(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(5)Poľsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 vláda plánuje postupne zlepšiť celkový deficit z úrovne 2,4 % HDP v roku 2016 na 1,2 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa očakávaní do roku 2020, t. j. v období, na ktoré sa program vzťahuje, nedosiahne. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z 54,4 % HDP v roku 2016 na 55,3 % HDP v roku 2017 a do roku 2020 klesne na 52,1 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický.

(6)Rada 12. júla 2016 Poľsku odporučila, a by v roku 2017 dosiahlo ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

(7)Od Poľska sa v roku 2018 vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu očakáva, že dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nesmie v roku 2018 prekročiť 3,7 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že na zaistenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu musí byť Poľsko pripravené prijať v roku 2017 ďalšie opatrenia a v roku 2018 bude musieť prijať ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ spočívajúci v dosiahnutí zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Poľsku. V tejto súvislosti má Komisia v úmysle využiť príslušný priestor na vlastné uváženie vzhľadom na cyklickú situáciu Poľska.

(8)V správe o Poľsku na rok 2017 sa konštatuje, že vďaka viacerým reformám zameraným na sprísnenie daňového systému, ktoré Poľsko prijalo, sa podarilo dosiahnuť určitý pokrok pri zlepšovaní výberu daní. Vplyv týchto reforiem na výber daní a náklady na dodržiavanie predpisov by sa mal pozorne sledovať. Poľsko naopak nedosiahlo žiaden pokrok, pokiaľ ide o obmedzenie rozsiahleho používania znížených sadzieb DPH, ktoré má negatívny vplyv na príjmy z DPH a nie je účinným nástrojom sociálnej politiky.

(9)Poľsko čelí tlakom na výdavky v rôznych oblastiach, obzvlášť v tých, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva. Je preto nevyhnutné zaviesť mechanizmy, ktoré umožnia posúdiť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov, aby bolo možné pristúpiť k prerozdeleniu zdrojov. V tejto súvislosti vláda oznámila plány na posilnenie rozpočtového postupu, najmä pokiaľ ide o strednodobý rozpočtový rámec a začlenenie preskúmaní výdavkov do rozpočtového postupu. Súčasťou rámca verejných financií nie je nezávislá fiškálna rada.

(10)Očakáva sa, že pokles počtu obyvateľov v produktívnom veku v Poľsku zníži rastový potenciál v nasledujúcich desaťročiach. Poľský pracovný trh dosahoval v posledných rokoch veľmi dobré výsledky. Miera zamestnanosti sa naďalej zvyšovala, ale viaceré nedávne politické opatrenia môžu znížiť účasť na trhu práce, najmä v prípade žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí. Očakáva sa, že zníženie zákonného veku odchodu do dôchodku koncom roka 2017 bude motivovať niektorých starších pracovníkov k opusteniu trhu práce. Poľský systém sociálneho zabezpečenia motivuje k práci len v obmedzenej miere. Nový prídavok na dieťa by mal znížiť chudobu a nerovnosť, ale zároveň môže negatívne vplývať na ekonomickú aktivitu rodičov, najmä žien. Výška prídavku na dieťa a obmedzené zisťovanie majetkových pomerov rušia účinok pracovných stimulov, ktoré sú súčasťou iných sociálnych dávok. Povinnosť navštevovať zariadenie predprimárneho vzdelávania pre deti vo veku päť rokov bola zrušená v septembri 2016 a podiel detí mladších ako tri roky v zariadeniach formálnej starostlivosti stále patrí medzi najnižšie v EÚ. Segmentácia trhu práce je napriek prijatým opatreniam naďalej vysoká, čo má nepriaznivý účinok na produktivitu a akumuláciu ľudského kapitálu. Pretrvávajú prekážky brániace širšiemu využívaniu pracovných zmlúv na neurčitý čas. Nový návrh zákonníkov individuálneho a kolektívneho pracovného práva, ktorý pripravuje kodifikačný výbor, predstavuje príležitosť na ich odstránenie.

(11)Priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku sa v posledných rokoch zvýšil, no stále je výrazne nižší než zákonný vek odchodu do dôchodku. Vyšší skutočný vek odchodu do dôchodku má kľúčový význam pre hospodársky rast, primeranosť budúcich dôchodkov a fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Nedávne rozhodnutie znížiť zákonný vek odchodu do dôchodku na 60 rokov pre ženy a 65 rokov pre mužov ide opačným smerom. Ďalším dôvodom nízkej mobility pracovnej sily a skrytej nezamestnanosti v poľnohospodárstve je nákladný osobitný systém sociálneho poistenia pre poľnohospodárov (KRUS).

(12)Systém vzdelávania sa za uplynulé dve desaťročia značne zlepšil – úroveň základných zručností pätnásťročných študentov výrazne prevyšuje priemer EÚ a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky patrí medzi najnižšie v EÚ. Stále však existuje priestor na zlepšenie spôsobu, akým žiaci získavajú zručnosti vhodné pre rýchlo sa meniaci trh práce. Chystané zmeny v primárnom a sekundárnom vzdelávaní sú veľkou výzvou z organizačného hľadiska a v ich dôsledku dôjde k skráteniu všeobecného vzdelávania, čo môže mať nepriaznivý vplyv na rovnosť vo vzdelávaní. Boli oznámené aj ďalšie zmeny, ktorých cieľom je prispôsobiť odborné vzdelávanie a prípravu potrebám trhu práce, no ich potenciál vyriešiť existujúce nedostatky sa ešte len ukáže. Vláda začala konzultácie o reforme vysokoškolského vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť výkonnosť tohto sektora a jeho význam pre trh práce. Účasť na vzdelávaní dospelých je v Poľsku nedostatočná a priemerná úroveň základných zručností starších dospelých osôb je nízka, čo obmedzuje ich zamestnateľnosť.

(13)Nedostatky v priestorovom plánovaní zvyšujú administratívnu záťaž v súvislosti so získavaním stavebných povolení. Územné plány pokrývajú len malú časť územia Poľska a ich kvalita je často nízka. V oblastiach, pre ktoré územné plány neexistujú, sa stavebné povolenia vydávajú na základe jednorazových správnych rozhodnutí o územnom rozvoji, čo je zdrojom rizika a neistoty na strane investorov. Cieľom návrhu stavebného zákona je konsolidácia postupov priestorového plánovania a zníženie administratívnej záťaže investorov. Reforma je príležitosťou na zlepšenie situácie, ktorej využitie však závisí od konečnej podoby zákona a jeho implementácie.

(14)Investičná aktivita v roku 2016 výrazne poklesla v dôsledku nižšieho čerpania štrukturálnych fondov EÚ, ktorý bol spôsobený prechodom medzi programovými obdobiami a vyššou neistotou súkromných investorov. Podnikateľské prostredie je vo všeobecnosti priaznivé. Podnikateľská dôvera však bola negatívne ovplyvnená zvýšeným počtom regulačných zmien a obmedzenými verejnými konzultáciami o viacerých kľúčových zákonoch. Právna istota, dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných, daňových a iných politík a inštitúcií sú dôležitými faktormi, ktoré by mohli umožniť zvýšenie miery investícií. V tejto súvislosti má zásadný význam aj právny štát a nezávislé súdnictvo. Súčasné systémové ohrozenie právneho štátu je zdrojom právnej neistoty. V kontexte snahy vlády zvýšiť svoju úlohu v hospodárstve bude dôležité zaistiť ekonomickú životaschopnosť investičných rozhodnutí. Vo viacerých oblastiach naďalej existuje značná regulačná záťaž.

(15)Cestná sieť sa vďaka financovaniu EÚ rýchlo rozvíja, ale úmrtnosť na cestách stále patrí k najvyšším v EÚ, čo vedie k vysokým sociálnym nákladom. Napriek tomu, že je k dispozícii značný objem finančných prostriedkov EÚ, realizáciu projektov v sektore železničnej dopravy naďalej sprevádzajú výrazné problémy. Výzvou zostáva aj zaistenie dlhej životnosti majetku železníc vzhľadom na neexistenciu viacročného programu údržby železničnej infraštruktúry.

(16)V Poľsku približne 60 % inštalovanej kapacity využívajúcej fosílne palivá má viac ako 30 rokov. V nasledujúcich rokoch bude preto potrebné uskutočniť značné investície. V roku 2016 patrila úroveň prepojenia elektrizačnej sústavy k najnižším v EÚ. To spolu s plánovaným vyradením značných kapacít a zvyšujúcim sa dopytom po elektrine prispieva k nepriaznivému výhľadu, pokiaľ ide o zaistenie primeranej výroby elektriny. Dosiahnutie záväzného národného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je ohrozené. Otvorením terminálu na skvapalnený zemný plyn Poľsko výrazne zvýšilo bezpečnosť svojich dodávok zemného plynu. Zároveň rozvíja svoju národnú prepravnú a distribučnú sieť zemného plynu. Práce na vybudovaní prepojovacích vedení zemného plynu, ktoré majú regionálny význam, však zaostávajú za harmonogramom.

(17)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko je zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že je potrebné vynaložiť značné finančné úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti poľských verejných financií. Prijať kroky na zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov a obmedziť používanie znížených sadzieb DPH.

2.Prijať kroky na zvýšenie účasti na pracovnom trhu, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí, a to aj podporovaním primeraných zručností a odstránením prekážok pre trvalejšie formy zamestnávania. Zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a začatím reformy preferenčných dôchodkových systémov.

3.Prijať opatrenia na odstránenie prekážok pre investície, najmä v sektore dopravy.