Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a pomerne znižuje záväzok Srbska v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalá Zväzová republika Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES /* KOM/2008/0228 v konečnom znení - CNS 2008/0086 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.4.2008 KOM(2008) 228 v konečnom znení 2008/0086 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a pomerne znižuje záväzok Srbska v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalá Zväzová republika Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Kontext návrhu | 110 | Dôvody a ciele návrhu Komisia navrhuje prijať nové rozhodnutie Rady s cieľom založiť samostatný záväzok Čiernej Hory, týkajúci sa splatenia časti úverov poskytnutých v rámci makrofinančnej pomoci (ďalej len „MFP“) Spoločenstva bývalej Zväzovej republike Juhoslávia (ďalej len „ZRJ“), neskôr premenovanej na Štátne spoločenstvo Srbska a Čiernej Hory (ďalej len „ŠSSaČH“). Úvery MFP v celkovej výške 280 mil. EUR sa vyplácali ZRJ/ŠSSaČH od októbra 2001 do mája 2005 v súlade s už neplatnými rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES v znení neskorších zmien a doplnení (ďalej spoločne len „rozhodnutia Rady“). Po vyhlásení nezávislosti Čiernej Hory v júni 2006 ŠSSaČH zaniklo a Srbsko sa na základe článku 60 Ústavnej charty ŠSSaČH vyhlásilo za následnícky štát ŠSSaČH. V dôsledku toho sa Srbsko stalo nástupcom ŠSSaČH ako právny subjekt zodpovedný za štátne dlhy, ktoré nadobudla ZRJ alebo ŠSSaČH, vrátane uvedených úverov MFP. Srbsko a Čierna Hora však 10. júla 2006 uzatvorili dvojstrannú dohodu o rozdelení finančných záväzkov už zaniknutého ŠSSaČH. Podľa tejto dohody sa finančné záväzky voči Európskemu spoločenstvu v súvislosti s úvermi MFP splácajú v pomere 90 % pre Srbsko a 10 % pre Čiernu Horu, pokiaľ sa na základe zásady konečného príjemcu nemá použiť iný percentuálny podiel. V dôsledku tejto dvojstrannej dohody dostáva Komisia v súčasnosti úroky z úverov v dvoch samostatných platbách, po jednej od každej z týchto dvoch krajín, v pomere 90 % od Srbska a 10 % od Čiernej Hory, s výnimkou úrokov platených z najväčšieho jednotlivého úveru MFP vo výške 225 mil. EUR, ktorý sa v súlade so zásadou konečného príjemcu spláca v pomere 99,47 % pre Srbsko a 0,53 % pre Čiernu Horu. Existujúce úverové zmluvy uzatvorené medzi Komisiou a ZRJ/ŠSSaČH nezakladajú pre Čiernu Horu ako nezávislý štát žiadny záväzok ani povinnosti v súvislosti s úvermi, ktoré de facto čiastočne spláca, ale výhradne pre Srbsko v súlade s jeho postavením následníckeho štátu ŠSSaČH. V prípade platobnej neschopnosti by Spoločenstvo bolo preto povinné adresovať svoje nároky Srbsku bez ohľadu na to, či sa chýbajúca alebo meškajúca platba týka časti úveru, za ktorú je podľa dvojstrannej dohody zodpovedná Čierna Hora. Vzhľadom na dlhé obdobie, počas ktorého bude prebiehať splácanie (splátky istiny sa majú podľa plánu realizovať od roku 2012 do roku 2020), a vzhľadom na politické vzťahy, ktoré Európska únia rozvíjala a rozvíja s Čiernou Horou od zániku ŠSSaČH, Komisia navrhuje: i) prijať nové rozhodnutie Rady, ktorým sa a) založí samostatný záväzok Čiernej Hory voči Európskemu spoločenstvu a b) zodpovedajúcim spôsobom zníži záväzok Srbska voči Európskemu spoločenstvu; a ii) po prijatí priloženého návrhu rozhodnutia Rady uzatvoriť s Čiernou Horou úverovú zmluvu, ktorou sa založí jej záväzok voči Spoločenstvu v súvislosti s časťou úverov MFP, za ktorú Čierna Hora prevzala záväzok vo vzťahu k Srbsku. Komisia súčasne navrhuje schváliť vhodné zmeny a doplnenia existujúcich úverových zmlúv so Srbskom, ktorými sa zodpovedajúcim spôsobom zníži jeho záväzok. | 120 | Všeobecný kontext Po politických zmenách vo ZRJ koncom roku 2000 dosiahli orgány tejto krajiny výrazný pokrok v hospodárskej reforme a stabilizácii. Popri externých finančných zdrojoch poskytnutých medzinárodnými finančnými inštitúciami a bilaterálnymi darcami bol reformný proces podporený makrofinančnou pomocou ES, ktorá je viazaná na predchádzajúce splnenie viacerých podmienok hospodárskej a štrukturálnej politiky. Prvá operácia MFP obsahujúca úverový prvok vo výške 225 mil. EUR sa poskytla v roku 2001 na základe rozhodnutia Rady 2001/549/ES zo 16. júla 2001. Úverová zmluva medzi Spoločenstvom a ZRJ sa podpísala 17. septembra 2001 a platba nasledovala v jednej splátke 17. októbra 2001. Na základe rozhodnutia Rady 2002/882/ES z 5. novembra 2002 Spoločenstvo poskytlo ZRJ ďalšiu makrofinančnú pomoc vrátane dlhodobého úveru vo výške 55 mil. EUR s cieľom zabezpečiť udržateľnú platobnú bilanciu a posilniť rezervnú pozíciu krajiny nad rámec financovania poskytnutého v súvislosti s trojročným rozšíreným programom MMF a súborom zvýhodnených úverov, ktoré sprístupnila Svetová banka. Úverová zmluva medzi Spoločenstvom a ZRJ sa podpísala 13. decembra 2002. Dňa 4. februára 2003 nadobudla účinnosť nová Ústavná charta krajiny, podľa ktorej sa ZRJ premenovala na Štátne spoločenstvo Srbska a Čiernej Hory. Komisia zaplatila prvé dve tranže z úveru vo výške 55 mil. EUR (10 mil. EUR, resp. 30 mil. EUR) ŠSSaČH 28. februára, resp. 1. septembra 2003 (v súlade s doplňujúcou úverovou zmluvou z 25. júla 2003). Na základe rozhodnutia Rady 2003/825/ES z 25. novembra 2003 sa úverový prvok makrofinančnej pomoci zvýšil maximálne na 80 mil. EUR vo forme úverov s cieľom pomôcť pri riešení ďalších potrieb financovania, ktoré identifikoval MMF. Realizácia MFP sa následne predĺžila do 30. júna 2006 (rozhodnutie Rady 2004/862/ES zo 7. decembra 2004) a tretia úverová tranža vo výške 15 mil. EUR sa vyplatila ŠSSaČH 4. mája 2005 v súlade s doplňujúcou úverovou zmluvou zo 7. apríla 2005. V dôsledku následného výrazného zlepšenia situácie s externými finančnými prostriedkami v Čiernej Hore a Srbsku v roku 2006 sa však úverové prvky štvrtej a piatej (a poslednej) tranže tejto pomoci nevyplatili. V súčasnosti tieto dve krajiny nevyžadujú od Spoločenstva žiadnu ďalšiu externú makrofinančnú pomoc. Keď sa uvedená makrofinančná pomoc poskytla Zväzovej republike Juhoslávia a od roku 2003 Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory, Srbsko a Čierna Hora spolu tvorili jeden suverénny štát. Situácia sa vyvíjala postupne s rastom autonómie týchto dvoch krajín. Predovšetkým Ústavná charta ŠSSaČH, prijatá 4. februára 2003, otvorila možnosť, podľa ktorej po skončení 3-ročného obdobia každý z členských štátov ŠSSaČH mohol rozhodnúť o odtrhnutí sa od ŠSSaČH na základe referenda. V takom prípade sa zostávajúci štát mal stať následníckym štátom ŠSSaČH. Referendum o nezávislosti krajiny sa v Čiernej Hore uskutočnilo 21. mája 2006. Väčšina voličov (55,4 %) hlasovala v prospech nezávislosti Čiernej Hory. Dňa 3. júna 2006 vyhlásil Parlament Čiernej Hory úplnú nezávislosť Čiernej Hory podľa medzinárodného práva. Srbsko uznalo nezávislosť Čiernej Hory a parlament Srbska prijal 5. júna 2006 rozhodnutie, ktorým určil Srbsko za následnícky štát Štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory. Rada uznala 12. júna 2006 Čiernu Horu za suverénny a nezávislý štát a vzala na vedomie uvedené rozhodnutie srbského parlamentu. Srbsko a Čierna Hora uzatvorili 10. júla 2006 dvojstrannú dohodu o úprave členstva v medzinárodných finančných organizáciách a o rozdelení finančných aktív a pasív. Podľa dodatku 4 k tejto dohode (ktorého prepis sa uvádza v prílohe tejto dôvodovej správy) sa makrofinančné úvery poskytnuté ZRJ alebo ŠSSaČH priraďujú v pomere 90 % pre Srbsko a 10 % pre Čiernu Horu, s výnimkou najväčšieho úveru Spoločenstva vo výške 225 mil. EUR, v prípade ktorého sa uplatňuje zásada konečného príjemcu (99,47 % pre Srbsko a 0,53 % pre Čiernu Horu). V súlade s touto dohodou Srbsko a Čierna Hora následne splnili svoje povinnosti splácania dlhov voči Spoločenstvu a nevznikli im žiadne nedoplatky. Čierna Hora získala 18. januára 2007 členstvo v Medzinárodnom menovom fonde a v skupine Svetovej banky. Rada prijala 22. januára 2007 rozhodnutie 2007/49/ES, ktorým sa zriaďuje nové európske partnerstvo s Čiernou Horou. Dňa 15. októbra 2007 sa podpísala Stabilizačná a asociačná dohoda medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Čiernou Horou (KOM(2007) 350). | 139 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne platné ustanovenia. | 140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Návrh je v súlade so závermi Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 12. júna 2006, podľa ktorých sa Európska únia a jej členské štáty rozhodli, že budú rozvíjať ďalšie vzťahy s Čiernou Horou ako so suverénnym nezávislým štátom. Návrh je ďalej v súlade s rozhodnutím Rady 2007/49/ES z 22. januára 2007 o zásadách, prioritách a podmienkach zahrnutých v európskom partnerstve s Čiernou Horou, podľa ktorého krátkodobým prioritným záujmom je dokončiť vybudovanie právnej a inštitucionálnej štruktúry nevyhnutnej pre nezávislú krajinu vrátane podpisu a ratifikácie medzinárodných nástrojov, ktorými sa riadilo ŠSSaČH. | Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu | Konzultácie so zainteresovanými stranami | 211 | Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Útvary Komisie boli počas prípravy tohto návrhu Komisie v kontakte s orgánmi Srbska a Čiernej Hory. Komisia ďalej informovala Hospodársky a finančný výbor (HFV) o rámci tohto návrhu pred jeho predložením Rade. | 212 | Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Členovia HFV nevzniesli žiadne námietky. Námietky nevzniesli ani srbské a čiernohorské orgány. | Získavanie a využívanie expertízy | 229 | Externá expertíza nebola potrebná. | 230 | Hodnotenie vplyvu Po tom, ako Čierna Hora získala nezávislosť, sa Srbsko vyhlásilo za následnícky štát ŠSSaČH, a tým prebralo právnu zodpovednosť za splácanie úverov MFP. Koncom roka 2006 bol Komisii doručený anglický preklad dvojstrannej dohody uzatvorenej medzi týmito dvoma krajinami 10. júla 2006, na základe ktorej sa finančná zodpovednosť za splácanie úverov rozdelila medzi tieto dve krajiny. Okrem toho keďže úrokové platby z úverov MFP sa v súčasnosti vykonávajú v dvoch osobitných platbách, a nie ako predtým v jednej platbe od Národnej banky Srbska, Komisia považuje za vhodné prispôsobiť právnu situáciu týkajúcu sa nesplatených úverov dvojstranne dohodnutému rozdeleniu. Jednou zo skúmaných možností bolo získať výslovné písomné potvrdenie od Srbska, že bez ohľadu na dvojstrannú dohodu medzi Srbskom a Čiernou Horou z 10. júla 2006 zostáva zodpovedným štátnym úverovým klientom, a teda zodpovedá za úplnú dlhovú službu úverov vrátane čiernohorských úverových prvkov. Vzhľadom na dlhé obdobie, počas ktorého sa budú vykonávať splátky, a so zreteľom na vzťahy, ktoré Spoločenstvo rozvíja s oboma krajinami, sa však zdá pre Spoločenstvo vhodné schváliť dvojstranne dohodnuté rozdelenie dlhu medzi týmito dvoma krajinami. Táto možnosť sa zvolila v prípade rozdelenia Československa (rozhodnutie Rady 94/61/ES z 24. januára 1994). Novou úverovou zmluvou uzatvorenou s Čiernou Horou sa vnesie prehľadnosť do právnej situácie Spoločenstva v súvislosti so splácaním úverov MFP. Pokiaľ ide o Srbsko, úverové zmluvy už existujú a bude potrebné ich len upraviť vzhľadom na nové okolnosti po založení samostatného záväzku Čiernej Hory. To by sa mohlo uskutočniť výmenou listov so srbskými orgánmi. | Právne prvky návrhu | 305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Podľa článku 1 návrhu preberie Čierna Hora samostatný záväzok za splátky istiny, úrokov a výdavkov súvisiacich s dlhovou službou sumy 6 703 388,62 EUR z dlhodobých úverov Spoločenstva v celkovej výške 280 mil. EUR poskytnutých ZRJ/ŠSSaČH. Komisia je na tento účel oprávnená podpísať s orgánmi Čiernej Hory novú úverovú zmluvu na sumy priradené Čiernej Hore, v zásade za podmienok stanovených v existujúcich úverových zmluvách. Podľa článku 2 návrhu sa záväzky Srbska voči Spoločenstvu podľa existujúcich úverových zmlúv v jeho postavení následníckeho štátu ŠSSaČH pomerne znížia pri podpise novej úverovej zmluvy medzi Spoločenstvom a Čiernou Horou. Komisia je v primeranom rozsahu oprávnená uzatvoriť so Srbskom dohovor o zmene a doplnení existujúcich úverových zmlúv. Podľa článku 3 návrhu všetky súvisiace náklady a výdavky, ktoré vynaložilo Spoločenstvo pri uzatváraní a výkone dohôd ustanovených v článku 1 a článku 2, znáša Čierna Hora, respektíve Srbsko. Navrhovaným rozhodnutím Rady sa tieto dve krajiny neoprávňujú na žiadnu dodatočnú výplatu makrofinančnej pomoci od Spoločenstva. Rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku EÚ. | 310 | Právny základ Článok 308 Zmluvy o ES. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh predstavuje právnu úpravu existujúcej makrofinančnej pomoci poskytnutej Spoločenstvom vzhľadom na novú realitu, ktorú môže vykonať len samotné Spoločenstvo. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | 331 | V navrhovanej forme opatrenia sa predpokladá uzatvorenie novej úverovej zmluvy s Čiernou Horou, keďže sa predpokladá, že existujúca úverová zmluva so Srbskom sa zmení a doplní výmenou listov so srbskými orgánmi. | 332 | Administratívna záťaž Spoločenstva a národných vlád sa tým minimalizuje a je primeraná cieľu návrhu. | Výber nástrojov | 342 | Iné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov: Existujúce úverové zmluvy uzatvorené s ZRJ/ŠSSaČH sa uzatvorili na základe rozhodnutí Rady. Keďže platnosť týchto rozhodnutí Rady skončila a Komisia nebola oprávnená uzatvoriť dohodu s Čiernou Horou v súvislosti s makrofinančnou pomocou, resp. nedostala právomoc akceptovať obmedzenie záväzku Srbska ako následníckeho štátu ZRJ/ŠSSaČH, na implementáciu navrhovaných opatrení je potrebné prijať nové rozhodnutie Rady. | Vplyv na rozpočet | 409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva | PRÍLOHA DOHODA MEDZI SRBSKOU REPUBLIKOU A ČIERNOHORSKOU REPUBLIKOU O ÚPRAVE ČLENSTVA V MEDZINÁRODNÝCH FINANČNÝCH ORGANIZÁCIÁCH A O ROZDELENÍ FINANČNÝCH AKTÍV A PASÍV (neoficiálny preklad) Srbská republika a Čiernohorská republika viedli rozhovory a rokovania v Belehrade 13. júna 2006 a v Podgorici 28. júna 2006 a v najlepšom záujme svojich krajín a občanov vyjadrili ochotu vyriešiť v dobrej viere záležitosti súvisiace s členstvom v medzinárodných finančných organizáciách a rozhodnúť o spravodlivom rozdelení finančných aktív a pasív a uzatvorili túto dohodu: Všeobecné ustanovenia Článok 1 Na účely tejto dohody: […] - „ZRJ“ znamená bývalá Zväzová republika Juhoslávia, - „ŠSSaČH“ znamená bývalé Štátne spoločenstvo Srbska a Čiernej Hory, […] Finančné aktíva a pasíva Finančné aktíva […] Finančné pasíva Článok 12 […] Dodatok 4 – Prehľad výšky zahraničného dlhu ŠSSaČH vyplývajúceho zo zmlúv podpísaných bývalou ZRJ, respektíve ŠSSaČH predstavuje neoddeliteľnú súčasť tejto dohody.[…] […] Článok 16 Srbská republika a Čiernohorská republika sa dohodli na tom, že budú pokračovať v splácaní finančných záväzkov voči Európskej komisii v súvislosti s úvermi v rámci makrofinančnej pomoci v pomere 90 % pre Srbskú republiku a 10 % pre Čiernohorskú republiku. […] V Belehrade 10. júla 2006 Podpísaná za Srbskú republiku a v jej mene Podpísaná za Čiernohorskú republiku a v jej mene […] DODATOK 4 PREHĽAD VÝŠKY ZAHRANIČNÉHO DLHU ŠSSaČH VYPLÝVAJÚCEHO ZO ZMLÚV PODPÍSANÝCH ZRJ A ŠSSaČH 21. mája 2006 v USD v súlade s kurzovým lístkom č.121 platným k 30. júnu 2006 ZÁKLAD MENA SRBSKO ČIERNA HORA SPOLU MEDZINÁRODNÉ FINANČNÉ ORGANIZÁCIE A EÚ […] […] […] […] […] E Ú EÚ – 225 mil. EUR 223 796 611,38 1 203 388,62 225 000 000,00 EÚ – 55 mil. EUR 49 500 000,00 5 500 000,00 55 000 000,00 […] EUR EUR 273 296 611,38 6 703 388,62 280 000 000,00 […] Spolu v USD 342 686 679,19 8 405 380,42 351 092 059,60 | 2. 2008/0086 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a pomerne znižuje záväzok Srbska v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalá Zväzová republika Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], keďže: (1) V súlade s rozhodnutím Rady 2001/549/ES zo 16. júla 2001, ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Zväzovej republike Juhoslávia[3], poskytlo Spoločenstvo Zväzovej republike Juhoslávia dlhodobý úver vo výške 225 mil. EUR s cieľom zabezpečiť udržateľnú platobnú bilanciu a posilniť rezervnú pozíciu krajiny. Komisia vyplatila úver v plnej výške v jednej splátke v októbri 2001. (2) V súlade s rozhodnutím Rady 2002/882/ES z 5. novembra 2002, ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Zväzovej republike Juhoslávia[4], poskytlo Spoločenstvo Zväzovej republike Juhoslávia dlhodobý úver vo výške 55 mil. EUR s cieľom zabezpečiť udržateľnú platobnú bilanciu a posilniť rezervnú pozíciu krajiny. Komisia vyplatila úver v plnej výške v troch splátkach vo výške 10 mil. EUR vo februári 2003, 30 mil. EUR v septembri 2003 a 15 mil. EUR v apríli 2005. (3) Podľa Ústavnej charty prijatej 4. februára 2003 sa Zväzová republika Juhoslávia novo konštituovala ako Štátne spoločenstvo Srbska a Čiernej Hory. (4) Dňa 3. júna 2006 na základe článku 60 Ústavnej charty Štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory a po čiernohorskom referende z 21. mája 2006 prijal parlament Čiernej Hory vyhlásenie o nezávislosti krajiny, v ktorom sa uvádza, že Čierna Hora je nezávislý štát s úplnou právnou subjektivitou podľa medzinárodného práva. (5) Parlament Srbska prijal 5. júna 2006 rozhodnutie, v ktorom sa Srbsko určilo za následnícky štát Štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory. (6) Rada vo svojich záveroch z 12. júna 2006 vzala na vedomie vyhlásenie parlamentu Čiernej Hory a rozhodnutie parlamentu Srbska a uviedla, že Európska únia a členské štáty sa rozhodli rozvíjať ďalšie vzťahy s Čiernou Horou ako suverénnym a nezávislým štátom. (7) Čierna Hora a Srbsko uzatvorili 10. júla 2006 dohodu o úprave členstva v medzinárodných finančných organizáciách a o rozdelení finančných aktív a pasív, podľa ktorej sa budú úvery poskytnuté v rámci makrofinančnej pomoci Zväzovej republike Juhoslávia alebo Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory i naďalej splácať v pomere 90 % pre Srbsko a 10 % pre Čiernu Horu, pokiaľ sa na základe zásady konečného príjemcu nemá použiť iné percento. (8) Čierna Hora a Srbsko pokračujú prostredníctvom Centrálnej banky Čiernej Hory a Národnej banky Srbska v úplnom vykonávaní povinností dlhovej služby vyplývajúcich z úverových operácií Spoločenstva. (9) Podľa dodatku 4 dohody z 10. júla 2006 medzi Čiernou Horou a Srbskom sa Čiernej Hore priradil celkový dlh vo výške 6 703 388,62 EUR, vyplývajúci z úverov v rámci makrofinančnej pomoci. (10) Tieto dve krajiny plnia povinnosti dlhovej služby v súlade s rozdelením 10 : 90 dohodnutým medzi nimi, s výnimkou jednej operácie, ktorá sa spláca na základe zásady konečného príjemcu (99,47 % pre Srbsko a 0,53 % pre Čiernu Horu). (11) Vzhľadom na vzťahy vybudované medzi Európskou úniou a Čiernou Horou ako nezávislým štátom, najmä na európske partnerstvo zriadené rozhodnutím Rady 2007/49/ES[5], a na dlhé obdobie, počas ktorého sa majú uskutočňovať splátky, by sa Komisia mala splnomocniť na prijatie primeraných opatrení, aby sa povinnosti vyplývajúce z úverov poskytnutých podľa rozhodnutí Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES rozdelili medzi Čiernu Horu a Srbsko v pomere, na ktorom sa tieto dve strane dvojstranne dohodli. (12) Čierna Hora alebo Srbsko nebudú mať nárok na žiadnu dodatočnú výplatu makrofinančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia. (13) Pred predložením svojho návrhu Komisia návrh konzultovala s Hospodárskym a finančným výborom. (14) Zmluva nestanovuje na prijatie tohto rozhodnutia iné právomoci ako právomoci podľa článku 308, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 1. Čierna Hora preberá samostatný záväzok za splátky istiny a úrokov, ako aj za akékoľvek náklady a výdavky spojené so splácaním sumy 6 703 388,62 EUR z dlhodobých úverov Spoločenstva v celkovej výške 280 mil. EUR zaplatených Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalej Zväzovej republike Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES . 2. Komisia je po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom oprávnená podpísať na tento účel samostatnú úverovú zmluvu s orgánmi Čiernej Hory na sumy priradené Čiernej Hore, v podstate za podmienok stanovených v: - úverovej zmluve zo 17. septembra 2001 medzi Európskym spoločenstvom a Zväzovou republikou Juhoslávia, - úverovej zmluve z 13. decembra 2002 medzi Európskym spoločenstvom a Zväzovou republikou Juhoslávia, - doplňujúcej úverovej zmluve z 25. júla 2003 medzi Európskym spoločenstvom a Štátnym spoločenstvom Srbska a Čiernej Hory a - doplňujúcej úverovej zmluve zo 7. apríla 2005 medzi Európskym spoločenstvom a Štátnym spoločenstvom Srbska a Čiernej Hory. Predovšetkým úroková miera a termíny platby úrokov a splácania istiny sú rovnaké ako termíny stanovené v zmluvách o pôžičke, ktoré sú priložené k zmluvám uvedeným v tomto odseku. 3. Týmto rozhodnutím sa Čierna Hora neoprávňuje na žiadnu dodatočnú výplatu makrofinančnej pomoci od Spoločenstva. Článok 2 1. Po podpise samostatnej úverovej zmluvy medzi Spoločenstvom a Čiernou Horou uvedenej v článku 1 ods. 2 sa záväzky Srbska voči Spoločenstvu v jeho postavení následníckeho štátu Štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory zodpovedajúcim spôsobom znížia. 2. Komisia je oprávnená uzatvoriť so Srbskom dohovor s cieľom zmeniť a doplniť existujúce úverové zmluvy uvedené v článku 1 ods. 2. 3. Týmto rozhodnutím sa Srbsko neoprávňuje na žiadnu dodatočnú výplatu makrofinančnej pomoci od Spoločenstva. Článok 3 1. Všetky súvisiace náklady a výdavky, ktoré vzniknú Spoločenstvu pri uzatvorení a výkone dohovoru ustanoveného v článku 1, znáša Čierna Hora. 2. Všetky súvisiace náklady a výdavky, ktoré vzniknú Spoločenstvu pri uzatvorení a výkone dohovoru ustanoveného v článku 2, znáša Srbsko. Článok 4 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli Za Radu predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné záležitosti Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné záležitosti | NÁZOV AKCIE: NÁVRH ROZHODNUTIA RADY, KTORÝM SA ZAKLADÁ SAMOSTATNÝ ZÁVÄZOK ČIERNEJ HORY | 1. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY + VÝDAVKOVÉ KAPITOLY Článok 01 03 02 — Makroekonomická pomoc 2. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE 2.1. Celkové pridelené prostriedky na akciu (časť B): Táto iniciatíva nemá žiadny finančný vplyv . 2.2. Obdobie uplatňovania: Neuplatňuje sa; jednorazové opatrenie. 2.3. Celkový viacročný odhad výdavkov: (a) Orientačný plán viazaných rozpočtových prostriedkov/platobných rozpočtovýchprostriedkov (finančná intervencia) (pozri bod 6.1.1) v miliónoch EUR ( zaokrúhlené na tri desatinné miesta) 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | Záväzky | 0 | 0 | 0 | 0 | Platby | 0 | 0 | 0 | 0 | (b) Technická a administratívna pomoc a podporné výdavky (pozri bod 6.1.2) Záväzky | 0 | 0 | 0 | 0 | Platby | 0 | 0 | 0 | 0 | Medzisúčet a+b | Záväzky | 0 | 0 | 0 | 0 | Platby | 0 | 0 | 0 | 0 | (c) Celkový finančný vplyv výdavkov na ľudské zdroje a iných administratívnych výdavkov (pozri body 7.2 a 7.3) Záväzky/ platby | 0 | 0 | 0 | 0 | SPOLU a+b+c | Záväzky | 0 | 0 | 0 | 0 | Platby | 0 | 0 | 0 | 0 | 2.4. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním a finančným výhľadom Návrh nemá žiadny finančný vplyv. 2.5. Finančný vplyv na príjmy Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy. 3. ROZPOČTOVÉ CHARAKTERISTIKY Druh výdavku | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Kapitola vo finančnom výhľade | Nepovinný | Diferencovaný | NIE | NIE | NIE | č. 4 | 4. PRÁVNY ZÁKLAD Článok 308 Zmluvy. 5. OPIS A DÔVODY 5.1. Potreba intervencie Spoločenstva 5.1.1. Sledované ciele Cieľom tohto návrhu je: - zriadiť samostatné záväzky Čiernej Hory voči Spoločenstvu, ktoré zodpovedajú a nahrádzajú jej podiel v existujúcich úveroch poskytnutých v rámci makrofinančnej pomoci ES bývalému Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (ŠSSaČH), a - zodpovedajúcim spôsobom znížiť súčasnú celkovú sumu záväzkov, ktoré je Srbsko povinné splácať podľa predchádzajúcich rozhodnutí Rady a podľa ním vyhláseného statusu následníckeho štátu Štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory. Uvedené by malo predovšetkým uľahčiť akékoľvek prípadné budúce refinančné alebo reštrukturalizačné operácie buď na to, aby sa umožnilo zlepšenie úrokovej miery úverov, alebo ak by jedna z týchto dvoch krajín požiadala o predčasné splatenie. 5.1.2. Opatrenia prijaté v súvislosti s hodnotením ex ante Žiadne. (Neexistuje žiadny finančný vplyv.) 5.1.3. Opatrenia prijaté po hodnotení ex post Hodnotenie ex post minulej makrofinančnej pomoci Spoločenstva poskytnutej Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory sa už objednalo od externých odborníkov vymenovaných Komisiou a práve sa pripravuje. 5.2. Plánovaná akcia a mechanizmy rozpočtovej intervencie Súčasný právny základ už neposkytuje dostatočnú právnu istotu, pokiaľ ide o účtovnú evidenciu úverov v rámci makrofinančnej pomoci ES bývalej ZRJ a Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory, keďže existujúce rozhodnutia nezakladajú žiadny záväzok ani zmluvné povinnosti Čiernej Hory. Komisia má preto v úmysle pristúpiť k návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a zodpovedajúcim spôsobom znižuje záväzok Srbskej republiky v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory. Podľa tohto návrhu prevezme Čierna Hora samostatný záväzok za splátky istiny, úrokov a výdavkov súvisiacich so splácaním sumy 6 703 388,62 EUR z dlhodobých úverov Spoločenstva v celkovej výške 280 mil. EUR poskytnutých ZRJ/ŠSSaČH. Komisia je na tento účel oprávnená podpísať s orgánmi Čiernej Hory novú úverovú zmluvu na sumy priradené Čiernej Hore, v zásade za podmienok stanovených v existujúcich úverových zmluvách. Záväzky Srbska voči Spoločenstvu podľa existujúcich úverových zmlúv v jeho postavení následníckeho štátu ŠSSaČH sa zároveň po podpise novej úverovej zmluvy medzi Spoločenstvom a Čiernou Horou primerane znížia. Komisia je v primeranom rozsahu oprávnená uzatvoriť so Srbskom dohovor o zmene a doplnení existujúcich úverových zmlúv. To by sa mohlo uskutočniť výmenou listov so srbskými orgánmi. Všetky súvisiace náklady a výdavky, ktoré vynaloží Spoločenstvo pri uzatvorení a vykonávaní dohovoru stanoveného v novom návrhu, znáša Čierna Hora, respektíve Srbsko. Navrhovaným rozhodnutím Rady sa tieto dve republiky neoprávňujú na žiadnu dodatočnú výplatu makrofinančnej pomoci od Spoločenstva. Rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. 5.3. Spôsoby implementácie Túto pomoc budú implementovať riadni zamestnanci Komisie formou priameho centralizovaného hospodárenia. 6. FINANČNÝ VPLYV 6.1. Celkový finančný vplyv na časť B – (počas celého plánovacieho obdobia) Neexistuje žiadny finančný vplyv. 6.1.1. Finančná intervencia Záväzky (v miliónoch EUR, zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rozpis | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | Splátky grantu Čiernej Hore | 0 | 0 | 0 | 0 | SPOLU | 0 | 0 | 0 | 0 | 6.1.2. Technická a administratívna pomoc, podporné výdavky a výdavky na IT (viazané rozpočtové prostriedky) 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | 1) Technická a administratívna pomoc | 0 | 0 | 0 | 0 | a) Kancelárie pre technickú pomoc | 0 | 0 | 0 | 0 | b) Iná technická a administratívna pomoc: - intra muros: - extra muros: z toho na vybudovanie a údržbu počítačových systémov riadenia | 0 | 0 | 0 | 0 | Medzisúčet 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2) Podporné výdavky | 0 | 0 | 0 | 0 | a) Štúdie (operačné hodnotenia) | 0 | 0 | 0 | 0 | b) Zasadnutia odborníkov | 0 | 0 | 0 | 0 | c) Informácie a publikácie | 0 | 0 | 0 | 0 | Medzisúčet 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | SPOLU | 0 | 0 | 0 | 0 | 6.2. Výpočet nákladov na jednotlivé opatrenia plánované v časti B (počas celého plánovacieho obdobia)[6] Záväzky (v miliónoch EUR, zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rozpis | Druh výstupov (projekty, dokumenty) | Počet výstupov (spolu za roky 1…n) | Priemerné jednotkové náklady | Náklady spolu (spolu za roky 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Akcia 1 - Opatrenie 1 - Opatrenie 2 Akcia 2 - Opatrenie 1- - Opatrenie 2 - Opatrenie 3 atď. | NÁKLADY SPOLU | 0 | 0 | 0 | 0 | 7. VPLYV NA ZAMESTNANCOV A ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY 7.1. Vplyv na ľudské zdroje Žiadny. Druh pracovných miest | Zamestnanci, ktorí majú byť pridelení na riadenie akcie pri použití existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov | Spolu | Opis úloh vyplývajúcich z akcie | Počet miest na dobu neurčitú | Počet miest na dobu určitú | Úradníci alebo dočasní zamestnanci | A B C | Iné ľudské zdroje | Spolu | 7.2. Celkový finančný vplyv na ľudské zdroje Druh ľudských zdrojov | Suma (v EUR) | Spôsob výpočtu * | Úradníci Dočasní zamestnanci | 0 | 1/3 x priemerné ročné výdavky na úradníka so zaradením A*5 – A*12 | Iné ľudské zdroje (upresnite rozpočtovú položku) | Spolu | 0 | Sumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov. 7.3. Iné administratívne výdavky vyplývajúce z akcie Rozpočtová položka (číslo a názov) | Suma v EUR | Spôsob výpočtu | Celková výška pridelených finančných prostriedkov (Hlava A7) A0701 – Misie A07030 – Zasadnutia A07031 – Povinné výbory 1 A07032 – Nepovinné výbory 1 A07040 – Konferencie A0705 – Štúdie a konzultácie Iné výdavky (upresnite) – hodnotenie ex post - | 0 | Informačné systémy (A-5001/A-4300) | 0 | Iné výdavky – Časť A (upresnite) | 0 | Spolu | 0 | Sumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov. 1 Uveďte typ výboru a skupiny, do ktorej patrí. I. Celková suma za rok (7.2 + 7.3) | 0 | II. Trvanie akcie | Jednorazová akcia | III. Celkové náklady na akciu (I x II) | 0 | 8. NÁSLEDNÉ ČINNOSTI A HODNOTENIE 8.1. Následné opatrenia Plánuje sa podpis novej úverovej zmluvy medzi Spoločenstvom a Čiernou Horou. Komisia je tiež v primeranom rozsahu oprávnená uzatvoriť so Srbskom dohovor o zmene a doplnení existujúcich úverových zmlúv. To by sa mohlo uskutočniť výmenou listov so srbskými orgánmi. Komisia bude pravidelne monitorovať dodržiavanie splátkového kalendára, ktorý sa dohodol. 8.2. Spôsoby a harmonogram plánovaného hodnotenia Podľa návrhu rozhodnutia Rady sa bude Európskemu parlamentu a Rade predkladať výročná správa obsahujúca hodnotenie implementácie tohto opatrenia. Hodnotenie ex post minulej makrofinančnej pomoci Spoločenstva poskytnutej Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory sa už objednalo od externých odborníkov vymenovaných Komisiou a práve sa pripravuje. 9. OPATRENIA PROTI PODVODOM Finančné prostriedky sa už uvoľnili a splácanie sa uskutočňuje podľa plánovaného harmonogramu. Využívanie makrofinančnej pomoci i naďalej podlieha overovaniu, kontrole a audítorským postupom v rámci právomoci Komisie vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. [1] Ú v. EÚ C , , s. . [2] Ú v. EÚ C , , s. . [3] Ú v. ES L 197, 21.7.2001, s. 38. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2001/901/ES (Ú. v. ES L 334, 18.12.2001, s. 30). [4] Ú v. ES L 308, 9.11.2002, s. 25. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2004/862/ES (Ú. v. EÚ L 370, 17.12.2004, s. 81). [5] Ú v. EÚ L 20, 27.1.2007, s. 16. [6] Ďalšie informácie nájdete v osobitnej vysvetlivke.