SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 25.3.2009 
SEK(2009) 359  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprievodný materiál k dokumentu 
 
Návrh 
  
RÁMCOVÉ ROZHODNUTIE RADY 
  
o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí, ktorým sa 
ruší rámcové rozhodnutie 2002/629/SVV 
  
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU
 
  
{KOM(2009) 136 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 358}
 
SK 2   SK ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
1. V ČOM JE PODSTATA PROBLÉMU ? 
Obchodovanie s ľuďmi je v celosvetovom meradle jedným z najzávažnejších zlo činov, 
predstavuje závažné porušovanie základných ľudských práv, modernú formu otroctva1 
a mimoriadne výnosné podnika nie pre organizovaný zlo čin. Zahŕňa zlákanie, transfer alebo 
prijatie osôb vykonávané metódami donucovania,  klamstva alebo zneužitia, a to na ú čely 
vykorisťovania vrátane sexuálneh o alebo pracovného vykoris ťovania, nútenej práce, 
domáceho nevo ľníctva alebo iných foriem vykoris ťovania.  
Hoci obchodovanie s ľuďmi sa v EÚ často spája s nelegálnym pris ťahovalectvom 
a pašeráctvom, je medzi nimi zrete ľný rozdiel. Obchodovanie s ľuďmi je zlo činom, ktorý 
porušuje základné práva osôb, zatia ľ čo pašeráctvo je porušením právnych predpisov na 
ochranu hraníc. V prípade nelegálnej migrácie, ktorú umož ňuje pašerák, existuje dohoda 
medzi migrantom a pašerákom a vz ťah medzi týmito dvoma sa kon čí, keď prvý z nich vstúpi 
na územie prijímate ľského štátu. V prípade obchodovania s ľuďmi nezákonnos ť znamená 
metódy, akými sú donucovanie, oklamanie alebo zneužívanie zranite ľného postavenia, ktoré 
sa používajú v ur čitej etape procesu obchodovania s ľuďmi; okrem toho sa transfer danej 
osoby vykonáva na ú čely ďalšieho vykoris ťovania, ktoré sa obvykle za čína v krajine ur čenia.  
Sociálna zranite ľnosť je podľa všetkého významnou a základnou prí činou obchodovania 
s ľuďmi. Zranite ľnosť má svoj pôvod v hospodárskych a so ciálnych faktoroch, akými sú 
bieda, diskriminácia na základe pohlav ia, ozbrojené konflikty, domáce násilie, nefunk čné 
rodiny; prí činou môžu by ť aj osobné okolnosti, napríkla d vek alebo zdravotný stav, či 
zdravotné postihnutie. Túto zranite ľnosť využívajú siete medzinárodného organizovaného 
zločinu na umožnenie migrácie a následne závažným spôsobom vykoris ťujú ľudí s použitím 
násilia, hrozieb, vydierania al ebo rôznych foriem zneužívania, napríklad zadlžovania. 
Skutočnosťou zostáva, že hlavným motívom tejto činnosti sú vysoké zisky, ktoré prináša. 
Dopyt po sexuálnych službách a la cná pracovná sila v krajinách ur čenia pôsobia v tomto 
smere ako súbežné motiva čné faktory.  
Určitá osoba môže by ť predmetom obchodovania s ľuďmi na ú čely sexuálneho 
vykorisťovania alebo na iné nezákonné ú čely, napríklad na vykoris ťovanie jej práce alebo na 
účely domáceho otroctva. Hoci dochádza aj k ob chodovaniu s mladými mužmi, a to najmä na 
účely vykoris ťovania práce, predmetom obchodovania s ľuďmi sú stále vä čšinou ženy 
a dievčatá. Skuto čnosťou je, že medzi základné prí činy obchodovania s ľuďmi patrí aj rodová 
diskriminácia a domáce násilie, preto sa obchodovanie s ľuďmi považuje za formu násilia 
založeného na rodovej príslušnosti. S de ťmi sa obchoduje s cie ľom vykoris ťovať ich formou 
činností spojených so žobraním alebo inou nezákonnou činnosťou. S diev čatami aj chlapcami 
sa obchoduje na ú čely sexuálneho vykoris ťovania. Obchodovanie s ľuďmi sa môže 
uskutočňovať aj na účely odberu orgánov.  
Odhadnúť rozsah tohto druhu trestnej činnosti nie je ľahké, pretože zlo činecké aktivity 
spojené s obchodovaním s ľuďmi sa skrývajú za takými rozšírenými javmi, akými sú 
prostitúcia alebo pris ťahovalectvo. Jediné odha dy týkajúce sa obchodovania s ľuďmi 
a nútenej práce, ktoré sú založené na transpar entnej a uznávanej metodike, zachytávajú tento 
                                                 
1 Georgina Vaz Cabral, La traite des êtres humains . Réalités de l'esclavage contemporain , Paríž 2006. 
 
SK 3   SK jav v celosvetovom meradle a uskuto čnila ich Medzinárodná or ganizácia práce (ILO). Pod ľa 
ILO2 vzhľadom na to, že vä čšina nútenej práce či nútenej služby sa spája s tradi čnými 
metódami podobnými otroctvu, pri ktor ých sa daná osoba nepremiest ňuje, ale sa vykoris ťuje 
na mieste, nútená práca  súvisiaca s obchodovaním s ľuďmi predstavuje okolo 20 % celkovej 
nútenej práce. Preto sa predpokladá, že sa celosvetovo najmenej 2,45 milióna ľudí nachádza 
v podmienkach nútenej práce ako výsledku obchodovania s ľuďmi. Z nich 1,225 milióna ľudí 
sa stáva každoro čne predmetom obchodovania s ľuďmi na účely nútenej práce. Tieto odhady 
zahŕňajú rovnako obchodovanie s ľuďmi v nadnárodnom rozsahu, ako aj vnútri jednotlivých 
štátov. Vä čšina ľudí sa stáva predmetom obchodovania s ľuďmi na účely nútenej práce na 
komerčné sexuálne vykoris ťovanie (43 %) alebo z dôvodov zmiešaných (25 %). Zostávajúcu 
časť (32 %) tvoria obete obchodovania s ľuďmi na účely ekonomického vykoris ťovania. Ženy 
a dievčatá tvoria 56 % obetí núteného ekonomického vykoris ťovania, zatia ľ čo muži a chlapci 
predstavujú 44 %. Pokia ľ ide o nútené komer čné sexuálne vykoris ťovanie, v prevažnej 
väčšine (98 %) ide o ženy a diev čatá. Deti do 18 rokov predstavujú 40 až 50 % všetkých obetí 
nútenej práce3.  
Obchodovanie s ľuďmi v rámci EÚ je zlo činným javom pochádzajúcim  z tretích krajín, ale 
najmä po poslednom rozšírení dochádza aj k tokom obchodovania s ľuďmi v rámci EÚ. 
Prípady obchodovania s ľuďmi vnútri EÚ uvádzajú aj monitorovacie mechanizmy 
jednotlivých štátov4. Pokusy o odhady na európskej úr ovni, ktoré boli podniknuté, majú 
nedostato čný rozsah a nie sú spo ľahlivé. Ke ďže však EÚ je jednou z najvýznamnejších 
destinácií vo svete, z dostupných údajov možno odôvodnene predpoklada ť, že sa ro čne 
niekoľko stotisíc ľudí stáva predmetom obchodovania s ľuďmi smerom do EÚ alebo vnútri 
EÚ. 
Reakcia na obchodovanie s ľuďmi musí by ť rozhodná a zameraná rovnako na stíhanie 
zločinu, ako aj na ochranu obetí.  
Na medzinárodnej úrovni bol  prvým komplexným medzin árodným nástrojom v oblasti 
obchodovania s ľuďmi Protokol OSN z roku 2000 o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, 
najmä so ženami a de ťmi, jeho potlá čaní a trestaní, ktorým sa dop ĺňa Dohovor OSN proti 
nadnárodnému organizovanému zlo činu5. Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu 
s ľuďmi6 sa považuje za najkvalitnejšiu sú časnú medzinárodnú normu v tejto oblasti. Na 
úrovni EÚ rámcové rozhodnutie 2002/629/SVV7 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi riešilo 
najmä potrebu aproximácie trestného práva a postihov8.  
                                                 
2 Patrick Belser, Michaelle De Cock, Fahrad Mehran, ILO Minimum Estimate of Forced Labour in the 
World, ILO, Ženeva, apríl 2005. 
3 Tieto percentuálne podiely zodpovedajú po čtu 4,9 až 6,15 milióna detí. Posledne uvedený odhad sa 
považuje za zhodný s odhadom uvedeným v celosvetovej správe ILO z roku 2002 „ Budúcnos ť bez 
detskej práce “, podľa ktorej sa na základe odlišnej metodiky odhadovalo, že 5,7 milióna detí sa 
nachádza v podmienkach nútenej pr áce a práce na základe zadlžovania. 
4 Prípady obchodovania s ľuďmi vnútri EÚ boli napríklad uvedené v šiestej správe holandského 
národného spravodajcu z roku 2008. 
5 Protokol Organizácie Sp ojených národov o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami 
a deťmi, jeho potlá čaní a trestaní, ktorým sa dop ĺňa Dohovor OSN proti nadnárodnému 
organizovanému zlo činu, rok 2000. 
6 Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi (Séria zmlúv RE č. 197). 
7 2002/629/SVV, cit.  
8 Správa na základe článku 10 rámcového rozhodnutia Rady z 19. júla 2002 o boji proti obchodovaniu 
s ľuďmi, KOM (2006) 187 v kone čnom znení. 
 
SK 4   SK Hoci členské štáty vo všeobecnosti nap ĺňali základné požiada vky rámcového rozhodnutia, 
implementácia a komplexná a ú činná politika zameraná proti obchodovaniu s ľuďmi si bude 
vyžadova ť viac úsilia.  
2. V ČOM SPO ČÍVA LOGIKA OPATRENÍ NA ÚROVNI EÚ? 
Základný medzinárodný právny rámec na  riešenie problematiky obchodovania s ľuďmi už 
existuje. Tento sú časný rámec však pod ľa zainteresovaných st rán trpí nedostato čnou alebo 
nesprávnou implementáciou v jednotlivých členských štátoch. 
V správe Komisie o implementácii rámcové ho rozhodnutia (RR) o boji proti obchodovaniu 
s ľuďmi z roku 20069 a v pracovnom dokume nte týkajúcom sa Ak čného plánu EÚ10 sa 
konštatovalo, že požiadavky vyplývajúce z RR, pokia ľ ide o transpozíciu právnych predpisov, 
členské štáty v prevažnej miere splnili. V skuto čnosti je súlad so základnými požiadavkami 
RR v jednotlivých členských štátoch výsledkom bu ď dovtedy existujúcich právnych 
predpisov, alebo nových prá vnych predpisov, ktorými sa transponovalo RR. Ke ďže však 
viaceré ustanovenia RR umož ňujú výnimky a výhrady a ke ďže RR obsahuje iba ustanovenia 
týkajúce sa trestného práva, implementáci a komplexnej politiky zameranej na boj proti 
obchodovaniu s ľuďmi je v členských štátoch stále nedostato čná. V uvedenom pracovnom 
dokumente Komisie sa konštatuje, že implemen tácia politiky zameran ej proti obchodovaniu 
s ľuďmi si bude vyžadova ť väčšie úsilie.  
Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 vytvára medzinárodnú 
normu na vyššej úrovni a znamená dôležitý krok  k harmonizácii právnych predpisov vrátane 
trestného práva, podpory obetí, prevencie a monitorovania. Dohovor však obsahuje tak 
záväzné, ako aj nezáväzné ustanovenia a umož ňuje výhrady v kritických oblastiach, ako je 
exteritoriálna súdna právomoc. Samot ný dohovor preto vykazuje viaceré slabé body.  
Vzhľadom na sú časný právny rámec vz ťahujúci sa na nástroje OS N a RE, ako aj na právne 
predpisy EÚ, medzery možno nájs ť v týchto oblastiach:  
– Zločinci nie sú postavení pred súd  
• V súčasnosti sa nevedie dostato čný počet trestných konaní11. V roku 2006 bolo najviac 
prípadov vyšetrovania a trestného stíhania z dôvodu obchodovania s ľuďmi na účely 
sexuálneho vykoris ťovania zaznamenaných v Rakúsku (128), Belgicku (291), Bulharsku 
(291), Nemecku (353), Taliansku (214) , Portugalsku (65) a Spojenom krá ľovstve (54)12. 
Celkovo bolo v EÚ v roku 2001 vyšetrovaných  195 prípadov, v roku 2003 to bolo 453 
                                                 
9 Správa na základe článku 10 rámcového rozhodnutia Rady z 19. júla 2002 o boji proti obchodovaniu 
s ľuďmi, KOM (2006) 187 v kone čnom znení. 
10 Pracovný dokument Komisie „Hodnotenie a monitorovanie vykonávania plánu EÚ osved čených 
postupov, noriem a spôsobov pr áce pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi a jeho predchádzanie“, 
KOM(2008) 657. Dokument bol vypracovaný na základe 24 odpovedí na dotazník, ktorý Komisia 
rozposlala v decembri 2007, ako aj na základe informácií, ktoré zaslali rozli čné orgány, napríklad 
Europol a Eurojust. 
11 Cit. pracovný dokument Komisie KOM(2008) 657 je zdrojom všetkých číselných údajov uvedených 
v tomto odseku.  
12 V prípade niektorých krajín tieto číselné údaje zah ŕňajú aj obchodovanie s ľuďmi na ú čely 
vykorisťovania ich práce. Je možné, že sa niektoré prípady obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho 
vykorisťovania v dôsledku ťažkostí pri získavaní dôkazov stále trestne stíhajú ako prípady 
vykorisťovania na ú čely prostitúcie.  
 
SK 5   SK prípadov, v roku 2005 bolo vyšetrovaných 1 060  prípadov a v roku 2006 sa vyšetrovalo 
1569 prípadov13. Počet trestných konaní napriek vzostupnému trendu stále nie je 
porovnate ľný s predpokladaným rozsahom trestnej činnosti, ako je to uvedené 
v predchádzajúcej časti.  
– Obete nedostávajú primeranú pom oc, ochranu alebo odškodnenie 
• Presné údaje o po čte obetí, ktorým sa v ostatných rokoch poskytla pomoc, predložili len 
Rakúsko (162 osôb), Belgicko (121 osôb), Bulharsko (81 osôb), Česká republika 
(14 osôb), Fínsko (9 osôb), Talians ko (2 143 osôb), Litva (96 osôb), Po ľsko (10 osôb), 
Slovinsko (40 osôb) a Nórsko (37 osôb)14. Vzhľadom na predpokladaný rozsah 
obchodovania s ľuďmi v rámci Európy z toho nutn e vyplýva záver, že iba nieko ľko krajín 
prijalo opatrenia, ktoré možno považova ť za reálnu odozvu. Na druhej strane v krajinách 
ako Rakúsko, Belgicko, Taliansko, Bulharsko a Spojené krá ľovstvo, vykazujúcich vysoký 
počet obetí, ktorým sa poskytla pomoc, sú vyššie aj údaje o po čte trestných konaní.  
– Slabé monitorovanie situácie 
• Je všeobecný nedostatok číselných údajov a odhadov o obchodovaní s ľuďmi. V oblasti 
práv obetí a podpory obetí dokonca prevažná vä čšina krajín nemá k dispozícii žiadne 
číselné údaje. Vnútroštátne mechaniz my sa však javia stále nedostato čné, aj pokia ľ ide 
o monitorovacie mechanizmy. Dve krajiny (Holandsko a Švédsko)  ustanovili národných 
spravodajcov a osem ďalších krajín uviedl o, že vytvorili porovnate ľné mechanizmy 
(Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Portugalsko a Spojené 
kráľovstvo). Táto situácia mohla ma ť negatívny vplyv aj na kvalitu zhromaž ďovaných 
údajov. 
Z týchto dôvodov zainteresované strany volajú po ú činnejších, konkrétnejších a záväznejších 
opatreniach, najmä v uvedených kritických oblastiach. 
3. A KÉ SÚ CIELE ? 
Všeobecným cie ľom tejto akcie je bojova ť proti organizovanému či inému zlo činu, najmä 
proti obchodovaniu s ľuďmi a trestným činom páchaným na de ťoch, a to v súlade s článkom 
29 Zmluvy o EÚ prostredníctvom zosúla denejšieho rámca pre boj proti obchodovaniu 
s ľuďmi v rámci tretieho piliera a zvýšením jeho ú činnosti.  
A Špecifický cie ľ: trestné stíhanie zlo činu 
– Operatívne ciele: 
– A1 ukladanie ú činných, primeraných a odradzujúcich trestov, 
– A2 u ľahčiť spoluprácu obetí s justi čnými orgánmi, 
                                                 
13 Po čet prípadov, v ktorých bol vynesený rozsudok, je ove ľa nižší. V roku 2006 bolo celkom vynesených 
284 rozsudkov v prípadoch obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykoris ťovania. 
14 Tieto čísla nie sú porovnate ľné s údajmi uvedenými v datab áze Medzinárodnej organizácie pre 
migráciu.  
 
SK 6   SK – A3 odstráni ť prekážky medzinárodnej spolupráce a zovšeobecni ť 
používanie vyšetrovacích nástrojov, ktoré sú ú činné v boji proti organizovanému 
zločinu a v cezhrani čných prípadoch, 
– A4 u ľahčiť trestné stíhanie pašerákov ľudí v prípadoch, ke ď trestný čin bol 
spáchaný mimo územia daného štátu. 
B Špecifický cie ľ: ochrana práv obetí  
– Operatívne ciele:  
– B1 poskytnú ť každej domnelej obeti bezpodmiene čnú a individualizovanú pomoc 
pred začatím trestného konania, po čas neho a po ňom, 
– B2 zabráni ť tomu, aby obete boli uväznené a trestne stíhané za trestné činy, na 
ktoré boli navedené, napríklad za porušen ie právnych predpisov týkajúcich sa 
prisťahovalectva, 
– B3 posilni ť ochranu obetí pred sekundárnou viktimizáciou vyplývajúcou zo 
spôsobu, akým príslušné orgá ny vedú trestné konanie, 
– B4 ustanovi ť osobitné nástroje na zabezpe čenie účinnej ochrany a odškodnenia.  
C Špecifický cie ľ: predchádza ť obchodovaniu s ľuďmi  
– Operatívne ciele: 
– C1 znižova ť faktory zranite ľnosti v krajinách pôvodu,  
– C2 zlepšiť odborné znalosti štátnych úradníkov, ktorí môžu prichádza ť do styku 
s potenciálnymi obe ťami, 
– C3 vyvíjať úsilie na odrádzanie od dopytu po sexuá lnych službách a lacnej práci. 
– D Špecifický cie ľ: zaviesť účinné monitorovacie systémy  
– Operatívne ciele: 
– D1 ustanovi ť konzistentné mechanizmy na  úrovni jednotlivých štátov, 
napríklad národných spravodajcov alebo rovnocenné mechanizmy,  
– D2 nadviaza ť úzku spoluprácu medzi jednotlivými národnými 
spravodajcami alebo rovnocennými mechanizmami. 
4. A KÉ MOŽNOSTI POLITIKY SA PONÚKAJÚ ? 
Posudzovali sa rozli čné možnosti politiky slúžiace a ko nástroje na dosiahnutie ur čených 
cieľov. 
• Možnosť 1: žiadne nové opatrenie EÚ  
 
SK 7   SK • EÚ by neprijala žiadne opatren ie na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, pričom by členské 
štáty mohli pokra čovať v procese podpisovania a ratif ikácie Dohovoru Rady Európy o boji 
proti obchodovaniu s ľuďmi.  
• Možnosť 2: nelegislatívne opatrenia  
Rámcové rozhodnutie 2002/629/SVV by nebolo noveliz ované. Nelegislatívne opatrenia by sa 
mohli zavies ť v oblasti programov na ochranu obetí, m onitorovania, preventívnych opatrení 
v krajinách ur čenia, preventívnych opatrení v krajinách pôvodu, vzdelávania a spolupráce pri 
presadzovaní práva.  
• Možnosť 3: nové právne predpisy zamerané na trestné stíhanie, podporu obetí, prevenciu 
a monitorovanie  
Prijalo by sa nové RR, do ktorého by boli za členené ustanovenia existujúceho RR spolu 
s niektorými ustanoveniami Dohovoru RE a ďalšími prvkami. Nové RR bude obsahova ť 
predovšetkým ustanovenia týkajúce sa tr estného práva hmotného, súdnej právomoci 
a trestného stíhania, pr áv obetí v trestnom konaní, pomoci obetiam, ako aj osobitné ochranné 
opatrenia pre deti a ustanovenia o prevencii a monitorovaní.  
• Možnosť 4: nové právne predpisy (ako v možnos ti 3) + nelegislatívne opatrenia (ako 
v možnosti 2)  
– Prijalo by sa nové RR,  do ktorého by sa za členilo existujúce RR a ktoré by obsahovalo aj 
nové ustanovenia. Nové RR by sa doplnilo  nelegislatívnymi opatreniami, najmä 
opatreniami uvedenými v možnosti 2. 
5. A KÉ SÚ ROZDIELY MEDZI TÝMITO MOŽNOS ŤAMI POLITIKY ? 
Možnosť 1 (súčasná právna situácia)  by mohla zaznamena ť výrazné zlepšenie, ak by členské 
štáty podpísali, ratifikovali a implementovali Dohovor RE č. 197. Zdĺhavé ratifika čné postupy 
v jednotlivých štátoch pri sú časnej absencii záväzného rámca na  úrovni celej EÚ však vnášajú 
neistotu, kedy a v akom rozsahu sa pr ínosy tohto dohovoru premietnu do praxe.  
Možnosť 2 by urýchlila implementáciu existujúceho právneho rámca, nebola by však 
dostačujúca na zlepšenie trestného stíhania v ce lom rade oblastí, kde sa vyžaduje osobitný 
právny základ. Okrem toho nízka úrove ň implementácie nezáväzných dokumentov prijatých 
v minulosti nedáva dôvod k optimizmu, pokia ľ ide o účinnosť možnosti 2. 
Možnosť 3 by v porovnaní so sú časnou situáciou zlepšila ce lkový stav. Posilnila by 
legislatívu v oblastiach upravených sú časne platnými pravidlami EÚ týkajúcimi sa trestného 
stíhania páchate ľov a ochrany obetí. Riešila by aj prevenciu a monito rovanie. Predpokladá sa, 
že finančné náklady by boli vyvážené sociálny mi a ekonomickými prínosmi ú činnejšieho 
postupu proti tomuto druhu zlo činu. 
Možnosť 4 by znásobila ú činnosť opatrení uvedených v možnos tiach 2 a 3 ich spojením 
a stimulovaním členských štátov, aby spolupracovali pri za vádzaní nástrojov a na zlepšení 
implementácie komplexnejšieho právneho rámca, ktorý má by ť zavedený. 
 
SK 8   SK Na základe analýzy ekonomických vplyvov, so ciálnych vplyvov a vplyvov na základné práva 
predstavujú možnosti 3 a 4 najlepší prístup k problematike, ktorým by sa mali dosiahnu ť 
určené ciele. Uprednost ňovanou možnos ťou by bola možnos ť 4.