SK Úradný vestník Európskej únie C 24/134

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej účinnosti a o zrušení smernice 2004/8/ES a smernice 2006/32/ES“

[KOM(2011) 370 v konečnom znení – 2011/0172 (COD)]

2012/C 24/30

Spravodajca: pán MORDANT

Pomocný spravodajca: pán LIBAERT

Európska rada (15. júla 2011) a Európsky parlament (1. augusta 2011) sa rozhodli podľa článku 194, článku 43 ods. 2 a článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej účinnosti a o zrušení smernice 2004/8/ES a smernice 2006/32/ES“

KOM(2011) 370 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. októbra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 475. plenárnom zasadnutí 26. a 27. októbra 2011 (schôdza z 26. októbra) prijal 165 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Odporúčania a závery

1.1 EHSV odporúča Rade a Európskemu parlamentu, aby Komisia čo najskôr zhodnotila, či je EÚ schopná splniť cieľ úspory energie vo výške 20 %, a aby sa úsilie zameriavalo na konkrétne výsledky.

1.2 EHSV žiada Komisiu, aby uviedla a zhodnotila existujúce osvedčené postupy v členských štátoch, najmä v oblasti zlepšovania energetickej hospodárnosti budov.

1.3 EHSV odporúča Komisii, aby hľadala doplňujúce európske možnosti financovania opatrení, ktoré by mali umožniť dosiahnuť ciele smernice, ako aj podporiť ich uplatňovanie v praxi.

1.4 EHSV žiada Komisiu, aby preskúmala opodstatnenosť dôvodov nízkeho využitia dostupných zdrojov, a aby prípadne pristúpila k zmene pravidiel financovania, aby preskúmala ako zvýšiť úlohu nedávno vytvoreného fondu pre energetickú účinnosť z hľadiska zdrojov financií, ako aj kritérií ich poskytovania, ktoré musia prispievať k dosahovaniu environmentálnych, sociálnych a ekonomických cieľov.

1.5 EHSV tiež žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšíriť návrh „projektových dlhopisov v rámci stratégie Európa 2020“ na projekty, ktoré prispievajú k plneniu cieľov tejto smernice.

1.6 EHSV žiada Komisiu, aby urýchlene vyhodnotila nevyužívaný potenciál, ktorý je naďalej k dispozícii v priemysle v oblasti energetickej účinnosti v záujme stanovenia a schválenia primeraných opatrení.

1.7 EHSV odporúča Komisii preskúmať, ako a za akých podmienok by sa nástroje referenčného porovnávania emisií CO2 a iných znečisťujúcich látok (definovaných v dokumentoch BREF) mohli využiť takým istým spôsobom, ako v smernici o priemyselných emisiách, a vypracovať v rámci systému riadenia, do ktorého by boli zapojené všetky zúčastnené strany, vrátane zamestnávateľov, odborov a mimovládnych organizácií.

1.8 EHSV odporúča sprísniť podmienky prípadného zavedenia inteligentných meračov v rámci zásad univerzálnosti a dostupnosti energie pre spotrebiteľa, ako aj ochrany osobných údajov.

1.9 EHSV žiada zahrnúť do návrhu smernice požiadavku, aby členské štáty zmiernili dosah, ktorý majú náklady súvisiace s opatreniami, na faktúry koncových odberateľov, najmä náklady na inteligentné merače, a aby dbali o bezplatnosť týchto meraní pre domácnosti s nízkym príjmom podľa pravidiel, ktoré si samy stanovia.

1.10 EHSV žiada Komisiu, aby prispela k rozšíreniu kompetencií európskych podnikových rád a zamestnaneckých rád o energetickú účinnosť, s cieľom dosiahnuť ciele smernice.

1.11 EHSV žiada Komisiu, aby presnejšie definovala pojem „malé a stredné podniky“ z hľadiska veľkosti a oblasti pôsobnosti. Je potrebné vyhnúť sa príliš široko koncipovanej definícii, ktorá by mohla mať za následok, že veľká časť podnikov by nemusela vykonávať energetické audity, ani sa podieľať na plnení cieľov smernice.

1.12 EHSV žiada Komisiu, aby dbala na lepšiu integráciu odvetvia dopravy a aby v rámci tejto smernice naplánovala opatrenia, ktoré pomôžu splniť vytýčené ciele.

1.13 EHSV žiada Komisiu, aby požadovala od členských štátov, aby zvážili dôraznejšie, prípadne záväzné opatrenia pre všetky existujúce nehnuteľnosti, a zasadzuje sa za stanovenie konkrétneho cieľa v tejto súvislosti, spoločne s príslušnými opatreniami v oblasti financovania, podpory a pomoci.

1.14 EHSV žiada Komisiu, aby prispela k nevyhnutnej európskej koordinácii v záujme zlepšenia osnov v školách a na univerzitách, vzdelávacích programov a V&V, aby sa prispôsobili výzvam a cieľom smernice, a aby podporovali partnerstvá v tomto smere.

1.15 EHSV vyzdvihuje kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrávať územné alebo regionálne verejné služby v oblasti energetického auditu, aby pomohli ľuďom a stimulovali ich zlepšiť energetickú účinnosť vlastného bývania.

1.16 Podľa názoru EHSV zohrávajú spotrebitelia kľúčovú úlohu pri znižovaní spotreby energie. Komisia musí zabezpečiť vykonávanie stratégií na vnútroštátnej úrovni, vďaka ktorým sa budú spotrebitelia angažovať a vyvíjať úsilie v tomto smere, aby sa dosiahli čo najlepšie výsledky tak pre každého jednotlivca, ako i pre spoločnosť. Politické opatrenia v oblasti energetickej účinnosti musia byť podporované vhodnými stimulmi (finančnými), ktoré by boli pre spotrebiteľov zaujímavé, a teda prijateľné. Potreby spotrebiteľov zo znevýhodnených skupín musia byť zohľadnené vo všetkých oblastiach politiky týkajúcich sa energetickej účinnosti.

2. Úvod

Toto stanovisko sa týka návrhu smernice o energetickej účinnosti [KOM(2011) 370 v konečnom znení], ktorý vychádza z platných smerníc o kogenerácii a energetických službách a kladie si za cieľ zosúladiť ich do jedného legislatívneho aktu všeobecného charakteru o energetickej účinnosti pri dodávkach energie a konečnej spotrebe energie.

3. Zhrnutie návrhu smernice o energetickej účinnosti, ktorou sa rušia smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES

3.1 EÚ si dala za cieľ dosiahnuť 20 % úspory primárnej energie v roku 2020 a tento cieľ bol jedným z piatich hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

3.2 Posledné odhady Komisie, ktoré zohľadňujú národné ciele energetickej účinnosti na rok 2020, ktoré členské štáty stanovili v rámci stratégie Európa 2020, naznačujú, že EÚ dosiahne len polovicu z 20 % cieľa v roku 2020. Európska rada a Európsky parlament vyzvali Komisiu, aby prijala novú ambicióznu stratégiu týkajúcu sa energetickej účinnosti s cieľom urobiť rozhodné kroky na využitie značného potenciálu.

3.3 S cieľom dať nový impulz otázke energetickej účinnosti Komisia 8. marca 2011 predložila nový plán energetickej účinnosti (EEP) stanovujúci opatrenia na dosiahnutie ďalších úspor v oblasti dodávok energie a jej využitia.

4. Všeobecné pripomienky k návrhu smernice

4.1 Toto stanovisko sa opiera o stanovisko CESE 1180/2011 výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán energetickej účinnosti na rok 2011“ zo 14. júla 2011 a dopĺňa ho. Výbor osobitne pripomína postoje, ktoré zaujal v tomto stanovisku v oblasti výroby tepla a elektrickej energie, kogenerácie (5.3) a energetických služieb (5.4). Výbor navyše pripomína svoju žiadosť preskúmať, a v prípade potreby zmeniť súčasné ustanovenia v oblasti certifikácie energetickej hospodárnosti budov, environmentálneho označenia domácich spotrebičov a inteligentných meračov.

4.2 Výbor podporuje predmet a ciele návrhu smernice, ktorá chce ustanoviť „spoločný rámec na podporu energetickej účinnosti v rámci Únie s cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľa Únie v podobe úspory primárnej energie vo výške 20 % do roku 2020 a pripraviť cestu pre ďalšie zvyšovanie energetickej účinnosti po tomto dátume“. Výbor je presvedčený, že je dôležité podporovať energetickú účinnosť v EÚ, vzhľadom na existujúci nevyužitý potenciál a pretože dosiahnutie stanoveného cieľa bude prospešné pre EÚ z environmentálneho, ako aj ekonomického a sociálneho hľadiska. EHSV uznáva, že v posledných rokoch bolo začatých mnoho iniciatív legislatívneho alebo iného charakteru, ktoré sa týkajú ekologických budov a ekologických stavebných výrobkov. Zdá sa však, že chýba celkový rámec pre ekologické stavby, z čoho vyplýva nedostatočná koordinácia činností a plytvanie zdrojmi. Bolo by užitočné, aby Komisia uverejnila zelenú knihu o ekologických stavbách, ktorá by zahŕňala všetky iniciatívy týkajúce sa stavieb a materiálov.

4.3 Výbor podporuje návrh smernice, ktorý zrušuje a zároveň integruje smernicu 2004/8/ES o kogenerácii a smernicu 2006/32/ES o energetických službách. Tento integrovaný prístup podporuje synergie, najmä v oblasti kogenerácie tepla a elektrickej energie, a uľahčuje plnenie plánovaných cieľov. Výbor sa domnieva, že by sa mohla vynaložiť snaha o lepšiu integráciu odvetvia dopravy a opatrení plánovaných v rámci tejto smernice, aby sa prispelo k dosiahnutiu stanoveného cieľa.

4.4 Vzhľadom na to, že výbor pokladá cieľ úspory primárnej energie vo výške 20 % do roku 2020 za kľúčový, navrhuje, aby Komisia v roku 2013 zhodnotila, či je EÚ schopná splniť cieľ v rámci platných ustanovení. EHSV odporúča, aby sa vyvinulo maximálne úsilie dosiahnuť konkrétne výsledky.

4.5 Vzhľadom na dôležitosť pracovísk pre rozvoj a uplatňovanie navrhovaných opatrení vyjadruje výbor ľútosť nad tým, že sa v texte nenachádza zmienka o pracovisku a význame podpory sociálneho dialógu pri plnení cieľov. Zapojenie a účasť pracovníkov na programoch energetickej účinnosti sú kľúčovými predpokladmi na dosiahnutie cieľov, ako aj rozvoj a realizácia primeraných vzdelávacích programov a programov odbornej prípravy, a opatrenia zamerané na zabezpečenie dobrých pracovných podmienok, zdravia a bezpečnosti pri práci. Tieto aspekty musia byť súčasťou osvety a konzultácií s pracovníkmi v rámci sociálneho dialógu, ktorý je nutné podporovať.

4.5.1 EHSV odporúča podľa vzoru smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov schváliť prílohu o odbornej príprave zameranej na certifikáciu alebo kvalifikáciu poskytovateľov služieb, ktoré sú predmetom smernice.

4.6 Výbor znepokojuje otázka financovania investícií, ktoré sa ukážu ako nevyhnutné. Hoci sa v súčasnosti vo viacerých prípadoch ukazuje, že finančný príspevok z EÚ je príliš nízky na to, aby bol stimulom, ako to zdôraznil bod 6.5.1 stanoviska CESE 1180/2011, bod 4 dôvodovej správy navrhovanej smernice sa obmedzuje len na vyjadrenie, že „smernica sa bude vykonávať s využitím súčasného rozpočtu a nebude mať vplyv na viacročný finančný rámec“. Je samozrejme dôležité využiť čo najviac existujúcich finančných nástrojov, ale je potrebné uvedomiť si, že tieto nástroje sú v súčasnosti nedostatočné vzhľadom na slabé využívanie dostupných zdrojov zo štrukturálneho a kohézneho fondu zo strany členských štátov a regiónov. Výbor je presvedčený, že na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebné, aby Komisia:

— urýchlene preskúmala dôvody slabého využívania dostupných zdrojov a prípadnú zmenu pravidiel financovania. Je to ešte naliehavejšie a dôležitejšie v kontexte obmedzení, ktoré v súčasnosti vplývajú na verejné financie, teda obmedzení, ktoré vyplývajú najmä z rozhodnutí prijatých na európskej úrovni v rámci úsporných opatrení,

— preskúmala ako zvýšiť úlohu nedávno vytvoreného fondu pre energetickú účinnosť, pokiaľ ide o zdroje financovania, ako aj o kritérií poskytovania financií, ktoré podľa výboru musia dbať o plnenie environmentálnych, ekonomických a zároveň sociálnych cieľov,

— preskúmala možnosť rozšíriť návrh „projektových dlhopisov v rámci stratégie Európa 2020“ na investičné projekty, ktoré prispievajú k plneniu cieľov návrhu tejto smernice,

— preskúmala ďalšie prípadné možnosti financovania, medzi nimi systémy tzv. tretích investorov, ktoré by zabezpečili prefinancovanie a boli by platené z úspory energie vyplývajúcej zo zlepšenia práce v oblasti energetickej účinnosti príslušných bývaní. V tomto zmysle EHSV podporuje návrh Komisie využiť spoločnosti energetických služieb (ESCO, Energy Service Companies), najmä pri zavádzaní inteligentných meračov.

4.7 Výbor zdôrazňuje, že podľa plánu energetickej účinnosti na rok 2011, predstavujú verejné budovy len 12 % celkového počtu budov v EÚ. Poukazuje preto na význam ostatných budov a navrhuje, aby členské štáty zvážili dôraznejšie a prípadne záväzné opatrenia pre všetky existujúce nehnuteľnosti a zasadzuje sa za stanovenie takéhoto cieľa sprevádzaného príslušnými opatreniami v oblasti financovania, podpory a pomoci. Je to o to naliehavejšie, že ako upozorňuje odôvodnenie 15 návrhu smernice „existujúce budovy predstavujú oblasť s najväčším potenciálom úspory energie. Okrem toho, budovy sú rozhodujúci prvok dosiahnutia cieľa EÚ znížiť emisie skleníkových plynov o 80 až 95 % do roku 2050 oproti roku 1990.“ Výbor okrem toho zdôrazňuje, že energetická renovácia budov EÚ:

— by umožnila vytvoriť početné pracovné miesta v Európe, pri ktorých je potrebné zabezpečiť kvalitu prostredníctvom silnejšieho sociálneho dialógu, a ktoré musia byť vytvorené vďaka prispôsobeným programom vzdelávania a odbornej prípravy,

— by priniesla príjmy aj jednotlivým štátom (najmä znížením nezamestnanosti a zvýšením daňových príjmov),

— by podporila oživenie v Európe,

— by rovnako umožnila splniť sociálne ciele, ak sa prijmú konkrétne opatrenia pre domácnosti so strednými a nízkymi príjmami a podporí zníženie ich faktúr za energiu prostredníctvom zníženia množstva energie potrebného na vykurovanie a osvetlenie.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 Článok 4 stanovuje povinnosť každoročne renovovať 3 % z celkovej podlahovej plochy vo vlastníctve verejných orgánov príslušného členského štátu, pričom sa uvádza celková podlahová plocha budov s celkovou úžitkovou plochou nad 250 m2. Výbor sa domnieva, že povinnosti by sa mali týkať budov, ktoré užívajú európske inštitúcie. Okrem toho sa výbor zaujíma o úžitkovú plochu najmenej 250 m2 a pýta sa, či nebude mať za následok, že z povinnosti renovovať budú vyňaté predovšetkým agentúry pôsobiace v oblasti sociálneho bývania, keďže obytný priestor sociálneho bývania je často menší. Táto otázka spoločne so stanovenými cieľmi v oblasti energetickej účinnosti musí mať aj sociálny rozmer a musia sa určiť opatrenia, ktoré budú prispievať k znižovaniu faktúr za energie pre znevýhodnené domácnosti prostredníctvom stimulovania k energetickej renovácii ich obytných priestorov.

5.1.1 Vzhľadom na súčasnú ekonomickú situáciu sa ustanovenia článku 4 a článku 6 nepodarí splniť v stanovených termínoch. Podľa EHSV by mala Komisia počítať s európskou solidaritou v prípade, že sa štátom samotným nepodarí dosiahnuť ciele.

5.2 Hoci sú systémy záväzku energetickej účinnosti uvedené v článku 6 potrebné, prinášajú so sebou náklady. Výbor považuje za potrebné zmierniť vplyv, ktorý majú na koncových odberateľov náklady na opatrenia (pozri bod 4.5.5 stanoviska CESE 1180/2011). Domnieva sa, že zlepšenia by mali byť bezplatné pre domácnosti s nízkym príjmom, ako sa to konštatuje v bode 6.7.2 stanoviska CESE 1180/2011.

5.3 Článok 7 ods. 1 uvádza, že členské štáty musia podporovať malé a stredné podniky, aby sa podrobili energetickým auditom. Výbor sa preto nazdáva, že by bolo vhodné definovať „malé a stredné podniky“ v článku 2.

5.4 Článok 7 ods. 2 stanovuje, že podniky, ktoré nie sú malými a strednými podnikmi, podliehajú energetickému auditu najneskôr do 30. júna 2014 a potom každé tri roky od dátumu predchádzajúceho energetického auditu. Ako výbor uviedol v bode 5.5.1 stanoviska CESE 1180/2011, v priemysle je iste k dispozícii mimoriadne veľký nevyužitý potenciál, hoci bol dosiahnutý pokrok a hoci systém obchodovania s emisnými kvótami sa už zameriava na energeticky náročné priemyselné odvetvia. S cieľom čo najrýchlejšie definovať nevyužitý potenciál v priemysle a následné primerané opatrenia výbor navrhuje:

— včasne a účinne vykonávať energetické audity,

— v rozsiahlej miere podporovať, zavádzať do praxe a šíriť tradičné a nové nástroje na podporu cieleného a trvalého zlepšenia energetickej účinnosti v energeticky náročných odvetviach a zariadeniach MSP,

— audity sa týkajú jednak aspektov riadenia, jednak štrukturálnych aspektov. Zmeny v riadení sa dajú zaviesť pomerne jednoducho, ale zmeny štruktúry (podlahy, strechy, zmena funkčného zamerania budovy, ťažké materiály) sú nákladné a časovo náročné, najmä ak si realizácia odporúčaní auditu vyžaduje vypracovať analýzu rentability a plán realizácie, aby sa mohla pripraviť ponuka s presnými kritériami a príslušným rozpočtom. Okrem týchto obmedzení sa často vyžadujú povolenia, čo značne predlžuje proces renovácie. Z týchto dôvodov je preto potrebné v prípade, že si zmeny odporúčané na základe auditu vyžadujú rozsiahle práce, počítať s možnosťou predĺžiť lehotu na ich realizáciu.

5.4.1 Na zlepšenie energetickej účinnosti je nevyhnutné zapojenie pracovníkov. Bez ich znalostí, skúseností a snáh nemožno dosiahnuť požadované výsledky. EHSV preto odporúča preskúmať, ako a za akých podmienok by sa nástroje referenčného porovnávania emisií CO2 a iných znečisťujúcich plynov (dokumenty BREF, ktoré vypracoval IPTS v Seville na podporu starej smernice IPPC a smernice z roku 2010 o priemyselných emisiách tzv. IED, a ktoré sa používajú aj pre systém ETS a integrujú referenčné hodnoty energetickej účinnosti), mohli využiť takým istým spôsobom, ako v predloženej smernici, a vypracovať v rámci systému riadenia, do ktorého by boli zapojené všetky zúčastnené strany, vrátane zamestnávateľov, odborov a mimovládnych organizácií. Podobne by sa pri určovaní a návrhoch pripravovaných v rámci systému riadenia mohli zohľadniť: náklady a prínosy opatrení v oblasti energetickej účinnosti, ako aj sociálny rozmer, rozmer zamestnanosti, vplyv na pracovné podmienky, analýzy a sociálne normy, hodnotiace nástroje predbežných potrieb pracovných miest, kvalifikácií a odborných príprav, ako aj následné pripravované ustanovenia.

5.5 Článok 8 ods. 1 stanovuje podmienky, ktoré treba splniť v prípade zavedenia inteligentných meračov. Výbor považuje tieto podmienky za nepostačujúce. Žiada, aby každý štát v rámci vlastnej právnej úpravy vykonal hĺbkovú predbežnú analýzu nákladov a prínosov týchto meračov, a domnieva sa, že takéto preskúmanie by malo zohľadňovať technickú realizovateľnosť a nákladovú účinnosť pre investora, ktorý bude inteligentné merače inštalovať, vrátane nákladov na ich údržbu, správu a výmenu, ako aj riziká, ktoré môžu tieto merače predstavovať z hľadiska dodržiavania zásady univerzálnosti a dostupnosti energie pre odberateľa, ako aj ochrany osobných údajov. Pokiaľ ide o elektrickú energiu, toto preskúmanie je zahrnuté v ekonomickom hodnotení uvedenom v bode 2 prílohy 1 k smernici 2009/72/ES z 13. júla 2009.

5.6 Článok 10 ods. 1 ukladá povinnosť stanoviť národný plán vykurovania a chladenia. Tento by mal zahŕňať aj aspekty hospodárskej súťaže, aby sa mohli vyriešiť prípadné problémy vyplývajúce z monopolizácie diaľkového kúrenia.

5.7 Z konkrétneho hľadiska EHSV zdôrazňuje význam rozvoja energetických služieb, ktoré ponúka verejná správa alebo ich navrhujú súkromné spoločnosti a sú zamerané na uplatňovanie riešení s lepšou energetickou účinnosťou či už pre podniky, samosprávy alebo konkrétnych občanov. Európske financovanie by malo umožniť ich rozvoj a sprístupniť ich fyzickým osobám a MSP podľa podmienok vyplývajúcich zo všeobecného záujmu.

5.8 Z právneho hľadiska sú zmluvy o energetickej hospodárnosti, ktoré sú v texte Komisie uvedené v rámci zmluvných vzťahov s verejnými podnikmi, nástrojom na zovšeobecnenie systematického úsilia o dosiahnutie väčšej energetickej účinnosti.

5.9 Článok 1 (Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti) by mal vylúčiť z rozsahu pôsobnosti chránené historické budovy, keďže praktické a estetické problémy, súvisiace napríklad s montážou inteligentných meračov, sú v historických budovách spravidla omnoho väčšie. Napríklad zákony o ochrane historických pamiatok často majiteľom historických budov neumožňujú namontovať nové systémy hospodárenia s energiou. Členské štáty by mali mať možnosť samy v jednotlivých prípadoch zvážiť, či je potrebné udeliť danej chránenej historickej budove takúto výnimku a uplatniť pružnejšie možnosti riešenia.