Zmena zameraná na zelenšiu, spravodlivejšiu a inkluzívnejšiu budúcnosť so sebou prinesie krátkodobé náklady a výzvy. Preto je dôležité prijať sprievodné opatrenia a pomáhať komunitám a jednotlivcom pri prispôsobovaní sa novému svetu. Z tohto hľadiska je potrebné venovať veľkú pozornosť sociálnym otázkam. Vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv by malo prebiehať na úrovni Únie a členských štátov s náležitým ohľadom na ich právomoci.

Sociálny samit v Porte v máji 2021 bude príležitosťou na zmobilizovanie síl s cieľom obnoviť na najvyššej politickej úrovni záväzok vykonávať sociálny pilier. Tento akčný plán predstavuje príspevok Komisie k sociálnemu samitu v Porte. Komisia vyzýva členské štáty, sociálnych partnerov a ďalších príslušných aktérov, ako sú regionálne a miestne orgány, ako aj občiansku spoločnosť, aby sa zapojili do kolektívneho úsilia o urýchlenie vykonávania piliera v rámci svojich príslušných oblastí pôsobnosti a aby urýchlene zaviedli jeho zásady do praxe. Naším cieľom je, aby silná sociálna Európa bola aj naďalej vzorom pre svet.

Rovnaká jednota, koordinácia a solidarita budú potrebné aj v nasledujúcich rokoch, aby sme sa vydali na cestu k ekologickejšiemu a digitálnejšiemu desaťročiu, v ktorom budú Európania môcť prosperovať. Výzvy, ktoré pred nami ležia, sú podobné vo všetkých členských štátoch – hoci v rôznej miere. Musíme sa usilovať o nový súbor sociálnych pravidiel, ktorý zabezpečí solidaritu medzi generáciami a vytvorí príležitosti pre všetkých, bude odmeňovať podnikateľov, ak sa starajú o svojich zamestnancov, bude sa zameriavať na pracovné miesta a bude podporovať lepšie životné a pracovné podmienky, investovať do špičkového a inkluzívneho vzdelávania, odbornej prípravy, zručností a inovácií a zaistí primeranú sociálnu ochranu pre všetkých. Musíme posilniť sociálne práva a európsky sociálny rozmer vo všetkých politikách Únie, ako sú zakotvené v zmluvách. Tým sa zaručí, aby prechod na klimatickú neutralitu, digitalizáciu a demografické zmeny bol sociálne spravodlivý a nediskriminačný a aby Európska zelená dohoda a nadchádzajúca digitálna dekáda do roku 2030 prinášali prospech všetkým Európanom.

Silná politická reakcia na pandémiu COVID-19 na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ úspešne obmedzila jej dôsledky na zamestnanosť a sociálny blahobyt. Európska solidarita so silnou jednotou a koordináciou poskytla členským štátom podporu pri zavádzaní režimov skráteného pracovného času a podobných opatrení na udržanie pracovných miest, aby sa v tejto núdzovej situácii v oblasti zdravia zamedzilo rastu nezamestnanosti. To pomohlo zachovať zamestnanosť, príjmy a hospodársky výkon.

Miera chudoby a sociálneho vylúčenia v EÚ za posledné desaťročie klesla. V roku 2019 bolo v EÚ ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením približne 91 miliónov ľudí (z toho 17,9 milióna detí vo veku 0 – 17 rokov), čo je takmer o 12 miliónov menej než v roku 2008 a približne o 17 miliónov menej než v roku 2012, keď tieto čísla dosiahli maximálnu úroveň. Napriek tomu sa nepodarilo splniť ambiciózny sociálnu cieľovú hodnotu stratégie Európa 2020, ktorým je zníženie tohto počtu o 20 miliónov. Očakáva sa, že pandémia COVID-19 situáciu zhorší, čo v krátkodobom horizonte povedie k vyššej úrovni finančnej neistoty, chudobe a nerovnosti príjmov. Z 15 miliónov ľudí, ktorým by sme mali pomôcť vymaniť sa z chudoby alebo sociálneho vylúčenia, by malo byť aspoň 5 miliónov detí. Dôraz na deti umožní nielen poskytnúť im prístup k novým príležitostiam, ale prispeje aj k prelomeniu medzigeneračného cyklu chudoby a zabráni tomu, aby tieto deti boli ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením aj v dospelosti, čo prispeje k dlhodobým systémovým účinkom.

ØPočet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením by sa mal do roku 2030 znížiť aspoň o 15 miliónov

Komisia navrhuje tri hlavné cieľové hodnoty EÚ, ktoré sa majú dosiahnuť do konca desaťročia v oblasti zamestnanosti, zručností a sociálnej ochrany v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Spolu s cieľmi zakotvenými v zásadách piliera a finančnou podporou z viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 a z prostriedkov NextGenerationEU budú tieto cieľové hodnoty usmerňovať naše spoločné úsilie o silnú sociálnu Európu a dosiahnutie udržateľného vplyvu. Sociálne cieľové hodnoty, ktoré dopĺňajú odvážne politické méty EÚ stanovené pre zelenú a digitálnu transformáciu, pomôžu zamerať politické úsilie na dosahovanie výsledkov a predstavovať dôležitý stimul pre reformy a investície v členských štátoch. Môžu usmerňovať politické rozhodnutia v členských štátoch a ich regiónoch, a to aj v kontexte národných plánov podpory obnovy a odolnosti v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) v súlade s príslušnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny či v kontexte programovania fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027. Takisto umožnia merať a monitorovať pokrok smerom k ambíciám a politickým záväzkom piliera.

Tieto tri hlavné cieľové hodnoty do roku 2030 považujeme síce za ambiciózne, ale zároveň realistické. Hoci úroveň neistoty spojenej s pandémiou a jej dôsledky pre naše spoločnosti a hospodárstva neumožňujú v plnej miere predpovedať pokrok očakávaný v nadchádzajúcich rokoch, navrhované cieľové hodnoty sa opierajú o najnovšie hospodárske prognózy, o vplyv krízy COVID-19 načrtnutý v najnovších dostupných údajoch, ako aj o skúsenosti z minulosti (konkrétne vývoj po finančnej kríze).

Úsilie o dosiahnutie týchto ambícií je nevyhnutné na to, aby si Európa udržala vedúce postavenie, pokiaľ ide o podporu blahobytu obyvateľstva. Hoci je pravdepodobné, že pokrok sa bude v priebehu obdobia do roku 2030 a v jednotlivých členských štátoch líšiť, jeho dosiahnutie je realistické, ak sa všetky členské štáty (pri zohľadnení východiskovej pozície každej krajiny) zapoja do spoločného úsilia a prijmú opatrenia na splnenie spomínaných ambícií v záujme podpory vzostupnej konvergencie a blahobytu. Komisia vyzýva Európsku radu, aby tieto tri cieľové hodnoty schválila. Zároveň vyzýva členské štáty, aby vymedzili svoje vlastné národné cieľové hodnoty ako príspevok k tomuto spoločnému úsiliu.

Tieto nové cieľové hodnoty sa podporia revíziou sociálneho prehľadu. Revidovaný prehľad bude sledovať trendy a výsledky členských štátov, čo Komisii umožní monitorovať pokrok pri vykonávaní zásad sociálneho piliera ako súčasť etablovaného rámca koordinácie politík v kontexte európskeho semestra.

3.Vykonávanie zásad sociálneho piliera

Od vyhlásenia sociálneho piliera na samite v Göteborgu v roku 2017 už boli prijaté významné opatrenia na úrovni EÚ, vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni vďaka podpore z fondov EÚ, technickej podpore a usmerneniam prostredníctvom európskeho semestra a odporúčaní na posilnenie sociálneho rozmeru EÚ. Teraz nastal čas vyvinúť spoločné úsilie – so zapojením všetkých úrovní riadenia, sociálnych partnerov a iných aktérov – aby sa zásady sociálneho piliera začali uplatňovať v plnej miere. Nasledujúce oddiely sa zameriavajú na oblasti, v ktorých je potrebná ďalšia snaha, a to nielen v súčasnom kontexte obnovy, ale aj v dlhodobom horizonte, aby sme do roku 2030 vybudovali silnejšiu sociálnu Európu v prospech všetkých Európanov.

3.1.Zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest

Vytváranie pracovných príležitostí v reálnej ekonomike

Zachovávanie a vytváranie nových pracovných miest je dnes prioritou EÚ. Kvalitné pracovné miesto je kľúčovým zdrojom príjmu, účelu a úspechu a je nevyhnutné pre sociálne začlenenie a aktívnu účasť v spoločnosti. V rokoch 2014 až 2019 v hospodárstve EÚ pribudlo viac ako 14,5 milióna pracovných miest. Kríza spôsobená koronavírusom však tento trend zastavila a vyhliadky na živobytie a zamestnanie mnohých Európanov sa ocitli v ohrození.

Vďaka okamžitej reakcii na krízu opatrenia EÚ a vnútroštátne opatrenia do veľkej miery tento negatívny vplyv úspešne zmiernili. Režimy skráteného pracovného času účinne prispeli k zachovaniu zamestnanosti v súvislosti s pandémiou a v prípade potreby by mali zostať v platnosti. Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) nadväzuje na politické usmernenia Komisie ako nástroj na ochranu našich občanov v prípade vonkajších otrasov. Poskytuje úvery na financovanie režimov skráteného pracovného času a podobných opatrení, najmä pre samostatne zárobkovo činné osoby. EÚ vydala vôbec prvé sociálnoinvestičné dlhopisy EÚ na financovanie týchto úverov, a tak tiež prispela k rozvoju sociálneho financovania v Európe. Do konca roka 2020 bola v rámci tohto nástroja schválená finančná podpora v celkovej výške 90,3 miliardy EUR na pomoc 18 členským štátom. K začiatku februára 2021 dostalo v rámci programu SURE 15 krajín EÚ podporu vo výške približne 53,5 miliardy EUR a ďalšie prostriedky sú na ceste. V nasledujúcich rokoch dôkladne vyhodnotíme skúsenosti s úspechmi nástroja SURE.

Pri prechode Európy od reakcie na krízu k obnove je však potrebná progresívnejšia podpora vytvárania kvalitných pracovných miest a zamestnanosti, aby sa nastolila udržateľná cesta k dosiahnutiu cieľovej hodnoty v oblasti zamestnanosti na rok 2030, ktorým je 78 %. Vzhľadom na pandémiu je pravdepodobné, že mnohým odvetviam ešte nejaký čas potrvá, kým sa úplne zotavia, a mnohé podniky po tejto kríze budú čeliť finančným ťažkostiam. Regenerácia a podpora plne fungujúceho jednotného trhu sú nevyhnutné na podporu obnovy a maximalizáciu potenciálu tvorby pracovných miest vo všetkých hospodárskych ekosystémoch. V tejto súvislosti je potrebný strategický prístup na postupný prechod od núdzových opatrení na opatrenia, ktoré môžu prispieť k obnove. Musíme investovať do ľudí, ak im máme pomôcť presúvať sa na pracovné miesta v zelených a digitálnych sektoroch a podnietiť reštrukturalizáciu v sektoroch, ktoré najviac postihla pandémia. Nové politické riešenia by mali zahŕňať ucelený súbor aktívnych politík trhu práce vrátane stimulov na dočasné zamestnávanie a zmeny pracovných miest, politík v oblasti zručností a lepších služieb zamestnanosti, pričom by sa mali v plnej miere využívať dostupné finančné prostriedky EÚ. Opatrenia môžu zahŕňať napríklad podporu učňovskej prípravy a podnikania alebo plánov opätovného zamestnania v záujme podpory pracovníkov, ktorým hrozí strata zamestnania. Prioritou by mali byť investície do zručností potrebných v rozvíjajúcich sa odvetviach, aby sa pracovníkom, ktorým hrozí prepustenie alebo ktorí sú už nezamestnaní, poskytli reálne pracovné vyhliadky. S cieľom podporiť po kríze COVID-19 v členských štátoch oživenie hospodárstva, ktoré by bolo sprevádzané tvorbou veľkého počtu pracovných miest, Komisia spolu s týmto akčným plánom predkladá odporúčanie Komisie týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti (EASE), v ktorom poskytuje usmernenia o kombinácii politických opatrení a dostupných finančných prostriedkov na podporu vytvárania pracovných miest a zmien pracovných miest v prospech expandujúcich sektorov, najmä toho digitálneho a zeleného.

V tomto procese zmien má zásadný význam spolupráca so službami zamestnanosti a dialóg medzi sociálnymi partnermi, ak sa má prispieť k sociálne zodpovednej reštrukturalizácii. Dôležitú úlohu pri formovaní hospodárskych zmien a podpore inovácií na pracovisku, najmä vzhľadom na prebiehajúcu dvojakú transformáciu a zmeny vo svete práce, zohráva sociálny dialóg, informovanosť, konzultácie a účasť pracovníkov a ich zástupcov na rôznych úrovniach (vrátane podnikovej a odvetvovej). Na úrovni EÚ sú pravidlá na ochranu práv pracovníkov v procesoch reštrukturalizácie na vnútroštátnej aj nadnárodnej úrovni zakotvené v komplexnom rámci smerníc o informovaní zamestnancov a poradách s nimi. Vnútroštátne orgány a sociálni partneri musia tieto pravidlá dodržiavať. Mohlo by sa uvažovať o osobitných modalitách na zlepšenie vykonávania a presadzovania týchto smerníc. Investície do modernizácie verejných služieb zamestnanosti (VSZ), a to aj prostredníctvom oprávnených opatrení v rámci RRF a Kohézneho fondu, môžu zvýšiť schopnosť týchto služieb čeliť vyšším úrovniam nezamestnanosti v období po pandémii a podporiť rastúci tok pracovníkov medzi sektormi.

Osobitnú pozornosť treba venovať mladým a nízkokvalifikovaným ľuďom, ktorí sú zraniteľnejší voči výkyvom na trhu práce. Tieto osoby potrebujú dodatočnú podporu, pretože: mnohí pracovali v odvetviach, ktoré najviac postihla pandémia, ako je cestovný ruch, ďalší mali po ukončení štúdia menej príležitostí na prvý vstup na trh práce a ďalší zasa museli prerušiť vzdelávanie alebo odbornú prípravu a nemohli získať kvalifikáciu podľa plánu. Posilnená záruka pre mladých ľudí poskytuje usmernenia pre stabilnú integráciu na trhu práce s dôrazom na kvalitné zamestnanie. K tomuto úsiliu prispeje nástroj NextGenerationEU a viacročný finančný rámec, najmä prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) s podporou z RRF pre oprávnené opatrenia. Komisia opätovne vyzýva členské štáty, aby vyčlenili aspoň 22 miliárd EUR na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Stáže alebo odborné stáže umožňujú získať praktické a priame skúsenosti. Sú užitočné ako prostriedok na uľahčenie prístupu mladých ľudí na trh práce. Tento cieľ však možno dosiahnuť len vtedy, ak sú stáže kvalitné a uplatňujú spravodlivé pracovné podmienky.

Podpora zamestnanosti a pracovníkov nemôže byť úspešná bez podpory podnikov a podnikateľov. Dynamický priemysel zostáva ústredným prvkom budúcej prosperity Európy a kľúčovým zdrojom nových pracovných miest. Európsky priemysel zamestnáva približne 35 miliónov ľudí a mnoho ďalších miliónov pracovných miest s ním súvisí. Komisia svojou novou priemyselnou stratégiou a akčným plánom pre obehové hospodárstvo, ktoré boli vyhlásené v marci 2020, položila základy priemyselnej politiky, ktorá stimuluje inovačné a konkurencieschopné priemyselné ekosystémy. Naše ambície sa nezmenili a teraz navyše musíme urýchliť obnovu. Stratégia sa aktualizuje, aby aj naďalej zabezpečovala konkurenčnú výhodu a odolnosť Európy a priemysel mohol stimulovať zelenú a digitálnu transformáciu.

Kľúčovú úlohu pri obnove hospodárstva sprevádzaného tvorbou veľkého počtu pracovných miest zohrávajú aj malé a stredné podniky (MSP). Tesne pred pandémiou 50 % MSP s najmenej 10 zamestnancami v predchádzajúcich troch rokoch rozšírilo rady svojich zamestnancov a 44 % MSP tak plánovalo urobiť. Zamestnanosť zvyšovali častejšie tie podniky, ktoré prinášali inovácie. Len sektor služieb, v ktorom dominujú MSP, predstavuje približne 70 % hrubého domáceho produktu (HDP) a zamestnanosti EÚ a vytvára väčšinu nových pracovných miest. Príkladom je sektor zdravotnej a sociálnej starostlivosti, ktorého rastový potenciál sa odhaduje na 8 miliónov voľných pracovných miest v najbližších 10 rokoch. V tejto časti pracovnej sily sú nadmerne zastúpené ženy, ktoré poskytujú formálnu aj neformálnu (a neplatenú) starostlivosť. Malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby pandémiou obzvlášť trpia a čelia vážnym ťažkostiam pri snahe o udržanie svojej činnosti. Posilnená podpora MSP a podnikania vrátane podnikania žien je preto mimoriadne dôležitá, ak im máme pomôcť obnoviť ich aktivity a stimulovať inovačné startupy, aby v priebehu obnovy EÚ mohli prosperovať.

Nové príležitosti prinesie aj sociálne hospodárstvo, ktoré vytvára pracovné miesta a zároveň rieši kľúčové spoločenské výzvy v širokej škále odvetví, často formou sociálnych inovácií. Platené zamestnanie v sociálnom hospodárstve sa v členských štátoch pohybuje od menej ako 1 % do 10 % celkovej pracovnej sily, čo poukazuje na veľký nevyužitý hospodársky potenciál.