Iba Litva uviedla, že v rokoch 2017 – 2018 sa zmenili vnútroštátne ustanovenia na vykonávanie smernice 2002/15/ES. Zmenili sa ustanovenia, ktorými sa upravuje pracovný čas a čas odpočinku, ako aj použité pojmy, napr. maximálny pracovný čas mobilných pracovníkov, časy odpočinku, nočná práca, zaznamenávanie pracovného času a informovanie pracovníkov.

Niekoľko členských štátov a sociálnych partnerov uviedlo problémy súvisiace s vykonávaním právnych predpisov. Slovenské orgány a Konfederácia odborových zväzov uviedli, že vodiči a prevádzkovatelia nemajú dostatočné vedomosti o právnych predpisoch o pracovnom čase. Rovnaké stanovisko mali švédske orgány, ktoré uviedli, že vedomosti chýbajú najmä zamestnávateľom a samostatne zárobkovo činným osobám.

Niekoľko orgánov takisto uviedlo potrebu bližšieho objasnenia vymedzenia určitých pojmov v smernici 2002/15/ES. V Taliansku žiadali sociálni partneri bližšie objasnenie pojmov „pracovný čas“ a „čas venovaný všetkým dopravným činnostiam“ uvedených v smernici. Podobné obavy mali portugalské orgány, ktoré najmä žiadali objasniť pojem „čas pohotovosti“. Nemecké orgány uviedli ťažkosti pri posudzovaní, čo sa považuje za „pracovný čas“, najmä pri kontrole digitálnych údajov.

Odborové zväzy Slovinska a sociálni partneri v Nemecku takisto oznámili nedostatok ľudských zdrojov. Luxemburské orgány, ako aj niektoré spolkové krajiny Nemecka rovnako uviedli, že ich činnosť oslabuje nedostatočný počet pracovníkov zabezpečujúcich dodržiavanie predpisov. Niektoré vnútroštátne orgány napokon uviedli ťažkosti pri kontrole pracovného času vodičov vykonávajúcich rôzne druhy prepravy alebo dopravné operácie pre viacerých zamestnávateľov .

Spätná väzba z Francúzska a Švédska podčiarkla význam zvýšenia frekvencie kontrol, ktoré budú monitorovať vykonávanie smernice 2002/15/ES s cieľom dodržiavať normy v oblasti pracovného práva Únie.

Francúzsko v posledných troch rokoch zreorganizovalo svoj systém inšpekcií práce a vytvorilo sektorové jednotky dopravnej inšpekcie s odborne vyškolenými úradníkmi s cieľom pochopiť špecifickú povahu činností v odvetví cestnej dopravy. Tieto organizačné zmeny viedli ku kvalitatívnemu aj kvantitatívnemu zlepšeniu kontrol.

Z pohľadu švédskych orgánov sa zistilo, že nárast počtu inšpekcií vedie k väčšej informovanosti o právnych predpisoch. Švédsko si kladie za cieľ zlepšiť komunikáciu s týmto odvetvím a zvýšiť informovanosť o negatívnych vplyvoch nočnej práce v rámci celkového úsilia o zlepšenie vedomostí zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činných osôb o právnych predpisoch týkajúcich sa pracovného času.

Napriek uvedeným spoločným postrehom je naďalej zložité identifikovať trendy a nevyriešené otázky na úrovni Únie v dôsledku neúplnosti údajov, ktoré členské štáty predložili.

Niekoľko členských štátov oznámilo v rokoch 2017 – 2018 súdny výklad určitých ustanovení smernice 2002/15/ES vnútroštátnymi súdmi. Švédsko uviedlo, že očakáva rozsudok vo veci týkajúcej sa možnosti realizácie kolektívnej zmluvy, ktorá sa odchyľuje od častí vnútroštátneho právneho aktu, ktorým sa transponuje smernica 2002/15/ES. Estónsko oznámilo, že súdy prvej inštancie urovnali právne spory o vykonávanie smernice 2002/15/ES. V Slovinsku došlo k výkladu pochybností, ktoré sa týkali hierarchie právnych aktov v otázke, či by sa obedňajšie prestávky mali považovať za pracovný čas. Grécke súdy rozhodli, že ustanovenia smernice 2002/15/ES, ktoré stanovujú, že časy prestávok a odpočinku sa nepovažujú za pracovný čas, nebránia uzákoneniu vnútroštátnych nariadení na účely lepšej regulácie takýchto časov. V Španielsku prebehlo niekoľko súdnych konaní, ktoré sa týkali kolektívnych zmlúv, príspevku na dovolenku, času stráveného cestovaním a osobnej dopravy, pričom jedna konkrétna vec sa týkala prípadu, keď dochádza k zmene pracovného dňa, a vplyvu na štruktúru mzdy vodiča v osobnej doprave.

4.Porušenia predpisov týkajúcich sa pracovného času

Niekoľko členských štátov uviedlo, že umožnili nápravu správania v stanovenej lehote, aby sa predišlo uloženiu sankcie. Orgány zabezpečujúce dodržiavanie predpisov prikročia k sankciám len v prípadoch, ak sa nedostatok neodstráni. V tejto súvislosti dopravné odvetvie vo Švédsku oznámilo, že oceňuje neuplatnenie priamych sankcií, pretože to zamestnávateľom a samostatne zárobkovo činným osobám poskytuje možnosť zavádzať nové pracovné spôsoby, používať nové technológie alebo zmeniť postupy na zlepšenie dodržiavania právnych predpisov.

Iba deväť členských štátov poskytlo kvantitatívne údaje o zistených porušeniach predpisov. Tento počet je stabilný v porovnaní s predchádzajúcim obdobím podávania správ, v ktorom túto informáciu poskytlo osem členských štátov. Niekoľko členských štátov, ktoré údaje poskytli, bolo rovnakých ako v súčasnom vykazovanom období. Nedostatočný počet príspevkov neumožňuje vyvodiť závery na úrovni EÚ.

Pripomienky zainteresovaných strán k vykonávaniu smernice 2002/15/ES

V súlade s článkom 13 smernice 2002/15/ES dvanásť členských štátov jasne uviedlo, že na účely tohto podávania správ sa uskutočnili konzultácie aj so sociálnymi partnermi. Je to mierne vyšší počet v porovnaní s poslednou správou (desať členských štátov), ale aj tak je zrejmé, že viac ako polovica členských štátov nezapája sociálnych partnerov do podávania správ o vykonávaní predpisov týkajúcich sa pracovného času. Niektoré členské štáty uviedli, že konzultácie so sociálnymi partnermi sa neuskutočnili, pretože od poslednej správy nedošlo k novým udalostiam.