Osobitná správa Fond pre vonkajšie 
hranice podporil finančnú 
solidaritu, vyžaduje si 
však lepšie meranie 
výsledkov a potrieb, aby 
poskytoval ďalšiu pridanú 
hodnotu EÚSK 2014  Č. 15
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-9207-060-1
doi:10.2865/98934
© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č. 2 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 15
Osobitná správa Fond pre vonkajšie 
hranice podporil finančnú 
solidaritu, vyžaduje 
si však lepšie meranie 
výsledkov a potrieb, aby 
poskytoval ďalšiu pridanú 
hodnotu EÚ
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Bod
 Glosár
I – VI Zhrnutie
1 – 19 Úvod
1 – 10 Fond pre vonkajšie hranice
11 – 13 Kontext EBF
14 – 19 Úlohy a zodpovednosti
20 – 24 Rozsah auditu a audítorský prístup
25 – 74 Pripomienky
26 – 29 EBF prispieva k riadeniu vonkajších hraníc, ale celkový výsledok nebolo možné zmerať a nízke 
čerpanie v niektorých členských štátoch obmedzuje dosah
26 – 28 Programy a projekty smerovali k prioritám EBF, ale celkový výsledok nebolo možné zmerať
29 Nízke čerpanie v niektorých členských štátoch
30 – 47 Hoci EBF podporoval finančnú solidaritu, ďalšia pridaná hodnota EÚ bola obmedzená
32 – 34 Čiastočne neúčinný systém na posilnenie osobitných priorít
35 – 40 Malá podpora operačnej spolupráce medzi členskými štátmi
41 – 44 Mechanizmus EBF na riešenie konkrétnych nedostatkov na strategických hraničných priechodoch 
a núdzový mechanizmus boli čiastočne účinné
45 – 47 Podpora projektov, ktoré by aj tak financoval štát, chýbajúce náležité posúdenie potrieb alebo obsahujúce 
značné neoprávnené náklady
03 Obsah
48 – 65 Strategické a operačné nedostatky v plánovaní EBF a realizácii na úrovni členských štátov 
a Komisie
49 – 51 Programy neboli súčasťou vnútroštátnych stratégií riadenia hraníc a víz…
52 – 55 ... chýbajúce ciele SMART a merateľné ukazovatele
56 – 57 Požiadavky na ročné plánovanie vedú k nadmernému administratívnemu zaťaženiu a ťažkostiam 
s realizáciou
58 – 60 Postupy výberu projektov niektorých členských štátov nezabezpečili splnenie ich skutočných potrieb
61 – 65 Neprimerané postupy verejného obstarávania v členských štátoch ohrozujú riadne finančné hospodárenie
66 – 74 Nedostatky v monitorovaní zodpovednými orgánmi a závažné chyby v následných hodnoteniach 
vykonávaných Komisiou a členskými štátmi neumožňujú náležite posúdiť celkové výsledky fondu
67 – 70 Monitorovanie a predkladanie správ o projektoch členskými štátmi je neprimerané
71 – 74 Oneskorenia a závažné nedostatky v následných hodnoteniach na úrovni členských štátov aj Komisie
75 – 83 Závery a odporúčania
76 – 78 EBF prispel k riadeniu vonkajších hraníc, ale celkový výsledok nebolo možné merať pre chýbajúce ciele 
SMART a závažné nedostatky v hodnotení
79 – 80 EBF podporoval finančnú solidaritu, ale ďalšia pridaná hodnota EÚ bola obmedzená
81 Strategické nedostatky v plánovaní EBF 
82 – 83 Nedostatky v realizácii EBF
 Príloha  – Kontrolované projekty
 Odpovede Komisie
04
 Glosár
Akcie Spoločenstva : Projekty spolufinancované EBF, ktorými sa podporuje spolupráca medzi členskými štátmi. 
Témy projektov sú definované v ročnom pracovnom programe Komisie a vo výzvach na predkladanie návrhov. 
Akcie Spoločenstva riadi priamo Komisia a realizujú ich členské štáty.
Ciele SMART : Ciele, ktoré sú SMART, sú konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené.
EMSA : Európska námorná bezpečnostná agentúra podporuje Európsku komisiu a členské štáty pri vypracúvaní 
a vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti námornej bezpečnosti, znečisťovania z lodí a ochrany námornej 
dopravy. Taktiež jej boli zverené operačné úlohy v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia ropnými 
látkami, monitorovania plavidiel a dlhodobej identifikácie a sledovania plavidiel.
eu‑LISA : Európska agentúra pre prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v oblasti slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti.
EUROSUR : Európsky systém hraničného dozoru poskytuje základ výmeny informácií a spolupráce medzi orgánmi 
hraničnej kontroly členských štátov, ako aj agentúrou Frontex.
EUSatCen : Satelitné stredisko Európskej únie je agentúra EÚ v oblasti obrany a bezpečnosti, ktorá podporuje proces 
rozhodovania Európskej únie poskytovaním analýz satelitných snímok a iných údajov.
Frontex : Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej 
únie. Frontex koordinuje operácie členských štátov v pohraničných oblastiach pod značným tlakom migrácie, 
vykonáva analýzu rizík a podporuje odbornú prípravu príslušníkov pohraničnej stráže.
GR pre vnútorné záležitosti : Generálne riaditeľstvo (GR) Európskej komisie zodpovedné za oblasť politiky známu 
ako vnútorné záležitosti (GR HOME).
Fond pre vnútornú bezpečnosť (ISF) (hranice a víza) : ISF bol zriadený na obdobie rokov 2014 – 2020 a jeho 
súčasťou je EBF.
Schengenský katalóg EÚ o kontrole vonkajších hraníc, návrate a readmisii : Vydaný Radou Európskej únie, 
obsahuje odporúčania a osvedčené postupy s cieľom pomáhať štátom schengenského priestoru aj štátom 
pristupujúcim do schengenského priestoru správne uplatňovať schengenské  acquis .
Núdzové akcie : Projekty spolufinancované EBF na podporu členských štátov v riadne opodstatnených núdzových 
situáciách, ktoré si vyžadujú bezodkladnú akciu na vonkajších hraniciach. Núdzové akcie riadi priamo Komisia 
a realizujú ich členské štáty.
Osobitné akcie : Osobitné akcie založené na ročnom pracovnom programe a riadené priamo Komisiou by mali 
prispievať k rozvoju európskeho systému integrovanej správy hraníc prostredníctvom riešenia nedostatkov 
na strategických hraničných priechodoch, ktoré boli stanovené v analýze rizika vypracovanej agentúrou Frontex.
Pridaná hodnota EÚ : Hodnota vytváraná EBF, ktorá zvyšuje hodnotu, ktorá by inak bola vytvorená samostatnou 
činnosťou členských štátov. Patrí sem finančná solidarita, pri ktorej členské štáty, ktoré nesú v prospech EÚ ťažšie 
finančné zaťaženie, dostávajú vyššie financovanie. Pridaná hodnota EÚ sa ďalej vytvára podporovaním konkrétnych 
priorít EÚ, spoluprácou medzi členskými štátmi alebo zameraním na najurgentnejšie problémy, t. j. najohrozenejšie 
hraničné oblasti.
05 Glosár
Program SOLID : Všeobecný program Solidarita a riadenie migračných tokov na obdobie rokov 2007 – 2013 
tvoria štyri fondy (Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, Európsky fond pre utečencov, 
Európsky fond pre návrat a Fond pre vonkajšie hranice). V tejto správe sa pojem „fond“ používa ako odkaz na Fond 
pre vonkajšie hranice.
Ročný program : Pracovný program členského štátu, ktorý plní svoj viacročný program.
Schengenské acquis : Spoločný súbor schengenských pravidiel, ktoré majú uplatňovať štáty schengenského 
priestoru vrátane kontrol na hraniciach na pevnine, mori a vo vzduchu (na letiskách), vydávania víz, policajnej 
spolupráce a ochrany osobných údajov.
Schengenské hodnotenia : Overenia vykonávané Radou, pri ktorých sa kontroluje, či sa schengenské acquis  
správne uplatňuje. Po prijatí nariadenia Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci 
a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis , Komisia prevezme hlavnú úlohu.
Schengenský informačný systém (SIS II) : Rozsiahly informačný systém, ktorý používajú príslušníci pohraničnej 
stráže, polícia, colníci a vízové a súdne orgány v rámci schengenského priestoru na výmenu údajov, napr. informácií 
o osobách, ktoré môžu byť zapojené do závažnej trestnej činnosti alebo nemusia mať právo na vstup do EÚ či 
zotrvanie v EÚ.
Schengenský priestor : Priestor, ktorý tvorí 26 európskych krajín, ktoré zrušili kontroly cestovných pasov 
a imigračné kontroly na svojich hraniciach. Pozostáva z 22 členských štátov EÚ a štyroch členských štátov 
Európskeho združenia voľného obchodu (EFTA) .
Systémy riadenia a kontroly : Súbor postupov a praktických opatrení pre členský štát na čerpanie fondov 
programu SOLID.
Vízový informačný systém (VIS) : Rozsiahly informačný systém, ktorý umožňuje štátom schengenského priestoru 
výmenu údajov o vízach.
06
 Zhrnutie
I
Fond pre vonkajšie hranice (EBF) je hlavným finanč -
ným nástrojom EÚ na podporu riadenia vonkajších 
hraníc, ktorý dosahuje výšku 1,9 mld. EUR na obdobie 
rokov 2007 – 2013. Všeobecným cieľom EBF je pomá -
hať súčasným a perspektívnym štátom schengenského 
priestoru zabezpečiť jednotné, účinné a efektívne 
kontroly na ich spoločných vonkajších hraniciach.
II
Audit Dvora audítorov sa zameral na procesy týka -
júce sa účinnosti EBF, pridanej hodnoty EÚ a dosa -
hovania cieľov programov a projektov. Preskúmal sa 
návrh, plánovanie a realizácia, ako aj monitorovanie 
a hodnotenie.
III
Z auditu vyplynulo, že EBF prispel k riadeniu vonkaj -
ších hraníc a podporoval finančnú solidaritu. Ďalšia 
pridaná hodnota EÚ však bola obmedzená a cel -
kový výsledok nebolo možné merať pre nedostatky 
v monitorovaní príslušnými orgánmi a závažné chyby 
v následných hodnoteniach vykonávaných Komisiou 
a členskými štátmi.
IV
Programy členských štátov neboli súčasťou vnútro -
štátnych stratégií riadenia hraníc a víz a chýbali im 
ciele SMART a merateľné ukazovatele. Postupy výberu 
projektov nezabezpečili splnenie skutočných potrieb 
členských štátov a neprimerané postupy verejného 
obstarávania v členských štátoch ohrozili riadne 
finančné hospodárenie.
V
Auditom sa zistili závažné nedostatky v riadení fondu 
v kľúčových členských štátoch (Grécko, Španielsko, 
Taliansko a v počiatočných rokoch financovania Malta). 
Nízke čerpanie v niektorých krajinách ovplyvnilo 
účinnosť fondu. Tieto nedostatky viedli k riziku, že 
riadenie hraníc nie je primerane posilnené tam, kde je 
to najviac potrebné.VI
Dvor audítorov zameral svoje odporúčania na štyri 
oblasti:
a) Zabezpečenie dostupnosti informácií o celko -
vých výsledkoch  
Členské štáty by mali stanoviť merateľné ciele pre 
ukazovatele výstupov, účinkov, a ak je to možné, 
dosahu. Ukazovatele by sa mali zaznamenávať od 
začiatku programu pomocou primeraných infor -
mačných systémov. Komisia by mala zabezpečiť, 
že v jej hodnotiacej správe pre zúčastnené strany 
budú uvedené informované a včasné analýzy prí-  
slušných údajov.
b) Zvýšenie pridanej hodnoty EÚ fondu  
Komisia by mala poskytnúť agentúre Frontex rele -
vantné, ucelené a včasné informácie o čerpaní EBF, 
Fondu pre vnútornú bezpečnosť a ďalších nástro -
jov. Zaznamenávanie spolufinancovaných aktív 
v súbore zariadenia agentúry Frontex by malo byť 
povinné pri tých aktívach, ktoré môžu byť užitoč -
né pre jej potreby. Okrem toho by sa členské štáty 
a Komisia mali zamerať viac na zriadenie spoloč -
ných stredísk na podávanie žiadostí a ďalšie formy 
konzulárnej spolupráce namiesto obnovy, prispô -
sobovania alebo zariaďovania konzulátov.
c) EBF ako súčasť vnútroštátnej stratégie riadenia 
hraníc  
Členské štáty by mali vypracovať ucelené vnútro -
štátne stratégie riadenia hraníc na základe analýzy 
rizík podľa spoločného integrovaného modelu 
analýzy rizík, a to by malo byť predbežnou pod -
mienkou získania podpory z Fondu pre vnútornú 
bezpečnosť a ďalších nástrojov.
d) Posilnenie čerpania fondu  
Administratívne kapacity, aj v súvislosti s verejným 
obstarávaním, by mali byť posilnené najmä v kľú -
čových členských štátoch.
07
 Úvod
Fond pre vonkajšie 
hranice
01 
Fond pre vonkajšie hranice (EBF) je 
hlavným finančným nástrojom Európ -
skej únie (EÚ) na podporu riadenia 
vonkajších hraníc, ktorý dosahuje 
výšku 1,9 mld. EUR na obdobie ro -
kov 2007 – 2013 1. Jeho všeobecným 
cieľom je pomáhať súčasným a per -
spektívnym štátom schengenského 
priestoru zabezpečiť jednotné, účinné 
a efektívne kontroly na spoločných 
vonkajších hraniciach členských štátov 
Európskej únie.
02 
V rámci schengenského priestoru 
boli vnútorné kontroly zrušené s tým 
dôsledkom, že bezpečnosť vonkajších 
hraníc ktoréhokoľvek štátu ovplyv -
ňuje všetky ostatné štáty. Vzhľadom 
na rôznu geografickú situáciu krajín 
sa zodpovednosti za kontrolu hraníc 
značne líšia. Cieľom EBF je zaviesť 
finančnú solidaritu medzi členskými 
štátmi  2 podporovaním tých štátov, pre 
ktoré kontrola vonkajších hraníc EÚ 
predstavuje veľké zaťaženie.
03 
V súčasnosti EBF čerpá 28 členských 
štátov (pozri graf 1 ). Všetky členské 
štáty EÚ s výnimkou Spojeného kráľov -
stva, Írska a Chorvátska sa zúčastňujú 
na EBF 3.04 
Všeobecným cieľom EBF je 
podporovať:
a) efektívnu organizáciu hraničných 
kontrol;
b) efektívne riadenie toku osôb na 
vonkajších hraniciach v súlade 
so schengenským acquis  a zásada -
mi slušného zaobchádzania a reš -
pektovania ľudskej dôstojnosti;
c) jednotné uplatňovanie príslušných 
právnych predpisov EÚ;
d) a zlepšenie konzulárnych služieb 
členských štátov v tretích kraji -
nách, pokiaľ ide o toky štátnych 
príslušníkov tretích krajín smerom 
na územie členských štátov a spo -
luprácu členských štátov v tejto 
oblasti.
05 
Príspevok EBF k riadeniu vonkajších 
hraníc sa má dosiahnuť zameraním 
na päť priorít ( graf 2 ). Tieto priority 
definovala Komisia v jej „strategic -
kých usmerneniach“  4. Členské štáty 
musia riešiť aspoň tri z nich vo svojich 
viacročných programoch EBF. V rámci 
všetkých piatich priorít Komisia určila 
niekoľko oblastí s osobitnou dôleži -
tosťou pre EÚ („osobitné priority“), na 
ktoré môžu členské štáty získať vyššiu 
mieru spolufinancovania z EBF(po -
zri bod 9).1 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 574/2007/ES z 23. mája 2007, 
ktorým sa zriaďuje Fond pre 
vonkajšie hranice na obdobie 
rokov 2007 až 2013 ako súčasť 
všeobecného programu 
Solidarita a riadenie 
migračných tokov (Ú. v. EÚ 
L 144, 6.6.2007, s. 22).
2 Na základe postupov 
zavedených v tejto oblasti má 
pojem „členské štáty“ v tejto 
správe význam krajín 
zúčastnených na EBF bez 
ohľadu na to, či sú členskými 
štátmi EÚ, alebo pridruženými 
krajinami.
3 Bulharsko a Rumunsko sa 
zúčastňujú od roku 2010, ako 
aj tri pridružené krajiny (Island, 
Nórsko a Švajčiarsko). 
Lichtenštajnsko uhrádza 
príspevok do fondu od roku 
2012, ale vzdalo sa práva účasti 
na fonde z dôvodu 
neexistencie vonkajších hraníc 
a konzulátov.
4 Rozhodnutie Komisie 
2007/599/ES z 27. augusta 
2007, ktorým sa uplatňuje 
rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady  
č. 574/2007/ES týkajúce sa 
prijatia strategických 
usmernení na obdobie rokov 
2007 – 2013 (Ú. v. EÚ L 233, 
5.9.2007, s. 3).
08 Úvod
Krajiny, ktoré sa zúčastňujú na EBF
Štáty zúčastňujúce sa na EBF od roku 2007
Štáty zúčastňujúce sa na EBF od roku 2010, budúce štáty schengenského priestoru
Štáty zúčastňujúce sa na EBF od roku 2010 a štáty schengenského priestoru, ale nie členské štáty EÚ
Štáty prispievajúce do EBF od roku 2012, ktoré sa na ňom ale nezúčastňujú
Nezúčastnené štáty EBFPortugalskoŠpanielskoFrancúzsko
TalianskoLuxemburskoBelgickoHolandsko
Rumunsko
Bulharsko
CyprusŠvajčiarsko
ChorvátskoNemeckoPol’sko
RakúskoLichtenštajnsko
Mad’arsko
GréckoČeská republika
Slovensko
SlovinskoEstónsko
Lotyšsko
Litva
Írsko Spojené
kráľovstvoIsland
Fínsko
ŠvédskoNórsko
MaltaGraf 1
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
09 Úvod
Priority a osobitné priority EBF
Priority Osobitné priority
 • modernizácia vnútroštátnych komunikačných systémov na účely vytvorenia
 ich interoperability s ostatnými členskými štátmi
• nákup a/alebo modernizácia prevádzkového vybavenia, ktoré zohľadňuje
 výsledky spoločnej integrovanej analýzy rizík
• nákup a/alebo modernizácia vybavenia na účely operatívnej spolupráce
 s agentúrou Frontex
• vybudovanie alebo modernizácia jednotného koordinačného centra,
 ktoré koordinuje nepretržite aktivity všetkých vnútroštátnych orgánov vykonávajúcich kontrolu vonkajších hraníc 
• vybudovanie alebo modernizácia jednotného vnútroštátneho dozorného
 systému vonkajších hraníc 
• nákup a/alebo modernizácia zariadenia na vyhľadávanie, identiﬁkáciu a zásahy
 na hraniciach, pokiaľ sa na európskej úrovni zistí potreba takéhoto zariadenia 
• podpora spolupráce medzi konzulárnymi službami a inými službami rôznych
 členských štátov vo vízovej oblasti
• budovanie a vytváranie obmedzeného zastúpenia, spoločné umiestňovanie
 služieb alebo spoločné strediská pre podávanie a spracovanie žiadostí o víza 
• investície v spojitosti so Schengenským informačným systémom (SIS)
• investície v spojitosti s Vízovým informačným systémom (VIS)
• implementácia spoločného školiaceho programu pre hraničné stráže na
 vnútroštátnej úrovni
• zvýšenie kvality vnútroštátnych príspevkov do modelu spoločnej
 integrovanej analýzy rizík 
 
 
  
 
 
 
 
 
 Priorita 1
Podpora ďalšieho postupného vybudovania 
integrovaného systému správy vonkajších hraníc vo 
vzťahu ku kontrole osôb a dozoru 
nad vonkajšími hranicami
Priorita 2
Rozvoj a implementácia vnútroštátnych zložiek 
Európskeho systému dozoru nad vonkajšími hranicami 
a stálej Európskej hliadkovej siete vonkajších hraníc na 
južných morských hraniciach členských štátov EÚ
Priorita 3
Vydávanie víz a riešenie prisťahovalectva 
bez povolenia na pobyt skvalitnením činností 
organizovaných konzulárnymi a inými službami 
členských štátov v tretích krajinách
Priorita 4
Budovanie informačných systémov potrebných na 
implementovanie právnych nástrojov EÚ v oblasti 
vonkajších hraníc a víz 
Priorita 5
Podpora efektívneho a účinného uplatňovania 
právnych nástrojov EÚ v oblasti vonkajších hraníc a vízGraf 2
Zdroj: Na základe rozhodnutia Komisie 2007/599/ES.
10 Úvod
06 
Výdavky podľa priority v rokoch 2007 – 
2010 sú uvedené v  grafe 3 . Na základe 
plánov členských štátov na roky 2011 – 
2013 sa očakáva, že prídel na prioritu 1 
vzrastie na 37 %, zatiaľ čo prídel na 
prioritu 2 poklesne na 36 %, ostatné 
priority ostanú stabilné.07 
Opatrenia financované z EBF zahŕňajú 
investície do infraštruktúry na hranič -
ných priechodoch; nákup zariadenia 
na zásahy na hraniciach (napr. vozidlá, 
lode a lietadlá); iniciatívy v oblas -
ti spolupráce medzi konzulárnymi 
službami; investície do Schengenského 
informačného systému (SIS) a Vízového 
informačného systému (VIS), odborné 
vzdelávanie zamestnancov, pilotné 
projekty a štúdie.Graf 3Výdavky EBF v ročných programoch na roky 2007 – 2010 podľa priority 1
Vnútroštátne zložky Európskeho systému
dozoru nad vonkajšími hranicami (priorita 2); 229 mil. EUR; 42 %Postupné vybudovanie integrovaného systému správyvonkajších hraníc  (priorita 1); 160 mil. EUR; 29 % Víza a riešenie nelegálneho prist’ahovalectva
(priorita 3); 20 mil. EUR; 4 %
Informačné systémy
v oblasti vonkajších hraníc a víz (priorita 4);
104 mil. EUR; 19 %
Efektívne a účinné uplatňovanie právnych
nástrojov EÚ v oblasti vonkajších hraníc
a víz (priorita 5); 33 mil. EUR; 6 %
1 Posledné dostupné konečné údaje o výdavkoch sa týkajú programu na rok 2010. Vzhľadom na 2,5-ročné obdobie oprávnenosti finančné pros -
triedky z tohto ročného programu mohli byť vynaložené do konca júna 2012 a museli byť následne overené členskými štátmi a Komisiou. Správy 
o ročných programoch zatiaľ neboli dokončené.
Zdroj:  Európska komisia.
11 Úvod
08 
V rámci EBF bolo 7,3 % vyčlenených na 
akcie Spoločenstva, ktorými sa podpo -
ruje najmä spolupráca medzi členský -
mi štátmi, núdzové akcie (ako súčasť 
akcií Spoločenstva) a osobitné akcie, 
ktorými sa riešia nedostatky na strate -
gických hraničných priechodoch.
09 
Základný príspevok EBF je 50 % cel -
kových nákladov na akcie alebo 75 % 
na akcie v krajinách Kohézneho fondu 
alebo v oblastiach „osobitnej priority“. 
Príspevok narastá na 80 % v prípade 
osobitných akcií a na 90 % v prípade 
akcií Spoločenstva a núdzových akcií.10 
V tabuľke 1  sú uvedené prídely na 
vnútroštátne programy podľa člen -
ského štátu a na akcie Spoločenstva, 
núdzové akcie a osobitné akcie. Podiel 
najväčších príjemcov z EBF je uvedený 
v grafe 4.Graf 4Podiel členských štátov na prídeloch z EBF
Grécko, 13 %
Francúzsko, 7 %
Slovinsko, 3 %Fínsko, 3 %Mad’arsko, 4 %Rumunsko, 4 %Poľsko, 4 %
Malta, 4 %Nemecko, 5 %Taliansko, 16 %
Ostatné (pod 3 %), 19 %Španielsko, 18 %
Zdroj:  Európska komisia.
12 Úvod Tabuľka 1Prídely z EBF v rokoch 2007 – 2013
Prídely v rokoch 2007 – 2013 (EUR) Podiel na celku
Španielsko 289 394 768 17,92  %
Taliansko 250 178 433 15,49 %
Grécko 207 816 755 12,87 %
Francúzsko 116 220 276 7, 2 0  %
Nemecko 76 099 991 4,71 %
Poľsko 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
Rumunsko 159 467 068 3,68 %
Maďarsko 59 295 401 3,67 %
Fínsko 51 264 631 3,18 %
Slovinsko 49 532 286 3,07 %
Bulharsko 138 131 686 2,36 %
Holandsko 38 035 209 2,36 %
Litva 231 674 480 1,96 %
Cyprus 30 017 404 1,86 %
Estónsko 27 129 191 1,68 %
Portugalsko 23 948 902 1,48 %
Belgicko 19 944 180 1,24 %
Švajčiarsko 117 677 832 1,09 %
Lotyšsko 16 830 844 1,04 %
Česká republika 15 853 542 0,98 %
Rakúsko 13 875 936 0,86 %
Nórsko 111 479 299 0,71 %
Švédsko 10 887 663 0,67 %
Slovensko 8 675 910 0,54 %
Dánsko 7 874 409 0,49 %
Luxembursko 598 220 0,04 %
Island 1444  240 0,03 %
Spolu 1 614 577 936 100,00 %
Akcie Spoločenstva/núdzové akcie: 91 214 322
Osobitné akcie 45 000  000
Schéma osobitného tranzitu Litva 2108 000  000
Technická pomoc Komisie 2 794 774
EBF spolu 1 861 587 032
1 Bulharsko, Island, Nórsko, Rumunsko a Švajčiarsko sa zúčastňujú na EBF od roku 2010.
2 Prídel uvedený za Litvu nezahŕňa schému osobitného tranzitu (STS). STS sa týka neuhradených poplatkov a dodatočných nákladov, ktoré 
vznikli pri prekračovaní hraníc občanmi Ruskej federácie do a z regiónu Kaliningradu a dosahuje výšku 15 mil. EUR ročne v období rokov 2007 – 
2010 a 16 mil. EUR v období rokov 2011 – 2013.
Zdroj:  Európska komisia.
13 Úvod
Kontext EBF
11 
Väčšinu výdavkov na riadenie vonkaj -
ších hraníc financujú štáty  5. Členské 
štáty zodpovedajú za riadenie svojich 
vonkajších hraníc uplatňujúc spoločné 
pravidlá stanovené v schengenskom acquis . Európska agentúra pre riadenie 
operačnej spolupráce na vonkajších 
hraniciach členských štátov Európskej 
únie (Frontex) koordinuje spoluprácu 
medzi členskými štátmi a poskytuje 
analýzy rizík a odborné vzdelávanie. 
EBF je jednou z častí riadenia vonkaj -
ších hraníc (pozri graf 5 ).5 Úplné a spoľahlivé informácie 
o výdavkoch členských štátov 
na riadenie vonkajších hraníc 
nie sú k dispozícii.Graf 5Zúčastnené strany a vplyvy v oblasti riadenia hraníc a víz
Akcie členského štátu
ﬁnancované štátomHRANIČNÉ KONTROLY A VÍZA
Akcie nečlenských
štátov EÚ
Schengenské hodnotenia Rady/KomisieVonkajšie faktory:
Medzinárodné konﬂikty
Prírodné katastrofy
Hospodárske krízy
Návrat
Spolupráca EÚ
s nečlenskými štátmi EÚAkcie členského
štátu ﬁnancované EBF
Akcie členského štátu
ﬁnancované z medzinárodných
zdrojov
Spolupráca FRONTEX
a členských štátov
Ostatné agentúry EÚ:
EU-LISA, EUSatCen, EMSA
Integrácia Azyl
Zdroj:  Dvor audítorov.
14 Úvod
12 
EBF je súčasťou všeobecného progra -
mu Solidarita a riadenie migračných 
tokov na obdobie rokov 2007 – 2013 
(program SOLID), ktorý riadi GR 
pre vnútorné záležitosti. Program 
SOLID je navrhnutý tak, aby zlepšil 
riadenie migračných tokov na úrovni 
EÚ a pomohol sa deliť o finančnú záťaž 
vyplývajúcu z integrovaného riadenia 
spoločných vonkajších hraníc a uplat -
ňovania spoločnej azylovej a prisťaho -
valeckej politiky  6.
13 
Vonkajšie faktory, napr. nedávne ne -
pokoje v severnej Afrike spolu s po -
kračujúcou politickou a hospodárskou 
krízou v ďalších častiach sveta, viedli 
k masívnym migračným tokom, ktoré 
značne zaťažili vonkajšie hranice EÚ. 
Pátracie a záchranné operácie nepatria 
k prioritám EBF, avšak v priebehu výko -
nu hraničného dozoru zariadenie spo -
lufinancované EBF môže byť (a býva) 
využité na záchranu životov na mori.Úlohy a zodpovednosti
14 
EBF sa realizuje najmä prostredníc -
tvom spoločného hospodárenia  7. 
Na základe tejto zásady členské štáty 
zodpovedajú za realizáciu (prevádz -
kovú a finančnú) financovaných akcií, 
zatiaľ čo Komisia zostáva zodpovedná 
za celkové čerpanie rozpočtu. Komisia 
prijíma strategické usmernenia, v kto -
rých sa stanovuje programový rámec 
EÚ. Každý zúčastnený členský štát vy -
pracúva viacročný program, v ktorom 
uplatňuje tieto strategické usmernenia 
na základe vlastných potrieb.
15 
Viacročný program sa realizuje pros -
tredníctvom ročných programov. Oba 
schvaľuje Komisia. Členské štáty pred -
kladajú záverečné správy po ukončení 
každého ročného programu.
16 
Komisia taktiež zodpovedá za to, 
že členské štáty zavedú primerané 
systémy riadenia a kontroly, že sú pre 
financované projekty zabezpečené 
primerané informácie, publicita a ná -
sledná kontrola, že sú akcie konzistent -
né s ostatnými príslušnými politikami 
a iniciatívami Únie a že ich dopĺňajú.6 Ďalšie zložky programu SOLID 
sú: Európsky fond pre 
utečencov (ERF); Európsky 
fond pre integráciu štátnych 
príslušníkov tretích krajín (EIF) 
a Európsky fond pre návrat. EIF 
a ERF boli predmetom 
osobitnej správy Dvora 
audítorov č. 22/2012 s názvom 
Prispievajú Európsky fond pre 
integráciu a Európsky fond 
pre utečencov účinne 
k integrácii štátnych 
príslušníkov tretích krajín? 
(htts://eca.europa.eu).
7 Komisia riadi priamo 7,3 % 
fondu. Priamo riadenými 
časťami EBF sú akcie 
Spoločenstva (vrátane 
núdzových akcií) a osobitné 
akcie.
15 Úvod
17 
Realizáciu členskými štátmi monitoruje 
Komisia prostredníctvom administra -
tívnych kontrol opisov systémov riade -
nia a kontroly, prostredníctvom správ 
o napredovaní a záverečných správ 
a prostredníctvom auditov a monitoro -
vacích návštev.
18 
Na úrovni členského štátu systém ria -
denia a kontroly zahŕňa 8:
a) Zodpovedný orgán (ZO), ktorý 
zodpovedá za riadenie a plnenie 
viacročného programu. Konkrét -
ne predkladá viacročný program 
a ročné programy Komisii, vyberá 
činnosti a overuje oprávnenosť 
výdavkov predložených konečnými 
príjemcami  9.
b) Kontrolný orgán (KO) vykonáva 
audity na overenie fungovania 
systémov riadenia a kontroly 10.
c) Certifikačný orgán (CO) potvrdzuje, 
že deklarované výdavky spĺňajú 
príslušné pravidlá  11.
19 
Spolufinancovanie štátom môže byť 
predmetom vnútroštátnych kontrol 
a auditov v závislosti od administratív -
nych postupov členského štátu.8 Dvor audítorov v osobitnej 
správe č. 22/2012 zistil, že 
štruktúra s tromi orgánmi 
viedla k neprimeranému 
administratívnemu zaťaženiu. 
Pre fondy v oblasti 
spravodlivosti a vnútorných 
vecí v období rokov 
2014  – 2020 Komisia navrhla 
zrušiť certifikačný orgán.
9 Články 28 a 29 rozhodnutia 
č. 574/2007/ES.
10 Článok 32 rozhodnutia 
č. 574/2007/ES.
11 Článok 31 rozhodnutia 
č. 574/2007/ES.
16
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
20 
Hlavnou audítorskou otázkou bolo 
posúdiť, či EBF prispel účinne k ria -
deniu vonkajších hraníc. Táto otázka 
bola rozdelená do nasledujúcich 
podotázok:
a) Podporovali programy a projekty 
účinne priority EBF v oblasti riade -
nia vonkajších hraníc?
b) Zabezpečil EBF finančnú solidaritu 
medzi členskými štátmi, riešil oso -
bitné priority fondu, a tým posky -
tol pridanú hodnotu EÚ?
c) Prispeli postupy plánovania a reali -
zácie EBF k účinnosti fondu?
d) Používajú členské štáty a Komi -
sia monitorovanie a hodnotenie 
primerane na zlepšenie účinnosti 
EBF?
21 
Audit sa týkal:
a) častí spoločného hospodárenia 
EBF, ktoré riadia a realizujú členské 
štáty
b) a akcií Spoločenstva (vrátane nú -
dzových akcií) a osobitných akcií, 
ktoré riadi priamo Komisia a reali -
zujú ich členské štáty.22 
Audit sa zameral na procesy týkajúce 
sa účinnosti EBF, pridanej hodnoty 
EÚ a dosahovania cieľov programov 
a projektov. Cieľom bolo preskúmať 
návrh, plánovanie a realizáciu, ako aj 
monitorovanie a hodnotenie opatrení 
financovaných z EBF. Počas auditu sa 
nevykonala podrobná analýza sys -
témov riadenia a kontroly členských 
štátov  12 ani sa priamo nemeral dosah, 
ktorý bol dosiahnutý prostredníctvom 
opatrení financovaných z EBF, ale 
posúdenie bolo založené na údajoch 
z monitorovaní a hodnotení členských 
štátov a Komisie.
23 
Audit bol založený na:
a) preskúmaní záverečných správ 
viacročných a ročných programov 
(z obdobia rokov 2007 – 2010) 
a príspevkov piatich vybraných 
členských štátov k hodnoteniam 13; 
správ Komisie o vyčlenení zdrojov, 
priebežnej správe Komisie o do -
siahnutých výsledkoch a jej návrhu 
následného hodnotenia; dokumen -
toch Rady a vybraných štúdiách 
a dokumentoch agentúry Frontex;
b) rozhovoroch a zhromažďovaní 
informácií na mieste na úrovni 
Komisie, zodpovedných orgánov 
a konečných príjemcov v piatich 
vybraných členských štátoch. 
Rozhovory sa uskutočnili aj s ďal -
šími zúčastnenými stranami, napr. 
Radou o schengenských hod -
noteniach  14, agentúrou Frontex 
a Agentúrou EÚ pre základné 
práva;12 Systém riadenia a kontroly 
fondov programu SOLID je 
predmetom osobitnej správy 
č. 22/2012.
13 Grécko, Španielsko, Taliansko, 
Malta a Poľsko. Členské štáty 
boli vybrané na základe 
prídelov EBF, hodnotenia rizika 
na základe informácií 
z auditov Komisie 
a monitorovacích správ, ako aj 
informácií od agentúry 
Frontex, a na potrebe 
dosiahnuť rovnováhu medzi 
hlavnými rizikovými oblasťami 
vonkajších hraníc 
v Stredozemnom mori 
a východnou hranicou, keďže 
približne 60 % EBF ide 
na východnú hranicu (ostrovy 
v Stredozemnom mori 
a Kanárske ostrovy 
v Španielsku) a približne 25 % 
na východnú hranicu. Vybrané 
členské štáty spolu 
predstavujú 55 % celkového 
prídelu z EBF.
14 V rámci schengenských 
hodnotení sa overuje, či 
súčasné a budúce štáty 
schengenského priestoru 
správne uplatňujú 
schengenské pravidlá. 
Schengenské hodnotenia 
vykonala Rada ako 
medzivládny proces. Na 
základe prijatia nariadenia 
Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 
7. októbra 2013, ktorým sa 
vytvára hodnotiaci 
a monitorovací mechanizmus 
na overenie uplatňovania 
schengenského acquis  
a ktorým sa zrušuje 
rozhodnutie výkonného 
výboru zo 16. septembra 1998, 
ktorým bol zriadený Stály 
výbor pre hodnotenie 
a vykonávanie Schengenu 
(Ú. v. EÚ L 295, 6.11.2013, s. 27), 
Komisia prevezme hlavnú 
úlohu.
17 Rozsah auditu a audítorský prístup 
c) kontrolách na mieste 31 ukon -
čených projektov vo vybraných 
členských štátoch, vychádzajúc 
z (nenáhodnej) vzorky vybranej na 
základe posúdenia (pozri prílohu ) 
zahŕňajúcej ročné programy z ro -
kov 2007 – 2010;
d) administratívnej kontrole siedmich 
ukončených projektov  15 riadených 
priamo Komisiou, vychádzajúc 
z (nenáhodnej) vzorky vybranej na 
základe posúdenia zahŕňajúcej roč -
né programy z rokov 2007 – 2011 
(pozri prílohu );
e) samostatnom audite 16, ktorý bol 
vykonaný vo vybranom členskom 
štáte (Španielsko), ktorý bol prí -
jemcom z EBF.24 
Audit bol vykonaný vychádzajúc z ná -
vrhov Komisie na financovanie v obdo -
bí rokov 2014 – 2020, v ktorom sa zriadi 
Fond pre vnútornú bezpečnosť ako 
nástupca EBF  17 a z ktorého sa bude 
poskytovať finančná podpora v oblasti 
riadenia vonkajších hraníc a víz. Návrhy 
budú obsahovať zmeny v obsahu aj 
systéme riadenia a kontroly. Ak to bolo 
relevantné, tieto návrhy boli zohľadne -
né v rámci tohto auditu.15 Tri projekty núdzových akcií, 
ďalšie dva projekty akcií 
Spoločenstva, dva projekty 
osobitných akcií.
16 V rámci vyhlásenia 
o vierohodnosti Dvora 
audítorov za rok 2013.
17 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 515/2014 zo 16. apríla 2014, 
ktorým sa ako súčasť Fondu 
pre vnútornú bezpečnosť 
zriaďuje nástroj pre finančnú 
podporu v oblasti vonkajších 
hraníc a víz a ktorým sa zrušuje 
rozhodnutie č. 574/2007/ES 
(Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, 
s. 143).
18
 Pripomienky
25 
Dvor audítorov predkladá hlavné ziste -
nia z auditu v štyroch častiach. Z prvej 
časti vyplýva, že EBF prispieva k ria -
deniu vonkajších hraníc, ale celkový 
výsledok nebolo možné zmerať. Druhá 
časť sa zameriava na podporu finanč -
nej solidarity prostredníctvom EBF 
a jeho pridanú hodnotu EÚ. Plánovanie 
a realizácia sú rozobrané v tretej časti. 
Napokon monitorovanie a hodnotenie 
sú predmetom štvrtej časti.
EBF prispieva k riadeniu 
vonkajších hraníc, ale 
celkový výsledok nebolo 
možné zmerať a nízke 
čerpanie v niektorých 
členských štátoch obme ‑
dzuje dosah
Programy a projekty smero ‑
vali k prioritám EBF, ale cel ‑
kový výsledok nebolo možné 
zmerať
26 
Viacročné programy a ročné programy 
v piatich vybraných členských štátoch 
boli vo všeobecnosti v súlade so všet -
kými piatimi prioritami EBF a prispie -
vali k nim ( graf 2 ). Avšak vzhľadom na 
nedostatky pri monitorovaní v týchto 
členských štátoch a závažné chyby 
v následnom hodnotení (pozri body 71 
až 73) na úrovni Komisie aj členských 
štátov Dvor audítorov nemohol náleži -
te posúdiť celkové výsledky fondu.27 
Väčšina kontrolovaných projektov 
podporila dosahovanie priorít EBF. 
Z 31 projektov kontrolovaných na 
mieste (pozri prílohu ) v piatich vybra -
ných členských štátoch päť podporilo 
priority EBF len čiastočne (pretože 
zahŕňali projektové výdavky, ktoré boli 
neoprávnené  18 alebo nebolo možné 
určiť relevantnosť týchto výdavkov 
pre EBF) 19. Príspevok jedného ďalšie -
ho projektu  20 k dosiahnutiu priorít 
bol v rozpore s cieľmi EBF 21 v tom, že 
nebol v súlade so zásadou slušného 
zaobchádzania a rešpektovania ľudskej 
dôstojnosti (pozri bod 60).
28 
Väčšina projektov dosiahla plánované 
výstupy, ale merateľné ciele a ukazo -
vatele neboli stanovené (pozri body 
52 až 54) a v správach nebol náležite 
preukázaný dosiahnutý účinok a dosah 
(príklady ukazovateľov výstupu, účinku 
a dosahu pozri v grafe 6 ).18 Komisia schválila návrh na 
palivové kupóny, hoci to bolo 
v rozpore s usmerneniami 
vydanými v tom čase pre 
členské štáty. Tieto 
usmernenia boli zmenené 
retroaktívne v roku 2012.
19 Projekty členských štátov č. 2, 
9, 19, 21, 22 v  prílohe .
20 Projekt členského štátu č. 25 
v prílohe .
21 Článok 3 ods. 1 písm. b) 
rozhodnutia č. 574/2007/ES.
19 Pripomienky
Nízke čerpanie v niektorých 
členských štátoch
29 
Priemerná miera realizácie vnútroštát -
nych programov EBF v období rokov 
2007 – 2010 bola 87,6 %. V malom 
počte členských štátov sa však vyskytli 
problémy ( graf 7 ). Ide najmä o Grécko, 
kde plánovanie a realizácia zlyhali na -
toľko, že sa vyčerpalo len 43 % prídelu 
z EBF 22.22 Podľa záverečných správ 
ročných programov Grécka.DosahVstup
Výstup
Účinok• Finančné prostriedky EBF a štátu zhromaždené na vykonanie akcie (projektu).
• To, čo sa dosiahne priamo peniazmi vyčlenenými na akciu. Napr. zakúpenie lietadla,
prístrojov na overenie dokladov atd’.
• Zmena, ktorá nastane v dôsledku realizácie akcie. Účinky zahŕňajú výsledky dosiahnuté prostredníctvom výstupu.Napríklad hliadky vykonané lietadlom alebo doklady overené na hraniciach.
• Konečné, všeobecné účinky akcie (dlhodobé). Podliehajú širokému spektru iných (vonkajších) vplyvov.Napríklad lietadlo používané na hliadkovanie pomáha odhaľovat’ aktivity spojené s migráciou bez povolenia na pobyt,overovanie dokladov vedie k vyššiemu počtu odhalených falošných dokladov predložených na hraniciach.Príklady ukazovateľov výstupu, účinku a dosahuGraf 6
Zdroj: Príklady EDA na základe modelu Komisie, v ktorom sa na výsledky odkazuje ako na účinky.
20 Pripomienky Graf 7Miera čerpania EBF v rokoch 2007 – 2010
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Grécko
Česká republika
Holandsko
Dánsko
Bulharsko
Mad’arsko
Švédsko
Portugalsko
Slovinsko
Belgicko
Rumunsko
Francúzsko
Island
Pol’sko
Fínsko
Malta
Rakúsko
Litva
Taliansko
Slovensko
Španielsko
Lotyšsko
Estónsko
Nórsko
Cyprus
Nemecko
Priemer
Zdroj: Výpočet Komisie v rámci následného hodnotenia oboch ukončených programov a v prípade, že programy neboli ukončené, na základe 
odhadov členských štátov. Bulharsko, Island, Nórsko a Rumunsko poskytli údaje len za ročné programy na rok 2010. Dánsko a Poľsko neposkytli 
údaje o realizácii programu na rok 2010. Miery čerpania za Cyprus a Českú republiku neboli konečné. Dánsko neposkytlo miery čerpania celkové -
ho rozpočtu. Za Švajčiarsko a Luxembursko nie sú žiadne údaje. Údaj za Grécko vychádza zo záverečných správ o jeho ročných programoch.
21 Pripomienky
Hoci EBF podporoval 
finančnú solidaritu, ďalšia 
pridaná hodnota EÚ bola 
obmedzená
30 
Dvor audítorov sa snažil zistiť, či sa 
dosiahol cieľ EBF podporovať finanč -
nú solidaritu. Taktiež sa snažil nájsť 
dôkazy, že EBF poskytol ďalšiu pridanú 
hodnotu EÚ, najmä zameraním sa na 
osobitné priority (pozri graf 2 ), pod -
porením spolupráce medzi členskými 
štátmi alebo zameraním na najurgent -
nejšie problémy.
31 
Príspevky z EBF jasne pomohli rozložiť 
finančnú záťaž členských štátov, ktorá 
bola spôsobená zavedením integrova -
ného riadenia spoločných vonkajších 
hraníc Únie. Členské štáty s vyšším pomerným zaťažením dostávajú vyš -
šiu pomoc z EBF (pozri graf 4 ). Dvor 
audítorov však zistil, že ďalšia pridaná 
hodnota EBF pre EÚ bola obmedzená 
z týchto dôvodov:
a) čiastočne neúčinný systém posil -
nenia osobitných priorít;
b) malá podpora operačnej spoluprá -
ce medzi členskými štátmi;
c) zle navrhnutý mechanizmus 
reakcie na konkrétne nedostat -
ky na strategických hraničných 
priechodoch a čiastočne účinný 
mechanizmus reakcie na núdzové 
situácie a
d) podpora programov a projektov, 
ktoré by aj tak financoval štát, 
ktorým chýbalo náležité posúdenie 
potrieb alebo ktoré v niektorých 
prípadoch zahŕňali značné ne-  
oprávnené náklady.Fotografia 1Tri plavidlá triedy 300 do každého počasia spolufinan ‑
cované z EBF, patriace talianskej pobrežnej hliadke na 
ostrove Lampedusa, Taliansko
Zdroj:  Dvor audítorov.

22 Pripomienky
Čiastočne neúčinný systém 
na posilnenie osobitných 
priorít
32 
Komisia vypracovala strategické 
usmernenia, v ktorých definuje priority 
doplnené o osobitné priority realizácie 
EBF v členských štátoch, ktoré majú 
pridanú hodnotu EÚ, a preto poskytujú 
stimuly. Projekty, ktorými sa podpo -
rujú osobitné priority, napr. SIS, VIS 
(rámček 1 ), konzulárna spolupráca 
a Eurosur, boli oprávnené na vyššiu 
mieru spolufinancovania. Avšak tento 
stimul (75 % namiesto štandardných 
50 %) je neúčinný v 15 krajinách Kohéz -
neho fondu  23 (ktoré predstavujú pri -
bližne 60 % prídelu EBF), pretože aj tak 
dostávajú 75 % mieru spolufinancova -
nia. Niektoré členské štáty (Španielsko 
a Malta) potvrdili, že osobitné priority 
neboli faktorom pri koncipovaní ich 
programov.
33 
Okrem toho tri z 12 osobitných priorít 
Komisia  24 jasne nesformulovala alebo 
im chýbala praktickosť, čo ešte viac 
obmedzilo ich možnosť poskytnúť pridanú hodnotu EÚ. Od ročných 
programov na rok 2011 sa Komisia 
pokúša zamerať financovanie z EBF na 
osobitné priority, ale z dôvodu chý -
bajúceho monitorovania neexistujú 
dôkazy, že to zvýšilo ich využívanie.
34 
Avšak z dôvodu neexistencie systému 
na monitorovanie využívania osobit -
ných priorít a spoľahlivého a primera -
ného následného hodnotenia na úrov -
ni Komisie Dvor audítorov nemohol 
určiť celý rozsah podpory na akcie 
s „vysokou“ pridanou hodnotou EÚ.
Malá podpora operačnej 
spolupráce medzi členskými 
štátmi
35 
V dvoch osobitných oblastiach, v kto -
rých mal EBF podporovať spoluprácu 
medzi členskými štátmi, konkrétne 
konzulárnu spoluprácu a operácie 
agentúry Frontex, sa dosiahli obme -
dzené výsledky.23 Štyri z piatich členských štátov 
vybraných na audit Dvora 
audítorov sú krajinami 
Kohézneho fondu.
24 Napríklad v osobitnej priorite 
týkajúcej sa nákupu zariadenia 
sa uvádza, že potreba 
takéhoto zariadenia musí byť 
„jasne identifikovateľná na 
európskej úrovni“. Dvor 
audítorov však zistil, že 
význam tejto požiadavky nie 
je jasný Komisii ani členským 
štátom.
Príspevok EBF na SIS II a VIS
Napriek tomu, že chýbalo monitorovanie, Dvor audítorov našiel dôkazy, že EBF prispel k osobitným prioritám 
zriadenia systémov SIS II a VIS IT. Počas kontrol na mieste takýchto projektov Dvor audítorov zistil, že podpora 
EBF sa považovala za zásadne dôležitú pre vyvinutie vnútroštátnych systémov 25. Avšak oneskorenia a zmeny 
v IT systémoch na úrovni EÚ 26 mali dosah na efektívnosť a účinnosť EBF, keďže zmeny sa museli vykonať a za -
kúpené zariadenie sa nemohlo používať  27.
25 Z odhadovaných nákladov na vyvinutie vnútroštátnych systémov vo výške 330 mil. EUR sa z EBF prispelo 95 mil. EUR.
26 Osobitná správa Dvora audítorov č. 3/2014 s názvom Skúsenosti, ktoré získala Európska komisia pri vývoji druhej generácie Schengenského 
informačného systému (SIS II) ( http://eca.europa.eu ).
27 Napríklad policajné hliadky nemohli používať 110 ručných zariadení [50 osobných digitálnych asistentov (PDA) financovaných z ročného 
programu na rok 2007 a 60 z ročného programu na rok 2008] na pripojenie do SIS II, pretože plánované bezpečnostné riešenie nebolo praktické 
a SIS II nebol pripravený. V roku 2014 maltské orgány pracovali na vyriešení tohto problému.Rámček 1
23 Pripomienky
36 
Cieľ EBF (v rámci priority 3) financovať 
rozvoj konzulárnej spolupráce, a naj -
mä spoločné strediská na podávanie 
žiadostí, sa dosiahol len v obmedzenej 
miere napriek 90 % miere spolufinan -
covania dostupnej v rámci akcií Spolo -
čenstva. Financovali sa len dve spo -
ločné strediská na podávanie žiadostí 
(príklad pozri v  rámčeku 2 ) a len jeden 
členský štát (Francúzsko) plánoval 
projekt konzulárnej spolupráce inými 
formami spolupráce (napr. výmena 
alebo externalizovanie). Členské štáty 
namiesto toho využili EBF na obnovu, 
prispôsobenie a zariadenie svojich 
národných konzulátov – niekedy v tých 
istých krajinách. Použitím EBF na tento 
účel sa nevyužili množstvové zľavy 
a prínos zo spolupráce medzi člen -
skými štátmi na zlepšenie postupov 
podávania žiadostí o víza a predídenie 
podvodom s vízami.
37 
Druhou oblasťou spolupráce, v ktorej 
mal EBF len obmedzený dosah, bola 
podpora operácií koordinovaných 
agentúrou Frontex prostredníc -
tvom zvýšenia počtu aktív, ktoré má 
k dispozícii . V strategických usmerneniach je 
uvedená osobitná priorita, ktorá bola 
navrhnutá na posilnenie operačnej 
kapacity agentúry Frontex. Avšak 
podobne ako pri ostatných osobitných 
prioritách mal stimulačný mechaniz -
mus slabý účinok (pozri bod 32) a jeho 
výsledky neboli merané.
38 
Dvor audítorov overil, či aktíva spo -
lufinancované EBF boli zaznamenané 
v súbore zariadenia agentúry Fron -
tex. Pomohlo by to agentúre Frontex 
pri plánovaní a realizácii (spoločných) 
operácií ( rámček 3 ). Hoci mnohé 
aktíva spolufinancované z EBF by boli 
vhodné pre misie agentúry Frontex, 
neexistuje právna povinnosť zazname -
návať zariadenie spolufinancované EBF 
v súbore zariadenia. Dvor audítorov 
zistil, že len dve zo vzorky 16 lietadiel 
a hliadkových plavidiel boli zazname -
nané. Tým sa obmedzuje schopnosť 
agentúry Frontext plánovať a realizo -
vať (spoločné) operácie.
„Maison Schengen“, spoločné stredisko na podávanie žiadostí v Kinshasa, Konžská 
demokratická republika
Belgicko -portugalská iniciatíva, financovaná v rámci dvoch projektov akcií Spoločenstva (2007 a 2009, finan -
covanie z EBF spolu 845 704 EUR), mala za cieľ vytvoriť prvé schengenské spoločné stredisko pre podávanie 
žiadostí. Každý zúčastnený členský štát zostáva zodpovedným za spracovanie back office. Avšak procesy 
podávania žiadostí sú centralizované, čo umožňuje viacerým členským štátom sústreďovať a deliť sa o zdroje. 
Táto centralizácia podporuje lepšie, efektívnejšie a ľudskejšie prijímanie žiadateľov o víza a boj proti obcho -
dovaniu s vízami („visa shopping“) 28 a podvodom. Koncom roka 2013 bolo v centre zastúpených 17 štátov 
schengenského priestoru.
28 Predloženie žiadosti o víza iným členským štátom EÚ po zamietnutí prvej žiadosti.Rámček 2
24 Pripomienky
39 
Okrem toho napriek právnej povin -
nosti Komisie a požiadavkám agentúry 
Frontex agentúra nedostala od Komi -
sie žiadne informácie o implementácii 
fondu (napr. zakúpené aktíva) do júna 
2013, čím sa ešte viac obmedzila jej 
plánovacia a operačná schopnosť a jej 
kontroly na zabránenie dvojitému 
financovaniu prevádzkových nákladov.
40 
V období rokov 2014 – 2020 Komisia 
navrhla podporovať len dve priority 
národných programov zvýšením miery 
spolufinancovania EÚ na 90 % a po -
skytnutím dodatočného financovania. 
Osobitné akcie sa zrušia. Priority, ktoré sa budú podporovať, sú tie, pri kto -
rých Dvor audítorov zistil obmedzenú 
pridanú hodnotu EU, konkrétne kon -
zulárna spolupráca a príspevok fondu 
na operácie agentúry Frontex. Hoci 
sa plánuje zvýšiť zapojenie agentúry 
Frontex do riadenia fondu, ucelená 
výmena informácií medzi agentúrou 
a Komisiou pri realizácii programov 
spoločného aj priameho hospodárenia 
sa nepredpokladá. Okrem toho stále 
neexistuje všeobecná povinnosť, aby 
aktíva financované EBF boli zadávané 
do súboru technického zariadenia 
agentúry Frontex.Príklad dobrého postupu poskytnutia aktív na operácie agentúry Frontex
Dve aktíva zo vzorky Dvora audítorov, registrované v súbore zariadenia agentúry Frontex, boli lietadlá ozbro -
jených síl Malty.
Napriek tomu, že samotná Malta čelí pravidelnému tlaku migrácie, sprístupnila jedno hliadkové lietadlo obsta -
rané cez EBF na 90 hodín na osobitnú spoločnú operáciu agentúry Frontex v Španielsku v októbri 2012.Rámček 3
Fotografia 2  
Lietadlo s pevnými krídlami pre námornú hliadku 
spolufinancované z EBF s cieľom posilniť kapa ‑
city pohraničnej kontroly ozbrojených síl Malty
© Ozbrojené sily Malty.
25 Pripomienky
Mechanizmus EBF na riešenie 
konkrétnych nedostatkov 
na strategických hraničných 
priechodoch a núdzový 
mechanizmus boli čiastočne 
účinné
41 
Jedna zložka potenciálnej pridanej 
hodnoty EBF pre EÚ je jeho schopnosť 
nasmerovania na najurgentnejšie 
problémy, ktorými sú zvyčajne naj-  
ohrozenejšie pohraničné oblasti alebo 
všeobecné núdzové situácie. Na účely 
posúdenia účinnosti mechanizmu EBF 
reagovať na núdzové situácie a riešiť 
konkrétne nedostatky na strategických 
hraničných priechodoch Dvor audíto -
rov preskúmal príslušné finančné toky 
EBF. Z auditu vyplynulo, že osobitné akcie sa využívali jednoducho ako „na -
výšenie“ ročných programov členských 
štátov. Členské štáty a Komisia nedo -
kázali zabezpečiť koordináciu medzi 
rôznymi časťami EBF, čo viedlo k strate 
prehľadu o tom, aký projekt sa finan -
cuje, kde a prečo.
42 
Okrem toho Dvor audítorov zistil, že 
časť núdzových akcií sa využila pri ne -
núdzových situáciách alebo bola zle 
riadená (pozri rámček 4 ).
Čiastočne účinný systém financovania núdzových situácií na vonkajších hraniciach
Prípad 1: Podporenie akcií, ktoré neboli núdzové
Núdzové akcie v roku 2011 sa úplne využili na osem projektov v celkovej výške 7,5 mil. EUR na podporu člen -
ských štátov v posledných fázach vývoja SIS II napriek tomu, že tento projekt sa začal v roku 2001. Okrem toho 
v jednom prípade členský štát už financoval výdavky.
Prípad 2: Príklady zlého riadenia núdzových projektov
Núdzové akcie v roku 2011 pozostávali z troch projektov, na ktoré boli Taliansku udelené približne 4 mil. EUR 
na riešenie migračného toku v dôsledku Arabskej jari. Dvor audítorov vykonal audit dvoch z týchto projektov. 
Jedným projektom sa mala financovať preprava migrantov  29. V žiadosti nebol uvedený nijaký odkaz na počet 
migrantov, ktorí mohli byť prepravení, čo znemožnilo posúdiť jeho ekonomickú výhodnosť. Skutočný počet 
prepravených migrantov nebol vykázaný a bol predložený až neskôr na osobitnú žiadosť Komisie bez infor -
mácií o stanovených časových cieľoch prepravy a bez akýchkoľvek podrobností, ktoré by umožnili zhodnotiť 
tento projekt. Okrem toho sa vyčerpala len polovica rozpočtu na projekt a v záverečnej správe z projektu 
neboli k tomu uvedené nijaké dôvody. Druhý kontrolovaný projekt 30 taktiež nemal vyčíslené ciele a primerané 
výkazníctvo.
29 Projekt č. 3 (Interná preprava migrantov  (Shifts).
30 Projekt č. 2 [Posilnenie dopravných spôsobov na hliadkovanie oblastí hraničných priechodov a oblasti v blízkosti CIE  (RECARS) ] v rámci núdzových 
akcií, pozri prílohu .Rámček 4
26 Pripomienky
43 
V rámci EBF bolo každý rok disponibil -
ných 10 mil. EUR na projekty, ktorý -
mi sa riešili osobitné nedostatky na 
strategických hraničných priechodoch. 
Tieto osobitné akcie neboli zahrnuté 
do návrhu EBF Komisie, ale vložila ich 
tam Rada. Postup výberu projektov 
bol zdĺhavý a obdobie realizácie (šesť 
mesiacov) bolo príliš krátke pre projek -
ty, ktorých súčasťou bolo obstaranie 
špecializovaného zariadenia, napr. helikoptér, čo viedlo k nízkej miere 
implementácie. Napríklad Grécko na -
priek tomu, že to potrebovalo, nedo -
kázalo zrealizovať deväť z 11 projektov 
schválených v akčných programoch 
osobitných akcií v období rokov 2008 – 
2010. Pri jednom z dvoch podrobne 
kontrolovaných talianskych projektov 
osobitných akcií Dvor audítorov zistil, 
že niektoré časti sa použili mimo po -
hraničných oblastí a ďalšie boli úplne 
mimo rozsahu EBF (pozri rámček 5 ).
Osobitné akcie použité mimo pohraničnej oblasti
Dvor audítorov preskúmal jeden projekt z osobitných akcií na rok 2009 a jeden z akcií na rok 2010. Oba boli 
realizované talianskym ministerstvom vnútra, konečným užívateľom zariadenia bola polícia.
31 C.I.E. a C.A.R.A sa nachádzajú po celom Taliansku v pobrežných oblastiach aj vo vnútrozemí.
Osobitné akcie v roku 2009: Šesťmesačný prenájom vozidiel použitý na talianskych južných námorných 
hraniciach
Projekt reagoval na výzvu na predkladanie ponúk, v ktorej bol špecifikovaný územný rozsah ako 
„námorné hranice Talianska (Stredozemné more a oblasť Sicílie)“. V žiadosti o grant bolo uvedené, že pro ‑
jektom by sa „zvýšila účinnosť hliadkovania v prístavných oblastiach a na pobreží centrálneho stredozem ‑
ného regiónu“. Avšak všetkých 137 áut bolo dodaných C.I.E. (Centrum identifikácie a vyhostenia) so sídlom 
na severe až v Turíne, Miláne a Bologni a autá neboli zapojené do hliadkovania vonkajších hraníc. Komisia 
napriek tomu schválila náklady (konečná výška grantu: 950 688 EUR).
Osobitné akcie v roku 2010: Stráženie hraníc
V rámci projektu sa plánoval nákup policajných vozidiel (žiadosť nie je konzistentná v tom, koľko vozidiel sa malo zakúpiť a na čo sa mali používať) na 
hliadkovanie námorných hraníc na juhu Talianska a najmä juhozápadné pobrežie. Vozidlá sa však používali blízko pri C.I.E.31 a C.A.R.A. (Azylové 
a utečenecké centrum). V hodnotení záverečnej správy Komisia uviedla, že vyčlenenie 22 zo 43 vozidiel zakúpených v rámci projektu nebolo 
v súlade s územných rozsahom výzvy na predkladanie návrhov, pretože sa používali (ako je uvedené vyššie) v/a okolí C.I.E a C.A.R.A. Príslušné 
náklady (337 405 EUR) Komisia následne považovala za neoprávnené (konečná výška grantu bola 560 259 EUR zo schválených 1 192 559 EUR).Osobitné akcie použité mimo pohraničnej oblasti
Dvor audítorov preskúmal jeden projekt z osobitných akcií na rok 2009 a jeden z akcií na rok 2010. Oba realizo -
valo talianske ministerstvo vnútra, konečným užívateľom zariadenia bola polícia.
Osobitné akcie v roku 2009: Šesťmesačný prenájom vozidiel použitý na talianskych južných námorných 
hraniciach
Projekt reagoval na výzvu na predkladanie ponúk, v ktorej bol špecifikovaný územný rozsah ako „námorné 
hranice Talianska (Stredozemné more a oblasť Sicílie)“. V žiadosti o grant bolo uvedené, že projektom by sa 
„zvýšila účinnosť hliadkovania v prístavných oblastiach a na pobreží centrálneho stredozemného regiónu“. 
Všetkých 137 áut však bolo dodaných C.I.E. (Centrum identifikácie a vyhostenia) so sídlom na severe až v Turí -
ne, Miláne a Bologni a autá neboli zapojené do hliadkovania vonkajších hraníc. Komisia napriek tomu schválila 
náklady (konečná výška grantu: 950 688 EUR).
Osobitné akcie v roku 2010: Stráženie hraníc
V rámci projektu sa plánoval nákup policajných vozidiel (žiadosť nie je konzistentná v tom, koľko vozidiel sa 
malo zakúpiť a na čo sa mali používať) na hliadkovanie námorných hraníc na juhu Talianska, a najmä juho -
západné pobrežie. Vozidlá sa však používali blízko pri C.I.E.31 a C.A.R.A. (Azylové a utečenecké centrum). 
V hodnotení záverečnej správy Komisia uviedla, že vyčlenenie 22 zo 43 vozidiel zakúpených v rámci projektu 
nebolo v súlade s územných rozsahom výzvy na predkladanie návrhov, pretože sa používali (ako je uvedené 
vyššie) v/a okolí C.I.E a C.A.R.A. Príslušné náklady (337 405 EUR) Komisia následne považovala za neoprávnené 
(konečná výška grantu bola 560 259 EUR zo schválených 1 192 559 EUR).
31 C.I.E. a C.A.R.A sa nachádzajú po celom Taliansku v pobrežných oblastiach aj vo vnútrozemí.Rámček 5
27 Pripomienky
44 
Vzhľadom na inherentné koncepčné 
obmedzenia v právnych predpisoch 
a problémy s realizáciou Komisia 
prijala rozhodnutie nevykonávať nijaké 
osobitné akcie v roku 2013.
Podpora projektov, ktoré by 
aj tak financoval štát, chý ‑
bajúce náležité posúdenie 
potrieb alebo obsahujúce 
značné neoprávnené náklady
45 
Dvor audítorov zistil, že v dvoch z pia -
tich členských štátov vo vzorke Dvora 
audítorov (Grécko a Španielsko) mnohé 
projekty už boli financované alebo by 
aj tak boli financované štátom v čase, 
keď boli začlenené do ročných progra -
mov. Bolo to tak aj v prípade jednej 
z troch kontrolovaných núdzových 
akcií, keď sa už v projektovej žiados -
ti uvádzalo, že členský štát vyčlenil 
rozpočet na jeho financovanie v plnej 
miere. Hoci pravidlá fondu umožňu -
jú takýto postup a zvyšuje to mieru 
čerpania, nahrádzanie vnútroštátnych 
výdavkov členského štátu finančnými 
prostriedkami EÚ by ohrozilo akúkoľ -
vek pridanú hodnotu EÚ. Vo vyššie 
uvedených prípadoch nebola žiadna 
pridaná hodnota EÚ.46 
V troch členských štátoch vo vzorke 
Dvora audítorov (Grécko, Taliansko 
a Poľsko) pridaná hodnota EÚ niekto -
rých projektov nemohla byť určená 
pre chýbajúce posúdenie potrieb, 
ktoré sa mali projektmi riešiť. V dvoch 
členských štátoch (Grécko a Talian -
sko) mal fond obmedzenú pridanú 
hodnotu, pretože niektoré projekty 
pozostávali z operačnej podpory, 
napr. paliva a spotrebného materiálu 
pre zariadenia, namiesto budovania 
kapacít členských štátov v oblasti 
riadenia vonkajších hraníc. Hoci je 
podpora týchto nákladov povolená 
a môže byť odôvodnená núdzovými 
situáciami, cieľom fondu je podporo -
vať najmä budovanie kapacít 32, napr. 
prostredníctvom infraštruktúry alebo 
obstarania zariadenia, a nie financovať 
prevádzkové náklady.
47 
Pridaná hodnota fondu EBF pre EÚ sa 
ďalej znižuje vysokou sumou ne-  
oprávnených nákladov v niektorých 
z kontrolovaných projektov v dôsledku 
výdavkov, ktoré nie sú v súlade s pri -
oritami fondu, alebo zariadenia, ktoré 
nefunguje alebo funguje tak, ako by 
nemalo, prípadne tam, kde by nemalo. 
Vo väčšine prípadov, ktoré zistil Dvor 
audítorov, tieto nezrovnalosti neboli 
zistené zavedenými vnútroštátnymi 
systémami riadenia a kontroly (napr. 
v súvislosti s bodmi 45 až 47 pozri 
rámček 6 ).32 Pozri články 3 a 4 rozhodnutia 
č. 574/2007/ES a oznámenie 
Komisie k programu SOLID 
z 18. októbra 2010.
28 Pripomienky
Príklady projektov s nízkou alebo neznámou pridanou hodnotou EÚ
Financovanie už financovaných projektov
Grécky projekt na obstaranie 75 policajných hliadkových a osobných vozidiel bol začlenený do revízie grécke -
ho ročného programu na rok 2009 v marci 2011 po tom, čo boli vozidlá zakúpené a financované zo štátneho 
rozpočtu.
Neposudzovanie potrieb a neoprávnené náklady
V Taliansku Dvor audítorov kontroloval projekt (ročný program na rok 2010) na obstaranie 355 operačných 
vozidiel pre Guardia di Finanza na plnenie ich úloh odhaľovania a identifikácie prisťahovalcov na námorných 
hraniciach. Konečný príjemca nedokázal úplne preukázať, ako bol stanovený počet potrebných vozidiel alebo 
na akom základe boli pridelené rôznych útvarom. Počet zakúpených vozidiel sa zvýšil primárne z toho dôvo -
du, že boli k dispozícii finančné prostriedky navyše. Dvor audítorov zistil, že sa autá používali aj na „bežnú“ 
policajnú prácu.
Vzhľadom na neposúdenie potreby 355 vozidiel a skutočnosť, že Taliansko zakúpilo spolu 1 084 vozidiel v rám -
ci ročných programov na roky 2007 – 2010, existuje riziko, že sa financovanie z EBF vynaloží na projekty, ktoré 
nezodpovedajú prioritám EBF, a že sa nesplnia urgentné potreby.
Pri ďalšom talianskom projekte, ktorým sa mal rozšíriť softvér a infraštruktúra optického kábla medzi policaj -
nými úradmi v strednom a severnom Taliansku, talianske orgány predložili Dvoru audítorov protichodné infor -
mácie o nákladoch celkovej investície a o spôsobe výpočtu oprávnených nákladov. V dôsledku toho nebolo 
možné určiť, do akej miery sa 22 mil. EUR deklarovaných ako oprávnené náklady (na spolufinancovanie mierou 
50 % z EBF) v ročnom programe na rok 2007 týkalo EBF.
Podobné problémy sa zistili na Malte pri projekte z ročného programu na rok 2007 v celkovej výške približne 
540 000 EUR, pri ktorom členský štát nedokázal preukázať, prečo niektoré náklady (najmä týkajúce sa staveb -
ných prác) boli pridelené na projekt.Rámček 6
29 Pripomienky
Strategické a operačné 
nedostatky v plánovaní 
EBF a realizácii na úrovni 
členských štátov 
a Komisie
48 
Dvor audítorov posúdil kľúčové proce -
sy z hľadiska účinnosti fondu, kon -
krétne plánovanie a výber projektov, 
a zistil, že programy nie sú súčasťou 
vnútroštátnych stratégií a nemajú ciele 
SMART a merateľné ukazovatele. Požia -
davky na plánovanie vedú k nadmer -
nému administratívnemu zaťaženiu. 
Postupy výberu projektov niektorých 
členských štátov nezabezpečili prime -
rane splnenie ich skutočných potrieb. 
Okrem toho sa počas auditu zistili 
nedostatky v postupoch verejného ob -
starávania, čo ohrozuje riadne finanč -
né hospodárenie. Fotografia 3Policajné hliadkové vozidlo v Grécku spolufinancované z EBF
Zdroj:  Dvor audítorov.

30 Pripomienky
Programy neboli súčasťou 
vnútroštátnych stratégií ria ‑
denia hraníc a víz…
49 
Vo vybraných členských štátoch Dvor 
audítorov preskúmal, či viacročný 
program a ročné programy boli založe -
né na vnútroštátnej stratégii riadenia 
hraníc a víz a či boli koordinované so 
štátnymi, inými európskymi alebo me -
dzinárodnými fondmi. Podľa 3. verzie 
Schengenského katalógu o kontrole 
vonkajších hraníc, návrate a readmi -
sii by sa v tejto stratégii „mali jasne 
delegovať úlohy“ a mala by obsahovať 
„posúdenie pracovného prostredia, 
rizík a nebezpečenstiev, analýzy po -
trebných zdrojov, ako aj akčné a roz -
vojové plány“. Len ak existuje takéto 
ucelené posúdenie, môže EBF dosiah -
nuť maximálnu efektívnosť a účinnosť. 
Dvor audítorov taktiež analyzoval na 
základe schengenských hodnotení, či 
bola vnútroštátna stratégia založená 
na modeli spoločnej integrovanej 
analýzy rizík (CIRAM) 33, posudzujúc 
príslušné riziká predstavované rôznymi 
nebezpečenstvami z hľadiska riadenia 
hraníc a víz.
50 
V štyroch z piatich členských štátov vo 
vzorke Dvora audítorov (t. j. okrem Poľ -
ska) Dvor audítorov zistil, že viacročný 
program a v dôsledku toho aj ročné 
programy nie sú súčasťou ucelenej 
stratégie, pretože takáto stratégia 
jednoducho neexistuje. Hoci existova -
lo mnoho jednotlivých strategických 
dokumentov, často boli viazané len na jediný orgán. Hoci viacročné programy 
museli obsahovať časť o vzájomnom 
dopĺňaní sa medzi štátnym financo -
vaním a financovaním z EBF, Dvor 
audítorov zistil, že vysvetlenia neboli 
úplné alebo neexistovali. Vo všetkých 
piatich členských štátoch sa spoločná 
integrovaná analýza rizík len vypra -
cúva alebo sa vôbec nepoužíva. Tento 
chýbajúci ucelený pohľad na základe 
analýzy rizík znamená, že Komisia ani 
členské štáty nemôžu objektívne určiť, 
či opatrenia financované z EBF zapada -
jú do všeobecnej stratégie členských 
štátov, či sú zamerané na skutočné 
potreby a prečo boli vybrané na finan -
covanie EBF.
51 
V troch členských štátoch (Španielsko, 
Malta a Poľsko) Dvor audítorov našiel 
dôkazy, že EBF nebol primerane koor -
dinovaný s ostatnými fondmi EÚ  34 ale-
bo inými medzinárodnými fondmi  35. 
Tým vzniká riziko straty efektívnosti 
a účinnosti príslušných fondov, pretože 
by všetky mohli byť zamerané na po -
dobné akcie.
... chýbajúce ciele SMART 
a merateľné ukazovatele
52 
Dvor audítorov preskúmal, či viacroč -
né a ročné programy a projekty mali 
stanovené ciele SMART a ukazovatele, 
ktoré sú relevantné, merateľné a pre -
pojené s cieľovou hodnotou.33 Model analýzy rizík 
vypracovaný agentúrou 
Frontex a členskými štátmi 
používaný agentúrou Frontex 
a odporúčaný na používanie 
členským štátom.
34 Napríklad Európsky fond 
regionálneho rozvoja (EFRR).
35 Napríklad podpora USA na 
projekty riadenia hraníc.
31 Pripomienky
53 
Päť členských štátov vo vzorke Dvora 
audítorov nemalo stanovené ciele 
SMART a merateľné ukazovatele vo 
viacročných a ročných programoch 
alebo projektoch. Vo väčšine opisov 
programov a projektov chýbali cieľové 
hodnoty. Okrem toho v Grécku boli 
ciele ročných programov na roky 2008, 
2009 a 2010 stanovené až po zreali -
zovaní projektov, teda boli zbytočné. 
Z analýzy ročných programov na rok 
2012 vyplynuli zlepšenia vo formulo -
vaní ukazovateľov v troch členských 
štátoch, ale v dvoch z nich sa nedosia -
hol nijaký pokrok v stanovovaní cieľov 
pre ukazovatele.54 
Hoci môže byť náročné stanoviť uka -
zovatele účinku a dosahu pre riadenie 
hraníc a víz, Komisia ukázala v usmer -
neniach, že je to možné. Keďže ne-  
existujú povinné spoločné ukazovate -
le, členské štáty používali rôzne súbory 
ukazovateľov nielen medzi programa -
mi, ale aj pre podobné opatrenia, čím 
sa znemožnilo primerané hodnotenie. 
Napriek nízkej kvalite cieľov a ukazova -
teľov v programoch členských štátov 
ich Komisia schválila vzhľadom na 
potrebu čerpať fond (pozri rámček 7 ). 
Príklady vágnych a nevhodných ukazovateľov
Jeden projekt pozostával z obstarania dvoch stredne veľkých plavidiel pre námornú hliadku a bol financovaný 
v rámci španielskeho ročného programu na rok 2008. Podobne ako pri iných projektoch kontrolovaných v Špa -
nielsku  36 Dvor audítorov zistil ukazovatele, ktoré neboli relevantné, neboli zaznamenané a/ani stanovené 
bez náležitej konzultácie zodpovedného orgánu s konečným príjemcom.
„Očakávané výsledky“ projektu boli veľmi vágne a väčšina bez vysvetlenia, ako by ich bolo možné merať, napr. 
„zvýšená efektívnosť a účinnosť zdrojov vyčlenených na námornú hliadku“, „lepšie bezpečnostné podmienky 
na misiách“ a „zvýšená bezpečnosť na hraniciach“. Jediný merateľný očakávaný výsledok bolo „zníženie počtu 
plavidiel nezákonne vstupujúcich na španielsko -európske pobrežie“. Avšak problémom tohto ukazovateľa je, 
že kauzálne prepojenie medzi akciou a výsledkami je potrebné starostlivo preskúmať.
36 Projekty členských štátov č. 7, 8, 9, 11 a 22 v  prílohe .Rámček 7
32 Pripomienky
55 
Komisia už reagovala na niektoré 
nedostatky spôsobené chýbajúcimi 
spoločnými ukazovateľmi a navrhla po -
vinné spoločné ukazovatele na obdo -
bie financovania 2014 – 2020. Členské 
štáty budú musieť vypracovať konkrét -
ne ukazovatele pre svoje programy.
Požiadavky na ročné pláno ‑
vanie vedú k nadmernému 
administratívnemu zaťaženiu 
a ťažkostiam s realizáciou
56 
Hoci bolo úmyslom zvýšiť dohľad nad 
programami zodpovednými orgánmi, 
požiadavka vypracúvať ročné progra -
my navyše k viacročným programom 
viedla k nadmernému administratív -
nemu zaťaženiu na úrovni členských 
štátov aj Komisie, ako aj k značným 
oneskoreniam. Členské štáty predložili 
najprv programy s nízkou kvalitou –
často nedodržiac požiadavky stanove -
né v právnych základoch –, čo spôsobi -
lo oneskorenia pri schvaľovaní ročných 
programov. Medzi prvým predložením 
a konečnou verziou ročných progra -
mov uplynulo v priemere šesť a pol 
mesiaca. V dôsledku toho sa často 
výrazne znížil čas realizácie projektov.
57 
Ročné programy EBF sa taktiež dobre 
nehodili na zdĺhavé postupy verejného 
obstarávania, ktoré sú potrebné na 
obstaranie sofistikovaného zariadenia. 
V dôsledku toho sa projekty oneskorili 
alebo nemohli byť financované z fon -
du. Po uvedomení si vyššie uvedených 
ťažkostí budú v období financovania 
2014 – 2020 stanovené len viacročné 
programy.Postupy výberu projektov 
niektorých členských štátov 
nezabezpečili splnenie ich 
skutočných potrieb
58 
Dvor audítorov preskúmal postupy, 
ktoré členské štáty používali na výber 
projektov. Závažné nedostatky v po -
stupoch výberu projektov boli zistené 
v Taliansku a v počiatočných rokoch 
na Malte, čo nastoľuje otázku, či boli 
vybrané najrelevantnejšie projekty.
59 
V Taliansku malo pridelenie finančných 
prostriedkov verejným subjektom 
a následný výber projektov závažné 
nedostatky. Pre úplne chýbajúci audit 
trail Dvor audítorov nemohol overiť, na 
akom základe sa rozhodlo o rozdelení 
finančných prostriedkov konečným 
príjemcom v rámci ročných programov 
na roky 2007 a 2008. Za ďalšie roky 
bolo odôvodnenie zodpovedného or -
gánu v súvislosti s rozdelením finanč -
ných prostriedkov buď zavádzajúce, 
alebo nebolo následne uplatnené pri 
rozdelení zdrojov. V dôsledku toho 
nebolo možné odôvodniť narastajúci 
prídel pre ministerstvo vnútra – od -
bor verejnej bezpečnosti – ústredné 
riaditeľstvo pre prisťahovalectvo 
a pohraničnú políciu – orgán, v ktorom 
sídli zodpovedný orgán  – na úkor iných 
orgánov, napr. pobrežnej stráže. Toto 
isté ministerstvo bolo taktiež jediným 
talianskym orgánom, ktorý mal pro -
spech z núdzových a osobitných akcií 
v rokoch 2007 – 2012, hoci niekoľko 
iných síl (v rámci rôznych ministerstiev) 
bolo zapojených do riadenia hraníc 
Talianska. Vylúčenie alebo marginalizá -
cia iných orgánov predstavuje riziko, že 
nebudú splnené ich potreby.
33 Pripomienky
60 
Výber a následné financovanie dočas -
ného zadržiavacieho centra v Grécku 
nebolo v súlade so zásadou slušného 
zaobchádzania a rešpektovania ľudskej 
dôstojnosti (pozri rámček 8 ).
Financovanie zadržiavacieho centra v Grécku
Dvor audítorov preskúmal náklady na prenájom dočasného zadržiavacieho centra v Pagani (taktiež známeho 
ako osobitné zariadenie pre migrantov bez povolenia na pobyt v Mytilini) na ostrove Lesbos. Projekt realizoval 
zodpovedný orgán (Ministerstvo verejného poriadku a civilnej ochrany).
Zodpovedný orgán začlenil tento projekt do neskoršej revízie ročného programu na rok 2008 na „ubytovanie 
migrantov v hoteloch a izbách“. Čo sa však v skutočnosti financovalo, bol prenájom centra v Pagani od 1. janu -
ára 2008 do 30. júna 2010 s celkovými nákladmi vo výške 267 405 EUR.
Organizácie pre ľudské práva opakovane kritizovali centrum za zlé podmienky. Pôvodne išlo o sklad, ktorý bol 
prerobený na ubytovanie 300 osôb. V roku 2008 bolo v zariadení držaných spolu 720 migrantov. Podmienky 
boli opísané ako „ohavné“ a „predstavujúce zdravotné riziko pre zamestnancov aj zadržaných“ 37. V októbri 
2009 po návšteve centra UNHCR vyzvalo centrum, aby bolo zatvorené. Od konca októbra 2009 do júna 2010 
bolo centrum postupne deaktivované.
V čase rozhodnutia o financovaní projektu sa všeobecne vedelo o týchto neprijateľných podmienkach. Grécke 
orgány však predložili Komisii zavádzajúci opis projektu, ktorá po analýze záverečnej správy teraz plánuje 
odpočítať výdavky z konečnej platby.
37 Správa vláde Grécka z návštevy Európskeho výboru na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu 
(CPT) z 23. až 29. septembra 2008 [CPT/INF (2009) 20].Rámček 8
Neprimerané postupy 
verejného obstaráva ‑
nia v členských štátoch 
ohrozujú riadne finančné 
hospodárenie
61 
Dvor audítorov vykonal audit postu -
pov verejného obstarávania v jede -
nástich projektoch. V ôsmich z nich postupy nespĺňali príslušné právne 
ustanovenia alebo boli vykonané spô -
sobom, ktorým sa nezabezpečil výber 
najvýhodnejšej ponuky. Jedno verejné 
obstarávanie na zakúpenie hliadko -
vých psov v Grécku úplne zlyhalo z dô -
sledku neprimeraného postupu. Hoci 
40 vozidiel bolo dodaných v máji 2012, 
psy ešte v júni 2014 neboli zakúpené.
34 Pripomienky
62 
Hlavným nedostatkom bola skutoč -
nosť, že tri členské štáty primerane 
neodôvodnili využitie klauzuly o vý -
nimke pri verejnom obstarávaní v ob -
lasti obrany a bezpečnosti. Napríklad 
v rámci ročného programu na rok 
2007 Španielsko obstaralo dve lietadlá 
s pevnými krídlami pre námornú hliad -
ku a boj proti prisťahovalectvu bez 
povolenia na pobyt v hodnote 50 mil. 
EUR. Španielske orgány označili toto 
verejné obstarávanie za „tajné“ a vy-  
užili rokovacie konanie bez uverejne -
nia, pričom prizvali len dodávateľa. 
Mohli byť použité menej reštriktívne 
postupy bez ohrozenia bezpečnosti. 
V iných členských štátoch s podobný -
mi obstarávaniami sa použila verejná 
súťaž.
63 
Ďalšie nedostatky v postupoch verej -
ného obstarávania sa týkali následné -
ho využitia toho istého dodávateľa bez 
náležitej súťaže a chýbajúce kapacity 
a vedomosti v oblasti verejnej správy.
64 
Overenie postupov verejného ob -
starávania zodpovedným orgánom 
v štyroch z piatich členských štátov (vo 
všetkých okrem Poľska) bolo neprime -
rané alebo nebolo vykonané napriek 
tomu, že sa veľká časť EBF vynakladala 
využitím verejného obstarávania.65 
V dôsledku toho existuje riziko, že 
akcie s vysokou hodnotou v rámci nie -
ktorých programov EBF, napr. obsta -
ranie lietadiel alebo plavidiel, nemusí 
priniesť optimálnu hodnotu.
Nedostatky v monitoro ‑
vaní zodpovednými 
orgánmi a závažné chyby 
v následných hodnote ‑
niach vykonávaných 
Komisiou a členskými 
štátmi neumožňujú nále ‑
žite posúdiť celkové 
výsledky fondu
66 
Dvor audítorov sa snažil určiť, či 
členské štáty a Komisia používa -
jú monitorovanie a hodnotenie na 
posúdenie a zlepšenie účinnosti EBF. 
Dvor audítorov zistil, že monitorovanie 
a hodnotenie boli závažne obmedzené 
chýbajúcimi cieľmi SMART a merateľ -
nými ukazovateľmi, že monitorovanie 
a predkladanie správ o projektoch nie 
je na úrovni členských štátov prime -
rané a že hodnotenia sú oneskorené 
a majú závažné nedostatky.
35 Pripomienky
Monitorovanie a predklada ‑
nie správ o projektoch člen ‑
skými štátmi je neprimerané
67 
Vo všetkých členských štátoch zo 
vzorky Dvora audítorov zodpovedný 
orgán nevykonával dostatočné a/alebo 
primerané monitorovanie, ktoré by 
umožnilo sledovať realizáciu projektov 
a zistiť odklon od stanovených cieľov. 
Ak existovali, monitorovacie správy 
neobsahovali dôležité informácie napr. o dosiahnutých výsledkoch oproti 
stanoveným ukazovateľom alebo 
cieľom alebo o významných zmenách 
vo fáze realizácie projektu. V Grécku 
sa projekty nemonitorovali v priebehu 
ich realizácie v rokoch 2007 – 2009, 
pretože projekty sa vo všeobecnosti 
začleňovali do ročného programu až 
po ich vykonaní. Hoci sa vykonalo 
niekoľko kontrol na mieste, kontrolné 
zoznamy neboli k dispozícii na preuká -
zanie, že sa overili kvalitatívne aspekty 
financovaných projektovFotografia 4Kabína spolufinancovaná z EBF na španielsko‑marockej 
hranici v El Tarajal, Ceuta
Zdroj:  Dvor audítorov.

36 Pripomienky
68 
Vo všetkých piatich členských štá -
toch, na úrovni projektov aj ročných 
programov, sa v záverečných správach 
neuvádzali uspokojivé informácie 
o ukazovateľoch a dosiahnutých cie -
ľoch. V troch členských štátoch bolo 
niekoľko nezrovnalostí a chýb v záve -
rečných správach s dosahom na spo -
ľahlivosť údajov. Španielsko nepoža -
dovalo záverečné správy z projektov 
až do ročného programu na rok 2010 
a monitorovať začalo až od plnenia 
ročného programu na rok 2009. V čase 
konania auditu (február 2014) Grécko 
ešte nepožadovalo záverečné správy 
z projektov, čo závažne obmedzovalo 
dostupné informácie o dosiahnutých 
výsledkoch projektov. Zodpovedný 
orgán Talianska oznámil svoj zámer 
zaviesť monitorovacie návštevy na 
základe auditu Dvora audítorov.
69 
Ani jeden členský štát zo vzorky Dvora 
audítorov nezaviedol primeraný infor -
mačný systém od začiatku fondu na 
zaznamenávanie ukazovateľov. Hoci 
tri členské štáty (Španielsko, Talian -
sko a Malta) začali vyvíjať informačný 
systém na podporu riadenia zodpo -
vedným orgánom v druhej polovici 
obdobia financovania, len taliansky 
systém má funkciu, ktorá umožňu -
je zaznamenávať ukazovatele a ich 
hodnoty. V usmerneniach Komisie sa 
nevysvetľujú prínosy takýchto infor -
mačných systémov a možnosti na 
výmenu skúseností sa nevyužili.
70 
Predkladanie informácií členskými 
štátmi o akciách Spoločenstva a oso -
bitných akciách vykazuje podobný 
nedostatok informácií o dosiahnu -
tých výsledkoch, často sa v správach 
neuvádzajú ani len tie najzákladnejšie 
informácie.Oneskorenia a závažné nedo ‑
statky v následných hodno ‑
teniach na úrovni členských 
štátov aj Komisie
71 
Komisia spolu s členskými štátmi zod -
povedá za hodnotenie fondu s cieľom 
posúdiť relevantnosť, účinnosť a dosah 
akcií. Prvé z dvoch následných hodno -
tení, týkajúce sa obdobia rokov 2007 – 
2010, mala Komisia predložiť Európske -
mu parlamentu a ďalším inštitúciám do 
31. decembra 2012.
72 
Dvor audítorov analyzoval príspev -
ky členských štátov zo vzorky Dvora 
audítorov na tomto hodnotení a zistil 
celý rad vynechaných údajov, chýb 
a nepresností vo všetkých piatich 
hodnotiacich správach členských 
štátov. V dôsledku toho je spoľahlivosť 
celej správy z následného hodnotenia 
značne znížená. Čiastočným dôvodom, 
prečo členské štáty predkladali len ob -
medzený počet vyčíslených informá -
cií, bolo to, že Komisia určila, aký typ 
informácií sa má vykazovať, až v roku 
2011. Dovtedy sa však začali všetky 
akcie, ktoré mali byť zaradené do hod -
notenia, a väčšina z nich sa aj skončila. 
V dôsledku toho členské štáty nemohli 
prispôsobiť ukazovatele, ktoré sa mali 
zhromažďovať. To viedlo k všeobecne 
zlej kvalite kvantitatívnych informácií 
uvedených v hodnotení, ako aj neefek -
tívnej a dodatočnej práci pri spätnom 
zhromažďovaní údajov.
37 Pripomienky
73 
Pri analýze následného hodnotenia 
Komisie Dvor audítorov zistil  súhr -
ny veľkého množstva kvalitatívnych 
aj kvantitatívnych informácií, ktoré 
zozbierali členské štáty. Údaje sú však 
predložené v opisnej podobe, bez 
analýzy ich významu. Napríklad údaje 
sú predložené bez akejkoľvek výcho -
diskovej situácie alebo porovnávacie -
ho štandardu, alebo vo formáte, ktorý 
nepomáha bližšiemu pochopeniu 
údajov (napr. „počet nadobudnutých 
alebo modernizovaných systémov“). 
Okrem toho v hodnoteniach sú vyne -
chané akcie Spoločenstva, núdzové 
akcie a osobitné akcie, čím sa ešte 
viac znižuje jeho hodnota. Následné 
hodnotenie v dôsledku toho nemožno 
považovať za užitočnú či spoľahlivú 
správu na posúdenie účinného dosahu 
Fondu pre vonkajšie hranice.74 
Napriek predĺženému termínu len 
osem z 28 členských štátov zaslalo svoj 
príspevok Komisii včas, čím znížili čas, 
ktorý mala Komisia a jej externý zmluv -
ný dodávateľ k dispozícii na spracova -
nie údajov. Oneskorenia sa vyskytli aj 
na úrovni Komisie. V čase ukončovania 
audítorských prác Dvora audítorov 
(marec 2014) a viac než jeden rok po 
termíne Komisia stále správu neprijala, 
čím sa obmedzuje dostupnosť infor -
mácií zúčastneným stranám EBF.
38
 Závery  
a odporúčania
75 
Z auditu vyplynulo, že EBF prispel k ria -
deniu vonkajších hraníc a podporoval 
finančnú solidaritu. Jeho ďalšia pridaná 
hodnota EÚ však bola obmedzená, 
celkový výsledok nebolo možné merať 
pre nedostatky v monitorovaní prí-  
slušnými orgánmi a vyskytli sa závaž -
né chyby v následných hodnoteniach 
vykonávaných Komisiou a členskými 
štátmi. Auditom sa zistili závažné ne -
dostatky v riadení fondu v kľúčových 
členských štátoch, t. j. Grécku, Španiel -
sku, Taliansku a v počiatočných rokoch 
financovania v  Malte. Tieto nedostatky 
vedú k riziku, že riadenie hraníc nie 
je primerane posilnené tam, kde je to 
najviac potrebné.
EBF prispel k riadeniu von ‑
kajších hraníc, ale celkový 
výsledok nebolo možné 
merať pre chýbajúce ciele 
SMART a závažné nedostatky 
v hodnotení
76 
Dvor audítorov zistil, že nebolo možné 
posúdiť, do akej miery EBF podporil 
priority fondu. Programom členských 
štátov chýbali ciele SMART a merateľné 
ukazovatele, ktoré spolu s chýbajúcimi 
spoločnými ukazovateľmi znemožnili 
Komisii vykonať primerané hodnote -
nie. Napriek nízkej kvalite cieľov a uka -
zovateľov Komisia schválila programy 
členských štátov vzhľadom na potrebu 
čerpať fond (pozri body 53 až 54).77 
Zodpovedné orgány nemonitorovali 
alebo len nedostatočne monitorovali 
dosahovanie výsledkov. V monitoro -
vacích a záverečných správach chýbali 
relevantné informácie o účinnosti a/
alebo informácie boli nespoľahlivé. 
Ani jeden členský štát zo vzorky Dvora 
audítorov nemal informačný systém 
na zhromažďovanie monitorovacích 
údajov od počiatku. Len Taliansko 
vyvíjalo takýto systém na použitie 
v budúcnosti (pozri bod 72). Príspevky 
členských štátov na následnom hodno -
tení a správa Komisie mali oneskorenia 
a závažné nedostatky (pozri bod 73).
78 
Komisia navrhla povinné spoločné uka -
zovatele na finančné obdobie 2014 – 
2020 a členské štáty budú musieť 
vypracovať konkrétne ukazovatele pre 
svoje programy.
Odporúčanie 1
Komisia by mala:
— zabezpečiť, aby všetky použité 
ukazovatele boli relevantné, mera -
teľné, a pokiaľ je to možné, prepo -
jené s cieľovou hodnotou,
— zabezpečiť, aby sa ukazovatele 
zhromažďovali od začiatku, a vy -
vinutie informačných systémov, 
pokiaľ ešte nie sú zavedené,
39 Závery a odporúčania 
— poskytovať členským štátom jasné 
usmernenia, aby rovnako rozumeli 
povinným ukazovateľom, tak aby 
bola možná agregácia na účely 
monitorovania a hodnotenia,
— poskytnúť včas hodnotiacu správu 
a prezentovať zúčastneným stra -
nám analýzu príslušných údajov.
Odporúčanie 2
Členské štáty by mali:
— mať k dispozícii v štátnej správe 
primerané odborné znalosti pre 
návrh a uplatňovanie cieľov SMART 
a merateľných ukazovateľov,
— stanoviť ciele pre ukazovatele vý -
stupu, účinku, a pokiaľ je to možné, 
dosahu,
— zbierať skutočné hodnoty uka -
zovateľov od začiatku programu 
pomocou vhodných informačných 
systémov a zabezpečiť, aby boli 
informácie spoľahlivé,
— uplatniť skúsenosti s podobnými 
informačnými systémami, ktoré 
získali v oblasti štrukturálnych 
fondov.EBF podporoval finančnú 
solidaritu, ale ďalšia pridaná 
hodnota EÚ bola obmedzená
79 
Dvor audítorov zistil, že EBF pomo -
hol rozložiť finančnú záťaž členských 
štátov, ktorá vyplýva zo zavedenia 
integrovaného riadenia spoločných 
vonkajších hraníc Únie, ale ďalšia pri -
daná hodnota tohto fondu pre EÚ bola 
obmedzená:
a) v oblasti konzulárnej spolupráce;
b) v podpore operácií agentúry 
Frontex;
c) v oblasti núdzových akcií a osobit -
ných akcií;
d) tým, že sa financovali akcie, ktoré 
boli alebo by boli financované 
štátom.
Potenciál fondu nebol využitý napl -
no pre nedostatky v návrhu systému 
stimulov.
80 
V období rokov 2014 – 2020 Komisia 
navrhla podporovať konzulárnu spo -
luprácu a príspevok fondu na operácie 
agentúry Frontex. Hoci sa plánuje 
zvýšiť zapojenie agentúry Frontex do 
riadenia fondu, ucelená výmena in -
formácií medzi agentúrou a Komisiou 
pri realizácii programov spoločného 
aj priameho hospodárenia sa nepred -
pokladá. Okrem toho stále neexistuje 
všeobecná povinnosť, aby boli aktíva 
financované z EBF/ISF, ktoré by vy-  
užívala agentúra Frontex, zadávané do 
súboru technického zariadenia agentú -
ry Frontex.
40 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 3
Na účely podporenia konzulárnej 
spolupráce:
— by sa členské štáty a Komisia mali 
zamerať viac na zriadenie spo -
ločných stredísk na podávanie 
žiadostí a ďalšie formy konzulárnej 
spolupráce namiesto obnovy, pri -
spôsobovania alebo zariaďovania 
konzulátov.
Odporúčanie 4
Na podporu práce agentúry Frontex:
— by zákonodarný orgán mal zvážiť, 
aby bolo zaznamenávanie prísluš -
ných aktív spolufinancovaných ISF 
v súbore technického zariadenia 
agentúry Frontex povinné,
— by Komisia mala poskytnúť agen -
túre Frontex relevantné, ucelené 
a včasné informácie o realizácii 
EBF/ISF v členských štátoch, napr. 
programy, výročné správy o re-  
alizácii a hodnotenia, ako aj infor -
mácie o priamo riadených progra -
moch a projektoch. Informácie 
by mali zohľadňovať možnosť 
„operačnej podpory“ zavedenej 
v novom rámci na obdobie rokov 
2014 – 2020 a je potrebné zaviesť 
dobrý systém na predídenie dvoji -
tému financovaniu.Strategické nedostatky v plá ‑
novaní EBF
81 
Počas auditu sa zistilo, že štyri z piatich 
členských štátov neplánujú EBF ako 
súčasť ucelenej vnútroštátnej straté -
gie riadenia hraníc a víz. Vo všetkých 
členských štátoch zo vzorky Dvora 
audítorov sa spoločná integrovaná 
analýza rizík len vypracúva alebo sa 
vôbec nepoužíva.
Odporúčanie 5
Vnútroštátne programy EBF by mali 
byť založené na ucelenej stratégii 
v oblasti riadenia hraníc, pričom pri 
vypracúvaní stratégie by členské štáty 
mali vychádzať z analýzy rizík podľa 
spoločného integrovaného modelu 
analýzy rizík.
Odporúčanie 6
Zákonodarný orgán by mal zvážiť 
stanovenie súladu s odporúčaniami 
Schengenského katalógu o stratégii 
a analýze rizík za predbežnú pod -
mienku na získanie podpory z ISF 
v budúcnosti.
41 Závery a odporúčania 
Nedostatky v realizácii EBF
82 
V troch hlavných prijímateľských člen -
ských štátoch (Grécko, Španielsko a Ta -
liansko) Dvor audítorov zistil opakujú -
ce sa nedostatky v plánovaní, realizácii, 
monitorovaní a hodnotení EBF, ktoré 
majú dosah na účinnosť EBF.
83 
V členských štátoch zo vzorky Dvora 
audítorov (okrem Poľska) zistil Dvor  
audítorov neprimerané postupy 
verejného obstarávania, ktoré ohrozili 
riadne finančné hospodárenie fondu.Odporúčanie 7
Administratívne kapacity je potrebné 
posilniť napríklad prostredníctvom 
špecializovaného odborného vzde -
lávania Komisiou alebo vzájomným 
informovaním sa o osvedčených po -
stupoch medzi členskými štátmi.
Odporúčanie 8
Členské štáty by mali posilniť adminis -
tratívne kapacity v oblasti verejného 
obstarávania a obstarávať aktíva EBF/
ISF na základe najtransparentnejších 
postupov, ktoré sú k dispozícii.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 24. júna 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

42
 Príloha PrílohaKontrolované projekty
Konečný príjemca Názov projektuRočný 
programCelkové 
konečné 
výdavky EBF 
v EUR 1
Malta
1 Polícia Malty – Policajný 
odbor prisťahovalectvaPosilnenie kapacít prisťahovaleckej polície pre hraničný dozor a hliadky
Cieľom tohto projektu bolo posilniť operačné kapacity a možnosti hliadkovania 
imigračnej polície najmä v boji proti fenoménu prisťahovalectva bez povolenia 
na pobyt tým, že sa poskytlo potrebné zariadenie.2007 491 567
2 VISET Malta plc Zosúladenie osobného prístavného terminálu so schengenským acquis  (VISET)
Cieľom projektu bolo zosúladiť priestory na vybavovanie pasažierov v prístave 
vo Vallette s požiadavkami schengenského acquis  a osvedčenými postupmi. 2007 540  234
3 Ministerstvo zahraničných 
vecíZriadenie novej vysokorizikovej/vysoko pracovne objemnej misie a jej príprava 
na zachytávanie biometrických údajov
Cieľom tohto projektu bolo plne zrenovovať nedávno zakúpené priestory 
novej konzulárnej sekcie v Moskve. Projekt renovácie mal obsahovať potrebné 
bezpečnostné prvky a umožniť misii pripraviť sa na odoberanie biometrických 
znakov.2007 285 335
4 Ozbrojené sily Malty Obstaranie pobrežného hliadkového plavidla pre ozbrojené sily Malty
V rámci projektu sa poskytlo ozbrojeným silám Malty náhradné pobrežné 
hliadkové plavidlo s cieľom posilniť prítomnosť na mori a možnosť rýchlejšieho 
zásahu2008 7 200  000
5 Polícia Malty Migrácia zo SIS1 na SIS2 a zo SIReNE1 na SIReNE2
Celkovým cieľom bolo dokončiť záverečnú kapitolu integrácie Schengenského 
informačného systému II s vnútroštátnymi policajnými systémami.2008 2 037 810
6 Ozbrojené sily Malty Posilnenie kapacít pohraničnej kontroly ozbrojených síl Malty – Obstaranie 
lietadla s pevnými krídlami pre námornú hliadku
Cieľom tohto projektu bolo posilniť kapacity pohraničnej kontroly 
prostredníctvom obstarania lietadla s pevnými krídlami pre námornú hliadku.2009 7 269  636
1 Údaje za Grécko sú overené a vykázané RO. Komisia ich zatiaľ neschválila.
43 Príloha Príloha
Konečný príjemca Názov projektuRočný 
programCelkové 
konečné 
výdavky EBF 
v EUR 1
Španielsko
7 Ministerstvo vnútra GR pre 
infraštruktúru a  bezpečnostný 
materiálTechnická podpora Schengenského informačného systému
Špecializovaná technická podpora Schengenského informačného systému na 
opravu, zlepšenie a vývoj tohto systému.2010 129 129
8 Ministerstvo vnútra: 
Zbor štátnej polície, časť 
generálneho riaditeľstva 
pre štátnu políciu a civilnú 
obranuZakúpenie operačného zariadenia pre kontrolu vonkajších hraníc
Účelom akcie bolo poskytnúť hraničným priechodom najmodernejšie zariadenie 
(napr. prístroj na kontrolu dokladov alebo UV lampy) s cieľom zvýšiť kvalitu 
a efektívnosť hraničnej kontroly. 2007 274 885
9 Ministerstvo vnútra: 
Generálne riaditeľstvo 
pre infraštruktúru 
a bezpečnostný materiál 
(DGIMS)Zakúpenie dvoch stredne veľkých plavidiel pre námornú hliadku (20 metrov)
Táto akvizícia mala za cieľ posilniť kapacity dohľadu a zásahu civilnej námornej 
služby na mori a umožniť námornej službe úspešne plniť jej misiu, najmä 
boj proti prisťahovalectvu bez povolenia na pobyt, umožnením rýchlej akcie 
v pobrežných vodách. Tieto plavidlá sa plánovali použiť v pobrežných vodách 
Stredozemného mora. 2008 2 143 680
10 Ministerstvo vnútra: 
Generálne riaditeľstvo 
pre infraštruktúru 
a bezpečnostný materiál 
(DGIMS)Práca a obnova kabínových flitrov na hraničnom priechode v El Tarajal v meste 
Ceuta
Práce a obnova na podporu práce dôstojníkov štátnej polície pri kontrole vstupu 
a výstupu osôb z územia štátu2010 36 426
11 Ministerstvo vnútra: 
Generálne riaditeľstvo 
pre infraštruktúru 
a bezpečnostný materiál 
(DGIMS)Obnova, modernizácia a rekonštrukcia na pohraničnom polomere medzi 
Španielskom a Marokom (Ceuta a Melilla)
V rámci tohto projektu sa podporilo financovanie priemyselných kamier, 
kanalizačných zariadení na hraniciach, turniketov v Ceute a taktiež hliadkovej 
veže v  Melille.2010 164 386
12 Ministerstvo vnútra: 
Generálne riaditeľstvo 
pre políciu a civilnú ochranu, 
oblasť civilnej ochranyModernizácia dvoch lietadiel pre námornú hliadku a boj proti 
nezdokladovanému prisťahovalectvu, na využívanie leteckou službou civilnej 
ochrany (zakúpené v rámci ročného programu EBF na rok 2007)
Zakúpenie týchto dvoch lietadiel bolo spolufinancované z EBF v rámci ročného 
programu na rok 2007 a celková hodnota zmluvy bola 50 mil. EUR. Tento nákup 
bol taktiež zaradený do auditu Dvora audítorov následnej aktualizácie projektu.
Podľa ročného programu na rok 2010 „lietadlá je z dôvodu početných hodín 
hliadkovania potrebné modernizovať, aby mohli vykonávať hliadkovanie; napr. 
štrukturálna modernizácia a zakúpenie základných náhradných dielov“.2010 6 398 873
13 Riaditeľstvo všeobecných 
služieb ministerstva 
zahraničných vecí Obnova a úprava konzulátov
Projekt sa týka prispôsobenia, rozšírenia, zmeny dizajnu a premiestnenia 
konzulátov s cieľom zabezpečiť, aby boli náležite zariadené, aby boli 
zamestnanci v bezpečí a aby bol proces podávania žiadostí o víza účinný.2010 835 695
1 Údaje za Grécko sú overené a vykázané RO. Komisia ich zatiaľ neschválila.
44 Príloha PrílohaKonečný príjemca Názov projektuRočný 
programCelkové 
konečné 
výdavky EBF 
v EUR 1
Poľsko
14 Ministerstvo zahraničných 
vecíZabezpečenie zariadenia a softvéru pre odber biometrických údajov pre 
konzulárne úrady
Účelom tohto projektu bolo zabezpečiť zariadenia a softvér pre odber 
biometrických údajov pre konzulárne úrady (napr. skenery odtlačkov prstov). 
Projekt bol financovaný v rámci dvoch ročných programov. 2007  a 2008 389 604
15 Poľská pohraničná stráž Zvýšenie kvalifikácie zamestnancov vykonávajúcich operácie pohraničnej 
ochrany pomocou lietadla
Zabezpečenie špecializovaných odborných kurzov pre pilotov a mechanikov 
pohraničnej stráže, aby mohli prevádzkovať osobitné typy lietadiel (helikoptéry 
Sokol a Kania, lietadlo Skytruck), vrátane školenia nočného videnia a školení pre 
inštruktorov. Projekt bol financovaný v rámci troch ročných programov.2007  – 2010 803 034
16 Poľská pohraničná stráž Zabezpečenie osobitného druhu prepravy pre pohraničnú stráž
Projekt pozostával z nákupu vozidiel pre pohraničnú stráž a bol financovaný 
v rámci dvoch ročných programov.2008  a 2009 3 571 588
17 Podkarpacie Voivodship Rekonštrukcia budovy pre podrobnú kontrolu pri vstupe do krajiny na hraničnom 
priechode Medyka‑Szegine
Rozšírenie budovy pre kontrolu vozidiel na hraničnom priechode 
Medyka‑Szegine s Ukrajinou, zvýšenie počtu platforiem na kontrolu vozidiel 
z jednej na štyri a zabezpečenie nového zariadenia na kontroly.2009 645 113
18 Poľská pohraničná stráž Rozšírenie a údržba teleinformačnej platformy pohraničnej stráže na zavedenie 
systémov SIS II a VIS
Projekt pozostával zo štyroch čiastkových projektov:
1. Vývoj a údržba systému na replikáciu a reprodukciu údajov – fáza 1.
2. Modernizácia a údržba systému na zaznamenávanie rozhovorov.
3. Modernizácia a údržba hardvérovej a softvérovej platformy podľa požiadaviek 
na podporný systém.
4. Nákup počítačových staníc pre potreby centrálnej databázy pohraničnej stráže.2010 1 078  749
1 Údaje za Grécko sú overené a vykázané RO. Komisia ich zatiaľ neschválila.
45 Príloha PrílohaKonečný príjemca Názov projektuRočný 
programCelkové 
konečné 
výdavky EBF 
v EUR 1
Taliansko
19 Ministerstvo vnútra (Polizia 
di Stato)Posilnenie infraštruktúry prenosnej siete a rozšírenie postupov SIA a VISA 
v prospech imigračných úradov a pohraničnej polície v regiónoch stredného 
a severného Talianska
Cieľom akcie bolo plánovanie, dodanie a  zavedenie telekomunikačného 
systému na rozšírenie optickej siete o ďalších približne 2 600 km potrebných 
na prepojenie úradov pohraničnej polície, vypočúvacích a policajných staníc 
a posilnenie a  rozšírenie antiimigračného informačného systému (SIA) 
v strednom a severnom Taliansku. 2007 11 023 303
20 Stráž prístavu Captaincies 
(pobrežná stráž)Akvizícia 4 plavidiel hliadkujúcich mimo pobrežia
Táto akcia je pokračovaním projektu z ročného programu na rok 2007. 
Oba projekty sa týkajú nákupu štyroch automaticky samoriadených 
a nepotopiteľných plavidiel triedy 300 do každého počasia.
Štyri hliadkové plavidlá plávajú v pobrežných vodách okolo Sicílie a Sardínie.2008 3 866 000
21 Ministerstvo vnútra (Polizia 
di Stato)Nákup poukážok na palivo potrebných na podporu dodatočných činností 
prevencie a kontroly úzko súvisiacich so súčasnou núdzovou situáciou 
s prisťahovalcami na juhu Talianska
Nákup poukážok na naftu a benzín pre autá pohraničnej polície. Palivo umožňuje 
autám vykonávať hliadky navyše v reakcii na tok migrantov zo severnej Afriky 
(Arabská jar/zmeny režimu v krajinách ako Líbya a Tunisko).2009 572 312
22 Guardia di Finanza Nákup operačných vozidiel
Cieľom projektu bolo dodať Guardia di Finanza motorové vozidlá na vykonávanie 
úloh súvisiacich s odhalením a identifikáciou prisťahovalcov na námorných 
hraniciach v rámci boja proti prisťahovalectvu bez povolenia na pobyt. Bolo 
zakúpených 355 vozidiel.2010 3 612 768
23 Ministerstvo vnútra (Polizia 
di Stato) Nákup lietadla s pevnými krídlami pre pohraničnú políciu
Nákup druhého lietadla (prvé lietadlo zakúpené v rámci ročného programu na 
rok 2009) pre pohraničnú políciu s cieľom zabezpečiť koordináciu operačných 
činností najmä v súvislosti s riadením krízových situácií, ktoré sa môžu vyskytnúť 
bez varovania na niektorých miestach územia štátu.2010 3 377 748
1 Údaje za Grécko sú overené a vykázané RO. Komisia ich zatiaľ neschválila.
46 Príloha PrílohaKonečný príjemca Názov projektuRočný 
programCelkové 
konečné 
výdavky EBF 
v EUR 1
Grécko
24 Ministerstvo civilnej ochrany/ 
Helénska políciaZapracovanie spoločných štandardov odborného vzdelávania do systému 
vzdelávania polície v krajine
Cieľom projektu bolo zapracovať spoločné štandardy odborného vzdelávania 
agentúry Frontex do systému vzdelávania polície v Grécku prostredníctvom 
školení pre 448 účastníkov v troch úrovniach kurzov. Spoločné štandardy 
zabezpečujú základné a pravidelné školenia pre policajtov a pohraničnú stráž 
zapojenú do riadenia migračného toku.2007 600  079
25 Ministerstvo verejného 
poriadku a civilnej ochranyNáklady na prenájom zadržiavacieho centra na ostrove Lesbos
Projekt sa týkal nákladov na prenájom dočasného zadržiavacieho centra v Pagani 
neďaleko Mytilini na ostrove Lesbos.2008 200 554
26 Ministerstvo civilnej ochrany/ 
Helénska políciaNákup osobných vozidiel pre hliadky
Cieľom projektu bolo zakúpenie 75 vozidiel (rozdelenie na hliadkové vozidlá 
s policajným označením a neoznačené osobné automobily), ktoré mali používať 
hliadky na cestách blízko hraníc s cieľom kontrolovať a ochraňovať vonkajšie 
hranice pred vstupom prisťahovalcov bez povolenia na pobyt.2009 1 115 807
27 Ministerstvo civilnej ochrany/ 
Helénska políciaNákup policajných hliadkových vozidiel 4 × 4 (typy džíp)
Prostredníctvom tohto projektu bolo obstaraných spolu 69 policajných 
hliadkových vozidiel. Tieto vozidlá sa budú používať na hliadkovanie 
v nedostupných a horských pohraničných oblastiach s cieľom zamedziť 
prisťahovalcom bez povolenia na pobyt vstúpiť na územie Grécka.2009 1 275 989
28 Ministerstvo zahraničných vecí Podpora na inštaláciu Vízového informačného systému
Cieľom akcie bolo spolufinancovať zavedenie systémov N‑VIS a NET‑VIS IT 
v súvislosti s nákladmi na koncepciu systémov, zavedenie, spustenie a vyškolenie 
zamestnancov. Je súčasťou viacročnej akcie, ktorej cieľom je nainštalovať Vízový 
informačný systém EÚ (VIS) v konzulátoch Grécka.2009 2 984 335
29 Ministerstvo civilnej ochrany Výstavba a modernizácia pohraničnej infraštruktúry na vonkajších pozemných 
hraniciach s Albánskom a Tureckom pre policajné služby zapojené do kontroly hraníc
Účelom tejto akcie bolo zlepšiť pohraničnú infraštruktúru na 
grécko‑albánsko‑tureckých hraniciach vybudovaním dvoch nových staníc 
v Delvinaki a vo Feres.2010 2 117 706
30 Ministerstvo civilnej ochrany/ 
Helénska políciaZakúpenie psov pre policajnú hliadku a policajných vozidiel na ich prepravu
Cieľom projektu bolo zabezpečiť asi 40 policajných psov a vozidiel na ich prepravu 
na účely odhalenia migrantov bez povolenia na pobyt pokúšajúcich sa prekročiť 
vonkajšie pozemné hranice. Plánovalo sa zakúpiť autá kombi s pohonom všetkých 
štyroch kolies, aby sa mohli použiť v nerovnom pohraničnom teréne.2010 880 268
31 Ministerstvo civilnej ochrany/ 
Helénska políciaPodpora prevádzkových nákladov na zavedenie systému integrovaného riadenia 
hraníc na pozemných grécko‑tureckých hraniciach a centra prvotného prijatia 
a zadržiavacieho centra pre prisťahovalcov bez povolenia na pobyt v regióne Evros
Prevádzkové náklady helénskej polície vrátane nákladov na údržbu hliadkových 
vozidiel/plavidiel a ďalšieho zariadenia, paliva a náhradných dielov pre vozidlá/
plavidlá zapojené do činností kontroly hraníc. Taktiež fotografický film, tlačenie 
fotografií, žiarivky, pneumatiky, bojler.2010 706 011
1 Údaje za Grécko sú overené a vykázané RO. Komisia ich zatiaľ neschválila.
47 Príloha PrílohaNúdzové akcie, akcie Spoločenstva a osobitné akcie
Konečný príjemca Názov projektuRočný pracov -
ný programKonečné 
výdavky EBF 
v EUR
Núdzové akcie
1 Polícia Luxemburského 
veľkovojvodstva, 
LuxemburskoModernizácia z LU NS.SIS II od vývoja po plné nasadenie do prevádzky na úrovni 
ICD 3.0
Obstaranie hardvéru a základných softvérových licencií na modernizáciu 
vývojovej časti na strane zálohovania po plné nasadenie do prevádzky. Táto 
modernizácia je potrebná na dosiahnutie medzníkov na ceste k spusteniu SIS II 
do prevádzky. 2011 575 857
2 Ministerstvo vnútra, 
ústredné riaditeľstvo 
pre prisťahovalectvo 
a pohraničnú políciu, odbor 
verejného obstarávaniaPosilnenie dopravných spôsobov na hliadkovanie oblastí hraničných priechodov 
a oblasti v blízkosti CIE (RECARS)
Projekt pozostával z nákupu 40 policajných vozidiel s cieľom posilniť spôsoby 
dopravy medzi úradmi námornej pohraničnej polície a imigračnými úradmi. 
Cieľom akcie bolo prispieť k zvýšeniu kapacity policajného dohľadu na juhu 
Talianska a v oblastiach na celom území Talianska, najmä v blízkosti južného 
centra identifikácie a  vyhostenia (CIE).2010 1 367 856
3 Ministerstvo vnútra, 
ústredné riaditeľstvo 
pre prisťahovalectvo 
a pohraničnú políciu, odbor 
verejnej bezpečnosti, 
TalianskoInterná preprava migrantov (Shifts)
Akcia pozostávala z organizovania premiestnenia migrantov z ostrova 
Lampedusa leteckou, pozemnou alebo námornou dopravou na účely 
identifikácie a pomoci migrantom na rôznych náležite vybavených miestach.2010 1 665 247
Akcie Spoločenstva
4 Zahraničné veci, zahraničný 
obchod a rozvojová 
spolupráca Belgického 
kráľovstva, BelgickoSchengenské stredisko pre podávanie žiadostí o azyl v Kinshase
Cieľom projektu bolo zriadiť prvé skutočné schengenské spoločné stredisko 
pre podávanie žiadostí. Zatiaľ čo každý zúčastnený členský štát zostáva 
zodpovedný za spracovanie back office, procesy podávania žiadostí sú 
centralizované, čo umožňuje viacerým členským štátom sústreďovať a deliť 
sa o zdroje v Konžskej demokratickej republike. Partnerom Belgicka v tomto 
projekte bolo Portugalsko (Ministerio Dos Negocios Estrangeiros).2007 395 349
5 Zahraničné veci, zahraničný 
obchod a rozvojová 
spolupráca Belgického 
kráľovstva, BelgickoMaison Schengen v Kinshase
Pokračovanie projektu Schengenské stredisko pre podávanie žiadostí o azyl 
v Kinshase z roku 2007 , pretože tento projekt mal oneskorenia a nemohol sa 
úplne zrealizovať v rámci ročného pracovného programu na rok 2007. Koncom 
roka 2013 bolo v centre zastúpených 17 štátov schengenského priestoru.2009 450 356
48 Príloha PrílohaKonečný príjemca Názov projektuRočný pracov -
ný programKonečné 
výdavky EBF 
v EUR
Osobitné akcie
6 Ministerstvo vnútra Talianska, 
odbor verejnej bezpečnosti – 
ústredné riaditeľstvo 
pre prisťahovalectvo 
a pohraničnú políciu, 
TalianskoŠesťmesačný prenájom vozidiel, ktoré sa mali dodať na talianske južné námorné 
hranice
V rámci projektu sa predpokladal prenájom 137 dobre vybavených vozidiel 
s cieľom posilniť spôsoby dopravy medzi úradmi námornej pohraničnej polície  
a aj zvýšiť kapacitu policajného dohľadu na juhu Talianska. Nárast počtu vozidiel 
na hliadkovanie pobrežia by umožnil zachytiť migrantov pokúšajúcich sa 
nezákonne prekročiť hranice.2009 950 688
7 Ministerstvo vnútra Talianska, 
odbor verejnej bezpečnosti – 
ústredné riaditeľstvo 
pre prisťahovalectvo 
a pohraničnú políciu, 
TalianskoStráženie hraníc
Plánovalo sa zakúpiť 80 policajných vozidiel s cieľom posilniť spôsoby dopravy 
medzi úradmi námornej pohraničnej polície a zvýšiť kapacitu policajného 
dohľadu na juhu Talianska, najmä na juhozápadnom pobreží, kde nastala 
osobitná situácia. Napokon bolo zakúpených 43 vozidiel.2010 560 259
49
III
Skutočná európska pridaná hodnota fondu sa 
preukázala nielen posilnením finančnej solidarity, 
ale aj poskytnutím mimoriadne dôležitej finančnej 
pomoci členským štátom pri realizácii najdôle -
žitejších prioritných projektov, ako sú SIS II, VIS 
a Eurosur.
Získanie presného prehľadu o úspechoch fondu 
však skomplikovali počiatočné problémy so stano -
vením ukazovateľov vo vnútroštátnych programoch 
a nedostatky v strednodobom hodnotení.
IV
Zahrnutie programov Fondu pre vonkajšie hranice 
do vnútroštátnych stratégií kontroly hraníc a víz 
nebolo povinné.
Príjemcami financií z Fondu pre vonkajšie hranice sú 
takmer výlučne vnútroštátne orgány, ktoré dispo -
nujú výlučnými právomocami v tejto oblasti, preto 
výber príjemcov prostriedkov z Fondu pre vonkajšie 
hranice bol v podstate jednoduchý.
V niektorých členských štátoch je však potrebné 
posilniť postupy verejného obstarávania s cie -
ľom úplne dodržať zásadu riadneho finančného 
hospodárenia.
V
V prípade Španielska a Grécka možno niektoré 
aspekty riadenia fondu označiť za závažné nedo -
statky, a to predovšetkým nízku mieru čerpania 
v Grécku; platí to však len pre prvé roky čerpania 
prostriedkov z fondu a príčina spočívala najmä 
v neskorom prijatí právneho základu pre kapa -
citu fondu a v zdĺhavosti postupov verejného 
obstarávania.
Pokiaľ ide o Maltu a Taliansko, problémy zistené 
Dvorom audítorov možno z väčšej časti vysvet -
liť tým, že fond bol nový a zodpovedné orgány 
neskúsené.Zhrnutie
I
Podľa odôvodnenia 4 rozhodnutia o zriadení Fondu 
pre vonkajšie hranice (EBF) bol fond zamýšľaný ako 
„mechanizmus finančnej solidarity Spoločenstva na 
podporu členských štátov, ktoré v prospech Spoločen -
stva znášajú trvalé a vysoké finančné zaťaženie“.
Vzhľadom na toto jasné odôvodnenie zriadenia 
fondu by sa pri posudzovaní jeho pridanej hodnoty 
EÚ mala v prvom rade zohľadniť schopnosť fondu 
zvýšiť kapacity členských štátov (najmä tých, ktoré 
znášajú väčšie zaťaženie ako ostatné štáty) na plne -
nie úloh a záväzkov týkajúcich sa zaistenia jednot -
ných, efektívnych a účinných kontrol na vonkajších 
hraniciach členských štátov Európskej únie a pri 
uplatňovaní schengenského acquis .
Vzhľadom na to, že schengenský priestor predsta -
vuje sám osebe pridanú hodnotu Európskej únie, 
Fond pre vonkajšie hranice bol zahrnutý do základ -
nej logiky správy schengenského priestoru, podľa 
ktorej povinnosť ochrany vonkajších hraníc EÚ spo -
číva na jednotlivých členských štátoch. Zdá sa teda, 
že posilnenie kapacít dotknutých členských štátov 
prostredníctvom investícií Fondu pre vonkajšie hra -
nice do ich vlastného úsilia v oblasti kontroly hraníc 
predstavuje najlepší spôsob zabezpečenia účinného 
riadenia vonkajších hraníc EÚ, predovšetkým pokiaľ 
ide o riešenie konkrétnych migračných tlakov.
Pri rozhodovaní o zriadení fondu sa zákonodarca 
v rozpore s pôvodným znením návrhu Komisie roz -
hodol nezahrnúť do článku 8 rozhodnutia o zriadení 
Fondu pre vonkajšie hranice, v ktorom sú stanovené 
zásady poskytnutia pomoci, zásadu doplnkovosti. 
Preto na rozdiel od štrukturálnych fondov nebola 
zásada doplnkovosti zahrnutá do koncepcie EBF, 
ktorý by sa mal riadiť zásadami komplementárnosti, 
konzistentnosti a súladu.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 50
VI d)
Komisia súhlasí s tým, že by sa mali posilniť postupy 
verejného obstarávania v niektorých členských 
štátoch, a tomuto bodu už teraz venuje osobitnú 
pozornosť.
Úvod
11
Pokiaľ ide o veľké členské štáty, Komisia súhlasí 
s tým, že väčšinu výdavkov môžu financovať členské 
štáty. Oveľa menej to však platí v prípade malých 
členských štátoch poberajúcich pomerne vysoké 
čiastky z Fondu pre vonkajšie hranice, ktoré môžu 
vyvolať silný pákový efekt, pokiaľ ide o investičnú 
kapacitu daného členského štátu v tejto oblasti.
Fond predstavuje hlavný nástroj konkrétneho 
vyjadrenia finančnej solidarity medzi členskými 
štátmi v oblasti riadenia vonkajších hraníc schen -
genského priestoru.
Pripomienky
26
Komisia uznáva, že hoci sú k dispozícii čiastočné 
informácie pochádzajúce z rôznych zdrojov (záve -
rečné správy, hodnotenie ex post ) umožňujúce 
meranie niektorých výsledkov fondu, celkový výsle -
dok fondu sa zatiaľ zmerať nedá. Toto meranie bude 
súčasťou záverečného hodnotenia ex post . V niekoľ -
kých členských štátoch sa prejavili nedostatky pri 
monitorovaní a hodnotení v rámci prvých ročných 
programov, predovšetkým chýbali ukazovatele 
SMART. Súviselo to s novosťou fondu a nedostat -
kom skúseností príslušných zodpovedných orgánov. 
Od roku 2012 sa situácia zlepšila.VI a)
Komisia sa domnieva, že odporúčanie týkajúce sa 
ukazovateľov bolo zohľadnené v rámci právneho 
základu Fondu pre vnútornú bezpečnosť, v ktorom 
sú stanovené povinné ukazovatele na obdobie 
rokov 2014  – 2020.
Pokiaľ ide o druhý problém, Komisia súhlasí s odpo -
rúčaním a je presvedčená, že problém bude vyrie -
šený v rámci záverečnej hodnotiacej správy.
VI b)
Komisia súhlasí s prvou časťou odporúčania (infor -
movanie agentúry Frontex o čerpaní prostriedkov 
EBF) a domnieva sa, že uvedené odporúčanie bolo 
zohľadnené v právnom základe  – nariadení o Fonde 
pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 
2014  – 2020.
Komisia však len čiastočne súhlasí s tým, že by sa 
aktíva spolufinancované z Fondu pre vonkajšie 
hranice mali v súbore zariadenia agentúry Frontex 
systematicky zaznamenávať. Registrácia a poskyt -
nutie zariadení agentúre Frontex nie sú upravené 
v právnom základe fondu, ale v nariadení o agen -
túre Frontex. Komisia bude podporovať zriaďovanie 
spoločných stredísk na podávanie žiadostí a ďalšie 
formy konzulárnej spolupráce ako doplnkovú čin -
nosť popri obnove, prispôsobovaní či zariaďovaní 
konzulátov.
Predmety zakúpené z prostriedkov Fondu pre vnú -
tornú bezpečnosť na osobitné opatrenia v oblasti 
hraníc a víz, ktoré budú vyhovovať potrebám agen -
túry Frontex, sa budú musieť zaznamenať v súbore 
zariadenia agentúry Frontex.
VI c)
Komisia nesúhlasí s tým, aby podpora z Fondu pre 
vnútornú bezpečnosť bola podmienená vypracova -
ním vnútroštátnej stratégie. Podmienenosť v súvis -
losti so schengenským acquis  je v právnom základe 
Fondu pre vnútornú bezpečnosť stanovená pre 
operatívnu podporu.
Odpovede Komisie 51
30
Fond pre vonkajšie hranice bol zahrnutý do zá-  
kladnej logiky správy schengenského priestoru, kde 
povinnosť ochrany vonkajších hraníc EÚ spočíva 
na jednotlivých členských štátoch. Zdá sa teda, že 
posilnenie kapacít dotknutých členských štátov 
prostredníctvom investícií Fondu pre vonkajšie hra -
nice do ich vlastného úsilia v oblasti kontroly hraníc 
predstavuje najlepší spôsob zabezpečenia účinného 
riadenia vonkajších hraníc EÚ, predovšetkým pokiaľ 
ide o riešenie konkrétnych migračných tlakov.
Hoci prostriedky z fondu podnietili a podporili 
vytváranie dodatočných kapacít prostredníctvom 
spolupráce členských štátov, tento aspekt sa však 
pokladal za vedľajší.
31 a)
Pozri odpovede na body 32 – 34. Osobitné priority 
využívali vo veľkej miere členské štáty vo svojich 
programoch, a to aj tie, ktoré nepotrebovali zvýšiť 
mieru spolufinancovania (krajiny čerpajúce finančné 
prostriedky z Kohézneho fondu).
31 c)
Mechanizmus Fondu pre vonkajšie hranice na 
podporu v núdzových situáciách v rámci akcií Spo -
ločenstva bol do veľkej miery účinný vzhľadom na 
osobitné situácie a okolnosti, v akých sa uskutočnili 
núdzové zásahy. V reakcii na niektoré významné 
núdzové situácie boli poskytnuté príslušné finan -
cie a efektívne sa podporili projekty v členských 
štátoch vystavených mimoriadnemu tlaku, naprí -
klad v Taliansku a Grécku, ktoré prispeli k zlepšeniu 
situácie.
Komisia však súhlasí s pripomienkou Dvora audíto -
rov týkajúcou sa návrhu osobitných akcií Fondu pre 
vonkajšie hranice.27
Z piatich projektov, ktoré uviedol Dvor audítorov, 
iba tri projekty (9, 21 a 22) zahŕňali plne podporené 
priority Fondu pre vonkajšie hranice a len opráv -
nené výdavky. Konkrétne nákup hliadkovacích lodí 
(projekt 9) španielskymi orgánmi na vykonávanie 
dozoru nad námornými vonkajšími hranicami bol 
v plnej miere oprávnený na financovanie z fondu, 
keďže lode sa použili na ochranu námorných von -
kajších hraníc. Skutočnosť, že prostriedky sa nepo-  
užili v oblasti najrizikovejších námorných vonkajších 
hraníc, neznamená, že projekt nebol oprávnený, 
a súvisí so spravovaním prostriedkov dozoru špa -
nielskymi orgánmi v rámci flotily.
Komisia si je vedomá problémov súvisiacich 
s projektom uvedeným v bode 60 a neoprávnené 
výdavky budú odpočítané od oprávnených výdav -
kov pri ukončovaní ročného programu.
28
V porovnaní s ročnými programami na rok 2011 
došlo k zásadnému zlepšeniu, pokiaľ ide o použí -
vanie ukazovateľov členskými štátmi. Počiatočné 
problémy boli spôsobené nedostatkom skúseností 
a ťažkosťami členských štátov pri stanovení mera -
teľných ukazovateľov vo fáze tvorby programov, 
a to napriek počiatočným usmerneniam poskytnu -
tým Komisiou.
29
Celková miera čerpania prostriedkov EBF je uspo -
kojivá, a to napriek skutočnosti, že ide o nový fond. 
Pokiaľ ide o Grécko, prvé ročné programy vykazo -
vali pomerne nízku mieru čerpania z dôvodu obme -
dzenej administratívnej kapacity a zdĺhavosti postu -
pov verejného obstarávania. Tieto problémy sa však 
s pomocou Komisie už vyriešili, aby sa okrem iného 
zvýšila miera čerpania prostriedkov Európskej únie, 
a predpokladá sa, že toto úsilie pozitívne ovplyvní 
čerpanie prostriedkov v porovnaní s rokom 2011.
Odpovede Komisie 52
34
V súlade s odpoveďou na bod 32 Komisia moni -
toruje rozsah uplatňovania osobitných priorít 
prostredníctvom kontroly konkrétnych činností 
financovaných v rámci osobitných priorít ako súčasť 
celkovej práce vykonanej pri ukončovaní jednotli -
vých ročných programov, ako aj v rámci všeobec -
ného monitorovania vnútroštátnych programov 
vykonávaného Komisiou (vrátane monitorovacích 
misií).
Rámček 1
Ako sa uvádza v odpovediach na body 33 a 34, 
Komisia monitorovala využívanie osobitných priorít 
v rámci monitorovania ročných programov reali -
zovaných členskými štátmi, a to vo fáze analýzy 
návrhu programu, počas jeho realizácie a pri jeho 
ukončovaní.
Úspešné spustenie systémov VIS a SIS II vo všetkých 
členských štátoch svedčí o zásadnom prínose fondu 
pre realizáciu uvedených dvoch rozsiahlych IT 
projektov. Vďaka flexibilite ponúknutej Fondom pre 
vonkajšie hranice (predovšetkým prostredníctvom 
revízií) bolo možné aj v náročnom prostredí, v kto -
rom prebiehal vývoj a spustenie systémov SIS II 
a VIS, bez problémov financovať oba systémy.
36
Iniciatívy členských štátov zostali obmedzené 
a členské štáty v rámci ročných programov upred -
nostnili financovanie obnovy a inovácie vízových 
oddelení s cieľom splniť požiadavky vízového 
kódexu a nariadenia o vízovom informačnom 
systéme, čo má tiež zásadný význam pre zaistenie 
správneho riadenia vonkajších hraníc.31 d)
V prvých rokoch čerpania prostriedkov z Fondu pre 
vonkajšie hranice by sa niektoré projekty, ktoré boli 
financované z prostriedkov EBF, aj tak financovali 
z vnútroštátnych fondov. Vzhľadom na skutočnosť, 
že išlo o prvú generáciu fondov v tejto oblasti, 
takmer sa nedalo vyhnúť tomu, aby nedošlo k strate 
prostriedkov vyčlenených na prvé roky. V súlade so 
zásadami spoločného hospodárenia sa oprávnenosť 
nákladov posudzuje v čase ukončovania (teda nie 
vo fáze tvorby programov). Komisia okrem toho 
vykonáva audity, ktoré prípadne vedú k finančným 
opravám.
32
V strategických usmerneniach Fondu pre von -
kajšie hranice prijatých Komisiou bol stanovený 
rámec, ktorým sa zabezpečuje, že programova -
nie a následné čerpanie prostriedkov z fondu sa 
vykonávajú v súlade s príslušnými politikami EÚ a že 
fond je založený na piatich prioritách.
Aj keď osobitné priority nepriniesli dodatočný 
finančný stimul pre krajiny čerpajúce prostriedky 
z Kohézneho fondu, napríklad Maltu a Španielsko, 
členské štáty ich výrazne vyžili pri tvorbe progra -
mov: naplánovalo sa čerpanie takmer 720 mil. EUR, 
ktoré predstavujú 45 % celkových vyčlenených pro -
striedkov Fondu pre vonkajšie hranice na obdobie 
rokov 2007 – 2013 pre všetky členské štáty.
33
Niektoré zložky alebo požiadavky osobitných priorít 
ponechávali priestor na interpretáciu, pri väčšine 
osobitných priorít (9 z 12) však požiadavky boli 
jasné a umožňovali účinné uplatňovanie členskými 
štátmi pri príprave programov.
Pokiaľ ide o zmenu zamerania prípravy programov 
Fondu pre vonkajšie hranice na niekoľko kľúčových 
strategických priorít (VIS, SIS II, Eurosur, konzulárna 
spolupráca, najmodernejšie zariadenia), treba ešte 
analyzovať príslušné správy, avšak prospešnosť 
Fondu pre vonkajšie hranice v tejto oblasti potvrdilo 
úspešné zavedenie programov VIS, SIS II a Eurosur 
vo všetkých členských štátoch.
Odpovede Komisie 53
Tým sa vysvetľuje, prečo zákonodarcovia neuviedli 
túto podmienku v rozhodnutí o zriadení Fondu 
pre vonkajšie hranice. Fond pre vnútornú bezpeč -
nosť – Hranice a víza 2014 – 2020 stanovuje povin -
nosť zaznamenávať zariadenia v súbore zariadenia 
agentúry Frontex, avšak týka sa len zariadenia 
zakúpeného prostredníctvom špecifických účelovo 
viazaných financií určených na nákup zariadenia 
nevyhnutne potrebného pre spoločné operácie 
agentúry Frontex, čo je najlepší spôsob dosiahnutia 
rovnováhy medzi stanovením povinností pre člen -
ské štáty a poskytnutím primeraného zariadenia 
agentúre Frontex na spoločné operácie.
39
V súlade s článkom 53 ods. 3 rozhodnutia o zriadení 
Fondu pre vonkajšie hranice Komisia poskytuje 
agentúre schválené  záverečné správy o vykoná -
vaní ročných programov. Informácie boli agentúre 
Frontex doručené s určitým oneskorením, pričom 
treba upozorniť na skutočnosť, že väčšina ročných 
programov týkajúcich sa obdobia rokov 2007 – 2010 
bola ukončená v rokoch 2012 – 2013.
Tým však nebola obmedzená plánovacia a ope -
račná schopnosť agentúry Frontex, keďže jej ročné 
operačné plánovanie vychádza z informácií poskyt -
nutých členskými štátmi v rámci dvojstranných 
každoročných rozhovorov a z hľadiska dostupnosti 
technických aktív sa opiera o informácie zo súboru 
technických prostriedkov agentúry Frontex.
40
V roku 2014 Komisia v záujme zvýšenia úsilia 
o výmenu informácií s agentúrou Frontex zriadila 
elektronickú platformu CIRCABC na organizá -
ciu a prenos nevyhnutne potrebných informácií 
a vytvorenie trvalého archívu dokumentov Fondu 
pre vonkajšie hranice, ktorý môžu bez problémov 
používať útvary/oddelenia agentúry Frontex.
Prostredníctvom tejto platformy sa zaistí dostup -
nosť všetkých záverečných správ Fondu pre von -
kajšie hranice a ďalších relevantných informácií 
o financovaní z ECB, predovšetkým informácií 
o prebiehajúcich ročných programoch financova -
ných z Fondu pre vonkajšie hranice a projektoch 
financovaných v rámci akcií Spoločenstva a osobit -
ných akcií EBF.Analyzovali sa dôvody obmedzeného vplyvu fondu 
na rozvoj projektov konzulárnej spolupráce a zís -
kané poznatky sa uplatnili v nasledujúcom období 
tvorby programov. Predovšetkým sa rozšíril rozsah 
konzulárnej spolupráce na iné formy, než sú spo -
ločné strediská na podávanie žiadostí, ako sa to sta -
novuje vo vízovom kódexe (umiestňovanie, zastú -
penie, externalizovanie), čím členské štáty získali 
viac možností. To sa odráža aj v právnom základe 
Fondu pre vnútornú bezpečnosť (hranice a víza – 
osobitné opatrenia) na obdobie rokov 2014 – 2020.
37
Účelom EBF nebola priama podpora „operácií 
koordinovaných agentúrou Frontex“ , ale podpora 
úsilia členských štátov pri riadení vonkajších hraníc 
Európskej únie, predovšetkým tých, ktoré boli naj -
viac vystavené migračnému tlaku. Spoločné ope -
rácie sa financujú z vlastného rozpočtu agentúry 
Frontex. Komisia však navrhla osobitnú prioritu 3(1) 
na zvýšenie schopnosti členských štátov zapojiť sa 
do operačnej spolupráce koordinovanej agentúrou 
Frontex a/alebo do nej prispieť. V rámci tejto osobit -
nej priority bolo v ročných programoch členských 
štátov v období rokov 2007 – 2013 účelovo viaza -
ných takmer 30 miliónov EUR (takmer 2 % celkových 
prostriedkov EBF pridelených členským štátom).
38
Agentúra Frontex nebude pre svoje spoločné 
operácie systematicky potrebovať všetky zariadenia 
nakúpené členskými štátmi s použitím prostriedkov 
EBF. Okrem toho sa registrácia v súbore zariadenia 
agentúry Frontex a poskytnutie zariadenia k dis -
pozícii upravujú v nariadení o založení agentúry 
Frontex, takže problémy týkajúce sa dostupnosti 
technických prostriedkov možno riešiť len v kon -
texte nariadenia o agentúre Frontex.
Odpovede Komisie 54
42
Aj keď právny rámec núdzových akcií v rámci akcií 
Spoločenstva nebol ideálny, financovanie akcií 
v rámci tohto mechanizmu bolo vždy oprávnené 
a zodpovedalo núdzovej/krízovej situácii. Získané 
poznatky z obdobia rokov 2007 – 2013 sa uplatnili 
v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie 
rokov 2014  – 2020.
Chýbajúce informácie v žiadostiach o grant auto -
maticky neznamenajú, že akcia bola zle riadená. 
Kvalita riadenia akcií sa musí posudzovať z hľadiska 
nepredvídateľnosti situácie, v ktorej sa riadenie 
uskutočňuje, čím sa tieto akcie odlišujú od bežných 
akcií Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o poskytova -
nie podrobných informácií ex ante  o očakávaných 
výsledkoch financovaných akcií.
Rámček 4 – Prípad 1
Financovanie záverečných krokov vývoja systému 
SIS II v niektorých krajinách predstavovalo núdzovú 
situáciu, pretože neúspešnosť alebo oneskorenie zo 
strany jedného členského štátu pri dokončení tes -
tov systému SIS II naplánovaných na druhý polrok 
2011 by viedlo k oneskoreniu celého projektu.
Poskytnutie finančnej podpory tým členským 
štátom, ktorých schopnosť dokončiť testy v roku 
2011 od tejto podpory závisela, teda predstavuje 
núdzovú akciu v zmysle článku 7 ods. 1 písm. c) 
právneho základu Fondu pre vonkajšie hranice.
To je dôvod, prečo Komisia v roku 2011 vynaložila 
značné úsilie na zmiernenie rizika oneskorenia 
členských štátov, pokiaľ ide o dodržanie harmo -
nogramu systému SIS II, ktoré by bolo zapríčinené 
nedostatkom financií na dokončenie vývoja a testo -
vania vnútroštátnych zložiek systému SIS II. Komisia 
vyzvala vnútroštátne orgány, aby v rámci existu -
júceho vnútroštátneho prideľovania prostriedkov 
z EBF udelili systému SIS II vyššiu prioritu. Komisia 
takisto zorganizovala výzvu na predkladanie ponúk 
pre núdzové situácie v rámci akcií Spoločenstva 
Fondu pre vonkajšie hranice, v rámci ktorej poskytla 
dodatočných 7,5 milióna EUR ôsmim členským štá -
tom, ktoré najnaliehavejšie potrebovali dodatočné 
finančné prostriedky (krajiny s veľmi nízkymi pros -
triedkami pridelenými z EBF pre vonkajšie hranice a/
alebo krajiny, v ktorých boli prostriedky EBF vyna -
ložené na iné kľúčové priority v oblasti vonkajších 
hraníc).Okrem sprístupnenia dokumentov Fondu pre von -
kajšie hranice Komisia takisto ponúkla sprístupnenie 
konkrétnejších informácií, predovšetkým prehľadov 
o ročných programoch fondu EBF jednotlivých člen -
ských štátov na obdobie rokov 2007 – 2013. Podľa 
potreby by tiež bolo možné sprístupniť niektoré 
tematické prehľady (napríklad o odbornej príprave, 
Eurosur).
Komisia poskytne agentúre Frontex informácie 
o opatreniach, ktoré sa budú financovať v rámci 
spoločného a centralizovaného hospodárenia. Efek -
tívna výmena informácií si bude takisto vyžadovať, 
aby agentúra Frontex poskytla Komisii informácie 
získané počas každoročných dvojstranných a iných 
rozhovorov s členskými štátmi. Komisia o to žiadala 
pri viacerých príležitostiach.
41
Osobitné akcie neboli súčasťou pôvodného návrhu 
Komisie, ale boli zahrnuté v priebehu rokovaní 
o právnom základe. Prax ukázala, že právny rámec 
vykonávania osobitných akcií obsahuje niekoľko 
chýb, ktoré preukázateľne nepriaznivo ovplyvnili ich 
bezproblémové vykonávanie: veľmi komplikovaný 
postup vedúci k vymedzeniu zemepisných oblastí 
pre osobitné akcie (s problémom rýchleho presú -
vania rizík, ktoré nie je možné ihneď zohľadniť) 
a veľmi krátke obdobie realizácie.
Komisia teda môže súhlasiť so skutočnosťou, že oso -
bitné akcie neboli od začiatku dobre navrhnuté.
Určité členské štáty, ktoré čelili vysokému migrač -
nému tlaku, v plnej miere využili akcie Spoločenstva 
na financovanie núdzových akcií a možnosť revízie 
ročných programov s cieľom reagovať na núdzové 
situácie. Z hľadiska európskej pridanej hodnoty to 
možno len ťažko kritizovať, keďže financované akcie 
sa uskutočnili v prospech celého schengenského 
priestoru v tých častiach vonkajších hraníc, v kto -
rých bola ohrozená úroveň bezpečnosti v súvislosti 
s vysokým migračným tlakom. Treba zdôrazniť, 
že aj členské štáty nepriamo dotknuté migračnou 
krízovou podporili pridelenie dodatočných pros - 
triedkov v rámci núdzového financovania, a to 
s cieľom pomôcť členským štátom v prvej línii, ako 
sú Taliansko alebo Grécko.
Odpovede Komisie 55
Rámček 5 – Osobitné akcie v roku 2009
Hoci bol rozsah pôsobnosti výzvy na predkladanie 
ponúk pre osobitné akcie v roku 2009 obmedzený 
na námorné hranice Talianska, príjemca v priebehu 
realizácie projektu formálne požiadal o geografické 
rozšírenie projektu na oblasti nepriamo dotknuté 
núdzovým migračným tlakom vyvolaným Arabskou 
jarou, a to konkrétne na oblasti, v ktorých sa nachá -
dzajú centrá identifikácie a vyhostenia (CIE), do 
ktorých boli migranti presúvaní. Tento projekt trval 
v období od marca do augusta 2011, v ktorom vyvr -
cholili migračné toky z Tuniska vyvolané tuniskou 
a líbyjskou revolúciou. Talianske úrady v žiadosti 
o zmenu osobitne uviedli potrebu znížiť zaťaženie 
južných oblastí ( k talianskym hraniciam sa dostalo 
približne 40 000 migrantov ) prostredníctvom pre -
vozu migrantov do ďalších ubytovacích stredísk cez 
vnútroštátne územie a zaistiť primeranú bezpečnosť 
v okolí týchto stredísk prostredníctvom zvýšenej 
prítomnosti vozidiel. V súvislosti s masívnym príle -
vom migrantov do oblasti, ktorej sa týkala výzva, 
bolo mimoriadne dôležité presunúť migrantov na 
miesta umožňujúce ich dôkladnú kontrolu, aby sa 
uľavilo infraštruktúram umiestneným v oprávne -
ných oblastiach. Rozšírenie schválené Komisiou 
teda neprekročilo rámec cieľov fondu a neodchýlilo 
sa od geografického zamerania uvedeného v oso -
bitnej výzve, keďže situácia v týchto oblastiach 
závisela od opatrení prijatých v iných oblastiach. 
V dôsledku toho Komisia po zhodnotení záverečnej 
žiadosti o platbu konzistentne považovala náklady 
súvisiace s oblasťami mimo južnej námornej hranice 
za oprávnené a akceptovala ich.
Rámček 5 – Osobitné akcie v roku 2010
V súvislosti s týmto projektom nebolo financovanie 
vozidiel použitých mimo oblastí určených v analýze 
rizík vypracovanej agentúrou Frontex odôvodnené. 
Komisia následne zamietla náklady na vozidlá po - 
užité mimo oprávnených oblastí.Rámček 4 – Prípad 2
Cieľom projektu bolo „zaistiť vzdušnú, pozemnú 
a námornú prepravu migrantov, ktorí sa dostali 
na pobrežie južného Talianska v lete 2011“. V čase 
predloženia projektu Shifts nebolo možné predpo -
vedať dôsledky kritickej situácie v krajinách, ako je 
napríklad Líbya, a teda ani si vytvoriť jasnú pred -
stavu o presnom vývoji počtu migrantov a žiada -
teľov o azyl, ktorý by sa mal očakávať v Taliansku. 
Okrem toho nebolo možné predpovedať, koľko 
dodatočných miest bude k dispozícii v prijímacích 
zariadeniach na pevnine, kde a koľko migrantov sa 
bude musieť umiestniť. Dosiahnutie pokroku pri 
takomto type núdzovej akcie by bolo možné merať 
len ex post,  keďže je ťažké stanoviť ukazovatele pre 
nepredvídateľné udalosti a operačné podmienky sú 
problematické. Ďalší projekt, na ktorý sa vzťahoval 
audit, sa týkal nákupu vozidiel na účely hliadko -
vania. Preprava migrantov bola až sekundárnym 
cieľom. Komisia sa preto domnieva, že na rozdiel od 
projektu Shifts nebol počet prepravených mig -
rantov relevantným ukazovateľom na hodnotenie 
akcie.
43
Na základe poučenia z problémov pri vykonávaní 
osobitných akcií sa prijalo rozhodnutie, že tento 
mechanizmus nebude súčasťou Fondu pre vnú -
tornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 – 2020.
Niektoré akcie v rámci obdobia rokov 2008 – 2010 
sa realizovali mimo pohraničných oblastí špeci -
fikovaných vo výzvach na predkladanie ponúk. 
Pokiaľ ide o prvú z nich, príjemca výslovne požiadal 
o výnimku a Komisia ju schválila, keďže priamo súvi -
sela s opatreniami na riešenie situácie v dotknutých 
pohraničných oblastiach (pozri vysvetlenie pre rám -
ček 5). V druhom prípade, ako uviedol Dvor audíto -
rov (rámček 5, 3. odsek), Komisia prijala nevyhnutné 
opatrenia na vrátenie nákladov na vozidlá, ktoré sa 
použili mimo pohraničných oblastí oprávnených na 
poskytnutie financií v rámci dotknutej výzvy.
Odpovede Komisie 56
Komisia je v tejto súvislosti presvedčená o tom, že 
pridaná hodnota fondu pre EÚ spočíva aj v pomoci 
členským štátom čeliacim krízovej situácii spôsobe -
nej zvýšeným migračným tlakom.
47
Skutočnosť, že v rámci vnútroštátnych systémov ria -
denia a kontroly sa nezistili neoprávnené výdavky, 
nemusí nutne znamenať, že boli uhradené vnút -
roštátnym fondom. Ak Komisia zistí nedostatky vo 
vnútroštátnych systémoch riadenia a kontroly, môže 
uplatniť finančné opravy.
Rámček 6 – Absencia posúdenia 
potrieb a neoprávnené náklady
Nákup 355 vozidiel bol v plnej miere odôvodnený 
masívnym prílevom migrantov, ktorí sa pokúsili 
vstúpiť na územie Talianska v dôsledku Arabskej 
jari v roku 2011 (62 692 osôb v porovnaní s 9 573 
osobami v roku 2009 a 4 406 osobami v roku 
2010). Uvedené vozidlá boli potrebné nielen na 
monitorovanie pobrežia, ale aj na to, aby zabránili 
ďalšiemu pohybu migrantov z pobrežia do vnút -
rozemia a plnili všetky úlohy súvisiace s prepravou 
zadržaných štátnych príslušníkov tretích krajín do 
zadržiavacích centier, na súdy atď. Z uvedených 
úloh samozrejme vyplynulo použitie vozidiel, ktoré 
nebolo prísne obmedzené na vonkajšie hranice, ale 
ktoré bolo plne odôvodnené vzhľadom na núdzovú 
situáciu, v ktorej sa na zadržanie nelegálnych 
migrantov, ktorí práve prekročili vonkajšie hranice, 
nevzťahuje bežné presadzovanie práva, ale riadenie 
hraníc a migrácie.
Vzhľadom na absolútne nepredvídateľnú povahu 
Arabskej jari talianske orgány nemohli vypracovať 
posúdenie potrieb, pokiaľ ide o primeraný počet 
vozidiel potrebných na zvládnutie náhleho prílevu 
nelegálnych migrantov v roku 2011.45
Pokiaľ ide o ročné programy na roky 2007 a 2008, 
treba zdôrazniť, že neskoré prijatie právneho 
základu Fondu pre vonkajšie hranice a následné 
neskoré prijatie viacročných programov EBF a roč -
ných programov na roky 2007 a 2008 neposkytlo 
členským štátom inú možnosť, ako začleniť do 
prvých ročných programov akcie, ktoré už boli 
schválené. V prípade veľmi nízkej miery čerpania 
v prvých ročných programoch by sa Komisia a člen -
ské štáty stali predmetom kritiky za to, že nevyužili 
príležitosť ponúkanú fondom, čo by poškodilo 
povesť fondu a ohrozilo začatie jeho fungovania. 
Okrem toho, ak by členské štáty otáľali so začatím 
postupu verejného obstarávania potrebného na 
nákup zariadenia, finančné prostriedky k dispozícii 
v rámci ročných programov na roky 2007 a 2008 by 
sa stratili, ako sa to stalo najmä v Grécku.
46
Vnútroštátne orgány zvyčajne vynakladajú pros -
triedky na relevantné projekty v tejto veľmi citlivej 
oblasti, ktoré majú európsku pridanú hodnotu, 
keďže investície do nich slúžia záujmom členských 
štátov zapojených do schengenského priestoru.
Z povahy nákladov financovaných fondom nemusia 
nutne obmedzovať pridanú hodnotu súvisiacich 
projektov. Akcie financované v Grécku a Taliansku 
nespočívali vo financovaní nákladov, ktoré by sa 
bežne vyskytli v nekrízovej/nenúdzovej situácii, 
ale v pomoci pri vytváraní dodatočných dozorných 
kapacít.
Fond pre vonkajšie hranice bol v prvých rokoch 
svojho pôsobenia zameraný na dlhodobý cieľ 
budovania kapacít v členských štátoch (2007 – 
2010). Neskôr bolo potrebné prispôsobiť sa tlaku 
vyvolanému núdzovou situáciou, ktorú spôsobili 
politické nepokoje v oblasti južného Stredozemia, 
a efektívne naň reagovať posilnením operačného 
rozmeru fondu. Preto sa Komisia rozhodla podporiť 
určité projekty zamerané na posilnenie dozorných 
kapacít v súvislosti s núdzovou situáciou v Taliansku 
a Grécku.
Odpovede Komisie 57
51
GR HOME sa systematicky radilo s ostatnými 
oddeleniami Komisie, pokiaľ ide o obsah ročných 
programov, čím sa znížilo riziko zamerania na 
podobné akcie. Komisia si nie je vedomá žiadneho 
dvojitého financovania jedného projektu dvoma 
finančnými nástrojmi EÚ.
53
Väčšina zodpovedných orgánov nemala pri príprave 
prvých ročných programov skúsenosti s hospodá -
rením s prostriedkami EÚ. Ukázalo sa, že je ťažké, 
aby zodpovedné orgány vyžadovali od príjemcov 
stanovenie merateľných cieľov pre oblasť činnosti, 
v ktorej zodpovednosť nie je z dôvodu bezpečnosti/
verejnej bezpečnosti taká rozvinutá ako v iných 
oblastiach.
54
Komisia pri rokovaní s členskými štátmi síce trvala 
na tom, že je nutné stanoviť merateľné ukazova -
tele (prinajmenšom vstupné ukazovatele), nebrz -
dila však prijímanie prvých ročných programov 
z dôvodu chýbajúcich merateľných ukazovateľov pri 
niektorých akciách, keďže by to nebolo primerané 
a v konečnom dôsledku by to ani neviedlo k zásad -
nému zlepšeniu ukazovateľov pri prvých ročných 
programoch (2007 a 2008), ktoré sa prijímali spo -
ločne. V priebehu prijímania ročných programov 
bol zaznamenaný pokrok týkajúci sa ukazovateľov 
stanovených členskými štátmi od roku 2012. Naprí -
klad prvé španielske ročné programy obsahovali len 
veľmi málo vyčíslených ukazovateľov, zatiaľ čo v roč -
ných programoch na roky 2012 a 2013 sa uvádzalo 
veľa vyčíslených výsledkov a ukazovateľov vplyvu 
a boli stanovené merateľné ciele.
55
V nasledujúcom programovom období budú člen -
ské štáty povinné oznamovať spoločné ukazovatele. 
Okrem toho budú vymedzené ukazovatele pre 
konkrétne programy v súlade so špecifikami vnútro -
štátnych programov. Oznamovanie ukazovateľov sa 
bude realizovať prostredníctvom systému IT, ktorý 
vyvinula Komisia.48
V niektorých programoch chýbajú ukazovatele 
SMART z dôvodu časového obmedzenia pri prijí -
maní programov. V nariadení o zriadení Fondu pre 
vonkajšie hranice sa členským štátom neukladá 
právna povinnosť vypracovať vnútroštátne straté -
gie, ktorými by bolo podmienené poskytnutie pros -
triedkov z fondu. V prípade jedného členského štátu 
mohol byť výber príjemcov lepšie zdokumentovaný, 
to však neovplyvnilo účinnosť fondu. Komisia si je 
vedomá rizika súvisiaceho s verejným obstarávaním 
a podľa potreby uplatňuje finančné opravy.
49
Záväzky/požiadavky opísané Dvorom audítorov nie 
sú zahrnuté do právneho základu Fondu pre vonkaj -
šie hranice. Tretia verzia Schengenského katalógu 
nie je záväzným dokumentom, z ktorého by pre 
členské štáty vyplývala povinnosť vypracovať vnút -
roštátnu stratégiu riadenia vonkajších hraníc, ktorou 
by bolo podmienené získanie podpory z Fondu pre 
vonkajšie hranice.
50
Členské štáty sú zodpovedné za prípravu viacroč -
ných a ročných programov. Viacročné programy 
obsahovali tri časti (situácia v členskom štáte, ana -
lýza požiadaviek a stratégia na dosiahnutie cieľov), 
ktoré vo väčšine prípadov Komisii umožnili poro -
zumieť situácii, požiadavkám a stratégii členských 
štátov, aj keď kvalita sa v jednotlivých krajinách líši. 
Treba poznamenať, že model spoločnej integrova -
nej analýzy rizík (CIRAM) bol vypracovaný agen -
túrou Frontex v minulých rokoch a v čase prípravy 
viacročných programov nebol k dispozícii. Okrem 
toho, vzhľadom na skutočnosť, že situácia v oblasti 
riadenia hraníc sa môže postupne zmeniť z dôvodu 
zmeny trás nelegálnych migrantov, prístup sa musí 
prispôsobiť realite, čo vysvetľuje revíziu viacroč -
ných a ročných programov, keďže v programo -
vom období sa objavili nové potreby a zmenili sa 
priority. Komisia kontrolovala komplementárnosť 
pri každom schvaľovaní ročných programov spolu 
s iným oddelením spravujúcim fondy EÚ a nezistila 
žiadne veľké problémy v tejto oblasti.
Odpovede Komisie 58
Pokiaľ ide o účasť na osobitných akciách a núdzo -
vých opatreniach, každý príslušný verejný orgán 
mohol priamo žiadať o finančné prostriedky 
a nemusel sa obracať na zodpovedný orgán. Zo sku -
točnosti, že tieto nástroje nevyužívali iné talianske 
verejné orgány než orgán, ktorý je inštitucionálne 
spojený so zodpovedným orgánom, nevyplýva, že 
dochádzalo k vylúčeniu či marginalizácii, ale pouka -
zuje to na dominantnú inštitucionálnu úlohu minis -
terstva vnútra (v spolupráci s ďalšími subjektmi, 
ako je napríklad Marina Militare, Guardia di Finanza, 
Capitaneria di Porto a ministerstvo zahraničných 
vecí) pri riadení vonkajších hraníc.
60
Na základe posúdenia príslušnej záverečnej správy 
o realizácii Komisia dospela k záveru, že tento 
konkrétny projekt porušil základné zásady Fondu 
pre vonkajšie hranice. Príslušné náklady preto budú 
odrátané od konečnej platby z príslušného ročného 
programu EBF.
Komisia venuje v oboch fázach svojho zapojenia do 
realizácie Fondu pre vonkajšie hranice, konkrétne 
vo fáze prijímania vnútroštátnych programov a vo 
fáze ich ukončovania, osobitnú pozornosť tomu, 
aby projekty fondu realizované členskými štátmi 
boli v súlade s právnymi predpismi EÚ vrátane dodr -
žiavania základných práv.
61
Získanie hliadkových psov bolo pôvodne súčas -
ťou rovnakého postupu verejného obstarávania 
ako získanie hliadkových vozidiel. Keď si v Grécku 
uvedomili, že obe zložky (psy a vozidlá) nemožno 
obstarávať spoločne, pokračovali v nákupe vozidiel 
a zakúpenie psov odložili.
62
Využitie klauzuly o výnimke pri verejnom obsta -
rávaní v oblasti obrany a bezpečnosti je platnou 
možnosťou v prípade, že sú splnené podmienky 
stanovené právnym rámcom o verejnom obstará -
vaní pre túto možnosť.56
Ročné programy predstavovali v období rokov 
2007  – 2013 neprimerané administratívne zaťaženie 
pre členské štáty a pre Komisiu. Komisia však tento 
postup zvolila úmyselne, keďže umožňoval na jed -
nej strane rýchlo reagovať na premenlivú situáciu 
na vonkajších hraniciach a na druhej strane lepšie 
kontrolovať oprávnenosť akcií vzhľadom na riziká 
vyplývajúce z skutočnosti, že fond bol nový a zod -
povedné orgány boli neskúsené.
57
Skúsenosti, ktoré členské štáty získali v programo -
vom období rokov 2007 – 2013, umožnili prechod 
k rámcu riadenia vo forme viacročných programov 
v období rokov 2014 – 2020. Ako uviedol Dvor audí -
torov, uľahčí sa tým verejné obstarávanie rozsiah -
leho a náročného zariadenia, ktoré môže byť veľmi 
zdĺhavé.
58
Vzhľadom na osobitnú povahu príjemcov Fondu 
pre vonkajšie hranice (orgány verejnej moci zod -
povedné za riadenie hraníc a vydávanie víz) a ich 
pomerne obmedzený počet v jednotlivých člen -
ských štátoch sa vo viacerých členských štátoch 
musí výber relevantných projektov centralizovať. 
Zároveň sa na výbere často podieľali alebo ho 
schvaľovali orgány na vysokej politickej úrovni, 
aby sa zaručilo použitie prostriedkov vyčlenených 
z Fondu pre vonkajšie hranice na riešenie najdôleži -
tejších priorít a potrieb členských štátov.
59
Finančné prostriedky fondu sa rozdeľujú medzi 
rôzne verejné subjekty, ktoré zodpovedajú za riade -
nie vonkajších hraníc.
Odpovede Komisie 59
65
V prípade nedostatočného overenia postupov verej -
ného obstarávania a/alebo použitia nevhodných 
postupov môže hroziť riziko nižšieho prínosu vyplý -
vajúceho z vynaložených finančných prostriedkov, 
preto Komisia venuje tejto otázke osobitnú pozor -
nosť a podľa potreby uplatňuje finančné opravy.
66
Pokiaľ ide o chýbajúce ukazovatele SMART, Komi -
sia uznáva, že napriek usmerneniu poskytnutému 
členským štátom bolo skutočne náročné získať 
spoľahlivé výsledky a ukazovatele vplyvu z dôvodov 
vysvetlených v bodoch 53 a 54. Tým sa tiež vysvet -
ľuje, prečo naozaj nebolo možné využiť výkazy 
členských štátov o ukazovateľoch zahrnutých do 
prvých ročných programov pri hodnotení obdobia 
rokov 2007 – 2010 a prečo sa hodnotenie muselo 
uskutočniť na základe dotazníka ad hoc  zaslaného 
členským štátom na účely hodnotenia.
67
Povinnosti zodpovedných orgánov týkajúce sa 
monitorovania neboli vždy dostatočne splnené. 
Komisia však konštatovala, že situácia sa vo väčšine 
členských štátov od roku 2010 zlepšila. Nedostatky 
zmierňuje skutočnosť, že väčšinu príjemcov z Fondu 
pre vonkajšie hranice tvoria veľké verejné subjekty, 
ktoré sa musia podrobovať kontrolám ministerstiev 
financií s cieľom získať platby zo štátneho rozpočtu/
ministerstva financií (kontroly dodaného zariadenia, 
dodržiavanie objednávok atď.).
68
Väčšina členských štátov vykonáva monitorovacie 
návštevy (na mieste), aj keď situácia v jednotlivých 
členských štátoch sa líši. V Taliansku sa kontroly 
na mieste, aj keď vykonané ex post , týkali 50 % 
celkových prostriedkov pridelených v rámci rokov 
2007 až 2012. V Španielsku sa od roku 2010 pravi -
delne uskutočňujú monitorovacie návštevy.Komisia pravidelne jasne upozorňovala členské 
štáty na to, že je potrebné dodržiavať príslušný 
právny rámec a riadne zdokumentovať dôvody, 
prečo príjemcovia nevyužili otvorené alebo obme -
dzené postupy, ale rokovacie konanie. Komisia 
takisto uplatňuje opravy pre konkrétne projekty, 
prípadne paušálne finančné opravy, ak pri ukončo -
vaní ročných programov zistí nedostatky v postupe 
verejného obstarávania alebo chýbajúcu či nedosta -
čujúcu dokumentáciu odôvodňujúcu výber postu -
pov, ktorá môže odhaliť systémové nedostatky 
v systéme riadenia a kontroly. Finančné opravy sa 
vypočítajú podľa rovnakých pravidiel ako pri štruk -
turálnych fondoch. Úsilie o zníženie rizika výskytu 
zvyškových chýb vo vykázaných výdavkoch, ktoré 
neboli zistené pri ukončovaní, bude doplnené stra -
tégiou auditu ex post .
63
Na tento problém sa Komisia pravidelne zameriava 
vo fáze ukončovania a prostredníctvom auditov 
ex post . V prípade zistenia nezrovnalostí v postu -
poch verejného obstarávania sa uplatňujú finančné 
opravy.
64
Komisia pravidelne upozorňuje zodpovedné orgány 
na nutnosť overovať zákonnosť postupov verejného 
obstarávania pri zmluvách, pri ktorých sa fondu 
vykazujú výdavky. Tieto overenia patria medzi 
overenia vykonávané riadiacim orgánom zodpoved -
ného orgánu. Zodpovedné orgány si čoraz viac uve -
domujú, že je dôležité zabezpečiť, aby príjemcovia, 
ktorí sa rozhodnú pre menej transparentné postupy, 
predkladali riadne zdokumentované odôvodnenia 
a doklady ako podpornú dokumentáciu v rámci 
žiadosti o preplatenie vzniknutých výdavkov. Správ -
nosť uplatňovania postupov verejného obstaráva -
nia navyše kontroluje orgán auditu v rámci auditu.
Odpovede Komisie 60
73
Hodnotiace správy (ktoré sa zlepšili na základe 
pripomienok Dvora audítorov poskytnutých v prie -
behu auditu) obsahujú kvantitatívne údaje, ktoré 
poskytujú zaujímavý prehľad o aktívach zakúpe -
ných alebo vylepšených s pomocou fondu. Komisia 
si uvedomuje, že pre nedostatok času a dostup -
ných informácií bolo ťažké prekročiť rámec opisnej 
analýzy toho, čo členské štáty dosiahli prostredníc -
tvom fondu v prvých štyroch rokoch čerpania jeho 
prostriedkov. Komisia sa preto domnieva, že celkové 
výsledky fondu bolo možné zmerať čiastočne.
Hodnotenie ex post , ktoré sa uskutoční v roku 2015, 
bude obsahovať podrobnú kapitolu o osobitných 
akciách a akciách Spoločenstva, pričom sa zohľadnia 
výsledky obdobia rokov 2007 – 2010.
74
Oneskorenia sa vyskytli na úrovni členských štátov, 
pokiaľ ide o poskytovanie správ členských štátov. 
Okrem toho Komisia musela členským štátom zaslať 
dodatočné overenia a žiadosti o vysvetlenie, čo spô -
sobilo ďalšie oneskorenie. Správa bola uverejnená 
na webovej stránke Komisie v máji 2014.69
Zriadenie informačného systému na zaznamenáva -
nie ukazovateľov nebolo povinnosťou stanovenou 
v základnom akte EBF a jeho vykonávacích pra -
vidlách. Komisia však v priebehu monitorovacích 
návštev podnecovala členské štáty, aby vyvinuli 
počítačový systém na zaznamenávanie údajov 
o projektoch, a podporovala výmenu najlepších 
postupov v tejto oblasti. Napríklad jeden členský 
štát predstavil ostatným štátom príklad najlepších 
postupov v tejto oblasti (elektronická správa fon -
dov) na schôdzi výboru SOLID 11. mája 2012.
70
Niektoré správy predložené určitými členskými 
štátmi obsahujú obmedzené informácie, predovšet -
kým pokiaľ ide o vyčísliteľné údaje o výsledkoch 
a výstupoch v rámci projektu; tieto nedostatky sa 
však riešia dodatočnou komunikáciou s príjemcom 
až do poskytnutia uspokojivých informácií. Vzory 
žiadostí a záverečných správ boli upravené tak, 
aby reagovali na tento problém pri akciách Spolo -
čenstva a osobitných akciách Fondu pre vonkajšie 
hranice.
72
Z procesu hodnotenia podrobeného auditu zo 
strany Dvora audítorov vyplynuli určité poznatky. 
Jedným z najdôležitejších je ten, že treba upred -
nostňovať zapojenie externého subjektu, ktorý 
bude zodpovedný za celý postup hodnotenia. 
Hodnotenie ex post  za obdobie rokov 2011 – 2013 
sa preto uskutoční úplne iným spôsobom. Priamo 
riadené akcie, ktoré neboli úplne zahrnuté do hod -
notenia, sa zahrnú do nasledujúceho hodnotenia 
ex post .
Chýbajúce spoločné ukazovatele, o ktorých mali 
členské štáty od začiatku podávať správy, viedli 
v čase strednodobej revízie k tomu, že sa stanovila 
povinnosť definovať ukazovatele. Členské štáty 
museli zhromaždiť údaje o týchto ukazovateľoch od 
príjemcov, čím sa vysvetľuje oneskorenie. Pri budú -
cich hodnoteniach Fondu pre vnútornú bezpečnosť 
sa budú používať spoločné ukazovatele a špecifické 
programové ukazovatele, čím sa hodnotenie zjed -
noduší a zefektívni.
Odpovede Komisie 61
Niektoré viacročné programy a prvé ročné 
programy boli schválené bez toho, aby zahŕňali 
solídne ukazovatele SMART. Keby programy neboli 
schválené z tohto jediného dôvodu, bolo by to 
mimoriadne poškodilo dotknuté členské štáty 
a povesť fondu (ako aj Európskej únie) a považovalo 
by sa to za čisto byrokratický a rigidný prístup.
77
Slovinsko vyvinulo integrovaný nástroj na správu 
fondu a zbieranie údajov už od začiatku. Ostatné 
krajiny to urobili tiež, hoci neexistovala žiadna 
právna povinnosť zaviesť takýto systém. V niekto -
rých členských štátoch tieto systémy už existovali.
Pokiaľ ide obsah hodnotenia ex post , väčšina problé -
mov, na ktoré upozornil Dvor audítorov, sa opravila 
v konečnej verzii.
Odporúčanie 1
Komisia sa domnieva, že toto odporúčanie už bolo 
implementované v právnych základoch nových fon -
dov. Členským štátom budú poskytnuté dodatočné 
usmernenia.
Odporúčanie 2
Toto odporúčanie je adresované členským štátom 
a Komisia ho podporuje.
79
Komisia uznáva, že pokiaľ ide o osobitné akcie, 
právny rámec fondu nebol dobre navrhnutý. 
Uvedomuje si tiež, že fond síce ponúkol príležitosti 
na financovanie konzulárnej spolupráce prostred -
níctvom akcií Spoločenstva, v tomto smere však 
nedosiahol významné výsledky. Aj keď iniciatíva 
v takýchto akciách spočíva predovšetkým na člen -
ských štátoch, zohľadnilo sa to pri príprave návrhu 
nového Fondu pre vnútornú bezpečnosť s cieľom 
poskytnúť dodatočné podnety na zriadenie mecha -
nizmov konzulárnej spolupráce.Závery a odporúčania
75
Pridaná hodnota fondu súvisí s finančnou solida -
ritou medzi členskými štátmi, ktoré museli riešiť 
veľmi odlišné situácie na svojich vonkajších hrani -
ciach. Fond podnietil hmatateľnú solidaritu medzi 
krajinami, ktoré sú najviac vystavené migračným 
tlakom na hraniciach a ostatnými, menej zaťaže -
nými krajinami. Vďaka mechanizmu prideľovania 
prostriedkov bola väčšina prostriedkov nasmero -
vaná do krajín, ktoré čelia najväčšiemu tlaku (predo -
všetkým do krajín južného Stredozemia). Európska 
pridaná hodnota je vyjadrená aj tým, že z fondu 
boli úspešne podporené hlavné projekty schen -
genského priestoru (systémy VIS, SIS II a Eurosur). 
Pokiaľ ide o nedostatky, ktoré zistil Dvor audítorov, 
sú zapríčinené skôr nedostatočnou administratív -
nou kapacitou v prvých rokoch čerpania prostried -
kov z fondu v prípade jedného členského štátu 
a v prípade ostatných členských štátov skôr nedo -
statočnými skúsenosťami zodpovedných orgánov 
a príjemcov s hospodárením s prostriedkami EÚ než 
systémovými a pretrvávajúcimi nedostatkami. Súvi -
sia aj s oneskoreným začiatkom fungovania fondu 
spôsobeným neskorým prijatím právneho základu. 
Podľa názoru Komisie nie je možné charakterizo -
vať situáciu v Taliansku a na Malte ako vykazujúcu 
„závažné nedostatky“ pri správe fondu.
76
Fond podporil svoje priority, a to najmä projekty 
SIS II, VIS a Eurosur. Chýbajúce ukazovatele SMART 
pri niektorých programoch, zapríčinené neskúse -
nosťou zodpovedných orgánov s hospodárením 
s prostriedkami EÚ, nebránili využívaniu prostried -
kov fondu členskými štátmi na podporu priorít 
fondu. To sa dosiahlo vďaka prísnemu dohľadu 
Komisie nad obsahom ročných programov a vďaka 
príslušnému usmerneniu (konkrétne z roku 2010) 
umožňujúcemu zameranie programových pros -
triedkov na priority fondu.
Odpovede Komisie 62
konzulárnej spolupráce. „Zariadenie“ navyše často 
znamená zariadenia súvisiace so systémom VIS, ktorý 
predstavuje dôležitú prioritu. Bez ohľadu na zinten -
zívnenie konzulárnej spolupráce by členské štáty mali 
zaviesť systém VIS na celom svete v súlade s harmo -
nogramom zavádzania.
Odporúčanie 4
Prvá zarážka: Aj keď je odporúčanie z veľkej časti 
adresované zákonodarcovi, Komisia s ním nesú -
hlasí. Účelom fondu bolo predovšetkým vytvore -
nie mechanizmu na rozdelenie zaťaženia s cieľom 
podporiť kapacity členských štátov ako najúčinnejší 
spôsob plnenia ich vlastných úloh a povinností pri 
kontrole vonkajších hraníc EÚ. V rámci Fondu pre 
vnútornú bezpečnosť sa zariadenie vyhovujúce 
potrebám operácií agentúry Frontex zakúpi v rámci 
osobitnej účelovo viazanej finančnej zložky (osobit -
ných akcií) a bude musieť byť zaradené do súboru 
technického zariadenia agentúry Frontex.
Druhá zarážka: Komisia súhlasí s týmto odporú -
čaním. Boli prijaté opatrenia na zavedenie takejto 
spolupráce/výmeny informácií do praxe.
Odporúčanie 5
Toto odporúčanie je určené členským štátom. 
Príprava súhrnnej stratégie pre vonkajšie hranice na 
prípravu viacročných programov Fondu pre vonkaj -
šie hranice nebola stanovená ako povinnosť v práv -
nom základe fondu ani v žiadnom inom právnom 
akte.
Odporúčanie 6
Komisia nesúhlasí s týmto odporúčaním. Upo -
zorňuje však, že Fond pre vnútornú bezpečnosť 
(hranice a víza) obsahuje podmienku a financovanie 
operatívnej podpory bude podmienené dosiahnu -
tím súladu so schengenským acquis .
Odporúčanie 7
Komisia súhlasí s odporúčaním bez toho, aby boli 
dotknuté jej príslušné úlohy a úlohy členských štá -
tov v rámci spoločného hospodárenia.
Odporúčanie 8
Toto odporúčanie je určené členským štátom. Komi -
sia s ním súhlasí.80
Agentúra Frontex bude veľmi úzko zapojená do 
implementácie nového Fondu pre vnútornú bezpeč -
nosť. Podľa právneho základu sa s agentúrou Frontex 
budú konzultovať návrhy vnútroštátnych programov 
členských štátov (článok 9 ods. 4 nariadenia o nástroji 
pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc 
Fondu pre vnútornú bezpečnosť), ako aj opatrenia 
na odstránenie nedostatkov zistených v súvislosti 
so schengenským hodnotiacim mechanizmom 
(článok 12). Vstup agentúry Frontex bude mať tiež 
zásadný význam pre pridelenie prostriedkov v rámci 
strednodobého preskúmania (článok 8) a Fron -
tex bude zohrávať kľúčovú úlohu pri prideľovaní 
prostriedkov na osobitné akcie, predovšetkým na 
zariadenia, ktoré majú byť k dispozícii pre spoločné 
operácie. Keďže príprava vnútroštátnych programov 
na obdobie rokov 2014 – 2020 sa už začala, agentúra 
Frontex sa do týchto procesov už zapojila. Bola zria -
dená platforma na elektronickú výmenu informácií na 
zjednodušenie výmeny dokumentov medzi Komisiou 
a agentúrou Frontex.
Zaznamenávanie do súboru technického zariadenia 
agentúry Frontex a poskytnutie zariadenia na operá -
cie agentúry Frontex upravuje nariadenie o agentúre 
Frontex, nie fond. Agentúra Frontex nebude pre 
svoje spoločné operácie systematicky potrebovať 
všetky zariadenia nakúpené členskými štátmi z pros -
triedkov Fondu pre vonkajšie hranice. V rámci Fondu 
pre vnútornú bezpečnosť sa zariadenie vyhovujúce 
potrebám operácií agentúry Frontex nakúpi v rámci 
osobitných akcií a zaradí do súboru technického 
zariadenia agentúry Frontex.
Pokiaľ ide o zariadenie agentúry Frontex, pozri 
odporúčanie 4.
Odporúčanie 3
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním. 
Komisia bude podporovať zriaďovanie spoločných 
stredísk na podávanie žiadostí a ďalšie formy kon -
zulárnej spolupráce ako doplnkovú činnosť popri 
obnove, prispôsobovaní alebo zariaďovaní kon -
zulátov. Obnovenie či vybavenie konzulátu, ktorý 
spracúva stovky víz denne, môže byť niekedy zmys -
luplnejšie ako financovanie akcie konzulárnej spolu -
práce, ktorá sa týka iba niekoľkých stoviek víz ročne. 
Obnovenie a zariadenie veľkých konzulárnych sídel 
tak, aby boli schopné spracúvať žiadosti rýchlejšie 
a klientsky ústretovejšie pomocou aktuálnych (IT) 
zariadení je rovnako dôležité ako podpora projektov 
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ-AB-14-015-SK-C  ISSN 1831-0931
Cieľom Fondu pre vonkajšie hranice (EBF) 
je pomáhať členským štátom zabezpečiť 
jednotné, účinné a efektívne kontroly na ich 
spoločných vonkajších hraniciach.
Dvor audítorov v rámci tohto auditu 
preskúmal účinnosť EBF a dosahovanie jeho 
cieľov.
Dvor audítorov zistil, že EBF podporoval 
finančnú solidaritu zameraním pomoci 
na členské štáty, ktoré nesú vyššie finančné 
zaťaženie.
Ďalšia pridaná hodnota EÚ však bola 
obmedzená a celkový výsledok nebolo 
možné merať pre nedostatky v monitorovaní 
a následných hodnoteniach. Okrem toho sa 
auditom zistili závažné nedostatky v riadení 
fondu v kľúčových členských štátoch, čo môže 
znamenať, že riadenie hraníc nie je primerane 
posilnené tam, kde je to najviac potrebné.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV