných v trestnom konaní (Informačná politika EÚ) /* KOM/2004/0429 v konečnom znení */





OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU - O zlepsení prístupu k informáciám orgánov činných v trestnom konaní (Informačná politika EÚ) KAPITOLA I - ÚVOD, ODÔVODNENIE A POLITICKÁ SÚVISLOSŤ Prehľad Vyhlásenie Európskej rady o terorizme [1] nariaďuje Rade preskúmať legislatívne opatrenia na zjednodusenie výmeny informácií a spravodajských sluzieb medzi orgánmi činnými v trestnom konaní v členských státoch. Komisia je vyzvaná, aby do júnovej Rady predlozila návrhy týkajúce sa výmeny informácií o osobách a vyuzitia informácií o cestujúcich na účely boja proti terorizmu. Návrhy komisie by mali obsahovať aj ustanovenia, ktoré poskytnú národným agentúram na podporu práva prístup k európskym informačným systémom. [1] Európska rada z 25. marca 2004 Deklarácia o boji proti terorizmu. Predlozené oznámenie je prvým príspevkom Komisie v reakcii na poziadavku Rady. V tomto oznámení Komisia stanovuje otázky, ktoré sú kritické k dosiahnutiu voľného pohybu informácií medzi orgánmi na podporu práva v členských státoch struktúrovanejsím spôsobom ako doteraz. Prekázky pre voľný pohyb informácií v súčasnosti existujú, čo okrem iného núti Radu, aby sa v treťom kole spoločných hodnotení venovala skúmaniu "výmeny informácií a spravodajských sluzieb medzi Europolom a členskými státmi a medzi jednotlivými členskými státmi navzájom". Rozskatuľkovanie informácií a nejasná politika o informačných kanáloch prekázajú pri výmene informácií. Úloha zvládnuť rozdelenie informácií medzi viaceré ministerstvá na národnej úrovni je podnietená právnymi, technickými a praktickými problémami, ktoré sú prekázkou výmeny informácií medzi členskými státmi. Komisia navrhuje usporiadať prehľadné cvičenie o podmienkach prístupu k informáciám, ako aj sirokú, otvorenú konzultáciu so vsetkými zainteresovanými finančnými stranami, a to s európskym inspektorom na ochranu údajov, s cieľom získať presnejsí obraz o týchto prekázkach. Účelom tohto oznámenia je poskytnúť prostriedky, ktorými mozno zabrániť, aby sa hlavné hrozby, napríklad terorizmus, premenili na skutočnosť, zavedením návrhu na podporu práva spravodajskými sluzbami na úrovni EÚ. Poskytuje postup na riesenie tohto programu, ktorý stanovuje, ako to dosiahnuť, a legislatívu na odstránenie specifických právnych problémov. Predmetom záujmu tohto oznámenia je lepsí prístup k potrebným informáciám, ako aj vytvorenie sirokého rámca na zavedenie podpory práva spravodajskými sluzbami na úrovni EÚ. Bude to mať dôsledky aj na medzinárodnú úlohu, ktorú je EÚ schopná vykonávať. Tieto dve otázky tvoria základné piliere informačnej politiky EÚ na podporu práva. Spoločný postup v týchto oblastiach podporí pokrokové zariadenie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorej bude zabezpečený voľný pohyb osôb v prítomnosti nových bezpečnostných úloh, ktoré na celú úniu kladie terorizmus spolu s inými druhmi závazného a organizovaného zločinu. Účinnosť činností vymoziteľnosti práva by sa mala opierať o dodrziavanie ľudských práv a základných slobôd, chránených medzinárodnými, európskymi a ústavnými tradíciami, ktoré sú spoločné pre vsetky členské státy. Pri budovaní tejto politiky Komisia zabezpečí nálezite prihliadanie na právo a politiku Spoločenstva. Najmä táto politika by nemala vytvárať právnu neistotu ani zbytočné hospodárske prekázky pre priemysel. Komisia vyzýva členské státy a dotknuté strany, aby presadzovali uskutočňovanie týchto smelých akcií v spolupráci. Po prvé, podniknúť nevyhnutné kroky na sprístupnenie potrebných údajov a informácií orgánom EÚ činným v trestnom konaní za účelom prevencie a boja proti terorizmu a ostatným formám vázneho alebo organizovaného zločinu, ako aj proti hrozbám, ktoré spôsobujú. Vzhľadom na to treba mať na pamäti, ze kriminálna činnosť, u ktorej by dalo očakávať, ze nesúvisí s kategóriou "závazný alebo organizovaný" môze k nemu viesť alebo s ním súvisieť. Po druhé, vytvoriť a vyuzívať veľmi kvalitnú kriminálnu spravodajskú sluzbu EÚ. Poznatky, ktoré sa v tomto procese sprístupnia, pomôzu na politickej úrovni ustanoviť priority EÚ vymoziteľnosti práva dohodnutým spôsobom a orgánom činným v trestnom konaní, aby sa účinne postavili proti zločinom a hrozbám, ktoré vystavujú nebezpečenstvu zivoty nasich obyvateľov, ich fyzickú integritu a bezpečnosť. Po tretie, zvýsiť dôveru medzi jednotlivými sluzbami na podporu práva. Zavedenie spoločných podmienok, napríklad v prístupe k systému údajov, a spolu sa podieľať na know-how, to vsetko prispeje k vytvoreniu platformy pre spoločnú informačnú politiku najmä pri odstraňovaní objektívnych prekázok pre účinnú účasť na informáciách a spravodajskej sluzbe. informačná politika eú na podporu práva sa riadi mnozstvom úvah. Súvisia so zvýseným vedomím citlivosti únie k hrozbám, ako sú hrozby teroristických aktivít, ktoré si vyziadali závislosť únie od vzájomne prepojených sietí; s poziadavkou zaviesť zvýsené toky informácií medzi príslusnými orgánmi, s vyuzitím nových technológií a schopností na základe poznatkov pri presadzovaní akcie na podporu práva a zároveň zvýsením ochrany dát, bezpečnosti a s tým spojeným monitorovaním a kontrolným mechanizmom. Účelom tohto oznámenia je zlepsiť výmenu informácií medzi vsetkými orgánmi činnými v trestnom konaní nielen medzi policajnými orgánmi, ale aj medzi colnými orgánmi, jednotkami finančnej spravodajskej sluzby, interakciu so súdmi a trestným stíhaním, a vsetkými ostatnými verejnými institúciami zúčastnenými na tomto procese, do ktorého patrí včasné zistenie ohrozenia bezpečnosti a kriminálne zločiny az po odsúdenie a potrestanie páchateľov. Základná úloha, ktorú v tejto súvislosti zohrávajú sluzby státnej bezpečnosti a národné spravodajské sluzby, je neodskriepiteľná. Mnohé zdruzené úlohy, do ktorých sa informačná politika EÚ na podporu práva plánuje pustiť, sú uvedené v ďalsích odsekoch. Napokon treba vziať do úvahy vonkajsí rozmer vzhľadom na medzinárodnú povahu výzvy terorizmu a organizovaného zločinu, do ktorej sa chceme pustiť. Ostatné krajiny vytvorili alebo v budúcnosti vytvoria vlastnú informačnú politiku na podporu práva a vyskytli sa uz prípady, ze účinok tejto politiky sa prejavil na obyvateľoch a hospodárskych prevádzkovateľoch EÚ. Môzu sa objaviť aj otázky reciprocity. Multilaterálne riesenia azda treba hľadať na specializovaných fórach. Do úvahy treba vziať aj účinok, ktorý môze mať politika EÚ na občanov tretích krajín, aby sa zabezpečila nerusená spolupráca s týmito krajinami na podporovaní zákona a respektovanie práv obyvateľov bez diskriminácie. Po prvé, táto politika sprístupňuje potrebné údaje a informácie orgánom činným v trestnom konaní s cieľom prevencie a boja proti terorizmu a ostatným formám závazného alebo organizovaného zločinu, ako aj proti hrozbám, ktoré zapríčiňujú [2]. Po druhé vytvára a vyuzíva veľmi kvalitnú kriminálnu spravodajskú sluzbu na pomoc pri politických rozhodnutiach a orgánom činným v trestnom konaní v účinnom postihovaní týchto zločinov. Po tretie, podporuje vytvorenie dôvery medzi príslusnými sluzbami. Pri tvorbe tejto politiky sa zohľadňuje aj politika a nástroje Spoločenstva; táto politika predovsetkým úplne respektuje základné práva. [2] Na účely tohto oznámenia výraz "údaje" alebo "informácie" znamená "údaje, informácie a spravodajská sluzba", pokiaľ nie je označené inak; výraz 'spravodajská sluzba' zodpovedá 'kriminálnej spravodajskej sluzbe'. Informačná politika musí prihliadať na tieto otázky: * Úloha bezpečnosti si nevyhnutne vyzaduje spoločnú dohodnutú akciu v dosiaľ nevídanom rozsahu; zainteresovanými stranami sú orgány na podporu národného zákona, národné vlády, európska exekutíva a zákonodarný zbor, ako aj ostatné institúcie na európskej a medzinárodnej úrovni. * Úloha ľudských práv znamená dosiahnutie potrebnej rovnováhy medzi masívnou ochranou údajov a respektovaním ostatných základných práv na jednej strane a vysokým vyuzívaním informácií na podporu práva zameranú na zástitu základných verejných záujmov, ako sú národná bezpečnosť a prevencia, odhaľovanie a trestanie zločinu na druhej strane. * Pokiaľ ide o technológiu, sú potrebné kompatibilné informačné systémy chránené proti nezákonnému prístupu a primeraná ochrana údajov s monitorovaním a kontrolou spracovania údajov a bilancia vysetrovania. Skúska zabezpečenia informačných technológií proti zločinu by mala prezradiť slabosti a prílezitosti na kriminálne činnosti a zamerať sa na analýzu údajov, ako je posudzovanie rizík a profilovanie. * Na uľahčenie účinnej spolupráce sú určené spoločné normy na zhromazďovanie informácií, ukladanie, analýzu a výmenu kriticky podporujú vytváranie dôvery medzi príslusnými sluzbami na národnej úrovni a na úrovni EÚ. * Implementácia viacfázového prístupu si vyziada dlhodobú neochabujúcu spoluprácu. KAPITOLA II - K LEPŠIEMU PRÍSTUPU K ÚDAJOM A ZAVEDENIE VYMOITEĽNOSTI PRÁVA NA ZÁKLADE SPRAVODAJSKÝCH METÓD NA ÚROVNI EÚ 2.1. Strategické ciele Cieľom tohto oznámenia je zaviesť informačnú politiku EÚ na podporu práva, čo prispeje k realizácii cieľov čl. 29 TEÚ prostredníctvom poskytovania lepsích informácií o bezpečných kanáloch existujúcej spolupráce na podporu práva a k vytvoreniu podkladu na zavedenie účinnej podpory práva spravodajskou sluzbou na miestnej, národnej a európskej úrovni, čo podporuje poziadavka budovania dôvery. Súčasťou plánu politiky sú právne, technické a organizované akcie, ktoré dohromady poskytujú orgánom činným v trestnom konaní rámec pre spoluprácu, ktorý má uľahčiť prístup k spracovaniu údajov potrebných na podporu práva a vytvorenie kriminálnej spravodajskej sluzby. Predpokladané výsledky pri podrobnejsom pohľade na informačnú politiku sú: * Čo najviac vyuziť prístup k informáciám o ďalsích základných činnostiach na podporu práva, ako aj na vytvorenie kriminálnej spravodajskej sluzby; * zabezpečiť, aby príslusné údaje, vytvorené na iné účely nez na podporu práva, boli k dispozícii, pokiaľ je to vhodné, potrebné a primerané na vykonávanie specifických a zákonných účelov [3]; [3] Legislatívny návrh o zadrziavaní dát predlozili na prerokovanie styri členské státy v Rade JHA v apríli 2004. Komisia plánuje otvorenú konzultáciu o tejto zálezitosti. * stanoviť alebo v prípade uz existujúcich horizontálnych noriem podporiť účinné pouzívanie spoločných noriem pre prístup k údajom, doklady o prístupe k utajovaným skutočnostiam, pre dôvernosť informácií, spoľahlivosť, bezpečnosť a ochranu údajov, ako aj vzájomné prepojenie noriem pre národnú a medzinárodnú databázu; * vytvoriť schválené formáty spravodajských sluzieb na pomoc pri vytváraní politických a operačných rozhodnutí a posilniť rozvoj a vyuzitie rovnakých metód na analýzu napr. kriminálnych sietí, hrozieb zločinu, rizík a profilov, ktorých podporou je ekonomické posúdenie skôd; * poskytnúť základ pre stanovenie priorít pri zhromazďovaní a analýze informácií v rámci celej EÚ a následne pre výber najlepsieho priebehu akcie určenej na prevenciu a boj proti terorizmu a iným formám závazného alebo organizovaného zločinu, ako aj proti hrozbám, ktoré zapríčiňujú, v rámci stanovených priorít; * Uľahčiť spoluprácu a koordináciu akcie na podporu práva, ktorej účelom je účinne a primerane zabrániť, vysetriť alebo prekaziť teroristické činnosti a činnosti, ktoré sa zaoberajú ďalsími formami závazného alebo organizovaného zločinu. Lepsí prístup k údajom, informáciám a spravodajskej sluzbe prispieva k podpore zákona v kazdom členskom státe a na európskej úrovni za účelom prevencie a boja proti terorizmu a ostatným formám závazného alebo organizovaného zločinu, ako aj proti hrozbám, ktoré zapríčiňuje. Ďalsie zvýsenie hodnoty vzniká pri metodickej analýze údajov na vytvorenie prvotriednej kriminálnej spravodajskej sluzby. Na podporu práva spravodajskou sluzbou by mali byť v EÚ prijaté minimálne normy pre národné systémy kriminálnej spravodajskej sluzby, ktoré umozňujú kompatibilné posudzovanie hrozieb na európskej úrovni. 2.2. Základné otázky účinného prístupu k údajom a informáciám a ich zhromazďovanie, ukladanie, analýza a výmena 2.2.1. Zásada rovnakého prístupu k údajom orgánov činných v trestnom konaní Prvým základným cieľom informačnej politiky na podporu práva je zavedenie voľného pohybu informácií medzi sluzbami na podporu práva vrátane EUROPOLu a EUROJUSTu. V súčasnosti môzu orgány činné v trestnom konaní skúmať databázy, ktoré sú národne prístupné. Prístup k informáciám, ktorými disponujú orgány činné v trestnom konaní z ostatných členských krajín, je vsak taký náročný, ze v praxi sú nedostupné. Cieľom informačnej politiky je praktické sprístupnenie týchto informácií vsetkým orgánom v EÚ podporujúcich zákon, vrátane EUROPOLu a EUROJUSTu, ktoré im pomáhajú vykonávať funkcie a v súlade so zákonom. Informačná politika, ktorá sa chce vyrovnať s úlohami uvedenými v predchádzajúcej kapitole, zavádza princíp 'práva na rovnaký prístup k údajom'. To by poskytovalo orgánom EÚ činným v trestnom konaní a státnym úradníkom rovnaké právo na prístup k údajom a databázam v ostatných členských státoch EÚ za porovnateľných podmienok, aké majú orgány činné v trestnom konaní v tomto členskom státe. Dôsledkom tohto práva je povinnosť poskytnúť prístup úradom činným v trestnom konaní z ostatných členských státov za rovnakých podmienok, aké majú národné úrady činné v trestnom konaní. Z toho vyplýva záväzok členských státov, ze budú konať podľa modelu EÚ, ktorý obsahuje otázky, ako synchronizované posudzovanie hrozieb zalozené na spoločnej metodológii, a systematickom vyhodnocovaní hrozieb pomocou sektorových stúdií zraniteľnosti. Princíp rovnakého prístupu hovorí, ze: - bezpečnosť únie a jej obyvateľov je spoločná zodpovednosť; - členské státy sú navzájom závislé pri podpore zákona za účelom prevencie a boja proti terorizmu a ostatným formám závazného alebo organizovaného zločinu a potláčajú nimi zapríčinené hrozby; - orgány na podporu zákonov v jednom členskom státe plnia podobné úlohy a majú rovnaké poziadavky na informácie ako orgány v ostatných členských státoch; - orgány činné v trestnom konaní konajú zákonne, keď pristupujú k údajom alebo prechádzajú databázami pri vykonávaní svojich úloh a v medziach stanovených spoločnými normami o ochrane a bezpečnosti údajov. V zásade by právo na rovnaký prístup k informáciám nemalo zníziť účinnosť existujúcich nástrojov vzájomnej právnej pomoci. Vsetky prípadné právne účinky sa budú musieť starostlivo analyzovať. Transparentné, jasné podmienky prístupu k potrebným a primeraným informáciám pre vsetky orgány činné v trestnom konaní v EÚ by mali vychádzať zo spoločných noriem, vrátane noriem o ochrane a bezpečnosti údajov. Členské státy sú zodpovedné za implementáciu týchto podmienok. Systém na monitorovanie implementácie je stanovený podľa stanovených podmienok pre prístup v priebehu cvičenia so vsetkými údajmi (pozri odsek 2.2.2). Základné prekázky pre výmenu informácií medzi orgánmi činnými v trestnom konaní mozno účinne určiť iba na základe odhodlaného záväzku členských státov, ze podniknú konkrétne opatrenia na stanovenie modelu európskej kriminálnej spravodajskej sluzby (pozri odsek 2.3). Cieľom európskej informačnej politiky je zaviesť princíp práva na rovnaký prístup k potrebným a primeraným údajom a informáciám pre orgány činné v trestnom konaní v EÚ. Komisia spolu s členskými státmi preskúma existujúce prekázky a na základe toho stanoví, či je vhodné predloziť Rade a Európskemu parlamentu legislatívny návrh v súvislosti s jeho zavedením na úrovni EÚ. 2.2.2. Rozsah podmienok prístupu Komisia navrhuje vykonať cvičenie so vsetkými údajmi na základe dostupných informácií, ako aj informácií z tejto oblasti, ktoré poskytnú členské státy, aby zaradila tieto prvky: - ktoré údaje alebo databázy sú dostupné orgánom na podporu zákonov v členských státoch a ktoré sú dostupné v zahraničí vrátane indexových databáz (obsah); - aký je účel databázy (definícia účelu); - ktorý orgán činný v trestnom konaní má prístup k týmto údajom (uzívatelia); - za akých podmienok majú tieto orgány prístup k týmto údajom a databázam (protokol o prístupe); - aké sú technické poziadavky prístupu k týmto údajom a databázam (technické protokoly); - ako často sa pristupuje k údajom a databázam (dôlezitosť); - ktoré údaje alebo databázy sú predmetom záujmu orgánov na podporu zákonov, ale nie sú pre nich prístupné; čo sú ustanovenia na pouziteľné na ochranu údajov (rámcovanie poziadaviek). Zámerom Komisie je: - spustiť cvičenie so vsetkými údajmi do konca roku 2004, aby sa určil rozsah, poziadavky a obmedzenia prístupu orgánov činných v trestnom konaní k údajom a databázam. - spustiť stúdiu o právnych ustanoveniach, podmienkach vrátane riesení IT pre prístup k údajom na posilnenie (ne-) zákonov a postupov, ktoré sa týkajú ustanovení na ochranu a bezpečnosť údajov. 2.2.3. Zhromazďovanie údajov Orgány činné v trestnom konaní v EÚ pouzívajú odlisné prístupy na zhromazďovanie a kategorizovanie údajov a informácií. V súčasnosti neexistuje ani jedno fórum, ktoré by klasifikovalo dôvernosť informačných zdrojov. Prvý a najdôlezitejsí informačný zdroj je zhromazďovanie údajov od vedenia orgánov činných v trestnom konaní. Prístup k údajom, ktoré sa nezhromazďujú na účely podpory práva je ďalsí politický problém. Vyzaduje si sirokú, otvorenú poradu so vsetkými zainteresovanými stranami z hľadiska mozných dôsledkov na prevádzkovateľov a uzívateľov a na právo a politiku Spoločenstva. Systém riadenia rozličných prístupových privilégií, ako sú spoločné európske normy o oprávnenom prístupe ku klasifikovaným informáciám, spoločný systém uzívateľov prístupových profilov na spravovanie veľkého mnozstva prístupových práv a legalizovaný spôsob na registrovanie oprávnených uzívateľov (kontá uzívateľov) by poskytol základ pre účinné riadenie prístupu. Profily uzívateľov by sa mohli vyuzívať aj na systematické monitorovanie údajov a kontrolu prístupu a spracovanie údajov, ktoré by sa mohli uchovávať v kmeňových a kontrolnýchsystémoch. Komisia chce začať so stúdiami, aby podnietila vypracovanie legislatívnych a nelegislatívnych iniciatív, súvisiacich so základnými normami o zhromazďovaní údajov; spoločné procedurálne normy o klasifikácii dôvernosti a spoľahlivosti údajov; spoločné normy o oprávnenom prístupe ku klasifikovaným informáciám a prístupové profily uzívateľa. Komisia organizuje aj konzultácie a multidisciplinárne dielne na Fóre o prevencii organizovaného zločinu, kde diskutuje o verejnom a súkromnom partnerstve a najmä o prístupe k údajom, ktoré neboli zhromazdené za účelom podpory práva. 2.2.4. Výmena a spracovanie údajov Okrem rozličných spôsobov prístupu k údajom a databázam podľa zásady rovnakého prístupu existuje ďalsia moznosť lepsieho sprístupnenia existujúcich údajov a databáz ich zaradením do siete alebo vytvorenie ústredných databáz. V tejto súvislosti Rada [4] vyzvala Komisiu, "aby predlozila návrhy na lepsie prepojenie prevádzkyschopnosti medzi európskymi databázami (SISII, VIS a EURODAC), aby sa vyuzila ich pridaná hodnota v zákonných a technických rámcoch prevencie a boja proti terorizmu" [5]. Lepsia prepojenie prevádzkyschopnosti bude musieť zohľadniť príslusné právne ustanovenia o ochrane údajov. [4] Európska Rada z 25. marca 2004 Deklarácia o boji proti terorizmu. [5] K tejto téme bude pripravené osobitné oznámenie Komisie. Podľa názoru Komisie je vytvorenie prevádzkyschopných a navzájom prepojených systémov v EÚ jediná moznosť pre budúcnosť. Koncepčne jednotná architektúra IT, do ktorej sú integrované národné, európske a medzinárodné vzájomné prepojenia, ponúka dlhodobé značné úspory, synergiu a politické prílezitosti v oblasti kriminálnej spravodajskej sluzby a v sirsom kontexte vo vývoji stratégie európskej bezpečnosti. Fázový prístup by mal byť formulovaný na základe stanovenia formátov zharmonizovaných údajov a prístupových pravidiel pre rozličné systémy. Prvé konzultácie so zainteresovanými stranami pod vedením Európskej Komisie [6] uz nastolili mnozstvo otázok, ktoré môzu predstavovať prekázky v podieľaní sa na informáciách. Ide najmä o to, ze chýbajú: [6] Dublinská Deklarácia a uzávery zo stretnutí Fóra na prevenciu organizovaného zločinu. - spoločné normy a podmienky pre spracovanie údajov; - spoločné normy pre prístupnosť údajov; - kompatibilné definície zločinu a statistiky zločinu; - kompatibilné technológie IT, ktoré vyuzíva vedenia na podporu zákonov; - spolupráca s kultúrami na podporu zákonov mimo institucionálneho rámca; - spolupráca činiteľov verejného a súkromného sektora; - vedomie spoločnej ochrany údajov a chýbajúci spoločného rámec pre bezpečnosť údajov. Komisia predpokladá predloziť oznámenie, aby skúmala účinné spôsoby na odstránenie základných prekázok, spôsobujúcich problémy pri podieľaní sa na údajoch, a ak to bude vhodné, získajú podporu príslusných legislatívnych iniciatív. 2.2.5. Výskum Súčasné európske výskumné programy address otázky bezpečnosti informačných a komunikačných systémov a infrastruktúr. Komisia uz posúdila poziadavku zrýchliť prípravu výskumného programu európskej bezpečnosti, ktorý zlepsí bezpečnosť európskych obyvateľov, začatím prípravnej akcie na výskum bezpečnosti [7]. 'Prípravná akcia na výskum bezpečnosti', ktorá je plánovaná na roky 2004 - 2006 (rozpočet 65 mil. EUR), by podporila a financovala činnosti na skúsanie základy s cieľom zaviesť od roku 2007 komplexný výskumný program európskej bezpečnosti. [7] COM (2004) 72 v konečnom znení. Terorizmus a organizovaný zločin sa povazujú za dva hlavné problémy európskych obyvateľov (80 % obyvateľov EÚ označuje za najväčsiu obavu terorizmus a organizovaný zločin). Výskumné aktivity, ktoré sa týkajú kriminálnych spravodajských systémov alebo posilnenia zákonov, nie sú v súčasnosti dostatočné podlozené výskumnými programami. Na doplnenie existujúcich programov sú preto potrebné specifické výskumné akcie. Navyse je mozné aj spolufinancovanie výskumných činností v rámci programu AGIS. - podporovať skúmanie bezpečných a dôverných komunikačných kanálov prostredníctvom programu AGIS; - iniciovať vytvorenie noriem pre bezpečnú výmenu informácií, najmä prostredníctvom orgánov na podporu zákona a medzi nimi navzájom. - spustiť specifický výskum o vyuzití a implementácii európskych kriminálnych spravodajských systémov vrátane súvisiacich noriem pre meta-dáta, bezpečnú výmenu údajov, nástroje lepsej ochrany údajov, automatizovanú analýzu, metódy na stanovenie hrozieb, rizík a profilovania. 2.3. Základné prvky účinnej vymoziteľnosti práva spravodajskou sluzbou na úrovni EÚ Druhým základným cieľom informačnej politiky je navrhnúť kroky na vytvorenie vymoziteľnosti zákona spravodajskou sluzbou EÚ. Kriminálna spravodajská sluzba pomáha príslusným orgánom vykonávať strategické alebo operačné úlohy na prevenciu a boj proti terorizmu a iným závazným alebo organizovaným zločinom, ako aj hrozbám, ktoré zapríčiňujú [8]. Zavedením modelu európskej kriminálnej spravodajskej sluzby by sa zefektívnila vymoziteľnosť práva spravodajskými prostriedkami a zlepsila spolupráca pri akcii. Obsahoval by otázky, ako sú synchronizácia vyhodnotenia hrozieb na základe spoločnej metodiky, systematická podpora vyhodnocovania hrozieb stúdiami zraniteľnosti sektora a potrebný prídel finančných a ľudských zdrojov. [8] Kriminálna spravodajská sluzba sa delí na strategickú a operačnú (alebo taktickú) spravodajskú sluzbu. Strategická spravodajská sluzba poskytuje pohľad na otázku, čo sú hrozby a zločiny, ktorá musí byť adresná, a operačná spravodajská poskytuje taktické vedenie, ako ich najlepsie zvládnuť a priorizovať. Cieľom informačnej politiky EÚ na podporu práva je sprístupniť potrebné informácie pre kriminálnu spravodajskú sieť EÚ, aby sa vytvorila prvotriedna kriminálna spravodajská sluzba v EÚ, čo by viedlo k periodickej produkcii strategických a operačných ustanovení EÚ. Prístupnosť informačného systému Europolu bude takisto zohrávať dôlezitú rolu pri vzniku spravodajskej sluzby EÚ s touto spôsobilosťou. Kroky podčiarknuté ďalej by mali viesť k situácii, keď pre tých, čo rozhodujú, sú pripravené strategické vyhodnotenia, aby mohli dostatočne často zrevidovať priority. Navyse, operačné vyhodnotenia by sa stali dostupné séfom policajného komanda (CPTF) a poskytli by najlepsí dostupný taktický poznatok na prevenciu alebo boj proti hrozbám alebo zločinu vrátane terorizmu, podľa stanovených priorít Rady. Orgány činné v trestnom konaní v EÚ dnes nevedie kriminálna spravodajská sluzba, ktorá sa usiluje o bezpečnosť celej EÚ. Dnes existuje naliehavá poziadavka na ochranu obyvateľov EÚ proti novým bezpečnostným rizikám a hrozbám. Preto je nevyhnutné rýchle sprístupnenie, strategických a operačných vyhodnotení. Predmetom zákona a respektovania základných práv jednotlivcov by mala byť výmena spravodajských sluzieb. Predpokladá sa tento dvojfázový prístup: * V krátkom termíne by sa kriminálne spravodajské sluzby členských státov mali stretávať kazdý mesiac, podľa moznosti pod zástitou Europolu, aby prediskutovali svoje národné strategické a operačné stanoviská. Europol by mal prispieť celou spravodajskou sluzbou, ktorú môze poskytnúť. Výsledná spravodajská činnosť sa musí zhromazdiť a kriticky zhodnotiť, aby sa vytvorili strategických stanovísk EÚ napríklad dvakrát ročne a operačné stanoviská kazdý mesiac. Strategické stanoviská EÚ by umoznili Rade určiť priority vymoziteľnosti práva. CPTF by mali odovzdávať operačné stanoviská k operačnej úrovni v národných spoločenstvách vymoziteľnosti práva. V prvej etape by to malo vychádzať z informácie, ze kriminálna spravodajská sluzba členských státov a Europol majú podľa súčasnej legislatívy zákonný prístup a vyuzívajú dostupné analytické nástroje. * Dlhodobo môzu orgány národnej kriminálnej spravodajskej sluzby začať s vytvorením kriminálnej spravodajskej sluzby na vyuzitie standardizovaných analytických nástrojov na základe príslusných údajov na posilnenie zákonov dostupných v únii. Dôlezitosť Europolu by vzrástla, lebo údaje a postupy sú viac európske. Viedlo by to k vynikajúcej kvalite kriminálnej spravodajskej sluzby, ktorá by bola standardizovanejsia a teda sirsie chápaná. Vzťahy medzi Europolom, Radou a CPTF sa musia prispôsobiť meniacim sa okolnostiam. EU bude v tejto chvíli v pozícii, aby sa presadila na medzinárodnej scéne ako partner podporujúci zákon s vlastným jedinečným charakterom a kvalitou. Komisia plánuje skúmať potrebné kroky na vytvorenie systému pre včasné podanie spoľahlivého stanoviska kriminálnej spravodajskej sluzby a do konca roku 2005 predloziť správu Rade. Priority určí Rada na základe strategických stanovísk, ktoré vytvorí skupina kriminálnej spravodajskej sluzby. Z týchto operačných stanovísk by mali vyplynúť moznosti získať specifické závery, napríklad zatýkať, zadrzať alebo zabavovať majetok z kriminálnych činností alebo sa venovať rozlozenie kriminálnej skupiny. Spoločne pouzívané metódy spravodajskej sluzby by sa mali usporiadať do určitého formátu, aby sa mohli vyuzívať nielen na vseobecnej úrovni EÚ, ale riesili aj specifické ceznárodné alebo regionálne problémy (napr. Baltská bojová jednotka pre organizovaný zločin). Komisia a Europol by mali viesť výskum rozličných metód pouzívaných v organizáciách spravodajskej kriminálnej sluzby členských státov a do konca roku 2005 navrhnúť európsku analytickú metodológiu pre kriminálnu spravodajskú sluzbu. V spojení s tým by bolo mozné poziadať CEPOL o stanovenie vzdelávacieho plánu pre výučbu kriminálnych analytikov na pouzívanie týchto metód a pre vyssie riadenie pre maximálne vyuzitie operačných stanovísk vyhodnotenia. Analytické metódy, spoločne pouzívané [9], by mali viesť k výsledkom, ktoré mozno vyuziť na vytvorenie strategických a operačných stanovísk EÚ. [9] Týmito metódami sú analýzy v oblastiach výsledkov, druhu zločinu, kriminálnych trhov, kriminálnej siete, rizík (čo sa samo o sebe vyuzíva ako riadiaci nástroj), cieľové profily (často nazývané "profilovanie"), profily kriminálneho obchodu a demografické a sociálne trendy. - Myslienky tohto oznámenia by mohla podporiť Rada tým, ze podnikne primerané opatrenia na ich implementáciu. - Po zástitou Europolu predstavitelia kriminálnych spravodajských subjektov členských státov by mali zhromazdiť národné strategické a operačné stanoviská. - Rada by mohla vyzvať členské státy, aby sprístupnili spravodajské sluzby Europolu, a poveriť Europol vypracovaním komplexného zhodnotenia hrozieb. Colné orgány a orgány hraničnej kontroly mozno instruovať, aby budovanie svojich spravodajských sluzieb koordinovali s Europolom. - Mala by sa vytvoriť spoločná definícia statistiky zločinu a normy. - Spoločné analytické metódy na vytvorenie spravodajskej sluzby na úrovni EÚ by mali vznikať podľa moznosti pod zástitou Europolu. 2.4. Budovanie dôvery Tretím základným cieľom informačnej politiky je prispieť k vytvoreniu dôvery medzi európskymi orgánmi činnými v trestnom konaní, státnymi úradníkmi a partnermi zavedením spoločnej platformy pre hodnoty, normy a orientáciu. Zavedenie spoločných noriem má zásadný význam na vytvorenie spoľahlivého prostredia na zhromazďovanie, prístup a výmenu informácií (pozri najmä oddiel 2.2). Spoločné normy pre prístup k údajom a ich spracovanie, ako aj pre kompatibilnú metodológiu súvisiacu s vyhodnotením hrozieb, rizík a profilu, sa stane neodmysliteľným základom, aby podiel na informáciách a spravodajskej sluzbe na strategickej a operačnej úrovni bol účinný. Tieto opatrenia sú účinné iba na základe stálej politickej podpory pre implementáciu spoločného priestoru vymoziteľnosti práva v EÚ, zalozeného na kompatibilných národných systémoch kriminálnej spravodajskej sluzby, ktoré dohromady vytvárajú koncepčne integrovaný model európskej kriminálnej spravodajskej sluzby. Aby tento systém fungoval, je teda potrebné vytvoriť formálne a neformálne pracovné vzťahy. Školenie personálu vymoziteľnosti práva so spoločným chápaním kriminálnej spravodajskej sluzby prispeje k vytvoreniu týchto aspektov. CEPOL by mal v tejto súvislosti zohrávať hlavnú rolu, najmä v: - zriadení výcvikových kurzov pre potenciálnych tvorcov rozhodnutí o budúcej politike a pre vrcholových manazérov; - vypracovaní modelového plánu pre výučbu stredných manazérov v zálezitostiach európskej kriminálnej spravodajskej sluzby na národných úrovniach; - vykonávaní skoliacich opatrení, týkajúcich vsetkých otázok informačnej politiky EÚ. Ostatné opatrenia by podporili snahy vytvoriť siete, vrátane sietí zalozených na uz existujúcich nástrojoch, ako je vzájomné vyhodnocovanie, projekty pod programom AGIS alebo činnosti vedené pod dohľadom Fóra na predchádzanie organizovaného zločinu. Napokon by sa malo nálezite prihliadať na rolu orgánov na kontrolu národných údajov, keďze prispejú k vytvoreniu potrebných záruk vymoziteľnosti práva a zabezpečia účinnú demokratickú kontrolu. Opatrenia a techniky na budovanie dôvery a dôvernosti majú zásadný význam (spoločné normy a metodológia). Komisia plánuje predloziť návrhy do konca roku 2005. Súčasne by Rada by mohla pozvať CEPOL, aby inicioval vytvorenie spoločného plánu na skolenie úradníkov spravodajskej sluzby. KAPITOLA III - LEGISLATÍVNE INICIATÍVY SÚVISIACE S TÝMTO OZNÁMENÍM Komisia bude pokračovať v tvorbe politiky vrátane legislatívnych iniciatív v súvisiacich oblastiach ochrany osobných údajov v treťom pilieri a vyuzívania informácií cestujúcich na účely podpory práva, ktoré bude v súlade so zásadami stanovenými v oznámení Komisie z decembra 2003 [10]. [10] OZN (2003) 826 v konečnom znení zo 16.12.03 o prevode údajov z menoslovu cestujúcich v lietadlách (PNR). Globálny prístup EÚ. Návrh rámcového rozhodnutia o ochrane údajov určuje spoločné normy pre spracovanie osobných údajov vymieňaných podľa Titulu VI Zmluvy o Európskej únii, ktoré umoznia polícii a súdnym institúciám prístup ku vsetkým potrebným údajom vymoziteľnosti práva v súlade so základnými právami. Toto rámcové rozhodnutie by malo poskytnúť jediný vseobecný rámec na ochranu údajov pre účely spolupráce na predchádzanie, odhalenie, vysetrovanie a súdne stíhanie zločinu a ohrozenia bezpečnosti. Vytvára rámec pre specifickejsie ustanovenia, ktoré sú súčasťou rozličných právnych nástrojov prijatých na úrovni EÚ, a ďalej znizuje praktické rozdiely vo výmene informácií medzi členskými státmi na jednej strane a členskými státmi a tretími krajinami na druhej strane, do ktorého je zakotvený mechanizmus, zabezpečujúci ochranu základných práv. ***