SK Úradný vestník Európskej únie C 175/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa“

(2007/C 175/05)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 29. septembra 2005 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému „Služby na vnútornom trhu – požiadavky trhu práce a potreby ochrany spotrebiteľa“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. mája 2007. Spravodajkyňou bola pani ALLEWELDT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 436. plenárnom zasadnutí 30. a 31. mája 2007 (schôdza z 30. mája) 110 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Cieľ

1.1 Smernica o službách na vnútornom trhu (1) má v zmysle Lisabonskej stratégie podporovať konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť. Zároveň vyvolala intenzívnu diskusiu o vytváraní slobody poskytovania služieb. Sporným bodom bol a zostáva spôsob pôsobenia na národné trhy práce, sociálne podmienky a požiadavky ochrany spotrebiteľa. EHSV vo svojom stanovisku z februára 2005 (2) zaujal podrobné stanovisko k návrhu Komisie, preto nejdeme diskutovať o právnom znení smernice, ale o účinkoch na zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov, ktoré možno očakávať od takto zamýšľaného presadzovania vnútorného trhu so službami.

1.2 Sloboda poskytovania služieb je ako jedna zo štyroch slobôd vnútorného trhu zakotvená v Zmluve o EÚ a politicky dávno účinná. Stratégia Komisie vyjadrená v smernici EÚ o službách chce odstrániť akékoľvek obmedzenie poskytovania služieb. Pritom čiastočne nejde priamo o aspekty trhu práce či ochrany spotrebiteľa. Keďže sa však sloboda poskytovania služieb má v zväčšenej miere prakticky presadiť, stávajú sa rozdiely medzi rozličnými národnými systémami o to zrejmejšie a citeľnejšie. Zároveň máme porovnateľne málo pravidiel na ochranu záujmov zamestnancov a spotrebiteľov s platnosťou v celej EÚ. V tejto oblasti prevládajú často veľmi odlišné národné právne a sociálne podmienky i podmienky zamestnávania. K tomu sa pripája ešte paralelná resp. súčasná platnosť určitých národných predpisov krajiny pôvodu a krajiny poskytovania služby, s ktorými smernica o službách počíta a ktorých účinky ešte len ukáže budúca prax.

1.3 Sociálna stabilita a dôvera spotrebiteľov sú podstatnou súčasťou európskej integrácie a predpokladom úspešného vnútorného trhu so službami. Je veľkým nedostatkom diskusie o smernici EÚ o službách, že nejestvujú rozbory, ktoré by vypovedali o pôsobení na národné sociálne podmienky, zamestnanosť a záujmy spotrebiteľov. Jedna z kritických pripomienok EHSV (3) patrila chýbajúcim štatistickým podkladom na kvantifikovanie cezhraničného poskytovania služieb a zakladania pobočiek. Aj o očakávaných štrukturálnych zmenách na trhu práce v členských štátoch je len málo spoľahlivých údajov. Takže máme na jednej strane veľmi všeobecné štatistické odhady dosahu a na druhej strane osobitné jednotlivé prípady často nelegálnej alebo spolovice legálnej povahy. To na vecné hodnotenie dosahu nestačí.

1.4 Realizácia vnútorného trhu so službami je dôležitou súčasťou Lisabonskej stratégie. Príležitosti na rast v tomto odvetví sú dôležitým podnetom na zvýšenie zamestnanosti. Väčšia konkurencia, ktorú uvoľnenie trhu so službami vyvolá, sa pozitívne odrazí na väčšej ponuke služieb a znížení ich cien. Pritom sa však musí neustále zlepšovať sociálna ochrana zamestnancov a treba sa postarať o zodpovedajúcu ochranu spotrebiteľov. To isté platí pri normách kvality a bezpečnostných predpisoch, vrátane predpisov o ochrane životného prostredia platných v členských štátoch. Účinky na zamestnanosť budú v jednotlivých odvetviach a jednotlivých členských štátoch rozdielne. Rozhodujúcim činiteľom sú účinky na malé a stredné podniky.

1.5 Cieľom stanoviska z vlastnej iniciatívy je lepšie zviditeľniť účinky súčasnej stratégie pre vnútorný trh so službami na trhy práce, podmienky zamestnávania a ochranu spotrebiteľov. Ide o informácie, ktoré môžu prakticky využiť osoby, ktorých sa to týka, aj inštitúcie EÚ. Dve predchádzajúce verejné diskusie EHSV na tému vnútorného trhu so službami sa týmito hľadiskami ťažiskovo nezaoberali (4).

1.5.1 Vychádzajúc z európskeho právneho chápania „slobody poskytovania služieb“, ktoré zahŕňa každé plnenie medzi dvomi hospodárskymi subjektmi v rozličných členských štátoch (5), ide o tri tematické celky: — výpovede o kvantitatívnych účinkoch na zamestnanosť podľa odvetví a krajín a o zmenách, ktoré treba očakávať v dôsledku externalizácie a presunov v nákupe resp. v dôsledku dovozu jednotlivých služieb, — nové úlohy v oblasti podmienok zamestnávania, ktoré vzniknú tým, že s pribúdajúcim cezhraničným poskytovaním služieb sa bude zvyšovať aj mobilita vysielaných zamestnancov, — záujmy spotrebiteľov a ich zohľadňovanie v stratégii pre vnútorný trh so službami. — Malé a stredné podniky ako hlavní poskytovatelia pracovných miest majú pritom dôležitú úlohu.

1.6 Stanovisko by sa na jednej strane malo chápať ako úvod do problematiky a na druhej strane aj ako príspevok ku konečnej správe Európskej komisie o revízii vnútorného trhu (6) a k diskusiám IMAC (7). Vychádza z údajov dostupných v súčasnosti a z praktických skúseností a očakávaní znalcov a zainteresovaných subjektov. Údaje a skúsenosti boli zozbierané vo verejnej diskusii, ktorá sa konala v apríli 2006 vo Viedni a v dotazníkovej akcii zameranej na takmer 6 000 expertov z hospodárstva, odborov a rozličných záujmových skupín, ako aj z vedy a ministerstiev na jeseň v roku 2006, v ktorej prišlo viac ako 150 odpovedí. Nepovažujeme ju za vedeckú štúdiu a vedeckú štúdiu ani nemôže nahradiť. Má skôr poukázať na niektoré pretrvávajúce problémy a načrtnúť budúci vývoj, čo prehĺbia dlhodobé pozorovania Strediska pre monitorovanie jednotného trhu (SMJT) EHSV, a má tiež ponúknuť inštitúciám EÚ a iným subjektom podnety na politické rozhodovanie a vedecký výskum.

2. Dynamika odvetvia služieb v EÚ

2.1 Európska komisia zdôvodňuje svoju stratégiu pre vnútorný trh slabým rozvojom cezhraničného poskytovania služieb v EÚ. Zároveň sa od dynamického vnútorného trhu so službami očakávajú kladné podnety v oblasti zamestnanosti a kladné účinky pre spotrebiteľov a podniky. Ako je možné konkrétne vystihnúť túto dynamiku?

2.2 Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické zaznamenávanie cezhraničného poskytovania služieb. Eurostat a národné štatistické úrady pritom dodnes používajú takzvanú štatistiku toku platieb, podľa ktorej dochádza k vývozu alebo dovozu služieb iba vtedy, keď dôjde aj k zodpovedajúcej cezhraničnej platbe. Kým v odvetví služieb je veľa kooperácie, dochádza k transferu poznatkov a k výmene plnení, jednotlivé časti firiem alebo aj len trvalo spolupracujúce právne samostatné hospodárske subjekty v jednotlivých krajinách používajú rozsiahlu sústavu zúčtovania. Pri takýchto sieťových štruktúrach účtuje príslušný partner transfer poznatkov, času a služieb vždy vo vlastnej krajine ako vlastné plnenie odberateľovi, čo však nespôsobí cezhraničnú platbu.

2.3 To spôsobuje, že odvetvie služieb má podľa názoru výboru oveľa väčší objem výmeny, a tým oveľa väčší účinok na vnútorný trh, než mu v súčasnosti pripisujú úradné štatistiky. EHSV preto rozhodne zastáva názor, že Európska únia by mala dať vykonať vedecky zamerané základné zisťovanie o tom, akým spôsobom sa už v súčasnosti jednotlivé články odvetvia služieb v členských krajinách EÚ snažia o kooperáciu s podnikmi v iných krajinách. Vychádzajúc z tohto zisťovania a s jeho použitím pri výpočtoch by sa do budúcnosti mal vypracovať spoľahlivý obraz skutočného objemu trhu so službami v Európskej únii. Podporujú to zodpovedajúce snahy európskych štatistikov o vypracovanie cenových indexov na všetky služby a o ich zavedenie vo všetkých štátoch.

2.4 Na ilustráciu: Komisia vychádza pri súčasnom stave poznatkov z toho, že odvetvie služieb produkuje v EÚ 56 % HDP, podieľa sa 70 % na celkovej zamestnanosti, ale predstavuje iba 20 % obchodného obratu v rámci EÚ. V porovnaní s USA je vraj vývoj produktivity v odvetví služieb v EU podstatne horší (8).

2.5 Na svetovom trhu túto slabosť nevidno. EÚ je najsilnejšia v obchodovaní so službami so zjavne stúpajúcou tendenciou. V roku 2003 predstavoval podiel EÚ 26 %, kým podiel USA o málo presiahol 20 %. Ani obchodní partneri India a Čína so stúpajúcou tendenciou sa napriek veľkej dynamike zatiaľ nedostali nad spoločný podiel niečo vyše 5 %. V období rokov 1997 až 2003 vzrástol podiel EÚ o 1,8 % a aj v tomto ohľade bola teda na špici.

2.6 Konštatuje sa, že slabý je predovšetkým obchod v rámci EÚ. Ani tento záver nie je práve podporený číslami. V rokoch 2000 až 2003 vzrástol vnútorný obchod so službami o 10,8 %, s obchodnými partnermi mimo EÚ iba o 6,4 %. Dynamika na vnútornom trhu je teda v porovnaní dosť zrejmá a ešte jednoznačnejšia, ak vezmeme do úvahy, že v roku 2003 bol celkovo zaznamenaný hospodársky pokles. Okrem toho treba zohľadniť aj veľký pokles cien služieb.

2.7 EHSV vyzýva Komisiu, aby intenzívnejšie pracovala na odhade dosahu ďalšieho presadzovania vnútorného trhu so službami. Pomôcť by tu mohla analýza silných stránok, slabín, príležitostí a rizík (analýza SWOT).

3. Účinky efektívnejšieho vnútorného trhu so službami na zamestnanosť

3.1 Odhady v oblasti účinkov na zamestnanosť súvisia s prognózami rastu. Jeden z prvých rozborov účinku smernice EÚ o službách, ktorý vypracovala Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis pochádza z októbra roku 2004 (9). Riadi sa zvyčajnou domnienkou OECD, že každé odstránenie regulácie vyvoláva rast, a tým aj väčšiu zamestnanosť. Zaujímavé je, že táto štúdia dospela k záveru, že brzdiaco nepôsobia samotné upravujúce predpisy, ale ich heterogénnosť. Podľa jej očakávaní by smernica o službách mohla prispieť k rastu obchodu so službami o 15 až 30 % a podielu zahraničných priamych investícií v odvetví obchodu o 20 až 35 %.

3.2 Na jar roku 2005 zverejnil Institut Copenhagen Economics na objednávku Komisie štúdiu (10), ktorá výslovne hovorí o účinkoch na zamestnanosť. Pri očakávanom náraste spotreby o 0,6 % HDP EÚ má byť čistý prírastok pracovných miest vo všetkých 25 členských štátoch spolu asi 600 000. Počíta sa aj s rastom produktivity a zároveň sa očakáva, že mzdy stúpnu priemerne o 0,4 %.

3.3 O záveroch tejto štúdie kodanského inštitútu sa viedli kontroverzné diskusie, predovšetkým preto, že štúdia argumentovala výlučne z pohľadu ponuky a stavila len na účinok stúpajúceho dopytu pri klesajúcich cenách vďaka odstráneniu akejkoľvek regulácie. Nezohľadňuje činitele, ktoré môžu pôsobiť proti stúpajúcemu dopytu, napríklad pokles kúpnej sily alebo zmenené správanie spotrebiteľov. Sporný bol okrem toho výber odvetví. Iné odhady účinkov na zamestnanosť nie sú známe, alebo sa opierali o kodanskú štúdiu a zodpovedajúco dospeli k rovnakým záverom (11). Rovnako treba venovať pozornosť vplyvu výskumu a inovácií, zvyšovania kvalifikácie a využitia komunikačných technológií na zvyšovanie účinnosti vnútorného trhu so službami.

3.4 Prírastok 600 000 pracovných miest je samozrejme kladný, vzhľadom na veľké očakávania je však skôr skromný (12). Oveľa dôležitejšie však je, že prírastok môže byť v jednotlivých odvetviach, krajinách a pri rozličných skupinách zamestnancov skutočne veľmi rozdielny. O tom doteraz poznatky chýbajú. EHSV by sa pomocou Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a s počiatočným podnetom vďaka predloženej iniciatíve chcel pokúsiť o získanie jasného obrazu o týchto štruktúrnych zmenách na trhu práce.

3.5 Prieskum EHSV jasne ukazuje, že o takéto poznatky je veľký záujem. Dostupné informácie o účinkoch na zamestnanosť pri vnútornom trhu so službami považovalo 90 % opýtaných za nedostatočné. Naše otázky sa najprv vzťahovali na odvetvia, ktoré sú osobitne postihnuté stratou alebo ziskom pracovných miest. 60 % opýtaných počíta s kladnými účinkami na zamestnanosť všeobecne alebo v určitých odvetviach. Najčastejšie bolo uvádzané podnikateľské a právne poradenstvo, a ďalej: obchod, remeslá/MSP, doprava, zdravotnícke služby, lesné a poľné hospodárstvo, priemyselné služby, vzdelávanie, cestovný ruch, osobné služby, riadenie výstavby a správa budov. Otázku, či respondenti očakávajú úbytok pracovných miest, zodpovedalo 44 % kladne. Najväčší úbytok pracovných miest očakávajú v priemysle a ako ďalšie stratové odvetvia uvádzali: verejné služby, riadenie výstavby a správu budov, poľné a lesné hospodárstvo, podnikateľské služby, odvetvie potravinárstva, osobné služby, obchod/maloobchod, cestovný ruch, textilný priemysel.

3.6 Otázka o tom, aký prínos bude mať tento proces, priniesla niekoľko zaujímavých protichodných názorov. Je možné očakávať, že prispôsobenie sa trhu je rozhodujúce a že stráca ten, komu sa nepodarí prispôsobiť sa novým liberalizujúcim podmienkam a cezhraničnému trhu. Väčšiu šancu bude ponúkať kvalifikovaná práca, než nekvalifikovaná práca. Mladé, špecializované a miestne flexibilné pracovné sily budú mať väčšie možnosti, než starší a menej flexibilní ľudia. Pracovné miesta s vysokým sociálnym štandardom môžu byť ohrozené nechránenou zamestnanosťou alebo samostatnou zárobkovou činnosťou, ktorých vplyv sa v budúcnosti skôr zväčší. Utrpí aj kvalita oproti cene, a takisto prísne predpisy na povolenie výkonu povolania a krajiny s vysokými nákladmi na sociálne zabezpečenie. Nové členské štáty z toho budú mať najväčší prínos, staré členské štáty najmenší. Miestni a malí poskytovatelia služieb budú vystavení tlaku medzinárodných podnikov. Pokiaľ ide o spotrebiteľov, je hodnotenie skôr nerozhodné.

3.7 Vývoj malých a stredných podnikov bol osobitným stredobodom záujmu: Spôsobí rast cezhraničného poskytovania služieb väčšiu zamestnanosť, alebo dôjde kvôli cenovému a konkurenčnému tlaku k vytlačeniu MSP, a tým k znižovaniu zamestnanosti? Dvojtretinová väčšina (66 %) vidí v oblasti zamestnanosti kladné šance. Zároveň však 55 % vidí aj účinky vytláčajúcej konkurencie. Liberalizácia vnútorného trhu so službami však podľa názoru jasnej väčšiny (69 % hlasov) nemá žiadny podstatný vplyv na vývoj MSP, ten vraj viac závisí od iných vplývajúcich činiteľov. Záver: Prevažujú kladné očakávania, ale celkovo budú výsledky skôr nevýznamné. Napriek tomu sa však očakáva, že kvalifikácia zamestnancov, inovačné schopnosti a akosť služieb budú rozhodujúcimi činiteľmi úspechu resp. prežitia. Silnie aj tlak na väčšiu harmonizáciu resp. požiadavka väčšej harmonizácie (dokončené všeobecné a odborné vzdelanie, požiadavky riadenia, ceny a mzdy, sociálne odvody, dane právnických osôb, prispôsobenie sa normám EÚ a medzinárodným normám všeobecne). Zhoršenie sa očakáva, pokiaľ ide o sociálnu úroveň a v oblasti ochrany spotrebiteľov a životného prostredia. Sú obavy, že by mohlo dôjsť aj k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb.

3.8 Na otázku, či budú mať samostatne zárobkovo činné osoby v budúcnosti viac príležitostí na cezhraničnú činnosť, odpovedalo 84 % kladne.

4. Nové úlohy v oblasti pracovných podmienok a podmienok zamestnávania

4.1 Cezhraničné poskytovanie služieb je takmer vo všetkých prípadoch spojené s mobilitou zamestnancov. V doteraz málo harmonizovaných podmienkach v EÚ dochádza potom k stretu rozdielnych sociálnych pravidiel na národnom trhu práce alebo v podniku. Smernica EÚ o vysielaní pracovníkov vytvára minimum podstatných podmienok zrovnoprávnenia vysielaných pracovníkov s miestnymi zamestnancami. Okrem toho boli otázky pracovného a sociálneho práva zo smernice EÚ o službách zásadne vyňaté. Rastúci cezhraničný trh so službami tým však nezostáva bez účinkov. Napriek smernici o vysielaní pracovníkov jestvuje naďalej nezharmonizovaná oblasť úprav týkajúca sa kolektívnych zmlúv. Vyňatím pracovného práva zo smernice EÚ o službách sa pre zamestnancov neustanovila žiadna zásada „miesta výkonu práce“. Zvolené právne znenie bolo prudko spochybňované a nepovažuje sa práve za jednoznačné. Tu treba vyčkať na budúcu transpozíciu do práva členských štátov. Nakoniec, ak predpokladáme úspech prehĺbenia vnútorného trhu so službami, vytvoria sa vďaka stále častejšiemu vysielaniu pracovníkov a pravdepodobne aj trvaniu vyslania nové pomery.

4.2 Našou úlohou nie je a ani nechceme diskutovať o uplatňovaní smernice o vysielaní pracovníkov. Rozhodujúcou otázkou je skôr: Aké nové problémy vzniknú alebo ako sa doterajšie problémy prehĺbia tým, že v budúcnosti budú pracovníci z rozličných členských štátov hojnejšie, častejšie a za istých okolností aj dlhšie pracovať v rámci zákaziek na poskytovanie služieb na tom istom pracovisku za čiastočne odlišných podmienok? Mohli by sa v tom však skrývať aj príležitosti, ak si spomenieme napríklad na prognózu o stúpajúcich mzdách z kodanskej štúdie. Výslovne nejde o obviňovanie účastníkov trhu a politicky zodpovedných činiteľov zo všeobecného zámeru sociálneho dampingu, ale o umožnenie neskresleného pohľadu na prax.

4.3 Na otázku, či sa s pribúdaním cezhraničných služieb a tým s pribúdaním činnosti vyslaných pracovníkov v inej krajine očakáva aj zmena podmienok zamestnávania vo vlastnej krajine, odpovedalo 82 % kladne. 20 % očakáva, že sa pracovné podmienky zlepšia, naproti čomu 17 % počíta s ich zhoršením. Iba 7 % verí, že pracovné miesta budú istejšie. 56 % vychádza z toho, že sa zvýši flexibilizácia a budú pribúdať pracovné pomery na dobu určitú.

4.4 Tento aspekt flexibilizácie nájdeme ešte raz v odpovediach na nasledujúcu otvorenú otázku. Mnohí očakávajú znižovanie počtu kmeňových zamestnancov v prospech práce na čiastočný úväzok, zmlúv o dielo a pribúdania zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Spresnené boli aj kladné očakávania: jazykové vzdelávanie, nové náhľady a kladné podnety kvalifikovať sa, stúpajúce mzdy a väčšia ponuka práce. Prevažujú však obavy: vraj bude pribúdať viac konkurencie, horšie pracovné podmienky, dlhšie a flexibilné pracovné časy, ako aj sociálne konflikty a ilegálne praktiky a budú klesať mzdy. Na sociálne systémy doľahne nová záťaž. Menej mobilní zamestnanci, osobitne tiež ženy, to vraj budú mať v budúcnosti ťažšie a rodinné štruktúry budú trpieť pribúdajúcou mobilitou. Na otázku týkajúcu sa vplyvu v budúcnosti liberalizovaného vnútorného trhu so službami na vývoj miezd 50 % respondentov odpovedalo, že očakávajú znižovanie miezd, 43 % očakáva stúpanie miezd a 7 % nevidí žiadny osobitný účinok alebo zdôrazňuje nezávislosť na príslušnom odvetví.

4.5 Na otázku, či je smernica o vysielaní pracovníkov dostatočná na sociálnu ochranu odpovedalo 48 % kladne a 52 % záporne. Ak by boli potrebné nové pravidlá, väčšina by uprednostnila riešenie na úrovni celej EÚ (65 %), tretina si myslí, že problémy lepšie vyrieši úroveň členských štátov a 2 % si myslia, že sú potrebné obidve. Odpovede na otvorenú otázku, na ktoré problémy sa má osobitne poukázať, môžeme zhrnúť takto: najčastejšou odpoveďou je chýbajúca sociálna harmonizácia (vrátane povolení na výkon povolania a živnostenských oprávnení) a z toho vyplývajúce nerovnaké posudzovanie. Zodpovedajúc tomu niektorí respondenti pokračujú požiadavkou rozšírenia platnosti smernice o vysielaní pracovníkov, pokiaľ ide o odvetvia a obsah úpravy. Chybné uplatňovanie ustanovení o vysielaní pracovníkov, právne neistoty a pribúdajúce nelegálne praktiky, ako aj nedostatky pri kontrolách a trestnom stíhaní sú stále veľmi rozšírené. Pripájajú sa k tomu problémy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, v oblasti sústav sociálneho zabezpečenia a boja proti zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti. Nakoniec sa kritizuje priveľká byrokracia a zostávajúce národné prekážky a trend smerujúci k národnej izolácii. Problémy vidno aj vtedy, keď sa nedostatočná pozornosť venuje jazykovým a kultúrnym rozdielom.

4.6 Aké účinky majú tieto pomery na podnikovej úrovni, keď sú v rámci zákaziek na poskytovanie služieb zamestnávaní zamestnanci z iných krajín za čiastočne odlišných národných podmienok? 6 % nevidí žiadne osobitné účinky a 23 % si myslí, že sa to zatiaľ nedá odhadnúť. 24 % očakáva, že vnútropodnikové rozdiely sa pri pracovných podmienkach zväčšia, 34 % vidí nové ťažkosti pri dodržiavaní ustanovení v sociálnej a pracovnoprávnej oblasti a 13 % potvrdilo, že národné práva spolurozhodovania úplne neplatia pre vyslaných pracovníkov. V nasledujúcej voľnej odpovedi na túto otázku pribúdajú nové aspekty. Objavujú sa nové mzdové a sociálne problémy, napríklad kvôli nerovnakému odmeňovaniu rovnakej práce alebo preto, lebo sa zredukovali dobrovoľné podnikové sociálne plnenia. Rovnako často respondenti vyjadrili očakávanie, že oboznámenie sa s „lepšími postupmi“ by mohlo byť príležitosťou na zlepšenie pracovných podmienok a kvality práce. V tomto zmysle by sa mal rozvinúť „inteligentnejší“ sociálny dialóg na podnikovej úrovni. Komunikačné prekážky by mohli zhoršiť kvalitu práce a sťažiť kolektívnu prácu a vo všeobecnosti by mohlo dôjsť k oslabeniu solidarity zamestnancov. Pre jednotlivých pracovníkov je za určitých okolností ťažšie získať poznatky o svojich právach a uvedomiť si ich. Priveľké rozdiely by mohli brániť aj podnikateľskému úspechu (konflikty, administratívna náročnosť, kvalita práce) a dodržiavanie zákonných ustanovení by mohlo spôsobiť preťažovanie a väčšie zneužívanie. Nakoniec vidno v uľahčeniach smerujúcich k slobode poskytovania služieb aj príležitosť vyriešiť nedostatok personálu pri obsadzovaní kvalifikovaných miest.

4.7 Otázku jednotlivých príkladov z praxe je ťažké zhrnúť, keďže svojím špecifickým obsahom by mali prispieť k lepšiemu pochopeniu. Na tomto mieste preto spomenieme iba niekoľko príkladov z praxe, ktoré objasnia doteraz nespomenuté problémové oblasti. Prišli napríklad upozornenia na nejasné pravidlá a postupy, keď sa stane pracovný úraz, upozornenia na osobitné problémy pri vysielaní pracovníkov v rámci koncernu, upozornenia týkajúce sa pretransformovania pracovných zmlúv, použitia kolektívnych zmlúv z iných krajín a zaobchádzania s pracovnými migrantmi.

5. Záujmy spotrebiteľov na vnútornom trhu so službami

5.1 Vnútorný trh so službami má byť na prospech aj spotrebiteľom. Je to otázka disponibility (cena, dostupnosť, ponuka), akosti, transparentnosti (informácie, dôvera) a právnej istoty (ručenie, ochrana spotrebiteľa). Sú tieto aspekty v súčasnosti dostatočne zohľadňované? Návrhy na presadzovanie vnútorného trhu so službami ich podporujú, alebo dochádza z pohľadu spotrebiteľov k problematickému vývoju? Tretia ťažisková časť dotazníka mala tieto praktické skúsenosti s cezhraničným poskytovaním služieb osvetliť z pohľadu spotrebiteľov.

5.2 Hodnotenie smernice EÚ o službách je z hľadiska ochrany spotrebiteľa nejednoznačné. Na verejnej diskusii EHSV v apríli 2006 sa objavili kritické hlasy, že ochrana spotrebiteľa je z hľadiska trestného stíhania celkovo nedostatočná. Boli aj kladné hodnotenia, ktoré sa týkali predovšetkým zlepšení na strane ponuky. Celkovo otázky ochrany spotrebiteľov dostatočne nevynikajú, objavia sa pravdepodobne až vtedy, keď sa začnú posudzovať príslušné účinky na národnej úrovni. Dôvera spotrebiteľov má však pre úspech vnútorného trhu EÚ so službami veľký význam.

5.3 Kritériám vnútorného trhu rešpektujúceho záujmy spotrebiteľov uvedené v bode 5.1 (disponibilita, akosť, transparentnosť a právna istota) sa malo v rámci dotazníka dať nejaké poradie. Jednak z vlastného pohľadu a jednak ako hodnotenie, do akej miery smernica EÚ o službách tieto aspekty podporuje. Kým akosť a právna istota získali z vlastného pohľadu vysoké hodnotenie (1. a 2. miesto), hodnotenie smernice EÚ o službách ukazuje, že za najpodporovanejšiu je považovaná disponibilita a posledné miesto obsadila právna istota. So súčasným stavom uplatňovania týchto aspektov je spokojných iba 23 % respondentov, potrebu vylepšenia vidí 77 %.

5.4 Aj keď zostáva platnosť ustanovení o ochrane spotrebiteľov v krajine poskytovania služby smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, boli v diskusii opätovne vyjadrené obavy, že nie vždy je tomu tak. Na otázku, či sa respondentom javí, že národné ustanovenia o ochrane spotrebiteľov budú v budúcnosti ohrozené, odpovedalo 52 % kladne. Najčastejšie sťažnosti boli na zhoršenie presadzovania práva, predovšetkým pri sťažnostiach a nárokoch na náhradu škody. Zodpovedá to aj odpovediam na inú otázku, pri ktorej 76 % opýtaných vidí problémy v súvislosti s ručením a vykonaním rozhodnutí správy. 51 % z nich sa obáva všeobecného poklesu úrovne ochrany spotrebiteľov. Osobitne sa za ohrozené považujú všetky vyššie národné štandardy (nad minimom EÚ). Toto ohrozenie platí aj pri administratívnych predpisoch o živnostenskej činnosti, ktoré sa bezprostredne týkajú spotrebiteľov, pretože v budúcnosti by boli upravené podľa zásady krajiny pôvodu, napríklad ochrana pred neprimeraným zvýhodňovaním alebo základ nárokov na náhradu škody. Jestvuje obava z poklesu pri záručných plneniach a zhoršenia akosti služieb. Nakoniec sa mnohí obávajú straty práv na informácie, napríklad pri informáciách o výrobkoch (ohrozenie životného prostredia, informácie o ručení, všeobecná transparentnosť), cenovom označovaní, poskytovateľovi (integrita poskytovateľa, kvalifikačná úroveň, riadne poistenie, záručné plnenia, ručenie atď.

5.5 Želanými a nevyhnutnými informáciami pre spotrebiteľa pri cezhraničných ponukách služieb sa zaoberala samostatná otázka. Na prvom mieste je údaj o právnej záruke, náhrade škody a právach na sťažnosti, ďalej totožnosť poskytovateľa/pôvod, cenová transparentnosť a presné údaje o akosti služby, ako aj o bezpečnosti/vecnej a právnej bezchybnosti produktu. Zjavne zneistení diskusiou o zásade krajiny pôvodu, mnohí požadujú údaj o tom, ktoré právo sa uplatňuje a ktorý je príslušný úrad dohľadu, resp. ktorá inštancia je príslušná pri sťažnostiach.

5.6 Skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom alebo so spoluprácou vo veciach ochrany spotrebiteľa na úrovni celej EÚ malo iba 25 % opýtaných. Väčšinou boli posudzované kladne, avšak uvádzajú sa aj nedostatky, napríklad pri cezhraničnej pomoci pri presadzovaní práva alebo sprostredkovaní správnych národných kontaktných partnerov. Existujú aj kritické hlasy, ktoré označujú postupy za príliš byrokratické a drahé a spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľov považujú celkovo za príliš slabú a málo účinnú, predovšetkým v komplexných prípadoch. Celkovo vzniká dojem, že informácie o strediskách poradenstva spotrebiteľom resp. možnosti spolupráce nie sú veľmi rozšírené.

5.7 Na zaručenie lepšej akosti služieb odporúča smernica EÚ o službách zavedenie dobrovoľných noriem a certifikácie. Tento návrh považuje 54 % opýtaných za veľmi dobrý, 46 % si o ňom skôr myslí, že je pochybný. Zástancovia dobrovoľných noriem kvality považujú tieto normy za účinný prostriedok, ktorý sa na trhu a voči zákazníkom musí osvedčiť. Kritici zastávajú vcelku jednomyseľne názor, že dodržiavanie týchto noriem nie je zaručené bez štátnej kontroly. Preto sa uprednostňuje jasná právna úprava. Dobrovoľné normy by čestné podniky plnili, nepomáhajú však proti „čiernym ovciam“. Presne to je vraj však pri cezhraničnom poskytovaní služieb veľmi dôležité.

5.8 Smernica EÚ o službách zavádza aj systém spoločnej kontrolnej činnosti úradov v krajine pôvodu a krajine poskytovania služby. Chceli sme vedieť, či to u spotrebiteľov vytvorí väčšiu dôveru. 82 % odpovedalo kladne, 18 % má v tejto veci menšiu dôveru. Podstatnou výhradou je zjavne uplatňovanie v praxi.

5.9 Následne bola ešte raz poskytnutá príležitosť zaoberať sa otvorenými otázkami ochrany spotrebiteľov na budúcom vnútornom trhu so službami. Pritom sa znova ukazuje ťažisko chýbajúcej právnej jednoznačnosti a právnej istoty v ochrane spotrebiteľov, pokiaľ ide o záruku, ručenie (napríklad pri platobnej neschopnosti), vecnú a právnu bezchybnosť (chýbajúca harmonizácia, problematika ťarchy dokazovania) a presadzovanie nárokov na náhradu škody (dlhé trvanie, príliš komplexné postupy, želanie väčšej harmonizácie). Na druhom mieste je poskytovanie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách). Úlohu zohrávajú aj sociálne otázky (nedodržiavanie minimálnej mzdy, čierna práca, migrácia) a obavy o stratu noriem ochrany životného prostredia a bezpečnostných noriem. Mala by sa vraj definovať najnižšia úroveň všeobecne dostupných služieb, ktoré zaručujú sociálnu účasť. Ďalšími obavami sú narušenia hospodárskej súťaže pre miestnych poskytovateľov (napr. rozdielne sociálne zaťaženie) a problémy s menovými rozdielmi.

6. Najdôležitejšie výsledky

6.1 Návratnosť dotazníkov ukazuje, že je veľký záujem riešiť nové úlohy na trhu práce a v oblasti zamestnanosti a ochrany spotrebiteľov na vnútornom trhu so službami. Bolo uvedených mnoho upozornení na problematický vývoj, ale definovali sa aj budúce príležitosti. Obidve veci si všeobecne zaslúžia väčšie zohľadňovanie a mali by inšpirovať aj nadchádzajúce uplatňovanie smernice EÚ o službách.

6.2 Nevyriešeným problémom ešte stále zostáva štatistické vyjadrovanie cezhraničného poskytovania služieb. Zaznamenávanie blízke skutočnosti je predpokladom na posudzovanie dynamiky zamestnanosti, ktorá sa z toho môže odvíjať. EHSV preto opakuje požiadavku jednorazového základného zisťovania, ktoré môže tento problém vyriešiť.

6.3 90 % opýtaných tvrdí, že informácie o možných účinkoch novej stratégie pre vnútorný trh na zamestnanosť sú nedostatočné. 60 % očakáva kladné účinky na zamestnanosť. 44 % počíta aj so stratami pracovných miest. Celkovo sa očakávajú „posuny v zamestnanosti“. Javí sa, že má zmysel, aby SMJT pri svojom ďalšom sledovaní postupovalo odvetvovo špecificky a diferencovane, s členením napríklad na priemyselné služby, vzdelávanie, vybrané liberalizované verejné služby, personálne služby, remeslá. Poučné sú výpovede o tom, kto bude mať najväčší prospech. Tu sa odporúča presne si všímať aspekty vzťahu kvalifikovanej a nekvalifikovanej práce a príležitosti špecializovaných miestne neviazaných pracovných síl oproti málo mobilným zamestnancom. Prvá vec bude problematikou jednak medzi členskými štátmi, ako aj v rámci jedného odvetvia. Druhá vec predstavuje osobitnú výzvu pre trhy práce a sociálne systémy.

6.4 Vývoj malých a stredných podnikov, a tým aj vývoj zamestnanosti sa považuje za prevažne kladný, ale vplyv smernice EÚ o službách na ne sa hodnotí skôr ako nepatrný. Napriek tomu sa očakávajú nové výzvy, ktorým treba čeliť lepšou akosťou a kvalifikáciou zamestnancov a inovačnými schopnosťami. Novému konkurenčnému tlaku chcú niektorí čeliť väčšou harmonizáciou rámcových podmienok. Sú obavy, že by v budúcnosti mohlo dôjsť k opomínaniu miestnych a kultúrnych osobitostí, keď trh obsadia veľkí poskytovatelia služieb.

6.5 Od budúceho prehĺbenia vnútorného trhu so službami väčšina očakáva zmeny pracovných podmienok a podmienok zamestnávania na úrovni členských štátov (82 %). Dochádza k tomu nie z neznalosti smernice EÚ o službách, ale vzhľadom na neharmonizované predpoklady a nové trhové vplyvy. Väčšina očakáva pribúdanie pracovných pomerov na dobu určitú a zvýšenie flexibilizácie pracovných pomerov. Kladné očakávania sú spájané s lepšími pracovnými ponukami, jazykovým vzdelávaním a kvalifikáciou všeobecne.

6.6 V tejto súvislosti zohrávajú dôležitú úlohu platné ustanovenia o vysielaní pracovníkov. Nedostatočné uplatňovanie predpisov bolo často označované ako veľký problém. Polovica opýtaných si myslí, že vzhľadom na nové výzvy mnohé súčasné ustanovenia nestačia na zaručenie sociálnej ochrany. Zreteľne to vidno, ak sa pozrieme na podnikovú úroveň. Čím je väčšia neharmonizovaná oblasť, tým je väčší predpoklad nerovnakého zaobchádzania pri rovnocennej práci. Čiastočne sa to chápe ako príležitosť, ak sa kontakt s „lepšími postupmi“ stane podnetom na lepšie pracovné podmienky v krajine pôvodu. Celkovo možno konštatovať, že nerovnaké pracovné podmienky, resp. zákonné úpravy v nejakom podniku predstavujú výzvu aj pre ostatné podniky. Diskusia o smernici o vysielaní pracovníkov prebieha na inom mieste. Tu je dôležité konštatovať, že sa bude zväčšovať nerovnosť, a tým budú pribúdať nezhody. V tejto oblasti má úlohu EÚ a národní zákonodarcovia, predovšetkým pri teraz nastávajúcom uplatňovaní smernice EÚ o službách, ale je to aj výzva pre sociálny dialóg v EÚ.

6.7 Viac mobility zamestnancov v rámci cezhraničných zákaziek na poskytovanie služieb a väčšia neprehľadnosť pri vlastných právnych nárokoch spôsobuje väčšiu potrebu poradenských služieb. Toto poradenstvo sa musí zabezpečiť v celej EÚ. Dôležitým informačným základom je práca európskych informačných stredísk a vytvorenie databázy k otázkam zamestnancov, na ktorej sa intenzívne pracuje aj v EHSV.

6.8 Hodnotenie smernice EÚ o službách je z pohľadu spotrebiteľov nejednoznačné. Máme kritické ohlasy aj kladné hodnotenia. Z vyhodnotenia prieskumu vyplynulo, že akosť a právna istota sa hodnotí vysoko, ale že tieto aspekty smernica EÚ o službách podľa názoru opýtaných zodpovedajúco nepodporuje. So súčasným stavom ochrany spotrebiteľa je spokojných iba 23 %.

6.9 V popredí sú obavy o právnu istotu a presadzovanie práva. Aj keď ostáva platnosť národných ustanovení o ochrane spotrebiteľov smernicou EÚ o službách zásadne nedotknutá, 52 % si myslí, že národné ustanovenia budú v budúcnosti ohrozené. Respondenti si želajú jasné pravidlá pri poskytovaní záruky a pri ručení a rýchle uplatňovanie nárokov na náhradu škody. Tu sa jestvujúce pravidlá javia ako nedostačujúce, alebo prísne národné normy sa považujú v budúcej konkurencii za ohrozené. Rovnako dôležité je zaručenie dostatočných informácií o službe a poskytovateľovi. Respondenti vidia nedostatky aj v chýbajúcich spoločných normách kvality (dobrovoľná certifikácia sa nestretáva s jednoznačným súhlasom) a porovnateľnosti spôsobilosti a ukončeného odborného vzdelania. Predpisy o ochrane spotrebiteľov sa vraj často neuplatňujú správne, alebo v jednotlivých oblastiach chýbajú (napríklad pri dôchodkoch zo súkromných zdrojov, zdravotníckych službách).

6.10 Len máloktorí majú skúsenosti s európskymi strediskami poradenstva spotrebiteľom resp. s cezhraničnou spoluprácou. Jestvujúce prístupy sú hodnotené väčšinou kladne, ale nepostačujú. Sú príliš slabé, málo pomáhajú pri presadzovaní práva a v komplexných prípadoch.

6.11 Záujmy ochrany spotrebiteľa musia na vnútornom trhu so službami zohrávať väčšiu úlohu. Pozorovateľnému zneisteniu týkajúcemu sa právneho stavu pri cezhraničných službách sa musí čeliť informačnou stratégiou na úrovni členských štátov a EÚ. Nesmie sa podceňovať požiadavka na presné údaje o službe a poskytovateľovi. Na to treba dbať aj pri uplatňovaní smernice EÚ o službách.

6.12 EHSV sa v rámci Strediska pre monitorovanie jednotného trhu a v úzkej spolupráci s odbornou sekciou pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo bude naďalej zaoberať účinkami vnútorného trhu so službami na rast obchodu so službami medzi členskými štátmi, ako aj na zamestnanosť a ochranu spotrebiteľov. Vychádzajúc z výsledkov predkladaného stanoviska je vhodné bližšie sledovať jednotlivé sektory/odvetvia a použiť pritom podstatné poznatky z prieskumu.

V Bruseli 30. mája 2007. Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu.

(2) CESE 137/2005, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005.

(3) Porovnaj CESE 137/2005, bod 3.2, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005.

(4) EHSV uskutočnil 19. septembra 2001 verejnú diskusiu o všeobecnej stratégii pre vnútorný trh a 24. mája 2004 verejnú diskusiu v rámci stanoviska k smernici EÚ o službách o šiestich ústredných otázkach, napríklad o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone povolania, o tzv. jedinom vybavovacom mieste, o postupoch štatistického zisťovania atď.

(5) Služba je každá samostatná hospodárska činnosť podľa článku 50 Zmluvy o ES, pri ktorej má každé plnenie svoje recipročné hospodárske plnenie.

(6) Táto správa sa očakáva počas portugalského predsedníctva Rady.

(7) Poradný výbor pre vnútorný trh.

(8) Zdrojom týchto a nasledujúcich údajov v bodoch 3.5 a 3.6 sú dokumenty Európskej komisie z rokov 2004 a 2005.

(9) The Free Movement of Services within the EU, Kox et al, CPB report No 69, október 2004.

(10) Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services, Copenhagen Economics, január 2005.

(11) Napríklad štúdia na objednávku rakúskeho ministerstva hospodárstva a práce „Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies“, Viedeň 2006.

(12) Jestvujú kritiky, ktoré treba brať vážne a ktoré ani tento prepočet nepovažujú za realistický.