SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA O KOHÉZNOM FONDE (2011) /* COM/2012/0642 final */





OBSAH 1........... Finančné plnenie v roku 2011 za obdobie rokov 2000 – 2006 a ukončenie projektov. 1 2........... Hospodárske prostredie a podmienenosť. 6 3........... Audity a finančné opravy. 6 4........... Nezrovnalosti oznámené členskými štátmi 9 5........... Hodnotenie. 10 6........... Informovanie a propagácia. 11 Táto správa sa predkladá v súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1164/1994 a týka sa realizácie, v roku 2011, projektov financovaných z Kohézneho fondu, ktoré boli prijaté v rámci programového obdobia 2000 – 2006, ako aj bývalých projektov nástroja ISPA a tých projektov financovaných z Kohézneho fondu, ktoré boli schválené alebo predložené v rámci programového obdobia 1994 – 1999, a realizujú sa aj v rámci programového obdobia rokov 2000 – 2006. Poskytnuté informácie sa obmedzujú na obdobie rokov 2000 – 2006, keďže nariadenie (ES) č. 1084/2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/1994, nevyžaduje predloženie výročnej správy o Kohéznom fonde za programové obdobie 2007 – 2013. Z tohto dôvodu sa táto správa týka operácií Kohézneho fondu v pätnástich členských štátoch, ktoré boli príjemcami pomoci – ide o trinásť krajín, ktoré boli ku koncu roka 2006 členskými štátmi EÚ (t. j. Cyprus, Česká republika, Estónsko, Grécko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Portugalsko, Slovensko, Slovinsko a Španielsko), ako aj bývalých projektov ISPA prijatých v období rokov 2000 – 2006 v Bulharsku a Rumunsku, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. januára 2007. Je dôležité pripomenúť, že Írsko z dôvodu hospodárskeho rastu nemá od 1. januára 2004 nárok na pomoc z Kohézneho fondu. Napriek tomu sa však musia ukončiť tie projekty financované z Kohézneho fondu, ktoré ešte stále prebiehajú. Podrobné údaje o tom, ako v roku 2011 v jednotlivých prijímajúcich členských štátoch prebiehala realizácia, monitorovanie a audit projektov, ktoré boli prijaté v období rokov 2000 – 2006, sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. 1. Finančné plnenie v roku 2011 za obdobie rokov 2000 – 2006 a ukončenie projektov Členské štáty oprávnené na podporu z Kohézneho fondu možno rozdeliť do troch skupín: skupina štyroch členských štátov oprávnených na podporu od začiatku programového obdobia rokov 2000 – 2006 (EÚ-4: Grécko, Írsko, Portugalsko a Španielsko), druhá skupina desiatich členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii v máji 2004 (EÚ-10: Cyprus, Česká republika, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Slovensko, Slovinsko) a skupina dvoch členských štátov (EÚ-2: Rumunsko a Bulharsko), ktoré pristúpili k Európskej únii v januári 2007. Tabuľka 1: Počet projektov financovaných z Kohézneho fondu podľa jednotlivých členských štátov a príslušných odvetví Členský štát || Doprava || Životné prostredie || Zmiešané || Technická pomoc || Spolu Grécko || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Írsko || 6 || 4 || || || 10 Portugalsko || 34 || 72 || || 3 || 109 Španielsko || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EÚ-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Cyprus || 1 || 1 || || || 2 Česká republika || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Estónsko || 10 || 17 || || 10 || 37 Maďarsko || 9 || 25 || || 13 || 47 Lotyšsko || 14 || 22 || || 10 || 46 Litva || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Poľsko || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovensko || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovinsko || 8 || 16 || || 4 || 28 EÚ-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulharsko || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumunsko || 12 || 36 || || 15 || 63 EÚ-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Spolu || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 Celkovo Komisia v období rokov 2000 – 2006 prijala 1 192 projektov financovaných z Kohézneho fondu v 16 oprávnených členských štátoch. Do tohto počtu je zahrnutých aj 52 projektov, ktoré boli schválené alebo predložené v rámci programového obdobia 1994 – 1999, no realizujú sa aj v rámci programového obdobia 2000 – 2006. Z celkového počtu 1 192 projektov schválených Komisiou sa 808 týka životného prostredia, 271 sa týka dopravy, 109 projektov sa zameriava na technickú pomoc a v štyroch prípadoch ide o zmiešané projekty (pozri tabuľku 1). 1.1. Zmena a doplnenie rozhodnutí týkajúcich sa projektov financovaných z Kohézneho fondu V roku 2011 Komisia prijala 175 zmien a doplnení svojich rozhodnutí o projektoch financovaných z Kohézneho fondu. Tento počet bol o trochu vyšší ako v roku 2010 (167), nižší ako v roku 2009 (196) a vyšší ako v prípade 137 zmien a doplnení, ktoré Komisia prijala v roku 2008. Predmetné zmeny a doplnenia sa týkali najmä zmien fyzického rozsahu, zmien príjemcov projektu, zvýšenia stropu pre zálohové a priebežné platby z 80 % na 90 % a zmien konečného termínu oprávnenosti z dôvodu hospodárskej krízy alebo vyššej moci. Značný počet zmien a doplnení sa vzťahovalo na niekoľko spojených návrhov, ktoré sa týkali viacerých uvedených aspektov. V apríli 2010 Komisia prijala ako jedno z opatrení na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva „Zmenu a doplnenie usmernení týkajúcich sa ukončenia projektov financovaných z Kohézneho fondu a bývalých projektov ISPA v rokoch 2000 – 2006“[1]. Komisia dospela k názoru, že projekty, ktoré boli po prvý raz schválené v roku 2004 alebo neskôr, mohli byť významne ovplyvnené problémami súvisiacimi s poskytnutím požadovaného vnútroštátneho verejného alebo súkromného spolufinancovania alebo schopnosťou príjemcov pomoci dodržať pôvodný harmonogram prác. Komisia uznala, že v čase, keď sa začala kríza, boli takéto projekty v polovici alebo dokonca iba na začiatku svojej realizácie. V príslušnej zmene a doplnení sa teda uvádzalo, že v prípade projektov, ktoré boli po prvý raz schválené rozhodnutím Komisie po 1. januári 2004, môže Komisia rozhodnúť, na základe riadne odôvodnenej žiadosti, o predĺžení konečného termínu oprávnenosti do 31. decembra 2011. Ak okrem toho ide o projekt, pri ktorom je výška príspevku z Kohézneho fondu prinajmenšom 100 miliónov EUR, konečný termín oprávnenosti možno predĺžiť až do 31. decembra 2012. Výnimka, na základe ktorej by sa dal konečný termín oprávnenosti predĺžiť ešte viac, ako sú uvedené termíny, by bola možná iba v prípade výnimočných a riadne odôvodnených okolností (t. j. administratívne alebo právne konania, ktoré majú odkladný účinok, prípady vyššej moci, ktoré majú vážny vplyv na realizáciu projektu podporovaného z Kohézneho fondu, alebo zjavné chyby, ktoré možno pripísať Komisii). Členské štáty uvítali príslušnú zmenu a doplnenie usmernení, keďže prispeli k účinnejšej a efektívnejšej realizácii projektov financovaných z Kohézneho fondu v období rokov 2000 – 2006. Možnosť predĺžiť konečný termín oprávnenosti po roku 2010 v praxi znamená, že niektoré projekty financované z Kohézneho fondu sa realizovali aj v rokoch 2011 a 2012 a to má vplyv aj na proces ukončenia pomoci, ktorý sa tiež má primerane predĺžiť. V prípade viac ako 500 projektov by konečný termín oprávnenosti za normálnych okolností uplynul koncom roka 2010. Na základe žiadostí o predĺženie konečného termínu oprávnenosti, ktoré predložili členské štáty, bol konečný termín oprávnenosti v prípade 380 projektov stanovený na rok 2010, v prípade 116 projektov sa konečný termín oprávnenosti presunul na rok 2011 a v prípade 7 projektov na rok 2012. 1.2. Platby vykonané v roku 2011 na projekty prijaté v programovom období 2000 – 2006 Počet konečných platieb pre projekty financované z Kohézneho fondu (a pre bývalé projekty ISPA) za obdobie rokov 2000 – 2006 bol vo všeobecnosti nižší, ako sa pôvodne očakávalo. Žiadosti o konečnú platbu si vyžadujú dôkladnú analýzu dokumentov o ukončení projektov a v závislosti od ich úplnosti a kvality môže dôjsť k neskoršiemu vyplateniu konečných platieb, ako sa pôvodne plánovalo. Počiatočný rozpočet na rok 2011 pre platby na projekty financované z Kohézneho fondu v období rokov 2000 – 2006 predstavoval 1 377 miliónov EUR (v roku 2010 to bolo 2 500 miliónov EUR). Prevod rozpočtových prostriedkov viedol ku konečnému rozpočtu vo výške 945 miliónov EUR, ktorý sa do konca roka 2011 v plnej miere vyplatil. Je to nižšia miera plnenia ako v roku 2010 (2 321 miliónov EUR) alebo v roku 2009 (2 777 miliónov EUR), čo svedčí o tom, že cyklus realizácie projektov financovaných z Kohézneho fondu vstupuje do svojej záverečnej fázy. Pokiaľ ide o rozpočtové riadky bývalého nástroja ISPA, rozpočet pôvodne naplánovaný na rok 2011 dosiahol výšku 358 miliónov EUR. Po rozpočtových prevodoch sa suma rozpočtových prostriedkov znížila o 164 miliónov EUR. Ku koncu roka 2011 sa vyplatila suma 188 miliónov EUR (pozri tabuľka 2). Tabuľka 2: Realizácia platieb z Kohézneho fondu a platieb na bývalé projekty ISPA v roku 2011 (v EUR) Platobné rozpočtové prostriedky || Počiatočné || Pohyby || Konečné zdroje || Výsledok Kohézny fond || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Bývalé projekty ISPA || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 SPOLU || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 V tabuľke 3 sa uvádza úroveň platieb v roku 2011 podľa jednotlivých členských štátov a príslušných odvetví. Hlavnými prijímajúcimi krajinami sú Španielsko zo skupiny EÚ-4, Poľsko zo skupiny EÚ-10 a Rumunsko zo skupiny EÚ-2. Tabuľka 3: Platby vykonané v roku 2011 na projekty financované z Kohézneho fondu a bývalé projekty ISPA podľa jednotlivých členských štátov a príslušných odvetví Členský štát || Životné prostredie || Doprava || Technická pomoc || SPOLU Suma (v EUR) || percentuálny podiel na celkovom výsledku || Suma (v EUR) || percentuálny podiel na celkovom výsledku || Suma (v EUR) || Suma (v EUR) || percentuálny podiel na celkovom výsledku Grécko || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Írsko || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugalsko || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Španielsko || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EÚ-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Cyprus || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Česká republika || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Estónsko || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Maďarsko || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Lotyšsko || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Litva || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Poľsko || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovensko || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovinsko || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EÚ-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulharsko || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumunsko || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EÚ-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 SPOLU || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Neuhradené záväzky z obdobia rokov 2000 – 2006 Na konci roka 2011 dosiahla priemerná miera využívania prostriedkov (platby voči záväzkom) všetkých súčasných prijímajúcich krajín v prípade projektov financovaných z Kohézneho fondu aj bývalých projektov ISPA výšku 86,8 %. Miery využívania prostriedkov sa pohybujú od 76,4 % (Maďarsko) a 80,0 % (Malta) po 94,5 % (Írsko) a 100 % (Cyprus). Na konci roka 2011 zodpovedali neuhradené záväzky („reste à liquider“ – RAL) súvisiace s obdobím rokov 2000 – 2006 sume 4,76 miliardy EUR. Počas roka 2011 sa suma neuhradených záväzkov znížila o 1,3 miliardy EUR. Tabuľka 4: Miera využívania prostriedkov a neuhradené záväzky na konci roka 2011 Členský štát || Viazané prostriedky (v EUR) | || Vyplatené prostriedky (v EUR) | || percentuálny podiel vyplatených prostriedkov || RAL (v EUR) | (do 12/2011) || (do 12/2011) || k 31. 12. 2011 Grécko || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Írsko || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugalsko || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Španielsko || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EÚ-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Cyprus || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Česká republika || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Estónsko || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Maďarsko || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Lotyšsko || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Litva || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Poľsko || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovensko || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovinsko || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EÚ-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulharsko || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumunsko || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EÚ-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 SPOLU || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Ukončenie projektov financovaných z Kohézneho fondu Na konci roka 2011 v členských štátoch stále prebiehalo 690 z 1 192 projektov, ktoré boli spolufinancované v rámci programového obdobia 2000 – 2006 (pozri tabuľku 5). To znamená, že 502 projektov sa už ukončilo, z toho 105 projektov sa ukončilo v roku 2011 (na porovnanie: v roku 2010 sa ukončilo 102 projektov). Najviac projektov sa ukončilo v týchto členských štátoch: Španielsko (44 ukončených projektov), Grécko (13), Portugalsko (10) a Poľsko (9). Realizácia projektov dosiahla vrchol v roku 2010. Teraz sa pozornosť sústreďuje na dokončenie projektov a na predloženie dokumentov o ukončení projektov. Riadiace orgány a Komisia sa musia vyrovnať s výrazne vyššou pracovnou záťažou súvisiacou s dokumentmi o ukončení projektov. Komisia si uvedomuje, že proces ukončovania projektov prebieha príliš pomaly vzhľadom na to, aké veľké množstvo projektov sa má ukončiť v priebehu nasledujúcich dvoch rokov. Existujú však praktické problémy, ktoré sťažujú celý tento proces, napríklad neskorý prevod dokumentov o ukončení projektu, nezrovnalosti v predložených informáciách (konkrétne ide o nezrovnalosti medzi informáciami uvedenými v niektorých záverečných správach a informáciami uvedenými vo vyhláseniach o ukončení) alebo nedostatočná výkonnosť určitých projektov v porovnaní s ich prvotnými cieľmi. Okrem toho, v prípade projektov, ktoré stále prebiehajú, ťažkosti pri realizácii projektov v praxi často vedú k tomu, že členské štáty predkladajú nové žiadosti o zmeny. Zároveň sa v etape ukončovania nachádzajú zložitejšie projekty, a tak je na preskúmanie a rozhodovanie o ukončení týchto projektov potrebné vynaložiť viac času. Komisia prijala konkrétne kroky na urýchlenie procesu ukončovania projektov. Vo februári 2011 sa v rámci Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku vytvorila pracovná skupina na ukončovanie projektov financovaných z Kohézneho fondu. Úlohou tejto pracovnej skupiny je monitorovať, usmerňovať a zjednodušovať proces ukončovania projektov. Komisia podnikla aj viacero ďalších iniciatív na zlepšenie situácie, napríklad navrhla postup na zrušenie tých projektov, ktoré sa vzhľadom na nízku mieru realizácie pravdepodobne nedokončia. Komisia tiež prijala racionalizačné opatrenia pri korešpondencii s členskými štátmi v prípade objasnenia náležitostí týkajúcich sa ukončovania projektov, zlepšila spoločný prístup a rovnaké zaobchádzanie a vytvorila nový monitorovací nástroj, ktorý umožňuje denne kontrolovať pokrok dosiahnutý v rámci procesu ukončovania projektu. Tabuľka 5: Ukončené projekty financované z Kohézneho fondu ku koncu roka 2011 Členský štát || Celkový počet projektov financovaných z KF || Stav ku koncu roka 2011 || Počet otvorených projektov ku koncu roka 2011 Celkový počet ukončených projektov || Percentuálny podiel ukončených projektov || Celková suma vyplatená pri ukončených projektoch (v EUR) || Počet projektov ukončených v roku 2011 Grécko || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Írsko || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugalsko || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Španielsko || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EÚ-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Cyprus || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Česká republika || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Estónsko || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Maďarsko || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Lotyšsko || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Litva || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Poľsko || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovensko || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovinsko || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EÚ-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulharsko || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumunsko || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EÚ-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 SPOLU || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Hospodárske prostredie a podmienenosť V článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 1164/1994, ktorým sa riadia projekty financované z Kohézneho fondu schválené do konca roku 2006, sa stanovujú podmienky rozpočtovej politiky týkajúce sa vyplácania finančných prostriedkov z fondu. Stanovuje sa v ňom, že „Fond nebude v členskom štáte financovať žiadne nové projekty alebo v prípade dôležitých projektov žiadne nové etapy projektov, pokiaľ Rada rozhodnutím kvalifikovanej väčšiny na základe odporúčaní Komisie nestanoví, že [...] členský štát nevykonal [program stability alebo konvergenčný program] tak, aby sa zabránilo nadmernému štátnemu schodku“. Keďže schvaľovacia etapa projektov z obdobia rokov 2000 – 2006 prechádzala hospodárskej kríze, predmetný článok sa v kontexte projektov z obdobia rokov 2000 – 2006 nepoužíval. 3. Audity a finančné opravy Komisia zabezpečila vykonávanie pravidelných auditov projektov financovaných z Kohézneho fondu vo väčšine príslušných členských štátov a zamerala sa najmä na osobitné riziká súvisiace s implementáciou Kohézneho fondu. Posledný audítorský prieskum sa aktualizoval v roku 2011 (Kohézny fond: Preskúmanie orgánu vydávajúceho vyhlásenia o ukončení pomoci z obdobia rokov 2000 – 2006 a audit projektov). Na základe tohto prieskumu by útvary Komisie mali dospieť k záveru, či ustanovené systémy a postupy a vykonaná práca predstavujú spoľahlivý zdroj istoty, pokiaľ ide o projekty, ktoré sa už ukončili, aj o projekty, ktoré sa ešte len majú ukončiť. Audity začaté v máji 2011 budú pokračovať aj v rokoch 2012 a 2013. V roku 2011 sa vykonalo šesť audítorských misií (Bulharsko, Španielsko, Rumunsko, Maďarsko, Litva a Lotyšsko). Čo sa týka projektov financovaných z Kohézneho fondu z obdobia rokov 2000 – 2006, Komisia celkovo vykonala 162 systémových auditov a 20 ukončovacích auditov. Analýza uvedená ďalej v texte poskytuje podrobné údaje o práci vykonanej do konca roku 2011, ktoré sú zoskupené v súlade s historickým vývojom Kohézneho fondu. 3.1. Členské štáty EÚ-4 V členských štátoch EÚ-4 sa od roku 2001 vykonalo v rámci hlavných audítorských prieskumov značné množstvo práce. Išlo najmä o overenie účinného fungovania riadiacich a kontrolných systémov v členských štátoch, o verejné obstarávanie a preskúmanie práce orgánov vydávajúcich vyhlásenia o ukončení pomoci v členských štátoch v rámci príprav na ukončenie programov a projektov z obdobia rokov 2000 – 2006, o akčné plány na nápravu zistených nedostatkov, o stanovené finančné opravy a o výsledky auditov Dvora audítorov. 3.2. Členské štáty EÚ-10 V dôsledku veľkého množstva auditov, ktoré Komisia vykonala v členských štátoch EÚ-10 počas hlavných prieskumov v minulých rokoch, sa podarilo dosiahnuť dobrú mieru pokrytia (až 53 %). Posúdenie spoľahlivosti práce orgánu vydávajúceho vyhlásenie o ukončení pomoci sa v tejto skupine členských štátov líši. Keď sa zistili problémy, Komisia požiadala orgány členských štátov, aby realizovali plány nápravných opatrení a uskutočnili ďalšie retrospektívne overenia s cieľom posilniť prípravnú prácu na ukončenie projektov pred zaslaním vyhlásení o ukončení pomoci a uplatniť primerané finančné opravy. Hlavné faktory zostatkového rizika sú: postupy verejného obstarávania a pochybnosti týkajúce sa schopnosti určitých orgánov vydávajúcich vyhlásenie o ukončení pomoci zistiť takéto nezrovnalosti alebo nariadiť finančné opravy, a nedostatky vo fungovaní orgánu vydávajúceho vyhlásenie o ukončení pomoci. V jednom prípade (Maďarsko) sa zistili závažné problémy a pomerne vysoká chybovosť v prípade projektov v oblasti dopravy, čo viedlo k uvedeniu výhrad vo Výročnej správe o činnosti Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku za rok 2011. Všetky zistené riziká sa zmierňujú prostredníctvom dôkladných overení, ktoré Komisia vykonáva pri analýze vyhlásení o ukončení pomoci v prípade ukončenia jednotlivých projektov. Komisia bude aj naďalej monitorovať tieto riziká pomocou auditov vzoriek zostávajúcich otvorených projektov. V štyroch členských štátoch (Cyprus, Estónsko, Malta, Slovinsko) nie sú žiadne nedoriešené otázky týkajúce sa auditu a Komisia sa pri ukončení projektov v týchto členských štátoch môže v značnej miere spoľahnúť na vyhlásenia o ukončení pomoci. 3.3. Členské štáty EÚ-2 V dôsledku veľkého množstva auditov, ktoré Komisia vykonala v Bulharsku a Rumunsku počas hlavných prieskumov v minulých rokoch, sa podarilo dosiahnuť dobrú mieru pokrytia (51,35 % v prípade Bulharska a 36,51 % v prípade Rumunska). V týchto dvoch členských štátoch sa s realizáciou projektov financovaných z Kohézneho fondu začalo vo všeobecnosti neskôr. V dôsledku toho v Bulharsku stále prebieha 33 z celkového počtu 38 projektov a v Rumunsku stále prebieha 57 z celkového počtu 63 projektov. Značné priebežné platby bude teda potrebné vykonať v roku 2012 a prípadne aj v roku 2013. Ako sa zdôrazňuje vo Výročnej správe o činnosti Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku za rok 2011, pri vykonaných auditoch sa zistili nedostatky v oblasti verejného obstarávania (kritériá výberu a kritériá na vyhodnotenie ponúk, uplatňovanie lehôt, využívanie rokovacích konaní) a nedostatky v overovaniach vykonávaných riadiacim orgánom. Uvedené nedostatky viedli k tomu, že Komisia iniciovala finančné opravy: v roku 2011 bola výška finančných opráv v prípade Bulharska 0,69 mil. EUR a v prípade Rumunska 0,22 mil. EUR. Čo sa týka Bulharska, Komisia zistila nedostatky pri práci orgánu vydávajúceho vyhlásenia o ukončení pomoci a navrhla odporúčania na zlepšenie súčasného stavu. Komisia pozorne monitoruje aktuálnu situáciu (na základe výsledku auditu z mája 2011, podľa ktorého je potrebné ďalej posudzovať prácu orgánu vydávajúceho vyhlásenia o ukončení pomoci). V prípade Rumunska bola audítorská misia zameraná na prácu orgánu vydávajúceho vyhlásenia o ukončení pomoci uskutočnená v roku 2009 a ukončená stanoviskom bez výhrad, ktoré poskytlo dobrý základ umožňujúci spoliehať sa na doručené vyhlásenia o ukončení pomoci. 3.4. Ďalšia audítorská práca v roku 2011 Ďalšia audítorská práca útvarov Komisie pre Kohézny fond v roku 2011 zahŕňala preskúmanie vnútroštátnych výročných kontrolných správ v zmysle článku 12 nariadenia (ES) č. 1386/2002, výročné zhrnutia a preskúmanie správ o auditoch vnútroštátnych systémov, ktoré Komisii predložili členské štáty. Predložené správy Komisia preskúmala a odpovede zaslala členským štátom aj s pripomienkami a v prípade potreby aj so žiadosťou o dodatočné informácie s cieľom získať čo najlepšie uistenie o správnosti výsledkov vnútroštátnych auditov. Medzi Komisiou a vnútroštátnymi audítorskými orgánmi sa každý rok konajú dvojstranné koordinačné stretnutia s cieľom vymieňať si informácie o vykonávaní audítorskej práce a diskutovať o pokroku dosiahnutom v oblasti kontrol vzorky a následných opatrení prijatých na základe zistení z auditu. Stretnutia týkajúce sa audítorskej práce vykonanej v roku 2010 sa uskutočnili v prvom polroku 2011. Každoročné dvojstranné koordinačné stretnutia týkajúce sa audítorskej práce vykonanej v roku 2011 sa uskutočnili v prvom polroku 2012. 3.5. Systémy riadenia a kontroly Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2011 posudzovalo fungovanie systémov riadenia a kontroly (2000 – 2006) na základe audítorských stanovísk, ktoré oznámili audítorské orgány jednotlivých členských štátov, a na základe výsledkov vlastných auditov Komisie. V prípade pätnástich členských štátov bolo vydané kladné hodnotenie (v jednom prípade išlo o čiastočne kladné hodnotenie). Stanovisko bez výhrad bolo vydané pre systémy Kohézneho fondu v piatich členských štátoch (Cyprus, Estónsko, Malta, Portugalsko a Slovinsko). V prípade desiatich členských štátov bolo vydané stanovisko s výhradami s miernym vplyvom (Bulharsko, Česká republika, Grécko, Maďarsko – odvetvie životného prostredia a projekty technickej pomoci, Írsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rumunsko a Slovensko). Pokiaľ ide o maďarské odvetvie dopravy, výhrada a stanovisko s výhradami so značným vplyvom boli vydané v dôsledku vysokej chybovosti, ktorú zistil vnútroštátny audítorský orgán, v dôsledku výsledkov auditov Komisie (pri ktorých sa zistilo niekoľko nezrovnalostí týkajúcich sa verejného obstarávania) a v dôsledku nedostatkov vo vykonávaní finančných opráv odporučených orgánom vydávajúcim vyhlásenia o ukončení pomoci a pri zisťovaní a oprave nezrovnalostí súvisiacich s verejným obstarávaním na vnútroštátnej úrovni. Okrem toho, pomalé napredovanie pri ukončovaní španielskych projektov financovaných z Kohézneho fondu, najmä čo sa týka veľkého množstva chýb, ktoré sa zistili vo väčšine projektov v oblasti verejného obstarávania, a tiež pomalé napredovanie španielskych orgánov pri riešení otázok, ktoré nastolila Komisia, viedlo k tomu, že vo výročnej správe o činnosti za rok 2011 sa uviedla výhrada týkajúca sa dobrej povesti pre všetky španielske projekty financované z Kohézneho fondu. Tabuľka 6: Výhrady a rozhodnuté/dohodnuté finančné opravy vzťahujúce sa na Kohézny fond (obdobie rokov 2000 – 2006) podľa jednotlivých členských štátov Členský štát || Výhrada uvedená vo výročnej správe o činnosti za rok 2010 || Rozhodnuté/dohodnuté finančné opravy (v EUR) v roku 2011[2] || Výhrada uvedená vo výročnej správe o činnosti za rok 2011 Grécko || ŽIADNA || 1 272 734 || ŽIADNA Írsko || ŽIADNA || || ŽIADNA Portugalsko || ŽIADNA || 4 139 400 || ŽIADNA Španielsko || ŽIADNA || -5 413 806[3] || ÁNO[4]* Cyprus || ŽIADNA || || ŽIADNA Česká republika || ŽIADNA || 7 921 142 || ŽIADNA Estónsko || ŽIADNA || 77 353 || ŽIADNA Maďarsko || ÁNO – odvetvie dopravy || 2 581 124 || ÁNO[5] Lotyšsko || ŽIADNA || || ŽIADNA Litva || ŽIADNA || 206 765 || ŽIADNA Malta || ŽIADNA || || ŽIADNA Poľsko || ŽIADNA || 4 796 351 || ŽIADNA Slovensko || ŽIADNA || 922 150 || ŽIADNA Slovinsko || ŽIADNA || || ŽIADNA Bulharsko || ÁNO – 1 projekt || 690 206 || ŽIADNA Rumunsko || ŽIADNA || 221 356 || ŽIADNA SPOLU || || 17 414 784 || 4. Nezrovnalosti oznámené členskými štátmi Keďže výročná správa o Kohéznom fonde sa vzťahuje na realizáciu projektov financovaných z Kohézneho fondu v rámci programového obdobia 2000 – 2006, ktorá sa uskutočnila v roku 2011, zohľadňujú sa len oznámenia predložené na základe nariadenia (ES) č. 1831/1994. Čo sa týka projektov spolufinancovaných EÚ v uvedenom časovom období, Komisii bolo oznámených 64 prípadov nezrovnalostí v celkovej výške 42 168 842 EUR. Zostáva ešte vymôcť približne 20 315 177 EUR. Najviac prípadov oznámilo Portugalsko (19), Grécko (14) a Litva (8). Najvyššie sumy však oznámili Poľsko (16 mil. EUR) a Grécko (11 mil. EUR), čo predstavuje približne 64 % celkovej sumy (pozri tabuľku 7). Dva hlavné druhy oznámených nezrovnalostí sú porušenie pravidiel verejného obstarávania a neoprávnené výdavky, ktoré sa týkajú 54 z celkového počtu 64 oznámených nezrovnalostí (85 %). Tabuľka 7: Nezrovnalosti a finančný vplyv EÚ oznámené členskými štátmi v roku 2011 v zmysle nariadenia (ES) č. 1831/1994 – programové obdobie 2000 – 2006 Členský štát || Počet nezrovnalostí || Príslušné sumy || Sumy, ktoré sa majú vymôcť EUR || % || EUR || % Grécko || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Írsko || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugalsko || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Španielsko || 3 || 483 353 || 1,15 || || Cyprus || || || || || Česká republika || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Estónsko || || || || || Maďarsko || || || || || Lotyšsko || || || || || Litva || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Poľsko || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovensko || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovinsko || || || || || Bulharsko || || || || || Rumunsko || || || || || SPOLU || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Hodnotenie Komisia a členské štáty vykonávajú posúdenie a zhodnotenie všetkých projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu. V roku 2011 Komisia pokračovala vo vykonávaní hodnotenia ex post Kohézneho fondu vrátane bývalých projektov ISPA za programové obdobie 2000 – 2006. Pripravilo sa päť navzájom prepojených tzv. pracovných balíkov s cieľom: a) Posúdiť príspevok Kohézneho fondu a ISPA k rozvoju dopravného systému v EÚ a k naplneniu acquis Únie v oblasti životného prostredia a zároveň posúdiť účinok nástroja ISPA ako prípravy na programy financované zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu: · Príspevok uvedených dvoch nástrojov k rozvoju transeurópskej dopravnej siete (TEN‑T) v období rokov 2000 – 2006 sa považuje za významný a v prípade krajín EÚ-10 za výnimočný. Ide najmä o to, že krajiny patriace do skupiny EÚ-10 pristúpili k EÚ v polovici programového obdobia 2000 – 2006 a museli čeliť najväčším prekážkam z hľadiska vybudovania svojej vnútroštátnej infraštruktúry na základnú úroveň porovnateľnú s ostatnými členskými štátmi. · V oblasti cestnej dopravy 99 schválených cestných projektov zabezpečilo 4 214 km nových alebo obnovených ciest v transeurópskej dopravnej sieti, čo predstavuje približne 10 % z jej celkovej dĺžky. Tento príspevok bol najväčší v prípade členských štátov EÚ-10, kde 57 projektov prispelo k vybudovaniu približne 20 % transeurópskej dopravnej siete v týchto krajinách. · V oblasti železničnej dopravy 112 schválených projektov zabezpečilo 8 477 km nových alebo obnovených tratí, resp. infraštruktúry v transeurópskej dopravnej sieti, čo predstavuje približne 21 % z jej celkovej dĺžky v príslušných krajinách. Aj v tomto prípade išiel najväčší príspevok na transeurópske dopravné siete v krajinách skupiny EÚ-10, pričom projekty ISPA zlepšili takmer 40 % (viac ako 6 tisíc kilometrov). · Posúdenie napĺňania acquis EÚ sa týkalo len oblastí kvality vody a hospodárenia s vodou (vrátane čistenia odpadových vôd) a zberu a spracovania pevného odpadu. Analýza preukázala, že Kohézny fond a nástroj ISPA významne prispeli k naplneniu potrieb jednotlivých krajín a k tomu, aby dané členské štáty dodržali acquis v oblasti životného prostredia. Zabezpečili sa nové zariadenia, rozšírenie alebo modernizácia infraštruktúry v oblasti dodávok vody, sanitačných služieb a nakladania s pevným odpadom v súlade s potrebami jednotlivých krajín s cieľom naplniť požiadavky príslušných smerníc EÚ. Množstvo finančných prostriedkov, ktoré dostali jednotlivé krajiny na daný sektor, bolo síce odlišné, no priemerný príspevok na zabezpečenie potrieb v danom sektore bol približne rovnaký – okolo 30 % na sektor pitnej vody a 38 % na sektor odpadových vôd. V prípade pevného odpadu, kde sa potreby jednotlivých krajín líšili vo väčšej miere a charakter jednotlivých projektov bol rozmanitejší, bola výška príspevku 25 %. b) Vykonať ex post analýzy nákladov a prínosov na vzorke projektov z oblasti dopravy a životného prostredia a vyvodiť ponaučenia na ďalšie programové obdobia: · Analýza nákladov a prínosov v oblasti dopravy: Čo sa týka vplyvu projektov, analýza preukázala, že v prípade všetkých projektov išlo o dobre vynaložené finančné prostriedky, ktoré priniesli želané výsledky. Príspevok z Kohézneho fondu bol potrebný na docielenie hospodárskych prínosov daných projektov. Prínosy týchto projektov možno zaradiť do 8 kategórií (úspora času pri cestovaní, zníženie nákladov na prevádzku motorového vozidla, zlepšenie bezpečnosti, zníženie emisií oxidu uhličitého, ovzdušie, zníženie hluku a ďalšie). Stanovené miery využitia boli vo všeobecnosti v súlade s cieľom vybudovať dostatočnú voľnú kapacitu, ktorá umožní dosahovať rast v priebehu životnosti projektu. Bolo zložité vymedziť priamu príčinnú súvislosť medzi investíciami do dopravnej infraštruktúry a širšími spoločensko-hospodárskymi vplyvmi (najmä z hľadiska HDP). · Analýza nákladov a prínosov v oblasti životného prostredia: Analýza preukázala, že mnoho infraštruktúrnych projektov v oblasti životného prostredia sa uskutočnilo s cieľom splniť právne požiadavky. Samotný súlad s právnymi predpismi nezabezpečoval vytvorenie priaznivých vplyvov na hospodárske a životné podmienky. Vo väčšine prípadov sa uvedený stav dosiahol pomocou nákladov, ktoré prekračovali prínosy vyčíslené v peňažných jednotkách. Preto sa možno nebude dať preukázať kladná čistá aktuálna hospodárska hodnota na úrovni projektov. V prípade dvoch projektov, ktorých cieľom nebolo dosiahnuť súlad s právnymi predpismi, sa zistilo, že zameranie na životné prostredie zodpovedá potrebám daného regiónu. Vo všeobecnosti sa na základe posúdení zistilo, že realizáciou projektov sa podarilo dosiahnuť viacero priaznivých vedľajších účinkov z hľadiska environmentálneho povedomia a inštitucionálneho vzdelávania. Na základe zmluvnej úpravy prvého zo spomínaných pracovných balíkov sa v roku 2011 začali realizovať dve ďalšie hodnotenia, ktoré sa zameriavajú na riadenie a implementáciu Kohézneho fondu a tiež na odborné posúdenie a syntézu celkového hodnotenia. 6. Informovanie a propagácia Od 1. januára 2007 sa všetkými otázkami týkajúcimi sa Kohézneho fondu zaoberá Výbor pre koordináciu fondov (COCOF zriadený podľa nariadenia (ES) č. 1083/2006). Komisia predstavila aktualizované informácie o procese ukončovania projektov financovaných z Kohézneho fondu v rámci obdobia 2000 – 2006 na 44. zasadnutí Výboru pre koordináciu fondov, ktoré sa konalo 21. septembra 2011 v Bruseli. V roku 2011 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku pokračovalo v poskytovaní veľmi podrobných informácií o Kohéznom fonde vo svojej výročnej správe o činnosti[6] a v uverejňovaní podrobností o veľkých projektoch vrátane projektov financovaných z Kohézneho fondu, a to v prípade oboch období 2000 – 2006 aj 2007 – 2013. V súčasnosti sú v osobitnej vyhľadávacej databáze na webovej stránke INFOREGIO k dispozícii podrobnosti o 238 veľkých projektoch. Na tejto webovej stránke sú k dispozícii aj ďalšie projekty financované z Kohézneho fondu a stovky príkladov iných projektov. Okrem toho vznikla osobitná publikácia, ktorá predstavuje 150 príkladov projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov. [1] SEK(2010) 405 z 19. apríla 2010. [2] V roku 2011 nie je potrebné vykázať žiadnu sumu za programové obdobie 1994 – 1999. [3] Záporná suma je výsledkom úpravy imputácie fondu v súvislosti s nesprávnymi údajmi vykázanými o Kohéznom fonde v roku 2010. Suma 34 784 766 EUR bola účinne opravená. [4] Výhrada týkajúca sa dobrej povesti vzťahujúca sa na Španielsko. [5] Výhrada týkajúca sa dobrej povesti vzťahujúca sa na Maďarsko. [6] Uverejnená na webovej stránke http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.