PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu Sprievodný dokument Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o účasti Európskej únie na Európskom metrologickom programe pre inovácie a výskum (EMPIR) realizovanom niekoľkými členskými štátmi /* SWD/2013/0250 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu Sprievodný dokument Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o účasti Európskej únie na Európskom metrologickom programe pre inovácie a výskum (EMPIR) realizovanom niekoľkými členskými štátmi V tomto zhrnutí sa uvádzajú hlavné zistenia a závery správy o posúdení vplyvu (ďalej len „PV“), ktorá je sprievodným dokumentom Komisiou predloženého návrhu rozhodnutia o následných opatreniach k Európskemu programu metrologického výskumu (ďalej len „EMRP“) realizovanému niekoľkými členskými štátmi. O uvedené následné opatrenia požiadali členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastňujú programu EMRP, a boli potvrdené vydaním návrhu programu „Európsky metrologický program pre inovácie a výskum“ (ďalej len „EMPIR“) a finančnými záväzkami 28 jednotlivých krajín. Metrológia je veda o meraní a zahŕňa všetky teoretické a praktické aspekty merania. Základom metrológie je definícia, realizácia a rozšírenie meracích jednotiek a ich súvislosti so základnými jednotkami (kilogram, meter, sekunda, kelvin atď.). Národné metrologické ústavy (ďalej len „NMI“) majú za úlohu poskytovať potrebný výskum a infraštruktúru a realizovať výskum na základe inštitucionálneho financovania ústrednými štátnymi agentúrami alebo ministerstvami. 1. Vymedzenie problému 1.1. Riešenie úloh metrologického výskumu a inovácií Metrológia, veda o meraní, je centrálnym nervom v chrbtici nášho vyspelého sveta. Ovplyvňuje každý aspekt nášho každodenného života. Stále presnejšie a spoľahlivejšie merania sú základom hnacej sily inovácií a rastu ekonomiky v rámci nášho na vedomostiach založeného hospodárstva. Spoľahlivé, vysledovateľné meranie umožňuje vedeckej obci vyvinúť lepšie prístroje a robiť lepšiu vedu. Otvára nové územia pre priemysel, vytvára priestor a príležitosť pre inovácie. Rozhodným spôsobom podporuje a urýchľuje porozumenie a dosiahnutie zhody v oblasti svetových výziev ako zdravotná starostlivosť a zmena klímy. Riešenie významných spoločenských výziev často závisí od metrologických riešení. Platí to obzvlášť v prípade zdravia, životného prostredia a energetiky, ale týka sa to aj iných oblastí, ako sú doprava (automaticky riadené dopravné prostriedky, znižovanie emisií), poľnohospodárstvo (bezpečnosť potravín) alebo bezpečná spoločnosť (chemické a radiačné merania, zvyšovanie bezpečnosti údajov). Všetky vlády technicky vyspelých krajín podporujú metrologickú infraštruktúru, pretože prináša výhody a má silný verejnoprospešný charakter, ktorý odôvodňuje verejný zásah. Významné hospodárske mocnosti sveta zvyšujú svoje investície do metrologického výskumu a súvisiacich infraštruktúr. Čína napr. zvýšila národné investície do metrologického VaV v rokoch 2001 až 2007 25-násobne, hoci z nízkych hodnôt. Spojené štáty sa zaviazali zdvojnásobiť do roku 2017 rozpočet Národného inštitútu pre normy a technológie. Z obrázku 1 vyplýva značný rast investícií do metrológie v niektorých silných hospodárstvach počas posledných rokov. Obr. 1: Investície do metrológie: porovnanie zmien (interné údaje NPL, UK) Vzhľadom na úroveň investícií v metrológii a na jej význam pre podporu excelentnosti vo vede a konkurencieschopnosti priemyslu členský štát samostatne a dokonca ani skupina krajín spoločne nemôžu čeliť celosvetovej konkurencii. 1.2. Kľúčové problémy a ich príčiny Z výsledkov verejných konzultácií[1] uskutočnených v tejto súvislosti jasne vyplýva, že existujú problémy, ktoré je potrebné riešiť nielen na všeobecnej úrovni, ale aj na úrovni jednotlivých zainteresovaných skupín. Uvedenými konzultáciami sa potvrdzujú aj výsledky strednodobého hodnotenia programu EMRP. Pokiaľ ide o dôležitosť metrologického výskumu na účely vyriešenia veľkých výziev v oblasti konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a priemyslu, v oblasti európskych politík, ako aj v oblasti regulačnej a normotvornej práce, dospelo sa takmer k jednohlasnej zhode (97 %). Väčšina súhlasila aj s 15 skrytými špecifickými problémami (50 % až 90 % súhlasilo, že ide o „dôležité“ alebo „veľmi dôležité“ problémy). Obr. 2: Výsledky verejných konzultácií: formulácie problémov v európskom systéme metrologického výskumu v poradí dôležitosti Dva hlavné problémy, ktoré musí budúca iniciatíva riešiť možno zhrnúť takto: 1. Nevyužitý potenciál dosiahnuť väčší vplyv na rast a riešenie sociálno-ekonomických úloh · Metrológiou sa musí významnejšie prispieť k hospodárskemu rozvoju, a to prostredníctvom činností nasledujúcich po výskume, ktorými sa odstránia prekážky a riziko pri využívaní metrologického výskumu výrobkami novými na trhu. · Metrologická komunita by mala umožniť lepšiu a/alebo rýchlejšiu reguláciu a normalizáciu, a to poskytovaním nezávislých vstupných vedeckých údajov o metódach merania a ich obmedzeniach, ktoré často chýbajú. · Metrologický výskum sa v širšej miere musí stať interdisciplinárnym a otvoreným širšej vedeckej základni; len ďalšou modernizáciou metrologického systému smerom k interdisciplinarite a otvorenosti pre širšiu vedeckú základňu možno zabezpečiť, že metrologický výskum prinesie lepšie meracie techniky na účely riešenia úloh v spoločnosti ako zdravie, životné prostredie a energetika. 2. Fragmentácia a štrukturálne nedostatky európskeho systému metrologického výskumu a inovácií · Rozvoj a využívanie nových meracích techník v Európe musí byť koordinovanejší a inkluzívnejší, aby sa znížila zbytočná duplicita a aby sa NMI s menej intenzívnym výskumom umožnilo zmenšiť medzeru v znalostiach, a tým zlepšiť ich schopnosť podporovať vnútroštátne priority sociálno-ekonomického rozvoja. · Európa si potrebuje zabezpečiť vedúce postavenie vo svete a vypracovať koordinovanú stratégiu Európa si potrebuje vypracovať koordinovanú stratégiu s cieľom spolupracovať v oblasti metrologického výskumu so zvyškom sveta na úrovni programov, a to spôsobom, ktorý prinesie väčšie hospodárske výhody a umožní jej vystupovať jednotne a demonštrovať svoje vedúce postavenie pri riešení globálnych metrologických výziev. 1.3. Verejná intervencia na úrovni EÚ je plne odôvodnená Verejná intervencia na úrovni EÚ je nevyhnutná s cieľom spojiť rozčlenené vnútroštátne výskumné programy, pomôcť pri navrhovaní stratégií spoločného výskumu a financovania presahujúcich hranice jednotlivých štátov a pri dosahovaní kritickej veľkosti, pokiaľ ide o účastníkov a investície na vyrovnanie sa s dôležitými metrologickými výzvami, a pritom zvyšovať nákladovú účinnosť a dosah európskych činností a investícií v tejto oblasti. Táto iniciatíva je zakotvená v cieľoch zmluvy — posilňovať vedeckú a technickú základňu EÚ (článok 179 ods. 1 ZFEÚ) a vybudovať Európsky výskumný priestor na základe cezhraničnej spolupráce medzi výskumnými pracovníkmi (článok 179 ods. 2 ZFEÚ), ako napr. prostredníctvom účasti EÚ na výskumných a rozvojových programoch, ktoré uskutočňujú niektoré členské štáty (článok 185 ZFEÚ). V stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu — EURÓPA 2020 sa stanovuje program pre európsky výskum a inovácie na najbližšie roky. Metrologický výskum má vplyv na niekoľko dôležitých iniciatív uvedenej stratégie vrátane iniciatív „Inovácie v Únii“, „Digitálna agenda pre Európu“, „Európa efektívne využívajúca zdroje“ a „Priemyselná politika vo veku globalizácie“. Členské štáty zúčastňujúce sa programu EMRP a ich NMI spolu so špecializovanou realizačnou štruktúrou s názvom EURAMET dokázali v rámci súčasnej iniciatívy, že aj jednoduchá riadiaca štruktúra dokáže zabezpečiť účinnú a efektívnu realizáciu programu. Vylepšeným nadväzujúcim programom EMPIR sa takisto dodržiava zásada subsidiarity, keďže členské štáty budú zodpovedné za rozvoj svojich spoločných strategických pracovných programov a všetkých ich operačných aspektov. Úlohou EÚ je zabezpečiť zlepšenie koordinácie s cieľom dosiahnuť kritickú masu a zosúladiť národné a európske stratégie, zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov, ako aj zabezpečovať synergie s politikami EÚ a prispievať k prioritám programu Horizont 2020. 1.4. EMRP: Kľúčové výsledky a získané poznatky Súčasná iniciatíva EMRP je spoločným európskym programom metrologického výskumu, ktorý realizuje 22 národných metrologických ústavov. Zakladá sa na článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorým sa pri vykonávaní viacročného rámcového programu umožňuje koordinovať vnútroštátne výskumné programy. Celkový verejný rozpočet súčasného programu na obdobie piatich rokov je 400 miliónov EUR s príspevkami účastníckych členských štátov a Európskej únie v rovnakej výške. Podľa priebežného hodnotenia bola uznaná hodnota uvedenej iniciatívy: „Panel zastáva spoločný názor, že článok 185 je takmer perfektným nástrojom spoločného programovania v rámci metrologickej komunity vďaka dlhodobým národným finančným záväzkom, relatívne homogénnym národným štruktúram a pôvodným rámcom budovania sietí.“ Hlavné nedostatky programu EMRP sú obmedzené otvorenie národných metrologických ústavov excelentnosti vo vede mimo metrologických ústavov a nedostatočné budovanie kapacity. Okrem toho nedostatok špecializovaných nástrojov na podporu inovácie a regulačných/normotvorných harmonogramov obmedzuje priemyselné využívanie, a tým širší ekonomický vplyv. 2. Ciele 2.1. Všeobecné ciele V súlade so stratégiou Európa 2020, s hlavnou iniciatívou Únia inovácií, programom Horizont 2020 a Európskym výskumným priestorom je celkovým cieľom budúcej iniciatívy riešiť úlohy, pred ktorými stojí európsky systém metrologického výskumu, a v plnej miere využiť prínosy zlepšených meracích riešení pre Európu. Všeobecné ciele (ďalej len „VC“) sú preto tieto: 1. poskytovať vhodné, integrované a hotové metrologické riešenia, ktorými sa podporia inovácie a priemyselná konkurencieschopnosť, ako aj meracie techniky na účely riešenia úloh v spoločnosti ako zdravie, životné prostredie a energetika vrátane podpory rozvoja a vykonávania politiky (VC1) 2. vytvoriť integrovaný európsky systém metrologického výskumu kritickej veľkosti a s aktívnym zapojením sa na regionálnej, národnej, európskej aj medzinárodnej úrovni (VC2) 2.2. Osobitné ciele Na dosiahnutie všeobecných cieľov a zabezpečenie vysokej úrovne vedeckej, finančnej a riadiacej integrácie vo všetkých činnostiach, ako aj významného vplyvu, sa stanovili tieto osobitné ciele a súvisiace kritériá: · urýchliť zavedenie do priemyslu a zlepšiť tvorbu noriem: · dosiahnuť obrat z nových alebo významne vylepšených výrobkov a služieb, ktorý možno pripísať výskumným činnostiam v rámci programu EMPIR a jeho predchodcov, na úrovni EÚ vo výške aspoň 400 miliónov EUR; · zapojiť aspoň 60 % technických výborov CEN/CENELEC/ISO/IEC a rovnocenných normalizačných orgánov, ktoré majú možnosť priameho využitia projektov EMPIR, do programu. · Podporiť koherentné, udržateľné a integrované európske metrologické prostredie s cieľom v plnej miere vyťažiť potenciál EÚ: · udržať investície do špecializovaného národného metrologického výskumu v Európe koordinovaného alebo ovplyvneného týmto programom na úrovni aspoň 50 %; · zapojiť všetky európske NMI a ich DI do programu; · dosiahnuť vedúce postavenie EÚ aspoň v 20 % medzinárodných metrologických výborov[2]. 2.3. Operačné ciele (ďalej len „OC“) Z uvedených osobitných cieľov vyplýva šesť operačných cieľov: · zriadiť spoločné programy so silnou integráciou základného výskumu, ako aj výskumu zameraného na výzvy metrológie prostredníctvom všeobecných priorít a spoločných výziev s následným výberom projektov na základe excelentnosti (OC1); · podporovať činnosti súvisiace s inováciami prostredníctvom rozvoja nových technológií, spoločných výskumných projektov na základe potrieb priemyslu a spätného preberania výsledkov takého výskumu priemyslom. To si vyžaduje, aby sa projekty systematicky monitorovali z hľadiska technológie a aby sa aspoň 20 % výskumu uskutočňovalo na základe potrieb priemyslu (v rámci súčasného programu EMRP neexistuje modul, ktorý by sa tomu venoval) (OC2); · zvýšiť bezprostredný význam pre tvorcov politiky a normalizačné orgány. Aspoň 10 % je venovaných výskumu na podporu normalizácie v porovnaní s 0 % v rámci programu EMRP (OC3); · otvoriť program pre príslušné vedecké komunity a zvýšiť povedomie a zapojenie sa európskych organizácií pre technológie a výskum. Znamená to aspoň zdvojnásobiť účasť vedcov mimo NMI/DI na programe (OC4); · podporovať budovanie kapacity v rozvíjajúcich sa NMI, najmä poskytovaním pomoci národným orgánom, aby v plnej miere využili štrukturálne fondy a iné relevantné programy. Očakáva sa zvýšenie pákového účinku štrukturálnych fondov EÚ a iných programov od 0 % do 10 % spoločných investícií do programu EMPIR (OC5); · posilniť vedúce postavenie Európy prostredníctvom združenia EURAMET a podporiť svetovú spoluprácu. Malo by to viesť k štruktúrovanej spolupráci najmenej v dvoch prípadoch s hlavnými aktérmi v oblasti metrológie mimo Európu (napr. v USA, Kanade) (OC6). 3. Možnosti politiky Pre program nadväzujúci na program EMRP sa určili tieto tri možnosti politiky: Podľa možnosti 1 („žiadne špecializované opatrenie EÚ“), prispievanie EÚ na program EMRP by skončilo po skončení jeho fázy financovania v roku 2013. Na podporu cieľov EMRP by sa okrem toho v rámci výskumných politík, programov ani financovania neprijali žiadne špecializované ustanovenia. Podľa možnosti 2 („nezmenený prístup – EMRP2“) by sa pokračovalo s rovnakou iniciatívou, ktorá sa plne zameriava na koordinovanie a integrovanie základného výskumu a výskumu založeného na výzvach. Zahŕňalo by to výzvy na témy relevantné pre priemysel. Podľa možnosti 3 („vylepšená iniciatíva podľa článku 185 – EMPIR“) by sa stavalo na úspechu programu EMRP realizáciou ambicióznejšej a inkluzívnejšej iniciatívy podľa článku 185, ktorá by bola v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 ako Európsky metrologický program pre inovácie a výskum (EMPIR). Vylepšenie programu EMRP na EMPIR pozostáva zo silnejšieho zamerania sa na inovácie a zavádzanie výsledkov výskumu do priemyslu, z úplne novej podpory normotvorby a špecializovaného budovania kapacity a z napojenia sa na iné zdroje finančných prostriedkov, akými sú napr. štrukturálne fondy, s cieľom podporiť účastnícke štáty s neúplnými alebo vznikajúcimi systémami metrológie a umožniť im preklenúť medzery prostredníctvom zavedených metrologických systémov. 4. Porovnanie možností Základ porovnania poskytli analýzy vplyvu na uvedených šesť operačných cieľov, ako aj analýza hospodárskeho, sociálneho, environmentálneho a iného vplyvu. Obr. 2: Porovnanie vplyvu možností na dosiahnutie uvedených šiestich operačných cieľov (OC) a na hospodársky, sociálny, environmentálny a iný dosah || Možnosť 1: žiadne špecializované opatrenie EÚ || Možnosť 2: EMRP2 || Možnosť 3: EMPIR OC1 Integrácia || nízka/stredná || veľmi vysoká || vysoká OC2 Inovácia || nízka/stredná || stredná || vysoká OC3 Relevantnosť politiky || nízka/stredná || stredná || veľmi vysoká OC4 otvorenosť programu || nízka || stredná || stredná/vysoká OC5 Budovanie kapacity || nízka || nízka/stredná || stredná OC6 svetová spolupráca || nízka/stredná || nízka/stredná || stredná/vysoká Hospodárske vplyvy || nízke || stredné || stredné/vysoké Sociálne vplyvy || stredné || stredné/vysoké || vysoké Vplyvy na životné prostredie || nízke || stredné/vysoké || stredné/vysoké Vplyvy na politiku európskeho výskumu a inovácie || nízke || stredné/vysoké || vysoké Efektívnosť || veľmi nízka || vysoká || veľmi vysoká Administratívne zaťaženie || vysoké || stredné || stredné 5. Uprednostňovaná možnosť Možnosť 3 je jasne preferovanou možnosťou vzhľadom na jej účinnosť pri dosahovaní cieľov, efektívnosť, ako aj koherentnosť v súvislosti so všetkými kritériami. Výsledky verejnej konzultácie to plne potvrdzujú (93 % odpovedí sa o tejto možnosti vyjadrilo ako o „veľmi vhodnej“ alebo „primeranej“). Táto možnosť bude vychádzať z už dosiahnutých výsledkov EMRP, pričom sa bude pokračovať v doterajších aktivitách a ich realizácii v rámci nového programu a umožní sa hladká integrácia ďalších činností hneď od začiatku, aby sa vyriešili problémy, ktoré nebolo možné riešiť v rámci súčasnej iniciatívy. Skutočné pridelenie rozpočtových prostriedkov sa uskutoční na základe výsledku rozhodnutia o programe Horizont 2020. Účastnícke štáty už predostreli finančné záväzky presahujúce 300 miliónov EUR. Spolu s príspevkom EÚ v rovnakej výške by to znamenalo program s rozpočtom 600 miliónov EUR s možnosťou výziev na predkladanie návrhov počas viac ako siedmich rokov, čo by predstavovalo každoročné zvyšovanie rozpočtu o 7 % (85,7 milióna EUR ročne) v porovnaní so súčasným programom EMRP. 6. Monitorovanie a hodnotenie Vytvorenie vhodného systému monitorovania a hodnotenia na úrovni programu a projektu umožní riadne posúdenie toho, či je program EMPIR na dobrej ceste k úspešnému dosiahnutiu svojich cieľov. Hodnotiaci rámec by pozostával z týchto zložiek: · ročné správy o realizácii programu s podrobnými informáciami o jeho výkonnosti a postupe pri dosahovaní celkových a čiastkových cieľov, a to na základe vopred definovaných indikátorov; · strednodobé hodnotenie uskutočnené nezávislým panelom odborníkov, ktorý Európska komisia zvoláva najneskôr v roku 2018, s osobitným zameraním sa na realizáciu programu k danému dňu, na kvalitu výskumu a inovácií, pokrok pri dosahovaní stanovených celkových a čiastkových cieľov a na odporúčania na možné zlepšenia; · na konci účasti Únie na programe EMPIR sa uskutoční nezávislé záverečné hodnotenie, ktorým sa preskúma dosiahnutie cieľov, výsledky a vplyvy. Vypracovaný úplný súbor indikátorov, ktorým sa podporia osobitné a operačné ciele, sa nachádza v správe IA. [1] Na stránke http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf nájdete úplnú správu. [2] Napr. vo výboroch metrického dohovoru: www.bipm.org/en/committees .