SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 7.10.2004 
KOM(2004) 634 kone čná verzia 
2004/0231 (COD) .
 
Návrh 
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o zriadení Európskeho reg istra únikov a prenosov zne čisťujúcich látok, ktorým sa 
menia a dop ĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES 
(predložená Komisiou) 
 
SK 2   SK ODÔVODNENIE  
1. C IEĽ NÁVRHU  
Všeobecným cie ľom je zlepši ť prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí 
zabezpečením konzistentného, integrovaného celoeur ópskeho registra únikov a prenosov 
znečisťujúcich látok (RÚPZL), a tým v kone čnom dôsledku prispie ť aj k prevencii a 
znižovaniu zne čistenia, poskytovaniu údaj ov tvorcom politiky a podpore ú časti verejnosti na 
rozhodovacích procesoch týkajúci ch sa životného prostredia. 
Európske spolo čenstvo a jeho členské štáty s výnimkou Malty a Slovenska prerokovali a 
definitívne prijali a podpísali Protokol  EHK OSN o registroch únikov a prenosov 
znečisťujúcich látok (RÚPZL) na priatej minister skej konferencii „Životné prostredie pre 
Európu“ v Kyjeve v máji 2003.  
V súčasnosti neexistuje konzistentný, integrovan ý a verejne prístupný celoeurópsky register 
únikov a prenosov zne čisťujúcich látok, ktorý by bol v plnom súlade s kritériami 
ustanovenými v Protokole EHK OSN o registroch RÚPZL. 
Na to, aby sa mohol ratifikova ť Protokol EHK OSN o registroch RÚPZL, treba sú časný 
obmedzenejší Európsky register emisií zne čisťujúcich látok (EPER), ktorý sa zakladá na 
rozhodnutí Komisie 2000/479/ES zo 17. júla 20001 podľa článku 15 ods. 3 smernice Rady 
96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole zne čisťovania životného 
prostredia (IPKZ)2, nahradiť komplexnejším európskym registrom RÚPZL. európsky RÚPZL 
bude plnohodnotným nástupcom sú časného registra EPER. 
2. P ROTOKOL EHK  OSN  O REGISTROCH ÚNIKOV A PRENOSOV ZNE ČISŤUJÚCICH 
LÁTOK (RÚPZL) 
Protokol EHK OSN o regist roch únikov a prenosov zne čisťujúcich látok bol podpísaný na 
mimoriadnom stretnutí strán dohovoru 21. mája 2003. Stretnutie sa konalo v rámci piatej 
ministerskej konferencie Životné prostred ie pre Európu v Kyjeve 21. - 23. mája 2003. 
Tento protokol predstavuje prvú právne záv äznú dohodu za hranicami EÚ o registroch únikov 
a prenosov zne čisťujúcich látok. Jeho cie ľom je „zlepši ť prístup verejnosti k informáciám 
prostredníctvom celoštátnych re gistrov únikov a prenosov zne čisťujúcich látok (RÚPZL)…“ 
Hoci protokol regul uje informácie o zne čisťovaní, nie priamo zne čisťovanie, o čakáva sa, že 
bude vyvíja ť veľký tlak na znižovanie úrovne zne čistenia. 
Zriadenie komplexných súpisov alebo registrov vo forme štruktúrovanej po čítačovej verejne 
prístupnej databázy zostavovanej na zákla de štandardizovaných hlásení je jedným zo 
záväzkov Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, ú časti verejnosti v rozhodovacom 
procese a práve na spravodlivos ť v záležitostiach životného pr ostredia ustanovenom v jeho 
článku 5 ods. 9. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 192, 28.7.2000, s. 36. 
2 Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. 
 
SK 3   SK Protokol môžu podpísa ť a ratifikova ť všetky štáty, ako aj organizácie regionálnej 
ekonomickej integrácie vrátane tých, ktoré neratifikovali Aarhuský dohovor a tých, ktoré nie 
sú členmi Európskej hospodárskej komisie.  Ide preto o otvorený protokol.  
3. S ÚČASNÉ PRÁVNE PREDPISY SPOLOČENSTVA  
Komisia prijala 17. júla 2000 rozhodnutie o zavedení Európskeho registra emisií 
znečisťujúcich látok (EPER) pod ľa článku 15 ods. 3 smernice Rady 96/61/ES o integrovanej 
prevencii a kontrole zne čisťovania životného prostredia (IPKZ).  Tento register bol oficiálne 
spustený 23. februára 20043.  
EPER už obsahuje viaceré hlavné prvky protokol u: harmonizované prav idlá nahlasovania, 
verejnú prístupnos ť elektronickými prostriedkami, ši roký záber zdrojov (priemyselných 
prevádzkarní) a zne čisťujúcich látok. V ďaka mimoriadne vyspelej koordinácii medzi 
členskými štátmi a Komisiou po čas rokovaní sú hlavné ustanovenia protokolu v plnom 
rozsahu kompatibilné s postupom stanoveným v EPER. Modernizácia EPER na európsky 
RÚPZL preto so sebou nenesie žiadnu koncep čnú zmenu. Žiadne doteraz vynaložené úsilie 
alebo zdroje do EPER nevyjde nazmar. 
Záväzky protokolu zachádzajú nad rámec EPER hlavne z h ľadiska zahrnutých prevádzkarní, 
nahlasovaných látok, zahrnutia únikov do pôdy, zahrnutia prenosu odpadu mimo lokality, 
zahrnutia únikov z rozptýlených zdrojov, ú časti verejnosti a pravidelnosti nahlasovania. 
V snahe zabezpe čiť včasnú ratifikáciu protokolu Komisi a paralelne predkladá návrh 
rozhodnutia Rady o uzatvorení Protokolu E HK OSN o registroch  únikov a prenosov 
znečisťujúcich látok v mene Európskeho spolo čenstva, KOM (2004) xxx, kone čná verzia. 
Tento právny akt Spolo čenstva je ur čený aj na zabezpe čenie úplného súladu s článkom 5 ods. 
9 Aarhuského dohovoru. 
Treba spomenú ť, že Spolo čenstvo podpísalo Aarhuský dohovor a Komisia nedávno prijala 
návrh na jeho schvále nie (KOM (2003)625, kone čná verzia, z 24.10.2003). S cie ľom 
zabezpečiť dodržiavanie ustanovení dohovoru Spolo čenstvom už bolo pr ijatých alebo aspo ň 
navrhnutých viacero ďalších právnych aktov4.  
4. P RVKY NÁVRHU  
4.1. Právna základ ňa 
Európske spolo čenstvo je v súlade so Zmluvou o ES, najmä jej článkom 175 ods. 1 v spojení s 
článkom 300, kompetentné uzatvára ť medzinárodné dohody a vykonáva ť z nich vyplývajúce 
                                                 
3 Ú. v. EÚ C 55, 3.3.2004, s. 6. 
4 Smernica 2003/4/ES o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, 
Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26; Smernica 2003/35/ES o ú časti verejnosti, Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 
17; návrh smernice o práve na spravodlivos ť v záležitostiach životného prostredia, 
KOM(2003) 624, kone čná verzia; návrh nariadenia o uplat ňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru v 
inštitúciách a orgánoch ES, KOM(2003) 622, kone čná verzia. 
 
SK 4   SK záväzky, záväzky, ktoré prispiev ajú k presadzovaniu cie ľov ustanovených v článku 174 ods. 1 
Zmluvy o ES. 
Zmluva o ES v uvedenom článku ustanovuje tieto ciele politiky Spolo čenstva v oblasti 
životného prostredia: zachovávanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, 
ochrana ľudského zdravia, obozretné a racioná lne využívanie prírodných zdrojov, 
presadzovanie opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo 
celosvetových environmentálnych problémov. 
Zlepšenie prístupu verejnosti k informáciám prostredníctvom RÚPZL predstavuje dôležitý 
nástroj na zabezpe čenie informovanosti verejnosti o záležitostiach životného prostredia a na 
presadzovanie lepšieho vykonávania právnych predpisov v oblasti životného prostredia. 
RÚPZL predstavuje ú činný informa čný nástroj aj pre samot ných tvorcov politiky. Tým 
napomáha posil ňovaniu účinnosti environmentálnej politiky vytvorenej so zrete ľom na vyššie 
uvedené ciele. 
Okrem toho sa kompetencia Spolo čenstva v tejto oblasti už uplatnila zriadením Európskeho 
registra emisií zne čisťujúcich látok (EPER), platného v celom Spolo čenstve. 
Na zavedenie Protokolu EHK OSN o registro ch RÚPZL bol zvole ný postup nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady. 
V Štúdii o ná črte dopadoch Protokolu EHK OSN o regi stroch RÚPZL na právne predpisy 
EÚ, ktorú vypracovala spolo čnosť Milieu Ltd5, sa skúmali ďalšie možnosti postupu.  
Jednou z možností postupu by bolo aktualizova ť existujúce rozhodnutie o EPER. To by však 
znamenalo aj revízie smernice o IPKZ v sú časnosti a možno aj v budúcnosti pri každej vä čšej 
revízii Protokolu EHK OSN o regi stroch RÚPZL alebo jeho príloh. 
Ďalšou možnos ťou implementácie by bola smernica. Ve ľkou nevýhodou tejto možnosti je jej 
nekompatibilita s potrebou porovnate ľných, a teda harmonizovaných údajov, ktoré treba 
odosielať do centrálnej databázy európskeho registra RÚPZL. Porovnate ľnosť údajov je 
prioritou, pretože Protokol EHK OSN o regi stroch RÚPZL uvádza mnoho technických 
možností a prístupov, ktoré by viedli, ak by neboli pevne harmonizované, k celkom odlišným 
vnútroštátnym systémom a k nemožnosti zbiera ť a rozširova ť zmysluplné údaje na európskej 
úrovni. Úrove ň rozhodovacej vo ľnosti, ktorá je v prípade smernice ponechaná na členské 
štáty, by znamenala riziko nesúladu a neporovnate ľnosti údajov. Okrem toho by riziko 
meškania pri jej preberaní členskými štátmi marilo cie ľ rýchleho uzatvorenia a vykonávania 
protokolu o RÚPZL. 
Tretia možnos ť, spočívajúca v prijatí nezávislého nástro ja vo forme nariadenia, ktorá sa 
zakladá na článku 175 ods. 1 Zmluvy o ES, sa preto zdá by ť najlepšou možnos ťou. 
4.2. Subsidiarita a proporcionalita 
Osem týžd ňových rokovaní o Protokole EHK OSN o registroch RÚPZL sprevádzali 
intenzívne koordina čne stretnutia EÚ s ú časťou takmer všetkých členských štátov a 
                                                 
5 Štúdia na zmluvu č. B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
SK 5   SK pristupujúcich krajín. Kone čný prijatý a podpísaný protokol  EHK OSN možno zhruba 
považova ť za „široko prediskutované a odsúhlasené stanovisko“ členských štátov a 
pristupujúcich krajín v čase rokovaní. 
Tento návrh nariadenia o zriadení európskeho registra RÚPZL sa vo ve ľkej miere zhoduje s 
ustanoveniami protokolu EHK OSN. Dôvodom nieko ľkých odchýlok je potreba zabezpe čiť 
súlad s inými legislatívnymi aktmi na úrovni Spolo čenstva. 
Keďže Európske spolo čenstvo podpísalo protokol a chce ho ratifikova ť, neexistuje alternatíva 
k vytvoreniu primeraného právneho aktu na úrovni Spolo čenstva na zabezpe čenie súladu s 
povinnosťami protokolu. 
Keď sa členské štáty stanú stranami  protokolu, sú povinné zavies ť vnútroštátne registre 
RÚPZL. Návrh Komisie prenecháva formu tých to vnútroštátnych registrov RÚPZL úplne na 
členské štáty, rešpektujúc princíp subsidiarity. O čakáva sa, že dodržiavanie protokolu a jeho 
praktická uplatnite ľnosť budú pre členské štáty silnými stimulmi, aby zabezpe čili úplnú 
kompatibilitu svojich vnútroštátnych regist rov RÚPZL s európskym Registrom RÚPZL. 
4.3. Súlad s ostatnými politikami Spolo čenstva 
Tento návrh týkajúci sa zriade nia európskeho registra RÚPZL je  v súlade s programom tvorby 
politiky EÚ v oblasti životného prostredia do r. 2012, ktorý bol formulovaný v oznámení 
Komisie o 6. akčnom programe pre životné prostredie  (6. EAP)6. V kapitole s názvom 
„Poskytnutie právomocí ob čanom a zmena správania“ šiesteho EAP sa zdôraz ňuje, že „dobre 
informovaní ob čania, ktorí sa aktívne podie ľajú na rozhodovaní o otázkach životného 
prostredia, sú ú činnou novou silou pri dosahovaní výsle dkov v oblasti ochrany životného 
prostredia“. Aby však táto sila bola ú činná, 6. EAP zdôraz ňuje, že „potrebujú kvalitné 
informácie, ktoré môžu používa ť a chápať“ a že „potrebujú primeraný prístup k prijímate ľom 
rozhodnutí, aby mohli vyjadri ť svoj názor“. 
V oznámení sa ďalej uvádza, že je potrebné, aby boli informácie z environmentálnych hlásení 
podávaných firmami a kompetentnými orgánmi dostupné na miestnej úrovni, aby mohli ľudia 
ľahko získa ť údaje o emisiách z tovární ale bo iných zariadení v ich oblasti. 
európsky RÚPZL ďalej slúži jednému z prioritných opatr ení 6. EAP, ktorým je skúmanie a 
pravidelné sledovanie informa čných systémov zamerané na vyššiu konzistentnos ť a účinnosť 
systému s cie ľom zabezpe čiť jednoduché nahlasovanie ve ľmi kvalitných, porovnate ľných a 
relevantných údajov a informácií o životnom prostredí. 
Tento návrh je tiež v súlade s platnými prá vnymi predpismi EÚ o prístupe verejnosti k 
informáciám o životnom prostredí, ú časti verejnosti na roz hodovacom procese a práve na 
spravodlivos ť. Články 11 a 13 o utajení a práve na spravodlivos ť priamo odkazujú na 
príslušné právne predpisy EÚ. 
Tento návrh je v súlade s právnymi predpi smi EÚ v oblasti ovzdušia, vody a odpadu. Pokia ľ 
to bolo možné a v súlade s plánovanou úplnou implementáciou protokolu EHK OSN, použité 
definície a ustanovenia boli čerpané z existujúcich právnych predpisov EÚ. Existuje nieko ľko 
                                                 
6 KOM(2001) 31, kone čná verzia, 24.1.2001. 
 
SK 6   SK výnimiek, najmä definícia kapacitných prahov činností v cementárskom a keramickom 
priemysle v prílohe I, ktoré sú  odlišné od prahov ustanovených v prílohe I k smernici Rady 
96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole zne čisťovania životného prostredia (smernica o 
IPKZ) a sú potrebné z h ľadiska súladu s ustanoveniami protokolu. Tento návrh treba 
považova ť za samostatný právny nástroj, ktorý nebude ma ť prednosť pred budúcimi zmenami 
a doplneniami smernice o IPKZ vrátane revidovaných definícií činností v prílohe I. Komisia 
bude informova ť strany oh ľadne možných zmien nariadenia o Európskom RÚPZL, ktoré by 
mohli vyplynú ť zo zmeny a doplnenia smernice o IPKZ. 
Z hľadiska harmonizácie a zjednodušenia požiadav iek nahlasovania európsky RÚPZL zrušuje 
článok 8 ods. 3 smernice 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpe čnom odpade7 a zahŕňa 
ďalšie ustanovenia na harmonizáciu záväzkov vyplývajúcich z protokolu EHK OSN s 
platnými právnymi predpismi EÚ. 
Návrh sa od Protokolu EHK OSN o registro ch RÚPZL odlišuje v týchto dvoch bodoch: 
• S cieľom zosúladi ť návrh s platnými právnymi  predpismi EÚ v oblasti vody, 
najmä rámcovou smernicou o vode8 a jej prílohami IX a X (prioritné látky), sa 
zoznam látok Protokolu EHK OSN o registro ch RÚPZL rozširuje o tri látky; pre 
ďalších päť látok v zozname EHK OSN sa žiada dodato čné nahlasovanie únikov 
do vody. S cie ľom prispôsobi ť návrh budúcemu nahlasovaniu perzistentných 
organických zne čisťujúcich látok pod ľa návrhu nariadenia Komisie o 
perzistentných organických zne čisťujúcich látkach9 sa pridáva ďalšia látka.  
• Časový rámec nahlasovania protokolu E HK OSN sa v tomto návrhu skracuje, 
berúc do úvahy, že verejnos ť žiada včasné informácie. Prvým rokom nahlasovania 
bude rok 2007; uvedené údaje sa pod ľa tohto návrhu majú uverejni ť na internete v 
októbri 2009 ako prvý európsky RÚPZL. 
Treba tiež spomenú ť, že mnoho z ďalších 36 látok, ktoré treba nahlasova ť okrem EPER, sú 
pesticídy, ktoré sa už v EÚ  nepredávajú a nepoužívajú. 
Nahlasovanie únikov a prenosov členskými štátmi na ú čel európskeho RÚPZL možno tiež 
považova ť za splnenie iných nahlasovacích povinností ustanovených v iných právnych 
predpisoch Spolo čenstva v oblasti ochrany životného prostredia, čo zamedzuje dvojité 
nahlasovanie. To sa môže uvádza ť v dotazníkoch vypracovanýc h v súlade s postupom 
konzultácií vo výboroch v zmysle smernice 91/692/EHS10. 
4.4. Obsah návrhu 
Táto kapitola sa v plnom rozsahu uvádza na stránke www.eper.cec.eu.int  (Explanatory 
Memorandum of Future European PRTR). 
                                                 
7 Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 20. 
8 Smernica 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia 
Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva; Ú. v. ES L 327, 22.12.2000. s. 1. 
9 KOM(2003) 333, kone čná verzia, 12.6.2003. 
10 Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 48. 
 
SK 7   SK 5. H ODNOTENIE DOPADU  
Ekonomický dopad zavedenia registra RÚPZ L intenzívne skúmala divízia EHK pre 
ekonomické analýzy v štúdii s názvom Analys is of the Costs and Benefits of PRTRs11 v r. 
2002. Všetky strany, ktoré prerokúvali protokol EHK OSN, mali príležitos ť prispieť k štúdii 
údajmi a pripomienkami. Táto štúdia bola  napokon schválená všetkými stranami na 
zverejnenie. 
Hoci sú výsledky štúdie zaujímavé, v prípad e zavedenia európskeho RÚPZL ich nemožno 
primerane uplatni ť, keďže: 
• členské štáty sú už povinné zriadi ť vlastný vnútroštátny RÚPZL pod ľa protokolu EHK 
OSN, 
• hlavné prvky európskeho registra RÚPZL (sys témy zberu údajov, elektronické nástroje) sú 
už zavedené v EPER. 
Európsky RÚPZL v zásade predstavuje len prenos údajov, ktoré členské štáty už zozbierali 
pre svoje vnútroštátne registre RÚPZL, Komi sii/Európskej agentúre pre životné prostredie. 
Dodatočné záväzky európskeho RÚPZL v porovnaní  s protokolom EHK OSN sú mierne, 
keďže tok údajov z členských štátov do Európskej agentúry pre životné prostredie/Komisie je 
už dobre zorganizovaný v rámci existujúcich pos tupov EPER. Náklady sa považujú za nízke a 
zväčša pripadajú na Komisiu, ke ďže musí uverej ňovať údaje na internete a dodáva ť 
metodické materiály a prieskumy. Európska agen túra pre životné prostredie potrebuje malý 
ročný rozpočet na udržiavanie hardvéru a softvéru pre európsky RÚPZL. 
Na úrovni členských štátov môžu vzniknú ť ďalšie, ale obmedzené náklady na vypracovanie 
vnútroštátnej správy pod ľa článku 16 nariadenia. 
Keďže tento návrh ruší nahlasovanie pod ľa článku 8 ods. 3 smernice 91/689/EHS z 12. 
decembra 1991 o nebezpe čnom odpade, náklady, ktoré bol o potrebné v minulosti vyhradi ť na 
toto nahlasovanie, teraz možno ušetri ť.  
Z hľadiska spolo čenských dôsledkov sa tento návrh považuje za pozitívny, ke ďže európsky 
RÚPZL umožní verejnosti lepš í prístup k informáciám o ži votnom prostredí a zlepší ú časť 
verejnosti na rozhodovacom procese. Európsky RÚPZL implementuje článok 6 ods. 9 
Aarhuského dohovoru. 
Čo sa týka environmentálnyc h dôsledkov, verejný prístup a ú časť verejnosti vo vz ťahu k 
európskemu registru RÚPZL zvýši ve rejné povedomie o priemyselnom zne čistení. To bude 
určite viesť k tlaku verejnosti na zavádzanie  opatrení na znižovanie zne čistenia. Integrovaná a 
konzistentná databáza európskeho RÚPZL bude poskytova ť tvorcom politiky, vedcom, 
priemyslu a ďalším organizáciám kvalitnú data bázu pre ich budúce rozhodnutia. 
Harmonizácia a zefektívnenie nahlasovania pod ľa prevádzkarní zlepší a u ľahčí budúci rozvoj 
dôsledného a ú činného monitorovania a nahlasovania. Ďalší potenciál koordinácie 
nahlasovania a optimalizácie obchodných nákladov možno skúma ť tam, kde existuje vysoký 
                                                 
11 Dokument č. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.02.2002, dostupný na adrese www.unece.org  
 
SK 8   SK stupeň integrácie podobných prevádzkar ní nachádzajúcich sa v tej istej lokalite, ktoré majú 
napríklad spolo čnú čistiareň odpadových vôd. 
6. K ONZULTÁCIE SO ZÚ ČASTNENÝMI STRANAMI  
S cieľom zabezpe čiť proces rozsiahlych konz ultácií o potenciálnej šírke a obsahu tohto 
návrhu iniciovalo Generálne riadite ľstvo pre životné prostredie  pri Komisii vypracovanie 
štúdie, zorganizovalo mnoho stretnutí a vypracovalo pracovnú verziu návrhu. 
Štúdia o charaktere dôsledkov protok olu EHK OSN na právne predpisy EÚ , ktorú 
vypracovala spolo čnosť Milieu Ltd, vytvorila základ pre rozhovory s členskými štátmi a 
pristupujúcimi krajinami na stretnutí k článku 19 IPKZ 25. novembra 2003, ako aj na prvom 
stretnutí so zú častnenými stranami pracovnej skupiny ad hoc o rozvoji európskeho registra 
RÚPZL 26. novembra 2003. 
Výsledky týchto rozhovorov sa brali do úvahy pr i vypracovaní pracovnej verzie návrhu, ktorá 
predstavovala základ pre rozhovory na stretnutí k článku 19 IPKZ 5. apríla 2004 s členskými 
štátmi a pristupujúcimi krajinami, ako aj na druhom stretnutí so zú častnenými stranami 
pracovnej skupiny ad hoc o rozvoji európskeho PRTR 6. apríla 2004. 
Stanoviská strán, s ktor ými prebehli konzultácie ( členské štáty, prist upujúce krajiny, 
priemysel, mimovládne organizácie a medz inárodné organizácie) sa uvádzajú podrobne na 
stránke www.eper.cec.eu.int  (Explanatory Memorandum of  Future European PRTR). 
 
SK 9   SK 2004/0231 (COD) 
Návrh 
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o zriadení Európskeho reg istra únikov a prenosov zne čisťujúcich látok, ktorým sa 
menia a dop ĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES 
 
(Text s významom pre EHP) 
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva a najmä na jej článok 175 ods. 1, 
so zreteľom na návrh Komisie12, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru13, 
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov14, 
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy15, 
keďže: 
(1) Šiesty environmentálny ak čný program Spolo čenstva, prijatý rozhodnutím č. 
1600/2002/ES Európskeho parlamentu a Rady16, vyžaduje podporu poskytovania 
prístupných informácií ob čanom o stave trendov ži votného prostredia vo vz ťahu k 
sociálnym, ekonomickým a zdravotným tren dom, ako aj všeobecného zvýšenia 
informovanosti o životnom prostredí. 
(2) Dohovor o EHK OSN o pr ístupe k informáciám, ú časti verejnosti v rozhodovacom 
procese a o práve na spravodlivos ť v záležitostiach životné ho prostredia (Aarhuský 
dohovor), podpísaný Európskym spolo čenstvom 25. júna 1998, uznáva, že lepší 
prístup k informáciám o životnom prostredí a rozširovanie týchto informácií prispieva 
k vyššej informovanosti o záležitostiach životného prostredia, k vo ľnej výmene 
názorov, ú činnejšej ú časti verejnosti v roz hodovacom procese o v kone čnom dôsledku 
k lepšiemu životnému prostrediu.  
(3) Registre únikov a prenosov zne čisťujúcich látok (registr e RÚPZL) predstavujú 
nákladovo efektívny nástroj na podporu zl epšovania výsledkov oc hrany životného 
                                                 
12 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
13 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
14 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
15 Stanovisko Európskeho parlamentu z Ú. v. EÚ C […], […], s. […] a rozhodnutie Rady 
z Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
16 Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1. 
 
SK 10   SK prostredia, zabezpe čenie prístupu verejnosti k informáciám o únikoch zne čisťujúcich 
látok a prenosoch zne čisťujúcich látok a odpadu mimo lokality, a na použitie pri 
sledovaní trendov, preukazovaní pokroku v znižovaní zne čistenia, kontrole 
dodržiavania niektorých  medzinárodných dohôd, ur čovaní priorít a hodnotení pokroku 
dosahovanom prostredníctvom environm entálnych politík a programov Spolo čenstva a 
jednotlivých štátov. 
(4) Integrovaný a komplexný RÚPZL poskytuje priemyslu, vedcom, pois ťovniam, 
miestnym orgánom, mimovládnym organi záciám a iným subjektom v rozhodovacom 
procese spo ľahlivú databázu na porovnávanie a prijímanie budúcich rozhodnutí v 
záležitostiach životného prostredia. 
(5) Európske spolo čenstvo podpísalo 21. mája 2003 Pr otokol EHK OSN o registroch 
únikov a prenosov zne čisťujúcich látok (protokol o RÚ PZL); ustanovenia právnych 
predpisov Spolo čenstva musia by ť v súlade s týmto protokolom vzh ľadom na jeho 
uzatvorenie Spolo čenstvom. 
(6) Európsky register emisií zne čisťujúcich látok (EPER) bo l zriadený na základe 
rozhodnutia Komisie 2000/479/ES17. Protokol o RÚPZL stavia na rovnakých 
princípoch ako EPER, ale zah ŕňa nahlasovanie vä čšieho množstva zne čisťujúcich 
látok, väčšieho množstva činností, únikov do pôdy, únikov z rozptýlených zdrojov a 
prenosov mimo lokality.  
(7) Zámery a ciele, ktoré sleduj e európsky RÚPZL, možno dosiahnu ť, len ak sú údaje 
spoľahlivé a porovnate ľné; Preto treba zabezpe čiť primeranú harmonizáciu zberu 
údajov a systému prenosu, aby boli údaje kvalitné a porovnate ľné; Podľa protokolu o 
RÚPZL má by ť európsky RÚPZL navrhnutý tak, aby bol čo najjednoduchšie verejne 
prístupný prostredníctvom inte rnetu. Úniky a prenosy musia by ť ľahko 
identifikovate ľné v rôznej súhrnnej a nesúhrnnej forme, aby bolo možné sprístupni ť čo 
najviac informácií v primeranom čase. 
(8) Na ďalšie presadzovanie cie ľa podpory poskytovania prístupných informácií ob čanom 
o stave trendov životného pros tredia, ako aj zvýšenia všeobecnej informovanosti o 
životnom prostredí musí európsky RÚPZL obsahova ť prepojenia na iné podobné 
databázy členských štátov, ne členských štátov a medzinárodných organizácií.  
(9) Pod ľa protokolu o RÚPZL by eu rópsky RÚPZL mal obsahova ť aj informácie o 
konkrétnych operáciách zneškod ňovania odpadu, ktoré treba nahlasova ť ako úniky do 
pôdy.  
(10) Na dosiahnutie cie ľa európskeho registra RÚPZL poskytova ť spoľahlivé informácie 
verejnosti a umožni ť rozhodovanie na základe poznatkov treba poskytnú ť primerané, 
ale prísne lehoty zberu údajov a nahlasovania. Je to zvláš ť dôležité pre nahlasovanie 
členských štátov Komisii. 
(11) Nahlasovanie únikov z priemyselných prevádzkarní, hoci ešte nie je vždy 
konzistentné, úplné a porovnate ľné, predstavuje dobre zavedený postup v mnohých 
                                                 
17 Ú. v. ES L 192, 28.7.2000, s. 36. 
 
SK 11   SK členských štátoch. V porovnaní s týmto postupom treba nahlasovanie o únikoch z 
rozptýlených zdrojov zlepši ť, aby mohli prijímatelia rozhodnutí tieto úniky lepšie 
chápať v súvislostiach a vybra ť to najúčinnejšie riešenie na zníženie zne čistenia. 
Podľa protokolu o RÚPZL preto treba podniknú ť prvé kroky na zabezpe čenie týchto 
zlepšení.  
(12) Údaje nahlásené členskými štátmi musia by ť veľmi kvalitné, najmä čo sa týka 
včasnosti, úplnosti, neur čitosti, porovnate ľnosti, konzistentnosti a transparentnosti. Je 
veľmi dôležité koordinova ť budúce úsilie prevádzkovate ľov, ako aj členských štátov 
na zlepšenie kvality nahlasovaných údajov. Komisia bude preto spolu s členskými 
štátmi iniciova ť činnosť na zabezpe čenie kvality.  
(13) Pod ľa Aarhuského dohovoru treba verejnosti poskytnú ť prístup k informáciám v 
európskom RÚPZL bez potreby uvádza ť dôvod záujmu, najmä umožnením priameho 
elektronického prístupu k eur ópskemu RÚPZL cez internet.  
(14) Prístup k informáciám poskytovaným z európskeho RÚPZL musí by ť neobmedzený a 
výnimky z tohto pravidla by mali by ť umožnené, len ak sú explicitne udelené na 
základe platných právnych predpisov Spolo čenstva. 
(15) Aarhuský dohovor ustanovuje, že pri ďalšom rozvoji európskeho RÚPZL musí by ť 
zaručená účasť verejnosti poskytnutím v časných a ú činných možností predklada ť 
pripomienky, informácie, analýzy alebo re levantné stanoviská do rozhodovacieho 
procesu. Žiadatelia musia by ť schopní požiada ť o správne alebo justi čné preskúmanie 
krokov prijatých alebo neprijatýc h orgánom štátnej správy vo vz ťahu k žiadosti. 
(16) Na zvýšenie užito čnosti a vplyvu RÚPZL musia Komisia a členské štáty 
spolupracova ť pri vypracúvaní usmernení na podporu implementácie európskeho 
RÚPZL, pri presadzovaní informovanosti  verejnosti a pri poskytovaní vhodnej a 
včasnej technickej pomoci. 
(17) Na to, aby európsky RÚPZL držal kr ok s vedecko-technickým pokrokom, musí by ť 
otvorený ďalšiemu vývoju, najmä vo vz ťahu k informáciám týkajúcim sa únikov z 
rozptýlených zdrojov. 
(18) Nevyhnutné opatrenia na implementáci u tohto nariadenia je potrebné prija ť v súlade s 
rozhodnutím Komisie 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre 
výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu18. 
(19) Ciele opatrení, ktoré treba prija ť, čiže zlepšenie prístupu vere jnosti k informáciám o 
životnom prostredí vytvorením integrovane j konzistentnej elek tronickej databázy 
platnej v celom Spolo čenstve, nemôžu členské štáty dosiahnu ť v dostato čnej miere; 
keďže potreba porovnate ľnosti údajov v členských štátoch hovorí v prospech vysokej 
úrovne harmonizácie, a pret o ju možno skôr dosiahnu ť na úrovni Spolo čenstva, 
Spoločenstvo môže prija ť opatrenia v súlade s princípom subsidiarity ustanoveným v 
článku 5 Zmluvy o ES. Pod ľa princípu proporcionality ustanoveného v uvedenom 
článku neprekra čuje toto nariadenie nutné opatr enia na dosiahnutie týchto cie ľov. 
                                                 
18 Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
SK 12   SK (20) Na zjednodušenie a zefektívnenie požiadaviek nahlasovania treba zmeni ť a doplni ť 
smernicu Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpe čnom odpade19 a smernicu 
Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole 
znečisťovania životného prostredia20. 
PRIJALI TOTO NARIADENIE: 
Článok 1 
Predmet  
Týmto nariadením sa zria ďuje integrovaný register  únikov a prenosov zne čisťujúcich látok na 
úrovni Spolo čenstva (európsky RÚPZL) vo forme verejn e prístupnej elektronickej databázy a 
ustanovujú sa pravidlá jeho prevádzky s cie ľom implementova ť Protokolu EHK OSN o 
registroch únikov a prenosov zne čisťujúcich látok ( ďalej protokol). 
Článok 2 
Definície 
Na účel tohto nariadenia pl atia tieto definície: 
(1) Pod „verejnos ťou“ sa rozumie jedna alebo vi ac fyzických alebo právnických 
osôb a ich združenia, organizácie ale bo skupiny v súlade  s vnútroštátnymi 
právnymi predpismi alebo praxou; 
(2) Pod „kompetentným orgánom“ sa rozu mie vnútroštátny orgán alebo orgány 
alebo iný kompetentný or gán alebo orgány, ktoré členský štát ur čí, aby 
spravovali vnútroštátnu časť európskeho registra RÚPZL; 
(3) Pod „zariadením” sa rozumie pevná technická jednotka, kde sa vykonáva 
jedna alebo viac činností uvedených v prílohe I a všetky ostatné činnosti, 
ktoré s tým priamo súvisia, ktoré technicky nadväzujú na činnosti 
vykonávané v tej istej lokalite a ktoré by mohli ma ť vplyv na emisie a 
znečisťovanie životného prostredia; 
(4) Pod „prevádzkar ňou” sa rozumie jedno alebo viac  zariadení v jednej lokalite, 
ktoré prevádzkuje tá istá fyzická alebo právnická osoba, 
(5) Pod „lokalitou” sa rozumie geografi cká poloha prevádzkarne vrátane 
priľahlej pôdy, ktoré je oddelené cestou, železnicou alebo vodným kanálom, 
(6) Pod „prevádzkovate ľom” sa rozumie každá fyzická alebo právnická osoba, 
ktorá prevádzkuje alebo kontroluje prevádzkare ň, alebo, ak sa tak ustanovuje 
                                                 
19 Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 20, Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 94/31/ES 
(Ú. v. ES L 168, 2.7.1994, s. 28) 
20 Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. 
 
SK 13   SK vo vnútroštátnych právnych predpisoch, na ktorú je delegovaná ekonomická 
právomoc nad technickým fungovaním zariadenia, 
(7) Pod „nahlasovacím rokom” sa rozumi e kalendárny rok, za ktorý sa musia 
zbierať údaje o únikoch zne čisťujúcich látok a o prenosoch mimo lokalitu; 
(8) Pod „látkou” sa rozumie akýko ľvek chemický prvok a jeho zlú čeniny s 
výnimkou rádioaktívnych látok; 
(9) Pod „znečisťujúcou látkou“ sa rozumie látka alebo skupina látok, ktoré môžu 
byť škodlivé pre životné prostredie alebo ľudské zdravie z dôvodu ich 
vlastností a ich vypustenia do životného prostredia; 
(10) Pod „únikom” sa rozumie uvo ľnenie zne čisťujúcich látok do životného 
prostredia ako dôsledok ľudskej činnosti, či už úmyselnej alebo náhodnej, 
rutinnej alebo nerutinnej vrátane rozl iatia, emisie, vypustenia, injektáže, 
zneškodnenia alebo skládkovania al ebo prostredníctvom kanaliza čného 
systému bez kone čného čistenia odpadových vôd; 
(11) Pod „prenosom mimo lokali tu“ sa rozumie pohyb zne čisťujúcich látok alebo 
odpadov ur čených na zneškodnenie alebo využitie a zne čisťujúcich látok 
v odpadovej vode ur čenej na čistenie mimo lokalitu; 
(12) Pod „únikmi potrubím” sa rozumejú úniky zne čisťujúcich látok do životného 
prostredia potrubím akéhoko ľvek druhu bez oh ľadu na tvar alebo profil; 
(13) Pod „rozptýlenými zdrojmi” sa rozu mie mnoho malých alebo roztrúsených 
zdrojov, z ktorých môžu unika ť znečisťujúce látky do pôdy, ovzdušia alebo 
vody, ktorých kombinovaný ú činok na tieto zložky život ného prostredia môže 
byť významný a pri ktorých je nepraktické zbiera ť hlásenia za každý zdroj; 
(14) Pod „odpadom” sa rozumie látka alebo predmet definované v článku 1 písm. 
a) smernice 75/442/EHS21, 
(15) Pod „nebezpe čným odpadom” sa rozumie látka alebo predmet definované v 
článku 1 ods. 4 smernice 91/689/EHS; 
(16) Pod „odpadovou vodou” sa rozumie kom unálna a priemyselná odpadová 
voda a odpadová voda z domácností, definované v článku 2 smernice 
91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd22 a iná 
použitá voda obsahujúca látky alebo predmety, ktoré upravujú právne 
predpisy Spolo čenstva; 
(17) Pod „zneškodnením” sa rozumejú operácie ustanovené v prílohe II A k 
smernici 75/442/EHS; 
                                                 
21 Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 39.  
22 Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40. 
 
SK 14   SK (18) Pod „využitím” sa rozumejú operácie ustanovené v prílohe II B k smernici 
75/442/EHS.  
Článok 3 
Obsah európskeho RÚPZL 
Európsky RÚPZL obsahuje informácie: 
(a) o únikoch zne čisťujúcich látok ustanovených v článku 5 ods. 1 písm. 
a), ktoré musia nahlasova ť prevádzkovatelia prevádzkarní 
vykonávajúcich činnosti vymenované v prílohe I, 
(b) o prenosoch mimo lokality odpadov ustanovených v článku 5 ods. 1 
písm. b) a zne čisťujúcich látok ustanovených v článku 5 ods. 1 písm. 
c), ktoré musia nahlasova ť prevádzkovatelia prevádzkarní 
vykonávajúcich činnosti vymenované v prílohe I; 
(c) o únikoch zne čisťujúcich látok z rozptýlených zdrojov, ak sú k 
dispozícii. 
Článok 4 
Forma a štruktúra 
1. Komisia uverej ňuje údaje prezentované v európskom RÚPZL v súhrnnej aj 
nesúhrnnej forme, aby bol o úniky a prenosy možné vyh ľadávať a identifikova ť 
podľa: 
a) prevádzkarne a jej geografického umiestnenia; b) činnosti; 
c) výskytu na úrovni členského štátu alebo Spolo čenstva; 
d) znečisťujúcej látky alebo odpadu; 
e) každej zložky životného prostredia, do ktorej zne čisťujúca látka uniká; 
f) prenosov odpadu mimo lokality a ich cie ľových miest, ak je to vhodné; 
g) prenosov odpadovej vody mimo lokality; 
h) rozptýlených zdrojov. 
2. Európsky RÚPZL musí by ť navrhnutý tak, aby umož ňoval čo najjednoduchší prístup 
verejnosti, aby boli informácie za zvy čajných prevádzkových podmienok neustále a 
okamžite dostupné cez internet a iné elek tronické médiá. Jeho forma musí bra ť do 
úvahy možnos ť budúceho rozšírenia a musí obsahova ť všetky údaje za 
predchádzajúce nahlasovaci e roky postupne až do aspo ň desiatich predchádzajúcich 
nahlasovacích rokov. 
 
SK 15   SK 3. Európsky RÚPZL musí obsahova ť prepojenia na: 
(a) webové stránky prevádzkarní, ak také to internetové stránky existujú a 
prevádzkarne ich poskytujú, 
(b) vnútroštátne RÚPZL členských štátov, 
(c) ostatné príslušné verejne prístupné databázy týkajúce sa predmetov, 
ktoré súvisia s registrami RÚPZ L vrátane vnútroštátnych RÚPZL 
ostatných strán protokolu a v prípade, že je to možné, aj prepojenia na databázy ostatných krajín. 
Článok 5 
Nahlasovanie prevádzkovate ľmi 
1. Prevádzkovate ľ každej prevádzkarne, kt orá vykonáva jednu alebo viac činností 
uvedených v prílohe I nad príslušné kapacitn é prahy ustanovené v prílohe I, nahlási 
svojmu kompetentnému orgánu v členskom štáte množstvá za kalendárny rok spolu s 
uvedením, či sa informácie zakladajú na meraní, výpo čte alebo odhade: 
a) úniky do ovzdušia, vody a pôdy zne čisťujúcich látok ustanovených v prílohe II, 
pri ktorých bola prekro čená platná prahová hodnota ur čená v prílohe II, 
b) prenosov mimo lokality nebezpe čného odpadu v objeme viac ako 2 tony ro čne 
alebo nie nebezpe čného odpadu v objeme viac ako 2 000 ton ro čne na všetky 
operácie využívania a zneškod ňovania, a uvedie „R“ (recovery-využitie), 
respektíve „D“ (disposal-zneškodnenie) pod ľa toho, či je odpad ur čený na 
využitie alebo zneškodnenie. V prípade cezhrani čného premiestnenia 
nebezpečného odpadu uvedie názov a adresu subjektu, ktorý vykonáva využitie 
alebo zneškodnenie odpadu, a skuto čná lokalita využitia alebo zneškodnenia. 
c) prenosov mimo lokality akejko ľvek znečisťujúcej látky ustanovenej v prílohe 
II v odpadovej vode ur čenej do čistiarne odpadových vôd, ktorej prahová 
hodnota ustanovená v prílohe II st ĺpec 1b bola prekro čená. 
V prípade, že sa údaje zakla dajú na meraní alebo výpo čte, je potrebné nahlási ť 
analytickú metódu alebo metódu výpo čtu. 
Úniky z rozptýlených zdrojov v lokalite sa nahlasuje spolu s únikmi potrubím z 
prevádzkarne. 
2. Informácie ustanovené v odseku 1 musia obsahova ť informácie o únikoch a 
prenosoch vo forme celkových hodnôt za vš etky zámerné, náhodné, rutinné a nie 
rutinné činnosti. 
3. Prevádzkovate ľ každej prevádzkarne primerane často zbiera údaje potrebné na 
určenie únikov z prevádzkarne a prenosov mimo lokality, na ktoré sa vz ťahujú 
požiadavky nahlasovania pod ľa odseku 1.  
 
SK 16   SK 4. Pri príprave správy použ ije príslušný prevádzkovate ľ najlepšie dostupné informácie, 
medzi ktoré môžu patri ť údaje z monitorovania, emisné  faktory, rovnice hmotnostnej 
bilancie, výpo čty z nepriameho monitorovania a iné výpo čty, inžinierske úsudky a 
iné metódy v súlade s ustanovením článku 9 ods. 1 a v súlade s medzinárodne 
schválenými metódami, ak sú k dispozícii. 
5. Prevádzkovate ľ každej príslušnej prevádzkarne vedie k dispozícii pre kompetentné 
orgány členského štátu evidenciu údajov, z ktorých sa odvodzovali nahlásené 
informácie, po čas obdobia desa ť rokov s po čiatkom od konca príslušného 
nahlasovacieho roka. V tejto evidencii musí by ť opísaná aj metodika zberu údajov. 
Článok 6 
Úniky do pôdy 
1. Odpad vyprodukovaný v lokalite prevád zkárne, ktorý sa stane predmetom 
zneškodnenia „ošetrením pôdou“ alebo „h ĺbkovou „injektážou“, ktoré sú ustanovené 
v prílohe II A k smernici 75/442/EHS, prevádzkovate ľ prevádzkarne nahlási ako 
únik do pôdy. 
2. Odpad prenesený mimo lokality, ktorý sa následne stane predmetom zneškodnenia 
„ošetrením pôdou“ alebo „h ĺbkovou injektážou“, ktoré sa ustanovujú v prílohe II A k 
smernici 75/442/EHS, nahlasuje prevádzkovate ľ prevádzkarne, z ktorej bol tento 
odpad prenesený mimo lokality, ako únik do pôdy. 
Článok 7 
Nahlasovanie členskými štátmi 
1. So zrete ľom na požiadavky ustanoven é v odsekoch 2 a 3 tohto článku členské štáty 
určia termín, do ktorého prevádzkovateli a poskytujú všetky údaje ustanovené v 
článku 5 ods. 1 a 2 a informácie ustanovené v článku 5 ods. 3, 4 a 5 svojmu 
kompetentnému orgánu.  
2. Členské štáty zašlú vš etky údaje ustanovené v článku 5 ods. 1 a 2 Komisii 
elektronicky vo formáte uvedenom v prílohe III a pod ľa tejto osnovy: 
a) za prvý nahlasovací rok do 15 me siacov od konca nahlasovacieho roka, 
b) za všetky nasledujúce nahlas ovacie roky do 12 mesiacov od konca 
nahlasovacieho roka. 
Prvým nahlasovacím rokom je rok 2007. 
3 Komisia v spolupráci s Európskou ag entúrou pre životné prostredie za člení 
informácie nahlásené členskými štátmi do európskeho RÚPZL pod ľa tejto osnovy: 
a) za prvý nahlasovací rok do 21 me siacov od konca nahlasovacieho roka, 
 
SK 17   SK b) za všetky nasledujúce nahlas ovacie roky do 16 mesiacov od konca 
nahlasovacieho roka. 
Článok 8 
Úniky z rozptýlených zdrojov 
1. Komisia ur čí časový rámec, formát a detaily potrebné  na zber a zasielanie informácií, 
ktoré existujú v členských štátoch o únikoch z rozptýlených zdrojov v súlade s 
postupom uvedeným v článku 19 ods. 2. 
2. Informácie ustanovené v odseku 1 sú us poriadané tak, aby používatelia mohli 
vyhľadávať a identifikova ť úniky zne čisťujúcich látok z rozptýlených zdrojov pod ľa 
primeranej priestorovej dezagregácie, a obsahujú údaje o type metodiky použitej na 
odvodenie informácií. 
3. Ak Komisia stanoví, že neexistujú žiadne  údaje o únikoch z ro zptýlených zdrojov, 
musí prija ť opatrenia na iniciovanie na hlasovania o únikoch príslušných 
znečisťujúcich látok z jedného alebo viac erých rozptýlených zdrojov pod ľa svojich 
priorít.  
Článok 9 
Zabezpečovanie kvality 
1. Prevádzkovate ľ každej prevádzkar ne, na ktorú sa vz ťahujú požiadavky ustanovené v 
článku 5, je povinný zabezpe čiť kvalitu informácií, ktoré nahlasuje. 
2. Kompetentné orgány hodnotia kvalitu údajov poskytovaných prevádzkovate ľmi 
prevádzkarní, najmä pokia ľ ide o ich v časnosť, úplnosť, neurčitosť, porovnate ľnosť, 
konzistentnos ť a transparentnos ť. 
3. Komisia koordinuje prácu týkajúcu sa zabezpe čovania kvality a hodnotenia kvality v 
konzultácii s výborom uvedeným v článku 19 ods. 1. 
4. Komisia môže prija ť usmernenie o monitorovaní a nahlasovaní emisií v súlade s 
postupom uvedeným v článku 19 ods. 2. 
Článok 10 
Prístup k informáciám 
1. Komisia v spolupráci s európskou agen túrou životného prostredia zabezpe čí verejnú 
prístupnos ť RÚPZL jeho rozširovaním ce z internet v súlade s časovým 
harmonogramom uvedeným v článku 7 ods. 3. 
2. Ak informácie, ktoré sa nachádzajú v európskom RÚPZL, nemožno jednoducho 
verejne sprístupni ť priamymi elektronickými prostriedkami, príslušný členský štát a 
 
SK 18   SK Komisia umožní elektronický prístup k eu rópskemu RÚPZL na verejne prístupných 
miestach.  
Článok 11 
Utajenie 
Vždy, ke ď členský štát utajuje informácie v súlade s článkom 4 smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 2003/4/ES23, vo svojom hlásení pod ľa článku 7 ods. 2 tohto nariadenia 
uvedie za každý nahlasovací rok a samostatne za každú prevádzkare ň, ktorá si uplat ňuje nárok 
na utajenie, aký druh informácií bol zadržaný a z akého dôvodu boli zadržané. 
Článok 12 
Účasť verejnosti 
1. Komisia poskytne verejnosti v časné a účinné príležitosti zú častňovať sa na ďalšom 
rozvoji európskeho RÚPZL vrátane budovani a kapacít a prípravy zmien a doplnení 
tohto nariadenia. 
 Verejnos ť má príležitos ť v primeranom časovom rámci predloži ť relevantné 
pripomienky, informácie, analýzy alebo stanoviská. 
2. Komisia je povinná bra ť tieto materiály primerane do úvahy a informova ť verejnosť 
o výsledku ú časti verejnosti. 
Článok 13 
Právo na spravodlivos ť 
Právo na spravodlivos ť vo vzťahu k prístupu verejnosti k informáciám sa poskytuje pod ľa 
článku 6 smernice 2003/4/ES a pre inštitúcie Spolo čenstva pod ľa článkov 6, 7 a 8 nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/200241 spolu s článkom 3 nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) č. …/…25. 
Článok 14 
Budovanie kapacít 
Komisia vypracúva metodický dokument na podporu implementácie európskeho RÚPZL 
do deviatich mesiacov od nadobudnutia ú činnosti tohto nariadenia a v konzultácii 
s výborom uvedeným v článku 19 ods. 1. 
Tento metodický materiál na implemen táciu európskeho RÚPZL sa venuje najmä 
                                                 
23 Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26. 
24 Ú. v. ES L 145, 31.05.2001, s. 43. 
25 Ú. v. EÚ Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. (návrh Komisie KOM(2003) 622, kone čná verzia, 
z 24.10.2003). 
 
SK 19   SK podrobnostiam, ktoré sa týkajú: 
a) postupov nahlasovania, 
b) údajov, ktoré treba nahlasova ť, 
c) zabezpe čovania kvality, 
d) v prípade utajenia údajov uvád zania druhu zadržaných údajov a dôvodov, 
prečo boli zadržané, 
e) odkazu na medzinárodne schválené metódy ur čovania únikov, analytické 
metódy a metodiky odberu vzoriek, 
f) ozna čovania materských spolo čností, 
g) ozna čovania činností kódmi pod ľa prílohy I tohto nariadenia a smernice Rady 
96/61/ES. 
Článok 15 
Zvyšovanie povedomia 
Komisia a členské štáty podporujú verejné povedomie o európskom RÚPZL a zabezpe čujú 
poskytovanie pomoci pri pristupovaní k európs kemu RÚPZL a pri chápaní a používaní 
informácií, ktoré sa v ňom nachádzajú.  
Článok 16 
Ďalšie informácie nahlasované členskými štátmi 
1. V správe, ktorá sa zakladá na informáciách  z posledných troch nahlasovacích rokov, 
ktorá sa predkladá každé tri roky spolu s údajmi poskytovanými v súlade s článkom 
7, členské štáty informujú Komisiu o postupoc h a opatreniach, ktor é prijali vo veci: 
(a) požiadaviek pod ľa článku 5,  
(b) zabezpečovania kvality pod ľa článku 9, 
(c) prístupu k informáciám pod ľa článku 10 ods. 2, 
(d) činností zvyšovania povedomia pod ľa článku 15, 
(e) utajenia údajov pod ľa článku 11, 
(f) sankcií ustanovených pod ľa článku 20 a skúseností s ich uplat ňovaním. 
2. Komisia vytvára formát a náležitosti sp rávy uvedenej v odseku 1 v konzultácii s 
výborom uvedeným v článku 19 ods. 1. 
 
SK 20   SK Článok 17 
Preskúmanie Komisiou a návrhy na zmeny a doplnenia 
Komisia preskúma informácie poskytnuté členskými štátmi pod ľa článkov 7 a 16 a každé tri 
roky správu uverejní na základe informác ií z posledných troch dostupných nahlasovacích 
rokov šes ť mesiacov po prezentácii týchto  informácií na internete.  
Členské štáty predkladajú návrhy na zmeny a doplnenia príloh k protokolu výboru 
uvedenému v článku 19 ods. 1. Stanovisko Spolo čenstva k týmto zmenám a doplneniam sa 
prijíma v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2. 
Článok 18 
Zmeny a doplnenia príloh 
Zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie  príloh k tomuto nariadeniu vedecko-
technickému pokroku a zmeny a doplnenia príloh k protokolu sa prijímajú v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2. 
Článok 19 
Výbor 
1. Komisii asistuje výbor ( ďalej len „výbor“). 
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplat ňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES 
so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Obdobie, ktoré sa ustanovuje v článku 4 
ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES, je tri mesiace. 
Článok 20 
Sankcie 
Členské štáty ustanovia pravidlá sankcionovania za porušenie ustanovení tohto nariadenia a 
prijmú všetky opatrenia, ktoré treba na zabezpe čenie ich vykonávania.  Ustanovené sankcie 
musia by ť účinné, primerané a odradzujúce. Členské štáty oznámia ti eto opatrenia Komisii 
najneskôr rok po nadobudnutí ú činnosti tohto nariadenia a bez meškania informujú o každej 
nasledujúcej zmene, ktorá má na ne vplyv. 
Článok 21 
Zmeny a doplnenia smerní c 91/689/EHS a 96/61/ES 
1. Článok 8 ods. 3 smernice 91/689/EHS sa zrušuje. 
2. Článok 15 ods. 3 smernice 96/61/ES sa zrušuje. 
 
SK 21   SK Článok 22 
Nadobudnutie ú činnosti 
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť dvadsiatym d ňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku 
Európskej únie . 
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatnite ľné vo všetkých členských 
štátoch. 
V Bruseli […] 
Za Európsky parlament Za Radu 
predseda predseda 
 
SK 22   SK PRÍLOHA I  
ČINNOSTI 
Č. Činnosť Prahová hodnota 
kapacity  
1. Sektor energetiky   
a) Rafinérie ropy a zemného plynu *(1) 
b) Zariadenia na sply ňovanie a skvapal ňovanie * 
c) Tepelné elektrárne a iné spa ľovacie 
zariadenia s tepelným vstupom 50 
megawattov (MW) 
d) Koksárenské pece * 
e) Rotačné mlyny na uhlie s kapacitou 1 tona za 
hodinu 
f) Zariadenia na výrobu uho ľných produktov a 
pevného bezdymového paliva * 
2. Výroba a spracovanie kovov   
a) Zariadenia na praženie alebo spekanie 
kovovej rudy (vrátane sulfidických rúd) * 
b) Zariadenia na výrobu surového železa alebo 
ocele (primárna alebo sekundárna tavba) vrátane kontinuálneho odlievania s kapacitou 2,5 tony za 
hodinu 
c) Zariadenia na spracovanie železných kovov:  
(i) Zariadenia na valcovanie za tepla s kapacitou 20 ton 
surovej ocele za hodinu  
(ii) Kováčske prevádzky bucharmi s energiou 50 kJ na jeden 
buchar, pokia ľ príkon 
tepelnej energie presahuje 20 MW 
 (iii) Aplikácia ochranných natavených 
kovových náterov so vstupom 2 tony 
surovej ocele za hodinu 
d) Zlievárne železných kovov s výrobnou kapacitou 20 
ton za deň 
e) Zariadenia:  
 (i) na výrobu neželezných surových 
kovov z rudy, koncentrátov alebo druhotných surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými procesmi * 
 
SK 23   SK  (ii) na tavenie vrátan e zlievania, neželezných 
kovov vrátane kovového šrotu (rafinácia, liatie atď.) s kapacitou tavby 4 tony 
za deň pre olovo a 
kadmium alebo 20 ton za deň pre všetky ďalšie 
kovy 
f) Zariadenia na povrchovú úpravu kovov a 
plastov používajúce elektrolytické alebo chemické procesy pokiaľ objem vaní 
dosahuje 30 m
3 
3. Priemysel spracovania nerastov   
a) Podpovrchová ťažba a súvisiace činnosti * 
b) Povrchová ťažba pokia ľ rozsah oblasti 
ťažby dosahuje 25 
hektárov 
Zariadenia na výrobu:  
(i) cementového slinku v rota čných peciach s výrobnou kapacitou 
500 ton za de ň 
(ii) vápna v rota čných peciach s výrobnou kapacitou 
presahujúcou 50 ton za deň c) 
(iii) cementového slinku alebo vápna v iných 
peciach s výrobnou kapacitou 50 
ton za deň 
d) Zariadenia na výrobu azbestu a výrobu 
výrobkov obsahujúcich azbest * 
e) Zariadenia na výrobu skla vrátane sklených 
vlákien s kapacitou tavby 20 ton 
za deň 
f) Zariadenia na tavbu nerastných látok vrátane 
výroby minerálnych vlákien s kapacitou tavby 20 ton 
za deň 
g) Zariadenia na výrobu keramických výrobkov 
vypaľovaním, predovšetkým strešných 
škridiel, tehál, žiaruvz dorných tehál, dlaždíc, 
kameniny a porcelánu s výrobnou kapacitou 75 
ton za de ň, alebo 
kapacitou pece 4 m3 
a hustotou zavážania pecí 300 kg/m
3 
 
SK 24   SK 4. Chemický priemysel   
a) Chemické zariadenia na výrobu základných 
organických chemikálií v priemyselnom 
meradle, napríklad: 
(i) jednoduchých uh ľovodíkov (lineárne 
alebo cyklické, nasýtené alebo 
nenasýtené, alifatické alebo aromatické) 
(ii) uhľovodíkov obsahujúcich kyslík, 
ako sú napr. alkoholy, aldehydy, ketóny, karboxylové kyseliny, estery, 
acetáty, étery, peroxidy, epoxidové 
živice 
(iii) uhľovodíkov obsahujúcich síru 
(iv) dusíkatých uh ľovodíkov, ako sú napr. 
amíny, amidy, dusíkaté zlú čeniny, 
nitrozlúčeniny alebo zlú čeniny 
obsahujúce skupinu dusi čnanovú, 
nitrilovú, kyanidovú či izokyanidovú 
(v) uhľovodíkov obsahujúcich fosfor 
(vi) uhľovodíkov obsahujúcich halogény 
(vii) organokovových zlú čenín 
(viii) základných plastových materiálov 
(polyméry, syntetické vlákna a 
vlákna na celulózovom základe) 
(ix) syntetických kau čukov 
(x) farbív a pigmentov 
(xi) povrchovo aktívnych činiteľov ∗ 
b) Chemické zariadenia na výrobu základných 
anorganických chemikálií v priemyselnom meradle, napríklad: 
(i) Plyny, ako je napr. čpavok, chlór 
alebo chlorovodík, fluór alebo fluorovodík, oxidy uhlíka, zlú čeniny 
obsahujúce síru, oxidy dusíka, vodík, 
oxid siričitý, fosgén 
(ii) kyseliny, ako sú napr. kyseliny 
chrómová, fluorovodíková, 
fosforečná, dusičná, chlorovodíková, 
sírová, ďalej oleum a kyseliny 
obsahujúce síru 
(iii) zásady, ako sú napr. hydroxid 
amónny, draselný a sodný 
(iv) Soli, ako sú napríklad chlorid 
amónny, chlore čnan draselný, 
uhličitan draselný, uhli čitan sodný, 
peroxoboritan, dusi čnan strieborný 
(v) nekovy, kovové oxidy alebo iné 
anorganické zlú čeniny, ako sú napr. 
karbid vápnika, kremík, karbid 
kremíka * 
 
SK 25   SK c) Chemické zariadenia na výrobu 
fosforečných, dusíkatých a draselných hnojív 
(jednoduchých alebo kombinovaných hnojív) na priemyselnej úrovni * 
d) Chemické zariadenia na výrobu základných 
prostriedkov na ochranu rastlín a biocídov v 
priemyselnom meradle * 
e) Zariadenia využívajúci chemické alebo 
biologické procesy na výrobu základných farmaceutických výrobkov v priemyselnom meradle * 
f) Zariadenia na výrobu výbušnín a 
pyrotechnických výrobkov v priemyselnom meradle * 
5. Nakladanie s odpadmi a odpadovými 
vodami   
a) Zariadenia na zneškod ňovanie alebo 
využívanie nebezpe čných odpadov s kapacitou 10 ton za de ň 
b) Zariadenia na spa ľovanie odpadu, ktorý nie 
nebezpečný, v rozsahu pôsobnosti smernice 
2000/76/ES s kapacitou 3 tony za 
hodinu 
c) Zariadenia na zneškod ňovanie, odpadu ktorý 
nie je nebezpe čný s kapacitou 50 ton za de ň 
d) Skládky odpadov (okrem skládok inertných 
odpadov a skládok, ktoré boli definitívne uzatvorené pred 16.7.2001 alebo v prípade ktorých uplynula fáza následnej starostlivosti podľa článku 13 smernice Rady 
1999/31/ES
26) 
 so vstupom 10 ton za de ň 
alebo s celkovou kapacitou 25 000 ton 
e) Zariadenia na zneškod ňovanie alebo 
recyklovanie m ŕtvych tiel zvierat a 
živočíšneho odpadu s výrobnou kapacitou 10 
ton za deň 
f) Komunálne čistiarne odpadových vôd s kapacitou ekvivalentu 
100 000 obyvate ľov 
g) Nezávisle prevádzkované priemyselné 
čistiarne odpadových vôd, ktoré slúžia na 
jednu alebo viac činností uvedených v tejto 
prílohe s kapacitou 10 000 m3 za 
deň 
                                                 
26 Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1. 
 
SK 26   SK 6. Výroba a spracovanie papieru a dreva   
a) Priemyselné závody zamerané na výrobu 
buničiny z dreva alebo podobných vláknitých 
materiálov * 
b) Priemyselné závody na výrobu papiera a 
lepenky a iných prim árnych produktov z 
dreva (ako je drevotrieska, drevovláknité 
dosky a preglejka) s výrobnou kapacitou 20 
ton za deň 
c) Priemyselné závody na konzervovanie dreva 
a drevených produktov chemikáliami s výrobnou kapacitou 50 
m3 za deň 
7. Intenzívna živo číšna výroba a akvakultúra  
a) Zariadenia na intenzívny chov hydiny alebo 
ošípaných (i) so 40 000 miestami 
pre hydinu 
  (ii) s 2 000 miestami na 
chov ošípaných (nad 30 kg) 
  (iii) so 750 miestami pre 
prasnice 
b) Intenzívna akvakultúra  s výrobnou kapacitou 1 
000 ton rýb, mäkkýšov alebo kôrovcov 
8. Živočíšne a rastlinné produkty zo sektora 
potravín a nápojov  
  
a) Bitúnky so spracovate ľskou 
kapacitou 50 ton zabitých 
zvierat za de ň 
Úprava a spracovanie zamerané na výrobu 
potravín a nápojov:  
(i) zo živo číšnych surovín (okrem mlieka) s výrobnou kapacitou 75 
ton hotových výrobkov 
za deň b) 
(ii) z rastlinných sur ovín s výrobnou kapacitou 
300 ton hotových výrobkov za de ň 
(priemerná hodnota za 
štvrťrok) 
c) Úprava a spracovanie mlieka s kapacitou spracovania 
200 ton mlieka za de ň 
(priemerná hodnota za 
rok) 
9. Iné činnosti   
 
SK 27   SK a) Závody na predbežné spracovanie (procesy, 
ako je umývanie, biel enie, lúhovanie) alebo 
farbenie vlákien či textílií) so kapacitou spracovania 
10 ton za de ň 
b) Kožiarstvo s kapacitou spracovania 
12 ton hotových 
výrobkov za de ň 
c) Zariadenia na povrch ové úpravy látok, vecí 
alebo výrobkov, používajúce organické rozpúšťadlá, predovšetkým na nanášanie 
ochranných náterov, tla č, lakovanie, 
odmasťovanie, lepenie, ma ľovanie, čistenie, 
konzervovanie proti vode alebo 
impregnovanie s kapacitou spotreby 150 
kg za hodinu alebo 200 ton za rok 
d) Zariadenia na výrobu uhlíka (grafitu) alebo 
elektrografitu spa ľovaním alebo grafitizáciou* 
e) Zariadenia na stavbu a natieranie lodí alebo 
odstraňovanie náterov z lodí s kapacitou pre lode s 
dĺžkou 100 m 
 (1) Hviezdi čka (*) znamená, že sa neuplat ňuje žiadna prahová hodnota (všetky prevádzkarne 
podliehajú nahlasovaniu). 
 
SK 28   SK PRÍLOHA II  
ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY 
   Prahová hodnota únikov 
(stĺpec 1)  
Č. Číslo 
CAS  Znečisťujúca látka  do ovzdušia 
(stĺpec 1a)  do vody 
(stĺpec 1b)  do pôdy 
(stĺpec 1c)  
   kg/ rok kg/ rok kg/ rok 
1 74-82-8 Metán (CH4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 Oxid uho ľnatý (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 Oxid uhli čitý (CO 2) 100 
miliónov - - 
4  Fluórované uh ľovodíky
(HFC) 100 - - 
5 10024-97-2 Oxid dusný (N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 Čpavok (NH 3) 10 000 - - 
7  Nemetánové prchavé 
organické látky (NMVOC) 100 000 - - 
8  Oxidy dusíka (NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  Perfluórované uh ľovodíky
(PFC) 100 - - 
10 2551-62-4 Fluorid sírový (SF 6) 50 - - 
11  Oxidy síry (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  Celkový dusík - 50 000 50 000 
13  Celkový fosfor - 5 000 5 000 
14  Hydrochlórofluorouh ľovodík
y (HCFC) 1 - - 
15  Chlórofluorouh ľovodíky 
(CFC) 1 - - 
16  Halóny 1 - - 
17 7440-38-2 Arzén a zlú čeniny (ako As) 20 5 5 
 
SK 29   SK    Prahová hodnota únikov 
(stĺpec 1)  
Č. Číslo 
CAS  Znečisťujúca látka  do ovzdušia 
(stĺpec 1a)  do vody 
(stĺpec 1b)  do pôdy 
(stĺpec 1c)  
   kg/ rok kg/ rok kg/ rok 
18 7440-43-9 Kadmium a zlú čeniny (ako
Cd) 10 5 5 
19 7440-47-3 Chróm a zlú čeniny (ako Cr) 100 50 50 
20 7440-50-8 Me ď a zlúčeniny (ako Cu) 100 50 50 
21 7439-97-6 Ortu ť a zlúčeniny (ako Hg) 10 1 1 
22 7440-02-0 Nikel a zlúčeniny (ako Ni) 50 20 20 
23 7439-92-1 Olovo a zlú čeniny (ako Pb) 200 20 20 
24 7440-66-6 Zinok a zlú čeniny (ako Zn) 200 100 100 
25 15972-60-8 Alachlór - 1 1 
26 309-00-2 Aldrín 1 1 1 
27 1912-24-9 Atrazín - 1 1 
28 57-74-9 Chlórdan 1 1 1 
29 143-50-0 Chlórdekon 1 1 1 
30 470-90-6 Chlorfénvinfos - 1 1 
31 85535-84-8 Chlóralkány, C 10-C13 - 1 1 
32 2921-88-2 Chlorpyrifos - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dichlóretán (EDC) 1 000 10 10 
35 75-09-2 Dichlórmetán (DCM) 1 000 10 10 
36 60-57-1 Dieldrín 1 1 1 
37 330-54-1 Diuron - 1 1 
38 115-29-7 Endosíran - 1 1 
39 72-20-8 Endrín 1 1 1 
 
SK 30   SK    Prahová hodnota únikov 
(stĺpec 1)  
Č. Číslo 
CAS  Znečisťujúca látka  do ovzdušia 
(stĺpec 1a)  do vody 
(stĺpec 1b)  do pôdy 
(stĺpec 1c)  
   kg/ rok kg/ rok kg/ rok 
40  Halogénované organické 
zlúčeniny (ako AOX) - 1 000 1 000 
41 76-44-8 Heptachlór 1 1 1 
42 118-74-1 Hexachlórbenzén (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 Hexachlórbutadién (HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5, 6 
-hexachlórocyklohexán (HCH) 10 1 1 
45 58-89-9 Lindan 1 1 1 
46 2385-85-5 Mirex 1 1 1 
47  PCDD + PCDF (dioxíny +
furány) (ako TEQ) 0.001 0.001 0.001 
48 608-93-5 Pentachlórbenzén 1 1 1 
49 87-86-5 Pentachlórfenol (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 Polychlórované bifenyly 
(PCB) 0.1 0.1 0.1 
51 122-34-9 Simazín - 1 1 
52 127-18-4 Tetrachlóretylén (PER) 2 000 10 - 
53 56-23-5 Tetrachlórmetán (TCM) 100 1 - 
54 12002-48-1 Trichlórbenzény (TCB) 10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1-trichlóretán 100 - - 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrachlóretán 50 - - 
57 79-01-6 Trichlóretylén 2 000 10 - 
58 67-66-3 Trichlórmetán 500 10 - 
 
SK 31   SK    Prahová hodnota únikov 
(stĺpec 1)  
Č. Číslo 
CAS  Znečisťujúca látka  do ovzdušia 
(stĺpec 1a)  do vody 
(stĺpec 1b)  do pôdy 
(stĺpec 1c)  
   kg/ rok kg/ rok kg/ rok 
59 8001-35-2 Toxafén 1  1 1 
60 75-01-4 Vinylchlorid 1 000 10 10 
61 120-12-7 Antracén 50 1 1 
62 71-43-2 Benzén 1 000 200 
(ako BTEX)
(2) 200 
(ako 
BTEX)(2) 
63  Brómované difenylétery 
(PBDE) - 1 1 
64  Nonylfenol etoxyláty 
(NP/NPE) a príbuzné látky - 1 1 
65 100-41-4 Etylbenzén - 200 
ako BTEX)(2) 200 
(ako 
BTEX)(2) 
66 75-21-8 Etylénoxid 1 000 10 10 
67 34123-59-6 Izoproturón - 1 1 
68 91-20-3 Naftalén 100 10 10 
69  Zlúčeniny organocínu(ako 
celkový Sn) - 50 50 
70 117-81-7 Di-(2-etylhexyl) ftalát 
(DEHP) 10 1 1 
71 108-95-2 Fenoly (ako celkový C) - 20 20 
72  Polycyklické aromatické 
uhľovodíky (PAH)(3) 50 5 5 
73 108-88-3 Toluén - 200 
(ako 
BTEX)(2) 200 
(ako 
BTEX)(2) 
74  Tributylcín a zlú čeniny - 1 1 
 
SK 32   SK    Prahová hodnota únikov 
(stĺpec 1)  
Č. Číslo 
CAS  Znečisťujúca látka  do ovzdušia 
(stĺpec 1a)  do vody 
(stĺpec 1b)  do pôdy 
(stĺpec 1c)  
   kg/ rok kg/ rok kg/ rok 
75  Trifenylcín a zlú čeniny - 1 1 
76  Celkový organický uhlí k
(TOC) (ako celkový C alebo
COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 Trifluralín - 1 1 
78 1330-20-7 Xylény - 200 
(ako 
BTEX)(2) 200 
(ako 
BTEX)(2) 
79  Chloridy (ako celkový Cl) - 2 milióny 2 milióny 
80  Chlór a anorganické
zlúčeniny (ako HCl) 10 000 - - 
81 1332-21-4 Azbest 1 1 1 
82  Kyanidy (ako celkový CN) - 50 50 
83  Fluoridy (ako celkový F) - 2 000 2 000 
84  Fluór a anorganické
zlúčeniny (ako HF) 5 000 - - 
85 74-90-8 Kyanovodík (HCN) 200 - - 
86  Pevné častice (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 Oktylfenoly - 1 - 
88 206-44-0 Fluorantén - 2 - 
89 465-73-6 Isodrin - 1 - 
90 36355-1-8 Hexabrómbifenyl 0.1 0.1 0.1 
Poznámky pod čiarou : 
(1) Spojovník (-) znamená, že na príslušný parameter a zložku životného prostredia sa 
nevzťahuje požiadavka nahlasovania.  
 
SK 33   SK (2) Ak sa prekro čí prah pre BTEX (súhrnný parameter za benzén, toluén, etylbenzén, xylény), 
treba nahlasova ť jednotlivé zne čisťujúce látky. 
(3) Polycyclické aromatické uh ľovodíky (PAU) teba pri na hlasovaní únikov do ovzdušia 
merať ako benzo(a)pyrén (50-32-8) , benzo(b)fluorantén (205- 99-2), benzo(k)fluorantén (207-
08-9), indeno(1,2,3-cd)pyrén (193-39-5) (odvoden é z Protokolu o perzis tentných organických 
znečisťujúcich látkach k Dohovoru o dia ľkovom zne čisťovaní ovzdušia presahujúcom štátne 
hranice). Pri nahlasovaní únikov do vody a pôdy, ako aj pri nahlasovaní prenosov mimo 
lokality treba okrem tých to štyroch látok prida ť benzo-(g,h,i)perylén (191-24-2) a fluorantén 
(206-44-0).  
 
SK 34   SK PRÍLOHA III  
FORMÁT NAHLASOVANIA ÚDAJOV O ÚNIKOCH A PRENOSOCH 
Identifikácia prevádzkarne   
Názov materskej spolo čnosti 
Názov prevádzkarne (prevádzkovate ľa) 
Identifika čné číslo prevádzkarne 
Ulica Mesto/obec PSČ 
Štát Súradnice lokality Povodie
(1) 
Kód NACE (4 číslice) 
Hlavná ekonomická činnosť 
Objem výroby (dobrovo ľné) 
Počet zariadení (dobrovo ľné) 
Počet prevádzkových hodín ro čne (dobrovo ľné) 
Počet zamestnancov (dobrovo ľné) 
Textové pole na textové inform ácie alebo internetovú adresu 
dodané prevádzkár ňou alebo materskou spolo čnosťou 
(dobrovoľné)  
Všetky činnosti prevádzkarne uvedené v prílohe I (pod ľa 
systému kódov v prílohe I a kódo v IPKZ, ak sú k dispozícii)   
Činnosť 1 (hlavná činnosť z prílohy I) 
Činnosť 2 
Činnosť N  
Údaje o únikoch do ovz dušia za prevádzkare ň za každú 
znečisťujúcu látku prevyšujúcu prahovú hodnotu (pod ľa 
prílohy II)  Úniky do ovzdušia 
Znečisťujúca látka 
1 Znečisťujúca látka 
2 Znečisťujúca látka 
N M: meranie; použitá analytická metóda 
C: výpočet; použitá metóda výpo čtu 
E: odhad v kg/rok 
Údaje o únikoch do vody za prevádzkare ň za každú 
znečisťujúcu látku prevyšujúcu prahovú hodnotu (pod ľa 
prílohy II)  Úniky do vody 
Znečisťujúca látka 
1 Znečisťujúca látka 
2 
Znečisťujúca látka 
N M: meranie; použitá analytická metóda 
C: výpočet; použitá metóda výpo čtu 
E: odhad v kg/rok 
 
Údaje o únikoch do pôdy za prevádzkare ň za každú 
znečisťujúcu látku prevyšujúcu prahovú hodnotu (pod ľa 
prílohy II)  Úniky do pôdy 
 
SK 35   SK Znečisťujúca látka 
1 Znečisťujúca látka 
2 Znečisťujúca látka 
N M: meranie; použitá analytická metóda 
C: výpočet; použitá metóda výpo čtu 
E: odhad v kg/rok 
Prenos mimo lokality každej zne čisťujúcej látky ur čenej na 
čistenie odpadových vôd v množstvách prevyšujúcich 
prahovú hodnotu (pod ľa prílohy II)   
Znečisťujúca látka 
1 Znečisťujúca látka 
2 Znečisťujúca látka 
N M: meranie; použitá analytická metóda 
C: výpočet; použitá metóda výpo čtu 
E: odhad v kg/rok 
Prenosy nebezpe čného odpadu mimo lokality, ktoré prevyšujú prahovú hodnotu 
(podľa článku 5)  
V rámci danej krajiny : 
Na využitie (R) Na zneškodnenie (D)   
v tonách/rok 
v tonách/rok 
Do iných krajín:  
Na využitie (R) Názov subjektu, ktorý látku využíva Adresa subjektu, ktorý látku využíva Adresa skuto čnej lokality využitia, kam 
smeruje prenos v tonách/rok 
Do iných krajín:  
Na zneškodnenie (D) 
Názov zneškod ňujúceho subjektu 
Adresa zneškod ňujúceho subjektu 
Adresa skuto čnej lokality zneškodnenia, 
kam smeruje prenos v tonách/rok 
Prenosy odpadu, ktorý nie je nebezpe čný, mimo lokality prevyšujúce prahovú 
hodnotu (pod ľa článku 5)  
Na využitie (R) v tonách/rok 
Na zneškodnenie (D) v tonách/rok 
 
SK 36   SK Kompetentný orgán pre žiadosti 
verejnosti: 
Názov 
Ulica Mesto/obec Telefónne číslo 
Faxové číslo 
E-mailová adresa  
(1) Podľa článku 3 ods. 1 smernice 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje 
pracovný rámec opatrení Spolo čenstva v oblasti vodného hospodárstva1. 
                                                 
27 Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.