OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Druhá tabuľka hodnotenia pokroku v dosahovaní zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 /* COM/2013/098 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Druhá tabuľka hodnotenia pokroku v dosahovaní zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 1. Blíži sa chvíľa pravdy Politická dohoda, ktorá sa dosiahla na zasadnutí Európskej rady 8. februára 2013, pripravila cestu pre prijatie viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie rokov 2014 – 2020. Na prijatie právnych nástrojov pre rôzne programy v rámci VFR zostáva už len málo času. Len rýchle dokončenie medziinštitucionálnych rokovaní by mohlo umožniť plnenie rozpočtu od začiatku ďalšieho VFR, ktorým je 1. január 2014. V prejednávaných regulačných rozhodnutiach by sa malo plne zohľadniť a garantovať to, aby sa zdroje naplánované v rámci VFR poskytovali čo najefektívnejším spôsobom v prospech občanov a podnikov Európskej únie (EÚ). V rámci rokovaní o návrhoch odvetvového financovania podľa viacročného finančného rámca (VFR) 2014 – 2020 sleduje Komisia svoj pevný záväzok zjednodušiť programy a postupy financovania[1]. Cieľom tohto zjednodušenia je uľahčiť prístup k prostriedkom EÚ a zlepšiť presadzovanie politík EÚ pri zachovaní primeranej úrovne kontroly a istoty. Takýto záväzok je obzvlášť dôležitý v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii, keď všetky zdroje dostupné na oživenie rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti v Európskej únii by sa mali čo najefektívnejšie mobilizovať. Európska rada uznala význam zjednodušenia, keď vyhlásila: „všetky právne predpisy v jednotlivých odvetviach súvisiace s ďalším VFR (...) by mali preto obsahovať podstatné prvky prispievajúce k zjednodušeniu a zvýšeniu zodpovednosti a efektívnemu vynakladaniu finančných prostriedkov EÚ“[2]. V rovnakej súvislosti Rada nedávno zdôraznila potrebu ďalšieho úsilia o zjednodušenie na európskej a vnútroštátnej úrovni[3] s cieľom znížiť zložitosť pravidiel, ktorú Európsky dvor audítorov opakovane označil za jednu z hlavných príčin chýb. Zjednodušenie je strategická otázka: jednoduchšie pravidlá, menej zaťažujúce a menej nákladné postupy znamenajú zlepšenú kvalitu financovania EÚ, lepšie poskytovanie finančných prostriedkov a širší a ľahší prístup k nim. V krátkosti: zdroje – pre hospodárstvo, rast a zamestnanosť. Toto oznámenie nadväzuje na prvú tabuľku hodnotenia zo septembra 2012[4] v súlade so záväzkom Komisie sledovať pokrok týkajúci sa zjednodušovania a podporovať ho prostredníctvom rokovaní s Európskym parlamentom a Radou: oceňuje sa v ňom hlavný vývoj, ktorý odvtedy nastal, zdôrazňujú sa rozhodujúce otázky a ukazuje sa cesta k jednoduchému a efektívnemu financovaniu EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020. Toto oznámenie má takisto poslúžiť írskemu predsedníctvu Rady Európskej únie, ktoré začalo vykonávať svoju činnosť s veľkými ambíciami a silným zameraním na stabilitu, zamestnanosť a rast. Írske predsedníctvo vo svojom programe vyjadruje svoj záväzok „intenzívne spolupracovať s partnermi, najmä s Európskym parlamentom, na medziinštitucionálnej dohode o rôznych nástrojoch, ktorými sa umožní okamžité uvoľnenie financovania v prospech zamestnanosti a rastu. Týmito nástrojmi sa oživí potenciál EÚ v oblasti výskumu a inovácií, podporí sa súdržnosť a inteligentné investície do našich prírodných zdrojov na súši i na mori“[5]. Jednoduché pravidlá a rýchle a efektívne postupy sú základnými prvkami plánovaného plynulého financovania EÚ. Európsky parlament takisto intenzívne pracuje na výdavkových programoch: vo väčšine odvetví sa začali neformálne trojstranné rokovania s Komisiou a Radou. Spravodajcovia Európskeho parlamentu rokujú o zmenách a doplneniach návrhov Komisie, aby ich na plenárnom zasadnutí mohli schváliť v prvom čítaní. Včasné prijatie legislatívnych aktov je nevyhnutné, aby sa začiatkom roka 2014 mohli začať vykonávať a aby sa tak zaistila kontinuita financovania EÚ. Napriek tomuto úsiliu a významnému pokroku v niektorých otázkach sa zjednodušovaniu v rámci rokovaní často neprikladá dostatočný význam: Zdá sa, že spoluzákonodarcovia uprednostňujú iné priority, aj keď uznanie týchto priorít v základnom akte ovplyvňuje samotné programy z hľadiska jednoduchosti a dostupnosti. Zjednodušovanie sa často odsúva ako otázka relatívneho významu Dňa 20. septembra 2012 predseda Barrosso adresoval predsedovi Európskeho parlamentu pánu Martinovi Schulzovi a úradujúcemu predsedovi Rady pánu Mavroyiannisovi list, v ktorom pripomenul ústredný význam zjednodušenia a vyzval spoluzákonodarcov, aby s Komisiou ďalej spolupracovali pri presadzovaní zjednodušovania[6]. Zdá sa, že táto výzva doposiaľ ešte nepriniesla očakávané výsledky. Spolupráca Európskeho parlamentu a Rady s Komisiou umožnila v niektorých otázkach dosiahnuť dôležité výsledky: schválenie nového nariadenia o rozpočtových pravidlách[7], súlad s pravidlami v odvetvových programoch s nariadením o rozpočtových pravidlách. Európsky parlament a Rada boli otvorení návrhom na zjednodušenie v rámci rôznych programov, pokiaľ ide o vymedzenie jednotného rámca, orientáciu na rovnaké horizontálne ciele, jasné a jednotné pravidlá oprávnenosti (a najmä zjednodušené náklady), elektronickú správu, primeranejšiu a účinnejšiu kontrolu. Konkrétnejšie sa spoluzákonodarcovia súhlasne vyjadrili k návrhom zjednodušenia riadenia, najmä pre členské štáty, a v tejto súvislosti prejavili veľký záujem o zavedenie dodatočnej flexibility. Nadmerná flexibilita, ktorá si vyžaduje na mieru šité riešenia, napríklad v prípade reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), by v niektorých prípadoch zjednodušeniu bránila. Spoluzákonodarcovia navyše prejavili želanie posilniť svoje kontroly plnenia rozpočtu ex ante. Na tento účel preťažili legislatívne návrhy pridaním podrobnejších ustanovení, zaťažujúcich postupov alebo jednoducho opätovným zavedením štruktúry programov financovania podľa VFR na obdobie rokov 2007 – 2013. Tieto doplnenia by potenciálnym príjemcom sťažili prístup k výdavkovým programom a bránili v poskytovaní finančných prostriedkov EÚ. Tento prístup by mal takisto za následok obmedzenie flexibility Komisie pri plnení rozpočtu. To by na jednej strane bolo v rozpore s povinnosťou Komisie prevziať plnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu, a na druhej strane s právomocami Európskeho parlamentu v oblasti udeľovania absolutória. Európska rada vyzvala spoluzákonodarcov, aby rýchlo prijali programy financovania, ktorými sa vykonáva VFR na obdobie rokov 2014 – 2020, aby sa 1. januára 2014 zaistilo ich včasné zavedenie. Pripomenula „spoločný cieľ a zodpovednosť inštitúcií a členských štátov zjednodušiť pravidlá a postupy financovania“. Vyzvala zákonodarcov, „aby sa dohodli na programoch, ktoré sú jednoduchšie a ktoré znamenajú jasné zníženie administratívneho zaťaženia verejných orgánov a príjemcov“[8]. Komisia je presvedčená, že prvky uvedené v tejto tabuľke hodnotenia sú hlavnými prekážkami zjednodušovania a nižšie uvedené príklady sú najzrejmejším vyjadrením všeobecnej tendencie. Tieto pretrvávajúce prekážky by mali spoluzákonodarcovia počas záverečnej fázy rokovaní odstrániť vzhľadom na dosiahnutie výsledkov, ktoré najlepšie zodpovedajú potrebám príjemcov finančných prostriedkov EÚ a občanov vo všeobecnosti. 2. Formy zjednodušenia: rozhodujúce otázky 2.1. Jednoduchšie a dostupnejšie programy financovania EÚ Základom zjednodušenia financovania EÚ sú zavedené jednoduché legislatívne texty. Komisia navrhla programy financovania, ktoré často zlučujú rôzne programy predtým aktivované v rovnakej oblasti politiky, v ktorých sú stanovené všeobecné politické priority a ciele a rozpočtové krytie na program. Takéto všeobecné vymedzenia v základnom akte majú pokryť priority a ciele, ktoré sú dostatočne široké pre dlhodobé obdobie financovania siedmich rokov (2014 – 2020). Útvarom Komisie, ktoré budú v skutočnosti finančné prostriedky spravovať, bol ponechaný priestor, aby počas uvedeného obdobia mohli rýchlo reagovať a meniace sa politické priority a hospodárske/sociálne potreby: V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách by stanovili konkrétne ciele, priority a následné pridelenie finančných prostriedkov na ročné/viacročné pracovné programy. Tento jednoduchý, jednotný a flexibilný rámec spochybňujú niektoré zmeny a doplnenia navrhované Európskym parlamentom a Radou. Hoci sa jednotná štruktúra nových programov financovania zachovala, spoluzákonodarcovia často zavádzajú nové odvetvia a tematické okruhy, ktoré reprodukujú predtým samostatné programy a/alebo doplňujú mnohé technické podrobnosti. Napríklad v programe Erasmus pre všetkých[9] Rada a Európsky parlament navrhli rozdeliť kapitolu o vzdelávaní, odbornej príprave a mládeži na dve samostatné kapitoly bez zmeny celkovej štruktúry návrhu Komisie. Ciele sú však formulované na úrovni programu, ako aj na úrovni jednotlivých kapitol/odvetví s cieľom zvýšiť viditeľnosť rôznych odvetví a ich činností. Európsky parlament navyše navrhol každému odvetviu prideliť vopred definovaný percentuálny podiel rozpočtových prostriedkov. Podobná tendencia sa objavila pri rokovaniach o programe sociálnej zmeny a inovácie[10], ktorého cieľom je poskytnúť finančnú podporu na inovačné akcie prispievajúce k cieľom EÚ z hľadiska zamestnanosti, sociálnej ochrany, boja proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe a zlepšenia pracovných podmienok. Tento program je kombináciou troch v súčasnosti samostatných programov a rozširuje ich pôsobnosť s cieľom zaistiť integráciu a homogénnosť pri plnení cieľov sociálnej politiky. V osiach pre financovanie sú súčasné programy už premietnuté. Európsky parlament a Rada však navrhujú začleniť do každej osi tematické sekcie/oblasti a pre každú sekciu stanoviť minimálnu výšku rozpočtových prostriedkov s cieľom ohraničiť celkový rozpočet programu. V programe Spotrebitelia[11] nárast cieľov, čiastkové ciele, oprávnené akcie a ukazovatele na meranie dosiahnutia týchto cieľov sprevádza pokus Európskeho parlamentu zaviesť záväzné rozdelenie rozpočtu, ktoré zodpovedá tejto podrobnej štruktúre, vrátane stropu pre technickú pomoc. V prípade programu Zdravie pre rast[12] Európsky parlament doplnil ciele, čiastkové ciele a oprávnené akcie, čím došlo k roztriešteniu obmedzeného rozpočtu programu a oslabeniu jeho zamerania a účinnosti. Pokiaľ ide o európske štrukturálne a investičné fondy (ďalej len „fondy ESI“)[13] a ich vymedzenie pojmov, podmienky a postupy pre finančné nástroje, Rada odmietla použitie delegovaných aktov na stanovenie podrobných modalít. Výsledkom je ťažkopádny a rigidný text, ktorý by komplikoval používanie finančných nástrojov v prípade, ak by bol podporený. To je v rozpore so zásadným významom finančných nástrojov v budúcom VFR a nie je v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, v prípade ktorého boli začlenené podobné prvky do delegovaného aktu. Podobne by sa malo najmä za súčasnej hospodárskej situácie vyhnúť ustanoveniam, ktorými sa prispieva k omeškaniam v realizácii investície na mieste a ktoré obmedzujú riadne a včasné fungovanie fondov ESI. Napokon, je kľúčové mať možnosť zmeniť a doplniť nepodstatné prvky obsiahnuté v texte samotného legislatívneho aktu alebo v jeho prílohách, aby sa zabránilo nepružnosti v plnení rozpočtu (napríklad vonkajšie vzťahy[14], inovatívne finančné nástroje a SPP). Predovšetkým Rada sa stavia proti takýmto návrhom Komisie, hoci spoluzákonodarcovia disponujú dostatočnými právomocami, aby odmietli a dokonca odvolali delegované akty. Tieto príklady ukazujú tendenciu zachovať súčasný stav a nasmerovať financovanie EÚ prostredníctvom kanálov vopred vymedzených v legislatívnom texte: Táto tendencia často zahŕňa pokus stanoviť konkrétne percentuálne podiely pre pridelenie finančných prostriedkov. V skutočnosti podrobné ustanovenia v základnom akte prehlbujú kontrolu ex ante, ktorú majú spoluzákonodarcovia nad plnením rozpočtu. Tieto ustanovenia však preťažujú text programov financovania technickými podrobnosťami a obmedzujú flexibilitu potrebnú na plnenie rozpočtu na škodu inovatívnych oblastí a lepších výdavkov v súlade so zmenami hospodárskej/sociálnej situácie v priebehu rokov. V takomto prístupe sa náležite nezohľadňuje skutočnosť, že Európsky parlament a Rada v každom prípade uplatnia svoje právomoci pri každoročnom rozhodovaní o konečnom pridelení rozpočtových prostriedkov. Nadmiera podrobných a technických ustanovení znižuje flexibilitu rozpočtového hospodárenia a zvyšuje zložitosť základných aktov. Financovanie EÚ by sa tým stalo pre príjemcov len ťažko dostupné, nepružné a neúčinné. Rovnako by sa tým spochybnila úloha Komisie ako inštitúcie zodpovednej za hospodárenie s rozpočtom EÚ. Týmto rizikám by sa malo zabrániť prekonaním týchto prekážok v ďalších rokovaniach. 2.2. Mocenský boj o finančné prostriedky EÚ: Čo však so zlepšením ich poskytovania ? 2.2.1. Delegované akty verzus vykonávacie akty Pri rokovaniach o všetkých programoch financovania vznikla inštitucionálna otázka: žiadosť Európskeho parlamentu vymedziť ciele, priority, pridelenie finančných prostriedkov a ďalšie prvky plnenia rozpočtu prostredníctvom delegovaných aktov. V súčasnosti sú tieto prvky súčasťou ročných/viacročných pracovných programov, ktoré zvyčajne tvoria rozhodnutia o financovaní zo strany Komisie. Komisia navrhla, aby boli tieto prvky, ktoré sú súčasťou pracovných programov – rozhodnutí o financovaní (čo je čisto akt plnenia rozpočtu) aj naďalej vymedzené prostredníctvom vykonávacích aktov. Rada tento postoj podporuje. Európsky parlament však chce byť viac zapojený do vymedzovania týchto prvkov. To by mohlo viesť k dvom alternatívnym možnostiam: – Prijatie pracovných programov prostredníctvom delegovaných aktov. Táto možnosť nie je právne prijateľná, keďže by to nebolo v súlade s článkami 290 a 291 zmlúv; zmenilo by to inštitucionálnu rovnováhu a nebolo by to v súlade s nedávno revidovaným nariadením o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa predpokladá prijatie ročných/viacročných pracovných programov Komisiou. – Zavedenie dodatočného právneho predpisu medzi základné akty a pracovné programy. Takýto nový doplnený stupeň delegovaných aktov by prvky financovania vymedzil širokým spôsobom vzhľadom na ďalšie plnenie prostredníctvom pracovných programov. Tým by sa najmä v prvom roku financovania riskovalo omeškanie začiatku vykonávania programov. Pôvodné návrhy Komisie sú právne prijateľné a ich cieľom je zaistenie efektívnosti, flexibility a poskytovania prostriedkov EÚ, na čom príjemcom a občanom najviac záleží. 2.2.2. Komitologický postup Rada sa snažila posilniť kontrolu plnenia rozpočtu ex ante zo strany členských štátov doplnením komitologických postupov v oblastiach, s ktorými návrhy Komisie nepočítali. Napríklad v programe Horizont 2020[15], ktorý je programom financovania pre výskum a inovácie, a v Nástroji na prepojenie Európy[16] (infraštruktúra) Rada navrhla uplatniť komitologické postupy[17] na výber projektu a jednotlivé právne záväzky vrátane rozhodnutí o grante[18]. Prijatie rozhodnutí o grante predstavuje plnenie rozpočtu, čo je inštitucionálnou výsadou Komisie. Tieto zložité postupy by sa navyše vzťahovali na čisto administratívne rozhodnutia, ktoré by mal prijímať povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním (t. j. generálny riaditeľ Komisie). Zo skúseností okrem toho vyplynulo, že tieto rozhodnutia nie sú kontroverzné. Prostredníctvom komitologického postupu by bolo prijímanie týchto rozhodnutí nepružnejšie, byrokratickejšie, pomalšie a nákladnejšie (náklady na zasadnutia, preklady atď.). Zapojenie výboru by neprinieslo žiadnu pridanú hodnotu. Skôr by sa predĺžil čas medzi výzvou na predkladanie návrhov a podpisom grantu, čím by došlo k omeškaniu pridelenia finančných prostriedkov. Írske predsedníctvo Rady uznalo zásadný význam týchto dvoch programov[19]: zabránenie zložitým a byrokratickým postupom by bolo praktickým uznaním tohto významu a významným krokom smerom k plnému využitiu ich hodnoty pre hospodárstvo EÚ. Rada navrhla zaviesť komitologické postupy aj napriek praktickým skúsenostiam. V oblasti vnútorných záležitostí sa na základe skúseností ukázalo, že je dôležité, aby sa financovanie mohlo mobilizovať rýchlo a flexibilne s cieľom účinne reagovať na nepredvídateľné udalosti, ako napr. naliehavý alebo výnimočný migračný tlak na vonkajších hraniciach Únie, teroristické útoky alebo rozsiahle kybernetické útoky. To je dôvod, prečo Komisia navrhla samostatný postup, bez komitologického postupu, na prijatie pracovných programov pre núdzovú pomoc. Na žiadosť Spojeného kráľovstva Rada napriek tomu navrhla použiť zaťažujúci a časovo náročný postup preskúmania. Finančná pomoc v prípade núdzových situácií by mala byť rýchla a efektívna; nemala by byť zaťažená zložitými postupmi. Okrem toho Rada navrhla zaviesť možnosť, ktorá Komisii bráni prijímať opatrenia, ak príslušný výbor neprijal stanovisko. Takáto doložka, ktorá by mohla zablokovať financovanie EÚ, bola zavedená bez riadneho odôvodnenia v mnohých prípadoch, napríklad v prípade spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP)[20], fondov v oblasti vnútorných záležitostí a v prípade Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME)[21]. 2.3. Jednoduché Pravidlá oprávnenosti: väčšia efektívnosť – menej chýb 2.3.1. Jednotná sadzba úhrady a povinná paušálna sadzba pre nepriame náklady Komisia navrhla podstatne zjednodušiť financovanie EÚ zavedením jednotnej sadzby úhrady a povinnej paušálnej sadzby pre nepriame náklady. Jednotná sadzba by sa vzťahovala na všetkých príjemcov v rámci rovnakej projektovej akcie a paušálna sadzba pre nepriame náklady by sa vzťahovala na všetky akcie a všetky typy účastníkov. Obidvoma opatreniami by sa zabránilo zložitým výpočtom, vykazovaniu a chybám. Takáto inovácia je obzvlášť významná v prípade programu Horizont 2020, a to z dôvodu strategickej úlohy výskumu a inovácií pre hospodárstvo EÚ. Prostredníctvom tohto zjednodušujúceho opatrenia by sa mal ušetriť čas aj energia, a tým uvoľniť zdroje, ktoré sa môžu produktívnejšie použiť na akciu. Dvor audítorov vo svojom stanovisku č. 6/2012 z 19. júla 2012 podporil tento radikálne zjednodušený model financovania nákladov poukázaním na to, že „by uľahčil a urýchlil proces predkladania žiadostí“ a „znížilo by sa riziko nezrovnalostí“. Tento významný prvok zjednodušenia bol počas rokovaní spochybnený: Európsky parlament bol proti jednotnej sadzbe úhrady, ako aj povinnej paušálnej sadzbe. Namiesto toho navrhuje opätovne zaviesť rozlišovanie medzi typmi účastníkov na projekte. Rada zaviedla výnimku pre neziskové právnické osoby. Írske predsedníctvo Rady pripomenulo, že „jedným z kľúčových cieľov programu Horizont 2020 je zjednodušiť všetko financovanie výskumu a inovácií, ktoré EÚ v súčasnosti poskytuje, a to prostredníctvom jednotného súboru pravidiel. Tým sa žiadateľom uľahčí hľadanie finančných prostriedkov, ale týmto prístupom sa takisto zaistí, že finančné prostriedky investované do programu sa použijú efektívnejšie.“[22] Európska rada vo svojich vyššie uvedených záveroch zdôraznila osobitný význam zjednodušenia programov EÚ v oblasti výskumu, vzdelávania a inovácie ako prostriedok zásadného a postupného zlepšovania príslušných politík. Jednotná sadzba úhrady a jednotná paušálna sadzba na nepriame náklady sú kľúčovými prvkami zjednodušenia vo financovaní výskumu a inovácií vzhľadom na ľahší prístup žiadateľov a väčšiu efektívnosť pri jeho poskytovaní. 2.3.2. Kvalita projektov verzus prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom V tej istej súvislosti efektívneho poskytovania finančných prostriedkov sa Komisia zamerala na kvalitu projektov ako základné kritérium pre prideľovanie finančných prostriedkov v odvetví životného prostredia v rámci programu LIFE[23]. Tento zámer narúša pokus Rady o opätovné zavedenie orientačného prideľovania finančných prostriedkov EÚ jednotlivým členským štátom. Európsky parlament podporuje systém založený na verejnom registre na meranie výsledkov členských štátov, čím by sa mohli spustiť projekty budovania kapacít: Tento prístup zachováva psychologickú motiváciu prideľovania finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom. Počas rokovaní Komisia pri mnohých príležitostiach predložila fakty poukazujúce na to, že prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom neviedlo k vyváženejšej distribúcii projektov. V rámci súčasného programového obdobia prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom znížilo pridanú hodnotu EÚ a ovplyvnilo priemernú kvalitu financovaných projektov. Kvalita projektov by sa mala zachovať ako hlavné kritérium pre financovanie EÚ: prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom nezaručuje vyváženejšiu distribúciu projektov. Skôr negatívne ovplyvňuje priemernú kvalitu financovaných projektov. 2.3.3. Oprávnenosť nákladov na DPH Komisia navrhla jasné pravidlo: Náklady na nevratnú DPH, ktoré vznikli v súvislosti s projektmi infraštruktúry v rámci fondov ESI a v prípade projektov v rámci Nástroja na prepojenie Európy, nie sú oprávnené. Úhrada takýchto nákladov na DPH by pohltila značnú časť rozpočtových prostriedkov programov. Tieto finančné prostriedky by sa použili efektívnejšie, ak by sa pridelili na financovanie nových projektov infraštruktúry. Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska rada trvá na zachovaní súčasného pravidla oprávnenosti nevratnej DPH v súvislosti s fondmi FSI a príspevkom vo výške 10 miliárd EUR preneseného z Kohézneho fondu do Nástroja na prepojenie Európy, hoci tento prístup vytvoril právnu neistotu v súčasnom programovom období. Návrh Komisie, ktorým sa vyjasňujú pravidlá oprávnenosti DPH, je nevyhnutný na zaistenie právnej istoty vo finančnom plánovaní a maximalizáciu príspevku fondov ESI na investície na posilnenie rastu. 3. Ďalší postup Do začiatku ďalšieho programového obdobia zostáva desať mesiacov: Na prípravu novej generácie programov, najmä v rámci zdieľaného hospodárenia, je potrebný čas. Európska únia si nemôže dovoliť odkladať začiatok nových programov – odvetvové právne predpisy by mali nadobudnúť účinnosť čo najskôr z dôvodu naliehavosti. Uvedené príklady ukazujú, že v rokovaniach s Európskym parlamentom a Radou pretrvávajú významné otázky. Tieto otázky sú často výsledkom rôznych priorít: hlbšia kontrola ex ante alebo vplyv nad plnením rozpočtu, osobitosti v pravidlách financovania a ďalšie politické priority môžu byť v konflikte so zjednodušením a efektívnym a rýchlym využitím finančných prostriedkov EÚ. Zjednodušenie je však horizontálnou prioritou: v záujme lepšieho poskytovania finančných prostriedkov EÚ, kvality a jednoduchšieho prístupu príjemcov by malo zostať hlavnou náplňou rokovaní. Iné priority, aj keď sú významné, by nemali ísť proti zjednodušeniu, ktoré reaguje na základné požiadavky príjemcov a občanov vo všeobecnosti. V tomto ohľade Komisia trvá na tom, aby sa Európsky parlament a Rada opätovne zamerali na zjednodušenie: To znamená, aby obhajovali všeobecné a komplexné texty, vyhli sa zaťažujúcim postupom, presadzovali jednoduché pravidlá a kritéria financovania. Zlepšenie poskytovania finančných prostriedkov EÚ, ktoré by bolo výsledkom obnovenej inštitucionálnej spolupráce týkajúcej sa zjednodušenia, je v tejto kritickej situácii, keď hospodárstvo, rast a zamestnanosť veľmi potrebujú zdroje, zásadné a v súlade so všeobecne vzájomne uznanými prioritami. Z týchto dôvodov Komisia pevne trvá na svojom záväzku a vyzýva írske predsedníctvo Rady a Európsky parlament, aby otázku zjednodušenia postavili do stredobodu ďalšej fázy rokovaní s cieľom rozhodujúcim spôsobom zlepšiť vynakladanie prostriedkov EÚ. Komisia ich pritom podporuje. Príloha Hlavné body tabuľky hodnotenia vo všetkých oblastiach politiky Všeobecné poznámky Pokiaľ ide o väčšinu návrhov na nové výdavkové programy nového viacročného finančného rámca (VFR na obdobie rokov 2014 – 2020), Rada a Európsky parlament dosiahli v spolupráci s Komisiou významné výsledky (VFR 2014 – 2020). Spoluzákonodarcovia sa zhodujú v tom, že zjednodušenie je dôležitou horizontálnou prioritou. Vďaka kooperatívnemu prístupu Európskeho parlamentu a Rady sa v niektorých otázkach uvedených v predchádzajúcej tabuľke hodnotenia dosiahli výsledky. Európsky parlament a Rada však počas rokovaní často odsúvajú otázku zjednodušenia bokom, aby sa mohli zamerať na iné priority, aj keď tieto priority zasahujú do cieľov zjednodušenia. Niektoré prekážky uvedené v prvej tabuľke hodnotenia pretrvávajú, pričom medzitým vznikli nové otázky. Komisia chce presadzovať svoj pevný záväzok týkajúci sa zjednodušenia a bude spolupracovať s írskym predsedníctvom Rady a Európskym parlamentom a podporovať ich v tom, aby otázka zjednodušenia bola hlavnou náplňou budúcich fáz rokovaní. Téma || Otázka* || Prvá tabuľka hodnotenia* || Aktualizácia *Nové otázky a časti textu, ktoré boli doplnené v prílohe k prvej tabuľke hodnotenia, sú podčiarknuté. Zníženie počtu programov || Jednotnosť spoločných pravidiel a pravidiel platných v jednotlivých odvetviach (článok 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach – teraz fondy ESI) [KOM(2011) 615 v konečnom znení] || Návrh Rady týkajúci sa nariadenia o štrukturálnych fondoch (nariadenie o spoločných ustanoveniach) môže mať za následok viaceré výnimky v odvetvových pravidlách. Komisia zastáva názor, že výnimky zo všeobecných pravidiel v sektorových pravidlách by sa mali obmedziť na nevyhnutné minimum; inak vznikne riziko narušenia plánovaného zosúladenia tým, že v sektorových pravidlách sa zavedú mnohé výnimky. V tejto súvislosti Komisia podporuje vyhlásenie Spojeného kráľovstva, aby sa usilovalo o väčší súlad pravidiel týkajúcich sa fondov v rámci spoločného strategického rámca. || Ešte neuzavreté: Diskusie prebiehajú s cieľom dosiahnuť spoločné stanovisko. Program FISCUS [KOM(2011) 706 v konečnom znení] || Rada a Európsky parlament navrhli rozdeliť integrovaný program, ktorý pôvodne navrhla Komisia v oblasti colníctva a daní. Komisia i naďalej zastáva názor, že integrovaný program FISCUS by zaistil výrazné zjednodušenie, posilnil súčinnosť a zabezpečil jednotnosť v spôsoboch vykonávania bez toho, aby to negatívne vplývalo na odlišné charakteristiky týchto dvoch odvetví. Vzhľadom na stanoviská spoluzákonodarcov však Komisia predloží návrhy dvoch samostatných programov. || Program bol rozdelený na dva samostatné programy: „FISCALIS 2020“ a „COLNÍCTVO 2020“ Jednotný sektorový rámec || Kódex správania (článok 5 fondov ESI) || Zrušenie kódexu správania Radou by oslabilo koncepciu viacúrovňovej správy vytvorenú na účely účinnejšej politiky súdržnosti. || Spoluzákonodarci znovu zaviedli kódex správania. Spoločný strategický rámec (článok 12 fondov ESI) || Rada a Európsky parlament zamietli používanie delegovaných aktov na vymedzenie nepodstatných prvkov spoločného strategického rámca. Miesto toho navrhujú zahrnúť tieto prvky do prílohy k legislatívnemu aktu. Komisia súhlasila s prijatím tohto prístupu, ale trvá na tom, aby bola splnomocnená prijímať delegované akty a mohla tak dopĺňať prílohu o nepodstatné prvky technického charakteru spoločného strategického rámca a meniť ju. Je to nevyhnutné na to, aby sa umožnila istá flexibilita pri upravovaní náležitých prvkov na základe praktických skúseností. || Komisia predložila zmenený a doplnený návrh na začlenenie spoločného strategického rámca do prílohy k legislatívnemu aktu, aj keď je presvedčená, že sa tento rámec týka nepodstatných prvkov legislatívneho aktu. Rada je stále proti delegovanému aktu pre niektoré doplňujúce technické prvky a zmenu technických prvkov v prílohe. Spoločné pravidlá pre vonkajšie finančné nástroje [KOM(2011) 842 v konečnom znení] || Rada a spravodajca Európskeho parlamentu si želajú zahrnúť do sektorových vonkajších finančných nástrojov časti nariadenia o spoločných vykonávacích predpisoch uplatniteľné na všetky vonkajšie finančné nástroje. Komisia sa bude usilovať o zachovanie integrity vykonávacieho nariadenia pri zaistení riadneho právneho prístupu. || Ešte neuzavretá otázka. Vymedzenie prioritných osí v politike súdržnosti (čl. 87 fondov ESI) || Rada a Európsky parlament súhlasili s kombináciou investičných priorít rôznych tematických cieľov v rámci programu bez akéhokoľvek obmedzenia. Predsedníctvo za podpory Európskeho parlamentu umožňuje prioritné osi pre viac fondov a prioritné osi pre viac kategórií regiónov bez vyžadovania všetkých informácií pre každý fond a kategóriu regiónov. || Ešte neuzavretá otázka: Komisia zastáva názor, že to narúša koncentráciu (koncepciu zameranú na výsledky) a komplikuje vykonávanie. Takisto sa tým vytvára právna neistota, pretože si takéto možnosti vyžadujú viaceré právne ustanovenia. Všeobecné pravidlo týkajúce sa technickej pomoci členských štátov (článok 109 fondov ESI) || || Rada navrhla opatrenia spočívajúce vo všeobecnom pravidle, pokiaľ ide o strop pre pridelenie technickej pomoci, a v rade odchýlok, ktoré vo veľkej miere všeobecné pravidlo anulujú a vytvárajú problémy s výkladom. Ešte neuzavretá otázka: Komisia zastáva názor, že riadenie bude v dôsledku početných pravidiel a výnimiek, ktoré zaviedla Rada, mimoriadne zložité. Jediná platobná agentúra v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (článok 7 horizontálneho nariadenia o spoločnej poľnohospodárskej politike [KOM(2011) 625 v konečnom znení/2] || Predsedníctvo Rady navrhuje obmedziť počet platobných agentúr v každom členskom štáte na „nevyhnutné minimum“. Komisia navrhla zníženie počtu platobných agentúr v každom členskom štáte alebo regióne na jednu agentúru, aby sa zabezpečilo ďalšie zosúladenie a zjednodušenie riadenia spoločnej poľnohospodárskej politiky, a to najmä znížením administratívnej záťaže a zvýšením účinnosti auditu. || Ešte neuzavretá otázka: Pre Komisiu by schválenie návrhu Rady bolo nevyužitou príležitosťou na zjednodušenie riadenia a zníženie administratívnych nákladov. Jedna koordinujúca národná agentúra v rámci programu Erasmus pre všetkých (článok 21). [KOM(2011) 788 v konečnom znení] || Návrh Komisie na jednu národnú agentúru v každom členskom štáte spochybňuje príslušný výbor Európskeho parlamentu. Komisia nesúhlasí s týmto prístupom, v ktorom sa odráža súčasný právny stav, keďže by to znížilo flexibilné použitie finančných prostriedkov EÚ v rámci členských štátov a spôsobilo by to dodatočnú administratívu a náklady. || Ešte neuzavretá otázka: Rada a výbor EP pre kultúru zaviedli možnosť mať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou viac ako jednu národnú agentúru. || Tri odvetvia v rámci jedného nástroja „Spájame Európu“ [KOM(2011) 665 v konečnom znení/2] || Rada v čiastočnom všeobecnom smerovaní zo 7. júna 2012 podporila integrovaný prístup nástroja „Spájame Európu“ Parlament v rámci spoločného výboru TRAN-ITRE, ktorý sa touto oblasťou zaoberá, naznačuje širokú podporu pre tento nástroj. || Rada a príslušný výbor Európskeho parlamentu prijali jednotnú štruktúru navrhovanú Komisiou. Súčinnosť/začleňovanie politických priorít || Ekologizácia priamych platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (články 29 až 33 nariadenia o priamych platbách) [KOM(2011) 625 v konečnom znení] (článok 65 horizontálneho nariadenia) [KOM(2011) 628 v konečnom znení] || V Rade sa objavujú tendencie, ktorých následkom by mohlo byť oslabenie návrhov Komisie. Rada, ako aj spravodajca Európskeho parlamentu navrhli zmeny a doplnenia zamerané na obmedzenie rozsahu pôsobnosti požiadaviek ekologizácie, a to napríklad zvýšením finančných limitov a širším vymedzením pojmov. Podľa zmien a doplnení, ktoré do návrhu horizontálneho nariadenia o SPP navrhol spravodajca Európskeho parlamentu, nedodržiavanie požiadaviek ekologizácie by nemalo ovplyvniť základnú priamu platbu. Tým by sa ekologizácia stala pre farmárov de facto dobrovoľná. Zatiaľ čo sa dá rokovať o niektorých úpravách v technických návrhoch Komisie, mechanizmy ekologizácie by mali zostať vierohodnými, aby sa dosiahol cieľ, že na postupy šetrné voči životnému prostrediu pripadne 30 % priamych platieb. || Ešte neuzavretá otázka: v revidovanom texte predsedníctva sa uvádza množstvo rôznych odchýlok a výnimiek, postupov schvaľovania, vyhodnocovaní oblastí (ekologického záujmu) atď. zameraných na obmedzenie rozsahu pôsobnosti a vplyvu požiadaviek ekologizácie. Hoci by výnimky/osobitné prípady obmedzili náklady niektorých poľnohospodárov na dodržiavanie predpisov, zvýšia zložitosť právnych predpisov, najmä pokiaľ ide o riadenie a kontrolu správneho používania verejných prostriedkov EÚ, a znížia environmentálny vplyv a efektívnosť ekologizácie. Podľa zmien a doplnení prijatých výborom EP pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka zníženie pomoci v prípade nedodržania súladu bude mať dôsledky len pre ekologické platby bez žiadnych ďalších znížení iných priamych platieb. Podľa zmien a doplnení uvedeného výboru sa okrem toho ekologizácia vylúči zo základu pre agro-environmentálne a klimatické opatrenia v rámci rozvoja vidieka. To znamená, že finančné prostriedky z EPFRV by sa mohli použiť na poľnohospodárske metódy, na ktoré sa už vzťahujú ekologické platby („dvojité financovanie“). Európska rada sa vyslovila za koncepciu Komisie týkajúcej sa ekologizácie a za použitie vnútroštátneho stropu pre postupy ekologizácie vo výške 30 %. Uznala potrebu jasne vymedzenej flexibility pre členské štáty, pokiaľ ide o výber opatrení. Komisia s tým, že akceptuje potrebu flexibility, je proti koncepcii šitej na mieru jednotlivým členským štátom a početným odchýlkam, ktoré by skomplikovali vykonávanie. Začleňovanie horizontálnych zásad (články 7, 8, 48 a 87 fondov ESI) || Rada a Parlament podporujú širšie začleňovanie horizontálnych zásad rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie, trvalo udržateľného rozvoja a zmeny klímy. Ak by sa však (v súlade s návrhom Rady) členským štátom udelila právomoc posudzovať význam týchto zásad v operačných programoch, oslabilo by to začleňovanie. || Rada a Európsky parlament súhlasili s koncepciou, v rámci ktorej sa členské štáty oprávňujú rozhodnúť, či je horizontálna zásada pre konkrétny operačný program v rámci politiky súdržnosti relevantná, ale ich posúdenie musí byť náležite odôvodnené. Komisia túto koncepciu neakceptuje. SPP – Program pre rozvoj vidieka [KOM(2011) 627 v konečnom znení] || || Ešte neuzavreté otázky. Predsedníctvo Rady navrhlo vylúčiť EPFRV z rozsahu pôsobnosti všeobecnej podmienenosti ex ante stanovenej vo fondoch ESI. To by mohlo viesť k rôznym spôsobom posudzovania významu podmienok, a tým znižovať efektívne a účinné používanie finančných prostriedkov EÚ. Výbor Európskeho parlamentu pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka aj predsedníctvo Rady navrhli umožniť členským štátom predkladať súčasne národné aj regionálne programy. To by mohlo viesť k celkovo zložitému riadeniu vrátane problémov z finančného hľadiska. SPP – Jednotná spoločná organizácia trhov (jednotná SOT) [KOM(2011) 626] || || Zmeny a doplnenia prijaté výborom EP pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka zachovávajú alebo rozširujú používanie niektorých nadbytočných alebo zastaraných trhových nástrojov a doplňujú nové nástroje regulácie trhu. To znamená buď trvanie, alebo nárast administratívnych nákladov a zaťažuje prevádzkovateľov, ako aj vnútroštátne správy. Jasné prioritné ciele a ukazovatele (orientované na výsledky) || Minimálna suma pridelená na ESF (článok 84 fondov ESI) || Vypustenie ustanovenia o minimálnej sume pridelenej na Európsky sociálny fond (ESF) z nariadenia o spoločných ustanoveniach v súlade so stanoviskom Rady by oslabilo zameranie sa na priority stratégie Európa 2020 v oblasti rastu a zamestnanosti. Komisia trvá na tom, že je nevyhnutné, aby predvídateľnosť rozpočtu ESF bola zabezpečená prostredníctvom minimálneho podielu prostriedkov určených na politiku súdržnosti. Je to kľúčovou požiadavkou na zabezpečenie potrebného stupňa investícií do ľudí, aby sa dosiahli ambiciózne ciele v oblasti zamestnanosti, predovšetkým pokiaľ ide o zníženie úrovne nezamestnanosti, predovšetkým nezamestnanosti mladých ľudí, a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Výbor pre zamestnanosť Európskeho parlamentu dôrazne podporuje všetky uvedené návrhy Komisie. || V tejto otázke rokovania ešte prebiehajú. Európsky parlament podporuje návrh Komisie a predložil zmeny a doplnenia na zvýšenie flexibility medzi regiónmi. To by mohlo byť pre Komisiu prijateľné. Európska rada zdôraznila, že potrebná podpora rozvoja ľudského kapitálu sa zaistí prostredníctvom primeranej účasti ESF na politike súdržnosti. || Financovanie základnej infraštruktúry v rozvinutejších regiónoch (článok 5 EFRR) || Rada navrhuje umožniť financovanie základnej infraštruktúry v oblasti životného prostredia, dopravy a IKT v rozvinutejších regiónoch. Komisia zastáva názor, že použitie malých súm dostupných v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) v rozvinutejších regiónoch, ktoré už sú dobre vybavené, by neprinieslo veľký ekonomický prínos. Tieto peňažné prostriedky sa dajú použiť oveľa efektívnejšie na priame povzbudenie rastu a zamestnanosti v menej rozvinutých chudobných regiónoch. || Ešte neuzavretá otázka. Zdá sa, že Rada a Európsky parlament vo všeobecnosti súhlasia. || Tematická koncentrácia ESF (článok 4 ESF) [KOM(2011) 607 v konečnom znení/2] || Rada navrhuje zmeniť mechanizmus tematickej koncentrácie Európskeho sociálneho fondu (ESF) na cieľ „podpora sociálneho začleňovania a boja proti chudobe“. V dôsledku výnimky, ktorú Rada navrhuje a ktorá by umožnila započítavať sumy z EFRR do 20 % prostriedkov, ktoré sú cieľovou sumou v rámci ESF na toto tematické zameranie, by sa mechanizmus tematickej koncentrácie stal bezvýznamným. Samotné prostriedky z EFRR, a to najmä v menej rozvinutých regiónoch, by mohli predstavovať až 20 % zdrojov ESF. || Ešte neuzavretá otázka. Európsky parlament dôrazne podporuje návrh Komisie. || Výkonnostný rámec vo fondoch ESI (článok 20 a príloha I fondov ESI) || Rada navrhla také zmeny, ktoré by členským štátom poskytli väčšiu flexibilitu a dostatočné záruky na odstránenie obáv v súvislosti s negatívnou motiváciou (pozastavenie platieb a finančné opravy). Komisia tieto návrhy môže akceptovať, ale neprijme vypustenie alebo oslabenie negatívnej motivácie, ktorá má odrádzať od nedostatočného výkonu a stanovovania nerealistických cieľov. || Rada čiastočne akceptuje návrh Komisie. Európsky parlament je proti návrhu Komisie na uplatňovanie finančných opráv v prípadoch vážneho nesplnenia dohodnutých cieľov. || Nové ciele a ukazovatele || Toto je horizontálny problém. Spravodajcovia Európskeho parlamentu a v niektorých prípadoch aj Rada navrhujú doplniť do mnohých návrhov Komisie viaceré podrobné ciele a nové ukazovatele, ktoré sú menej konkrétne alebo relevantné, čím sa oslabuje zameranie na výsledky. || Táto otázka nie je uzavretá. Pre príklady vývoja v odvetvových programoch pozri nižšie. || Erasmus pre všetkých (Články 4, 5 a 11 [KOM(2011) 788 v konečnom znení]. || V čiastočnom všeobecnom smerovaní Rady boli odstránené všetky ukazovatele. Rada navrhuje vymedziť ukazovatele vo vykonávacom akte. Tento postup nie je v súlade s ostatnými programami. Ukazovatele sú bežnou súčasťou legislatívneho aktu alebo by sa mali vymedziť v delegovaných aktoch. || V otázke ukazovateľov Európsky parlament a Rada ešte nedosiahli zhodu, keďže Rada ich z právneho základu vypustila. Výbor EP pre kultúru navrhol začleniť tieto ukazovatele do prílohy k legislatívnemu aktu, ktorá by sa dala zmeniť a doplniť delegovaným aktom. Pokiaľ ide o ciele, výbor EP pre kultúru pridal dodatočné ciele, ktoré nie sú medzi sebou vždy konzistentné a zvyšujú zložitosť. || Program „Tvorivá Európa“ [článok 14, KOM(2011) 785 v konečnom znení] || Rada navrhuje vymedziť ukazovatele vo vykonávacom akte. Tento postup nie je v súlade s ostatnými programami. Všeobecné ukazovatele programu ako celku sú súčasťou legislatívneho aktu. Z tohto dôvodu sú základné ukazovatele vymedzené v samotnom legislatívnom texte a môžu sa upresňovať delegovanými aktmi. || Ešte neuzavretá otázka. Komisia trvá na svojej námietke voči používaniu vykonávacích aktov, pretože im chýba potrebná viditeľnosť a transparentnosť, čo sú kľúčové prvky na zaistenie plnej informovanosti zainteresovaných strán. || Program „Zdravie pre rast“ [články 2 a 7 KOM(2011) 709 v konečnom znení] || Cieľ tohto programu a jeho ukazovatele sú oveľa širšie a menej orientované na výsledky a ako také nemajú priame spojenie s finančnými a operačnými kapacitami programu. Rozhodnutie vo všeobecnom smerovaní Rady zvýšiť mieru spolufinancovania vo všeobecnosti na 80 % v prípade tzv. jednotných akcií medzi členskými štátmi (pozri ďalej v texte) a tomu odporujúce rozhodnutie rozšíriť pokryté ciele by pravdepodobne prispeli k oslabeniu vplyvu daného programu, keďže by bolo možné financovať len menej akcií. || Ešte neuzavretá otázka: Rada stále navrhuje zvýšiť mieru spolufinancovania pre všetky členské štáty; Komisia s prihliadnutím na nízky rozpočet tohto programu navrhla jej zníženie v prípade členských štátov, ktorých HND je nižšie ako 90 % priemeru EÚ, s cieľom zvýšiť ich účasť na jednotných akciách. || Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo [článok 6, KOM(2011) 804 v konečnom znení] || Rada doplnila nové priority; predovšetkým začlenenie odkazu na spracovanie by znížilo účinnosť programu, keďže v porovnaní s ostatnými štrukturálnymi nástrojmi ide o malý program. Návrh nariadenia o Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo by sa mal zameriavať na hlavné oblasti v odvetviach rybného hospodárstva a akvakultúry. || Rada trvá na svojom stanovisku. Flexibilné rozhodovacie postupy || Delegovanie právomocí na Komisiu sa ruší alebo obmedzuje, príklady: 1. V politike súdržnosti Rada začlenila kritéria menovania riadiacich orgánov do legislatívneho aktu (zatiaľ čo v prípade Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo a EPFRV Rada akceptovala delegované akty). 2. V prípade fondov ESI Rada delegované akty v súvislosti so spoločným strategickým rámcom odmietla. 3. V programe LIFE (kritériá geografickej vyváženosti), Horizont 2020 (v prípade ukazovateľov výkonnosti a čiastočne v prípade prístupu k finančným prostriedkom). Rada sa takisto snaží obmedziť splnomocnenie Komisie zmeniť a doplniť dokonca aj technické prílohy formou delegovaného aktu, napr. RELEX, CEF (finančné nástroje). Okrem toho v prípade finančných nástrojov RELEX Rada vážne obmedzila flexibilitu zavedenú návrhmi Komisie, ktoré sa týkajú použitia nepridelených finančných prostriedkov, nepodstatných zmien a doplnení programových dokumentov a rozhodnutí o financovaní, a finančných limitov na uplatnenie komitologického postupu. || Toto sú horizontálne otázky a nachádzajú sa v mnohých úpravách, ktoré Rada a Európsky parlament vložili do návrhov Komisie. Rada a v niektorých prípadoch i Európsky parlament navrhli odstrániť alebo obmedziť rozsah pôsobnosti delegovania právomocí na Komisiu, ktoré jej umožňujú prijímať delegované akty pri zmene a doplnení nepodstatných prvkov legislatívneho aktu. Rada a EP navrhli, aby tieto prvky boli začlenené do legislatívneho aktu. Takýto prístup spôsobí, že legislatívne texty budú obsahovať príliš mnohé technické detaily. Zhoršila by sa tým čitateľnosť textov, ovplyvnilo by to prístupnosť textov zainteresovaným stranám a zmenšilo by to flexibilitu operačného riadenia, ktoré je potrebné na riadne a efektívne finančné hospodárenie s prostriedkami EÚ, alebo by malo za následok zdĺhavý rozhodovací proces. Najmä v prípade finančných nástrojov RELEX je vzhľadom na nepredvídateľnosť udalostí v tejto oblasti a potrebu rýchlej reakcie potrebná operačná flexibilita. V závislosti od výsledku rokovaní o delegovaných aktoch by nedostatok flexibility v rozhodovaní mohol mať za následok neúčinnosť akcie EÚ. || Komisia trvá na svojom stanovisku prijímať alebo meniť a dopĺňať nepodstatné prvky delegovaným aktom. Komisia zastáva názor, že predovšetkým zmena a doplnenie príloh technickej povahy by mali byť možné prostredníctvom delegovaného aktu a že možnosť vzniesť námietku poskytuje spoluzákonodarcom potrebnú záruku. Delegované akty verzus vykonávacie akty || Rada v mnohých prípadoch navrhla, a to najmä v oblasti zdieľaného hospodárenia (spoločná poľnohospodárska politika, politika súdržnosti, Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo, fondy v oblasti vnútorných záležitostí), ustúpiť od delegovaných aktov a prejsť na vykonávacie akty, aby sa posilnilo právo kontroly členskými štátmi (prostredníctvom komitologického postupu). V dôsledku toho sa vynárajú otázky o rozsahu pôsobnosti a povahe aktov, na ktoré sa vzťahujú články 290 a 291 zmluvy (ZFEÚ), a významné inštitucionálne následky. Naproti tomu Európsky parlament často navrhuje prechod z vykonávacích aktov na delegované akty, čím sa stavia na rovnakú pozíciu ako Rada. Takéto návrhy sú úplne nevhodné vzhľadom na ročné pracovné programy, ktoré sa musia prijať a následne sa rýchlo upravujú, aby sa umožnila včasná reakcia na meniace sa okolnosti a účinné vykonávanie programov. Takéto delegované akty by neboli v súlade so zmluvou a výrazne by narušovali operačné vykonávanie a predĺžili by „čas na poskytnutie a vyplácanie finančných prostriedkov“. Takisto by boli úplne nevhodné pre programovacie dokumenty v rámci nástrojov RELEX, pri ktorých sa vo väčšine prípadov vyžaduje, aby boli prediskutované s prijímajúcou treťou krajinou a aby ňou boli aj schválené. Tu treba pripomenúť, že programovacie dokumenty sú určené na vykonávanie príslušných právnych nástrojov, a nie na ich reguláciu, a teda nemajú právnu povahu (tzn. nestanovujú sa nimi všeobecné a záväzné pravidlá v rámci právneho poriadku EÚ), ktorá je základom pre vymedzenie „delegovaného aktu“. || Ešte neuzavretá otázka. Ešte neuzavretá otázka. Nahradenie vykonávacích aktov delegovanými aktmi v prípade programovacích dokumentov alebo ich častí teraz EP navrhuje vo väčšine odvetvových programov. Obmedzenia rozpočtových právomocí Komisie || Rada a v mnohých prípadoch i Európsky parlament navrhujú ďalšie rozdelenie rozpočtu na čiastkové stropy pre rôzne činnosti a/alebo akcie a pre technickú pomoc programov. Ustanoviť sa to má na úrovni legislatívneho aktu. Takéto návrhy obmedzujú schopnosť Komisie hospodáriť s rozpočtom, keďže ju zbavujú operačnej flexibility nevyhnutnej na riadne každodenné rozpočtové hospodárenie. Sú úplne nevhodné pre programy s malým finančným krytím a neprimerane nepružné pre ročné pracovné programy. || Ešte neuzavretá otázka. Podrobné rozdelenie rozpočtu, pri ktorom sa často reprodukuje štruktúra predchádzajúcich programov, ktoré sú teraz zlúčené, alebo vyčleňujú časti rozpočtu či prevádzajú prvky z legislatívneho finančného výkazu do samotného právneho aktu, sa vyskytuje najmä u týchto programov: 1. Erasmus pre všetkých 2. Spotrebitelia 3. Zdravie pre rast 4. Program sociálnej zmeny a inovácie 5. Horizont 2020 6. Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov 7. Galileo EÚS [článok 20, KOM(2011) 610 v konečnom znení] || V prípade Európskej územnej spolupráce Rada navrhla, aby kombinácia riadiacich a kontrolných funkcií orgánov nebola povinná. Komisia s týmto nesúhlasí a trvá na tom, že takáto kombinácia by mala byť povinná, aby sa zaistili primerané riadiace štruktúry pri relatívne malých programoch v rámci Európskej územnej spolupráce a aby sa predišlo zdvojeniu úloh. || Táto otázka ešte nie je uzavretá. Komitologický postup || Komitologické postupy doplnené Radou, pričom sa s nimi v návrhoch Komisie nepočíta (príklady): 1. Výber projektov a jednotlivé právne záväzky (vrátane rozhodnutí o grante): Nástroj na prepojenie Európy, Horizont 2020; 2. Núdzová pomoc – pracovné programy (fondy v oblasti vnútorných záležitostí) Viac zaťažujúci komitologický postup než v návrhoch Komisie 3. Doložka „bez stanoviska – žiadny akt“ (príklady): (fondy v oblasti vnútorných záležitostí, Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP, SPP) 4. Postup poradného výboru v mnohých oblastiach nahradil viac obmedzujúci postup preskúmania, príklady: štrukturálne fondy, SPP, Horizont 2020) || || Táto otázka ešte nie je uzavretá. Pravidlá oprávnenosti || Kvalita projektov verzus prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom (program LIFE) || || Táto otázka nie je uzavretá: Komisia navrhuje prideľovať finančné prostriedky výhradne na základe kvality projektov. Rada chce opätovne zaviesť orientačné prideľovanie finančných prostriedkov EÚ jednotlivým členským štátom. Na spustenie projektov budovania kapacít navrhuje Európsky parlament zriadiť register s orientačným prideľovaním finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom. DPH v projektoch infraštruktúry: [článok 8, nástroj „Spájame Európu“, KOM(2011) 665 v konečnom znení] (článok 59 fondov ESI) (článok 20 programu LIFE) [KOM(2011) 874 v konečnom znení] || V nadväznosti na dohodu o nariadení o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje oprávnenosť nákladov na DPH za predpokladu, že nie je vratná a zaplatila ju nezdaniteľná osoba v zmysle smerníc, Rada a Európsky parlament spochybňujú odvetvové návrhy v Nástroji na prepojenie Európy, v nariadení o spoločných ustanoveniach pre štrukturálne fondy a v programe LIFE, ktorými sa vylučuje oprávnenosť DPH. Komisia je presvedčená, že neoprávnenosť DPH, a to najmä pri projektoch infraštruktúry, je náležitá, a teda by sa mala zachovať v príslušných odvetvových legislatívnych aktoch. V opačnom prípade sa rozpočet Európskej únie použije na financovanie vnútroštátnych rozpočtov namiesto toho, aby sa ním financovalo viac projektov. To by mohlo byť v rozpore s cieľmi a účelom daných finančných nástrojov. || Európska rada sa vyslovila za oprávnenosť nevratnej DPH, ktorá vznikla v súvislosti s fondmi ESI a príspevkom z Kohézneho fondu do Nástroja na prepojenie Európy vo výške 10 miliárd EUR za podmienok podľa vnútroštátnych právnych prepisov o DPH. V prípade programu LIFE sa dohodlo, že ustanovenia o oprávnenosti nákladov na DPH sa zosúladia s nariadením o rozpočtových pravidlách. Nová otázka: Niektoré členské štáty v Rade spochybnili neoprávnenosť nákladov na DPH, ktoré vznikli príslušným verejným orgánom v rámci programu Spravodlivosť a fondov v oblasti vnútorných záležitostí. Marketingové opatrenia v rámci Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo (článok 71 Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo) [KOM(2011) 804 v konečnom znení] Jednotná miera financovania v programe Horizont 2020 (články 22 a 24 pravidiel účasti) [KOM(2011) 810 v konečnom znení] || Rada navrhuje vypustenie odkazu na podporu „priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov“ z návrhu Komisie o Európskom fonde pre námorné otázky a rybné hospodárstvo. Európsky parlament naznačil svoju podporu pre návrh Komisie. Komisia nesúhlasí s návrhom Rady, keďže podpora malých rybárskych plavidiel je dôležitá, pretože im často chýbajú skúsenosti, vedomosti alebo finančné prostriedky na priamy predaj ich výrobkov. Jednotnú sadzbu úhrady pre jednotlivý projekt, ako aj jednotnú paušálnu sadzbu v prípade nepriamych nákladov spochybňuje spravodajca Európskeho parlamentu. Rada okrem toho pre neziskové právnické osoby zaviedla výnimku zo sadzby jednorazovej úhrady. Komisia trvá na svojich návrhoch, ktoré sú obsiahnuté v pravidlách účasti na programe Horizont 2020, keďže tieto otázky sú základom zjednodušených pravidiel financovania v programe Horizont 2020. Predstavujú úsilie Komisie o zníženie administratívnej záťaže príjemcov a miery chybovosti, o jednoduchšiu kontrolnú stratégiu a skrátenie lehoty na udelenie grantu v záujme príjemcov. || Táto otázka ešte nie je uzavretá. Ešte neuzavretá otázka: Európsky parlament jednotnú mieru financovania stále spochybňuje; Rada podporuje zásadu jednotnej miery, ale zavádza výnimky. Európsky parlament je proti jednotnej paušálnej sadzbe v prípade nepriamych nákladov a navrhuje opätovné zavedenie možnosti metódy založenej na skutočných nákladoch, ale Rada túto sadzbu akceptovala. Európska rada zdôraznila osobitný význam zjednodušenia programov EÚ v oblasti výskumu, vzdelávania a inovácie ako prostriedok zásadného a postupného zlepšovania efektívnosti príslušných politík. || Prahové hodnoty pre záruky za pôžičky v Programe pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP a v programe Horizont 2020 (Príloha II KOM(2011) 834 v konečnom znení) || || Spoluzákonodarcovia zmenili deliacu čiaru medzi Programom pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP a programom Horizont 2020, pokiaľ ide o záruky za pôžičky pre MSP. Táto zmena vedie k prekrývaniu rozsahu pôsobnosti oboch programov (záruky za pôžičky pod 150 000 EUR pre MSP orientované na výskum a inovácie by boli oprávnené v oboch programoch) a mala by za následok významnú administratívnu záťaž pre MSP, oslabenie rozpočtovej podpory a stratu zamerania na ciele programu, keďže by sa podporil menší počet MSP menšej veľkosti. Podpora prenosu znalostí alebo informačných akcií || Vymedzenie príjemcu (článok 15 EPFRV) || || V revidovanom texte predsedníctva sa opätovne zavádza odkaz na účastníka odbornej prípravy ako na príjemcu podpory, čím sa obmedzuje priestor na znižovanie administratívnej záťaže. Komisia zastáva názor, že jediným príjemcom podpory by mal byť poskytovateľ odbornej prípravy alebo iného prenosu znalostí. Administratívna záťaž sa môže značne znížiť v prípade, ak to bude len poskytovateľ odbornej prípravy, ktorý bude žiadať o podporu, a nie jej účastníci. Metódy zjednodušeného výpočtu nákladov || Priemerný pracovný čas [fondy ESI, (článok 58)] || Rada navrhla novú možnosť zjednodušeného výpočtu nákladov na zamestnancov tak, že sa hrubé ročné náklady na zamestnanie vydelia 1650 hodinami. Komisia je v prípade tohto návrhu zdržanlivá z toho dôvodu, že nie je k dispozícii metodika, ktorá by podporila takúto metódu výpočtu. || Táto otázka ešte nie je uzavretá. Povinné používanie zjednodušených nákladov pre malé projekty [ESF, (článok 14)] || Rada v prípade ESF navrhla, aby operácie v hodnote pod 50 000 EUR okrem jednorazových platieb a jednotkových nákladov mohli využiť aj paušálne sadzby. Z dôvodu väčšieho zjednodušenia by Komisia uprednostnila povinné využívanie len jednorazových platieb a jednotkových nákladov. || Rada akceptovala povinné využívanie jednorazových platieb alebo jednotkových nákladov pre malé projekty, ako navrhuje Komisia, a doplnila ho o paušálne sadzby. Európsky parlament súhlasil s návrhom Komisie. Komisia môže súhlasiť so zavedením paušálnych sadzieb navyše k ďalším možnostiam zjednodušeného výpočtu nákladov. || Vyplácanie jednorazových platieb malým poľnohospodárom (články 47 – 51 nariadenia o priamych platbách) (článok 92 horizontálneho nariadenia) Režim pre malých poľnohospodárov || || Podľa revidovaného textu predsedníctva Rady aj podľa zmien a doplnení prijatých výborom EP pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka je používanie režimu pre malých poľnohospodárov pre členské štáty voliteľné. Voliteľné používanie režimu by pre členský štát s veľmi obmedzeným počtom malých poľnohospodárov možno znamenalo zjednodušenie, ale poľnohospodári v členských štátoch, ktoré sa rozhodnú pre neúčasť na tomto režime, by boli zbavení prínosov zjednodušenia vyplývajúceho z režimu. Navyše k modelu jednorazových platieb, ktorý navrhuje Komisia, navrhuje predsedníctvo alternatívnu metódu na výpočet vyplácania jednorazových platieb v rámci režimu pre malých poľnohospodárov, podľa ktorej by poľnohospodárom vstupujúcim do režimu boli vyplácané sumy, ktoré by normálne dostali v roku 2014 z iných režimov priamych platieb. Výsledná suma by zostala v nasledujúcich rokoch nezmenená. Ešte neuzavretá otázka: Navrhovaná metóda sa javí byť jednoduchá a mohla by mať za následok zapojenie väčšieho počtu poľnohospodárskych podnikov do režimu pre malých poľnohospodárov, ak by zostal pre členské štáty povinný. Finančné hospodárenie by sa však malo prehodnotiť v snahe predísť ďalšej zložitosti. || Režim základných platieb, (články 18 až 28 nariadenia o priamych platbách) || || Komisia navrhla nahradiť súčasné modely v rámci režimu jednotnej platby a režimu jednotnej platby na plochu základnou podporou príjmov vo forme modelu paušálnej sadzby na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni vo všetkých členských štátoch. V Rade je tendencia prejsť ku koncepcii, ktorá by otvorila dvere širokým možnostiam diferenciácie modelu a tempa vnútorného prerozdeľovania. To by narušilo cieľ jednoduchej a harmonizovanej koncepcie, ako ju navrhuje Komisia. Primeraná kontrola || Metódy auditu v rámci EFRR, ESF a KF (článok 140 fondov ESI) || Rada navrhla zmeny a doplnenia, ktoré obmedzujú audítorskú prácu Komisie v neakceptovateľnej miere, keďže sa tým ohrozuje kapacita Komisie monitorovať používanie rozpočtu EÚ a jej miera zodpovednosti za plnenie rozpočtu. || Táto otázka ešte nie je uzavretá. || Metódy auditu v rámci EFRR, ESF a KF (článok 116 fondov ESI) || Rada navrhla, aby vnútroštátne audítorské orgány mohli používať v rámci politiky súdržnosti neštatistické metódy výberu vzorky. Komisia neprijala tento návrh, pretože takéto metódy nemusia poskytnúť spoľahlivé a porovnateľné údaje vo všetkých členských štátoch, a tým sa ohrozuje vierohodnosť na úrovni EÚ. || Táto otázka ešte nie je uzavretá. Elektronická správa || Projekt „e-cohesion“ v rámci EFRR, ESF a KF (článok 112 fondov ESI) || Rada navrhuje posunúť termín vykonávania projektu „e-cohesion“ z roku 2014 na rok 2016. Zavedenie významného zjednodušenia pre príjemcov by sa tým oneskorilo o dva roky. Komisia s týmto oneskorením nemôže súhlasiť. || Ešte neuzavretá otázka. Rada trvá na vykonávaní projektu „e-cohesion“ od roku 2016. Hoci diskusie o termíne vykonávania projektu „e-cohesion“ ešte prebiehajú, spoluzákonodarcovia zrejme súhlasia s tým, že prechod na elektronickú výmenu údajov je nevyhnutný s cieľom poskytnúť príjemcom významné zjednodušenie. Komisia trvá na zavedení projektu „e-cohesion“ najneskôr do 31. decembra 2014 vzhľadom na veľký potenciál zjednodušenia tohto opatrenia. Odhaduje sa, že by to na úrovni EÚ mohlo viesť k zníženiu celkovej administratívnej záťaže o 11 %. [1] Oznámenie „Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020“, COM(2012) 42 final. [2] Závery Európskej rady z 8. februára 2013 týkajúce sa VFR na obdobie rokov 2014 – 2020, bod. 9. [3] Odporúčanie Rady týkajúce absolutória, ktoré sa má udeliť Komisii za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie v rozpočtovom roku 2011, 12. februára 2013. [4] Oznámenie „Prvá tabuľka hodnotenia pokroku v dosahovaní zjednodušenia viacročného finančného rámca (VRF) na obdobie rokov 2014 – 2020“, COM(2012) 531 final. [5] Program írskeho predsedníctva Rady Európskej únie na obdobie od 1. januára do 30. júna 2013, strana 6. [6] EC MEMO 12/697, EUROPA - PRESS RELEASES - Press Release - President Barroso pushes for further simplification of the EU budget [7] Nariadenie (EÚ, EURATOM) č. 966/2012, uplatňované od 1.1.2013. [8] Závery Európskej rady z 8. februára 2013 týkajúce sa VFR na obdobie rokov 2014 – 2020, bod 12. [9] KOM(2011) 788. [10] KOM(2011) 609. [11] KOM(2011) 707. [12] KOM(2011) 709. [13] COM(2012) 496, stanovenie spoločných pravidiel pre päť fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond námorného a rybného hospodárstva) [14] KOM(2011) 842. [15] KOM(2011) 810. [16] KOM(2011) 665. [17] Nariadenie (EÚ) č. 182/2011. [18] V prípade RP7 prešlo komitologickým postupom v priemere 1 400 projektov ročne. [19] Program írskeho predsedníctva Rady Európskej únie na obdobie od 1. januára do 30. júna 2013. [20] KOM(2011) 625; KOM(2011) 626; KOM(2011) 627; KOM(2011) 628. [21] KOM(2011) 834. [22] Program írskeho predsedníctva Rady Európskej únie na obdobie od 1. januára do 30. júna 2013, strana 30. [23] KOM(2011) 874.