ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

oceňuje zavedenie systémov záväzku energetickej účinnosti, a najmä opatrení s cieľom nariadiť distribútorom energie úspory vo výške 1,5 % ročného objemu ich predaja energie (3), a pripomína, že pri zavádzaní takýchto systémov záväzku v oblasti energetickej účinnosti je dôležité prihliadať na zásadu subsidiarity; ľutuje, že: a. členským štátom bola ponúknutá možnosť navrhnúť alternatívne opatrenia, ktoré by mohli viesť k presunu povinností zo súkromného sektora na verejný, čo by znamenalo zvýšenie daňovej záťaže pre daňových poplatníkov; b. smernica sa nezmieňuje o hlavnom probléme, t. j. ako motivovať distribútorov energie a maloobchodné energetické spoločnosti, aby znížili každoročne predaj energie o 1,5 %, a že ustanovenie, že členské štáty môžu „zahrnúť požiadavky so sociálnym cieľom do povinných úspor, ktoré ukladajú“ [článok 6 ods. 5 písm. a)] nebudú stačiť na to, aby ochránili najchudobnejších občanov pred ďalším nárastom cien energie; c. medzi systémami záväzku figuruje návrh alternatívnych opatrení, ktoré sa musia oznámiť najneskôr do 1. januára 2013, pričom tieto opatrenia by umožnili dosiahnuť úspory energie zo strany koncových odberateľov. Obáva sa, že tieto opatrenia, tak ako sú definované, by mohli umožniť obísť cieľ navrhovaný pre systémy záväzku;
Pri zohľadnení potreby primeranej úrovne predvídateľnosti pri príprave a vykonávaní strednodobých investícií by sa trvanie finančného rámca malo stanoviť na sedem rokov počnúc 1. januárom 2014, pričom posúdenie implementácie finančného rámca by sa malo uskutočniť v polovici doby jeho trvania. Výsledky tohto posúdenia by sa mali zohľadniť v rámci posledných troch rokov trvania finančného rámca.

Pri zohľadnení potreby primeranej úrovne predvídateľnosti pri príprave a vykonávaní strednodobých investícií by sa trvanie finančného rámca malo stanoviť na sedem rokov počnúc 1. januárom 2014, pričom implementácie finančného rámca by sa malo uskutočniť v polovici doby jeho trvania. Výsledky tohto by sa mali zohľadniť v rámci posledných troch rokov trvania finančného rámca.
42.

Ako hovorca miestnych a regionálnych orgánov sprostredkuje ich želanie zvýšiť spoločenskú hodnotu športu a v súlade so zámerom Európskej komisie využiť možnosti v rámci štrukturálnych fondov na rozvoj športu a v rámci projektu európskych miest pre dobrovoľníctvo v oblasti športu. Považuje za vhodné využívať šport ako cenný spôsob, ako predchádzať sociálnemu napätiu a podporovať sociálne začlenenie tým, že by sa vytvárali malé športové zariadenia na voľné používanie (malé ihriská), a to najmä v sociálne a geograficky znevýhodnených oblastiach, pričom dôraz by sa kládol na malé a izolované obce.
10.

žiada Komisiu, aby medzi podmienky uplatňovania tohto nového nariadenia o pomoci de minimis nezaradila kritérium počtu obyvateľov zastúpených miestnym orgánom; v skutočnosti počet obyvateľov nie je rozhodujúci pri meraní vplyvu hospodárskej činnosti danej samosprávy na obchod medzi členskými štátmi; okrem toho by nebolo vhodné opierať sa o úsudok, ktorý by mohol viesť k diskriminácii medzi subjektmi (obcami, regiónmi, štátmi atď.); Jediné kritérium počtu obyvateľov by taktiež nezohľadňovalo skutočnosť, že tieto miestne služby môžu spolufinancovať viaceré verejné orgány rôznej veľkosti a úrovne v súlade so zásadami slobodnej organizácie a slobodného poskytovania služieb verejného záujmu, ktoré sú stanovené v zmluve. Nakoniec by bolo nesprávne penalizovať zlučovanie služieb najmä v prípade spoločných miestnych orgánov. Overovanie miestneho charakteru a ohraničenosti preto musí vychádzať zo súboru ukazovateľov, ktoré zohľadňujú najmä geografickú situáciu danej samosprávy a rozsah možných užívateľov príslušných služieb vo verejnom záujme. Pri tomto overovaní bude potrebné v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zohľadniť situáciu regiónov, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami, a zodpovedajúco naplánovať diferencované podporné opatrenia. Obmedzenie obratu na 5 miliónov EUR by sa malo zrušiť;
8.

že dôležitú úlohu v tomto procese zohráva územná samospráva, preto: — Európska komisia a členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, ktoré umožnia plne a efektívne zapojiť regionálne a miestne orgány do riadenia (2) iniciatív v oblasti IKT, — mal by sa plne využiť celý potenciál Európy na rozvoj služieb v oblasti IKT vo verejnom aj súkromnom sektore a IKT by sa mali využívať na zlepšenie služieb miestnych a regionálnych orgánov v zdravotníctve, školstve, verejnom obstarávaní, bezpečnosti a sociálnych službách. Európskou úniou podporované verejno-súkromné partnerstvá medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a MSP zamerané na rozvoj IKT v oblasti verejných služieb využívajúcich IKT môžu byť základom procesu budovania zručností a znalostí na miestnej úrovni v celej EÚ (3), — pri ďalšom budovaní infraštruktúr a služieb v rámci akčného plánu pre elektronickú verejnú správu bude nevyhnutné zabezpečiť, aby boli na všetkých úrovniach splnené všetky bezpečnostné požiadavky týkajúce sa predovšetkým dôvernosti, dostupnosti a celistvosti informácií, aby sa tak zabezpečila optimálna úroveň ochrany súkromia a osobných údajov a zabránilo akémukoľvek nelegálnemu sledovaniu akýchkoľvek osobných údajov a profilovaniu (4), vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov a pod., a aby nebolo možné žiadnym doteraz zisteným spôsobom napadnúť tento systém spracúvania a ukladania informácií, — pre rozvíjanie cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy je potrebné, aby v súvisiacich projektoch informatizácie boli zohľadnené aspekty interoperability a identifikácia občanov (STORK), elektronický podpis, elektronické doručovanie a ďalšie stavebné prvky elektronickej verejnej správy (e-Government) aby boli riešené v európskom kontexte, to je základným predpokladom aj pre zvýšenie osobnej mobility občanov v EÚ. Interoperabilita je zásadnou súčasťou cezhraničných služieb verejnej správy a vyžaduje si medzinárodný prístup nad rámec pôsobnosti miestnych samospráv, — pri vytváraní, zavádzaní a riadení opatrení, ktoré majú zaviesť elektronickú verejnú správu v celej Európe do praxe, by mali prebiehať systematické konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami, regióny a obce by mali byť spolu s členskými krajinami považované za hlavných propagátorov užšej spolupráce medzi používateľmi a tvorcami inovácií v oblasti IKT v najrôznejších sférach vlády a verejnej správy (5);
42.

žiada tiež Komisiu, aby podporovala zavedenie tzv. preukazu na verejné obstarávanie (elektronický registračný systém) na národnej úrovni, ktorý by potvrdzoval, že MSP má k dispozícii vyhlásenia a doklady, ktoré často požadujú verejní obstarávatelia pri zadávaní zákaziek. MSP by jednorázovo požiadal o tento preukaz a nemusel by vždy znova a znova predkladať tie isté doklady. Podnikom, ktoré sa často uchádzajú o zákazky vo verejnom obstarávaní, by to ušetrilo čas a prostriedky. Preukaz by bol platný na určité obdobie, keďže aj príslušné certifikáty majú obmedzenú platnosť. Podobné systémy sa už uplatňujú a zatiaľ sú s nimi dobré skúsenosti;
1. Prístup k programu je otvorený pre všetky verejné a/alebo súkromné orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v: a) členských štátoch; b) krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP; c) pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie; d) Dánsku na základe medzinárodnej dohody. 2. Verejné a/alebo právne orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v ďalších tretích krajinách, konkrétne krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k určitým akciám v rámci programu, pokiaľ to poslúži účelu týchto akcií.

1. Prístup k programu je otvorený pre všetky verejné a/alebo súkromné orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v: a) členských štátoch; b) krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP; c) pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie; d) Dánsku na základe medzinárodnej dohody. 2. Verejné a/alebo právne orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v ďalších tretích krajinách, konkrétne krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k určitým akciám v rámci programu, pokiaľ to poslúži účelu týchto akcií.
12.

takisto si myslí, že má zásadný význam, aby sa aj na európskej úrovni zdôrazňovali logistické aspekty vzdelávania zamerané na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov, pričom je potrebné zohľadniť rozdelenie právomocí. Študijné programy jednotlivých školských systémov sú veľmi rôznorodé, a to vzhľadom na ich tematiku, ako aj metódy. Bolo by vhodné vypracovať a odporučiť zosúladené materiály pre výučbu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré by šírili vedomosti prispôsobené jednotlivým úrovniam školského vzdelávania. Posilnenie vzdelávania spotrebiteľov v celej Únii by prispelo k odstráneniu nezrovnalostí v tejto oblasti Takisto považuje za dôležité, aby sa vzdelávanie spotrebiteľov prispôsobilo jednotlivým úrovniam vzdelávania a aby bolo vo všetkých školských systémoch zaradené do základnej ponuky predmetov. V súlade s platným rozdelením právomocí v EÚ patrí táto oblasť do pôsobnosti členských štátov. Uznanie významu vzdelávania spotrebiteľov v celej EÚ by prispelo k tomu, aby sa pre túto oblasť vymedzil skutočne dostatočný časový priestor v bežnej praxi škôl;
9.

konštatuje v tejto súvislosti, že z hľadiska obsahu je spojitosť programu so stratégiou WHO „Zdravie 21 – Zdravie pre všetkých v 21. storočí“ len ťažko rozpoznateľná a že program sa nezameriava na porovnateľné ciele. WHO medzi cieľmi stratégie v oblasti zdravia vyzdvihuje, že je naliehavo potrebné znížiť sociálne a hospodárske rozdiely v záujme zlepšenia zdravia celej populácie. Zároveň požaduje, aby sa najväčšia pozornosť venovala tým, ktorí sú v najväčšej núdzi a ktorých ťaží zlý zdravotný stav, aby sa odstránili slabé miesta v zdravotnej starostlivosti a aby sa riešilo zdravotné a sociálne znevýhodnenie (odsek II úvodu k vyhláseniu WHO „Zdravie 21“ prijatého na 51. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia WHO). Tieto prvky v programe chýbajú, pričom sa jednostranne kladie dôraz na príležitosti na hospodársky rozvoj. Výbor regiónov očakáva, že Komisia bude úzko spolupracovať s Regionálnym výborom WHO pri vypracúvaní budúcej európskej stratégie v oblasti zdravia s názvom „Zdravie 2020“;
17.

víta prednostné investovanie do „prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo“ a poukazuje na to, že je to mimoriadne dôležité pre budúcnosť Európy. Výbor sa však domnieva, že percentuálny podiel prostriedkov EFRR venovaný na tento cieľ, ako to navrhuje Komisia, by sa mal určiť v partnerskej dohode uzatvorenej medzi Komisiou, príslušnými členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo by umožnilo, aby percentuálny podiel pridelených prostriedkov EFRR bol primerane prispôsobený rozličným členským štátom a regiónom;
26.

domnieva sa však, že do základnej siete by sa mali nielen lepšie začleniť prístavy, ktoré sú dôležité pre vývoz a dovoz členských štátov, no ležia mimo koridorov, ale že táto sieť by mala tiež rozvíjať infraštruktúru slúžiacu na spojenie s tretími krajinami – hlavne s pristupujúcimi krajinami – zlepšovaním synergií medzi pozemnou dopravou a námornými diaľnicami;
10.

poukazuje na potrebu zohľadniť nedávne údaje Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), pokiaľ ide o rozsah/kategórie hluku uplatňovaný v hlukových mapách, podľa ktorých by sa rozsah oznamovaných hodnôt indikátorov Lnoc mal znížiť na 40 dB a zároveň by sa mali vziať do úvahy sociálne náklady spojené s hlukom z cestnej, železničnej a leteckej dopravy. Dôrazne požaduje, aby sa nedávne údaje WHO zapracovali aj do kriviek vyjadrujúcich vzťah medzi dávkou hluku a nákladmi, podľa ktorých sa vypočítavajú spoločenské náklady hluku z dopravy;
3.

Konštatuje, že v tomto pláne postupu chýba posúdenie východiskovej situácie, pokiaľ ide o ciele stanovené pre toto desaťročie v energetickej stratégii 2020 a táto skutočnosť by sa mala zohľadniť predtým, než sa stanovia ciele a politický rámec do roku 2030, na čo odkazuje posledný bod záverov tohto plánu. Okrem toho je nutné stanoviť prechodné fázy procesu transformácie na konkurencieschopné hospodárstvo s nízkymi emisiami uhlíka do roku 2030 a do roku 2040 v súlade s cieľmi zníženia emisií stanovenými v pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 (1) . Pri prechode po etapách by sa mohli využiť prechodné palivá/energetické zdroje, ktoré by mohli dopĺňať postupnú transformáciu a zároveň zaisťovať energetickú nezávislosť a bezpečnosť. Umožnilo by to ľahšie dosiahnuť konkrétne výsledky, monitorovať a vyhodnotiť pokrok pri uplatňovaní opatrení.
(9) Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to najneskôr do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii).

(9) Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii).
3.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasným vývojom rokovaní v Rade v súvislosti s celkovou výškou viacročného finančného rámca (VFR), obsahom politík a zdrojmi. Tento vývoj by mohol ohroziť zachovanie prostriedkov pre tri kategórie regiónov definované v rámci politiky súdržnosti. Dúfa teda, že bude možné dospieť k pozitívnemu výsledku ešte pred mimoriadnym summitom EÚ, ktorý sa uskutoční 22. a 23. novembra 2012. Pomohlo by to ukončiť patovú situáciu medzi dvoma zákonodarcami, čím by sa zabránilo zdržaniu, ktoré by uškodilo Európskej únii, a stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa mohla bez meškania uplatňovať;
10.

zastáva názor, že s podporou podnikania by sa malo začať už v škole, aby sa vďaka propagovaniu pozitívneho vnímania podnikateľskej a samostatnej zárobkovej činnosti študenti mohli pri výbere povolania uvedomelo rozhodnúť, akú prácu si zvolia, keď budú vstupovať na trh práce. Aby absolventi mohli začať rozvíjať podnikateľskú činnosť v súlade so získanou kvalifikáciou a veľkou pravdepodobnosťou dopytu po službe, ktorú poskytujú, malo by sa dbať na to, aby sa odborná príprava nevzďaľovala potrebám trhu;
Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlade s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách.

Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlad s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách.
17.

poukazuje na to, že stratégia musí využiť úspechy predchádzajúcich a prebiehajúcich projektov v oblasti Atlantického oceánu financovaných EÚ, a to najmä vyhodnotením toho, čo bolo do dnešného dňa financované a toho, na čom môže akčný plán stavať; zdôrazňuje, že to môže mať dôsledky na niektoré programy, ktoré bude v záujme väčšieho a konkrétnejšieho dosahu nevyhnutné rozšíriť;
2. Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (…)

2. Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (…)
10.

Domnieva sa, že EÚ musí identifikovať konkrétne nedostatky v oblasti zdrojov a presne stanoviť, ako by mohla členským štátom pomôcť pri ich úsilí o zlepšenie pripravenosti, najmä pokiaľ ide o miestne a regionálne orgány. Členské štáty a EÚ by sa mali snažiť využívať existujúce zdroje, vďaka čomu by predišli vytváraniu dodatočnej finančnej a administratívnej záťaže, a to aj pre miestnu a regionálnu verejnú správu.
75.

domnieva sa, že je potrebné investovať do zamestnanosti a dobrých podmienok pre mladých ľudí a ďalšie osoby ohrozené marginalizáciou, a to zlepšovaním možností ich zamestnávania a rozširovaním príležitostí pre sociálne podnikanie. Jednoducho dostupná „operatívna koncepcia“ by mohla zaistiť podmienečné financovanie činností, ktoré by zabránili marginalizácii detí a mladých ľudí, so zreteľom na rozvoj a rozšírenie nových typov služieb. Mladým ľuďom treba tiež poskytnúť príležitosti, aby požiadali o financovanie vlastných projektov a činností;
33.

Zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov EÚ stanovených do roku 2020 by sa popri urýchlenom budovaní veľkých prenosových sústav, ako to výbor žiadal vo svojich skorších stanoviskách (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin), malo viac podporovať budovanie inteligentných sietí na miestnej a regionálnej úrovni. Ceny pre koncových spotrebiteľov pri počítačovo riadenom priebehu zaťaženia musia byť závislé od výroby a dopytu, aby sa mohlo stimulovať šetrné využívanie energie a aby sa decentralizovaná výroba energie mohla lepšie zosúladiť s jej decentralizovanou spotrebou. Ak je zdanenie energie jedným z nástrojov, ktorý môžu členské štáty využiť v boji proti klimatickým zmenám, a to v súlade so smernicou Rady 2003/96/ES o reštrukturalizácii spoločného právneho rámca pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, výbor sa domnieva, že možnosť zaviesť diferencované zdaňovanie by sa nemala obmedzovať len na regióny, ale mala by sa rozšíriť aj na miestne samosprávy, ktoré sú takisto považované za rovnocenných aktérov v úsilí o udržateľný rozvoj v EÚ. Najmä v členských štátoch, v ktorých sa tieto územné orgány podieľajú na rozvoji inteligentných sietí v snahe zaručiť vyššiu bezpečnosť dodávok energie, znížiť emisie skleníkových plynov a zvýšiť energetickú účinnosť, by pri zdaňovaní spotreby energie takto mali mať možnosť stanovovať také všeobecné daňové sadzby, ktoré by sa odlišovali od príslušných sadzieb na národnej úrovni, a to za predpokladu, že sa všetky konkurenčné zdroje energie budú posudzovať rovnako a že tieto rozdielne daňové sadzby nenarušia dobré fungovanie vnútorného trhu a obeh energetických výrobkov v EÚ.
21.

poukazuje na to, že nemusí byť vhodné nominovať jeden zodpovedný orgán pre všetky opatrenia podporované fondmi, a to aj napriek zjednodušeniu, ktoré by sa tým dosiahlo. Aby bolo možné zabezpečiť spravodlivosť v rámci rozhodovania, je potrebné zaviesť transparentnosť, kontrolu a vyváženosť. Obáva sa, že môžu vyvstať právne otázky, ktoré delegovanému orgánu neumožnia pracovať pod dohľadom vnútroštátneho zodpovedného orgánu, a preto navrhuje, aby boli právne predpisy dostatočne flexibilné na to, aby sa zohľadnili všetky zavedené vnútroštátne pravidlá v EÚ, pričom nesmie dôjsť k tomu, aby boli členské štáty nútené zmeniť svoje ústavné systémy, ak je možné dosiahnuť ciele aj na základe partnerského prístupu;
6.

Uznáva, že miestne a regionálne orgány sa často zúčastňujú na mechanizmoch pomoci obetiam obchodovania s ľuďmi, keď k tomuto obchodovaniu dochádza v členskom štáte (v rôznej miere, podľa vnútroštátneho rozdelenia právomocí). Toto by sa malo do stratégie jasnejšie premietnuť tak, že sa výslovne uvedie, že mechanizmy by sa mali vypracovať po konzultácii so zodpovednými miestnymi a regionálnymi orgánmi v príslušnom členskom štáte. Súčasné znenie, že tieto mechanizmy by mali „zahŕňať všetky relevantné verejné orgány a občiansku spoločnosť“, nie je dosť jednoznačné.
12.

Domnieva sa, že zo 7. EAP by mala Európskej únii a členským štátom vyplynúť povinnosť zaviesť nové pokrokové nástroje vykonávania, ktoré budú vychádzať aj z iniciatív uvedených v oznámení a podrobne opísaných v častiach C a D, ako napríklad (13) — zlepšenie štruktúry, proaktívneho šírenia a dostupnosti informácií o životnom prostredí a vykonávaní predpisov, a to aj zo strany národných agentúr životného prostredia a Európskej environmentálnej agentúry, — rámec EÚ pre inšpekcie životného prostredia na úrovni členských štátov, — kritériá na vybavovanie sťažností na úrovni štátu, vrátane riešenia sporov, napríklad mediáciou, — obnovenie pozastaveného návrhu smernice o prístupe k spravodlivosti, — vypracovanie trojstranných dohôd o vykonávaní s členskými štátmi a regionálnymi alebo miestnymi samosprávami a ďalších nástrojov spolupráce medzi jednotlivými úrovňami správy (viacúrovňová správa), — efektívne monitorovanie plánu účinného využívania zdrojov EÚ, vrátane zahrnutia cieľov a ukazovateľov účinného využívania zdrojov do výročného prieskumu rastu a do národných programov reforiem členských štátov, — inovatívne koncepcie financovania a spôsoby podpory súkromných investícií do vykonávania predpisov, vrátane postupného odstraňovania ekologicky nevhodných dotácií a podpory ekologicky vhodných daňových reforiem, ktoré viac zohľadňujú využívanie zdrojov, — lepšie začlenenie environmentálnej a klimatickej politiky do iných politík EÚ s cieľom podporiť integrovaný prístup k ich uplatňovaniu na miestnej úrovni a zahrnutie kritérií obmedzovania rizík do posudzovania vplyvu na životné prostredie.