SK Úradný vestník Európskej únie C 271/22

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 271/09

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„CHELČICKO-LHENICKÉ OVOCE“

ES č.: CZ-PGI-0005-0436-23.11.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1. Príslušný orgán v členskom štáte:

Názov: Úřad průmyslového vlastnictví Adresa: Antonína Čermáka 2a 160 68 Praha 6 ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 220383111 Fax +420 224324718 e-mail: posta@upv.cz

2. Skupina:

Názov: Unie ovocnářů jižních a západních Čech Adresa: Netolická 534/2 384 02 Lhenice ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 388321371 Fax +420 388321280 e-mail: zemcheba@iol.cz Zloženie: Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3. Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie.

4. Špecifikácia:

[prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1. Názov:

„Chelčicko-Lhenické ovoce“

4.2. Opis:

Ovocie mierneho pásma určené na priamu konzumáciu a ďalšie konzervárenské spracovanie. Spracované ovocie sa neoznačuje ako Chelčicko-Lhenické ovoce. Ide o jadroviny, kôstkovice, drobné ovocie. Chuť miestneho ovocia je plná, iskrivá, s bohatou škálou ovocných prvkov, ktoré majú doznievajúci výraz. Špecifické vlastnosti tohto ovocia (ako sviežosť, živosť, kompaktnosť), a to vo vôni ako aj chuti, sú výsledkom predovšetkým miestnych prírodných podmienok (napr. rozdiel medzi dennými a nočnými teplotami v čase dozrievania, ranné hmly v oblasti pestovania). Ovocie z Chelčicko-Lhenickej oblasti oproti ostatným oblastiam vyniká špecifikom, a to prirodzene vyváženým pomerom medzi cukrami a kyselinami. Tento ideálny pomer vytvára takzvané čisté tóny ovocia. Celkový dojem je sviežosť, jemná chuť, lahodný dozvuk, ktorý zanecháva výrazný, dlhotrvajúci vnem. „Táto vlastnosť platí pre všetky druhy ovocia, ktoré sa prezentujú pod názvom Chelčicko-Lhenické ovoce, a je špecifická práve pre túto oblasť.“

Ide predovšetkým o tieto poľnohospodárske produkty: jablká, čerešne, višne, slivky, ríbezle. V súčasnosti pestované odrody: jabloň – Julia, Angold, Šampion, Rubín – Bohemia, Rubinola, Topaz, Janagold – Jonagored, Jonaprince, Golden Delicious, Idared, Merlose, Spartan; čerešňa – Burlat, Karešova, Vanda, Sam, Těchlovan, Kordia, Napoleonova; višňa – Morellenfeuer, Érdi Bötermö, Fanal, Morela neskorá; sliva – Čačanska rana, Čačanska lepotica, Čačanska najbolja, Stanley, Domácí velkoplodá; ríbezľa červená – Holandská červená, Heinemannova neskorá, Losan, Rubigo, Rondon; ríbezľa čierna – Otelo, Öjebyn.

4.3. Zemepisná oblasť:

Sady sa rozprestierajú v Bavorovskej kotline – Chelčicko a v podhorí Blanského lesa – Lhenicko. Chelčicko-Lhenické ovoce sa pestuje iba v tejto oblasti (Česká republika, Juhočeský kraj, okresy Strakonice a Prachatice). V regiónoch sa nachádzajú tieto obce: Chelčicko: Chelčice, Truskovice, Libějovice, Vodňany, Krtely, Malovice, Bavorov, Tourov; Lhenicko: Lhenice, Vadkov, Mičovice, Jáma, Hoříkovice, Třebanice, Hrbov, Vodice, Třešňový Újezdec, Horní Chrášťany, Dolní Chrášťany, Ratiborova Lhota.

4.4. Dôkaz o pôvode:

Sú vyznačené pestovacie plochy, sklady a skladovacie boxy, šarže a dátumy balenia. Vedie sa evidencia odberateľov. Pri každej dodávke je teda jednoznačne možná vysledovateľnosť, dodávky sú vzájomne nezameniteľné. Ovocie sa triedi, skladuje a balí na vymedzenom území, nemôže teda dôjsť k miešaniu s ovocím pestovaným inde.

Výroba sa riadi najmä Smernicami pre integrované systémy pestovania ovocia (SISPO). Kontrola dodržiavania špecifikácie sa realizuje vnútropodnikovo, v externých laboratóriách, vykonávaj ju nadriadený kontrolný orgán (Státní zemědělská a potravinářská inspekce – SZPI) a kontrolná komisia systému integrovanej produkcie SISPO (kontroly na mieste).

Dôsledné označovanie všetkého ovocia zozberaného v oblasti už v sade a presne vedená evidencia o zbere je zárukou nezameniteľnosti ovocia s ovocím z inej oblasti.

V sklade s pracuje s označeným ovocím a akákoľvek manipulácia sa eviduje v prevádzkovom denníku, v ktorom sa vedú údaje o pohybe ovocia a jeho trhovej úprave. Výstupom môže byť iba ovocie totožného pôvodu, ako pri vstupe, a ako také sa aj označuje.

Kvalitu produktov sledujú vnútropodnikové laboratóriá. Je vypracovaný systém chemickej a mikrobiologickej kontroly a hodnotenia výrobkov. Je zavedený systém HACCP. Kontroly vykonáva takisto nadriadený kontrolný orgán (pozri bod 4.7), a to podľa kontrolného plánu.

Kontrola dodržiavania zásad pre integrované systémy pestovania ovocia:

Kontroluje sa stav sadov a prírodného prostredia. V sadoch sa umiestňujú signalizačné prístroje. Kontrolu vykonáva kontrolná komisia SISPO u pestovateľov na mieste, spravidla jedenkrát do roka. Kontroluje sa predovšetkým kontaminácia pôdy, hnojív, závlahovej vody a ovocia ťažkými kovmi, monitorujú sa biotické a abiotické faktory, používanie hnojív, pesticídov a závlah, výsadba. Kontroly sú určené v Smerniciach pre integrované spôsoby pestovania ovocia, ktoré schválilo Ministerstvo zemědělství ČR.

4.5. Spôsob výroby:

Všetko ovocie sa pestuje podľa zásad Smerníc pre integrované systémy pestovania ovocia (SISPO), pričom na ich koncipovaní sa podieľali aj miestni ovocinári. Prvky a postupy integrovanej produkcie SISPO:

— Výsadba: kompromis medzi odolnosťou a konzumnou kvalitou plodov. Výber odrôd podľa teplôt, zrážok, doby dozrievania a zberu. Výber podpníkov podľa pôdnych pomerov, typu a intenzity výsadby.

— Ochrana pred chorobami a škodcami: kombinácia prírodnej a chemickej ochrany. Prevencia. Biologická ochrana. Podpora hmyzožravého vtáctva. Nasadenie prirodzených predátorov. Vhodné fyzikálne, biotechnické a agrotechnické metódy ochrany pre danú oblasť (obrábanie pôdy, hnojenie, tvarovanie, rez). Rovnováha rastlín, pokles výskytu chorôb a škodcov. Minimalizácia chemickej ochrany. V nutnom prípade sa používajú chemické prípravky s nízkou toxicitou, testované a povolené pesticídy, zoocídy a fungicídy. Selektívna chemická ochrana, iba tie pesticídy, ktoré hubia škodcov a neškodia užitočným živočíchom. Lapače škodcov. Prognóza výskytu chorôb a škodcov. Evidencia kontrol a aplikácií.

— Systém obrábania pôdy: sady sa zatrávňujú (60 – 70 % plochy), kombinujú sa rôzne trávy. Porast sa kosí, predovšetkým pred zberom. Tráva sa často necháva ležať na mieste alebo sa z nej vytvárajú pásy. Pri nižších zrážkach, spravidla menej ako 600 mm za rok, sa používa plytká kultivácia pôdy, maximálne do hĺbky 4 cm.

— Regulácia buriny: udržiavanie buriny pod úrovňou škodlivosti. Aplikácia povolených herbicídov vo vhodných obdobiach, max. 1x za rok, najneskôr 80 dní pred zberom jadrovín a 50 dní pre zberom kôstkovíc. Vo vhodných terénoch kultivácia pôdy. Kosenie buriny. Mulčujú sa príkmenné pásy, t. j. na pôdny povrch sa nastielajú organické materiály alebo farebné fólie.

— Zavlažovanie sadov: na zavlažovanie sa používa voda, ktorá nemá negatívny vplyv zdravotný stav ľudí a zvierat v oblasti, pôdu, kvalitu povrchových a podzemných vôd a ďalšie zložky životného prostredia. Kontrola závlahových vôd sa vykonáva minimálne 1x za mesiac.

— Hnojenie sadov: v pôde musí byť vyrovnaný pomer prvkov a zlúčenín na pestovanie druhov či odrôd ovocia. Pomer ovplyvňuje zdravotný stav stromov, kvalitu a kvantitu plodov. Hnojí sa na základe rozdielu medzi nameranými a odporučenými hodnotami prvkov a zlúčenín pre daný druh a odrodu ovocia. Určité obdobie pred zberom a po ňom sa nehnojí. O hnojení a úrode sa vedie evidencia.

— Kontrola kontaminácie: sledujú sa hlavne ťažké kovy, a to v pôde, závlahovej vode, hnojivách a ovocí. Hodnoty prípadnej kontaminácie ovocia sa merajú z dostatočne veľkého počtu vzoriek.

— Fyziologický stav a rovnováha ovocných stromov: agrotechnické opatrenia (rezy, ošetrovanie pôdy, hnojenie, regulácia počtu vyvíjajúcich sa plodov atď.) sa zosúlaďujú z hľadiska kvantity, obdobia a trvania. Nedochádza k porušeniu rovnováhy v sadoch. Fyziologická rovnováha sa hodnotí na základe rozborov pôdy a kontroly plodov. Subjektívna kontrola sa vykonáva spravidla 5 týždňov pred zberom. Hodnotí sa rast výhonkov, násada, veľkosť, osvetlenie, vonkajší vzhľad plodov. Cieľom sú úplne vyvinuté plody s vyváženým obsahom cenných látok – cukrov, kyselín, vitamínov, minerálnych a aromatických látok.

— Regulácia plodnosti ovocných stromov a kvality ovocia: stromy sa pravidelne režú, aby sa dosiahol optimálny počet plodov. Používa sa redukcia plodov, ručne alebo pomocou jedného z povolených chemických prípravkov v dávkach neprekračujúcich hraničné hodnoty.

— Zásady tvarovania a rezu ovocných drevín: jadroviny sa pestujú v jednoradových systémoch na použitie mechanizácie. Rez sa uskutočňuje v odporúčaných termínoch a odporúčaným spôsobom, oboje závisí od druhu a odrody ovocia.

— Kontrola dodržiavania zásad pre integrované systémy pestovania ovocia – pozri bod 4.4.

Všetky ovocné druhy sa dvakrát do roka prerezávajú a ďalej sa počas vegetácie chemicky ošetrujú podľa výskytu chorôb a škodcov v danom roku a v danom sade. Všetky chemické zásahy sú podložené meraním a sledovaním výskytu škodlivých činiteľov. Zasahuje sa až po prekročení prahu ekonomickej škodlivosti. Všetky sady sú zatrávnené a trávniky sa pravidelne kosia. Príkmenné pásy sa udržujú bez porastu pomocou herbicídov. Iba niektoré výsadby čerešní sú zatrávnené celoplošne.

Osobitným znakom Chelčicko-Lhenickej oblasti je aj skutočnosť, že všeobecné postupy SISPO sa aplikujú konkrétne na danú oblasť a vyvíjajú sa výrobky (napr. na hubenie škodcov) pre konkrétne oblasti.

Pestovateľské postupy jednotlivých ovocných druhov:

Jablone

Jablone sa pestujú na voľnej ploche na nezamokrených stanoviskách a na stanoviskách, kde sa nevytvárajú mrazové kotliny. Podpníky pre jablone sa volia trochu bujnejšie rastúce, pretože v nadmorskej výške oblasti pestovania nie je dostatok voľných živín v pôde a stromy ich čiastočne musia získavať sami. Kedysi to boli podpníky typu M1, M4, A2, v súčasnosti väčšinou M9 a ku každému stromčeku sa dáva opora vo forme samostatného kola alebo drôtenej steny, ku ktorej sa jednotlivé stromčeky priväzujú. Spon pestovaných stromčekov jabloní ovplyvňuje veľa faktorov, preto je možné v oblasti nájsť celú škálu variantov. Spon je ovplyvnený predovšetkým technickým vybavením pestovateľa, stanovišťom, typom podpníka a pestovateľským tvarom. Kedysi sa uplatňovali najmä pásové výsadby voľne rastúcich zákrpkov, ktoré dnes prechádzajú do zahustených vretenovitých výsadieb. Vzhľadom na veľkú vlhkosť vzduchu, ale aj celkovú vlhkosť v oblasti, je zavlažovanie sadov iba ojedinelou záležitosťou niektorých pestovateľov. Zber sa uskutočňuje kampaňovito – do veľkoobjemných debien, ktoré sa po naplnení zozberanými jablkami na mieste v sade označia a čo najrýchlejšie odvezú do klimatizovaného skladu.

Čerešne

Čerešne sa pestujú väčšinou na slnečných suchších stanovištiach s nízkou hladinou podzemnej vody. Kedysi sa pestovali na podpníkoch čerešne vtáčej v tvare voľne rastúcich vysokokmenných alebo polokmenných stromov dostatočne od seba vzdialených, aby sa strom dal oberať z rebríka zo všetkých strán. V súčasnosti sa nové výsadby vysádzajú na zahustenom spone na podpníkoch PHL alebo Gizela a koruny stromov sa udržujú prostredníctvom rezu v sploštenom a nižšom tvare. Zber sa uskutočňuje kampaňovito do prepravných alebo predajných obalov a po označení v sade sa čo najrýchlejšie prevážajú do skladu na schladenie, trhovú úpravu a odoslanie zákazníkom.

Višne

Višne sa pestujú na prirodzene suchších stanovištiach s nižšou úrovňou prirodzených živín. Pestujú sa v pásových výsadbách v sponoch, ktoré umožňujú mechanizovaný zber. Podpník pre višne je väčšinou mahalebka a tvar stromov je prispôsobený mechanizačnému prostriedku na zber. Zber sa uskutočňuje do prepravných obalov a po označení v sade sa čo najrýchlejšie prevážajú do skladu na schladenie alebo do konzervárne na ďalšie spracovanie. Zo skladu sa po skompletizovaní dodávky takisto expedujú na ďalšie spracovanie. Iba časť višní sa zberá ručne a konzumuje v čerstvom stave. V tomto prípade sa postupuje ako pri čerešniach.

Slivky

Slivky sa pestujú väčšinou ako polokmenné pásové výsadby na stanovištiach dostatočne zásobených vodou, na hlbokých hlinito-ílovitých pôdach. Podpníky pre slivky sa používajú rozličné, najčastejšie myrobalán. Tvar stromov je väčšinou voľne rastúca koruna, ktorá umožňuje prípadný mechanizovaný zber. Približne polovica ovocia je určená na konzumáciu v čerstvom stave, polovica na ďalšie konzervárenské spracovanie. Z tohto dôvodu je aj celý pestovací postup prispôsobený mechanizovanému zberu. Zber sa uskutočňuje väčšinou do prepravných obalov, ktoré sa po označení v sade prevážajú do skladu na schladenie a ďalšiu trhovú úpravu. Ovocie určené na priemyselné spracovanie sa zo sadu odváža do skladu na schladenie a skompletizovanie dodávok alebo priamo do konzervárne na ďalšie spracovanie.

Ríbezľa červená a čierna

Pestuje sa na pôdach dobre zásobených vodou, úrodných, hlbokých, skôr v nižších polohách, ale nie priamo v mrazových kotlinách, aj keď z pestovaného ovocia najlepšie odoláva mrazu. Veľké plochy s ríbezľami sa zakladajú ako pásové výsadby pravokorenných sadeníc zo zakorenených odrezkov. Spon výsadby je určený technikou a technológiou obrábania a zberu. Samostatné kry ríbezle vhodné výlučne na ručný zber sa vyskytujú už iba ojedinele. Zber sa uskutočňuje takmer výhradne mechanizovane a ovocie sa ďalej spracúva v konzervárni. Iba časť sa zberá ručne na priamu konzumáciu v čerstvom stave alebo pre malospotrebiteľov na využitie v kuchyni. Mechanizovaný zber sa uskutočňuje pomocou samochodného zberacieho stroja do prepravných obalov, ktoré sa po naplnení ovocím a označení v sade čo najrýchlejšie prepravujú do skladu na schladenie a skompletizovanie dodávky odberateľovi.

Skladovanie a balenie

Skladovanie a balenie sa uskutočňuje vo vymedzenej oblasti. Zabraňuje sa tým možnému poškodeniu zozberaného ovocia, ktoré ide priamo z pestovateľských plôch do skladu. Týmto postupom sa takisto zaručuje, že nedochádza k zmiešaniu s ovocím pestovaným inde. Pri takto zladenom procese pestovania, skladovania a balenia na jednom mieste sa ovocie nekazí.

4.6. Spojenie:

Chelčicko-Lhenická oblasť a ovocie, ktoré sa v nej pestuje sú špecifické nielen v Českej republike, ale v celej Európe. Dôkazom sú hlavne tieto skutočnosti: povesť, faktory ovplyvňujúce jedinečné vlastnosti Chelčicko-Lhenického ovocia a ďalšie osobitosti a súvislosť vlastností Chelčicko-Lhenického ovocia s podmienkami oblasti podľa druhov ovocia.

4.6.1. Povesť

Pestovanie ovocia v Chelčicko-Lhenickej oblasti má 700 ročnú tradíciu. Vďaka tejto dlhej tradícii a kvalite tunajšieho ovocia si oblasť vyslúžila označenie „záhrada južných Čiech“. Ovocie je zobrazené ako v znaku obce Chelčice, tak aj v znaku obce Lhenice. Dôkazy histórie a povesti ovocinárstva v oblasti sa uvádzajú v knihe autorov Václav Starý a kol.: „Lhenice, zahrada Jižních Čech“.

O renomé Chelčicko-Lhenického ovocia svedčia i každoročné Slávnosti kvetov a Slávnosti plodov organizované v spolupráce s Úniou ovocinárov južných a západných Čiech. Slávnosti kvetov sú turistická a cykloturistická akcia pri príležitosti otvorenia ovocinárskej sezóny v čase prebúdzania ovocných stromov, vyháňania pukov a kvitnutia. Slávnosti plodov sú prestížna niekoľkodňová akcia, jedna z najvýznamnejších ovocinárskych akcií v Českej republike. Pozostáva z výstavy ovocia spojenej s hodnotením, ovocného jarmoku, kultúrneho a športového programu.

Dôkazom výnimočnej kvality Chelčicko-Lhenického ovocia je celý rad ocenení z celoštátnych výstav napr. Zahrada Čech – Litoměřice. Pestovatelia sa úspešne zúčastňujú nielen tejto výstavy, ale aj ďalších celoštátnych výstav: Hortikomplex – Olomouc, Země živitelka – České Budějovice, Zemědělec – Lysá nad Labem.

Pestovateľov Chelčicko – Lhenického ovocia združuje Unie ovocnářů jižních a západních Čech, ktorá sa zaoberá okrem iného vzdelávaním a osvetovou činnosťou, propagáciou ovocia, výstavníctvom, vydávaním tlačovín, kvalitou ovocia a ekológiou. Okrem toho v oblasti vyvíja činnosť aj Místní akční skupina Rozkvět zahrady jižních Čech.

Pestovatelia z Chelčicko – Lhenickej oblasti spolupracujú s mnohými významnými výskumnými ústavmi a vzdelávacími zariadeniami, napríklad: Jihočeskou univerzitou v Českých Budejoviciach – Zemědělskou fakultou, Mendelovou zemědělskou a lesnickou Univerzitou v Brně – Zahradnickou fakultou v Lednici, Výzkumným a šlechtitelským ústavem ovocnářským Holovousy s.r.o., SEMPRA, Výzkumným ústavem zemědělské techniky – Praha, Výzkumným ústavem zemědělské ekonomiky – Praha, Výzkumným ústavem rostlinné výroby, Výzkumným ústavem potravinářským Praha, Ústavem organické chemie a biochemie AV ČR, biologickou laboratoří Biola. Úspešnosť spolupráce sa prejavuje jednak vo vývoji pestovateľských postupov, jednak v realizácii týchto postupov pri pestovaní ovocia v Chelčicko-Lhenickej oblasti, a teda tiež prispieva k celoštátnej povesti Chelčicko-Lhenického ovocia.

Výroba

Ročné objemy výroby v tonách (podľa roku 2008): jablká – 7 409, čerešne – 115, višne – 338, slivky a slivy – 416, ríbezle – 399.

Obchod:

Chelčicko-Lhenické ovocie sa úspešne distribuuje do Českej republiky i zahraničia.

Česká republika

Počet obchodných subjektov, kam sa Chelčicko-Lhenické ovocie dodáva: cca 500.

Významné obchodné subjekty, kam sa Chelčicko-Lhenické ovocie dodáva: Terno, Ahold, Coops, Nova Fruit, CZ Fruit, Čeroz.

Vývoz

Vyvážajú sa tieto percentá úrody: čerešne – 38 %, višne – 40 %, slivky – 50 %, ríbezle – 70 %.

Krajiny, kam sa Chelčicko-Lhenické ovocie dodáva: Nemecko, Holandsko, Belgicko, Rakúsko, Fínsko, Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska.

Počet zahraničných obchodných subjektov, kam sa Chelčicko-Lhenické ovocie dodáva: cca 10.

Významné obchodné subjekty, kam sa Chelčicko-Lhenické ovocie dodáva: Dinter, Phanner.

4.6.2. Faktory ovplyvňujúce jedinečné vlastnosti Chelčicko-Lhenického ovocia a ďalšie osobitosti

Ovocie pestované v Chelčicko-Lhenickej oblasti (pozri 4.2) podstatne ovplyvňujú práve prírodné klimatické podmienky podšumavskej oblasti medzi Bavorovskou kotlinou a podhorím Blanského lesa.

V Chelčicko-Lhenickej oblasti je sústava rybníkov, riek a potokov. Presne taký typ krajiny vytvára priaznivé klimatické podmienky pre pestovanie ovocia, patrí k nim napríklad množstvo zrážok, vlhkosť v pôde, striedane nočných a denných teplôt a časté ranné hmly.

Chelčicko-Lhenickú oblasť charakterizujú:

— vyššia nadmorská výška, oblasť sa nachádza v podhorí Šumavy

— čisté ovzdušie, dané predovšetkým absenciou znečisťujúcej priemyselnej výroby a množstvom lesov

— priemerná ročná teplota 8,7 °C

— priemerné zrážky 607 mm ročne

— priemerná mesačná relatívna vlhkosť vzduchu 75,8 % – táto hodnota je veľmi vysoká, vlhkosť v lete dodáva vlahu a v zime zahaľuje stromy inovaťou a obmedzuje mrazy

— výrazné rozdiely medzi dennými a nočnými teplotami, predovšetkým v čase zberu

— časté ranné hmly, podmienené výskytom rybníkov a panvovým charakterom oblasti, ktorá je čiastočne ohraničená horami

— dostatočná vlhkosť pôdy, ku ktorej prispievajú zrážky, ako aj hustá sieť rybníkov a vodných tokov

— neskorší začiatok jari a neskoršie dozrievanie spôsobené podhorskými podmienkami

— dobré zloženie pôdy, najmä minerálnych látok v pôde.

Hlavná špecifická vlastnosť Chelčicko-Lhenického ovocia, teda vyvážený pomer medzi cukrami a kyselinami, je daná predovšetkým podnebím, t. j. striedanie teplôt, neskorší začiatok jari, neskoršie dozrievanie, a pôdou, t. j. vyrovnanosť pH, jednotlivých minerálnych látok aj vzájomného pomeru minerálnych látok. Podľa vykonaných laboratórnych rozborov dosahuje priemerná kyslosť ovocia optimálne hodnoty. Takisto pri pôdnych rozboroch sa potvrdili pozitívne výsledky, ktoré nie sú samozrejmosťou vo všetkých ovocinárskych oblastiach.

Ďalšie špecifické vlastnosti Chelčicko-Lhenického ovocia, ako je vôňa, chuť, sviežosť, dlhotrvajúca čerstvosť, jedinečnosť farebných odtieňov, sú podmienené najmä osobitnou mikroklímou, ktorá je určená uvedenými podmienkami (lesy, rybníky, vyššia nadmorská výška, vlhkosť, hmly atď.).

Významným faktorom, ktorý ovplyvňuje kvalitu Chelčicko-Lhenického ovocia, je nízka kontaminácia prostredia ťažkými kovmi, a teda miera kontaminácie plodov, ktorá je hlboko pod stanovenými limitmi. Prispieva k tomu i biologická ochrana ovocných stromov. V Chelčicko-Lhenickej oblasti sa na ochranu ovocných stromov používajú hlavne biologické prostriedky. Tieto prostriedky sú ekologické a majú nesporné výhody oproti chemickým prostriedkom. Táto oblasť je jedným z centier v Českej republike, kde sa vyvíjajú biologické prostriedky na ochranu rastlín a stromov.

Osobitným rysom Chelčicko-Lhenickej ovocinárskej oblasti je aj rôznorodosť výroby v porovnaní s inými ovocinárskymi oblasťami.

Výrazným znakom je aj pestovanie ovocia v Chelčicko-Lhenickej oblasti integrovaným spôsobom SISPO, pozri bod 4.5 Spôsob výroby, na ktorom sa autorsky podieľali aj ovocinári z Chelčicko-Lhenickej oblasti. Tento systém prispieva podstatnou mierou k vysokej vnútornej kvalite plodov, a teda k uspokojeniu náročných spotrebiteľov. Systém poskytuje návody na to, ako ovocie v oblasti optimálne pestovať, a tieto návody sa následne aplikujú.

Počas stáročia trvajúcej tradície pestovania ovocia vo vymedzenej oblasti sa neustále zlepšovali a prehlbovali vedomosti a skúsenosti pestovateľov o tom, ktoré druhy, kde a ako najlepšie pestovať. Tento proces stále pokračuje.

Označenie pôvodu Chelčicko-Lhenické ovoce je v ČR chránené pod číslom 194 od 20. novembra 2002.

4.6.3. Súvislosť vlastností Chelčicko-Lhenického ovocia s podmienkami oblasti v členení podľa druhov ovocia

Jablká

Jablká vynikajú jedinečnou zvláštnou korenistou chuťou s dlhotrvajúcim dozvukom, ktorá je spôsobená vplyvom vyššej vlhkosti vzduchu, absenciou vysokých teplôt v letnom období a naopak značným kolísaním nočných a denných teplôt daných pôsobením značného množstva vodných plôch, lesov a reliéfov krajiny vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Táto zvláštna mikroklíma napomáha tomu, že sa v období pred zberom vytvára v plodoch presne ten pomer cukrov, kyselín a aromatických látok, ktorý zapríčiňuje ich mimoriadnu korenistú chuť. Jablká vynikajú v celom sortimente pestovaných odrôd, od letných až po tie odrody, ktoré sa do jarných mesiacov skladujú v regulovanej atmosfére, aj dlhou dobou optimálnej konzumnej zrelosti bez degenerácie chuťových vlastností a arómy. Rovnako vynikajú aj vytváraním kvalitnej stopky, čoho príčinou je predovšetkým nadmorská výška vo vymedzenej zemepisnej oblasti, bez letných horúčav v dôsledku pôsobenia častej hmly a výdatného orosenia v kombinácii so slnečným svitom. Ďalším rysom tejto skutočnosti je aj nezameniteľné sfarbenie plodov jednotlivých odrôd pestovaných v Chelčicko-Lhenickej oblasti.

Čerešne

Čerešne vynikajú sýtou a výrazne korenistou chuťou a chrumkavou dužinou s vysokým obsahom cukrov a kyselín a ich optimálnym pomerom. Pri niektorých odrodách (Napoleonova, Kordia, Van) je rozdiel v kvalite a chuti plodov oproti iným oblastiam taký markantný, že sa vyskytli tendencie registrovať krajové mutácie týchto odrôd. Tieto vlastnosti sú spôsobené mimoriadnymi pôdnymi podmienkami vymedzenej zemepisnej oblasti súvisiacimi s členitosťou reliéfu krajiny. Iné typy pôd sú v údoliach a na rovinách a úplne odlišné na návršiach. Pôdy na svahoch sú suchšie, menej výživné, ale s dostatkom obsiahnutých minerálnych živín, ktoré sa tu vyskytujú v dobrom a jedinečnom pomere. Významnú úlohu tu zohráva ich priepustnosť. Práve tieto svahy sa oddávna využívajú na výsadbu čerešňových sadov a stromoradí. Stromy tu rastú veľmi vitálne bez ohľadu na použité podpníky vďaka zdravému koreňovému systému, ktorému miestne pôdy dokonale vyhovujú. Nie sú tu podmáčané plochy ani mrazové kotliny, ktoré poškodzujú korene a kmene stromov a spôsobujú stres, následkom ktorého sú plody s nedostatočnou kvalitou chuti.

Višne

Višne vynikajú nízkou červivosťou plodov a vysokou trvanlivosťou spočívajúcou vo vnútornej kvalite plodov. Tieto vlastnosti sú dané predovšetkým tým, že vďaka vyššej nadmorskej výške a pestovanému sortimentu nastáva vo vymedzenej zemepisnej oblasti zberová zrelosť neskoršie v porovnaní s inými oblasťami. Toto miestne špecifikum je výhodné v tom, že višne netreba pred zberom ošetrovať proti červivosti plodov, a teda vnútornú kvalitu plodov nijak neovplyvnia pesticídy. Ďalšími špecifickými vlastnosťami višní sú výrazná chuť a aróma, ktoré sa následne prejavujú v kvalite výrobkov a nápojov z tohto ovocia. Výrazná chuť a aróma sú spôsobené tým, že v pôde Chelčicko-Lhenickej oblasti sú veľmi nízke koncentrácie ťažkých kovov a je len málo zaťažená emisiami z priemyslu a dopravy, čo priaznivo vplýva na kvalitu ovocia.

Slivky

Slivky vynikajú vysokou cukornatosťou a sýtou arómou, čo je spôsobené kolísaním teplôt, častými hmlami a miernymi mrazíkmi v neskoršom období. Tieto vlastnosti sa cenia pri následnom spracúvaní na konzervárenské výrobky a alkohol, obsah aromatických látok sa vysoko cení a toto ovocie je žiadané medzi miestnymi i zahraničnými spracovateľmi. Vzhľadom na miestnu chladnejšiu klímu tu sú len veľmi málo rozšírené vírusové ochorenia, ktoré mimoriadne negatívne ovplyvňujú kvalitu plodov. Tento fakt umožňuje aj pestovanie pôvodných odrôd, ktoré nie sú šľachtené na rezistentnosť proti vírusovým ochoreniam (slivka domáca). Predovšetkým majú však špecifické prírodné podmienky pozitívny vplyv na kvalitu plodov. Vyššia vlhkosť vzduchu a množstvo zrážok umožňujú zatrávnenie sadov, ktoré bráni prehrievaniu plodov a narúšaniu asimilácie. Mulčovaním trávnatého porastu sa zvyšuje obsah CO2 v prízemnej vrstve, čo má v čase dozrievania priaznivý vplyv na pomer cukrov a kyselín v plodoch. Ďalej skutočnosť, že sa v tejto oblasti nevyskytujú vápenaté pôdy, znamená, že stromy nikdy netrpia nedostatkom železa, ktorý veľmi zhoršuje kvalitu plodov.

Ríbezľa červená a čierna

Ríbezľa vyniká svojou arómou a ideálnym pomerom obsahu cukrov a kyselín, čo je spôsobené predovšetkým pôdnymi a klimatickými podmienkami, ktoré sú rozhodujúce pre túto špecifickú kvalitu plodov.

Vzhľadom na to, že sa v Chelčicko-Lhenickej oblasti vyskytujú pôdy s mierne kyslou pôdnou reakciou, sú tu ideálne podmienky na pestovanie ríbezle. Kvalita ríbezlí takisto spočíva vo veľkej veľkosti plodov a trvanlivosti, čo ovplyvňuje prirodzený vyšší obsah draslíka v pôdnom profile. Ide o veľmi zásadný faktor, pretože u ríbezle sa jeho nedostatok veľmi rýchlo prejaví – okrem iného menšou veľkosťou a kratšou trvanlivosťou plodov. Ríbezľa je ovocný druh, ktorý je veľmi náročný na obsah humusu v pôde. V Chelčicko-Lhenickej oblasti možno vďaka vyššej vlhkosti vzduchu a zrážkam v priebehu vegetácie v ríbezľových plantážach aplikovať trvalé zatrávnenie. Stálym mulčovaním trávy a drvením zvyškov po rezoch sa veľmi skoro vytvára vrstva humusu, ktorá rozhodujúcim spôsobom ovplyvňuje rast krov, vitalitu a kvalitu výroby. V kombinácii so striedaním vyšších denných a nízkych nočných teplôt v období pred zberom, ktoré je pre túto oblasť charakteristické, tu dozrievajú veľmi aromatické plody s ideálnym pomerom obsahu cukrov a kyselín. Táto skutočnosť sa následne prejavuje v kvalite výrobkov vyrábaných z miestnych surovín.

4.7. Kontrolný orgán:

Názov: Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře Adresa: Purkyňova 2533 390 02 Tábor ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 381200011 Fax +420 381257000 e-mail: tabor@szpi.gov.cz

4.8. Označovanie:

Ovocie Chelčicko-Lhenickej oblasti sú balené v rôznych obaloch s nápisom Chelčicko-Lhenické ovoce, väčšinou vo farebnej kombinácii zelenej, žltej a červenej, so znakom a názvom obce, kde sa vypestovalo. Dodržiavanie grafiky na obaloch sa striktne nevyžaduje.

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.