Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový EVP pre výskum a inovácie

[COM(2020) 628 final]

(2021/C 220/11)

Spravodajca: Paul RÜBIG

Konzultácia Európska komisia, 11. 11. 2020 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 2. 3. 2021 Prijaté v pléne 24. 3. 2021 Plenárne zasadnutie č. 559 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 254/0/4

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta novú víziu a obnovenie programu európskeho výskumného priestoru (EVP). Nový EVP nie je len „v podstate to isté“, ale predstavuje skutočné „nové smerovanie“ pre výskum, technológie a inovácie v EÚ.

1.2. EHSV rozhodne víta zameranie na rýchle premietnutie výsledkov výskumu a inovácie do udržateľného podnikania, ako sa uvádza v dokumente. Zaistenie spravodlivého procesu transformácie je jedným z najdôležitejších prvkov na zabezpečenie toho, aby výskum a inovácie podporovali hospodárstvo a zamestnanosť v EÚ.

1.3. EHSV rozhodne súhlasí s tým, že v oblasti výskumu je potrebné nové riadenie s cieľom odstrániť administratívne a regulačné prekážky inovácie.

1.4. EHSV víta skutočnosť, že nový dokument o EVP je celkovo v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja a podporuje ich. Pri podpore prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo musia ekologické stimuly zabezpečiť inkluzívnu obnovu, pri ktorej sa nezabudne na žiadneho Európana ( 1 )

1.5. EHSV by rád zdôraznil, že je dôležité inteligentne prepojiť nástroje výskumu a vývoja na všetkých úrovniach (na regionálnej, vnútroštátnej, celosvetovej úrovni a na úrovni EÚ). Výskum, vývoj a inovácie y sa mali podporovať aj využitím rozsiahlych štrukturálnych fondov EÚ, ako aj priamymi a nepriamymi opatreniami (napr. daňovými stimulmi) pre výskum a vývoj.

1.6. EHSV sa domnieva, že pre prosperitu hospodárstva EÚ majú zásadný význam tieto kľúčové technológie: — digitálne obchodné modely, — technológie na výrobu tovaru a potravín, — klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel, — vesmírne technológie, — čistá voda a sanitárne opatrenia.

1.7. EHSV poznamenáva, že na komplexné obnovenie programu EVP je veľmi dôležitý výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied.

1.8. EHSV by chcel zdôrazniť skutočnosť, že výskum v EÚ zaostáva, pokiaľ ide o patenty. Ázia zvýšila svoj podiel na svetových patentových prihláškach. V roku 2019 predložila Ázia 65 % svetových patentových prihlášok. Podiel európskych patentov sa znížil a v súčasnosti predstavuje iba 11,3 % svetových patentových prihlášok.

1.9. Z početných štúdií vyplýva, že EÚ v podnikateľskej kultúre zaostáva za USA a Áziou. Vo vzdelávaní, vrátane vysokoškolského, je potrebné sa zaoberať podnikateľskou kultúrou. Podnikateľská kultúra by preto mala byť relevantná v celom procese, od inovácií v rámci základného výskumu a aplikovaného výskumu až po uvedenie novej technológie na trh.

1.10. Európska rada pre inováciu (EIC) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) so svojimi znalostnými a inovačnými spoločenstvami (ZIS) sa považujú za hodnotných partnerov a nástroje pri tomto „zrýchlení premietania výsledkov výskumu a inovácie“ a pri preorientovaní zamerania výskumu a inovácie v EÚ na generovanie prevratných inovácií stimulujúcich technológie, ktoré sa zameriavajú na konkrétne potreby občanov a podnikov, najmä v súvislosti s hlavnými spoločenskými výzvami. Nástroj EIC Akcelerátor ponúka značné finančné prostriedky od EÚ pre inovatívne európske začínajúce podniky s vysokým potenciálom rastu, zatiaľ čo EIT sa zo svojej podstaty usiluje o excelentnosť výskumu v oblasti technologických inovácií vo svojich ZIS.

1.11. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné začleniť zásadu vedeckej a etickej integrity, aby sa zabránilo stratám z hľadiska ľudského zdravia a financií, ako aj vedeckému zlyhaniu.

1.12. Európa zaostáva najmä za USA a Áziou, pokiaľ ide o rýchlosť premietania výsledkov výskumu a vývoja do inovatívnych výrobkov a služieb. EHSV preto nabáda Komisiu, aby sa vo svojej politike v oblasti výskumu, technológií a inovácií zamerala súbežne na „excelentnosť“ a „rýchlosť“.

1.13. EHSV navrhuje, aby sa Európska komisia vo svojej novej stratégii v oblasti výskumu a inovácií zamerala na vyvážené portfóliá: — technologicky špičkovej priemyselnej výroby a výskumu a vývoja/výskumu a inovácií v oblasti služieb, — trhom vyvolané inovácie (inovácie založené na dopyte), ako aj technologické inovácie.

2. Všeobecné pripomienky

2.1. EHSV víta skutočnosť, že nová vízia a obnovenie programu EVP sú kľúčovými prvkami dokumentu. Dokument tak dokazuje, že nový EVP nie je len „v podstate to isté“, ale predstavuje skutočné „nové smerovanie“ pre výskum, technológie a inovácie EÚ. Kľúčovým aspektom tejto „novej dohody“ je cieľ výrazne zvýšiť vplyv inovácií na hospodárstvo a spoločnosť. V rámci tejto „novej dohody“ je EÚ27 definitívne odhodlaná zastaviť prebiehajúci proces straty postavenia voči Číne a Južnej Kórei, a to v základnom, ako aj aplikovanom výskume, pri patentových prihláškach a technologicky špičkových produktoch a službách. Cieľom „novej dohody“ je ešte lepšie vzdelávať a odborne pripravovať európskych občanov vo všetkých druhoch výskumu, vývoja, inovácií a podnikania, a tým plne využiť inovačnú silu európskej spoločnosti.

2.2. EHSV víta prístup Európskej komisie k zvýšeniu vplyvu inovácií na hospodárstvo a spoločnosť. EHSV zdôrazňuje, že organizovaná občianska spoločnosť je katalyzátorom sociálnej inovácie. Účasť občianskej spoločnosti je v súčasnosti potrebná viac ako kedykoľvek predtým a k skutočnej sociálnej inovácii dôjde až vtedy, keď sa zapojí organizovaná občianska spoločnosť ( 2 )

2.3. Ázia, najmä Čína a Kórea, za posledných 20 rokov výrazne zvýšila výkonnosť v oblasti výskumu, technológií a inovácií. Čína nielenže zvýšila svoj podiel výdavkov na výskum a vývoj z 0,55 % (1995) na 2,2 % (2018), ale prekonala EÚ aj v celkovom rozpočte vynaloženom na výskum a vývoj, keď v roku 2017 vynaložila 496 miliárd USD na projekty verejno-súkromných partnerstiev, zatiaľ čo EÚ na tieto projekty vynaložila 430 miliárd USD. Podľa hodnotiacej tabuľky investícií do priemyselného výskumu a vývoja EÚ v roku 2020 zvýšili spoločnosti EÚ v rokoch 2018 až 2019 podiel výdavkov na výskum a vývoj o 5,6 %, americké spoločnosti o 10,8 % a čínske spoločnosti o 21,0 %.

2.4. Správy OECD o výsledkoch v oblasti vedy, technológií a priemyslu okrem iného ukazujú, že EÚ zaostáva najmä v oblasti digitálnych služieb a priekopníckych inovácií stimulujúcich technológie. EHSV obhajuje európsku cestu digitalizácie využívaním príležitostí pre hospodárstvo pri súčasnom zachovaní spoločenských hodnôt a základných práv. Zameranie na človeka vo všetkých iniciatívach Komisie je veľmi vítané, pokiaľ ide o rozvoj európskeho prístupu k pokroku ( 3 )

2.5. Jednou z kľúčových výziev v blízkej budúcnosti je podpora rozvoja priekopníckych inovácií ( 4 ) pri súčasnom zabezpečení procesu spravodlivej transformácie.

2.6. EHSV plne podporuje jasné zameranie na „súbežnú transformáciu“, t. j. na digitálnu transformáciu a zelenú dohodu.

2.7. EHSV víta úsilie o zabezpečenie toho, aby sa výsledky výskumu a inovácií rýchlo premietli do udržateľného podnikania. Zabezpečenie spravodlivého procesu transformácie, teda smerom k ekologickejšej Európe šetrnej ku klíme, spravodlivej digitálnej budúcnosti pri rešpektovaní práv a pozícií pracovníkov, ako sa uvádza v dokumente, je jedným z najdôležitejších predpokladov na zaistenie toho, aby výskum a vývoj podporoval hospodárstvo a zamestnanosť v EÚ.

2.8. EHSV víta skutočnosť, že nový dokument o EVP je celkovo v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a podporuje ich. Pri podpore prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo musia ekologické stimuly zabezpečiť inkluzívnu obnovu, pri ktorej sa nezabudne na žiadneho Európana ( 5 )

2.9. EHSV by rád zdôraznil, že je dôležité inteligentne prepojiť nástroje výskumu a vývoja na všetkých úrovniach (na regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ). Výskum, vývoj a inovácie by sa mali podporovať aj využitím rozsiahlych štrukturálnych fondov EÚ, ako aj priamymi a nepriamymi opatreniami (napr. daňovými stimulmi) pre výskum a vývoj.

3. Európsky výskumný priestor v novom kontexte

3.1. Ako bolo uvedené v našich všeobecných pripomienkach, EHSV sa jednoznačne domnieva, že ak stratégia EÚ v oblasti výskumu, technológií a inovácií zostane „v podstate tá istá“, bude EÚ naďalej zaostávať vo svetovej hospodárskej súťaži v oblasti výskumu, technológií a inovácie, najmä v porovnaní s Čínou, Kóreou a USA.

3.2. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné začleniť zásadu vedeckej a etickej integrity, aby sa zabránilo stratám z hľadiska ľudského zdravia a financií, ako aj vedeckému zlyhaniu.

3.3. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby pre EÚ navrhla program „nového smerovania“ v oblasti výskumu, technológií a inovácie.

3.4. Najmodernejšie a efektívne riadené infraštruktúry pre výskum a inováciu sú jedným z dôležitých kľúčových prvkov pre toto „urýchlenie premietania výsledkov výskumu a inovácie“.

3.5. Podľa názoru EHSV by sa mohla každodenná správa týchto infraštruktúr pre výskum a inováciu profesionalizovať. Využitie niektorých z týchto drahých infraštruktúr pre výskum a inováciu je relatívne nízke: niektoré sa využívajú menej ako 25 % ročného pracovného času.

3.6. EHSV víta iniciatívy EK v oblasti otvorenej vedy (EOSC).

3.7. EHSV súhlasí s tým, že v prípade technológií uvedených v dokumente ide o technológie, ktoré sú pre EÚ veľmi dôležité, strategické a kľúčové a navrhuje ich doplniť o tieto kľúčové technológie a odvetvia: — digitálne obchodné modely, — technológie na výrobu tovaru a potravín, — klinický výskum, farmaceutický a biotechnologický priemysel, — vesmírne technológie, — čistá voda a sanitárne opatrenia.

3.8. Digitálne obchodné modely sú v súčasnosti najrýchlejšie rastúcimi podnikmi na svete a budú nimi aj v ďalších rokoch. Stačí sa pozrieť na elektronický obchod (napr. Amazon), Priemysel 4.0, elektronické bankovníctvo, elektronické hry, digitálne sociálne siete (napr. Facebook), elektronickú bezpečnosť atď.

3.9. EHSV poznamenáva, že na komplexné obnovenie programu EVP je veľmi dôležitý výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied.

3.10. EHSV sa domnieva, že výskum v EÚ zaostáva, pokiaľ ide o patenty. Ázia zvýšila svoj podiel na svetových patentových prihláškach. V roku 2019 predložila Ázia 65 % svetových patentových prihlášok. Podiel európskych patentov sa znížil a v súčasnosti predstavuje 11,3 % svetových patentových prihlášok.

3.11. Medzi ďalšie dôležité témy v oblasti výskumu a inovácie patrí (okrem iného) výroba tovaru (ktorá vždy bola a stále je doménou EÚ), IT, softvér a umelá inteligencia a stredne vyspelé technológie.

3.12. Väčšina pracovných miest v rámci EÚ je stále v oblasti stredne vyspelých technológií (ktoré boli takisto vždy doménou EÚ). Špičkové technológie sú samozrejme dôležité, ale aj v stredne vyspelých technológiách existuje veľký potenciál na rast a potenciál pracovných miest.

3.13. Kríza spôsobená koronavírusom je pre ľudstvo závažnou výzvou. Mali by sa preto prijať všetky možné opatrenia na vývoj vakcín a liečebných postupov proti ochoreniu COVID-19. Táto kríza odhalila niekoľko problémov, ktoré je potrebné riešiť, aby sa v budúcnosti zabránilo podobným pandémiám, a to aj pokiaľ ide o náš vzťah k prírode a zvieratám. Európsky výskum a vývoj musí zohrávať dôležitú úlohu pri identifikácii, skúmaní a riešení týchto otázok. Na druhej strane by kríza nemala byť jediným usmernením pre dlhodobú stratégiu EÚ v oblasti výskumu a inovácií.

3.14. Z početných štúdií vyplýva, že EÚ v podnikateľskej kultúre zaostáva za USA a Áziou. Vo vzdelávaní, vrátane vysokoškolského, je potrebné sa zaoberať podnikateľskou kultúrou. Podnikateľská kultúra by preto mala byť relevantná v celom procese, od inovácie v rámci základného výskumu a aplikovaného výskumu až po uvedenie novej technológie na trh. Podnikateľská kultúra musí byť kľúčovou kompetenciou v celej oblasti výskumu, technológií a inovácie EÚ, a teda, samozrejme, aj v novom EVP.

4. Vízia: silnejší európsky výskumný priestor pre budúcnosť

4.1. V oznámení sa venuje niekoľko odsekov novým spoločným technologickým plánom, novej priemyselnej stratégii a kľúčovým technológiám budúcnosti pre Komisiu. EHSV opätovne zdôrazňuje, že všetky tieto témy je potrebné vnímať v úzkej súvislosti s cieľmi udržateľného rozvoja. Inými slovami, výskum a vývoj je potrebné presadzovať najmä v rámci nového EVP a spoločných technologických plánov, pričom je možné podporiť ktorúkoľvek zo 17 oblastí cieľov udržateľného rozvoja. EHSV je presvedčený, že konštruktívny sociálny a občiansky dialóg na všetkých úrovniach prispeje k úspešnému vykonávaniu stratégie.

4.2. EHSV oceňuje posilnenie spolupráce v oblasti výskumu, technológií a inovácie v rámci EÚ. Ktorýkoľvek členský štát EÚ osamote je jednoducho príliš malý na to, aby konkuroval krajinám, ako sú USA alebo Čína, ktoré sa intenzívne venujú výskumu. Jednotlivým členským štátom chýbajú „úspory z rozsahu“, ktoré sú veľmi dôležité najmä pre veľké prelomové inovácie. Európa dosiahla významné úspechy v oblasti vedy a techniky a úsilie v oblasti výskumu a vývoja tvorí neoddeliteľnú súčasť európskeho hospodárstva. Z Európy pochádzajú viacerí najvýznamnejší výskumní pracovníci v rôznych vedeckých disciplínach, najmä fyzike, matematike, chémii a inžinierstve. Vedecký výskum v Európe má podporu zo strany priemyslu, európskych univerzít a niekoľkých vedeckých inštitúcií. Výstupy z európskeho vedeckého výskumu sa neustále zaraďujú medzi najlepšie na svete. Aj keď je spolupráca jedným z kľúčových prvkov efektívnej inovácie na vytváranie nových výrobkov a služieb, hospodárska súťaž je hlavnou hnacou silou inovácií v rámci svetového hospodárstva. EHSV preto odporúča vyvážené portfólio spolupráce, ako aj hospodársku súťaž medzi členskými štátmi v „novej dohode“ EÚ v oblasti výskumu, technológií a inovácií.

4.3. Európska rada pre inováciu (EIC) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) so svojimi znalostnými a inovačnými spoločenstvami (ZIS) sa považujú za hodnotných partnerov a nástroje pri tomto „zrýchlení premietania výsledkov výskumu a inovácií a pri preorientovaní zamerania výskumu a inovácie v EÚ na generovanie prevratných inovácií stimulujúcich technológie, ktoré sa zameriavajú na konkrétne potreby občanov a podnikov, najmä v súvislosti s hlavnými spoločenskými výzvami.

5. Premietnutie výsledkov výskumu a inovácie do hospodárstva

5.1. human-in-command ), ako požaduje od svojho prvého stanoviska o umelej inteligencii v roku 2017 V oznámení sa uvádza, že „EÚ zaostáva za svojimi hlavnými svetovými konkurentmi, pokiaľ ide o intenzitu investícií podnikov do výskumu a vývoja, predovšetkým v odvetviach s vysokou technologickou náročnosťou i pri rozširovaní inovačných MSP, čo má negatívne účinky na produktivitu a konkurencieschopnosť. (…) Na zvrátenie tohto trendu je nevyhnutné uvoľniť investície do inovácie v podnikoch, službách i verejnom sektore, ako aj posilniť priemyselnú a technologickú suverenitu Európy. EÚ musí naplno využiť svoje excelentné výsledky výskumu a inovácie na podporu zelenej a digitálnej transformácie svojho hospodárstva.“ EHSV súhlasí s týmto názorom, ale chce zdôrazniť, že najmä digitálna transformácia si vyžaduje zodpovedný prístup v oblasti výskumu, technológií a inovácií. EHSV opätovne zdôrazňuje, že plne podporuje stratégiu EÚ zameranú na hľadanie dôveryhodnej umelej inteligencie sústredenej na človeka a opakuje svoju výzvu, aby sa k umelej inteligencii zaujal prístup, pri ktorom je vo vedení človek (), ako požaduje od svojho prvého stanoviska o umelej inteligencii v roku 2017 ( 6 )

5.2. Európa zaostáva najmä za USA a Áziou, pokiaľ ide o rýchlosť premietania výsledkov výskumu a vývoja do inovatívnych výrobkov a služieb. EHSV preto nabáda Komisiu, aby sa vo svojej politike v oblasti výskumu, technológií a inovácií zamerala súbežne na „excelentnosť“ a „rýchlosť“.

5.3. EHSV oceňuje, že v oznámení sa uznáva potreba venovať pozornosť premietaniu výskumu a vývoja do obchodovateľných výrobkov a reťazcov. Väčšina krokov a opatrení navrhovaných v dokumente sa však stále zameriava na vstupnú stránku inovačného reťazca (vysokoškolské vzdelávanie, kariéra vo výskume pre talentovaných ľudí, viac peňazí na verejný a základný výskum atď.).

5.4. EHSV vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o vyváženú rovnováhu medzi zameraním na vstupnú stránku inovačného reťazca a výstupnú stránku.

5.5. EHSV vyzýva Komisiu, aby ďalej stimulovala inovácie založené na dopyte na trhu, napríklad: — podpora koncepcie hlavných používateľov, — investície do systematických štúdií o sociálnej inovácii s cieľom predvídať skoré ocenenie a akceptáciu nových výrobkov a služieb zákazníkmi.

6. Odvetvie služieb

6.1. Priemyselné výrobné procesy môžu byť vysoko automatizované, takže môžu produkovať veľmi veľké objemy šarží s malým podielom nákladov na pracovnú silu a s celosvetovo konkurencieschopnými nákladmi, a to aj pri vysokých hodinových mzdách v Európe. Pokiaľ ide o odvetvie služieb, tam je situácia zložitejšia. Aj obchodné modely digitálnych služieb môžu byť vysoko automatizované. Služby jednotlivcom, ako sú kadernícke služby, masáže atď., však nemožno automatizovať. Z týchto dôvodov by sa EÚ mala vo svojej novej stratégii v oblasti výskumu a inovácie zamerať na dobre vyvážené portfólio priemyselnej výroby s vysokou technologickou náročnosťou a odvetvia služieb.

7. Prehĺbenie rámca pre kariéru vo výskume

7.1. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení na zvýšenie technologickej a vedeckej excelentnosti a mobility mladých výskumných pracovníkov, nabáda však Komisiu, aby zintenzívnila opatrenia zamerané aj na podporu podnikania mladých výskumných pracovníkov a inovátorov. To by zahŕňalo lepšie kariérne vyhliadky výskumných pracovníkov a vyššie platy, najmä pre výskumných pracovníkov na začiatku ich kariéry. Okrem toho sa zdá byť prínosné prepojenie univerzít s hospodárskymi subjektmi s cieľom zabezpečiť transformáciu inovácie na predajné výrobky. EHSV navrhuje zriadiť jednotný register výskumných pracovníkov a inovátorov z EÚ so základnými údajmi o odbornom výskume, ktorý umožní užšie prepojenie výskumných pracovníkov a inovátorov z EU.

7.2. Kľúčové kompetencie a kľúčové inovačné kultúry, nové technológie učenia a výučby, personalizovaná odborná príprava

7.2.1. EHSV by chcel ešte raz zdôrazniť, že nielen kľúčové strategické technológie sú veľmi dôležité, ale na to, aby EÚ prosperovala, sú veľmi dôležité aj kľúčové kompetencie zamestnancov a inovatívne kultúry vo všetkých podnikoch EÚ.

7.2.2. Pre nový program EVP, nový program pre výskum a inováciu a nový „Pakt pre výskum a inováciu v Európe“ je obzvlášť dôležitý tento prvok: podpora inovačnej kultúry a kultúry podnikania v podnikoch EÚ, pre manažment, ako aj pre všetkých zamestnancov, napríklad ponúknutím vhodných kurzov odbornej prípravy atď. pre zamestnancov.

8. Zapájanie občanov

8.1. EHSV súhlasí s vyhlásením v oznámení, že „zapojenie občanov, miestnych komunít a občianskej spoločnosti bude stredobodom nového EVP v záujme dosiahnutia výraznejšieho vplyvu v spoločnosti a väčšej dôvery vo vedu“. EHSV vysvetľuje svoju podporu prístupu Európskej komisie, ktorý je založený na myšlienke, že „výskumné organizácie a priemysel by mali zapájať občanov do rozhodovania o technológiách“.

8.2. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, mimovládne organizácie atď., by mali byť ako aktívni partneri zapojení do európskych procesov a projektov v oblasti výskumu a vývoja, najmä ak výskum ovplyvňuje ľudí alebo vec, ktorú zastupujú, alebo má na ne dôsledky. Zapojenie týchto partnerov v ranom štádiu podporí angažovanosť, pochopenie, zodpovednosť a akceptovanie inovácií a podporí procesy spravodlivej transformácie, ktoré sú potrebné, najmä pokiaľ ide o prelomové inovácie. Takisto pomôže výskumným pracovníkom pochopiť vplyv ich inovácií na spoločnosť ako celok a riešiť potenciálne negatívne vplyvy v počiatočnej fáze procesu. EHSV preto takisto žiada multidisciplinárny prístup v určitých oblastiach výskumu s vplyvom na viaceré oblasti výskumu. Jednou z týchto oblastí je opäť umelá inteligencia. Tu EHSV vyzýva na zapojenie humanitných vied, práva, ekonómie, etiky, psychológie atď. do výskumu a vývoja umelej inteligencie nad rámec čisto technického aspektu ( 7 )

8.3. Hospodárstvo EÚ sa vo veľkej miere spolieha na vývoz svojich tovarov a služieb.

8.4. Rozhodovanie o technológiách by malo byť založené na preferenciách občanov EÚ v oblasti tovaru a služieb, ale aj na preferenciách zvyšných 7,8 miliardy ľudí na svete. EHSV vyzýva Komisiu, aby osobitne podporovala výskum a vývoj pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

8.5. Ako sme zdôraznili vo všeobecných pripomienkach, je potrebné lepšie vysvetľovať význam výskumu, technológií a inovácií politikom, médiám a spoločnosti.

8.6. Preto je takisto dôležité vyvinúť rozumné prostriedky a stratégie na informovanie o význame výskumu, technológií a inovácie, ale aj o ich výsledkoch, v kontexte oznámenia a novej stratégie EU v oblasti výskumu, technológií a inovácie.

9. Riadenie nového EVP

9.1. EHSV súhlasí s tým, že transparentný systém monitorovania (ročný prehľad výsledkov EVP) bude nevyhnutný na sledovanie výkonnosti EÚ vo svetovej hospodárskej súťaži v oblasti výskumu, technológií a inovácie. EHSV súhlasí s tým, že v oblasti výskumu je potrebné nové riadenie s cieľom odstrániť administratívne a regulačné prekážky inovácie.

V Bruseli 24. marca 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1), bod 5.3.1.

(2) Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1),bod 6.8.

(3) Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 101.

(4) Clayton M. Christensen, The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail (Dilema inovátorov – keď nové technológie spôsobujú úpadok veľkých spoločností), 2016.

(5) Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom“, (Ú. v. C 311, 18.9.2020, s. 1), bod 5.3.1.

(6) Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ C 288, 31.8. 2017, s. 1.