EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli4. 3. 2016 COM(2016) 144 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Spoločný akčný plán EÚ a Turecka - Tretia správa o vykonávaní



Spoločný akčný plán EÚ a Turecka Tretia správa o vykonávaní Sledované obdobie: od 1. februára do 2. marca Úvod Na samite EÚ – Turecko 29. novembra 2015 aktivovali Turecko a EÚ spoločný akčný plán (ďalej len „SAP“), ktorý bol dohodnutý ad referenda 15. októbra 2015. Cieľom SAP je zintenzívniť spoluprácu na podporu sýrskych utečencov, ktorí požívajú dočasnú ochranu, a obcí a miest v Turecku, ktoré ich hostia, ako aj spoluprácu pri predchádzaní neregulárnym migračným tokom do EÚ. Vykonávanie SAP by teda malo vniesť poriadok do migračných tokov a napomôcť zastaviť neregulárnu migráciu. Predkladaná správa o vykonávaní SAP je tretia správa za obdobie od 1. februára do 2. marca. Jej cieľom je informovať o účinných nadväzujúcich opatreniach, ktoré Turecko a EÚ prijali na základe ich záväzkov počas sledovaného obdobia, a to počas troch mesiacov od začatia vykonávania SAP. Správy o vykonávaní SAP sú súčasťou celkového úsilia o podrobné monitorovanie situácie. 1.Časť 1 1.1. Štatistické údaje (v EÚ) Jedným z kľúčových cieľov SAP je dosiahnuť výsledky najmä v súvislosti so zastavením prílevu neregulárnych migrantov. V záujme sledovania dosahovaného pokroku sa začiatkom roka 2016 stanovil postup zberu údajov pre EÚ a Turecko. Počet ľudí, ktorí neregulárne vstupujú do EÚ z Turecka, je vzhľadom na toto ročné obdobie, v ktorom sa očakávalo, že podmienky zimného počasia prispejú k zníženiu počtu vstupov, ešte stále dosť vysoký. Konkrétnejšie, za sledované obdobie (t. j. od 1. februára do 2. marca): celkový počet neregulárnych migrantov, ktorí sa dostali do EÚ po mori a pevnine (t. j. cez Grécko a Bulharsko) dosiahol 29. februára 56 887 osôb. Väčšina z nich, t. j. 56 335 alebo 99 %, sa preplavila cez Egejské more na grécke ostrovy, priemerný denný počet neregulárnych prekročení hraníc do 29. februára bol 1 943 osôb do Grécka, 19 osôb do Bulharska, pričom celkový počet bol 1 962 osôb, týždenný priemer neregulárnych vstupov do Grécka predstavoval 13 358 osôb. Prvá polovica februára sa vyznačovala klesajúcim trendom, avšak v druhej polovici počty vstupov opäť rástli. Na porovnanie s predchádzajúcimi mesiacmi: celkový počet neregulárnych vstupov z Turecka do Grécka v roku 2015 v septembri bol 147 639 osôb, októbri 214 792 osôb, novembri 154 381 osôb, decembri 104 399 osôb, v roku 2016 v januári 61 602 osôb a februári 56 335, denné priemery v uvedených mesiacoch predstavovali 4 921, 6 929, 5 146, 3 368, 1 987 a 1 943 osôb.

Neregulárne vstupy z Turecka do Grécka v decembri, januári a februári sú znázornené v nasledujúcich grafoch: graf 1 znázorňuje počet neregulárnych vstupov za deň a graf 2 predstavuje neregulárne vstupy za týždeň. Graf 3 znázorňuje počet neregulárnych vstupov za mesiac z Turecka do Grécka od septembra 2015 do februára 2016. Graf 4 znázorňuje neregulárne vstupy v rovnakom období, t. j. od septembra 2015 do februára 2016, rozdelené podľa prevažujúcich štátnych príslušností (na základe vyhlásenia migrantov pri príchode), t. j. za Sýrčanmi nasledovali Afganci a Iračania. Rozčlenené číselné údaje odhaľujú klesajúce percento Sýrčanov (zo 69 % na 51 %) a rastúce percento Afgancov (z 18 % na 25 %) a Iračanov (z 8 % na 17 %). Graf 1: Zdroj: Údaje hlásené z oblasti západného Balkánu – agentúra Frontex Graf 2: Zdroj: Údaje hlásené z oblasti západného Balkánu – agentúra Frontex Graf 3: Zdroj: Údaje FRAN (2015) a údaje hlásené z oblasti západného Balkánu (január – februára 2016) – agentúra Frontex. Graf 4: Zdroj: Údaje FRAN (2015) a údaje JORA (január – február 2016) k 2. marcu 2016 – agentúra Frontex. Údaje JORA sú predbežné operatívne údaje, ktoré sa môžu zmeniť. Neregulárne vstupy z Turecka do Grécka sú premenlivej povahy; od októbra celkovo klesli a počas januára a februára zaznamenali stabilnú úroveň (pozri obrázky 1, 2 a 3) pri dennom priemere približne 1 960 vstupov. Dňa 1. marca bolo zaznamenaných 209 vstupov a 2. marca 2 266 vstupov. Vzhľadom na zimné obdobie sú tieto počty pre túto časť roka naďalej vysoké – od začiatku roka do EÚ neregulárne cez Grécko vstúpilo viac ako 120 000 migrantov. Zdá sa však, že legislatívne a operačné opatrenia prijaté tureckými orgánmi na zastavenie neregulárnej migrácie začali vo vzťahu k migračným tokom prejavovať prvé účinky. Ďalší politický vývoj v oblasti konfliktu, Turecku a členských štátoch EÚ s určitosťou ovplyvnil počet nelegálnych prekročení hraníc z Turecka do Grécka (napr. v dôsledku zintenzívnenia konfliktu v Sýrii, rozhodnutí niektorých členských štátov a balkánskych krajín obmedziť počet migrantov, ktorým sa umožní vstúpiť na ich územie). 1.2.Štatistické údaje (v Turecku) Turecko 2. marca predložilo nový súbor údajov o vykonávaní SAP podľa dohodnutého rámca integrovaného dojednania o politickej reakcii na krízu (IPCR) a na základe štandardného vzoru. Naďalej sa pravidelne a konštruktívne vykonáva spoločný zber údajov EÚ a Turecka. V Turecku sa v súčasnosti nachádza približne 2 928 975 utečencov zo Sýrie, ktorým Turecko ako skupine udelilo dočasnú ochranu. Toto postavenie im zabezpečuje prístup k verejným službám, ako je vzdelávanie a zdravotná starostlivosť. Od 15. januára 2016 majú aj prístup na trh práce. K 20. februáru požiadalo turecké orgány o vydanie pracovného povolenia 15 sýrskych utečencov. K 15. februáru bolo v utečeneckých táboroch ubytovaných 273 519 Sýrčanov, pričom v týchto táboroch sa im poskytuje široká škála podpory. Na základe údajov, ktoré turecké orgány poskytli IPCR 2. marca: 350 000 sýrskych detí, na ktoré sa vzťahuje dočasná ochrana, bolo zapísaných do školy, do 5. februára sa v táboroch narodilo 151 746 detí, Turecko 1. februára zaregistrovalo 256 700 osôb, ktoré nie sú Sýrčanmi, pričom 141 059 žiadostí o medzinárodnú ochranu ešte nebolo prijatých. Medzi žiadateľmi o medzinárodnú ochranu je najviac zastúpených týchto 5 štátnych príslušností: Iračania (51 %), Afganci (25 %), Iránci (14 %), Somálčania (2,5 %) a Palestínčania (1 %),

za obdobie od 1. do 15. februára regulárne vstúpilo na územie Turecka 7 011 Sýrčanov a z krajiny ich odišlo 12 769. Počet Iráncov, ktorí regulárne vstúpili na územie krajiny bol 65 546 osôb a počet Iráncov, ktorí krajinu opustili bol 62 226 osôb, v prípade Iračanov 30 026 osôb vstúpilo a 26 338 krajinu opustilo, v prípade Libanončanov 3 134 osôb vstúpilo a 3 230 krajinu opustilo a v prípade Jordánčanov 3 733 vstúpilo a 3 380 krajinu opustilo. V závislosti od trvania víz môžu cudzinci zostať v Turecku až 90 dní. Cudzinci, ktorí sú oprávnení vstúpiť do Turecka bez víz, môžu v krajine v rámci 180 dní zostať až 90 dní, v dňoch 24. a 25. februára sa v Ankare uskutočnilo stretnutie tureckých a gréckych orgánov zodpovedných za otázky readmisie s cieľom vyriešiť 864 nevybavených žiadostí o readmisiu, ktoré predložilo Grécko. V dňoch 1. a 2. marca Turecko prijalo späť 267 neregulárnych migrantov, Turecko a Grécko zriadili pracovnú skupinu pre migráciu. Pracovná skupina sa zišla na svojom prvom zasadnutí 27. novembra 2015 v Ankare a druhé zasadnutie sa konalo 1. februára 2016 v Aténach, v období od 1. do 29. februára turecká pohraničná stráž a turecké orgány presadzovania práva zabránili 8 540 migrantom na námornej hranici a 15 986 migrantom na pozemnej hranici v neregulárnom odchode z tureckého územia smerom do EÚ. Turecká pobrežná stráž len 15. februára zadržala 985 neregulárnych migrantov v mestách Ayvalık, Çeşme a Bodrum. V období od 16. do 29. februára turecké orgány presadzovania práva konkrétne zadržali viac ako 15 000 neregulárnych migrantov, od 1. do 15. februára turecká pobrežná stráž, polícia a žandárstvo vykonali sedem osobitných spoločných operácií zameraných na zatknutie neregulárnych migrantov, sprostredkovateľov/prevádzačov a na zabránenie neregulárnemu vycestovaniu. Ich výsledkom bolo zadržanie 97 neregulárnych migrantov a 308 sprostredkovateľov a prevádzačov (z toho 11 na námornej hranici a 297 na pozemnej hranici). Okrem toho v období od 16. do 29. februára turecké orgány presadzovania práva zadržali 391 sprostredkovateľov a prevádzačov, v januári turecké žandárstvo a polícia zabavili osem ľahkých nákladných vozidiel, jeden čln, jedenásť minibusov, tri autobusy, 15 automobilov a deväť lodí, v januári sa turecká pobrežná stráž, polícia a žandárstvo zúčastnili na niekoľkých kurzoch v rámci odbornej prípravy zameraných na zvýšenie ich schopnosti bojovať proti neregulárnej migrácii. Turecká pobrežná stráž, polícia a žandárstvo zohrávajú v realizácii zadržania neregulárnych migrantov a prevádzačov kľúčovú úlohu. Časť 2 Plnenie záväzkov Turecka na základe spoločného akčného plánu EÚ a Turecka Na základe informácií, ktoré Turecko poskytlo v rámci dialógu o liberalizácii vízového režimu, Rada ministrov na svojom zasadnutí 1. februára 2016 rokovala o spôsoboch, ako by Turecko mohlo zamedziť neregulárnej migrácii. Rada ministrov zdôraznila odhodlanie Turecka bojovať proti neregulárnej migrácii a rozhodla: posilniť hraničné kontroly, posilniť spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva, vytvoriť v rámci tureckej štátnej polície osobitnú jednotku na boj proti prevádzaniu migrantov, sprísniť tresty pre prevádzačov migrantov, začať nové operácie s cieľom rozložiť siete prevádzačov, posilniť schopnosť tureckej pohraničnej stráže zachytávať neregulárne plavidlá, zvýšiť kapacity zariadení na zadržiavanie migrantov v Turecku.

Na stretnutí v decembri 2015 žandárstvo rozhodlo zintenzívniť svoje hliadkovanie na východnej, juhovýchodnej a západnej hranici krajiny. Za prvoradé miesta na posilnenie hliadkovania bolo v tejto súvislosti identifikovaných šesť provincií na východných a juhovýchodných hraniciach, ako aj osem provincií na západných hraniciach. Turecká pobrežná stráž od 14. januára 2016 získala prístup do systému registra lodí zriadenom ministerstvom dopravy, kde sa zaznamenávajú všetky nákupy, predaje alebo zrušenia registrácií lodí. Turecko okrem toho pracuje na prístupe do databázy Interpolu, kde sú záznamy o odcudzených zahraničných lodiach. Turecko ratifikovalo trojstrannú dohodu s Gréckom a Bulharskom. Táto dohoda nadobudne platnosť po jej uverejnení v tureckom úradnom vestníku. Turecko dosiahlo výrazný pokrok pri vykonávaní turecko-gréckych readmisných povinností. V dňoch 24. a 25. februára sa v Ankare uskutočnilo stretnutie gréckej a tureckej delegácie s cieľom vyriešiť 864 nevybavených žiadostí o readmisiu. Turecko 26. februára schválilo 859 z týchto žiadostí. Grécko stále zadržiavalo 308 neregulárnych migrantov, pričom 1. a 2. marca sa začal okamžitý presun navrátilcov autobusom. Navyše Turecko a Grécko dosiahli pokrok v rokovaniach o zavedení omnoho účinnejších postupov readmisie vrátane vyslania tureckých styčných úradníkov do piatich vstupných centier (hotspotov) (počínajúc ostrovom Lesbos), ktorých úlohou je uľahčiť návrat ekonomických migrantov. Grécko a Turecko sa dohodli, že budú každé dva týždne organizovať videokonferenciu, počas ktorej si budú vymieňať skúsenosti a ďalej zlepšovať operačnú spoluprácu. Okrem toho sa dohodli na posilnení operačnej spolupráce v oblasti návratov s podporou EÚ a agentúry Frontex, a to aj v oblasti organizácie spoločných letov na účely návratu. Okrem toho turecké ministerstvo zahraničných vecí a ministerstvo vnútra pokračujú v konzultáciách o gréckom návrhu, aby sa v Turecku zvýšil počet miest na spätné prijímanie neregulárnych migrantov navyše k existujúcim zariadeniam v mestách Dikili (na pobreží Egejského mora v provincii İzmir) a Ipsala (na pozemnej hranici medzi Tureckom a Gréckom). Turecko 5. februára prehodnotilo svoju vízovú politiku voči Iraku. Podľa nových pravidiel občania Iraku už od 10. februára nemôžu získať víza na hranici. Ak chcú občania Iraku vstúpiť do Turecka, musia podať žiadosť na tureckých diplomatických zastúpeniach v zahraničí alebo podať žiadosť o udelenie elektronického víza. Okrem toho od 5. februára došlo k sprísneniu konania na udeľovanie elektronických víz a v súčasnosti je prístupné len pre držiteľov víz/povolení na pobyt platných pre schengenský priestor, USA, Spojené kráľovstvo alebo Írsko. Turecko navrhlo 14 krajinám rokovania o dvojstranných readmisných dohodách, a to aj vrátane krajín, ktoré sú zdrojom neregulárnej migrácie do EÚ cez Turecko. Začalo aj prípravu na zavedenie opatrenia, podľa ktorého by štátni príslušníci 18 krajín, ktoré sa považujú za potenciálny zdroj neregulárnej migrácie, pri prechode medzinárodným tranzitným priestorom v Turecku mali mať letiskové tranzitné vízum. Turecké orgány 8. februára aj vzhľadom na úplné nadobudnutie platnosti readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom 1. júna podnikli študijnú cestu do Gruzínska, aby zistil spôsoby fungovania jeho vnútroštátneho elektronického systému v oblasti readmisie. Turecko v súčasnosti tento systém hodnotí a v nasledujúcich týždňoch prijme príslušné rozhodnutia. Turecko sa s Europolom dohodlo na návrhu dohody o vyslaní tureckého styčného policajného dôstojníka do Europolu. Tento návrh treba čo najskôr podpísať. Turecký parlament začal rokovať o návrhu právneho predpisu o ochrane osobných údajov, pričom niektoré články už prijal. Nesúlad návrhu zákona s európskymi normami v rade otázok však pretrváva, a to najmä so zreteľom na nezávislosť orgánu na ochranu údajov a vylúčenie orgánov presadzovania práva a spravodajských činností z rozsahu pôsobnosti tohto zákona. Prijatie právneho predpisu o ochrane údajov v súlade s európskymi normami je dôležité, pretože by Turecku umožnilo užšie spolupracovať s Europolom, Eurojustom a orgánmi členských štátov na presadzovanie práva. Dňa 26. februára sa uskutočnilo druhé stretnutie medzi DGMM a imigračnými styčnými úradníkmi členských štátov EÚ, ktorí sú vyslaní v Turecku, aby prehĺbili spoluprácu v oblasti migrácie. Časť 3 Plnenie záväzkov EÚ na základe spoločného akčného plánu EÚ a Turecka V nadväznosti na politickú dohodu týkajúcu sa zdrojov financovania a modalít fungovania nástroja pre utečencov v Turecku (ďalej len „nástroj“), ktorú členské štáty dosiahli 3. februára, sa prvé zasadnutie riadiaceho výboru zvolalo na 17. februára. Výbor rozhodol o čo najskoršom začatí poskytovania pomoci s prvoradým cieľom riešiť humanitárne potreby utečencov žijúcich v Turecku, ako aj prístup sýrskych detí k vzdelávaniu. V súčasnosti nemôže do školy chodiť približne 400 000 sýrskych detí. Ide o dôležitý tlakový faktor, ktorý ohrozuje nielen ich terajšie životné podmienky, ale aj ich možnosť zabezpečiť si lepšiu budúcnosť. Komisia rýchlo zareagovala na toto rozhodnutie riadiaceho výboru a vyčlenila prvú sumu vo výške 90 miliónov EUR z rozpočtu EÚ na humanitárnu pomoc, ktorá sa vynaloží prostredníctvom viacerých akreditovaných partnerských humanitárnych organizácií. Tieto rozpočtové prostriedky sú v súčasnosti predmetom zmlúv s cieľom rýchlo zväčšiť rozsah poskytovania humanitárnej pomoci vrátane potravín, nepotravinovej pomoci, zdravotnej starostlivosti, dodávok vody a sanitačných zariadení a ochrany v Turecku. V rámci tohto nástroja EÚ zároveň pripravuje prvé opatrenie, ktorého cieľom je umožniť prístup k formálnemu vzdelávaniu viac ako 110 000 ďalších sýrskych školopovinných detí, ktoré žijú v Turecku mimo táborov. Toto opatrenie by sa malo realizovať v najbližších dňoch. V tejto súvislosti sa v reakcii na krízu v Sýrii budúci týždeň prijme rozhodnutie o presune 55 miliónov EUR z tohto nástroja do trustového fondu EÚ. EÚ okrem toho súhlasila, že v rámci nástroja na podporu stability a mieru bude financovať projekt v objeme 20 milión EUR, ktorý sa zameriava na posilnenie kapacít tureckej pobrežnej stráže v oblasti hliadkovania a dozoru. Uskutočňuje sa posúdenie potrieb sýrskych utečencov v Turecku, ktoré Komisia vykonáva v spolupráci s tureckými orgánmi. Prvý prehľad sa očakáva do polovice marca, pričom štúdia sa má podľa plánov ukončiť do konca apríla za predpokladu, že Turecko svoju časť poskytne v najbližších dňoch. Posúdenie potrieb prispeje k identifikácii projektov, ktoré budú financované z tohto nástroja. Medzitým už Komisia určila vzdelávanie a zlepšenie zamestnateľnosti sýrskych utečencov za prioritné oblasti bezprostrednej podpory. Podľa aktuálneho predbežného odhadu by tretina pomoci mohla pokrývať humanitárne potreby, pričom dve tretiny by mohli smerovať na podporu prístupu k vzdelávaniu (hlavné ťažisko), miestnej infraštruktúry a pracovných príležitostí. Počas sledovaného obdobia EÚ viedla s Tureckom rokovania s cieľom:

pripraviť úplné vykonávanie readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom od 1. júna, podstatne zlepšiť vykonávanie dvojstranného readmisného protokolu medzi Tureckom a Gréckom, ktorým sa majú vyriešiť nevybavené žiadosti o readmisiu a presuny navrátilcov, pokračovať v práci na technických otázkach týkajúcich sa dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, urýchliť vykonávanie SAP (napr. rokovaním o konkrétnych opatreniach, ktoré prispievajú k rozhodnému a cielenému vykonávaniu SAP, a ich realizáciou). Komisia a Turecko pokračovali v rokovaniach o prioritách programu v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) na rok 2016 s jasným zameraním na zvýšenie finančnej pomoci na podporu Turecka pri plnení požiadavky plánu na liberalizáciu vízového režimu. Pomoc koordinovaná prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku bude dopĺňať pomoc EÚ, ktorá sa už v Turecku poskytuje s cieľom priamo podporiť sýrskych utečencov a hostiteľské turecké obce a mestá. Od začiatku tejto krízy bolo na tieto účely vyčlenených 350 miliónov EUR vo forme viazaných rozpočtových prostriedkov EÚ. Z tejto sumy je 71 miliónov EUR doteraz predmetom zmlúv na poskytovanie humanitárnej pomoci v prvom rade utečencom v Turecku prostredníctvom relevantných humanitárnych organizácií. Okrem toho sa program prvej odozvy vo výške 18 miliónov EUR z nástroja IPA, ktorý správna rada trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu schválila v máji 2015, vykonáva na mieste s cieľom uspokojiť bezprostredné potreby sýrskych utečencov v Turecku v oblasti vzdelávania a potravinovej bezpečnosti prostredníctvom dohôd s organizáciou UNICEF a Svetovým potravinovým programom (WFP), ktoré boli podpísané v septembri 2015. Na konci roku 2015 bolo 165 miliónov EUR z prostriedkov nástroja IPA na rok 2012, ktorým hrozilo zrušenie viazanosti, a 25 miliónov EUR v rámci tureckého spolufinancovania pridelených trustovému fondu na projekty v Turecku spolu s ďalšími 15 miliónmi EUR z prostriedkov nástroja IPA na roky 2013 a 2015. EÚ naďalej poskytovala významnú pomoc sýrskym utečencom, ktorí sa nachádzajú v Libanone, Jordánsku a Iraku, ako aj Sýrčanom vysídleným v rámci Sýrie. EÚ ukončila výber a odbornú prípravu pred menovaním styčného úradníka agentúry Frontex, ktorý bude v krátkom čase vyslaný do Turecka. Časť 4 Závery a odporúčania Počet neregulárnych migrantov, ktorí na územie EÚ vstúpili z Turecka, sa od októbra 2015 celkovo znižuje, avšak v posledných dvoch februárových týždňoch začali tieto počty opäť rásť a vzhľadom na toto ročné obdobie zostávajú vysoké. Na vykonávanie spoločného akčného plánu Turecko podniklo viacero krokov, ako sa uvádza vyššie, ale toto spoločné úsilie sa zatiaľ neprejavilo v dostatočnom alebo udržateľnom znížení tokov. Na riešenie tohto znepokojivého javu nadmerného prílevu migrantov je potrebné, aby Turecko v prvom rade výrazne pokročilo v prevencii neregulárneho vycestovania migrantov a utečencov z jeho územia a zintenzívnilo boj proti prevádzačom. V tejto súvislosti má kľúčový význam zintenzívnenie pozemných operácií na predchádzanie neregulárnemu vycestovaniu a zvýšenie úsilia na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni s cieľom účinnejšie bojovať proti prevádzaniu migrantov. V uplynulých mesiacoch sa štruktúra migrantov menila, keď takmer 50 % celkového počtu neregulárnych migrantov, ktorí vstúpili na územie EÚ vo februári, bolo nesýrskeho pôvodu (napr. Afganci, Iračania, Pakistanci, Iránci, Maročania, Bangladéšania, Palestínci, Alžírčania). V záujme vyriešenia tohto javu sa Turecko vyzýva, aby urýchlene prerokovalo a uzatvorilo readmisné dohody s príslušnými tretími krajinami, najmä krajinami, ktoré sú zdrojom neregulárnej migrácie do EÚ, a aby urýchlilo ratifikáciu tých dohôd, ktoré sa už podpísali, ale ešte nenadobudli platnosť. Je potrebné, aby Turecko tak, ako je stanovené v jeho vnútroštátnych právnych predpisoch, zabezpečilo rýchle vykonávanie uplatniteľných postupov udeľovania medzinárodnej ochrany, ktorých výsledkom je buď jednoznačné priznanie právneho postavenia utečenca, alebo zamietnutie žiadosti. Turecko musí zároveň zabezpečiť, aby sa neregulárnym migrantom, u ktorých sa nepotvrdí potreba medzinárodnej ochrany, zabránilo v neregulárnom presune smerom do EÚ. Jedným z hlavných úspechov dosiahnutých počas sledovaného obdobia je významný pokrok, ktorý dosiahlo Turecko a Grécko pri vykonávaní ich dvojstranného readmisného protokolu. Tento pokrok je osobitne dôležitý, keďže predstavuje základ lepšieho vykonávania readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom a otvára možnosť, aby všetkých ekonomických migrantov a migrantov, ktorých žiadosti o medzinárodnú ochranu boli zamietnuté, bolo možné v krátkej časovej lehote prakticky vrátiť do Turecka. Treba zintenzívniť úsilie, aby sa zabezpečil včasný presun navrátilcov, pričom sa treba dohodnúť na referenčnom rámci pre spoločnú činnosť, zavedení skrátených konaní, vysielaní styčných úradníkov na päť ostrovov, efektívnej komunikácii o procese readmisie s cieľom odradiť od neregulárnej migrácie a na ďalšom budovaní gréckych kapacít na zabezpečenie takýchto návratov. Turecko sa vyzýva, aby posilnilo svoje opatrenia proti prevádzaniu migrantov, predovšetkým posilnením svojej spolupráce s aktérmi na úrovni EÚ a členských štátov. Konkrétnejšie sa Turecko vyzýva, aby prijalo rázne opatrenia proti prevádzaniu migrantov, ešte viac zintenzívnilo úsilie zamerané na predchádzanie neregulárnym prekročeniam hraníc z Turecka do EÚ, a to najmä zintenzívnením pozemných činností zameraných na presadzovanie práva, ďalej aby zvýšilo úsilie pobrežnej stráže a iných orgánov presadzovania práva pri vykonávaní spoločných operácií, zintenzívnilo výmenu informácií o prevádzaní migrantov medzi tureckými orgánmi presadzovania práva a aktérmi na úrovni EÚ a členských štátov, ako aj uľahčilo spoluprácu v rámci operácie NATO v Egejskom mori. Turecko sa ďalej vyzýva, aby urýchlilo prípravy na vykonávanie readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom, pokiaľ ide o spätné prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín od 1. júna 2016. V tejto súvislosti je dôležité, aby Rada čo najskôr prijala pozíciu, ktorú má zaujať EÚ v spoločnom readmisnom výbore, pokiaľ ide o rozhodnutie tohto výboru, aby sa ustanovenia readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom mohli uplatňovať na štátnych príslušníkov tretích krajín od 1. júna 2016. Turecko musí takisto zintenzívniť svoju spoluprácu s EÚ pri posudzovaní potrieb sýrskych utečencov, čo by malo pomôcť pri plánovaní pomoci v rámci nástroja pre utečencov v Turecku. Na základe dohody o nástroji pre utečencov v Turecku je potrebné, aby EÚ zo svojej strany urýchlila poskytovanie pomoci a riešila prostredníctvom tohto nástroja potreby utečencov. K určeným prioritným sektorom, pokiaľ ide o finančnú pomoc pre utečencov v Turecku, patrí humanitárna pomoc, vzdelávanie, integrácia na trhu práce, zdravotná starostlivosť a sociálne začlenenie, obecná infraštruktúra a podpora riadenia tokov utečencov. Prebiehajúce posúdenie potrieb prinesie podrobnú analýzu nedostatočného financovania a poslúži na stanovenie priorít, pokiaľ ide o potreby financovania vo všetkých sektoroch. Riadiaci výbor nástroja poskytne strategické usmernenie a rozhodne o konkrétnych opatreniach, sumách a najlepších finančných nástrojoch, ktoré sa použijú. Komisia zvolá druhé zasadnutie riadiaceho výboru, hneď ako bude prvý prehľad posúdenia potrieb k dispozícii. Turecko a EÚ musia prijať ďalšie opatrenia na rozhodné a cielené vykonávanie spoločného akčného plánu. Je dôležité, aby toto spoločné úsilie prinieslo rýchle výsledky v teréne, najmä zastavilo prílev neregulárnych migrantov.