SK ECB-PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 6. novembra 2015 
k riešeniu krízových situácií na finan čnom trhu a osobitnému odvodu vybraných  
finančných inštitúcií 
(CON/2015/43) 
 
Úvod a právny základ 
Európska centrálna banka (ECB) prijala 28. septembra 2015 žiados ť Ministerstva financií Slovenskej 
republiky o stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákon č. 371/2014 Z. z. o riešení 
krízových situácií na finan čnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov ( ďalej len „návrh zákona“). 
Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie a na článku 2 ods. 1 tretej a šiestej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES1, nakoľko sa 
návrh zákona týka národnej centrálnej banky a obsahuje pravidlá platné pre finan čné inštitúcie, ktoré 
podstatne ovplyv ňujú stabilitu finan čných inštitúcií a trhov. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou 
rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko. 
 1.  Účel návrhu zákona 
Účelom návrhu zákona je zavies ť niekoľko technických a vecných zmien v nieko ľkých zákonoch vrátane 
zákona č. 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finan čnom trhu, zákona č. 483/2001 Z. z. o 
bankách, zákona č. 276/2009 Z. z. o opatreniach na zmiernenie vplyvov globálnej finan čnej krízy na 
bankový sektor a zákona č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finan čných inštitúcií
2.  
Zmeny zákona č. 371/2014 Z. z. 
Väčšina zmien v návrhu zákona predstavuje legislatívne a technické zmeny ustanovení implementujúcich 
smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ3. Návrh zákona zavádza podstatné zmeny 
spôsobu, akým sa implementuje vládny nástroj na finan čnú stabilizáciu v prípadoch systémovej krízy. 
Návrh zákona posil ňuje úlohu vlády a ministerstva financií pri použití vládneho stabiliza čného nástroja 
vzhľadom na vplyv na rozpo čet spojený s takýmto použitím. Vládny nástroj na finan čnú stabilizáciu sa 
môže použi ť len v súvislosti s postupmi pre riešenie krízových situácií a ak sú splnené podmienky pre 
                                                      
1  Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Mimoriadne vydanie Ú. v. ES, kapitola 1/zv. 1, s. 446). 
2  Ďalšími zákonmi sú zákon č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exeku čnej činnosti, zákon č. 566/2001 Z. z. o 
cenných papieroch a investi čných službách, zákon č. 186/2009 Z. z. o finan čnom sprostredkovaní a finan čnom 
poradenstve a zákon č. 39/2015 o pois ťovníctve.  
3  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a 
riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investi čných spolo čností a ktorou sa mení smernica Rady 
82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 
2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).
 
ECB-PUBLIC  
2 použitie vládneho stabiliza čného nástroja upravené v zákone č. 371/2014 Z. z., ktorý implementuje 
podmienky stanovené v smernici 2014/59/EÚ. Návrh zákona nie je jednozna čný v tom, či podmienky pre 
použitie vládneho stabiliza čného nástroja musia vždy zah ŕňať požiadavku, že opatrenia na riešenie 
krízových situácií nie sú dostato čné na ochranu verejného záujmu a núdzová likvidita už bola poskytnutá. 
Zákon č. 371/2014 Z. z. zriadil orgán pre riešenie krízových situácií s názvom Rada pre riešenie 
krízových situácií. V Národnej banke Slovenska (NBS) bol zriadený nový organiza čný útvar, ktorý 
odborne a organiza čne zabezpe čuje činnosť Rady pre riešenie krízových situácií. Tento nový útvar musí 
zabezpe čiť, aby boli úlohy Rady pre riešenie krízových situácií vykonávané nezávisle od ostatných úloh 
NBS. Zamestnanci NBS, ktorí vykonávajú tieto úlohy, sa nesmú podie ľať na výkone doh ľadu nad 
inštitúciami vo veciach, ktoré nepatria do pôsobnosti  Rady pre riešenie krízových situácií. Návrh zákona 
zavádza zmeny, ktorými podrobnejšie upravuje, že zamestnanci NBS, ktorí vykonávajú tieto úlohy, musia byť určení na vykonávanie doh ľadu podľa zákona č. 371/2014 Z. z. alebo na vykonávanie úloh vo veciach 
zverených Rade pre riešenie krízových situácií, ak na to boli pod ľa zákona č. 371/2014 Z. z. ur čení 
Radou pre riešenie krízových situácií alebo príslušným členom Rady pre riešenie krízových situácií. 
Návrh zákona tiež stanovuje, že člen Bankovej rady NBS, ktorý je zodpovedný za doh ľad nad finan čným 
trhom, nemá hlasovacie právo v Rade pre riešenie krízových situácií. 
Návrh zákona ustanovuje, že oprávnené výdavky Rady pre riešenie krízových situácií spojené s nástrojmi 
alebo právomocami na riešenie krízových situácií, ktoré možno vymáha ť od inštitúcií, ktorých krízová 
situácia sa rieši, sa uhrádzajú zo štátnych finan čných aktív, ktoré sa vedú na mimorozpo čtovom účte 
obsahujúcom príjmy z bankového odvodu, ktorý sa uhrádza pod ľa zákona č. 384/2011. Medzi tieto 
oprávnené výdavky patria tie, ktoré vznikli v súvislosti  s osobitnou správou inštitúc ie, ocenením jej aktív, 
práv a záväzkov, alebo uplatnením vládnych nástrojov na finan
čnú stabilizáciu.  
Návrh zákona mení ustanovenia týkajúce sa Národného fondu pre riešenie krízových situácií. Aktíva 
klientov sa pri výpo čte ročného príspevku do Národného fondu pre riešenie krízových situácií už 
neodpočítavajú. Fond ochrany vkladov, ktorý spravuje Národný fond pre riešenie krízových situácií, môže 
časťami týchto činností poveri ť tretie strany. Návrh zákona už neobsahuje možnos ť NBS poskytnú ť úver 
Národnému fondu pre riešenie krízových situácií. 
Zmeny zákona č. 483/2001 Z. z. 
Návrh zákona zavádza nieko ľko zmien, ktorými sa implementuje smernica 2013/36/EÚ4, alebo ktoré 
súvisia s implementáciou tejto smernice, vrátane ustanovení, ktoré bližšie špecifikujú už existujúce 
ustanovenia o posúdení odbornosti a vhodnosti, odme ňovaní a ozdravných plánoch.  
Zavádzajú sa viaceré technické zmeny ustanovení implementujúcich smernicu 2014/59/EÚ, ktoré sa 
týkajú finan čnej podpory v rámci skupiny a vymenovania do časného správcu. Právomoci NBS uloži ť 
sankcie boli zmenené tak, aby odrážali znenie článku 111 smernice 2014/59/ES.  
Návrh zákona tiež o jeden mesiac predlžuje pre NBS lehoty na udelenie predchádzajúceho súhlasu na 
vymenovanie alebo opätovné vymenovanie fyzickej osoby za člena štatutárneho orgánu alebo dozornej 
rady úverovej inštitúcie, prokuristu, vedúceho zamestnanca alebo za vedúceho útvaru vnútornej kontroly 
                                                      
4  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií 
a prudenciálnom doh ľade nad úverovými inštitúciami a investi čnými spolo čnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES 
a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES.  
ECB-PUBLIC  
3 a vnútorného auditu. Pokia ľ ide o významné inštitúcie, plní ECB úlohy doh ľadu v konaní o 
predchádzajúcom súhlase pre tieto fyzické osoby. 
Zmeny zákona č. 276/2009 Z. z. 
Zmeny zákona č. 276/2009 Z. z. sledujú dva základné ciele: a) zosúladi ť zákon 276/2009 Z. z. s 
ustanoveniami zákona č. 371/2014 Z. z., najmä pokia ľ ide o ustanovenia upravujúce vládny stabiliza čný 
nástroj; a b) zahnú ť požiadavky oznámenia Komisie o bankovníctve5 do postupov pre poskytovanie 
štátnej pomoci.  
Zmeny zákona č. 384/2011 Z. z. 
Návrh zákona od 1. júla 2016 podstatne oslabuje ustanovenia zavedené zákonom č. 87/20156 do zákona 
384/2011, ktoré umož ňovali použitie štátnych finan čných aktív z výnosov z bankového odvodu na 
posilnenie vlastných zdrojov financovania právnických osôb so 100 % majetkovou ú časťou štátu. Návrh 
zákona navyše zavádza povinnos ť týchto právnických osôb previes ť všetky príjmy z použitia prijatých 
výnosov spä ť na samostatný mimorozpo čtový účet, na ktorom sa vedú výnosy z bankového odvodu.  
 2. Vládny stabiliza čný nástroj a núdzová pomoc na zvýšenie likvidity 
2.1  Článok 56 ods. 4 písm. a) až c) smernice 2014/59/EÚ vyžaduje aby v prípadoch, ke ď sa uplat ňujú 
vládne nástroje na finan čnú stabilizáciu, členské štáty zabezpe čili, aby ich príslušné ministerstvá 
alebo vlády a orgán pre riešenie krízových situácií uplat ňovali tieto nástroje iba vtedy, ak: a) sú 
splnené všetky podmienky pre riešenie krízových situácií; a b) je splnená jedna z dodato čných 
osobitných podmienok. Jednou z týchto troch dodato čných osobitných podmienok je, že príslušné 
ministerstvo alebo vláda a orgán pre riešenie krízových situácií ur čia, že uplatnenie iných nástrojov 
na riešenie krízových situácií by neposta čovalo na ochranu verejného záujmu, ke ď inštitúcia už 
skôr dostala mimoriadnu pomoc na zvýšenie likvidity od centrálnej banky
7. 
2.2  Návrh zákona je nejasný v tom, či postačuje, aby bola splnená jedna z týchto troch podmienok, 
alebo musia by ť splnené všetky tri. Táto nejasnos ť by mohla vies ť k možnej interpretácii, že NBS 
by musela poskytnú ť núdzovú pomoc na zvýšenie likvidity, aby umožnila použitie vládneho 
stabilizačného nástroja. 
2.3  Ke ďže použitie núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity nemôže by ť podmienkou pre použitie 
vládneho stabiliza čného nástroja, znenie návrhu zákona by sa malo spresni ť tak, aby bolo zrejmé, 
že je potrebné splni ť len jednu z týchto troch podmienok, a že do časná podpora na zvýšenie 
likvidity, ktorú NBS poskytuje, nemôže by ť považovaná za podmienku pre použitie vládneho 
stabilizačného nástroja8. 
                                                      
5  Oznámenie Komisie o uplat ňovaní pravidiel štátnej pomoci na podporné opatrenia v prospech bánk v súvislosti s 
finančnou krízou od 1. augusta 2013 ("Oznámenie o bankovníctve") (Ú. v. EÚ C 216, 30.7.2013, s. 1).  
6  Zákon č. 87/2015 Z. z., ktorým sa mení a dop ĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších 
predpisov a ktorým sa menia a dop ĺňajú niektoré zákony.  
7  Pozri článok 56 ods. 4 písm. b) smernice 2014/59/EÚ.  
8  ECB má za to, že táto skuto čnosť bude spresnená prostredníctvom zmien návrhu zákona, ktorý sa prerokováva 
v Národnej rade Slovenskej republiky. Pozri http://www.nrsr.sk/web/Dynamic/Download.aspx?DocID=421528.  
ECB-PUBLIC  
4  
3. Použitie výnosov z bankového odvodu 
3.1  Obmedzený ú čel použitia výnosov z bankových odvodov alebo daní  
3.1.1  ECB dlhodobo odporú ča, aby sa dane pre finan čné inštitúcie posudzovali vo vz ťahu k dvom 
cieľom: a) zabezpe čiť spravodlivejšie rozloženie nákladov vyplývajúcich z ich potenciálneho 
zlyhania medzi platite ľov daní a finan čný sektor; a b) rieši ť riziká, ktoré predstavujú9. Použitie 
výnosov z akýchko ľvek ad hoc  daní, ktoré majú plati ť banky na všeobecné rozpo čtové ciele, by 
bolo neželate ľné v tom, že by takéto dane predstavovali neprimeranú zá ťaž pre banky, bránili by 
poskytovaniu úverov, čo by malo následne nepriaznivé ú činky na rast reálnej ekonomiky. 
Dôsledkom toho by mohli by ť dodatočné poplatky pre ich zákazníkov a niektoré banky by to mohlo 
donútiť k tomu, aby obmedzili svoje aktivity, čo by viedlo k zníženiu dostupnosti úverov a spôsobilo 
by to neistotu pre banky10. 
3.1.2 V súlade s uvedeným ECB v minulosti prijala stanovisko k návrhu zákona, ktorý na Slovensku 
zaviedol bankový odvod, výnosy z ktorého sú vedené na mimorozpo čtovom účte a ich ú čelom je 
pokryť náklady spojené s riešením finan čných kríz v bankovom sektore a ochrana finan čnej 
stability slovenského bankového sektora11. Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách ECB 
zdôraznila potrebu: a) jasne od členiť mimorozpo čtový účet vytvorený na držbu výnosov z odvodu 
od všeobecných rozpo čtových zdrojov a b) prija ť podrobné pravidlá o použití fondu pre riešenie 
krízových situácií na financovanie opatrení na riešenie krízových situácií v bankovom sektore12. 
ECB ďalej zaujala stanovisko, že mimorozpo čtový účet používaný pre zhromaž ďovanie 
pravidelného bankového odvodu by nemal by ť používaný na iné ú čely13. 
3.1.3  ECB pripomína, že zákon č. 384/2011 Z. z. bol zmenený zákonom č. 87/2015 Z. z., ktorý podstatne 
rozšíril možné použitie výnosov z bankového odvodu tým, že umožnil, aby bol mimorozpo čtový 
účet použitý na posilnenie vlastných zdrojov právnických osôb so 100 % majetkovou ú časťou štátu. 
Podľa týchto zmenených ustanovení bola vláde Slovenskej republiky udelená právomoc ur čiť 
právnickú osobu ako príjemcu výnosov z bankového odvodu, stanovi ť sumu, akou má by ť takáto 
právnická osoba rekapitalizovaná, ako aj cie ľ a spôsob, akým by táto právnická osoba mohla 
použiť rekapitalizované vlastné zdroje. Vláda Slovenskej republiky stanovila tieto podrobnosti v 
nariadení č. 165/2015 Z. z.14 Hoci ECB v minulosti prijala stanoviská v tejto veci´, nebola 
konzultovaná k žiadnemu z uvedených právnych aktov. 
3.1.4  Vzh ľadom na uvedené ECB víta ustanovenia návrhu zákona, ktoré od 1. júla 2016 zakážu použitie 
bankového odvodu na posilnenie vlastných zdrojov právnických osôb so 100 % majetkovou 
účasťou štátu a ktoré takýmto právnickým osobám ukladajú povinnos ť previesť všetky príjmy z 
                                                      
9  Pozri odsek 2.1 stanoviska CON/2013/44, odsek 2. 1 stanoviska CON/2011/29 a odsek 3.2.1 stanoviska 
CON/2010/62. Všetky stanoviská ECB sa uverej ňujú na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu. 
10  Pozri odsek 2.1 stanoviska CON/2011/29 a odsek 3.2.2 stanoviska CON/2010/62.  
11  Pozri odsek 3.1 stanoviska CON/2011/66 a odsek 2.1 stanoviska CON/2012/53. 
12  Pozri odsek 2.1 stanoviska CON/2012/53 a odsek 3.2.1 a 2 stanoviska CON/2011/66. 
13  Pozri odsek 2.3 stanoviska CON/2012/53. 
14  Nariadenie Vlády Slovenskej republiky č. 165/2015 Z. z. na vykonanie § 4 ods. 5 zákona č. 384/2011 Z. z. o 
osobitnom odvode vybraných finan čných inštitúcií. 
ECB-PUBLIC  
5 použitia už posilnených vlastných zdrojov na mimorozpo čtový účet. Napriek tomu ECB opätovne 
zdôrazňuje, že do 1. júla 2016 by mala potenciálna prijímajúca právnická osoba použi ť vlastné 
zdroje, ktoré boli posilnené v súlade so zákonom č. 371/2014 Z. z., len na riešenie obáv týkajúcich 
sa stability finan čného sektora Slovenskej republiky.  
3.2  Použitie výnosov z bankového odvodu na predfinancovanie nákladov na riešenie krízových situácií 
3.2.1 Po zriadení fondu pre riešenie krízových situácií zákonom č. 371/2014 Z. z. odporu čila ECB v 
záujme predchádzania duplicite nástrojov objasni ť, v ktorom štádiu procesu financovania riešenia 
krízových situácií sa bude používa ť príjem z bankového odvodu a aká bude jeho interakcia s 
fondom pre riešenie krízových situácií15. ECB má za to, že v sú časnosti je použitie fondu pre 
riešenie krízových situácií obmedzené na jeho použitie pod ľa článku 92 zákona č. 371/2014 Z. z., 
kým výnosy z bankového odvodu by slúžili ako zabezpe čovací mechanizmus, ktorý nie je pokrytý 
fondom pre riešenie krízových situácií a na refinancovanie Fondu ochrany vkladov. 
3.2.2 Vzh ľadom na uvedené ECB víta spresnenie použitia výnosov z bankového odvodu na 
predfinacovanie oprávnených výdavkov Rady pre riešenie krízových situácií spojených s použitím nástrojov alebo právomocí pre riešenie krízových situácií, ktoré by sa mali vymôc ť od inštitúcií, 
ktorých sa riešenie krízových situácií týka. ECB má za to, že tieto výdavky sa majú po ich vymožení Radou pre riešenie krízových situácií vráti ť späť na mimorozpo čtový účet: a) znížením 
súm platených po čas riešenia krízových situácií; b) z akýchko ľvek výnosov vytvorených 
prostredníctvom ukon čenia prevádzky preklenovacej inštitúcie; alebo c) prostredníctvom subjektu 
pre správu aktív, ak je fond pre riešenie krízových situácií prednostným verite ľom. 
 4. Financovanie fondu pre riešenie krízových situácií  
ECB v minulosti v súlade so zákazom menového financovania odporu čila, aby národné centrálne banky 
nemohli financova ť finančné mechanizmy pre financovanie riešenia krízových situácií
16. ECB preto 
dospela k záveru, že ustanovenia zákona č. 371/2014 Z. z., ktoré umožnili Rade pre riešenie krízových 
situácií požiada ť NBS o poskytnutie úveru v prospech fondu pr e riešenie krízových situácií, nie je v 
súlade so zákazom menového financovania a navrhla, že by sa mali vypusti ť17. Vzhľadom na uvedené 
ECB víta zmenu v navrhovanom zákone, ktorý už neobsahuje možnos ť NBS poskytnú ť úver Národnému 
fondu pre riešenie krízových situácií. 
 
5. Hlasovanie člena Bankovej rady NBS v Rade pre riešenie krízových situácií 
ECB vo svojom predchádzajúcom stanovisku odporu čila, aby bol zákon č. 371/2014 jasnejší v tom, či 
člen Bankovej rady NBS, vymenovaný za člena Rady pre riešenie krízových situácií, je tým členom 
Bankovej rady NBS, ktorý je zodpovedný za doh ľad nad finan čným trhom, ke ďže by to malo vplyv na 
hlasovacie právo daného člena v Rade pre riešenie krízových situácií18. V tejto súvislosti ECB víta 
                                                      
15  Pozri odsek 4.1 stanoviska CON/2015/3. 
16  Pozri odsek 3.4 stanoviska CON/2012/99. 
17  Pozri odsek 3 stanoviska CON/2015/3.  
18  Pozri odsek 6 stanoviska CON/2015/3.  
ECB-PUBLIC  
6 spresnenie v návrhu zákona, že člen Bankovej rady NBS, ktorý je zodpovedný za doh ľad nad finan čným 
trhom, nebude hlasova ť pri rozhodovaní Rady pre riešenie krízových situácií v pléne. 
 
Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB.  
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 6. novembra 2015  
[podpis] 
 
Prezident ECB 
Mario DRAGHI