V súhrnnom nariadení sa podporuje zjednodušenie a objasnenie rozpočtových pravidiel. V roku 2017 sa prijali ustanovenia týkajúce sa poľnohospodárstva a v roku 2018 by sa mali prijať návrhy zmien v zostávajúcich sektoroch výdavkov.

Uzavreli sa dohody o vzájomnej pomoci s Mercosurom a Azerbajdžanom. Do dohody o voľnom obchode s Japonskom bola úspešne začlenená klauzula o boji proti podvodom.

Komisia prijala legislatívny návrh, ktorým sa zjednodušuje systém DPH v EÚ, zabezpečuje jeho vyššia odolnosť proti podvodom a riešia jeho nedostatky, pokiaľ ide o cezhraničný obchod, a to posilnením nástrojov administratívnej spolupráce daňových úradov s ostatnými orgánmi presadzovania práva.

·obsahuje analýzu najvýznamnejších úspechov, ktoré vnútroštátne a európske orgány dosiahli pri odhaľovaní podvodov a nezrovnalostí týkajúcich sa výdavkov a príjmov EÚ; táto analýza je založená najmä na odhalených nezrovnalostiach a podvodoch oznámených členskými štátmi v súlade so sektorovými predpismi.

EÚ a členské štáty nesú spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov EÚ a za boj proti podvodom. Orgány členských štátov hospodária približne so 74 % výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje (TVZ). Komisia dohliada na obe tieto oblasti, stanovuje normy a overuje súlad. Na efektívnu ochranu finančných záujmov EÚ musí Komisia úzko spolupracovať s členskými štátmi.

V prílohe 1 sa uvádza počet nezrovnalostí oznámených ako súvisiacich s podvodmi, ktoré odhalil členský štát. Tento počet je ukazovateľom výsledkov úsilia členských štátov v boji proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ. Tento údaj by sa nemal interpretovať ako úroveň podvodov na území členských štátov.

Väčšina členských štátov oznámila počet a povahu opatrení prijatých v nadväznosti na odporúčania z roku 2016; možno to považovať za pozitívne, stále však existuje priestor na zlepšenia.

Komisia 23. mája 2018 prijala cielený návrh na zmenu nariadenia, a to predovšetkým z dôvodu zriadenia Európskej prokuratúry, ktorý sa týkal aj tých najnejednoznačnejších zistení vyplývajúcich z hodnotenia, s cieľom zabezpečiť, aby bol úrad OLAF naďalej silným a plne funkčným partnerom Európskej prokuratúry.

V súvislosti so zriadením Európskej prokuratúry (pozri oddiel 2.1) a jej vplyvom na prácu úradu OLAF sa v hodnotení jednoznačne uznáva potreba ďalšej regulácie vzťahu medzi týmito dvomi orgánmi a vyzýva sa na rýchle prispôsobenie činnosti úradu OLAF s cieľom zabezpečiť, aby právny rámec plnil svoj účel.

·financovanie opatrení zameraných na posilnenie operačnej a technickej kapacity colných a policajných orgánov v členských štátoch, ako aj na IT podporu (75 % rozpočtu programu), a

V roku 2017 Komisia uskutočnila hodnotenie celkového vykonávania stratégie pre boj proti podvodom. Pri hodnotení sa meria pokrok dosiahnutý pri plnení stanovených cieľov od prijatia stratégie pre boj proti podvodom v roku 2011, pričom sa zohľadňovali trendy v politikách EÚ v prostredí boja proti podvodom, zodpovedajúce riziká podvodu a nové formy podvodov. Výsledky majú slúžiť ako podklady pri rozhodovaní o miere, do akej je potrebné stratégiu pre boj proti podvodom aktualizovať. Hodnotenie sa bude týkať obdobia od prijatia stratégie pre boj proti podvodom a posudzovať sa bude jej relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a súdržnosť.

S cieľom účinnejšie bojovať proti podvodom poškodzujúcim rozpočet EÚ za hranicami EÚ Komisia pokračovala v začleňovaní ustanovení na boj proti podvodom do dohôd s nečlenskými krajinami EÚ a do vzorových dohôd o grante a dohôd o príspevku s medzinárodnými finančnými inštitúciami a ďalšími medzinárodnými organizáciami.

Pri legislatívnych rokovaniach boli na žiadosť Parlamentu ešte viac posilnené dôvody vylúčenia nespoľahlivých príjemcov finančných prostriedkov EÚ, a to najmä vzhľadom na „schránkové spoločnosti“. Niektoré z navrhovaných zmien týkajúce sa poľnohospodárskych politík boli uzákonené nezávisle od nariadenia (EÚ) 2017/2393, pričom sa očakáva, že nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a zmeny zostávajúcich sektorových pravidiel sa prijmú v treťom štvrťroku 2018.

Návrh je zameraný na modernizáciu a zjednodušenie rozpočtových pravidiel Únie a posilnenie zavedených systémov na ochranu rozpočtu EÚ proti podvodom a finančným nezrovnalostiam. Okrem iného sa ním sprísňujú pravidlá týkajúce sa vyhýbania sa daňovým povinnostiam zo strany vykonávajúcich partnerov EÚ a objasňuje sa, že povinnosť zabrániť konfliktom záujmov sa vzťahuje na všetky spôsoby implementácie finančných prostriedkov EÚ (a to aj na úrovni členských štátov). Zjednodušenie ako také by malo prispieť k zníženiu počtu chýb, ale aj k zintenzívneniu vplyvu politík a ich reálnych výsledkov.

Do konca roka 2017 prijalo celkovo 10 členských štátov národnú stratégiu pre boj proti podvodom a zaslalo ju Komisii. Svedčí to o tom, že chápu dôležitosť strategického prístupu k boju proti podvodom a nezrovnalostiam. Komisia víta tento trend a vyzýva aj ostatné členské štáty, aby vypracovali podobné stratégie.

V roku 2017 členské štáty oznámili 73 opatrení na ochranu finančných záujmov EÚ a boj proti podvodom. Opatrenia sa týkali celého cyklu boja proti podvodom, a to najmä v oblasti zdieľaného riadenia, ale aj finančnej trestnej činnosti, ciel a nezákonného obchodovania, verejného obstarávania, konfliktu záujmov, stratégií pre boj proti korupcii a podvodom, organizovanej trestnej činnosti, koordinačných útvarov pre boj proti podvodom (AFCOS), vymedzenia podvodu a oznamovateľov. Väčšina opatrení sa týkala odhaľovania podvodov, ďalej predchádzania podvodom, vyšetrovania a stíhania podvodov, vymáhania a sankcií.

Výsledkom rozsudku vo veci M.A.S. je to, že na to, aby členské štáty neporušili povinnosti, ktoré im ukladá článok 325 ods. 1 a 2 ZFEÚ, musia zabezpečiť prijatie účinných a odstrašujúcich trestných sankcií v prípadoch závažných podvodov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ v oblasti DPH .

Počet oznámených nezrovnalostí súvisiacich s podvodmi klesol v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 o 19,3 % a ich finančná hodnota sa zvýšila o 37,5 %. Za päťročné obdobie (2013 – 2017) to bolo o 32 % menej než v roku 2013, čo je 23 % pod päťročným priemerom. Finančný vplyv však značne kolíše (pozri obr. 4), keďže môže byť ovplyvnený jednotlivými prípadmi týkajúcimi sa veľmi vysokých súm.

V roku 2017 bolo oznámených 1 146 nezrovnalostí ako súvisiacich s podvodmi (t. j. 7,5 % všetkých odhalených a oznámených nezrovnalostí), ktoré sa týkali 467 miliónov EUR (nezrovnalosťami bolo teda poškodených 18,1 % celkových finančných prostriedkov) v oblasti výdavkov aj príjmov, ako je to zobrazené na obr. 3 .

Počet nezrovnalostí oznámených ako súvisiacich s podvodmi (ktorý zahŕňa prípady podozrenia z podvodu a preukázané podvody) a súvisiace sumy nepredstavujú priamy ukazovateľ úrovne podvodov poškodzujúcich rozpočet EÚ. Poukazujú iba na to, koľko prípadov potenciálneho podvodu odhaľujú orgány členských štátov a EÚ.

Stále však existuje priestor na zlepšenie, napríklad vykonávanie nových pravidiel pre podhodnotenie cla a neprepustenie tovaru v prípade pochybností; možno uvažovať o širšom využívaní celoeurópskych rizikových profilov založených na „čistých priemerných cenách“. Viac je možné urobiť aj na zabezpečenie úplnej digitalizácie postupov verejného obstarávania. Takisto je potrebné uviesť, že aj keď niektoré členské štáty poskytujú alebo zabezpečujú školenia a semináre týkajúce sa využívania informačných systémov na oznamovanie s cieľom zvýšiť kvalitu údajov a aktualizovať už oznámené nezrovnalosti, iné by mali svoje úsilie zvýšiť. A nakoniec, spolupráca medzi členskými štátmi by sa mohla zlepšiť, pokiaľ ide o zintenzívňujúce sa hrozby podvodov nadnárodného charakteru a programy európskej územnej spolupráce.

V roku 2017 bolo Komisii oznámených 14 067 nezrovnalostí, ktoré neboli oznámené ako podvod (o 20,9 % menej než v roku 2016). Vo všetkých oblastiach okrem predvstupovej politiky sa číselné údaje znížili. Príslušná finančná hodnota klesla približne o 2,1 miliardy EUR, ako je to uvedené na obr. 5 .

Nariadením (EÚ) 2015/1525, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 515/97 o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach, sa zaviedol nový článok 43b, v ktorom sa vyžaduje, aby Komisia posúdila potrebu rozšíriť zoznam správ o stave kontajnerov (CSM) a zoznam dovozov, vývozov a tranzitov na údaje o vývoze, ktoré sa neobmedzujú na tovary podliehajúce spotrebnej dani. Komisia musí posúdiť aj uskutočniteľnosť rozšírenia zoznamu dopravy na údaje o dovoze, vývoze a tranzite tovarov pozemnou a leteckou dopravou.

Komisia svoje predbežné zistenia oznámila v správe o ochrane finančných záujmov za rok 2016. Medzitým ďalej vyvíjala úsilie a dokončila posúdenie.

3.1.1.2.Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS)

AFIS je zastrešujúci systém pre aplikácie na boj proti podvodom, ktorý prevádzkuje úrad OLAF v rámci spoločnej technickej infraštruktúry. Ide o dôležitý IT nástroj pre mnohé správne orgány a ďalších používateľov zapojených do ochrany finančných záujmov EÚ. Umožňuje aj rozsiahle úspory z rozsahu a synergie pri rozvoji, udržiavaní a prevádzke takého širokého a rozmanitého súboru IT služieb a nástrojov, pričom sa zameriava na:

·včasnú a bezpečnú výmenu informácií týkajúcich sa podvodov medzi príslušnými vnútroštátnymi správnymi orgánmi a správnymi orgánmi EÚ, a

·uchovávanie a analýzu príslušných údajov.

AFIS sa týka dvoch hlavných oblastí:

·vzájomnej pomoci v colných záležitostiach, a

·riadenia nezrovnalostí.

Do konca roka 2017 mal AFIS 8 600 registrovaných koncových používateľov zastupujúcich viac ako 1 800 príslušných útvarov v členských štátoch, partnerských nečlenských krajinách EÚ, medzinárodných organizáciách, útvaroch Komisie a iných orgánoch EÚ. V roku 2017 bolo v databázach a moduloch vzájomnej pomoci systému AFIS zaregistrovaných spolu 16 324 prípadov.

Systém riadenia nezrovnalostí (IMS), ktorý využíva platformu AFIS, prijal 88 347 nových hlásení o nezrovnalostiach od členských štátov a kandidátskych krajín.

Dva nové informačné systémy stanovené v nariadení (ES) č. 515/97 (v znení zmien), a to zoznam CSM a zoznam IET, boli uvedené do prevádzky 1. septembra 2016.

V roku 2017 prijal AFIS 637 miliónov správ o stave kontajnerov (CSM). Zoznam IET obsahuje údaje vyhlásenia o dovoze a tranzite tovarov a o vývoze tovarov podliehajúcich spotrebnej dani. Spracovalo sa približne 5,3 milióna vývozných vyhlásení a súvisiacich správ.

AFIS sa používal na zabezpečenie prístupu a výmenu informácií v 11 spoločných colných operáciách (pozri ďalší oddiel).

Tranzitný informačný systém na boj proti podvodom (ATIS) získal informácie o 22,5 milióna nových zásielok v tranzitnom režime. Sú dostupné aj v zozname IET.

3.1.1.3.Spoločné colné operácie

Spoločné colné operácie sú koordinované a cielené operatívne opatrenia vykonávané colnými orgánmi členských štátov a nečlenských krajín EÚ v určitom obmedzenom období v rámci boja proti nezákonnému cezhraničnému obchodovaniu s tovarom.

V roku 2017 úrad OLAF koordinoval a podporil 11 spoločných colných operácií v spolupráci s členskými štátmi a za prispenia spravodajskej, technickej, finančnej a logistickej podpory.

Spoločné colné operácie boli zacielené na rôzne hrozby vrátane pašovania cigariet, príjmových podvodov, falšovaných výrobkov, nezákonných pohybov hotovosti a drog. Na obr. 8 sa zobrazuje zhrnutie väčšiny operácií