66. zárove ňžiada, aby v rámci konzultácie medzi útvarmi Komisie boli nále žitým spôsobom zoh ľadnené
záujmy odvetvia a ciele trvalo udr žateľného cestovného ruchu stanovené v oznámeniach Komisie;
67. vyzýva Komisiu, aby naplánovala vytvorenie siete kore špondentov/koordinátorov cestovného ruchu
vo v šetkých riadite ľstvách Komisie, ktorých právomoci sa vz ťahujú na aktivity tohto odvetvia (generálne
riadite ľstvá pre podniky a priemysel, pre regionálnu politiku, pre životné prostredie, pre po ľnohospodárstvo
a rozvoj vidieka, pre energetiku a dopravu vnútorný trh a slu žby, at ď.), ktorá by mohla by ťkoordinovaná
útvarom pre cestovný ruch na generálnom riadite ľstve pre podniky a priemysel;
Cestovný ruch v Zmluve o Ústave pre Európu
68. víta vlo ženie osobitného oddielu týkajúceho sa cestovného ruchu do Zmluvy o Ústave pre Európu
(oddiel 4 článok III-281); domnieva sa, že tento právny základ umo žní ucelenej šiu podporu cestovného
ruchu, ktorá bude posilnená plným a úplným zapojením Európskeho parlamentu do prijímania legislatív-nych opatrení;
69. žiada Komisiu, aby spolo čne s hlavnými in štitucionálnymi partnermi a reprezentatívnymi orgánmi
z odvetvia cestovného ruchu podrobila expertíze rôzne ak čné smery s cie ľom podpori ťvytváranie priazni-
vejšieho prostredia pre konkurecieschopnos ťpodnikov a pre koordináciu medzi členskými štátmi; vyzýva
Komisiu, aby navrhla uplat ňovanie viacro čného ak čného plánu od roku 2007 ( „balík cestovný ruch “), ktorý
umo žní posilni ťsúdržnosťčinnosti Únie v oblasti cestovného ruchu zapojením členských štátov a ich regio-
nálnych a miestnych orgánov pod
ľa zásad správneho riadenia;
70. vyzýva Komisiu, aby v rámci európskych iniciatív podpory susedských vz ťahov za členila aj cestovný
ruch medzi hlavné usmernenia a priority spolupráce s partnerskými krajinami, napr. európsko-stredomor-
ského partnerstva;
*
**
71. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
P6_TA(2005)0336
Európske školy
Uznesenie Európskeho parlamentu o mo žnostiach vypracovania systému Európskych škôl
(2004/2237(INI))
Európsky parlament,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o mo žnostiach vypracovania
systému Európskych škôl (KOM(2004)0519),
—so zrete ľom na Dohovor stanovujúci štatút Európskych škôl (1),
—so zrete ľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2002 o financovaní Európskych škôl (2),
—so zrete ľom na výro čnú správu generálneho tajomníka Európskych škôl pre schôdzu Rady guvernérov
v Bruseli 1. a 2. februára 2005 (3),
—so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zrete ľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre rozpo čet
(A6-0200/2005),
(1) Ú. v. ES L 212, 17.8.1994, s. 3.
(2) Ú. v. EÚ C 31 E, 5.2.2004, s. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 SK C 193 E/333 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
A. ke ďže cie ľom týchto škôl je poskytnú ťdeťom pracovníkov Európskych spolo čenstiev spolo čné vzdelá-
vanie; ke ďže okrem detí, na ktoré sa vz ťahujú dohody uvedené v článkoch 28 a 29 štatútu Európskych
škôl, mô žu tieto školy nav števova ťaj ostatné deti, a to v medziach stanovených Radou guvernérov;
keďže pre hladký chod európskych in štitúcií je nevyhnutný nábor a udr žanie vhodne kvalifikovaných
úradníkov a ke ďže k tomu prispieva poskytovanie vzdelávania de ťom týchto pracovníkov v ich mater-
skom jazyku, uznanie úspe šne ukon čených školských rokov v členských štátoch a Európskych školách,
ako i európska maturita,
B. ke ďže Európske školy boli zakladané s týmto úmyslom,
C. ke ďže systém Európskych škôl podporuje koncepciu európskeho ob čianstva; ke ďže zachovanie existujú-
cich škôl, ako aj zriadenie nových škôl a roz šírenie tohto systému inými smermi by mohli pomôc ť
posilni ťeurópsku integráciu,
D. ke ďže momentálne existuje 13 Európskych škôl, v ktorých je zapísaných viac ako 19 000 žiakov, a
keďže do roku 2010 sa pravdepodobne zriadi e šte jedna škola,
E. ke ďžep o četžiakov v niektorých školách, predov šetkým v Bruseli, vzrástol tak, že tento stav je u ž
neprijate ľný a vedie k zhor šeniu výu čby,
F. ke ďže priemerné náklady na žiaka v Európskych školách sú v porovnaní s nákladmi na iných školách
navštevovaných de ťmi pracovníkov obdobných orgánov priaznivej šie; ke ďže náklady na žiaka sú medzi
jednotlivými školami do ve ľkej miery odli šné a zna čne súvisia s ve ľkosťouškoly,
G. ke ďže Európske spolo čenstvo síce prispieva na viac ako polovicou prevádzkových nákladov Európskych
škôl, je Komisia jedinou európskou in štitúciou zastúpenou v Rade guvernérov Európskych škôl, a ke ďže
Komisia je jediným členom Rady guvernérov, ktorý má hlasovacie právo tak v Rade guvernérov, ako aj
v Správnej rade ka ždej jednotlivej školy,
H. ke ďže systém riadenia Európskych škôl musí spoji ťmožnosti strategického plánovania a doh ľadu spolu
s rozumnou mierou autonómie jednotlivých škôl,
I. ke ďže správa Európskych škôl, vrátane rozhodovania o prijatí žiakov a odpustení poplatkov, by mala
byťvčo najvä čšom mo žnom rosahu jasná, konzistentná a transparentná v celom systéme Európskych
škôl,
J. ke ďžeučebné osnovy pre európsku maturitu sú akademicky náro čné a nemusia by ťvhodné pre akade-
micky slab šíchžiakov; ke ďže tieto školy momentálne neponúkajú žiadne iné vysved čenie potvrdzujúce
riadne ukon čenie stredo školského štúdia,
K. ke ďževs ú časnosti sa poskytovanie vzdelania žiakom so špeciálnymi vzdelávacími potrebami lí šio d
jednej školy k druhej,
L. ke ďže maximálna ve ľkosťtriedy (32 žiakov) je vä čšia ako by bolo povolené pod ľa príslu šných právnych
predpisoch v mnohých členských štátoch; ke ďže okrem toho sú v mnohých triedach žiaci, ktorých
materský jazyk nie je toto žný s vyu čovacím jazykom na jazykovom oddelení, kde boli prijatí, ako aj
žiaci s problémami pri u čení alebo špeciálnymi u čebnými potrebami,
M. ke ďže s výnimkou školy Brusel I sú školy v Bruseli a Luxemburgu preplnené a ke ďže sa rozhodlo
o zriadení dvoch ďalšíchškôl, budovy ktorých v šak nebudú pripravené na nas ťahovanie skôr ne ž
v roku 2010, pri čom táto situácia má vá žne dôsledky na výu čbu v týchto školách,
N. ke ďže filozofia vzdelávania na Európskych školách a u čebné osnovy pre európsku maturitu, slú žia ako
model pre mnohojazy čné a multikultúrne vzdelávanie, ktoré si členské štáty mô žuželaťnapodobni ť,
O. ke ďže národy Európy sa v Zmluve o ES ( článok 149) dohodli, že cie ľom opatrení Spolo čenstva je rozvoj
európskej dimenzie vo vzdelávaní, najmä výu čbou a šírením jazykov členských štátov,C 193 E/334 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
Dohovor stanovujúci štatút Európskych škôl a oznámenie Komisie
1. víta skuto čnosť,že Komisia prostredníctvom svojho vy ššie uvedeného oznámenia vstúpila do procesu
konzultácie o budúcom vývoji systému Európskych škôl, pri čom sa zoh ľadní roz šírenie Európskej únie,
záujmy nových členských štátov, vznik ďalších agentúr EÚ mimo Bruselu a Luxemburgu a naliehavú potrebu
revízie a posúdenia a v prípade potreby aj reformy systému, ktorý bol zalo žený pred 50 rokmi a ktorý
pôvodne po čítal len so štyrmi jazykmi;
2. pripomína, že v Dohovore stanovujúcom štatút Európskych škôl sa uvádza, že úlohou Európskych
škôl je poskytova ťspolo čné vzdelávanie pre deti pracovníkov Európskych spolo čenstiev ako spôsob zabez-
pečenia riadneho chodu in štitúcii Spolo čenstva, a ďalej sa uvádza, že v medziach stanovených Radou guver-
nérov mô žu tieto školy nav števova ťaj ostatné deti;
Decentralizované agentúry a nové členské štáty
3. je presved čený, že sa naliehavo musí nájs ťriešenie otázky týkajúcej sa v šetkých pracovísk decentrali-
zovaných agentúr; vyjadruje po ľutovanie nad tým, že sa takéto rie šenie nena šlo v čase, ke ďsa rozhodovalo
o pracoviskách týchto agentúr, s výnimkou Európskeho úradu pre bezpe čnosťpotravín v Parme;
4. je presved čený, žečlenské štáty, na ktorých území sa nachádzajú niektoré z nových decentralizovaných
agentúr, musia prevzia ťväčšiu finan čnú zodpovednos ťza vzdelávanie detí pracovníkov, a že sa musia nájs ť
vhodné rie šenia v prípade v šetkých nových pracovísk; je presved čený, že v takýchto prípadoch predstavuje
jedno z rie šení spolupráca Európskych škôl s regionálnymi alebo miestnymi školami, ktoré sú schopné
zabezpe čiťučebné osnovy pre európsku maturitu; je presved čený, že takáto spolupráca by sa mala zamera ť
na podporu vysokej kvality vzdelávania a európskej integrácie, zachovanie jazykovej rôznorodosti a u ľahče-
nie mobility pracovných síl;
5. trvá na tom, že ak sú splnené potrebné kritériá, je naliehavo potrebné zriadi ťjazykové oddelenia pre
jazyky nových členských štátov, a ževšetcižiaci by mali ma ťzabezpe čené vyu čovanie v materskom jazyku;
6. vyzýva Komisiu, aby posúdila mo žnosti zriadenia Európskych škôl v nových členských štátoch;
Financovanie systému Európskych škôl v budúcnosti, žiaci kategórie III a men šieškoly
7. domnieva sa, že vyrovnávajúci príspevok Spolo čenstiev nesmie vies ťk otvorenému záväzku; pova žuje
za samozrejmé, že systém Európskych škôl by mal fungova ťefektívne, pokia ľide o rozpo čtové plánovanie a
kontrolu a mal by ponúka ťpreukázate ľnú hodnotu za vynalo žené prostriedky; podporuje stanovisko, žep r i
ročnom plánovaní pridelenia rozpo čtu na ka ždúškolu by sa mala zoh ľadniťveľkosťa potreby jednotlivých
škôl a dôkaz o tom, že existuje úsilie vynalo žiťpridelené prostriedky z rozpo čtučo najefektívnej šie;
8. zdôraz ňuje v šak,že spôsob prispievania Spolo čenstiev do rozpo čtovškôl je jasne stanovený v článku
25 odsek 2 Dohovoru stanovujúcom štatút Európskych škôl; z tohto dôvodu nesúhlasí s tým, aby Komisia
stanovila maximálnu hranicu na príspevok Spolo čenstiev do rozpo čtu Európskych škôl pred tým, ako Rada
guvernérov predlo ží svoj odhad príjmov a výdavkov škôl na nasledujúci rozpo čtový rok;
9. domnieva sa, žes účasný systém, pod ľa ktorého sú príspevky členských štátov priamo späté s po čtom
učiteľov, ktoré vysielajú do Európskych škôl, a s budovami, ktoré poskytujú pre Európske školy, nie je
spravodlivý, a že by sa mali zvá žiťalternatívne spôsoby financovania;
10. je napriek tomu presved čený o tom, žes účasný systém, pod ľa ktorého u čiteľov vymenúvajú členské
štáty, ktoré im aj vyplácajú mzdu, zabezpe čuje, že Európske školy majú prístup k odborným vedomostiam
o výu čbe týchto štátov a že je zaistený finan čný príspevok členských štátov;
11. kon štatuje, že úrove ňpoplatkov, ktoré platia rodi čiažiakov kategórie III, sa reálne od roku 2002
podstatne zvý šili,čo viedlo k vy šším príjmom škôl a v dôsledku toho k men šiemu nárastu príspevku
z rozpo čtu Spolo čenstiev, ne žby inak bolo potrebné; ďalej poukazuje na to, že tieto poplatky nepokrývajú
celé náklady na vzdelávanie týchto žiakov; je v šak presved čený o tom, že rodi čiažiakov kategórie III by
nemali by ťvystavení nadmernému nárastu poplatku po čas zostávajúcej doby vzdelávania ich detí v systéme
Európskych škôl;17.8.2006 SK C 193 E/335 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
12. vyzýva Komisiu, aby sa sna žila prostredníctvom svojho zástupcu v Rade guvernérov dosiahnu ťprija-
tie a uverejnenie jasných, podrobných a verejnosti dostupných kritérií prijímania žiakov kategórie III; nalieha
na Správnu radu ka ždejškoly, ktorá prijíma žiakov kategórie III, aby podala správu o uplat ňovaní týchto
kritérií vo svojej výro čnej správe;
13. znovu opakuje svoju výzvu Rade guvernérov, aby dôsledne zrevidovala kritériá, ktoré prijala pre
založenie, udr žiavanie a zatváranie jednotlivých jazykových oddelení v jednotlivých školách tak, aby sa
vylúčila akáko ľvek diskriminácia úradného jazyka Európskej únie;
14. vyzýva Komisiu, aby hne ď, ako to bude mo žné, uverejnila externú štúdiu, ktorú nechala vypracova ť
o dlhodobej budúcnosti štyroch škôl (v Bergene, Culhame, Karlsruhe a Mole);
Lepšie riadenie a správa
15. je presved čený, že kvôli nárastu po čtu Európskych škôl a po čtu vyu čovaných žiakov by sa Rada
guvernérov mala zaobera ťpredov šetkým stanovením strategických cie ľov, doh ľadom a kontrolou; je presved-
čený o tom, že podrobné otázky riadenia, ktoré sa vz ťahujú na jednotlivé školy, by mali rie šiťv prvom rade
Správne rady príslu šných škôl, a žek a ždáškola by mala by ťv súvislosti s prevádzkovými a finan čnými
záležitosťami pova žovaná za autonómnu jednotku;
16. je presved čený o tom, žezv y ššie uvedených dôvodov by sa na Správne rady jednotlivých škôl mala
prenies ťkontrola finan čných a prevádzkových zále žitostí jednotlivých škôl v rámci strategických cie ľov sta-
novených Radou guvernérov;
17. poukazuje na to, že Spolo čenstvo v sú časnosti platí vyrovnávajúci príspevok, ktorý predstavuje pri-
bližne 57 % ro čných nákladov systému Európskych škôl, zatia ľčočlenské štáty prispievajú 22 %; domnieva
sa preto, že Komisia ako zástupky ňa Spolo čenstva by mala v Rade guvernérov disponova ťhlasovací právom,
ktoré lep šie zodpovedá príspevku Spolo čenstiev do rozpo čtuškôl, a že Komisia musí po ka ždej schôdzi
Rady guvernérov podáva ťsprávu Európskemu parlamentu;
18. žiada Komisiu, aby vyvinula tlak na Radu guvernérov s cie ľom vypracova ťKódex dobrého konania
pri správe, a aby objasnila pôsobnos ťRady pre s ťažnosti;
19. berie na vedomie návrh Komisie o mo žnosti zalo ženia dvoch nových orgánov, pri čom jeden by
spravoval finan čné a prevádzkové zále žitosti v šetkých škôl a druhý by zodpovedal za u čebné osnovy, systém
skúšania a systém hodnotenia u čiteľov; je presved čený, že je potrebné zachova ťjeden riadiaci orgán, ktorý
by bol oprávnený prijíma ťrozhodnutia ovplyv ňujúce systém škôl ako celok a bol by ochotný prevzia ť
zodpovednos ťza urovnanie niekedy protichodných finan čných a vzdelávacích po žiadaviek;
20. vyzýva na primerané zastúpenie rodi čov a iných zú častnených strán, ako napríklad zamestnancov a
žiakov, v Rade guvernérov, ako aj Správnych radách jednotlivých škôl;
Učebné osnovy a vzdelávacie zále žitosti
(a) Ve ľkosťtriedy
21. je presved čený o tom, že triedy v materských, základných a stredných školách, v ktorých vyu čuje
jeden kvalifikovaný u čiteľ, by nemali ma ťviac ako 30 žiakov; je tie žpresved čený, že od roku 2008 by sa
mali postupne zavies ťtriedy materských a základných škôl s maximálnym po čtom 25 žiakov; vyzýva Radu
guvernérov, aby podporila túto zásadu;
22. vyzýva Komisiu, aby podporila rozvoj koeficientov v súvislosti s de ťmi so špeciálnymi vzdelávacími
potrebami a so žiakmi, ktorých materský jazyk sa lí ši od jazyka, v ktorom majú vä čšinou vyu čovanie (jazyk
I), a aby zabezpe čila,že tieto koeficienty sa budú uplat ňovaťpri výpo čte ve ľkosti triedy;C 193 E/336 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
23. dôrazne vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s príslu šnými členskými štátmi bezodkladne na šla rie šenie
neúmerne vysokého po čtužiakov v niektorých školách, čo vedie k zhor šeniu výu čby; naliehavo žiada Radu
guvernérov, aby bezodkladne prijala kroky na rie šenie situácie preplnenia škôl v Bruseli a Luxemburgu;
zdôraz ňuje nevyhnutnos ťprimeraného a v časného plánovania pre rozvoj infra štruktúry a zariadení potreb-
ných pre chod Európskych škôl;
(b) Predvídanie špeciálnych vzdelávacích potrieb
24. vyzýva Komisiu, aby vypracovala spo ľahlivú štatistiku o rozsahu po žiadaviek na zabezpe čenie špeciál-
nych potrieb vo v šetkých Európskych školách a ďalej nalieha na Radu guvernérov, aby na ka ždej Európskej
škole uskuto čnila prieskum o zabezpe čení starostlivosti pre žiakov so špeciálnymi vzdelávacími potrebami,
vrátane detí s telesným a/alebo mentálnym postihnutím; žiada Radu guvernérov, aby zostavila súbor mini-
málnych noriem týkajúcich sa zabezpe čenia vzdelávania, preskúmala prístupnos ťEurópskych škôl s cie ľom
zabezpe čiť,a b yk o n štrukcia a prevedenie budov boli prístupné pre deti s telesným postihnutím, a aby vyko-
nala v šetky ďalšie kroky, ktoré sú potrebné v záujme podpory v šetkých žiakov so špeciálnymi vzdelávacím
potrebami;
25. vyzýva Komisiu a Radu guvernérov, aby posilnili pride ľovanie zdrojov vo forme finan čných prostried-
kov, personálu a odborných vedomostí a zabezpe čili tak pre deti so špeciálnymi vzdelávacím potrebami
prvotriedne vzdelávanie a plne tak podporili koncepciu integrujúceho vyu čovania podobne, ako
v ostatných školách v celej Európe; ďalej vyzýva Radu guvernérov, aby preskúmala kon štruktívne alternatívy
pre tie deti, ktoré nie sú schopné zvládnu ťintegráciu v tradi čných triedach;
26. je presved čený, že ak má vyu čovanie na Európskych školách prinies ťdeťom so špeciálnymi vzdeláva-
cím potrebami ú žitok, je nevyhnutné zriadi ťnaškolách interdisciplinárne tímy odborníkov (napr. školských
psychológov, logopédov a jazykových terapeutov) a zabezpe čiťtak podporu a poradenstvo pre u čiteľov,
žiakov a rodi čov, ktorých sa uvedené týka;
27. žiada, aby sa v niektorej z vä čších Európskych škôl inicioval pre deti so špeciálnymi vzdelávacím
potrebami pilotný projekt centra s kvalifikovaným a primerane skúseným personálom a vhodnými u čeb-
nými materiálmi (knihy, po čítačový softvér), ktorého úlohou by bolo poskytovanie odborného poradenstva
a materiálov pre u čiteľov vyu čujúcich deti so špeciálnymi vzdelávacím potrebami; žiada, aby sa v rozpo čte
na rok 2006 vy členili pre tento projekt finan čné prostriedky;
(c) Európska maturita
28. žiada Komisiu, aby vyu žila všetky svoje právomoci s cie ľom zabezpe čiť, aby Rada guvernérov zaviedla
do za čiatku školského roka 2007 –2008 alternatívne vysved čenie o riadnom ukon čení stredo školského
štúdia, paralelne s vysved čením o európskej maturite, pre žiakov, ktorí sa rozhodnú pre odbornej šie vzdelá-
vanie;
29. zdôraz ňuje svoje presved čenie, že narastajúca výmena študentov medzi európskymi univerzitami,
globalizácia svetovej ekonomiky a vysoká skuto čná hodnota európskej maturity sú dôvodom pre ďalšie
presadzovanie európskej maturity a jej plné uznanie bez diskriminácie zo strany univerzít v členských štá-
toch a v tretích krajinách;
30. z tohto dôvodu vyzýva príslu šné úrady v členských štátoch, aby zvá žili výhody širšieho zavádzania
európskej maturity ako vysved čenia o riadnom ukon čení stredo školského štúdia mimo Európskych škôl,
pričom je v šak nevyhnutné primeraným spôsobom zabezpe čiťdodr žiavanie noriem kvality, z ktorých táto
maturita vychádza;
*
**
31. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Dvoru audítorov, Súdnemu
dvoru, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov, Rade guvernérov Európskych
škôl a vládam členských štátov.17.8.2006 SK C 193 E/337 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005