Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. mája 2007 o výročnej správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných voľbách SZBP vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskej únie - 2005 (2006/2217(INI))



Úradný vestník 102 E , 24/04/2008 S. 0309 - 0321



P6_TA(2007)0205 Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika v roku 2005 Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. mája 2007 o výročnej správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných voľbách SZBP vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskej únie - 2005 (2006/2217(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na výročnú správu Rady (10314/1/2006), - so zreteľom na článok 21 Zmluvy o EÚ, - so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu podpísanú v Ríme 29. októbra 2004 ("ústavná zmluva"), - so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu (EBS) prijatú Európskou radou 12. decembra 2003, - so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového postupu [1], najmä na jej odsek 40, - so zreteľom na svoje rozhodnutie zo 17. mája 2006 o uzavretí medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení [2], - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli v dňoch 16. - 17. júna 2005, najmä jeho vyhlásenie k ratifikácii ústavnej zmluvy, ako aj na závery predsedníctva Európskej rady z 15. - 16. júna a 14. - 15. decembra 2006, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli v dňoch 15. - 16. decembra 2005 o finančnom výhľade na roky 2007 - 2013, - so zreteľom na svoje uznesenie z 12. januára 2005 o Zmluve o Ústave pre Európu [3], - so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2006 o Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike 2004 [4], - so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o vykonávaní Európskej bezpečnostnej stratégie v súvislosti s EBOP [5], - so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2006 o ďalších krokoch v období reflexie a analýze budúcnosti Európy [6] a na výsledky spoločného parlamentného stretnutia o budúcnosti Európy: Od reflexie k akcii, ktoré sa konalo 4. - 5. decembra 2006 v Bruseli, - so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch na financovanie rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia [7], - so zreteľom na svoje uznesenia z 15. júna 2006 [8] a 13. decembra 2006 [9] o summitoch EÚ - Rusko, - so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o zlepšovaní vzťahov EÚ - USA v rámci Dohody o transatlantickom partnerstve EÚ - USA [10] a o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA [11], - so zreteľom na svoje uznesenia z 23. októbra 2003 o mieri a dôstojnosti na Blízkom východe [12] a zo 7. septembra 2006 o situácii na Blízkom východe [13], - so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o vzťahoch medzi EÚ a Čínou [14], - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005 týkajúcich sa dokumentu "EÚ a Afrika: na ceste k strategickému partnerstvu", - so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2005 o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní - Jadrové zbrane v Severnej Kórei a Iráne [15], ktoré obhajuje názor, že zásadou, ktorou sa bude EÚ riadiť pri rokovaniach s Kórejským polostrovom, je zásada "no say, no pay", - so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii [16], - so zreteľom na svoje uznesenia z 18. mája 2006 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2005 a politike Európskej únii v tejto oblasti [17] a zo 14. februára 2006 o ustanoveniach o ľudských právach a demokracii v dohodách Európskej únie [18], - so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2006 o inštitucionálnych aspektoch schopnosti Európskej únie integrovať nové členské štáty [19], - so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2006 o stratégii rozšírenia a hlavných výzvach 2006 - 2007 [20], - so zreteľom na článok 112 ods. 1 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet (A6-0130/2007), A. keďže očakáva, že prístup Rady a posteriori, ktorý spočíva len v predkladaní zoznamu aktivít Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), ktoré boli uskutočnené predchádzajúci rok, namiesto toho, aby konzultovala s Európskym parlamentom, ako je uvedené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, sa odteraz napraví využitím konštruktívnej interpretácie bodov 42 a 43 novej Medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006 [21], B. keďže Rada by mala raz a navždy nahradiť tento postup skutočnou konzultáciou s Európskym parlamentom, aby tak zabezpečilo, že jeho názory budú mať reálny vplyv na rozhodnutia na nasledujúci rok, C. keďže po piatom rozšírení EÚ 18 členských štátov ratifikovalo ústavnú zmluvu, no jej úplná ratifikácia a nadobudnutie účinnosti musí pokračovať s cieľom zabezpečiť, aby EÚ bola pripravená vyrovnať sa s globálnou zodpovednosťou, hrozbami a výzvami dnešného sveta, D. keďže ustanovenia ústavnej zmluvy týkajúce sa zahraničných vzťahov boli pri ratifikačnom procese ponechané bez námietok, následkom čoho by SZBP mohla zohrávať dôležitú úlohu pri posilňovaní dôvery širokej verejnosti voči EÚ, E. keďže vonkajšia činnosť EÚ ako celku, a najmä SZBP musia zohľadňovať záujmy EÚ, predovšetkým úzku spätosť každej tretej krajiny a regiónu s európskym modelom a jeho hodnotami a skutočnosť, že EÚ ako hlavný geopolitický aktér vo svetovom meradle sa správa ako politická, hospodárska, sociálna a environmentálna únia štátov a národov usilujúcich o mier, ktorá koná v súlade so zásadami demokracie, právneho štátu a sociálnej spravodlivosti, a preto potrebuje silných a spoľahlivých politických a hospodárskych partnerov, F. keďže účinnosť a dôveryhodnosť spoločnej zahraničnej politiky bola nedávno oslabená prostredníctvom uplatnenia práva veta zo strany niektorých členských štátov v súvislosti s bilaterálnymi otázkami aj napriek úsiliu ostatných členských štátov dospieť ku kompromisu; keďže treba, aby členské štáty konali nestranne a zdržali sa využívania práva veta, ktoré tento postup obmedzuje na najcitlivejšie otázky národného záujmu, G. keďže rozvoj a upevnenie demokracie, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd naďalej zostávajú hlavnými cieľmi SZBP, a keďže treba, aby sa SZBP zásadne zamerala na hospodársku integráciu, diplomaciu, predchádzanie občianskym konfliktom a riadenie konfliktov, H. keďže na to, aby SZBP a Európska bezpečnostná a obranná politika (EBOP) boli vierohodné, treba vyčleniť dodatočné finančné prostriedky zodpovedajúce ich ambíciám, I. keďže financovanie vojenských operácií EÚ v skutočnosti zostáva mimo demokratického kontroly národných parlamentov aj Európskeho parlamentu, Ratifikácia ústavnej zmluvy ako hlavný aspekt a základná možnosť SZBP na rok 2007 1. domnieva sa, že EÚ bez ústavnej zmluvy ratifikovanej 18 krajinami nemôže vytvárať zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorá by aspoň čiastočne riešila najdôležitejšie úlohy, ako sú globalizácia, neúspešné a upadajúce štáty, cezhraničná migrácia, medzinárodný terorizmus, energetická závislosť a klimatické zmeny; domnieva sa, že účinnosť SZBP predpokladá rozvoj nevyhnutných prostriedkov a kapacít s cieľom zaistiť bezpečnosť, nezávislosť a integritu EÚ a jej členských štátov; v tejto súvislosti pripomína širokú podporu verejnosti vo všetkých členských štátoch v otázke väčšej úlohy EÚ vo svete, pretože členské štáty už nemôžu túto úlohu pre občanov vykonávať jednotlivo; zdôrazňuje potrebu, aby dokončenie ústavnej zmluvy bolo jednou z hlavných priorít súčasného a budúcich predsedníctiev EÚ; 2. považuje za potrebné zriadiť úrad pre ministra zahraničných vecí a považuje za nevyhnutné, aby bol zároveň členom Komisie a predsedom Rady ministrov zahraničných vecí, aby SZBP nadobudla kontinuitu a koherenciu a Európa mohla vystupovať jednohlasne; 3. v tejto súvislosti zastáva názor, že vytvorenie nového miesta európskeho ministra zahraničných vecí by malo byť spojené so skutočným záväzkom členských štátov formulovať a vykonávať skutočnú a účinnú spoločnú zahraničnú politiku, ktorá bude odrážať všeobecné záujmy EÚ; 4. konštatuje, že ustanovenie o podpore, štrukturálna spolupráca, Európsky útvar pre vonkajšiu činnosť a jednotná právna subjektivita sú príkladmi naliehavo potrebného pokroku v rámci ústavnej zmluvy; 5. zdôrazňuje, že politický a sociálny konsenzus v oblasti širšej integrácie zahraničnej a bezpečnostnej politiky poskytuje pevný základ na posunutie ústavného procesu dopredu; 6. znovu naliehavo vyzýva hlavy štátov a vlád, aby uzavreli ústavný proces do konca roka 2008, čo je nielen nevyhnutnou podmienkou ďalšieho rozširovania, ale aj toho, aby EÚ mohla pracovať efektívnejšie, transparentnejšie a demokratickejšie na poli vonkajšej činnosti SZBP/EBOP; Zvyšovanie efektívnosti, koherencie a viditeľnosti SZBP 7. víta založenie Európskej obrannej agentúry, tvorbou konceptu bojových skupín, vypracovanie európskej susedskej politiky a uplatnenie doložky o solidarite v prípade teroristického útoku alebo jeho hrozby, ako aj vypracovanie hlavných civilných cieľov, civilných jednotiek rýchleho nasadenia a partnerstva na budovanie mieru v rámci nástroja stability; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila civilné mierové jednotky, ako to v niekoľkých uzneseniach žiadal Európsky parlament; 8. považuje za zmysluplnejšie, aby Rada a Komisia využili svoje procedurálne a organizačné možnosti a zároveň posilnili prepojenie medzi prvým a druhým pilierom prostredníctvom a) podania spoločných návrhov vysokého predstaviteľa pre SZBP a Komisie pre Radu týkajúcich sa SZBP a vonkajšej činnosti; b) pravidelných spoločných stretnutí medzi skupinou komisárov pre vonkajšie vzťahy, vysokým predstaviteľom pre SZBP a delegáciami Výboru pre zahraničné veci Európskeho parlamentu s cieľom lepšie posúdiť a koordinovať strategické priority; c) pravidelných spoločných stretnutí s pracovnými skupinami Rady a výborom COREPER, Komisiou a spravodajcami Európskeho parlamentu s cieľom lepšie porozumieť vzájomným pozíciám; d) častého využitia mechanizmu hlavných skupín EÚ, ktorý bol prvý krát vytvorený na prerokovanie politických otázok týkajúcich sa Somálska v roku 2004 a ktorý je mechanizmom posilňujúcim inštitucionálne prepojenia a spája vysokého predstaviteľa pre SZBP s Radou, Komisiou, predsedníctvom a zainteresovanými členskými štátmi; zdôrazňuje však, že tento mechanizmus je vhodný najmä na riešenie otázok zahraničnej politiky, ktoré nevyvolávajú veľký nesúlad medzi členskými štátmi, hoci pre niektoré z nich zostávajú dôležitými; e) neobmedzeného zdieľania informácií, správ a analýz zozbieraných službami, delegáciami, osobitnými predstaviteľmi, veľvyslanectvami atď. EÚ a jej inštitúcií a členských štátov; f) zlepšovania spolupráce medzi riaditeľstvami pre vonkajšie činnosti troch inštitúcií Spoločenstva umožňovaním pravidelných pracovných stretnutí a výmen na vysokej a strednej úrovni vrátane rotácie a výmeny európskych úradníkov, ktorí sa zaoberajú otázkami vonkajších vecí; g) podpory dialógu a začatia postupov na vytvorenie Diplomatickej akadémie EÚ; h) povzbudenia Komisie, aby vypracovala delegácie, ktoré spadajú do rozsahu zodpovednosti tzv. veľvyslanectiev EÚ; i) automatického pridelenia funkcií osobitného predstaviteľa EÚ pre tretiu krajinu vedúcemu Delegácie EÚ v danej krajine, ako je to v prípade Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko; j) zdokonalenia komunikácie na jednej strane medzi 127 delegáciami a zastúpeniami ES a na druhej strane s ostatnými inštitúciami a delegáciami EÚ, ministerstvami zahraničných vecí a veľvyslanectvami členských štátov organizovaním pravidelných stretnutí, poskytovaním praktickej pomoci a dohodnutím výmeny diplomatického personálu členských štátov a úradníkov príslušných inštitúcií; 9. vyzýva členské štáty EÚ, ktoré sú činné v rámci Bezpečnostnej rady OSN, aby - po krátkej porade s ostatnými členskými štátmi - zamerali svoje návrhy a úsilie na uskutočnenie koordinovanej činnosti v rámci Bezpečnostnej rady a zároveň odrážali najrozšírenejšie európske názory; 10. okrem toho vyzýva členské štáty EÚ, ktoré sú zároveň členmi Bezpečnostnej rady OSN, aby zlepšili svoju koordináciu v tomto rámci s cieľom zvýšiť účinnosť aktivít EÚ na svetovej úrovni a v blízkej budúcnosti rozhodli o spoločnom európskom sídle; 11. zastáva názor, že bez zavedenia hlasovania na základe kvalifikovanej väčšiny v oblasti SZBP budú vážne oslabené koherencia, efektívnosť a viditeľnosť vonkajších akcií EÚ; 12. zastáva názor, že na posilnenie politického dialógu s tretími krajinami a regiónmi, predovšetkým s hlavnými partnermi, ako aj na zvýšenie proaktívnosti vo vzťahoch s medzinárodnými organizáciami možno vykonať viac; domnieva sa, že siete delegácií Komisie možno využívať flexibilnejšie a dynamickejšie; 13. zdôrazňuje, že treba zintenzívniť politický dialóg s tretími krajinami, v neposlednom rade ak ide o ľudské práva; domnieva sa tiež, že inštitúcie Spoločenstva a členských štátov musia zabezpečiť, aby členovia ich delegácií boli informovaní o smerniciach Rady v oblasti ľudských práv, považovali ich za základ svojej práce a konali v súlade s nimi; 14. v tejto súvislosti pripomína významnú úlohu, ktorú môže zohrávať parlamentná diplomacia ako doplnkový nástroj vzťahov EÚ s tretími krajinami a regiónmi; vyzýva Radu a Komisiu, aby vytvorili silnejšie väzby založené na spolupráci s tromi hlavnými medziparlamentnými zhromaždeniami (Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT - EÚ, Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie, európsko-latinskoamerické parlamentné zhromaždenie), ktoré zohrávajú dôležitú úlohu a ktoré na celom svete spájajú poslancov, čím zvyšujú demokratickú legitímnosť globálneho dialógu a vytvárajú preň hodnotné politické fórum; poveruje zodpovedné orgány Európskeho parlamentu, aby podľa toho koordinovali a posilňovali administratívnu podporu týchto medziparlamentných zhromaždení; 15. zastáva názor, že na riešenie súčasného nedostatku koherencie a na naplnenie pretrvávajúcej priepasti medzi schopnosťami a očakávaniami by mala EÚ využívať všetky dostupné nástroje v oblasti vonkajšej činnosti, akými sú politiky pokrývajúce obchod, pomoc, zahraničnú politiku a EBOP, ako aj vonkajší rozmer politík v oblasti životného prostredia, výskumu, dopravy, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a vnútorných vecí; Návrhy na jednotlivé tematické aspekty na rok 2007 16. trvá na tom, že na zaručenie prosperity a bezpečnosti by sa malo prioritne zamerať na obmedzený počet oblastí, ktoré sú užšie spojené so želaniami a s obavami občanov Európy a s ich očakávaniami v otázke postavenia EÚ v medzinárodných otázkach, akými sú konsolidácia demokracie, bezpečnosť ľudí a boj proti teroristickým organizáciám, riadenie migrácie, dialóg medzi kultúrami, energetická bezpečnosť, klimatické zmeny, kontrola zbraní a odzbrojovanie, nešírenie zbraní hromadného ničenia a prínos EÚ v oblasti zmenšovania chudoby a dosahovania rozvojových cieľov milénia, ako aj sociálneho rozvoja; 17. zdôrazňuje potrebu zaviesť medzinárodný systém nešírenia jadrových zbraní vo všetkých jeho aspektoch, pracovať aktívne na zachovaní súčasnej kontroly zbraní a systému odzbrojenia, najmä na dôslednom vykonávaní a komplexnom monitorovaní Dohovoru o chemických zbraniach, na celosvetovom uplatňovaní Dohovoru o zákaze nášľapných mín (Ottawská zmluva), na vstupe Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok do platnosti a na začatí rokovaní o nových dohodách o odzbrojovaní týkajúcich sa, okrem iného, ručných zbraní a ďalšieho znižovania konvenčných a jadrových zbraní v Európe; 18. vyjadruje hlboké znepokojenie nad vyhlásením ruského prezidenta Vladimíra Putina o neochote Ruska pokračovať v účasti na Zmluve o konvenčných zbraniach v Európe z roku 1990; domnieva sa, že je to neadekvátna reakcia na plány týkajúce sa protiraketových systémov; vyzýva na obnovenie politického dialógu s Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe o bezpečnosti, kontrole zbrojenia a odzbrojení; 19. vyzýva Komisiu, aby sa v rámci týchto prioritných oblastí zamerala na politické, obchodné, hospodárske a finančné nástroje a politiky, ktoré sa nachádzajú v prvom pilieri súčasných zmlúv s cieľom lepšie zastávať ciele EÚ v rámci celosvetových záležitostí; zastáva názor, že pre vonkajšiu činnosť EÚ by mohol byť prínosom väčší počet žien na vedúcich pozíciách vrátane v SZBP; 20. opätovne pripomína, že treba aktualizovať EBS, pričom by sa mala zachovať jej duálna civilno-vojenská povaha a kľúčové koncepcie predchádzania konfliktom a efektívneho multilateralizmu a mali by sa do nej začleniť energetická bezpečnosť, klimatické zmeny a zabraňovanie šíreniu chudoby vo svete, ktoré predstavujú hlavné riziká pre bezpečnosť EÚ; domnieva sa, že zvláštna pozornosť by sa mala venovať väzbe medzi bezpečnosťou, rozvojom a osobitne významnými sociálno-hospodárskymi otázkami; 21. domnieva sa, že terorizmus predstavuje pre bezpečnosť EÚ jednu z hlavných hrozieb, treba však proti nemu bojovať bez porušenia všeobecných hodnôt demokracie, zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd a ich ochrany, v úzkej spolupráci s medzinárodnými partnermi, a zároveň dodržiavať stratégiu Organizácie spojených národov; 22. znovu pripomína, že boj proti terorizmu predstavuje kľúčovú súčasť vonkajšej činnosti EÚ, ale jej prioritou musí zostať dodržiavanie ľudských práv a občianskych slobôd; domnieva sa, že na posilnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti terorizmu by sa malo urobiť ešte oveľa viac, a to na základe medzinárodného práva a Charty OSN; 23. zdôrazňuje dôležitý rozmer zahraničnej politiky v otázkach energetickej bezpečnosti vrátane závislosti EÚ od energie a iných strategických dodávok z krajín a regiónov, ktoré sú čoraz nestabilnejšie, ako aj otázku prístupu k alternatívnym zdrojom a ich rozvoja; odmieta využívanie každého obmedzenia energetických dodávok ako politického nástroja a zdôrazňuje potrebu solidarity medzi členskými štátmi EÚ v energetickej politike; zastáva názor, že treba vyvinúť čo najväčšie úsilie na zmenšenie tejto závislosti; zdôrazňuje, že vonkajšia politika EÚ sa musí orientovať na spoločnú stratégiu a podporu projektov zameraných na diverzifikáciu energetických dodávok; 24. prízvukuje eminentný záujem EÚ na posilňovaní globálneho riadenia, medzinárodných inštitúcií a hodnoty medzinárodného práva; trvá na základnej úlohe Organizácie spojených národov pri rozvoji globálneho riadenia; pripomína potrebu zainteresovať Čínu a Indiu ako nastupujúce mocnosti, ako aj Rusko, do prevzatia zodpovednosti za stav globálneho vládnutia a riešenia globálnych problémov spolu s nenahraditeľnou úlohou, ktorú by v tejto súvislosti mali spoločne zohrávať transatlantickí partneri; 25. zdôrazňuje význam ďalšieho budovania rozmerov regionálnej spolupráce v oblasti zahraničnej politiky EÚ, predovšetkým v jej susednej oblasti, prostredníctvom zlepšenia vzťahov s čiernomorským regiónom a prostredníctvom podpory spolupráce medzi susedmi a medzi EÚ a jej susednými štátmi s cieľom poskytnúť regionálne riešenia podporujúce stabilitu, rozvoj a prosperitu; 26. pripomína EÚ, že má naliehať na svojich partnerov, aby rozvíjali a upevňovali demokraciu, ľudské práva a zásadu právneho štátu, pretože tieto kritériá sú základom prosperujúceho a bezpečného sveta; 27. vyjadruje svoje znepokojenie v súvislosti s prvou skúškou protisatelitnej zbrane, ktorú Čína uskutočnila v januári 2007; považuje to za znamenie zvyšovania počtu zbraní vo vesmíre; vyzýva Radu, aby na úrovni Organizácie spojených národov dala podnet na začatie multilaterálnych rokovaní týkajúcich sa medzinárodného zákazu takýchto zbraní; 28. víta iniciatívu USA na konzultácie a trvalé informovanie o ich protiraketovej obrane; vyjadruje znepokojenie nad vyhláseniami prezidenta Putina, ktorými reagoval na plány USA na rozmiestnenie prvkov ich protiraketovej obrany v Poľsku a v Českej republike; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa zapojili do dialógu; vyzýva USA, aby zdvojnásobili úsilie na zlepšenie konzultácií v súvislosti s ich plánmi na vytvorenie systému protiraketovej obrany, ktorý je protiváhou možných hrozieb zo strany rodiacich sa jadrových mocností, a na vysvetľovanie týchto plánov tak, aby NATO aj EÚ zostali zjednotené; žiada dôkladnú diskusiu o týchto návrhoch vrátane nevyhnutnosti, posúdenia hrozby a možnosti vytvorenia rozličných bezpečnostných oblastí v rámci EÚ, ako aj NATO; zdôrazňuje dôležitosť konzultácií v rámci Rady NATO - Rusko o otázkach systému protiraketovej obrany; 29. zastáva názor, že z hľadiska vonkajších akcií treba urobiť oveľa viac na zastavenie šírenia chudoby vo svete, na boj proti stigmatizácii a diskriminácii a proti závažným chorobám; opätovne potvrdzuje význam dodržiavania záväzkov EÚ na plnenie rozvojových cieľov milénia; 30. víta úsilie Komisie a Rady riešiť otázku nelegálneho prisťahovalectva a usádzania sa ako významnú súčasť vonkajšej činnosti EÚ tak vo vzťahu s krajinami pôvodu, ako aj s krajinami tranzitu; domnieva sa, že rozvojová spolupráca by mala riešiť základné príčiny hromadného prisťahovalectva a zahŕňať širší záväzok EÚ týkajúci sa riešenia konfliktov s cieľom naplniť rozvojové ciele milénia, predovšetkým vo vzťahu s africkými krajinami; zdôrazňuje, že boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu by sa mal obmedziť na súdne a policajné kroky a že politiky EÚ by sa mali zaoberať hlavnými príčinami nelegálneho prisťahovalectva; poukazuje na skutočnosť, že boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu je úlohou súdov a polície, vynímajúc využitie vojenských prostriedkov a potenciálu EBOP; 31. znovu pripomína svoje vyššie uvedené uznesenie zo 14. februára 2006 o ustanoveniach o ľudských právach a demokracii v dohodách EÚ a vyzýva Komisiu a Radu, aby dodržiavali odporúčania uvedené v predmetnom uznesení na lepšie ovládanie všetkých druhov dohôd medzi EÚ a mnohým partnerskými štátmi, v ktorých je doložka o demokracii trvalo prítomným základným prvkom; znovu pripomína svoj záväzok na boj proti beztrestnosti osôb vinných z vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosť a ďalších vážnych porušení ľudských práv, okrem iného posilnením úlohy Medzinárodného trestného súdu; 32. vyzýva Radu a Komisiu, aby na seba prevzali plnú zodpovednosť a bezodkladne realizovali odporúčania obsiahnuté v uznesení Európskeho parlamentu zo 14. februára 2007 o údajnom využívaní európskych krajín prostredníctvom CIA na účely prepravy a nezákonného zadržiavania väzňov [22]; 33. zdôrazňuje potrebu účinného vykonávania doložiek o ľudských právach, nešírení zbraní a o boji proti terorizmu v rozličných dohodách s tretími krajinami, pričom sa treba vyhýbať modifikáciám ad hoc s cieľom zabezpečiť koherenciu a efektívnosť; vyzýva Komisiu, aby v rámci nových nástrojov stability, predvstupovej pomoci, európskeho nástroja susedských vzťahov a partnerstva a nástroja rozvojovej spolupráce a v rámci rozsahu pôsobnosti týchto nástrojov predložila návrhy na poskytovanie technickej a finančnej pomoci tretím krajinám, a tak im pomohla plniť ich záväzky vyplývajúce z uvedených doložiek; zdôrazňuje potrebu, aby sa tieto nástroje uplatňovali v súlade s novým európskym nástrojom pre demokraciu a ľudské práva a aby ho dopĺňali; Priority v geografických oblastiach na rok 2007 34. odporúča prijať opatrenia na to, aby rozširovanie EÚ zostalo hlavným cieľom politického programu EÚ v roku 2007, aj keď jediným, ktorý musí byť v súlade s kapacitou EÚ na prijatie nových členských štátov (vzhľadom na dôsledky rozšírenia na jej inštitúcie, na jej finančné zdroje a na jej kapacitu plniť politické ciele), odporúča posilniť európsku susedskú politiku vrátane iniciatív na posilnenie hospodárskych, politických, bezpečnostných a energetických vzťahov medzi EÚ a krajinami v oblasti Čierneho mora, pokračovať v úsilí prispievať k stabilizácii západného Balkánu vrátane výhľadu na pristúpenie k EÚ, v súlade s programom zo Solúnu obnoviť rokovania so Srbskom o stabilizačnej a asociačnej dohode, rozšíriť spoluprácu medzi EÚ a Stredozemím, rozvinúť vyvážené a všestranné partnerstvo s Ruskom, ktoré by zahŕňalo medzinárodné otázky, obchod a energiu, ale predovšetkým otázky ľudských práv a demokratizácie, a prehĺbiť vzťahy so strednou Áziou pomocou plnej spolupráce s príslušnými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v tomto regióne; 35. domnieva sa, že je nevyhnutné, aby podpora národnej solidarity, stability, mieru a demokratického a hospodárskeho rozvoja patrila aj v nasledujúcich rokoch medzi priority EÚ v oblasti politiky voči Afganistanu; žiada, aby boli týmto úlohám pridelené bezpečné finančné prostriedky s možnosťou strednodobého plánovania; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby EÚ podporovala predovšetkým rozvoj silných národných a štátnych inštitúcií, hospodársky a kultúrny rozvoj krajiny, odzbrojenie súkromných ozbrojených jednotiek a boj proti pestovaniu a obchodovaniu s drogami; 36. víta novú iniciatívu pre Strednú Áziu, ktorú predstavilo nemecké predsedníctvo a ktorej výsledkom by mohol byť účinnejší a aktívnejší prístup vonkajšej politiky EÚ voči uvedenému regiónu; domnieva sa, že iniciatíva by mohla vytvoriť jedinečnú, širokú spoluprácu medzi EÚ a krajinami Strednej Ázie; zastáva názor, že EÚ má zásadný záujem o väčšiu stabilitu hospodárskeho rozvoja a úspechy v oblasti lepšieho riadenia a ľudských práv v tomto regióne; 37. opakovane pripomína v súvislosti s účinnou mnohostrannosťou, že je nevyhnutné pokračovať v reforme OSN ako celku a konkrétne sa zamerať na reformu Bezpečnostnej rady OSN; víta v tejto súvislosti sľubné reformné úsilie predsedu valného zhromaždenia OSN; 38. zastáva názor, že treba vynaložiť maximálne úsilie na stabilizáciu situácie v Libanone a že Komisia by mala presne a hĺbkovo monitorovať spôsoby využívania finančnej pomoci EÚ; vyzýva Radu, aby zvýšila úsilie v rámci tzv. blízkovýchodnej štvorky (EÚ, USA, Ruská federáciu a OSN) s cieľom podporiť rokovania medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi o celkovom mierovom riešení založenom na dvoch bezpečných a životaschopných štátoch; odporúča, aby sa EÚ intenzívnejšie angažovala v pozícii štvorky (záväzok na nepoužívanie násilia, uznanie Izraela a akceptovanie predchádzajúcich dohôd a záväzkov vrátane "cestovnej mapy"); domnieva sa, že nová palestínska vláda národnej jednoty a uznanie predchádzajúcich dohôd s Izraelom by mali podnietiť EÚ, aby posilnila svoju angažovanosť v Palestíne; bez ohľadu na predchádzajúci bod sa domnieva, že izraelská a palestínska vláda majú zo zásady dodržiavať hranice z roku 1967 ako deliacu čiaru medzi dvomi vzájomne uznanými nezávislými štátmi; zastáva názor, že priama účasť Ligy arabských štátov by mohla byť v tejto súvislosti tiež prospešná; podporuje výzvu štvorky k neustálej medzinárodnej pomoci palestínskemu národu; 39. ďalej odporúča, aby sa prijali opatrenia na posilnenie transatlantických vzťahov s USA na jednej strane a s Latinskou Amerikou na druhej strane, ktorá oživuje svoj integračný proces, na rovnakom základe vrátane boja proti terorizmu a zároveň dodržiavania ľudských práv a medzinárodného práva pomocou novej Dohody o transatlantickom partnerstve, ktorá nahradí exitujúcu Novú transatlantickú agendu; v tejto súvislosti navrhuje vytvoriť mechanizmus pravidelnej kontroly pre Dohodu o transatlantickom partnerstve, ktorý je podobný kontrolnému mechanizmu EBS, prostredníctvom ktorého sa odborníci z EÚ a Spojených štátov nepretržite usilujú zlepšiť transatlantické partnerstvo tak, aby sa využil celý jeho potenciál; 40. ďalej odporúča, aby sa rokovania o dohode o partnerstve s Čínou posunuli vpred za predpokladu, že v oblasti demokracie a ľudských práv sa dosiahol podstatný pokrok, aby sa prehĺbilo strategické partnerstvo s Indiou, aby sa posilnila politická a hospodárska spolupráca s Japonskom a združením ASEAN, pričom EÚ musí nájsť aktívnu úlohu pri riešení otvorených otázok na Kórejskom polostrove, ktorá sa neobmedzuje iba na financovanie; 41. dôrazne odporúča, aby sa prijali opatrenia na rozhodnú angažovanosť pri realizácii stratégie EÚ - Afrika nad rámec tradičných politík rozvojovej pomoci, vzhľadom na nadchádzajúce portugalské predsedníctvo, ktoré bude hostiteľom budúceho summitu EÚ - Afrika, a aby sa oživil latinskoamerický regionálny integračný proces uzavretím dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom a začatím rokovaní o podobných dohodách so stredoamerickými krajinami a Andským spoločenstvom; 42. zdôrazňuje nevyhnutnosť nových stimulov pre Barcelonský proces s cieľom zlepšiť vyvážený hospodársky, sociálny a demokratický rozvoj daných krajín; 43. zastáva názor, že v súvislosti s nastávajúcim rozhodnutím Bezpečnostnej rady OSN týkajúcim sa úplného návrhu dohody pre štatút Kosova musí byť EÚ plne pripravená uskutočňovať svoje nové úlohy a zodpovednosti v tomto regióne a tak vyhlásiť jednotné a spoločné stanovisko k novej rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN nahrádzajúcej rezolúciu č. 1244 (1999); ďalej vyzýva Radu, aby uskutočnila prísnejšie a účinnejšie opatrenie v súvislosti so zmrazením konfliktov na Južnom Kaukaze a v Podnestersku; 44. odvoláva sa na svoje početné uznesenia a správy týkajúce sa rôznych geografických oblastí záujmu pre EÚ, pretože hodnotne prispievajú k diskusii o spôsobe, akým by sa mala vyvíjať politika EÚ voči týmto geografickým oblastiam; Parlamentná kontrola SZBP 45. berie na vedomie podrobnú výročnú správu o aktivitách SZBP v roku 2005, ktorú Rada predložila 30. júna 2006; zdôrazňuje potrebu, aby Rada nielen informovala Európsky parlament, ale aby ho predovšetkým plne zapojila do hlavných aspektov a základných volieb SZBP na rok 2007; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada znovu zanedbala právo Európskeho parlamentu na ročnú konzultáciu ex ante o budúcich aspektoch a voľbách na rok 2006, ako je stanovené v článku 21 Zmluvy o EÚ a v Medziinštitucionálnej dohode zo 6. mája 1999; 46. konštatuje, že aj napriek tomu, že Rada porušila článok 21 Zmluvy o EÚ, z procedurálnych dôvodov sa nemožno obrátiť na Súdny dvor vo veci tohto postupu Rady, pretože článok 46 Zmluvy o EÚ nezahŕňa článok 21 do celkového zoznamu prípadov, keď sa ustanovenia Zmluvy o EÚ týkajúce sa žalôb, ktorými sa Súdny dvor zaoberá, vzťahujú aj na oblasť SZBP; 47. znovu pripomína svoje sklamanie z toho, že Rada sa obmedzuje len na informovanie Európskeho parlamentu a predkladanie zoznamu činností SZBP uskutočnených v predchádzajúcom roku, čo dokonca tvrdí i sama Rada v preambulách výročných správ, namiesto toho, aby skutočne konzultovala s Európskym parlamentom na začiatku každého roka o hlavných aspektoch a základných voľbách, ktoré treba v danom roku uskutočniť, vrátane ich finančného vplyvu (ako to ustanovuje článok 28 Zmluvy o EÚ) a potom oboznámila Európskemu parlamentu či - a ak áno, ako - sa zohľadnil jeho príspevok, a zdôrazňuje, že takáto prax v skutočnosti znamená porušenie samotnej podstaty článku 21; 48. vyzýva Radu, aby napravila túto situáciu prostredníctvom interpretácie článkov 42 a 43 novej Medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2007, v širšom, flexibilnejšom zmysle tak, aby zabezpečila právo Európskeho parlamentu na každoročnú konzultáciu ex ante o budúcich aspektoch a voľbách SZBP; zdôrazňuje, že v súčasných zmluvách sa nič nehovorí o tom, že by pojem "konzultácia" mal vo vyššie spomenutom článku 21 iný význam, ako je jeho zvyčajný význam v právnych predpisoch EÚ; 49. berie na vedomie predovšetkým body 42 a 43 Medziinštitucionálnej dohody z roku 2006, ktoré sa týkajú financovania SZBP a zabezpečujú štruktúrovaný dialóg medzi Radou a Európskym parlamentom, ktorý by mohol, ak bude podaný konštruktívnym a flexibilným spôsobom, prispieť k skutočnej konzultácii so zodpovedným výborom; v tejto súvislosti považuje vysvetľujúcu výmenu listov medzi fínskym predsedníctvom a predsedami dvoch zainteresovaných výborov za čiastočné splnenie práva Európskeho parlamentu byť konzultovaný; 50. varuje pred reštriktívnym výkladom článku 43 Medziinštitucionálnej dohody z roku 2006, ktorý by mohol viesť k situácii, v ktorej by bolo obchádzané právo Európskeho parlamentu na skutočnú konzultáciu na začiatku každého roka o hlavných aspektoch a základných voľbách na daný rok v súlade s článkom 21 Zmluvy o EÚ; 51. zdôrazňuje, že je pripravený usporiadať na začiatku každého roka diskusiu s Radou a vysokým predstaviteľom/generálnym tajomníkom Rady o hlavných aspektoch a základných voľbách SZBP na nadchádzajú rok, pretože ponúka ideálnu možnosť konzultovať s Európskym parlamentom; domnieva sa ďalej, že by bolo veľmi užitočné, keby kandidáti na funkciu najvyššieho predstaviteľa/generálneho tajomníka predstavili svoje programy Výboru EP pre zahraničné veci; 52. vyzýva Radu a členské štáty, aby naďalej posilňovali parlamentnú kontrolu EBOP zabezpečovaním dôležitej úlohy Európskeho parlamentu využitím mechanizmu štruktúrovaného dialógu, ktorý je stanovený v novej medziinštitucionálnej dohode, a užšou spoluprácou medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi; 53. zdôrazňuje význam podstatnej účasti Európskeho parlamentu na diskusiách týkajúcich sa postupu uzatvárania medzinárodných zmlúv a dohôd medzi EÚ a tretími krajinami; 54. navrhuje, aby sa prijali opatrenia na posilnenie predovšetkým parlamentnej kontroly nad spravodajskými a bezpečnostnými službami vzhľadom na: a) vzťahy medzi inštitúciami a agentúrami EÚ: - tým, že Európsky parlament by dostal právomoc vymenúvať a odvolávať koordinátora EÚ pre boj proti terorizmu a riaditeľov Situačného centra SitCen, Satelitného centra EÚ (EUSC) a Eurojustu, - zabezpečením, že koordinátor pre boj proti terorizmu, riaditelia centier SitCen, EUSC a Eurojust predložia Európskemu parlamentu výročnú správu o svojich činnostiach a rozpočte, a zabezpečením, že budú primerane zohľadnené všetky jeho nasledujúce odporúčania a pripomienky. b) vzťahy medzi členskými štátmi a inštitúciami a agentúrami EÚ: - budovaním spolupráce medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi, ktorá zabezpečí demokratickú kontrolu nad spravodajskými agentúrami a orgánmi EÚ, ako aj transparentnosť a opätovné ubezpečenie občanov EÚ týkajúce sa aktivít EÚ a národných bezpečnostných a spravodajských služieb, - aktualizáciou Medziinštitucionálnej dohody zo 7. novembra 2002 o financovaní Fondu solidarity Európskej únie [23] s cieľom zahrnúť citlivé informácie do všetkých činností SZBP a zabezpečiť, aby bol Európsky parlament podrobne informovaný o všetkých dostupných informáciách týkajúcich sa celej oblasti, - posilnením najmä úlohy existujúceho osobitného výboru Európskeho parlamentu, ako je uvedené v Medziinštitucionálnej dohode z 20. novembra 2002 týkajúcej sa prístupu Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky [24] s cieľom kontrolovať nové spravodajské orgány na úrovni EÚ (EUSC, SitCen, úrad koordinátora pre boj proti terorizmu, Eurojust a vojenský personál EÚ), - udelením skutočných právomocí úradu európskeho koordinátora pre boj proti terorizmu prostredníctvom posilnenia koordinátorových kompetencií a mandátu, c) vzťahy medzi EÚ a tretími krajinami: - zapojením do výmeny informácií a najlepších postupov medzi osobitným výborom EP a spravodajskými výbormi Kongresu USA, - požadovaním, aby si tretie krajiny, a predovšetkým pristupujúce alebo pridružené krajiny vymieňali dostupné citlivé informácie alebo spravodajský materiál týkajúci sa SZBP so svojimi európskymi partnermi prostredníctvom príslušných parlamentov alebo vlád; Financovanie SZBP/EBOP 55. domnieva sa, že celková suma 174 miliárd EUR pridelená na SZBP na obdobie rokov 2007 - 2013 nepostačuje na dosahovanie cieľov EÚ ako globálneho aktéra, ale uznáva, že odsúhlasené finančné prostriedky SZBP na rok 2007, ktoré dosahujú 159,2 miliónov EUR, znamenajú v porovnaní s predošlými pridelenými finančnými prostriedkami dôležitý krok vpred; 56. víta posilnenie kapitoly SZBP, ktoré bolo konečne dohodnuté medzi Európskym parlamentom a Radou, pričom súhlasí s tým, aby na SZBP bolo v období 2007 - 2013 k dispozícii aspoň 1740 miliónov EUR; pripomína, že táto úroveň je v skutočnosti viac než trojnásobná v porovnaní s finančnou úrovňou starého finančného výhľadu, a práve preto s ňou musia byť spojené posilnené opatrenia parlamentnej kontroly a lepšia spolupráca zo strany Rady; 57. víta vyššie uvedenú Medziištitucionálnu dohodu z roku 2006 a ktorá zvyšuje predovšetkým účasť Európskeho parlamentu na rozhodovacom procese o SZBP, ktorá pamätá na väčšiu demokratickú kontrolu vonkajších činností EÚ a financovania činností SZBP, a ktorá zlučuje a posilňuje predchádzajúce ustanovenie SZBP o pravidelných politických konzultáciách s Európskym parlamentom; 58. domnieva sa, že skutočnému vyhodnoteniu finančného vplyvu na rozpočet EÚ doteraz bránil nedostatok proaktívnych informácií zo strany Rady, hoci sa o tejto otázke konali v posledných rokoch spoločné schôdze; domnieva sa, že s podpisom novej medziinštitucionálnej dohody nastal čas na naplnenie litery i ducha týchto jasne formulovaných ustanovení; 59. vyslovuje poľutovanie nad predchádzajúcim postojom Rady, ktorá poskytovala podstatné finančné informácie až po prijatí konečných rozhodnutí, čím marila samotný účel celej veci; víta však isté zlepšenie v tomto smere, najmä v súvislosti s novou misiou v Kosove, a očakáva, že bude pravidelne pokračovať; 60. v tejto súvislosti zdôrazňuje body 42 a 43 Medziinštitucionálnej dohody z roku 2006; osobitne zdôrazňuje potrebu toho, aby Rada konzultovala s Európskym parlamentom výhľadový dokument vymedzujúci hlavné aspekty a základné voľby SZBP vrátane ich finančného vplyvu každoročne do 15. júna v plnom v súlade s novou medziinštitucionálnou dohodou; zdôrazňuje, že jeho súčasťou má byť vyhodnotenie činností, ktoré sa začali v predchádzajúcom roku, a domnieva sa, že spolu by to mohlo tvoriť základ skutočne lepšej demokratickej kontroly; 61. vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci SZBP už má vyčlenenú nedostatočnú sumu na obdobie 2007 - 2013, špecifický článok v rámci rozpočtovej kapitoly SZBP venovaný osobitným zástupcom EÚ nezabráni vymenúvaniu delegátov, ktorí by jednoducho mali byť vymenúvaní len v osobitných prípadoch a ktorí by nemali oslabovať úlohu delegácií Komisie prítomných na danom mieste; 62. pripomína, že osobitní zástupcovia EÚ spadajú do rozpočtu SZBP a že všetky príslušné ustanovenia bodu 42 Medziinštitucionálnej dohody z roku 2006 sa týkajú aj finančných dôsledkov rozšírenia ich mandátov; zastáva stanovisko, že treba určiť kritériá menovania a hodnotenia osobitných zástupcov EÚ vrátane definície a cieľa ich úloh, dĺžky mandátov, koordinácie a doplnkového charakteru vzhľadom na delegácie ES v rámci prvého piliera a vyhodnotenia ich potenciálnej "pridanej hodnoty"; vyzýva Radu a Komisiu, aby v tejto oblasti spolupracovali, okrem iného aj poskytovaním včasného prístupu k hodnotiacim správam, ktoré by mali obsahovať podstatné, dôkladné a objektívne informácie a mali by byť vypracované v pôsobnosti vysokého predstaviteľa pre SZBP; 63. vyjadruje osobitné znepokojenie nad tým, že zmiešané činnosti SZBP zahŕňajúce výdavky plynúce z civilných činností i činností s vojenským či obranným dosahom doteraz žiaden parlament vlastne nemohol vyhodnotiť; zdôrazňuje, že je to výsledkom situácie rozdrobenosti, v ktorej na jednej strane národné parlamenty majú informácie o vojenskej/obrannej časti financovania, a na druhej strane Európsky parlament má informácie len o civilných aspektoch; zdôrazňuje, že tieto zmiešané civilné a vojenské činnosti by sa mali dať kontrolovať v plnom rozsahu, a preto vyzýva Radu a Komisiu, aby plne spolupracovali pri hľadaní spôsobu, ako dosiahnuť celkový obraz o týchto misiách a ich zložitej štruktúre financovania; 64. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Medziinštitucionálna dohoda z roku 2006 jednoznačne nestanovuje, že spoločné náklady na vojenské operácie v rámci EBOP by sa mali financovať z rozpočtu Spoločenstva, čím by sa prerušil súčasný spôsob financovania z doplnkových rozpočtov alebo štartovacích fondov členských štátov; 65. vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že Medziinštitucionálna dohoda z roku 2006 nemení súčasné pravidlá operácií EBOP, ako napríklad zásadu "náklady ostanú tam, kde vzniknú" alebo iných opatrení ad hoc ako tzv. mechanizmus ATHENA; pripomína, že takýmito opatreniami sa naďalej zachováva finančné zaťaženie tých členských štátov, ktoré v danej oblasti prispievajú najviac, čo ohrozuje ich budúcu účasť na operáciách EBOP a vytvára situáciu, ktorej by sa mohlo ľahko predísť financovaním takýchto operácií z rozpočtu EÚ; 66. ľutuje, že minimálne v jednom prípade financovala Rada isté náklady prostredníctvom medzivládneho mechanizmu ATHENA, hoci Komisia sa jednoznačne domnievala, že predmetné výdavky by sa mali financovať z rozpočtu EÚ; domnieva sa, že Rada a Komisia sú povinné informovať Európsky parlament a konzultovať s ním sporné oblasti a nemôžu akceptovať jednostranné rozhodnutia Rady; 67. žiada Radu, aby ho informovala o nových podmienkach týkajúcich sa mechanizmu ATHENA prijatých v decembri 2006; je prekvapený, že Rada nepovažovala za vhodné informovať ho o tejto veci počas dvoch spoločných schôdzí konaných na jeseň roku 2006, hoci sa o tejto veci rokovalo už skôr; 68. v tejto súvislosti znovu pripomína svoj návrh novej rozpočtovej metodiky na zvýšenie transparentnosti výdavkov EBOP a na podporu rozvoja vojenských a civilných kapacít potrebných na splnenie cieľov EBS, ktorý je takýto: a) v úvodnej fáze Rada navrhne rozpočtový dokument obsahujúci záväzky členských štátov na splnenie hlavného civilného cieľa na rok 2008 a hlavného vojenského cieľa na rok 2010; b) v druhej fáze sa členské štáty zaviažu na plnenie EBOP prostredníctvom indikatívneho "rozpočtu", o ktorom majú každoročne spoločne diskutovať Európsky parlament a národné parlamenty členských štátov, v ktorom vyčlenia prostriedky na viacročnom základe na financovanie zariadenia a personálu potrebného na operácie EBOP, čím sa naznačí pripravenosť členských štátov poskytovať finančné prostriedky na EBOP a zabezpečí väčšia transparentnosť pokiaľ ide o vojenské výdavky; c) nakoniec sa dosiahne spoločné rozhodnutie o racionalizácii rozpočtu na SZBP a EBOP vrátane pripočítania národných výdavkov na úrovni EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany, v rámci revidovaného finančného systému EÚ plánovaného na roky 2008 - 2009; 69. berie na vedomie, že Komisia považuje nevyčerpané rozpočtové prostriedky, najmä spätne získané prostriedky v kapitole SZBP za "pripísané príjmy" v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách, a teda ich zaraďuje späť do príslušných položiek rozpočtu na nasledujúci rok; nie je presvedčený o tom, že je to v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a žiada Dvor audítorov, aby túto záležitosť preskúmal; * * * 70. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, generálnemu tajomníkovi NATO a predsedovi Parlamentného zhromaždenia Rady Európy. [1] Ú. v. ES C 172, 18.6.1999, s. 1. [2] Ú. v. EÚ C 297 E, 7.12.2006, s. 182. [3] Ú. v. EÚ C 247 E, 6.10.2005, s. 88. [4] Ú. v. EÚ C 288 E, 25.11.2006, s. 59. [5] Prijaté texty, P6_TA(2006)0495. [6] Ú. v. EÚ C 300 E, 9.12.2006, s. 267. [7] Ú. v. EÚ C 290 E, 29.11.2006, s. 396. [8] Ú. v. EÚ C 300 E, 9.12.2006, s. 482. [9] Prijaté texty, P6_TA(2006)0566. [10] Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 226. [11] Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 235. [12] Ú. v. EÚ C 82 E, 1.4.2004, s. 610. [13] Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 240. [14] Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 233. [15] Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 253. [16] Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 112. [17] Ú. v. EÚ C 297 E, 7.12.2006, s. 341. [18] Ú. v. EÚ C 290 E, 29.11.2006, s. 107. [19] Prijaté texty, P6_TA(2006)0569. [20] Prijaté texty, P6_TA(2006)0568. [21] Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1. [22] Prijaté texty, P6_TA(2007)0032. [23] Ú. v. ES C 283, 20.11.2002, s. 1. [24] Ú. v. EÚ C 298, 30.11.2002, s. 1. --------------------------------------------------