SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 8.12.2010 
SEK(2010) 1491 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprevádzajúci 
 
OZNÁMENIE KOMISIE  
EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU 
A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
   
Stratégia Európskej únie pre podunajskú oblas ť 
  
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
   
{SEK(2010) 1490 kone čné rozhodnutie} 
{SEK(2010) 1489 kone čné rozhodnutie} 
{KOM(2010) 715 kone čné rozhodnutie} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Členské štáty požadovali, aby Európska kom isia vypracovala stratégiu EÚ pre podunajskú 
oblasť1. Táto stratégia vychádza zo stratégie EÚ pre región Baltského mora, ktorej 
vypracovávanie Komisia koordinovala v rokoch 2008 a 2009 a ktorá sa v sú časnosti 
vykonáva. Sú časná požiadavka osobitne zdôraz ňuje význam trvalo udržate ľného rozvoja, 
ktorý by sa mal dosiahnu ť pomocou integrovaného prís tupu. V rámci Komisie koordinuje 
stratégiu EÚ pre podunajskú oblas ť GR pre regionálnu politiku, ktoré preto vypracovalo aj 
toto hodnotenie vplyvu.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Vymedzenie problému vychádza zo  sociálno-ekonomickej analýz y a rozsiahlyc h konzultácií. 
Do konzultácií sa zapojili členské štáty a ne členské štáty z podunajskej oblasti, medzivládne 
a mimovládne organizácie a za interesované strany vrátane ob čanov a odborníkov na túto 
oblasť. Na tejto činnosti sa podie ľali aj Európska investi čná banka a 22 generálnych 
riaditeľstiev Komisie2. Identifikované výzvy majú o čividne cezhrani čný charakter a vykazujú 
mnoho cezhrani čných externalít3. Je čoraz jasnejšie, že v sú vislosti s podunajskou oblas ťou 
nie je viac primerané roztrieštené vy pracovávanie politík a rozhodovanie.  
• Vymedzenie problému z h ľadiska verejnej správy 
Hlavným problémom v rámci podunajskej oblasti je verejná správa. Chýba najmä primeraná 
nadnárodná správa. Výsledkom je nedostato čná spolupráca (málo spolo čných záujmov 
a dokonca protichodné záujmy). Jednotlivé krajiny majú napríklad rôzny náh ľad na otázky 
životného prostredia a iné otázky spojené s využ ívaním rieky, ktoré by sa mohli jednoduchšie 
riešiť, ak by sa zvážili v širšom kontexte alebo z h ľadiska inovatívnych technológií, čo bude 
pravdepodobne navrhnuté v stratégii. 
EÚ poskytuje ur čité rámce (prostredníctvom právnych predpisov a finan čných nástrojov), 
ktorými by sa mali rieši ť niektoré hlavné výzvy a prílež itosti; okrem toho existujú aj 
medzivládne rámce. Inštitucionálna kapacita je však nedostato čná a dochádza k závažným 
medzerám pri vykonávaní (napríklad niektoré  smernice EÚ sú transponované do právnych 
predpisov, ale v prax i sa nevykonávajú). Výsledkom je  roztrieštený prístup k mnohým 
výzvam, ktorým táto oblas ť čelí, a nedostato čné využitie jej potenciál u. Je potrebné lepšie 
pochopiť a riadiť vzájomné pôsobenie, rozvíja ť spoločné nástroje alebo ná stroje spolupráce, 
zistiť a využíva ť synergie, tak cez hranice št átov, ako aj odvetví, a vyhýba ť sa konfliktom 
alebo ich rieši ť. 
                                                 
1 Európska rada formálne požiadala Európsku komisiu, aby koordinovala stratégiu EÚ pre podunajskú 
oblasť, pričom vo svojich záveroch z 19. júna 2009 uviedla: „Udržate ľný rozvoj by sa mal dosahova ť aj 
pomocou integrovaného prístupu k osobitným výzvam, ktorým čelia konkrétne regióny (...). (...) 
Taktiež Komisiu vyzýva, aby do konca roku 2010 predložila stratégiu EÚ pre podunajskú oblas ť.“  
2 Do medziútvarovej pracovnej skupiny sa zapojili tieto generálne riadite ľstvá: AGRI, EAC, ECFIN, 
ELARG, RELEX, AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, EN V, CLIM, INFSO, JLS, MARE, MOVE, ENER, 
MARKT, RTD, SANCO, TAXUD, TRADE a SG. 
3 V ekonómii je externalita vymedzená ako ved ľajší účinok (náklady alebo prínos) na stranu, ktorá sa 
nepodieľala na rozhodnutí o opatrení, ktoré daný ú činok prinieslo, a pri ktorom sa za daný ú činok 
neposkytuje odmena: Cezhrani čná externalita vzniká, ke ď má opatrenie uskuto čnené jednou krajinou 
pozitívny alebo negatívny vplyv na iné krajiny. 
SK 3   SK • Vymedzenie problému z h ľadiska tém 
Spolupráca je potrebná najmä v prípade nieko ľkých otázok: mobilita a dostupnos ť, 
energetika, životné prostredie a riadenie rizík. Týmito problémami sa v zásade musí zaobera ť 
každá stratégia. Okrem toho, z verej ných konzultácií, najmä z príspevkov členských štátov, 
jednoznačne vyplynulo, že stratégia by mala alebo mohla pokrýva ť aj ďalšie otázky, bu ď 
vzhľadom na cezhrani čné externality (inov ácia a konkurencieschopnos ť, realizácia 
jednotného trhu, ľudský kapitál, bezpe čnosť, cestovný ruch) a/alebo pretože vzájomná 
výmena skúseností (informa čná spoločnosť, inštitucionálna kapacita alebo marginalizované 
spoločenstvá) je jednozna čným prínosom. Zaradenie týchto otázok tiež umož ňuje 
partnerom/zainteresovaným stranám vyváži ť opatrenia, ktoré považujú za menej naliehavé, 
s inými, ktoré majú rozhodujúci význam: z politického h ľadiska je dôležité zaradi ť celý rad 
ďalších otázok, aby sa zabezpe čilo schválenie celého „balíka“.  Okrem toho, tieto sociálno-
ekonomické a iné aspekty posilnia za členenie krajín, ktor é sa k Európskej ún ii pripojili len 
nedávno.  
2.1.1.  Otázky, v ktorých je potrebná spolupráca, pretože ich nemožno rieši ť samostatne: 
– Mobilita a dostupnos ť: Pokiaľ ide o vnútrozemskú plavbu, Dunaj sa jednozna čne 
nevyužíva v plnej miere. Jeho možnosti by sa mohli lepšie využi ť prostredníctvom radu 
opatrení, ako je vä čšia intermodalita, lepšie riadenie, lepšie investície do infraštruktúry 
a vybavenia a dostupnos ť kvalifikovaných pracovníkov. Nedostato čný nie je len dopyt, ale 
aj ponuka. Dunajské kanály nie sú vždy splavné, prístavy sú často neefektívne, lodí nie je 
dostatok a často sú v zlom technickom  stave a v dôsledku nedostato čných vzdelávacích 
zariadení nie je dostatok posádok. Čo sa týka ciest a železníc, infraštruktúra často nie je 
efektívna alebo jednoducho neexistuje, pri čom sa to týka najmä cezhrani čných spojení 
(ktorým vnútroštátne orgány nepr ikladajú prvoradý význam).  
– Energetika: Energetická bezpe čnosť a efektívnos ť je v tejto oblasti často problémom. 
Veľké množstvo energie sa dováža a jej dopr ava je nákladná; okrem toho sú trhy 
roztrieštené a chýbajú prepoj ovacie vedenia. Podunajská oblas ť je osobitne zranite ľná, 
pokiaľ ide o bezpe čnosť dodávok, čo sa ukázalo v januári 2009, ke ď boli zastavené 
dodávky plynu. Výroba energie a jej využívanie je pritom zdrojom zne čistenia. Výzvou je 
zlepšiť energetickú efektívnos ť (a úspory energie) a zvýši ť výrobu energie z obnovite ľných 
zdrojov.  
– Životné prostredie: V mnohých členských štátoch v rámci poduna jskej oblasti je kvalita 
riečnej aj podzemnej vody často zlá. Voda obsahuje mnoho zne čisťujúcich látok, pri čom 
ide najmä o živiny. Podobne je to v prípade pôdy, najmä v cezhrani čných priemyselných 
oblastiach, a ovzdušia v mestských oblastiach . Aj krajina a biodiverzita sú ohrozené 
v dôsledku straty prírodných oblastí, najmä nedotknutých horských oblastí, čo vedie 
k znižovaniu po čtu druhov. Deštrukcia biodiver zity a ekosystémov môže vies ť 
k nezvratným zmenám a neschopnosti ekosystémov poskytova ť tovar a služby, ako sú 
protipovod ňová ochrana, čistenie vody, potrava a drevo, alebo zmiernenie zmeny klímy či 
prispôsobenie sa takejto zmene. V riekach sa loví neudržate ľné množstvo rýb a ich 
migrácii bránia hydromorfologické zmeny. Mi moriadne ohrozená je existencia druhu 
jesetera, ktorý je pre celé povodie Dunaja významnou migrujúcou rybou.  
– Riadenie rizík: Podunajská oblas ť čelí trom hlavným rizikám: záplavám, suchám 
a priemyselnému zne čisteniu. Žiadne z nich ne rešpektuje hranice. Cie ľom je riadi ť 
prevenciu (vyhnú ť sa riziku) aj reakciu (pomoc, ke ď sa riziko stane skuto čnosťou). 
SK 4   SK Hlavnou prí činou záplav je, že Dunaj a jeho prítoky sú do ve ľkej miery riekami s umelo 
upravenými brehmi, ktoré neumož ňujú, aby sa prebyto čná voda vo ľne rozliala na vä čšiu 
plochu (takže sa zvyšuje hladina vody). Hlavnou prí činou súch je polokontinentálne 
podnebie, ktoré je citlivé aj na zmenu klímy. Hlavnou prí činou priemyselných rizík sú 
zastarané podniky pri ťahujúce nehody, ktoré môžu spôsobi ť značné znečistenie 
v susedných krajinách.  
2.1.2.  Otázky, v ktorých by sa mala u ľahčiť spolupráca, pretože existujú cezhrani čné 
externality: 
– Inovácie a konkurencieschopnos ť: Podunajská oblas ť sa vyzna čuje výraznými rozdielmi, 
ktoré sú ve ľké najmä v oblasti intenzity spolupráce (medzi odvetvím výskumu, podnikmi 
a verejným sektorom a v rámci týchto od vetví), podnikavosti, využívania inovácií, 
investícií do výskumu a vývoja a celkovej konkurencieschopnosti. Zna čný prínos by táto 
oblasť mohla čerpať z väčšieho prepojenia, najmä jej východnej a západnej časti. 
– Realizácia jednotného trhu:  Pokiaľ ide o jednotný trh, v dôsledku rozdielnych právnych 
úprav v jednotlivých štátoch je možnos ť, že poskytovatelia služieb si zriadia prevádzky 
v iných podunajských štátoch alebo budú poskytova ť svoje služby aj za hranicami, menej 
bežná, než by mala by ť. V mnohých prípadoch nemajú malé a stredné podniky dostatok 
zdrojov na prekonanie administratívnych a inýc h prekážok, ktoré im bránia vo vstupe na 
trhy v susedných krajinách, čo značne obmedzuje ich potenciál.  
– Ľudský kapitál: Podiel vysokovzdelaných ľudí v podunajskej oblasti je nižší ako priemer 
v členských štátoch EÚ-27, opä ť s výraznými rozdielmi. Mobilita, najmä mobilita 
výskumníkov a študentov, vysokokvalifikovaných a zru čných pracovníkov, je stále 
obmedzená. V oblasti sa dokonca v sú časnosti nevyužíva plný  potenciál týchto 
pracovníkov, čo predstavuje dôležitú, ale dosia ľ plne nevyužívanú vlastnos ť.  
– Bezpečnosť: Rastúca hospodárska integrácia  a zvyšujúci sa objem cezhrani čného obchodu 
so sebou prinášajú nebezpe čenstvo nárastu organizovanej trestnej činnosti v rámci 
podunajskej oblasti (pašovanie, obchod s ľuďmi, čierny trh...). Okrem okamžitých škôd, 
ktoré spôsobuje, vedie organizovaná trestná činnosť aj k vyšším transak čným nákladom 
pre podniky v celej oblasti,  a tým obmedzuje možnos ť ďalšieho hospodárskeho rastu. 
Riešenie tohto problému je jednozna čne cezhrani čnou záležitos ťou.  
– Cestovný ruch:  Podunajská oblas ť sa vyzna čuje pozoruhodnou kultúrnou, etnickou 
a prírodnou rozmanitos ťou. Väčšina z toho by mohla návštevníkov ve ľmi zaujíma ť. Tento 
turistický potenciál sa vš ak nevyužíva naplno. Sú časné iniciatívy ni e sú navzájom 
prepojené a spolo čná stratégia na zladenie ich úsilia neexistuje.  
2.1.3.  Otázky, v ktorých by sa mohla u ľahčiť spolupráca, pretože je užito čné vymieňať si 
skúsenosti 
– Informačná spolo čnosť: V porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ-27 nie je 
informačná spoločnosť v podunajskej oblasti ve ľmi dobre rozvinutá. Ľudia majú horší 
prístup k po čítačom, internetovým pripojeniam a elek tronickému obsahu. V dôsledku toho 
príslušné krajiny plne nevyužívajú prínos y tohto zdroja rastu, súdržnosti a udržate ľnosti. 
Prístup k pozitívnym skúsenostiam a najnovším výdobytkom v najvýkonnejších častiach 
podunajskej oblasti by bol ve ľkým prínosom. 
SK 5   SK – Inštitucionálna kapacita: Nadnárodné, vnútrošt átne, regionálne a miestne systémy verejnej 
správy v rámci podunajskej oblasti sa ni ekedy ešte vyvíjajú a rozvíjajú, pri čom sa často 
naďalej snažia prekona ť značné zmeny z posledných ro kov. Týka sa to spôsobov 
prijímania rozhodnutí (stabilita zamestn ancov verejného sektoru, transparentnos ť, 
konzultácie, plánovanie, finan čné inžinierstvo, príp rava projektov, územ né plánovanie, ...) 
a spôsobov vykonávania opatrení (na čas, efektívne, ú činne, hospodárne, bez korupcie, ...). 
Vzhľadom na to, že niektoré časti tejto oblasti majú pozoruh odne úspešnú verejnú správu, 
výmenou skúseností by sa zabezpe čil skutočný pokrok. 
– Marginalizované spolo čenstvá: V rámci podunajskej oblasti žije nieko ľko 
marginalizovaných spolo čenstiev, ako sú menšiny ale bo Rómovia (10 miliónov Rómov, 
ktorí žijú v podunajskej oblasti, predstavuj e 80 % Rómov žijúcich v Európe). Tieto 
spoločenstvá často žijú v biednych podmienkach bez zák ladnej infraštruktúry. V súvislosti 
s nimi sa vyskytuje diskriminácia, sociálne vylú čenie a priestorová segregácia, ako aj 
sociálne napätie. Orgány verejnej moci v niektorých častiach podunajskej oblasti však 
často nemajú zdroje a skúsenosti, aby tieto výzvy riešili ucelene, ale mohli by ma ť veľký 
prospech z lepších postupov a lepšej or ganizácie, ktoré sú k dispozícii ne ďaleko. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Vo všeobecnosti platí, že je najlepšie, ke ď sa rozhodnutia prijímajú na príslušnej úrovni a ke ď 
opatrenia vykonávajú tí, ktorí na  to majú vedomosti a právomoci. V prípade celoeurópskych 
záležitostí to môžu by ť inštitúcie Európskej únie, v príp ade vnútroštátnych záležitostí vlády 
jednotlivých štátov a v prípade regionálnyc h a miestnych zálež itostí to môžu by ť regióny 
a mestá. V súvislosti s makroregionálnymi záležitos ťami (ktoré sa týkajú viacerých krajín, ale 
nie celej Európskej únie, pri čom niekedy sú zapojené aj ne členské štáty) je však potrebný 
osobitný rámec spolupráce na úrovni makroregiónu. 
Medzi príslušnými krajinami už ur čitá spolupráca prebieha, či už prostredníctvom 
medzivládnych organizácií alebo prostrední ctvom spolupráce v konkrétnych otázkach. Táto 
spolupráca však nie je vždy ta ká efektívna, ako by mala by ť, nepokrýva všetky záležitosti, 
ktoré by si vyžadovali spolupr ácu, a nie je zasadená do stra tegického rámca, ktorý by zah ŕňal 
najvyššiu politickú úrove ň. Preto samotné členské štáty prostrední ctvom Rady požiadali, aby 
Komisia vypracovala makroregioná lnu stratégiu pre podunajskú oblas ť.  
4. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Celkovým cie ľom („víziou“) je vypracova ť dlhodobý prístup založený na spolupráci 
a integrácii medzi krajinami, mestami a regi ónmi podunajskej oblasti, s pomocou ktorého by 
sa mohli rieši ť výzvy a spolo čne využíva ť príležitosti. Krajiny môžu ma ť konkrétne prospech 
z lepšieho základu na spolo čnú diskusiu, rozhodovanie a realizác iu opatrení, ktorými sa riešia 
spoločné výzvy a príležitosti. V každej oblasti  politiky je možný koordinovanejší prístup, 
treba však ma ť na pamäti vzájomné súvislosti s os tatnými zložkami hospodárstva (napr. 
doprava – životné prostredie  – hospodársky rozvoj). 
V záujme dosiahnutia tohto cie ľa je potrebné sa zamera ť na tri konkrétne  ciele: lepšia 
koordinácia a koherencia (s cie ľom zabezpe čiť účinnosť), posilnená inštitucionálna kapacita 
(s cieľom zabezpe čiť efektívnos ť), proces dlhodobej spolupráce (s cie ľom zaisti ť politickú 
prijateľnosť). 
SK 6   SK 5. MOŽNOSTI POLITÍK  
Uvedené výzvy poukazujú na potrebu lepšieho v ypracovávania politík, le pších rozhodovacích 
procesov a vykonávania na základe lepšej k oordinácie, spolupráce a integrácie medzi 
jednotlivými odvetviami a medzi podunajskými kr ajinami, mestami a regiónmi. V záujme 
harmonizácie existujúcich politík, ich vykonávania a posilnenia je potrebná vä čšia kapacita. 
Vzhľadom na túto analýzu je potrebné na sledujúce možnosti a mechanizmy zvažova ť 
z hľadiska dosiahnutia vymedzených cie ľov. Tieto možnosti sa týkajú možných rámcov 
spolupráce v rámci podunajskej oblasti, ako aj geografickej pôsobnosti.  
• Možné rámce spolupráce 
– Možnosť 1: Komisia nie je zapojená (základný scen ár); Komisia nevypracuje stratégiu pre 
podunajskú oblas ť. V rámci tejto možnosti sa dajú predpoklada ť dva možné scenáre: (1.1) 
stratégia pre podunajskú oblas ť neexistuje a (1.2) stratégia existuje, ale nevypracovala ju 
Komisia. 
– Možnosť 2: úloha Komisie je obmedzená na vypr acovanie stratégie; Komisia vypracuje 
stratégiu, ale vykonávanie prebieha výlu čne na medzivládnej úrovni bez EÚ.  
– Možnosť 3: Komisia koordinuje opatrenia na úrovni EÚ (s využitím štruktúr EÚ); 
vypracuje sa koordinovaná stratégia s využ itím existujúcich štruktúr EÚ, pri čom Komisia 
zohráva úlohu napomáhate ľa. Komisia vypracuje straté giu, ale budúce rozhodnutia 
prijímajú inštitúcie spolo čne.  
– Možnosť 4: Komisia podporí vytvore nie nového orgánu s finan čnou a legislatívnou 
právomocou; vznikne nová medzinárodná organizácia s právomocou prijíma ť nové právne 
predpisy pre podunajskú oblas ť a spravova ť finančné prostriedky na financovanie 
nadnárodných projektov.  
• Možnosti z geografického h ľadiska 
– Možnosť a: obmedzená na rieku Dunaj; tento prístup sa vz ťahuje na územia, ktoré 
bezprostredne ležia pri rieke ( členské a ne členské štáty), a teda sa zameriava len na 
záležitosti týkajúce sa rieky, ako je splavnos ť a životné prostredie. 
– Možnosť b: rozšírená na funk čnú geografickú oblas ť; tento prístup sa vz ťahuje na celú 
podunajskú oblas ť (členské a ne členské štáty) a môže sa teda zameriava ť na celý rad 
výziev spojených s touto oblas ťou (a nielen riekou). Pod ľa tejto možnosti sa „podunajská 
oblasť“ považuje za funk čnú oblasť zahŕňajúcu aktérov potrebných na zabezpe čenie 
spolupráce v rôznych otázkach, bez oh ľadu na to, či sú členmi EÚ alebo nie4.  
– Možnosť c: tento prístup sa nezameriava  len na rieku, al e týka sa iba členských štátov 
z podunajskej oblasti; vychádza z možnosti b), ale je obmedzený iba na členské štáty EÚ.  
                                                 
4 Na vytvorenie predstavy o danom území je možné prirovna ť podunajskú oblas ť ku krajinám povodia 
Dunaja (preto bez obmedzenia na rieku) v rámci pr ocesu dunajskej spolupráce, ktorý je v tejto oblasti 
široko akceptovaný. Toto územie zah ŕňa: Nemecko (najmä Bádensko-Württembersko a Bavorsko), 
Rakúsko, Slovenskú republiku, Českú republiku, Ma ďarsko, Slovinsko, Rumunsko a Bulharsko ako 
členské štáty a Chorvátsko, Srbsko, Bosnu a Hercegovinu, Čiernu Horu, Moldavskú republiku 
a Ukrajinu (podunajské regióny) ako ne členské štáty. To nevylu čuje, že susediace krajiny (alebo 
pobrežné oblasti) sa nemôžu zú častniť na určitých záležitostiach. Je potrebné zdôrazni ť, že podunajská 
oblasť nie je obmedzená na rieku Dunaj. 
SK 7   SK 6. POSÚDENIE VPLYVOV  
• Možné rámce spolupráce 
V nasledujúcej tabu ľke je zhrnuté, ako by sa každou z týchto možností mohlo zabezpe čiť 
splnenie cie ľov stanovených v oddiele 4 (ú činnosť); ako jednoducho ich možno dosiahnu ť 
(efektívnos ť); a či je pravdepodobná podpora (politická prijate ľnosť).  
Možnosť 1 – Komisia nie je zapojená (základný scenár)  
Scenár č.°1.1: Neexistuje stratégia pre podunajskú oblas ť 
 -- - 0 + ++ 
Účinnosť   9   
Efektívnos ť   9   
Politická prijate ľnosť 9     
Možnosť 1 – Komisia nie je zapojená (základný scenár)  
Scenár č.°1.2: Stratégia existuje, ale nevypracovala ju Komisia  
 -- - 0 + ++ 
Účinnosť    9  
Efektívnos ť   9   
Politická prijate ľnosť  9    
Možnosť 2:  
Úloha Komisie je obmedzená na vypracovanie stratégie  
 -- - 0 + ++ 
Účinnosť    9  
Efektívnos ť   9   
Politická prijate ľnosť  9    
Možnosť 3:  
Komisia koordinuje opatrenia na úrov ni EÚ (s využitím štruktúr EÚ)  
 -- - 0 + ++ 
Účinnosť     9 
Efektívnos ť    9  
Politická prijate ľnosť     9 
Možnosť 4:  
Komisia podporuje vytvorenie nového orgánu s finan čnou a legislatívnou právomocou  
 -- - 0 + ++ 
Účinnosť     9 
Efektívnos ť  9    
Politická prijate ľnosť  9    
 
• Možnosti z geografického h ľadiska 
– Možnosť a: obmedzená na rieku Dunaj; Hoci situácia vo vz ťahu k rieke by sa mohla 
zlepšiť, neriešia sa ostatné oblasti politiky významné pre podunajskú oblas ť. Do úvahy sa 
neberie najmä potenciál posilni ť sociálno-ekonomic ký rozvoj tejto oblasti po rozšírení. 
– Možnosť b: rozšírená na funk čnú geografickú oblas ť; Táto možnos ť umožňuje pokry ť 
väčší rozsah tém týkajú cich sa výziev podunajskej oblasti,  a nielen samotnej rieky. Ako 
vyplynulo z procesu konzultácií,  širší prístup môže napomôc ť vyriešeniu otázok, ktoré inak 
zotrvávajú na m ŕtvom bode (splavnos ť verzus životné prostredie), a umož ňuje, aby všetky 
strany zistili, aké prínosy získ ajú, t. j. tento prístup ne cháva priestor pre politické 
kompromisy. Týmto spôsobom je možné dosiahnu ť výsledok, ktorý by bol viac ako len 
najmenším spolo čným menovate ľom. Okrem toho táto možnos ť prináša výhodu riešenia 
jednotlivých oblastí politiky in tegrovaným spôsobom, pri čom sa zoh ľadňujú ich vzájomné 
vzťahy a predíde sa roztrieštenému postupu. Je tu potenciál posilni ť začlenenie 
podunajskej oblasti do EÚ, tak administratívne, ako aj právne, a tiež v súvislosti so 
SK 8   SK sociálno-ekonomickým rozvojom. Je teda pravdepodobné, že táto možnos ť bude mať širšiu 
politickú podporu a dosiahne sa ňou pokrok v oblastiach vyzna čujúcich sa 
nezlučiteľnosťou politických záujmov. 
– Možnosť c: nezameriava sa len na  rieku, ale týka sa iba členských štátov z podunajskej 
oblasti; Hoci táto možnos ť by uľahčila vykonávanie mnohých opatrení, ke ďže celé 
zahrnuté územie má spolo čný právny rámec (smernice EÚ) a spolo čné nástroje 
financovania (najmä štrukturálne fondy), nebolo by možné plne rieši ť výzvy a príležitosti 
podunajskej oblasti ako celku. Napríklad, zlepšenie splavnosti by bolo obmedzené, ke ďže 
Dunaj tečie cez Chorvátsko a Srbsko. Vä čšina z ostatných oblastí politiky by sa tiež 
formulovala a vykonávala neúplne, ke ďže jednotlivé témy sa často týkajú aj územia 
susedných kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a tretích krajín. 
7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Na základe analýzy vplyvov jednotlivých možností politík sme dospeli k záveru, že 
najlepšími možnos ťami sú: 
• Možné rámce spolupráce 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť č. 3, kde Komisia koordinu je opatrenia na úrovni 
EÚ s využitím štruktúr EÚ. Táto možnos ť aktívne zapája Komisiu ako napomáhate ľa procesu, 
ktorý podporuje podunajské krajiny pri vypracová vaní koherentnej stratégie pre túto oblas ť. 
Vypracovanie takejto stratégie EÚ prebieha v úz kej spolupráci so zainteresovanými krajinami 
a so všetkými príslušnými út varmi Európskej komisie. Celý proces sa opiera o rozsiahly 
postup otvorených konzultácií so všetkými zai nteresovanými stranami z podunajskej oblasti 
a postup konzultácií s regioná lnymi expertmi. Pri tejto možnosti by sa mohli využi ť 
skúsenosti so stratégiou EÚ pre región Ba ltského mora, ktorá bola vypracovaná v priebehu 
roka 2009 a v sú časnosti sa vykonáva.  
Túto možnos ť uprednost ňujeme pred inými predkladanými možnos ťami vzhľadom na jej: 
– efektívnos ť, pretože umož ňuje lepšie zladi ť politiky a finan čné prostriedky pre túto oblas ť; 
– účinnosť, pretože u ľahčuje vykonanie konkrétnych opatren í prostredníctvom vedúcej 
úlohy Komisie, rozsiahlej podpor y stratégie v podunajskej ob lasti, ako aj realizovate ľnosti 
opatrení; 
– politickú prijate ľnosť, pretože využíva existujúce finan čné prostriedky, inštitúcie a právne 
predpisy a uplat ňuje začleňujúci prístup, v ďaka čomu sa s touto stratégiou môžu 
identifikova ť všetky strany.  
Pokiaľ ide o administratívne náklady, táto možnos ť si vyžaduje vä čšie prostriedky ako 
základný scenár, ale menej zdrojov ako iné možnos ti, pri ktorých sa vytv árajú nové inštitúcie. 
Ústredná koordina čná úloha Komisie umož ňuje účinnejšie vykonávanie politík a využívanie 
finančných prostriedkov, čo môže vies ť celkovo k lepšiemu využitiu zdrojov. 
V súvislosti s cie ľmi stanovenými v oddiele 4 sa touto možnos ťou zlepšuje koordinácia 
a koherencia politík a investi čných rozhodnutí, posil ňuje sa inštitucionálna kapacita 
podunajskej oblasti (ke ďže sa využívajú a posil ňujú existujúce štruktúry a inštitúcie 
SK 9   SK a zintenzív ňuje sa spolupráca medzi krajinami) a zlepšuje sa vidite ľnosť a zodpovednos ť 
(pretože Európska komisia a členské štáty ju budú priebežne monitorova ť a hodnoti ť).  
• Možnosti z geografického h ľadiska 
Preferovanou možnos ťou je možnos ť b, v ktorej sa podunajská oblas ť rozširuje na celú 
funkčnú geografickú oblas ť. Tento prístup by sa týkal celej podunajskej oblasti ( členských aj 
nečlenských štátov), a teda má potenciál rieši ť všetky hlavné problémy celej podunajskej 
oblasti a pritom pomôc ť prekonať administratívne a politické prekážky a nedostatky, ktoré by 
inak pretrvali. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Monitorovanie a hodnotenie by mohlo prebieha ť na troch úrovniach: 
– Stanovili by sa ciele v súvislosti s potre bnými štruktúrami (zostavenie tematických 
pracovných skupín, stanovenie osôb zodpovedných za zber údajov, zabezpe čenie 
komunikácie v rámci oblasti a kontaktných bod ov pre zainteresované strany). Stanovil by 
sa rámec a časový harmonogram pre podávanie správ;  
– V rámci každej z priorít ak čného plánu by sa stanovili ukaz ovatele pre monitorovanie 
zahŕňajúce podrobný rámec, ktorý by umožnil hodnotenie procesu vy konávania. Tieto 
ukazovatele by sa prijali spolu s ak čným plánom. 
– Vymedzili by sa hlavné ciele, aby bolo možné posúdi ť celkový vývoj v podunajskej oblasti 
vo vzťahu k hlavným výzvam. Tieto ciele by boli základom pre stanovenie 
východiskových hodnôt, na základe ktorých by sa mohol hodnoti ť pokrok pri dosahovaní 
kľúčových cie ľov v oblasti životného prostredia, prosperity, dostupnosti a bezpe čnosti.  
Bolo by potrebné stanovi ť systém predkladania správ.  Komisia by mohla predklada ť 
pravidelné správy o pokroku pri dos ahovaní sledovaných ukazovate ľov stanovených 
v akčnom pláne. Mohol by sa stanovi ť aj časový harmonogram hodnotenia (napr. po 3 rokoch 
od vykonania).  
9. ZÁVER  
V tejto správe o hodnotení vplyvu sa pret o navrhuje vypracovanie stratégie EÚ pre 
podunajskú oblas ť, v rámci ktorej bude Eu rópska komisia koordinova ť udržateľný rámec 
spolupráce, u ľahčovať podporu rozvoja a integrované opa trenia v nadnárodnom kontexte, 
pričom sa využijú existujúce štruktúr y EÚ. Stratégiu by mal sprevádza ť priebežný ak čný plán 
obsahujúci konkrétne príklady toho, kde  a ako by sa mala spolupráca preh ĺbiť. Navrhovaná 
organizácia je podobná tej, ktorá sa využíva (a v sú časnosti skúša) v prípade stratégie EÚ pre 
región Baltského mora. Ke ďže tento prístup nachádza podporu, mohol by by ť prístup 
uplatňovaný pre región Baltského mora mimoriadne užito čný ako referencia.  
Stratégia EÚ pre podunajskú oblas ť bude udržate ľným rámcom spolupráce zameranej na 
podporu rozvoja a integrovaných opatrení v na dnárodnom kontexte. Bude ju sprevádza ť 
priebežný ak čný plán obsahujúci konkrétne príklady t oho, kde a ako by sa mala spolupráca 
prehĺbiť. Každú prioritnú oblas ť akčného plánu bude koordinova ť jedna krajina. Členské štáty 
SK 10   SK budú okrem toho zapojené prostredníctvom Rady a za sledovanie priebehu vykonávania 
stratégie bude zodpovedná skupina na vysokej úrovni.  
Komisia by bola k ľúčovým hrá čom pri zabezpe čovaní pokroku v rámci tohto procesu, pri čom 
by zabezpe čovala vedenie a v prípade rozdielnych názorov u ľahčovala diskusiu ako relatívne 
nezávislý, uznávaný a dôveryhodný partner.  Komisia bude preto tento proces u ľahčovať, 
koordinova ť prácu a predklada ť správy o pokroku. Pokia ľ ide o financovanie, programy 
financované zo štrukturálnych fondov budú do pro cesu zapojené v jeho prvotnej fáze, aby sa 
zabezpečila ich pripravenos ť na prispôsobenie financovania potrebám ak čného plánu. 
Na záver možno konštatova ť, že stratégia EÚ pre podunajskú oblas ť môže prinies ť konkrétne 
výsledky na základe jednozna čnej politickej podpory (Kom isia, hlavy štátov). Vzh ľadom na 
to, že bola pripravená s využitím odborných zn alostí (GR, minister stvá, zainteresované 
strany) a s osobitným zaangažovaním Komisie, môže u ľahčiť dosiahnutie konkrétnych 
zlepšení. Môže sa opiera ť o proces vedúci k opatreniam, ktoré sú vnímané ako otvorené, 
transparentné a oprávnené. V neposlednom rade môže dosiahnu ť značný vplyv, ktorý vznikne 
zosúladením politík a financovania v rámci exis tujúcich nástrojov. Na to však musí na ďalej 
podporova ť ochotu krajín a zainteresovaných strá n z podunajskej oblasti spolupracova ť 
v rámci partnerstva so spolo čnými cieľmi a zodpovednos ťami.