Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Jadrový objasňujúci program predložený podľa článku 40 Zmluvy o Euratome na vyjadrenie stanoviska členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru“

KOM(2006) 844 v konečnom znení

(2007/C 256/11)

Európska komisia sa 10. januára 2007 podľa článku 40 Zmluvy o Euratome rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 19. júna 2007. Spravodajkyňou bola pani Sirkeinen.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 437. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2007 (schôdza z 12. júla 2007) 81 hlasmi za, 28 hlasmi proti, pričom sa 15 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Zhrnutie

V roku 2004 EHSV vo svojom stanovisku „Význam jadrovej energie pre výrobu elektrickej energie“ navrhol, aby „sa vykonalo úsilie na získanie informácií o skutočných problémoch v jadrovom priemysle: bezpečnosť dodávok, odstránenie emisií CO2, konkurencieschopné ceny a nakladanie s vyhoreným palivom a jeho bezpečnosť, aby mohla organizovaná občianska spoločnosť uskutočniť kritickú analýzu obsahu diskusií o týchto otázkach“. Nový objasňujúci jadrový program (PINC) tieto informácie poskytuje. EHSV do veľkej miery súhlasí s analýzou a opisom, ktoré sú predložené v oznámení Komisie. Je tu rozobraná väčšina základných aspektov týkajúcich sa jadrovej energie a podľa názoru výboru sú správne opísané. Výbor navyše upozornil na niektoré aspekty jadrovej energie, ktoré by sa mali zobrať do úvahy.

Po rozhodnutí Európskej rady o redukcii skleníkových plynoch do roku 2020 a ďalej, je zrejmé, že všetky ďalšie kapacity výroby energie s nízkymi emisiami uhlíka, či už ide obnoviteľné energie, jadrovú energiu, alebo prípadne čisté uhlie, by mali nahradiť kapacity s emisiami CO2 a znásobiť tak celkovú elektrinu s nízkymi emisiami uhlíka. Konkrétne ak sa nezachová prinajmenšom súčasný podiel jadrovej energie až kým budú k dispozícii nové energetické riešenia, klimatické a iné energetické politické ciele nebudú môcť byť splnené.

2. Úvod

Ostatné časti balíka pokrývajú v prvom rade návrh o klimatických zmenách, ktorý má za cieľ zníženie produkcie skleníkových plynov o 30 % pre rozvinuté krajiny do roku 2020 od úrovne v roku 1990 alebo v každom prípade o 20 % pre samotnú EÚ. Balík sa ďalej zaoberá vnútorným trhom plynu a elektriny, prepojeniami v plynových a elektrických sieťach, návrhmi podporovať trvalo udržateľnú výrobu elektriny z fosílnych palív; plánom podpory obnoviteľných zdrojov energie vrátane záväzného cieľa, ktorým je 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej zmesi energií EÚ do roku 2020 s cieľom zvýšiť účinnosť o 20 % do roku 2020 a budúcim európskym strategickým plánom pre energetické technológie. Európska rada 9. marca 2007 podporila ciele a hlavný politický obsah v balíku.

EHSV pripravil stanoviská o každom PINC, ako to vyžaduje zmluva. Výbor sa zaoberal jadrovou energiou v mnohých svojich stanoviskách, naposledy hlavne v rámci stanoviska z vlastnej iniciatívy o jadrovej energii v roku 2004, v záveroch ktorého sa uvádza, že „EHSV sa nazdáva, že jadrová energia v EÚ by mala byť jednou zo zložiek európskej energetickej politiky, ktorá má byť diverzifikovaná, vyvážená, hospodárna a trvalo udržateľná. Kvôli otázkam, ktoré vyvoláva, by sa však nemalo uvažovať o tom, že by sa všetko postavilo len na jadrovej energii; na druhej strane sa EHSV nazdáva, že čiastočné alebo úplné zanechanie jadrovej energie by ohrozilo šance EÚ pri rešpektovaní záväzkov týkajúcich sa klimatických otázok.“

3. Dokument Komisie

So 152 reaktormi rozloženými po celej EÚ 27 predstavuje jadrová energia 30 % dnešnej elektriny Európy – ak však bude plánovaná politika v oblasti rušenia jadrových zariadení pokračovať, tento podiel sa významne zníži. Na dosiahnutie požadovaného dopytu po energii a na zníženie európskej závislosti na dovoze by sa mali uskutočniť rozhodnutia o nových investíciách alebo o predĺžení životnosti niektorých elektrární.

Podľa názoru Komisie by mohlo posilnenie výroby jadrovej energie predstavovať možnosť znížiť emisie CO2 a mohlo by zohrávať kľúčovú úlohu v otázke klimatických zmien. Jadrová energia je vo svojej podstate bez emisií uhlíka a predstavuje súčasť scenáru Komisie na zníženie uhlíka vrátane cieľa na zníženie emisií CO2. To by mohlo zohrávať dôležitú úlohu pri diskusii o budúcom systéme obchodovania s emisiami.

Na úrovni EÚ je potrebné pokračovať v rozvoji najrozvinutejšieho systému pre jadrovú energiu v členských štátoch, ktoré sa rozhodli pre jadrovú energiu, v súlade s najvyššími normami bezpečnosti, ochrany a nešírenia jadrových materiálov, ako to vyžaduje zmluva o Euratome. To by malo zahŕňať nakladanie s rádioaktívnym odpadom a konečné vyradenie jadrových zariadení z prevádzky.

4. Všeobecné poznámky

Vo svojom stanovisku „Význam jadrovej energie pre výrobu elektrickej energie“ z roku 2004 EHSV navrhol, aby „sa vykonalo úsilie na získanie informácií o skutočných problémoch v jadrovom priemysle: bezpečnosť dodávok, odstránenie emisií CO2, konkurencieschopné ceny a nakladanie s vyhoreným palivom a jeho bezpečnosť, aby mohla organizovaná občianska spoločnosť uskutočniť kritickú analýzu obsahu diskusií o týchto otázkach“. Nový PINC tieto informácie poskytuje a EHSV do veľkej miery súhlasí s analýzou a opisom, ktoré sú predložené v oznámení Komisie. Je tu rozobraná väčšina základných aspektov týkajúcich sa jadrovej energie a podľa názoru výboru sú správne opísané. Komisia navyše upozornila na niektoré aspekty jadrovej energie, ktoré by sa mali zobrať do úvahy.

Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska je možné, že nové energetické technológie ako vodíková technológia, tepelné čerpadlá, elektrické autá a pod. zvýšia dopyt po elektrine ako podielu z celkového dopytu po energii rýchlejšie, ako to dokážeme momentálne odhadnúť. Tento typ vývoja by mohol udeliť jadrovej energii v energetickej palete EÚ ešte dôležitejšie miesto, ako má doteraz.

Podľa názoru Komisie by zdroje uránu mali vydržať 85 rokov pri dnešnej úrovni spotreby. Rôzne zdroje poskytujú nejednotné informácie o tejto otázke, pohybujúce sa od 85 do 500 rokov. Keďže dostupnosť paliva je dôležitá pre bezpečnosť dodávok energie, Komisia by mala poskytnúť podrobnejšie informácie o dostupnosti jadrového paliva.

Je preto nevyhnutné zobrať do úvahy cenný prínos jadrovej energie k tomu, aby sa bolo možné vyhnúť skleníkovým plynom. Pokiaľ berieme do úvahy súčasnú zmes energií, vďaka využívaniu jadrovej energie v EÚ sa každoročne zabránilo emisii približne 600 miliónov ton CO2. Na celom svete je táto úroveň zhruba 2 miliardy ton CO2. To sa rovná celkovému množstvu emisií CO2 vo Francúzsku, Nemecku a Veľkej Británii. Ak sa bude pokračovať v plánovanom rušení jadrových zariadení v niektorých členských štátoch, veľký počet súčasných európskych jadrových elektrární sa bude musieť nahradiť inými neznečisťujúcimi zdrojmi energie. Navyše ak sa existujúce jadrové elektrárne na konci životného cyklu nenahradia novými elektrárňami, všetky potreby jadrovej energie musia byť zo strednodobého hľadiska nahradené inou neznečisťujúcou energiou.

Po rozhodnutí Európskej rady o redukcii skleníkových plynoch do roku 2020 a ďalej, je zrejmé, že všetky ďalšie kapacity výroby energie s nízkymi emisiami uhlíka, či už ide obnoviteľné energie, jadrovú energiu, alebo prípadne čisté uhlie, by mali nahradiť kapacity s emisiami CO2 a znásobiť tak celkovú elektrinu s nízkymi emisiami uhlíka. Konkrétne ak sa nezachová prinajmenšom súčasný podiel jadrovej energie až kým budú k dispozícii nové energetické riešenia, klimatické a iné energetické politické ciele nebudú môcť byť splnené hospodársky prijateľným spôsobom. Na druhej strane je očividné, že narastajúci podiel jadrovej energie spolu s obnoviteľnou energiou by predstavoval lepšiu nákladovú efektívnosť pri boji proti klimatickým zmenám.

Komisia upozorňuje, že kľúčovou otázkou je, či jadrová energetika vyžaduje politické zásahy. So všetkými čistými energetickými technológiami by sa malo zaobchádzať rovnako. Mali by sa nájsť mechanizmy na podporu výskumu reaktorov ďalšej generácie a súvisiaceho palivového cyklu. Môže sa uvažovať o dotáciách, ale na účely nového rozvoja – pilotných projektov. Tradičná jadrová energetika nepotrebuje finančnú podporu a nemala by byť dotovaná.

Komisia považuje verejnú mienku a vnímanie jadrovej energie verejnosťou za prvoradé pre budúcnosť jadrovej politiky. Výbor s týmto názorom súhlasí, ale pripomína, že prijímanie jadrovej energie je v jednotlivých štátoch značne odlišné. Treba zlepšiť dostupnosť informácií pre verejnosť a zvýšiť transparentnosť rozhodovacích procesov, keďže z prieskumov vyplýva, že verejnosť v krajinách EÚ nemá dostatok informácií o jadrovej energii. Tu by Komisia mohla zohrať dôležitú úlohu. Potrebné sú však aj praktické opatrenia, ktoré by reagovali na obavy verejnosti, ako už EHSV zdôraznil mnohokrát v minulosti.

V PINC sa nespomína nová hrozba, ktorou je terorizmus. Ten predstavuje vážnu hrozbu pre jadrové elektrárne, pre mnohé ďalšie priemyselné zariadenia, ako aj pre verejné budovy na celom svete. Všetky nové jadrové elektrárne by mali byť projektované tak, aby z nich pri náraze veľkého dopravného lietadla nemohlo uniknúť rádioaktívne žiarenie. Aj technické bezpečnostné systémy a zodpovedajúcu bezpečnostnú kultúru treba budovať a prevádzkovať tak, aby zabraňovali všetkým formám teroristických úrokov vo vnútri jadrových elektrární. Komisia by mala v spolupráci so zodpovednými orgánmi a operátormi naštartovať iniciatívy, aby boli v každej jadrovej elektrárni zaistené vhodné opatrenia na prevenciu proti terorizmu.

Počas horúcich a suchých letných období v minulých rokoch sa do popredia dostala aj otázka dostatku chladiacej vody z riek na použitie v kondenzačných elektrárňach. Tento stav sa doteraz vyskytol iba lokálne a navyše len zriedka a na krátky čas, no v niektorých prípadoch by časom mohol prerásť do vážneho problému. Aj toto hľadisko treba zohľadňovať pri projektovaní zariadení pre jadrové elektrárne a pri voľbe ich umiestnenia.

5. Poznámky k návrhom opatrení

EHSV súhlasí so súčasným stanoviskom Komisie, podľa ktorého by sa spoločné referenčné úrovne jadrovej bezpečnosti a ich uplatňovanie v Európskej únii mali opierať o široké odborné znalosti národných orgánov členských štátov pre otázky jadrovej bezpečnosti v spolupráci so združením WENRA (4) . Akýkoľvek iný prístup by mohol ohroziť súčasnú vysokú úroveň bezpečnosti v niektorých členských krajinách.

Pri vytváraní partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom pri rozvoji programov európskeho strategického výskumu sa veľmi osvedčili technologické platformy. EHSV podporuje myšlienku Komisie využiť ich v oblasti udržateľného jadrového štiepenia a geologickej likvidácie odpadu. Takisto by tento nástroj mohol pomôcť privábiť do odvetvia mladých vedcov.

EHSV súhlasí s návrhmi Komisie zaktualizovať maximálnu výšku pôžičiek Euratomu a zlepšiť ich dostupnosť. V zásade by sa pri investíciách do všetkých foriem energie mal uplatňovať rovnaký prístup a rovnaké podmienky pokiaľ ide o nástroje financovania, ktoré v ostatných prípadoch poskytuje EIB.

Ak sa má stať jadrová energia prijateľnejšou voľbou, je podľa názoru EHSV jednou z ďalších podmienok vytvorenie zosúladeného systému zodpovednosti za škody, vrátane mechanizmu na zabezpečenie finančných prostriedkov v prípade škody spôsobenej jadrovou haváriou, a to bez toho, aby boli využité verejné finančné prostriedky. Súčasný systém zodpovednosti za spôsobené škody (zodpovednosť za škody do výšky 700 miliónov USD) je nedostatočný. Problémom ako poistiť extrémne nízku možnosť nehody, ktorá môže viesť k veľmi vážnym a nákladným škodám, sa treba zaoberať otvoreným, konštruktívnym a praktickým spôsobom. Jedným z modelov by mohlo byť vytvorenie poisťovacieho poolu.

Európske odvetvie jadrových technológií získalo pozíciu globálneho lídra, ktorý ponúka pracovné miesta na vysokej úrovni a zároveň prispieva k celosvetovej jadrovej bezpečnosti, vzhľadom na doterajšie skvelé výsledky. Ak chceme zachovať toto vedúce postavenie a keďže sa očakáva globálny rozmach investícií do jadrovej energetiky, mal by sa na toto odvetvie vrátane súvisiacej výroby komponentov zamerať nový prístup Komisie k sektorovej politike.

(1) Príloha 2: Informácie o súčasných aktivitách týkajúcich sa obehu jadrového paliva podľa jednotlivých krajín.

(2) Príloha 1: pozri tabuľky 6 a 7, ktoré zobrazujú JE podľa ich veku a krajiny prevádzky.

(3) Externé náklady – výsledky výskumu o sociálnych a environmentálnych škodách spôsobených elektrinou a prepravou, Európska komisia, 2003.

(4) (Združenie západoeurópskych jadrových regulátorov).

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli zamietnuté v diskusii:

Bod 1.1:

Zmeniť takto:

„V roku 2004 EHSV vo svojom stanovisku ‚Význam jadrovej energie pre výrobu elektrickej energie‘ navrhol, aby ‚sa vykonalo úsilie na získanie informácií o skutočných problémoch v jadrovom priemysle: bezpečnosť dodávok, odstránenie emisií CO2, konkurencieschopné ceny a nakladanie s vyhoreným palivom a jeho bezpečnosť, aby mohla organizovaná občianska spoločnosť uskutočniť kritickú analýzu obsahu diskusií o týchto otázkach‘. Nový objasňujúci jadrový program (PINC) niektoré z týchto informácií tieto informácie poskytuje. EHSV do veľkej určitej miery súhlasí s analýzou a opisom, ktoré sú predložené v oznámení Komisie, konštatuje však zároveň, že sa nevenuje niektorým dôležitým témam (pozri o. i. bod 1.6). Je tu rozobraná väčšina základných aspektov týkajúcich sa jadrovej energie a podľa názoru výboru sú správne opísané. Výbor navyše upozornil na niektoré aspekty jadrovej energie, ktoré by sa mali zobrať do úvahy.“

Zdôvodnenie

V súlade s ostatnými pozmeňovacími návrhmi a bodom 1.6 návrhu stanoviska, v ktorom sa poukazuje na to, že niektoré čiastkové aspekty (hrozba terorizmu, chladiaca voda) neboli dostatočne zohľadnené.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 49

Počet hlasov proti: 52

Zdržali sa hlasovania: 11

Bod 1.2

Zmeniť takto:

„Jadrová energia, ktorej podiel predstavuje 31 % elektriny a 15 % celkovej spotreby primárnej energie v roku 2004 v EÚ, zohráva kľúčovú úlohu na energetickom trhu. Jadrová energia takisto úplne spĺňa ciele energetickej politiky EÚ. Cena jadrovej energie je v súčasnosti zreteľne konkurencieschopná. Závislosť na vonkajších zdrojoch je malá a zdroje paliva sú diverzifikované a zabezpečené, čo zodpovedá požiadavkám bezpečnosti dodávok. Jadrová energia predstavuje jeden z najväčších zdrojov energie v podstate bez emisií oxidu uhličitého (CO2) v Európe. Jej ďalšie dôsledky na životné prostredie sú obmedzené a potlačené.“

Zdôvodnenie

V dokumente Komisie sa jadrová energia uvádza ako jeden z najväčších zdrojov energie v podstate bez emisií CO2, nie ako najväčší. Aj naša citácia by preto mala byť takáto.

K ostatným vplyvom na životné prostredie pozri ostatné pozmeňovacie návrhy.

Výsledok hlasovania (pozn. posledná časť pozmeňovacieho návrhu – vypustenie vety – bola prijatá na plenárnom zasadnutí)

Počet hlasov za: 57

Počet hlasov proti: 60

Zdržali sa hlasovania: 3

Bod 1.3

Zmeniť takto:

„Po rozhodnutí Európskej rady o redukcii skleníkových plynoch do roku 2020 a ďalej, je zrejmé, že všetky ďalšie kapacity výroby energie s nízkymi emisiami uhlíka, či už ide obnoviteľné energie, jadrovú energiu, alebo prípadne čisté uhlie, by mali nahradiť kapacity s emisiami CO2 a znásobiť tak celkovú elektrinu s nízkymi emisiami uhlíka. Výbor berie na vedomie vyhlásenie z oznámenia Komisie, podľa ktorého sa ‚v súčasnosti […] v Európskej únii viac ako 110 jadrových zariadení nachádza v rozličných etapách konečného odstavenia z prevádzky. Odborníci predpovedajú, že najmenej jednu tretinu zo 152 jadrových elektrární, ktoré sú dnes prevádzkované v rozšírenej Európskej únii, bude nutné definitívne odstaviť z prevádzky do roku 2025 (pričom sa neberie do úvahy žiadne prípadné predĺženie životnosti jadrových elektrární).‘ Keďže Komisia dosiaľ zakazuje výstavbu nových reaktorov, podiel jadrovej energie na výrobe energie pravdepodobne citeľne poklesne. Napriek tomu, ako ukazuje štúdia úradu spolkového kancelára v Nemecku, môžu byť klimatické ciele dosiahnuté. Vyžaduje si to však zvýšené úsilie pri úspore elektrickej energie, pri zvyšovaní energetickej účinnosti a využívaní obnoviteľných zdrojov energie. Konkrétne ak sa nezachová prinajmenšom súčasný podiel jadrovej energie až kým budú k dispozícii nové energetické riešenia, klimatické a iné energetické politické ciele nebudú môcť byť splnené.“

Zdôvodnenie

Vyplýva z textu Komisie a uvedenej štúdie.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 49

Počet hlasov proti: 65

Zdržali sa hlasovania: 6

Bod 1.7

Zmeniť takto:

„Členské štáty, ktoré chcú ďalej rozvíjať jadrovú energetiku, môžu mať Ďalším problémom je s tým, že po dvoch desaťročiach, keď sa v Európe uplatňovalo takmer moratórium, nie je jadrová energetika nie je veľmi príťažlivá ako možnosť zamestnania či výskumné odvetvie. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že EÚ musí disponovať odbornými znalosťami a skúsenosťami v oblasti ochrany pred ožiarením a jadrovej technológie, a preto treba venovať pozornosť vzdelávaniu, odbornej príprave a výskumu v týchto odboroch. Za túto oblasť sú zodpovední v prvom rade prevádzkovatelia jadrových zariadení.“

Zdôvodnenie

O moratóriu nemôže byť ani reči a zodpovednosť za vzdelávanie atď. majú v prvom rade podniky, a nie štát, resp. spoločenstvo štátov.

Výsledok hlasovania (iba druhá časť pozmeňovacieho návrhu bola predložená na hlasovanie, prvá časť bola schválená)

Počet hlasov za: 45

Počet hlasov proti: 71

Zdržali sa hlasovania: 2

Bod 3.6.1

Vložiť nový bod 3.6.1:

„Pokiaľ ide o dostupnosť zdrojov uránu, výbor konštatuje, že existujú rozdiely medzi oznámením Komisie a zhrnutím posledne uverejnených štúdií (tzv. ‚Red Data Books‘) Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (International Atomic Energy Agency – IAEA), zaoberajúcich sa zdrojmi, ťažbou uránu a dopytom. IAEA uvádza, že podľa súčasných prognóz je kapacita zásobovania prírodným uránom – vrátane všetkých súčasných, stanovených, naplánovaných a potenciálnych miest ťažby – dostatočná na pokrytie predpokladaného celosvetového dopytu po uráne do roku 2010, pokiaľ budú zrealizované všetky rozšírenia ťažby a nové začatia ťažby tak, ako boli naplánované a pokiaľ bude ťažba prebiehať na najvyšší výkon. Keďže však význam sekundárnych zdrojov najmä po roku 2015 poklesne, je potrebné pokryť potreby pre prevádzku reaktorov vo väčšej miere z rozširovania doterajších a otvárania nových ložísk alebo využívaním alternatívnych palivových cyklov, pričom oboje je náročný a zdĺhavý proces. Ako podnet na včasné otvorenie nových identifikovaných zdrojov je v blízkej budúcnosti potrebný silný dopyt po uráne. Kvôli dlhým prípravným prácam pri vyhľadávaní a otváraní nových nálezísk (bežne 10 rokov a viac) sa môže stať, že dôjde k situáciám, kedy nebude zásobovanie uránom dostatočné , čo by spolu s vyčerpaním sekundárnych zdrojov viedlo k zvýšeniu cien uránu. Výbor očakáva, že Komisia tento rozpor objasní.“

Zdôvodnenie

Na zjavné rozdiely by sa malo poukázať, nemali by byť zamlčané.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 49

Počet hlasov proti: 65

Zdržali sa hlasovania: 5

Bod 4.1

Zmeniť takto:

„EHSV víta berie na vedomie návrh Komisie na nový objasňujúci jadrový program. Energetické prostredie sa za 10 rokov od jeho uverejnenia veľmi vyvinulo. Predovšetkým v niekoľkých posledných rokoch nový a dramatický vývoj upriamil pozornosť na tri aspekty energetickej politiky – bezpečnosť dodávok, konkurencieschopnosť a rozumné ceny, ako aj životné prostredie, hlavne klimatické zmeny. EÚ reagovala na očividné problémy a výzvy návrhom pre európsku energetickú politiku. V tejto súvislosti je potrebné vykonať analýzy a pokročiť v návrhoch na tému jadrovej energie. To umiestňuje jadrovú energiu na globálnu energetickú scénu a poskytuje časť potrebných é informácií e pre definíciu energetickej politiky pre Európu a diskusiu o nej.“

Zdôvodnenie

Aj sama spravodajkyňa uvádza, že neboli spomenuté všetky aspekty (napr. hrozba terorizmu a pod.).

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 50

Počet hlasov proti: 69

Zdržali sa hlasovania: 2

Bod 4.5

Zmeniť takto:

„V ideálnom prípade by tieto nové investície bol v súlade s cieľmi bezpečnosti dodávok, konkurencieschopnosti a boju proti klimatických zmenám. Vzhľadom na charakteristiky a potenciál iných druhov výroby energie berie EHSV na vedomie diskusie – prebiehajúce v niektorých členských štátoch – sa očakáva o predlžení ie životnosti existujúcich jadrových elektrární, ako aj o nové ých investíciách e. V tomto bode súhlasí výbor s Komisiou.“

Zdôvodnenie

Predkladateľ pozmeňovacieho návrhu nevie, kde v dokumente Komisie sa uvádza, že by sa očakávalo predĺženie životnosti. Tento výrok je čistá špekulácia.

Pozri aj bod 1.5, zmenený na schôdzi odbornej sekcie, v ktorom vyslovujeme obavy v súvislosti s možným predĺžením životnosti.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 50

Počet hlasov proti: 67

Zdržali sa hlasovania: 6

Bod 4.6

Doplniť takto:

„Podľa názoru Komisie by zdroje uránu mali vydržať 85 rokov pri dnešnej úrovni spotreby. Rôzne zdroje poskytujú nejednotné informácie o tejto otázke, pohybujúce sa od 85 do 500 rokov. Keďže dostupnosť paliva je dôležitá pre bezpečnosť dodávok energie, Komisia by mala poskytnúť podrobnejšie informácie o dostupnosti jadrového paliva. Súčasne je potrebné ešte raz poukázať na skutočnosť, že existujú obrovské rozdiely v názoroch na dostupnosť zdrojov uránu.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo samotného znenia.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 55

Počet hlasov proti: 68

Zdržali sa hlasovania: 0

Bod 4.8

Zmeniť takto:

„Je preto nevyhnutné zobrať do úvahy cenný prínos jadrovej energie k tomu, aby sa bolo možné vyhnúť skleníkovým plynom. Pokiaľ berieme do úvahy súčasnú zmes energií, vďaka využívaniu jadrovej energie v EÚ sa každoročne zabránilo emisii približne 600 miliónov ton CO 2 . Na celom svete je táto úroveň zhruba 2 miliardy ton CO 2 . To sa rovná celkovému množstvu emisií CO 2 vo Francúzsku, Nemecku a Veľkej Británii. Ak sa bude pokračovať v plánovanom rušení jadrových zariadení v niektorých členských štátoch, veľký počet súčasných európskych jadrových elektrární sa bude musieť nahradiť inými neznečisťujúcimi zdrojmi energie , opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti resp. úspornými opatreniami . Navyše ak sa existujúce jadrové elektrárne na konci životného cyklu nenahradia novými elektrárňami, všetky potreby jadrovej energie musia byť zo strednodobého hľadiska nahradené inou neznečisťujúcou energiou , opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti resp. úspornými opatreniami .“

Zdôvodnenie

Musíme rozmýšľať v širších dimenziách než len nahrádzať jedného producenta druhým. Na to už EHSV viackrát poukazoval.

Ďalšie poznámky predkladateľa pozmeňovacieho návrhu: žiadal som spravodajkyňu, aby podložila svoje údaje týkajúce sa úspory CO2, keďže v pracovnom dokumente boli – s uvedením zdroja – vyčíslené na 300 miliónov ton. Bohužiaľ tak neurobila!

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 61

Počet hlasov proti: 61

Zdržali sa hlasovania: 2

Bod 4.9

Doplniť takto:

„Po rozhodnutí Európskej rady o redukcii skleníkových plynoch do roku 2020 a ďalej, je zrejmé, že všetky ďalšie kapacity výroby energie s nízkymi emisiami uhlíka, či už ide obnoviteľné energie, jadrovú energiu, alebo prípadne čisté uhlie, by mali nahradiť kapacity s emisiami CO2 a znásobiť tak celkovú elektrinu s nízkymi emisiami uhlíka. Konkrétne ak sa nezachová prinajmenšom súčasný podiel jadrovej energie až kým budú k dispozícii nové energetické riešenia, klimatické a iné energetické politické ciele nebudú môcť byť splnené hospodársky prijateľným spôsobom. Na druhej strane je očividné, že narastajúci podiel jadrovej energie spolu s obnoviteľnou energiou by predstavoval lepšiu nákladovú efektívnosť pri boji proti klimatickým zmenám. Na druhej strane ukazujú štúdie (úrad spolkového kancelára v Nemecku), že klimatické ciele môžu byť dosiahnuté, vyžaduje si to však zvýšené úsilie pri úspore elektrickej energie, pri zvyšovaní energetickej účinnosti a využívaní obnoviteľných zdrojov energie.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia pozmeňovacieho návrhu.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 58

Počet hlasov proti: 65

Zdržali sa hlasovania: 1

Bod 4.11.1

Vložiť nový bod 4.11.1:

„Komisia uvádza, že ‚zodpovednosť za jadrové havárie v starých členských štátoch EÚ-15 sa riadi Parížskym dohovorom z roku 1960, ktorý vytvoril zosúladený medzinárodný systém zodpovednosti za jadrové havárie, ktorý v súčasnosti obmedzuje zodpovednosť prevádzkovateľov v prípade jadrových havárií na približne 700 miliónov USD.‘ EHSV už v tejto skutočnosti vidí nepriamu subvenciu jadrovej energie a vyzýva k tomu, aby boli prevádzkovatelia zaviazaní niesť zodpovednosť za všetky prípadné škody prostredníctvom dostatočného poistenia.“

Zdôvodnenie

Počas schôdzí študijnej skupiny poukázala spravodajkyňa na to, že je možné a potrebné nájsť riešenie. Text to však takto jasne neuvádza. Pozmeňovací návrh by mal dosiahnuť práve tento cieľ.

Poznámka: Autá v Nemecku sú v rámci zodpovednosti za spôsobené škody poistené celkovo na 100 miliónov EUR, jadrové elektrárne naproti tomu v pomere k možným škodám len na smiešnych 700 miliónov USD!

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 41

Počet hlasov proti: 44

Zdržali sa hlasovania: 3

Bod 4.14

Zmeniť takto:

„Najviac naliehavou otázkou je vyriešiť problém rádioaktívneho odpadu, najmä konečnej likvidácie vyhoreného jadrového paliva, pre ktoré existujú technológie, no chýbajú politické rozhodnutia. Táto dôležitá otázka sa týka dopadov na životné prostredie a zdravie obyvateľstva ako aj akceptácie jadrovej energie zo strany verejnosti. V PINC sa poznamenáva, že žiadna krajina doteraz v praxi nezrealizovala navrhované konečné riešenie. Napriek tomu možno zaznamenať pokrok vo Fínsku, kde bolo zvolené miesto skládky, ako aj vo Švédsku a Francúzsku, kde boli podniknuté významné kroky k výberu miesta.“

Zdôvodnenie

Tento problém nie je nikde technologicky vyriešený.

Výsledok hlasovania

Počet hlasov za: 55

Počet hlasov proti: 69

Zdržali sa hlasovania: 4