OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy /* KOM/2010/0743 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 15.12.2010 KOM(2010) 743 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy SEK(2010) 1539 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy V Digitálnej agende pre Európu[1] sa elektronická verejná správa začleňuje do komplexného súboru opatrení, ktorých cieľom je využívať prínosy informačných a komunikačných technológií (IKT) v celej Európe. V čase veľmi obmedzených verejných zdrojov môžu IKT pomáhať verejnému sektoru rozvíjať inovačné spôsoby poskytovania služieb občanom a zároveň zefektívňovať činnosť a znižovať náklady. Počas implementácie prvého európskeho Akčného plánu elektronickej verejnej správy[2] si orgány verejnej správy zo všetkých členských štátov vymieňali osvedčené postupy a jej výsledkom bolo viacero rozsiahlych pilotných projektov, ktoré rozvíjajú konkrétne riešenia na zavádzanie cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy[3]. Online spoločenstvo používateľov[4], založené v roku 2002, orientovalo diskusiu 80 000 účastníkov na potenciál poskytovať inovačné riešenia v oblastiach ako elektronická verejná správa, zdravotnícke služby a začleňovanie. Pokrok sa dosiahol aj pri opätovnom využívaní informácií verejného sektora[5] a bola vytvorená platforma pre elektronické verejné obstarávanie s cieľom umožniť spoločnostiam z celej Európy ponúkať svoje služby orgánom verejnej správy mimo svojej domovskej krajiny[6]. Začínajú sa rozvíjať celoeurópske systémy elektronickej totožnosti, ktoré umožnia ľuďom prístup k verejným službám elektronickou cestou kdekoľvek v EÚ[7]. Dostupnosť inovačných technológií, akými sú napríklad sociálne siete, zvýšila očakávania občanov, pokiaľ ide o rýchlosť a účinnosť reakcie pri prístupe k akémukoľvek druhu služby online. Cezhraničné služby elektronickej verejnej správy sú však zriedkavé, a ak aj sú k dispozícii, väčšina občanov EÚ sa ich zdráha používať[8]. Existuje jednoznačná potreba vytvoriť otvorenejší model navrhovania, vytvárania a poskytovania služieb online využívajúci možnosti, ktoré prináša spolupráca medzi občanmi, podnikateľmi a občianskou spoločnosťou. Kombinácia nových technológií, otvorených špecifikácií, inovačnej architektúry a dostupnosti informácií verejného sektora môže priniesť občanom väčšiu hodnotu pri nižších nákladoch. Komisia preto navrhuje druhý akčný plán pre elektronickú verejnú správu zameraný na realizáciu ambicióznej predstavy obsiahnutej vo vyhlásení z 5. ministerskej konferencie o elektronickej verejnej správe (ďalej len „vyhlásenie z Malmö“[9]), ktoré podporili aj zástupcovia priemyslu[10] a občiansky panel[11]. Podľa tejto ambicióznej predstavy sa do roku 2015 európske orgány verejnej správy začnú „ vnímať ako otvorené, flexibilné a ústretové vo vzťahu k občanom a podnikom . Tieto orgány využívajú elektronickú verejnú správu na zvýšenie svojej efektívnosti a účinnosti a na neustále zlepšovanie verejných služieb spôsobom, ktorý uspokojuje rôzne potreby používateľov a maximalizuje verejnú hodnotu, čím sa podporuje pretvorenie Európy na vedúcu znalostnú ekonomiku.“ Vo vyhlásení z Malmö sa ustanovujú 4 politické priority pre všetky európske orgány verejnej správy na nasledujúcich päť rokov: - postavenie občanov a podnikov sa zlepšuje využívaním služieb elektronickej verejnej správy zameraných na uspokojovanie potrieb používateľov a rozvíjaných v spolupráci s tretími stranami, ako aj prostredníctvom posilneného prístupu k verejným informáciám, lepšej transparentnosti a účinných prostriedkov na zaistenie účasti zainteresovaných strán na politickom procese, - mobilita na jednotnom trhu sa posilňuje vďaka službám elektronickej verejnej správy, ktoré sa využívajú na bezproblémové zriadenie a prevádzkovanie podnikov, štúdium, prácu, bývanie a odchod do dôchodku kdekoľvek v Európskej únii, - efektívnosť a účinnosť sú výsledkom neustáleho úsilia využívať elektronickú verejnú správu na znižovanie administratívnej záťaže, zlepšenie organizačných procesov a podporu udržateľného nízkouhlíkového hospodárstva, - vykonávanie politických priorít sa umožňuje vytvorením primeraných kľúčových predpokladov a zavedením potrebných právnych a technických podmienok. Orgány verejnej správy musia zabezpečiť lepšie verejné služby pri nižších nákladoch. Každá z uvedených politických priorít je cestou k dosiahnutiu tohto cieľa a poskytuje aj nové a lepšie spôsoby zapojenia občanov. Vznik inovačných technológií, akými sú napríklad architektúry orientované na služby (SOA – service-oriented architectures ) alebo „oblaky“ služieb (tzv. clouds of services – služby založené na zdieľaných zdrojoch), spolu s otvorenejšími špecifikáciami umožňujúcimi väčšiu mieru zdieľania, opakovaného používania a interoperability posilňujú schopnosť IKT zohrávať kľúčovú úlohu v tomto úsilí zefektívniť fungovanie verejného sektora. V rámci úsilia Komisie podporiť inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo v Európskej únii, ako sa uvádza v stratégii Európa 2020[12], prispieva tento akčný plán k plneniu dvoch významných cieľov Digitálnej agendy pre Európu, a to najmä: - sprístupniť do roku 2015 online kľúčové cezhraničné verejné služby, aby podnikatelia mohli zakladať a prevádzkovať svoje firmy kdekoľvek v Európe nezávisle od svojho miesta pôvodu a aby občania mohli študovať, pracovať, bývať a odísť do dôchodku kdekoľvek v Európskej únii, - dosiahnuť, aby do roku 2015 využívalo služby elektronickej verejnej správy 50 % občanov EÚ. Keďže služby elektronickej verejnej správy majú veľký význam aj pre podniky, cieľom tohto akčného plánu je tiež dosiahnuť, aby do roku 2015 využívalo tieto služby 80 % podnikov. ROZSAH AKčNÉHO PLÁNU Cieľom tohto akčného plánu je maximalizovať doplnkový charakter vnútroštátnych a európskych politických nástrojov. Podporuje prechod zo súčasnej elektronickej verejnej správy na novú generáciu otvorených, flexibilných a ústretových bezproblémových služieb elektronickej verejnej správy na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, ktoré posilnia postavenie občanov a podnikov. Európsku spoluprácu v oblasti elektronickej verejnej správy podporujú silné politické a ekonomické argumenty. Spoločná akcia pre elektronickú verejnú správu môže prispieť k prekonaniu súčasnej hospodárskej krízy efektívnejším využívaním verejných zdrojov a znižovaním verejných výdavkov. Služby elektronickej verejnej správy možno rozvíjať hospodárnejšie koordináciou a zlučovaním verejných a súkromných zdrojov. Vzhľadom na vedúcu úlohu orgánov verejnej správy v jednotlivých štátoch pri implementácii tohto akčného plánu je Európska komisia zodpovedná hlavne za zlepšovanie podmienok na rozvíjanie cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy poskytovaných občanom a podnikom bez ohľadu na ich krajinu pôvodu. Na to je potrebné zabezpečiť podmienky ako interoperabilita, elektronické podpisy a elektronická identifikácia. Tieto služby posilňujú vnútorný trh a dopĺňajú právne akty EÚ a ich účinnosť[13] vo viacerých oblastiach, v ktorých IKT môžu zlepšiť poskytovanie služieb, napríklad v oblasti verejného obstarávania, spravodlivosti, zdravia, životného prostredia, mobility a sociálneho zabezpečenia, a podporujú vykonávanie iniciatív občanov[14] pomocou nástrojov IKT. Komisia sa bude usilovať ísť príkladom. PRIORITY A OPATRENIA Ďalej v texte sa navrhujú rôzne opatrenia týkajúce sa štyroch určených politických priorít spolu s plánovaným časovým harmonogramom ich plnenia. Možno ich rozdeliť do troch kategórií podľa zapojených aktérov a právomocí vymedzených v zmluve: - Keď majú členské štáty vedúcu úlohu a spoliehajú sa na svoje vlastné zdroje, Komisia poskytne pomoc vo forme podpory a koordinácie činností. Navrhované opatrenia sa zamerajú na určovanie cieľov s členskými štátmi a spôsobov, ako tieto ciele dosiahnuť prostredníctvom opatrení, akými sú napríklad výmena najlepších postupov a informácií, realizácia štúdií a referenčné porovnávanie. - Keď Komisia a členské štáty pracujú spoločne, aby vytvorili, zaviedli alebo zdokonalili cezhraničné služby , Komisia preberie vedúcu úlohu v prípade činností, pri ktorých sa využívajú spoločné zdroje, zatiaľ čo členské štáty budú niesť konečnú zodpovednosť za implementáciu činností s využitím svojich vlastných zdrojov. Navrhované opatrenia budú zahŕňať výskum a vývoj, pilotné projekty, rozvíjanie služieb členskými štátmi na základe spolupráce a prenos poznatkov na trh. - Keď Komisia môže vytvoriť priaznivé podmienky , navrhované opatrenia budú zahŕňať prijímanie právnych nástrojov, určovanie noriem, zavedenie spoločných rámcov, implementáciu všeobecných nástrojov, poskytovanie (opakovane použiteľných) technických modulov a zabezpečovanie interoperability. Posilnenie postavenia používateľov Posilnenie postavenia znamená zvýšenie schopnosti občanov, podnikov a iných organizácií správať sa v spoločnosti proaktívne využívaním nových technologických nástrojov. Efektívnosť verejných služieb sa môže zvýšiť spolu so spokojnosťou používateľov lepším plnením ich očakávaní a navrhovaním týchto služieb tak, aby zohľadňovali potreby používateľov a využívali spoluprácu s nimi, kedykoľvek to bude možné. Posilnenie postavenia znamená aj to, že orgány verejnej správy by mali zabezpečiť ľahký prístup k verejným informáciám, zlepšiť transparentnosť a umožniť účinné zapojenie občanov a podnikov do procesu tvorby politiky. Služby navrhované tak, aby zohľadňovali potreby používateľov, a inkluzívne služby Posilnenie účinnosti elektronickej verejnej správy znamená, že pri navrhovaní služieb sa zohľadňujú potreby používateľov a že služby poskytujú flexibilné a personalizované spôsoby interakcie a vykonávania transakcií s orgánmi verejnej správy, napríklad pokiaľ ide o vysledovanie pridelených príspevkov alebo podpory, zápis do škôl alebo na univerzity, žiadosti o poskytnutie matričných dokladov a ich prijímanie či predkladanie online a podávanie daňových priznaní online. Okrem toho by sa použiteľnosť služieb elektronickej verejnej správy a prístup k nim mali zlepšiť ich poskytovaním prostredníctvom viacerých kanálov (vrátane internetu, televízie, telefónov, mobilných zariadení alebo prípadne prostredníctvom sprostredkovateľov). 2011-2013 | Komisia podporí členské štáty pri rozvíjaní služieb elektronickej verejnej správy navrhovaných tak, aby zohľadňovali potreby používateľov, ako aj pri zaisťovaní účasti a prístupu prostredníctvom: dohody s členskými štátmi o spoločných cieľoch a kritériách hodnotenia, organizácie výmen hodnotných odborných poznatkov na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni na podporu ďalšieho zavádzania, podpory pomocou predvádzania účinných a konkrétnych riešení, ktoré sa týkajú prístupu a sú v súlade s príslušnými európskymi a prípadne medzinárodnými normami. | 2013 | Členské štáty vytvoria personalizované služby online vrátane funkcií ako monitorovanie pokroku pri vykonávaní transakcií s orgánmi verejnej správy. | Vytváranie služieb založené na spolupráci - Sociálne siete a nástroje spolupráce (napríklad technológie Web 2.0) umožňujú používateľom aktívne sa podieľať na navrhovaní a vytváraní verejných služieb. Množstvo služieb zameraných na potreby občanov je stále malé, ale postupne narastá. Takéto služby v mnohých prípadoch vyvíjajú organizácie občianskej spoločnosti na základe účinnej spolupráce medzi súkromným a verejným sektorom[15]. Je však potrebné preskúmať, ktoré nástroje sú najvhodnejšie a ako ich čo najlepšie uplatniť v záujme účinného zapojenia podnikov, občianskej spoločnosti a jednotlivých občanov. Ako prvý krok treba uskutočniť analýzu výrobných techník založených na IKT a spolupráci, ako aj analýzu nákladovej efektívnosti a schopnosti zabezpečovať vysokú kvalitu a spoľahlivé verejné služby. Na základe týchto poznatkov by malo byť cieľom zapojiť do procesu vývoja služieb tretie strany. 2011 | Vychádzajúc zo štúdie Komisia najprv posúdi spôsob, ako aktívne zapojiť používateľov do procesu navrhovania a vytvárania služieb, a spolu s členskými štátmi vypracuje odporúčania/usmernenia určené pre ne. | 2011-2013 | Komisia uľahčí výmenu poznatkov a skúseností medzi zainteresovanými stranami a s členskými štátmi sa dohodne na spoločných cieľoch týkajúcich sa zavádzania služieb založených na spolupráci. | Opakované použitie informácií verejného sektora Verejný sektor je „zlatou baňou“ informácií[16]. Mnoho údajov, ktoré zhromaždia verejné orgány, sa buď nevyužije, alebo má len obmedzený účel. Zverejnenie iných ako osobných verejných údajov (geografické, demografické, štatistické, environmentálne údaje atď.), a to najmä ak sa poskytujú v strojovo čitateľnom formáte, umožňuje občanom a podnikom nájsť nové spôsoby ich použitia a vytvoriť nové inovačné produkty a služby. Komisia a členské štáty sú odhodlané maximalizovať hodnotu opakovaného použitia informácií verejného sektora, napríklad sprístupňovaním nespracovaných údajov a dokumentov na opakované použitie v širokej škále formátov (vrátane strojovo čitateľných formátov) a jazykov, ako aj zriaďovaním portálov s informáciami verejného sektora[17]. Opatrenia v tejto oblasti budú spojené s implementáciou a preskúmaním smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora[18], preskúmaním rozhodnutia Komisie o opakovanom použití informácií Komisie[19] a efektívnou spoluprácou v rámci skupiny pre informácie verejného sektora[20]. 2011 | Členské štáty sa dohodnú na spoločnom súbore ukazovateľov pre opakované použitie informácií verejného sektora. | 2011 | Komisia vykoná štúdiu s cieľom posúdiť, do akej miery členské štáty zabezpečili prípravu a implementáciu otvorených katalógov s údajmi a/alebo portálov s informáciami verejného sektora (napríklad data.gov.uk). | 2011-2013 | Komisia uľahčí výmenu osvedčených postupov, podporí aktivity na zvyšovanie informovanosti a prijme svoju vlastnú internú stratégiu pre opakované použitie informácií verejného sektora založenú na preskúmaní rozhodnutia o informáciách verejného sektora. | 2011-2012 | Komisia preskúma smernicu o informáciách verejného sektora, ako sa uvádza v Digitálnej agende pre Európu, a zváži možnosť rozšírenia stratégie pre európske informácie verejného sektora. | Zlepšenie transparentnosti Transparentnosť rozhodovacieho procesu orgánov verejnej správy a procesu používania osobných údajov týmito orgánmi pomáha budovať dôveru občanov a posilňovať zodpovednosť tvorcov politiky. Hoci si ciele v oblasti transparentnosti stanovilo mnoho členských štátov, spoločné európske ciele ešte neexistujú. Z prieskumov vyplýva, že k najžiadanejším službám elektronickej verejnej správy patria nové technológie a služby, ktoré umožňujú používateľom vysledovať svoje osobné údaje uchovávané orgánmi verejnej správy, skontrolovať, kto si prezeral ich administratívny spis, a nahliadnuť do procesu rozhodovania. Opatrenia v tejto oblasti by mali byť v súlade so smernicou o ochrane údajov (smernica 95/46/ES). 2011 | Komisia a členské štáty stanovia spoločné dobrovoľné ciele v oblasti transparentnosti a vymenia si dostupné skúsenosti. | 2013 | Členské štáty a Komisia zabezpečia online prístup k informáciám o zákonoch a predpisoch, politikách a financovaní orgánov verejnej správy. | 2014 | V súlade so smernicou 95/46/ES o ochrane údajov členské štáty umožnia občanom elektronický prístup k tým osobným údajom, ktoré sa ich týkajú, v prípade, že sú tieto údaje dostupné v elektronickej forme, a elektronickou formou ich jednoducho a jednoznačne informujú vždy, keď bude prebiehať automatické spracovanie takýchto údajov. | Zapojenie občanov a podnikov do procesu tvorby politiky Členské štáty sú odhodlané rozvíjať a podporovať užitočnejšie a lepšie spôsoby opierajúce sa o riešenia IKT zamerané na posilnenie účasti podnikov a občanov na konzultáciách a diskusiách o verejnej politike a procesoch tvorby politiky. Nové nástroje na modelovanie správy vecí verejných a politiky, ktoré sa v súčasnosti rozvíjajú v siedmom rámcovom programe EÚ pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (7FP)[21], pomôžu orgánom verejnej správy pri vytváraní inteligentnejších, cielených a flexibilných politík a zároveň im umožnia lepšie pochopiť ich nákladovú efektívnosť a dosahy. Vďaka plánovaným opatreniam sa zlepší schopnosť ľudí vyjadriť svoj názor a predkladať návrhy na politické opatrenia v členských štátoch a Európskej únii ako celku. Tieto opatrenia budú vychádzať z projektov elektronickej účasti (eParticipation), s ktorých realizáciou sa už začalo v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI), napríklad využitím nástrojov IKT na podávanie elektronických petícií v záujme podpory „iniciatív občanov“[22], alebo z nových výziev na predkladanie návrhov, ktoré sa majú vyhlásiť v siedmom rámcovom programe EÚ (7FP). 2011 | Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi na vytváraní elektronických služieb v záujme podpory „iniciatív občanov“ (ako sa uvádza v článku 11 Zmluvy o Európskej únii). | 2011 | Komisia posúdi existujúce výskumné projekty a začne s realizáciou nových projektov v rámci plnenia cieľa týkajúceho sa „nástrojov IKT na modelovanie správy vecí verejných a politiky“ pracovného programu 7FP na roky 2011 až 2012 a zabezpečí ďalšiu výmenu poznatkov a najlepších postupov. | 2011-2015 | Členské štáty, Komisia a iné zastupiteľské inštitúcie, ako napríklad parlamenty, by mali rozvíjať služby, ktoré zapájajú zainteresované strany do verejných diskusií a rozhodovacích procesov, pričom by mali vychádzať z pilotných projektov a demonštračných činností. | Vnútorný trh Väčšina verejných služieb online sa neposkytuje cezhranične alebo prístup k týmto službám zahŕňa zložité postupy. Ľudia z jednej krajiny EÚ si nemôžu bezproblémovo vyžiadať prístup k verejným službám v inej krajine ako v krajine svojho bydliska, napríklad s použitím národných elektronických preukazov totožnosti. Tým sa značne znižuje mobilita podnikov aj občanov. V záujme podpory vnútorného trhu by orgány verejnej správy mali vytvoriť „bezproblémové“ služby, ktoré umožnia podnikateľom založiť a prevádzkovať podnik kdekoľvek v Európe a jednotlivcom študovať, pracovať, bývať, prijímať zdravotnú starostlivosť a odísť do dôchodku kdekoľvek v Európskej únii. Bezproblémové služby pre podniky Podniky by mali byť schopné predávať a poskytovať služby a produkty v celej EÚ prostredníctvom jednoduchého elektronického verejného obstarávania a účinnej implementácie služieb ponúkajúcich podnikom jednotné kontaktné miesta na ich interakciu s orgánmi verejnej správy. V obidvoch oblastiach vznikli za uplynulé dva roky dve hlavné iniciatívy: - „jednoduché postupy online pre cezhraničné služby“ SPOCS[23], ktorej cieľom je odstrániť administratívne prekážky, ktorým čelia európske podniky, ak chcú ponúkať svoje služby v zahraničí, a to podporou zavádzania jednotných kontaktných miest ďalšej generácie a súvisiacich elektronických postupov. - „celoeurópske elektronické verejné obstarávanie online“ PEPPOL[24], ktorej cieľom je vyskúšať v celoeurópskom meradle interoperabilné riešenie v oblasti elektronického verejného obstarávania umožňujúce podnikateľom absolvovať celý cyklus verejného obstarávania online, od objednávky cez fakturáciu až po prístup ku katalógom. Zníži sa tak administratívna záťaž a podľa očakávaní by takáto implementácia mala priniesť zvýšenú transparentnosť a potenciálne veľké úspory nákladov. Na základe výsledkov uvedených iniciatív by sa mali naplánovať tieto opatrenia: cezhraničná a interoperabilná infraštruktúra pre verejné obstarávanie založená na výsledkoch rozsiahleho pilotného projektu v rámci PEPPOL a vytvorenie „druhej generácie“ jednotných kontaktných miest spolu s rozšírením pôsobnosti smernice o službách na ďalšie oblasti podnikania. To by znamenalo, že do roku 2015 budú podniky v Európe schopné predávať tovar a poskytovať služby orgánom verejnej správy v iných krajinách tak ľahko, ako to v súčasnosti robia vo svojej domovskej krajine. Rozšírenie podnikania do iných krajín a registráciu možno uskutočniť diaľkovo, t. j. bez opustenia pracoviska. 2011 | Členské štáty a Komisia posúdia výsledky iniciatív PEPPOL a SPOCS a prijmú udržateľné následné opatrenia. | 2011 | Komisia vydá Bielu knihu o praktických krokoch na prepojenie kapacity elektronického obstarávania na celom vnútornom trhu[25]. | 2012-2014 | Členské štáty by mali zavádzať cezhraničné služby založené na výsledkoch iniciatív PEPPOL a SPOCS. | 2013 | Členské štáty zabezpečia, aby jednotné kontaktné miesta „druhej generácie“ fungovali ako plnohodnotné strediská pre elektronickú verejnú správu nad rámec požiadaviek a oblastí zahrnutých do smernice o službách[26]. | Osobná mobilita Občania Európy by mali byť schopní voľne sa pohybovať a zdržiavať kdekoľvek v Európe[27]. Členské štáty a Komisia budú v tejto oblasti spolupracovať s cieľom vytvoriť služby na zvýšenie mobility ľudí, ktorí sa chcú pohybovať medzi krajinami Európy, aby napríklad mohli študovať, pracovať, prijímať zdravotnú starostlivosť, bývať a/alebo odísť do dôchodku. Plánovanými opatreniami by sa malo zabezpečiť vytvorenie interoperabilných služieb, ktoré by občanom umožnili komunikovať, vykonávať transakcie a posielať elektronické dokumenty a informácie orgánom verejnej správy v celej EÚ a takisto ich od týchto orgánov prijímať. Takéto služby umožnia bezpečnú cezhraničnú výmenu a bezpečné uchovávanie elektronických informácií (elektronické poskytovanie dokumentov a informácií). Ľudia budú mať prístup k osobným dokumentom (napríklad k rodným listom) z celej Európy, budú si môcť uplatniť nárok na dôchodok a odísť do dôchodku v inej krajine ako v tej, kde pracovali, alebo sa budú môcť elektronicky zapísať na akúkoľvek európsku univerzitu. 2012-2014 | Komisia podporí výmenu osvedčených postupov a bude koordinovať snahy členských štátov vytvoriť a spoločne zaviesť interoperabilné služby elektronického poskytovania. | 2015 | Členské štáty poskytnú cezhraničné a interoperabilné služby elektronického poskytovania občanom, aby napríklad mohli študovať, pracovať, bývať, prijímať zdravotnú starostlivosť a odísť do dôchodku kdekoľvek v Európskej únii. | Celoeurópska implementácia cezhraničných služieb Komisia a členské štáty budú spoločne využívať výsledky pozitívnych skúseností nadobudnutých počas vykonávania rozsiahlych pilotných projektov[28], aby sa dohodli na tom, ktoré kľúčové cezhraničné služby sú vhodné na udržateľnú implementáciu v celej EÚ. Členské štáty a Komisia posúdia svoju pripravenosť prostredníctvom analýzy organizačných, právnych, technických a sémantických prekážok, ktoré by mohli obmedziť ich konečné zavádzanie. Dostupnosť cezhraničných služieb v EÚ sa zvýši najprv podporou nových rozsiahlych pilotných projektov vychádzajúcich z dôkladne vymedzených potrieb [napríklad v oblastiach ako elektronické súdnictvo (eJustice) alebo elektronické služby sektora životného prostredia (eEnvironment)] a z príležitostí na opakované použitie existujúcich infraštruktúr. Plánované opatrenia by mali vytvoriť také podmienky, aby členské štáty mohli zabezpečiť úplné zavádzanie cezhraničných služieb v celej EÚ, ako aj vytváranie nových. . 2011 | Komisia vypracuje spolu s členskými štátmi štúdiu o dopyte po cezhraničných službách a posúdi organizačné, právne, technické a sémantické prekážky. | 2011 | Členské štáty sa dohodnú na viacerých kľúčových cezhraničných verejných službách, ktoré sa majú zavádzať v období rokov 2012 až 2015, a určia primerané akcie/štádiá v rámci ich životného cyklu[29]. | 2012-2015 | Komisia bude podporovať a koordinovať úsilie členských štátov zavádzať rozsiahle pilotné projekty a navrhovať nové a zároveň podporí aj koordináciu medzi nimi a opakované použitie výsledkov a riešení. | 2012-2015 | Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi a zainteresovanými stranami pri implementácii cezhraničných elektronických služieb sektora životného prostredia[30]. | Efektívnosť a účinnosť orgánov verejnej správy Cieľom opatrení týkajúcich sa tejto priority bude využívať IKT a umožniť organizačné zmeny v záujme poskytovania lepších, menej rušivých, udržateľnejších a rýchlejších verejných služieb znížením administratívnej záťaže, zdokonalením organizačných procesov a podporou udržateľného nízkouhlíkového hospodárstva. Zdokonalenie organizačných procesov Elektronická verejná správa slúži ako nástroj na zmenu v záujme zdokonalenia organizačných procesov uplatňovaných orgánmi verejnej správy a na znižovanie nákladov. Napríklad náklady na fakturáciu možno v rámci procesov elektronického verejného obstarávania znížiť a súčasne zvýšiť ich účinnosť, napríklad prostredníctvom rýchlejšieho spracovania. Štátni zamestnanci budú môcť využívať svoje zdokonalené elektronické zručnosti a skúsenosti, ktoré získajú v iných častiach Európy v súvislosti so zlepšovaním organizačných procesov. Kľúčovú úlohu v tejto oblasti bude zohrávať portál ePractice.eu (Elektronická prax). Komisia pôjde príkladom a v rámci svojej vlastnej organizácie bude navyše uplatňovať najmodernejšie a najvhodnejšie technológie a politiky elektronickej verejnej správy. Vďaka akčnému plánu pre elektronickú Komisiu (eCommission) na roky 2011 až 2015 sa podporí efektívnosť administratívnych procesov, uľahčí zdieľanie informácií a zjednoduší interakcia s Komisiou. 2011 | Komisia uľahčí výmenu skúseností, pričom podporí opakované používanie úspešných riešení a aplikácií, a preskúma nové koncepcie, ako podporiť členské štáty pri zlepšovaní organizačných procesov. | 2011-2012 | Komisia premení portál ePractice.eu na účinný nástroj výmeny skúseností a informačný nástroj pre používateľov elektronickej verejnej správy v členských štátoch. | 2011-2015 | Komisia bude implementovať ambiciózny akčný plán pre elektronickú Komisiu na roky 2011 až 2015 vrátane úplného elektronického obstarávania, stratégie pre informácie verejného sektora a politiky transparentnosti[31]. | 2013 | Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi zavedie program na výmenu pracovníkov medzi orgánmi verejnej správy v rôznych členských štátoch. | Zníženie administratívnej záťaže Pre mnoho ľudí a podnikov je verejná správa najlepšia vtedy, keď na seba neupozorňuje. V praxi je však v dôsledku mnohých postupov a požiadaviek interakcia s ňou namáhavá z hľadiska času i zdrojov. Z tohto dôvodu by jedným z významných cieľov malo byť zjednodušiť alebo odstrániť administratívne procesy, ako sa ustanovuje v Akčnom programe na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii[32]. Plánované opatrenia by mali pomôcť členským štátom pri odstraňovaní zbytočnej administratívnej záťaže. To možno dosiahnuť napríklad inteligentným využívaním dostupných informácií o občanoch verejnými orgánmi a uplatňovaním zásady jednorazovej registrácie údajov, pričom sa potrebné údaje vyzbierajú od občanov len raz za predpokladu splnenia požiadaviek na ochranu údajov a súkromia. 2011-2013 | Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečí zdieľanie skúseností nadobudnutých pri uplatňovaní zásady jednorazovej registrácie, a keď sa elektronické postupy a komunikácie stanú dominantným spôsobom poskytovania služieb elektronickej verejnej správy, vykoná analýzu nákladov a prínosov a navrhne plán ďalšej implementácie. | Ekologická verejná správa Odporúčanie Komisie o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo zahŕňa verejné organizácie[33]. Osobitné ciele týkajúce sa elektronickej verejnej správy však chýbajú a treba ich stanoviť a posúdiť. Uvedené plánované opatrenia budú zamerané na zníženie uhlíkovej stopy orgánov verejnej správy v členských štátoch, napríklad prostredníctvom elektronickej archivácie, organizovaním videokonferencií namiesto služobných ciest atď. 2012 | Komisia vykoná štúdiu o potenciáli elektronickej verejnej správy znižovať uhlíkovú stopu orgánov verejnej správy vrátane najlepších postupov. | 2013 | Členské štáty by mali vytvoriť a odsúhlasiť ukazovatele a hodnotiace postupy na meranie zníženia uhlíkovej stopy svojich orgánov verejnej správy, ktoré sa dosiahne vďaka službám elektronickej verejnej správy. | Podmienky rozvoja elektronickej verejnej správy S cieľom umožniť vykonávanie opatrení, ktorými sa posilnia služby elektronickej verejnej správy v Európe, treba zaistiť viacero technických a právnych podmienok. Patria medzi ne podpora cezhraničnej interoperability, ktorá by okrem iného umožnila zdieľanie informácií, zavádzanie koncepcií jedného kontaktného miesta, celoeurópske využívanie riešení v oblasti systémov (národnej) elektronickej totožnosti a platieb. Interoperabilita sa podporuje prostredníctvom otvorených špecifikácií a rozvíjaním kľúčových predpokladov, ako je napríklad spravovanie elektronickej totožnosti a stimulácia inovácií v oblasti elektronickej verejnej správy. Otvorené špecifikácie a interoperabilita Interoperabilita je schopnosť systémov a strojov navzájom si vymieňať, spracovávať a správne interpretovať informácie. Nie je to len technická záležitosť, keďže zahŕňa aj právne, organizačné a sémantické aspekty nakladania s údajmi. Interoperabilita je základnou podmienkou otvoreného a flexibilného poskytovania služieb elektronickej verejnej správy, ktorá umožní spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy v Európe. Príležitosti na nákladovo efektívnejšie využívanie zdrojov a poskytovanie služieb ponúkajú najmä normy a otvorené platformy. Na základe plánovaných opatrení sa vypracuje spoločná stratégia, ktorej cieľom bude dosiahnuť interoperabilitu medzi členskými štátmi na európskej úrovni. 2011-2015 | Komisia (prostredníctvom programu ISA) implementuje činnosti zamerané na uplatňovanie európskeho rámca interoperability (EIF) a európskej stratégie interoperability (EIS) (prijatie EIF a EIS sa očakáva v roku 2010). | 2012 | Komisia zabezpečí výmenu odborných poznatkov a bude podporovať opakované využívanie a zdieľanie riešení v záujme implementácie interoperabilných služieb elektronickej verejnej správy. To znamená aj vytvorenie rozhraní na získanie prístupu k autentickým vnútroštátnym zdrojom a ich využívanie. | 2013 | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich vnútroštátne rámce interoperability boli zosúladené s EIF[34]. | Kľúčové predpoklady V prípade mnohých služieb online zohráva kľúčovú úlohu identifikácia a overenie fyzickej alebo právnickej osoby, ktorej sa poskytne služba. Technológie elektronickej totožnosti (eID) a overovacie služby majú podstatný význam pre bezpečnosť elektronických transakcií (v súkromnom aj verejnom sektore). V súčasnosti je najbežnejším spôsobom overovania používanie hesiel, ale narastá potreba bezpečnejšieho riešenia ochrany súkromia. S cieľom vytvárať a zavádzať cezhraničné verejné služby online vrátane praktických riešení elektronickej identifikácie a elektronického overovania treba preto zabezpečiť lepšiu administratívnu spoluprácu v Európe. S realizáciou niektorých iniciatív sa už začalo. Ide napríklad o rozsiahly pilotný projekt STORK, ktorého cieľom je vytvoriť európsku platformu interoperability elektronickej totožnosti, ktorá umožní občanom prístup k službám elektronickej verejnej správy v ich domovskej krajine aj mimo nej, a to s použitím ich národnej elektronickej totožnosti. Plánované opatrenia prispejú k budovaniu celoeurópskeho rámca pre vzájomne uznané elektronické totožnosti[35], čím sa občanom a podnikom umožní elektronická identifikácia v celej Európe. Táto koncepcia by mala vychádzať z výsledkov uvedených iniciatív, najmä STORK, opierať sa o overené totožnosti a mala by byť v súlade s ustanoveniami o ochrane údajov a súkromia. V rámci tejto činnosti sa doplní a zohľadní existujúci európsky Akčný plán o elektronických podpisoch a elektronickej identifikácii[36], ako aj revízia smernice o elektronických podpisoch plánovaná na rok 2011. 2011 | Komisia navrhne revíziu smernice o elektronických podpisoch s cieľom zabezpečiť právny rámec ich cezhraničného uznávania a interoperabilitu bezpečných systémov elektronického overovania totožnosti[37]. | 2012 | Komisia predloží návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení vzájomného uznávania elektronickej totožnosti a elektronického overovania v celej EÚ založeného na „overovacích službách“ online poskytovaných vo všetkých členských štátoch (ktoré môžu používať najvhodnejšie úradné dokumenty o totožnosti – vydané verejným a súkromným sektorom)[38]. | 2012-2014 | Členské štáty by mali uplatňovať a zavádzať riešenia elektronickej totožnosti založené na výsledkoch projektov STORK a iných projektov súvisiacich s eID. | Inovačná elektronická verejná správa Nová generácia služieb elektronickej verejnej správy bude musieť využívať inovačné technické koncepcie, akými sú napríklad tzv. oblaky verejných služieb a architektúra orientovaná na služby (service-oriented architecture, SOA) v záujme vytvárania otvorených a flexibilných služieb elektronickej verejnej správy založených na spolupráci a súčasného znižovania nákladov na IKT. V záujme posilnenia dostupnosti a používania praktického prístupu k zdieľaným zdrojom a službám na požiadanie na účely poskytovania služieb elektronickej verejnej správy sa začnú realizovať pilotné projekty. Vzhľadom na vyčerpanie adries IPv4 budú musieť orgány verejnej správy prijať navyše opatrenia na prechod infraštruktúry elektronickej verejnej správy na IPv6 (portály, webové stránky, aplikácie atď.), ako aj modernizáciu online služieb verejného záujmu. Toto zavádzanie IPv6 bude prínosom pre verejné orgány v členských štátoch pri posilňovaní inovačných, efektívnych a prístupných aplikácií a služieb[39]. Cieľom plánovaných opatrení je určiť a šíriť odskúšané a bezpečné riešenia, pokiaľ ide o „oblaky“ verejných služieb, SOA a stratégie prechodu z IPv4 na IPv6. 2011 | Komisia bude realizovať štúdiu o spôsoboch, ako vo verejnom sektore uplatňovať nové technológie a koncepcie (ako napríklad SOA a „oblaky“ verejných služieb), a v tejto súvislosti poskytne odporúčania. | 2011 | Komisia rozbehne činnosti v rámci programu PKI s cieľom podporiť orgány verejnej správy pri riadení prechodu na IPv6, pričom tento proces bude slúžiť ako ilustrácia a prinesie nové stimuly na prechod na IPv6 v rozsiahlom meradle. | 2012 | Komisia spustí pilotné projekty s cieľom ukázať, ako môžu orgány verejnej správy poskytovať služby elektronickej verejnej správy flexibilnejším a efektívnejším spôsobom s využitím inovačnej architektúry a technológií. | RIADENIE Členské štáty sa plne zaviazali k politickým prioritám stanoveným vo vyhlásení z Malmö. Okrem toho vyzvali Európsku komisiu, aby zorganizovala spoločné riadenie tohto akčného plánu, čím by členským štátom umožnila aktívnu účasť pri jeho implementácii. Európska komisia na tento účel zriadi skupinu odborníkov na vysokej úrovni zloženú zo zástupcov členských štátov zodpovedných za vnútroštátne stratégie elektronickej verejnej správy a tejto skupine bude aj predsedať. Táto skupina odborníkov na vysokej úrovni bude informovať skupinu na vysokej úrovni pre digitálnu agendu a bude koordinovať svoju činnosť s Výborom pre program ISA. Budú sa podporovať aj ďalšie formy spolupráce. Je potrebné zriadiť ucelený rámec na diskusiu o politikách, monitorovanie a hodnotenie akčného plánu a výmenu skúseností. V roku 2013 sa uskutoční hodnotenie vykonávania tohto akčného plánu v polovici trvania, v ktorého rámci sa preskúma miera splnenia cieľov akčného plánu, dosiahnutý pokrok a zistené ťažkosti. Podľa výsledkov hodnotenia v polovici trvania preskúma navrhovaná skupina odborníkov na vysokej úrovni akékoľvek potrebné úpravy cieľov a činností akčného plánu. Celkový pokrok dosiahnutý v súvislosti s akčným plánom a elektronickou verejnou správou vo všeobecnosti sa bude hodnotiť každý rok s použitím vhodnej kombinácie nástrojov (referenčné porovnávanie, referenčné porovnávanie v oblasti elektronických služieb, vlastné hodnotenie atď.) a metód (webový prieskum, analýza údajov verejných orgánov, testy pre používateľov, rozhovory atď.). Členské štáty budú zdieľať príslušné iniciatívy v oblasti referenčného porovnávania spolu s Európskou komisiou a ostatnými členskými štátmi s cieľom umožniť zainteresovaným stranám vypracovanie spoločných techník merania. 2011 | Komisia zriadi skupinu odborníkov na vysokej úrovni zloženú zo zástupcov členských štátov a navrhne primeraný mandát. | 2012 | Členské štáty informujú Komisiu a skupinu odborníkov na vysokej úrovni o tom, ako premietli alebo premietnu politické priority stanovené vo vyhlásení ministrov z Malmö do svojich vnútroštátnych stratégií pre elektronickú verejnú správu. | 2013 | Všetky členské štáty začlenia politické priority stanovené vo vyhlásení z Malmö do svojich vnútroštátnych stratégií. | 2013 | Akčný plán pre elektronickú verejnú správu bude predmetom hodnotenia a zistené výsledky sa použijú na jeho aktualizáciu. | 2015 | Všetky členské štáty informujú Komisiu a skupinu odborníkov na vysokej úrovni o tom, ako splnili politické priority stanovené vo vyhlásení z Malmö. | [1] KOM(2010) 245. [2] Akčný plán elektronickej verejnej správy na rok 2006, KOM(2006) 173, 25.4.2006. http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/library/index_en.htm [3] Program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PIK) na podporu IKT:http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/implementation/ict_psp/index_en.htm [4] http://www.epractice.eu/ [5] Smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora, 17.11.2003, Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90 – 96. [6] http://www.peppol.eu [7] http://www.eid-stork.eu [8] Správa o digitálnej konkurencieschopnosti EÚ za rok 2010, s. 88.Pozri http://intra.infso.cec.eu.int/C4/docs/main%20page/european_competitiveness_report_2010.pdf [9] Do roku 2015 by sa európske orgány verejnej správy mali „vnímať ako otvorené, flexibilné a ústretové vo vzťahu k občanom a podnikom. Tieto orgány využívajú elektronickú verejnú správu na zvýšenie svojej efektívnosti a účinnosti a na neustále zlepšovanie verejných služieb spôsobom, ktorý uspokojuje rôzne potreby používateľov a maximalizuje verejnú hodnotu, čím sa podporuje pretvorenie Európy na vedúcu znalostnú ekonomiku.“ Pozri http://www.egov2009.se/wp-content/uploads/Ministerial-Declaration-on-eGovernment.pdf. Toto opatrenie je vymedzené v Digitálnej agende pre Európu a vychádza z predošlých stretnutí ministrov, ktoré sa konali raz za dva roky: v Bruseli (rok 2001), v Como (rok 2003), v Manchesteri (rok 2005) a v Lisabone (rok 2007). Pozri http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/library/index_en.htm. Zahrnutý bol aj záväzok zo strany kandidátskych krajín a krajín EZVO. [10] Vyhlásenie „DigitalEurope“ pozri na 15. 12. 2010http://www.digitaleurope.org/index.php?id=106814:15:45id_article=39015. 12. 2010 [pic]http://www.digitaleurope.org/index.php?id=1068&id_article=390 [11] Otvorené vyhlásenie o verejných službách 2.0, http://eups20.wordpress.com/the-open-declaration [12] KOM(2010) 2020. [13] Takéto právne akty EÚ zahŕňajú: smernicu o službách (2006/123/ES), smernicu o elektronických podpisoch (1999/93/ES), smernice o verejnom obstarávaní (2004/17/ES a 2004/18/ES), smernicu o ochrane údajov (95/46/ES), smernicu o opakovanom použití informácií verejného sektora (2003/98/ES), smernicu o infraštruktúre pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (smernica INSPIRE 2007/2/ES), smernicu o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (2003/4/ES). [14] Článok 11 Zmluvy o Európskej únii a článok 24 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [15] Napríklad fixmystreet.com [16] Komisia a členské štáty si už mnoho rokov uvedomujú ich hodnotu a prijali smernicu o opakovanom použití informácií verejného sektora. [17] Napríklad Data.gov.uk [18] Smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora, 17.11.2003, Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90 – 96. [19] Rozhodnutie Komisie 2006/291/ES o opakovanom použití informácií Komisie zo 7. apríla 2006. [20] Skupinu pre informácie verejného sektora tvoria úradníci z členských štátov, miestnych alebo regionálnych orgánov a zástupcovia organizácií súkromného sektora, ktorí sa pravidelne stretávajú, aby si vymieňali osvedčené postupy o opakovanom použití informácií verejného sektora a iniciatívy podporujúce opakované použitie informácií verejného sektora a aby diskutovali o praktických otázkach týkajúcich sa transpozície smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora. [21] Siedmy rámcový program EÚ pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (7FP) http://ec.europa.eu/informhttp://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/research/fp7/index_en.htmation_society/policy/psi/index_en.htm [22] Článok 11 Zmluvy o Európskej únii a článok 24 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [23] SPOCS (Simple Procedures Online for Cross-border Services) ( http://www.eu-spocs.eu). [24] PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online) (http://www.peppol.eu). [25] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [26] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [27] Implementácia smernice o práve občanov Únie voľne sa pohybovať a zdržiavať v rámci jej územia a o práve na voľný pohyb osôb. [28] STORK (Secure identiTy acrOss boRders linKed – cezhranične prepojené bezpečné totožnosti) (https://www.eid-stork.eu/). epSOS (Smart Open Services for European Patients – inteligentné verejne prístupné služby pre európskych pacientov) (http://www.epsos.eu). [29] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [30] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [31] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [32] KOM(2007) 23. [33] KOM(2009) 111. [34] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [35] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [36] KOM(2008) 798. [37] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [38] Toto opatrenie sa definuje v Digitálnej agende pre Európu. [39] Komisia v súlade s KOM(2008) 313 vypracuje v roku 2011 pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom určí akékoľvek potrebné následné opatrenia.