SK Úradný vestník Európskej únie C 317/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Dodávateľské a odberateľské trhy automobilového priemyslu“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2009/C 317/05)

Spravodajca: pán ZÖHRER

Pomocný spravodajca: pán LEIRIÃO

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 10. júla 2008 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku o vypracovaní stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému

„Dodávateľské a odberateľské trhy automobilového priemyslu“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 4. júna 2009. Spravodajcom bol pán Zöhrer, pomocným spravodajcom pán Leirião.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 455. plenárnom zasadnutí 15. a 16. júla 2009 (schôdza zo 16. júla 2009) prijal 104 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Zhrnutie, závery a odporúčania

1.1. Výroba motorových vozidiel je jedným z hlavných priemyselných odvetví EÚ. Je hnacou silou rastu, zamestnanosti, vývozu a inovácie. Rovnako významné sú dodávky a služby v rámci naviazaných trhov tohto odvetvia. Aktérmi naviazaných trhov sú výrobcovia motorových vozidiel, ich dodávatelia a nezávislé alebo autorizované subjekty pôsobiace v oblasti služieb, náhradných dielcov a príslušenstva, ako aj výroby, distribúcie a maloobchodu. Je sieťou 834 700 firiem (prevažne malých a stredných podnikov) s celkovým obratom 1 107 miliárd EUR a približne 4,6 milióna zamestnancov.

1.2. Tak výrobcovia motorových vozidiel, ako aj predajcovia sú vystavení zostrenej hospodárskej súťaži, ktorej dôsledkom je stále menšie ziskové rozpätie. Tým narastá význam popredajných trhov, pričom výrobcovia motorových vozidiel majú voči nezávislým dodávateľom dominujúce postavenie.

1.3. Kríza finančných trhov v druhej polovici roku 2008 ako jedno z prvých odvetví reálneho hospodárstva mimoriadnou mierou postihla automobilový priemysel a automobilový dodávateľský priemysel a viedla k bolestivému zníženiu odbytu. Pokles výroby, ktorý s tým súvisí, má tak pre podniky, ako aj pre ich zamestnancov ďalekosiahle dôsledky. Podniky pôsobiace na odberateľských trhoch sú tiež postihnuté. Pre tieto podniky predstavuje vážny existenčný problém predovšetkým sťažená dostupnosť finančných prostriedkov. Výbor preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo všetkých opatreniach rovnako zohľadnili subjekty pôsobiace na odberateľských trhoch.

Nezávisle od aktuálnej situácie existujú v automobilovom sektore strednodobé a dlhodobé trendy, ktoré povedú aj na odberateľských trhoch k rozsiahlym reštrukturalizáciám. O niekoľko rokov budú v tomto sektore úplne nové štruktúry. Na jednej strane sa črtá presun podielov na trhu v prospech nezávislých dodávateľov a poskytovateľov služieb, na druhej strane mnohé podniky, predovšetkým malé podniky a mikropodniky, prežijú len za predpokladu, že vyvinú nové koncepcie a budú investovať.

1.4.1. Podľa EHSV bude reštrukturalizácia na odberateľských trhoch pokračovať v tom smere, že vzniknú rôznorodé nové partnerstvá (aj s inými subjektmi občianskej spoločnosti) a nové formy zákazníckych vzťahov. Vzhľadom na prepojenie automobilového priemyslu s inými odvetviami a rozvetvenie dodávateľského priemyslu a obchodu s motorovými vozidlami bude mať každá forma reštrukturalizácie, ktorá má rozsiahle negatívne dôsledky pre malé a stredné podniky, dosah aj na státisíce pracovných miest v jednotlivých členských štátoch EÚ. EHSV preto zastáva názor, že Komisia by mala pozorne sledovať procesy reštrukturalizácie odberateľských trhov a v prípade potreby by mala konať v záujme zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže.

1.4.2. Výbor preto navrhuje v súlade s Lisabonskou stratégiou vytvoriť skupinu na vysokej úrovni, ktorá by na základe výsledkov poradnej skupiny CARS 21 vypracovala perspektívy pokrízového obdobia a vyjadrila sa k oblastiam činnosti. Pri zohľadnení vývoja v celom automobilovom priemysle by sa mali stanoviť tieto ťažiská:

— ďalší rozvoj právneho rámca a prístup k slobodnej a spravodlivej hospodárskej súťaži,

— realizácia Lisabonskej stratégie,

— prieskum požiadaviek na kvalifikáciu,

— inovácia,

— problémy spotrebiteľov,

— obchodná politika,

— sociálne aspekty.

1.5. EHSV zastáva názor, že vzhľadom na súčasné hospodárske a sociálne rámcové podmienky by revízia právnych predpisov EÚ mala prispieť k zachovaniu slobodnej a spravodlivej hospodárskej súťaže tým, že:

— sa zabráni ďalekosiahlym radikálnym zmenám po celú dobu tejto ťažkej krízy,

— predpisy podporujúce príliš vysokú koncentráciu v obchode budú vyvážené,

— sa vytvorí zodpovedajúci rámec bezpečnosti a ochrany životného prostredia a zjednodušenie predpisov,

— sa budú lepšie predvídať ciele správania narúšajúceho hospodársku súťaž vyplývajúceho z nového usporiadania trhu,

— sa bude podporovať princíp „Najskôr myslieť v malom“ iniciatívy Small Business Act s cieľom podporiť rozvoj malých a stredných podnikov, inováciu a ochranu pracovných miest.

1.6. Na zabezpečenie množstva a kvality pracovných miest, na zvýšenie mobility pracovníkov a na celkové zvýšenie atraktivity odvetvia je potrebné, aby toto odvetvie a jeho podniky reagovali aj na sociálne výzvy. Predovšetkým sa treba zaoberať otázkami demografických zmien, rozvojom modelov celoživotného vzdelávania a ďalšieho vzdelávania, ako aj novými požiadavkami v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Výbor preto vyzýva príslušné subjekty a Komisiu, aby podporili sociálny dialóg na všetkých úrovniach (v rámci odvetvia, na národnej úrovni a na úrovni podnikov).

2. Úvod

2.1. Automobilový priemysel je jedným z najdôležitejších priemyselných odvetví EÚ. V novembri 2007 predložila komisia CCMI informačnú správu „Automobilový priemysel v Európe: súčasná situácia a vyhliadky“. Táto správa sa však sa však zaoberá len kľúčovou oblasťou odvetvia, teda „Výrobou motorových vozidiel, návesov a prívesov“ (podľa klasifikácie ekonomických činností NACE 29). Ako sa uvádza v stanovisku, vymedzenie NACE 29 však neobsahuje celú škálu dodávok pre automobilový priemysel ani mnohé pridružené hospodárske aktivity.

2.2. Pri dodávkach pre automobilový priemysel a na naviazané trhy ide o široké spektrum aktivít v oblasti výroby a služieb, z ktorých niektoré závisia od priemyslu (výroba elektrického výstroja motorov a vozidiel, výroba lakov pre automobilový priemysel, výroba pneumatík, výrobky z textílií a plastov, výroba klimatizačných jednotiek, akumulátorov a meracích prístrojov pre automobily), kým iné závisia od sektoru služieb, ako napríklad údržba a opravy motorových vozidiel.

Aktérmi naviazaného trhu sú v Európe výrobcovia motorových vozidiel, ich dodávatelia a nezávislé subjekty pôsobiace v oblasti služieb, náhradných dielcov a príslušenstva, ako aj výroby, distribúcie a maloobchodu. Tieto hospodárske aktivity zohrávajú pre európske hospodárstvo kľúčovú úlohu, pretože sa týkajú mnohých odvetví (veľké spoločnosti aj malé a stredné podniky) a majú veľký politický význam z hľadiska zamestnanosti.

2.3.1. Odberateľské trhy sa v podstate delia na tri hlavné oblasti:

I. Distribúcia, servis, opravy a údržba.

Do tejto kategórie patria vlastné štruktúry výrobcov (distribúcia a servis) a zmluvní partneri priamo podliehajúci výrobcovi (generálni importéri, autorizované servisy, atď.), ako aj nezávislé servisy. Existujú nešpecializované servisy a potom také, ktoré sa špecializujú na určité oblasti. Servisy špecializované na jednotlivé komponenty možno z časti zaradiť aj do dodávateľského priemyslu.

II. Náhradné dielce

Výroba a dodávky náhradných dielcov sú aktivity, ktoré vykonávajú v prvom rade výrobcovia motorových vozidiel a ich dodávatelia, ako aj zmluvní predajcovia. Stále väčšia časť predávaných náhradných dielcov však nie sú originálne, ale neznačkové dielce. Okrem toho existuje množstvo všeobecne použiteľných náhradných dielcov, ktoré nemožno priradiť k žiadnemu konkrétnemu výrobcovi motorových vozidiel (pneumatiky, disky kolies, akumulátory, zapaľovacie sviečky, filtre, žiarovky, atď.).

III. Príslušenstvo a tuning

Sem možno zaradiť zhruba všetky dielce alebo komponenty, ktoré môžu byť použité na individuálnu úpravu dizajnu, komfortu alebo bezpečnosti motorového vozidla. Je to veľmi rozptýlená oblasť, ktorá siaha od veľmi komplexných elektronických alebo hydraulických komponentov (ak napr. navigačné systémy GPS alebo podvozky) až po jednoduché plastové predmety (napr. držiaky pohárov).

2.3.2. Význam šrotovania a recyklácie sa na tomto trhu stále zvyšuje. Na jednej strane sa upravujú a predávajú dielce zo zošrotovaných motorových vozidiel. Na druhej strane sú tieto vozidlá zdrojom surovín, napr. ocele, hliníka a plastov.

2.3.3. Okrem toho existuje celý rad iných účastníkov trhu v oblasti služieb, napríklad čerpacie stanice pohonných hmôt, asistenčné služby alebo stanice technickej kontroly a karosárske dielne.

Neexistujú žiadne postačujúce štatistické údaje. Pre tieto oblasti priemyselnej výroby alebo poskytovania služieb sú špecifické údaje k dispozícií len vo výnimočných prípadoch. Vo všeobecnosti ide o také oblasti výroby a služieb, ktoré sú súčasťou iných odvetví priemyslu a služieb.

2.4.1. Odberateľský trh automobilového priemyslu tvorí približne 834 700 prevažne malých a stredných podnikov. Medzi štruktúrami v jednotlivých členských štátoch sú však rozdiely. V niektorých krajinách, predovšetkým v južnej Európe, prevládajú malé podniky a mikropodniky (väčšinou sú to rodinné podniky), kým v iných krajinách je pre tento sektor príznačný významnejší podiel väčších štruktúr. Tak je tomu napríklad v Nemecku a Francúzsku. V Európskej únii toto odvetvie dosahuje obrat 1 107 miliárd EUR a zamestnáva okolo 4,6 milióna ľudí (1).

3. Hospodárske prostredie a medzinárodné trendy

Kríza finančných trhov v druhej polovici roku 2008 ako jedno z prvých odvetví reálneho hospodárstva mimoriadnou mierou postihla automobilový priemysel a automobilový dodávateľský priemysel. V dôsledku problémov na finančných trhoch došlo k dvom javom, ktoré zvlášť postihli toto odvetvie. Na jednej strane predstavuje motorové vozidlo spolu so stavbou domu najväčšie investície domácností. V časoch hospodárskej neistoty sa takéto investície odkladajú na neskoršie. Na trhu s motorovými vozidlami to viedlo k zníženiu odbytu, ktoré nikto nepredvídal. Na druhej strane sa sťažil prístup k úverom. Predovšetkým malé a stredné podniky majú preto problémy s financovaním svojich aktivít. Prejavuje sa to aj na investíciách podnikov a spôsobuje následne aj pokles predaja v oblasti úžitkových vozidiel (2) (3).

3.1.1. Počet registrácií nových motorových vozidiel v Európe zaznamenal v roku 2008 v porovnaní s predchádzajúcim rokom pokles o 7,8 %. Len v poslednom štvrťroku rozdiel predstavoval 19,3 %. Pri ľahkých úžitkových vozidlách predaj poklesol o vyše 10 %, ale aj pri nákladných vozidlách došlo k poklesu o 4 %. Tento vývoj pokračuje aj na začiatku roku 2009, aj keď vďaka rôznym opatreniam členských štátov (napríklad ekologický príspevok pri nákupe nového auta a šrotovné) tu badať určité oslabenie. V oblasti úžitkových motorových vozidiel sa však tento vývoj dramaticky zhorší. Situácia s ťažkými úžitkovými vozidlami je v roku 2009 v Európe katastrofálna. V prvom štvrťroku poklesol počet zápisov nových motorových vozidiel do evidencie o 38,9 %.

3.1.2. Zníženie výroby má ďalekosiahle dôsledky nielen pre podniky, ale aj pre zamestnanosť. Vedie predovšetkým k znižovaniu stavu zamestnancov (ktoré postihuje v prvom rade pracovníkov prepožičaných agentúrami), skrátenému pracovnému času alebo podobným opatreniam. Všetky však znamenajú stratu príjmov.

Komisia CCMI vo svojej informačnej správe z novembra 2007 (4), bez ohľadu na terajší vývoj, podrobne skúmala najdôležitejšie trendy automobilového priemyslu. Mnohé z týchto vývojových tendencií sa urýchlia pod vplyvom súčasnej krízy a povedú k rozsiahlym štrukturálnym zmenám v priemysle. Tieto tendencie sa prejavia priamo na vývoji a zmenách odberateľských trhov. V nasledujúcej časti by sme chceli uviesť hlavné tendencie, ktoré majú najväčší význam pre dodávateľské a odberateľské trhy.

3.2.1. Najdôležitejšie z nich sú:

— Všetky aktuálne štúdie trendov a prognózy naznačujú, že zo strednodobého hľadiska je automobilový priemysel celosvetovo perspektívnym odvetvím priemyslu, v ktorom však bude aj naďalej dochádzať k rozsiahlym reštrukturalizáciám.

— Prírastok tvorby hodnôt a nárast zamestnanosti sa prejavuje najmä v dodávateľskej oblasti a to hlavne vďaka kontinuálnemu outsourcingu.

— Ďalší outsourcing možno očakávať predovšetkým u veľkých (amerických) výrobcov. Európski (hlavne nemeckí) výrobcovia vozidiel vyššej triedy sú týmto javom postihnutí menej.

— Rast automobilovej produkcie (sektor osobných motorových vozidiel) sa z medzinárodného hľadiska sústreďuje najmä v krajinách BRIC (najmä v Číne a Indii) a v Európe.

— Napriek všeobecnému trendu rastu sa očakávajú nielen regionálne posuny ťažísk rastu: — jednotlivým konečným výrobcom hrozí, že sa dostanú do krízy, ktorá ohrozí ich existenciu, — nie je vylúčené, že v USA dôjde k podobnému vnútornému vývoju ako vo Veľkej Británii v deväťdesiatych rokoch (rozsiahle reštrukturalizácie s regionálnymi ťažiskovými presunmi), — vzťahy medzi výrobcami a subdodávateľmi sa budú aj naďalej meniť v dôsledku zmien spôsobených procesmi outsourcingu, — očakáva sa ďalší masívny nárast koncentrácie v dodávateľskom priemysle, — ako dôsledok technického vývoja (o. i. v oblasti pohonov a motorov) je možné očakávať rozsiahle presuny v dodávateľskej oblasti.

— Na otázku, do akej miery budú jednotliví subdodávatelia postihnutí týmito reštrukturalizačnými procesmi, budú mať vplyv viaceré rozdielne faktory. Ide tu o tieto faktory: — produktová paleta podnikov a skutočnosť, či je daná firma jediným výrobcom príslušného produktu, — aktivity v oblasti výskumu a vývoja a rozdelenie nákladov na tieto aktivity, — príslušný vzťah medzi výrobcom a dodávateľom, — efektívnosť výrobnej štruktúry, — zapojenie do sietí tvorby hodnôt a vzťahy v rámci zoskupení, — štruktúra podniku a majetkové pomery, — vybavenie kapitálom a rozsah neviazaných finančných prostriedkov, — regionálna prítomnosť.

— Regionálna štruktúra európskeho automobilového priemyslu bude aj naďalej poznačená presunmi v smere východ – západ.

— Aj naďalej sa dajú očakávať väčšie nárasty produktivity v automobilovom priemysle, ktoré budú presahovať predpokladaný rast produkcie. Výsledkom bude neustály tlak na zamestnanosť a pracovné podmienky (najmä v sektore dodávateľského priemyslu).

— V celosvetovom automobilovom priemysle – ale aj v európskom automobilovom priemysle – je v oblasti výroby osobných motorových vozidiel značná nadprodukcia. Tlak týchto nadbytočných kapacít sa bude vďaka očakávanému ďalšiemu rozširovaniu kapacít ešte zosilňovať.

— Trh je ovplyvňovaný čoraz diferencovanejšími a mnohostrannejšími želaniami kupujúcich. Významnú úlohu pritom zohráva demografický vývoj, ale aj vývoj platov a predajných cien.

— Problematika ochrany klímy, nedostatok surovín a otázka bezpečnosti predstavujú obrovské výzvy. Táto skutočnosť zvyšuje tlak na urýchlenie vývoja v oblasti pohonov (a znižovania množstva výfukových plynov, vrátane alternatívnych palív) a materiálových technológií, ako aj vzhľadom na integrované, intermodálne dopravné systémy. Tento bod bude v budúcnosti najviac ovplyvňovať tento sektor. Vyžaduje si aj definovanie budúcej úlohy cestnej dopravy a automobilov v rámci takéhoto systému.

3.3. Tak výrobcovia motorových vozidiel, ako aj predajcovia sú vystavení zostrenej hospodárskej súťaži, ktorej dôsledkom je stále menšie ziskové rozpätie. Táto skutočnosť postihuje hlavne obchod, pretože tu marža predstavuje približne 0,3 %. Tento vývoj vedie k tomu, že dané subjekty sa stále viacej zameriavajú na odberateľské trhy naviazané na predaj vozidiel (kam patria náhradné dielce, servis, údržba). Tu majú výrobcovia motorových vozidiel voči nezávislým dodávateľom dominujúce postavenie.

4. Právny rámec EÚ

4.1. Na rozdiel od primárneho trhu na odberateľských trhoch možno konštatovať problémy v oblasti hospodárskej súťaže. Zmluvní predajcovia majú na nich vysoké podiely (okolo 50 %) a výrobcovia motorových vozidiel majú vysoké podiely na trhu s náhradnými dielcami. K tomu je potrebné pripočítať originálne náhradné dielce, ktoré sa dajú kúpiť len od výrobcov motorových vozidiel. Prístup nezávislých servisov k technickým informáciám musela vynútiť Európska komisia. Iná situácia v oblasti hospodárskej súťaže v porovnaní s primárnym trhom sa prejavuje aj v tom, že výrobcovia motorových vozidiel majú tendenciu k oveľa väčším ziskom pri náhradných dielcoch, kým zmluvní predajcovia dosahujú väčšinu svojich ziskov pri opravách a údržbe, nie predajom nových vozidiel.

4.2. Na ochranu hospodárskej súťaže, možností voľby pre spotrebiteľa a zabezpečenie rovnakých východiskových podmienok v segmente náhradných dielcov a opráv prijala Európska komisia v roku 2003 nariadenie (ES) č. 1400/2002 o skupinových výnimkách v sektore motorových vozidiel, ktoré stanovuje pravidlá pre subjekty podieľajúce sa na trhu, pričom je stále platné a má platiť až do roku 2010.

V nariadení o skupinových výnimkách sú definované vertikálne dohody, ktoré sú v článku 81 Zmluvy o EÚ vyňaté zo zákazu nekalej súťaže. Predstavujú teda spoľahlivú referenciu pre účastníkov trhu. Ak dohody spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinových výnimkách, možno s istotou predpokladať, že sú v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže v EÚ.

4.3. Sektorové nariadenie o skupinových výnimkách pre sektor motorových vozidiel je oveľa podrobnejšie než všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách a vzhľadom na svoju zložitosť spôsobuje účastníkom trhu, hlavne malým a stredným podnikom, výkladové problémy. Komisia to vzala na vedomie po mnohých sťažnostiach a žiadostiach o informácie, ktoré sa netýkali otázok hospodárskej súťaže. Na odberateľských trhoch je toto nariadenie o skupinových výnimkách pre sektor motorových vozidiel zárukou veľkorysého prístupu, pretože za určitých podmienok sa výnimky týkajú dohôd až so 100 % podielom na trhu (kým vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách len do výšky 30 % podielu na trhu), pričom konkrétne ustanovenia toto veľkorysé nariadenie čiastočne oslabujú.

Toto nariadenie o skupinových výnimkách pre sektor motorových vozidiel teda zostáva aj naďalej dosť sporné, pretože väčšina zmluvných predajcov má záujem o zachovanie daného stavu, kým výrobcovia motorových vozidiel požadujú jednoduchšie a menej reštriktívne predpisy a nezávislý sektor (nezávislé servisy a výrobcovia náhradných dielcov) dôrazne žiada lepšiu harmonizáciu platných predpisov.

4.4. Lepšia harmonizácia súčasného právneho rámca by zahŕňala:

— nariadenie o skupinových výnimkách,

— prípravu a poskytnutie technických informácií o nových modeloch a nových nástrojoch všetkým subjektom,

— revíziu smernice 96/96/ES o technickej kontrole motorových vozidiel,

— práva duševného vlastníctva podnikov (dizajn a ochrana patentov),

— ustanovenia v oblasti záruky,

— školenia.

4.5. Všetci účastníci trhu si želajú právnu istotu a chceli by vedieť, čo bude po roku 2010. Súčasná neistota o tom, čo v budúcnosti prinesie nariadenie o skupinových výnimkách, je hlavne pre malé a stredné podniky veľmi nepríjemná, čo je pochopiteľné vzhľadom na trvanie zmlúv a investície potrebné na udržanie všetkých subjektov na úrovni najnovších automobilových technológií a zabezpečenie prístupu k náhradným dielcom, informačným technológiám, novým nástrojom, vybaveniu a školeniam.

4.6. Komisia posilnila právny rámec nariadením (ES) č. 715/2007 (Euro 5) platným od januára 2009, ktoré upravuje prístup k všetkým technickým informáciám týkajúcim sa typového schvaľovania motorových vozidiel.

4.7. EHSV zastáva názor, že vzhľadom na súčasné hospodárske a sociálne rámcové podmienky by revízia právnych predpisov EÚ mala prispieť k zachovaniu slobodnej a spravodlivej hospodárskej súťaže tým, že:

— sa zabráni ďalekosiahlym radikálnym zmenám po celú dobu tejto ťažkej krízy,

— ustanovenia podporujúce príliš vysokú koncentráciu v obchode budú vyvážené,

— sa vytvorí zodpovedajúci rámec bezpečnosti, ochrany životného prostredia a zjednodušovania predpisov,

— sa lepšie budú predvídať ciele správania narúšajúceho hospodársku súťaž vyplývajúceho z nového usporiadania trhu,

— sa bude podporovať princíp „Najskôr myslieť v malom“ iniciatívy Small Business Act s cieľom podporiť rozvoj malých a stredných podnikov, inováciu a ochranu pracovných miest.

5. Súčasná situácia na odberateľskom trhu automobilového priemyslu

Odberateľský trh automobilového priemyslu EÚ prechádza významnými štrukturálnymi zmenami, ktoré vychádzajú z nových a aktívnejších regulačných opatrení. Aj zmeny v oblasti technológií a procesov prispievajú k pretváraniu úspešného obchodného modelu na odberateľskom trhu, ktoré zahŕňa všetkých účastníkov výrobného, marketingového a distribučného reťazca.

5.1. Údržba a opravy

Technické inovácie umožňujú lepšiu kontrolu emisií a zvyšujú bezpečnosť a komfort, čo však zvyšuje náročnosť údržby a opráv. Tento trh je konkurenčne veľmi silný. Prevládajú na ňom malé a stredné podniky, ktoré ponúkajú konkurenčne primerané dielce a poskytujú kvalitné služby, a tak rozhodným spôsobom prispievajú k zamestnanosti a rastu európskeho hospodárstva.

5.1.1. Zvlášť výrobcovia zariadení a nástrojov použiteľných pri produktoch rôznych značiek (univerzálne nástroje) sú odkázaní na špecifické informácie (ktoré sú potrebné napríklad na zabezpečenie širšieho funkčného rozsahu diagnostických zariadení vhodných pre rôzne značky). Bez zariadení a nástrojov, ktoré možno použiť pri viacerých alebo všetkých značkách, by si museli tieto malé podniky zakúpiť nástroje a zariadenia na opravy motorových vozidiel všetkých značiek, ktoré by mohli prísť do úvahy. Vyžiadalo by si to náklady, ktoré by zjavne prevýšili finančné možnosti malých a stredných podnikov. Ak majú výrobcovia nástrojov držať krok so stále sa zvyšujúcim počtom elektronických systémov zabudovaných do motorových vozidiel, potrebujú spoľahlivé informácie a údaje od výrobcov motorových vozidiel. Bez týchto údajov výrobcovia diagnostických zariadení nemôžu vypracovať a dodať softvér, ktorý potrebujú nezávislé servisy.

5.2. Náhradné dielce

Výroba a distribúcia značkových náhradných dielcov sa z veľkej časti realizuje cez výrobcov originálnych dielcov alebo ich zmluvných subdodávateľov. Významný podiel však patrí dielcom používaným nezávisle od výrobnej značky. Sú to napríklad pneumatiky, disky kolies, akumulátory, zapaľovacie sviečky, rôzne filtre, atď.

Práve výrobcovia pneumatík, akumulátorov a diskov pôsobia v prostredí zvyšujúcej sa celosvetovej konkurencie a v minulosti boli vystavení rozsiahlym štrukturálnym zmenám. Tu by sme odporúčali doplňujúce štúdie jednotlivých pododvetví.

5.2.1. Licenčná výroba dielcov a neznačkové náhradné dielce

Alternatívni, nezávislí dodávatelia majú na trhu s náhradnými dielcami rastúci význam. Často ponúkajú náhradné dielce, pri ktorých pomer ceny a úžitkovosti lepšie zodpovedá potrebám odberateľa (napríklad pri starších vozidlách je dôležitejšia výhodná cena náhradného dielca, než jeho životnosť). Pritom ide v prvom rade o to, aby bol dielec funkčný. Byť kópiou originálu nestačí.

Trh však stále ponúka ilegálne kópie alebo falzifikáty s podradnou kvalitou. Tu ide v konečnom dôsledku o klamanie zákazníka, čomu však možno stále lepšie zabrániť predpismi o ochrane patentu, ochrane duševného vlastníctva a príslušnými nástrojmi obchodnej politiky.

5.2.2. Odvetvie tuningu motorových vozidiel

Tuning motorových vozidiel je rýchlo sa rozvíjajúcim odvetvím automobilového priemyslu.

Pri tuningu motorových vozidiel ide o takú úpravu motorového vozidla, ktorou sa zvýši jeho výkon, vizuálna príťažlivosť a bezpečnosť. Tuningovať možno všetky časti motorového vozidla: kolesá, pneumatiky, nárazníky, motor, vnútorný priestor, karosériu, výfuk, atď.

Sú podniky, ktoré sa celkom preorientovali na tuning a ktorých produkty sa predávajú po celom svete. Všeobecne využívajú inovatívne koncepcie a materiály a vyvíjajú nové technické trendy, ktoré neraz preberú aj samotní výrobcovia motorových vozidiel a uplatnia na masových trhoch.

Európska komisia by mala vypracovať a schváliť príslušné právne predpisy na reguláciu odvetvia tuningu motorových vozidiel.

5.3. Bezpečnosť a trvalý prínos pre životné prostredie

Na zabezpečenie toho, aby motorové vozidlá zodpovedali emisným a bezpečnostným normám Európskej únie nielen vtedy, keď opustia výrobné závody, ale po celú dobu životnosti, je potrebná ich pravidelná kontrola, údržba a oprava. Pri úplne nových a starších modeloch zohrávajú dôležitú úlohu nezávislé servisy a autorizované servisy, pretože zabezpečujú, že zostanú zachované jazdné vlastnosti týchto vozidiel a že budú zodpovedať platným predpisom v oblasti ochrany životného prostredia. Táto úroveň služieb môže byť poskytovaná však len vtedy, ak výrobcovia motorových vozidiel umožnia prístup k informáciám, nástrojom a vybaveniu na opravy motorových vozidiel viacerých značiek, k náhradným dielcom a ak umožnia príslušné školenia.

6. Rozsiahla reštrukturalizácia na odberateľskom trhu

6.1. Celý automobilový priemysel vrátane obchodu a služieb ťažko postihla finančná kríza. Pre podniky (predovšetkým malé a stredné podniky) predstavuje hlavný problém sťažené poskytovanie úverov a výrazný pokles dopytu po nových vozidlách. Na druhej strane ovplyvnili situáciu na odberateľských trhoch automobilového priemyslu aj mnohé iné faktory:

— zvýšenie priemerného veku motorových vozidiel a zároveň zníženie počtu najazdených kilometrov za rok,

— zníženie objemu opráv v dôsledku dlhšej životnosti náhradných dielcov a dlhších intervalov medzi servisnými prehliadkami,

— relatívny nárast nákladov na opravy, keďže do vozidiel sa montuje stále viac špičkovej technológie,

— tlak na cenu opráv vzhľadom na menšie príjmy domácností a zvýšené cenové povedomie spotrebiteľov,

— stále viacej elektroniky v moderných motorových vozidlách, stále komplikovanejšie zariadenia,

— zvyšujúci sa počet náhradných dielcov, dramatický nárast modelov a opcií,

— rastúca zložitosť opráv a údržby, označovania dielcov a vyhotovenia nástrojov,

— enormné investície do informačných systémov, nástrojov, náhradných dielcov a školení,

— zvyk výrobcov motorových vozidiel viazať si zákazníkov zmluvami o údržbe.

6.2. V nadväznosti dochádza k zásadným zmenám, ktorá povedú k reštrukturalizácii na rôznych úrovniach:

— bude pokračovať trend smerujúci ku koncentrácii trhu na základe spájania a skupovania podnikov, v dôsledku krízy sa tento trend ešte zosilní,

— znižuje sa počet nezávislých autoservisov a veľkoobchodov s náhradnými dielcami,

— malé a stredné autoservisy a veľkoobchodníci s náhradnými dielcami majú tendenciu pričleniť sa k nezávislým koncernom alebo reťazcom ponúkajúcich rozsiahlu paletu služieb, aby dokázali zvládnuť narastajúce požiadavky v ich oblasti podnikania,

— výrobcovia a predajcovia náhradných dielcov sú stále pod väčším tlakom,

— vzhľadom na malú rentabilitu predaja nových vozidiel rozšíria výrobcovia motorových vozidiel svoje podnikateľské aktivity na naviazané trhy.

6.3. Okrem toho síce na odberateľskom trhu existujú možnosti väčšieho odbytu náhradných dielcov, od dodávateľov sa však stále viacej očakáva, že budú na tento trh dodávať inovatívne produkty, ktoré zvýšia výkonnosť a bezpečnosť originálnych dielcov vozidla, čím by mal zvýšiť dopyt na tomto trhu. To vedie k tomu, že zmluvní predajcovia musia o svoj podiel na trhu bojovať, pretože klesá dopyt po náhradných dielcoch v najdôležitejšom segmente trhu, teda segmente nových vozidiel a ojazdených vozidiel do 4 rokov.

6.4. Podľa EHSV bude reštrukturalizácia na odberateľských trhoch pokračovať v tom smere, že vzniknú rôznorodé nové partnerstvá a nové formy zákazníckych vzťahov. Vzhľadom na prepojenie automobilového priemyslu s inými odvetviami a rozvetvenie dodávateľského priemyslu a obchodu s motorovými vozidlami bude mať každá forma reštrukturalizácie s rozsiahlymi negatívnymi dôsledkami pre malé a stredné podniky dosah aj na státisíce pracovných miest v jednotlivých členských štátoch. EHSV preto zastáva názor, že Komisia by mala pozorne sledovať procesy reštrukturalizácie odberateľských trhov a v prípade potreby by mala konať v záujme zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže.

7. Sociálne aspekty

7.1. Vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie

Všeobecne sú systémy vzdelávania a ďalšieho vzdelávania v tomto sektore dobre rozvinuté. Na jednej strane to súvisí s požiadavkami kladenými na výrobcov vozidiel a na druhej strane rýchlo sa meniace technológie si vyžadujú stále ďalšie vzdelávanie. Snáď ani neexistuje iný sektor, kde by bol taký vysoký podiel zamestnancov, ktorí sa každý rok ďalej vzdelávajú. Pritom sú aj tu rozdiely, ktoré závisia v podstate od druhu a veľkosti podniku. Predovšetkým mikropodniky (väčšinou rodinné podniky) tu majú veľké problémy udržať krok. Vzdelávanie je už svojou štruktúrou často úzko zamerané na špecifické pracovisko alebo určitú značku. Znižuje sa tým mobilita pracovníkov a sťažuje prestup. Výbor preto podporuje snahy o vytvorenie jednotného európskeho systému osvedčení.

7.2. Zdravie a bezpečnosť

V namáhavosti profesií automobilového priemyslu sú rozdiely medzi výrobnými závodmi, ktoré sú často automatizované a vybavené množstvom technických zariadení, a opravovňami, kde ešte stále prevládajú manuálne pracovné úkony. Opakovanie týchto úkonov môže u zamestnancov pomerne často viesť k vzniku bolestí s následnou invaliditou alebo problémom svalovo-kostrového aparátu. Vzhľadom na budúce výzvy v súvislosti s demografickými zmenami sa nová organizácia práce stane nevyhnutnosťou, pokiaľ si dostatočne kvalifikovaní pracovníci majú zachovať dobrý zdravotný stav a majú zostať v pracovnom pomere až do dôchodkového veku. V opačnom prípade v tomto odvetví môže dôjsť k nedostatku skúsených pracovných síl.

Plány na predchádzanie nebezpečenstvám, ktorým sú vystavení pracovníci, a opatrenia na úpravu pracovísk musia zohľadniť nielen rôzne znečisťujúce alebo toxické látky, ale musia pracovníkov tiež chrániť pred namáhavosťou pracovných úkonov.

Nové technológie so sebou prinášajú nové zdroje nebezpečenstva. Čoskoro bude potrebné napríklad pri vysokonapäťových systémoch zaoberať sa nebezpečenstvom úrazov spôsobených elektrickým prúdom a rizikom vodíkových explózií. Na to sú nutné prípravné opatrenia. V súčasnosti sa ešte nedá predvídať, do akej miery sa zmení normálne pracovisko. Jednotlivé zúčastnené subjekty potrebujú jasné stanovené ciele, aby mohli začať s vypracúvaním vhodných stratégií. Nebezpečenstvá, ktorým sú vystavení pracovníci v automobilovom sektore, sú predmetom dialógu medzi sociálnymi partnermi a podnikmi, v rámci ktorého treba diskutovať aj o preventívnych a podporných opatreniach pre zamestnancov.

EHSV podporuje posilnenie iniciatív a prostriedkov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ďalšieho vzdelávania pracovníkov, a to tak na európskej úrovni, ako aj na úrovni členských štátov.

7.3. Demografické zmeny

Starnutie obyvateľstva sa prejaví aj na odberateľských trhoch automobilového priemyslu. Priemerný vek pracovníkov sa bude zvyšovať a tým sa budú otázky zdravia stále viacej prejavovať na organizácii práce, požiadavkách na školenia a na pracovných podmienkach.

7.4. Odmena za prácu

Mzdy a platy nespadajú do pôsobnosti EÚ. Osobitná situácia na odberateľských trhoch automobilového priemyslu však oprávňujú EÚ, aby sa touto problematikou dôkladnejšie zaoberala. Skoro vo všetkých krajinách EÚ sú platy v tomto odvetví pod vyšším tlakom než je priemer ostaných odvetví. Tento tlak vychádza hlavne od výrobcov motorových vozidiel. Existuje veľmi silná závislosť medzi predajcami motorových vozidiel/servismi a výrobcami motorových vozidiel, ktorí poskytujú koncesie. Výrobcovia rozhodujú o investíciách a úrovni školení, ale svojimi časovými normami napríklad nepriamo vplývajú aj na ceny pre konečných odberateľov, kým finančnú ťarchu a hospodárske riziká znášajú predajcovia motorových vozidiel a servisy. Sociálni partneri majú preto pri kolektívnych vyjednávaniach len obmedzený manévrovací priestor, výsledkom čoho sú pomerne nízke platy v tomto odvetví. V spojení s ťažkými pracovnými podmienkami to znižuje príťažlivosť tohto odvetvia v očiach mladých pracovníkov. Možno počítať s tým, že v budúcnosti budú problémy s náborom odborných pracovníkov.

8. Príležitosti a výzvy

8.1. Naviazané odvetvia očakávajú veľké zmeny, ktoré v budúcich rokoch prinesú so sebou veľa pozitívneho, ale aj negatívneho. Výsledky dosahované v týchto odvetviach závisia vo veľkej miere od výsledkov dosahovaných v automobilovom priemysle. Ďalej existujú dôležité odvetvia, v ktorých na hospodársku súťaž vplývajú iné faktory, ako napríklad pravidlá distribúcie a predaja, dôsledky pre životné prostredie, bezpečnostné riziká (doplňujúce produkty), recyklačné opatrenia, právo duševného vlastníctva (falšovanie produktov) atď. V týchto odvetviach môže inovácia zohrať kľúčovú úlohu vo všetkých aktivitách nadväzujúcich na výrobu.

8.2. Napríklad v oblasti dodávateľov, obchodu a opráv existujú významné faktory, ktoré zvyšujú konkurenčnosť prostredia: nové pravidlá distribúcie a predaja nových vozidiel (nariadenie o skupinových výnimkách) a nové nariadenie EÚ o distribúcii, predaji a opravách náhradných dielcov motorových vozidiel obsahujúce napríklad novú doložku o opravách, ktorá by sa mala zapracovať do smernice o právnej ochrane dizajnov (smernica 98/71/ES).

8.3. Pod vplyvom politických, právnych a technologických výziev sa početná skupina dodávateľov viacerých značiek a automobilových organizácií spojila s cieľom spoločne brániť právo na vykonávanie opráv a právo spotrebiteľov na údržbu a opravy vozidiel v servisoch podľa vlastného výberu. Platnosť týchto predpisov končí v roku 2010. O tom, či budú predĺžené alebo nie, prebiehajú kontroverzné diskusie (5).

8.4. Malé a stredné podniky sú v Európskej únii nosným pilierom hospodárstva a zamestnanosti. Tvoria väčšinu podnikov odberateľských trhov automobilového priemyslu. Jasné a cielené predpisy sú rozhodujúcim predpokladom zabezpečenia slobodnej a spravodlivej hospodárskej súťaže na odberateľských trhoch automobilového sektora (6).

8.5. V súčasnej kríze je potrebné prijímať krátkodobé účinné opatrenia, ktoré celému automobilovému sektoru a jeho zamestnancom umožnia prekonať recesiu. Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska v konkurencii obstoja predovšetkým malé podniky a mikropodniky podniky len vtedy, keď vyvinú nové koncepcie a budú investovať. Pretože mnohé malé podniky to nedokážu samé, bude vo zvýšenej miere dochádzať k zlučovaniu a spolupráci ako aj k novým partnerstvám s najrôznejšími subjektmi občianskej spoločnosti a vytváraniu špecifických sietí nezávislých opravovní a špecializovaných dielní na nové technológie (elektrický a hybridný pohon).

V Bruseli 16. júla 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mário SEPI

(1) Zdroj: FIGIEFA/WOLK & PARTNER CAR CONSULT GmBH.

(2) Pozri k tomu stanovisko EHSV (spravodajca: pán Zbořil) z 13.5.2009 – CCMI/067.

(3) Združenie európskych výrobcov automobilov (ACEA) stanovilo tri kategórie pre sektor úžitkových vozidiel: ľahké úžitkové vozidlá do 3,5 t, úžitkové vozidlá nad 3,5 t okrem autobusov nad 3,5 t a ťažké úžitkové vozidlá nad 16 t okrem autobusov.

(4) Informačná správa poradnej komisie pre priemyselné zmeny (CCMI) z 23. novembra 2007 na tému „Automobilový priemysel v Európe: súčasná situácia a vyhliadky“ (spravodajca: pán Zöhrer, pomocný spravodajca: pán Glahe).

(5) Kampaň „Právo na opravy“ podporujú:

AIRC – Medzinárodné združenie opravárov karosérií

CECRA – Združenie európskych výrobcov a predajcov motorových vozidiel

EGEA – Európske združenie výrobcov diagnostických zariadení a vybavenia servisov

FIA – Medzinárodné združenie automobilových klubov

FIGIEFA – Medzinárodné združenie veľkoobchodníkov s náhradnými dielcami pre motorové vozidlá.

(6) Stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov ‚Najskôr myslieť v malom‘ Iniciatíva ‚Small Business Act‘ pre Európu“ – KOM(2008) 394 v konečnom znení, Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 30.