SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE v súlade s článkom 184 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o realizácii programu podpory konzumácie ovocia v školách /* COM/2012/0768 final */





OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE v súlade s článkom 184 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o realizácii programu podpory konzumácie ovocia v školách.................................... 3 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... OPIS PROGRAMU A JEHO HLAVNÝCH PRVKOV................................................ 3 3........... HODNOTENIA FUNGOVANIA PROGRAMU A JEHO VPLYV NA STRAVOVACIE NÁVYKY DETÍ...................................................................................................................................... 4 3.1........ Zavádzanie dobre fungujúcich programov v členských štátoch.......................................... 5 3.1.1..... Administratívne vykonávanie a jeho úlohy........................................................................ 5 3.1.2..... Otázky týkajúce sa financovania programu v členských štátoch........................................ 7 3.2........ Hodnotenie vplyvu programu na stravovacie návyky detí.................................................. 8 3.3........ Prijaté odporúčania......................................................................................................... 9 4........... VŠEOBECNÉ ZÁVERY............................................................................................. 10 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE v súlade s článkom 184 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o realizácii programu podpory konzumácie ovocia v školách 1. ÚVOD V súlade s článkom 184 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007[1] [ďalej len „nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov (SOT)“] sa táto správa týka realizácie európskeho programu podpory konzumácie ovocia v školách (ďalej len „program“) počas prvých troch rokov jeho fungovania, t. j. v období od 1. augusta 2009 do 31. júla 2012. V nariadení o jednotnej SOT sa vyžaduje, aby sa správa zamerala na dve hlavné otázky, a to najmä na rozsah, v akom tento program podporil v členských štátoch zavedenie dobre fungujúcich programov podpory konzumácie ovocia v školách, a vplyv tohto programu na zlepšenie stravovacích návykov detí. Správa primárne vychádza z analýzy informácií, ktoré členské štáty poskytli o uplatňovaní programu podpory konzumácie ovocia v školách vo svojich krajinách, a konkrétnejšie z informácií z výročných správ o monitorovaní a hodnotiacich správ predložených v súlade s článkom 12 nariadenia Komisie (ES) č. 288/2009[2], ako aj z výsledkov externého hodnotenia. Tieto zdroje vychádzajú len z údajov za školské roky 2009/2010 a 2010/2011, keďže školský rok 2011/2012 sa zatiaľ nevyhodnotil. 2. OPIS PROGRAMU A JEHO HLAVNÝCH PRVKOV Základy programu sa stanovili v kontexte reformy spoločnej organizácie trhu s ovocím a zeleninou v roku 2007. Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrh programu podpory konzumácie ovocia v školách s cieľom riešiť pokles spotreby ovocia a zeleniny u detí. Európsky parlament takisto plne podporil túto iniciatívu. Politická dohoda o návrhu Komisie sa dosiahla v novembri 2008, čím sa pripravila cesta na každoročné spolufinancovanie nákupu a distribúcie čerstvého a spracovaného ovocia a zeleniny a banánov pre deti v školách, ako aj na radu súvisiacich opatrení vo výške 90 miliónov EUR z európskych fondov. Celkovým cieľom programu je ustanoviť politiku a finančný rámec na úrovni EÚ pre iniciatívy členských štátov, ktorých cieľom je zvrátiť klesajúcu konzumáciu ovocia a zeleniny najmä medzi deťmi, ktoré sú najzraniteľnejšími spotrebiteľmi. Cieľom je teda trvalo zvýšiť podiel týchto výrobkov v strave detí v rannom veku, keď sa vytvárajú ich stravovacie návyky. Okrem toho by sa týmto pozitívnym vplyvom na konzumáciu daných potravín splnili ciele SPP vrátane podpory príjmov v poľnohospodárstve, stabilizácie trhov a dostupnosti súčasných aj budúcich zásob. Podobne sa predpokladá aj výchovný rozmer, ktorý sa dosahuje prostredníctvom povinných sprievodných opatrení, ktoré slúžia ako nástroj na vytvorenie väzieb s poľnohospodárstvom, výživou, zdravím, životným prostredím a fyzickou aktivitou, ako aj prostredníctvom spolupráce s cieľom posilniť celkový vplyv programu. Okrem toho sa týmto programom prispieva k cieľom EÚ bojovať proti rastúcemu počtu prípadov obezity a chronických ochorení spojených s nezdravou výživou, ako sa uvádza v bielej knihe o „zdravotných problémoch súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou“[3] z roku 2007. Členské štáty, ktoré majú záujem zapojiť sa do programu, musia pred jeho realizáciou vypracovať v spolupráci so zdravotníckymi a vzdelávacími orgánmi stratégie na celoštátnej alebo regionálnej úrovni. Z finančných prostriedkov EÚ sa spolufinancujú programy jednotlivých členských štátov až do úrovne 50 %, ktorá sa v prípade konvergenčných a najvzdialenejších regiónov EÚ zvyšuje na 75 %, pričom rozdiel sa hradí z vnútroštátnych a/alebo súkromných príspevkov. Hlavné prvky programu sú tieto: a) distribúcia výrobkov v školských zariadeniach, od škôlok po stredné školy; b) sprievodné opatrenia na zvyšovanie povedomia o dôležitosti konzumácie ovocia a zeleniny, ako aj o zdravých stravovacích návykoch, a na posilňovanie prepojenia s poľnohospodárstvom, napríklad prostredníctvom návštev poľnohospodárskych podnikov alebo záhradkárskych stretnutí; c) tvorba sietí, monitorovanie a hodnotenie realizácie programu v jednotlivých členských štátoch. 3. HODNOTENIA FUNGOVANIA PROGRAMU A JEHO VPLYV NA STRAVOVACIE NÁVYKY DETÍ Okrem uvedeného hodnotenia členskými štátmi a externého hodnotenia Európsky dvor audítorov (ďalej len „EDA“) uverejnil v roku 2011 svoju osobitnú správu č. 10[4], ktorá obsahovala výsledky spoločného auditu tohto programu v spojení so školským mliečnym programom (SMS) a v ktorej sa posudzovala účinnosť týchto dvoch programov. EDA predovšetkým posudzoval, či je účasť na uvedených programoch dostatočne podporovaná, či majú dotácie EÚ priamy vplyv na konzumáciu a či je pravdepodobné, že tieto programy splnia svoje výchovné ciele a ovplyvnia budúce stravovacie návyky príjemcov. Okrem toho bola na základe osobitnej zmluvy s Komisiou vypracovaná v roku 2011 štúdia CEPS[5], ktorá sa zamerala na odhad a hodnotenie administratívnej záťaže spôsobenej školským mliečnym programom a programom podpory konzumácie ovocia v školách. 3.1. Zavádzanie dobre fungujúcich programov v členských štátoch Vzhľadom na vysoký počet parametrov, ktoré by sa mohli použiť na posúdenie toho, do akej miery sa už v členských štátoch zrealizoval dobre fungujúci program, sa táto správa zameriava na hodnotenie administratívneho vykonávania v členských štátoch a na výzvy spojené a) s jeho účinnosťou, b) so vzniknutými ťažkosťami, c) s administratívnymi nákladmi a administratívnou záťažou, d) so sprievodnými opatreniami a nakoniec na finančné aspekty. 3.1.1. Administratívne vykonávanie a jeho úlohy Existujú rozličné prístupy a koncepčné návrhy na realizáciu dobre fungujúceho programu podpory konzumácie ovocia v školách. Aj v rámci jedného členského štátu alebo regiónu sa môže spôsob, akým program funguje, líšiť v dôsledku rozhodnutí prijatých na úrovni škôl. Prostredníctvom hodnotení na úrovni jednotlivých členských štátov sa posúdila realizácia programu a spokojnosť škôl a pracovníkov zapojených do jeho realizácie v praxi. Týmto tzv. hodnotením procesu sa preukázalo, že tento systém bol v členských štátoch úspešne zavedený a deti, učitelia aj rodičia ho veľmi dobre prijali. V školskom roku 2010/2011 boli mnohé z problémov, ktoré sa vyskytli v prvom roku uplatňovania, do veľkej miery prekonané a tento program funguje v prevažnej väčšine členských štátov hladko. Stále však existuje mnoho členských štátov a/alebo regiónov, v ktorých sa realizácia stretáva s ťažkosťami [pozri písmeno b)]. V hodnotení sa ďalej dospelo k záveru, že požiadavka vytvoriť partnerstvo medzi vzdelávaním, zdravím a poľnohospodárstvom bola úspešne splnená, najmä vo fáze prispôsobenia európskeho programu celoštátnym/regionálnym rámcom a pri vypracúvaní koncepčného návrhu alebo stratégie programu. Na úrovni škôl bolo toto partnerstvo o niečo menej štruktúrované, čo možno pripísať nedostatočným kontaktom medzi rôznymi zainteresovanými stranami. a) Účinnosť programu Externým hodnotením sa zistilo, že neexistuje jednoduchý spôsob výpočtu toho, ktoré programy sú najúčinnejšie. Keďže sa výkonnosť programu vyznačuje niekoľkými výsledkami, z ktorých všetky by sa mohli použiť ako ukazovatele vplyvu, účinnosť sa musí merať viac ako jedným spôsobom. Napríklad, je ťažké povedať, či by bolo lepšie, keby u viacerých detí došlo k menšiemu zvýšeniu konzumácie ovocia, alebo u menšieho počtu detí k vyššiemu zvýšeniu konzumácie. V hodnotení sa však účinnosť posúdila približným spôsobom. Zo zistení vyplýva, že pomer medzi množstvom distribuovaných ovocných a zeleninových výrobkov a vynaloženými prostriedkami sa medzi členskými štátmi významne líši (od 0,90 EUR do 7 EUR za kilogram). Túto cenu však možno pripísať čiastočne distribučným nákladom, ktoré sa z mnohých dôvodov, ako sú geografické charakteristiky (odľahlé oblasti, ostrovy), hustota obyvateľstva a výber ponúkaných výrobkov, výrazne líšia. Nízka cena za kilogram výrobkov nie je sama osebe zárukou účinnej distribúcie. Pri pohľade na frekvenciu distribúcie vo vzťahu k vynaloženým prostriedkom sa zdá, že najúčinnejšie programy sú tie, pri ktorých sa vynaloží malé množstvo finančných prostriedkov na výrobky s relatívne vysokou frekvenciou distribúcie, ako napríklad v Estónsku (0,91 EUR za kilogram ovocia s distribúciou 2,6-krát týždenne). Vyššiu účinnosť distribúcie, pokiaľ ide o distribuované výrobky, možno čiastočne vysvetliť nižšou cenou vynaloženou za kilogram výrobkov. Pri výpočte pomeru medzi počtom detí v cieľovej skupine, ku ktorým sa program dostal, a prostriedkami vynaloženými na jedno dieťa je zrejmé, že vysoký podiel účasti detí majú v 8 členských štátoch alebo regiónoch. Dostávajú sa k viac ako 60 % svojej cieľovej skupiny, pretože ich výdavky na dieťa sú výrazne nižšie. Členské štáty alebo regióny, ktoré majú veľmi vysoké výdavky na dieťa, vo všeobecnosti poskytujú tento program len malému percentu detí. Na druhej strane však existujú aj výnimky, napr. v Maďarsku, kde distribuujú len jeden druh ovocia (jablká). Okrem toho sa hodnotením zistilo, že výška spolufinancovania Európskou úniou má vplyv na rozsah pokrytia cieľovej skupiny. Vyšší percentuálny podiel pomoci EÚ umožňuje členským štátom, aby tento program poskytovali v rámci cieľovej skupiny viacerým deťom. b) Výzvy a ťažkosti spojené s realizáciou Pochopiteľne, najväčšie ťažkosti pri realizácii sa vyskytli v prvom roku po tom, ako sa program spustil v roku 2009. Tieto prvotné problémy sa týkali predovšetkým vysokej administratívnej záťaže, logistických/organizačných úloh a zabezpečovania požadovaných vnútroštátnych finančných prostriedkov. Administratívna záťaž a problémy súvisiace so štátnym alebo súkromným spolufinancovaním sú podrobnejšie vysvetlené v podkapitole c) a v kapitole 3.1.2. v uvedenom poradí. Logistické problémy sa týkali predovšetkým kapacity škôl zvládnuť prípravu a distribúciu výrobkov. Vyskytli sa aj problémy s nájdením dodávateľov, najmä v odľahlých oblastiach. Členské štáty dokázali prekonať počiatočné problémy rôznymi spôsobmi. Napríklad v Holandsku, aby zmiernili logistické ťažkosti, znížili počet dodávateľov. Preto sa objem zmluvy stal atraktívnejším pre dodávku výrobkov a znížila sa administratívna záťaž a náklady na kontrolu. Poľsko zaviedlo jednotnú sadzbu na porciu, čo malo pozitívny vplyv na zjednodušenie a zefektívnenie procesu udeľovania pomoci. c) Administratívne náklady a administratívna záťaž Pokiaľ ide o povinnosti súvisiace s dokumentáciou, predkladaním správ a kontrolami, v hodnotiacich správach sa administratívne práce týkajúce sa programu považujú vo všeobecnosti za zvládnuteľné a na priemernej úrovni v porovnaní s inými opatreniami politiky v rámci SPP. Tieto požiadavky preto samy osebe nepredstavujú prekážku brániacu členským štátom alebo školám v účasti. Podľa externého hodnotenia sa zdá, že administratívna záťaž spojená s regionálne organizovanými programami, ako sú Katalánsko alebo Sasko-Anhaltsko, je v súvislosti s počtom zúčastnených škôl a detí vyššia, než je tomu v centrálne organizovaných programoch. Je to v súlade so správou CEPS, z ktorej vyplýva, že táto záťaž je podobná fixným nákladom a nezvyšuje sa pri zvýšení rozsahu programu. Na druhej strane sa hodnotením určila výrazná záťaž, pokiaľ ide o zavedenie a vykonávanie programu na úrovni škôl. Takáto záťaž vyplýva z organizačných výziev, ktoré sa týkajú rozhodnutí členských štátov o spôsobe, akým by sa program mal realizovať. V určitých prípadoch sú školy dokonca poverené zabezpečiť a spravovať zmluvy s dodávateľmi. Vo väčšine zúčastnených členských štátov a regiónov školy čelia úlohám týkajúcim sa logistiky a dodávania výrobkov, ako aj riadenia ich prípravy a distribúcie deťom. To je časovo náročné a vyžaduje si to ďalšie pracovné sily. V niektorých členských štátoch hodnotenia signalizujú nadmernú záťaž na školy, ktorá by ich mohla odradiť od účasti na programe. V určitých prípadoch vychádzala administratívna záťaž z veľmi prísnych vnútroštátnych požiadaviek, ktoré nastolili členské štáty v prvom roku a ktoré sa následne zmenili na základe získaných skúseností. Napríklad Poľsko zmiernilo svoje požiadavky na balenie a prípravu výrobkov, pretože ich dodávatelia nedokázali splniť. Okrem toho Komisia zjednodušila nariadenie Komisie (ES) č. 288/2009. d) Sprievodné opatrenia Sprievodné opatrenia vykonávané v rámci programu EÚ sa v jednotlivých členských štátoch líšia. Vo všeobecnosti platí, že verejné orgány, ktoré sú zodpovedné za vzdelávanie, zdravie a poľnohospodárstvo, stanovujú koncepčný návrh opatrení. Najbežnejším prístupom je ponúknuť školám rôzne učebné materiály a návrhy sprievodných opatrení a nechať ich, aby sa rozhodli, ako ich vykonávať. Na druhej strane, niektoré celoštátne alebo regionálne programy neposkytujú školám žiadnu podporu pri vykonávaní týchto opatrení. V niekoľkých členských štátoch a regiónoch sa sprievodné opatrenia uskutočňujú jednoducho v rámci riadnych školských osnov. Značné rozdiely v prístupe, a následne v sile týchto opatrení možno pripísať čiastočne aj skutočnosti, že nie sú spolufinancované z fondov EÚ, a teda neexistujú žiadne ďalšie minimálne požiadavky, pokiaľ ide o ich vykonávanie. Z analýzy vyplývajú dva druhy programov: tie, pri ktorých sú opatrenia ústredným prvkom intervencie, napríklad v Írsku, a tie, v ktorých sú integrované ako „doplnkový prvok“ ako v Holandsku. Preto sa výdavky na sprievodné opatrenia líšia, pričom Holandsko a Francúzsko minuli v prvom roku menej ako 1 EUR na dieťa, zatiaľ čo Írsko vynakladá viac ako 25 EUR na dieťa a jeho systém je založený na odmenách (drobných oceneniach). Pokiaľ ide o dosah sprievodných opatrení, výskumom realizovaným v Írsku sa poukazuje na to, že ich program „Food Dudes“, ktorý je založený na silných sprievodných opatreniach, je nevyhnutný pre trvalo udržateľný rast konzumácie ovocia a zeleniny u detí. Pokiaľ ide o ostatné členské štáty, ktoré prijímajú odlišné prístupy, v tomto okamihu je ťažké posúdiť celkový krátkodobý dosah sprievodných opatrení. 3.1.2. Otázky týkajúce sa financovania programu v členských štátoch Ako sa uvádza v predchádzajúcich kapitolách, program je založený na zásade spolufinancovania. Podiel finančných prostriedkov, ktoré musia poskytnúť členské štáty, môže pochádzať z verejných alebo súkromných zdrojov. Z vnútroštátnych a externých hodnotení je zrejmé, že zaistiť spolufinancovanie je stále ťažšie, najmä ak má byť zabezpečené výhradne prostredníctvom škôl, obcí alebo rodičov. Spolufinancovanie sa preto opakovane ukázalo ako jedna z najväčších výziev pri realizácii programu a dôvod, prečo sa niektoré regióny v rámci členských štátov rozhodli nezúčastniť sa na programe. a) Zdroje vnútroštátneho spolufinancovania Vo väčšine zúčastnených členských štátoch a ich regiónov, sa vnútroštátne spolufinancovanie zakladá výlučne na verejných fondoch. Iba Slovensko, Dánsko, Rakúsko a Flámsko (Belgicko) požaduje príspevok rodičov a 3 členské štáty/regióny zahrnuli súkromné financovanie do svojho konceptu spolufinancovania (Bádensko-Württembersko, Holandsko a Flámsko). Súkromný príspevok na financovanie môže byť dobrou príležitosťou na rozšírenie programu, ak sa s dlhodobou účasťou a súkromnými záujmami bude vhodne zaobchádzať. Zdá sa, že identifikácia súkromných sponzorov a uzatváranie zmlúv s nimi sú účinnejšie, ak sú za ne zodpovedné vnútroštátne/regionálne kontrolné orgány a nie školy. Z hodnotenia takisto vyplýva, že program sa nešíri v regiónoch, kde je verejný príspevok veľmi obmedzený a súkromné finančné prostriedky si musia zúčastnené školy samy organizovať. Toto je prípad Francúzska a Nemecka. Bádensko-Württembersko, kde je verejný príspevok iba 4 %, má špecifické problémy s rozšírením svojho programu, pričom susedné regióny Bavorsko a Porýnie-Falcko, ktoré dostávajú príspevok z verejných zdrojov vo výške 50 %, taký problém nemajú. Vo Francúzsku, kde neexistuje žiadne vnútroštátne spolufinancovanie, rozpočet poskytujú buď obce alebo samotné školy z rozpočtu svojich jedální. b) Príspevok rodičov Zavedenie príspevku rodičov na financovanie sa vníma rôzne, hoci tak možno zabezpečiť čiastočné zapojenie rodičov do programu a poskytnúť dodatočné prostriedky. V podstate sa predpokladá, že povinný finančný príspevok rodičov má negatívny vplyv na mieru účasti, najmä ak majú školy mnoho detí zo sociálne menej zvýhodnených skupín. Okrem toho riaditelia škôl uvádzajú, že vyberať peniaze na úrovni školy je veľmi náročné na organizáciu. Tieto predpoklady potvrdzujú napríklad skúsenosti v Lotyšsku. Tu sa zistilo, že realizácia školského mliečneho programu sa zastavila, keď sa znížilo verejné financovanie. c) Vplyv spolufinancovania EÚ V hodnotení sa teda dospelo k záveru, že pomoc EÚ – percentuálna miera financovania aj absolútna veľkosť dostupných finančných prostriedkov EÚ, má pozitívny alebo dokonca podstatný vplyv na účinnosť programu. Finančné prostriedky EÚ sú nevyhnutným predpokladom úspechu programov na celoštátnej (alebo celoregionálnej) úrovni takmer vo všetkých účastníckych členských štátoch bez ohľadu na základný koncept spolufinancovania. Okrem toho zapojenie EÚ poskytuje v očiach širokej verejnosti celoštátnym a regionálnym programom väčšiu vierohodnosť a dôležitosť. 3.2. Hodnotenie vplyvu programu na stravovacie návyky detí Ak vezmeme do úvahy, že hodnoteniami na úrovni jednotlivých členských štátov sa posudzovali iba dva roky trvania realizácie programu a že sa používali rôzne hodnotiace metódy, z výsledkov v súvislosti s účinnosťou nemožno vyvodiť nezvratné závery, obzvlášť pokiaľ ide o dlhodobý vplyv. a) Vplyv na stravovacie návyky detí Vzhľadom na tieto obmedzenia z výsledkov celoštátnych a regionálnych hodnotení vyplýva, že program viedol k zvýšeniu množstva ovocia a zeleniny skonzumovaného deťmi. Napríklad Poľsko zaznamenalo 21 % nárast konzumácie. Podobné pozitívne výsledky sa zaznamenali na základe rozhovorov uskutočnených v rámci externého hodnotenia. Iba v štyroch hodnoteniach nebolo možné určiť vplyv na konzumáciu, a to buď preto, že iba po jednom roku realizácie doteraz neexistuje dostatočný základ pre posúdenie vplyvu programu na konzumáciu, ako je to v Holandsku, alebo pretože sa nezaznamenali žiadne štatisticky významné rozdiely vo vzorci konzumácie. V niektorých prípadoch má podnecovanie detí k väčšej konzumácii ovocia a zeleniny pozitívny vplyv aj mimo oficiálneho distribučného času v školách, napríklad konzumácia po vyučovaní v Rumunsku alebo v dňoch, kedy distribúcia nebola naplánovaná, ako v Holandsku. Pokiaľ ide o vplyv tohto programu na životný štýl detí vo všeobecnosti, ako je konzumácia populárneho rýchleho občerstvenia alebo sladkostí, závery však boli rozdielne. V určitých prípadoch sa zistilo, že neexistuje žiadny viditeľný vplyv, zatiaľ čo občas sa zaznamenala pozitívna zmena. Je zaujímavé, že z mnohých hodnotení vyplýva, že program nevplýva na konzumáciu u všetkých zúčastnených deti rovnakým spôsobom. Rozdiely boli zistené v závislosti od pohlavia, pričom dievčatá konzumovali viac ovocia a zeleniny ako chlapci, ako aj od druhu výrobkov, pričom ovocie sa uprednostňovalo pred zeleninou. V niektorých hodnoteniach sa okrem toho poukázalo na pozitívne vplyvy programu, najmä pokiaľ ide o sociálno-ekonomicky znevýhodnené skupiny, ktoré tento program nadšene uvítali. b) Vplyv na rodičov Vo väčšine hodnotení sa účinok programu na rodičov a ich konzumáciu neskúmal alebo sa skúmal len nepriamo, iba prostredníctvom preskúmania ich postoja voči programu vo všeobecnosti a stravovania ich detí. Hoci v mnohých hodnoteniach sa dospelo k záveru, že rodičia reagovali veľmi pozitívne na program a jeho ciele, v prípade Francúzska a Poľska program nemal u rodičov viditeľný vplyv na konzumáciu daných výrobkov. V iných hodnoteniach sa naznačuje, že vplyv programu bol pozitívny, pokiaľ ide o postoj rodičov k stravovaniu detí. Napríklad rodičia v Írsku, Poľsku a na Malte dávali svojim deťom na obed viac ovocných a zeleninových výrobkov. Zistila sa aj väčšia rozmanitosť a dostupnosť týchto výrobkov v domácom prostredí (Taliansko) a, hoci v menšej miere, u rodičov došlo dokonca aj k pozitívnemu vplyvu na ich vlastnú konzumáciu. 3.3. Prijaté odporúčania V hodnoteniach sa vymedzujú hlavné zlepšenia fungovania programu v porovnaní s jeho náročným začiatkom. Napriek tomu sa však predložilo niekoľko odporúčaní na posilnenie tohto programu. Po prvé, na kompenzovanie finančných ťažkostí, ktorým mnohé členské štáty a regióny čelia, a na posilnenie vplyvu tohto programu rozšírením jeho rozsahu pôsobnosti: · Odporúča sa, aby EÚ zvýšila mieru spolufinancovania, keďže súčasných 50 % a 75 % sa považuje za prekážku väčšej účasti na tomto programe. Celková pomoc EÚ by sa mala takisto zvýšiť na viac ako 90 miliónov EUR. Po druhé, pokiaľ ide o realizáciu programu a parametre distribúcie, predkladajú sa tieto odporúčania: · Cieľom by mala byť udržateľná distribúcia (≥ 35 školských týždňov), keďže len dostatočne dlhá účasť môže vytvárať udržateľný vplyv na zlepšenie stravovacích návykov detí, ako sa to v programe predpokladá. · Rôznorodosť ponuky sa považuje za dôležitý faktor úspechu pre účinnosť programu. Odporúča sa ponúkať aspoň 5 až 10 rôznych výrobkov na udržanie záujmu detí. Toto odporúčanie však môže byť ťažké dodržať, ak sa členské štáty rozhodnú uprednostňovať miestne alebo sezónne ovocné a zeleninové výrobky. · Výrobky by sa mali naďalej distribuovať bezplatne. Podľa mnohých hodnotení na úrovni členských štátov (napr. Nemecko a Holandsko), ako aj podľa správy EDA je to určujúci prvok úspechu programu, ktorý má vplyv na účasť a účinnosť. · Okrem toho sa odporúča vysoká frekvencia ponúkania výrobkov, v ideálnom prípade trikrát týždenne. Toto odporúčanie, podobne ako predchádzajúce tri, je prirodzene spojené s otázkou financovania programu a dostupným rozpočtom. Pokiaľ ide o cieľovú skupinu programu: · Niekoľko členských štátov vidí potrebu rozšíriť cieľovú skupinu programu, aby z neho mohlo mať úžitok viac detí. Toto sa prirodzene spája s dostupnými prostriedkami. · Zistilo sa takisto, že k „zraniteľnejším“ skupinám, ako sú sociálno-ekonomicky znevýhodnené skupiny, ktoré preukazujú vysoký záujem o tento program, je potrebný cielený prístup. Zatiaľ čo sa odporúča, aby sa program zameral na túto skupinu, nemal by sa na ňu obmedzovať, aby sa zabránilo stigmatizácii škôl, ktoré deti zo „zraniteľnejších“ skupín navštevujú, ako aj vzhľadom na ťažkosti pri stanovovaní kritérií na presné určenie týchto skupín a škôl. · V niekoľkých hodnoteniach sa takisto uvádza potreba nájsť lepšie spôsoby zamerania sa na chlapcov, ktorí majú tendenciu konzumovať menej ovocia a zeleniny ako dievčatá. Pokiaľ ide o administratívnu a organizačnú záťaž, · Odporúča sa, aby sa v záujme zníženia administratívnej záťaže preskúmali možnosti harmonizácie požiadaviek na predkladanie správ a správnych postupov programu na podporu konzumácie ovocia v školách a školského mliečneho programu Okrem toho by sa vo vnútroštátnych stratégiách mali nájsť riešenia na pomoc školám pri plnení organizačných a logistických úloh. Nakoniec, vzhľadom na dôležitosť sprievodných opatrení a s cieľom odstrániť zistené nedostatky pri ich vykonávaní sa predkladá toto odporúčanie: · Členské štáty by sa mali nabádať k tomu, aby prístupu, ktorý používajú, venovali väčšiu pozornosť, pretože vplyv týchto opatrení závisí od metodického prístupu. · Odporúča sa, aby sa tieto opatrenia stali oprávnenými na pomoc EÚ, a to poskytnutím minimálnej úrovne financovania s cieľom posilniť ich úlohu a zabezpečiť konzistentné uplatňovanie. Pokiaľ ide o program vo všeobecnosti, z mnohých hodnotení na úrovni členských štátov vyplýva toto odporúčanie: · Existuje silná potreba zvýšiť viditeľnosť programu a poskytnúť viac lepšie cielených informácií, ako aj systematickejšie angažovať rôzne zúčastnené a zainteresované strany. 4. VŠEOBECNÉ ZÁVERY Ak vezmeme do úvahy, že program podpory konzumácie ovocia v školách sa realizuje ešte len tri roky, je stále príliš skoro vyvodzovať definitívne závery, a to najmä s ohľadom na jeho trvalo udržateľný vplyv na stravovacie návyky detí. V každom prípade však možno konštatovať, že na základe výsledkov prvotného hodnotenia a údajov, ktoré Komisia získala na základe monitorovania, sa tento program úspešne zaviedol v členských štátoch a že jeho účinnosť sa zvyšuje z hľadiska využívania rozpočtu a prínosu pre deti (viac ako 8 miliónov) v porovnaní s počiatočnou fázou. Pokiaľ ide o účinnosť programu, z hodnotení na úrovni jednotlivých členských štátov vyplýva, že program má veľký potenciál a je vhodným nástrojom na pozitívne ovplyvňovanie stravovacích návykov detí, ako aj rodičov, pričom ich povzbudzuje k väčšej konzumácii ovocia a zeleniny v budúcnosti, a to za predpokladu, že sa zabezpečí jeho dlhodobé pokračovanie. V hodnoteniach vykonaných členskými štátmi a externým dodávateľom, ako aj v osobitnej správe EDA sa .predložili viaceré odporúčania a návrhy na zlepšenie Niektoré z najdôležitejších odporúčaní sa už začali riešiť navrhovanými zmenami programu v súvislosti s návrhmi na reformu SPP 2020. Preto s cieľom umožniť, aby ešte viac detí (než súčasných 8,1 milióna) využívalo výhody programu, Komisia navrhuje jeho ďalšie posilnenie zvýšením celkového rozpočtu EÚ určeného na tento program na 150 mil. EUR. Zároveň sa navrhuje zvýšenie miery spolufinancovania EÚ, ktoré sa považuje za jeden z hlavých parametrov úspechu programu. Externé hodnotenie považuje súčasné miery spolufinancovania za jednu z hlavných prekážok väčšieho využívania finančných prostriedkov. Okrem toho vzhľadom na význam sprievodných opatrení Komisia navrhla urobiť tieto opatrenia oprávnené na spolufinancovanie z rozpočtu EÚ za určitých podmienok a v rámci limitov, ktoré sa majú stanoviť v neskoršej etape. To posilní ich vplyv a súdržnosť, čo bude mať celkovo pozitívny vplyv na program. Vzhľadom na túto pozitívnu spätnú väzbu o účinnosti a efektívnosti programu po prvých troch rokoch jeho realizácie je dôležité začať rozmýšľať o budúcnosti. Okrem toho, v správe EDA sa požadovala väčšia koordinácia a synergia medzi programom podpory konzumácie ovocia v školách a školským mliečnym programom, aby sa zabezpečilo, že budú predstavovať zosúladený prístup k výžive a že sa budú účinne riadiť. Komisia preto začala proces posúdenia vplyvu, ktorý bude vychádzať zo záverov hodnotení, zo zlepšení, ktoré sa už realizovali, a v ktorom sa zohľadní správa EDA. Zameria sa na posúdenie vplyvu existujúcich programov a analýzu toho, či a akým spôsobom by sa mali v budúcnosti ďalej vyvíjať, pričom zohľadní rôzne možnosti vrátane možnosti zavedenia nového širšieho programu. Okrem toho Komisia vyhodnotí úlohu a podobu sprievodných opatrení, ktoré sú dôležitým nástrojom informovania a vzdelávania detí o dôležitosti poľnohospodárskych výrobkov, poľnohospodárstva a chovateľstva, ako aj o zdravých stravovacích návykoch a zdravom životnom štýle. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1). [2] Nariadenie Komisie (ES) č. 288/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva pri poskytovaní ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a výrobkov z banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach v rámci programu podpory konzumácie ovocia v školách (Ú. v. EÚ L 94, 8.4.2009, s. 38). [3] Biela kniha o stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe“, KOM(2007) 279 v konečnom znení, 30.5.2007. [4] Osobitná správa Dvora audítorov č. 10 z roku 2011 „Je školský mliečny program a program podpory konzumácie ovocia v školách účinný?“ [5] Osobitná správa Centra pre európske politické štúdie (CEPS) „Meranie administratívnej záťaže spôsobenej európskymi právnymi predpismi, kvantifikácie administratívnej záťaže z programu podpory konzumácie ovocia v školách a zo školského mliečneho programu“, 7. decembra 2011.