EURÓPSKA KOMISIA V BruseliXXX SANTE/10553/2018-EN SWD (POOL/F7/2018/10553/10553-EN SWD.doc) [...](2018) XXX draft PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k SPRÁVE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o celkovom fungovaní úradných kontrol vykonávaných v členských štátoch (2014 – 2016) na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat





Brussels, 14.9.2018

SWD(2018) 402 final {COM(2018) 627 final} OBSAH 1.ÚVOD 2.KONTROLNÁ ČINNOSŤ ÚTVAROV KOMISIE V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH 2.1. HORIZONTÁLNE OTÁZKY 2.2. BEZPEČNOSŤ POTRAVÍN 2.3. BEZPEČNOSŤ KRMÍV 2.4. KONTROLY DOVOZU 2.5. ZDRAVIE RASTLÍN 2.6. PESTICÍDY 2.7. ZDRAVIE ZVIERAT 2.8. DOBRÉ ŽIVOTNÉ PODMIENKY ZVIERAT 2.9. ANTIMIKROBIÁLNA REZISTENCIA 2.10. EKOLOGICKÁ VÝROBA 2.11. SYSTÉMY KVALITY PRE POĽNOHOSPODÁRSKE VÝROBKY A POTRAVINY 3.ZÁVERY

1. ÚVOD Od Komisie sa na základe článku 44 ods. 4 a 6 nariadenia (ES) č. 882/2004 požaduje, aby predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o celkovom fungovaní kontrol v členských štátoch. Správa sa musí vypracovať na základe výročných správ predložených vnútroštátnymi orgánmi o ich kontrolnej činnosti a na základe výsledkov kontrol Komisie vykonávaných v členských štátoch. V tomto pracovnom dokumente útvarov Komisie sa uvádzajú ďalšie podrobnosti o kontrolnej činnosti Komisie v oblastiach bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín, dobrých životných podmienok zvierat, ekologického poľnohospodárstva a systémov kvality. Výsledok tejto kontrolnej činnosti tvoril základ pre niekoľko záverov zahrnutých v správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade za roky 2014 – 2016.

V nasledujúcich kapitolách sa uvádzajú otázky osobitného záujmu, ktoré vychádzajú z uvedených kontrol vykonávaných útvarmi Komisie v priebehu rokov 2014 – 2016. 2.KONTROLNÁ ČINNOSŤ ÚTVAROV KOMISIE V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH V rámci kontrol EÚ vykonávajú útvary Komisie audity na overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva, pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, ako aj požiadaviek na vykonávanie úradných kontrol. Správy o audite obsahujú odporúčania na riešenie zistených nedostatkov. Tieto správy, akčné plány členských štátov na plnenie odporúčaní a profily krajín dokumentujúce pokrok dosiahnutý pri vykonávaní týchto plánov sa zverejňujú, aby poskytli zainteresovaným stranám a občanom faktický a transparentný opis, ako členské štáty zabezpečujú správne vykonávanie práva EÚ. Je potrebné zdôrazniť dve činnosti v rámci vývoja. Po prvé sa teraz pre väčšinu sérií auditov vypracúvajú „súhrnné správy“. Ich účelom je poskytnúť komplexný obraz kontrol vykonávaných členskými štátmi v danej oblasti a zistiť, ktoré otázky sú dôležité pre všetky členské štáty. Okrem toho sa v nich zdôrazňujú ťažkosti, ktoré vznikali pri vykonávaní príslušných právnych predpisov, ako aj zistené osvedčené postupy. Po druhé sa na doplnenie audítorskej práce viac využívajú administratívne analýzy a zisťovacie misie, ktoré poskytujú Komisii jednoznačný pohľad na fungovanie práva Únie a na akékoľvek problémy, ktoré môžu vzniknúť pri jeho uplatňovaní. Aj o týchto aktivitách sa vypracúvajú a vydávajú súhrnné správy. Tieto dve aktivity sú osobitne navrhnuté na podporu politiky Komisie v oblasti legislatívneho preskúmavania s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ boli aktuálne, dosiahnuteľné a vykonateľné za primerané náklady a odrážali aktuálny vývoj v danej oblasti, a boli teda vhodné na daný účel. Kontroly vykonávané útvarmi Komisie takto priamo prispievajú k plneniu programu lepšej právnej regulácie. Súhrnné správy obsahujú aj informácie o plánovaných opatreniach v reakcii na zistenia uvedené v správe. Na zabezpečenia šírenia informácií o záveroch, osvedčených postupoch alebo získaných skúsenostiach uvedených v týchto správach sa informácie poskytujú aj v rámci programu „Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny“ (BTSF). 2.1. HORIZONTÁLNE OTÁZKY 2.1.1. Audity úradných kontrol S cieľom posúdiť, ako členské štáty efektívne a účinne vykonávajú audit celého kontrolného systému, útvary Komisie začali v roku 2016 vykonávať sériu auditov systémov vnútroštátneho auditu (NAS) členských štátov podľa článku 4 ods. 6 nariadenia (ES) č. 882/2004, ktorá bude pokračovať v roku 2018, aby zahrnula všetky členské štáty. Prvé zistenia a závery z tejto dôležitej série sa uverejnili v priebežnej súhrnnej správe zahŕňajúcej audity z 12 členských štátov. Zistilo sa, že vo väčšine prípadov príslušné orgány zaviedli vhodné mechanizmy auditu, ktoré pokrývajú väčšinu činností úradných kontrol v rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 882/2004. Väčšina kontrolovaných subjektov hneď využila zistenia auditov v záujme zlepšenia konzistentnosti a účinnosti svojich úradných kontrol. Niektoré problémy v niekoľkých krajinách pretrvávajú, najmä nedostatočná požadovaná nezávislá kontrola procesu auditu a nedostatočné účinné následné opatrenia na základe výsledkov auditu, ktoré by v prípade ich zavedenia mali pozitívny vplyv na účinnosť a konzistentnosť úradných kontrol. Priebežnou súhrnnou správou sa takisto zistilo, že útvary členských štátov pre audit ocenili a použili usmernenia o vykonávaní článku 4 ods. 6 uvedené v rozhodnutí Komisie 2006/677/ES. Okrem toho sa v správe upozorňuje na oblasti, v ktorých je vykonávanie pre členské štáty zložité, v ktorých sa prejavuje slabšia výkonnosť alebo nedostatky. Útvary Komisie po konzultácii s členskými štátmi využijú tieto zistenia pri vypracúvaní revidovaných usmernení o tom, ako vykonávať ustanovenia týkajúce sa systémov vnútroštátneho auditu stanovených v nariadení (EÚ) 2017/625, ktoré od roku 2019 nahradí nariadenie (ES) č. 882/2004. Toto úsilie bude podporené aj sieťou NAS, ktorej zámerom je využiť výsledok priebežnej a záverečnej súhrnnej správy pri revízii svojho referenčného dokumentu o účinnosti auditu. Plánuje diskutovať aj o dobrých zásadách podávania správ o auditoch a prípadne vytvoriť príslušný dokument na zapracovanie do nových usmernení. A napokon bola členským štátom poskytnutá odborná príprava zameraná na audity v súvislosti s programom v rámci iniciatívy „Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny“ (BTSF), ktorý sa skončil v júni 2017. Aj v novom programe iniciatívy BTSF bude zahrnutá odborná príprava zameraná na audity, ako aj otázky zistené v priebežnej súhrnnej správe. 2.2. BEZPEČNOSŤ POTRAVÍN 2.2.1. Kontroly salmonely v hydine Úsilie EÚ v boji proti salmonelóze už viedlo k 50 % zníženiu počtu prípadov výskytu (od roku 2004 do roku 2009) a tento klesajúci trend pokračoval. Kľúčovým faktorom tohto úspechu bolo vykonávanie národných programov kontroly salmonely na zníženie prevalencie baktérií rodu Salmonella v určitých populáciách hydiny (v chovných kŕdľoch, pri nosniciach druhu Gallus gallus, v kŕdľoch brojlerov a pri morkách) vo všetkých členských štátoch. Tieto programy viedli k výraznému zníženiu prevalencie baktérií Salmonella v kŕdľoch hydiny pozitívnych na cieľový sérovar v EÚ. Účinnosť týchto programov prvýkrát posudzovali útvary Komisie počas auditu v období od roku 2006 do 2012. Na základe výslednej súhrnnej správy uverejnenej v roku 2013 sa zistilo, že národné programy kontroly salmonely sú do značnej miery vhodné na daný účel. V správe sa takisto uvádzajú príklady osvedčených postupov, ktoré pomohli vylepšiť národné programy kontroly salmonely. Útvary Komisie pokračovali v audítorskej činnosti týkajúcej sa tejto témy počas druhej série auditov v členských štátoch od roku 2013 do 2016. V zisteniach a záveroch tejto série sa potvrdil pozitívny vývoj opísaný v predchádzajúcej sérii auditov vzhľadom na účinnosť národných programov kontroly salmonely. Niektoré otázky z prvej série auditov však neboli vyriešené.

Ide najmä o spoločný postup v niektorých členských štátoch, keď sa v prípade odhalenia kŕdľa nakazeného baktériou Salmonella na základe vzorky odobratej prevádzkovateľom potravinárskeho podniku prijímajú reštriktívne opatrenia až potom, čo sa oficiálnou vzorkou a analýzou potvrdí, že kŕdle boli nakazené. Takýto postup sa vykonal aj v prípadoch, v ktorých nebol žiadny oprávnený dôvod na spochybňovanie analýzy prvotnej vzorky odobratej prevádzkovateľom potravinárskeho podniku. Takýto postup odďaľovania prijatia reštriktívnych opatrení umožňoval vstup potenciálne nakazených vajec na trh v období medzi prvým nevyhovujúcim výsledkom testu a následným potvrdzujúcim výsledkom testu. Dotknuté členské štáty prijali odporúčania vyplývajúce z auditu s cieľom zmeniť tento postup. Pokiaľ by sa zabezpečilo, aby všetky členské štáty nahlasovali prvé nevyhovujúce výsledky testu, ako sa vyžaduje podľa právnych predpisov, posilnila by sa tým ďalej spoľahlivosť údajov o prevalencii v členských štátoch. Útvary Komisie konzultujú s členskými štátmi pri posudzovaní cieľov národných programov kontroly salmonely a príslušného podávania správ o údajoch s cieľom ďalej zlepšovať účinnosť týchto programov. 2.2.2. Baktérie rodu Campylobacter v produkcii hydiny Kampylobakterióza je choroba prenášaná potravinovým reťazcom najčastejšie zaznamenávaná medzi spotrebiteľmi EÚ od roku 2008. Na rozdiel od klesajúceho počtu prípadov výskytu salmonelózy u ľudí počet zaznamenaných prípadov kampylobakteriózy stúpa. Z dôkazov vyplýva, že väčšina záťaže ochorenia spojenej s kampylobakteriózou súvisí s prítomnosťou baktérií rodu Campylobacter v produkcii hydiny a jej dodávateľskom reťazci. S cieľom lepšie pochopiť, ako členské štáty riešia otázku baktérií rodu Campylobacter, útvary Komisie v období rokov 2015 až 2016 uskutočnili zisťovacie misie v troch členských štátoch. Príslušné orgány týchto štátov v posledných rokoch stanovili riešenie otázky baktérií rodu Campylobacter ako prioritu. Cieľom krátkych zisťovacích misií bolo identifikovať prijaté opatrenia, ako aj zaznamenať osvedčené postupy vykonávané v týchto členských štátoch, predchádzať riziku výskytu baktérií rodu Campylobacter vo výrobe a v distribúcii mäsa z hydiny a znížiť alebo eliminovať toto riziko. Z hlavných záverov týchto zisťovacích misií vyplýva, že aj napriek prísnym opatreniam v oblasti biologickej bezpečnosti nie je možné eliminovať výskyt baktérií rodu Campylobacter vo výkrmných hydinových farmách ani ich chrániť pred týmto výskytom, a to najmä počas letných mesiacov. Opatrenia na úrovni fariem však môžu viesť k zníženiu miery kontaminácie jatočných tiel, čím sa vzhľadom na rozdiely v prevalencii a počte výskytov baktérií Campylobacter spp. v rámci rôznych fariem vyzdvihuje potreba ďalších opatrení na úrovni bitúnkov. Takéto opatrenia môžu byť súčasťou existujúcich a budúcich hygienických postupov v bitúnkoch. Na dosiahnutie uvedených cieľov bolo nariadenie (ES) č. 2073/2005 v roku 2017 zmenené, pričom sa stanovilo kritérium hygieny procesu z hľadiska baktérií rodu Campylobacter v jatočných telách brojlerov s cieľom udržať kontamináciu týmito baktériami počas procesu zabíjania pod kontrolou. Útvary Komisie takisto organizovali seminár týkajúci sa narastajúceho problému kontaminácie hydiny baktériami rodu Campylobacter s cieľom rozšíriť príklady získaných poznatkov a osvedčených postupov zo zisťovacích misií týkajúcich sa baktérií rodu Campylobacter v rámci príslušných orgánov členských štátov. 2.2.3. Kontroly prídavných látok v potravinách a dymových aróm Prídavné látky a dymové arómy sa často používajú v rôznych potravinách. Ich bezpečnosť sa dôkladne posudzuje a takisto sa opiera o komplexné právne predpisy EÚ vymedzujúce, ako a v ktorých potravinách sa prídavné látky môžu používať, s cieľom zlepšiť kvalitu a bezpečnosť potravín. Je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby ich použitie bolo plne v súlade s právnymi požiadavkami, keďže v prípade prekročenia povoleného množstva (napr. dusitanov/dusičnanov) by mohli predstavovať riziko pre ľudské zdravie. Z tohto dôvodu sa v EÚ pre viaceré prídavné látky stanovili maximálne limity a podľa požiadaviek na označovanie výrobkov sa vyžaduje, aby boli spotrebitelia primerane informovaní. Komisia v roku 2015 uskutočnila sériu zisťovacích misií s cieľom stanoviť, ako členské štáty vykonávajú úradné kontroly v tejto oblasti. Hlavným záverom týchto misií bolo, že vo väčšine navštívených členských štátov boli zavedené systémy na kontrolu prídavných látok v potravinách a dymových aróm na rôznych úrovniach potravinárskeho výrobného reťazca, ale len málo členských štátov priradilo vysokú prioritu ich kontrole, pričom rozsah úradných kontrol neposkytoval dostatočné záruky, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov vždy plne dodržiavali požiadavky EÚ. V členských štátoch, v ktorých sa ako priorita určili najmä kontroly prídavných látok v potravinách s vyšším rizikom, ako sú dusitany a dusičnany, boli zavedené účinné kontroly. Ďalej sa konštatovalo, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov majú veľké ťažkosti s úplným porozumením niekedy zložitých právnych požiadaviek a ich vykonávaním a príslušné orgány zase s overením, či k tomu dochádza. V súhrnnej správe Komisie sa takisto dospelo k záveru, že by sa mohla zlepšiť prioritizácia úradných kontrol prídavných látok v potravinách s vyšším rizikom a poskytovanie odbornej prípravy a praktických usmernení na podporu úradných kontrol a lepšie dodržiavanie predpisov prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov. Na tento účel Komisia v roku 2016 stanovila skupinu odborníkov na uplatňovanie úradných kontrol zameraných na prídavné látky v potravinách a dymové arómy, poskytuje odbornú prípravu v rámci iniciatívy BTSF a vypracovala osobitné usmerňovacie dokumenty. 2.2.4. Kontroly prvovýroby potravín neživočíšneho pôvodu Potraviny rastlinného pôvodu určené na konzumáciu v surovom stave ako klíčky a semená na klíčenie, ktoré sú kontaminované baktériami alebo vírusmi, boli v posledných rokoch uznané ako vážna hrozba pre zdravie ľudí. Nákaza verotoxín produkujúcou E. coli (VTEC), ktorá vypukla v Nemecku v roku 2011 v súvislosti s konzumáciou naklíčených semien (vyše 4 000 prípadov nákazy u človeka a 55 úmrtí), a historicky najrozsiahlejšie zaznamenané ohnisko choroby prenášanej potravinovým reťazcom v Nemecku v roku 2012 (takmer 11 000 prípadov gastroenteritídy spôsobenej norovírusom v mrazených jahodách) jasne naznačili nedostatok v systémoch úradných kontrol v EÚ. Útvary Komisie vykonali sériu auditov od roku 2013 do 2016 na posúdenie zavedených systémov kontrol s cieľom zabrániť mikrobiologickej kontaminácii v prvovýrobe potravín neživočíšneho pôvodu určených na konzumáciu v surovom stave. Audity sa zameriavali najmä na systém úradných kontrol týkajúcich sa vysledovateľnosti semien určených na klíčenie a klíčkov, uplatňovanie mikrobiologických kritérií, schvaľovanie prevádzkarní produkujúcich klíčky a kontroly dovážaných semien na klíčenie. Audity odhalili niekoľko nedostatkov týkajúcich sa úradných kontrol v rámci výrobného reťazca klíčkov. V niektorých členských štátoch nie sú zavedené žiadne systémy úradných kontrol v oblasti prvovýroby potravín neživočíšneho pôvodu určených na konzumáciu v surovom stave alebo fungujú len veľmi obmedzene. Úradné kontroly okrem toho neboli plánované na základe účinného hodnotenia rizika, keďže nie sú dostupné štatistické postupy odberu vzorky či náležité odhady prípadov hospitalizácie a úmrtia spôsobených chorobami prenášanými potravinovým reťazcom v dôsledku konzumácie potravín rastlinného pôvodu. O týchto nedostatkoch sa diskutovalo s príslušnými orgánmi členských štátov s cieľom nájsť riešenia, ktoré boli v členských štátoch následne použité pri úprave a zlepšovaní systémov úradných kontrol. Zistenia a závery z auditov sa využili aj na posilnenie nových usmernení Komisie o prevencii mikrobiologických rizík spojených s drobným ovocím a zeleninou. V týchto usmerneniach sa takisto zohľadňujú príslušné stanoviská Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) a podporuje sa nimi činnosť príslušných orgánov členských štátov a pestovateľov pri vykonávaní účinných systémov kontroly založenej na rizikách s cieľom riešiť vznikajúce mikrobiologické riziká týkajúce sa potravín rastlinného pôvodu. 2.3. BEZPEČNOSŤ KRMÍV Odvetvie krmív má vo výrobnom reťazci potravín živočíšneho pôvodu veľký význam. V rokoch 2015 a 2016 útvary Komisie predložili všetkým členským štátom dotazník, po ktorom nasledovali zisťovacie misie v niekoľkých členských štátoch zamerané na preskúmanie interakcií medzi súkromnými systémami osvedčovania a úradnými kontrolami v odvetví krmív. V štyroch členských štátoch mali príslušné orgány úzku interakciu so súkromnými systémami a posudzovali, či sú tieto systémy vhodnými prostriedkami na nahradenie alebo obmedzenie úradných kontrol. Výsledkom tohto posúdenia v týchto krajinách bolo obmedzenie úradných kontrol pre prevádzkovateľov krmivárskych podnikov, ktorí boli členmi systémov a následne efektívnejšie využívanie úradných zdrojov. Útvary Komisie na konci postupu zorganizovali seminár na podporu diskusií medzi členskými štátmi o výhodách takýchto interakcií a príslušných výzvach (napr. zabezpečenie ochrany osobných údajov a overovanie spoľahlivosti súkromných kontrol), pričom väčšina členských štátov považuje využívanie súkromných kontrol na úradné účely za prospešné. Táto možnosť je uvedená v článku 9 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 2017/625.

2.4. KONTROLY DOVOZU V rámci komplexného režimu dovozu, podporeného účinnými a spoľahlivými kontrolami, sa musí zabezpečiť bezpečný dovoz zvierat, živočíšnych produktov, potravín rastlinného pôvodu a krmív do EÚ. Z tohto dôvodu poskytujú audity vykonávané útvarmi Komisie v tejto oblasti dôležitú záruku toho, že vo všetkých členských štátoch sa uplatňujú prísne a jednotné normy. Audity sa bežne zameriavajú na kontroly na hraničných inšpekčných staniciach a určených miestach vstupu v EÚ, ako aj na miestach uvedených ďalej. 2.4.1. Hraničné kontroly na zabránenie vstupu afrického moru ošípaných do EÚ Účinné úradné hraničné kontroly sú takisto nevyhnutné, aby sa zabránilo zavlečeniu chorôb zvierat spôsobených vírusmi v potravinách živočíšneho pôvodu prenášaných v batožine cestujúcich a vo vozidlách na prepravu hospodárskych zvierat. Vírus afrického moru ošípaných, ktorý môže spôsobiť katastrofálne straty v čriedach nakazených ošípaných, v posledných rokoch vstupuje do Únie cez východné hranice. V apríli 2016 Komisia uskutočnila sériu cielených zisťovacích misií v ôsmich členských štátoch, ktoré susedia s Ruskom, Bieloruskom a Ukrajinou, s cieľom posúdiť, ako sa vykonávali osobitné hraničné kontroly stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2013/426/EÚ a všeobecné kontroly batožiny cestujúcich opísané v nariadení (ES) č. 206/2009. Tieto misie zdôraznili potrebu zlepšiť informovanosť cestujúcich o rizikách, ktoré potraviny môžu predstavovať, a potrebu lepšej komunikácie medzi agentúrami (orgánmi hygieny, colnými orgánmi a pohraničnou strážou), ktoré pôsobia na všetkých možných miestach zavlečenia choroby. Členské štáty zohľadnili získané poznatky s cieľom zvýšiť najmä informovanosť občanov, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa batožiny cestujúcich, a zlepšiť komunikáciu medzi rôznymi subjektmi v súvislosti s kontrolou hraníc. 2.4.2. Kontroly dovozu potravín neživočíšneho pôvodu V predchádzajúcej správe sa uviedol výsledok auditov zameraných na fungovanie systémov úradných kontrol, pokiaľ ide o dovoz potravín neživočíšneho pôvodu. Hlavný nedostatok sa týkal zabezpečenia úplnej vysledovateľnosti výrobkov podliehajúcich zvýšenej miere úradných kontrol podľa nariadenia (ES) č. 669/2009 po ďalšej preprave alebo presune výrobkov podliehajúcich nariadeniu (ES) č. 884/2014 do určených miest vstupu na účely fyzickej kontroly. Okrem toho, povinnosť prevádzkovateľov vopred oznámiť príchod takých zásielok kontrolným orgánom často nebola dodržaná. Útvary Komisie prijali niekoľko opatrení s cieľom pomôcť pri riešení týchto nedostatkov. Po prvé, odsúhlasili sa nové postupy spolupráce medzi členskými štátmi v prípade ďalšej prepravy. Po druhé, vzor jednotného vstupného dokladu (JVD), ktorý vypĺňajú prevádzkovatelia a kontrolný orgán, bol vylepšený, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa ďalšej prepravy. Po tretie, Komisia v roku 2014 uverejnila pracovný dokument útvarov Komisie o presadzovaní nariadenia (ES) č. 669/2009, v ktorom sa odporúča, aby colné orgány mohli zásielky príslušných komodít prepustiť do voľného obehu len po vykonaní kontrol, ktorými sa potvrdí, že jednotné vstupné doklady sú riadne vyplnené. Napokon, Komisia prijala vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 884/2014, ktorým sa stanovujú osobitné podmienky dovozu určitých potravín konkrétne v dôsledku rizika kontaminácie aflatoxínmi. 2.5. ZDRAVIE RASTLÍN 2.5.1. Kontroly škodcov a chorôb Cieľom predpisov EÚ týkajúcich sa zdravia rastlín je ochrana plodín, ovocia, zeleniny, kvetov, okrasných rastlín a lesov pred škodcami a chorobami (škodlivými organizmami), a to zabránením ich zavlečeniu do EÚ alebo ich rozšíreniu v EÚ. Toto je mimoriadne dôležité v prípade svetového obchodu s uvedenými výrobkami. S cieľom preveriť dodržiavanie predpisov EÚ vykonali útvary Komisie širokú škálu činností týkajúcich sa auditu a analýzy v oblasti zdravia rastlín. Na základe údajov zo systému zadržania zásielok EUROPHYT, ktorý zaznamenáva výskyt škodcov v dovezených rastlinách a iných predmetoch, a nového mesačného zoznamu zápisov sa audity zamerali na krajiny mimo EÚ, z ktorých sa zadržalo veľké množstvo dovezených zásielok so škodcami. Tieto údaje podrobne analyzovala aj pracovná skupina Komisie/členských štátov , ktorá pomohla Komisii pri prijímaní určitých opatrení a vykonávaní činností, napr. auditov, dialógu so zapojenými krajinami alebo selektívnych zákazov dovozu. Výsledkom týchto činností je zníženie ročného počtu zadržaných zásielok z 2 310 v prvom zozname zápisov (v novembri 2014) na 1 733 zápisov k 1. decembru 2016. Stále je však potrebné pracovať na ďalšom znižovaní počtu zadržaných zásielok, a tým aj na znižovaní možných rizík, pokiaľ ide o zdravie rastlín. Vo všeobecnosti stále pretrváva potreba lepšieho odhaľovania a hodnotenia rizikových faktorov a lepšieho zacielenia činností členských štátov, najmä vzhľadom na nové prieniky škodcov a ohniská chorôb, ich rozšírenie v EÚ, ako aj na nové informácie o rozsahu a vektoroch hostiteľov. V súvislosti s eradikáciou škodcov v členských štátoch sa pre členské štáty v rámci systému EUROPHYT vypracoval nový modul na účely zaznamenávania prienikov škodcov na území EÚ. Jeho cieľom je posilnenie okamžitej výmeny a analýzy kľúčových informácií na zjednodušenie včasnejšieho a účinnejšieho riešenia prienikov škodcov. Pokiaľ ide o jedného z najnebezpečnejších škodcov, háďatko borovicové, na pomoc s vypracovaním stratégie na kontrolu škodcov v dvoch zasiahnutých členských štátoch sa zriadila osobitná skupina pozostávajúca z národných odborníkov z členských štátov a zo zamestnancov útvarov kontroly Komisie. Jej cieľom bolo partnerské preskúmanie zavedených stratégií kontrol a dohľad nad účinným vykonávaním akčných plánov zameraných na udržiavanie výskytu háďatka borovicového pod kontrolou. Na základe niekoľkých stretnutí a návštev v dotknutých krajinách bola uverejnená súhrnná správa. Odporúčania uvedené v správe sa už v značnej miere vykonali. Ďalším nebezpečným škodcom je Xylella fastidiosa, deštruktívna baktéria vážne poškodzujúca olivové stromy, ktorej prieniky sa dôkladne monitorujú vo viacerých členských štátoch, a to najmä častými auditmi od prvého zistenia jej výskytu v Taliansku na konci roka 2013. Výsledky auditu a následné opatrenia útvarov Komisie významne prispievajú k zlepšovaniu kontrol v krajinách, v ktorých sa vyskytujú prieniky škodcov. Komisia v júli 2017 zaslala Taliansku, kde sa orgánom nedarí zastaviť postupovanie tohto škodcu, odôvodnené stanovisko. 2.6. PESTICÍDY 2.6.1. Kontroly uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh a ich používania Prípravky na ochranu rastlín (PPP) sa predovšetkým používajú v odvetví poľnohospodárstva, ale aj v lesnom hospodárstve, záhradníctve, v rekreačných oblastiach a v záhradkárstve. V EÚ sa uplatňujú prísne predpisy týkajúce sa uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh a ich používania. Na posúdenie účinného fungovania systémov kontrol v členských štátoch sa v období rokov 2012 až 2016 vykonali dve série komplexných auditov, ktoré zahŕňali kontroly uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh a ich používania,. Pokiaľ ide o uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh, pri auditoch útvarov Komisie sa zistilo, že pri plánovaní kontrol v členských štátoch neboli dostatočne zohľadnené riziká spojené s dovozcami, výrobcami prípravkov na ochranu rastlín a zariadeniami na ich prebaľovanie. Z toho vyplýva, že frekvencia a rozsah kontrol týchto subjektov boli vo všeobecnosti nedostatočné. Kontroly týchto špecializovaných subjektov boli navyše obmedzené pre nedostatok osobitnej odbornej prípravy inšpektorov a nedostatočné vypracovanie a analýzu plánov kontroly. Väčšina členských štátov nevykonáva kontroly prípravkov na ochranu rastlín určených na používanie v iných členských štátoch alebo v krajinách mimo EÚ. Tento významný nedostatok v systémoch kontroly možno ľahko zneužiť na to, aby sa na trh uviedli nevyhovujúce výrobky. Na základe auditov sa zistilo, že v dôsledku nedostatkov pri kontrole uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh nie je dostatočne zabezpečené odhaľovanie falšovaných a nelegálnych pesticídov.

Čoraz lepšie vyvinuté systémy úradných kontrol používateľov v spojení s pokrokom dosiahnutým v oblasti udržateľného používania pesticídov však majú za cieľ poskytovať spotrebiteľom záruky, pokiaľ ide o zvyšujúcu sa zodpovednosť pri používaní pesticídov. S cieľom pomôcť členským štátom riešiť nedostatky v systéme vytvorili útvary Komisie dve pracovné skupiny. Pracovná skupina zaoberajúca sa analýzou zloženia prípravkov na ochranu rastlín vypracúva referenčné dokumenty s cieľom poskytnúť členským štátom usmernenie týkajúce sa analytických metód, ktoré sa majú použiť, a výkladu analytických výsledkov v tejto komplexnej oblasti. Pracovná skupina zaoberajúca sa presadzovaním v oblasti prípravkov na ochranu rastlín vypracovala vzor harmonizovaného podávania správ o kontrolách uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh a ich používania. V prípade potreby rovnako organizuje semináre venované ďalším špecifickým otázkam týkajúcim sa kontrol v oblasti prípravkov na ochranu rastlín. 2.6.2. Autorizácia prípravkov na ochranu rastlín Po schválení účinnej látky na úrovni EÚ môže byť členskému štátu udelená autorizácia na jednotlivé prípravky na ochranu rastlín len po podrobnom hodnotení, ktoré pokrýva širokú škálu rôznych oblastí, ako sú expozícia operátora, toxikológia, osud v životnom prostredí, ekotoxikológia a účinnosť. Na optimalizáciu tohto procesu sa v nariadení (ES) č. 1107/2009 stanovuje systém autorizácie medzi zónami. Sériou auditov Komisie v členských štátoch, ktorá sa začala v roku 2016, na ohodnotenie týchto systémov autorizácie sa zistilo, že väčšine členských štátov sa nedarí dodržať skoro všetky lehoty stanovené právnymi predpismi. Jedným z dôvodov je, že členské štáty dostatočne nevyužívajú možnosť vychádzať z hodnotení vykonaných inými členskými štátmi, čo je základom pre systém autorizácie medzi zónami v EÚ. Tieto oneskorenia v spracovaní žiadostí by mohli ohroziť zámer právnych predpisov EÚ, ktorým je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia a životného prostredia. V rámci auditov Komisie sa takisto určili osvedčené postupy, ktoré môžu pomôcť členským štátom zlepšiť ich systémy autorizácie. 2.6.3. Kontroly udržateľného používanie pesticídov Cieľom smernice o udržateľnom používaní pesticídov je znížiť riziká a vplyvy používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie a podporiť používanie integrovanej ochrany proti škodcom a alternatívnych prístupov. S cieľom overiť, či sa opatrenia podľa tejto smernice vykonávajú, Komisia v roku 2016 uskutočnila komplexný prieskum vo všetkých členských štátoch, po ktorom nasledovala séria zisťovacích misií v šiestich členských štátoch v roku 2017. Z prieskumu a analýzy národných akčných plánov členských štátov vyplývajú nedostatky vo vykonávaní smernice, keďže niektoré členské štáty sú aktívnejšie ako iné. Na jednej strane sa vo všetkých štátoch EÚ stanovili systémy odbornej prípravy a osvedčovania pre odborníkov a doposiaľ sa na odbornej príprave týkajúcej sa bezpečného používania pesticídov zúčastnili takmer štyri milióny poľnohospodárov. Ďalej sa testovala presnosť a bezpečnosť používania v prípade 900 000 postrekovačov. Členské štáty prijali významné kroky v zriadení programov odbornej prípravy pre prevádzkovateľov a celková veľkosť územia ošetrovaného pesticídmi prostredníctvom leteckých postrekov sa výrazne znížila, keďže tento spôsob je dovolený už len za veľmi obmedzených podmienok. Na druhej strane hoci integrovaná ochrana proti škodcom tvorí základ uvedenej smernice, je stále nedostatočne využitá. Toto sa deje aj napriek skutočnosti, že počet látok s nízkym rizikom/nechemických látok používaných v pesticídoch a schválených EÚ sa od roku 2009 zdvojnásobil. Členské štáty systematicky nekontrolujú dodržiavanie zásad integrovanej ochrany proti škodcom na úrovni jednotlivých pestovateľov. Navyše členské štáty zatiaľ nestanovili jasné kritériá, aby zabezpečili, že všetci profesionálni používatelia vykonávajú všeobecné zásady integrovanej ochrany proti škodcom. Priebežné revidovanie národných akčných plánov členských štátov predstavuje možnosť riešiť nedostatky zistené v správe Komisie, ako aj možnosť riešiť potrebu stanovenia presnejších a merateľnejších cieľov, aby sa pokrok dosiahnutý pri znižovaní rizík mohol prezentovať občanom. V nadväznosti na sériu šiestich zisťovacích návštev v členských štátoch v roku 2017 má Komisia vypracovaný komplexný pracovný program na návštevy v členských štátoch a hodnotenie aktualizovaných národných akčných plánov, ako aj na uskutočňovanie kurzov odbornej prípravy s cieľom zlepšiť vykonávanie na úrovni členských štátov. 2.7. ZDRAVIE ZVIERAT Cieľom stratégie EÚ v oblasti zdravia zvierat je zaviesť silný rámec kontrol zameraný na preventívne opatrenia, dohľad v oblasti chorôb, osobitné úradné kontroly a výskum, keďže prevencia je lepšia ako liečba. Týmto spôsobom sa môže výskyt potenciálne ničivých chorôb zvierat znížiť a vplyv ohnísk chorôb minimalizovať. S cieľom overiť, ako sú členské štáty pripravené reagovať na choroby zvierat, útvary Komisie vykonali audity v niekoľkých oblastiach, pričom dve z nich sú uvedené ďalej. 2.7.1. Pohotovostné plány členských štátov v prípade reakcie na choroby zvierat Útvary Komisie vykonali v období rokov 2014 až 2016 audity pohotovostných plánov v prípade chorôb zvierat. V priebehu auditov a porovnávania výsledkov z predchádzajúcich auditov sa dospelo k zlepšeniu v oblastiach ako registrácia priestorov so zvieratami, diagnostická kapacita, prideľovanie zdrojov a jednoznačné rozdeľovanie povinností. Členské štáty zaznamenali pozitívny vývoj v kvalite a úplnosti písomných plánov a príručiek. Zlepšenie možno pozorovať aj v postupoch verejného obstarávania a praktickej odbornej príprave pre zamestnancov. Z auditov vyplynuli významné všeobecné nedostatky v súvislosti s núdzovou vakcináciou a pripravenosťou na okamžitú depopuláciu fariem. Zdôraznili sa v nich aj výrazné rozdiely v schopnosti včas odhaliť choroby a reagovať na rozsiahle ohniská chorôb. Na základe zhromaždených informácií zorganizovali útvary Komisie počas tohto obdobia rôzne činnosti vrátane stretnutí odborníkov, návštev vo vnútroštátnych orgánoch a série praktických kurzov odbornej prípravy, v rámci ktorých sa stretli úradníci z niekoľkých členských štátov a zo susediacich krajín, čím sa umožnilo zlepšenie komunikácie a výmeny skúseností medzi vnútroštátnymi útvarmi. Do EÚ vstúpili choroby zvierat s významným sociálnym a hospodárskym vplyvom, ktoré sa rozšírili do viacerých krajín: v roku 2014 to bol africký mor ošípaných a v roku 2015 nodulárna dermatitída. Keď sa orgány snažili tieto dve choroby dostať pod kontrolu, jasne sa ukázali nedostatky zistené počas uvedených auditov pohotovostného plánovania. Od roku 2014 útvary Komisie vykonávali audity v zasiahnutých krajinách, pričom sa zameriavali na opatrenia na kontrolu a eradikáciu uplatňované s cieľom zastaviť šírenie chorôb a eliminovať ich, ako aj audity v ďalších rizikových krajinách s cieľom pomôcť im zvýšiť svoju pripravenosť. Auditmi sa odhalili osobitné nedostatky vo vykonávaní a prispelo sa nimi k podpore jednotného vykonávania opatrení na kontrolu a eradikáciu v Únii. Útvary Komisie takisto reagovali prostredníctvom priamej technickej a finančnej podpory poskytnutej členským štátom, ako aj prostredníctvom misií núdzového tímu odborníkov a opatrení na podporu lepšej pripravenosti, dohľadu a reakcie a zriadili núdzovú banku vakcín proti nodulárnej dermatitíde s cieľom zabezpečiť účinnú včasnú reakciu na ohniská chorôb. Výsledky a získané poznatky z auditov boli na odborných stretnutiach poskytnuté úradníkom zo susediacich krajín v záujme preukázania úplnej transparentnosti i spoločného využívania poznatkov a skúseností, keďže je v záujme Únie znižovať riziko zavlečenia chorôb zo susediacich krajín mimo EÚ. 2.7.2. Úradné kontroly akvakultúry zameranej na ryby

Akvakultúra je celosvetovo oblasťou rastu a takisto významným hospodárskym odvetvím v EÚ, v ktorom pracuje približne 85 000 zamestnancov, pričom EÚ sa radí medzi desiatich najväčších výrobcov v odvetví akvakultúry na svete. V období od septembra 2014 do novembra 2015 sa s cieľom získať prehľad o súlade národných systémov úradných kontrol s právnymi predpismi EÚ o akvakultúre a požiadavkami týkajúcimi sa zdravia zvierat uskutočnila séria zisťovacích misií v siedmich členských štátoch a Nórsku. V súhrnnej správe zo série misií sa dospelo k záveru, že úradné kontroly fariem sú vykonávané a podporujú rozvoj tohto odvetvia ako celku. V kľúčových oblastiach sa však zistilo viacero problémov, najmä čo sa týka nedostatočných postupov registrácie, ktoré ovplyvnili schopnosť príslušných orgánov mať jasný prehľad o zdravotnom štatúte odvetvia a schopnosť prevádzkovateľov spoľahlivo overiť zdravotný štatút odosielajúcich a prijímajúcich fariem. Rôzna úroveň odborných znalostí príslušných orgánov ovplyvnila ich schopnosť odhaliť zdravotné problémy počas úradných kontrol. Účinné včasné odhaľovanie chorôb rýb na základe údajov z pasívneho dohľadu je navyše obmedzené skutočnosťou, že neexistuje jednotný prístup k interpretovaniu výrazného nárastu rybolovnej úmrtnosti. Ďalej sa zaznamenalo, že v dôsledku obmedzenej dostupnosti veterinárnych liekov nie je liečba určitých chorôb optimálna a môže dochádzať k zvyšovaniu antimikrobiálnej rezistencie. S cieľom oslabiť všeobecný nárast antimikrobiálnej rezistencie a okrem iného obmedziť neprimerané používanie antimikrobiálnych látok pri zvieratách Komisia spustila komplexný program v rámci „opatrenia EÚ na boj proti antimikrobiálnej rezistencii“. Ako súčasť súboru opatrení na riešenie väčšiny otázok zdôraznených v tejto správe útvary Komisie po konzultácii so všetkými zainteresovanými (napr. s príslušnými orgánmi členských štátov, so zainteresovanými stranami, s krajinami mimo EÚ atď.) prijmú do apríla 2019 niekoľko delegovaných a vykonávacích aktov v zmysle novej právnej úpravy v oblasti zdravia zvierat. Zámerom týchto aktov je zjednodušiť a v prípade potreby objasniť požiadavky týkajúce sa kontrol premiestňovania a chorôb zvierat a okrem iného znížiť administratívne zaťaženie registrácie a schvaľovania. 2.8. DOBRÉ ŽIVOTNÉ PODMIENKY ZVIERAT V oblasti dobrých životných podmienok zvierat útvary Komisie uskutočnili niekoľko auditov a študijných návštev týkajúcich sa dvoch kľúčových tém. 2.8.1. Dobré životné podmienky zvierat počas prepravy Počas auditov útvarov Komisie boli opakovane zistené problémy pri vykonávaní požiadaviek nariadenia (ES) č. 1/2005. Komisia zamerala svoju pozornosť na vypracovanie príručiek osvedčených postupov, ako aj zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom dosiahnuť vyššiu mieru harmonizácie pri vykonávaní existujúcich predpisov. V tejto súvislosti útvary Komisie spustili trojročný pilotný projekt zameraný na zlepšenie dobrých životných podmienok zvierat počas prepravy, a to vypracovaním a rozšírením príručiek osvedčených postupov pre päť hlavných živočíšnych druhov (hovädzí dobytok, kone, ošípané, hydinu a ovce) prepravovaných v rámci EÚ a do krajín mimo EÚ na zabíjanie, výkrm a šľachtenie. Konečná verzia príručiek osvedčených postupov je už dostupná a európske zainteresované strany k nej majú prístup prostredníctvom komplexnej informačnej kampane vrátane prvkov, ako sú špecializované webové sídlo, stretnutia, putovné kampane, publikácie atď. Kampaň bude pokračovať do polovice roka 2018. Členské štáty musia útvarom Komisie poskytnúť informácie o kontrolách, ktoré vykonávajú v zmysle nariadenia (ES) č. 1/2005. Útvary Komisie zorganizovali návštevy tímov národných odborníkov v členských štátoch uplatňujúcich osvedčené postupy v súvislosti s kontrolami vozidiel na prepravu hospodárskych zvierat, čím sa podporila výmena odborných znalostí. V dôsledku toho sa vnútroštátne orgány zaviazali vypracovať niekoľko podobných osvedčených postupov. Zahŕňajú vyššiu prioritizáciu kontrol, kategorizáciu porušení na zabezpečenie harmonizovaných vykonávacích opatrení a praktickejšiu odbornú prípravu pre prepravcov zvierat. Okrem toho útvary Komisie prostredníctvom stretnutí pokračujú v podporovaní spolupráce medzi národnými kontaktnými miestami členských štátov na ochranu zvierat počas prepravy. Spoločné problémy zistené na týchto stretnutiach a študijných návštevách sa rovnako oznámili skupinám týchto národných odborníkov, ktorí vypracovali, odsúhlasili a vytvorili „dokumenty siete“, v ktorých sa poskytli usmernenia o praktickom vykonávaní požiadaviek a identifikovali sa osvedčené postupy na kontroly. 2.8.2. Ochrana zvierat počas usmrcovania Útvary Komisie uskutočnili administratívnu analýzu, pilotný audit v roku 2013 a sériu auditov s cieľom posúdiť úsilie členských štátov pri vykonávaní nariadenia (ES) č. 1099/2009 o ochrane zvierat počas usmrcovania. Táto séria auditov zahŕňala aj zamedzenie prepravy zvierat nespôsobilých na prepravu na bitúnky a používanie ukazovateľov dobrých životných podmienok brojlerov na farmách. V nadväznosti na túto sériu auditov sa vypracovali tri súhrnné správy pre každú oblasť (dobré životné podmienky zvierat počas zabitia, dobré životné podmienky zvierat počas prepravy a dobré životné podmienky kurčiat chovaných na výrobu mäsa), pričom v každej z nich sa opisujú osvedčené postupy a bežné príklady nedodržiavania pravidiel. Komisia okrem toho zorganizovala dve špecializované podujatia v rámci iniciatívy BTSF: jedno na tému ochrany zvierat počas usmrcovania a druhé na tému monitorovania ukazovateľov v bitúnkoch na zlepšenie dobrých životných podmienok brojlerov na farmách. 2.9. ANTIMIKROBIÁLNA REZISTENCIA V súvislosti s akčným plánom Európskej komisie na rok 2011 proti narastajúcim hrozbám vyplývajúcim z antimikrobiálnej rezistencie (AMR) Komisia vykonala audity s cieľom overiť vykonávanie povinného monitorovania a ohlasovania AMR pri zvieratách a v potravinách. Okrem toho zhromaždila informácie o politikách podporujúcich obozretné používanie antibiotík pri zvieratách. Požiadavky EÚ týkajúce sa monitorovania a ohlasovania v súvislosti s antimikrobiálnou rezistenciou pri zvieratách a v potravinách sú stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2013/652/EÚ. Sériou auditov sa zistilo, že členské štáty výrazne zlepšili koncepciu a vykonávanie väčšiny platných požiadaviek na odber vzoriek a testovanie. V príslušnej súhrnnej správe sa uvádza, že existuje určitý priestor na zlepšenie v oblastiach zhromažďovania údajov a sietí národných laboratórií, ako aj v oblasti ohlasovania údajov Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín. V správe sa takisto kládol dôraz na osvedčené postupy, ktoré presahujú rámec požiadaviek právnych predpisov. Informácie o obozretnom používaní antimikrobiálnych látok sa zhromažďovali v rámci série zisťovacích misií. Zistilo sa pri nich, že takmer vo všetkých krajinách sú zavedené rôzne politiky obozretného používania. Zahŕňajú ciele znižovania používania antimikrobiálnych látok, ako aj zákazy používania mimoriadne dôležitých antimikrobiálnych látok pri určitých živočíšnych druhoch. Kombinovaný účinok vykonávaných politík môže viesť k značnému poklesu používania antimikrobiálnych látok. Tento pokles môže predstavovať viac ako 50 %, dokonca aj v prípade národných stratégií v začiatočnom štádiu a súvisiacich politík na dobrovoľnej báze. V príslušnej súhrnnej správe sa zdôrazňuje možná súvislosť medzi poklesom používania antimikrobiálnych látok a nižšou úrovňou antibakteriálnej rezistencie. Možnosti zlepšenia a osvedčené postupy zistené počas týchto auditov a zisťovacích misií sa takisto využili pri vypracúvaní komplexného Európskeho akčného plánu „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii. 2.10. EKOLOGICKÁ VÝROBA