Uznesenie Európskeho parlamentu o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2005 (2006/2206(INI))



Úradný vestník 313 E , 20/12/2006 S. 0458 - 0463



P6_TA(2006)0464 Výročná správa Európskej centrálnej banky za rok 2005 Uznesenie Európskeho parlamentu o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2005 (2006/2206(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na výročnú správu Európskej centrálnej banky za rok 2005, - so zreteľom na článok 113 Zmluvy o ES, - so zreteľom na článok 15 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, - so zreteľom na svoje uznesenie z 2. apríla 1998 o demokratickej kontrole v tretej fáze Hospodárskej a menovej únie [1], - so zreteľom na svoje hlasovanie z 5. júla 2005 [2], ktorým neprijal návrh uznesenia o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2004, - so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2006 o stave európskeho hospodárstva: prípravná správa o hlavných smeroch hospodárskych politík na rok 2006 [3], - so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. mája 2006 o verejných financiách v hospodárskej a menovej únii (HMÚ) [4], - so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. júla 2006 - Výročné vyhlásenie o eurozóne (KOM(2006)0392), - so zreteľom na svoju pozíciu z 13. marca 2003 o odporúčaní Európskej centrálnej banky k návrhu rozhodnutia Rady o zmene článku 10 ods. 2 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky [5], - so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2006 o strategickej revízii Medzinárodného menového fondu [6] (MMF), - so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky o finančnej stabilite a správu o finančnom zjednocovaní eurozóny, - so zreteľom na list predsedníčky Výboru pre hospodárske a menové veci úradujúcemu predsedovi Rady Ecofin z 5. mája 2006, týkajúci sa postupu menovania do výkonnej rady Európskej centrálnej banky, - so zreteľom na hospodárske predpovede eurosystému z júna 2006, - so zreteľom na články 106 a 112 ods. 1 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0349/2006), A. keďže uznáva úplnú nezávislosť Európskej centrálnej banky (ECB) a Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), B. keďže hlavným cieľom ECB a ESCB je udržať cenovú stabilitu a zároveň podporovať všeobecné hospodárske politiky Spoločenstva v súlade s článkom 2 Zmluvy o ES; keďže článok 105 Zmluvy o ES uvádza, že menová politika by mala prispieť "bez toho, aby bol dotknutý cieľ cenovej stability" k dosiahnutiu cieľov Spoločenstva, C. keďže hrubý domáci produkt (HDP) eurozóny vzrástol v roku 2005 o 1,4 %, čo predstavuje zníženie oproti viac než 1,8% rastu v roku 2004, pričom miera inflácie eurozóny bola na úrovni 2,2 %, čo je podobná úroveň, aká bola dosiahnutá v roku 2004 a ktorá predstavovala 2,1 %, D. keďže členské štáty nedokázali rovnakou mierou využiť silný celosvetový hospodársky rast v roku 2005; keďže okrem iných dôvodov možno toto pripísať zvyšujúcim sa cenám ropy a nevýhodným zmenám výmenných kurzov, po ktorých sa euro ocitlo na úrovni vyššej ako 1,17 USD v decembri 2005 (pre porovnanie: v decembri 2004 bola najvyššia úroveň 1,36 USD), keďže predpovede rastu uvádzajú oživenie hospodárstva, pričom Komisia predpovedá rast vo výške 2,5% v roku 2006 a 1,3 % až 2,3% v roku 2007, pričom inflácia by mala tesne prevýšiť 2%, E. keďže rada guvernérov ECB po tom, ako 2,5 roka udržiavala kľúčové úrokové sadzby vo výške 2 %, ich zvýšila o 25 bázických bodov postupne 1. decembra 2005, 2. marca, 8. júna, 3. augusta a 5. októbra 2006 a keďže úrokové sadzby zostávajú tak nominálne, ako aj reálne, na nízkych úrovniach, F. keďže existuje veľa kandidátov na vymenovanie do vedúcich postov v MMF, WTO a OECD, ktoré - na rozdiel od postov vo Svetovej banke - nemajú nepriaznivý vplyv na kariérny postup kandidátov, G. keďže viaceré centrálne banky tretích krajín informovali v priebehu posledných mesiacov o zámere zvýšiť svoje devízové rezervy v euro, H. keďže v roku 2005 vzrástla svetová nerovnováha, hlavne na základe rastu deficitu USA, ktorý dosiahol úroveň 6,4% HDP, I. keďže ročná účtovná závierka ECB udáva za rok 2005 nulový čistý zisk, čo možno vysvetliť úplným presunutím dosiahnutého výsledku do rezerv, J. keďže ECB hrá kľúčovú úlohu pri fungovaní európskeho mechanizmu výmenných kurzov (ERM II) a v boji proti inflácii, K. keďže Európsky parlament chce prispieť k posilneniu postavenia a medzinárodnej autority ECB na medzinárodnej scéne, Hospodársky a menový rozvoj 1. zdôrazňuje, že v kontraste s pozadím oživenia hospodárstva, pri ktorom ročný rast HDP dosiahol 2,5% a domáci dopyt prispel mierou 2,1 % v druhom štvrťroku roka 2006, nedávny hospodársky rast podporujú reformy na úrovni členských štátov a investičné programy na trhoch s prácou, financiami a produktmi; pripomína, že akékoľvek zvýšenie úrokových sadzieb by sa malo vykonať rozumne a tak, aby sa neohrozil hospodársky rast; pripomína riziká spojené so zvyšovaním výmenného kurzu eura a cien ropy; tieto faktory prispeli k slabému rastu v roku 2005; oceňuje politiku ECB, ktorá sa sústreďuje na svoj najdôležitejší cieľ - ochranu stability cien; zastáva preto názor, že ECB správne reagovala na hospodársky a finančný vývoj v roku 2005, keď zvýšila svoje úrokové sadzby po tom, ako inflácia dosiahla vrchol 2,6% v septembri 2005; 2. zdôrazňuje, že pokiaľ ide o rast, ECB si však musí uvedomovať riziká vyvstávajúce zo stáleho zvyšovania úrokových sadzieb v kontexte nedávneho oživenia hospodárstva; konštatuje, že na podporu oživenia hospodárstva musia členské štáty uplatniť potrebné štrukturálne reformy a investičné činnosti; domnieva sa, že politiku úrokových sadzieb ovplyvňujú pokroky pri zlepšovaní financií verejného sektora v členských štátoch; 3. konštatuje, že v období rokov 2003 až 2005 boli 2% úrokové sadzby na historickom minime, aby sa podporilo oživeniu hospodárstva; vyzýva ECB, aby aj naďalej plnila svoje úlohy politikou zabezpečenia pevného zakotvenia stredno- až dlhodobých očakávaní inflácie na úrovniach, ktoré sú v súlade so stabilitou cien; zdôrazňuje, že ECB by mala aj naďalej ostro sledovať ceny ropy, nehnuteľností a pokračujúcu nadbytočnú likviditu; 4. konštatuje, že je nevyhnutné, aby pokračovala konsolidácia, ktorú začali členské štáty, čím sa vytvoria základy dlhodobého rastu, hoci sa nesmie zároveň zanedbať prebiehajúce investovanie do spoločnosti, ktorá dokáže čeliť budúcnosti; aktuálny svetový hospodársky výhľad MMF túto predpoveď podporuje; ďalší pokrok v reformách členských štátov eurozóny zostáva rozhodujúcim faktorom pri posilňovaní základov dlhodobého rastu; 5. pripomína, že koncom roka 2001 a začiatkom roka 2003 sa objavili znaky oživenia hospodárstva, ktoré sa podobajú tým súčasným, no dlhodobejší rast nenastal; pripomína, že odhady Komisie a eurosystému naznačujú mierne oživenie v roku 2006, po ktorom by mal v roku 2007 nasledovať útlm; domnieva sa, že každé zvýšenie potenciálu pre rast eurozóny závisí od štrukturálnych reforiem a pozorne realizovaných investičných činností v členských štátoch; uznáva, že hospodárska súťaž na trhoch EÚ a vysoká kvalita zamestnania sú motorom hospodárskeho rastu a že by sa nemal obmedzovať vplyv na zvýšenie efektívnosti a inovácie; berie na vedomie nedávne hospodárske oživenie v roku 2006 a zdôrazňuje, že členské štáty by mali lepšie využiť túto priaznivú situáciu na vážnu rozpočtovú konsolidáciu; 6. domnieva sa, že zvyšovanie potenciálu pre rast eurozóny závisí od pokračujúcej a konzistentnej realizácie reformnej agendy; jej súčasťou musia byť za každých okolností prípravy systémov sociálneho zabezpečenia na budúcnosť vzhľadom na demografické zmeny; navzdory tomu zostávajú európske makroekonomické dialógy na vypracovanie meradiel národných reformných programov a vyvážená makroekonomická politika dôležitým faktorom; v tomto kontexte je dôležité, aby si ECB zachovala svoju nezávislosť; 7. domnieva sa, že rozdiely v rámci eurozóny, kde existujú rozdiely v hospodárskom raste (dosahujúce až 4,5% v roku 2005) a v miere inflácie (dosahujúce až 2,7% v roku 2005), predstavujú z dlhodobého hľadiska významné riziko pre EMU; 8. upozorňuje, že existujú vzrastajúce riziká úpravy cien nehnuteľností vzhľadom na rýchly a neudržateľný rast cien v posledných rokoch; želá si vyjasnenie politiky ECB vzhľadom na vývoj cien aktív, hlavne nehnuteľností; domnieva sa, že z dlhodobého hľadiska by jasné stanovisko prispelo k tomu, aby nedošlo k vytváraniu špekulácií; 9. víta pristúpenie Cypru, Lotyšska a Malty do ERM II 29. apríla 2005 a Slovenska 25. novembra 2005; podporuje zavedenie eura všetkými členskými štátmi; domnieva sa, že v súvislosti s dodržiavaním konvergenčných kritérií by sa mala venovať náležitá pozornosť presnosti a dôveryhodnosti štatistík členských štátov; vyzýva členské štáty, aby bezodkladne prijali opatrenia s cieľom rovnako splniť kritériá stanovené pre pristúpenie do eurozóny; 10. poznamenáva, že existujú rozdiely v mechanizme prechodu v oblasti menovej politiky členských štátov eurozóny, pričom niektoré krajiny sú najmä schopnejšie reagovať čo je na úkor prevahy zadlženosti pri premenlivých sadzbách; vyzýva ECB a Komisiu, aby predložili jasnú analýzu týchto odlišností a vylepšení, ktoré by sa mohli vykonať s cieľom uľahčiť prechod v oblasti menovej politiky; vyhliadky na zaktivizovanie možno v Európe zvýšiť iba ak sa prijme hlavná zásada jednoty v rozmanitosti tak na sociálnej, ako aj na hospodárskej úrovni; 11. zdôrazňuje riziká rýchlych vyrovnaní medzinárodnej nerovnováhy, ktoré môžu znamenať zvýšenie výmenného kurzu eura voči doláru; vyzýva Euroskupinu, Radu a ECB, aby posilnili koordináciu akcie v oblasti politiky výmenného kurzu; 12. konštatuje, že ECB je naklonená posilneniu preventívnej zložky paktu stability a rastu, čo nebráni tomu, aby viac ráz prijala kritické stanovisko voči prípadnému zmierneniu korektívnej zložky paktu stability a rastu, pričom toto stanovisko je v zhode so stanoviskami všetkých ostatných centrálnych bánk eurozóny, z ktorých niektoré vyjadrili v tejto súvislosti jasné kritické stanovisko; Menová politika 13. domnieva sa, že menová politika, uplatňovaná ECB, potrebuje viac jasnosti a súdržnosti, hlavne čo sa týka definovania relatívnej dôležitosti dvoch hlavných pilierov politiky a vzťahov medzi nimi, pričom týmito piliermi sú menový agregát (M3) a všetky ostatné dôležité informácie o budúcom vývoji inflácie; domnieva sa, že jasné a transparentné pravidlá toho, akým spôsobom tieto dva piliere ovplyvňujú operačné rozhodnutia v oblasti menovej politiky, by urobili politiky ECB vo väčšej miere predpovedateľnými a účinnými; 14. vyzýva ECB, aby s ohľadom na pretrvávajúce vysoké hodnoty menového agregátu M3 (8,8% v máji 2006, 7,4 % v decembri 2005) v porovnaní s dlhodobou referenčnou hodnotou 4,5 % prijala opatrenia; zdôrazňuje najmä výrazný nárast počtu bankoviek a hotovosti v obehu a vo vkladoch "call money", je znepokojený, že takúto expanziu nebude možné dlhodobo udržať; vyzýva ECB, aby pozorne preskúmala vývoj na trhu s hypotékami a pôžičkami na zlúčenia alebo splynutia a akvizície, a ich možné účinky na systematické riziko, dôveru spotrebiteľov a vývoj úrokových sadzieb; Finančná stabilita a integrácia 15. víta uverejnenie prvej správy ECB o finančnej integrácii v eurozóne, pretože je to veľmi dôležité pre odovzdávanie informácií týkajúcich sa menovej politiky a pre finančnú stabilitu; poznamenáva, že podľa ECB si finančná integrácia vyžaduje integráciu trhovej infraštruktúry, najmä systémov vyrovnania a doručovania, berie na vedomie úmysel ECB vytvoriť infraštruktúru vyrovnania; konštatuje, že dovtedy, kým sa prípadne nezriadi táto infraštruktúra, sa musí zaviesť spôsob riadenia ECB, 16. odsudzuje skutočnosť, že ECB vstúpila do kontaktu s Výborom európskych operátorov cenných papierov, pokiaľ ide o opatrenia úrovne 2 ešte pred tým, ako začal konať zákonodarca; 17. podobne ako ECB je znepokojený nad hedžovými fondmi a vyzýva preto ECB, aby v tejto oblasti vykonala ďalšie analýzy; 18. vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť dopadu správania sa finančných trhov na makroekonomickú situáciu eurozóny; 19. poukazuje na hrozby, ktoré pre stabilitu finančného sektora predstavujú cezhraničné zlúčenia alebo splynutia; žiada preto ECB, aby vypracovala analýzu hlavne z hľadiska veriteľa a aby predložila zodpovedajúce analýzy v priebehu menového dialógu 2007; 20. so záujmom očakáva zavedenie integrovaného systému TARGET II, ktorý zlepší manažment likvidity v ESCB a bude zdrojom výrazného zvýšenia efektívnosti; naliehavo žiada ESCB, aby vypracoval všeobecný, transparentný a pevný právne rámec budúceho fungovania systému TARGET II; 21. vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani ECB, ani Rada, nepovažovali za potrebné informovať Európsky parlament o Memorande o porozumení o manažmente finančných kríz; Vonkajšia úloha eura 22. pripomína svoju požiadavku postupného zjednocovania reprezentácie eurozóny v rámci medzinárodných finančných inštitúcií, aby bolo možné brániť jej záujmy s takou silou, ktorá by zodpovedala jej hospodárskej sile; 23. so záujmom konštatuje, že viaceré centrálne banky oznámili, že zvýšia podiel svojich rezerv v eurách; žiada ECB, aby pozorne dozerala na tento pohyb a aby v rámci svojej výročnej správy o medzinárodnej úlohe eura uviedla kvantifikáciu a analyzovala dôsledky týchto pohybov, najmä s ohľadom na vplyv na výmenný kurz; Bankovky 24. konštatuje, že hodnota eurobankoviek v obehu sa rýchlo zvyšovala, aby v roku 2005 dosiahla úroveň viac než 12,8 %; poukazuje na to, že toto neprestajné zvyšovanie je hlavne dôsledkom bankoviek s veľkou nominálnou hodnotou, najmä 500 EUR, ktorých rast dosiahol viac ako 20,9 %; žiada ECB, aby preskúmala dôvody tohto citeľného nárastu a aby analyzovala povahu transakcií vykonaných s týmito bankovkami a ich nárast v každej z krajín, aby bolo možné identifikovať prípadné riziká, ktoré by s tým mohli byť spojené; 25. domnieva sa, že prvá generácia bankoviek, ktorej chýbajú akékoľvek zobrazenia živých bytostí, krajín alebo pamiatok, podporuje chladný obraz menovej integrácie a prispieva k odstupu európanov od eura; vyzýva ECB, aby na druhej generácii bankoviek boli zobrazené živé bytosti, krajiny, výtvory ľudí v Európe alebo európske osobnosti, ktoré budú predmetom konsenzu; vyzýva ECB, aby mu predložila svoje úvahy v tejto oblasti; Demokratická kontrola 26. víta jasný záväzok ECB ohľadne ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorá uvádza najdôležitejšie prvky politického rámca EMU v menovom pilieri a hospodárskom a fiškálnom pilieri; zdôrazňuje, že proces ratifikácie nemá žiaden vplyv na fungovanie menovej únie a neovplyvňuje stabilitu eura; vyzýva ECB, aby pokračovala v zabezpečovaní dôveryhodnosti eura a zachovávaní stability cien, ktoré sú základným predpokladom neinflačného makroekonomického prostredia, ktoré žičí hospodárskemu rastu a vytváraniu zamestnanosti; 27. zastáva názor, že nezávislosť ECB vrátane postupu menovania členov výkonnej rady sa ukázala ako účinná; zdôrazňuje, že článok 112 ods. 2 písm. b) Zmluvy o ES ustanovuje, že členovia výkonnej rady ECB sú vymenovaní spomedzi ľudí, ktorí majú uznávané postavenie a pracovné skúsenosti v menovej alebo bankovej oblasti, a zdôrazňuje, že ich štátna príslušnosť by nemala mať žiaden význam a že by sa mali aj naďalej hodnotiť prísnymi kritériami zmluvy, napr. kvalifikáciou; domnieva sa však, že demokratická zodpovednosť ex ante a transparentnosť by sa zlepšili, keby Rada vyhodnotila viacerých možných kandidátov a keby kandidáta, ktorého Rada navrhla, následne musel hlasovaním schváliť Európsky parlament; 28. vyzýva Radu, aby pokračovala v postupe menovania členov výkonnej rady; zdôrazňuje, že je ochotný pripojiť sa k iným inštitúciám pri prieskume možných zlepšení pred tým ako sa bude meniť výkonná rada v roku 2010; 29. domnieva sa, že dialóg o menovej politike medzi Európskym parlamentom a ECB bol úspešný a malo by sa na ňom stavať aj naďalej; zdôrazňuje, že ex post zodpovednosť ECB je nevyhnutná pre dôveru a stabilitu finančných trhov; je dôležité, aby sa jednotnosť výkonnej rady a rady guvernérov aj naďalej zdôrazňovala pri verejných vystúpeniach; podporuje cielenú informačnú politiku ECB vo vzťahu k Európskemu parlamentu, Rade a Komisii; dôrazne zdôrazňuje, že výzvy na zlepšenie komunikačnej politiky ECB treba vnímať v kontexte súčasnej ochrany nezávislosti ECB a jej orgánov; opäť pripomína svoju výzvu, že by sa mal každoročne uverejňovať nielen prehľad rozdelený podľa krajín, ale aj regionálny a cezhraničný prehľad relevantných trendov podľa vzoru tzv. béžovej knihy centrálnej banky USA (Federal Reserve Beige Book), ktorý by umožnil ECB ovplyvňovať diskusiu o trendoch produktivity a výhľade cien a miezd; vyzýva ECB na posúdenie možnosti uverejňovania súhrnných zápisníc; 30. zdôrazňuje, že dôveryhodnosť ECB závisí tiež od vysokej miery transparentnosti v procese rozhodovania; opätovne vyzýva, aby sa krátko po schôdzach rady guvernérov ECB uverejňovali súhrnné zápisnice týchto schôdzí, v ktorých sa jasne uvedú argumenty za a proti rozhodnutiam a ich dôvody; a či sa tieto rozhodnutia prijali jednomyseľne alebo nie, trvá na tom, že tento druh komunikácie by nemal nahradiť informácie poskytované prezidentom ECB okamžite po rozhodnutiach o menových otázkach, ktoré sú cenným a včasným zdrojom informácií pre pozorovateľov a účastníkov trhu; domnieva sa, že táto transparentnosť je dôležitá, pretože trh tak môže získať jasnejší obraz o menovej politike ECB; 31. pripomína, že odmietol systém rotačného hlasovacieho práva uplatniteľný pri rozhodnutiach rady guvernérov ECB, v podobe, v akej bol prijatý v roku 2003, keďže je veľmi zložitý; domnieva sa, že s ohľadom na budúce rozširovanie eurozóny je potrebné zaviesť systém, ktorý spojí spravodlivosť hlasov s účinnosťou; pripomína svoje uznesenie, požadujúce vytvorenie rady ECB, pozostávajúcej z deviatich členov a poverenej menovou politikou, ktorá by nahradila súčasný ťažkopádny a nahradila by takisto príliš zložité riešenie, s ktorým sa rátalo do budúcnosti; naliehavo žiada zmeniť podľa toho aj zmluvu; 32. vyzýva ECB, aby uprednostnila vypočutia svojho prezidenta výborom Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci ohľadom jeho komunikačnej stratégie; Manažment ECB 33. konštatuje, že počet zamestnancov ECB sa od roku 1999 podstatne a neprestajne zvyšuje (o 86 % za dané obdobie); konštatuje, že ECB uviedla, že v priebehu niekoľkých mesiacov roku 2005 dočasne zastavila rast počtu svojich zamestnancov, no ich počet aj tak vzrástol v roku 2005 o 3,5 %; upozorňuje, že ECB pritom zdôrazňuje svoju vôľu zvýšiť vlastnú vnútornú efektívnosť; domnieva sa, že tento úmysel je chvályhodný a vyjadruje želanie, aby sa skutočne a trvalo konkretizoval, hlavne prostredníctvom trvalého stabilizovania počtu zamestnancov; 34. zdôrazňuje dôležitosť, aká musí byť zo strany ECB a národných centrálnych bánk priznaná kvalite dialógu, transparentnosti informovania a uznaniu odborov počas schôdzí výboru zamestnancov; 35. domnieva sa, že zapojenie zamestnancov a odborov, ktoré ich zastupujú do prijímania rozhodnutí, ktoré sa ich týkajú a sociálny dialóg na vysokej úrovni prispejú k vytvoreniu spoločnej kultúry v rámci Eurosystému a ESCB; 36. konštatuje, že celý prebytok ECB v roku 2005 vo výške 992 miliónov EUR bol vyplatený na pokrytie rizík výmenného kurzu, úrokovej sadzby a kolísajúcich cien zlata, čo viedlo k nulovému zisku; konštatuje, že výška týchto rezerv bude každoročne kontrolovaná; zároveň konštatuje, že náklady na nové sídlo ECB sa odhadujú na 850 miliónov EUR; žiada ECB, aby objasnila svoj cieľ s ohľadom na úroveň vlastných zdrojov a rezerv, a aby zaviedla takú rozpočtovú politiku, ktorá pokryje náležitým spôsobom riziká, ktorým je vystavená a zároveň povedie k uspokojivému finančnému výsledku; * * * 37. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil predsedovi Euroskupiny, Rade a Komisii a Európskej centrálnej banke. [1] Ú. v. ES C 138, 4.5.1998, s. 177. [2] Ú. v. EÚ C 157 E, 6.7.2006, s. 19. [3] Prijaté texty 4.4.2006, P6_TA(2006)0124. [4] Prijaté texty, 17.5.2006 P6_TA(2006)0214. [5] Ú. v. EÚ C 61 E, 10.3.2004, s. 374. [6] Prijaté texty 14.32006, P6_TA(2006)0076. --------------------------------------------------