SPRÁVA KOMISIE

Slovinsko



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

1. Úvod

Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyplývajúci z vypuknutia ochorenia COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

Podľa údajov, ktoré slovinské orgány oznámili 31. marca 2020 a ktoré následne overil Eurostat, dosiahol prebytok verejných financií v Slovinsku v roku 2019 úroveň 0,5 % HDP, zatiaľ čo hrubý verejný dlh sa nachádzal na úrovni 66,1 % HDP. Podľa programu stability na rok 2020 Slovinsko plánuje v roku 2020 deficit na úrovni 8,1 % HDP, zatiaľ čo dlh sa plánuje na úrovni 82,4 % HDP.

Plánovaný deficit na rok 2020 predstavuje dôkaz prima facie o existencii nadmerného deficitu vymedzeného v Pakte stability a rastu.

Na základe uvedených skutočností preto Komisia vypracovala túto správu, v ktorej sa analyzuje, či Slovinsko dodržiava kritériá deficitu a dlhu stanovené v zmluve. Prihliada sa v nej na všetky závažné faktory, pričom sa náležite zohľadňuje zásadný hospodársky otras spojený s pandémiou COVID-19.

Tabuľka 1: Deficit verejných financií a verejný dlh (% HDP)

2016 2017 2018 2019 2020 KOM 2021 KOM Kritérium deficitu Saldo verejných financií –1,9 0,0 0,7 0,5 –7,2 –2,1 Dlhové kritérium Hrubý verejný dlh 78,7 74,1 70,4 66,1 83,7 79,9 Rozdiel oproti referenčnej hodnote pre znižovanie dlhu –6,8 2,8 –2,8 Zmena štrukturálneho salda 0,4 0,6 –0,2 Požadovaná MLSA –1,1 –2,1 –6,2

Poznámka: MLSA – minimálna lineárna štrukturálna úprava

Zdroj: Eurostat, prognóza Komisie z jari 2020

2.Kritérium deficitu

Na základe programu stability na rok 2020 sa plánuje, že deficit verejných financií Slovinska v roku 2020 dosiahne 8,1 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Zvýšenie deficitu je odrazom plánovaných stimulov na úrovni 4,4 % HDP a účinkov hospodárskeho poklesu.

Plánované prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve v roku 2020 je výnimočné, pretože vyplýva z prudkého hospodárskeho poklesu. Vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19 sa v prognóze Komisie z jari 2020 predpokladá, že v roku 2020 dôjde k poklesu rastu reálneho HDP o 7,0 %.

Na základe prognózy Komisie z jari 2020, v ktorej sa predpokladá, že deficit verejných financií klesne v roku 2021 pod úroveň 3 % HDP, by tak plánované prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve bolo len dočasné. Tieto prognózy sú však spojené s výnimočne vysokou mierou neistoty.

Možno teda zhrnúť, že plánovaný deficit na rok 2020 je výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Plánované prekročenie sa považuje za výnimočné, ako sa vymedzuje v zmluve a v Pakte stability a rastu, pričom charakter prekročenia sa v súčasnosti považuje za dočasný. Z analýzy teda vyplýva, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 prima facie nie je splnené.

3.Dlhové kritérium

Pomer verejného dlhu k HDP sa znížil zo 70,4 % HDP v roku 2018 na 66,1 % HDP v roku 2019. Zníženie pomeru bolo spôsobené najmä primárnym prebytkom, účinkom menovateľa vyplývajúcim zo zvýšenia nominálneho HDP a záporným zosúladením dlhu a deficitu.

Z oznámených údajov vyplýva, že Slovinsko v roku 2019 dodržalo referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu, keďže rozdiel oproti referenčnej hodnote predstavuje 6,8 % HDP.