SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 2.2.2011 
SEK(2011) 133 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o spoločnom prístupe k využívaniu úda jov z osobných záznamov  
o cestujúcich  
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
   
. 
{SEK(2011) 132 v kone čnom znení} 
{KOM(2011) 32 v kone čnom znení} 
SK    SK 1. PROCEDURÁLNE  OTÁZKY  A KONZULTÁCIE  SO ZAINTERESOVANÝMI  
STRANAMI 
Dňa 6. novembra 2007 Komisia prijala návr h rámcového rozhodnutia Rady o využívaní 
záznamov o cestujúcich (PNR) na ú čely presadzovania práva1. K návrhu bolo pripojené 
posúdenie vplyvu2. Návrh bol podrobne prerokovaný v pracovných skupinách Rady a pokrok 
zaznamenaný v rámci diskusií potvrdila Rada pre spravodlivos ť a vnútorné veci v roku 2008. 
Diskusie o návrhu v pracovných skupinách umožnili dospie ť k zhode pri vä čšine ustanovení 
návrhu.  
Nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 sa návrh Komisie, ktorý 
dovtedy Rada neprijala, stal neaktuálnym . „Štokholmský program – otvorená a bezpe čná 
Európa, ktorá slúži ob čanom a chráni ich“3 obsahuje výzvu pre Komisiu, aby predložila návrh 
na využívanie údajov PNR na prevenciu, odha ľovanie, vyšetrovanie a stíhanie terorizmu 
a závažnej trestnej činnosti. 
V súvislosti s vypracovaním posúden ia vplyvu v roku 2007 Komisia uskuto čnila konzultácie 
so zainteresovanými stranami. Po prijatí návr hu Komisie z roku 2007 vš etky zainteresované 
strany, a to Európsky parlament,  pracovná skupina zriadená pod ľa článku 29, európsky 
dozorný úradník pre ochranu údajov, Agentúra pre základné práva a združenia leteckých 
dopravcov, uverejnili svoj e stanoviská k nemu. Ú čelom tejto správy je preskúma ť možnosť 
prijatia nového návrhu, ktorým by sa nahradil návrh z roku 2007 so zrete ľom na ustanovenia 
a postupy Lisabonskej zmluvy. Cie ľom správy je reagova ť na kritiku, ktorú vyjadrili 
zainteresované strany, a predloži ť všetky nové skuto čnosti a skúsenosti získané od roku 2007.  
2. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
2.1. Hrozba terorizmu a závažnej trestnej činnosti 
V priebehu posledného desa ťročia Európska únia a iné časti sveta zaznamenali zvýšený 
rozsah cezhrani čnej trestnej činnosti. Pod ľa publikácie Zdrojové štat istické údaje európskej 
kriminality a trestného súdnictva (Sourcebook of Crime and Criminal Justice Statistics) bolo v 
roku 2007 spáchaných v členských štátoch EÚ 143 948 trestných činov na 100 000 
obyvateľov (s výnimkou Talianska a Portugalska, kt orých údaje neboli sprístupnené), a to 
v rozmedzí od 14 465 trestných činov vo Švédsku až po 958 na C ypre. Dokument Europolu s 
názvom Hodnotenie hrozieb organizovanej trestnej činnosti v EÚ za rok 2009 (Organised 
Crime Threat Assessment – OCTA 2009) obsahuje konštatovanie, že vä čšina hrozieb 
organizovanej trestnej činnosti má medzinárodný rozmer a že s vä čšinou závažnej 
organizovanej trestnej činnosti je spojené medzinárodné cestovanie.  
Terorizmus v sú časnosti predstavuje jednu z najvä čších hrozieb pre bezpe čnosť, mier, 
stabilitu, demokraciu a základné práva. Hroz ba terorizmu sa neobmedzuje iba na ur čité 
geografické oblasti. V dokument e Europolu „Správa o situácii a trendoch vývoja terorizmu v 
EÚ za rok 2010“ zdôraznila, že hoci terorizmus v EÚ v prie behu roku 2009 poklesol, hrozba 
terorizmu zostáva reálna a vážna. Vä čšina teroristických aktivít má  nadnárodný charakter, a to 
predovšetkým pokia ľ ide o taký druh teroristických aktivít, ktorý Europol nazýva „islamským 
terorizmom“.  
                                                 
1 KOM(2007) 654. 
2 SEK(2007) 1453. 
3 Dokument Rady 17024/09, 2.12.2009. 
SK    SK 2.2. Údaje z osobných záznamov o cestujúcich a ich využívanie 
Údaje z osobných záznamov sa využívajú nieko ľko rokov predovšetkým colnými orgánmi 
a orgánmi presadzovania práva na celom svete. Údaje z osobných záznamov možno využi ť 
v oblasti policajných a justi čných záležitostí: 
• reaktívne:  pri vyšetrovaní, pri trestnom stíhaní, odha ľovaní zločineckých sietí po spáchaní 
trestného činu. Aby orgány presadzovania práva mohli ís ť z časového h ľadiska 
v dostatočnej miere spä ť, potrebujú, aby mohli v ta kýchto prípadoch uchováva ť tieto údaje 
primerane dlhý čas, 
• v reálnom čase: pred príletom alebo odletom cestujúcich na predchádzanie trestnej 
činnosti, sledovanie alebo zadržanie  osôb pred spáchaním trestného činu, alebo z dôvodu 
spáchania alebo páchania trestného činu. V takýchto prípadoch sú osobné záznamy 
o cestujúcich obzvláš ť užitočné na porovnanie takýchto údajov s vopred ur čenými 
kritériami posudzovania, s cie ľom zistiť totožnos ť osôb dovtedy „neznámych“ orgánom 
presadzovania práva a na porovnanie takýchto údajov s údajmi v rôznych databázach hľadaných osôb a objektov, 
• proaktívne:  na účely analýzy a vytvorenia kritér ií posudzovania, ktoré potom možno 
použiť pri posudzovaní cestujúcich pred príle tom a pred odletom. Na vykonanie takejto 
analýzy významnosti teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti je 
potrebné, aby orgány presadzovania práv a mohli v takýchto prípadoch uchováva ť tieto 
údaje primerane dlhý čas. 
Tieto zákonné povinnosti je potrebn é leteckým dopravcom uloži ť z týchto dôvodov: 
Po prvé, údaje PNR umož
ňujú orgánom presadzovania práva identifikova ť osoby dovtedy 
„neznáme“, t. j. osoby, ktoré predtým neboli podoz rivé zo zapájania sa  do závažnej trestnej 
činnosti a terorizmu, u ktorýc h však analýza údajov nazna čuje, že by mohli by ť zapojené do 
takejto trestnej činnosti a príslušné orgány by ic h preto mali bližšie preveri ť. Identifikácia 
takýchto osôb pomáha orgánom pr esadzovania práva predchádza ť závažným trestným činom 
vrátane činov terorizmu a odha ľovať ich. Na dosiahnutie toho potrebujú orgány 
presadzovania práva využíva ť údaje PNR tak v reálnom čase formou porovnávania s vopred 
určenými kritériami posudzovania, ktoré môže nazna čiť, ktoré dovtedy „neznáme“ podozrivé 
osoby si vyžadujú ďalšie skúmanie, ako aj proaktívnou formou na ú čely analýzy a vytvárania 
kritérií posudzovania.  
Analýza údajov PNR môže napríklad poskytnú ť informácie o naj častejších cestovných 
trasách osôb pašujúcich ľudí alebo drogy, ktoré sa môžu za členiť do kritérií posudzovania. 
Porovnávaním údajov PNR oproti týmto kritériám v reálnom čase by bolo možné 
predchádza ť trestným činom alebo ich odha ľovať. Konkrétnym príkladom, ktorý uviedol 
jeden z členských štátov v oblasti obchodovania s ľuďmi je prípad, pri ktorom analýza PNR 
odhalila skupinu obchodníkov s ľuďmi, ktorí cestovali stále po tej istej trase. Mali falošné 
dokumenty, s ktorými sa mohli zaregistrova ť na let v rámci EÚ; prav é doklady použili na to, 
aby sa zárove ň prihlásili na iný let smerujúci do tretej  krajiny. Ak sa dostali do odletovej haly, 
nastúpili na let v rámci EÚ. B ez PNR by bolo nemožné odhali ť túto sieť obchodovania 
s ľuďmi. 
Kombinácia proaktívneho využívania úda jov PNR a ich využívania v reálnom čase teda 
umožňuje orgánom presadzovania práva rieši ť problematiku závažnej trestnej činnosti 
a terorizmu aj z iného aspektu, než poskyt uje spracovanie ostatných kategórií osobných 
údajov: ako je vysvetlené ďalej, spracúvanie osobných  údajov dostupné orgánom 
SK    SK presadzovania práva prostredníctvom existujú cich a plánovaných opatrení na úrovni EÚ, 
akými sú smernica o vopred poskyt ovaných informáciách o cestujúcich4, schengenský 
informačný systém (SIS) a druhá generácia schengenského informa čného systému (SIS II), 
neumožňuje orgánom presadzovania práva zisti ť „neznámych“ podozrivých spôsobom, ktorý 
umožňujú práve údaje PNR.  
Po druhé, údaje PNR pomáhajú orgánom presadzovania práva pri prevencii, odha ľovaní, 
vyšetrovaní a stíhan í závažných trestných činov vrátane činov terorizmu, ak došlo k spáchaniu 
takéhoto trestného činu. Na dosiahnutie toho potrebuj ú orgány presadzovania práva využíva ť 
údaje PNR v reálnom čase ich porovnávaním s rôznymi databázami „známych“ h ľadaných 
osôb a objektov. Takist o potrebujú využíva ť údaje PNR aj následne na zostavenie dôkazného 
materiálu a pod ľa okolností prípadu nájs ť osoby spojené so zlo čincami a odhali ť zločinecké 
siete.  
Napríklad informácie z kreditnej karty, ktoré sú sú časťou údajov PNR, môžu umožni ť 
orgánom presadzovania práva zisti ť a dokáza ť prepojenie medzi ur čitou osobou a známym 
zločincom alebo zlo čineckou organizáciou. Príklad, ktorý uviedol jeden z členských štátov, sa 
týka obchodovania s ľuďmi a pašovania drog, do ktorých bol zapojený jeden členský štát 
a tretie krajiny. Kartely dovážali drogy do nieko ľkých miest ur čenia v Európe. Využívali 
hltačov drog, ktorí boli zárove ň aj predmetom obchodovania s ľuďmi. Identifikovali ich 
prostredníctvom údajov PNR na základe  toho, že ich letenky boli kúpené pomocou 
ukradnutých kreditných kariet. Výsledkom  bolo zatknutie viacerých osôb v danom členskom 
štáte. Na tomto základe bolo vytvorené kritér ium posudzovania, ktoré samo osebe umožnilo 
zatknutie nieko ľkých osôb v iných členských štátoch a tretích krajinách.  
Využívanie údajov PNR pred príletom napokon umož ňuje orgánom presadzovania práva 
vykonať hodnotenie a dôslednejšie sledovanie zamera né iba na osoby, pri ktorých na základe 
objektívnych kritérií posudzovania a predchád zajúcich skúseností existuje pravdepodobnos ť 
bezpečnostnej hrozby. U ľahčuje to cestovanie všetkým ostatným cestujúcim a obmedzuje 
riziko, že cestujúci budú podrobení sledovaniu na základe nezákonných kritérií, akými sú 
štátna príslušnos ť alebo farba pokožky, ktoré by orgány pres adzovania práva, vrátane colných 
a hraničných orgánov, mohli nesprávne spája ť s bezpečnostnými rizikami.  
Dohody o postupovaní údajov PNR v súvislosti s bojom proti terorizmu a nadnárodnej 
organizovanej trestnej činnosti boli uzatvorené medzi EÚ a Spojenými štátmi 
americkými, Kanadou a Austráliou. Možno o čakávať, že poskytnutie údajov PNR od 
leteckých dopravcov prevádzkujúcich lety z EÚ bude pravdepodobne žiada ť viac tretích 
krajín.  
Spojené krá ľovstvo, Francúzsko a Dánsko už  prijali predpisy primár neho práva týkajúce sa 
získavania a využívania údajov PNR. Takéto vnútroštátne opatrenia  sa líšia v nieko ľkých 
ohľadoch a je ve ľmi pravdepodobné, že až sa v týchto členských štátoch prijme komplexný 
regulačný rámec, budú na ďalej existova ť odlišnosti. Vzh ľadom na to, že viac členských štátov 
pripravuje v súvislosti s PNR vlas tné právne predpisy, môže vzniknú ť až 27 zna čne 
rozdielnych systémov, čoho dôsledkom môžu by ť rôzne úrovne ochrany údajov, 
bezpečnostné medzery, zvýšené náklady a právna neistota dopravcov.  
2.3. Právo EÚ kona ť a subsidiarita 
Právo EÚ kona ť v tejto oblasti je zakotvené v článkoch 82 a 87 v hlave V kapitoly V Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie. Ke ďže väčšina kategórií závažných trestných činností, akými sú 
obchodovanie s ľuďmi a drogami, zah ŕňa v určitej fáze medzinárodné ces tovanie, je potrebné, 
                                                 
4 Smernica 2004/82/ES z 29. augusta 2004. 
SK    SK aby orgány zhromaž ďovali, spracúvali a vymie ňali si údaje PNR s cie ľom zvýši ť vnútornú 
bezpečnosť EÚ. Vzh ľadom na vo ľný pohyb osôb v rámci schengenského priestoru je 
potrebné, aby všetky členské štáty využívali údaje PNR, ab y sa predišlo medzerám v zaistení 
bezpečnosti. Okrem toho opatrenie na úrovni EÚ pomôže zabezpe čiť harmonizované 
ustanovenia zaru čujúce ochranu údajov, znížené ná klady a právnu istotu dopravcov. 
3. CIELE 
3.1. Politické ciele 
Hlavným cie ľom je zvýši ť vnútornú bezpe čnosť EÚ pri sú časnom zoh ľadnení práva na 
ochranu osobných údajov a iných základných pr áv s týmito špecifickými politickými cie ľmi: 
1) Zabráni ť teroristickým aktivitám a iným závažným trestným činnostiam a zníži ť ich 
množstvo prostredníctvom globálneho prístupu k využívaniu údajov PNR 
a predchádzania medzerám v zaistení bezpe čnosti. 
2) Zabezpe čiť, aby bolo pri zhromaž ďovaní a spracúvaní údajov PNR riadne 
zohľadnené právo jednotlivca na ochranu osobných údajov, tým že sa u ľahčí výmena 
údajov PNR medzi zodpovednými orgánmi a tým, že sa prístup k údajom PNR 
obmedzí na nevyhnutné minimum. 
3) Zabezpe čiť dopravcom právnu istotu a znížen ie nákladov dopravcov obmedzením 
rozdielov v právnych a technických požia davkách, ktoré sú na nich kladené. 
3.2. Úvahy o základných právach 
Vplyv na základné práva v posúdení vplyvov sa hodnotí v súlade s „kontrolným zoznamom“ 
základných práv uvedeným v dokume nte Komisie „Stratégia ú činného uplat ňovania Charty 
základných práv Európskou úniou5. 
Využitie údajov PNR by mohlo naruši ť základné práva na ochranu súkromného života a na 
ochranu osobných údajov. Možno to realizova ť len s výhradou obmedzení a podmienok, za 
predpokladu, že sa vykonáva „v súlade s pr ávom“ a je „nevyhnutné pre demokratickú 
spoločnosť“. Keďže cieľom navrhovaného opatrenia je boj proti terorizmu a iným závažným 
trestným činom, budú plni ť ciele vo všeobecnom záujme, ktoré môžu odôvodni ť takéto 
obmedzenia, s výhradou zásady proporcionality. 
Akékoľvek navrhnuté opatrenie by spadalo do  pôsobnosti hlavy V kapitoly V ZFEÚ 
o policajnej spolupráci. Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV o ochrane osobných údajov 
spracúvaných v rámci policajnej a justi čnej spolupráce v trestných veciach6 by sa vz ťahovalo 
len na tie aspekty akéhoko ľvek navrhnutého opatrenia, ktoré sa týkajú odovzdávania osobných 
údajov medzi členskými štátmi, teda nie na osobné údaje spracovávané len na vnútroštátnej 
úrovni. V sú časnosti neexistujú pravidlá EÚ, ktoré by upravovali spracovanie osobných údajov 
na vnútroštátnej úrovni. Najvhodnejš ie by bolo riešenie, ktoré by zabezpe čilo súlad medzi 
zaistením ochrany údajov akéhoko ľvek navrhnutého opatrenia a rámcovým rozhodnutím Rady 
2008/977/SVV. Zaru čila by sa tak jednotná miera ochrany osobných údajov.  
Je nutné zabezpe čiť, aby príslušné orgány uchová vali údaje primerane dlhý čas. Pokiaľ ide 
o metódu prenosu údajov dopravcami, je metóda aktívneho doru čovania, tzv. metóda „push“, 
nesporne výhodnejšia, ako metóda „pull“, a preto by sa mala uplat ňovať na všetky prenosy. 
                                                 
5 KOM (2010) 573 z 19. októbra 2010. 
6 Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov 
spracúvaných v rámci policajnej a justi čnej spolupráce v trestných veciach,  Ú.v. EÚ L 350, 30.12.2008, 
s. 60. 
SK    SK Pokiaľ ide o kritiku týkajúcu sa „profilovania“ , právne predpisy EÚ na ochranu údajov 
poskytujú každému jednotlivcovi právo, aby sa na ňho nevzťahovalo rozhodnutie s právnymi 
dôsledkami, ktoré sa ho týkajú alebo ho významným spôsobom ovplyv ňujú v prípade, že je 
toto rozhodnutie založené len na au tomatizovanom spracúvaní údajov na ú čely hodnotenia 
osobných aspektov súvisiacich s touto osobou. Akéko ľvek automatizované rozhodnutie 
prijaté v individuálnom prípade by sa malo v plnej miere overi ť, potvrdiť zodpovednou 
osobou a malo by obsahova ť opatrenia umož ňujúce subjektu údajov predloži ť svoje 
stanovisko. 
4. POLITICKÉ  MOŽNOSTI 
V posúdení vplyvu sa preskúmavajú štyri hlavné možnosti: 
Možnosť A. Zrieknutie sa opatrenia na úrovni  EÚ a zachovanie existujúceho stavu. 
Možnosť B. Možnosti riešenia štruktúry systému PNR: 
B.1: zhromaž ďovanie údajov decentralizovane a ich spracúvanie členskými štátmi; B.2:
 centralizované zhromaž ďovanie a spracúvanie údajov na úrovni EÚ. 
Možnosť C. Možnosti obmedzenia ú čelu: 
C.1: prístup iba v prípad e teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti; C.2:
 prístup v prípade teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti a iných 
politických cie ľov. 
Možnosť D. Možnosti druhov dopravy: 
D.1: iba leteckí dopravcovia; D .2: leteckí, námorní a železni ční dopravcovia. 
Možnosť E. Dobrovoľná/zvýšená spolupráca. Táto možnos ť podpory spolupráce medzi 
členskými štátmi v danej oblasti bola zamietnutá v prvotnej fáze. 
5. POROVNANIE  POLITICKÝCH  MOŽNOSTÍ  A ICH  VPLYVOV 
Jednotlivé možnosti boli posúdené v súvisl osti s ich vplyvom na zvýšenie bezpe čnosti v EÚ, 
zvýšenie ochrany osobných údajov, náklady verejných orgánov, náklady dopravcov resp. v 
súvislosti s ich vplyvom na hospodársku sú ťaž na vnútornom trhu, vz ťahy s tretími krajinami 
a na podporu globálneho prístupu. 
Možnosť A, ktorá znamená zachovanie sú časného stavu predstavuje so zrete ľom na zvýšenie 
bezpečnosti EÚ len obmedzené výhody, inak má negatívne vplyvy v zmysle vytvárania 
administratívnych ťažkostí a nákladov vyplývajúcich z m nožstva rôznych vnútroštátnych 
systémov.  
Pokiaľ ide o možnos ť B, decentralizované zhromaž ďovanie údajov (možnos ť B1) je 
v súvislosti so zvyšovaním bezpe čnosti EÚ výhodnejšie, ako centralizované zhromaž ďovanie 
takýchto údajov (možnos ť B2). Možnos ť centralizovaného zhromaž ďovania údajov by 
predstavovala vysoké riziko zl yhania, pretože nemôže zaru čiť primeranú spoluprácu medzi 
členskými štátmi a po praktickej st ránke by bolo prevádzkovanie systému ťažkopádne 
a nákladné. Možnos ť B1 by bola v porovnaní s možnos ťou B2 nákladnejšia. Výhody 
súvisiace s bezpe čnosťou však prevažujú nad nevýhodami vyplývajúcimi z nákladov. 
V súvislosti s obmedzením ú čelu predstavuje možnos ť C2 vzhľadom na bezpe čnosť isté 
výhody v porovnaní s možnos ťou C1, zah ŕňa však podstatne viac možností narušenia ochrany 
údajov a je nákladnejšia. Možnos ť C2, ktorá znamená rozšírenie  využitia údajov PNR na iné 
účely, sa nezdá v tejto fáze vhodná. 
SK    SK Pokiaľ ide o druhy dopravy, možnos ť D2 je v porovnaní s možnos ťou D1 výhodnejšia 
v oblasti bezpe čnosti, keďže by sa vz ťahovala na viac druhov dopra vy a na viac cestujúcich, 
vo väčšej miere však narušuje ochranu úda jov a je nákladnejšia ako možnos ť D1, v rámci 
ktorej by sa uvedené opatrenie vz ťahovalo výlu čne na leteckých dopravcov. Možnos ť D2 
predstavujúca rozšírenie opatrenia o námornú a železni čnú dopravu sa zdá, aspo ň v tejto fáze, 
predčasná.  
6. UPREDNOST ŇOVANÁ  MOŽNOS Ť 
Vytvorenie nového legislatívne ho návrhu platného pre oblas ť leteckej dopravy 
s decentralizovaným zhromaž ďovaním údajov na ú čely prevencie, odha ľovania, vyšetrovania 
a stíhania teroristických trestných činov a inej závažnej trestnej činnosti sa javí ako najlepšia 
politická vo ľba (kombinácia možností B1, C1 a D1). Toto riešenie by poskytlo lepšie 
prostriedky na zvýšenie bezpe čnosti v EÚ a zárove ň by zaručilo minimálne narušenie ochrany 
údajov a prijate ľné náklady.  
Na účely posúdenia vplyvov z roku 2007 bola vykonaná analýza nákladov uprednost ňovanej 
politickej možnosti.  Podľa výpočtov z roku 2007 by boli celkové náklady verejných orgánov 
a dopravcov v prípade uprednost ňovanej možnosti takéto: 
Pokiaľ ide o verejné orgány, spolo čne odhadované náklady pre všetky členské štáty EÚ sú 
takéto : 
zriaďovacie náklady (jednor azové náklady) 614  833  187 EUR 
ALE predpokladá sa pä ťročná amortizácia 122 966 637 EUR 
ročné náklady na zamestnancov (opakujúce sa) 11 686 749 EUR 
ročné náklady na údržbu (opakujúce sa) 61 483 319 EUR 
Pokiaľ ide o všetkých dopravcov EÚ spolo čne sú náklady takéto:  
zriaďovacie náklady na metódu „PUSH“ (jednorazové náklady) 11 647 116 EUR 
ALE predpokladá sa pä ťročná amortizácia 2 329 423 EUR 
náklady na prenos údajov pod ľa metódy „PUSH“ dvakrát na  cestujúceho (opakujúce sa)
 2 250 080 EUR 
náklady na zamestnancov a údržbu (opakujúce sa) 5 435 321 EUR V roku 2008 uverejnila Komisia ponuku na štúdiu zameranú na spôsoby, ako zriadi ť sieť 
PNR pre EÚ. Správa s názvom „Št údia zameraná na spôsoby, ako zriadi ť sieť EÚ na výmenu 
údajov osobných záznamov cestujúcich (PNR) na ú čely presadzovania práva“
7 bola 
uverejnená v roku 2009 a zah ŕňa nové odhady nákladov. 
Pokiaľ ide o verejné orgány, spolo čne odhadované náklady pre všetky členské štáty EÚ sú 
takéto:  
zriaďovacie náklady (jednorazové  náklady) 221 000 000 EUR 
ALE predpokladá sa pä ťročná amortizácia 44 200 000 EUR 
ročné náklady na zamestnancov (opakujúce sa) 11 686 749 EUR 
ročné náklady na údržbu (opakujúce sa) 61 483 319 EUR 
                                                 
7 Autori: Accenture a SITA. 
SK    SK Za všetkých dopravcov EÚ spolo čne sú náklady takéto:  
zriaďovacie náklady na metódu „PUS H“ (jednorazové náklady) 
100  000 EUR × 120 dopravcovia so sídlom v EÚ = 12 000 000 EUR 
100  000 EUR × 80 dopravcovia so sídlom mimo EÚ = 8 000 000 EUR 
ALE predpokladá sa pä ťročná amortizácia 4 000 000 EUR 
náklady na prenos údajov pod ľa metódy „PUSH“ dvakrát na jedného cestujúceho (opakujúce 
sa) 33  500 EUR  
na leteckého dopravcu za rok × 120 doprav cov × 3spojenia × 2 „PUSH“ 24 120 000 EUR 
náklady na zamestnancov/údrž bu (opakujúce sa) 6 240 000 EUR 
Číselné údaje z roku 2009 ukazujú v porovnaní s výpo čtom z roku 2007 zníženie nákladov 
verejných orgánov v súvislosti so zavádzaním systému PNR EÚ, avšak zvýšenie nákladov 
dopravcov. Skuto čné náklady sa budú pohybova ť niekde medzi týmito odhadmi. Pokia ľ však 
ide o náklady dopravcov, budú pravdepodobne bližšie k hodnotám uvedeným v odhadoch 
z roku 2007, ktoré sú založené na trhových cenách, ktoré poskytli priamo dopravcovia. 
Aj v prípade, že by sa ukázalo, že skuto čné náklady zodpovedajú nákladom z výpo čtu z roku 
2009 a dopravcovia by sa ich rozhodli prenies ť na cestujúcich, výsledkom by bolo zdraženie 
lístku o menej ako 0,10 EUR, čo je vzhľadom na celkovú cenu lístkov zanedbate ľná suma. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Každý členský štát by si mohol pripravi ť výročnú správu o implementácii systémov. Komisia 
by mala posúdi ť vykonávanie uvedenej smernice za obdobie štyroch rokov od nadobudnutia 
účinnosti s cie ľom monitorova ť, či využívanie údajov PNR splnilo svoje ciele, či členské štáty 
dodržali svoje záväzky a či bol systém úspešný.  
Komisia by mala posúdi ť možnosť začleniť do opatrenia aj vnútorné lety v rámci EÚ. 
Poskytlo by to príležitos ť získať prechodné obdobie a skúsenosti z vykonávania prvej 
smernice o PNR.