SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 8.9.2004 
KOM(2004) 526 v kone čnom znení 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Zmenený a doplnený návrh  
SMERNICA RADY (Euratom) 
ustanovujúca základné záväzk y a všeobecné princípy bezpe čnosti jadrových zariadení  
Zmenený a doplnený návrh  
SMERNICA RADY (Euratom) 
o bezpečnom nakladaní s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom 
  
(predložené Komisiou pod ľa článku 119 odsek 2 
Zmluvy o Euratome) 
 
SK 2   SK ODÔVODNENIE   
1. KONTEXT  
Komisia prijala 30. januára 2003 dva ná vrhy smerníc týkajúcich sa bezpe čnosti jadrových 
zariadení, respektíve nakladania s vyhor eným palivom a rádioaktívnym odpadom.1 Právny 
základ týchto dvoch návrhov je zakotvený v ka pitole 3 Zmluvy o zal ožení Európskeho 
spoločenstva pre atómovú energiu ( ďalej Zmluva o Euratome), ktorá sa týka ochrany zdravia.  
Potom, čo Európsky hospodársky a sociálny výbor 27. marca 2003 vyjadril svoje stanovisko, 
boli obidva návrhy 2. mája 2003 doru čené Rade. V súlade s postupmi ustanovenými v článku 
31 Zmluvy o Euratome si Rada vyžiadala st anovisko Európskeho parlamentu. Európsky 
parlament prijal sta noviská k návrhom po čas plenárneho zhromaždenia 13. januára 2004.  
Stanovisko Európskeho parlamentu podporuje prís tup prijatý Komisiou, kt orá chce rozšírenú 
Európsku úniu vybavi ť záväznou legislatívou v oblasti bezpe čnosti jadrových zariadení 
a nakladania s rádioaktívnym odpadom. Parlament prijal nieko ľko zmien a doplnkov, 
z ktorých vä čšina je pre Komisiu prijate ľná. O oboch návrhoch sa zárove ň rokovalo v Rade 
počas talianskeho a írskeho predsedníctva. Vypracovali sa znenia, ktoré sa neodchy ľovali od 
politických cie ľov, ktoré si Komisia stanovila prijatím týchto návrhov. 
Okrem konzultácií vyplývajúcich z legislatívneho postupu stanoveného v Zmluve o Euratome 
vykonala Komisia po četné konzultácie s národnými orgánmi, ako i priemyselnými 
odvetviami, ktorých sa tento návrh týka, individuálne ale bo kolektívne prostredníctvom 
rôznych fór, pred predložením návrhov smerníc a po čas procesu ich preskúmania. Uskuto čnili 
sa tiež konzultácie s medzinárodnými organizá ciami, ako napr. s Medzinárodnou agentúrou 
pre atómovú energiu a Agen túrou pre jadrovú energiu. 
Komisia na prezentáciu svojich legislatívnych návrhov využila taktiež pa rticipáciu na rôznych 
medzinárodných stretnutiach. Vzh ľadom na túto skuto čnosť boli návrhy prezentované 
a diskutované na rôznyc h stretnutiach organizovaných nielen v rámci členských štátov, ale aj 
s tretími štátmi. Tieto stretnutia umožnili opísa ť vývoj, ktorým obidva návrhy smerníc prešli 
počas procesu ich prerokúvania s Európskym parlamentom a Radou.  
2. CHARAKTER ZMIEN A DOPLNKOV  
Hlavné zmeny a doplnky prijaté Európskym parlamentom sa týkajú týchto bodov:  
2.1. Návrh smernice v oblasti bezpe čnosti jadrových zariadení  
Hlavná požiadavka Európskeho parlamentu sa týka financovania vyradenia jadrových 
zariadení z prevádzky. O čakávania Parlamentu sú v tejto záležitosti ve ľké, ako dokazuje 
medziinštitucionálna dohoda uzavretá 26. júna 2003,2 v čase prijímania smernice 
o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou. Táto dohoda zdôraz ňuje 
potrebu, aby členské štáty zaistili náležité finan čné zdroje, ktoré by boli k dispozícii a mohli 
by byť využité len za ú čelom vyradenia jadrových zariadení z prevádzky. 
                                                 
1 KOM(2003) 32. 
2 Ú. v. EÚ L 176 z 15.7.2003 s. 56. 
 
SK 3   SK Európsky parlament poukázal, že medzi členskými štátmi existuje rôznorodos ť metód na 
financovanie operácii vyradenia z prevádzky. Táto rôznorodos ť môže vies ť k deformácií 
hospodárskej sú ťaže a diskriminácii medzi výrobcami jadrovej energie. Komisia po čas 
rozpravy s Európskym parlamentom zdôraznila dôležitos ť tejto otázky v kontexte vnútorného 
trhu s elektrickou energiou. Uviedla však, že sa jej treba zhosti ť prostredníctvom vhodných 
nástrojov Spolo čenstva a nie prostrední ctvom smernice o spolo čných pravidlách pre vnútorný 
trh s elektrickou energiou. Komisia zastávala názor, že v tomto smere ponúkala Zmluva o 
Euratome zodpovedajúci rámec. 
S cieľom splniť očakávania parlamentu, by bolo potrebné vsunú ť do odseku 2 článku 9 
ustanovenie, ktorého cie ľom by bolo zabezpe čiť dostupnos ť finančných prostriedkov a ich 
pridelenie na financovanie vyr adenia z prevádzky. So zrete ľom na skuto čnosť, že väčšina 
členských štátov proti prijatiu podstatného ustan ovenia v tejto oblasti vyjadrila v Rade odpor, 
bol predložený návrh, aby sa v rámci smernice o jadrovej bezpe čnosti od tohto ustanovenia 
upustilo. Komisia si vyhradzuje možnos ť rýchlo predloži ť akúkoľvek vhodnú alternatívnu 
iniciatívu, bez výluky pôsobnosti Zmluvy o ES. 
Ostatné zmeny a doplnky Európske ho parlamentu, ktoré sú prijate ľné pre Komisiu, sa 
v rozsiahlej miere už objavili v kompromisnom znení vypracovanom Radou.  
2.2. Návrh smernice o nakladaní s rádioaktívnym odpadom  
Hlavné zmeny a doplnky Európskeho parlamentu prijate ľné pre Komisiu sa týkajú metód 
informovania verejnosti a ustanovení  týkajúcich sa výskumu a vývoja. Sú časné znenie návrhu 
Rady už do zna čnej miery v čleňuje tieto prvky, okrem zmie n a doplnkov týkajúcich sa 
výskumu v oblasti nakladania s rádioakt ívnym odpadom, ktoré si  preto vyžadujú v členenie 
nového článku do návrhu. Nie je ale potrebné zachova ť odkaz na možnos ť vytvorenia 
spoločného podniku. V skuto čnosti určité členské štáty zaujímajú nepriate ľský postoj 
k spomenutiu tejto možnosti v smernici. Zmluva o Euratome však v každom prípade už túto 
možnosť poskytuje. 
Je dôležité zdôrazni ť, že v týchto zmenách a doplnkoch Európsky parlament vypustil 
koncepciu Spolo čenstva pre vytvorenie časového harmonogramu autorizácií na zriadenie 
a prevádzkovanie kone čných úložísk. Členské štáty majú slobodu ur čiť si vlastné termíny. 
Diskusie v Rade okrem toho jasne ukázali, že členské štáty zastávajú hlboko nepriate ľský 
postoj ku koncepcii Spolo čenstva na vytvorenie časového harmonogramu týkajúceho sa 
konečného uloženia. Bezpe čnostné orgány členských štátov zastávajú názor, že dodržiavanie 
takéhoto časového harmonogramu by ich v ur čitých prípadoch mohlo donúti ť udeliť 
autorizáciu, ktorá by nebola v zhode  s technickým ohodnotením bezpe čnosti úložiska. 
Pružnejší systém ponechávajúci členským štátom slobodu ur čiť si vlastné termíny vzh ľadom 
na časový harmonogram zakladajúci sa na nátl aku rovnocenných partnerov, ako napríklad 
dohovoroch MAAE, sa preto zdá vhodnejší a z odpovedá pozícii, ktorú zastáva Európsky 
parlament. 
3. ZÁVER  
Zmeny a doplnky prijaté Európskym parlamentom a prijate ľné Komisiou nemenia politické 
ciele, ktoré si Komisia stanovila 30. januá ra 2003 prijatím oboch návrhov smerníc. 
 
SK 4   SK Intervencia Spolo čenstva je nevyhnutná na zaru čenie udržania vysokého stup ňa jadrovej 
bezpečnosti v rámci rozšírenej Európskej ún ie. Medzinárodné dohovor y v oblasti bezpe čnosti 
jadrových zariadení a nakladania s ožiareným i palivami a rádioaktívnym odpadom sú pre 
zmluvné strany ur čite právne záväzné, ale pokia ľ ide o ich charakter zostávajú len podnetom. 
Neustanovujú žiadne mechanizmy na zabezpe čenie rešpektovania záväzkov, ktoré z nich 
vyplývajú. Nemajú rovnakú ú činnosť ako intervencia Spolo čenstva, a preto ich nemožno 
považova ť za jej náhradu. Neprítomnos ť legislatívy Spolo čenstva by okrem toho bola na 
ujmu občanov Spolo čenstva a záujmu rozšírenej Európskej únie. 
Tieto prepracované návrhy pred stavujú pre Komisiu príležitos ť vyjadriť súhlas s ur čitými 
zmenami a doplnkami prednesenými Európsky m parlamentom, ale aj s vývojom znení 
návrhov, ktoré boli koncipované v násle dnosti na rokovania v rámci Rady.  
 
SK 5   SK 2003/0021 (CNS) 
Upravený návrh  
SMERNICA RADY (Euratom) 
ustanovujúca základné záväzk y a všeobecné princípy bezpe čnosti jadrových zariadení 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu a najmä na 
jej články 31 a 32, 
so zreteľom na návrh Komisie3, 
so zreteľom na stanovisko skupiny osôb ur čenej Vedeckým a technickým výborom z radov 
vedeckých odborníkov v členských štátoch, v súlade s článkom 31 Zmluvy,  
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru,4 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,5 
keďže: 
(1) článok 2 písm. b) Zmluvy ustanovuje, že Komisi a, ako je stanovené v tejto Zmluve, 
zavádza jednotné normy bezpe čnosti na ochranu zdravi a verejnosti a zdravia 
pracovníkov, a zabezpe čuje ich uplat ňovanie; 
(2) článok 30 Zmluvy ustanovuje základné štandardy v rámci Spolo čenstva na ochranu 
zdravia pracovníkov a zdravia verejnosti pred nebezpe čenstvami vznikajúcimi v 
dôsledku ionizujúceho žiarenia;  
(3) smernica Rady 96/29/Euratom6 stanovuje základné bezpe čnostné normy ochrany 
zdravia pracovníkov a obyvate ľstva pred nebezpe čenstvami vznikajúcimi v dôsledku 
ionizujúceho žiarenia; 
(4) havária v jadrovej elektrárni Černobyľ v roku 1986 zvýraznila potrebu doplni ť v rámci 
Spoločenstva základné štandardy, ktoré platili v tom čase, ustanoveniami 
uplatňujúcimi sa v prípade rádiologickej ha varijnej situácie. V súlade s touto 
skutočnosťou, rozhodnutie Ra dy 87/600/Euratom7 zriadila opatrenia spolo čenstva na 
včasnú výmenu informácií v prípade rádiologickej havárie, zatia ľ čo smernica Rady 
89/618/Euratom z 27. novembra 1989 o informovaní obyvate ľstva o opatreniach na 
                                                 
3 Ú. v. ES C[…],[…], s. […]. 
4 Ú. v. ES C[…],[…], s. […]. 
5 Ú. v. ES C[…], […], s. […]. 
6 Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1. 
7 Ú. v. ES L 371, 30.12.1987, s. 76. 
 
SK 6   SK ochranu zdravia uplatnených a opatreniach prijatých v pr ípade rádiologickej havárie 8 
uložila členským štátom záväzky informova ť širokú verejnos ť v prípade rádiologickej 
havarijnej situácie; 
(5) základné štandardy boli ďalej doplnené smernicou Rady 92/3/Euratom o dozore 
a kontrole nad prepravou rádioaktívneho odpadu medzi členskými štátmi a do a zo 
spoločenstva9 a nariadením Rady (Euratom) č. 1493/93 z 8. júna 1993 o preprave 
rádioaktívnych látok medzi členskými štátmi10; 
(6) smernica rady 2003/122/Euratom z 22. decembra 2003 o kontrole vysoko aktívnych 
uzavretých rádioaktívnych žiari čov a "osirotených" zdrojov11 určuje zvláštne 
požiadavky na zabezpe čenie toho, že tieto zdroje budú držané pod kontrolou aj vtedy, 
keď sa stanú nepoužívanými zdrojmi; 
(7) hoci systém radia čnej ochrany vytváraný základnými platnými štandardami 
zabezpečuje vysokú mieru ochrany zdravia obyvate ľstva založenú na sú časných 
vedeckých poznatkoch v tejto oblas ti, treba tento systém doplni ť, aby sa zabezpe čilo 
zachovanie vysokej úrovne bezpe čnosti jadrových zariadení.  Udržiavanie vysokej 
úrovne bezpe čnosti, od koncepcie k vyradeniu z prevádzky, prostredníctvom 
udržiavania efektívnej ochr any pred rádiologickým ohrozením a prevencie nehôd, 
ktoré by mohli ma ť rádiologické následky je nevyhnutným predpokladom, pokiaľ ide o 
plné dosiahnutie cie ľov ochrany zdravia stanovených v článku 2 písm. b) Zmluvy; 
(8) členské štáty už implementovali opatrenia, ktoré im umožnia dosiahnu ť vysokú mieru 
jadrovej bezpe čnosti v rámci EÚ. Hodnotenie jadrovej bezpe čnosti v nových 
členských štátoch, ktoré Rada vykonala, zistilo, že tieto krajiny už dosiahli 
porovnate ľnú mieru bezpe čnosti alebo budú v pozícii ju dosiahnu ť pod podmienkou, 
že plne implementujú odporú čania vyplývajúce z tohto hodnotenia; 
(9) štandardy a prístupy Medzinárodnej agen túry pre atómovú energiu (MAAE) vytvárajú 
medzinárodne uznávaný rámec osved čených metód, na ktorých sa požiadavky 
národnej bezpe čnosti v prvom rade zakladajú a na ktorých zlepšenie členské štáty 
prispeli zna čnou mierou;  
(10) napriek istému stup ňu harmonizácie sa dnes opatrenia jadrovej bezpe čnosti 
v jednotlivých členských štátoch stále líšia. V sú časnosti, táto rôznorodos ť opatrení 
nedovoľuje Komisii uspokoji ť sa s tým, že požiadavky článku 2 písm. b) Zmluvy 
týkajúce sa ochrany zdravia sa uplat ňujú najlepším možným spôsobom. Európske 
spoločenstvo pre atómovú energiu sa prist úpením k Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti, 
ktorý nadobudol ú činnosť 24. októbra 1996, zaviazalo rešpektova ť medzinárodne 
uznanú vysokú mieru jadrovej bezpe čnosti. Spolo čenstvo, aby zabezpe čilo 
rešpektovanie princípov t ohto dohovoru na úrovni Spolo čenstva a uplat ňovanie 
"jednotných bezpe čnostných štandardov", ako to požaduje článok 2 písm. b) Zmluvy o 
Euratome, mali by by ť základné štandardy radia čnej ochrany doplnené spolo čnými 
bezpečnostnými princípmi; 
                                                 
8 Ú. v. ES L 357, 7.12.1989, s. 31. 
9 Ú. v. ES L 35, 12.2.1992, s. 24. 
10 Ú. v. ES L 148, 19.6.1993, s. 1. 
11 Ú. v. EÚ L 364, 31.12.2003, s. 57. 
 
SK 7   SK (11) národná zodpovednos ť za bezpečnosť jadrových zariadení je základným princípom, na 
ktorom medzinárodné Spolo čenstvo rozvíja nariadenia jadrovej bezpe čnosti, ako je 
potvrdené Dohovorom o jadrovej bezpe čnosti a jeho participujúcimi stranami vrátane 
Európskeho spolo čenstva pre atómovú en ergiu; prvoradá zodpovednos ť za bezpe čnosť 
jadrového zariadenia by preto mala spo čívať u držiteľa licencie pod kontrolou 
národného regula čného orgánu a nemala by by ť obmedzovaná ustanoveniami tejto 
smernice; 
(12) rovnako ako po čas aktívnej životnosti jadrového zariadenia môže nebezpe čenstvo 
vyplývajúce z ioniza čného žiarenia vzniknú ť aj ako následok operácií vyra ďovania z 
prevádzky. Za ú čelom zaobchádzania s rizikami s pojenými s uložením rádioaktívnych 
materiálov je nevyhnutné zabezpe čiť bezpečné vyradenie jadrových zariadení z 
prevádzky vrátane dlhodobého nakladania  s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným 
palivom; 
(13) na dosiahnutie cie ľov Spoločenstva týkajúcich sa ochra ny pred žiarením spomenutých 
vyššie je podstatné definova ť základné záväzky a všeobecné princípy bezpe čnosti 
jadrových zariadení; 
(14) je nevyhnutné, aby boli k di spozícii náležité finan čné zdroje na podporu bezpe čnosti 
jadrových zariadení. S týmto cie ľom by mali členské štáty zabezpe čiť, aby tieto 
finančné zdroje boli budované po čas produktívnej životnosti zariadenia a aby boli 
skutočné dostupné na ú čel, na ktorý boli zriadené; 
(15) táto smernica sa zhoduje s logikou režim u, ktorý bol zriadený Dohovorom o jadrovej 
bezpečnosti z roku 1994 a nadobudol ú činnosť 24. októbra 1996 a na ktorom sa 
zúčastňujú všetky členské štáty. Rozhodnutím  Komisie 1999/819/Euratom12 sa 
Európske spolo čenstvo pre atómovú energiu 31. januára 2000 pripojilo k dohovoru. 
Keďže je pôsobnos ť dohovoru obmedzená na jadrové elektrárne, táto smernica 
rozširuje v ňom stanovené princípy na všetky jadrové zariadenia, kde sa vyžaduje bra ť 
ohľad na bezpe čnosť;  
(16) v rovnakom kontexte Medzinárodný spolo čný dohovor o bezpe čnosti nakladania 
s vyhoreným palivom a bezpe čnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom,13 ktorý 
nadobudol ú činnosť 18. júna 2001, špecifikuje v článku 26, že každá zmluvná strana 
prijme vhodné kroky na zabezpe čenie bezpe čnosti vyradenia jadrového zariadenia z 
prevádzky. Takého kroky zabezpe čia dostupnos ť kvalifikovaného personálu 
a náležitých finan čných prostriedkov. Článok 22 bod (ii) dohovoru vyzýva všetky 
zmluvné strany, aby prijali vhodné kroky na zabezpe čenie dostupnosti náležitých 
finančných zdrojov na podporu bezpe čnosti zariadení na nakladanie s vyhoreným 
palivom po čas ich životnosti a pri ich vyra ďovaní z prevádzky;  
(17) s cieľom sledova ť uplatňovanie pravidiel ustanovených v súlade s touto smernicou 
členské štáty by mali Komisii predklada ť hlásenia o opatreniach prijatých na splnenie 
svojich záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice; 
                                                 
12 Ú. v. ES L 318, 11.12.1999, s. 20. 
13 Ú. v. ES C […],[…], s. […]. 
 
SK 8   SK (18) s cieľom najlepšie využi ť skúsenosti národných regula čných orgánov a prispie ť 
k vytvoreniu spolo čného prístupu k jadrovej bezpe čnosti by sa mal vytvori ť výbor 
regulačných orgánov; 
(19) Komisia vykonala po četné konzultácie s národnými orgá nmi, ako aj s priemyselnými 
odvetviami, ktorých sa tento návrh dot ýka, individuálne alebo kolektívne 
prostredníctvom rôznych fór. Uskuto čnili sa tiež konzultácie s medzinárodnými 
organizáciami, ako napr. Medzinárodnou ag entúrou pre atómovú energiu a Agentúrou 
pre jadrovú energiu. Komisia na prezent áciu svojich legislatívnych návrhov využila 
taktiež participáciu na rôznych medz inárodných stretnutiach. Tieto konzultácie 
umožnili Komisii nielen prezentova ť svoje ponímanie problémov jadrovej bezpe čnosti 
v širšom zmysle, ale i zhromaždi ť reakcie rôznych ú častníkov za ú čelom podporenia 
reflexie, 
PRIJALA TÚTO SMERNICU: 
Článok 1 
Predmet a rozsah úpravy 
1. S cieľom zabezpe čiť ochranu širokej verejnosti a zamestnancov pred 
nebezpečenstvami ioniza čného žiarenia z jadrových zariadení táto smernica dop ĺňa 
základné štandardy stanovené v článku 30 Zmluvy o Európskom spolo čenstve pre 
jadrovú energiu týkajúce sa bezpe čnosti takýchto zariadení, prostredníctvom ur čenia 
relevantných základných záväzkov a všeobecných princípov.  
2. Táto smernica sa uplat ňuje na všetky jadrové zariadenia, aj po ukon čení ich 
prevádzky, v prípade ktorých sa vyžaduje bra ť ohľad na bezpe čnosť v rámci 
legislatívneho a regula čného rámca príslušných členských štátov.  
Článok 2 
Definície 
Na účely tejto smernice sa uplat ňujú tieto definície: 
1) "Jadrové zariadenie" znamená akéko ľvek civilné zariadenie a pridružené územie, 
budovy a vybavenie, kde sa vyrábajú, spracúva jú, používajú, manipuluje s, skladujú 
alebo ukladajú rádioaktívne materiály, do časne alebo natrvalo; táto definícia sa 
uplatňuje pokia ľ zariadenie nie je vy ňaté z pôsobnosti akýchko ľvek rádiologických 
obmedzení, ktoré mu boli ulož ené; nepokrýva zariadenia na ťažbu nerastných 
surovín a uzavreté rádioaktívne žiari če používané na medicínske, výskumné 
a priemyselné ú čely; 
2) "Jadrová bezpe čnosť" znamená stav dosiahnutý opatreniami podniknutými s cie ľom 
predchádza ť nehodám alebo zmierni ť následky nehôd, čím dochádza k ochrane 
zdravie zamestnancov a verejnos ti pred nenáležitými radia čnými nebezpe čenstvami 
vznikajúcimi z jadrových zariadení; 
3) "Spolo čné bezpečnostné princípy" znamenajú všetky ustanovenia ur čené v článkoch 
3 až 11; 
 
SK 9   SK 4) “Rádioaktívny materiál" znamená akýko ľvek materiál vyžarujúci ioniza čné žiarenie; 
5) “Ioniza čné žiarenie" znamená prenos energie vo forme častíc alebo 
elektromagnetických v ĺn s vlnovou d ĺžkou 100 nanometrov alebo menej alebo 
frekvenciou 3 x 1015 Hertzov alebo viac, ktoré sú schopné priamo alebo nepriamo 
vytvárať ióny;  
6) ”Regula čný orgán" znamená akýko ľvek orgán alebo orgány, ktorým každý členský 
štát udelil právomoc vydáva ť v tomto členskom štáte licencie a regulova ť 
vyhľadávanie lokality, projektovanie, výstavbu, uvedenie do prevádzky, 
prevádzkovanie alebo vyradenie ja drových zariadení z prevádzky; 
7) "Licencia" znamená akúko ľvek autorizáciu udelenú regula čným orgánom 
uchádzačovi, ktorá mu priznáva zodpovednos ť za vyh ľadávanie lokality, 
projektovanie, výstavbu, uvedenie do pr evádzky, prevádzkovanie alebo vyradenie 
jadrových zariadení z prevádzky; 
8) "Vyradenie z prevádzky" znamená všetky kroky vedúce k vy ňatiu jadrového 
zariadenia, pokia ľ nie je úložným zariadením, z pôsobnosti regula čných kontrol; tieto 
kroky zah ŕňajú procesy dekontaminácie a demontáže; 
9) "Rádioaktívny odpad" znamená rádioakt ívny materiál v plynnej, kvapalnej alebo 
pevnej podobe, pre ktorý členský štát alebo fyzické al ebo právnické osoby, ktorých 
rozhodnutie prijal členský štát, neplánujú ďalšie vyžitie a ktorý je ako rádioaktívny 
odpad kontrolovaný regula čným úradom pod ľa legislatívneho a regula čného rámca 
členského štátu; 
10) "Prax " znamená ľudskú činnosť, ktorá môže zvýši ť mieru vystavenia jednotlivcov 
žiareniu z umelého zdroja alebo z prírodné ho zdroja žiarenia, kde sa spracúvajú 
prírodné rádionuklidy pre ich rádioaktívne, štiepne alebo fertilné vlastnosti, okrem 
prípadov núdzového vystavenia. 
Článok 3 
Regulačný orgán 
1. Každý členský štát zriadi regula čný orgán a zabezpe čí, že pri sp ĺňaní jeho povinností 
v oblasti jadrovej bezpe čnosti budú funkcie regula čného orgánu ú činne oddelené od 
funkcií iných orgánov alebo organizácií, či už súkromných alebo verejných, ktoré sa 
zaoberajú propagáciou alebo využívan ím atómovej energie. Regula čný orgán bude 
vybavený náležitými právomocami, kompetenciami a finan čnými a ľudskými 
zdrojmi na splnenie ur čených úloh. 
2. Regulačný orgán bude dohliada ť a regulova ť jadrovú bezpe čnosť jadrových 
zariadení a zabezpe čí implementáciu bezpe čnostných nariadení. Bude ude ľovať 
licencie a monitorova ť uplatňovanie nariadení v oblasti vyh ľadávania lokality, 
projektovania, výstavby, uvedenia do pr evádzky, prevádzkovania alebo vyradenia 
jadrových zariadení z prevádzky. 
 
SK 10   SK Článok 4 
Zodpovednos ť za bezpečnosť jadrových zariadení  
1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby prvoradú zodpovednos ť za 
bezpečnosť jadrových zariadení niesol držite ľ príslušnej licencie pod kontrolou 
ich regula čných orgánov uvedených v článku 3. O bezpe čnostných opatreniach 
a kontrolách, ktoré sa majú realizova ť v jadrovom zariadení, rozhodnú výlu čne 
regulačný orgán a držite ľ licencie.  
2. Každý členský štát zriadi a bude zachováva ť právny a regula čný rámec na 
riadenie bezpe čnosti jadrových zariadení. Právny a regula čný rámec opatruje:  
(a) zavedenie aplikovate ľných požiadaviek a nariadení týkajúcich sa národnej 
bezpečnosti;  
(b) systém vydávania licencií so zrete ľom na jadrové zariadenia a zákaz 
prevádzkovania jadrových zariadení bez licencie;  
(c) systém regula čných inšpekcií a hodnotenie jadrových zariadení, aby sa 
zaistila zhoda s aplikovate ľnými nariadeniami a podmienkami licencií;  
(d) presadzovanie aplikovate ľných nariadení a podmienok licencií vrátane 
pozastavenia, úpravy alebo odvolania.  
3. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby zabezpe čili, že každý držite ľ 
licencie splní svoje úlohy.  
Článok 5 
Bezpečnosť jadrových zariadení 
Členské štáty zabezpe čia, aby boli implementované všetky dosiahnute ľné opatrenia na 
zabezpečenie vysokej miery bezpe čnosti jadrových zariadení. Členské štáty podniknú 
obzvlášť všetky potrebné kroky, aby: 
(a) v jadrových zariadeniach zriadili a udržali efektívne opatrenia proti 
potenciálnym rádiologickým nebezpe čenstvám, za ú čelom ochrany 
jednotlivcov a spolo čnosti pred škodlivými ú činkami ioniza čného žiarenia 
z týchto zariadení; 
(b) zabra ňovali haváriám s rádiologickými následkami a aby zmier ňovali takéto 
následky, ak sa vyskytnú; 
(c) zabezpe čili dlhodobé nakladanie s rádioa ktívnymi materiálmi, vrátane 
rádioaktívneho odpadu a vyhoreného ja drového paliva, vytvoreného po čas 
prevádzkovania a vyra ďovania z prevádzky, v súlade so základnými 
štandardmi ochrany širokej verej nosti a zamestnancov pred nebezpe čenstvami 
vznikajúcimi z ioniza čného žiarenia; 
(d) zabezpe čili efektívne informácie, pr ípadne konzultácie s obyvate ľstvom, ako aj 
príslušnými orgánmi štátov v blíz kosti jadrových zariadení pod súdnou 
právomocou príslušného členského štátu, pokia ľ je pravdepodobnos ť, že budú 
 
SK 11   SK postihnuté rádiologickou havarijnou situ áciou v tomto zariadení, týkajúce sa 
otázok bezpe čnosti takýchto jadrových zariadení.  
Článok 6 
Priorita bezpe čnosti 
1. Členské štáty prijmú všetky vhodné opatrenia, aby zabezpe čili, že po čas praxe 
spojenej s jadrovými zariadeniami sa náležitá prednos ť bude dáva ť jadrovej 
bezpečnosti. 
2. Opatrenia prevádzkovej ochrany obyvate ľstva budú za normálnych okolností 
v súlade s článkom 44 smernice 96/29/Euratom prihliada ť na všetky aspekty jadrovej 
bezpečnosti zariadení. 
Článok 7 
Záväzky držite ľov licencie 
1. Členské štáty budú od držite ľov licencie požadova ť, aby prevádzkovali ich 
zariadenia v súlade so spolo čnými princípmi bezpe čnosti určenými v tejto smernici, 
s požiadavkami národnej bezpe čnosti, ktoré sa vzh ľadom na ne uplat ňujú, 
s nariadeniami stanovenými regula čným orgánov a akýmiko ľvek opatreniami 
prijatými týmto regula čným orgánom. 
2. Členské štáty budú od držite ľov licencie požadova ť, aby zriadili a implementovali 
programy zabezpe čenia kvality úmerné významu, ktoré má dané zariadenie pre 
jadrovú bezpe čnosť, s podmienkou, že ich regula čný orgán minimálne preverí, 
s cieľom poskytnú ť istotu, že po čas životnosti jadrového zar iadenia budú uspokojené 
zvláštne požiadavky týkajúce sa všetkýc h aktivít dôležitých pre jadrovú bezpe čnosť. 
3. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na pridelenie zodpovednosti za vyradenie 
jadrového zariadenia z pr evádzky vrátane prípadov, ke ď pôvodne zodpovední už nie 
sú schopní sp ĺňať svoje záväzky. 
Článok 8 
Inšpekcie 
Členské štáty zabezpe čia, že regula čné orgány alebo odborníci ur čení regula čným orgánom 
budú v jadrovom zariadení po čas jeho životnosti, vrátane obdobia jeho vyra ďovania 
z prevádzky, vykonáva ť inšpekcie jadrovej bezpe čnosti a že držite ľ licencie sa podrobí 
takýmto inšpekciám. 
Článok 9 
Finančné zdroje 
Členské štáty podniknú prim erané kroky na zabezpe čenie dostato čných finan čných 
zdrojov od regula čného orgánu a prevádzkovate ľov na podporu bezpe čnosti jadrových 
zariadení po čas ich životnosti.  
 
SK 12   SK Článok 10  
Odborná spôsobilos ť v oblasti jadrovej bezpe čnosti 
1. Členské štáty podniknú vhodné kroky, aby zabezpe čili dostupnos ť odborníkov na 
jadrovú bezpe čnosť úmernú aktivitám týkajúcim sa jadrovej bezpe čnosti, ktoré sú 
vykonávané pod ich súdnou právomocou. Členské štáty budú najmä požadova ť, aby 
regulačné orgány a držitelia licencie ma li k dispozícii vhodný personál. 
2. Členské štáty zabezpe čia dostupnos ť vhodných osnov a možností na nepretržité 
teoretické a praktické vzdelávanie, bu ď v príslušnom členskom štáte, alebo 
prostredníctvom nadnárodnej spolupráce,  pre personál starajúci sa o bezpe čnosť 
jadrových zariadení. 
Článok 11 
Havarijné plány 
1. Členské štáty budú vyžadova ť zriadenie vonkajších, ako aj, v prípade členských 
štátov s jadrovými zariadeniami pod ich súdnou právomocou, vnútorných 
havarijných plánov schválených ich regula čným orgánom a pravidelne 
preverovaných, ktoré by sa zaoberali prevádzkovými udalos ťami a nehodami, s 
cieľom zníži ť možný ú činok akejko ľvek rádiologickej havárie spôsobenej 
prevádzkovaním jadrového zariadenia na jeho obyvate ľstvo. 
2. Každý členský štát podnikne prim erané kroky, aby zabezpe čil, že pokia ľ jestvuje 
pravdepodobnos ť, že bude postihnutý rádiol ogickou haváriou, jeho obyvate ľstvu 
a príslušným orgánom štátov v b lízkosti jadrových zariadení pod ich súdnou 
právomocou budú poskytnuté náležité in formácie pre havarijné plánovanie 
a reagovanie.  
3. Členské štáty budú od držite ľov licencie požadova ť, aby regula čnému orgánu 
okamžite oznámili akéko ľvek udalosti dôlež ité pre bezpe čnosť a nápravné opatrenia 
prijaté v reakcii na ňu. 
Článok 12 
Výbor regula čných orgánov 
1. Týmto sa zria ďuje výbor regula čných orgánov ( ďalej výbor).  
2. Výbor je zložený zo zástupcov regula čných orgánov ur čených každým členským 
štátom.  
3. Výbor prijme vlastné pravi dlá postupu a spomedzi jeho členov nominuje 
predsedu. Komisia bude kona ť ako sekretariát výboru.  
4. Výbor:  
(a) bude podnecova ť výmenu najlepších postupov medzi regula čnými 
orgánmi s cie ľom zabezpe čiť progresívne zladenie postupov k bezpe čnosti 
v rámci tejto smernice;  
 
SK 13   SK (b) bude Komisii poskytova ť poradenstvo vo všetkých otázkach týkajúcich sa 
jadrovej bezpe čnosti vrátane súhrnných hlásení podávaných v súlade 
s článkom 14;  
(c) bude definova ť usmernenia o obsahu, forme, štruktúre a časovom rozvrhu 
národných hlásení pod ľa článku 13 s cie ľom zabezpe čiť podľa možnosti 
čo najužšiu spojitos ť s hláseniami, ktoré sa musia vypracova ť podľa 
článku 5 Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti;  
(d) bude hodnoti ť národné hlásenia vypracované pod ľa článku 13, 
poskytova ť stanoviská, ktoré by obsahovali odporú čania príslušným 
členským štátom na všetky národné hlásenia na žiados ť Komisie.  
Článok 13  
Národné hlásenia  
1. Členské štáty predložia Komisii sp rávu o opatreniach prijatých za ú čelom splnenia 
ich záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice a o bezpe čnostnej situácii v jadrových 
zariadeniach pod ich súdnou právomocou. Členské štáty môžu ozna čiť, ktoré časti 
správy budú považované za utajené. Komisia doru čí tieto správy výboru. 
2. Prvá správa bude predložená do [troch] rokov odo d ňa ustanoveného v článku 15 
ods. 1 a následne v rovnakých inte rvaloch ako správy vypracované pod ľa článku 5 
Dohovoru o jadrovej bezpe čnosti, ktorý je priložený k rozhodnutiu 
1999/819/Euratom, v súlade s usmerneniami ustanovenými výborom.  
Článok 14 
Súhrnné hlásenia 
Komisia bude pravidelne predklada ť súhrnné hlásenia Európskemu parlamentu a Rade 
v súlade s časovým rozvrhom uvedeným v článku 13 ods. 2 o uplat ňovaní tejto smernice a o 
celkovom pokroku dosiahnutom v jadrovej bezpe čnosti v Spolo čenstve na základe hlásení 
predložených v súlade s článok 13 ods. 1, pri čom sa dodržia príslušné požiadavky utajenia.  
Článok 15  
Transpozícia  
1. V členských štátoch nadobudnú najneskôr do [dvoch rokov odo d ňa uvedeného 
v článku 16] ú činnosť zákony, nariadenia a administra tívne ustanovenia potrebné na 
splnenie náležitostí tejto smernice.  
2. Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, budú obsahova ť odkaz na túto smernicu 
alebo budú doložené takýmto odkazom pri príl ežitosti ich oficiálneho uverejnenia. 
Členské štáty ur čia, akým spôsobom sa tento odkaz zrealizuje.  
3. Členské štáty oznámia Komisii znenie hl avných ustanovení nár odnej legislatívy, 
ktorú prijali v oblasti zastr ešenej touto smernicou.  
 
SK 14   SK Článok 16 
Nadobudnutie ú činnosti 
Táto smernica nadobúda ú činnosť v dvadsiaty de ň po jej uverejnení v Úradnom vestníku 
Európskej únie . 
Článok 17 
Adresáti 
Táto smernica je adresovaná členským štátom. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda 
 
SK 15   SK 2003/0022 (CNS) 
Upravený návrh 
SMERNICA RADY (Euratom) 
o bezpečnom nakladaní s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu a najmä na 
jej články 31 a 32, 
so zreteľom na návrh Komisie14,  
so zreteľom na stanovisko skupiny osôb ur čenej Vedeckým a technickým výborom z radov 
vedeckých odborníkov v členských štátoch, pod ľa článku 31 Zmluvy,  
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru15, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu16, 
keďže: 
(1) článok 2 písm. b) Zmluvy ustanovuje, že Komisi a, ako je stanovené v tejto Zmluve, 
zavádza jednotné normy bezpe čnosti na ochranu zdravi a verejnosti a zdravia 
pracovníkov, a zabezpe čuje ich uplat ňovanie; 
(2) článok 30 Zmluvy ustanovuje základné štandardy v rámci Spolo čenstva na ochranu 
zdravia pracovníkov a zdravia verejnosti pred nebezpe čenstvami vznikajúcimi v 
dôsledku ionizujúceho žiarenia; 
(3) článok 37 Zmluvy požaduje, aby členské štáty poskytli Komisii všeobecné údaje 
týkajúce sa akéhoko ľvek plánu uloženia rádioaktívneho odpadu; 
(4) smernica rady 96/29/Euratom17 stanovuje základné bezpe čnostné normy ochrany 
zdravia pracovníkov a obyvate ľstva pred nebezpe čenstvami vznikajúcimi v dôsledku 
ionizujúceho žiarenia; 
(5) smernica rady 92/3/Euratom18 stanovuje systémy dozoru a kontroly zásielok 
rádioaktívneho odpadu medzi členskými štátmi a do a zo Spolo čenstva, vrátane 
povinného a spolo čného postupu oznamovania zás ielok takéhoto odpadu a ve ľmi 
                                                 
14 Ú. v. ES C […],[…], s. […]. 
15 Ú. v. ES C […],[…], s. […]. 
16 Ú. v. ES C […],[…], s. […]. 
17 Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1. 
18 Ú. v. ES L 35, 12.2.1992, s. 24. 
 
SK 16   SK prísne obmedzenia a kritériá týkajúce sa  tretích krajín, do ktorých sa môže 
rádioaktívny odpad vyváža ť; 
(6) smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvu ur čitých verejných 
a súkromných projektov na životné prostredie19 vrátane tých, ktoré zah ŕňajú uloženie 
a dlhodobé skladovanie rádioak tívneho odpadu, požaduje, aby členské štáty prijali 
všetky opatrenia potrebné na zabezpe čenie toho, že skôr ako budú odsúhlasené, budú 
projekty, pri ktor ých je pravdepodobnos ť, že budú ma ť značné účinky na životné 
prostredie, z dôvodov, okrem iného, ich charakteru, ve ľkosti alebo polohy, musie ť 
splniť požiadavky zhodnotenia vzh ľadom na ich ú činky; 
(7) rozhodnutie Rady 87/600/Euratom20 zaviedlo opatrenia spolo čenstva na v časnú 
výmenu informácií v prípade rá diologickej havárie zatia ľ čo smernica Rady 
89/618/Euratom z 27. novembra 1989 o informovaní obyvate ľstva o opatreniach na 
ochranu zdravia uplatnených a opatreniach pr ijatých v prípade rádiologickej havárie21 
uložil členských štátom záväzky informova ť širokú verejnos ť pri udalosti 
rádiologickej havárie; 
(8) smernica 2003/122/Euratom z 22. decembra 2003 o kontrole vysoko aktívnych 
uzavretých rádioaktívnych žiari čov a "osirotených zdrojov"22 stanovuje špecifické 
požiadavky, aby sa zabezpe čilo, že takéto zdroje budú dr žané pod kontrolou aj vtedy, 
keď sa stanú nepožívanými zdrojmi; 
(9) jestvujúca legislatíva Spolo čenstva neošetruje špecifické pravidlá zabezpe čujúce, že s 
vyhoreným jadrovým palivom a rádioakt ívnym odpadom sa bude vždy naklada ť 
bezpečne a účinným a konzistentným spôsobom na úz emí celej Európskej únie a preto 
by malo dôjs ť k doplneniu jestvujúcich pravidiel Spolo čenstva; 
(10) Zelená kniha Komisie Smerom k európskej stratégii bezpe čnosti zásobovania 
energiou23 zdôrazňuje, že pokia ľ ide o otázku rádioak tívneho odpadu treba nájs ť 
uspokojivé riešenie, ktoré by bolo maximálne transparentné; 
(11) medzinárodný spolo čný dohovor o bezpe čnosti nakladania s vyhoreným palivom 
a bezpečnosti nakladania s rádioaktí vnym odpadom, ktorý nadobudol ú činnosť 18. 
júna 2001 si za cie ľ stanovil dosiahnutie a zac hovanie vysokej miery bezpe čnosti 
v oblasti nakladania s vyhoreným palivom a nakladania s rádioaktívnym odpadom na 
celom svete prostredníctvom posilnen ia národných opatrení a medzinárodnej 
spolupráce; 
(12) výroba jadrovej energie vytvára rádioakt ívny odpad. Rádioaktívny odpad vzniká aj 
používaním rádionuklidov v medicíne, výskume a priemysle. Uvo ľnenie 
rádionuklidov z vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu môže ma ť následky 
presahujúce národné hranice; 
                                                 
19 Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40, zmenená a d oplnená smernicou Rady 97/11/ES, Ú. v. ES L 73, 
14.3.1997, s. 5. 
20 Ú. v. ES L 371, 30. 12.1987, s. 76. 
21 Ú. v. ES L 357, 7. 12.1989, s. 31. 
22 Ú. v. EÚ L 346, 31.12.2003, s. 57. 
23 KOM(2000) 769. 
 
SK 17   SK (13) odpad vznikajúci pri ťažobnej činnosti, ktorý obsahuje le n prirodzene sa vyskytujúce 
rádioaktívne materiály predstavuje otázku nakladania s odpadom, ktorou by sa mali 
členské štáty zaobera ť, ale ktorá má iný charakter, a ko je nakladanie s rádioaktívnym 
odpadom a vyhoreným palivom zastrešené touto smernicou; 
(14) každý členský štát by mal zosta ť plne zodpovedný za nakladanie so všetkým 
vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom pod jeho súdnou právomocou; 
(15) väčšia miera spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi by posilnila bezpe čné 
nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom; 
(16) rezolúcia Rady z 15. júna 199224 vyzvala Komisiu, aby kdeko ľvek je to možné 
rozvíjala spolo čný prístup a pracovala s členskými štátmi smerom k harmonizácii 
stratégií a praktík nakladania s rádi oaktívnym odpadom na úrovni Spolo čenstva; 
(17) odborníci uznávajú, že na základe sú častných vedomostí, predstavuje uloženie do 
geologických úložísk najvhodnejšie riešen ie dlhodobého nakladania s dlhožijúcim 
rádioaktívnym odpadom. S týmto cie ľom by členské krajiny mali preštudova ť 
možnosť uprednostnenia hlbinných geologických úložísk pri uložení ich dlhožijúceho 
rádioaktívneho odpadu, berúc náležitý oh ľad na ich špecifické okolnosti; 
(18) definícia časového harmonogramu implementácie vhodných riešení nakladania 
s rádioaktívnym odpadom by mala zaisti ť, že na budúce generácie nebudú zvalené 
neprimerané bremená, zatia ľ čo sa dnes, ako aj v budúcnosti budú rešpektova ť 
základné princípy radia čnej ochrany stanovené v kapito le 1 smernice 96/29/Euratom. 
Vzhľadom na túto skuto čnosť, je pokia ľ ide o príslušné finan čné schémy žiaduce, aby 
výrobca odpadu alebo sú časný majite ľ odpadu platil za nakladanie s odpadom;   
(19) pokrok dosiahnutý členskými štátmi smerom k riešeniam nakladania s rôznymi 
formami rádioaktívneho odpadu je  pre Komisiu relevantný, ke ď vykonáva svoje úlohy 
v rámci Zmluvy a najmä tie definované v rámci kapitoly 4, hlava II; 
(20) je potrebné, aby sa programy nakladania  s rádioaktívnym odpadom zakladali na 
relevantných vedomostiach vyplývajúcich z výskumu a vývoja technológií v rôznych 
oblastiach spojených s rádioaktívny m odpadom vrátane jeho minimalizácie. 
Vzhľadom na túto skuto čnosť existujú spolo čné otázky, ktorými sa zaoberajú mnohé 
členské štáty a s ktorými sa možno úspešne vyrovna ť na úrovni Spolo čenstva 
prostredníctvom rámcových programov Spolo čenstva, prípadne prostredníctvom iných 
iniciatív, ako napr. Európskej výskumnej oblasti, ktorej cie ľom je dop ĺňať 
a podporova ť aktivity členských štátov;  
(21) okrem toho sa pripomína, že spoluprácu v spolo čných oblastiach výskumu a vývoja 
technológií možno vykonáva ť v súlade s kapitolou 1, hlava II Zmluvy alebo ňou 
možno poveri ť jeden alebo viaceré spolo čné podniky, ktoré budú zriadené pod ľa 
kapitoly 5, hlava II Zmluvy; 
                                                 
24 Ú. v. ES C 158, 25.6.1992, s. 3. 
 
SK 18   SK (22) hoci nič v tejto smernici by nemalo nazna čovať, že členské štáty musia akceptova ť 
zásielky rádioaktívneho odpadu, môže by ť pre členské štáty výhodné spolupracova ť 
s cieľom zriadi ť mnohonárodné programy nakladan ia s rádioaktívnym odpadom. Je 
potvrdené najmä to, že sú členské štáty, ktoré majú len malé množstvo rádioaktívneho 
odpadu alebo územie alebo geologic kú charakteristiku nevhodnú pre h ĺbkové úložiská 
a že tieto členské štáty môžu ma ť záujem vypracova ť s uzavrie ť s inými štátmi dohody 
o spoločných riešeniach uloženia; 
(23) s cieľom najlepšie využi ť národné skúsenosti a prispie ť k vytvoreniu spolo čného 
prístupu k nakladaniu s rádioaktívny m odpadom by mal národné správy preverova ť 
výbor odborníkov a mali by by ť vyvíjané snahy o synergie s relevantnými aktivitami 
vykonávanými v rámci Spolo čného dohovoru o bezpe čnosti nakladania s vyhoreným 
palivom a bezpe čnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom; 
(24) uplatňovanie tejto smernice by sa malo preverova ť prostredníctvom pravidelných 
správ členských štátov, 
PRIJALA TÚTO SMERNICU: 
Článok 1 
Predmet a pôsobnos ť 
1. Táto smernica dop ĺňa základné štandardy stanovené v článku 30 Zmluvy o 
Európskom spolo čenstve pre atómovú energiu so zrete ľom na požiadavky 
bezpečného nakladania s vyhoreným palivom  a rádioaktívnym odpadom, aby:  
(a) sa zabezpe čilo, že so všetkým vyhoreným paliv om a rádioaktívnym odpadom 
sa nakladá bezpe čne, za ú čelom chráni ť zdravie zamestnancov a širokej 
verejnosti pre škodlivými ú činkami ioniza čného žiarenia teraz, ako aj v 
budúcnosti;  
(b) sa dosiahla a zachovala vysoká miera bezpe čnosti nakladania s vyhoreným 
palivom a rádioaktívnym odpadom, za ú čelom chráni ť zdravie zamestnancov 
a širokej verejnosti  prostredníctvom ú činného prijatia všet kých preventívnych 
a ochranných opatrení na území celého Spolo čenstva;  
(c) sa posilnilo ú činné informovanie verejnosti, prípadne konzultácie, za ú čelom 
zabezpečiť požadovanú transparentnos ť relevantného procesu rozhodovania. 
2. Táto smernica sa uplat ňuje na všetkých stup ňoch nakladania s vyhoreným palivom a 
rádioaktívnym odpadom, ktoré pochá dzajú z civilných aplikácií.  
Článok 2 
Definície 
Na účely tejto smernice sa uplat ňujú tieto definície: 
1) " vyradenie z prevádzky " znamená všetky kroky vedúce k vy ňatiu jadrového 
zariadenia, pokia ľ nie je úložným zariadením, z regula čnej kontroly; tieto kroky 
zahŕňajú procesy dekontaminácie a demontáže; 
 
SK 19   SK 2) " vypustenie " znamená plánované a kontrolované uvo ľnenie kvapalného alebo 
plynného rádioaktívneho materiálu, ktor ý pochádza z normálnej prevádzky 
regulovaného jadrového zariadenia, do životné ho prostredia, ako legálny prostriedok, 
v rámci medzí schválených regula čným orgánom; 
3) " uloženie " znamená umiestnenie rádioaktívneho odpadu, vrátane vyhoreného paliva, 
pre ktoré sa už nepo číta s ďalším využitím, do vhodného zariadenia bez zámeru jeho 
reaktivácie;  
4) " ionizačné žiarenie " znamená prenos energie vo forme častíc alebo 
elektromagnetických v ĺn s vlnovou d ĺžkou 100 nanometrov alebo menej alebo 
frekvenciou 3 x 1015 Hertzov alebo viac, ktoré sú schopné priamo alebo nepriamo 
vytvárať ióny;  
5) " rádioaktívny materiál " znamená akýko ľvek materiál vyžarujúci ioniza čné žiarenie; 
6) " jadrové zariadenie " znamená akéko ľvek civilné zariadenie a pridružené územie, 
budovy a vybavenie, kde sa vyrábajú, spracúva jú, používajú, manipuluje s, skladujú 
alebo ukladajú rádioaktívne materiály do časne alebo natrvalo; táto definícia sa 
uplatňuje pokia ľ zariadenie nie je vy ňaté z pôsobnosti akýchko ľvek rádiologických 
obmedzení, ktoré mu boli uložené; nezastrešuje zariadenia na ťažbu nerastných 
surovín a uzavreté rádioaktívne žiari če používané na medicínske, výskumné 
a priemyselné ú čely;  
7) " cyklus jadrového paliva " znamená všetky stupne cyklu výroby, využívania a úpravy 
paliva používaného v jadrových reakto roch, vrátane krokov ako napr. : ťažba 
nerastných surovín, zuš ľachtenie, obohatenie, výroba paliva, výroba energie, 
skladovanie vyhoreného paliva a/alebo ďalšie spracovanie nasl edované recykláciou 
štiepneho alebo fertilného materiálu a skladovaním vitrifikovaného alebo iného 
rádioaktívneho odpadu, úpravou a obalení m vyhoreného paliva a/alebo iného 
rádioaktívneho odpadu a uložením; 
8) " rádioaktívny odpad " znamená rádioaktívny materiál  v plynnej, kvapalnej alebo 
pevnej podobe, pre ktorý členský štát alebo fyzické al ebo právnické osoby, ktorých 
rozhodnutie prijal členský štát, neplánujú ďalšie vyžitie a ktorý je ako rádioaktívny 
odpad kontrolovaný regula čným úradom pod ľa legislatívneho a regula čného rámca 
členského štátu. Táto definícia neza strešuje odpad vznikajúci pri ťažobnej činnosti, 
ktorý obsahuje len prirodzene sa vyskytujúc e rádioaktívne materiály a nezastrešuje 
ani malé množstvá rádioaktívnych materiál ov ako napríklad uzavreté rádioaktívne 
žiariče, pokiaľ ich členský štát nedeklaroval ak o rádioaktívny odpad;  
9) " nakladanie s rádioaktívnym odpadom " znamená všetky aktivity, vrátane vyradenia 
z prevádzky, ktoré sa vz ťahujú na manipuláciu, pr edbežnú úpravu, úpravu, 
zušľachťovanie, skladovanie alebo ulo ženie rádioaktív neho odpadu, okrem 
transportu mimo zariadenia. Môže tiež zahrnova ť vypustenie; 
10) " regulačný orgán " znamená akýko ľvek orgán alebo orgány, ktorým členský štát 
udelil právomoc vydáva ť licencie a regulova ť akýkoľvek aspekt bezpe čnosti 
nakladania s vyhoreným palivom alebo rádioaktívnym odpadom;  
 
SK 20   SK 11) " licencia " znamená akúko ľvek autorizáciu, oprá vnenie alebo osved čenie vydané 
regulačným orgánom na vykonávanie akejko ľvek aktivity vz ťahujúcej sa na 
nakladanie s vyhoreným palivom alebo rádioaktívnym odpadom; 
12) " ďalšie spracovanie " znamená proces alebo operáciu, ktorých ú čelom je 
extrahova ť jadrový materiál z vyhoreného paliva na ďalšie využitie; 
13) " zásielky " znamenajú všetky operácie spoj ené s presunom vyhoreného paliva 
a rádioaktívneho odpadu z miesta pôvodu na cie ľové miesto, vrátane transportu za 
účelom skladovania alebo uloženia; 
14) " vyhorené (jadrové) palivo " znamená jadrové palivo, ktoré bolo ožiarené 
a permanentne odstránené z jadra reaktora; 
15) " skladovanie"  znamená držanie rádioaktívneho  odpadu alebo vyhoreného jadrového 
paliva v zariadení, ktoré slúž i na ich izoláciu, s cie ľom jeho reaktivácie. 
Článok 3 
Všeobecné požiadavky bezpe čného nakladania s vyhoreným jadrovým palivom 
a rádioaktívnym odpadom 
1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpe čili, že s vyhoreným 
jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom sa bude naklada ť takým spôsobom, aby 
zamestnanci a široká verejnos ť boli náležite chránení  pred rádiologickým 
nebezpečenstvom. 
2. Členské štáty prijmú vhodné kroky, aby zabezpe čili, že tvorba rádioaktívneho 
odpadu bude udržiavaná na minimálnej realizovate ľnej úrovni. 
3. Členské štáty zriadia alebo ur čia regulačný orgán poverený implementáciou národnej 
legislatívy a regula čného rámca riadiaceho bezpe čnosť nakladania s vyhoreným 
jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý bude ma ť potrebné právomoci, 
kompetencie a finan čné a ľudské zdroje na splnenie ur čených úloh. Pri sp ĺňaní jeho 
povinností v oblasti jadrovej bezpe čnosti budú funkcie regula čného orgánu ú činne 
oddelené od funkcií iných orgánov alebo organizácií, či už súkromných, alebo 
verejných, ktoré sa zaoberajú nakl adaním s vyhoreným jadrovým palivom 
alebo rádioaktívnym odpadom. 
4. Členské štáty zabezpe čia, aby boli v prípade potreby k dispozícii náležité finan čné 
zdroje na podporu bezpe čného nakladania s vyhoreným jadrovým palivom 
a rádioaktívnym odpadom, vrátane aktivít na vyradenie z prevádzky. 
5. Členské štáty zabezpe čia vysokú mieru transparentnos ti v otázkach týkajúcich sa 
nakladania s vyhoreným jadrovým paliv om a rádioaktívnym odpadom pod ich 
súdnou právomocou. Toto dosiahnu efektívnym informovaním, prípadne konzultáciami s obyvate ľstvom, ako aj príslušnými orgánmi štátov v blízkosti 
skladísk a úložísk, pokia ľ je pravdepodobnos ť, že budú postihnuté udalos ťou 
rádiologickej havárie v týchto zariadeniach. Členské štáty zabezpe čia informovanie 
verejnosti o plánovaných opatreniach  a stave pokroku v oblasti procesu 
rozhodovania, najmä so zrete ľom na metodiku výberu skladísk a úložísk, ak v štáte 
existujú.  
 
SK 21   SK Článok 4 
Národné programy nakladania s rádioaktívnym odpadom 
1. Každý členský štát zriadi a bude aktualizova ť jasne definované národné programy 
nakladania s rádioaktívnym odpadom, ktoré budú zah ŕňať všetok rádioaktívny odpad 
pod jeho súdnou právomocou a zastrešova ť všetky stupne nakladania.  
Členské krajiny preskúmajú možnos ť uprednostnenia hlbi nných geologických 
úložísk, berúc náležitý oh ľad na ich špecifické okolnosti.  
2. Národný program bude obsahova ť súpis množstva rádioaktívneho odpadu, s ktorým 
členský štát nakladá. Tento súpis bude vytvorený pod kontrolou členského štátu. 
Program zastreší všetky aspekty dlhodobé ho nakladania s rádioaktívnym odpadom 
a vyhoreným palivom, ktoré nie sú ur čené na ďalšie spracovanie alebo, v prípade 
paliva výskumného reaktora, ktoré nie sú ur čené na ďalšie spracovanie, alebo nie sú 
predmetom dohody o vrátení s vyrábajúcou krajinou.  
Kroky zachytené v programe budú reflektova ť úroveň aktivity a množstvo 
rádioaktívneho odpadu vytvoreného v členskom štáte.  
3. Program bude venova ť osobitnú pozornos ť všeobecným požiadavkám uvedeným 
v článku 3. 
4. Program môže zah ŕňať zásielky rádioaktívneho odpadu do iného členského štátu 
alebo do tretej krajiny, len ke ď sa krajiny pôvodu a cie ľová krajina dohodli na 
zásielke pred jej uskuto čnením, a takéto zásielky: 
a) sú úplne v súlade s jestvujúcou legislatívou Spolo čenstva, najmä smernicou 
92/3/Euratom a medzinárodnými záväzkami,  
b) sú zastrešené bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami medzi štátmi a c) sa uskuto čňujú len do štátov, ktoré majú vhodné zariadenia sp ĺňajúce uznané 
normy a štandardy členskej krajiny pôvodu a v prípade materiálu v zmysle 
článku 197 Zmluvy sa na ne vz ťahujú náležité zábezpeky. 
Článok 5 
Časový harmonogram nakladania s rádioaktívnym odpadom 
1. Národný program nakladania bude zah ŕňať časový harmonogram vybraný pre 
dlhodobé nakladanie s rádioaktívnym odpadom, zastrešujúci nízkoaktívny 
a stredne aktívny odpad, ak o aj vysokoaktívny odpad.  
2. Kde členský štát zastáva názor, že nejestvu je vhodná alternatíva k uloženiu a 
kde takáto možnos ť uloženia ešte nie je dostupná, tento členský štát zahrnie do 
programu minimálne termín y nasledujúcich bodov:  
a) udelenia licencie na zriadenie jedn ého úložiska alebo viacerých úložísk;  
 
SK 22   SK b) udelenie licencie na prevádzkovan ie úložného zariadenia/zariadení;  
c) členské štáty sa môžu rozhodnú ť uložiť viac ako jednu kategóriu 
rádioaktívneho odpadu na rovnakom úložisku.  
3. Členské štáty môžu postupne dop ĺňať časový harmonogram s cie ľom, okrem 
iného, zastreši ť ďalšie úložiská a zariadenia.  
Článok 6 
Výskum a vývoj technológií v obla sti nakladania s rádioaktívnym odpadom 
1. Program nakladania s rádi oaktívnym odpadom v zmysle článku 4 tejto smernice 
berie náležitý oh ľad na výskum a vývoj technológ ií v oblasti rádioaktívneho odpadu. 
2. Na základe národných správ členských štátov vyžadovaných v článku 8 tejto 
smernice Komisia identifikuje spolo čné oblasti výskumu a vývoja technológií, ktoré 
by mohli by ť koordinované na úrovni Spolo čenstva, berúc plne oh ľad na aktivity 
v rámci programov výskumu a vzdelávania v súlade s článkom 7 Zmluvy. 
3. Komisia povzbudí spoluprácu medzi členskými štátmi v spolo čných oblastiach 
výskumu a vývoja technológií v súlade s usta noveniami kapitoly 1 hlava II Zmluvy, 
najmä prostredníctvom nástrojov rámcových programov pre výskum a vývoj technológií. 
Článok 7 
Výbor odborníkov 
1. Zria ďuje sa výbor odborníkov ( ďalej len výbor) na vyko návanie úloh, ktoré sú 
mu určené podľa článku 8.  
2. Výbor sa bude sklada ť z odborníkov nominovaných každým členským štátom.  
3. Výbor prijme rokovací po riadok a z radov svojich členov ur čí predsedu. 
Komisia bude zastáva ť funkciu sekretariátu tohto výboru.  
Článok 8  
Národné správy a súhrnné správy 
1. Každý členský štát predloží Komisii podrobnú národnú správu o aktivitách 
vykonávaných pod ľa článku 3 a o programe uvedenom v článkoch 4 a 5. Členské 
štáty môžu ozna čiť, ktoré časti správy sa budú považova ť za utajené. 
2. Prvá správa bude predlo žená do [troch] rokov odo d ňa ustanoveného v článku 9 ods. 
1 a následne v rovnakých intervaloch ako správy vypracované v súlade s článkom 32 
Medzinárodného spolo čného dohovoru o bezpe čnosti nakladania s vyhoreným 
palivom a bezpe čnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom. 
 
SK 23   SK Komisia v konzultáciách s výborom zria di smernice týkajúce sa obsahu a časového 
rozvrhnutia týchto správ s cie ľom zabezpe čiť, pokiaľ je to možné, konzistenciu so 
správami vypracovanými v súlade s článkom 32 spolo čného dohovoru. 
3. Správa uvedená v odseku 1 bude sumarizova ť výskum a vývoj technológií v oblasti 
nakladania s rádioaktívny m odpadom, ktorý sa vykonáva alebo ktorý sa plánuje 
v rámci členských štátov, berúc oh ľad na oprávnené požiadavky utajenia istých 
skutočností vrátane informácií týkajúcich sa o čakávaného trvania a termínov 
ukončenia.  
4. Správy uvedené v odseku 1 budú pred metom previerky výborom. Výbor vydá 
stanovisko ku každej správe, ktoré môže obsahova ť odporúčania príslušnému 
členskému štátu. Komisia zor ganizuje proces previerky, po čas ktorého môžu 
byť členské štáty vyzvané predloži ť dodatočné informácie. Komisia zašle 
stanovisko výboru príslušnému členskému štátu, ktorý do šiestich mesiacov od 
doručenia predloží svoje postrehy, ak sa nejaké vyskytnú, vrátane opatrení, 
ktoré prijali alebo plánujú prija ť ako odpove ď na stanovisko výboru.  
5. Komisia v následnosti na konzultácie s výbor om predloží Európskemu parlamentu 
a Rade v súlade s časovým harmonogramom definovaným v odseku 2 súhrnnú 
správu o nakladaní s rádioaktívnym odpadom  v Európskej únii. Správa sa bude 
zakladať na informáciách obsiahnutých v náro dných správach uvedených v odseku 1, 
ako aj na zisteniach procesu previerky uvedeného v odseku 4.  
Článok 9  
Implementácia 
1. V členských štátoch nadobudnú najneskôr do [dvoch rokov odo d ňa uvedeného 
v článku 10] ú činnosť zákony, nariadenia a administra tívne ustanovenia potrebné na 
splnenie náležitostí tejto smernice. 
2. Ke ď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, budú obsahova ť odkaz na túto smernicu 
alebo budú doložené takýmto odkazom pre pr íležitosti ich oficiálneho uverejnenia. 
Členské štáty ur čia akým spôsobom sa te nto odkaz zrealizuje.  
3. Členské štáty oznámia Komisii znenie hl avných ustanovení nár odnej legislatívy, 
ktorú prijali v oblasti zastr ešenej touto smernicou.  
Článok 10 
Nadobudnutie ú činnosti  
Táto smernica nadobúda ú činnosť dvadsiaty de ň po jej uverejnení v Úradnom vestníku 
Európskej únie . 
 
SK 24   SK Článok 11 
Adresáti 
Táto smernica je adresovaná členským štátom. 
V Bruseli  
 Za Radu 
 predseda