[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.2.2009 KOM(2009) 82 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMUPARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof{SEC(2009)202}{SEC(2009)203} OBSAH 1. Úvod 3 2. Potreba prístupu spoločenstva pri prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof 4 3. Kľúčové prvky prístupu spoločenstva k prevencii 4 3.1. Tvorba podmienok rozvoja stratégií prevencie založených na znalostiach na všetkých štátnych úrovniach 4 3.1.1. Tvorba katalógu informácií o katastrofách 4 3.1.2. Rozširovanie osvedčených postupov 5 3.1.3. Tvorba usmernení týkajúcich sa mapovania nebezpečenstiev a rizika 5 3.1.4. Podpora výskumných činností 5 3.2. Prepojenie aktérov a stratégií v rámci cyklu riadenia katastrof 6 3.2.1. Rozšírenie uplatnenia poučení na prevenciu katastrof 6 3.2.2. Odborné vzdelávanie a zvyšovanie povedomia o prevencii katastrof 6 3.2.3. Zlepšenie prepojenia medzi jednotlivými aktérmi 6 3.2.4. Posilnenie nástrojov včasného varovania 7 3.3. Zlepšenie výkonnosti súčasných nástrojov pri prevencii katastrof 7 3.3.1. Účinnejšie cielené financovanie Spoločenstva 7 3.3.2. Zohľadňovanie prevencie katastrof v existujúcich právnych predpisoch Spoločenstva 8 4. Posilnenie medzinárodnej spolupráce v oblasti prevencie 8 5. Záver a ďalší postup 9 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof ÚVOD Od roku 1990 do roku 2007 sa v Európskej únii zaznamenalo značné zvýšenie počtu a vážnosti prírodných a človekom spôsobených katastrof, pričom ten nárast bol výrazný najmä v prípade prírodných katastrof. Očakáva sa, že sa zhorší situácia pokiaľ ide o straty na ľudských životoch, škody na hospodárskej a sociálnej infraštruktúre a zhoršenie kvality už aj tak krehkých ekosystémov, keďže vplyvom zmeny klímy sa zvyšuje početnosť a závažnosť extrémnych meteorologických udalostí, ako sú obdobia horúčav, búrok a silných dažďov[1]. Z analýz OSN a ostatných medzinárodných organizácií vyplýva rastúca náchylnosť ku katastrofám čiastočne dôsledkom čoraz intenzívnejšieho využívania pôdy, priemyselného rozvoja, rozširovania miest a výstavby infraštruktúry[2]. Spoločenstvo už vypracovalo súbor nástrojov na riešenie rôznych aspektov pripravenosti a reakcie na katastrofy, ako aj na obnovu po katastrofách. Existuje aj niekoľko odvetvovo špecifických iniciatív týkajúcich sa povodní[3], technologických katastrof[4] a únikov ropy[5], ktoré sa zaoberajú prvkami prevencie katastrof. Na úrovni Spoločenstva však neexistuje žiadny strategický prístup v oblasti prevencie katastrof. Cieľom tohto oznámenia je identifikovať opatrenia, ktoré by sa mohli stať súčasťou stratégie Spoločenstva v oblasti prevencie prírodných a človekom spôsobených katastrof, ktoré sa opierajú o existujúce opatrenia a nadväzujú na ne. Pod prevenciou sa rozumie (i) zabrániť katastrofám, ak je to možné a (ii) v prípade, že sa im nedá zabrániť, prijať opatrenia na minimalizovanie ich dosahu. Toto oznámenie nadväzuje na záväzok Spoločenstva vypracovať návrhy prevencie katastrof[6] a predstavuje odpoveď na výzvy Európskeho parlamentu[7] a Rady[8] na zintenzívnenie konania na úrovni Spoločenstva s cieľom zabrániť katastrofám a zmierniť ich dosah. Toto oznámenie je príspevkom k Akčnému rámcu z Hjóga na roky 2005 – 2015[9] a je súčasťou balíka so zahraničnopolitickým aj vnútropolitickým rozmerom[10]. Uvedené oznámenie sa netýka komplexných výnimočných stavov v prípade konfliktov alebo teroristických činov. POTREBA PRÍSTUPU SPOLOčENSTVA PRI PREVENCII PRÍRODNÝCH A čLOVEKOM SPÔSOBENÝCH KATASTROF Existuje niekoľko dôvodov, prečo sa treba na európskej úrovni zaoberať prevenciou katastrof. Ten najzjavnejší dôvod je, že katastrofy nepoznajú hranice štátov a môžu mať medzinárodnú dimenziu (ako to bolo v prípade povodní v roku 2002 a lesných požiarov v roku 2007). Katastrofy môžu mať negatívny dosah na existujúce oblasti politiky Spoločenstva ako poľnohospodárstvo a infraštruktúra. Hospodársky dosah katastrof[11] môže nepriaznivo ovplyvniť hospodársky rast a konkurencieschopnosť regiónov EÚ (a tým EÚ ako celku). Pri riešení následkov katastrof je nakoniec často potrebné financovanie Spoločenstva. Členské štáty už na rozličných stupňoch zaviedli stratégie zamerané na prevenciu katastrof. Opatrenia na úrovni Spoločenstva by mali dopĺňať vnútroštátne opatrenia a mali by sa zameriavať na oblasti, v ktorých je spoločný prístup účinnejší ako samostatné vnútroštátne postupy. EÚ sa predovšetkým bude snažiť o zníženie dosahu katastrof v rámci EÚ: - vytvorením stratégií prevencie založených na znalostiach na všetkých štátnych úrovniach, - prepojením príslušných aktérov a stratégií v rámci cyklu riadenia katastrof, - zlepšením účinnosti existujúcich politických nástrojov vzhľadom na prevenciu katastrof. Prístup Spoločenstva k prevencii katastrof by sa mal výslovne opierať o opatrenia, ktoré sa už na európskej úrovni prijali, či už v rámci právnych predpisov v jednotlivých odvetviach, alebo pokiaľ ide o možnosť využiť finančné prostriedky Spoločenstva na činnosti prevencie katastrof.[12] KľÚčOVÉ PRVKY PRÍSTUPU SPOLOčENSTVA K PREVENCII Tvorba podmienok rozvoja stratégií prevencie založených na znalostiach na všetkých štátnych úrovniach Lepšie pochopenie katastrof je nevyhnutnou podmienkou vytvorenia účinných stratégií prevencie katastrof. Tvorba katalógu informácií o katastrofách V súčasnosti existuje iba obmedzený počet dostupných informácií o katastrofách, ktoré nie sú dostatočne kompatibilné. Používa sa niekoľko kritérií, ako je počet obetí, výška škôd, počet udalostí počas daného obdobia. Údaje o fyzických a hospodárskych dosahoch katastrof sú v najlepšom prípade použiteľné na informačné účely. Komisia vytvorí komplexný zoznam existujúcich zdrojov informácií týkajúcich sa katastrof. To umožní určiť problémy s porovnateľnosťou údajov, ako aj informačné medzery. Takisto to poskytne základ pre posúdenie možnosti lepšieho vzájomného poskytovania informácií v rámci EÚ. Informácie o hospodárskom dosahu katastrof sú obzvlášť dôležité, pretože na ich základe môžu tvorcovia politiky riadne posúdiť náklady a výhody rôznych opatrení prevencie katastrof. Komisia zaktivizuje skupinu zainteresovaných subjektov na účely preskúmania existujúcich informácií. Na základe tohto hodnotenia Komisia prijme opatrenia nevyhnutné na zaplnenie všetkých identifikovaných medzier v poznatkoch. Rozširovanie osvedčených postupov Komisia spustí tvorbu zoznamu osvedčených postupov a podporí výmenu informácií medzi zainteresovanými subjektmi. Budú sa realizovať štúdie a kooperačné projekty členských štátov a ďalších zainteresovaných subjektov. Skúsenosti získané pri zavádzaní súčasných právnych predpisov o prevencii katastrof sa použijú na posúdenie toho, či by bolo možné použiť v súčasnosti uplatňované prístupy na konkrétne odvetvia aj v širšom kontexte. Napríklad smernica o povodniach obsahuje postupy mapovania nebezpečenstiev a rizík a postupy riadenia rizika, pričom v smernici Seveso sú uvedené ustanovenia o územnom plánovaní, správach o bezpečnosti a núdzových plánoch. Tieto techniky by mohli nájsť využitie aj pri prevencii iných katastrof. Tvorba usmernení týkajúcich sa mapovania nebezpečenstiev a rizika Cieľom mapovania nebezpečenstiev je určiť oblasti, ktoré sú náchylné na určité riziká. Poskytuje verejnosti základné informácie a predstavuje dôležitý nástroj pre orgány plánovania. Členské štáty sú v procese tvorby niekoľkých iniciatív týkajúcich sa mapovania nebezpečenstiev a rizika. V dôsledku rôznorodosti metodických prístupov sa znížila porovnateľnosť informácií a na európskej úrovni je náročnejšie konsolidovať tieto informácie. Výsledok je ten, že neexistuje celkový pohľad na riziká, ktorým EÚ čelí. Tvorcovia politiky a súkromné podniky (napr. investori do infraštruktúry, sektor poisťovníctva) by mali úžitok z lepšej porovnateľnosti informácií o nebezpečenstvách a rizikách v rámci celej EÚ. Komisia zrealizuje štúdiu o aktuálnych postupoch pri mapovaní nebezpečenstiev a rizík v členských štátoch. Na tomto základe sa vypracujú usmernenia pre mapovanie nebezpečenstiev a rizík, ktoré sa budú opierať o existujúce iniciatívy Spoločenstva[13]. Tieto iniciatívy by sa mali zameriavať na katastrofy s potenciálnym cezhraničným dosahom (napr. povodne alebo náhodný únik chemických látok a rádioaktívnych látok), mimoriadne udalosti (veľké búrky), katastrofy veľkého rozsahu (zemetrasenia) a katastrofy, v prípade ktorých sa náklady na obnovu zdajú byť neprimerané v porovnaní s nákladmi na preventívne opatrenia. Preskúma sa takisto možnosť vytvorenia osobitnej iniciatívy týkajúcej sa lesných požiarov. Podpora výskumných činností Niekoľko tém v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj (2007 – 2013)[14] sa týka prírodných a človek spôsobených rizík. Zavedením tohto programu Komisia: - zlepší koordináciu Spoločenstvom financovaného výskumu v tejto oblasti, najmä vzhľadom na témy s veľkou prioritou, ako napríklad témy v súvislosti so zmenou klímy, - investuje do výskumu vývoja systémov včasného varovania a interoperability informačných a monitorovacích systémov, - bude pokračovať vo výskumnej činnosti Spoločného výskumného centra v spojení s cyklom riadenia katastrof, - ľahko a systematicky sprístupní výsledky výskumu aktérom v oblasti prevencie a vytvorí databázu pre odborníkov so špecializovanými znalosťami. Prepojenie aktérov a stratégií v rámci cyklu riadenia katastrof Niekoľko stratégií Spoločenstva a vnútroštátnych stratégií je možné riadiť spôsobom, ktorý podporuje cyklus riadenia katastrof – prevencia, pripravenosť, reakcia, obnova. To si vyžaduje prepojenie aktérov zainteresovaných do tvorby a zavádzania opatrení, ktoré môžu mať výrazný dosah na prevenciu katastrof. Komisia sa bude snažiť podporovať osvedčené postupy v rámci celej EÚ. Rozšírenie uplatnenia poučení na prevenciu katastrof Komisia zriadila program tzv. poučení zo zásahov uskutočnených v rámci mechanizmu civilnej ochrany Spoločenstva. Na zistenie potenciálneho zlepšenia sa použije vyhodnotenie priamych reakcií na katastrofu. Komisia rozšíri platnosť programu tzv. poučení aj na potenciálne skvalitnenie prevencie katastrof. Odborné vzdelávanie a zvyšovanie povedomia o prevencii katastrof Komisia pripravuje návrhy na zlepšenie odborného vzdelávania v oblasti riadenia katastrof na úrovni Spoločenstva. Komisia zaradí prevenciu do týchto návrhov a vypracuje osobitné kurzy prevencie v rámci vzdelávacieho programu Spoločenstva o civilnej ochrane. Zvyšovanie povedomia všeobecnej verejnosti môže takisto prispieť k prevencii katastrof – napríklad občania by mali vedieť, čo robiť v prípade zemetrasenia. Komisia využije nadchádzajúce výzvy na kooperačné projekty v rámci finančného nástroja civilnej ochrany na to, aby do neho zahrnula aj možnosť podpory projektov na zvyšovanie informovanosti a vzdelanosti verejnosti, napríklad ako určenie osvedčených postupov a príprava školských osnov. Zlepšenie prepojenia medzi jednotlivými aktérmi Skúsenosti z niektorých členských štátov dokazujú užitočnosť zriaďovania koordinovaných mechanizmov pre riadenie krízy, ktoré zahŕňajú rôzne verejné a súkromné zainteresované subjekty. Komisia vyzýva členské štáty, aby zaviedli takéto iniciatívy. To by malo zahŕňať (i) prepojenie aktérov zaoberajúcich sa prevenciou katastrof, napr. územní plánovači musia komunikovať s agentúrami zodpovednými za mapovanie nebezpečenstiev a rizika, a (ii) prepojenie aktérov pôsobiacich v rôznych etapách riadenia katastrof, napr. projekty obnovy lesa by mali uľahčiť zásah havarijných služieb. Európska sieť zložená zo zástupcov rôznych zainteresovaných útvarov všetkých členských štátov by mohla slúžiť ako užitočné fórum pre vypracovanie odporúčaní osvedčených postupov. Zámerom Komisie je vytvoriť takú sieť, ktorá pokrýva útvary zodpovedné za územné plánovanie, mapovanie nebezpečenstiev a rizík, ochranu životného prostredia, ako aj za pripravenosť a reakciu v prípade núdzových stavov. Pohyb informácií v rámci siete sa umožní prostredníctvom webového nástroja. Táto sieť sa bude používať na vytvorenie pracovných skupín, ktoré vypracujú odporúčania pre opatrenia koordinácie stratégií, ktoré sa prijímajú na úrovni Spoločenstva, na vnútroštátnej alebo na nižšej ako štátnej úrovni. Prvými prioritami tejto siete bude: - identifikovať osvedčené postupy pri prepájaní príslušných aktérov a stratégií prostredníctvom cyklu riadenia katastrof, - prepojiť príslušných aktérov a stratégie, ktoré by mali byť zahrnuté v prevencii lesných a ostatných plošných požiarov v EÚ. Posilnenie nástrojov včasného varovania Schopnosť občanov a tvorcov politikov zmierňovať katastrofy vo veľkej miere závisí od prístupu k spoľahlivým nástrojom včasného varovania. Komisia posilní väzbu medzi systémami včasného varovania tým, že: - posilní spoluprácu so sieťou európskych meteorologických služieb na účely integrácie krátkodobých výstrah pred povodňami (vrátane pobrežných povodní) v systémoch včasného varovania, - skráti čas výstrahy v rámci existujúcich systémoch včasného varovania, - prepojí existujúce výstražné systémy lesných požiarov (EFFIS) a povodní (EFAS) do globálneho výstražného a koordinačného systému pre katastrofy (GDACS), - bude pokračovať v spolupráci s južnými krajinami Stredomoria, ktorej cieľom je zlepšiť prístup existujúcich systémov včasného varovania k informáciám v reálnom čase, - bude v spolupráci s členskými štátmi zvyšovať povedomie občanov o jednotnom európskom núdzovom čísle 112. Zlepšenie výkonnosti súčasných nástrojov pri prevencii katastrof Niekoľko finančných a legislatívnych nástrojov Spoločenstva poskytuje členským štátom podporu pri ich akciách v oblasti prevencie. Komisia zaistí, aby sa v rámci jednotlivých stratégií a programov (napríklad spoločná poľnohospodárska politika a politika rozvoja vidieka) konzistentnejšie a účinnejšie zohľadňovali aj otázky prevencie. Účinnejšie cielené financovanie Spoločenstva Prevencia katastrof by sa mala považovať za citlivú investíciu, keďže náklady na preventívne opatrenia sú obyčajne niekoľkonásobne nižšie ako náklady na opravu. Na zvýšenie účinnosti financovania Spoločenstva v oblasti prevencie katastrof Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi: - zriadi v roku 2009 katalóg existujúcich nástrojov Spoločenstva schopných podporiť činnosti prevencie katastrof. Cieľom katalógu je posúdiť stupeň využívania týchto nástrojov, ako aj identifikovať akékoľvek nedostatky v ich pokrytí. - vytvorí katalóg preventívnych opatrení, ktoré by mohli členské štáty zohľadniť na účely financovania EÚ (napríklad vrátane opatrení, ktorými sa integrujú činnosti v projektoch opätovného zalesňovania/zalesňovania). Na tomto základe sa členské štáty vyzvú na posúdenie možnosti skvalitnenia integrácie prevencie katastrov do národných operačných programov financovania EÚ. V prípade, že sa takáto potreba identifikuje, Komisia podporí zlepšenie národných operačných programov. Cykly preverovania nástrojov financovania EÚ a vymedzenie budúcich perspektív v oblasti financovania poskytne príležitosti na ďalšie zohľadnenie zaradenia prevencie rizika do financovania EÚ. Zohľadňovanie prevencie katastrof v existujúcich právnych predpisoch Spoločenstva Počas plánovaného preskúmavania rôznych prvkov právnych predpisov EÚ by sa mali zohľadniť aj otázky prevencie. Patria medzi ne: - Smernica Rady 85/337/EHS[15] o posudzovaní účinkov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Smernica EIA) zmenená a doplnená smernicami 97/11/ES[16] a 2003/35/ES[17]. Tým by sa potenciálne mohlo preskúmať, či sa v rámci posudzovania vplyvov jednotlivých projektov na životné prostredie dostatočne riešia priame a nepriame dosahy na prevenciu rizika katastrof. - Smernica Seveso č. 1996/82/ES, v ktorej sú uvedené dôležité väzby na využívanie územia a územné plánovanie. Komisia sa bude takisto snažiť zmierňovať účinky zemetrasení tým, že bude vyzývať členské štáty, aby do svojich vnútroštátnych plánovacích predpisov v plnej miere zaviedli spoločné pravidlá navrhovania pre budovy a inžinierske práce (najmä „Euro code 8“). V tomto kontexte sa členské štáty vyzývajú, aby v plnej miere využili príležitosti, ktoré im dávajú smernice o verejnom obstarávaní[18]. POSILNENIE MEDZINÁRODNEJ SPOLUPRÁCE V OBLASTI PREVENCIE Na nadchádzajúcich kooperačných stretnutiach s tretími krajinami Komisia bude zdôrazňovať tému prevencie katastrof, predovšetkým: - s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami prostredníctvom ich účasti alebo spojenia s mechanizmom Spoločenstva a zavedením iniciatívy na zníženie rizika katastrof, - v rámci európskej susedskej politiky (ENP)[19] posilnením kapitoly o prevencii katastrof v existujúcich dohodách, - prostredníctvom programu prevencie, pripravenosti a reakcie na prírodné a človekom spôsobené katastrofy (PPRD)[20] v rámci Euro-stredozemského partnerstva, - s partnermi východných krajín európskej susedskej politiky v oblasti prevencie prírodných a človekom spôsobených katastrof. Komisia bude koordinovať svoju činnosť s medzinárodnou stratégiou znižovania rizika katastrof (UN-ISDR) a zabezpečí vytvorenie úzkych väzieb so stratégiou EÚ v oblasti znižovania rizika katastrof v rozvojových krajinách. ZÁVER A ďALšÍ POSTUP Týmto oznámením sa ustanovuje celkový európsky prístup k prevencii katastrof. Identifikujú sa oblasti činnosti a opisujú sa konkrétne opatrenia na podporu prevencie katastrof v krátkodobom horizonte. Pri zavádzaní týchto opatrení sa budú zohľadňovať už prijaté opatrenia zo strany Spoločenstva, čím sa vytvoria nevyhnutné podmienky na ich spojenie do konzistentného a účinného rámca Spoločenstva. Európsky parlament, Rada, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov sa vyzývajú, aby poskytli Komisii ďalšie vstupné informácie s cieľom konsolidovať stratégiou Spoločenstva na prevenciu prírodných a človek spôsobených katastrof. Komisia uskutoční ďalšie konzultácie a nadviaže spoluprácu so zainteresovanými subjektmi z verejného a súkromného sektora s cieľom podporiť tento prístup v prípadne navrhnúť jeho ďalší rozvoj. [pic] [1] podľa záznamov v databáze CRED (Centrum pre výskum epidemiológie katastrof). [2] Medzinárodná stratégia pre zníženie následkov prírodných katastrof, Správa o globálnych trendoch z roku 2007. [3] Smernica 2007/60/ES o hodnotení a manažmente povodňových rizík. [4] Smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, smernica Seveso. [5] Napríklad nariadenie č. 1726/2003 o zákaze tankerov s jednoduchým trupom v európskych prístavoch a nariadenie č. 2038/2006 o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami. [6] KOM(2008) 130. [7] Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. júna 2008 o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy; uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2007 o regionálnom dosahu zemetrasení. [8] Závery Rady zo 16. júna 2008. [9] Prijatý na Svetovej konferencii o znižovaní katastrof. [10] Stratégia EÚ na znižovanie rizika katastrof v rozvojových krajinách [KOM(2009) 84]. [11] Hospodársky dosah katastrof v Európe sa odhaduje na 15 miliárd eur ročne. [ABI (2005) a Munich Re (2008)]. [12] Tieto finančné prostriedky sú zahrnuté v Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka, Finančnom nástroji v oblasti civilnej ochrany, LIFE+, Programe na podporu politiky IKT a v Rámcovom programe pre výskum. Ďalších 5,8 miliardy eur je priamo pridelených na opatrenia „prevencie rizika“ v rámci politiky súdržnosti na roky 2007 až 2013. [13] Napríklad iniciatíva GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť). [14] Životné prostredie, infraštruktúra, vesmír/Kopernikus, bezpečnosť a informačná a komunikačný technológia. [15] Ú. v. ES L 175, 5.7.1985. [16] Ú. v. ES L 73, 14.3.1997. [17] Ú. v. ES L 156, 25.6.2003. [18] V smerniciach 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004) sa ustanovuje, že technické špecifikácie sa vymedzujú podľa povinných vnútroštátnych technických pravidiel kompatibilných s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva alebo odkazovaním na vnútroštátne normy, v ktorých sú transponované európske normy. [19] KOM(2004) 373. [20] Barcelonský proces: Únia pre stredozemskú ministerskú konferenciu – záverečné vyhlásenie, Marseille, 4. novembra 2008.