DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

Dôvody a ciele návrhu

Komisia 9. marca 2021 prijala oznámenie s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (ďalej len „oznámenie o digitálnom kompase“). V oznámení sa predstavila vízia, ciele a spôsoby úspešnej digitálnej transformácie Európskej únie do roku 2030. Táto transformácia je dôležitá aj z hľadiska prechodu na klimaticky neutrálne, obehové a odolné hospodárstvo. Ambíciou EÚ je byť digitálne suverénnou v otvorenom a vo vzájomne prepojenom svete a presadzovať digitálne politiky, ktoré ľuďom a podnikom umožňujú dosiahnuť udržateľnú a prosperujúcejšiu digitálnu budúcnosť zameranú na človeka. K tomu patrí riešenie zraniteľných miest a závislostí, ako aj urýchlenie investícií. Oznámenie je odpoveďou na výzvu Európskej rady na predloženie „digitálneho kompasu“ a vychádza z digitálnej stratégie Komisie z februára 2020. V oznámení sa navrhlo odsúhlasiť súbor digitálnych zásad, rýchlo zaviesť dôležité viacnárodné projekty a vypracovať legislatívny návrh, ktorým sa stanoví spoľahlivé riadenie prostredníctvom mechanizmu monitorovania a spolupráce s členskými štátmi v záujme zabezpečenia pokroku – politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu (ďalej len „politický program“).

Európska rada vo svojich záveroch z 25. marca 2021 vyzdvihla význam digitálnej transformácie pre obnovu Únie, pre jej prosperitu, bezpečnosť a konkurencieschopnosť, ako aj pre blahobyt našich spoločností. Zdôraznila, že je potrebné samostatne a otvorene posilňovať digitálnu suverenitu EÚ tým, že budeme stavať na jej silných stránkach a odstraňovať jej slabiny, ako aj prostredníctvom inteligentných a selektívnych opatrení pri zachovaní otvorených trhov a globálnej spolupráce. Oznámenie o digitálnom kompase: digitálne desaťročie na európsky spôsob označila za krok smerom k naplánovaniu digitálneho rozvoja EÚ v najbližších desiatich rokoch. Vyzvala na jeho urýchlené preskúmanie v záujme vypracovania plánovaného politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu. Okrem toho vyzvala Komisiu, aby rozšírila súbor politických nástrojov Európskej únie na digitálnu transformáciu, a to na úrovni Európskej únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni, a aby využila všetky dostupné nástroje z oblasti priemyselnej a obchodnej politiky a politiky hospodárskej súťaže, zručností, vzdelávania, výskumu a inovácie, ako aj nástroje dlhodobého financovania na uľahčenie digitálnej transformácie.

V oznámení o digitálnom kompase sa takisto uviedlo, že Komisia predloží súbor digitálnych zásad a práv v medziinštitucionálnom čestnom vyhlásení Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady, a to na základe návrhu Európskej komisie. Návrh bude nadväzovať na skúsenosti získané v rámci Európskeho piliera sociálnych práv a na nedávne iniciatívy členských štátov v tejto oblasti, najmä na dokument Lisabonská deklarácia – zmysluplná digitálna demokracia, ktorý iniciovalo portugalské predsedníctvo Rady.

Účelom programu Cesta k digitálnemu desaťročiu je zabezpečiť, aby Európska únia dosiahla svoje všeobecné a špecifické ciele zamerané na digitálnu transformáciu našej spoločnosti a hospodárstva v súlade s hodnotami EÚ, a zároveň posilňovať naše vedúce postavenie v digitálnej oblasti a podporovať inkluzívne a udržateľné digitálne politiky zamerané na človeka, ktoré zlepšia postavenie občanov a podnikov. Cieľom je zabezpečiť digitálnu transformáciu EÚ v súlade s touto víziou vytvorením jasného a štruktúrovaného postupu spolupráce na dosiahnutie tohto výsledku.

Na tento účel sa v rámci programu Cesta k digitálnemu desaťročiu stanovujú konkrétne digitálne ciele, pri ktorých sa očakáva, že ich Únia ako celok splní do konca desaťročia, ako sa prvýkrát uviedlo v oznámení o digitálnom kompase. Takisto sa v ňom stanovuje nová forma riadenia spolu s členskými štátmi prostredníctvom mechanizmu ročnej spolupráce medzi inštitúciami Únie a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby Únia spoločne naplnila svoju ambíciu. Digitálne ciele do roku 2030 vychádzajú zo štyroch hlavných bodov: digitálne zručnosti, digitálne infraštruktúry, digitalizácia podnikov a verejných služieb.

Vo svete zajtrajška budú základné aj pokročilé digitálne zručnosti kľúčové na to, aby sme ako spoločnosť posilnili svoju kolektívnu odolnosť: iba digitálne zdatní a spôsobilí občania a pracovníci s vysokou úrovňou digitálnych zručností sa môžu stať pánmi svojho osudu, sebavedomými a asertívnymi, pokiaľ ide o ich prostriedky, hodnotu a rozhodnutia. Samozrejme, hoci v nadväznosti na akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv a akčný plán digitálneho vzdelávania je cieľom zabezpečiť základné digitálne zručnosti všetkým obyvateľom Európskej únie, v programe Cesta k digitálnemu desaťročiu sa stanovuje cieľ, aby do roku 2030 malo aspoň základné digitálne zručnosti 80 % osôb vo veku od 16 do 74 rokov. Digitálna odborná príprava a vzdelávanie by okrem toho mali podporiť pracovnú silu, v rámci ktorej si ľudia vedia osvojiť špecializované digitálne zručnosti na získanie kvalitných pracovných miest a vybudovanie úspešnej kariéry. Navyše bude kľúčové, aby sa riešil veľký nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci pracovnej sily EÚ, keďže ide o dôležitý prvok ochrany EÚ pred kybernetickými hrozbami. Okrem cieľa, ktorý sa týka základných digitálnych zručností, stanoveného v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, bude preto cieľom EÚ aj 20 miliónov zamestnaných odborníkov na informačné a komunikačné technológie v EÚ, s konvergenciou medzi počtom žien a mužov.

Ak sú zručnosti nevyhnutným predpokladom, tak základnými faktormi, ktoré umožňujú využívanie výhod digitalizácie, ako aj ďalší technologický vývoj a vedúce postavenie Európy v digitálnej oblasti, sú udržateľná digitálna infraštruktúra na zabezpečenie pripojiteľnosti, mikroelektronika a schopnosť spracúvať veľké množstvá údajov. Vynikajúca a bezpečná pripojiteľnosť pre všetkých a všade v Európe vrátane vidieckych oblastí a vzdialených regiónov umožnia všetkým európskym občanom a podnikom v plnej miere využívať príležitosti digitálneho desaťročia. Spoločenské potreby v súvislosti so šírkou pásma sťahovania a nahrávania neustále rastú. Do roku 2030 by mali byť siete s gigabitovými rýchlosťami za prijateľných podmienok dostupné pre všetkých, ktorí takúto kapacitu potrebujú alebo chcú, pričom všetky osídlené oblasti by mali byť pokryté sieťami 5G. Rovnako tak mikroprocesory sú to, čo stojí na počiatku väčšiny kľúčových a strategických hodnotových reťazcov, ako sú prepojené autá, telefóny, internet vecí, vysokovýkonné počítače, edge computing a umelá inteligencia. Výroba špičkových a udržateľných polovodičov vrátane procesorov by preto v Európe mala do roku 2030 predstavovať minimálne 20 % hodnoty svetovej výroby (čím sa myslia výrobné kapacity uzlov s veľkosťou do 5 nm s cieľom dosiahnuť veľkosť 2 nm a 10-násobne vyššiu energetickú účinnosť oproti súčasnosti). Okrem toho by sa v EÚ malo do roku 2030 vytvoriť 10 000 klimaticky neutrálnych vysokobezpečných okrajových uzlov,to tak, aby sa zaručil prístup k dátovým službám s malým oneskorením bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú.

Okrem plnenia úlohy umožňujúcich faktorov budú všetky uvedené technológie jadrom nových výrobkov, nových výrobných procesov a nových obchodných modelov založených na spravodlivej výmene údajov v dátovom hospodárstve. V tomto kontexte nemožno zabúdať na žiadne podniky. Transformácia podnikov bude závisieť od ich schopnosti osvojiť si nové digitálne technológie rýchlo a vo všetkých oblastiach vrátane priemyselných ekosystémov a ekosystémov služieb, ktoré v tomto smere v súčasnosti zaostávajú. Je to osobitne dôležité v prípade malých podnikov, ktoré predstavujú základ európskeho hospodárstva. Preto by do roku 2030 malo aspoň 75 % európskych podnikov využívať služby v oblasti cloud computingu, veľké dáta a umelú inteligenciu a viac ako 90 % európskych MSP by malo dosahovať aspoň základnú úroveň digitálnej intenzity. Osobitná pozornosť by sa mala venovať špičkovej a disruptívnej inovácii zameranej na zdvojnásobenie počtu tzv. jednorožcov v Európe do roku 2030 prostredníctvom zvýšenia počtu inovatívnych scaleupov v EÚ a zlepšenia ich prístupu k financiám.

V neposlednom rade musí byť do roku 2030 pre každého úplne prístupný demokratický život a verejné služby online a každý musí mať prospech z prvotriedneho digitálneho prostredia, ktoré bude poskytovať jednoducho použiteľné, efektívne a personalizované služby a nástroje s vysokými štandardmi bezpečnosti a ochrany súkromia. Verejná správa ako platforma je novým spôsobom budovania digitálnych verejných služieb. Ambíciou je, aby boli do roku 2030 európskym občanom a podnikom k dispozícii všetky kľúčové verejné služby online, aby mali všetci európski občania prístup k svojim zdravotným záznamom (elektronickým záznamom) a aby 80 % občanov využívalo riešenie elektronickej identifikácie.

Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje spoločné úsilie všetkých členských štátov, ako aj na úrovni Únie, v prípade potreby so spoločnými investíciami. Dosiahne sa to iba harmonickým, inkluzívnym a udržateľným spôsobom prostredníctvom účelovo koordinovanej konvergencie na úrovni Únie. To je cieľom nového systému riadenia zavedeného v rámci programu Cesta k digitálnemu desaťročiu.

Zahŕňa monitorovanie a podávanie správ v súvislosti s digitálnym pokrokom predstaveným vo výročnej správe o stave digitálneho desaťročia, ktorá sa bude predkladať Parlamentu a Rade. Komisia pri tej príležitosti predloží Rade a Parlamentu svoje strategické posúdenie digitálnej transformácie EÚ a členským štátom oznámi odporúčané kroky a opatrenia, prípadne prediskutuje spoločné záväzky prijaté Komisiou a členskými štátmi.

Na realizáciu európskej vízie o digitálnom desaťročí sú potrebné digitálne kapacity v štyroch oblastiach digitálneho kompasu, ktoré možno zabezpečiť len vtedy, ak členské štáty a EÚ budú združovať svoje zdroje. Na to, aby priemysel dosahoval špičkovú úroveň inovácií a bol konkurencieschopný na celosvetovej úrovni a aby Únia posilnila svoju digitálnu suverenitu, sú dôležité investície do viacnárodných projektov, ktoré majú potrebný rozsah a kritický objem. Problémom je však uľahčenie koordinácie a zabezpečenie efektívnych a rýchlych postupov, a to aj „prostredníctvom vhodných nástrojov na podporu mnohonárodných projektov“ v súlade s výzvou Európskej rady, s cieľom vytvárať stimuly pre členské štáty, aby spájali svoje sily. Hoci existuje viacero nástrojov, v súbore nástrojov EÚ sú nedostatky pri kombinovaní financovania z členských štátov, rozpočtu EÚ a zo súkromných investícií na účely zavádzania a prevádzkovania infraštruktúr a služieb spoločného záujmu mimo oblasti výskumu.

Cieľom programu Cesta k digitálnemu desaťročiu je preto podpora a koordinácia zavádzania a prevádzky viacnárodných projektov. Stanovuje sa v ňom právna štruktúra, ktorá umožní rýchle a flexibilné vytváranie a vykonávanie projektov spolufinancovaných viacerými členskými štátmi, Komisiou, skupinou EIB, verejnými a súkromnými investormi a ďalšími súkromnými subjektmi, najmä na účely zavádzania digitálnych infraštruktúr a/alebo služieb veľkého rozsahu vo viacerých krajinách, a zároveň zabezpečí, aby boli naďalej otvorené pre všetky zainteresované členské štáty a strany.

Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Politickým programom Cesta k digitálnemu desaťročiu sa dopĺňa, napĺňa a vykonáva vízia, ciele a opatrenia plánované v oznámení o digitálnom kompase, pričom jeho cieľom je konsolidovať a zabezpečiť, aby sa účinne vykonali opatrenia vymedzené v stratégii pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy z roku 2019. Tento návrh je takisto v súlade s oznámením Komisie o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020, v ktorom sa identifikujú oblasti strategických závislostí, ktoré by mohli viesť k rôznym formám zraniteľnosti, ako sú napríklad nedostatočné dodávky alebo kybernetické riziká. Tento návrh je takisto v súlade s cieľmi Monitorovacieho strediska pre kritické technológie, ktoré sa zameriava na pomoc pri identifikácii súčasných a možných budúcich digitálnych strategických závislostí Únie, ako aj pri posilňovaní jej digitálnej suverenity.

Súlad s ostatnými politikami Únie