EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 812 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforiem Malty na rok 2011 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Malty na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 726 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu ref oriem Malty na rok 2011 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Dňa 13. júla 2010 Rada prijala odporú čanie o všeobecných usmerneniach pre 
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie o usmernen iach pre politiky zamestnanosti členských štátov3, ktoré 
spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej vnútroštát nej hospodárskej politike a 
politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante  a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Malta 28. apríla 2011 predložila svoj ná rodný program reforiem na rok 2011 a 29. 
apríla 2011 predložila svoju aktualizáciu  programu stability na rok 2011, ktorá sa 
vzťahuje na obdobie 2011 − 2014. S cie ľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto 
dva programy posúdené sú časne.  
(7) Zásahom krízy výrazne poklesli  vývoz a investície a v r oku 2009 sa reálny HDP znížil 
o 3,4 %. Zamestnanos ť sa znížila len mierne aj s podporou štátnej pomoci. Malta 
zaznamenala v roku 2010 výrazné oživenie hospodárskej činnosti a pokles 
nezamestnanosti v spojení s výrazným nárastom vývozu a podnikate ľských investícií v 
roku 2010. Vzh ľadom na vysokú úrove ň verejného dlhu (vo výške 61,5 % HDP v roku 
2008) vláda neprijala ve ľký fiškálny stimul a deficit verejných financií v roku 2009 
(3,7 % HDP) bol nižší ako jeho úrove ň
 v eurozóne ako cel ku. V roku 2010 bol pomer 
vládneho fiškálneho deficitu  a dlhu pomerne stabilný. 
(8) Na základe posúdenia aktualiz ovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady (ES) 
č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makr oekonomický scenár, ktorý tvorí základ 
rozpočtových prognóz, je optimistický, najmä v neskorších rokoch programového 
obdobia. Z 3,6 % HDP v roku 2010 sa v rámci programu stability plánuje zníženie 
schodku verejných financií pod referen čnú hodnotu stanovenú v zm luve do roku 2011. 
Postupný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cie ľa, ktorým je vyvážená 
pozícia v štrukturálnom vyjad rení, by sa mal potom podpori ť záväzkom zabezpe čiť 
trvalo udržate ľnú konsolidáciu z ve ľkej časti založenú na výdavkoch. V programe 
stability sa však nepredpoklad á dosiahnutie strednodobého rozpo čtového cie ľa v 
programovom horizonte. Pomer dlhu k HDP má pod ľa prognózy klesnú ť z vrcholu 
68 % v roku 2010 na 63,7 % v roku 2014 v dôsledku pozitív neho primárneho salda a 
jeho posil ňovania. Priemerné ro čné úsilie o štrukturálnu úpravu v období 2012 – 2014 
vypočítané útvarmi Komisie je vo všeobec nosti v súlade s ustanoveniami Paktu o 
stabilite a raste. Rozpo čtové výsledky by však v dôsledku možného prekro čenia 
výdavkov a nedostatku informácií o opatreniach na podporu úsilia o konsolidáciu po roku 2011 mohli by ť horšie, ako sa o čakávalo. 
(9) Pre Maltu je k ľúčovou výzvou realizácia fiškálnej konsolidácie na dosiahnutie 
strednodobého cie ľa. Aj keď sa v rámci rozpo čtu na rok 2011 zaviedli opatrenia na 
 
SK 4   SK korekciu nadmerného deficitu v roku 2011, v prípade sklzov by boli potrebné 
doplnkové opatrenia. Dôveryhodnos ť strednodobej konsolida čnej stratégie, ktorá ešte 
nie je podložená konkrétnymi opatreniami, by sa pozdvihla na vyššiu úrove ň 
prostredníctvom silnejšieho viacro čného rozpo čtového rámca. Hlavnou slabinou je 
nezáväzný charakter viacro čných cieľov, čo má za následok rela tívne krátky horizont 
fiškálneho plánovania. V programe stability  sa uvádza, že sa zvažuje zavedenie 
pravidiel pre výdavky. 
(10) Dlhodobý vplyv starnutia obyvate ľstva na rozpo čet vrátane dôchodkov je na Malte 
výrazne vyšší ako v priemere v rámci EÚ. Okrem toho je v ďaka stále relatívne nízkej 
vekovej hranici odchodu do dôchodku, častejšiemu odchodu do pred časného 
dôchodku a ve ľmi nízkemu podielu starších žien ú časť starších pracovníkov na trhu 
práce veľmi nízka. V rámci dôchodkovej reformy z roku 2006 sa zvyšuje vek odchodu 
do dôchodku, aj ke ď veľmi postupne, a zoh ľadňuje sa primeranos ť budúcich 
dôchodkov, a to najmä zabezpe čením štedrejších mechanizmov indexácie a zavedením 
garantovaného národného minimálne ho dôchodku. V rámci národného programu 
reforiem sa podávajú správy o prebie hajúcich konzultáciách o návrhoch na ďalšiu 
dôchodkovú reformu, ktorú predložila pr acovná skupina pre dôchodky, vrátane 
vytvorenia explicitného pr epojenia medzi vekom odc hodu do dôchodku a priemernou 
dĺžkou života a zavedenia povinného druhého a dobrovo ľného tretieho piliera. V rámci 
národného programu reforiem sa však ne predkladá komplexná stratégia aktívneho 
starnutia, ktorá by sprevádzala prebie hajúce a predpokladané zmeny v právnych 
predpisoch. Relatívne vysoký výskyt neevid ovanej práce predstavuje riziko pre 
udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horiz onte. Vláda v národnom programe 
reforiem uvádza nieko ľko opatrení na riešenie tohto pr oblému, ale neexistujú žiadne 
návrhy na revíziu da ňového systému a systému sociálnych dávok s cie ľom zabezpe čiť, 
aby sa oplatilo pracova ť. Zveľaďovanie účasti žien na trhu práce je ďalšou veľkou 
výzvou pre Maltu vzh ľadom na to, že miera zamestnanosti žien je najnižšia v EÚ. V 
rámci národného programu refo riem vláda predložila zna čné množstvo iniciatív 
zameraných na pracujúce ženy. Ich r ealizácia a úspech by sa mali vyhodnoti ť v roku 
2012. 
(11) Malta v posledných rokoch zaznamenala inte nzívnu reštrukturalizáciu priemyslu, v 
rámci ktorej sa nahradila tradi čná výroba náro čná na pracovnú silu novými činnosťami 
s vysokou pridanou hodnotou. Toto viedlo k nepomeru medzi dopytom po zručnostiach a ich ponukou na pracovnom trhu, čo poukazuje na potrebu zabezpe čiť 
dostupnos ť zručností potrebných v rámci nových odvetví, najmä prostredníctvom 
vyššieho vzdelávania, s cie ľom ďalej diverzifikova ť hospodársku základ ňu Malty.  
(12) Malta má najvyššiu mieru pred časného ukon čenia školskej dochádzky v EÚ, na úrovni 
36,8 % v roku 2009 v porovnaní s priemerom EÚ  14,4 %. Tento štát má takisto malý 
podiel ľudí s univerzitným alebo rovnocenným  vzdelaním vo veku 30 – 34 rokov 
(21,1 % v porovnaní s priemerom EÚ o 32,3 % v roku 2009). Malta chce do roku 2020 
znížiť predčasné opúš ťanie škôl na úrove ň 29 % a zvýši ť podiel vysokoškolského 
alebo rovnocenného vzdelania 30 – 34 ro čných na 33 %. V roku 2011 zaviedla 
opatrenia na usmernen ie tých, ktorí pred časne ukon č
ili školskú dochádzku, smerom k 
zaujímavým možnostiam prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy alebo 
príležitostí vzdelávania sa v rámci tzv. druhej šance.  
(13) Malta je jedným z mála členských štátov EÚ s mechanizmom všeobecnej indexácie 
miezd. Zvyšovanie miezd je viazané na povinnú kompenzáciu za životné náklady, čo 
 
SK 5   SK má za následok zvyšovanie miezd pod ľa vývoja inflácie v minulosti, čo znamená 
pomerne vyššie mzdy na spodnej časti mzdového spektra. Okrem minimálnej mzdy aj 
táto úprava môže ďalej brzdi ť konkurencieschopnos ť sektorov s vyšším podielom 
ľudskej práce. Táto otázka je  dôležitá najmä v súvislosti  s nedávnym nárastom cien 
energií, čo by mohlo vies ť k špirálovitému zvyšovaniu miezd a cien. 
(14) Malta je takmer úplne závislá od dovozu ropy pre energetickú výrobu, a jej 
hospodárstvo je teda citlivé na zme ny cien ropy. Spolu s neprimeranos ťou 
energetického systému Malty to môže spôsobova ť problémy v oblasti súkromného 
podnikania a konkurencieschopnosti MSP. Využív anie potenciálu na výrobu energie z 
obnoviteľných zdrojov energie by mohlo prinies ť dvojité výhody: zlepšenie 
konkurencieschopnosti a dosiahnutie en ergetických a klimatických cie ľov. Informácie 
poskytnuté v národnom programe reforiem o op atreniach v oblasti energetiky sú však 
obmedzené, preto je ťažké hodnoti ť ich uskuto čniteľnosť a nákladovú efektívnos ť. 
(15) Malta v rámci Paktu Euro Plus prijala nieko ľko záväzkov4. Záväzky sa vz ťahujú na 
dve oblasti paktu: konkurencieschopnos ť a udržate ľnosť verejných financií. Z 
fiškálneho poh ľadu tieto záväzky zah ŕňajú posil ňovanie zodpovednosti a 
transparentnosti rozpo čtového rámca, spolu so zvažovaním zavedenia mechanizmov 
na zvýšenie disciplíny pri plnení rozpo čtu. Čo sa týka produktivity, existujú opatrenia 
na zlepšenie podnikate ľského prostredia a podmienok financovania pre podniky, ako 
aj na posilnenie hospodárskej sú ťaže v oblasti služieb, najmä v oblasti 
telekomunikácií. Napriek tomu, že sa nach ádzajú v národnom programe reforiem, sa 
záväzky Paktu Euro Plus nevz ťahujú na zamestnanos ť a finančnú stabilitu. Aj ke ď sa 
úrady zameriavajú na zvyšovani e produktivity, nepriznávajú, že sú časný mechanizmus 
indexácie miezd má vplyv na konkurencieschopnos ť Malty. Záväzky vyplývajúce z 
Paktu Euro Plus sa posúdili a zoh ľadnili v odporú čaniach. 
(16) Komisia posúdila program stability a ná rodný program reforiem vrátane záväzkov 
vyplývajúcich z Paktu Euro Plus pre Maltu5. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka 
udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Malty, ale aj ich súlad s 
pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť celkové hospodárske 
riadenie Európskej únie tým, že pos kytne príspevky na úrovni EÚ do budúcich 
vnútroštátnych rozhodnutí. V tejto súvislos ti sa Komisia domnieva, že hoci tento 
cielený pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cie ľa je vhodný, pre 
konsolida čnú stratégiu to predstavuje význa mné riziká, pretož e sa neopiera o 
konkrétne opatrenia a mohli by sa prekro čiť výdavky, ako sa stalo v minulosti. Okrem 
toho sa v rámci nezáväzného charakteru strednodobého rozpo čtového rámca nemôže 
podporiť fiškálna disciplína. Relatívne  vysoké dlhodobé náklady starnutia 
obyvateľstva, najmä výdavky na dôchodkové zabezpe čenie, vystavujú dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií Malty riziku. V rámci národného programu reforiem 
sa uznávajú hlavné štrukturál ne výzvy, ktorým hospodárstvo Malty čelí, hoci sa zdá 
byť opodstatnená aj dodato čná pozornos ť venovaná ur čitým otázkam, najmä lepšiemu 
využívaniu pracovného potenciálu hospodárs tva, reforme stanovovania miezd na 
zabezpečenie lepšieho prepojenia vývoja miezd a produktivity a diverzifikácii energie.  
                                                 
4 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 726. 
5 SEK(2011) 726. 
 
SK 6   SK (17) Na základe tohto hodnotenia a s prihliadnutím na odporú čanie Rady zo 16. februára 
2010 pod ľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala 
aktualizáciu programu stability Malty na rok 2011 a jej stanovisko6 sa odráža najmä v 
odporúčaní v bodoch 1) a 2), ktoré sú  uvedené nižšie. Po zoh ľadnení záverov 
Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Malty.  
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Malta v období 2011 – 2012 prijala opatrenia, pod ľa ktorých:  
(1) zabezpečí korekciu nadmerného deficitu v roku 2011, aby bola pripravená prija ť 
ďalšie opatrenia tak, aby sa predišlo mo žným sklzom, a prijme konkrétne opatrenia 
na podporu cie ľového deficitu v roku 2012. S cie ľom posilni ť dôveryhodnos ť 
strednodobej stratégie konsolidácie ur čí nevyhnutné všeobecné opatrenia, zabuduje 
fiškálne ciele do záväzného viacro čného rozpo čtového rámca založeného na 
pravidlách a zlepší monitorovanie plnenia rozpo čtu; 
(2) prijme opatrenia na zabezpe čenie dlhodobej udržate ľnosti dôchodkového systému 
urýchlením postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku a jeho prepojením na 
predpokladanú d ĺžku života. Spojí zvýšenie  zákonného veku odchodu do dôchodku s 
komplexnou stratégiou aktívneho st arnutia, odradí od využívania pred časného 
odchodu do dôchodku a podporí súkromné dôchodkové sporenie;  
(3) sústredí výsledky v oblasti vzdelávania viac na potreby trhu práce, a to najmä 
prijatím opatrení na zlepšenie príst upu k vyššiemu vzdelávaniu a posilnením 
účinnosti systému odborného vzdelávania. Prijme opatrenia na  zníženie pred časného 
odchodu zo školy stanovením, analýzou a zmeraním jej prí čin do roku 2012 a 
zriadením mechanizmu pravidelného m onitorovania a predkladania správ o 
úspešnosti týchto opatrení; 
(4) po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s národnými postupmi zreformuje 
mechanizmus automatickej indexácie miezd, aby sa zabezpe čilo, že rast miezd bude 
lepšie odráža ť vývoj produktivity práce a konkurencieschopnos ť.  
(5) posilní úsilie na zníženie závislosti Malty od dovážanej ropy prostredníctvom 
urýchlenia investícií do obnovite ľných energií a plného využitia dostupných 
finančných prostriedkov EÚ na modernizáciu infraštruktúry a podporu energetickej 
účinnosti.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda 
                                                 
6 Predpokladá sa v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.