Návrh nariadenia Rady na zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení /* KOM/2005/0086 v konečnom znení - CNS 2005/0014 */





Brusel, 14.03.2005 KOM(2005) 86 v konečnom znení 2005/0014 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY na zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení (PREDLOžENÁ KOMISIOU) ODÔVODNENIE Nariadenie Rady 88/98 zahŕňa aktuálne technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Spoločenstva Baltického mora, Beltov a Øresundu. Technické opatrenia určujú veľkosť ôk a iné aspekty štruktúry rybárskeho výstroja, časové intervaly a geografické oblasti, kde sú určité typy rybolovu zakázané alebo obmedzené a minimálne vykladané množstvá živých vodných zdrojov. Spoločenstvo je zmluvnou stranou Medzinárodnej komisie baltského rybárstva (IBSFC), organizácie, ktorá ustanovuje pravidlá týkajúce sa zachovania a riadenia zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora. IBSFC odporúča každoročné maximálne úlovky, ako aj určité technické opatrenia na zabezpečenie zachovania a zodpovedného využívania zdrojov rybolovu v Baltickom mori. Spoločenstvo je zaviazané zavádzať opatrenia odporúčané IBSFC, pokiaľ k nim nemá námietky. Pokiaľ ide o technické opatrenia, implementácia bola realizovaná prostredníctvom nariadenia Rady 88/98. Určitý počet nedávnych odporúčaní IBSFC ohľadom technických opatrení bol však zavedený v rámci každoročného TAC a nariadení týkajúcich sa kvót a nie prostredníctvom zmien a doplnkov nariadenia Rady 88/98. Je teda primerané zjednotiť všetky ustanovenia týkajúce sa technických opatrení relevantných pre túto oblasť do jediného nariadenia, ktoré zohľadní vývoj pravidiel v priebehu niekoľkých posledných rokov. Navyše Akt o pristúpení z roku 2003 stanovuje, že špecifický režim obmedzenia úsilia pre Rigský záliv sa musí zaviesť pred dátumom pristúpenia prostredníctvom zmeny a doplnenia nariadenia Rady 88/98. Je potrebné začleniť všetky tieto revidované technické opatrenia do komplexného bloku. Okrem toho skúsenosti s uplatňovaním nariadenia Rady 88/98 poukázali na určité nedostatky, ktoré vyúsťujú do problémov pri uplatňovaní a vykonávaní. Komisia preto predložila v tomto návrhu určitý počet podmienok, ktorých cieľom je odstrániť tieto nedostatky, najmä určením cieľových druhov a požadovaných percent úlovkov pre jednotlivé veľkosti ôk a geografické oblasti pri rybolove s použitím určitej výstroje. Pri vypracovávaní doplňujúcich podmienok sa Komisia snažila v najvyššej možnej miere zachovať súlad s príslušnými podmienkami stanovenými právnymi predpismi Komisie uplatniteľnými na technické opatrenia pre oblasti mimo Baltického mora. Okrem toho po rozšírení Spoločenstva 1. mája 2004 je vhodné zrušiť IBSFC a nahradiť túto organizáciu dvojstrannou spoluprácou s Ruskou federáciou, jediným pobrežným štátom v oblasti Baltického mora, ktorý nie je súčasťou Spoločenstva. Na základe týchto skutočností už Spoločenstvo v budúcnosti nebude viazané rozhodnutiami IBSFC pri rozvoji svojich technických opatrení pre oblasť Baltického mora. Keďže niektoré existujúce ustanovenia sú zbytočne podrobné a/alebo nie sú opodstatnené z hľadiska zachovania zdrojov, Komisia sa v tomto návrhu pokúsila v najvyššej možnej miere zjednodušiť predpisy bez toho, aby sa nutne pridŕžala existujúcich predpisov IBSFC. Všetky ostatné relevantné podmienky ustanovené nariadením Rady 88/98 ostávajú v platnosti. Nariadenie Rady 1434/98 určuje podmienky, za ktorých sa slede môžu vykladať na breh na priemyselné účely okrem priamej ľudskej spotreby. V snahe o zjednodušenie právnych predpisov navrhuje Komisia nahradiť v tomto návrhu ustanovenia platné pre Baltické more obsiahnuté v nariadení Rady 1434/98 všeobecnými ustanoveniami týkajúcimi sa nevytriedených vykládok. Po prijatí tohoto návrhu sa nariadenie Rady 88/98 zruší, kým ustanovenia týkajúce sa Baltického mora v nariadení Rady 1434/98 sa vypustia. 2005/0014 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY na zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], keďže: Podľa článkov 2 a 4 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3] je potrebné, aby Rada prijala opatrenia potrebné na zabezpečenie využívania živých vodných zdrojov, ktoré zaistí trvalo udržateľné ekonomické, sociálne a enviromentálne podmienky s prihliadnutím na dostupné vedecké, technické a ekonomické stanoviská. Na tento účel môže Rada prijať technické opatrenia na obmedzenie úmrtnosti rýb a dopadu činností rybolovu na životné prostredie. Pristúpenie Spoločenstva k Dohode o rybolove a zachovaní živých zdrojov v Baltickom mori a Beltoch, zmenenej a doplnenej Protokolom ku Konferencii zástupcov signatárov dohody (ďalej len „Gdanská dohoda“) bolo schválené rozhodnutím Rady 83/414/EES[4]. Podľa Gdanskej dohody Medzinárodná komisia baltického rybárstva prijala rad opatrení na zachovanie a riadenie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora. Informovala zmluvné strany o určitých odporúčaniach na zmenu týchto technických opatrení. Je primerané, že takéto odporúčania uvádza do platnosti Spoločenstvo. Keďže Medzinárodná komisia baltického rybárstva by mohla byť nahradená dvojstrannou spoluprácou s Ruskou federáciou, pravidlá Spoločenstva by sa nemali striktne riadiť týmito odporúčaniami, ale by sa mali radšej na základe existujúcich pravidiel usilovať o zriadenie komplexného a konzistentného systému technických opatrení pre vody Spoločenstva. V niektorých prípadoch existuje priestor na zjednodušenie, hlavne ak sú existujúce pravidlá zbytočne podrobné a/alebo nie sú opodstatnené z hľadiska zachovania zdrojov. Nariadenie Rady (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997 stanovilo určité technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybného hospodárstva vo vodách Baltického mora, Beltov a Øresundu[5]. Pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 88/98 sa objavili určité nedostatky tohto nariadenia, ktoré viedli k problémom pri uplatňovaní a vykonávaní a ktoré by sa mali odstrániť, najmä určením cieľových druhov a požadovaných percent úlovkov pre jednotlivé veľkosti ôk a geografické oblasti pri rybolove s použitím určitej výstroje. Je potrebné určiť spôsob výpočtu percenta cieľových druhov a iných druhov. Minimálna veľkosť druhu by mala byť v súlade so výberom veľkosti ôk rybárskej výstroje používanej v prípade tohto druhu. Rigský záliv je jedinečným a pomerne citlivým morským ekosystémom, ktorý vyžaduje osobitné opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľného využívania jeho zdrojov a na minimalizovanie dopadu rybolovnej činnosti. Článok 21 Aktu, ktorý sa týka prístupových podmienok Českej republiky, Estónskej republiky, Cypru, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Malty, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a prispôsobeniu zakladajúcim zmluvám Európskej únie[6] ustanovuje, že Rada má realizovať zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 88/98 pred dátumom pristúpenia na účely prijatia potrebných opatrení na ochranu Rigského zálivu. Z dôvodu kontroly rybolovných činností by sa mali byť pre prístup do Rigského zálivu požadovať zvláštne rybárske povolenia podľa nariadenia Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení[7]. Podľa vedeckých informácií sú pre tresky vlečné siete bez únikových okien menej selektívne ako siete s únikovými oknami typu „BACOMA“. Ak je teda cieľovým druhom treska, je potrebné zakázať používanie vlečných sietí bez únikových okien typu „BACOMA“ vo vodách Spoločenstva a v prípade plavidiel Spoločenstva. Nariadenie Rady (ES) č. 1434/98 z 29. júna 1998 určuje podmienky, za ktorých sa môžu slede vykladať na breh na priemyselné účely okrem priamej ľudskej spotreby[8]. Na zjednodušenie komplexných pravidiel nariadenia (ES) č. 1434/98 by mali byť ustanovenia tohto nariadenia s pôsobnosťou pre Baltické more nahradené všeobecnými ustanoveniami o nevytriedených vykládkach a následne by sa mali previesť do tohto nariadenia. Nariadenie (ES) č. 1434/98 sa by malo byť podľa toho upraviť. Opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovuje postup na uplatňovanie vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu[9]. Zmeny a doplnenia príloh tohto nariadenia by sa tiež mali prijať v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES. Z dôvodu počtu a rozsahu zmien predpisov by sa nariadenie (ES) č. 88/98 malo zrušiť a nahradiť novým znením, PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Toto nariadenie ustanovuje technické ochranné opatrenia súvisiace s používaním a vykladaním zdrojov rybného hospodárstva v morských vodách patriacich do zvrchovanosti alebo jurisdikcie členských štátov a situovaných v geografickej oblasti podľa prílohy I. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účel tohto nariadenia platia tieto definície: a) „aktívna výstroj“ je akákoľvek rybárska výstroj, pre ktorú sa pri výlove vyžaduje aktívny moment výstroje, vrátane predovšetkým vlečnej výstroje a obkľučujúcej výstroje; b) „vlečná sieť“ je výstroj, ktorá je aktívne vlečená hlavným lodným motorom a tvorí ju kužeľovité alebo pyramídovité telo (ako vlečné telo) vzadu ukončené vakom zaťahovacej siete a ktoré sa pri otvore môže roztiahnuť prostredníctvom krídel alebo sa môže namontovať na pevný rám. Horizontálne otvorenie sa dosiahne buď doskami s vodiacimi štítmi alebo sa realizuje pomocou trámu alebo rámu rôznych tvarov a veľkostí. Takéto siete môžu byť vlečené pri dne (spodná vlečná sieť) alebo v strednej hĺbke (hlbokomorská vlečná sieť); c) „Dánsky nevod“ je obkľučujúca alebo vlečná sieť, ktorá sa riadi z lode prostredníctvom dvoch dlhých lán (záťahových lán) určených na nahnanie rýb smerom k otvoru siete. Sieť sa konštrukciou a veľkosťou podobá spodnej vlečnej sieti a pozostáva z dvoch dlhých krídel, tela a vaku (vaku zaťahovacej siete); d) „bager“ je sieť alebo kovový kôš namontovaný na ráme rôznych tvarov a veľkostí, v spodnej časti má stierací nôž, ktorý je niekedy zúbkovaný; e) „vaková sieť“ je obkľučujúca sieť, ktorej spodná časť sa ponorí naraz pomocou šnúry na dne siete, ktorá prechádza sériou krúžkov popri základnom lane, čo umožňuje zovretie a uzatvorenie siete; f) „trámová vlečná sieť“ je zariadenie s vlečnou sieťou otvorenou horizontálne prostredníctvom oceľovej alebo drevenej trubice, trámu a sieťoviny s kotviacimi reťazami, reťazovými podložkami alebo reťazami s prichytávacími ihlami, aktívne vlečená pri dne motorom plavidla; g) „spevňovací vak“ je valcovitý kus sieťoviny úplne obklopujúci vak zaťahovacej siete a predĺženú časť. Môže byť vyrobený z toho istého alebo ťažšieho materiálu ako vak zaťahovacej siete alebo predĺžená časť siete; h) „klapka“ je kus sieťoviny upevnený vo vnútri aktívnej výstroje takým spôsobom, ktorý umožňuje úlovku dostať sa z prednej časti do zadnej časti siete, ale obmedzuje jeho možnosti návratu; i) „pasívna výstroj“ je akákoľvek rybárska výstroj, pre ktorú sa pri výlove nevyžaduje aktívny moment siete a zahŕňa žiabrové siete, splietané siete, oplocujúce siete, zakotvené plávajúce siete, neukotvené siete, dnové stojace žiabrové siete, šnúry, zakotvené plávajúce šnúry a neukotvené šnúry. Siete môžu pozostávať z jednej alebo viacerých oddelených sietí, ktoré sú vybavené vrchnými, spodnými a spojovacími lanami a môžu byť vybavené zakotveným plávajúcim a navigačným zariadením; j) „žiabrová sieť“ a „splietaná sieť“ sú siete vytvorené z jedného kusu sieťoviny a upnuté vo vode vertikálne pomocou plavákov a závaží. Chytajú živé vodné zdroje pomocou zapletenia alebo zamotania. Podľa zaťaženia a nadnášania sa tieto siete môžu použiť na rybolov vo vodnom stĺpci smerom k morskej hladine (zakotvená plávajúca sieť a neukotvená sieť) alebo pri dne (dnová stojaca žiabrová sieť); k) „oplocujúca sieť“ je sieť vytvorená z dvoch alebo viacerých častí siete spoločne paralelne zavesených na jedinom záhlaví, upevnenom, alebo schopnom upevnenia akýmkoľvek spôsobom na morskom dne; l) „zakotvená plávajúca sieť“ je sieť, ktorá je upevnená, alebo môže byť upevnená akýmkoľvek spôsobom na morskom dne a plávajúca vo vodnom stĺpci smerom k morskej hladine; m) „neukotvená sieť“ je žiabrová sieť alebo splietaná sieť, ktorá sa udržiava na hladine mora alebo v určitej vzdialenosti pod hladinou pomocou plávajúcich zariadení voľne unášaných prúdom, oddelene, alebo častejšie s loďou, ku ktorej je pripevnená. Môže byť vybavená ďalšími plávajúcimi zariadeniami na stabilizovanie siete a/alebo obmedzenie jej unášania prúdom; n) „dnová stojaca žiabrová sieť“ je žiabrová sieť, ktorá je upevnená alebo môže byť upevnená akýmkoľvek spôsobom na morskom dne a je udržiavaná namieste v blízkosti dna; o) „šnúry“ predstavujú určitý počet spojených šnúr, buď upevnených na dne alebo unášaných prúdom, každý z nich vybavený početnými háčikmi s návnadami; p) „čas ponorenia“ je časový úsek od chvíle, keď sa siete po prvý raz vložia do vody až do chvíle, keď sa úplne vytiahnu na palubu rybárskeho plavidla; q) „sieťovina so štvorcovými okami“ je štruktúra sieťoviny zhotovená tak, že z dvoch rád paralelných línií tvorených pruhmi sieťoviny, jedna rada je paralelná a druhá tvorí pravé uhly s dlhou osou siete; r) „vak zaťahovacej siete“ je najzadnejšia časť vlečnej siete, ktorá má buď tvar valca, t. j. má všade rovnaký obvod, alebo kužeľovitý tvar; s) „spevňovací vak“ je valcovitý kus sieťoviny úplne obklopujúci vak zaťahovacej siete vlečnej siete, ktorý sa občas môže pripojiť k vaku zaťahovacej siete. Má najmenej také rozmery (dĺžku a šírku) ako časť vaku zaťahovacej siete, ku ktorej sa pripája; t) „zadný pás“ je najzadnejší kruhový pás pripevnený k vaku zaťahovacej siete nie viac ako 2 metre od sieťoviny lana zaťahovacej siete, meranie sa realizuje keď sú oká natiahnuté pozdĺžne; u) „zdvíhací pás“ je časť lana, ktorá obopína obvod vaku zaťahovacej siete alebo spevňujúceho vaku, ak sa tam nachádza, a je naň pripevnená pomocou slučiek alebo krúžkov; v) „koncová bója vaku zaťahovacej siete“ je nadnášajúca jednotka používaná na vyzdvihnutie siete a/alebo určenie jej pozície; w) „bójové lano“ je lano spájajúce koncovú bóju s časťou rybárskej siete, ktorá je nadnášaná alebo označená. KAPITOLA II SIETE A PODMIENKY ICH POUŽITIA ODDIEL I AKTÍVNA VÝSTROJ Článok 3 Cieľové druhy a minimálne veľkosti ôk 1. Pre každú z podoblastí uvedených v prílohe I je rozsah veľkosti ôk prípustný pre každý cieľový druh taký, ako je to určené v prílohe II. Minimálne percento cieľového druhu spomedzi živých vodných zdrojov ponechaných na palube pre každú geografickú podoblasť a každý rozsah veľkosti ôk je tiež uvedené v prílohe II. 2. Bagre sa vynímajú z ustanovení odseku 1 a 2. Ak sa na palube počas rybárskej plavby nachádzajú bagre, je zakázané ponechať na palube a vykladať akékoľvek množstvo živých vodných zdrojov, okrem prípadu keď 95 % živej váhy týchto zdrojov tvoria mäkkýše. Článok 4 Výpočet percenta cieľových druhov 1. Percentá cieľových druhov uvedených v prílohe II sa vypočítajú ako pomer živej váhy všetkých druhov uvedených v prílohe II, ktoré sa: a) ponechajú na palube po vytriedení, alebo b) vyložia. 2. Percento cieľového druhu alebo iného druhu sa získa súčtom všetkých množstiev cieľových druhov a ostatných druhov uvedených v prílohe II ponechaných na palube. 3. Pri výpočte percent cieľových druhov pre rybárske plavidlo, z ktorého boli množstvá druhov uvedených v prílohe II preložené, sa tieto množstvá zohľadnia. 4. Percentá cieľových druhov sa môžu vypočítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek. 5. Ak sa úlovok vyloží nevytriedený, členské štáty sa musia ubezpečiť, že množstvá vyložené podľa druhov boli stanovené na základe reprezentatívnych vzoriek. Článok 5 Štruktúra rybárskej výstroje 1. Nesmú sa používať žiadne zariadenia, ktoré upchávajú alebo inak zmenšujú oká v ktorejkoľvek časti rybárskej siete. 2. Odchylne od odseku 1 je povolené pripevniť k vonkajšej časti spodnej polovice vaku zaťahovacej siete akejkoľvek aktívnej výstroje, ľubovoľnú plachtovinu, sieťovinu alebo iný materiál, ktorý má obmedziť opotrebovanie alebo zabrániť opotrebovaniu. Tento materiál sa pripevní len pozdĺž predného a bočných okrajov vaku zaťahovacej siete. 3. Odchylne od odseku 1 je pri rybolove s vlečnými sieťami, dánskymi nevodmi alebo podobnými vlečnými sieťami s veľkosťou ôk menej ako 90 mm povolené pripevniť k vonkajšej časti vaku zaťahovacej siete a k predĺženej časti spevňujúci vak. Veľkosť ôk spevňujúceho vaku je aspoň dvakrát taká veľká ako veľkosť ôk vaku zaťahovacej siete a v žiadnom prípade nie je menšia ako 80 mm. Spevňujúci vak sa môže pripevniť k nasledujúcim bodom: a) k jeho prednému okraju; b) k jeho zadnému okraju. Spevnený vak sa môže priviazať a) po obvode k vaku zaťahovacej siete a predĺženej časti okolo jedného radu ôk; b) pozdĺžne pozdĺž jedného radu ôk. 4. Odchylne od odseku 1 je povolené použiť pri aktívnej výstroji spätnú sieť alebo klapku, ktorých veľkosť ôk je aspoň taká ako veľkosť ôk vaku zaťahovacej siete. Klapka sa môže pripevniť vo vnútri alebo na prednej časti vaku zaťahovacej siete. Vzdialenosť od bodu predného pripevnenia klapky po zadný koniec vaku zaťahovacej siete je aspoň trojnásobok dĺžky klapky. Článok 6 Špecifické zakázané štruktúry Je zakázané používať: a) akýkoľvek vak zaťahovacej siete, kde počet rovnako veľkých ôk v ktorejkoľvek časti obvodu vaku zaťahovacej siete narastá od prednej časti smerom k zadnej časti; b) akýkoľvek nástavec, kde je počet sieťoviny, okrem okrajových sieťoviny, v ktorejkoľvek časti obvodu predĺženej časti menší ako počet sieťoviny, okrem okrajových sieťoviny, na obvode najprednejšieho konca vaku zaťahovacej siete, na ktorý je nástavec pripojený; c) akúkoľvek sieť s veľkosťou oka rovnou alebo väčšou ako 32 mm, kde žiadne oko nie je štvoruholníkové; d) akýkoľvek sieťovinový materiál, ktorý zahŕňa akékoľvek štvoruholníkové oká, ktorých ľubovoľný pruh sa dĺžkou odlišuje od iného ľubovoľného pruhu o viac ako 10 % a najmenej 2 mm; e) akúkoľvek sieť na morskom dne, na ktorú je pripevnený vak zaťahovacej siete ľubovoľným spôsobom, okrem prišitia k tej časti siete, ktoré je pred vakom zaťahovacej siete; f) akúkoľvek kombináciu vaku zaťahovacej siete a nástavca, ktorých spojená natiahnutá dĺžka je viac ako 36 m pri sieti s veľkosťou oka väčšou ako 89 mm; g) akýkoľvek vak zaťahovacej siete alebo nástavec alebo dielec so štvorcovými okami, pričom ani jeden z týchto prvkov nie je vyrobený výhradne z jedného typu sieťového materiálu; h) akýkoľvek vak zaťahovacej siete a/alebo nástavec vyrobený z viac ako jedného kusu sieťového materiálu, kde sa natiahnuté lineárne rozmery hornej polovice vaku zaťahovacej siete a/alebo nástavca nerovnajú natiahnutým lineárnym rozmerom dolnej polovice alebo spodnej časti sieťoviny. Článok 7 Zakázané oblasti Počas celého roka je zakázaný rybolov pomocou akejkoľvek aktívnej výstroje v geografickej oblasti ohraničenej líniou, ktorá spája tieto súradnice: 54˚ 23´ s. š., 14˚ 35´ v. d. 54˚ 21´ s. š., 14˚ 40´ v. d. 54˚ 17´ s. š., 14˚ 33´ v. d. 54˚ 07´ s. š., 14˚ 25´ v. d. 54˚ 10´ s. š., 14˚ 21´ v. d. 54˚ 14´ s. š., 14˚ 25´ v. d. 54˚ 17´ s. š., 14˚ 17´ v. d. 54˚ 24´ s. š., 14˚ 11´ v. d. 54˚ 27´ s. š., 14˚ 25´ v. d. 54˚ 23´ s. š., 14˚ 35´ v. d. ODDIEL II PASÍVNA VÝSTROJ Článok 8 Cieľové druhy a minimálne veľkosti ôk 1. Pre každú z podoblastí uvedených v prílohe I je rozsah veľkosti sieťoviny prípustný pre každý cieľový druh taký, ako je to určené v prílohe III. Minimálne percento cieľového druhu spomedzi živých vodných zdrojov ponechaných na palube pre každú geografickú podoblasť a každý rozsah veľkosti ôk je tiež uvedené v prílohe III. 2. V rámci podoblasti je zakázané používať alebo mať na palube akékoľvek žiabrové siete, splietané siete alebo oplocujúce siete s veľkosťou ôk menšou ako je veľkosť uvedená v prílohe III. V prípade oplocujúcich sietí je však veľkosť ôk v tej časti siete, ktorá má najväčšie oká, zodpovedať jednej z kategórií uvedených v prílohe III. Veľkosť ôk v časti siete s najmenšími okami bude menšia ako 16 mm. 3. V prípade každej rybárskej plavby sú zakaždým, keď sa úlovok získa v podoblastiach uvedených v prílohe I a ponechá na palube, vykládky zakázané, ak nie sú v súlade s príslušnými podmienkami uvedenými v prílohe III. Článok 9 Výpočet percenta cieľových druhov 1. Percentá cieľových druhov uvedených v prílohe III sa vypočítajú ako pomer živej váhy všetkých druhov uvedených v prílohe III, ktoré sa: a) ponechajú na palube po vytriedení, alebo b) vyložia. 2. Percento cieľových druhov a iných živých vodných zdrojov sa získa súčtom všetkých množstiev cieľových druhov a všetkých množstiev ostatných druhov uvedených v prílohe III a ponechaných na palube. 3. Pri výpočte percent cieľových druhov pre rybárske plavidlo, z ktorého boli množstvá druhov uvedených v prílohe III preložené, sa tieto množstvá zohľadnia. 4. Percentá cieľových druhov sa môžu vypočítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek. 5. Ak sa úlovok vyloží nevytriedený, členské štáty sa musia ubezpečiť, že množstvá vyložené podľa druhov boli stanovené na základe reprezentatívnych vzoriek. Článok 10 Rozmery a čas ponorenia 1. Ak sa rybolov realizuje pomocou zakotvených plávajúcich sietí alebo neukotvených sietí, je zakázané používať viac ako 600 sietí súčasne na jedno plavidlo v ľubovoľnom čase, pričom dĺžka každej siete nesmie presiahnuť 35 metrov meraných pozdĺž hornej časti hlavného lana siete. Okrem počtu sietí, povoleného pre rybolov, môže byť na palube najviac 100 náhradných sietí. 2. Ak sa rybolov realizuje pomocou dnových stojacich žiabrových sietí, splietaných sietí alebo oplocujúcich sietí, je zakázané používať viac ako 12 km sietí pre plavidlá s celkovou dĺžkou 12 m a menej a 24 km sietí pre plavidlá s celkovou dĺžkou viac ako 12 m. 3. Čas ponorenia sietí uvedený v odseku 3 nesmie presiahnuť 48 hodín. Článok 11 Identifikačné značky Je zakázané používať zakotvené alebo neukotvené siete bez toho, aby sa označili bójami alebo inými identifikačnými značkami. Článok 12 Obmedzenia pre neukotvené siete 1. Od 1. januára 2008 je zakázané mať na palube alebo používať na rybolov neukotvené siete. 2. V roku 2006 a 2007 môže mať plavidlo na palube neukotvené siete a môže ich používať na rybolov, ak to schvália príslušné orgány členského štátu, pod ktorého vlajkou sa plaví. 3. V roku 2006 a 2007 nesmie maximálny počet plavidiel, ktorým členský štát povolil mať na palube alebo použiť na rybolov neukotvené siete, prekročiť 40 % a 20 % (v tomto poradí) rybárskych plavidiel, ktoré používali neukotvené siete počas rokov 2001 až 2003. 4. Členské štáty musia Komisii do 30. apríla v každom roku doručiť zoznam plavidiel, ktoré majú povolenie vykonávať rybárske činnosti s použitím neukotvených sietí. Článok 13 Podmienky pre neukotvené siete 1. Pri použití neukotvených sietí sa plávajúce bóje s radarovými reflektormi priviažu ku každému koncu sieťoviny, takže je možné kedykoľvek určiť ich pozíciu. Bóje musia byť vždy označené registračným písmenom (registračnými písmenami) a číslom plavidla, ktorému patria. 2. Kapitán rybárskeho plavidla, ktoré používa neukotvené siete, musí viesť lodný denník, kde musí denne zaznamenávať nasledujúce informácie: a) celkovú dĺžku sietí na palube; b) celkovú dĺžku sietí použitých pri každom výlove; c) množstvo vedľajšieho úlovku veľrýb; d) dátum a polohu takýchto úlovkov. 3. Všetky rybárske plavidlá, ktoré používajú neukotvené siete, musia mať na palube povolenie podľa článku 12 ods. 2. ODDIEL III SPOLOČNÉ USTANOVENIA PRE SIETE A ICH POUŽITIE Článok 14 Určenie veľkosti ôk a hrúbky pletiva Technické predpisy pre určenie veľkosti ôk a hrúbky pletiva rybárskych sietí sú ustanovené v súlade s postupmi určenými v nariadení Komisie (ES) č. 129/2003[10]. Článok 15 Dosiahnutie požadovaného percenta úlovku 1. Množstvá živých vodných zdrojov vylovených nad povolené percento uvedené v prílohách II a III sa nemôžu vyložiť, ale sa musia vrátiť do mora pred každou vykládkou. 2. Napriek odseku 1, ak kedykoľvek počas rybolovnej plavby plavidlo opustí podoblasť uvedenú v prílohe I, minimálne percento cieľových druhov uvedených v prílohách II a III vylovených a ponechaných na palube z tejto geografickej oblasti sa musí dosiahnuť do dvoch hodín. Článok 16 Podmienky používania výstroja 1. Výstroj, ktorá sa nesmie použiť v určitej geografickej oblasti alebo počas určitého obdobia, sa musí na palube uložiť tak, aby nebola pripravená na použitie v zakázanej oblasti alebo počas zakázaného obdobia. Náhradná výstroj sa musí uložiť oddelene a tak, aby nebola pripravená na okamžité použitie. 2. Rybárska výstroj sa nepovažuje za pripravenú na použitie, ak: a) v prípade aktívnej výstroje: (i) vlečné siete sú pripevnené k vnútornej alebo vonkajšej strane záštity paluby alebo trámovej podpery, (ii) vlečné šnúry alebo laná sú odpojené od vlečných dosiek alebo záťaží; b) v prípade pasívnej výstroje, pre ktorú je losos cieľovým druhom: (i) siete sú uložené pod priviazaným krytom, (ii) šnúry a háčiky sú uložené v uzavretých debnách; c) v prípade vakovej siete je hlavný alebo spodný drôt od siete odpojený. 3. Odchylne od odseku 1, ak sa používa výstroj určená pre lov tresky obyčajnej (Gadus morhua) ako cieľového druhu v súlade s prílohami II alebo III, nesmie sa na palube prevážať žiadny iný typ výstroja. KAPITOLA III MINIMÁLNA VEĽKOSŤ RÝB PRI VYKLÁDKE Článok 17 Meranie rýb 1. Ryba nemá požadovanú veľkosť, ak je táto veľkosť menšia ako minimálna veľkosť uvedená v prílohe IV pre daný druh a danú geografickú oblasť. 2. Veľkosť rýb sa meria od konca nosa so zatvorenými ústami po najvzdialenejší koniec chvostovej plutvy. Článok 18 Ponechanie rýb, ktoré nedosahujú požadovanú veľkosť na palube 1. Ryby, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, sa nesmú ponechať na palube, preložiť, vyložiť, prepravovať, skladovať, predať, vystavovať alebo ponúkať na predaj, ale sa musia okamžite vrátiť do mora. 2. Na ryby, ktoré nie sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre kategórie veľkosti sieťoviny „menšie ako 16 milimetrov“ alebo „od 16 do 31 milimetrov“, ulovené pomocou aktívnej výstroje s veľkosťou ôk menšou ako 32 milimetrov, sa odsek 1 nevzťahuje za predpokladu, že sa tieto ryby nebudú triediť a predávať, vystavovať alebo ponúkať na predaj na ľudskú spotrebu. KAPITOLA IV OBMEDZENIA TÝKAJÚCE SA URČITÝCH OBLASTÍ ALEBO ŽIVÝCH VODNÝCH ZDROJOV Článok 19 Uzavretie Bornholmskej hlbiny Rybolov je od 15. mája do 31. augusta zakázaný v Bornholmskej hlbine, morskej oblasti definovanej priamkami, ktoré spájajú tieto súradnice: – 55° 30' severnej zemepisnej šírky, 15° 30' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 30' severnej zemepisnej šírky, 16° 30' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 00' severnej zemepisnej šírky, 16° 30' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 00' severnej zemepisnej šírky, 16° 00' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 15' severnej zemepisnej šírky, 16° 00' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 15' severnej zemepisnej šírky, 15° 30' východnej zemepisnej dĺžky – 55° 30' severnej zemepisnej šírky, 15° 30' východnej zemepisnej dĺžky Článok 20 Obmedzenia pre lov tresky Ponechanie tresky na palube je zakázané od 15. júna do 15. augusta. Článok 21 Obmedzenia pre lov platýsov 1. Je zakázané ponechať na palube tieto druhy rýb vylovené v geografických oblastiach a počas období uvedených v tejto tabuľke: Druh | Geografická oblasť | Obdobie | Platesa malá (Platichthys flesus) | Podoblasti 22 až 32 | 1. február až 15. máj | Platesa obyčajná (Pleuronectes platessa) | Podoblasti 22 až 32 | 1. február až 15. máj | Kambala veľká (Psetta maxima) | Podoblasti 22 až 32 | 1. jún až 31. júl | Kambala hladká (Scophtalmus rhombus) | Podoblasti 22 až 32 | 1. jún až 31. júl | 2. Odchylne od odseku 1, ak sa používa výstroj určená pre lov tresky ako cieľového druhu v súlade s prílohami II alebo III, vedľajší úlovok platesy malej, platesy obyčajnej, kambaly veľkej a kambaly hladkej sa môže ponechať na palube, ak nepresiahne 10 % celkového úlovku tresky v živej hmotnosti ponechaného na palube počas období zákazu uvedených v danom odseku. Článok 22 Obmedzenia pre lov lososa obyčajného a pstruha morského 1. Uchovávanie lososa obyčajného (Salmo salar) alebo pstruha morského (Salmo trutta) na palube je zakázané: a) od 1. júna do 15. septembra vo vodách podoblastí 22 až 31, b) od 15. júna do 30. septembra vo vodách podoblasti 32. 2. Zakázaná oblasť je počas uzavretého obdobia viac ako štyri námorné míle od základných línií. Článok 23 Obmedzenia pre lov úhora Počas celého roka je zakázané uchovávať na palube úhora uloveného akýmkoľvek aktívnym výstrojom. KAPITOLA V OSOBITNÉ OPATRENIA PRE RIGSKÝ ZÁLIV Článok 24 Ohraničenie vôd Pre potreby tohto nariadenia je Rigský záliv ohraničený: a) na západe priamkou vedenou z 57° 34.1234' sev. zem. šírky, 21° 42.9574' vých. zem. dĺžky po 57° 57.4760' sev. zem. šírky, 21° 58.2789' vých. zem. dĺžky, ďalej smerom na juh po najjužnejší bod polostrova Sõrve a potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia ostrova Saaremaa; a b) na severe priamkou vedenou z 58° 30.0' sev. zem. šírky, 23° 13.2' vých. zem. dĺžky po 58° 30.0' sev. zem. šírky, 23° 41.1' vých. zem. dĺžky. Článok 25 Zvláštne rybárske povolenie 1. Na účely rybolovu v Rigskom zálive musia mať plavidlá zvláštne rybárske povolenie vydané v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1627/94. 2. Členské štáty zabezpečia, aby boli plavidlá, ktorým bolo vydané zvláštne rybárske povolenie uvedené v odseku 1, zaradené do zoznamu, ktorý obsahuje ich názov a interné registračné číslo. Tento zoznam poskytne každý členský štát Komisii. 3. Plavidlá zaradené do zoznamu musia spĺňať tieto podmienky: a) celkový výkon motorov (kW) plavidiel zaradených do zoznamov nesmie prekročiť celkový výkon motorov, ktorý každý členský štát dodržiaval v Rigskom zálive v rokoch 2000-2001; b) výkon motora plavidla nesmie nikdy prekročiť 221 kilowattov (kW). Článok 26 Výmena plavidiel alebo strojov 1. Každé jednotlivé plavidlo uvedené na zozname v článku 25 ods. 2 je možné nahradiť iným plavidlom alebo plavidlami za predpokladu že: a) taká náhrada nebude mať za následok zvýšenie celkového výkonu motoru ako je uvedené v článku 25 ods. 3 písm. a) v príslušnom členskom štáte a b) výkon motora ktoréhokoľvek náhradného plavidla nikdy neprekročí 221 kW. 2. Motor ktoréhokoľvek jednotlivého plavidla zaradeného do zoznamu uvedeného v článku 25 ods. 2 je možné nahradiť za predpokladu, že: a) nahradením motora sa nikdy neprekročí výkon motora plavidla 221 kW a b) výkon náhradného motora nebude taký, aby takéto nahradenie spôsobilo zvýšenie celkového výkonu motorov, ako je uvedené v článku 25 ods. 3 písm. a) pre príslušný členský štát. KAPITOLA VI VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 27 Zakázaná rybárska výstroj a postupy 1. Je zakázaný výlov živých vodných zdrojov pomocou vlečných trámov. 2. Je zakázaný výlov živých vodných zdrojov pomocou metód, ktoré zahŕňajú použitie výbušných, jedovatých alebo omračujúcich látok alebo elektrického prúdu. 3. Je zakázaný predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj živých vodných zdrojov ulovených prostredníctvom metód uvedených v odseku 2 a metód zahŕňajúcich použitie akéhokoľvek typu projektilov. Článok 28 Vedecký výskum 1. Toto nariadenie sa neuplatňuje pre rybárske činnosti, ktoré sa vykonávajú výhradne na účely vedeckého výskumu za týchto podmienok: a) rybárske činnosti sa vykonávajú s povolením a v rámci právomoci príslušného členského štátu alebo členských štátov, b) Komisia a členský štát alebo členské štáty, vo vodách ktorých sa výskum vykonáva, musia byť o rybárskych činnostiach vopred informované, c) plavidlo, ktoré uskutočňuje rybárske činnosti, musí mať na palube povolenie vydané členským štátom, pod vlajkou ktorého sa plaví. 2. Napriek odseku 1živé vodné zdroje chytené na účely uvedené v odseku 1 sa môžu predať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj len ak: a) dosahujú minimálnu veľkosť vykládky uvedenú v prílohe IV; alebo b) sa predajú priamo na iné účely ako na ľudskú spotrebu. Článok 29 Umelé vysádzanie a presádzanie Toto nariadenie neplatí pre rybárske činnosti, ktoré sa vykonávajú výhradne na účely umelého vysádzania alebo presádzania živých vodných zdrojov a uskutočňujú sa s povolením a v rámci právomoci príslušného členského štátu alebo členských štátov. Keď sa umelé vysádzanie alebo presádzanie vykonáva vo vodách iného členského štátu alebo členských štátov, Komisia a všetky príslušné členské štáty musia byť vopred informované. Článok 30 Opatrenia prijaté členskými štátmi platné výhradne pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou 1. Členské štáty môžu pre zachovanie a riadenie zásob prijať technické opatrenia určené na obmedzenie úlovkov, ktoré: a) dopĺňajú opatrenia ustanovené v nariadeniach Spoločenstva týkajúcich sa rybolovu; alebo b) presahujú rámec minimálnych požiadaviek stanovených nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa rybolovu. Tieto opatrenia platia výhradne pre rybárov príslušného členského štátu a musia byť zlúčiteľné so zákonmi Spoločenstva. 2. Príslušný členský štát musí o takýchto opatreniach bezodkladne informovať ostatné členské štáty a Komisiu. 3. Členské štáty musia na požiadanie Komisie poskytnúť všetky informácie potrebné na stanovenie, či sú dané opatrenia v súlade s podmienkami stanovenými v odseku 1. 4. V prípade, že Komisia usúdi, že opatrenia nie sú v súlade s podmienkami stanovenými v odseku 1, prijme rozhodnutie, ktorým požiada členský štát, aby opatrenia stiahol alebo ich upravil. KAPITOLA VII ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 31 Implementácia pravidiel Podrobné pravidlá implementácie tohto nariadenia sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Článok 32 Dodatky k prílohám Dodatky k prílohám musia byť prijaté v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Článok 33 Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1434/98 Nariadenie (ES) č. 1434/98 sa mení a dopĺňa takto: 1) z článku 1 sa vypúšťa odsek 2; 2) z článku 2 sa vypúšťajú odseky 2 a 3; 3) Článok 3 odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Slede ulovené: – v oblastiach 1 a 2 pomocou vlečných sietí s minimálnou veľkosťou ôk rovnou alebo väčšou ako 32 mm alebo, – v oblasti 3 pomocou vlečných sietí s minimálnou veľkosťou ôk rovnou alebo väčšou ako 40 mm alebo, – v oblastiach 1 alebo 2 alebo 3 pomocou akéhokoľvek rybárskeho výstroja okrem vlečných sietí, sa nesmú vykladať na iné účely ako na ľudskú spotrebu, len ak sa najskôr ponúknu na predaj na priamu ľudskú spotrebu a nenájde sa kupec“; 4) v článku 3 ods. 2 sa vypúšťa prvá zarážka. Článok 34 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 88/98 sa zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe V. Článok 35 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúa účinnosť siedmym dňom od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2006. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] PRÍLOHA I PODOBLASTI GEOGRAFICKEJ OBLASTI UVEDENEJ V ČLÁNKU 1 Podoblasť 22 Vody ohraničené líniou vedenou od Hasenøre Head (56° 09' sev. zem. šírky, 10° 44' vých. zem. dĺžky) na východnom pobreží Jutlandu po Gniben Point (56° 01' sev. zem. šírky, 11° 18' vých. zem. dĺžky) na západnom pobreží Zélandu; potom pozdĺž západného pobrežia a južného pobrežia Zélandu po bod ležiaci 12° 00' vých. zem. dĺžky; odtiaľ rovno na juh po ostrov Falster; potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser Odde (54° 34' sev. zem. šírky, 11° 58' vých. zem. dĺžky); ďalej priamo na východ po 12° 00' vých. zem. dĺžky; potom rovno na juh k pobrežiu Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východného pobrežia Jutlandu až do východiskového bodu. Podoblasť 23 Vody ohraničené líniou vedenou od Gilbjerg Head (56° 08' sev. zem. šírky, 12° 18' vých. zem. dĺžky) na severnom pobreží Zélandu po Kullen (56° 18' sev. zem. šírky, 12° 28' vých. zem. dĺžky) na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po maják Falsterbo (55° 23' sev. zem. šírky, 12° 50' vých. zem. dĺžky); potom cez južný vstup do Øresundu po maják Stevns (55° 19' sev. zem. šírky, 12° 28' vých. zem. dĺžky) na pobreží Zélandu; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Zélandu až do východiskového bodu. Podoblasť 24 Vody ohraničené líniou vedenou od majáka Stevns (55° 19' sev. zem. šírky, 12° 28' vých. zem. dĺžky) na východnom pobreží Zélandu cez južný vstup do Øresundu po maják Falsterbo (55° 23' sev. zem. šírky, 12° 50' vých. zem. dĺžky) na pobreží Švédska; potom pozdĺž južného pobrežia Švédska po maják Sandhammaren (55° 24' sev. zem. šírky, 14° 12' vých. zem. dĺžky); odtiaľ po maják Hammerodde (55° 18' sev. zem. šírky, 14° 47' vých. zem. dĺžky) na severnom pobreží Bornholmu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Bornholmu po bod ležiaci na 15° 00' vých. zem. dĺžky; odtiaľ priamo na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska a Nemecka po bod ležiaci na 12° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever po bod ležiaci na 54° 34' sev. zem. šírky a 12° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na západ po Gedser Odde (54° 34' sev. zem. šírky, 11° 58' vých. zem. dĺžky); odtiaľ pozdĺž východného a severného pobrežia ostrova Falster po bod ležiaci na 12° 00' vých. zem. dĺžky; odtiaľ priamo na sever smerom k južnému pobrežiu Zélandu; potom západným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Zélandu až do východiskového bodu. Podoblasť 25 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska ležiaceho na 56° 30' sev. zem. šírky a pokračujúcou priamo na východ k západnému pobrežiu ostrova Öland; po obídení južnej strany ostrova Öland po bod na východnom pobreží ležiaci na 56° 30' sev. zem. šírky, priamo na východ po 18° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska po bod ležiaci na 15° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever k ostrovu Bornholm; potom pozdĺž južného a západného pobrežia Bornholmu po maják Hammerodde (55° 18' sev. zem. šírky, 14° 47' vých. zem. dĺžky); potom po maják Sandhammaren (55° 24' sev. zem. šírky, 14° 12' vých. zem. dĺžky) na južnom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 26 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu ležiaceho na 56° 30' sev. zem. šírky a 18° 00' vých. zem. dĺžky a pokračujúcou priamo na východ smerom k západnému pobrežiu Lotyšska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Lotyšska, Litvy, Ruska a Poľska po bod na poľskom pobreží ležiaci na 18° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever až do východiskového bodu. Podoblasť 27 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska ležiaceho na 59° 41' sev. zem. šírky a 19° 00' vých. zem. dĺžky a pokračujúcou priamo na juh k severnému pobrežiu ostrova Gotland; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Gotland do bodu ležiaceho na 57° 00' sev. zem. šírky; potom priamo na západ po 18° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na juh po 56° 30' sev. zem. šírky; potom na západ k východnému pobrežiu ostrova Öland; potom po obídení južnej strany ostrova Öland po bod na jeho západnom pobreží ležiaci na 56° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na západ k pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 28 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu ležiaceho na 58° 30' sev. zem. šírky a 19° 00' vých. zem. dĺžky a pokračujúcou priamo na východ k západnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po obídení severnej strany ostrova Saaremaa do bodu na jeho východnom pobreží ležiaceho na 58° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na východ k pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska a severného a západného pobrežia Lotyšska do bodu ležiaceho na 56° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na západ po 18° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever po 57° 00' sev. zem. šírky; potom priamo na východ k západnému pobrežiu ostrova Gotland; potom severným smerom po bod na severnom pobreží Gotlandu ležiaci na 19° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever až do východiskového bodu. Podoblasť 29 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska ležiaceho na 60° 30' sev. zem. šírky, pokračujúcou priamo na východ ku kontinentálnemu pobrežiu Fínska; potom južným smerom pozdĺž západného a južného pobrežia Fínska do bodu na južnom kontinentálnom pobreží ležiacom na 23° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na juh po 59° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na východ ku kontinentálnemu pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska do bodu ležiaceho na 58° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na západ k východnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po obídení severnej strany ostrova Saaremaa smerom do bodu na jeho západnom pobreží ležiaceho na 58° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na západ po 19° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever do bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska ležiaceho na 59° 41' sev. zem. šírky; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 30 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska ležiaceho na 63° 30' sev. zem. šírky a pokračujúcou priamo na východ ku kontinentálnemu pobrežiu Fínska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Fínska do bodu ležiaceho na 60° 30' sev. zem. šírky; potom priamo na západ ku kontinentálnemu pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 31 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska ležiaceho na 63° 30' sev. zem. šírky, pokračujúcou, po obídení severnej časti Bothnianskeho zálivu do bodu na západnom kontinentálnom pobreží Fínska ležiaceho na 63° 30' sev. zem. šírky; potom na západ až do východiskového bodu. Podoblasť 32 Vody ohraničené líniou vedenou z bodu na južnom pobreží Fínska ležiaceho na 23° 00' vých. zem. dĺžky a pokračujúcou, po obídení východnej časti Fínskeho zálivu do bodu na západnom pobreží Estónska ležiaceho na 59° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na západ po 23° 00' vých. zem. dĺžky; potom priamo na sever až do východiskového bodu. PRÍLOHA II A KTÍVNA VÝSTROJ: ROZSAH VEľKOSTI ÔK, CIEľOVÉ DRUHY A UPLATNITEľNÉ POžADOVANÉ PERCENTO ÚLOVKU Cieľový druh | Rozsah veľkosti sieťoviny (v milimetroch) | Treska obyčajná (Gadus morhua) | Podoblasti 22-32 | 38 cm | Platesa bradavičnatá (Platichthys flesus) | Podoblasti 22 až 32 | 21 cm | Platesa veľká (Pleuronectes platessa) | Podoblasti 22 až 32 | 25 cm | Kambala veľká (Psetta maxima) | Podoblasti 22 až 32 | 30 cm | Pakambala kosoštvorcová (Scophthalmus rhombus) | Podoblasti 22 až 32 | 30 cm | Úhor riečny (Anguilla anguilla) | Podoblasti 22 až 32 | 35 cm | Losos obyčajný (Salmo salar) | Podoblasti 22 až 32 | 60 cm | PRÍLOHA V KORELAČNÁ TABUĽKA Nariadenie Rady (ES) č. 88/98 | Toto nariadenie | Článok 1 Článok 2 Článok 3 ods. 1 a 2 Článok 3 ods. 3 Článok 3 ods. 4 Článok 3 ods. 5 Článok 4 Článok 5 ods. 1 Článok 5 ods. 2 a 3 Článok 6 Článok 7 Článok 8 ods. 1 Článok 8 ods. 2 Článok 8 ods. 3 Článok 8 ods. 4 Článok 9 ods. 1 Článok 9 ods. 2 Článok 10 ods. 1 Článok 10 ods. 2 Článok 10 ods. 3 Článok 10 ods. 4 Článok 11 Článok 12 Článok 13 Článok 14 Článok 15 Článok 16 Príloha I Príloha II Príloha III Príloha IV Príloha V Príloha VI | Článok 1 Článok 21 Článok 17 Článok 18 ods. 1 – – – Článok 3 Článok 8 Článok 14 Článok 5 Článok 16 ods. 1 Článok 16 ods. 2 Článok 7 Článok 16 ods. 3 Článok 22 Článok 10 ods. 1 – Článok 27 ods. 2 Článok 11 – Článok 28 Článok 29 Článok 30 Článok 31 Článok 34 Článok 35 Príloha I – Príloha IV Prílohy II a III Dodatok k prílohe II Príloha V | [1] ÚV EÚ C , , s. . [2] ÚV EÚ C , , s. . [3] ÚV ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] ÚV ES L 237, 26.8.1983, s. 4. [5] ÚV ES L 9, 15.1.1998, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Nariadením (ES) č. 1520/98 z 13. júla 1998 (ÚV ES L 201, 17.7.1998, s. 1). [6] ÚV ES L 236, 23.9.2003, s. 33. [7] ÚV ES L 171, 6.7.1994, s. 7. [8] ÚV ES L 191, 7.7.1998, s. 10 [9] ÚV ES L 184, 17.7.1999, s. 23. [10] ÚV ES L 22, 25.1.2003, s. 5.