(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje zlepšenie celkového salda, aby sa v roku 2020 dosiahol vyrovnaný rozpočet. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa predpokladov dosiahne v roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 35,1 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že Dánsko v rokoch 2016 a 2017 dosiahne odporúčanú fiškálnu úpravu. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Dánsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(6)Zabezpečenie ponuky pracovnej sily vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie na trh práce a zlepšenie zamestnateľnosti znevýhodnených skupín naďalej zostáva výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú už dlhšie bydlisko v Dánsku, a mladých ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, ktoré boli odsúhlasené na trojstranných rokovaniach v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov a migrantov, ktorí práve pricestovali. Mali by sa prijať ďalšie opatrenia s cieľom účinnejšie zahrnúť na trh práce ďalšie marginalizované skupiny.

(7)Na udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku je nevyhnutný väčší rast produktivity. V priebehu posledných dvoch desaťročí bol však rast produktivity pomalý. K faktorom, ktoré k takémuto stavu prispievajú, aj naďalej patrí nedostatočná hospodárska súťaž v sektore domácich služieb, najmä v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Dánsko preto musí zvýšiť úsilie na zlepšenie produktivity v sektore stavebníctva odstránením prekážok a zabezpečením primeraných systémov udeľovania povolení tam, kde sa takéto systémy považujú za potrebné. Takisto je potrebné zredukovať obmedzenia pre maloobchodné prevádzky, najmä vykonávaním reforiem, ktoré vláda načrtla.

(8)Celková úroveň investícií v Dánsku bola nízka, pretože počas hospodárskej krízy došlo k prudkému poklesu súkromných investícií. Táto situácia čiastočne odzrkadľuje nízke investície do bývania v nadväznosti na prasknutie bubliny na trhu s nehnuteľnosťami a nevyužitú kapacitu v podnikovom sektore. Oživenie investícií by Dánsku pomohlo posilniť hospodársky rast a zvýšiť produktivitu. Prekážky brániace investíciám boli identifikované v sektore služieb a vo výskumnom sektore. Sektory maloobchodu a stavebníctva čelia prekážkam vstupu na trh, čo má následne vplyv na hospodársku súťaž a rast produktivity. Mohlo by sa posliniť úsilie premieňať výsledky univerzitného výskumu na obchodné inovácie.

(9)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

(10)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Dodržať strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,25 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017.

2.Zvýšiť produktivitu a investície súkromného sektora zvýšením hospodárskej súťaže v sektore domácich služieb, najmä uľahčením vstupu na trh v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Podnecovať spoluprácu medzi podnikmi a univerzitami.

V Bruseli