EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2022 COM(2022) 360 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Úspora plynu pre bezpečnú zimu



OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Úspora plynu pre bezpečnú zimu Nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruska proti Ukrajine úplne narušila trhy s energiou, čo vyvolalo cenovú volatilitu a energetickú neistotu po celom svete s osobitným vplyvom na EÚ a jej bezprostredné susedstvo. Komisia 18. mája 2022 predstavila plán REPowerEU, ako čo najskôr ukončiť našu závislosť od ruského plynu. Pri realizácii týchto opatrení a plne odhodlaná dodržať ciele stanovené v Európskej zelenej dohode musí Európa zrýchliť svoje prípravy na okamžitý vplyv, ktorý by ďalšie prerušenia dodávok ruského plynu vrátane ich úplného zastavenia mohli mať. Európska rada vo svojich záveroch z 31. mája a 23. júna 2022 požadovala, aby sa tieto prípravy vykonali bezodkladne s cieľom zabezpečiť užšiu koordináciu s členskými štátmi a medzi nimi. V prípade ďalších prerušení dodávok alebo ich úplného zastavenia musí byť Európa pripravená. EÚ musí v duchu európskej solidarity a spolupráce zabezpečiť, aby plyn prúdil tam, kde je najviac potrebný, a zároveň ochrániť našich domácich odberateľov, ako aj naše pracovné miesta a hospodárstvo ako celok. To je dôvod, prečo sa EÚ v posledných mesiacoch pripravovala na takéto prerušenie. Konkrétne Komisia v rámci energetickej platformy EÚ a členské štáty spolupracovali s alternatívnymi dodávateľmi plynu na zabezpečení dodávok. Plán REPowerEU, ktorý vychádza z návrhov v rámci Európskej zelenej dohody, má za cieľ zrýchliť inštalovanie obnoviteľných zdrojov energie v celej EÚ a zavádzanie investícií v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia a členské štáty vykonali hĺbkové preskúmanie pripravenosti. Spoluzákonodarcovia EÚ prijali nariadenie EÚ o uskladňovaní plynu s cieľom stanoviť právne požiadavky na naplnenie zásobníkov v príprave na zimu. Komisia intenzívne pracovala na zaistení dodatočných alternatívnych dodávok a stále na tom pracuje. Toto oznámenie dopĺňa uvedený prístup tým, že sa zameriava na stranu dopytu. Obsahuje preskúmanie súčasnej situácie a kroky, ktoré už boli prijaté, ako aj prehľad nástrojov, ktoré má EÚ k dispozícii na reakciu. Navyše sa v ňom navrhujú dodatočné opatrenia na koordinované znižovanie dopytu a zvýšenie spoločného úsilia EÚ v oblasti dodávok. To všetko je kľúčom k zníženiu pravdepodobnosti prerušení neskôr v tomto roku a k zníženiu ceny za tieto prerušenia na minimum a do budúcnosti k zabezpečeniu potrebného prístupu európskych spotrebiteľov a priemyselných odvetví k plynu prostredníctvom využitia vplyvu Únie. Na tento účel sa v oznámení navrhuje nový európsky plán na zníženie dopytu po plyne, ktorý vychádza z najlepších postupov z celej Únie, doplnený nariadením Rady, v ktorom predstavuje bezodkladné odporúčanie na dobrovoľné zníženie dopytu po plyne o 15 % vo všetkých členských štátoch minimálne v nasledujúcich ôsmich mesiacoch a ktorým sa zavádza postup na aktiváciu záväzného cieľa zníženia dopytu v prípade potreby, a to kedykoľvek v nasledujúcich týždňoch alebo mesiacoch. Plyn nahradený inými palivami a energiou, ktorú ušetrili všetci používatelia v letných mesiacoch, predstavuje energiu, ktorá nám pomôže v priebehu zimy. Ak budeme konať spoločne teraz, bude to mať menej rušivé a nákladné následky, zvýši sa tým solidarita a zabráni sa potrebe neskorších neplánovaných a nekoordinovaných opatrení v prípade možnej krízovej situácie, keď sa budú míňať zásoby plynu. Okrem toho sa pohotovo presunieme ku koordinovanému a v podstate spoločnému nákupu plynu a v budúcnosti obnoviteľného vodíka s cieľom zabezpečiť budúce energetické potreby alternatívnymi dodávkami. V konečnom dôsledku sa vykonaním tohto plánu na zníženie dopytu po plyne vytvoria podmienky na rýchlejšie a úplné ukončenie dovozu ruského plynu v súlade s cieľmi stanovenými v pláne REPowerEU a posilní sa energetická bezpečnosť a sebestačnosť EÚ. 1. Príprava na zimu Aká je súčasná situácia?

Spotreba plynu predstavuje 24 % celkovej hrubej domácej spotreby energie v Európe. Už mnoho rokov je Rusko hlavným dodávateľom plynu pre EÚ. Do minulého roka EÚ závisela od Ruska v prípade viac ako 40 % dodávok plynu do EÚ, čo predstavuje približne 10 % jej celkových energetických potrieb. Od minulého roka dodávky ruského plynu do EÚ výrazne klesali v rámci zámerného úsilia využiť energiu ako zbraň. Celkovo sa toky plynu do EÚ z Ruska v júni 2022 znížili na menej ako 30 % priemerného objemu za roky 2016 – 2021. EÚ čelí množstvu neočakávaných, neoprávnených a jednostranných krokov Ruska s cieľom znížiť alebo zastaviť dodávky pre európskych odberateľov, ktoré narúšajú hospodárske činnosti a zdvíhajú ceny. Tok potrubného plynu z Ruska cez Bielorusko sa zastavil a tok plynu cez Ukrajinu sa stále znižuje. Zastavili sa aj dodávky do pobaltských štátov, Poľska, Bulharska a Fínska. Dodávky do viacerých krajín vrátane Poľska, Nemecka, Rakúska, Dánska, Slovenska, Holandska a Talianska sa znižujú. Od polovice júna 2022 sa toky plynu cez plynovod Nord Stream 1, jednou z najväčších dovozných trás do EÚ, znížili o 60 %. (Graf: Toky ruského plynu v roku 2022 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.) Táto séria znižovaní dodávok viedla k historicky vysokým a nestálym cenám energie, prispela k inflácii a zvýšila riziko hospodárskeho poklesu v Európe, ako aj k významným negatívnym účinkom v oblasti zamestnanosti a distribučným vplyvom. Tieto účinky a vplyvy môžu vyvolať zvýšenie energetickej chudoby, ako aj riziko prehĺbenia nerovností medzi členskými štátmi a regiónmi. Nie je dôvod sa domnievať, že sa tento vzorec správania, ktorý je príčinou neistoty dodávok a súvisiacich stúpajúcich cien, v budúcnosti zmení. Z viacerých signálov skôr vyplýva pravdepodobnosť zhoršenia výhľadu v oblasti dodávok plynu. EÚ sa v očakávaní tohto rizika už začala pripravovať na dlhotrvajúce a prípadne úplné zastavenie dodávok plynu z Ruska, ktoré môže nastať kedykoľvek. Zabezpečenie alternatívnych dodávok plynu a nahradenie zemného plynu čistou energiou kedykoľvek to je možné a inými zdrojmi energie v prípade potreby predstavujú zásadné zložky plánu REPowerEU, ktorý prijali členské štáty a predovšetkým energetická platforma EÚ. Základom pripravenosti EÚ musí byť solidarita ako základná zásada našej Únie. Členské štáty sú navyše všetky prepojené prostredníctvom jednotného trhu, ktorý je motorom hospodárskeho rastu, inovácií, vytvárania pracovných miest a investícií. Ak má takáto solidarita fungovať, všetky subjekty by sa mali usilovať prijať všetky opatrenia, ktoré majú k dispozícii, aby zabránili účinkom úplného prerušenia dodávok ruského plynu. Z dôvodu tejto vzájomnej závislosti plnohodnotná kríza v každom členskom štáte vyvolá podstatné negatívne následky, a to priamo alebo nepriamo. Niektoré členské štáty sú viac zraniteľné voči priamemu vplyvu značného alebo úplného prerušenia ruských dodávok. Ak tieto krajiny necháme čeliť tomuto vplyvu osamote, bude to mať závažný dominový efekt na ostatné ekonomiky. Veľký hospodársky pokles v niektorom členskom štáte bude mať priamy negatívny hospodársky vplyv na jeho susedov a na iných vývozných partnerov. To si vyžaduje okamžité kroky na predvídanie ďalších rušivých opatrení a na posilnenie odolnosti EÚ. Toto oznámenie vrátane európskeho plánu na zníženie dopytu po plyne uvedeného v prílohe sa zameriava na potrebné opatrenia na strane dopytu a vychádza z plánu REPowerEU a plánu úspor energie pre EÚ. Tieto opatrenia na zníženie dopytu dopĺňajú aktuálne úsilie zabezpečiť alternatívne dodávky, ako sa stanovuje v stratégii vonkajšej energetickej angažovanosti EÚ, a urýchľujú prechod na čistú energiu. Mali by ich bezodkladne vykonať členské štáty v úzkej vzájomnej koordinácii s cieľom výrazne znížiť riziká nadmernej nerovnováhy medzi ponukou a dopytom počas nasledujúcej zimy a v období po nej. Týmto postupom sa môžu podstatne znížiť riziká spojené s nedostatkom plynu, ktoré sa dotýkajú priemyselných odvetví kľúčových pre dodávateľské reťazce v EÚ, pracovných miest a rastu, celkovej konkurencieschopnosti a európskeho hospodárstva.

Súvisiace navrhované nariadenie, ktorým sa vytvára rámec pre toto zníženie dopytu, sa podrobnejšie opisuje v časti 3 tohto oznámenia. Dôrazným a vierohodným koordinovaným postupom EÚ sa v nestabilnej situácii na trhu vytvorí väčšia istota, zvýši sa odolnosť EÚ a obmedzí sa vplyv na ceny vyvolaný ponukou. Zároveň pomôže s plnením ďalších zásobníkov pred príchodom zimy, ak budú dostupné kapacity. Jednostranné opatrenia členských štátov sú nedostatočné pre EÚ ako celok, a teda aj pre jednotlivé členské štáty. Koordinované opatrenia EÚ môžu pomôcť pri zachovaní fungujúcich priemyselných dodávateľských reťazcov a integrity jednotného trhu v prípade významných výpadkov dodávok. Akými nástrojmi už EÚ disponuje a aké opatrenia sa prijali pred súčasnou krízou? Po prvé, EÚ má pevný rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 a zníženie emisií do roku 2030 aspoň o 55 %. Prechod na čistú energiu a bezpečnosť dodávok energie spolu navzájom súvisia. Postupným odstraňovaním našej závislosti od fosílnych zdrojov energie a znižovaním celkovej spotreby energie v EÚ prostredníctvom zvyšovania energetickej efektívnosti Európska zelená dohoda a balík „Fit for 55“ posilňujú bezpečnosť EÚ v oblasti dodávok energie. Po druhé, EÚ vytvorila regulačný rámec na riešenie určitých situácií týkajúcich sa bezpečnosti dodávok energie, ktorý vychádza z poznatkov získaných z predchádzajúcich energetických kríz a ktorý je založený na našich opatreniach prijatých po protiprávnej anexii Krymu a Sevastopoľa k Ruskej federácii v roku 2014. Podľa nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu členské štáty musia mať národné preventívne akčné plány a núdzové plány založené na spoločných posúdeniach rizika vykonávaných regionálnymi skupinami organizovaných pozdĺž dodávateľských trás. Vymedzené sú tri vnútroštátne úrovne krízovej situácie: včasné varovanie, pohotovosť a stav núdze. Opatrenia, ktoré členské štáty môžu prijať v rámci každej z týchto úrovní, sú vymedzené v národných núdzových plánoch pre bezpečnosť dodávok plynu. Platí všeobecná zásada, že obmedzenia toku plynu, prídelový systém a obmedzovanie sa uskutočňujú ako posledná možnosť po vyčerpaní všetkých ostatných možností, ako sú možnosti prechodu na alternatívne palivá. Komisia v prípade osobitne postihnutého geografického regiónu môže na žiadosť jedného alebo viacerých členských štátov vyhlásiť stav núdze na úrovni Únie alebo regiónu. V uvedených prípadoch Komisia koordinuje opatrenia príslušných členských štátov a môže vystupovať ako moderátor v prípade zavedenia opatrení, ktoré nadmieru obmedzujú tok plynu do iných členských štátov a tretích krajín, ako sú členské štáty Energetického spoločenstva. Koordinácia tak pomáha zabezpečiť, aby v stave núdze plyn prúdil do najviac postihnutých krajín a k najviac postihnutým odberateľom. Nariadenie o bezpečnosti dodávok plynu obsahuje aj mechanizmus solidarity, ktorý zaručuje dodávky „chráneným odberateľom“ vymedzeným ako domácnosti, zariadenia diaľkového vykurovania, ktoré nemôžu prejsť na iné palivá, a určité základné sociálne služby, ako je zdravotná starostlivosť. V závažnom stave núdze, keď v členskom štáte už nie je možné zaručiť dodávky chráneným odberateľov, majú priamo prepojené členské štáty povinnosť konať solidárne a dodať plyn tam, kde je najviac potrebný, aj keby to znamenalo obmedzenie ich nechránených odberateľov. Táto pomoc podlieha rýchlej a spravodlivej náhrade stanovenej v rámci dvojstranných technických, právnych a finančných dojednaní, na ktorých sa členské štáty musia vopred dohodnúť. Európska koordinačná skupina pre plyn, skupina odborníkov, ktorej predsedá Komisia a ktorú tvoria odborníci z členských štátov, príslušné európske združenia a sekretariát Energetického spoločenstva, úzko monitoruje bezpečnosť dodávok energie v EÚ a v prípade potreby koordinuje opatrenia. Skupina bola kľúčová pre riadenie situácie v oblasti bezpečnosti dodávok energie od začiatku vojny proti Ukrajine, a to najmä výmenou informácií a pomocou pri koordinácii opatrení členských štátov v súvislosti s vyhláseniami týkajúcimi sa úrovne včasného varovania a pohotovosti. Opísaný rámec však nie je celkom vhodný pre súčasnú krízu, keďže je určený na riešenie krátkodobých prerušení v súvislosti s konkrétnymi časťami infraštruktúry alebo krátkodobých extrémnych výkyvov počasia, a nie na dlhodobé prerušenie dodávok spôsobené tým, že významný dodávateľ obmedzí dodávku na niekoľkých trasách zároveň. Preto sa tento rámec riadenia musí upraviť, pričom sa v ňom aj výrazne odzrkadľuje pohľad európskych a vnútroštátnych ministerstiev priemyslu. Po tretie, EÚ postupne rozvíjala sieť energetických prepojení a vnútorný trh s energiou schopný dodať plyn a elektrinu tam, kde to je potrebné. Touto aktívnou politikou sa podarilo diverzifikovať dodávky plynu, a čo je rovnako dôležité, aj trasy plynu, a to vďaka investíciám do cezhraničnej plynárenskej infraštruktúry, projektov spätného toku, ako je možnosť spätného toku v rámci plynovodu Jamal medzi Nemeckom a Poľskom a terminály LNG v Pobaltí, stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe. Veľa projektov spoločného záujmu v rámci transeurópskej energetickej siete využilo finančnú podporu EÚ prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy a politiky súdržnosti. Kľúčové projekty posledného desaťročia

– Terminály LNG v mestách Klaipeda a Świnoujście a na ostrove Krk, plynovod BRUA a baltský plynovod zmenšili historickú izoláciu konkrétnych regiónov. – EÚ dokončením plynovodov TAP (Transjadranský plynovod) a TANAP (Transanatólsky plynovod) otvorila južný koridor zemného plynu, ktorým teraz prúdi plyn z Kaspického mora priamo do Európy. – Medzi ostatné významné projekty patrí prepojovací plynovod medzi Poľskom a Litvou (plynovod GIPL), baltská prípojka medzi Fínskom a Estónskom, prepojovací plynovod medzi Poľskom a Slovenskom a plynovod medzi Gréckom a Bulharskom (IGB). Tieto projekty zohrávajú dôležitú úlohu pri nahrádzaní ruského plynu. Uvedený vývoj významne zlepšil alebo zlepší situáciu v oblasti bezpečnosti dodávok energie v EÚ a umožní účinnú diverzifikáciu dodávateľov a trás. Všetky jednotlivé členské štáty vrátane historicky najviac exponovaných krajín, ako je Bulharsko a Fínsko, ukončili svoju závislosť od jediného zdroja plynu v podobe dovozu plynu z Ruska. Čo spravila EÚ, aby po ruskej invázii na Ukrajinu zaistila bezpečnosť dodávok energie? EÚ po ruskej invázii na Ukrajinu vypracovala plán REPowerEU s cieľom čo najskôr ukončiť závislosť EÚ od ruských fosílnych palív. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne REPowerEU stanovujú opatrenia týkajúce sa diverzifikácie dodávateľov energie, úspor energie a energetickej efektívnosti a navrhuje sa urýchlené zavádzanie čistej energie s cieľom nahradiť fosílne palivá v domácnostiach, priemysle a pri výrobe energie, predovšetkým prostredníctvom elektriny z obnoviteľných zdrojov a čistého vodíka. Okrem toho členské štáty a miestne orgány sú v dobrej situácii, aby podporovali opatrenia v oblasti úspor energie prispôsobené miestnym okolnostiam. EÚ v rámci plánu REPowerEU prijala opatrenia na posilnenie svojej bezpečnosti dodávok energie a odolnosti zamerané na stranu ponuky aj dopytu. Konkrétne: ·V marci 2022 bol navrhnutý nový právny predpis EÚ na zabezpečenie naplnenia podzemných zásobníkov EÚ na nadchádzajúcu zimu, ktorý Európsky parlament a Rada prijali v máji a ktorý nadobudol účinnosť 1. júla. Úroveň naplnenosti zásobníkov bola počas poslednej zimy znepokojivo nízka – o 10 percentuálnych bodov menej ako v rokoch 2016 až 2018 – napriek nižšej úrovni dovozu z Ruska a vysokým cenám, ktoré znižujú motiváciu uskladňovať plyn, je však naplnenosť v súčasnosti opäť v súlade s historickým priemerom, čo znamená, že zásobníky sú naplnené na 64 %, čo zodpovedá 46 dňom spotreby počas zimy. ·Komisia v prvom polroku 2022 vykonala hĺbkové preskúmanie všetkých národných núdzových plánov v oblasti bezpečnosti dodávok plynu, čo členským štátom umožnilo posilniť pripravenosť na možné rozsiahle narušenia dodávok. Komisia takisto vykonala hĺbkové monitorovanie situácie týkajúcej sa bezpečnosti dodávok energie a súvisiace posúdenie rizík, a to s ohľadom na plyn aj elektrinu, v úzkej spolupráci s členskými štátmi, ENTSOG a ENTSOE – európskymi združeniami prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn a prenosových sústav pre elektrinu. ·Komisia zriadila energetickú platformu EÚ na agregovanie dopytu po energii na regionálnej úrovni a uľahčenie dobrovoľného spoločného nákupu s cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie infraštruktúry, tak aby plyn tiekol tam, kde je to najviac potrebné, a osloviť medzinárodných partnerov v oblasti zásobovania, ako sú USA, Nórsko, Azerbajdžan, Katar, Egypt, Izrael, Alžírsko a mnoho ďalších. Tento kontakt prebieha v súlade so stratégiou vonkajšej energetickej angažovanosti EÚ. Najmä vďaka týmto opatreniam EÚ získala nevídané množstvá LNG od začiatku roka a ďalší potrubný plyn, ktoré vyvažujú stratu ruského plynu – pozri rámček uvedený ďalej. ·Komisia v rámci energetickej platformy EÚ vytvorila päť regionálnych skupín členských štátov s cieľom nahradiť dodávky ruského plynu a zlepšiť bezpečnosť dodávok energie v každom regióne, napríklad vypracovaním akčných plánov na rýchle vykonanie – ktoré sa vykonali s vysokou mierou úspešnosti v regionálnej skupine pre juhovýchodnú Európu. Tieto skupiny dopĺňajú činnosť existujúcich skupín na vysokej úrovni, ktoré sa zameriavajú na urýchľovanie kľúčových projektov týkajúcich sa prepojení energetických sietí a energie z obnoviteľných zdrojov a na dôležité reformy trhu s energiou, ako je skupina na vysokej úrovni pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe. ·Komisia nadviazala spoluprácu s odborníkmi z odvetvia s cieľom určiť možnosti prechodu na iné palivá a dobrovoľného zníženia dopytu a posúdiť možné následky nekoordinovaných opatrení týkajúcich sa zníženia dopytu po plyne zo strany priemyselných používateľov.

Diverzifikácia od začiatku roku 2022 EÚ sa úspešne darí diverzifikovať dovoz plynu z iných zdrojov ako z Ruska, a to najmä vďaka väčšiemu dovozu LNG a dovozu plynovodmi. V prvej polovici roku 2022 sa vďaka úsiliu EÚ osloviť producentov LNG z tretích krajín zvýšil dovoz LNG z iných krajín ako z Ruska o 21 mld. m³ v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku. Dovoz plynovodmi z neruských zdrojov, a to z Nórska, Kaspického mora, zo Spojeného kráľovstva a severnej Afriky, sa zvýšil o 14 mld. m³. Na druhej strane v uvedenom období dovoz plynovodmi z Ruska klesol o 28 mld. m³ na celkové množstvo 44,6 mld. m³, kým dovoz ruského LNG sa zvýšil o 3 mld. m³. Týmito zvýšenými dodávkami EÚ sa v súčasnosti vyvažuje zníženie celkového dovozu ruského plynu. V tom istom období sa v porovnaní s rokom 2021 zvýšil dovoz LNG zo všetkých zdrojov (vrátane Ruska) o 24,3 mld. m³ (59 %). Dovoz LNG z USA zároveň dosiahol 30 mld. m³ v porovnaní celkovým objemom 22 mld. m³ v roku 2021 (a iba 11,6 mld. m³ v prvej polovici roku 2021). Predsedníčka Von der Leyenová a prezident Biden v spoločnom vyhlásení 25. marca 2022 oznámili zvýšenie dovozu amerického LNG do EÚ o 15 mld. m³ v roku 2022, čo je cieľ, ktorý sa naplní zvýšením dodávok z USA. Podiel USA na dovoze LNG do EÚ bol v júni približne 46 %. Rôzne opatrenia prijaté od februára vrátane opatrení, ktorých cieľom je posilnenie rámca EÚ v oblasti bezpečnosti dodávok energie, sú zamerané na zvládnutie čo najrýchlejšieho postupného úplného ukončenia dovozu ruského plynu. Posledné prerušenia dodávok plynu z Ruska však naznačujú značné riziko, že Rusko môže dodávky plynu úplne zastaviť náhle ešte tento rok. EÚ musí byť pripravená na tento scenár a prijať dodatočné opatrenia úmerné ťažkostiam, ktoré z neho vyplývajú. Ak teraz organizovane znížime spotrebu plynu, zmiernia sa tým budúce náklady pre spoločnosť. Prechod k spoločnému nákupu v rámci energetickej platformy predstavuje nevyhnutný doplnok k vykonávaniu dôslednejšej koordinácie na strane dopytu aj na strane ponuky a Komisia zrýchli svoju prácu na sfunkčnenie platformy do konca tohto roka. Súčasne by spoločný nákup plynu napríklad mohol poskytnúť menším plynárenským spoločnostiam silnejšiu úlohu a umožniť lepšiu nákupnú páku pre EÚ, najväčšieho dovozcu zemného plynu na svete, a to aj na regionálnej úrovni, a vylepšiť našu energetickú odolnosť a dlhodobú energetickú bezpečnosť. Čo očakávať? Bez ohľadu na dosiaľ dobrý pokrok pri plnení zásobníkov zo simulácií, ktoré vykonala Komisia a ENTSOG, vyplýva, že úplné prerušenie dodávok od júla do zimy 2023 by viedlo k tomu, že sa nesplní cieľ naplnenia zásobníkov na 80 % do novembra, ktorý sa stanovuje v novom nariadení EÚ o uskladňovaní plynu. Zo simulácií vyplýva, že zásobníky by na začiatku vykurovacej sezóny mohli byť naplnené len na 65 % až 71 %. Kľúčové zistenia analýzy scenára bez dodatočnej pripravenosti V prvom scenári bude na uspokojenie dopytu po plyne počas zimy chýbať 30 mld. m³ za priemerných meteorologických podmienok a nepretržite vysokých dodávok LNG v porovnaní priemernou celkovou spotrebou EÚ v období od augusta do marca vo výške 300 mld. m³. V tomto scenári budú zásobníky na konci marca 2023 takmer prázdne, v dôsledku čoho na plynárenskú sezónu 2023 – 2024 nezostanú žiadne rezervy. Podľa druhého scenára zásobníky ostanú na konci marca 2023 naplnené na minimálnu úroveň 15 % a rozdiel medzi ponukou a dopytom bude počas zimy predstavovať 45 mld. m³.

V rámci prípravy na nasledujúcu zimnú sezónu za predpokladu dlhodobo napätých medzinárodných trhov s plynom bude doplnenie zásobníkov v lete 2023 s veľkou pravdepodobnosťou veľmi náročné. Naplnenosť zásobníkov v októbri 2023 dosiahne len 41 % v prvom scenári a 56 % v druhom scenári. Neobvykle studená zima alebo menší dovoz plynu z iných zdrojov (napríklad z dôvodu oživenia hospodárskeho rastu na veľkom trhu, akým je Čína) zvyšujú hrozbu, že v určitej chvíli bude v tomto období potrebné rozhodnúť o ďalších výrazných zníženiach spotreby. Náhle zastavenie dodávok poškodí konkrétne segmenty v rámci týchto priemyselných odvetví, ktoré majú málo priestoru na prechod na iné palivá – napríklad v prípadoch, keď sa plyn používa ako východisková surovina priemyselných procesov –, alebo na zníženie výroby bez závažných škôd. Rozsiahle prerušenia dodávok plynu zo strany Ruska nebudú mať v zásade priamy vplyv na dostupnosť plynu pre chránených odberateľov, predovšetkým pre domácnosti, ktoré predstavujú menej ako 37 % celkovej spotreby EÚ. To však predpokladá, že nenastanú iné nepredvídané udalosti. Okamžitý rýchly a rozhodný prechod je zásadný. Závažné narušenie dodávok plynu v zime 2022/2023 bude mať bez zmysluplného úsilia o nájdenie náhrady a bez zníženia dopytu v nasledujúcich týždňoch výrazný vplyv na európske hospodárstvo a trhy práce a priame či nepriamo sa dotkne všetkých členských štátov. Okamžitá reakcia zníži náklady spojené s náhlym prerušením dodávok Bude výrazne menej nákladné maximalizovať možnosti týkajúce sa nahradenia zdrojov a začať znižovať dopyt po zemnom plyne teraz a o nepríliš vysoké množstvo vďaka dlhšiemu časovému náskoku ako v prípade, keď sa bude musieť náhle výrazne obmedziť dopyt v období špičkového odberu (t. j. v zime) a bez riadnej prípravy. Ak budú prevádzkovatelia siete počítať so znížením dopytu, budú môcť optimalizovať kapacity siete, včas prepraviť viac plynu zo západu na východ a viac naplniť zásobníky tam, kde existujú kapacity, s ohľadom na nasledujúcu zimu a na zimnú sezónu 2023/2024. V dôsledku tohto očakávaného, rozloženého zníženia dopytu sa celkovo odstráni alebo zníži akýkoľvek prípadný nedostatok v zime viac ako o polovicu. Tým, že budeme očakávať znížené dodávky už teraz, budeme môcť poskytnúť cielené stimuly priemyselným odvetviam s potenciálom znížiť ich spotrebu, napríklad prechodom na palivá z obnoviteľných zdrojov, či v každom prípade na palivá s najnižším možným obsahom emisií, a to v súlade s úsilím v oblasti energetickej efektívnosti a s cieľom zabrániť dlhodobej odkázanosti na určitého dodávateľa. Pokiaľ ide o celkový makroekonomický vplyv prípadného závažného prerušenia, solidárnou koordinovanou reakciou EÚ pred zimou sa obmedzí negatívny vplyv na HDP a pracovné miesta. Ak sa zohľadnia potreby identifikované v scenároch vypracovaných ENTSOG a prijmú sa včasné opatrenia na zníženie dopytu, prerušenie dodávok plynu z Ruska by v prípade priemernej zimy mohlo mať za následok zníženie HDP minimálne o 0,4 % v priemere, pokiaľ ide o EÚ ako celok, a zníženie o 0,6 % v prípade studenej zimy. Ak sa však bude otáľať s konaním až dovtedy, keď nastane úplné prerušenie dodávok, povedie to k zvýšeniu nákladov aspoň o tretinu, a to čiastočne z dôvodu premárnenej príležitosti na koordináciu opatrení a na jednoduchšie prispôsobenie, čo ešte viac prispeje k tomuto zvýšeniu. Váhanie v prípade priemernej zimy bude mať vplyv v rozsahu od 0,6 % do 1 % HDP. V prípade studenej zimy sa tieto náklady ešte zvýšia. Náklady vyplývajúce z odloženia reakcie v prostredí studenej zimy povedú k výraznému znásobeniu nákladov pre EÚ, pričom vplyv na HDP bude v priemere v rozsahu 0,9 % až 1,5 %, a to najmä v prípade najviac postihnutých členských štátov. S cieľom predísť nedostatku plynu v nadchádzajúcich mesiacoch sa odporúča celkové zníženie dopytu po plyne o 15 % v období od 1. augusta do 31. marca 2023.



2. Plán na zníženie dopytu po plyne so súčasným uprednostnením kritických odberateľov Európsky plán na zníženie dopytu po plyne Zníženie dopytu o 15 % opísané v predchádzajúcej časti sa môže dosiahnuť okamžitým konaním, vykonaním plánu úspor energie a prijatím dodatočných opatrení v oblasti úspor plynu v nechránených sektoroch, pričom sa použijú osvedčené postupy a inteligentné kritériá priorizácie určené v priloženom európskom pláne na zníženie dopytu po plyne. V tomto pláne sa stanovujú zásady a kritériá koordinovaného znižovania dopytu zamerané nielen na ochranu dodávok plynu domácnostiam a základným používateľom, ako sú nemocnice, ale aj na poskytovanie základných výrobkov a služieb pre hospodárstvo, priemyselné odvetvia, ktoré sú rozhodujúce pre dodávateľské reťazce EÚ, a pre konkurencieschopnosť. Vychádza z existujúcich národných núdzových plánov, existujúcich najlepších postupov a cielených konzultácií s priemyslom. Riadenie dopytu by sa prioritne malo zamerať na sektory s lepšími možnosťami nahradenia a malo by lepšie rozdeľovať zaťaženie na celé hospodárstvo a zároveň chrániť HDP a zamestnanosť. Tieto sektory budú menej ohrozené úzkymi miestami v odberateľskej časti reťazca a inflačnými tlakmi a budú mať účinnejšie zaistenie proti ostatným rizikám (napr. proti tuhej zime). Kľúčové zásady plánu: náhrada, solidarita a úspory Náhrada: koordinované úspory v oblasti dopytu po plyne prostredníctvom podpory náhradných možností Všetko úsilie členských štátov v rámci výroby elektriny, priemyselných odvetví a domácností by sa malo predovšetkým zameriavať na náhradné možnosti, ktoré umožnia prejsť od používania zemného plynu. Pritom treba mať neustále na pamäti kompromisy, ktoré môžu vyplývať z týchto rozhodnutí, na ilustráciu možno uviesť prípad (opätovného) zavádzania napríklad uhlia do mixu, a to aj dočasne. Prioritou je prechod na palivá z čistých zdrojov energie, ak to je technicky možné, a to včas a nákladovo efektívnym spôsobom. Pokračovať by malo aj úsilie o diverzifikáciu, a to zrýchlením dokončenia nevyhnutne potrebných terminálov LNG alebo inej plynárenskej infraštruktúry, najmä prepojení, v kombinácii s úsilím EÚ o diverzifikáciu dodávok LNG v rámci energetickej platformy EÚ. Ak nie je možné žiadne iné čistejšie riešenie, dočasne sa budú musieť využiť aj možnosti nahradiť zemný plyn uhlíkovo náročnými zdrojmi, ako je nafta alebo uhlie, s nevyhnutnými environmentálnymi ochrannými doložkami. Na tento účel sa na úrovni EÚ a členských štátov môže poskytovať podpora na časovo ohraničené možnosti prechodu na iné palivá. Solidarita: príprava na riziká úplného prerušenia dodávok ruského plynu a ich zmierňovanie Výpadky dodávok plynu majú na jednotlivé členské štáty a regióny odlišný vplyv. Na riešenie týchto následkov musí EÚ konať v úplnej solidarite medzi členskými štátmi a medzi jednotlivými používateľmi zemného plynu. Hoci budú členské štáty postihnuté odlišne, spoločným úsilím sa zníži závažnosť dosahu na najpostihnutejšie členské štáty, a v dôsledku toho budú mať zo spoločných opatrení prospech všetky členské štáty. Komisia preto naďalej ostáva ostražitá s cieľom chrániť jednotný trh, a najmä zabrániť akýmkoľvek prípadným obmedzeniam obchodu medzi členskými štátmi, a bude sa usilovať zabezpečiť, aby nedošlo k žiadnemu narušeniu predovšetkým základných hospodárskych činností a kľúčových sociálnych služieb. Ak situácia vedie k prípadu, že treba navrhnúť obmedzujúce opatrenia, musí sa tak uskutočniť jednotne a v koordinácii s členskými štátmi a s náležitým zohľadnením zmiernenia vplyvu na zamestnanosť a príjmy. Ak má takáto solidarita fungovať v praxi, všetky členské štáty a všetci sociálni a hospodárski partneri musia spraviť, čo je v ich silách, aby sa pripravili a už teraz, kedykoľvek to je možné, nahradili plyn alebo znížili dopyt po plyne. Táto koordinácia si vyžaduje zavedenie vhodného systému riadenia, v rámci ktorého sa môžu využiť zdroje ministerstiev energetiky a priemyslu všetkých členských štátov a ktorý zahŕňa všeobecnú osvetovú kampaň zameranú na všetky skupiny spotrebiteľov a zapojenie všetkých týchto skupín.

Úspory: každý môže prispieť svojím dielom S dodatočným znížením dopytu by sa malo počítať v oblastiach vykurovania a chladenia budov alebo ohrievania vody. V stave núdze, ak by mohla byť ohrozená bezpečnosť dodávok elektriny, pravidlá EÚ a členských štátov v oblasti bezpečnosti dodávok energie umožňujú uprednostniť dodávky plynu určitým kritickým plynovým elektrárňam a určitým kategóriám chránených odberateľov. Skutočnosť, že sú zaručené dodávky plynu pre domácnosti a určité kritické plynové elektrárne, by však nemala brániť orgánom verejnej moci prijímať ďalšie opatrenia na zníženie spotreby plynu chránenými odberateľmi a v sektore energetiky, ako aj na podporu dobrovoľného znižovania. To je nevyhnutné na zabránenie potreby obmedziť priemyselných odberateľov, ktorí majú kritický význam pre spoločnosť a hospodárstvo.

Na uvedenom obrázku je znázornené najnovšie posúdenie potenciálu jednotlivých druhov opatrení znížiť dopyt po plyne a priblížiť sa k prekonaniu nedostatku. Budovy: obmedzenie vykurovania a chladenia Už v pláne úspor energie z 18. mája v rámci plánu REPowerEU bol identifikovaný okruh možných opatrení na úspory v budovách a odhaduje sa, že by sa mohlo usporiť 11 mld. m³. Jednoduché zmeny v správaní, ako je zníženie teploty v domácnostiach, kde sa tak ešte neudialo, skrátenie času na sprchovanie, vypínanie spotrebičov namiesto ich uvádzania do pohotovostného režimu, efektívne varenie, chladenie a zmrazovanie, majú taký pozitívny vplyv účty za energie, že o tom ani netreba diskutovať. Čím väčšie je zníženie prostredníctvom dobrovoľných opatrení, tým menšia je pravdepodobnosť potreby zaviesť v budúcnosti povinné obmedzenia pre priemysel. Samozrejme, nižšia spotreba plynu znamená nižšie účty. Úspory plynu možno dosiahnuť už počas leta znížením spotreby elektriny v čase špičky (a tým priamo aj spotreby plynu) pri chladení. Počas zimnej plynárenskej sezóny (október – marec) možno dosiahnuť veľké úspory zavedením alternatívnych zdrojov tepla na účely diaľkového vykurovania, prostredníctvom tepelných čerpadiel a inteligentných systémov energetického manažérstva v domácnostiach, ako aj prostredníctvom kampaní na úsporu plynu, napríklad znížením teploty na termostate o 1 °C (okrem osôb, ktoré už teraz nemôžu dostatočne vykurovať svoje domovy) alebo používaním chladnejšej vody. Správne navrhnuté tarifné systémy bonus-malus môžu takisto prispieť k zmenám v správaní a dodatočným úsporám. Úspory možno nájsť aj uložením povinnosti obmedziť vykurovanie verejných budov, kancelárií, komerčných budov a otvorených priestorov, ako sú vonkajšie terasy, vždy, keď je to technicky možné a vykonateľné. Úloha orgánov verejnej moci s cieľom ísť príkladom je v tejto súvislosti kľúčová. Výroba elektriny a tepla: úspory nekritického plynu Veľký potenciál na úsporu plynu existuje pri výrobe elektriny a tepla, a to prostredníctvom zníženia spotreby elektriny, prechodu na iné zdroje elektriny a tepla a prostredníctvom dovozu elektriny. Komisia požiadala ENTSOE o vypracovanie odhadu vplyvu možného nedostatku plynu na výrobu elektriny. Podľa prvého odhadu sa iba polovica plynu spotrebovaného v sektore elektrickej energie považuje za kľúčovú na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny. Prebieha podrobnejšia analýza pripravenosti v oblasti dodávok elektriny v zimnej sezóne, v ktorej by sa mala zohľadniť dostupnosť jadrových elektrární a rezerv vodnej energie, ktoré by tento rok mohli byť viac postihnuté. Tento prvý odhad však poukazuje na možnosť usporiť významné množstvo plynu. Napríklad od začiatku roka EÚ zaviedla minimálne 20 GW novej kapacity energie z obnoviteľných zdrojov. Prechodom na alternatívne palivá pri výrobe elektriny by sa v nasledujúcich ôsmich mesiacoch mohlo usporiť značné množstvo plynu (pozri graf na strane 11) popri flexibilite na strane dopytu na zníženie odberu v čase špičky. Za výber zdrojov energie na výrobu elektriny a tepla napokon zodpovedajú jednotlivé členské štáty, ktoré musia zohľadňovať cieľ EÚ v oblasti klímy do roku 2030, ako aj dlhodobý cieľ klimatickej neutrality, politiku EÚ v oblasti čistého ovzdušia a vplyv svojich rozhodnutí na iné členské štáty a na kolektívnu bezpečnosť dodávok energie. V rámci prebiehajúcich činností na posilnenie pripravenosti na vnútroštátnej úrovni a na preskúmanie plánov na postupné spúšťanie a odstavovanie elektrární by sa európsky vplyv mal zohľadniť so zreteľom na nové aktuálne okolnosti vrátane rizík pre bezpečnosť dodávok energie a cien alternatívnych palív na svetových trhoch s energiou. Ide o kľúčový aspekt národných plánov pripravenosti na riziká v oblasti elektrickej energie podľa nariadenia o pripravenosti na riziká v sektore elektrickej energie, ktoré je predmetom preskúmania Komisiou. Prechod na iné palivá, bez ohľadu na to, či sú menej alebo viac uhlíkovo náročné a znečisťujúce než zemný plyn, by za normálnych okolnosti prebehol automaticky z dôvodu vysokých cien plynu. Pre prechod na palivá z biomasy alebo na naftu je však dôležité zabezpečiť, aby lokality, v ktorých sa používajú alternatívne palivá, mali k dispozícii dostatočné množstvá týchto palív, ako aj primerané opatrenia na uskladnenie týchto alternatívnych palív a monitorovanie bezpečnosti ich dodávok. Niektoré členské štáty odložili postupné odstavovanie jadrových elektrární. V iných bolo povolené opätovné sprevádzkovanie uhoľných/hnedouhoľných elektrární alebo zvýšenie ich produkcie. Členské štáty by v rámci prechodu na iné palivá mali zohľadniť zákaz dovozu uhlia a ropy z Ruska v rámci piateho a šiesteho balíka sankcií EÚ, pretože by mohol mať dosah na dostupnosť bývalých zdrojov dodávok. V prípade ropy zásadný prvok predstavuje optimálne riadenie existujúcich núdzových zásob. Existujúce núdzové zásoby ropy vytvárajú záchrannú sieť a použijú sa v súlade s pravidlami EÚ a národnými pohotovostnými plánmi. Prechod na iné palivá môže mať vplyv aj na znečistenie ovzdušia, a tým na zdravie ľudí a ekosystémov, ako aj na spotrebu vody. Smernica o priemyselných emisiách umožňuje za určitých podmienok udeliť plynovým spaľovacím zariadeniam pri ich prechode na ropu výnimky pre ich limitné hodnoty emisií v prípade prevažujúcej potreby udržiavať dodávky energie. Túto výnimku je možné udeliť na tak dlho, kým existuje potreba, pod podmienkou, že Komisia je o tom riadne informovaná. Podľa objasnenia Súdneho dvora nejde bez realizácie prác alebo fyzických zásahov meniacich existujúce zariadenia o projekty, ktoré si vyžadujú nové povolenie v zmysle smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Podobne ani prechod elektrárne na iné palivo bez realizácie prác alebo fyzických zásahov nepredstavuje projekt. V súlade s plánom REPowerEU sa možnosť udeliť pomoc na prechod na iné palivá označuje v zmene dočasného krízového rámca štátnej pomoci ako priorita na dosiahnutie čistých zdrojov energie.

Opatrenia zamerané na prechod na iné palivá by sa mali navrhnúť tak, aby neohrozovali strednodobé ciele v oblasti dekarbonizácie a potrebu zrýchliť prechod na čistú energiu a aby sa minimalizovalo akékoľvek zvýšenie znečistenia, pričom by nemali ohrozovať celkový záväzok postupne vyraďovať uhlie, ktorý prijali členské štáty. Zásadné je preto zabezpečiť, aby tieto opatrenia v budúcnosti neviedli k uhlíkovej odkázanosti. EÚ napokon spolupracuje s Ukrajinou a ENTSOE na zvýšení obchodu s elektrinou medzi Ukrajinou a EÚ s cieľom podporiť Ukrajinu a zároveň poskytnúť nízkouhlíkovú alternatívu pre susediace členské štáty. Priemysel: prechod na iné palivá, iné trhové opatrenia a inteligentné kritériá priorizácie Priemysel už čelí vyšším cenám energie a niektoré priemyselné odvetvia už v dôsledku toho čelia vysokej miere zatvárania. Vysoké ceny plynu sú čiastočne príčinou zníženia dopytu EÚ po plyne o 5 % v prvej polovici roku 2022 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Tento trend bude pravdepodobne pokračovať tak dlho, kým ceny ostanú na vysokej úrovni. Podrobnejší opis opatrení v oblasti úspor plynu a prechodu na iné palivá sa nachádza v prílohe k tomuto oznámeniu. V priemyselnom sektore by sa ďalšia reakcia mala zamerať na trhové opatrenia na podporu znižovania dopytu prostredníctvom stimulov a na obmedzenie spoločenských a hospodárskych škôd. Plyn sa používa ako východisková surovina a zdroj energie v priemyselných odvetviach, ktorých potenciál a náklady týkajúce sa prechodu na iné palivá alebo zníženia spotreby sa výrazne líšia medzi jednotlivými sektormi. Trhové nástroje predstavujú účinný prostriedok na odvodenie najvhodnejších možností v oblasti znižovania. Komisia dôrazne podporuje osvedčené postupy, ako sú vnútroštátne, regionálne alebo spoločné aukcie alebo systémy verejných súťaží, s cieľom stimulovať znižovanie spotreby priemyselných spotrebiteľov, a to tak, že dovolí priemyselným odvetviam ponúkať zníženie spotreby plynu. To povedie k zníženiu súčasnej súhrnnej spotreby plynu, čím sa sprístupní viac plynu, napríklad na účely naplnenia zásobníkov. Tieto aukcie alebo verejné súťaže by sa mohli organizovať na cezhraničnej úrovni, aby sa maximalizovali možnosti zníženia dopytu, a to najmä prostredníctvom veľkých cezhraničných odberateľov, ktorí fungujú vo viacerých členských štátoch. Z tohto hľadiska, ako sa takisto stanovuje v dočasnom krízovom rámci štátnej pomoci, pravidlá EÚ v oblasti štátnej pomoci umožňujú členským štátom podporovať dobrovoľné znižovanie dopytu po plyne prostredníctvom stimulov za určitých podmienok, ako je poskytovanie stimulov na prechod k čistejším zdrojom energie. Komisia rýchlo preskúma myšlienku aukcií EÚ na základe úzkych konzultácií s členskými štátmi. Medzi ďalšie podobné trhové opatrenia, ktoré už sú stanovené v národných núdzových plánoch, patria takzvané prerušiteľné zmluvy, t. j. opatrenia flexibility, v rámci ktorých sa udeľuje vopred určená finančná náhrada za vopred určenú úroveň zníženia objemu plynu za obdobie odpojenia. V núdzovej situácii, teda po vyčerpaní všetkých trhových a netrhových opatrení, môže by potrebné, aby členské štáty začali čiastočne alebo úplne obmedzovať konkrétne skupiny spotrebiteľov, ktoré identifikovali, a to v poradí, ktoré určili vopred vo svojich núdzových plánoch. Prístupy k takejto priorizácii sa líšia medzi jednotlivými členskými štátmi a môže, ale nemusí sa v nich zohľadňovať širší dosah na kritické segmenty hospodárstva EÚ alebo svetového hospodárstva. V prípade nekoordinovaných rozhodnutí existuje významné riziko fragmentácie jednotného trhu s nezamýšľanými účinkami vnútroštátnych rozhodnutí na iné krajiny EÚ, ako sa ukázalo počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Koordinácia je kľúčom k zachovaniu čo najväčšej integrity jednotného trhu. Priložený európsky plán na zníženie dopytu po plyne poskytuje členským štátom usmernenia na preskúmanie a vylepšenie poradia ich priorít použitím spoločných zásad a kritérií, aby mohli koordinovať a minimalizovať sociálno-ekonomický vplyv v širšom kontexte EÚ a zároveň zachovať európsku solidaritu. V prípade cieleného obmedzenia bude zásadné zmierniť jeho sociálno-ekonomický vplyv. Tieto usmernenia by mali členské štáty jasne zohľadniť pri aktualizácii svojich národných núdzových plánov, ktoré uľahčia budúcu koordináciu, ak bude potrebná. Ako sa uvádza v oznámení o krátkodobých intervenciách na trhu, ktoré je sprievodným dokumentom plánu REPowerEU, v prípade regionálnej núdzovej situácie alebo núdzovej situácie na úrovni Únie podľa nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu môže byť potrebné stanoviť aj administratívnu cenu plynu na pokrytie obdobia vyhlásenej núdzovej situácie Únie.

Vypracovať by sa mohli nové nástroje pre priemyselné odvetvia, ktoré plnia strategickú úlohu pre fungovanie hospodárstva a spoločnosti EÚ, s cieľom podporiť ich úsilie o nahrádzanie zdrojov energie, ich diverzifikáciu a úspory, keď mechanizmy trhových cien dosiahnu hranice svojich možností a vyčerpajú sa trhové možnosti. Posilnené riadenie solidarity a mechanizmy na podporu spolupráce Riešenie situácie si vyžaduje mechanizmus, ktorý Komisii a členským štátom umožní ešte viac posilniť ich spoluprácu v záujme riešenia jednotlivých aspektov krízy, ktorá sa ďalej vyvíja, a ochrany vnútorného trhu. Existujúca koordinačná skupina pre plyn môže túto požiadavku riešiť na stretnutiach na úrovni generálnych riaditeľstiev a so zástupcami ministerstiev priemyslu, ktoré sa konajú pravidelne alebo ktoré sa zvolávajú vždy v prípade potreby. Skupina zohrá kľúčovú úlohu pri monitorovaní vplyvu znižovania dopytu na kritické sektory a hodnotové reťazce z celej EÚ a pri podpore nevyhnutnej výmeny informácií, spájaní ostatných príslušných zainteresovaných strán, sociálnych partnerov a prípadne politických fór. Účinnú a pohotovú solidaritu v núdzovej situácii uľahčí prijatie dvojstranných dohôd o solidarite stanovených v nariadení o bezpečnosti dodávok plynu, v ktorých sa objasnia technické, právne a finančné dojednania týkajúce sa poskytovania plynu zo zákona chráneným odberateľom susediacich krajín v prípade krízy. Je naliehavé, aby všetky členské štáty, ktoré tak ešte nespravili, dokončili prípravu potrebných dohôd o solidarite. Jednako však samotné dvojstranné dohody o solidarite nemusia postačovať. Koordinácia na úrovni EÚ ostáva nenahraditeľnou. 3. Spoločný nástroj EÚ na koordináciu znižovania dopytu po plyne Potrebným znížením dopytu sa riziká pre nadchádzajúcu zimu môžu zmenšiť iba v prípade, ak bude založené na pevnom záväzku všetkých členských štátov splniť náš spoločný cieľ. Vzhľadom na bezprecedentnú povahu krízy v oblasti dodávok plynu a jej cezhraničné účinky navyše žiaden členský štát sám osebe nedokáže dostatočne alebo účinne riešiť riziko vážnych hospodárskych ťažkostí vyplývajúcich zo zvyšovania cien alebo z výrazného prerušenia dodávok. Ak má byť spoločná európska príprava na zimu plne účinná, musí byť založená na pevnom regulačnom rámci, ktorým sa zabezpečí koordinovaná a pohotová reakcia. Aktuálne okolnosti odôvodňujú možnosť využiť núdzové regulačné právomoci stanovené v článku 122 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Komisia preto navrhuje nariadenie Rady s cieľom umožniť účinné opatrenia na riešenie rizika nerovnováhy medzi ponukou a dopytom na európskom trhu s plynom, a to aj prostredníctvom potrebného rámca riadenia. V prvom kroku majú členské štáty možnosť vykonať nevyhnutné zníženia dobrovoľne. V prípade zhoršenia situácie, ak sa ukáže nevyhnutné vyhlásiť stav pohotovosti EÚ, v súlade s rámcom stanoveným v návrhu na vyhlásenie stavu núdze sa vykoná záväzný cieľ zníženia dopytu po plyne. Každý členský štát určí opatrenia na zníženie dopytu po plyne po porade so susediacimi krajinami. V návrhu nariadenia sa teda: ·požaduje, aby všetky členské štáty vyvinuli maximálne úsilie pokračovať v investovaní do alternatív ruského plynu a dosiahnuť nezáväzný cieľ zníženia svojho dopytu po plyne o 15 % aspoň v nasledujúcich ôsmich mesiacoch v porovnaní s priemerným dopytom za posledných päť rokov (2016 – 2021). Vďaka tomu bude v uvedenom období možné dosiahnuť úspory 45 mld. m³ plynu v celej Európe. Zodpovedajúce úsilie zamerané na znižovanie dopytu by malo byť založené na usmerneniach podľa európskeho plánu na zníženie dopytu po plyne, ·požaduje, aby členské štáty do konca septembra aktualizovali existujúce národné núdzové plány, v ktorých určia konkrétne opatrenia na zníženie dopytu, ktoré sa zodpovedajúcim spôsobom rozhodnú prijať, ·stanovuje rámec riadenia, ktorý uľahčuje posudzovanie úsilia vyvíjaného všetkými členskými štátmi o investovanie do alternatív ruskému plynu, ktorým sa znižuje dopyt po plyne a zohľadňujú prerušenia v dodávateľských reťazcoch EÚ spôsobené vnútroštátnymi opatreniami, ·zavádza proces na vyhlásenie stavu pohotovosti EÚ kedykoľvek v nadchádzajúcich týždňoch alebo mesiacoch v prípade, ak sa situácia a výhľad budú vyvíjať nepriaznivo z hľadiska rovnováhy medzi ponukou a dopytom s rizikom závažného nedostatku plynu a výrazného zhoršenia bezpečnosti dodávok energie. V takomto prípade Komisia môže vyhlásiť záväzné zníženie dopytu o 15 %, aby zaistila potrebné celkové zníženie dopytu v EÚ v záujme bezpečnejšej zimnej sezóny pre všetkých. 4. Záver a ďalšie kroky Nastal čas, aby EÚ predvídala riziká a iniciatívne zvýšila svoju pripravenosť v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. Ide o signál všetkým verejným subjektom, spotrebiteľom, domácnostiam, vlastníkom verejných budov a dodávateľom energie, že musia hneď prijať mimoriadne a rýchle opatrenia, aby odteraz šetrili plynom, a to s cieľom zmierniť následky prípadných prerušení v nasledujúcich mesiacoch na hospodárstvo EÚ. Príprava na možné veľké prerušenia pred nadchádzajúcou zimou alebo počas nej je zásadná pre odolnosť EÚ a vierohodnosť jej reakcie na vývoj situácie na geopolitickej scéne. Úspešná bude iba vtedy, ak opatrenia akceptujú občania a ostatní spotrebitelia prostredníctvom ich zapojenia do rozhodovacieho procesu. Nezávisle od krátkodobého úplného prerušenia tokov z Ruska sa včasným spoločným opatrením na úrovni EÚ v tomto kritickom okamihu plnenia zásobníkov zníži potreba možného a oveľa bolestivejšieho zníženia dopytu neskôr v priebehu zimy. Zrýchlením diverzifikácie a zavedením presvedčivého koordinovaného zníženia dopytu po plyne vo všetkých členských štátoch môže EÚ vyslať významný signál trhu, že Európa je pripravená na ďalšie prerušenia. Je odolnejšia, dokáže lepšie riešiť nepredvídané udalosti a pomôcť zmierniť ich cenu a hospodárske dôsledky.