Pokiaľ ide o všeobecné a špecifické ciele, väčšina respondentov, ako aj teoretický výskum potvrdzujú, že do určitej miery alebo do značnej miery boli dosiahnuté tieto ciele:

Verejné správy v celej EÚ vo veľkej miere investujú do digitalizácie svojich služieb a do zázemia (back office). Kríza COVID-19 ešte viac zvýraznila dôležitosť digitálnych riešení. Okrem programu ISA2 prispeli k tejto digitalizácii počas obdobia hodnotenia aj ďalšie programy EÚ:

Pokiaľ ide o plánovanú činnosť a rozpočet, práca v rámci balíkov programu ISA2 napredovala podľa očakávania. Z dôvodu rôznorodosti ukazovateľov výkonnosti bolo ťažké vyvodiť závery, pokiaľ ide o celkovú nákladovú efektívnosť programu. Pri tých balíkoch programu, kde bolo možné uplatniť techniky nákladovej efektívnosti, boli odhadované náklady na koncového používateľa (napr. podniky, občanov atď.) na nízkej úrovni. Pre konečných príjemcov vyvinutých riešení sú preto prínosy väčšie ako náklady. Ak sa však nezavedú vhodné opatrenia udržateľnosti, existuje riziko, že sa prínosy stratia.

Významné synergie a obmedzené prekrývania v rámci akcií ISA2 poskytujú pozitívny obraz o vnútornej súdržnosti programu. Uprednostnenie menšieho súboru akcií by však synergie zvýšilo. V rámci programu ISA2 sa dosiahla úzka súčinnosť so širokou škálou ďalších príslušných programov, politík a iniciatív EÚ. Mohlo by sa to však uskutočňovať systematickejším spôsobom.

4.2.Ako program ISA2 zmenil životy občanov a podnikov?

Cieľom programu ISA2 bolo zmeniť životy občanov a podnikov tým, že pomáhal orgánom verejnej správy v EÚ znižovať administratívne zaťaženie a poskytoval užívateľsky prístupnejšie verejné služby, najmä pri interakcii s orgánmi verejnej správy v ostatných krajinách EÚ. Komisia a Európsky parlament uznali, že najmä malé a stredné podniky znášajú administratívnu záťaž . Koncoví používatelia, občania a podniky by mali mať takisto možnosť využívať spoločné, opätovne použiteľné a interoperabilné služby poskytované priamo užívateľom (front office), ktoré sú výsledkom lepšej integrácie procesov a výmeny údajov v zázemí (back office) orgánov verejnej správy v EÚ.

Program ISA2 prispel ku koordinácii na úrovni EÚ, ktorá je potrebná na zlepšenie celkovej interoperability medzi európskymi orgánmi verejnej správy vrátane riešení týkajúcich sa priameho kontaktu s používateľmi (front office) a riešení v zázemí (back office). Väčšina respondetov potvrdila, že samotné celoštátne iniciatívy či iniciatívy na nižšej než celoštátnej úrovni by k dosiahnutiu väčšiny cieľov prispeli len veľmi málo. Konzultovaní používatelia riešení, orgány verejnej správy na celoštátnej úrovni a na úrovni nižšej než celoštátna úroveň a samotné zainteresované strany zodpovedné za riadenie programu sa domnievajú, že prístup na úrovni EÚ je preto vhodnejší na riešenie problémov súvisiacich s interoperabilitou orgánov a služieb verejnej správy. Program ISA2 by takisto mohol dosiahnuť svoje ciele pri nákladoch, ktoré sú nižšie ako v prípade porovnateľných celoštátnych iniciatív alebo iniciatív na nižšej než celoštátnej úrovni. Pokiaľ ide o znižovanie nákladov a administratívnej záťaže v prípade cezhraničnej interakcie, podľa väčšiny respondentov v rámci skupín zainteresovaných strán sa však takéto ciele dosiahli len v obmedzenej miere.

Spôsob, akým riešenia spĺňajú potreby používateľov, sa musí ešte zlepšovať. Očakáva sa, že tieto potreby a problémy sa budú lepšie riešiť vďaka rozsiahlejšiemu zavádzaniu riešení ISA2 v rámci európskych orgánov verejnej správy.

Na záver možno skonštatovať, že program pre svoju technickú povahu nepriniesol do života občanov a podnikov veľmi výrazné hmatateľné rozdiely. Jeho prínosom je však pridaná hodnota EÚ. Z hodnotenia vyplýva, že prínos programu by sa mohol stať udržateľným vďaka ďalšiemu rozvoju niektorých jeho riešení v komunitách otvorených zdrojov alebo nabádaním spoločností, aby rozvíjali služby pomocou bezplatných riešení ISA2 na základe verejnej licencie Európskej únie.

4.3.Má program ISA2 a jeho ciele stále význam?

Pôvodné potreby a problémy, ktoré mal program riešiť, sú stále mimoriadne dôležité. Pandémia COVID-19 poukázala na to, že tento program, ako aj iniciatívy interoperability vo všeobecnejšom ponímaní majú význam. Pandémia takisto spôsobila, že existujúce potreby sa stali ešte naliehavejšími, a to vrátane potreby koordinácie pri implementácii digitálnych riešení na úrovni EÚ.

Zainteresované strany sa sťažujú, že celostný prístup k interoperabilite sa presadzuje, ale sa nezabezpečuje, a to najmä pokiaľ ide o interoperabilitu riešení poskytovaných na vykonávanie politík EÚ.

5.Závery a získané poznatky

Hodnotenie poskytuje celkový pozitívny obraz o výkonávaní programu ISA2. Interoperabilita verejného sektora je na účely vytvárania pridanej hodnoty pre občanov a podniky v súčasnosti dôležitejšia ako kedykoľvek predtým. Tento program bol implementovaný prevažne v nezáväznom politickom rámci, ktorý sa vyvíja bezprecedentným tempom (oddiel 3.3 ). Nadchádzajúce značné investície do digitalizácie verejného sektora (oddiel 3.4 ) si vyžadujú, aby sa dôkladne zohľadnili poznatky, ktoré sa majú získať pri vykonávaní programu ISA2, ako aj potreba naďalej vychádzať z dosiahnutých výsledkov tohto programu.

Uvedené poznatky sú dôležité pre pokračovanie činností v rámci programu Digitálna Európa, ako aj pre budúce politiky v oblasti interoperability. Treba mať však na zreteli potrebu celkového prístupu k interoperabilite verejného sektora EÚ v rámci politík a programov.

5.1.Dôležitosť interoperability pre vykonávanie politík EÚ

Akcie programu ISA2 úspešne prispeli k vykonávaniu širokej škály politík EÚ. Rastúci počet politík má významný vplyv na digitálnu infraštruktúru verejného sektora EÚ. Koordinácia sektorovo špecifických návrhov s posilneným riadením interoperability je kľúčová pre zabezpečenie hladkej implementácie a interoperabilných európskych digitálnych verejných služieb. Aj keď nie sú k dispozícii žiadne centrálne riešenia, členské štáty EÚ požiadali o väčšiu koordináciu a výmenu najlepších postupov v rámci digitálnej implementácie politík EÚ. Riešenia interoperability súvisiace s pandémiou COVID-19 poukázali na to, že od EÚ sa čoraz viac vyžaduje poskytovanie interoperabilných riešení, ktoré môžu krajiny opätovne použiť alebo na ktoré sa môžu napojiť.

Vplyv presahuje úroveň členských štátov EÚ. Regionálne a miestne verejné správy v mnohých krajinách sú aspoň spoločne zodpovedné za poskytovanie digitálnych verejných služieb. To znamená, že by mali prospech z príslušných politík EÚ doplnených implementačnými riešeniami, ktoré sú štandardne interoperabilné.

5.2.Od súdržného k strategickému prístupu k interoperabilite verejného sektora EÚ

Z hodnotenia vyplýva, že program by mohol prispieť k vytvoreniu, udržiavaniu a podpore súdržného prístupu k digitálnej transformácii verejného sektora EÚ a k interoperabilite prostredníctvom akcií súvisiacich s vykonávaním európskeho rámca interoperability.

Okrem všeobecného politického kontextu (oddiel 3.2) Komisia nedávno prijala oznámenie Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob . V tomto dokumente sa zdôrazňuje, že je potrebné „zaistiť interoperabilitu na všetkých úrovniach verejnej správy a v rámci verejných služieb“. Ministri členských štátov EÚ zodpovední za politiku v oblasti elektronickej verejnej správy v Berlínskom vyhlásení zdôraznili, že interoperabilita je dôležitá aj pre digitálnu suverenitu a je predpokladom pre digitalizáciu založenú na hodnotách.

V budúcnosti by sa mali starostlivo posúdiť rôzne možnosti riešenia zostávajúcich otázok, pričom sa vezmú do úvahy tieto potreby, ktorými sa zaoberajú zainteresované strany: