Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Estónska, 2004-2008 /* SEK/2005/0149 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 2.2.2005 SEK(2005) 149 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Estónska, 2004-2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená štáty, ktoré nezaviedli jednotnú menu, musia predkladať Rade a Komisii konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia, musí Rada každý konvergentný program preskúmať na základe hodnotenia Komisie a výboru ustanoveného článkom 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, musí Rada po preskúmaní programu zaujať stanovisko. Podľa tohto nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich konvergentných programov, ktoré môže rovnakými postupmi preskúmať aj Rada. Členské krajiny, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, nie sú súčasťou jednotného menového systému, avšak požaduje sa od nich, aby včas splnili konvergentné kritériá, vrátane kritérií dlhodobej udržateľnosti stavu verejných financií, aby spĺňali podmienky na prijatie eura. Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa zaviazali k predloženiu svojich konvergentných programov do 15. mája 2004 a ich prvých aktualizácií do konca roku 2004. Prvý konvergentný program Estónska, zahŕňajúci obdobie 2004-2008 bol predložený 1. mája 2004 a Rada ho posúdila 5. júla 2004. Estónsko predložilo aktualizáciu svojho konvergentného programu 1. decembra 2004. Útvar služieb Komisie vykonal odborné posúdenie tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických prognóz útvaru služieb Komisie z jesene 2004 a berúc do úvahy „kódex pravidiel platných pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“[2], spoločne dohodnutú metodológiu pre posudzovanie potenciálneho produktu, odporúčania uvedené vo všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3] . Na takomto vyhodnotení je založený tento posudok: - Prvá aktualizácia konvergentného programu Estónska bolo predložená Európskej komisii 1. decembra 2004. Zahŕňa obdobie 2004-2008. Tento program spĺňa požiadavky „súboru pravidiel platných pre obsah a formu stabilizačných a konvergentných programov“. - Makroekonomický scenár predložený v programe predpokladá reálny rast HDP v roku 2004 na úrovni 5,6%. V roku 2005, sa predpokladá, že sa reálne HDP zrýchli na 5,9% a udrží si rast vo výške 6% ročne počas obdobia rokov 2006-2008. Tieto údaje sú o niečo nižšie ako predpovede útvaru služieb Komisie z jesene 2004 na roky 2004-2006, ktoré predpokladajú mieru rastu vo výške 5,9% v roku 2004, 6% v roku 2005 a 6,2% v roku 2006. Obe predpovede sú nižšie ako odhady Komisie pre potenciálny rast produkcie v rokoch 2004-2007. Na základe v súčasnosti dostupných informácií, najmä preto, že skutočná miera rastu v prvých troch štvrťrokoch 2004 dosahovala 6,3% v porovnaní s predchádzajúcim rokom a tiež vďaka predchádzajúci prezieravým prognózam estónskych orgánov, je možné považovať scenár programu za prijateľný. Hlavnou makroekonomickou nerovnováhou Estónska zostáva v dohľadnej budúcnosti vysoký deficit zahraničného účtu, čo do veľkej miery odráža silné investičné potreby hospodárstva v snahe priblížiť sa k priemerným úrovniam príjmov EÚ. Aj keď program predpokladá dlhodobo udržateľné znižovanie deficitu zahraničného účtu v dôsledku štrukturálnych zlepšení obchodného salda, súčasné trendy a nedostatočne spoľahlivé údaje o obchodnej výmene vyžadujú obozretnosť. - Estónsko sa 28. júna 2004 pripojilo ku kurzovému mechanizmu ERM II so štandardným fluktuačným pásmom, aj keď dodržuje jednostranný záväzok voči súčasnému systému menového výboru. Pevné naviazanie na euro podporené silnou disciplínou vo finančnej politike dopomohlo v posledných rokoch k celkom rýchlej dezinflácii estónskeho hospodárstva. Ročná inflácia vyjadrená harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien vzrástla na 3% v roku 2004, čo odzrkadlilo najmä vplyvy vstupu do EÚ, ale očakáva sa, že sa v strednodobom horizonte spätne upraví. Estónsky finančný trh a úrokové sadzby z bankových úverov sú na historicky nízkej úrovni, odrážajúc tým vývoj v oblasti eura a tiež udržateľnú konvergenciu úrokových sadzieb. - Cieľom aktualizovaného programu je po jeho dobu dosahovať takmer vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet. Na rok 2004 sa očakáva prebytok v rozpočte vo výške 1% HDP. Od roku 2005 sa plánujú vyrovnané rozpočty. V dôsledku vzostupného rastu aktivít sa očakáva, že verejné investície a spotreba poklesnú vo vzťahu k HDP, avšak nominálne výdavky sa v oboch kategóriách zvýšia. Podobne v percentuálnom vyjadrení k HDP poklesnú príjmy, najmä v dôsledku prebiehajúcej daňovej reformy. Aj keď zostala celková stratégia v porovnaní s programom z mája 2004 nezmenená, očakávaný rozpočtový prebytok bol korigovaný z hodnoty 0,7% HDP smerom nahor na 1%HDP. Predpovede rastu HDP boli zvýšené pre celé obdobie programu, aj keď sa zdá, že sú stále ešte opatrné. - Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými plánmi sú viac menej vyrovnané. Na jednej strane je možné vzhľadom k pomernej obozretnosti makroekonomického scenára predpokladať, že by príjmy mohli byť vyššie, než sa očakávalo a rozpočtové výdavky by mohli byť nižšie. Estónsko však tiež preukázalo za posledných niekoľko rokov schopnosť prezieravého prognózovania a opakované prekračovanie fiškálnych cieľov. Na druhej strane nie je možné úplne vylúčiť neočakávané prepady príjmov v dôsledku plánovaného zníženia daní alebo nepriaznivý vplyv vonkajších šokov na rast. - Vzhľadom k tomuto posúdeniu rizík sa prístup k rozpočtu vyjadrený v programe javí ako dostatočný na dosiahnutie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu podľa paktu o stabilite a raste počas celého obdobia programu. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3% HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. - Miera zadlženia sa odhaduje na úrovni 4,8% HDP v roku 2004, to znamená výrazne pod úrovňou 60% referenčnej hodnoty HDP podľa Zmluvy a na najnižšej úrovni v EÚ. Program predpokladá ďalšie zníženie miery zadlženia o 1,9 percentného bodu do konca programu. - Program podáva stručný prehľad štrukturálnych reforiem vlády, ktoré sa zameriavajú na opatrenia pre zlepšenie infraštruktúry krajiny (taktiež s použitím fondov EÚ na tieto účely), systémov vzdelávania a zdravotnej starostlivosti a na politiky pre aktívny trh práce a tiež na podporu inovácií a výskumu. Program tiež načrtáva opatrenie pre ďalšie posilňovanie rozpočtového postupu prostredníctvom viacročného rozpočtového rámca a pre zvýšenie prehľadnosti a spoľahlivosti nominálneho výdavkového stropu s využitím mechanizmov pre systematické hodnotenie. Deficity orgánov miestnej správy by sa mali dostať pod kontrolu zlepšenou koordináciou s centrálnou úrovňou v oblasti pôžičiek a tiež v dôsledku povinnej prípravy rámca pre rozpočtové medziobdobie, zavedením limitov ročných deficitov a povinnou akumuláciou rezerv. Dá sa očakávať, že reformy, z ktorých niektoré už prebiehajú alebo sú v štádiu legislatívnych príprav, zlepšia podmienky pre rast estónskeho hospodárstva tým, že budú posilňovať stimuly zamestnanosti, vytvárať pracovné miesta a odrádzať od vyhýbania sa daňovej povinnosti a tiež tým, že zlepšia fiškálnu disciplínu príslušných ministerstiev ako aj na úrovni miestnej správy. Už v roku 2004 sa prejavili prvé povzbudivé výsledky, najmä na trhu práce. - Zdá sa, že Estónsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ktorých dôležitým prvkom sú plánované rozpočtové výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva. Nízka úroveň verejného zadlženia, značné rezervy verejných financií a strednodobá rozpočtová stratégia, ktorá je plne v súlade s cieľom takmer vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozície, spolu s vierohodnými a dôkladnými reformami dôchodkového a zdravotného systému, ktoré majú v dlhšom časovom horizonte zadržať rastúce rozpočtové tlaky, by mali zaistiť, že verejné financie zostanú na udržateľných základoch. - Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Prebytok rozpočtu v roku 2004, ktorý prevyšuje predpovede, je v súlade s odporúčaním vyhnúť sa procyklickým fiškálnym politikám. Berúc do úvahy skutočnosť, že deficit zahraničnej bilancie sa v roku 2004 s najväčšou pravdepodobnosťou významne neznížil (ak vôbec), je možné, že rýchle vyčerpanie prebytku neposkytne z pohľadu fiškálnej politiky dostatočnú oporu pre reguláciu vonkajšej nerovnováhy. Na základe tohto posudku prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Estónska a postupuje ho Rade. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Estónska, 2004-2008 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 odsek 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 1. [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný konvergentný program Estónska, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2008. Tento program spĺňa požiadavky revidovaného „súboru pravidiel platných pre obsah a formu stabilizačných a konvergentných programov“. 2. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že reálny rast HDP sa zvýši z úrovne 5,6% v roku 2004 na 6,0% v priemere do konca obdobia programu. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža vierohodné predpoklady rastu. Predpoveď miery inflácie sa tiež javí ako realistická. 3. Cieľom Estónska je počas obdobia tohto programu dosahovať takmer vyrovnanú rozpočtovú pozíciu alebo mierny prebytok. Na rok 2004 sa očakáva prebytok v rozpočte vo výške 1% HDP z 0,3%, čo prevyšuje prebytok plánovaný v programe naposledy v máji. Od roku 2005 sa plánujú vyrovnané rozpočty, rovnako ako v predchádzajúcom programe. Predpokladá sa, že verejné investície v roku 2004 vzrástli o jeden percentný bod na 4,4% HDP a potom začnú klesať na 3,9% v roku 2008, a tak zostanú značne nad priemerom EÚ (2,4% HDP v roku 2004). 4. Riziká spojené s rozpočtovými plánmi v programe sa javia ako všeobecne viac menej vyrovnané. Na jednej strane je možné vzhľadom k obozretnosti makroekonomického scenára predpokladať, že by príjmy mohli byť vyššie a rozpočtové výdavky by mohli byť o niečo nižšie než bolo plánované. Estónsko však tiež preukázalo za posledných niekoľko rokov schopnosť prezieravého prognózovania a opakované prekračovanie fiškálnych cieľov. Na druhej strane nie je možné úplne vylúčiť neočakávané prepady príjmov v dôsledku plánovaného zníženia daní alebo nepriaznivý vplyv vonkajších šokov na rast. Po zvážení bilancie rizík sa prístup k rozpočtu vyjadrený v programe javí ako primeraný na dosiahnutie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu podľa Paktu rastu a stability počas celého obdobia programu 2004-2008. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby sa zabránilo prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3% HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. 5. Miera zadlženia sa odhaduje na úrovni 4,8% HDP v roku 2004, to znamená výrazne pod úrovňou 60% referenčnej hodnoty HDP podľa Zmluvy a na najnižšej úrovni v EÚ. Program predpokladá ďalšie zníženie miery zadlženia o 1,9 percentného bodu do konca programu. 6. Zdá sa, že Estónsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, aj napriek významný predpokladaným rozpočtovým výdavkom súvisiacim so starnutím obyvateľstva. Nízka úroveň verejného zadlženia, značné rezervy verejných financií a strednodobá rozpočtová stratégia, ktoré je plne v súlade s cieľom takmer vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozície, spolu s vierohodnými a dôkladnými reformami dôchodkového a zdravotného systému, ktoré majú v dlhšom horizonte zadržať rastúce rozpočtové tlaky, by mali zaistiť, že verejné financie zostanú na udržateľných základoch. 7. Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Prebytok rozpočtu v roku 2004, ktorý prevyšuje predpovede, je v súlade s odporúčaním vyhnúť sa procyklickým fiškálnym politikám. Berúc do úvahy skutočnosť, že deficit zahraničnej bilancie sa v roku 2004 s najväčšou pravdepodobnosťou významne neznížil (ak vôbec), je možné, že rýchle vyčerpanie prebytku neposkytne z pohľadu fiškálnej politiky dostatočnú oporu na reguláciu vonkajšej nerovnováhy. Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (% zmena) | KP Dec 2004 | 5.6 | 5.9 | 6.0 | 6.0 | 6.0 | KOM Okt 2004 | 5.9 | 6.0 | 6.2 | neuv. | neuv. | KP Máj 2004 | 5.3 | 5.8 | 5.6 | 5.9 | 5.8 | HICP inflácia* (%) | KP Dec 2004 | 3.3 | 3.2 | 2.5 | 2.8 | 2.8 | KOM Okt 2004 | 3.4 | 3.5 | 2.8 | neuv. | neuv. | KP Máj 2004 | 3.1 | 3.0 | 2.8 | 2.8 | 2.8 | Saldo verejných financií (% z HDP) | KP Dec 2004 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | KOM Okt 2004 | 0.5 | 0.2 | 0.1 | neuv. | neuv. | KP Máj 2004 | 0.7 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | Primárne saldo (% z HDP) | KP Dec 2004 | 1.3 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | KOM Okt 2004 | 0.8 | 0.4 | 0.3 | neuv. | neuv. | KP Máj 2004 | 1.0 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP Dec 2004 | 4.8 | 4.6 | 4.3 | 3.1 | 2.9 | KOM Okt 2004 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | neuv. | neuv. | KP Máj 2004 | 5.4 | 5.1 | 4.7 | 3.4 | 3.2 | Poznámka: *v programe sa používa vnútroštátna definícia indexu, nie harmonizovaný index HICP. Zdroje: konvergentný program (KP); ekonomické prognózy útvaru služieb Komisie z jesene 2004 (KOM). | [1] Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997 Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme stabilizačných a konvergentných programov, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 z 27.6.2001, schválené Radou ministrov financií a hospodárstva (ECOFIN) dňa 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.