1. Potreba prijať okamžité opatrenia v oblasti zmeny klímy

Na konci roku 2010 sa v kontexte Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) uznalo, že globálne otepľovanie nesmie prekročiť teploty z obdobia pred priemyselnou revolúciou o viac ako 2 °C[1]. To zohráva kľúčovú úlohu pri obmedzovaní negatívnych následkov ľudských zásahov do klimatického systému. Podľa tohto dlhodobého cieľa sa globálne emisie skleníkových plynov majú do roku 2050 znížiť najmenej o 50 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990[2].

Rozvinuté krajiny ako celok by mali do roku 2050 znížiť svoje emisie o 80 až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990[3]. EÚ prijala strednodobý cieľ znížiť do roku 2020 svoje emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 a v prípade vhodných podmienok až o 30 %. Tento záväzok je súčasťou jedného z piatich hlavných cieľov EÚ stanovených v stratégii Európa 2020[4]. Európska rada a Európsky parlament sa navyše zhodli, že k znižovaniu emisií by mali prispievať všetky odvetvia hospodárstva[5].

Odvetvie využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) má pozitívny a významný vplyv na emisie skleníkových plynov v EÚ. Toto odvetvie absorbuje ekvivalent 9 % skleníkových plynov emitovaných v ostatných odvetviach hospodárstva[6]. Hoci sa emisie a absorpcie z LULUCF nahlasujú v rámci UNFCCC a čiastočne sa započítavajú podľa Kjótskeho protokolu, toto odvetvie nebolo zahrnuté do záväzkov EÚ v oblasti klímy v rámci klimaticko-energetického balíka[7] z dôvodu uznania závažných nedostatkov v medzinárodných pravidlách započítavania emisií z tohto odvetvia.

V čase stanovenia cieľa zníženia emisií EÚ sa takisto očakávalo, že samit o klíme v Kodani v roku 2009 prinesie medzinárodnú dohodu o zmene klímy vrátane zrevidovaných pravidiel započítavania pre LULUCF, ktoré by potom mohla prijať EÚ. To sa však nestalo a napriek pokroku dosiahnutému prostredníctvom Kodanskej dohody a Cancúnskych dohôd sa medzinárodná dohoda o zrevidovaných pravidlách započítavania pre LULUCF počnúc druhým obdobím záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu dosiahla až na 17. Konferencii zmluvných strán UNFCCC na zasadnutí v Durbane v decembri 2011.

V tomto oznámení sa uvádza, ako by sa odvetvie LULUCF mohlo výraznejšie začleniť do politiky EÚ v oblasti klímy s použitím prístupu jednotlivých krokov. Ako prvý krok sa navrhuje stanoviť spoľahlivé spoločné pravidlá započítavania, monitorovania a nahlasovania. Vzhľadom na špecifický profil tohto odvetvia, pokiaľ ide o emisie, Komisia navrhuje, aby sa pre LULUCF namiesto jeho zahrnutia do systému EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami[8] alebo pravidiel vypracovaných na základe rozhodnutia o spoločnom úsilí[9] vytvoril osobitný právny rámec.

Stanovenie spoľahlivých pravidiel započítavania emisií a absorpcií v EÚ zohľadňujúcich špecifický profil odvetvia LULUCF by bolo prínosom z mnohých hľadísk. Čo je najdôležitejšie, tým, že by sa zachytili významné toky, ktoré sa v súčasnosti ignorujú, by sa doplnilo započítavanie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo všetkých hospodárskych činností v rámci EÚ[10]. V rámci toho by sa zvýšila viditeľnosť snáh o zmierňovanie zmeny klímy v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a súvisiacich odvetviach (napr. výroba celulózy a papiera, spracovanie dreva) a poskytol by sa základ pre navrhovanie primeraných politických stimulov, napríklad v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a so zreteľom na Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje[11]. Stanovením spoločných pravidiel započítavania v EÚ by sa takisto vytvorili rovnaké podmienky pre rôzne členské štáty. Zachytili by sa tak hlavne zmeny v zásobách uhlíka v dôsledku používania biomasy vyrobenej v domácom meradle, čím by sa doplnilo započítavanie bioenergie na úrovni hospodárstva, čo stanovuje Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC)[12] ako podmienku pre to, aby sa v odvetví energetiky považovala bioenergia za uhlíkovo neutrálnu. Posilnila by sa tak environmentálna integrita politiky EÚ v oblasti klímy. Napokon by to mohlo znamenať významný a nevyhnutný prechod smerom k nákladovo efektívnemu dosahovaniu ambicióznejších cieľov v oblasti klímy.

Druhý krok by predstavovalo formálne začlenenie LULUCF do cieľa EÚ týkajúceho sa zníženia emisií skleníkových plynov. Tento krok sa navrhuje prijať potom, keď členské štáty implementujú rámec pre započítavanie a keď sa ukáže jeho spoľahlivé fungovanie.

Keďže sa pozitívny vplyv odvetvia LULUCF na emisie v EÚ časom zmenšuje, existuje naliehavá potreba prijať jednotné opatrenia. Komisia preto navrhuje, aby členské štáty ako súčasť prvého kroku pripravili akčné plány pre LULUCF, v ktorých stanovia dlhodobú stratégiu pre toto odvetvie v rámci rôznych politík.

2. Úloha využívania pôdy a lesného hospodárstva z hľadiska zmeny klímy

V odvetví LULUCF sa uhlík absorbuje z atmosféry a ukladá sa do rastúcich stromov a iných rastlín, pôdy a produktov z dreva. Uhlík sa uvoľňuje v dôsledku odlesňovania a degradácie lesov (napríklad z dôvodu výstavby infraštruktúry, rozširovania poľnohospodárskej činnosti, premeny pasienkov, požiarov) alebo poľnohospodárskych postupov (napríklad orba).

Rôzne prvky LULUCF majú rôzne charakteristiky z hľadiska zásob uhlíka a potenciálnych emisií a absorpcií. Obsah uhlíka v lesných porastoch (0 – 30 cm) je pomerne vysoký v porovnaní s poľnohospodárskymi pôdami. Odhaduje sa, že v EÚ dosahuje približne 90tC/ha, zatiaľ čo obsah uhlíka v ornej pôde približne 65 tC/ha a v pastvinách asi 90 tC/ha (obrázok 1). Napriek tomu však existujú významné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi aj v rámci nich. V organickej pôde/rašeliniskách v Európe môže obsah uhlíka dosahovať až 1 000 tC/ha. Rôzne spôsoby využitia pôdy a činnosti obhospodarovania v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve a využitia produktov z vyťaženého dreva môžu mať vplyv na zásoby uhlíka a na emisie do atmosféry a absorpcie z nej.

Obrázok 1. Priemerné zásoby uhlíka (tC/ha) v prípade rôznych spôsobov využitia pôdy v EÚ

Poznámka: V prípade rašelinísk môžu zásoby uhlíka dosahovať podľa odhadov až 1 000 tC/ha v závislosti od druhu rašeliny.

Zdroj: Na základe rôznych zdrojov[13] vypracovalo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie.

Celosvetové zásoby uhlíka v biomase a pôdach sú obrovské (v porovnaní s ročnými emisiami skleníkových plynov). V celosvetovom meradle však v dôsledku značnej miery odlesňovania na odvetvie LULUCF pripadá približne 15 % emisií skleníkových plynov[14]. To je viac než emisie z celého odvetvia dopravy v celosvetovom meradle, čím sa LULUCF zaraďuje na druhé miesto hneď za odvetvie energetiky.

Z tohto dôvodu je nevyhnutné zachovať a posilniť zásoby uhlíka a znížiť emisie súvisiace s odvetvím LULUCF pochádzajúce z týchto zásob. Cieľom EÚ je do roku 2030 zastaviť globálne odlesňovanie[15]. Znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov v rozvojových krajinách (REDD) je mechanizmus vytvorený v rámci OSN s cieľom zvrátiť tento trend.

V priemyselných krajinách predstavuje odvetvie LULUCF vo väčšine prípadov čistý záchyt (t. j. absorpcia je väčšia ako emisie). Kapacita tohto zachytávania sa však zmenšuje z dôvodov, ako je napríklad zvýšený dopyt po biomase, starnúce lesy v niektorých krajinách a trend smerujúci k intenzívnejšiemu využívaniu lesov. V EÚ emisie skleníkových plynov pochádzajú najmä z výroby energie, dopravy a budov (pozri obrázok 2).

Obrázok 2. Emisie a absorpcie podľa jednotlivých odvetví v EÚ-27 ako podiel na celkovom množstve okrem LULUCF (2009)

Poznámka: 1) Negatívne hodnoty vyjadrujú čistú absorpciu a kladné hodnoty čisté emisie. 2) Emisie z „Poľnohospodárstva“ zahŕňajú metán (napríklad z živočíšnej výroby) a oxid dusný (napríklad z používania hnojív). Emisie a absorpcie CO2 spojené s využívaním poľnohospodárskej pôdy patria do odvetvia LULUCF.

Zdroj: EEA (2011)

Predpokladá sa, že miera zachytávania v odvetví LULUCF sa v EÚ do roku 2020 v rámci scenára nezmeneného prístupu[16] zníži. Pre odvetvie LULUCF ako celok sa do roku 2020 očakáva pokles približne o 10 % v porovnaní s obdobím 2005 – 2009, čo zodpovedá zvýšeniu množstva emisií CO2 o 33 Mt ročne. To zodpovedá približne celkovému množstvu emisií skleníkových plynov, ktoré spoločne vyprodukujú Lotyšsko a Litva, alebo dvojnásobnému množstvu emisií Estónska v roku 2009.

Z dôkladnejšej analýzy týchto predpokladov vyplýva, že medzi jednotlivými činnosťami v rámci jedného odvetvia existujú veľké rozdiely. Výrazný pokles sa očakáva v oblasti lesného hospodárstva, v prípade ktorého by čisté absorpcie mali podľa očakávaní klesnúť približne o 60 MtCO2, t. j. približne o ekvivalent celkového množstva emisií skleníkových plynov Bulharska, Dánska, Írska alebo Švédska v roku 2009. To je čiastočne vyvážené výsadbou nových lesov (zalesňovaním). Očakáva sa, že emisie a absorpcia z poľnohospodárskych činností, ako je napríklad obhospodarovanie ornej pôdy a pastvín, zostanú pomerne stabilné alebo sa zlepšia. Tlak na využívanie pôdy, ako je premena trvalých pasienkov na ornú pôdu v dôsledku zvýšenej potreby biomasy (napríklad v prípade produkcie bioplynu na báze kukurice) a pokračujúceho obrábania organickej pôdy, však môže znížiť obsah uhlíka v pôdach a prispievať k uvoľňovaniu emisií.

Podľa predpokladov uvedených v Pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050[17] sa očakáva, že tento negatívny trend bude v dlhodobom horizonte pokračovať. Ale skutočné výsledky pre toto odvetvie budú do značnej miery závisieť od stimulov poskytnutých v rámci rôznych politík.

Obrázok 3. Predpokladané emisie a absorpcie v odvetví LULUCF ako celku a v lesoch pred rokom 1990 (2000 – 2020)

Legenda: ●–●–● LULUCF (súhrn všetkých činností), ▲–▲–▲ Odlesňovanie, +–+–+ Obhospodarovanie ornej pôdy, ––– Obhospodarovanie pastvín, ♦–♦–♦ Zalesňovanie a ■–■–■ Lesné hospodárstvo. Body, ktoré nie sú na spojnici, predstavujú nahlásené/historické údaje.

Poznámka: Negatívne hodnoty znamenajú, že pre danú činnosť je absorpcia väčšia než emisie.

Zdroj: Böttcher et al. (2011) a JRC (2011b)

3. Poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a efektívne využívanie pôdnych zdrojov zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení záväzkov v oblasti klímy

Poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a súvisiace odvetvia môžu prispieť k znižovaniu emisií v odvetví LULUCF niekoľkými spôsobmi.

Opatrenia v oblasti poľnohospodárstva by sa mali zamerať na obmedzovanie miery premeny pasienkov na ornú pôdu a strát uhlíka z obrábanej organickej pôdy. Mohli by sa do nich začleniť vylepšujúce agronomické postupy, ako je využívanie rôznych druhov plodín (napríklad viac strukovinových plodín), rozšírenie striedania plodín a zabránenie využívaniu pôdy ležiacej úhorom alebo zníženie tohto využívania (napríklad zeleným porastom alebo ekologickým vyňatím z produkcie). Poľnohospodársko-lesnícke postupy, ktoré zvyšujú zásoby uhlíka v pôde, by mohli takisto prispieť k znižovaniu emisií chovom hospodárskych zvierat alebo pestovaním potravinových plodín na pôde, na ktorej sa pestujú aj stromy na rezivo, energiu alebo na iné produkty z dreva. Vracaním organických materiálov do pôdy alebo ich ponechaním v pôde (napríklad maštaľný hnoj, slama, zvyšky plodín) by sa mohla zlepšiť produktivita ornej pôdy a pastvín, zatiaľ čo opätovné zavlažovanie, vyňatie z produkcie alebo neodvodňovanie organickej pôdy vrátane rašelinovej pôdy a obnovenie pôdy postihnutej degradáciou môžu mať významné prínosy pre zmierňovanie zmeny klímy a pre biodiverzitu. Začlenenie obhospodarovania ornej pôdy a pastvín do započítavania emisií by bolo nevyhnutným krokom smerom k plnému uznaniu príspevku týchto činností k plneniu záväzkov v oblasti klímy.

Aj lesné hospodárstvo má veľký potenciál z hľadiska podpory zmierňovania zmeny klímy. Zahŕňa postupy, ako je napríklad premena nezalesnenej pôdy na les (t. j. zalesňovanie[18]), zabránenie premeny lesnej pôdy na iné druhy pôdy (t. j. odlesňovanie), ukladanie uhlíka v existujúcich lesoch prostredníctvom dlhších období striedania stromov, zabránenie výrubu (napr. rozhodnutia v rámci obhospodarovania lesov týkajúce sa prerieďovania alebo selektívneho výrubu), premena na neporušené lesy a rozšírenejšie využívanie preventívnych opatrení na obmedzenie vplyvu rušivých faktorov, ako sú napríklad požiare, škodcovia a víchrice. Rovnako dôležité je zvýšiť produktivitu lesov napríklad prispôsobením striedania a jeho priblížením k produktívnemu vrcholu, zvýšením produkcie lesov s nízkou produkciou a zvýšením ťažby odrezkov z reziva a dreva z konárov (za predpokladu, že možno zachovať biodiverzitu, úrodnosť pôdy a organické látky). Výsledky možno dosiahnuť aj zmenou skladby druhov a miery rastu.

Okrem príležitostí priamo spojených s lesným hospodárstvom a poľnohospodárstvom existujú potenciálne prínosy zmierňovania v súvisiacich priemyselných odvetviach (napr. výroba celulózy a papiera, spracovanie dreva) a v odvetviach spojených s energiou z obnoviteľných zdrojov, ak je obhospodarovanie poľnohospodárskej pôdy a lesov zamerané na produkciu reziva a výrobu energie. Uhlík sa síce ukladá v stromoch a v ostatných rastlinách a pôde, ale počas niekoľkých desaťročí sa môže ukladať aj v produktoch, akým je napríklad stavebné drevo. Politiky zamerané na priemysel a spotrebiteľa môžu významne prispieť k zvýšeniu dlhodobého využívania a recyklovania dreva a/alebo výroby celulózy, papiera a produktov z dreva ako náhrada ekvivalentov, ktoré sú náročnejšie z hľadiska emisií (napr. betón, oceľ, plast vyrobený na základe fosílnych palív). V biopriemysle sa môžu využiť plodiny pestované na náhradu materiálov (napr. konope a tráva na izoláciu namiesto skleného vlákna, slama na výrobu nábytku, panely dverí automobilov vyrobené z ľanu alebo sisalových rastlín, bioplasty) alebo na výrobu energie (napr. využitím biomasy namiesto fosílnych palív). Štúdie ukazujú, že za každú tonu uhlíka v produktoch z dreva, ktoré boli nahradené nedrevenými produktmi, sa očakáva priemerné zníženie emisií skleníkových plynov odhadom vo výške približne dvoch ton uhlíka[19].

Rozšírenie povinného započítavania na obhospodarovanie lesov a obhospodarovanie ornej pôdy a pastvín by zlepšilo viditeľnosť opatrení prijatých poľnohospodármi, lesníkmi a odvetviami spojenými s lesmi a poskytlo by základ pre navrhovanie politických stimulov na zintenzívnenie ich opatrení na zmiernenie zmeny klímy. Ak by sa započítalo takéto úsilie, lepšie by sa zohľadnil jeho celkový vplyv na skleníkové plyny a zlepšila by sa nákladová efektívnosť plnenia cieľov týkajúcich sa zníženia emisií.

Vzhľadom na to, že využívanie poľnohospodárskej pôdy, lesné hospodárstvo a súvisiace odvetvia sa v rámci EÚ-27 značne líšia, pokiaľ ide o ich potenciál zmierňovania zmeny klímy, neexistuje jediný prístup vhodný pre všetkých. Prístup je potrebné prispôsobiť rôznym formám využívania formy a lesníckym postupom. Vo Švédsku a Fínsku napríklad čisté absorpcie v odvetví LULUCF dosahujú viac ako polovicu celkových emisií v iných odvetviach a v Lotyšsku predstavujú takmer dvojnásobok (obrázok 4), zatiaľ čo v iných členských štátoch, ako napríklad na Malte má toto odvetvie len okrajový význam. Zdôrazňuje sa tak skutočnosť, že pri navrhovaní politiky pre toto odvetvie s cieľom plniť záväzky v oblasti zmeny klímy je dôležité zohľadňovať vnútroštátne okolnosti.

Obrázok 4. Relatívny význam LULUCF v členských štátoch: emisie a absorpcie odvetvia súvisiace s celkovými emisiami skleníkových plynov v iných odvetviach (2009).

Poznámka: Negatívne hodnoty znamenajú, že pre daný členský štát je absorpcia v LULUCF väčšia než emisie. V dôsledku medziročných rozdielov emisií a absorpcie sa podiel mení z roka na rok.

Zdroj: EEA (2011)

Základnou predbežnou podmienkou na ochranu a zvýšenie zásob uhlíka a miery absorpcie je zabezpečenie rovnakých podmienok pre rôzne typy opatrení (napríklad obhospodarovanie pastvín alebo výroba bioenergie), rôzne odvetvia (napríklad lesné hospodárstvo alebo odvetvia spojené s lesmi) a členské štáty prostredníctvom presného zohľadnenia emisií a absorpcie z rôznych postupov obhospodarovania pôdy a spôsobov využívania pôdy pri započítavaní. Posilní sa tak aj environmentálna integrita záväzkov EÚ v oblasti zmeny klímy.

4. Súčasné politiky nepostačujú 4.1. Stanovenie spoľahlivých a harmonizovaných pravidiel započítavania

Hoci sa odvetvie LULUCF zatiaľ nezohľadňuje na účely plnenia cieľa Únie znížiť emisie do roku 2020, čiastočne sa zohľadňuje, pokiaľ ide o záväzok Únie na základe Kjótskeho protokolu k UNFCCC na obdobie 2008 až 2012[20]. Existujúce pravidlá započítavania, ktoré zahŕňajú dobrovoľné aj povinné postupy, však majú značné nedostatky. Počas medzinárodných rokovaní v uplynulých rokoch panovala zhoda, že sú potrebné zlepšenia.

Na základe existujúcich pravidiel započítavania je započítavanie pre väčšinu činností odvetvia LULUCF dobrovoľné, najmä pre obhospodarovanie lesov (ktoré predstavuje približne 70 % odvetvia) a obhospodarovanie ornej pôdy a pastvín (17 %). Je povinné len pre niektoré činnosti súvisiace so zmenami vo využívaní pôdy (zalesňovanie, opätovné zalesňovanie a odlesňovanie). Z tohto dôvodu sa pri započítavaní v jednotlivých členských štátoch vyskytujú v súčasnosti značné rozdiely (obrázok 5). Menej ako dve tretiny členských štátov započítavajú lesné hospodárstvo, len tri z nich započítavajú obhospodarovanie ornej pôdy a/alebo pastvín a jeden novú výsadbu.

Ďalším nedostatkom je nedostatok stimulov na zmierňovanie zmeny klímy v lesnom hospodárstve. Súčasné pravidlá obhospodarovania lesov v podstate zaručujú krajinám určitý kredit bez ohľadu na prijaté opatrenia. Stimuly zamerané na zlepšenie tejto praxe obmedzuje strop emisií a absorpcií, pri prekročení ktorého už opatrenia nemajú žiadny účinok. Tým sa narúšajú podmienky pre rôzne odvetvia a spôsoby využívania pôdy. Sú preto potrebné zlepšenia, aby sa vytvorili rovnaké podmienky v rámci odvetvia lesného hospodárstva, poľnohospodárstva a energetiky v členských štátoch, aby sa zaistilo spravodlivé rozdelenie úsilia a zabezpečilo jednotné zaobchádzanie s odvetviami poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a súvisiacimi odvetviami v rámci vnútorného trhu Únie.

Obrázok 5. Podiel členských štátov, ktoré sa rozhodli dobrovoľne započítavať rôzne postupy

4.2. Zlepšenie monitorovania a nahlasovania

Na spoľahlivé a harmonizované odhadovanie emisií a absorpcií v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve sú potrebné investície do kapacity monitorovania a nahlasovania. Členské štáty majú povinnosť nahlasovať raz do roka emisie a absorpcie v rámci UNFCCC a podľa Kjótskeho protokolu majú aj ďalšie povinnosti v oblasti nahlasovania. V nedávnych rokoch sa monitorovanie a nahlasovanie začali zlepšovať a tento trend bude pravdepodobne pokračovať. Definície, podmienky a pravidlá týkajúce sa odvetvia LULUCF na druhé obdobie záväzkov Kjótskeho protokolu boli zrevidované a zdokonalené počas 17. Konferencie zmluvných strán UNFCCC na zasadnutí v Durbane v decembri 2011[21]. Bude povinné najmä započítavanie činností obhospodarovania lesov vrátane produktov z vyťaženého dreva a vymedzili sa definície prírodných rušivých faktorov, odvodňovania mokradí a opätovného zavlažovania.

Stále však existujú značné medzery a musí sa vynaložiť viac úsilia na zlepšenie úrovne presnosti a úplnosti nahlasovaných údajov, najmä pokiaľ ide o údaje o poľnohospodárskej pôde. Súčasná miera nepresnosti je pomerne vysoká (približne 35 %, čo znamená, že 1 tona CO2 by mohla byť buď 1,35 tony, alebo 0,65 tony). Zlepšením sa preto nielen podporí započítavanie, ale zabezpečil by sa aj spoľahlivý, jasný a viditeľný ukazovateľ pokroku v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve[22].

4.3. Posilnenie synergií so širšími cieľmi politiky

Existujú stimuly na podporu využívania bioenergie[23], ale v odvetví LULUCF v súčasnosti neexistuje jednotný prístup k zmierňovaniu zmeny klímy prostredníctvom opatrení v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a súvisiacich odvetviach.

Zmierňovanie zmeny klímy by skutočne mohlo zohrávať čoraz významnejšiu úlohu v SPP. V rámci reformy SPP, tzv. „kontroly zdravotného stavu“ reformy SPP[24] z roku 2008, sa zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu označili ako „nové výzvy“. S cieľom pripraviť SPP na obdobie 2014 – 2020 Komisia načrtla spôsoby možného zlepšenia výsledkov poľnohospodárskych politík v oblasti životného prostredia a klímy prostredníctvom zavedenia povinných ekologických prvkov[25] zameraných na zmenu klímy a environmentálne ciele[26]. V politike EÚ pre rozvoj vidieka po roku 2013 by sa navyše zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu mohli riešiť poskytnutím lepších stimulov pre zachytávanie a ukladanie CO2 v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Niektoré z nich by zároveň zlepšili a chránili zásoby uhlíka a vytvorili spoločné prínosy pre biodiverzitu a adaptáciu zvýšením schopnosti zadržiavať vodu a znížením erózie. Povinné započítavanie súvisiacich tokov uhlíka by zviditeľnilo pozitívny prínos týchto opatrení a zabezpečilo ich plný prínos k plneniu záväzkov v oblasti zmeny klímy.

Započítavanie odvetvia LULUCF by takisto objasnilo prínosy udržateľnej bioenergie, a to lepším zohľadnením súvisiacich emisií pochádzajúcich najmä zo spaľovania biomasy, ktoré sa v súčasnosti nezapočítavajú. V súvislosti s cieľmi týkajúcimi sa energie z obnoviteľných zdrojov by sa tak posilnili stimuly poskytnuté na základe kritérií udržateľnosti.

4.4. Zohľadnenie špecifických prvkov odvetvia

Odvetvie LULUCF sa však od ostatných odvetví odlišuje. Absorpcia a emisie skleníkových plynov v tomto odvetví sú výsledkom relatívne pomalých prírodných procesov. Môže trvať desaťročia, kým budú mať opatrenia ako zalesňovanie významný účinok. Opatrenia na zvýšenie absorpcie a zníženie emisií v lesnom hospodárstve a poľnohospodárstve by sa preto mali posudzovať z dlhodobého hľadiska.

Emisie a absorpcia sú navyše reverzibilné. Reverziu môžu spôsobiť extrémne udalosti postihujúce lesnú a pôdnu pokrývku, ako sú napríklad požiare, víchrice, suchá či škodcovia, alebo môže byť výsledkom rozhodnutí týkajúcich sa obhospodarovania (napr. ťažba alebo výsadba stromov). Ročné kolísanie emisií a absorpcie v lesoch je navyše vysoké a v niektorých členských štátoch môže v dôsledku prírodných rušivých faktorov a ťažby dosahovať až 35 % celkových ročných emisií. Z tohto dôvodu by bolo pre členské štáty zložité plniť ročné ciele.

5. Ďalší postup: postupná realizácia

V rámci prípravy na využitie potenciálu odvetvia LULUCF zmierňovať zmenu klímy jeho formálnym začlenením do záväzkov EÚ v oblasti klímy je nevyhnutné primerané riešenie nedostatkov v súčasnom rámci započítavania, ako aj zohľadnenie špecifických prvkov odvetvia LULUCF a okolností v členských štátoch. Je preto potrebná postupná realizácia.

V prvom rade treba zaviesť rámce pre spoľahlivé započítavanie a nahlasovanie. Komisia spolu s týmto oznámením predkladá právny návrh spoľahlivých pravidiel započítavania. V tomto návrhu sa do započítavania zahrnuli emisie a absorpcie z lesníckych aj poľnohospodárskych činností a rovnaká váha sa priznala opatreniam na zmierňovanie bez ohľadu na to, či boli prijaté v rámci lesného hospodárstva, poľnohospodárstva, súvisiacich odvetví alebo odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov.

Monitorovanie a nahlasovanie uhlíkovej rovnováhy v rámci LULUCF sa musí ďalej zlepšiť, aby sa podporil rámec pre započítavanie a ukazovatele EÚ sledujúce pokrok v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Komisia navrhuje zlepšiť monitorovanie a nahlasovanie prostredníctvom revízie rozhodnutia o mechanizme monitorovania[27] a ďalšieho rozvoja existujúcich systémov monitorovania využívania pôdy, akým je napríklad LUCAS (Land use/cover area frame survey).

Vysoké kolísanie emisií a absorpcie v lesoch a menšia pravidelnosť získavania základných údajov potrebných pre inventáre znamenajú, že nie je vhodné požadovať od odvetvia LULUCF, aby plnilo ročné ciele týkajúce sa zníženia emisií, ktoré platia pre iné odvetvia. Dlhý čas, ktorý potrebujú opatrenia na zmierňovanie, kým prinesú výsledky, takisto odlišujú odvetvie LULUCF od väčšiny ostatných odvetví. Komisia preto navrhuje zriadiť osobitný rámec navrhnutý tak, aby zohľadňoval osobitné okolnosti odvetvia LULUCF.

V druhom rade by sa po zavedení spoľahlivého a harmonizovaného rámca pre započítavanie v rámci EÚ mohla zvážiť možnosť formálne začleniť toto odvetvie do záväzkov EÚ v oblasti klímy.

To však neznamená, že by sa v rámci odvetvia LULUCF malo zastaviť prijímanie opatrení na zmierňovanie. Vzhľadom na trendy vývoja odvetvia a s cieľom naštartovať potrebné úsilie o zmierňovanie sa v návrhu Komisie požaduje, aby členské štáty vypracovali akčné plány pre odvetvie LULUCF. Tieto plány poskytnú strategickú perspektívu pre odvetvie LULUCF a budú krokom na ceste k úplnému začleneniu a integrácii odvetvia do politík EÚ v oblasti klímy.

Na záver možno zhrnúť, že existujú dobré dôvody na postupnú integráciu odvetvia LULUCF do politiky EÚ v oblasti zmeny klímy. V rámci prístupu jednotlivých krokov zahrnutého do legislatívneho návrhu Komisie by sa:

– vypracovali spoľahlivé pravidlá započítavania emisií a absorpcií z využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva a prostredníctvom osobitného aktu by sa zlepšilo monitorovanie a nahlasovanie,

– zlepšila viditeľnosť celého radu opatrení na zmierňovanie a poskytol by sa základ pre navrhovanie politických stimulov pre tieto opatrenia v rámci poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a produkcie a udržateľného využívania produktov z vyťaženého dreva,

– posilnila environmentálna integrita prijatých záväzkov zabezpečením toho, aby boli emisie a absorpcie riadne zohľadnené,

– posilnili synergie s existujúcimi politikami v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a drevárskeho priemyslu a podporila by sa udržateľná produkcia v EÚ šetrná voči klíme,

– vytvorili značné spoločné prínosy pre biodiverzitu, ochranu pôdy a adaptáciu na zmenu klímy (napríklad sústava Natura 2000) zvýšením a zachovaním zásob uhlíka,

– zlepšila hospodárska efektívnosť pri dosahovaní ambicióznejších cieľov umožnením prispievania všetkých odvetví.

[1] Rozhodnutie 1/CP.16 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC (Cancúnske dohody).

[2] Na základe štvrtej správy o posúdení, ktorú vypracoval Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC).

[3] Závery Európskej rady z 29. a 30. októbra 2009 a vyhlásenie Európskeho parlamentu z 4. februára 2009 [2008/2105(INI)].

[4] KOM(2010) 2020 v konečnom znení.

[5] Smernica 2003/87/ES a rozhodnutie 406/2009/ES.

[6] Celkový vnútroštátny podiel okrem odvetvia LULUCF.

[7] Na rozdiel od emisií skleníkových plynov iných ako CO2 z poľnohospodárskych činností, ako napríklad metán a oxid dusný produkovaný prežúvavcami a obsiahnutý v hnojivách.

[8] Smernica 2009/29/ES.

[9] Rozhodnutie č 406/2009/ES.

[10] Okrem medzinárodnej leteckej a námornej dopravy.

[11] KOM(2011) 571 v konečnom znení.

[12] Usmernenia IPCC z roku 2006.

[13] Tieto zdroje zahŕňajú: Forest Europe, UNECE and FAO (2011): State of Europe’s Forests 2011; Status and Trends in Sustainable Forest Management in Europe; FAO, Global Forest Resources Assessment FRA 2010, http://www.fao.org/forestry/fra/fra2010/en/; GHG National Inventory Submissions to UNFCCC (2011) http://unfccc.int/national_reports/annex_i_ghg_inventories/national_inventories_submissions/items/5888.php; IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (2006), Volume 4, Agriculture, Forestry and Other Land Use; Pan et al. (2011) A large and persistent carbon sink in the world’s forests. Science DOI: 10.1126/science.1201609; Hiederer et al. (2011) Evaluation of BioSoil Demonstration Project; http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/111111111/15905/1/lbna24729enc.pdf; FAO/IIASA/ISRIC/ISS-CAS/JRC, 2009. Harmonized World Soil Database (version 1.1). FAO, Rome, Italy and IIASA, Laxenburg, Austria; Schulze et al. (2009) Integrated assessment of the European and North Atlantic Carbon Balance (results of CarboEurope-IP), DOI 10.2777/31254; Smith et al. (2005) Projected changes in mineral soil carbon of European croplands and grasslands, 1990–2080. Global Change Biology DOI: 10.1111/j.1365-2486.2005.001075.x.

[14] Štvrtá správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (2008).

[15] Závery zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 4. decembra 2008.

[16] V rámci scenára nezmeneného prístupu sa v tejto súvislosti predpokladá, že členské štáty dosiahnu svoje ciele zníženia o 20 % vrátane cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

[17] KOM(2011) 112.

[18] Prináša to aj isté riziká: premena by nemala spôsobiť únik uhlíka, t. j. náhrada domácich potravín dovezenými potravinami s negatívnejšou uhlíkovou stopou.

[19] Pozri napr. Sathre R. a O'Connor J. (2010): A synthesis of research on wood products and greenhouse gas impacts, 2. vyd., Vancouver, B. C. FP Innovations, s. 117. (Technická správa č. TR-19R).

[20] Rozhodnutie Rady 2002/358/ES.

[21] Rozhodnutie –/CMP.7 Konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu.

[22] V súčasnosti sa do poľnohospodárskych činností započítavajú len emisie metánu a oxidu dusného, neplatí to však o emisiách a absorpcii CO2 spojených s využívaním poľnohospodárskej pôdy (emisie a absorpcia uhlíka v pôde). Povinným započítavaním týchto opatrení prostredníctvom právnych návrhov by sa doplnilo posúdenie emisií a absorpcie spojených s poľnohospodárskymi činnosťami.

[23] Smernica 2009/28/ES.

[24] Nariadenie Rady (ES) č. 72/2009, nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 a nariadenie Rady (ES) č. 74/2009 týkajúce sa „kontroly zdravotného stavu“ reformy SPP.

[25] Platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie.

[26] KOM(2010) 672.

[27] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie, KOM(2011) 0789 v konečnom znení - 2011/0372 (COD).