Brusel, 6.4.2005

KOM(2005) 118 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE

Budovanie EVP vedomostí pre hospodársky rast

1. EURÓPSKY VÝSKUMNÝ PRIESTOR (EVP) VEDOMOSTÍ PRE HOSPODÁRSKY RAST: PRÍNOS A PRÍLEŽITOSTI EÚ

1.1. Plnenie lisabonských cieľov

Investovať do vedomostí je najlepší spôsob, ako podporovať trvalo udržateľný hospodársky rast v globalizovanom hospodárstve ... | Európska Komisia stanovila ako hlavné ciele EÚ podporovať trvalo udržateľnú prosperitu a solidaritu, približovať EÚ občanom a vytvoriť z Únie silného partnera na celosvetovej úrovni. Výskumná politika EÚ a návrh nového rámcového programu, ktorý bude napomáhať jej uskutočňovaní, odrážajú odhodlanie naplniť tieto ciele. Výskum, ako motor výroby a využívania vedomostí, je predovšetkým nosným pilierom v implementácii Lisabonskej stratégie, ktorej cieľom je vytvoriť z Európy najdynamickejšie a najkonkurencieschopnejšie hospodárstvo na svete, založené na vedomostiach a schopné trvalo udržateľného hospodárskeho rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti. Lisabonská stratégia je v podstate programom EÚ, ktorý je zameraný na vyriešenie rovnováhy medzi hospodárskym rastom, konkurencieschopnosťou a zamestnanosťou na jednej strane a sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou na druhej strane. Lisabon je o udržiavaní európskeho modelu spoločnosti pre súčasné a budúce generácie v kontexte rastúcej celosvetovej hospodárskej súťaže a starnúcej populácie. Všetky komponenty Lisabonskej stratégie sa zakladajú na vedomostiach. Dnešné hospodárstvo a blaho občanov spočíva v napredovaní vedomostí a v ich transformácii do nových výrobkov, postupov a služieb. Táto skutočnosť platí obzvlášť pre Európu, keďže svoju hospodársku súťaž nemôže stavať na prírodných zdrojoch a nehodlá súťažiť pomocou lacnej pracovnej sily alebo na úkor životného prostredia. Európa musí reagovať zvyšovaním produktivity a pridanou hodnotou výrobkov a služieb. Vedomosti tvoria zároveň hlavnú súčasť európskeho spôsobu života. Podporujú trvalo udržateľný rozvoj: zlepšovanie životnej úrovne, kvality života, zdravia a životného prostredia, to všetko závisí vo veľkej miere od napredovania vedomostí a ich uplatňovania pri reagovaní na výzvy, ktorým čelí súčasná spoločnosť. Investovanie do vedomostí je určite najlepšia a možno aj jediná cesta pre EÚ, ako stimulovať hospodársky rast a vytvárať viac a kvalitnejších pracovných miest a zároveň zabezpečovať sociálny pokrok a trvalú udržateľnosť životného prostredia. Inými slovami, Európa má príležitosť upevniť svoj vlastný model spoločnosti. Skupina na vysokej úrovni pre Lisabon, ktorej predsedal Wim Kok[1], uznala dôležitosť vedomostí a odporučila, aby sa budovanie spoločnosti založenej na vedomostiach stalo hlavnou prioritou EÚ. Komisia vo svojich návrhoch strednodobého hodnotenia Lisabonskej stratégie zdôraznila, že vedomosti a inovácia sú pulzom európskeho hospodárskeho rastu a navrhla opatrenia, ktoré vedú k zintenzívneniu úsilia vyzdvihujúceho vedomosti pre hospodársky rast. Európsky parlament výrazne podporil tento istý odkaz vo svojej rezolúcii z marca 2005 o Usmerneniach pre budúce politiky EÚ na podporu výskumu, ktorá vychádzala zo správy pani Locatelli[2]. EÚ nedávno opätovne potvrdila svoj lisabonský cieľ na najvyššej úrovni. V marci 2005 Európska rada, hlavy európskych štátov a vlád deklarovali svoj cieľ zvýšiť potenciál hospodárskeho rastu a posilniť európsku konkurencieschopnosť prostredníctvom investícií najmä do vedomostí, inovácie a ľudského kapitálu. |

1.2. Uviesť do činnosti trojuholník vedomostí pozostávajúci z výskumu, vzdelávania a inovácie

...napriek tomu, EÚ investuje podstatne menej do výskumu a vývoja ako jej obchodní partneri | Aby mala Európa konkurencieschopnejšie, na vedomostiach založené hospodárstvo, musí posilniť svoju schopnosť vytvárať vedomosti prostredníctvom výskumu, šíriť ich prostredníctvom vzdelávania a uplatňovať ich prostredníctvom inovácie. Tento „trojuholník vedomostí“ zložený z výskumu, vzdelávania a inovácie funguje najlepšie vtedy, keď sprievodné rámcové podmienky umožňujú, aby boli odmenené vedomosti, ktoré sú prínosom pre hospodárstvo a spoločnosť. V súčasnosti dáva EÚ na výskum a vývoj iba 1,96% zo svojho HDP, zatiaľ čo Spojené štáty naň dávajú 2,59%, Japonsko 3,12% a Kórea 2,9%. Rozdiel medzi Spojenými štátmi a EÚ predstavuje v súčasnosti okolo 130 miliárd eur za rok, z čoho 80% možno pripísať rozdielu v prostriedkoch vynaložených na výskum a vývoj v súkromnom sektore. V marci 2002 stanovila Európska rada v Barcelone cieľ zvýšiť európske výskumné úsilie na 3% z HDP EÚ, z čoho dve tretiny by mali mať podobu súkromných investícií. V marci 2005 Európska rada opäť potvrdila tento cieľ. Dosiahnutie tohto cieľa si bude vyžadovať, aby členské štáty a EÚ obnovili svoje úsilie a zamerali ho na podporu verejného financovania výskumu, zlepšenie „rámcových podmienok“ pre súkromné investície do výskumu a vývoja a pohotové využívanie objavov a vynálezov. Na základe svojich návrhov strednodobého hodnotenia Lisabonskej stratégie, Európska komisia oznámila svoje zámery predstaviť návrhy takýchto opatrení, akými sú zavedenie daňových stimulov v prospech výskumu a inovácie, prehodnotenie pravidiel udeľovania štátnej pomoci s cieľom podporiť výskum a inováciu, zlepšenie a prispôsobenie systémov práv duševného vlastníctva, uľahčenie operácií s rizikovým kapitálom na európskej úrovni a posilnenie prepojenia medzi univerzitami a priemyslom. Európska komisia zároveň stavia hospodárstvo založené na vedomostiach do centra pozornosti v mnohých finančných programoch EÚ. |

1.3. Mobilizovať finančné nástroje EÚ na podporu vedomostí pre hospodársky rast

Mnoho programov EÚ bude prispievať k presadzovaniu vedomostí pre hospodársky rast, avšak základným kameňom vedomostnej politiky EÚ je program pre výskum. | Nové finančné výhľady EÚ na roky 2007 až 2013 navrhnuté Európskou komisiou, ktoré vychádzajú vo veľkej miere z Lisabonskej agendy, kladú väčší dôraz na úlohu vedomostí a inovácie v budúcom rozpočte EÚ. Mala by sa zmobilizovať široká škála finančných nástrojov, ktoré by koherentným spôsobom pomohli pri uskutočňovaní hospodárstva založeného na vedomostiach. Medzi najdôležitejšie patria: Štrukturálne a kohézne fondy, ktoré sú zamerané na podporu vedomostných kapacít v celej Európskej únii prostredníctvom rozširovania výskumných a vývojových kapacít v najmenej rozvinutých regiónoch a zabezpečovaním šírenia výsledkov výskumu do všetkých regiónov prostredníctvom inovácie, vzdelávania a modernej infraštruktúry. Výskum a vývoj, inovácia a prechod na hospodárstvo založené na vedomostiach sú hlavnými prioritami v rámci troch nových cieľov regionálnych politík EÚ (Konvergencia, Regionálna konkurencieschopnosť a Európska územná spolupráca). Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu zameraný na zvyšovanie európskej inovačnej kapacity prostredníctvom podpory inovačných MSP (malé a stredné podniky), inovačných sietí, šírenia výsledkov, technologického transferu a financovania technologickej inovácie pomocou rizikového kapitálu. Nová generácia vzdelávacích a školiacich programov, ktoré sú zamerané na zvyšovanie kapacity vytvárať, zvládať a využívať vedomosti v Európe, a to prostredníctvom integrovanej činnosti zameranej na celoživotné vzdelávanie a školenie, ktoré zahŕňa najmä vzdelávanie a školenie výskumníkov. Transeurópske siete, ktorých cieľom je rozvinúť na celoeurópskej úrovni moderné infraštruktúry a systémy ako výsledky V&V a inovácie, ktoré zároveň podporujú ďalší rozvoj V&V a inovácie (napríklad Galileo). Nový európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, ktorého hlavnými prioritami sú väčšia konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektoru a sektoru lesníctva, trvalo udržateľné hospodárenie s pôdou, diverzifikácia vidieckeho hospodárstva a kvalita života vo vidieckych oblastiach. Pokiaľ ide o „trojuholník vedomostí“, hlavným nástrojom zameraným na podporu rozvoja hospodárstva založeného na vedomostiach a na vytvorenie konkurencieschopnej EÚ na celosvetovej úrovni je siedmy rámcový program pre výskum, prostredníctvom ktorého sa bude čerpať rozpočtová položka pre výskum a vývoj rozpočtu EÚ na roky 2007 až 2013. |

- 2. SIEDMY RÁMCOVÝ PROGRAM PRE VÝSKUM: 4 CIELE

Z výsledkov rozsiahlej verejnej konzultácie vyplývajú štyri hlavné ciele: | Oznámenie Komisie o budúcnosti európskej výskumnej politiky[3] z júna 2004 zaznamenáva vývoj smerom k plnohodnotnej výskumnej politike na európskej úrovni, ktorá pokrýva široké spektrum potrieb a kategórií výskumu. Komisia navrhla prístup, ktorý sa zakladá na niekoľkých smerovaniach: konsolidovať podporu projektov nadnárodnej spolupráce, ktorých témy sú spojené s hlavnými verejnými politikami začať so zakladaním dlhodobejších verejno-súkromných partnerstiev s cieľom podporiť technologický rozvoj orientovaný na priemysel posilňovať podporu EÚ v prospech základného výskumu, a zavádzať nové aktivity v oblastiach, ktoré sú zdrojom vysokej pridanej hodnoty na úrovni EÚ, ako sú vytvorenie novej výskumnej infraštruktúry, ktorá by nebola prínosom iba pre jeden členský štát. Tento prístup bol zoširoka prerokovaný v Rade, Európskom parlamente, Výbore regiónov a Hospodárskom a sociálnom výbore. Bol tiež predmetom rozsiahlej konzultácie s vedeckou obcou, priemyslom a ostatnými zúčastnenými stranami. Na základe toho Komisia navrhuje nový rámcový program pre výskum so štyrmi cieľmi, pričom každý z nich je podporený vlastným programom. Medzi tieto štyri programy patrí: |

2.1. Spolupráca

získať prvenstvo v kľúčových vedeckých a technických oblastiach prostredníctvom spolupráce, | Získať prvenstvo v kľúčových vedeckých a technických oblastiach prostredníctvom podporovania spolupráce medzi univerzitami, odvetvím priemyslu, výskumnými strediskami a verejnými orgánmi v celej Európskej únii ako aj s ostatným svetom. Tento program, ktorý pohltí viac ako polovicu celkového rozpočtu siedmeho rámcového programu, bude pokrývať celú škálu výskumných aktivít vykonávaných formou nadnárodnej spolupráce, od projektov spolupráce a sietí až po koordináciu národných výskumných programov. V rámci každej tematickej oblasti sa budú flexibilne využívať všetky aktivity a finančné programy, tak aby sa čo najlepším spôsobom podarilo dosiahnuť ciele jednotlivých tém. Vzhľadom na organizáciu všetkých tém do jedného programu bude jednoduchšie skĺbiť prístupy naprieč jednotlivými témami, tak aby odpovedali spoločnému záujmu a podporili tak aj multidisciplinárnosť. Účinok financovania Spoločenstva ako katalyzátora ďalších verejných výdavkov vo výskume sa umocní pomocou rozsiahlych aktivít ERANET, ktoré budú stimulovať výskum v daných oblastiach prostredníctvom združených národných programov. Medzinárodná spolupráca medzi EÚ a tretími krajinami predstavuje dôležitý rozmer tejto aktivity: v závislosti od jednotlivých tém sa budú podnikať osobitné aktivity v spolupráci s krajinami alebo so skupinami krajín mimo EÚ, ak je to v ich spoločnom záujme. |

2.2. Myšlienky

posilňovať špičkovú úroveň vedomostnej základne Európy podporujúc hospodársku súťaž medzi výskumníkmi na úrovni EÚ, | Stimulovať tvorivosť a špičkovú úroveň európskeho výskumu prostredníctvom financovania „hraničného výskumu“ vedeného samostatnými skupinami, ktoré si konkurujú na európskej úrovni. S cieľom vniesť novú dynamiku do výskumu, s dôrazom na špičkovú úroveň dosahovanú prostredníctvom hospodárskej súťaže a pritiahnutím najlepších „mozgov“, sa zriadi Európska výskumná rada na financovanie projektov riadených výskumníkmi, ktorí ich sami navrhli, a to vo všetkých vedeckých a technických oblastiach, vrátane inžinierstva, socio-ekonomických a humanitných vied. Projekty sa vyberú pomocou odborného posúdenia a výlučne na základe kritéria špičkovej úrovne. Európska výskumná rada bude konať úplne samostatne, vedená zhromaždením významných vedcov pracujúcich v rôznych vedných disciplínach, ktorých menovala Komisia na odporúčanie vedeckej obce. Zriadenie Európskej výskumnej rady vo vnútri rámca Európskeho spoločenstva je najlepšou zárukou jej samostatnosti. |

2.3. Ľudia

posilniť perspektívu profesionálneho rastu a mobilitu našich výskumníkov, | Rozvíjať a posilňovať ľudský potenciál v rámci európskeho výskumu prostredníctvom podpory školení, mobility a rozvíjania kariérnych možností v rámci európskeho výskumu. Tento program posilní existujúce aktivity „Marie Curie“ zamerané na podporu výskumníkov takým spôsobom, že sa bude viac sústrediť na kľúčové aspekty schopností a rozvoj profesionálnej dráhy, a to zvyšovaním mobility medzi univerzitou a odvetvím priemyslu a posilňovaním prepojenia s národnými systémami. |

2.4. Kapacity

a rozvíjať a plne využívať výskumné kapacity EÚ prostredníctvom rozsiahlej infraštruktúry, regionálnej spolupráce a inovácie MSP. | Zlepšiť výskumnú a inovačnú kapacitu v celej Európe. Zabezpečiť optimálne využívanie a rozvoj výskumnej infraštruktúry; podporovať regionálne zoskupenia aktívne vo výskume, uvoľniť celý výskumný potenciál existujúci v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; podporovať výskum v prospech MSP; viac zblížiť vedu a spoločnosť; a rozvíjať a koordinovať politiku medzinárodnej vedeckej a technickej spolupráce. Spoločným pôsobením týchto programov sa umožní rozvíjanie a posilňovanie špičkovej úrovne Európy v rôznych oblastiach. |

3. KONTINUITA A NOVÉ STIMULY PRE „LISABON“

Nový program bude stáť na predchádzajúcich úspechoch pri realizovaní Európskeho výskumného priestoru, | Siedmy rámcový program, ktorý do potrebnej miery nadväzuje na predchádzajúci program a ďalej bude stavať na základoch najlepšej praxe, nebude iba „ďalším rámcovým programom“. Obsah, organizácia, spôsoby implementácie a riadiace nástroje programu sú koncipované tak, že zohrávajú kľúčovú úlohu pri opätovnom spustení Lisabonskej stratégie. |

3.1. Klásť väčší dôraz na témy ako na „nástroje“ výskumu

a bežné výskumné oblasti doplní o vesmír a bezpečnosť. | Šiesty rámcový program bol navrhnutý s cieľom pomôcť pri realizácii Európskeho výskumnému priestoru. Veľký dôraz kládol na nové nástroje zamerané na štruktúrovanie výskumných úsilí a na prekonanie ich fragmentácie. Šiesty rámcový program sa intenzívne zameriaval na vybraný počet tém a predmetov s cieľom navýšiť kritické množstvo prostriedkov a zabrániť ich rozptylu. Siedmy rámcový program bude aj naďalej podporovať realizáciu Európskeho výskumného priestoru, ktorý je stredobodom výskumnej politiky EÚ. Avšak rozhodne kladie dôraz na výskumné témy v oblastiach, v ktorých by EÚ mala podporiť alebo lepšie využívať svoju vedomostnú základňu, rozvíjať technologické prvenstvo a zlepšovať viditeľnosť svojich výskumných aktivít. Dané témy sa vo veľkej miere zakladajú na témach šiesteho rámcového programu a zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku vedomostí, sľubným vedeckým a technickým možnostiam, ktoré sa v súčasnosti otvárajú a sociálnym, ekonomickým a priemyselným problémom, ktorým čelí EÚ. Hlavným cieľom je prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju, tak na úrovni EÚ, ako aj na svetovej úrovni. K témam ako zdravie, biotechnológia, informačná technológia, nanotechnológia, doprava, energia a životné prostredie, ktoré sú predmetom šiesteho rámcového programu, sa pridáva jedna nová téma: výskum bezpečnosti a vesmíru, ktorá odráža rastúcu dôležitosť, ktorú EÚ týmto oblastiam pripisuje za posledné obdobie.[4] V rámci každej témy sa ponechá dostatočná flexibilita na prispôsobenie sa novo vznikajúcim témam vedeckého, priemyselného alebo politického záujmu. Pokiaľ ide o prioritné vedecké oblasti, ktoré zachytávajú viacero tém, Komisia zabezpečí koordinovanú horizontálnu integráciu, okrem iného aj prostredníctvom prispôsobených interných štruktúr koordinácie. Jednou z takýchto prioritných oblastí je námorná veda a technológia. |

3.2. Uspokojiť potreby priemyslu

A posilniť prepojenie s konkurencieschopnosťou, vychádzajúc z výskumných agend technologických platforiem, a spojením úsilí s novým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu. | Pre zabezpečenie konkurencieschopnosti európskych podnikov je najdôležitejšie to, aby sa podporovali investície do výskumu a zvyšovala sa technologická hodnota priemyslu. Na európskej úrovni rámcový program prispieva k dosahovaniu týchto cieľov financovaním projektov výskumu a vývoja, ktoré majú význam pre priemysel, a stimulovaním spolupráce medzi najväčšími talentami z univerzít a spoločností. Siedmy rámcový program je koncipovaný tak, aby čo najlepšie spĺňal potreby priemyslu. Definícia pracovných programov, ktoré majú význam pre priemysel, bude vychádzať zo strategických agend výskumu vyvinutých technologickými platformami v oblasti priemyslu. Tieto strategické agendy výskumu, predstavujúce európsky rozmer výziev v oblasti výskumu, majú vplyv aj na národné výskumné programy. Okrem toho, tým že neustále prihliadajú na trhový potenciál nových vynálezov, pomáhajú pri prekonávaní slabej stránky, ktorú má v Európa pri uvádzaní výsledkov výskumu na trh. Aktivity zamerané na podporu výskumu v prospech MSP, ktoré sú vykonávané univerzitami a výskumnými strediskami, budú výrazne rozšírené. Rámcový program pre výskum a Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (PKI) sa budú uskutočňovať súčasne, pričom sa budú výrazne prelínať s cieľom podporiť lisabonské ciele. Program PKI bude napríklad podporovať siete, ktoré pomáhajú MSP zúčastniť sa na Rámcovom programe pre výskum a bude financovať Program na podporu podnikateľskej inovácie ako aj nový program na podporu rýchlorastúcich a inovačných MSP s cieľom znížiť deficit na trhu s akciami, ktorý bráni MSP, aby využívali výsledky výskumu. Na Európskej úrovni sa vo vybraných oblastiach, ktoré majú význam pre EÚ (pozri ďalej), podniknú rozsiahle iniciatívy priemyselného a technického výskumu. Okrem toho sa bude podporovať, aby sa priemysel zapojil do všetkých programov financovania a osobitná pozornosť bude venovaná podpore aktívnej účasti priemyslu na Sieti špičkovej kvality. |

3.3. Posilniť väzby medzi národným a súkromným úsilím

Budú sa podporovať verejno-súkromné technologické iniciatívy v oblastiach hlavného záujmu, ako sú inovačná medicína alebo riadenie leteckej dopravy, a budú sa zjednocovať národné úsilia, napríklad v oblasti metrológie a biotechnológie, pričom sa všetky aktivity vyberú na základe jasných kritérií, ako sú pridaná hodnota, pákový efekt a záväzok verejného sektora na najvyššej úrovni. | V Lisabonskej agende zohráva posilňovanie prepojenia a koherentnosti medzi národnými a EÚ politikami a aktivitami ústrednú úlohu. V siedmom rámcovom programe sa toto prepojenie dosiahne najmä prostredníctvom zavedenia niekoľkých typov rozsiahlych iniciatív, ktoré budú financované z viacerých zdrojov: „Spoločné technologické iniciatívy“ v oblastiach najväčšieho európskeho verejného záujmu, zamerané na témy vytýčené na základe dialógu s priemyslom, najmä na Európskej technologickej platforme. Takéto technologické iniciatívy budú mať pevnú oporu v tematických oblastiach Programu spolupráce. V tomto štádiu sa Spoločné technologické iniciatívy, ktoré môžu nadobudnúť formu podnikov, plánujú v oblastiach ako inovačná medicína, nanoelektronika, zabudované systémy, letectvo a riadenie leteckej dopravy, vodíkové a palivové články, globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti. V rámci programu Euratom sa so spoločnými podnikmi môže uvažovať napríklad v prípade jadrového odpadu. Ostatné témy sa určia neskôr prostredníctvom práce technologických platforiem, napríklad v oblasti energie. Spoločná realizácia národných výskumných programov na základe článku 169 Zmluvy. Táto možnosť bola zatiaľ využitá iba raz v spoločnom programe na klinický výskum na vývin očkovacích látok a liečby HIV, malárie a tuberkulózy. V súčasnosti sa skúma niekoľko iniciatív na témy ako napríklad metrológia, biotechnológia, sociálne vedy alebo výskum vody. Takéto rozsiahle koordinačné iniciatívy budú zodpovedať aj stratégiám v rámci tém Programu spolupráce. Nové infraštruktúry európskeho záujmu zabezpečujúce službu vedeckej obci a priemyslu na európskej úrovni. Zavedie sa mechanizmus podobný mechanizmu použitému v prípade transeurópskych sietí, ktorý sa bude vychádzať z práce Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry. Bude sa hľadať silná spolupráca so štrukturálnymi fondmi. Tieto iniciatívy majú tri hlavné charakteristiky: Rozhodne o nich priamo Rada a Parlament (alebo Rada po porade s Parlamentom) na základe návrhu Európskej komisie v súlade s článkami 166 ods. 3[5], 169[6] alebo 171[7] Zmluvy. Vhodné sú najmä iniciatívy „variabilnej geometrie“, ktoré spájajú tie štáty, ktoré sú najviac zainteresované. Implementácia prostredníctvom finančných plánov, ktoré budú v rozličných pomeroch kombinovať niekoľko zdrojov a spôsobov financovania: súkromné financovanie národné financovanie podpora z rámcového programu; príspevky z ostatných zdrojov EÚ, ako sú štrukturálne fondy a Európska investičná banka (EIB). Komisia práve skúma oblasti, ktoré sú vhodné pre tieto tri kategórie aktivít, v úzkej spolupráci s priemyslom, vedeckou obcou a verejnými orgánmi. Témy sa presne stanovia na základe dvoch typov kritérií. Medzi všeobecné kritériá bude patriť pridaná hodnota aktivity uskutočňovanej na európskej úrovni a skutočnosť, že nie je možné dosiahnuť ciele prostredníctvom „štandardných“ programov financovania siedmeho rámcového programu. Medzi osobitné kritériá patrí priemyselný záväzok na najvyššej úrovni a schopnosť pákového efektu národného a súkromného financovania v prípadoch Spoločných technologických iniciatív. Siedmy rámcový program bude zahŕňať aj „finančný mechanizmus zdieľaného rizika“, ktorého cieľom je podporovať súkromné investície do výskumu prostredníctvom zlepšovania prístupu k pôžičkám Európskej investičnej banky (EIB) na rozsiahle európske výskumné aktivity. Tento mechanizmus zväčší úverové možnosti z EIB na RTD aktivity (Spoločné technologické iniciatívy, projekty širokej spolupráce a nové výskumné infraštruktúry). |

- 3.4. Naplno využívať potenciál EÚ

S cieľom naplno využívať výskumný potenciál rozšírenej EÚ sa poskytne osobitná podpora regiónom, MSP a "vede v spoločnosti“. | Uskutočňovanie hospodárstva a spoločnosti založenej na vedomostiach sa zakladá na posilňovaní špičkovej úrovne európskeho výskumu, ale takisto aj na lepšom využívaní doteraz nevyužitého výskumného potenciálu, ktorý existuje v rámci celej EÚ. S cieľom napomôcť otvoreniu a rozvíjaniu potenciálu výskumných skupín v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ a umožniť im, aby mohli súťažiť na medzinárodnej úrovni, sa podniknú špeciálne aktivity, ktoré umožnia zamestnať výskumníkov z iných štátov EÚ, dočasne preložiť riadiacich a výskumných pracovníkov, organizovať hodnotiace mechanizmy a nakupovať a rozvíjať výskumné vybavenie. Tieto aktivity pomôžu identifikovať potreby a príležitosti na podporu výskumných kapacít existujúcich a novo vznikajúcich centier na špičkovej úrovni v týchto regiónoch, ktoré môžu byť financované zo štrukturálnych fondov. S cieľom posilňovať výskumný potenciál európskych regiónov sa bude podporovať rozvoj regionálnych „zoskupení vedúcich výskum“ v celej Európe, ktoré budú združovať univerzity, výskumné strediská, podniky a regionálne orgány. Mala by sa posilniť spolupráca medzi siedmym rámcovým programom, najmä medzi jeho programom „kapacít“, a regionálnou politikou EÚ. Komisia musí navrhnúť Strategické usmernenia Spoločenstva pre kohéziu, ktoré určia, ako by mali národné a regionálne orgány zodpovedné za riadenie programov Štrukturálneho fondu zohľadňovať priority na úrovni EÚ. Výskum a vývoj (spolu s inováciou a vzdelávaním) sú prioritnými témami v rámci všetkých cieľov Štrukturálnych fondov a preto budú usmernenia príležitosťou na to, aby sa povzbudili riadiace orgány v investíciách, ktoré dopĺňajú výskumnú politiku EÚ. V snahe povzbudiť harmonickejšiu integráciu vedeckého a technického úsilia v rámci európskej sociálnej štruktúry a pomôcť pri budovaní demokratickej a prosperujúcej spoločnosti založenej na vedomostiach, sa bude vyvíjať úsilie so širokým záberom. Vybudovať hospodárstvo založené na vedomostiach je projekt, ktorý si vyžaduje podporu širokej verejnosti. Aktivita EÚ, popri ostatných aktivitách, bude zameraná na rozvoj koherentných politík a modelov verejnej správy pre výskum a vývoj a na zlepšovanie a rozširovanie dialógu o vede a technike. Osobitná energia sa bude venovať snahe zlákať mladé generácie a ženy na profesionálnu vedeckú a technickú dráhu a integrovať do výskumu dimenziu pohlavia. Výskumná aktivita EÚ predstavuje vzhľadom na svoj rozsah a na to, že ide o pozitívny projekt orientovaný do budúcnosti, privilegovanú cestu, ako obnoviť väzbu medzi obyvateľmi a projektmi Únie ako takej. |

3.5. Racionalizácia nástrojov financovania

Realizácia bude: - racionálnejšia - bude orientovaná viac na výskum ako na nástroje | Šiesty rámcový program zaviedol nový „nástroj“ financovania s cieľom zvýšiť vplyv financovania výskumu EÚ na výskumné aktivity v Európe a pomôcť pri štruktúrovaní Európskeho výskumného priestoru. Pozitívne výsledky tejto inovácie, ako aj potreba zabrániť príliš častým zmenám v spôsoboch financovania výskumu EÚ, hrajú v prospech toho, aby sa udržala vo veľkej miere kontinuita, čo sa týka foriem financovania a aby sa konsolidoval ich štruktúrovací účinok. Skúsenosti nadobudnuté počas šiesteho rámcového programu zároveň ukazujú, že by sa mohli a mali vykonať opatrenia nielen na zlepšenie praktickej implementácie týchto programov financovania, ale aj na zlepšenie ich prezentácie a dizajnu. Na základe odporúčaní výboru, ktorému predsedal pán Ramon Marimon a päťročného hodnotenia rámcového programu výborom, ktorému predsedal pán Erkki Ormala, sa vytvorila definícia nového prístupu, ktorý umožní ľahšie, účinnejšie a pružnejšie dosiahnuť politické ciele výskumnej politiky EÚ. Bude sa používať menší súbor „programov financovania“, jednotlivo alebo v kombinácii, s väčšou mierou flexibility a slobody, s cieľom podporiť rôzne kategórie činností. Ciele výskumu a výskumnej politiky, vrátane tých, ktoré sú zamerané na štruktúrovanie výskumných úsilí, budú jasne a výslovne stanovené v pracovných programoch, namiesto toho aby boli zhrnuté v „nástrojoch“. V rámci každej témy ohľadom ktorej sa podávajú návrhy, sa zadefinujú vedecké ciele, rozsah aktivity a očakávané výsledky. Pracovné programy môžu tiež špecifikovať typ finančného programu, ktorý sa má použiť a údaj o dostupnom rozpočte. |

3.6. Odstrániť byrokraciu: zjednodušiť fungovanie programov a poskytovať vyššiu úžitkovú hodnotu vzhľadom k cene:

- a drasticky ZJEDNODUŠENÁ tak, aby slúžila výskumníkom a inovátorom | Potreba zjednodušenia bola jediným a najčastejšie sa objavujúcim odkazom v rámci konzultácií o budúcej výskumnej politike EÚ: Rozšírenie rozsahu, časového rozpätia a objemu výskumnej aktivity EÚ si vyžaduje, ako podmienku sine qua non, podstatné zjednodušenie a racionalizáciu spôsobu fungovania rámcového programu. To sa dosiahne nasledovne: Obmedzí sa záťaž vyplývajúca z administratívnych a finančných pravidiel a postupov, zníži sa počet požiadaviek na účastníkov, zmenší sa objem papierovej práce a skráti sa čas potrebný na začatie projektov. Všeobecný prístup bude postavený na dôvere k výskumníkom. Medzi osobitné opatrenia bude patriť poskytnutie väčšej samostatnosti konzorciám, zjednodušenie kontrol vykonávaných Komisiou a ich sústredenie viac na overovanie výsledkov ex post ako na kontroly ex ante, zníženie požiadaviek na informácie a správy. Budú tiež zahŕňať: elektronickú registráciu, aby sa zabránilo tomu, že účastníci sú požiadaní o predloženie rovnakej informácie viac ako jeden krát širšie používanie dvojetapového postupu predkladania návrhov: a racionalizáciu a skrátenie konzultačného postupu prostredníctvom sústredenia práce výborov národných zástupcov na skúmanie a hodnotenie všetkých pracovných programov; Vylepšia sa finančné programy a spôsoby financovania pomocou jednoduchšieho systému vypočítavania a vyplácania finančných príspevkov a kontroly použitia peňazí zracionalizujú sa a zjednodušia sa formy finančných príspevkov Spoločenstva; zjednoduší sa definícia oprávnených nákladov a pomer podpory podľa jednotlivých aktivít. Na tento účel sa popri iných opatreniach navrhuje, aby sa rozšírilo používanie systému paušálneho príspevku, pokiaľ je to možné, a odstránili sa modely vykazovania výdavkov. Zjednoduší sa prezentácia a požívaný jazyk vo všetkých dokumentoch súvisiacich s rámcovým programom (právne rozhodnutia, technické prílohy, pracovné programy, výzvy na predkladanie návrhov, AT) a zlepší sa komunikácia na všetkých úrovniach. Komisia bude dôsledne testovať zjednodušovacie opatrenia na malých výskumných subjektoch, ako sú malé podniky a univerzitné tímy, s cieľom zabezpečiť, aby tieto opatrenia odpovedali potrebám zúčastnených a dosiahli želaný účinok. Práve tieto subjekty získajú týmto zjednodušením najviac, ako aj tie skupiny, ktoré doteraz neboli veľmi zúčastnené, ako napríklad mladí výskumníci z univerzít, z menej rozvinutých regiónov a z nových členských štátov. Zjednodušenie vykonávania rámcového programu v prospech výskumníkov vyjadruje snahu poskytnúť im väčšiu mieru samostatnosti a flexibility založenej na dôvere a zodpovednosti, vrátane finančnej. Čím viac je táto snaha zdieľaná všetkými inštitúciami EÚ, tým väčší pokrok sa môže urobiť smerom k zjednodušeniu. Opatrenia na zjednodušenie budú v súlade s opatreniami finančného nariadenia uplatniteľného na všeobecný rozpočet EÚ. Komisia v krátkej dobe predstaví návrhy na revíziu finančného nariadenia. |

- 3.7. Optimalizácia riadenia rámcového programu

Dvojnásobný rozpočet bude spravovať rovnaký počet zamestnancov Komisie, ktorý bude podporený externým vedením, ktoré zabezpečí účinné riadenie a maximálne zhodnotenie výskumných prostriedkov, tak že bude udržiavať administratívne výdavky pod 6% rozpočtu na výskum. | Začiatok nového a ambiciózneho rámcového programu, ktorý zavádza nové aktivity a posilňuje existujúce aktivity, prináša príležitosť opätovne preskúmať spôsoby, ktorými sa riadi rámcový program. Riadenie rámcového programu sa musí zakladať na troch princípoch: Účinnosť fungovania (hodnota k cene) Sústredenie útvarov Komisie na hlavné politické úlohy, Jasné ciele a rozdelenie zodpovednosti. V predchádzajúcich rámcových programoch boli útvary Európskej komisie vždy schopné kompletne a účinne vykonať podstatné navýšenie rozpočtu. Existujú závažné dôvody na to, aby Komisia zostala zúčastnená na riadení výskumných programov, najmä kvôli jej jedinečnej skúsenosti a všeobecnej znalosti európskej výskumnej scény, veľmi užitočnej spätnej väzby, ktorú poskytuje pri tvorbe výskumnej politiky EÚ, ako aj dôvere, ktorú majú členské štáty v tento program, ktorý zabezpečuje vylúčenie požadovania protislužieb. Napriek tomu by sa v rámci siedmeho rámcového programu mohli a mali urobiť zmeny. Komisia bude riadiť dvojnásobný rozpočet na výskum a vývoj bez toho, aby sa zvýšil počet jej zamestnancov, čo si bude vyžadovať, aby sa všetky logistické a administratívne úlohy, t. j. úlohy ktoré nie sú spojené s politikou, vykonávali mimo jej útvarov. Následkom toho, sa časť aktivít, ktoré bežne vykonáva Komisia, bude na jej zodpovednosť vykonávať externým spôsobom. Ide najmä o činnosti pomocou ktorých sa generuje veľké množstvo malých operácií bez toho, aby poskytovali významnejšiu spätnú väzbu pre definovanie programov a politík. Tento prístup povedie k tomu, že˙významná časť rozpočtu siedmeho rámcového programu, ktorý predstavuje veľký počet administratívnych operácií, bude spravovaná výkonnou agentúrou[8], najmä pokiaľ ide o aktivity Marie Curie, podporu MSP, ako aj administratívne úlohy spojené s inými VTD projektmi, vrátane výskumných projektov založených na spolupráci. Rovnaký prístup sa bude uplatňovať pri realizácii aktivít Európskej rady pre výskum (EVR), ktorá pracuje pod vedením skupiny významných vedcov. Týmto spôsobom sa zabezpečí hladké začatie programu. Umožní sa, aby si EVR vybudovala samostatnosť a viditeľnosť, zodpovednosť a transparentnosť, ktoré podmieňujú jej dôveryhodnosť. Potom, čo EVR preukáže svoj význam a v závislosti od možností na posilnenie jej vplyvu, napríklad mobilizáciou národného financovania, bude Komisia zvažovať jej zmenu na právne nezávislú štruktúru, ktorá by sa mohla založiť napríklad podľa článku 171 Zmluvy. V prípade rozsiahlych iniciatív (založených najmä podľa článkov 169 a 171 Zmluvy), ako aj v prípade príspevkov EÚ na koordináciu alebo otvorenie národným programov, budú účastníci a zainteresované strany sami riadiť pridelené finančné prostriedky. Tieto opatrenia, spolu so zjednodušením, umožnia Komisii, aby udržala administratívne výdavky pod hranicou 6% výskumného rozpočtu, ktorá sa stanovila pre šiesty rámcový program. Tieto opatrenia tiež poskytnú najlepšiu záruku účinného plnenia rámcového programu, so zreteľom na transparentnosť a zodpovednosť. Tento prístup môže postupne rozširovať alebo prehodnocovať na základe skúseností získaných počas prvých rokov siedmeho rámcového programu, sa. |

- 4. ROZPOČET NA VÝSKUM ZODPOVEDAJÚCI AMBÍCII EÚ

Zdvojnásobenie rozpočtu EÚ na výskum nie je voľbou, ale nevyhnutnosťou: | Rozhodnutie o rozpočte na siedmy rámcový program bude skúškou dôveryhodnosti, ktorá ukáže, nakoľko je EÚ seriózna, pokiaľ ide o plnenie jej lisabonských ambícií v súlade so strednodobým hodnotením. Komisia navrhuje, aby sa zdvojnásobil rozpočet EÚ na výskum odvolávajúc sa na svoje dve oznámenia o nových finančných výhľadoch z februára a júla 2004[9]. Komisia vychádza z nasledujúcich dôkladne zvážených argumentov: |

4.1. Rozšírený záber rámcového programu, ktorý nachádza širokú oporu, si vyžaduje zdvojnásobenie financovania

- aby sa mohol využiť obrovský vedecký potenciál a dopyt po ňom v Európe; | Začatie nevyhnutných nových iniciatív a súčasné podporovanie existujúcich aktivít, ktorých účinok a pridaná hodnota sa všeobecne uznáva, si vyžaduje výrazné zvýšenie financovania výskumu EÚ. Toto zvýšenie by sa nemalo posudzovať ako náklad, ale ako najlepšia možná investícia do budúcnosti v Európe. Už dlhší čas sa do rámcového programu prihlasovalo príliš veľa projektov a veľké množstvo z projektov vysokej kvality sa zbytočne muselo zamietnuť iba z dôvodu nedostatku zdrojov. Ak sa má zastaviť táto veľká strata výskumného potenciálu, bude potrebná nová stupnica financovania. Zároveň existujú závažné argumenty na rozšírenie rozsahu rámcového programu, aby sa mohli lepšie pokryť oblasti kľúčového alebo nového významu. |

4.2. Zvýšenie prostriedkov na financovanie rámcového programu bude mať pákový efekt na národné a súkromné investície

- aby sa mohol dosiahnuť cieľ 3%; - aby sa mohol využiť jeho pákový efekt na súkromné investície; | Súčasne so zvýšeným úsilím členských štátov EÚ bude hrať zdvojnásobenie finančných prostriedkov na siedmy rámcový program dvojitú úlohu pri dosahovaní barcelonského cieľa použiť 3% HDP na výskum a vývoj. Týmto sa vyšle jasná správa o dôležitosti výrazného zvýšenia verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja v celej Európe v súlade s lisabonskými a barcelonskými cieľmi. Zdvojnásobenie rozpočtu na rámcový program prinesie zvýšenie celkových verejných výdavkov v 25 členských štátoch EÚ na 0,96%, čím sa priblíži cieľovému 1% a vyvinie silný tlak na členské štáty, aby znova oživili svoje úsilie. Vyvolá sa tak silný pákový efekt na súkromné investície do výskumu a vývoja. Každé jedno euro verejných výdavkov na výskum a vývoj prinesie 93 centov súkromných investícií do výskumu a vývoja. Tento efekt hromadenia je typicky väčší v prípade EÚ financovania ako v prípade národného financovania a to z dôvodu vyššieho ekonomického multiplikačného účinku EÚ financovania, ktorý vyplýva z nadnárodného charakteru spolupráce medzi projektmi podporovanými EÚ, zníženého obchodného rizika vďaka účasti kľúčových priemyselných aktérov a zaručenia, že výsledky a riešenia sú uplatniteľné v celej EÚ. Zdvojnásobenie finančných prostriedkov zvýši dôveru podnikov v to, že Európa plní svoje záväzky a ponúka príťažlivú budúcnosť. |

4.3. Zdvojnásobenie investícií do výskumu a vývoja umožní EÚ, že bude môcť čeliť novým výzvam v oblasti vedy a techniky

- aby sa čelilo globálnym výzvam; | Náklady na výskum stúpajú, najmä kvôli zvýšenému používaniu drahých nástrojov a infraštruktúry. Z tohto dôvodu je potrebná vyššia miera podpory, aby sa dal dosiahnuť rovnako veľký účinok ako v prípade predchádzajúcich rámcových programov. Objavujú sa nové vedné oblasti, ktoré by sa mali podporovať v rámci rámcového programu. Ide o vedné oblasti, ktoré sú zdrojom výrazného dlhodobého ekonomického prínosu a vyžadujú si vysokú mieru rizika a vysoké náklady na výskum a ktoré majú zmysel iba vtedy, keď sa tieto riziká a výsledky zdieľajú na úrovni EÚ. Ani jeden členský štát nemôže sám zvládnuť vodíkové hospodárstvo alebo dosiahnuť syntézu jadier. |

4.4. Zásahy EÚ zohrávajú významnú úlohu pri tvorbe účinnejšieho a výkonnejšieho výskumného systému EÚ

- aby sa obmedzila fragmentácia výskumných úsilí a investícií; | Vzhľadom na skutočnosť, že zásah na úrovni EÚ má vysokú pridanú hodnotu a rešpektuje subsidiaritu, môže predstavovať často účinnejšiu a výkonnejšiu cestu vynakladania verejných prostriedkov na výskum. Financovanie európskeho výskumu umožňuje vytvorenie rozhodujúceho kritického množstva zdrojov, zdieľanie vedomostí a zariadení v mnohých krajinách, stimulovanie šírenia výsledkov v celej EÚ, poskytovanie účinnejšieho mechanizmu pri uskutočňovaní výskumu, ktorý súvisí s problémami celoeurópskej politiky (ako sú zmeny klímy alebo bezpečnosť potravín). Väčšie množstvo prostriedkov EÚ znamená menšie roztrieštenie úsilí pomocou silnejšej koordinácie, väčšieho šírenia a vyššej špičkovej úrovne vďaka konkurencii. V EÚ je asi 94% verejných financií v oblasti výskumu a vývoja prideľovaných na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo v Spojených štátoch sa o podstatnej časti vládnej podpory v oblasti výskumu a vývoja rozhoduje na federálnej úrovni. |

4.5. Širší siedmy RP opäť vzpruží Lisabonskú stratégiu

- a podporil sa hospodársky rast a zamestnanosť. | Zdvojnásobenie rozpočtu EÚ na výskum má rozhodne pozitívny účinok na hospodársky rast EÚ ako celku. Ekonomické modely použité na zhodnotenie dopadu navrhovaného siedmeho rámcového programu[10] ukazujú, že zdvojnásobenie rozpočtu vyvolá každoročný dodatočný hospodárky rast, ktorý povedie k očakávanému zvýšeniu úrovne HDP, medzi 0,5% a 1% v roku 2003 (v porovnaní s obvyklým obchodným scenárom mierneho rastu vo financovaní rámcového programu). Podľa týchto modelov sa súčasne vytvorí takmer 1 milión dodatočných pracovných miest a zvýši sa konkurencieschopnosť EÚ: do roku 2003 vzrastie vývoz EÚ približne o 0,6%, zatiaľ čo dovoz klesne o 0,3% v porovnaní s bežným obchodným scenárom pre rámcový program. Čo sa týka sociálnych dopadov, posilnený rámcový program bude podporovať ďalší pokrok v oblastiach, ako sú zdravie, bezpečnosť, zhodnocovanie ľudského kapitálu a vytváranie európskeho trhu práce pre vzdelaných pracovníkov. Pokiaľ ide o dopady na životné prostredie, bude napomáhať zlepšovaniu riadenia prírodných zdrojov, identifikácii všeobecne prospešných technológií a napredovaniu v chápaní a predpovedateľnosti životného prostredia. |

5. SLEDOVANIE LISABONSKÝCH CIEĽOV

Je ťažké predstaviť si, že sa dosiahne lisabonský cieľ bez drastického nárastu „investícií/podporujúcich rast“ na úrovni EÚ. Vyžaduje si to rozvoj kvalitnej európskej politiky výskumu, technológie a inovácie v rámci naplno rozvinutej oblasti Európskeho výskumného priestoru. Siedmy rámcový program je koncipovaný tak, aby bol hlavnou oporou pri výstavbe európskeho hospodárstva založeného na vedomostiach. Prvýkrát zahŕňa časové obdobie siedmych rokov, ktoré ponúka novú perspektívu a silu, najmä vďaka synchronizácii a úzkych väzieb medzi aktivitami na podporu hospodárskeho rastu v nových finančných výhľadoch. Na základe vonkajšieho hodnotenia môže Komisia v polovici obdobia navrhnúť zmeny a doplnenia k rámcovému programu a prehodnotiť jeho riadiace opatrenia. Kombinácia dlhšieho trvania s možnosťou strednodobého hodnotenia poskytuje súčasne kontinuitu a flexibilitu súčasne. Siedmy rámcový program bude vzhľadom na primeranú úroveň zdrojov, modernizáciu a „priateľskejší prístup“ k výskumníkom pri jeho realizácii, kľúčom k vybudovaniu EVP vedomostí pre hospodársky rast. |

Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva (ES) (Maximálna celková čiastka[11] (v miliónoch EUR), príslušné podiely a predbežné rozdelenie, 2007-2013) |

- |Témy |Zdravie |Biotechnológia, potraviny, poľnohospodárstvo |Informačná spoločnosť |Nano, materiály, výroba |Energia |Životné prostredie |Doprava |Socio-ekonomický výskum |Bezpečnosť a vesmír | | | SPOLUPRÁCA | S využitím všetkých programov financovania vrátane medzinárodnej spolupráce | 8 317 |2 455 |12 670 |4 832 |2 931 |2 535 |5 940 |792 |3 960 | 44 432 | | NÁPADY | | | | Európska | výskumná |rada | | 11 862 | | ĽUDIA | | | | Aktivity |Marie |Curie | | 7 129 | | | Výskumné infraštruktúry | | | | | | | | | | 3 961 | | | Výskum v prospech MSP | | | | | | | | | | 1 901 | | | Regióny vedomostí | | | | | | | | | | 158 | | KAPACITY | Výskumný potenciál | | | | | | | | | | 554 | | | Veda v spoločnosti | | | | | | | | | | 554 | | | Medzinárodná spolupráca | | | | | | | | | | 358 | | svc | | | | Spoločné | výskumné |centrum | | | | | 1 817 | | SPOLU ES | | | | | | | | | | Spolu |72 726 | | EURATOM (2007-2011)[12] | | | | | | | | | | | 3.092 | |

[1] „Čeliť výzve: Lisabonská stratégia hospodárskeho rastu a zamestnanosti“, November 2004.

[2] P6_TA-PROV(2005)0077.

[3] KOM (2004) 353 zo 16.6.2004.

[4] V týchto oblastiach sa budú vyžadovať osobitné pravidlá implementácie.

[5] „Rámcový program by sa mal zaviesť pomocou osobitných programov rozvíjaných v rámci každej aktivity (…)”

6 „Pri realizácii rámcového programu môže Spoločenstvo uskutočniť opatrenia, za súhlasu príslušných členských štátov, o účasti na programoch pre výskum a vývoj vykonávaných príslušnými členskými štátmi, vrátane účasti v štruktúrach vytvorených na plnenie týchto programov (…)”

[6] „Spoločenstvo môže zriadiť spoločné podniky alebo iné štruktúry nevyhnuté na účinné vykonávanie programov Spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštráciu“.

[7] Výkonné agentúry sú riadiacimi štruktúrami, ktorým Komisia na vlastnú zodpovednosť môže zveriť úlohy spojené s riadením programov Spoločenstva. Štatút výkonných agentúr je definovaný nariadením Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2003.

[8] KOM (2004) 101 z 26.2.2004 a KOM (2004) 487 zo 14.7. 2004

[9] SEC(2005) 430 Zhodnotenie dopadu a predbežné zhodnotenie návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a rady o siedmom rámcovom programe.

[10] Všetky čiastky v bežných cenách vypočítané na základe pevných cien v roku 2004.

[11] Siedmy rámcový program spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 až 2011) zahŕňa výskum v oblasti energie jadrovej syntézy, štiepenia jadier a ochrany pred žiarením a jadrové aktivity SVC. Celkový rozpočet 3 092liónov eur na päť rokov, z toho 539iliónov eur je pre SVC.