Osobitná správa Zlepšenie bezpečnosti 
dodávok energie 
prostredníctvom  
rozvoja vnútorného trhu 
s energiou: je potrebné 
väčšie úsilieSK 2015  Č. 16
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3352-3 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/805023 QJ-AB-15-018-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3306-6 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/186416 QJ-AB-15-018-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3333-2 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/6673 QJ-AB-15-018-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Pri každom použití alebo reprodukcii fotografií č. 1, 2, 3 a obrázku v rámčeku 13 je potrebné požiadať o súhlas priamo 
držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
Zlepšenie bezpečnosti 
dodávok energie 
prostredníctvom 
rozvoja vnútorného trhu 
s energiou: je potrebné 
väčšie úsilie
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 16
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét -
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Henri Grethen a ktorá sa 
špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen Dvora audítorov Phil 
Wynn Owen, pomáhali mu vedúci jeho kabinetu, Gareth Roberts a Katharina Bryan, atašé kabinetu; Pietro Puricella, ve -
dúci oddelenia; Erki Must, vedúci úlohy; Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek 
a Andrew Judge, audítori.
Zľava doprava:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Obsah
Bod
 Glosár
I – VIII  Zhrnutie
1 – 19  Úvod
5 – 8  Bezpečnosť dodávok energie a jej vzťah s vnútorným trhom s energiou
9 – 13  Právny rámec vnútorného trhu s energiou
14 – 19  Investičné potreby a finančné nástroje EÚ v oblasti energetickej infraštruktúry
20 – 26  Rozsah auditu a audítorský prístup
27 – 112  Pripomienky
27 – 71  Cieľ dokončenia vnútorného trhu s energiou do roku 2014 nebol dosiahnutý
30 – 42  Pretrvávanie problémov s vykonávaním právneho rámca EÚ pre vnútorný trh s energiou
43 – 54  Významné rozdiely v spôsobe organizácie trhov s energiou v členských štátoch môžu byť prekážkou 
ďalšieho rozvoja vnútorného trhu s energiou
55 – 71  Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok v oblasti prepájania trhov v Európe, úplné cenové účinky vnútorného 
trhu s energiou sa zatiaľ nerealizovali
72 – 98  Energetická infraštruktúra v Európe zatiaľ vo všeobecnosti nie je pripravená na plne integrované 
trhy, a preto v súčasnosti neposkytuje skutočnú bezpečnosť dodávok energie
73 – 81  Infraštruktúra v rámci mnohých členských štátov a medzi mnohými členskými štátmi ešte nie je vhodná 
pre vnútorný trh s energiou
82 – 87  Na úrovni EÚ neexistuje žiadne celkové posúdenie potrieb, ktoré by mohlo byť základom na určenie 
prioritných investícií v oblasti energetickej infraštruktúry v EÚ
88 – 98  Rozvoj cezhraničnej infraštruktúry si vyžaduje spoluprácu susedných členských štátov
04 Obsah
99 – 112  Finančná podpora z rozpočtu EÚ v oblasti energetickej infraštruktúry prispela k vnútornému trhu 
s energiou a bezpečnosti dodávok energie iba obmedzeným spôsobom
100 – 109  EÚ má viacero nástrojov financovania na podporu projektov energetickej infraštruktúry, ale vnútorný trh 
s energiou nie je hlavným cieľom žiadneho z nich
110 – 112  Mnoho energetických infraštruktúr spolufinancovaných EÚ zatiaľ nemá dosah na vnútorný trh s energiou
113 – 127  Závery a odporúčania
 Príloha I —  a) Priemerné maloobchodné ceny elektrickej energie pre domácnosti vrátane 
daní: 1. štvrťrok 2015 v eurocentoch (c€) za 1 kWh  
b) Priemerné ceny elektrickej energie pre priemyselných spotrebiteľov bez DPH 
a nevratných daní: 1. štvrťrok 2015 v eurocentoch (c€) za 1 kWh
 Príloha II —  Posudzované východiskové ceny plynu v členských štátoch EÚ – ročný priemer 
za rok 2014 v EUR/MWh
 Príloha III —  Účasť členských štátov v pracovných skupinách agentúry ACER, 
január 2013 – máj 2015
 Odpoveď  Komisie
05
 Glosár
Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER): agentúra EÚ so sídlom v Ľubľane 
v Slovinsku vytvorená v marci 2011 v rámci tretieho energetického balíka s cieľom podporiť pokrok v oblasti 
dokončenia vnútorného trhu s energiou pre elektrickú energiu aj pre zemný plyn. Agentúra ACER je nezávislá 
európska štruktúra, ktorá podporuje spoluprácu európskych regulačných orgánov v oblasti energetiky.
Bezpečnosť dodávok energie : nepretržitá dostupnosť zdrojov energie za prijateľnú cenu podľa vymedzenia 
Medzinárodnej agentúry pre energiu.
Desaťročné plány rozvoja sietí : desaťročné plány rozvoja sietí pre elektrickú energiu a plyn sú nezáväzné 
dokumenty, ktoré vydáva Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európska 
sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSO-G) v dvojročných intervaloch. Ich účelom je zvýšenie 
informovanosti a transparentnosti vo vzťahu k investíciám do sústav na prenos elektrickej energie a sietí 
na prepravu plynu.
Energetický ostrov : región s nedostatočným prepojením do sietí na prepravu energie. Takéto regióny sú preto 
často závislé od jedného vonkajšieho zdroja či dodávateľa energie.
Európske siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu a prepravných sietí pre plyn 
(ENTSO-E/ENTSO-G): tieto siete zastupujú všetkých prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu 
a prepravných sietí pre plyn v EÚ a ďalších prevádzkovateľov pripojených do ich sietí, a to vo všetkých regiónoch 
a vo všetkých technických otázkach a otázkach týkajúcich sa trhu.
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): spoločný rámec, v ktorom fungujú Európsky fond regionálneho 
rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka 
(EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).
Európsky energetický program pre oživenie (EEPO): program EEPO bol zavedený koncom roka 2008 v reakcii 
na hospodársku a finančnú krízu. Poskytuje financie na projekty, ktorých cieľom je zabezpečiť spoľahlivejšie 
dodávky energie a znižovať emisie skleníkových plynov.
Európsky fond pre strategické investície  (EFSI): zámerom fondu EFSI je zmobilizovať v rokoch 2015 – 2017 
aspoň 315 mld. EUR v dlhodobých súkromných a verejných investíciách v EÚ. Fond EFSI bude založený v rámci 
Európskej investičnej banky (EIB) ako trustový fond s neobmedzeným trvaním na financovanie rizikovejších častí 
projektov. Dodatočné riziko, ktoré podstúpi Európska investičná banka, bude kompenzované zárukou až do výšky 
16 mld. EUR podporenou rozpočtom EÚ. Do fondu EFSI môžu prispievať členské štáty. Z fondu EFSI môžu byť 
financované projekty spoločného záujmu či ďalšie projekty prepojenia. Jednou z priorít tohto fondu je energetická 
infraštruktúra.
Komitológia : systém výborov, ktorý dohliada na delegované akty vykonávané Európskou komisiou. Výbory sú 
zložené z predstaviteľov členských štátov a majú mandát regulovať niektoré delegované aspekty sekundárnych 
právnych predpisov prijatých Radou a v prípade uplatňovania spolurozhodovacieho postupu aj Európskym 
parlamentom. Týmto schôdzam predsedá Komisia, ktorá zároveň zabezpečuje sekretariát.
Miliarda metrov kubických (mld. m3): merná jednotka objemu plynu používaná vo výrobe a obchode.
Národné regulačné orgány (NRO): NRO sú verejné organizácie členských štátov, ktoré kontrolujú, či sa 
na trhu uplatňujú pravidlá spravodlivého prístupu, a v niektorých členských štátoch stanovujú veľkoobchodné 
a maloobchodné ceny pre spotrebiteľov. Predkladajú analýzy, ktoré sa používajú na určovanie taríf, ktoré si účtujú 
prevádzkovatelia prenosových sústav a prepravných sietí.
Nástroj na prepájanie Európy (NPE): NPE poskytuje od roku 2014 finančnú pomoc trom sektorom – sektoru 
energetiky, dopravy a informačných a komunikačných technológií (IKT). V týchto troch oblastiach určuje nástroj 
investičné priority, ktoré by sa mali vykonávať v nadchádzajúcom desaťročí, akými sú koridory elektrickej energie 
a plynu, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, prepojené dopravné koridory a čistejšie spôsoby dopravy, 
vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie a digitálne siete.
06 Glosár
Obchodovanie medzi podnikmi (B2B): obchodná transakcia medzi dvoma podnikmi, napríklad medzi výrobcom 
a veľkoobchodníkom alebo medzi veľkoobchodníkom a maloobchodníkom.
Oddelenie : proces oddelenia prepravných činností vertikálne integrovanej energetickej spoločnosti od ďalších 
činností, akými sú výroba a distribúcia.
Plán prepojenia baltského trhu s energiou (BEMIP): regionálna iniciatíva podpísaná v roku 2009 s cieľom 
integrovať Estónsko, Litvu a Lotyšsko do európskych trhov s energiou a ukončiť tak ich postavenie energetických 
ostrovov a liberalizovať ich trhy s energiou.
Prevádzkovateľ prepravnej siete/prevádzkovateľ prenosovej sústavy : subjekt, ktorému bola zverená preprava 
energie v podobe zemného plynu alebo elektrickej energie na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s využitím 
pevnej infraštruktúry.
Projekty spoločného záujmu : v októbri 2013 schválila Komisia zoznam 248 kľúčových projektov energetickej 
infraštruktúry. Na projekty spoločného záujmu by sa mala vzťahovať výhoda rýchlejších a účinnejších konaní 
na vydávanie povolení a lepšieho regulačného prístupu. Môžu byť tiež podporené v rámci Nástroja na prepájanie 
Európy.
Sieťové predpisy a usmernenia : ide o súbor pravidiel, ktoré sa uplatňujú v jednej alebo viacerých častiach sektora 
energetiky. Majú pôsobiť ako nástroj na dosiahnutie vnútorného trhu s energiou prostredníctvom doplnenia 
jestvujúcich vnútroštátnych predpisov na riešenie cezhraničných otázok systematickým spôsobom.
Skvapalnený zemný plyn (LNG): LNG je zemný plyn, ktorý bol prevedený do kvapalnej formy na účely skladovania 
alebo prepravy.
Spojovacie energetické vedenie : štruktúra, ktorá umožňuje tok elektrickej energie alebo plynu medzi 
vnútroštátnymi sieťami. Tieto štruktúry môže vlastniť a prevádzkovať jeden alebo viacerí prevádzkovatelia 
prenosových sústav a prepravných sietí.
Transeurópska energetická sieť (TEN-E): program TEN-E sa zameriava na rozvoj vnútorného trhu s energiou 
prostredníctvom prepájania, interoperability a rozvoja transeurópskych sietí na prenos elektrickej energie 
a prepravu plynu, ako aj na zabezpečenie bezpečnosti a diverzifikácie dodávok a presadzovanie udržateľného 
rozvoja.
Tretí energetický balík : legislatívny balík týkajúci sa trhov s energiou v EÚ. V balíku sa stanovujú hlavné pravidlá 
fungovania vnútorného trhu s energiou vrátane cezhraničného obchodu a inštitucionálneho režimu.
Vnútorný trh s energiou : vnútorný trh s energiou je regulačný a infraštruktúrny režim, ktorý by mal umožniť voľný 
tok plynu a elektrickej energie na území EÚ a obchodovanie s nimi bez ohľadu na hranice.
07
 Zhrnutie
I
Európska únia (EÚ) vypracovala za posledných 20 
rokov komplexný prístup k politike v oblasti klímy 
a energetiky. Táto politika sa neprestajne vyvíja vzhľa -
dom na rastúci problém zmeny klímy a v meniacom sa 
medzinárodnom prostredí, ktoré zhŕňa politický vývoj 
na hraniciach EÚ a obchodné dohody s externými 
partnermi.
II
V poslednom desaťročí sa v Európe dôležitou otáz -
kou stala bezpečnosť dodávok energie. Záujem vlád 
a verejnosti sa sústreďuje na riziká spojené so závislos -
ťou od vonkajších zdrojov, politickou neistotou v štá -
toch, ktoré sú vonkajšími dodávateľmi a prepravcami, 
a s potenciálnym prerušením dodávok energie. Čoraz 
viac sa tiež uznáva, že zmeny v rámci energetického 
systému EÚ spôsobené posunom vzorcov dopytu 
a rozšírením obnoviteľných zdrojov energie prinášajú 
nové úlohy z hľadiska nepretržitej dodávky energie 
koncovým odberateľom za dostupnú cenu.
III
EÚ prijala súbor právnych predpisov na podporu 
rozvoja vnútorného trhu s energiou. Vnútorný trh 
s energiou je regulačný a infraštruktúrny režim, ktorý 
by mal umožniť voľný tok plynu a elektrickej ener -
gie na území EÚ a obchodovanie s nimi bez ohľadu 
na hranice. V najnovšom legislatívnom balíku, takzva -
nom treťom energetickom balíku, sa stanovuje cieľ 
dosiahnutia vnútorného trhu do roku 2014. Z rozpočtu 
EÚ sa zároveň vyčlenilo 3,7 mld. EUR na financovanie 
energetickej infraštruktúry v rokoch 2007 – 2013, pri -
čom v rokoch 2014 – 2020 sa očakáva ďalších približne 
7,4 mld. EUR.
IV
Cieľom nášho auditu bolo určiť, či vykonávanie opat -
rení politiky vnútorného trhu s energiou a výdavky 
EÚ na energetickú infraštruktúru skutočne priniesli 
výhody bezpečnosti dodávok energie.
08
 Zhrnutie
V
Cieľ EÚ dokončiť vnútorný trh s energiou do roku 2014 
nebol dosiahnutý. Energetická infraštruktúra v Európe 
zatiaľ vo všeobecnosti nie je určená pre plne integro -
vané trhy, a preto v súčasnosti nezabezpečuje sku -
točnú bezpečnosť dodávok energie. Finančná podpora 
z rozpočtu EÚ v oblasti energetickej infraštruktúry 
prispela k vnútornému trhu s energiou a bezpečnosti 
dodávok energie len obmedzeným spôsobom.
VI
Pretrvávajú problémy týkajúce sa vykonávania práv -
neho rámca EÚ pre vnútorný trh s energiou. Významné 
rozdiely v organizácii trhov s energiou v členských štá -
toch môžu byť prekážkou ďalšieho rozvoja vnútorného 
trhu s energiou. Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok 
v spájaní trhov v Európe, úplné cenové účinky vnútor -
ného trhu s energiou ešte nenastali. Odporúčame:
Odporúčanie 1:  keďže vnútorný trh s energiou ešte 
nebol dokončený, Komisia by mala ukončiť jeho posu -
dzovanie a začať všetky nevyhnutné konania o poru -
šení povinnosti voči členským štátom do konca roka 
2016.
Odporúčanie 2:
a) členské štáty by mali zabezpečiť nezávislosť svo -
jich národných regulačných orgánov (NRO) a tiež, 
aby tieto orgány neboli obmedzované v rozsahu 
pôsobnosti svojej úlohy. NRO by mali mať k dispo -
zícii dostatočné zdroje na svoju činnosť vrátane 
možnosti plnej účasti na činnostiach spolupráce 
na úrovni EÚ;
b) Komisia by mala zabezpečiť, aby mala Agentúra 
pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti 
energetiky (ACER) nevyhnutné právomoci na získa -
vanie informácií od kľúčových inštitúcií členských 
štátov, ktoré potrebuje na vykonávanie zverených 
úloh.Odporúčanie 3:  Komisia by mala presadzovať rozsiahly 
rozvoj transparentných mechanizmov obchodovania 
s plynom a elektrickou energiou vrátane uľahčenia 
a podpory zakladania búrz v členských štátoch, v kto -
rých v súčasnosti neexistujú alebo v ktorých prevlá -
dajú mechanizmy obchodovania medzi podnikmi.
Odporúčanie 4:  Komisia by mala urýchliť komitolo -
gický postup s cieľom zabezpečiť schválenie sieťových 
predpisov pre elektrickú energiu do konca roka 2015. 
Mala by tiež podporiť agentúru ACER a siete ENTSO, 
aby podporovali včasné vykonávanie sieťových pred -
pisov členskými štátmi v rámci iniciatív regionálnej 
spolupráce.
Odporúčanie 5:  Komisia by mala:
a) zvážiť stanovenie cieľov prepojenia sústav na pre -
nos elektrickej energie na základe potrieb trhu 
a nie na základe pevne stanovenej vnútroštátnej 
výrobnej kapacity;
b) opätovne posúdiť potenciálne náklady a prínos 
cieľového modelu pre plyn a zvážiť vzhľadom 
na neistý dopyt, či existujú alternatívy k rozsiahlej 
výstavbe plynovodov, napríklad budovanie strate -
gicky umiestnených terminálov LNG, ktoré môžu 
slúžiť jednému alebo viacerým vnútroštátnym tr -
hom využívajúcim riešenia zlučiteľné s vnútorným 
trhom s energiou. Malo by sa tak stať na základe 
uceleného posúdenia potrieb na úrovni EÚ.
09
 Zhrnutie
VII
Infraštruktúra v mnohých členských štátoch a medzi 
nimi ešte nie je vhodná pre vnútorný trh s ener -
giou. Nejestvuje žiadne celkové posúdenie potrieb 
na úrovni EÚ, ktoré by poskytlo základ na určenie 
priorit  ných investícií do energetickej infraštruk -
túry v EÚ. Rozvoj cezhraničnej infraštruktúry si 
vyžaduje spoluprácu susediacich členských štátov. 
Odporúčame:
Odporúčanie 6:  Komisia by mala:
a) určiť cezhraničnú energetickú infraštruktúru, 
pri ktorej sa nevyužíva jej plný potenciál na pod -
poru vnútorného trhu s energiou, lebo je viazaná 
dlhodobými dvojstrannými zmluvami, ktoré neu -
možňujú prístup tretím stranám, alebo sa nevyuží -
vajú jej technické kapacity, napríklad reverzný tok 
plynu;
b) spolupracovať so zainteresovanými stranami 
v členských štátoch s cieľom zlepšiť skutočný roz -
sah nepretržitého využívania takejto infraštruktúry 
v prospech vnútorného trhu s energiou;
c) preskúmať výhody zriadenia regionálnych pre -
vádzkovateľov prenosových sústav a prepravných 
sietí ako prostriedku na podporu a účinné riadenie 
cezhraničného toku energie s čo najlepším využi -
tím jestvujúcej infraštruktúry.
Odporúčanie 7:  Komisia by mala:
a) vypracovať ucelené posúdenie energetických 
potrieb na úrovni EÚ ako základ na rozvoj vnútor -
ného trhu s energiou. Toto posúdenie by malo byť 
referenčným dokumentom pre ostatné strategické 
dokumenty, napr. desaťročné plány rozvoja sietí;
b) na podporu posúdenia potrieb vytvoriť kapacity 
na tvorbu modelov trhov s energiou, ktoré budú 
zahŕňať široké spektrum predpokladaných mož -
ností dopytu, a to buď vlastnými prostriedkami, 
alebo v rámci agentúry ACER;
c) spolupracovať so sieťami ENTSO-E a ENTSO-G tak, 
aby posúdenie potrieb fungovalo ako podklad 
na plánovanie infraštruktúry spojenej s vnútor -
ným trhom s energiou v EÚ vrátane desaťročných 
plánov rozvoja sietí.VIII
EÚ má niekoľko nástrojov financovania na podporu 
projektov energetickej infraštruktúry, ale vnútorný 
trh s energiou nie je hlavným cieľom žiadneho z nich. 
Energetická infraštruktúra spolufinancovaná zo zdro -
jov EÚ má obmedzený vplyv na vnútorný trh s ener -
giou. Odporúčame:
Odporúčanie 8:  Komisia by mala zlepšiť svoje postupy 
plánovania, a najmä určovanie prioritných projektov 
spoločného záujmu a ich financovanie vzhľadom 
na ucelené posúdenie potrieb energetickej infraštruk -
túry na úrovni EÚ;
Odporúčanie 9:  Komisia by mala vypracovať legis -
latívne návrhy, ako rozhodovať pri výbere projektov 
energetickej infraštruktúry na financovanie podlie -
hajúc náležitému a priebežnému fungovaniu trhu 
v oblasti energetiky v členských štátoch.
10
 Úvod
01 
Európska únia vypracovala za posled -
ných 20 rokov komplexný prístup k po -
litike v oblasti klímy a energetiky1. Táto 
politika sa neprestajne vyvíja vzhľa -
dom na rastúci problém zmeny klímy 
a v meniacom sa medzinárodnom 
prostredí, ktoré zhŕňa politický vývoj 
na hraniciach EÚ a obchodné dohody 
s externými partnermi.
02 
Mandát na vypracovanie politiky 
EÚ v oblasti energetickej politiky je 
ustanovený v článku 4 Zmluvy o fun -
govaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom 
sa energetika vymedzuje ako spoloč -
ná právomoc EÚ a členských štátov. 
V článku 194 sa ustanovuje, že cieľom 
energetickej politiky EÚ je:
a) zabezpečovať fungovanie trhu 
v oblasti energetiky;
b) zabezpečovať bezpečnosť dodá -
vok energie v Únii;
c) presadzovať energetickú efek -
tívnosť, úsporu a vývoj nových 
a obnoviteľných zdrojov energie;
d) a podporovať prepojenie energe -
tických sietí.
03 
Členské štáty prijímajú rozhodnutia 
o energetickom mixe vo svojej kra -
jine, daniach a poplatkoch, ktoré sa 
uplatňujú na plyn a elektrickú energiu, 
a dohliadajú nad fungovaním trhov 
s elektrickou energiou a zemným ply -
nom v rámci svojich hraníc.04 
V poslednom desaťročí sa v Európe 
stala dôležitou otázkou bezpečnosť 
dodávok energie. Záujem vlád a verej -
nosti sa sústreďuje na riziká spojené 
so závislosťou od vonkajších zdrojov, 
politickou neistotou v štátoch, ktoré 
sú vonkajšími dodávateľmi a preprav -
cami, a s potenciálnym prerušením 
dodávok energie. Čoraz viac sa tiež 
uznáva, že zmeny v rámci energetické -
ho systému EÚ spôsobené posunom 
vzorcov dopytu a rozšírením obnovi -
teľných zdrojov energie prinášajú nové 
úlohy z hľadiska nepretržitej dodávky 
energie koncovým odberateľom za do -
stupnú cenu.1 Patria sem okrem iného 
oznámenia Komisie 
o energetickej politike EÚ 
uverejnené v rokoch 1995 
a 2007, balíky v oblasti klímy 
a energetiky do rokov 2020 
a 2030 a nedávne oznámenie 
Komisie o energetickej únii.
11 Úvod
Bezpečnosť dodávok 
energie a jej vzťah 
s vnútorným trhom 
s energiou
05 
Európska komisia dôsledne presadzuje 
rozvoj vnútorných trhov s elektric -
kou energiou a zemným plynom ako 
základ na zabezpečenie dodávok 
energie v rámci Únie. Vnútorný trh 
s energiou je regulačný a infraštruk -
túrny režim, ktorý by mal umožniť 
voľný tok plynu a elektrickej energie 
na území EÚ a obchodovanie s nimi 
bez ohľadu na hranice. V najnovšom 
oznámení Komisie o európskej stratégii 
energetickej bezpečnosti, ktoré bolo 
uverejnené 28. mája 20142, Komisia 
tvrdí, že: „kľúčom k zlepšeniu ener -
getickej bezpečnosti je v prvom rade 
kolektívnejší prístup prostredníctvom 
fungovania vnútorného trhu a väčšej 
spolupráce na regionálnej a európskej 
úrovni, najmä pokiaľ ide o koordináciu 
rozvoja sietí a otvorenie trhov…“
06 
Rozvoj otvorených, konkurencieschop -
ných a plne funkčných vnútorných 
trhov s dodávkami elektrickej energie 
a zemného plynu má potenciál pri -
niesť výhody bezpečnosti dodávok 
pre Úniu ako celok. Otvára možnosti 
väčšej diverzifikácie dodávok, zmier -
nenia rizík spojených s dodávkami 
na miestnej úrovni, plynulého a pruž -
ného obchodovania v rámci členských 
štátov a medzi nimi a dodávok energie 
na hospodársky účinnom základe. Bez -
pečnosť dodávok je verejným statkom, 
ktorý má svoju cenu, a jej dosiahnutie 
nákladovo najefektívnejším spôsobom 
je ústredným cieľom energetickej 
politiky EÚ.07 
Rada Európskej únie v decembri 2014 
opätovne pripomenula svoju podporu 
dokončeniu vnútorného trhu s ener -
giou, pričom zdôraznila, že „je potreb -
né vynaložiť maximálne úsilie na bez -
odkladné dosiahnutie cieľa, ktorým je 
plne fungujúci a prepojený vnútorný 
trh s energiou“3.
08 
Na rozvoj vnútorného trhu s energiou 
treba ustanoviť pravidlá fungovania 
trhov s plynom a elektrickou energiou 
a zároveň zabezpečiť na tento účel 
primeranú infraštruktúru.2 COM(2014) 330 final 
z 28. mája 2014 „Európska 
stratégia energetickej 
bezpečnosti“.
3 Závery Rady Európskej únie 
zo schôdze Rady pre dopravu, 
telekomunikácie a energetiku, 
ktorá sa uskutočnila 
9. decembra 2014.
12 Úvod
Právny rámec vnútorného 
trhu s energiou
09 
Pravidlá fungovania vnútorného trhu 
s energiou majú viacero podôb. Prvým 
stupňom je vytvorenie legislatívneho 
rámca, ktorým sa ustanovujú zásady 
rozvoja vnútorných trhov s elektrickou 
energiou a zemným plynom a re -
gulačné podmienky obchodovania 
s energiou. Tento legislatívny rámec 
bol vytvorený pomocou troch balíkov 
sekundárnych právnych predpisov EÚ 
(pozri obrázok 1 ).10 
Tretí energetický balík bol v roku 
2011 doplnený nariadením o integrite 
a transparentnosti veľkoobchodného4 
trhu s energiou (REMIT)5. Toto naria -
denie sa zameriava na otázky integrity 
trhu a zneužívania trhu a stanovuje sa 
v ňom monitorovanie veľkoobchod -
ných trhov s energiou s cieľom zisťo -
vať manipuláciu s trhom a zamedziť 
jej. Nariadenie sa má plne vykonávať 
do apríla 2016.Obrázok 1Vývoj troch energetických balíkov
Hlavné zložky
Smernica 2009/72/ES
Smernica 2009/73/ESNariadenie (ES) č. 713/2009Nariadenie (ES) č. 714/2009Nariadenie (ES) č. 715/2009 Tretí balík
2009Druhý balík
2003Prvý balík 
1996/1998
Koordinácia prevádzkovateľov 
v rámci sietí ENTSO-E a ENTSO-GDesaťročné plány 
rozvoja sietíPrevádzkovatelia 
ako samostat. 
subjektyKoordinácia 
regulačných orgánov 
agentúrou ACERPrávneNezávislý nár. 
regulačný orgánIba regulovaný 
prístup100 %ÚčtovnéAkýkoľvek 
príslušný orgánDohodnutý, 
regulovaný al. 
jediný nákupcaPostupné 
a obmedzenéRozvoj sieteOddelenie 
prevádzkovateľov  
sietíRegulácia trhuPrístup tretích 
stránOtvorenie trhu
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.4 Veľkoobchod sa uskutočňuje 
medzi dovozcami alebo 
výrobcami energie 
a poskytovateľmi, ktorí 
predávajú energetické 
výrobky koncovým 
odberateľom.
5 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1227/2011 z 25. októbra 2011 
o integrite a transparentnosti 
veľkoobchodného trhu 
s energiou (Ú. v. EÚ L 326, 
8.12.2011, s. 1).
13 Úvod
11 
Existujú tiež dve legislatívne opatrenia 
EÚ, ktoré sa priamo zaoberajú bezpeč -
nosťou dodávok elektrickej energie 
a plynu. Tieto opatrenia sú založené 
na zachovaní riadneho a nepretrži -
tého fungovania vnútorného trhu 
s energiou, a to aj za mimoriadnych 
podmienok:
a) smernica o dodávkach elektric -
kej energie6, ktorá bola prijatá 
v roku 2005, zaväzuje členské štáty 
k tomu, aby zabezpečili primeranú 
úroveň výrobnej kapacity, prime -
ranú rovnováhu medzi ponukou 
a dopytom a vhodný stupeň pre -
pojenia s ďalšími členskými štátmi;
b) a  nariadenie o bezpečnosti 
dodávok zemného plynu  prijaté 
v roku 20107, v ktorom sa stanovujú 
normy dodávok a infraštruktúry 
a vymedzujú povinnosti plynáren -
ských podnikov, členských štátov 
a Komisie, pokiaľ ide o predchá -
dzanie prerušeniam dodávok 
a reakcie na prerušenia dodávok.12 
Týmto legislatívnym rámcom sa usta -
novujú základné zásady vnútorného 
trhu s energiou, sám o sebe však ne -
predstavuje praktickú šablónu pre trhy 
s energiou. Komisia v tejto súvislosti 
zaviedla cieľové modely pre elektrickú 
energiu a plyn na realizáciu cieľa ceno -
vej konvergencie8. Tieto modely boli 
ďalej rozvinuté za účasti sietí ENTSO, 
agentúry ACER a predstaviteľov ener -
getického priemyslu a v súčasnosti sú 
v procese upevňovania v rámci usmer -
není a sieťových predpisov, v ktorých 
sa uvádzajú technické pravidlá fungo -
vania týchto trhov:
a) cieľový model pre elektrickú 
energiu predpokladá prepojenie 
vnútroštátnych trhov do jednotné -
ho celoeurópskeho trhu9. Prepo -
jenie trhov by okrem uľahčenia 
cenovej konvergencie malo zaručiť 
aj optimálne využívanie cezhranič -
ného prenosu;
b) cieľový model pre plyn presadzu -
je cenovú konvergenciu prostred -
níctvom obchodovania na základe 
plynárenských uzlov10. Predpokla -
dá vytvorenie zón vstupu a vý -
stupu a virtuálnych obchodných 
bodov s plynulou prevádzkou.6 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2005/89/ES 
z 18. januára 2006 
o opatreniach 
na zabezpečenie bezpečnosti 
dodávok elektrickej energie 
a investícií do infraštruktúry 
(Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 22).
7 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 994/2010 z 20. októbra 2010 
o opatreniach na zaistenie 
bezpečnosti dodávky plynu, 
ktorým sa zrušuje smernica 
Rady 2004/67/ES (Ú. v. EÚ 
L 295, 12.11.2010, s. 1).
8 Ďalšie informácie o tvorbe 
cieľových modelov sa 
nachádzajú na adrese: https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Prepájanie trhov opisuje 
prepojenie samostatných 
denných spotových trhov 
s elektrickou energiou 
s využitím dostupnej 
cezhraničnej prenosovej 
kapacity. Na prepájanie trhov 
s elektrickou energiou 
v Európskej únii bol vytvorený 
osobitný algoritmus s názvom 
EUPHEMIA.
10 Plynárenský uzol je fyzický 
alebo virtuálny obchodný 
bod, kde sa cena dodávok 
plynu stanovuje podľa dopytu 
v regióne. Uzlové ceny sa 
pohybujú podľa meniacej sa 
interakcie medzi dopytom 
a ponukou plynu.
14 Úvod
Úlohy a povinnosti hlavných 
aktérov v oblasti energetickej 
politiky EÚ
13 
Proces rozvoja, vykonávania a regu -
lácie vnútorného trhu s energiou za -
hŕňa viacero verejných a súkromných 
aktérov, ktorí majú osobitné úlohy 
a povinnosti.
a) V  Európskej komisii zodpovedá 
za rozvoj a vykonávanie európskej 
energetickej politiky generálne 
riaditeľstvo pre energetiku (GR 
ENER) v rámci rozsahu pôsobnosti 
článku 194 ZFEÚ. Jeho súčasťou 
je zabezpečenie fungovania trhu 
s energiou a bezpečnosti dodávok 
energie v rámci Únie a presadzova -
nie prepojenia energetických sietí. 
Pokiaľ ide o vnútorný trh s ener -
giou, Komisia:
i) navrhuje potrebné politické 
dokumenty a legislatívne 
opatrenia;
ii) monitoruje transpozí -
ciu energetických balíkov 
do vnútroštátnych právnych 
predpisov;
iii) prijíma sieťové predpisy s člen -
skými štátmi prostredníctvom 
komitologického postupu.
b) Trhy s energiou by mali monitoro -
vať národné regulačné orgány 
(NRO), ktoré sú úplne nezávislé od 
vlád členských štátov. Požiadavka 
na ustanovenie NRO sa zaviedla 
v druhom energetickom balíku. Ich 
úloha sa ďalej posilnila v treťom 
balíku.c) Agentúra pre spoluprácu regu -
lačných orgánov v oblasti ener -
getiky (ACER), ktorá bola zriadená 
v rámci tretieho energetického 
balíka, by mala presadzovať a uľah -
čovať spoluprácu NRO. Agentúra 
ACER vypracúva rámcové usmer -
nenia, z ktorých sa odvodzujú sie -
ťové predpisy, a prijíma stanoviská 
k rôznym záležitostiam týkajúcim 
sa trhu s energiou. Agentúra nemá 
žiadne výkonné právomoci, jej 
rozhodnutia preto nie sú pre účast -
níkov trhu priamo záväzné.
d) Prevádzkovatelia prepravných 
sietí a prenosových sústav sú 
subjekty zodpovedné za prepravu 
energie v podobe zemného plynu 
alebo elektrickej energie na vnút -
roštátnej alebo regionálnej úrovni 
s využitím pevnej infraštruktúry. 
Majú navzájom spolupracovať 
v rámci európskych sietí pre -
vádzkovateľov prenosových sú -
stav pre elektrinu a prepravných 
sietí pre plyn (ENTSO-E/ENTSO-G). 
Siete ENTSO zodpovedajú za tvor -
bu sieťových predpisov na základe 
rámcových usmernení agentúry 
ACER a za prípravu desaťročných 
plánov rozvoja sietí.
15 Úvod
Investičné potreby 
a finančné nástroje EÚ 
v oblasti energetickej 
infraštruktúry
14 
Investície do energetickej infraštruk -
túry sú potrebné, aby bolo možné 
realizovať výhody bezpečnosti dodá -
vok prostredníctvom vnútorného trhu 
s energiou. Energetickú infraštruktúru 
v EÚ financujú najmä prevádzkovatelia 
prepravných sietí a prenosových sústav 
prostredníctvom spotrebiteľských taríf 
podľa zásady používateľ platí. Vlastné 
zdroje prevádzkovateľov prepravných 
sietí a prenosových sústav používané 
na financovanie investícií do infra -
štruktúry môžu siahať od iba 20 % 
nákladov projektu až do výšky úplných 
nákladov požadovanej investície. Pod -
ľa údajov Komisie z roku 2011 inves -
tovali prevádzkovatelia prepravných 
sietí a prenosových sústav v rokoch 
2005 – 2009 do energetickej infraštruk -
túry 9,1 mld. EUR ročne. Z toho bolo 
5,8 mld. EUR ročne na infraštruktúru 
pre elektrickú energiu a 3,3 mld. EUR 
ročne na infraštruktúru pre plyn.
15 
Európska investičná banka (EIB)  
je najväčším nadnárodným poskyto -
vateľom úverov a záruk pre projekty energetickej infraštruktúry v EÚ. V ro -
koch 2007 – 2012 poskytla EIB úvery 
vo výške 29,4 mld. EUR na investície 
do modernizácie a rozvoja európskych 
sietí pre elektrickú energiu a plyn11.
16 
Energetická infraštruktúra je tiež 
jednou z priorít novozriadeného 
Európskeho fondu pre strategické 
investície (EFSI)12. Tento fond spája 
kapitál z rozpočtu EÚ a z EIB s cieľom 
zabezpečiť pákový efekt pre verejné 
a súkromné investície vo výške najme -
nej 315 mld. EUR v celej EÚ13.
17 
V porovnaní s vlastnými investíciami 
prevádzkovateľov prepravných sietí 
a prenosových sústav a finančnými 
prostriedkami dostupnými prostred -
níctvom EIB a EFSI je rozpočet EÚ  
pomerne malým poskytovateľom 
investícií do energetickej infraštruk -
túry. Z rozpočtu EÚ bolo v rokoch 
2007 – 2013 vyčlenených na energetic -
kú infraštruktúru približne 3,7 mld. EUR 
a ďalších 7,4 mld. EUR sa plánuje 
na obdobie rokov 2014 – 2020 (pozri 
tabuľku 1 ).Tabuľka 1Finančné prostriedky vyčlenené na energetickú infraštruktúru v rokoch 2007 – 2020 
(mil. EUR)
Odvetvie TEN-E EEPO NPE Energetika EŠIF Spolu
2007 – 2013Elektrina 81 905 498 1 484
Plyn 64 1 363 814 2 241
SPOLU 145 2 268 1 312 3 725
2014 – 2020 Elektrická energia a plyn 5 350 2 00017 350
SPOLU 2007 – 2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Orientačný údaj, ktorý audítorskej skupine poskytlo GR pre regionálnu a mestskú politiku.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe databáz Generálneho riaditeľstva (GR) pre regionálnu a mestskú politiku a správ o vykonávaní progra -
mu EEPO.11 Európska investičná banka, 
Kritériá pôžičiek v oblasti 
energetiky, 23. júl 2013.
12 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
2015/1017 z 25. júna 2015 o 
Európskom fonde pre 
strategické investície, 
Európskom centre 
investičného poradenstva a 
Európskom portáli 
investičných projektov a o 
zmene nariadení (EÚ) č. 
1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013.
13 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady 
o Európskom fonde 
pre strategické investície 
a o zmene nariadení (EÚ) 
č. 1291/12013 a (EÚ) 
č. 1316/2013 (Ú. v. EÚ C 121, 
15.4.2015, s. 1).
16 Úvod
18 
Prostriedky boli vyčlenené z viacerých 
fondov riadených Komisiou, ktoré sa 
líšia z hľadiska ich relatívnej veľko -
sti, typu projektov, ktoré financujú, 
a druhu financovania, ktoré poskytujú 
(pozri tabuľku 1 ):
a) transeurópske energetické siete 
(TEN-E), zriadené v roku 199614, 
boli nástrojom, ktorý riadila Komi -
sia a ktorý financoval infraštruktú -
ru pre elektrickú energiu a zemný 
plyn. V právnych predpisoch týka -
júcich sa sietí TEN-E z roku 201315 
sa stanovujú kritériá na určovanie 
projektov spoločného záujmu;
b) Európsky energetický program 
pre oživenie (EEPO) bol usta -
novený v roku 2009 na podporu 
hospodárstva EÚ prostredníc -
tvom investícií do infraštruktúry16. 
Z programu EEPO sa financoval 
dohodnutý zoznam projektov 
pod priamym riadením Komisie. 
Realizácia financovaných projektov 
stále prebieha, z programu sa však 
nepodporia žiadne nové projekty;
c) Nástroj na prepájanie Európy 
(NPE)17 bol ustanovený s cieľom po -
skytnúť investície v oblastiach do -
pravy, energetiky a telekomuniká -
cií na obdobie rokov 2014 – 202018. 
Fond má pritiahnuť súkromné 
investície prostredníctvom viace -
rých nástrojov, vrátane grantov, 
osobitných úverov, záruk a dlho -
vých a kapitálových nástrojov. Spo -
lufinancovanie prostredníctvom 
grantov je založené na otvorených 
výzvach na predkladanie návr -
hov a riadi ho Výkonná agentúra 
pre inovácie a siete (INEA); d) a financovanie energetickej infraš -
truktúry zabezpečujú aj  európske 
štrukturálne a investičné fondy 
(EŠIF)19. Toto financovanie je zalo -
žené na vnútroštátnych operač -
ných programoch, ktoré schvaľuje 
Komisia.
19 
Komisia v roku 2010 odhadovala, 
že európsky sektor energetiky si bude 
do roku 2020 vyžadovať 1 bilión EUR 
investícií. Z toho bude približne 
210 mld. EUR potrebných na siete 
európskeho významu pre elektrickú 
energiu a plyn20. Podľa novších odha -
dov Medzinárodnej agentúry pre ener -
giu (IAE) sa celkové investície potrebné 
na siete pre elektrickú energiu a plyn 
v EÚ v období rokov 2014 – 2035 zvýšia 
na 931 mld. EUR21.14 Program TEN-E bol zriadený 
týmito právnymi aktmi: 
rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 1364/2006/ES 
zo 6. septembra 2006, ktorým 
sa ustanovujú usmernenia 
pre transeurópske energetické 
siete a ktorým sa zrušuje 
rozhodnutie 96/391/ES 
a rozhodnutie č.  1229/2003/ES  
(Ú. v. EÚ L 262, 22.9.2006, s. 1).
15 Zámerom nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 347/2013 
zo 17. apríla 2013 
o usmerneniach 
pre transeurópsku energetickú 
infraštruktúru, ktorým sa 
zrušuje rozhodnutie 
č. 1364/2006/ES a menia 
a dopĺňajú nariadenia (ES) 
č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 
a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ 
L 115, 25.4.2013, s. 39) je uľahčiť 
včasný rozvoj 
a interoperabilitu 
transeurópskych 
energetických sietí (TEN-E).
16 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 663/2009 z 13. júla 2009, 
ktorým sa ustanovuje 
program na podporu oživenia 
hospodárstva udelením 
finančnej pomoci 
Spoločenstva na projekty 
v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ 
L 200, 31.7.2009, s. 31).
17 V súlade s nariadením (EÚ) 
2015/1017 o Európskom fonde 
pre strategické investície bolo 
finančné krytie energetického 
sektora NPE na obdobie rokov 
2014 – 2020 znížené o 500 mil. 
EUR (z 5 850 mil. na 5 350 mil. 
EUR) s cieľom čiastočne 
financovať príspevok zo 
všeobecného rozpočtu Únie 
na EFSI.
18 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1316/2013 
z 11. decembra 2013 o zriadení 
Nástroja na prepájanie Európy, 
ktorým sa mení nariadenie 
(EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa 
nariadenia (ES) č. 680/2007 
a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 
20.12.2013, s. 129).
19 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1303/2013 
zo 17. decembra 2013, ktorým 
sa stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
17
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
20 
Dvor audítorov sa prostredníctvom 
tohto auditu usiloval určiť, či vyko -
návanie opatrení politiky vnútor -
ného trhu s energiou a výdavky EÚ 
na energetickú infraštruktúru skutočne 
priniesli výhody bezpečnosti dodávok 
energie.
21 
Preskúmali sme najmä, či:
 ο Komisia a členské štáty zabezpečili 
vykonávanie politík vnútorného 
trhu s energiou , a zlepšili tak bez -
pečnosť dodávok energie;
 ο energetická infraštruktúra  v Eu -
rópe je vhodná pre plne integrova -
né trhy a zabezpečuje tak skutočnú 
bezpečnosť dodávok energie;
 ο a finančná podpora EÚ pre ener -
getickú infraštruktúru skutočne 
prispela k rozvoju vnútorného trhu 
s energiou.
22 
Audítorské terénne práce prebiehali 
od polovice roka 2014 do polovice roka 
2015.
23 
Náš audit sa sústredil na prepravu ply -
nu plynovodmi, skladovanie, vrátane 
terminálov LNG, a na prenos elektrickej 
energie. Nezahŕňal výrobu energie22 
ani energetickú účinnosť23. Do auditu 
neboli zahrnuté ani systémy na distri -
búciu energie koncovým odberateľom, 
energetické chudoba, energetické 
dane a dotácie a ciele politiky v ob -
lasti klímy a energetiky do roku 2020 
a 2030.24 
Náš audit zahŕňal politické opatrenia 
a financovanie od roku 2007. Použi -
li sme regionálny prístup a skúmali 
prípadové štúdie v šiestich členských 
štátoch – Bulharsku, Estónsku, Litve, 
Poľsku, Španielsku a Švédsku. Analyzo -
vali sme regionálne trhy a rozsah pre -
pojení medzi týmito členskými štátmi 
a ich susedmi.
25 
V týchto prípadových štúdiách sme 
posudzovali spôsob určovania inves -
tičných potrieb, vykonávanie zásad 
vnútorného trhu s energiou, aspekty 
cezhraničnej spolupráce a odôvodne -
nie návrhov projektov. Tento výber za -
bezpečil široké geografické zastúpenie 
z celej EÚ. Prípadové štúdie zahŕňali 
15 príkladov konkrétnych projektov 
spolufinancovaných zo zdrojov EÚ. Sú -
časťou činností auditu pri každej prípa -
dovej štúdii boli rozhovory s úradníkmi 
členských štátov a EÚ.
26 
Pokiaľ to bolo možné, určili sme tiež 
osvedčené postupy, o ktorých by sa 
mohli informovať zainteresované stra -
ny v ďalších členských štátoch.pre rozvoj vidieka 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde, a ktorým 
sa zrušuje nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
20 KOM(2010) 677 v konečnom 
znení zo 17. novembra 2010, 
Priority energetickej 
infraštruktúry na rok 2020 
a ďalšie roky – Koncepcia 
integrovanej európskej 
energetickej siete.
21 Prehľad svetových investícií 
Medzinárodnej agentúry 
pre energiu za rok 2014. Paríž: 
OECD/IEA, s. 167.
22 Na tému výroby pozri 
osobitnú správu č. 6/2014 
s názvom Podpora z fondov 
politiky súdržnosti na výrobu 
energie z obnoviteľných 
zdrojov – dosiahli sa ňou 
dobré výsledky? ( http:/eca.
europa.eu ).
23 Na tému spotreby pozri 
osobitnú správu č. 21/2012 
s názvom Efektívnosť 
nákladov na investície 
do energetickej účinnosti 
v rámci politiky súdržnosti 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Pripomienky
Cieľ dokončenia 
vnútorného trhu 
s energiou do roku 2014 
nebol dosiahnutý
27 
Vnútorný trh s energiou bol od roku 
2007 ústredným prvkom rozvoja ener -
getickej politiky EÚ. V treťom energe -
tickom balíku, ktorý bol prijatý v roku 
2009, sa požadovala transpozícia 
smerníc o zemnom plyne a elektrickej 
energii do 3. marca 201124. Tento cieľ 
však nebol v danom roku dosiahnutý. 
Okrem toho boli v roku 200925 prijaté 
tri nariadenia Komisie, ktoré sú súčas -
ťou tretieho energetického balíka.
28 
Rada v roku 2011 zopakovala svoj závä -
zok voči vnútornému trhu s energiou, 
pričom uviedla, že „by sa mal dobudo -
vať do roku 2014, aby sa tak umožnil 
voľný tok plynu a elektrickej energie“26. 
Keďže cieľ stále nebol dosiahnutý, 
Rada v decembri 2014 znovu potvrdila 
„naliehavú potrebu účinného a jed -
notného vykonávania a uplatňovania 
ustanovení uvedených v treťom ener -
getickom balíku zo strany všetkých 
členských štátov…“27.29 
Na dosiahnutie tohto cieľa je dôležité:
 ο vykonávať regulačný rámec EÚ 
pre vnútorný trh s energiou;
 ο harmonizovať rôznorodé miestne 
a vnútroštátne trhy;
 ο dosiahnuť cenovú konvergenciu;
 ο a zabezpečiť dostupnosť prime -
ranej energetickej infraštruktúry 
(pozri nižšie od bodu 72).24 Pre elektrickú energiu v článku 
49 ods. 1 smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 2009/72/
ES z 13. júla 2009 o spoločných 
pravidlách pre vnútorný trh 
s elektrinou, ktorou sa zrušuje 
smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ 
L 211, 14.8.2009, s. 55). Pre plyn 
v článku 54 ods. 1 smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2009/73/ES 
z 13. júla 2009 o spoločných 
pravidlách pre vnútorný trh 
so zemným plynom, ktorou sa 
zrušuje smernica 2003/55/ES 
(Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).
25 Nariadenie č. 714/2009 
o podmienkach prístupu 
do sústavy pre cezhraničné 
výmeny elektriny, ktorým sa 
zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1228/2003. Nariadenie 
č. 715/2009 o podmienkach 
prístupu do prepravných sietí 
pre zemný plyn, ktorým sa 
zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1775/2005. Nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 713/2009 
z 13. júla 2009, ktorým sa 
zriaďuje Agentúra 
pre spoluprácu regulačných 
orgánov v oblasti energetiky.
26 Závery, ktoré prijala Európska 
rada na svojom zasadnutí 
4. februára 2011.
27 Závery rady, schôdza Rady 
pre dopravu, telekomunikácie 
a energetiku, Brusel, 
9. decembra 2014.
19 Pripomienky
Pretrvávanie problémov 
s vykonávaním právneho 
rámca EÚ pre vnútorný trh 
s energiou
30 
Tretí energetický balík zahŕňa obidve 
nariadenia, ktoré sa uplatňujú priamo, 
a smernice, ktoré je potrebné integro -
vať do legislatívneho rámca jednotli -
vých členských štátov. Komisia na mo -
nitorovanie tohto pokroku vykonáva:
a) kontroly transpozície, ktorých 
cieľom je overiť, či členské štáty 
aktualizovali svoje vnútroštátne 
právne predpisy s cieľom začle -
niť ustanovenia smerníc28. Ak sa 
Komisia domnieva, že niektorý 
členský štát to neurobil, môže za -
čať konanie o porušení povinnosti, 
ktoré môže viesť k podaniu žaloby 
na Súdnom dvore Európskej únie;
b) a  kontroly súladu s predpismi, 
v rámci ktorých sa posudzuje, 
či zmeny, ktoré sa uskutočnili 
v praxi, sú v súlade s ustanovenia -
mi smerníc. Na uľahčenie tohto po -
súdenia Komisia zasiela členským 
štátom žiadosti o informácie a vy -
svetlenia – táto výmena informácií 
sa uskutočňuje prostredníctvom 
nástroja známeho ako „piloty EÚ“. 
Ak Komisia usúdi, že zmeny vyko -
nané v praxi v niektorom členskom 
štáte riadne neodzrkadľujú ustano -
venia smerníc, môže začať oficiál -
ne konanie o porušení povinnosti 
podľa článku 258 ZFEÚ.28 Posudzovanie Komisie je 
založené na úradných 
dokumentoch z členských 
štátov, správach dodávateľov, 
znalosti jednotlivých krajín 
a monitorovaní trhu 
prostredníctvom mediálnych 
výstupov a osobitných 
žiadostiach zaslaných tretím 
stranám.
20 Pripomienky
31 
Tabuľka 2  obsahuje podrobné údaje 
o stave týchto kontrol vrátane kona -
ní o porušení povinnosti v súvislosti 
s právnymi predpismi tretieho energe -
tického balíka k 30. júnu 2015. Z ana -
lýzy vyplýva, že potrvá ešte dlho, kým 
bude možné považovať tretí energe -
tický balík v členských štátoch za plne 
vykonávaný. K 30. júnu 2015:
a) Komisia v súvislosti s  netrans -
ponovaním ustanovení tretieho 
energetického balíka považovala 
za potrebné začať konanie o poru -
šení povinnosti proti 19 z 28 člen -
ských štátov. Všetky tieto konania 
boli k 30. júnu 2015 uzavreté;
b) Komisia vo veci nesúladu s usta -
noveniami tretieho energetického 
balíka začala v roku 2013 proces 
zasielania žiadostí o informácie 
členským štátom a v niektorých 
prípadoch začala konanie o poru -
šení povinnosti:
i) Komisia dokončila posudzo -
vanie 10 členských štátov 
a začala konanie o porušení 
povinnosti podľa článku 258 
ZFEÚ. Všetky konania sú zatiaľ 
otvorené;
ii) Komisia požiadala 4 členské 
štáty o informácie prostredníc -
tvom pilota EÚ, posudzovanie 
však ešte nedokončila;
iii) a v prípade 14 členských štátov 
Komisia zatiaľ nezaslala žiados -
ti o informácie.32 
K ustanoveniam tretieho energetické -
ho balíka relevantným pre tento audit, 
pri ktorých kontroly Komisie odhalili 
problémy, patria:
 ο fungovanie národných regulač -
ných orgánov (pozri body 34 až 
36);
 ο fungovanie prevádzkovateľov 
prepravných sietí a prenosových 
sústav (pozri body 37 až 42);
 ο otázky týkajúce sa rôznych foriem 
cenovej regulácie (pozri bod 64).
33 
Počas auditu sa v týchto oblastiach 
potvrdila existencia problémov, ktoré 
sú uvedené v nasledujúcich bodoch.
21 Pripomienky
Kontroly transpozície a súladu s predpismi, ktoré vo vzťahu k tretiemu 
energetickému balíku vykonáva Komisia – stav k 30. júnu 2015
Kontroly transpozície Kontroly súladu s  predpismi
Dokončené kontroly 
transpozície vykonávané 
KomisiouKonanie o  porušení povin -
nosti otvorené a uzavretéKomisia začala konanie 
o porušení povinnostiKonanie o  porušení 
povinnosti uzavreté
Belgicko √ √ √ neuzavreté
Bulharsko √ √ konanie sa nezačalo
Česká republika √ N/A konanie sa nezačalo
Dánsko √ √ konanie sa nezačalo
Nemecko √ N/A √ neuzavreté
Estónsko √ √ konanie sa nezačalo
Írsko √ √ konanie sa nezačalo
Grécko √ N/A konanie sa nezačalo
Španielsko √ √ √ neuzavreté
Francúzsko √ √ √ neuzavreté
Chorvátsko √ N/A √ neuzavreté
Taliansko √ N/A √ neuzavreté
Cyprus √ √ konanie sa nezačalo
Lotyšsko √ N/A konanie sa nezačalo
Litva √ √ konanie sa nezačalo
Luxembursko √ √ √ neuzavreté
Maďarsko √ N/A √ neuzavreté
Malta √ N/A konanie sa nezačalo
Holandsko √ √ konanie sa nezačalo
Rakúsko √ √ √ neuzavreté
Poľsko √ √ konanie sa nezačalo
Portugalsko √ N/A konanie sa nezačalo
Rumunsko √ √ √ neuzavreté
Slovinsko √ √ konanie sa nezačalo
Slovensko √ √ konanie sa nezačalo
Fínsko √ √ konanie sa nezačalo
Švédsko √ √ konanie sa nezačalo
Spojené kráľovstvo √ √ konanie sa nezačalo
Poznámka:  
– „N/A“ znamená, že sa nezačalo konanie o porušení povinnosti a Komisia v budúcnosti nezačne žiadne konanie na základe kontroly transpozície, 
ktorá je už vo všetkých členských štátoch ukončená.  
– „Konanie sa nezačalo“ znamená, že proti príslušnému členskému štátu sa nezačalo žiadne konanie o porušení povinnosti. Komisia skúma 
situáciu a môže v budúcnosti začať konanie.  
– „Neuzavreté“ znamená, že konanie o porušení povinnosti v súčasnosti prebieha, ale ešte nebolo uzavreté.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe informácií poskytnutých Komisiou.Tabuľka 2
22 Pripomienky
Regulačné orgány v oblasti 
energetiky čelia problémom 
pri plnení svojich úloh 
na vnútroštátnej úrovni 
aj na úrovni EÚ
34 
Z údajov získaných v rámci auditu 
vyplynuli tieto problémy vo fungovaní 
NRO:
a) nezávislosť NRO je kľúčová na za -
bezpečenie riadneho plnenia ich 
úloh. Vedúci regulačných orgánov 
by sa mali vyberať transparentne 
a mali by mať zabezpečenú slobo -
du fungovania. Tieto zásady sa nie 
vždy dodržiavajú (pozri príklady 
v rámčeku 1 );
b) predstavitelia viacerých NRO zdô -
raznili riziko týkajúce sa obmedzo -
vania rozsahu pôsobnosti ich 
úloh . Niektoré vlády si ponechali 
určité regulačné právomoci alebo 
uložili národným regulačným orgá -
nom metodiky na určovanie taríf, 
ktoré by mohli viesť k uprednost -
ňovaniu určitých účastníkov trhu 
(pozri príklady v  rámčeku 2 );
c) napriek tomu, že úlohy NRO sú 
vo všetkých členských štátoch 
rovnaké, výška zdrojov , ktoré 
majú jednotlivé NRO k dispozícii, 
sa výrazne líši. Počet osôb zaobe -
rajúcich sa otázkami energetiky 
v národných regulačných orgá -
noch, ktoré sme navštívili, siahal 
od 21 po viac než 200. Niektoré 
NRO sa domnievajú, že majú do -
statok zdrojov na riešenie všetkých 
aspektov trhu s energiou. Vzhľa -
dom na obmedzené zdroje sú však 
niektoré NRO lepšie vybavené 
na účasť v oblasti medzinárodnej 
spolupráce, ktorá je pre vnútorný 
trh s energiou kľúčová (pozri bod 
35). Pozri príklady v  rámčeku 3 .
23 Pripomienky
Záležitosti ovplyvňujúce nezávislosť NRO
Bulharsko  – V období rokov 2009 – 2015 vláda niekoľkokrát vymenila predsedu Regulačnej komisie pre ener -
getiku a vodu, pričom len v roku 2013 to bolo štyrikrát. Nezávislé regulačné orgány majú určovať tarify 
za energiu vo vzťahu k reálnym nákladom. Regulačná komisia pre energetiku a vodu však určovala regulované 
ceny elektrickej energie tak, že hlavná energetická spoločnosť musela nakupovať elektrickú energiu za vyso -
kú cenu a ako verejný poskytovateľ ju predávať za nižšiu cenu, čím od roku 2010 do konca roka 2014 vznikol 
kumulovaný deficit vo výške asi 800 mil. EUR.
Litva  – litovský parlament má od roku 2013 právomoc hlasovať o výmene vedúceho NRO, ak neschváli výroč -
nú správu o činnosti regulačného orgánu v oblasti energetiky.
Obmedzenia rozsahu pôsobnosti úlohy NRO
Španielsko  – Ministerstvo priemyslu, energetiky a cestovného ruchu pevne stanovuje tarify za elektrickú 
energiu a plyn či systémové poplatky, ktoré prevádzkovatelia prenosových sústav a prepravných sietí fakturu -
jú používateľom infraštruktúry pre elektrickú energiu aj pre plyn. NRO navrhuje metodiku týkajúcu sa prvkov, 
ktoré predstavujú len 1/3 konečných sieťových taríf, pričom nákladové položky predstavujúce zvyšné 2/3 sta -
novuje iba španielska vláda. To vyvoláva otázky, či má NRO primerané právomoci na vykonávanie tejto časti 
svojich regulačných funkcií.
Litva  – V treťom energetickom balíku sa predpokladá, že NRO by mali zodpovedať za určovanie taríf v oblasti 
prepravy či distribúcie na základe transparentných kritérií. V Litve však metodiku na určovanie taríf za pre -
pravu plynu a prenos elektrickej energie predpisuje vláda a maloobchodné ceny sú regulované. Podľa pred -
bežných výpočtov NRO preto dve štátom vlastnené hlavné energetické spoločnosti budú môcť do roku 2024 
získať prostredníctvom taríf o 167 mil. EUR viac, ako keď by tarify určoval NRO.
Primeranosť zdrojov NRO
Švédsko  – Švédsky inšpektorát pre energetiku potvrdil, že so svojimi 100 sektorovými špecialistami je plne 
vybavený na účasť na činnosti agentúry ACER vrátane poskytovania vyslaných národných expertov. Potvrdil 
tiež, že vykonal všetky prípravy na vykonávanie nariadenia REMIT vrátane plného vybavenia potrebného tímu.
Estónsko  – Energetickou oblasťou sa zaoberá len 21 z 61 zamestnancov Národného úradu pre hospodársku 
súťaž. Komisia vo svojej analýze estónskeho trhu s energiou vyjadrila obavu, či má NRO dostatočné zdroje 
na primeranú reguláciu estónskeho trhu s energiou a na účasť na činnostiach spolupráce na úrovni EÚ (pozri 
prílohu III ).Rámček 1 Rámček 2 Rámček 3
24 Pripomienky
35 
Na úrovni EÚ neexistuje jeden jednot -
ný regulačný orgán v oblasti energe -
tiky, NRO však majú spolupracovať 
v rámci agentúry ACER (pozri bod 13). 
Riešenie cezhraničných regulačných 
otázok je čoraz dôležitejšie vzhľadom 
na skutočnosť, že trhy s energiou v EÚ 
sa čoraz viac integrujú. Agentúra ACER 
v súčasnosti funguje prostredníctvom 
systému pracovných skupín pre elek -
trickú energiu, plyn, integritu trhu 
a monitorovanie na riešenie týchto 
otázok. Zámerom takéhoto prístupu 
je uľahčiť priamu účasť členských 
štátov. V praxi sa však nezúčastňujú 
všetky členské štáty rovnako, aktívnej -
šie členské štáty tak majú väčší vplyv 
na činnosť týchto skupín. Niektoré 
NRO uviedli, že majú obmedzené zdro -
je, pokiaľ ide o dostatok odborníkov 
schopných pôsobiť v medzinárodnom 
prostredí a rozpočet na pracovné cesty 
(pozri bod 34). Podrobné údaje o účas -
ti zástupcov členských štátov v pra -
covných skupinách agentúry ACER sú 
uvedené v  prílohe III .
36 
Jednou z úloh agentúry ACER je ana -
lyzovať trendy na trhoch s energiou 
a predkladať politické odporúčania 
národným regulačným orgánom 
a inštitúciám EÚ. Agentúra však nemá 
právomoci na to, aby si od NRO alebo 
vlád členských štátov vymohla posky -
tovanie príslušných údajov o trhoch 
s energiou. Nedostatok údajov ob -
medzuje schopnosť agentúry ACER 
vykonávať analýzu trhu a predkladať 
politické odporúčania inštitúciám EÚ 
a národným regulačným orgánom 
členských štátov.Oddelenie prevádzkovateľov 
prenosových sústav 
a prepravných sietí sa formálne 
uskutočnilo, nie vždy to však 
viedlo k liberalizovaným 
a konkurencieschopným trhom
37 
Elektrická energia a plyn sa zriedka 
spotrebúvajú na mieste, kde sa vyrobia 
alebo vstúpia do krajiny. Na prepravu 
obrovského množstva energie k spot -
rebiteľom sa vybudovali prepravné 
siete a prenosové sústavy. Organi -
zácie, ktoré tieto systémy spravujú, 
sa v členských štátoch EÚ nazývajú 
prevádzkovateľmi prenosových sústav 
a prepravných sietí.
38 
Proces odčlenenia prepravy od ďalších 
činností, akými sú výroba a distribú -
cia, v rámci vertikálne integrovaných 
energetických spoločností, sa nazýva 
oddelenie. To sa začalo v rámci prvé -
ho a druhého energetického balíka. 
Komisia potvrdila, že právne predpisy 
tretieho energetického balíka vrátane 
ustanovení o oddelení formálne trans -
ponovali všetky členské štáty (pozri 
bod 31). Na obrázku 2  sa opisuje úloha 
a postavenie prevádzkovateľov pre -
nosových sústav a prepravných sietí 
v obchode s energiou pred oddelením 
a po ňom.
25 Pripomienky
39 
Cieľom oddelenia a ďalších opatrení 
bolo vytvoriť regulačné podmienky 
vnútorného trhu s energiou, libera -
lizovaný a konkurencieschopný trh 
však často nevznikol, lebo mnoho vlád 
a hlavných energetických spoločností 
naďalej obmedzuje prístup tretích 
strán k sieti pomocou regulácií a tech -
nických obmedzení. Noví poskytova -
telia na trhoch s plynom a elektrinou 
potrebujú napríklad prístup k zaria -
deniam na prepravu a skladovanie. Bez neho je vstup nových subjektov 
na vnútroštátne trhy s elektrinou 
či plynom zložitý. Hlavná plynárenská 
spoločnosť v Poľsku zriadila napríklad 
v roku 2010 spoločnosť na osobitný 
účel, ktorú národný regulačný or -
gán nepovažuje za prevádzkovateľa 
prepravnej siete a ktorá vlastní 100 % 
kapacít podzemných zásobníkov plynu 
v Poľsku. Takáto situácia prináša riziko, 
že dcérska spoločnosť by mohla obme -
dziť prístup nových dodávateľov plynu 
na trh v Poľsku29.Obrázok 2Obchod s energiou a preprava energie pred oddelením a po ňom
Po oddelení Pred oddelením
Neregulovaný vzťahRegulovaný vzťah
SpotrebiteľSamostatná spoločnosť al. funkciaVysvetlivkySpotrebiteľ SpotrebiteľDistribúciaPreprava alebo prenos 
(prevádzkovateľ siete)Prevádzka sietí
PredajSprostredkovateľVýroba/dovoz
Výroba/dovoz
Prevádzka sietí
Obchodovanie
PredajVertikálne integrovaná 
spoločnosť
Zdroj:  Prezentácia pána Jamesa Matthysa-Donnadieua z 26. augusta 2014 na letnej škole Ekonomika trhov s elektrickou energiou, ktorú organizo -
vala Univerzita v Gente.29 Podľa údajov uverejnených 
vo vnútroštátnej správe 
poľského regulačného úradu 
v oblasti energetiky za rok 
2014 ovláda hlavný 
poskytovateľ plynu približne 
95 % trhu veľkoobchodného 
predaja plynu v Poľsku.
26 Pripomienky
40 
Keďže siete členských štátov sú čoraz 
viac prepojené prostredníctvom in -
fraštruktúry, zrejmá je potreba väčšej 
spolupráce susedných prevádzkovate -
ľov prenosových sústav a prepravných 
sietí vrátane koordinovaného prístupu 
k rozvoju infraštruktúry, a to predo -
všetkým vo vzťahu k bezpečnosti 
dodávok. Príkladom dobrej spolupráce 
je švédsky prevádzkovateľ prenosovej 
sústavy pre elektrickú energiu, ktorý 
môže riadiť aj siete v Nórsku a Dánsku, 
lebo krajiny sa tak dohodli a ich siete 
sú technicky prepojené. Táto úroveň 
spolupráce však nie je rozšírená.
41 
Všetci prevádzkovatelia prenosových 
sústav a prepravných sietí musia mať 
osvedčenie svojich NRO. V tomto 
procese zohráva úlohu aj Komisia, 
ktorá poskytuje stanovisko k návrhom 
rozhodnutí predloženým národnými 
regulačnými orgánmi. Komisia pri po -
skytovaní svojho stanoviska overuje, 
či má prevádzkovateľ prenosovej sú -
stavy alebo prepravnej siete dostatoč -
ný majetok a môže prijímať nezávislé 
investičné rozhodnutia. Stále existujú 
prevádzkovatelia, pri ktorých Komisia 
nedokončila certifikáciu30.42 
Na úrovni EÚ neexistuje jeden jednot -
ný prevádzkovateľ prenosových sústav 
a prepravných sietí. Prevádzkovatelia 
prenosových sústav a prepravných 
sietí spolupracujú v rámci sietí ENT -
SO-E a ENTSO-G. Účasť vnútroštátnych 
prevádzkovateľov prenosových sústav 
a prepravných sietí na činnosti sietí 
ENTSO je rôzna, vzniká tak riziko, že vy -
pracované technické riešenia budú 
vhodnejšie pre tie strany, ktoré sa 
zúčastňujú najaktívnejšie.30 K 1. júnu 2015 vydala Komisia 
109 stanovísk. Na osvedčenie 
stále čaká sedem 
prevádzkovateľov 
prepravných sietí pre plyn 
a traja prevádzkovatelia 
prenosových sústav 
pre elektrickú energiu: 
prevádzkovatelia prepravných 
sietí pre plyn v Estónsku, 
Lotyšsku, Fínsku, Taliansku, 
Maďarsku, Belgicku (opätovné 
osvedčovanie) a Spojenom 
kráľovstve (opätovné 
osvedčovanie); 
prevádzkovatelia prenosových 
sústav pre elektrickú energiu 
v Maďarsku, baltský kábel 
medzi Švédskom 
a Nemeckom, Taliansko 
(opätovné osvedčovanie).
27 Pripomienky
Významné rozdiely 
v spôsobe organizácie trhov 
s energiou v členských 
štátoch môžu byť prekážkou 
ďalšieho rozvoja vnútorného 
trhu s energiou
43 
Komisia hodnotila pokrok smerom 
k vnútornému trhu s energiou a do -
spela k záveru, že existuje 28 rôznych 
vnútroštátnych právnych rámcov 
pre trhy s energiou31. EÚ tak má 
namiesto jednotného vnútorného 
trhu s energiou mozaiku miestnych, 
vnútroštátnych a regionálnych trhov. 
Úlohou ďalšieho rozvoja vnútorného 
trhu s energiou je nájdenie prostried -
kov na spoločné fungovanie týchto 
trhov. Ide o významnú úlohu, lebo:
 ο v EÚ sa stále používa viacero rôz -
nych mechanizmov obchodovania;
 ο trhy s energiou sú ovplyvňované 
rôznymi zásahmi;
 ο tvorba a vykonávanie sieťových 
predpisov sú stále náročné;
 ο a úroveň integrity a transparent -
nosti trhu je na rôznych trhoch 
rôzna.V EÚ stále existuje viacero 
rôznych mechanizmov 
obchodovania
44 
V treťom energetickom balíku sa 
neustanovuje osobitný mechanizmus 
obchodovania, ktorý by sa mal vykoná -
vať v celej EÚ. V praxi sa obchodovanie 
s plynom a elektrickou energiou usku -
točňuje rôznymi spôsobmi (pozri bod 
60). Plynulosť, transparentnosť a otvo -
renosť k účasti sú vlastnosti trhov, 
ktoré skutočne uľahčujú vnútorný trh. 
Počas auditu sme si všimli najmenej 
štyri rôzne mechanizmy obchodova -
nia, v ktorých sa tieto vlastnosti vysky -
tujú v rôznej miere (pozri tabuľku 3 ).
Vnútroštátne trhy s energiou 
sú ovplyvňované vládnymi 
zásahmi zameranými 
na dosahovanie cieľov iných 
vnútroštátnych politík alebo 
politík EÚ
45 
Energetická politika je úzko spätá 
s mnohými ďalšími politickými oblasťa -
mi na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni 
EÚ, akými sú širšia hospodárska poli -
tika či politika v oblasti zmeny klímy, 
priemyslu, inovácií alebo trhu práce. 
Opatrenia na vykonávanie týchto po -
litík môžu mať účinok na fungovanie 
trhov s energiou, napríklad ovplyvňo -
vaním výberu určitých zdrojov energie, 
alebo na poskytovanie osobitnej pod -
pory jednému z nich. Hoci tieto politi -
ky môžu byť úplne racionálne na úrov -
ni jedného členského štátu – napríklad 
podporou pôvodných zdrojov energie, 
čím možno prispievajú k vnímaniu 
domácej energetickej bezpečnosti 
v príslušnom členskom štáte, môžu 
viesť k vzniku deformácií trhu a cien 
na vnútornom trhu s energiou.31 COM(2015) 80 final 
z 25. februára 2015 Rámcová 
stratégia odolnej energetickej 
Únie s výhľadovou politikou 
v oblasti zmeny klímy.
28 Pripomienky
Zistené mechanizmy obchodovania s energiou
Plynulosť
Transparent -
nosť
Otvorenosť 
k účastiPríklad z prípadových štúdií auditu
Regionálne burzy
Tieto trhy sú podporované dlhodobými finančnými hedžovými 
mechanizmami, zahŕňajú niekoľko krajín a zameriavajú sa 
na vytvorenie oblasti voľného toku energie. Zvyčajne sú veľmi 
plynulé a fungujú na základe dobrovoľnej ochoty účastníkov 
trhu.√ √ √Spoločná burza na obchodovanie s elektrickou energiou 
v severskom a baltskom regióne.
Priame obchodovanie medzi podnikmi
Ide o  obchodovanie medzi výrobcom energie a  jeho klientom. 
Tieto dohody, zvyčajne ide o dlhodobé zmluvy, nie sú transpa -
rentné, lebo obchodné podmienky sa nezverejňujú ostatným 
účastníkom trhu. Určenie referenčnej ceny plynu a  elektrickej 
energie v  konkrétnej oblasti trhu je preto zložité.X X √V čase auditu bolo predmetom takéhoto obchodovania 100 % 
plynu a  elektrickej energie v  Bulharsku.
V Španielsku neexistoval do roku 2014 integrovaný orga -
nizovaný trh s plynom. V roku 2013 sa asi so 66 % plynu 
obchodovalo v termináloch LNG prostredníctvom dvojstran -
ných zmlúv. NRO čelil ťažkostiam pri získavaní neskreslených 
údajov o cenách plynu.
Obmedzené burzy
Zriaďujú sa z iniciatívy alebo na príkaz vlád členských štátov. 
Z povinnosti obchodovať prostredníctvom takejto burzy by 
mohlo vyplývať, že cenové ponuky nie sú v plnej miere založe -
né na dynamike ponuky a dopytu.√ √ XV roku 2013 sa v Poľsku prostredníctvom burzy predávalo 
50 % elektrickej energie a zvyšok bol predmetom obcho -
dovania medzi podnikmi. Poľská energetická burza vznikla 
z iniciatívy skupiny obchodníkov, neskôr však bola podporená 
vnútroštátnymi orgánmi, ktoré žiadali, aby výrobcovia 
elektrickej energie predávali prostredníctvom burzy aspoň 
70 % svojej produkcie.
Trhy s nadbytočnými množstvami
Existujú najmä v sektore plynu. Tieto burzy fungujú v situácii, 
keď je trh väčšinou regulovaný alebo na ňom dominuje jeden 
hlavný dodávateľ. Vznikajú tak obchody, ktoré sa síce realizujú 
transparentne, ale neodrážajú cenovú dynamiku na trhu 
ako celku.√ X XPoľská burza s plynom poskytuje možnosť nakupovať plyn, 
ktorého cena je o viac ako 20 % nižšia než regulovaná veľko -
obchodná cena.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Tabuľka 3
29 Pripomienky
46 
Komisia si uvedomuje vplyv, aký 
môžu tieto zásahy potenciálne mať 
na fungovanie trhov s energiou. Jej 
možnosti na ich obmedzenie, a to 
aj v prípadoch, keď si to želala, sú však 
limitované. Komisia vyjadrila svoje 
stanovisko v usmerneniach pre štátnu 
pomoc v oblasti energetiky32 a vo vy -
svetlivkách k energetickým balíkom. 
Z hľadiska tohto auditu sú významné 
tieto hlavné body, ktoré presadzovala 
Komisia:
 ο nemala by sa povoliť regulácia 
veľkoobchodných cien33;
 ο a regulované maloobchodné ceny 
by sa mali stanoviť na úrovni, ktorá 
by zabezpečila možnosť konku -
renčných ponúk. Cena zložky, kto -
rú v regulovanej cene predstavuje 
elektrická energia, by nemala byť 
nižšia ako priemerná veľkoobchod -
ná cena na konkrétnom trhu34.
Prijímanie sieťových 
predpisov a usmernení 
v oblasti elektrickej energie je 
mimoriadne pomalé
47 
Sieťové predpisy sú technické pra -
vidlá, ktoré majú poskytnúť základ 
pre technickú interoperabilitu v rámci 
prenosových sústav pre elektrickú 
energiu a prepravných sietí pre plyn 
v EÚ. V týchto predpisoch sa stanovujú 
spoločné technické normy, ktoré by 
mali zabezpečiť voľný tok energie cez 
hranice. Sú doplnením legislatívneho 
rámca trhov s energiou na zabezpe -
čenie spoločného vykonávania ba -
líkov. Keď sa budú sieťové predpisy 
vykonávať v plnej miere, mohli by 
umožniť zníženie počtu mechanizmov 
obchodovania a poskytnúť potrebné 
podmienky na zabezpečenie integrá -
cie zlučiteľných trhov. V tomto pro -
cese zohráva mimoriadne významnú 
úlohu agentúra ACER, ktorá vypracúva 
rámcové usmernenia a tiež hodnotí predpisy vypracované sieťami ENTSO 
pred ich predložením Komisii. Komi -
sia je potom zodpovedná za prijatie 
konečného znenia predpisov a za ko -
ordináciu komitologického postupu, 
prostredníctvom ktorého sa predpisy 
oficiálne prijímajú.
48 
Obchodovanie s energiou v niektorých 
členských štátoch a medzi nimi sa 
v súčasnosti uskutočňuje aj bez plne 
dohodnutých a schválených sieťových 
predpisov. Aj napriek tomu by dokon -
čenie tohto procesu bolo dôležitým 
krokom v rozvoji riadne fungujúceho 
vnútorného trhu s energiou.
49 
Z tabuľky 4  vyplýva, že schvaľovanie 
predpisov je dlhý a zložitý proces. 
K 30. júnu 2015:
 ο v oblasti plynu sa dosiahol určitý 
pokrok, keďže boli schválené štyri 
z piatich predpisov a o jednom sa 
rokovalo;
 ο a v sektore elektrickej energie 
naopak nebol schválený ani jeden 
z jedenástich predpisov. Agentú -
ra ACER predložila spis Komisii, 
schvaľovanie sieťových predpisov 
v komitologickom postupe však 
aj tak sprevádza zdĺhavé meškanie. 
Z deviatich predpisov, ktoré boli 
predložené Komisii, vstúpilo do ko -
mitologického postupu len päť.32 Usmernenia o štátnej pomoci 
v oblasti ochrany životného 
prostredia a energetiky 
na roky 2014 – 2020 (2014/C 
200/01).
33 Kritériá, ktoré sa majú splniť 
pri regulácii cien, aby sa 
dodržali právne predpisy EÚ, 
boli nedávno potvrdené 
Súdnym dvorom v rozsudku 
vynesenom 
10. septembra 2015 v konaní 
pre porušenie predpisov proti 
Poľsku v súvislosti 
s regulovanými cenami plynu 
pre odberateľov mimo 
domácnosti (C-36/14).
34 Oznámenie Komisie o cenách 
energie a nákladoch 
na energiu v Európe 
SWD(2014) 19 final 
a SWD(2014) 20 final.
30 Pripomienky
Proces tvorby sieťových predpisov
Rámcové 
usmernenia 
ustanovené 
agentúrou ACERUkončenie 
tvorby predpisu 
v sieti ENTSO-G 
a ENTSO-EKonečné 
odporúčanie 
agentúry ACERZačiatok ko -
mitologického 
postupuPredpis uverej -
nený v Úradnom 
vestníku EÚPlynMechanizmy na prideľovanie kapacity Q3 2011 Q3 2012 Q4 2012 Q1 2013 Q4 2013
Postupy riadenia preťaženia N/A N/A N/A Q1 2012 Q3 2012
Vyvažovanie plynu a prepravné siete Q4 2011 Q1 2013 Q1 2013 Q3 2013 Q1 2014
Pravidlá pre interoperabilitu a výmenu 
údajovQ3 2012 Q4 2013 Q1 2014 Q3 2014 Q2 2015
Harmonizované štruktúry prepravných 
tarífQ4 2013Elektrická energiaPrideľovanie kapacity a riadenie 
preťaženia Q2 2011Q3 2012 Q1 2013 Q3 2014
Predbežné prideľovanie kapacity Q3 2013 Q2 2014 Q2 2015
Prepojenie výroby
Q2 2011Q2 2012 Q1 2013 Q1 2015
Prepojenie dopytu Q4 2012 Q1 2013 Q2 2015
Prepojenie jednosmerného prúdu 
vysokého napätiaQ2 2014 Q3 2014 Q2 2015
Prevádzková bezpečnosť
Q4 2011Q1 2013 Q4 2013
Prevádzkové plánovanie 
a harmonogramyQ1 2013 Q4 2013
Kontrola frekvencie odberu a rezerv Q2 2013 Q3 2013
Prevádzková odborná príprava
Požiadavky a prevádzkové postupy 
v núdziQ1 2015 Q2 2015
Vyvažovanie Q3 2012 Q4 2013
Poznámka:  Postupy na riadenie preťaženia v oblasti plynu neprešli rovnakým procesom ako ostatné sieťové predpisy. Takéto postupy už 
boli ustanovené ako súčasť tretieho energetického balíka v nariadení (ES) č. 715/2009 a následne aktualizované v roku 2012 komitologickým 
postupom.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe informácií poskytnutých agentúrou ACER.Tabuľka 4
31 Pripomienky
50 
V rámci nášho auditu sme zistili štyri 
dôvody, prečo je tento proces pomalý:
a) nedostatočne vnímaná potreba 
na trhoch, ktoré už fungujú prime -
rane. Zúčastnené strany na ta -
kýchto trhoch sa zdráhajú prejsť 
na nový súbor technických pravi -
diel a prínosy z integrovanejšieho 
európskeho trhu nie sú prioritou. 
Napríklad mechanizmus vnútro -
denného trhu ELBAS35 spoločnej 
seversko-baltskej burzy pre elek -
trickú energiu nie je technicky 
v súlade s platformami vnútro -
denného obchodovania v strednej 
Európe. Severské a baltské členské 
štáty sa zdráhali súhlasiť so spo -
ločným európskym riešením, ktoré 
sa líšilo od mechanizmu ELBAS. 
Výsledná diskusia o tom, ktorý 
systém sa má v Európe použiť, je 
príčinou oneskoreného prepojenia 
trhu;
b) v treťom energetickom balíku 
chýba jasný časový rámec alebo 
určenie termínov na prípravu, 
schvaľovanie či vykonávanie sieťo -
vých predpisov;
c) proces  prípravy predpisov, ktorý 
zahŕňa siete ENTSO a agentúru 
ACER, je komplikovaný . Rozhod -
nutia o tvorbe sieťových predpisov 
sa prijímajú väčšinovým hlasova -
ním prevádzkovateľov prenoso -
vých sústav a prepravných sietí 
v rámci sietí ENTSO a národných 
regulačných orgánov v rámci 
agentúry ACER. To predstavuje 
problém, lebo siete ENTSO sú síce 
európskymi orgánmi s úlohami 
v oblasti rozvoja vnútorného trhu 
s energiou, zároveň však zastupujú 
záujmy svojich jednotlivých členov. 
Z toho vyplýva potenciálny kon -
flikt záujmov účastníkov, pričom 
hrozí, že sa schvália riešenia s naj -
nižším spoločným menovateľom, 
ktoré nenapomáhajú optimálne 
prepojenie trhu;d) najmä v prípade elektrickej energie 
Komisia nezačala a neriadila 
komitologický postup včas.
51 
K včasnému vykonávaniu sieťových 
predpisov došlo len v obmedzenej 
miere. Prevádzkovatelia prenosových 
sústav a prepravných sietí a národ -
né regulačné orgány z niektorých 
členských štátov vytvorili regionál -
ne iniciatívy na včasné vykonávanie 
dvoch sieťových predpisov. Sedem 
členských štátov spolupracuje od roku 
2012 na včasnom vykonávaní predpisu 
o mechanizmoch prideľovania kapaci -
ty pre plyn36.
Miera integrity 
a transparentnosti 
mechanizmov obchodovania je 
rôzna
52 
Zásady vnútorného trhu s energiou 
si vyžadujú, aby sa s energiou obcho -
dovalo na transparentných trhoch 
založených na pravidlách. Vyššie už 
bolo uvedené, že rôzne mechanizmy 
obchodovania majú rôzny stupeň 
transparentnosti (pozri bod 44). Práve 
v tejto súvislosti bolo v roku 2011 pri -
jaté nariadenie EÚ37 o integrite a trans -
parentnosti veľkoobchodného trhu 
s energiou (pozri rámček 4 ).35 Viac o mechanizme ELBAS: 
http://www.nordpoolspot.
com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Česká republika, Španielsko, 
Francúzsko, Maďarsko, Poľsko, 
Portugalsko a Rumunsko.
37 Nariadenie (EÚ) č. 1227/2011 
doplnené vykonávacími aktmi 
nariadenia REMIT v polovici 
decembra 2014.
32 Pripomienky
53 
Agentúra ACER a regulačné orgány šty -
roch zo šiestich členských štátov, ktoré 
sa navštívili v rámci auditu, vyhlásili, 
že nie sú plne pripravení na vykonáva -
nie nariadenia REMIT. NRO z Bulharska 
ako jediný uviedol, že v ich krajine sa 
nariadenie REMIT neuplatňuje, lebo 
tam v súčasnosti neexistuje žiadna 
energetická burza.
54 
Funkčné burzy majú vnútorné mecha -
nizmy transparentnosti, ktoré sú na -
vrhnuté s cieľom predchádzať manipu -
láciám s trhom. Tieto služby by mohli 
byť podkladom pre agentúru ACER 
a regulačné orgány v rámci nariadenia 
REMIT. Menej transparentné mecha -
nizmy obchodovania, ako sú B2B a trhy 
a nadmernými množstvami, nemajú 
zatiaľ žiadne funkčné mechanizmy 
dohľadu. Aj po úplnom nadobudnutí 
účinnosti nariadenia REMIT preto môže 
pretrvávať riziko manipulácie s trhom 
a nepravidelnej výmeny informácií.Napriek tomu, že sa dosiahol 
pokrok v oblasti prepájania 
trhov v Európe, úplné 
cenové účinky vnútorného 
trhu s energiou sa zatiaľ 
nerealizovali
55 
Tretí energetické balík pristupuje 
k trhu s elektrickou energiou a trhu 
s plynom podobným spôsobom. 
Podobné sú potom aj modely, ktoré 
boli pre tieto dva trhy vypracované, 
a to v tom zmysle, že predpokladajú 
prístup k energii z viacerých zdrojov 
a existenciu cenovej konkurencie 
v každej oblasti trhu (pozri bod 12).
56 
Na porovnávanie úrovne cien ener -
gie medzi členskými štátmi by sa 
mali používať veľkoobchodné a nie 
maloobchodné ceny, lebo súčasťou 
maloobchodných cien sú dane, ďalšie 
poplatky a zľavy, ktoré sú v jednotli -
vých členských štátoch rôzne. Prie -
merné ceny, ktoré platia domácnosti 
a klienti z oblasti priemyslu sa výrazne 
líšia od veľkoobchodných cien (pozri 
prílohu  I).Nariadenie REMIT a agentúra ACER
Systém REMIT , ktorý vykonáva agentúra ACER, je systémom monitorovania veľkoobchodných trhov s ener -
giou v Európe a je významnou novou povinnosťou agentúry ACER popri povinnostiach, ktoré jej boli pridele -
né v treťom energetickom balíku. Agentúra ACER si vyžiadala novú infraštruktúru informačných technológií, 
nástroje monitorovania a špecializované odborné znalosti.
 οFáza vykonávania  sa začala prijatím nariadenia a ukončená bola nadobudnutím účinnosti pravidiel 
pre zber údajov. Agentúra ACER vymedzila metodiku, postupy a nástroje informačných technológií na mo -
nitorovanie veľkoobchodných trhov s energiou vrátane spoločného využívania údajov s NRO a ďalšími 
orgánmi na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ.
 οVo fáze prevádzky  agentúra ACER zbiera a analyzuje údaje v rámci štvorstupňového prístupu: dohľad, 
predbežné vyšetrovanie odchylných udalostí, vyšetrovanie prípadov a presadzovanie. Agentúra zbiera 
údaje priamo od účastníkov trhu a tretích strán.Rámček 4
33 Pripomienky
57 
Jedným z ukazovateľov funkčného 
vnútorného trhu s energiou by boli po -
merne malé rozdiely medzi veľkoob -
chodnými cenami energie v susedných 
krajinách a v rámci regiónov. Výrazné 
rozdiely vo veľkoobchodných cenách 
by naznačovali, že potenciálny hos -
podársky zisk, ktorý by mohli priniesť 
otvorené trhy a prepájacie kapacity, sa 
nerealizuje.
58 
V niektorých členských štátoch sa 
veľkoobchodné a maloobchodné ceny 
energie regulujú, čo môže mať vplyv 
na rozsah cenových rozdielov medzi 
členskými štátmi (pozri body 45 a 46).59 
Veľkoobchodné ceny elektrickej ener -
gie v jednotlivých členských štátoch 
sa nezbližujú. Z  obrázka 3  vyplýva, 
že veľkoobchodné ceny elektrickej 
energie v EÚ sú veľmi rozdielne. Naj -
vyššia veľkoobchodná cena je o viac 
ako 85 % vyššia než najnižšia cena38. 
Výrazné rozdiely badať medzi nie -
ktorými susednými členskými štátmi, 
napríklad medzi Estónskom a Lotyš -
skom alebo medzi Českou republikou 
a Poľskom.Obrázok 3Porovnanie priemerných veľkoobchodných cien elektrickej energie pri základnom 
odbere v roku 2014 v členských štátoch s burzami
Veľkoobchodné ceny elektrickej energie pri základnom odberer
EUR/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Poznámka:  K dispozícii nie sú údaje o cenách v Bulharsku, Chorvátsku, na Cypre, v Luxembursku a na Malte.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe údajov Európskej komisie.38 Podobné rozdiely 
vo veľkoobchodných cenách 
elektrickej energie medzi 
najvyššou a najnižšou cenou 
existovali aj v roku 2013 
a v prvom štvrťroku 2015.
34 Pripomienky
60 
Z hľadiska trhového hospodárstva sú 
na realizáciu cenovej konvergencie 
v praxi nevyhnutné tri podmienky:
a) členské štáty musia byť odhodlané 
zabezpečiť rozvoj liberalizovaných 
a konkurenčných trhov (pozri bod 
39);
b) mechanizmy obchodovania použí -
vané v členských štátoch musia byť 
kompatibilné v zahraničí. Ak jeden 
členský štát využíva model B2B 
a druhý je účastníkom regionálnej 
burzy, účinné prepojenie trhu nie 
je možné (pozri bod 44); 
c) a k dispozícii musí byť dostatoč -
ná kapacita prenosových sústav 
a prepravných sietí na cezhraničnú 
prepravu, ale aj v rámci členských 
štátov.
61 
Väčšina členských štátov, ktoré vyu -
žívajú ako mechanizmus obchodo -
vania nejakú formu burzy, sa podieľa 
na prepojení denného trhu39. Nevedie 
to však k úplnej konvergencii veľkoob -
chodných cien elektrickej energie, lebo 
tieto členské štáty nemusia využívať 
rovnaké mechanizmy obchodovania 
a prepojenie medzi členskými štát -
mi a v rámci nich je obmedzené. Na 
obrázku 3  vidieť, že cenové rozdiely 
medzi týmito členskými štátmi trvajú.62 
Spojovacie vedenia uľahčujú prepája -
nie vnútroštátnych trhov s energiou, 
čo by teoreticky malo mať vplyv 
na ceny energie umožnením účinkov 
cezhraničného trhu. EÚ stanovila cieľ 
týkajúci sa kapacity cezhraničných 
spojovacích vedení elektrickej energie 
na úrovni najmenej 10 % inštalovanej 
kapacity na výrobu elektrickej ener -
gie v danom členskom štáte40 (pozri 
tiež bod 75). Dosiahnutie prepojenia 
na úrovni 10 % však nemuselo viesť 
k cenovej konvergencii.
63 
Úroveň prepojenia, ktorá je skutoč -
ne potrebná na dosiahnutie cenovej 
konvergencie, sa líši podľa potrieb 
trhu a konkrétnych okolností v člen -
ských štátoch a okolitých regiónoch. 
Kapacita prepojenia na dosiahnutie 
cenovej konvergencie v oblasti elek -
trickej energie by mohla byť omnoho 
vyššia ako 10 %, ale v určitých situ -
áciách, najmä medzi veľkými trhmi, 
by potrebná kapacita prepojenia 
mohla byť nižšia. Podľa tabuľky 5  je 
napríklad miera prepojenia Portugal -
ska nižšia ako 10 %, ale ako vyplýva 
z obrázka 3 , v porovnaní so susedným 
Španielskom neexistuje žiadny vý -
razný rozdiel v cene. Ďalšie príklady 
vzťahu medzi cenovou konvergenciou 
a týmto cieľom prepojenia sú uvedené 
v rámčeku 5 .39 Výnimkami sú Grécko, Írsko 
a Poľsko.
40 Cieľ prepojenia na úrovni 10 % 
bol vypracovaný na zasadnutí 
Európskej rady v Barcelonev 
roku 2002. Všetky členské 
štáty majú do roku 2020 
vytvoriť spojovacie kapacity, 
ktoré predstavujú aspoň 10 % 
ich inštalovanej kapacity 
na výrobu elektrickej energie. 
To znamená, že každý členský 
štát by mal mať k dispozícii 
elektrické vedenie 
umožňujúce prenos aspoň 
10 % elektrickej energie, ktorá 
sa vyrobí v jeho elektrárňach, 
cez hranice do susedných 
krajín.
35 Pripomienky
64 
Niektoré členské štáty aj napriek tomu, 
že sú odhodlané vykonávať reformy tý -
kajúce sa vnútorného trhu s energiou, 
stále neumožňujú, aby ceny energie 
určovala dynamika ponuky a dopy -
tu. Regulácia veľkoobchodných cien 
energie sa využívala v jednom z člen -
ských štátov, na ktoré sa vzťahoval náš 
audit, a rôzne formy regulácie maloob -
chodných cien sa využívali v štyroch 
členských štátoch zo vzorky auditu.Úplné vykonávanie cieľového 
modelu pre plyn môže mať 
iba obmedzený účinok 
na priemerné veľkoobchodné 
ceny plynu
65 
V cieľovom modeli pre plyn sa stano -
vuje potreba obchodovania na základe 
plynárenských uzlov (pozri bod 12). 
Určovanie cien v rámci plynárenských 
uzlov zatiaľ existuje len v siedmich 
členských štátoch41. V ostatných 
členských štátoch sa obchodovanie 
s plynom uskutočňuje s využitím mo -
delu obchodovania medzi podnikmi 
s výhradnými zmluvami na využíva -
nie kapacít plynovodov, v ktorých sa 
výrobcovia plynu zaväzujú dodávať 
konkrétne objemy plynu za pevne 
stanovenú cenu. Táto pevne stanovená 
cena je potom základom pre veľkoob -
chodnú cenu v krajine.Konvergencia cien elektrickej energie a cieľ 10 % prepojenia pre elektrickú energiu
Estónsko a Lotyšsko  majú v súčasnosti kapacitu prepojenia, ktorá dosahuje približne 60 % výrobnej kapacity 
Estónska a 33 % kapacity Lotyšska. Miera prepojenia preto zďaleka presahuje cieľ 10 %, cenové rozdiely sú 
však naďalej výrazné.
Poľsko má dostatočné kapacity prepojenia so susednými krajinami. Keď sa vylúčia spojovacie vedenia do kra -
jín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ – Bieloruska a Ukrajiny, kapacita prepojenia je na úrovni 15 % dostupnej 
výrobnej kapacity. Jestvujúce cezhraničné vedenia s celkovou kapacitou 5 GW však do veľkej miery nie sú 
dostupné na komerčné obchodovanie vzhľadom na obmedzenia, ktoré stanovil poľský prevádzkovateľ preno -
sovej sústavy na zvládanie neplánovaného prísunu energie z Nemecka.
Tento neplánovaný prísun je spôsobený rozsiahlymi kapacitami na výrobu elektrickej energie vo veterných 
elektrárňach v severnom Nemecku a obmedzenou prenosovou kapacitou v rámci Nemecka. Keďže elektrickú 
energiu nemožno prenášať v rámci Nemecka, môže prúdiť do sietí susedných krajín a vytvárať tzv. kruhové 
toky. Na zvládnutie týchto potenciálnych tokov poľský prevádzkovateľ prenosovej sústavy uzatvára pre ob -
chodovanie s elektrickou energiou celú kapacitu prepojenia s Nemeckom až na veľmi malé výnimky.
Jediné plne funkčné prepojenie, ktoré má dosah na cenu elektrickej energie v Poľsku je prepojenie SwePol  
do Švédska (600 MW), ktoré predstavuje približne 1,6 % celkovej dostupnej vnútroštátnej kapacity na výrobu 
elektrickej energie v Poľsku (pozri rámček 7 ).Rámček 5
41 Cezhraničné obchodovanie 
s plynom medzi 
plynárenskými uzlami je 
v súčasnosti možné medzi 
Belgickom, Nemeckom, 
Francúzskom, Talianskom, 
Holandskom, Rakúskom 
a Spojeným kráľovstvom.
36 Pripomienky
66 
Stáva sa, že v rámci jedného členského 
štátu fungujú paralelne oba mecha -
nizmy obchodovania s plynom – ob -
chodovanie na základe plynárenských 
uzlov aj B2B. V Taliansku napríklad 
existuje plynárenský uzol a spoločnos -
ti, ktoré sú v ňom dodávateľmi plynu, 
uzavreli štyri samostatné zmluvy 
v rámci obchodovania B2B. Naopak Es -
tónsko a Lotyšsko majú len po jednom 
zdroji plynu so zmluvami typu B2B, 
ktoré určujú cenu42.
67 
Plynárenské uzly sú závislé od existen -
cie viac ako jedného zdroja dodávky 
plynu, ktorý sa dodáva buď prostred -
níctvom spojovacích vedení plyno -
vodov, alebo z iných zdrojov, akým je 
LNG. Rozvoj konkurenčného obchodo -
vania na základe plynárenských uzlov 
v celej EÚ by si vyžadoval rozsiahle 
investície do infraštruktúry na uľah -
čenie dodávok plynu z alternatívnych 
zdrojov. Ak by sa náklady na takéto 
rozsiahle investície mali refundovať 
postupným zvyšovaním sieťových 
taríf, hospodárske argumenty úsilia 
o rozvoj obchodovania na základe 
plynárenských uzlov v celej EÚ môžu 
byť obmedzené, a to najmä vzhľadom 
na skutočnosť, že priemerné ceny 
v rámci obchodovania na základe ply -
nárenských uzlov sú len o 10 % nižšie 
ako priemerné ceny v rámci obchodo -
vania medzi podnikmi43.
68 
Konkurenčné obchodovanie na zák -
lade plynárenských uzlov si navyše 
vyžaduje dostatočné dodávky plynu 
z rôznych zdrojov. Existencia viace -
rých dodávateľov plynu z toho istého 
vnútroštátneho zdroja môže vytvárať 
hospodársku súťaž v oblasti mar -
že, nemusela by však zabezpečovať 
výhody bezpečnosti dodávok, keďže 
prerušenie dodávok z tohto jediného 
vnútroštátneho zdroja by mohlo mať 
dosah na všetky dodávateľské trasy 
z tohto zdroja.42 V niektorých krajinách sa 
využívajú určité hybridné 
systémy. Poľsko má napríklad 
regulované veľkoobchodné 
a maloobchodné ceny plynu, 
ale časť dovozu a určité 
nevyužité kapacity sa potom 
predávajú na burze. V štvrtom 
štvrťroku 2014 bola cena 
plynu na burze 26,2 EUR/
MWh, pričom regulovaná cena 
bola 36 EUR/MWh. V roku 2013 
sa prostredníctvom burzy 
uskutočnili len tri percentá 
celkového obchodu s plynom.
43 Podľa informácií agentúry 
ACER bola v roku 2014 
priemerná cena 
v plynárenskom uzle 
v siedmich členských štátoch 
s plynárenskými uzlami 
24,8 EUR/MWh, kým 
priemerná dovozná cena 
v zmluvách B2B v roku 2014 
bola 27,0 EUR (pozri prílohu II ). 
Cenový rozsah medzi 
najvyššou a najnižšou cenou 
v rámci zmlúv B2B siahal od 
22,1 EUR po 32,0 EUR/MWh 
a v prípade plynárenských 
uzlov od 23,4 EUR po 27,8 EUR/
MWh. Pri výpočte priemernej 
ceny v rámci B2B sa prihliada 
na retroaktívnu zľavu vo výške 
21 %, ktorú získala Litva podľa 
údajov v  rámčeku 6 .
37 Pripomienky
69 
Toto všetko je potrebné zvážiť aj v kon -
texte značnej neistoty, pokiaľ ide 
o budúci dopyt po plyne v EÚ. Podľa 
údajov uvedených na  obrázku 4  klesol 
od roku 2010 do roku 2013 súhrnný 
dopyt po plyne v EÚ o 14 % a dokonca 
aj z vlastných predpovedí Komisie vy -
plýva, že nárast dopytu po plyne je ne -
pravdepodobný. Potenciálni investori 
sú preto opatrní, pokiaľ ide o záväzky 
budúcich investícií.70 
Komisia nemá vlastné funkčné kapa -
city na tvorbu predpovedí týkajúcich 
sa dopytu po plyne v EÚ. Namiesto 
toho využíva predpovede poskytova -
né vonkajším dodávateľom (pozri bod 
83). Z  obrázka 4  tiež vyplýva, že Komi -
sia sústavne nadhodnocovala dopyt 
po plyne v danom období, a musí 
obnoviť dôveryhodnosť predpovedí, 
ktoré používa.Obrázok 4Spotreba plynu v EÚ 27 v rokoch 2000 – 2013 zobrazená súbežne s predpoveďami 
Komisie do roku 2030
Hrubá domáca spotreba
v miliónoch ton ropného ekvivalentu
Predpoveď na r. 2009Predpoveď na r. 2003
Predpoveď na r. 2013Predpoveď na r. 2007Skutočná spotreba
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300Predpoveď na r. 2011Predpoveď na r. 2005
Poznámka:  Všetky predpovede sa týkajú spotreby EÚ 27 v intervale piatich rokov (2005, 2010, 2015 atď.). Najnovšie údaje o skutočnej spotrebe 
plynu, ktoré sú k dispozícii z Eurostatu, sú za rok 2013.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe dvojročných predpovedí Eurostatu a Európskej komisie v oblasti energetiky uverejňovaných v rokoch 
2003 – 2013.
38 Pripomienky
71 
Existujú alternatívne spôsoby na za -
vedenie hospodárskej súťaže na trhu 
s plynom, ktoré sa síce nevyrovnajú 
plne funkčnej, konkurenčnej tvorbe 
cien na základe plynárenských uzlov, 
ale priniesli by väčšiu bezpečnosť 
dodávok energie. Uskutočniť by sa to 
mohlo zabezpečením alternatívneho 
zdroja, ktorý by ovplyvnil cenu ponú -
kanú druhým dodávateľom plynu. Ter -
minál LNG v Litve je príkladom, ako by 
bolo možné dosiahnuť takýto cenový 
účinok, pričom sa zároveň zabezpečí 
dostupnosť alternatívneho zásobo -
vania v prípade prerušenia dodávok, 
ktoré postihne plynovody v baltskom 
regióne (pozri rámček 6 ).
„Nezávislosť“: terminál LNG v Klaipede v Litve
Plávajúci terminál LNG „Nezávislosť“ bol uvedený do prevádzky v prístave Klaipeda v novembri 2014. Ide o pla -
vidlo s terminálom v nórskom vlastníctve, ktoré si Litva prenajala na desať rokov s následným predkupným 
právom. Terminál, ktorý je schopný dodávať 3,8 miliardy m3 plynu ročne, výrazne zvýšil bezpečnosť dodávok 
plynu v Litve a hospodársku súťaž medzi dodávateľmi plynu v celom regióne.
Podľa litovského NRO po dokončení hlavných prác na termináli LNG v roku 2014 poskytli ďalší dodávatelia 
plynu Litve zníženie dovoznej ceny plynu o 21 % približne na 28,6 EUR/MWh, a to dokonca pred uvedením 
terminálu LNG do plnej prevádzky.Rámček 6
Fotografia 1 – príchod plávajúceho terminálu LNG „Nezávislosť“ do prí -
stavu v Klaipede
© Hoëgh LNG
39 Pripomienky
Energetická 
infraštruktúra v Európe 
zatiaľ vo všeobecnosti nie 
je pripravená na plne 
integrované trhy, a preto 
v súčasnosti neposkytuje 
skutočnú bezpečnosť 
dodávok energie
72 
Vhodná infraštruktúra je pre fungo -
vanie vnútorného trhu s energiou 
rovnako potrebná ako trhové štruktúry 
a účinná regulácia. V tejto časti správy 
sa:
a) hodnotí, či je energetická infraš -
truktúra v EÚ v súčasnosti pripra -
vená na rozvoj vnútorného trhu 
s energiou;
b) posudzuje, či sa infraštruktúra roz -
víja na základe uceleného posúde -
nia potrieb;
c) a zvažuje spolupráca potreb -
ná na realizáciu projektov 
infraštruktúry.Infraštruktúra v rámci 
mnohých členských štátov 
a medzi mnohými členskými 
štátmi ešte nie je vhodná 
pre vnútorný trh s energiou
Energetická infraštruktúra 
v jednom členskom štáte môže 
ovplyvňovať trhy s energiou 
v iných členských štátoch
73 
Vlastnosti energetickej infraštruktúry 
v jednom členskom štáte môžu v praxi 
viesť k obmedzeniam toku elektrickej 
energie a plynu medzi susednými 
a ďalšími členskými štátmi. Počas au -
ditu sme v tomto smere zaznamenali 
tieto situácie:
a) nedostatočná prijímacia kapaci -
ta. Tento problém môže vzniknúť, 
keď infraštruktúra v rámci členské -
ho štátu nemá dostatočnú kapaci -
tu, ktorá umožňuje dovoz a vývoz 
medzi susednými vnútroštátnymi 
trhmi. Stáva sa to, keď sú vnút -
roštátne prepravné siete a preno -
sové sústavy preťažené, keď sústa -
vy na prenos elektrickej energie 
nemajú dostatočnú frekvenciu 
alebo keď prepravné siete pre plyn 
nemajú dostatočnú kapacitu alebo 
tlak (pozri príklady v  rámčeku 7 );
Príklady nedostatočnej prijímacej kapacity vnútroštátnej prepravnej a prenosovej 
infraštruktúry
Spojovacie vedenie SwePol medzi Poľskom a Švédskom  s inštalovaným výkonom 600 MW, ktoré bolo uve -
dené do prevádzky v roku 2000, sa nevyužíva na plný výkon, a to aj napriek významným rozdielom medzi veľ -
koobchodnými cenami elektrickej energie na trhoch v týchto dvoch štátoch. Podľa poľského prevádzkovateľa 
prenosovej sústavy infraštruktúra na prenos elektrickej energie v severnom Poľsku nemá dostatočnú kapacitu 
na prijatie tohto množstva elektrickej energie v Poľsku a jej distribúciu v rámci vnútroštátnej siete. V roku 2014 
sa výkon ponúkaný na trhu pohyboval od 273 MW do 424 MW, čo je hlboko pod najvyšším výkonom spojova -
cieho vedenia.
Estónsko  má spojovacie vedenia do tretích krajín a do Lotyšska a tlak v jeho sieti zabezpečujú prečerpávacie 
stanice v Lotyšsku. Medzi Estónskom a Fínskom sa plánuje výstavba nového podmorského plynovodu. Na to, 
aby sa zabezpečil tok plynu v tomto plynovode, by sa musel zvýšiť tlak plynu v estónskej sieti, a to buď výstav -
bou prečerpávacej stanice v Estónsku, alebo rozšírením lotyšskej prečerpávacej stanice.Rámček 7
40 Pripomienky
b) nedostatočná kapacita na pre -
pravu energie. Niektoré členské 
štáty sa stali, alebo sa majú stať, 
takzvanými koridormi na prepravu 
a prenos energie. Nachádzajú sa 
medzi členskými štátmi, ktoré sú 
bohaté na energiu a mohli by vy -
vážať plyn alebo elektrickú energiu 
za konkurenčné ceny, a členskými 
štátmi, ktoré by mali z tohto toku 
prospech. Tranzit energie naprieč členským štátom si vyžaduje 
kapacitu, ktorá sa plne nevyužíva 
v rámci domáceho dopytu. Niekto -
ré tranzitné krajiny nemajú takúto 
kapacitu, čo môže viesť k preťa -
ženiu (pozri príklady v  rámčeku 
8). Opačný problém môže nastať, 
keď sú plynovody vyhradené 
na tranzit na základe dlhodobých 
zmlúv a nie sú k dispozícii na do -
máce využitie (pozri bod 111).
Problémy s tranzitom energie
Švédsko  je tranzitnou krajinou pre elektrickú energiu prepravovanú z Nórska do Fínska, Dánska, Nemec -
ka a Poľska. Krajina investovala do spojovacích vedení, ktoré túto prepravu uľahčujú. Vnútorné preťaženie 
vo Švédsku však neumožňovalo stabilný vývoz do Dánska. Švédsko preto v roku 2011, po sťažnosti, ktorú Dán -
sko predložilo Európskej komisii, preorganizovalo svoj trh s elektrickou energiou do štyroch obchodných zón. 
Pomohlo to identifikácii oblastí preťaženia, čo potom viedlo k posilneniu siete.
Francúzsko by malo fungovať ako tranzitná krajina na prepravu plynu medzi Pyrenejským polostrovom 
a zvyš  kom Európy. To by však v súčasnosti nebolo možné vzhľadom na prevládajúce podmienky na trhu, pre -
ťaženie siete v južnom Francúzsku a problémy týkajúce sa prepravy plynu medzi severom a juhom Francúzska.
Podobné je to aj v sektore elektrickej energie, kde okrem obmedzenej dostupnosti fyzických prepojení medzi 
Španielskom a Francúzskom existuje ďalšia významná prekážka integrácie Španielska a Portugalska do vnú -
torného trhu s energiou, a tou je potreba posilnenia vnútorných sietí na prenos elektrickej energie v Španiel -
sku aj vo Francúzsku, keďže inak nebude možný prenos elektrickej energie medzi Pyrenejským polostrovom 
a strednou Európou.Rámček 8
41 Pripomienky
V cezhraničnej infraštruktúre 
medzi členskými štátmi 
pretrvávajú rozdiely
74 
Problémy s kapacitou cezhraničných 
spojovacích vedení začínajú byť zrejmé 
s rastúcim dopytom po obchodovaní 
s energiou medzi členskými štátmi. Ne -
existuje žiadna samostatná komplexná 
analýza stavu rozdielov v cezhranič -
nej infraštruktúre v EÚ (pozri bod 
82). Aj napriek neexistencii takéhoto 
strategického posúdenia potrieb boli 
na úrovni EÚ stanovené ciele týkajú -
ce sa prepojenia v oblasti elektrickej 
energie a plynu.75 
Európska rada stanovila cieľ prepo -
jenia v oblasti elektrickej energie 
na úrovni 10 %44 v roku 200245. Stále 
však existujú členské štáty, ktoré majú 
so svojimi susedmi málo prepojení 
v oblasti elektrickej energie alebo ne -
majú žiadne takéto prepojenia, pričom 
k júnu 2015 bolo 12 členských štátov, 
ktoré nespĺňali cieľ prepojenia na úrov -
ni 10 % (pozri tabuľku 5 ). V bode 62 
sme upozorňovali, že splnenie cieľa 
prepojenia na úrovni 10 % nevyhnut -
ne neznamená, že sa dosiahla cenová 
konvergencia na trhoch s energiou 
susedných členských štátov.Tabuľka 5Pomer prepojení členských štátov EÚ v oblasti elektrickej energie v roku 2014
Pomer prepojení v  oblasti elektrickej energie nad  úrovňou 10  % Pomer prepojení v  oblasti elektrickej energie pod  úrovňou 10  %
Členský štát % Členský štát %
Luxembursko 245 Írsko 9
Chorvátsko 69 Taliansko 7
Slovinsko 65 Portugalsko 7
Slovensko 61 Rumunsko 7
Dánsko 44 Spojené kráľovstvo 6
Fínsko 30 Estónsko 4
Maďarsko 29 Lotyšsko 4
Rakúsko 29 Litva 4
Švédsko 26 Španielsko 3
Holandsko 17 Poľsko 2
Belgicko 17 Cyprus 0
Česká republika 17 Malta 0
Bulharsko 11
Grécko 11
Nemecko 10
Francúzsko 10
Poznámka:  Tri pobaltské krajiny sa považujú za región, aj keď jednotlivo spĺňajú cieľ 10 %.
Zdroj:  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o dosiahnutí miery prepojenia elektrických sietí na úrovni 10 %.44 Pomer prepojenia sa 
vypočítava porovnaním 
inštalovanej kapacity 
na výrobu elektrickej energie 
s celkovou kapacitou 
prepojení daného členského 
štátu v oblasti elektrickej 
energie. Existuje rôzny výklad 
toho, či by sa výroba 
elektrickej energie mala 
vypočítavať podľa inštalovanej 
kapacity alebo skutočne 
využívanej kapacity.
45 Závery predsedníctva: 
zasadnutie Európskej rady, 
ktoré sa uskutočnilo 
v Barcelone 15. 
a 16. marca 2002, SN 100/1/02 
REV 1.
42 Pripomienky
76 
Niektoré členské štáty, napr. Cyprus, sú 
z hľadiska elektrickej energie skutoč -
nými ostrovmi, z ktorých je budovanie 
spojovacích vedení veľmi komplikova -
né. Niektoré členské štáty majú nízku 
mieru prepojenia, lebo obmedzujú 
rozvoj či využívanie spojovacích vede -
ní (pozri rámček 5 ).
77 
Cieľom pravidla N – 1 pre plyn46, 
ktoré sa zaviedlo v roku 2010 nariade -
ním o bezpečnosti dodávky plynu, je 
zabezpečiť, aby boli na každom trhu 
k dispozícii alternatívni dodávatelia 
plynu. Dodržiavanie tohto pravidla sa 
malo zabezpečiť do decembra 2014. 
O tom, či členský štát pravidlo dodržia -
va alebo nedodržiava, sa rozhodovalo 
na základe výpočtu, v ktorom sa po -
rovnáva význam najväčšieho vstup -
ného miesta pre plyn s významom 
všetkých ďalších vstupných miest v da -
nom členskom štáte spolu. Podmienky 
pravidla N – 1 je možné splniť na re -
gionálnej úrovni, ak príslušné členské 
štáty zavedú spoločné posudzovanie 
rizík a vypracujú spoločné preventívne 
akčné plány a spoločné núdzové plány. 
Podľa Komisie na základe údajov, ktoré 
jej poskytli členské štáty, do decem -
bra 2014 podmienky pravidla N – 1 
nesplnilo šesť z 26 členských štátov 
s miestami vstupu plynu v EÚ47.
78 
Na splnenie podmienok pravidla 
N – 1 bola na niektorých jestvujúcich 
plynovodoch nainštalovaná možnosť 
spätného toku. Štyri48 zo šiestich člen -
ských štátov, ktoré boli predmetom 
auditu, vybavili jedno alebo viacero 
spojovacích vedení pre plyn možnos -
ťou spätného toku, aby sa plyn mohol 
prepravovať obidvoma smermi. Táto 
možnosť spätného toku však nemá 
takmer žiadny dosah na fungovanie 
trhov s plynom, lebo je primárne ur -
čená na použitie v prípade prerušenia 
dodávok.79 
Podobne ako pri cieli 10 % v prípade 
elektrickej energie má pravidlo N – 1 
obmedzenú využiteľnosť z hľadis -
ka analýzy potrieb infraštruktúry 
pre plyn, lebo ak alternatívne vstup -
né miesto dodáva plyn z rovnakého 
vnútroštátneho zdroja ako najväčšie 
vstupné miesto, nemusí zvyšovať 
hospodársku súťaž a má len malý úči -
nok na bezpečnosť dodávok energie. 
Napríklad Fínsko a Lotyšsko majú viac 
ako jedno vstupné miesto, v skutoč -
nosti však zostávajú závislé od jedného 
poskytovateľa plynu, lebo všetok plyn 
vstupujúci do týchto miest pochádza 
z toho istého vnútroštátneho zdroja.
80 
Vzhľadom na skutočnosť, že výstavba 
infraštruktúry pre plyn si často vyžadu -
je rozsiahle investície, nie vždy existujú 
silné hospodárske argumenty na bu -
dovanie prepojení plynovodov s via -
cerými dodávateľmi (pozri tiež body 
67 a 69). Niektoré členské štáty preto 
v tejto súvislosti zvažujú komparatív -
ne výhody alternatívnych prístupov 
k rozvoju svojich trhov s plynom, ako 
je montáž terminálov LNG. Projekty 
terminálov LNG plánujú alebo ukon -
čujú okrem iného Litva (pozri rámček 
6), Poľsko, Estónsko, Fínsko, Švédsko 
a Chorvátsko.
81 
Niektoré členské štáty napriek tomu 
naďalej zvažujú ambiciózny rozvoj 
svojich plynárenských sietí vrátane 
výstavby novej infraštruktúry pre plyn 
s cieľom vytvárať plynárenské uzly. Na -
príklad Bulharsko a Poľsko sa aj napriek 
klesajúcej domácej spotrebe plynu49 
pripravujú na budovanie plynáren -
ských uzlov.46 Kritérium N – 1 sa zaviedlo 
nariadením (EÚ) č. 994/2010 
o bezpečnosti dodávky plynu 
v októbri 2010. Toto 
pravidlo – založené 
na príklade zo sektora 
elektrickej energie – zaväzuje 
tie členské štáty, ktoré sú 
závislé od jediného 
dovozného plynovodu, 
podzemného zásobníka alebo 
iného druhu základnej 
infraštruktúry, aby sa uistili, 
že dopyt v extrémne 
chladných dňoch možno 
pokryť, dokonca aj keď zlyhá 
hlavná dovozná infraštruktúra.
47 SWD(2014) 325 final 
zo 16. októbra 2014, pracovný 
dokument útvarov Komisie. 
Správa o vykonávaní 
nariadenia (EÚ) č. 994/2010 
a jeho príspevku k solidarite 
a pripravenosti na prerušenie 
dodávok plynu v EÚ. Šiestimi 
členskými štátmi boli: Švédsko, 
Litva, Bulharsko, Grécko, 
Slovinsko a Luxembursko. 
Trom z nich, Luxembursku, 
Slovinsku a Švédsku, bola 
udelená výnimka v súlade 
s článkom 6 ods. 10 nariadenia.
48 S výnimkou Estónska 
a Švédska.
49 Podľa údajov bulharského 
štatistického úradu sa 
spotreba plynu znížila 
z 3 218 miliárd m3 v roku 2011 
na 2 840 miliárd m3 v roku 
2014.
43 Pripomienky
Na úrovni EÚ neexistuje 
žiadne celkové posúdenie 
potrieb, ktoré by mohlo 
byť základom na určenie 
prioritných investícií 
v oblasti energetickej 
infraštruktúry v EÚ
Ucelené posúdenie potrieb 
infraštruktúry na úrovni EÚ nie 
je vypracované
82 
Ucelené posúdenie potrieb infraštruk -
túry na úrovni EÚ je nevyhnutné na za -
bezpečenie informovaných rozhodnutí 
týkajúcich sa rozvoja vnútorného trhu 
s energiou a bezpečnosti dodávok 
energie a ďalších politických záväzkov 
EÚ, pri ktorých zohráva energetický 
sektor dôležitú úlohu, najmä tých, 
ktoré sa týkajú oblasti klímy. Vzhľadom 
na významné potreby v oblasti in -
vestícií do energetickej infraštruktúry 
v rámci EÚ je takéto posúdenie okrem 
toho aj kľúčovým nástrojom na prijí -
manie informovaných rozhodnutí o na -
smerovaní obmedzených finančných 
prostriedkov EÚ a ďalších dostupných 
zdrojov. Komisia nevypracovala takýto 
komplexný plán, ktorý by bol schop -
ný spojiť vstupy politík na úrovni EÚ 
do dlhodobého plánu rozvoja preprav -
nej a prenosovej infraštruktúry.
83 
Nevyhnutným vstupom na zabezpeče -
nie informácií pre takéto ucelené posu -
dzovanie by bol dôkladne vypracovaný 
model rozvoja trhu, ktorý by bol schop -
ný opísať predpovede potrieb infraš -
truktúry v rámci rôznych politických 
a trhových scenárov vrátane scenárov 
s rozsiahlou škálou dopytu (pozri bod 
70). Komisia v súčasnosti nemá vlastný 
nástroj na tvorbu modelov a nemá 
prístup k takémuto nástroju ani v agen -
túre ACER. Komisia doposiaľ využívala 
na tvorbu modelov trhu s energiu 
externého dodávateľa, kým agentúra 
ACER sa spolieha na modely, ktoré vy -
pracúvajú siete ENTSO-E a ENTSO-G.84 
Neexistencia takéhoto posúdenia 
potrieb ako základu na nasmerovanie 
finančných prostriedkov EÚ by mohla 
viesť k financovaniu projektov v rámci 
EÚ, ktoré nie sú potrebné na uspoko -
jenie očakávaného dopytu po energii 
alebo ktoré majú obmedzený potenci -
ál na zabezpečenie výhod bezpečnosti 
dodávok energie. Napríklad napriek 
tomu, že kapacita terminálu LNG v Klai -
pede (pozri rámček 6 ) je dostatočná 
na pokrytie klesajúceho dopytu troch 
pobaltských krajín50 po plyne, do plánu 
prepojenia baltského trhu s energiou 
(BEMIP)51 je zaradený ďalší regionálny 
terminál LNG v regióne pri východnom 
pobreží Baltského mora, ktorý sa má 
vybudovať vo Fínsku alebo v Estónsku 
(pozri rámček 9 ) a ktorý je uvedený 
v zozname projektov spoločného záuj -
mu (pozri rámček 12 ).
Plánovacie nástroje používané 
na zabezpečenie informácií 
na plánovanie investícií sú 
obmedzené
85 
Vzhľadom na neexistenciu uceleného 
posudzovania sa Komisia spolieha 
na viacero konkrétnejších nástrojov 
na plánovanie infraštruktúry, ku kto -
rým patria:
 ο zoznam projektov spoločného zá -
ujmu (pozri analýzu v bode 103),
 ο desaťročné plány rozvoja sietí.50 Podľa štatistík Eurostatu sa 
celkový dopyt po zemnom 
plyne v Estónsku, Litve 
a Lotyšsku znížil 
z 5,6 miliardy m3 ročne v roku 
2010 na 4,6 miliardy m3 v roku 
2014.
51 V dohode, ktorú v novembri 
2014 dosiahli premiéri Fínska 
a Estónska, sa predpokladá 
vybudovanie väčšieho 
regionálneho terminálu LNG 
vo Fínsku a menšieho 
na miestne využitie 
v Estónsku. Ak fínsky projekt 
nebude pokračovať podľa 
rozvrhu, Estónsko si 
ponecháva možnosť 
vybudovať regionálny 
terminál.
44 Pripomienky
86 
Desaťročné plány rozvoja sietí síce 
poskytujú prehľad investícií plánova -
ných vnútroštátnymi prevádzkovateľmi 
prenosových sústav pre elektrickú 
energiu a prepravných sietí pre plyn, 
neposkytujú však úplný obraz investícií 
z hľadiska politických potrieb a potrieb 
rozvoja trhu na úrovni EÚ, lebo:
 ο nie sú založené na celkovom posú -
dení EÚ, ktoré` prihliada na škálu 
cieľov politík EÚ;
 ο dostatočne neprihliadajú na bu -
dúce investície do infraštruktúry 
plánované súkromnými subjektmi 
a budúcu výrobu energie;
 ο pri hodnotení návrhov desaťroč -
ných plánov rozvoja sietí nezohrá -
vajú významnú úlohu vnútroštátne 
regulačné orgány;
 ο nie sú vždy v súlade s vnútroštát -
nymi investičnými plánmi v oblasti 
energetickej infraštruktúry. Agen -
túra ACER zistila v desaťročných 
plánoch rozvoja sietí, ktoré vypra -
covali siete ENTSO-E v roku 2012, 
51 vnútroštátnych projektov, ktoré 
neboli zaradené do vnútroštátnych 
plánov rozvoja52.
87 
Komisia uznáva, že oznámenia člen -
ských štátov o súčasnej a plánovanej 
kapacite na prenos elektrickej energie, 
ktoré sa predkladajú Komisii, často 
nie sú v súlade s desaťročnými plánmi 
rozvoja sietí. Komisia preto nemôže 
vyvodzovať definitívne závery a vy -
konávať primerané posudzovanie 
budúcich rozdielov medzi energetic -
kou infraštruktúrou a jej potenciálom 
uspokojovať dopyt53. Agentúra ACER, 
ktorá monitoruje vykonávanie desať -
ročných plánov rozvoja sietí, tiež vy -
jadrila obavy vo vzťahu k celému radu 
praktických záležitostí, ktoré s týmito 
plánmi súvisia54.Rozvoj cezhraničnej 
infraštruktúry si vyžaduje 
spoluprácu susedných 
členských štátov
88 
Funkčná regionálna spolupráca 
a vzájomné vnímanie rozvojových 
potrieb sú nevyhnutnými predpo -
kladmi na uskutočnenie akéhokoľvek 
projektu cezhraničnej infraštruktúry. 
V praxi však môžu iniciatívy týkajúce sa 
cezhraničných projektov čeliť viacerým 
problémom vrátane nedostatočne 
vnímanej potreby takýchto projektov 
na jednej alebo obidvoch stranách, 
ťažkostí pri získavaní všetkých staveb -
ných povolení, ako aj spravodlivého 
financovania projektov energetickej 
infraštruktúry a rozdelenia často 
vysokých nákladov medzi zúčastnené 
strany. Napriek tomu však existuje 
niekoľko príkladov účinnej spolupráce 
v EÚ, ktoré položili základ na rozvoj 
spoločnej infraštruktúry a rozvoj trhu.
Vzniká regionálna spolupráca 
v sektore energetiky
89 
Regionálna spolupráca dvoch alebo 
viacerých členských štátov v oblasti 
energetiky je výsledkom politických 
alebo technických iniciatív.52 Stanovisko agentúry ACER 
č. 8/2014.
53 Pracovný dokument útvarov 
Komisie s názvom Investičné 
projekty v oblasti energetickej 
infraštruktúry, ktorý je 
sprievodným dokumentom 
k oznámeniu Komisie 
Európskemu parlamentu, 
Rade, Európskemu 
hospodárskemu a sociálnemu 
výboru a Výboru regiónov: 
Pokrok pri dobudovaní 
vnútorného trhu s energiou 
[SWD(2014) 313 final 
z 13. októbra 2014, s. 4].
54 Agentúra ACER vo svojom 
stanovisku č. 16/2014 vyjadrila 
obavy týkajúce sa 
desaťročných plánov rozvoja 
sietí, a to najmä pokiaľ ide 
o dostupnosť údajov, 
predstavenie prenosových 
kapacít sústav, používanie 
analýzy nákladov a prínosov 
pri všetkých investíciách 
v oblasti prepravy a prenosu 
a nejasný opis niektorých 
investícií.
45 Pripomienky
90 
Pokiaľ ide o  politické iniciatívy , pozo -
ruhodným príkladom zo súčasnosti je 
plán prepojenia baltského trhu s ener -
giou (BEMIP) (pozri rámček 9 ). Ďalšia 
regionálna iniciatíva vzniká v podobe 
energetického fóra juhovýchodnej 
a strednej Európy. Jestvujú tiež spoloč -
né politické záväzky v oblasti rozvoja 
infraštruktúry, ako je madridské vyhlá -
senie55, iniciatívy regionálnej spoluprá -
ce, ako je iniciatíva CORESO56, a skupiny 
pre bezpečnosť dodávok energie, ako 
sú baltská a fínska koordinačná sku -
pina pre plyn. Tieto zoskupenia, ktoré 
mnohokrát vznikli za účasti Komisie, sú 
často formalizované prostredníctvom 
dohôd na vysokej politickej úrovni 
medzi členskými štátmi. Niekedy sa 
rozšíria na dohody o konkrétnych 
projektoch, ako je napríklad nedávno 
otvorené prepojenie pre elektrickú 
energiu medzi Španielskom a Francúz -
skom (pozri rámček 10  a bod 93).91 
Iniciatívy technickej spolupráce sú 
väčšinou iniciatívy, ktoré vznikli v rám -
ci rady CEER57 a agentúry ACER, ako sú 
skupiny uvažujúce o rozvoji sieťových 
predpisov (pozri tiež prílohu III ). Tieto 
zoskupenia môžu tiež viesť k vy -
tvoreniu nových foriem regionálnej 
spolupráce, napríklad regionálnych 
iniciatív na koordináciu v otázkach 
bezpečnosti58.
Čo je plán prepojenia baltského trhu s energiou (BEMIP)?
Plán prepojenia baltského trhu s energiou (BEMIP)  bol schválený vedúcimi predstaviteľmi Litvy, Poľska, 
Lotyšska, Dánska, Estónska, Švédska, Fínska a Nemecka a predsedom Európskej komisie 17. júna 2009.
Cieľom plánu BEMIP je integrácia Estónska, Lotyšska a Litvy do európskych trhov s energiou, ukončenie ich 
postavenia energetických ostrovov a liberalizácia ich trhov s energiou s cieľom pripraviť ich na vstup na spo -
ločnú burzu elektrickej energie. Plán tiež zahŕňa viacero projektov infraštruktúry od dánskych veterných par -
kov v Severnom mori po rozvoj siete na prepravu plynu v Estónsku. Spojovacie vedenie pre elektrickú energiu 
EstLink2 medzi Estónskom a Fínskom, ktoré bolo zaradené do plánu BEMIP , bolo vybudované s finančnou 
podporou EÚ a má už dosah na trh s elektrickou energiou v Estónsku (pozri rámček 13 ).
Plán BEMIP je stále v procese vykonávania. V Litve sú napríklad stále regulované maloobchodné ceny plynu 
a elektrickej energie a niektoré projekty infraštruktúry, ako je regionálny baltský terminál LNG, ktorý sa má 
vybudovať vo Fínsku alebo v Estónsku, neboli realizované.Rámček 955 Spoločné vyhlásenie, ktoré 
4. marca 2015 podpísali predseda 
Európskej komisie Jean-Claude 
Juncker, francúzsky prezident 
François Hollande, španielsky 
premiér Mariano Rajoy a portugalský 
premiér Pedro Passos Coelho 
na účely dohody o spôsoboch 
posilnenia spojení medzi Pyrenej -
ským polostrovom a zvyškom trhu 
EÚ s energiou.
56 Coreso (Koordinácia prevádzkovate -
ľov prenosových sústav pre elektric -
kú energiu) je prvé regionálne 
technické koordinačné stredisko 
pre elektrickú energiu, ktoré spája 
viacero prevádzkovateľov prenoso -
vých sústav z Francúzska, Belgicka, 
Nemecka, Talianska a Spojeného 
kráľovstva.
57 CEER – Rada európskych regulačných 
orgánov v oblasti energetiky: 
mimovládna organizácia so sídlom 
v Bruseli, ktorá sa usiluje o prednese -
nie záujmov NRO v procese rozvoja 
vnútorného trhu s energiou.
58 Účasť organizácií členských štátov 
v iniciatívach regionálnej spolupráce 
je veľmi rôznorodá. Švédsky NRO sa 
napríklad zúčastňoval na všetkých 
pracovných skupinách agentúry 
ACER a jej iniciatívach v oblasti 
včasného prijímania predpisov. Do 
rôznych iniciatív regionálnej 
spolupráce je zapojený aj švédsky 
prevádzkovateľ prenosovej sústavy 
pre elektrickú energiu, ktorý sa 
zúčastňuje aj na činnosti skupín 
pre včasné vykonávanie sieťových 
predpisov. V čase auditu sa naopak 
dvaja bulharskí prevádzkovatelia 
prepravných sietí a prenosových 
sústav nezúčastňovali na činnosti 
žiadnych skupín regionálnej 
spolupráce či včasného vykonávania.
46 Pripomienky
92 
Komisia presadzuje spoluprácu člen -
ských štátov v oblasti infraštruktúry 
a usiluje sa o šírenie toho, čo považuje 
za osvedčené postupy v rámci plánu 
BEMIP , do ďalších regiónov, ako sú 
stredná a juhovýchodná Európa a Py -
renejský polostrov. V druhom prípade 
bola nedávno vyhlásená spolupráca 
Francúzska, Portugalska a Španielska 
v energetickom sektore, ktorá bola do -
hodnutá na najvyššej politickej úrovni.
93 
Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia 
tiež vymenovala štyroch koordinátorov 
s cieľom uľahčiť uzatváranie dohôd 
medzi členskými štátmi o výstavbe 
konkrétnych prvkov cezhraničnej 
infraštruktúry59. Činnosť koordináto -
rov na posilnenie prepojení v oblasti 
energetiky medzi Francúzskom a Špa -
nielskom zahŕňala kontakty s politikmi 
a zainteresovanými stranami na vnút -
roštátnej aj miestnej úrovni a určova -
nie potrieb technických riešení. Táto 
činnosť prispela k vymedzeniu projek -
tu spojovacieho vedenia pre elektrickú 
energiu, ktorý bol potom vybudovaný 
s podporou finančných prostriedkov 
EÚ60 (pozri rámček 10 ).Cezhraničné delenie nákladov 
je zložité
94 
Súčasťou cezhraničných projektov 
v oblasti energetiky je infraštruktúra, 
ktorá sa buduje najmenej v dvoch 
členských štátoch. Rozdeľovanie ná -
kladov na výstavbu takýchto projektov 
je zložitý proces, pričom zúčastnené 
členské štáty sa snažia zabezpečiť, 
aby náklady, ktoré im vzniknú, zodpo -
vedali očakávanému prínosu v budúc -
nosti. Ťažkosti vznikajú najmä pri pro -
jektoch, do ktorých sú zapojené viac 
ako dva členské štáty, alebo kde nie je 
zrejmé, ako a pre koho má byť projekt 
v budúcnosti prospešný.59 Ďalšie projekty, ku ktorým boli 
vymenovaní koordinátori, sú 
prepojenie Poľska a Litvy, 
plynovod Nabucco 
a prepojenie príbrežnej 
výroby veternej energie 
v Dánsku, Nemecku a Poľsku.
60 Správa  európskeho 
koordinátora pána Maria 
Montiho, projekt európskeho 
záujmu EI 3, Prepojenie 
Francúzska a Španielska 
v oblasti elektrickej energie, 
Brusel, september 2008.
47 Pripomienky
Projekt prepojenia Španielska a Francúzska v oblasti elektrickej energie
Projekt prepojenia Francúzska a Španielska v oblasti elektrickej energie  sa týkal výstavby prepojenia 
jednosmerného prúdu vysokého napätia s kapacitou 2 000 MW medzi týmito dvoma krajinami. Spojovacie 
vedenie v dĺžke 64,5 km zahŕňa 33,5 km vo Francúzsku, 31 km v Španielsku a Pyreneje prekračuje tunelom 
v dĺžke 8,5 km.
Potreba tohto prepojenia bola určená v roku 1978 a technické štúdie sa uskutočnili v rokoch 1998 – 2006. 
Rozhodnutie o vypracovaní projektu, ktoré sprostredkovával európsky koordinátor v rokoch 2007 a 2008, 
bolo prijaté v júni 2008, keď francúzska a španielska vláda podpísali dohodu. Náklady na projekt sa rozdelili 
rovnakým dielom medzi Francúzsko a Španielsko a doplnili sa príspevkom EÚ. Výstavba sa začala v septem -
bri 2011 a technické odovzdanie bolo dokončené v decembri 2014. Spojovacie vedenie malo začať fungovať 
v júni 2015, ale k 30. júnu 2015 k tomu zatiaľ nedošlo.
Celkové náklady na projekt dosiahli 721 mil. EUR, z čoho bolo 225 mil. EUR poskytnutých z programu EEPO. Vý -
stavba podzemnej trasy spojovacieho vedenia cez Pyreneje zvýšila náklady až desaťnásobne oproti odhado -
vaným nákladom na uloženie nadzemného kábla. Považovalo sa to za potrebné najmä vzhľadom na špecifické 
ohľady týkajúce sa životného prostredia, pričom išlo o výnimočné riešenie výnimočného súboru problémov 
v danej lokalite. Spojenie zdvojnásobilo mieru prepojenia Španielska v oblasti elektrickej energie z 3 % na 6 % 
a zvýšilo francúzsku mieru prepojenia z 10 % na 11 %.Rámček 10
Fotografia 2 – Časť kábla spojovacieho vedenia jednosmerného prúdu vysoké -
ho napätia sa inštaluje v  tuneli pod  Pyrenejami
©  RTE, Philippe Grollier 
48 Pripomienky
95 
Cezhraničné rozdeľovanie nákladov 
je dôležité vzhľadom na prideľovanie 
finančných prostriedkov EÚ v rámci 
Nástroja na prepájanie Európy (NPE). 
Podľa nariadenia o TEN-E majú roz -
hodnutia o cezhraničnom rozdelení 
nákladov prijímať NRO príslušných 
členských štátov. Ak chcú navrhovate -
lia projektov z členských štátov požia -
dať o finančné prostriedky z Nástroja 
na prepájanie Európy, ale NRO nie 
sú schopné dohodnúť sa do šiestich 
mesiacov, môžu potom vec predložiť 
agentúre ACER s cieľom získať rozhod -
nutie o urovnaní danej záležitosti (po -
zri príklad v  rámčeku 1 1 ). Tento proces 
má takéto nevýhody:
a) hľadanie dohody národných regu -
lačných orgánov a potom čakanie 
na rozhodnutie agentúry ACER je 
zdĺhavé a môže trvať až rok;
b) niektoré strany kritizujú používanú 
metodiku.Získanie povolení môže 
byť problematické a vedie 
k oneskoreniu
96 
Cezhraničné projekty sa často stretá -
vajú s nesúhlasom na miestnej úrovni, 
keďže sa môžu vnímať tak, že majú 
za následok narúšanie miestnych 
činností a pritom majú na miestnej 
úrovni len malý alebo nemajú žiadny 
prínos. Získavanie stavebných povolení 
na miestnej úrovni je v takejto situácii 
často zdĺhavým a zložitým procesom 
a prevádzkovatelia prenosových sústav 
a regulačné orgány ho počas auditu 
zdôrazňovali ako významný dôvod 
oneskoreného vykonávania projektov 
infraštruktúry. Komisia uvádza, že vý -
sledné oneskorenie znemožní reali -
záciu asi 50 % komerčne využiteľných 
projektov v oblasti elektrickej energie 
do roku 202061.
Rozdelenie nákladov na projekt cezhraničného spojovacieho vedenia LitPol
Projekt Litpol  zahŕňa výstavbu spojovacieho vedenia pre elektrickú energiu medzi Poľskom a Litvou na zní -
ženie izolácie troch pobaltských krajín od trhu Európskej únie s energiou. V súvislosti s prácami na projekte 
na území Litvy litovský NRO tvrdil, že Švédsko by malo prispieť 47 miliónmi EUR vzhľadom na výhody, ktoré 
podľa jeho tvrdení vzniknú Švédsku v dôsledku tohto projektu. Švédsky NRO ani švédsky prevádzkovateľ pre -
nosovej sústavy nesúhlasili so žiadosťou litovského NRO o príspevok a svoje dôvody predložili agentúre ACER, 
ktorú vyzvali, aby o danej záležitosti rozhodla. Agentúra ACER súhlasila so Švédskom a na účely financovania 
z nástroja NPE rozhodla, že Litva je jedinou krajinou, ktorej projekt prinesie úžitok a Švédsko nemá na projekt 
prispievať. Toto rozhodnutie následne umožnilo litovskému prevádzkovateľovi prenosovej sústavy požiadať 
o financovanie z nástroja NPE (pozri tabuľku 6 ). Proces rozhodovania trval takmer jeden rok.Rámček 1161 2020 COM(2010) 677.
49 Pripomienky
97 
V nariadení o transeurópskych energe -
tických sieťach (TEN-E) z roku 2013 sa 
na riešenie týchto problémov ustano -
vili tieto postupy:
a) zavedenie celkovej lehoty 3,5 roka 
na konanie o vydaní povolenia;
b) požiadavka, aby členské štáty zjed -
nodušili svoje postupy na vydáva -
nie environmentálnych povolení;
c) požiadavka, aby členské štáty 
do novembra 2013 konsolidova -
li právomoci alebo koordináciu 
vydávania povolení do jedného 
jednotného orgánu – jednotného 
kontaktného miesta. K júnu 2015 
zriadili jednotné kontaktné miesta 
všetky členské štáty a všetky 
okrem jedného vydali príručky 
o udeľovaní povolení62. Jednotné 
kontaktné miesta sú však stále 
novými iniciatívami a je príliš skoro 
posudzovať, či sú efektívne.
98 
Európsky koordinátor, ktorý pracoval 
na spojovacom vedení medzi Francúz -
skom a Španielskom (pozri rámček 10 ), 
pripomenul, že nesúhlas miestnych 
spoločenstiev s projektmi infraštruktú -
ry sa najlepšie rieši priamou komuniká -
ciou na miestnej úrovni, v rámci ktorej 
sa vyzdvihne prínos ďalších prepojení 
predovšetkým pre spotrebiteľov. 
Zvyšovanie poznatkov spotrebiteľov 
o spôsobe fungovania trhov s ener -
giou by vo všeobecnosti mohlo viesť 
aj k inteligentnému spotrebiteľskému 
správaniu a väčšej prijateľnosti projek -
tov takýchto prepojení.Finančná podpora 
z rozpočtu EÚ v oblasti 
energetickej 
infraštruktúry prispela 
k vnútornému trhu 
s energiou a bezpečnosti 
dodávok energie iba 
obmedzeným spôsobom
99 
EÚ vyčlenila v období rokov 
2007 – 2013 na investície v oblasti 
energetickej infraštruktúry pro -
stredníctvom viacerých nástro -
jov 3,7 mld. EUR a v období rokov 
2014 – 2020 je naplánovaných ďalších 
7,35 mld. EUR63. Napriek tomu, že ide 
o významný objem finančných pro -
striedkov, pokrýva sa ním asi len 5 % 
odhadovaných potrieb investícií v ob -
lasti infraštruktúry, ktoré boli určené 
v desaťročných plánoch rozvoja sietí 
elektrickej energie a plynu. Dostupné 
finančné prostriedky EÚ sa preto musia 
používať strategicky na najdôležitej -
šie projekty na základe strategického 
posúdenia potrieb (pozri bod 83).62 Podľa informácií, ktoré 
poskytli členské štáty 
Európskej komisii.
63 Tento údaj nezahŕňa žiadnu 
potenciálnu budúcu podporu 
energetickej infraštruktúry 
z Európskeho fondu 
pre strategické investície, 
ktorá predpokladá záruky 
vo výške 16 mld. EUR 
z rozpočtu EÚ.
50 Pripomienky
EÚ má viacero nástrojov 
financovania na podporu 
projektov energetickej 
infraštruktúry, ale vnútorný 
trh s energiou nie je hlavným 
cieľom žiadneho z nich
Nedostatočné určenie 
prioritných projektov znížilo 
účinnosť financovania 
EÚ v oblasti energetickej 
infraštruktúry
100  
Keďže zdroje EÚ na financovanie ener -
getickej infraštruktúry sú obmedzené, 
dôležité je mať nejaké prostriedky 
na určovanie prioritných projektov. Aj 
keď sa posudzovanie potrieb na úrovni 
EÚ nevykonáva, Komisia využila viace -
ro zoznamov konkrétnych projektov 
so zámerom určiť prioritné investície 
z rozpočtu EÚ a projekty spôsobilé 
na financovanie:
 ο zoznam projektov spoločného 
záujmu podľa nariadenia o sieťach 
TEN-E;
 ο zoznam rozhodujúcich projektov 
spoločného záujmu, ktoré boli 
predstavené v stratégii energetic -
kej bezpečnosti v roku 2014; ο zoznam projektov spôsobilých 
na podporu z Európskeho ener -
getického programu pre oživenie 
(EEPO);
 ο zoznam projektov spôsobilých 
na podporu z Európskeho fondu 
pre strategické investície.
101  
Zoznam projektov spoločného záujmu 
podľa nariadenia o sieťach TEN-E sa 
vypracoval v dvoch etapách:
a) pôvodný zoznam projektov 
spoločného záujmu bol vypraco -
vaný v roku 2006. Zoznam zahŕňal 
550 projektov  európskeho záujmu 
vo všetkých vtedajších členských 
štátoch, ale neobsahoval žiadne 
jasné usmernenia o tom, kto -
ré projekty by sa mali prioritne 
financovať z prostriedkov EÚ (pozri 
rámček 12 );
Ako môže projekt energetickej infraštruktúry získať štatút projektu spoločného 
záujmu?
Koncepcia projektov spoločného záujmu existuje od začiatku programu transeurópskych sietí. Tieto projekty 
by mali mať výhodu rýchlejšieho a efektívnejšieho konania na vydávanie povolení a lepšieho regulačného 
prístupu.
Podľa súčasného nariadenia o sieťach TEN-E sa projekty spoločného záujmu určujú v rámci tzv. prioritných 
koridorov. Proces výberu projektov do zoznamu projektov spoločného záujmu je postavený na desaťročných 
plánoch rozvoja sietí, ktoré vypracovali ENTSO-G a ENTSO-E. Na to, aby sa projekt dostal do zoznamu, musí 
prinášať významné výhody najmenej dvom členským štátom, prispievať k integrácii trhu a podporovať hospo -
dársku súťaž, zvyšovať bezpečnosť dodávok a znižovať emisie CO2.Rámček 12
51 Pripomienky
b) v nariadení o sieťach TEN-E z roku 
201364 sa ustanovil rámec na určo -
vanie prioritných investícií v ob -
lasti energetickej infraštruktúry 
určením dvanástich prioritných 
koridorov65. V nariadení sa usta -
novili aj usmernenia týkajúce sa 
určovania a vykonávania projek -
tov spoločného záujmu. Zoznam 
projektov spoločného záujmu 
podľa tohto nariadenia zahŕňal 248 
projektov, z čoho bolo 132 projek -
tov infraštruktúry pre elektrickú 
energiu a 107 projektov infraštruk -
túry pre plyn66. Zoznam projektov 
spoločného záujmu podľa tohto 
nariadenia obsahuje menej projek -
tov ako zoznam z roku 2006. Avšak 
podľa článku 4 ods. 4 nariadenia 
o TEN-E Komisia nie je oprávnená 
zoradiť projekty v rámci jednotli -
vých prioritných koridorov;
c) zoznam projektov spoločného 
záujmu sa aktualizuje každé dva 
roky a najbližšia aktualizácia sa má 
uskutočniť v novembri 2015.
102  
V roku 2014 bol vypracovaný ďalší 
zoznam 33 projektov v rámci európskej 
stratégie energetickej bezpečnos -
ti67, v ktorej sa tieto projekty nazvali 
rozhodujúcimi projektmi spoločného 
záujmu. Zoznam zahŕňal až 27 pro -
jektov pre plyn a len šesť projektov 
pre elektrickú energiu s odhadovanými 
nákladmi okolo 17 mld. EUR. Komisia 
považovala tieto projekty za nevy -
hnutné na zlepšenie bezpečnosti 
dodávok a lepšie prepojenie trhov 
s energiou v krátkodobom a stredno -
dobom horizonte.103  
Všetky tieto zoznamy boli vypracované 
bez jasného relevantného analytické -
ho posúdenia, ktoré projekty by mali 
byť prioritné, aby mohla EÚ dosiahnuť 
svoje ciele v oblasti energetickej poli -
tiky (pozri bod 82). Použitie takýchto 
zoznamov ako základu na prijímanie 
rozhodnutí o financovaní EÚ so sebou 
prináša viacero rizík, a ak má Komisia 
v úmysle naďalej používať takéto zo -
znamy ako prostriedok na vymedzenie 
investičných priorít, mala by mať tieto 
riziká na zreteli:
a) zoznam môže obsahovať toľko 
projektov, že koncepcia zoznamu 
predstavujúceho prioritné projekty 
je vážne narušená, keďže zoznam 
potom nie je zameraný na malý 
počet projektov riešiacich najna -
liehavejšie potreby EÚ. Pôvodný 
zoznam projektov spoločného 
záujmu sietí TEN-E obsahoval 
550 projektov a po následnej racio -
nalizácii v roku 2006 stále obsaho -
val 248 projektov;
b) keďže zoznamy sa zostavujú 
na základe návrhov členských 
štátov a nie ako zoznam projektov, 
ktoré preukázateľne riešia po -
treby na úrovni EÚ, v praxi môže 
byť takýto zoznam iba zhlukom 
projektov, ktoré by navrhovatelia 
projektov z členských štátov chceli 
financovať z domácich dôvodov a
c) niektoré projekty z takýchto 
zoznamov už môžu byť v procese 
realizácie alebo môžu byť dokon -
čené s využitím finančných pro -
striedkov z iných vnútroštátnych 
alebo súkromných zdrojov68.64 Nariadenie (EÚ) č. 347/2013.
65 Priority energetickej 
infraštruktúry na rok 2020 
a ďalšie roky, 2011, strana 14. 
Elektrická energia: príbrežná 
sieť v Severnom mori, 
prepojenie severu a juhu 
v západnej Európe, prepojenie 
severu a juhu 
v stredovýchodnej 
a juhovýchodnej Európe, plán 
prepojenia baltského trhu 
s energiou, zavádzanie 
inteligentných sietí, elektrické 
diaľnice v dlhodobom 
horizonte. Plyn: prepojenie 
severu a juhu v oblasti plynu 
v západnej Európe, prepojenie 
severu a juhu v oblasti plynu 
v stredovýchodnej 
a juhovýchodnej Európe, 
južný koridor zemného plynu, 
plán prepojenia baltského 
trhu s energiou.
66 Zvyšných deväť projektov 
zahŕňalo sedem projektov 
pre ropu a dva projekty 
inteligentných sietí.
67 COM(2014) 330 final, s. 10.
68 V októbri 2014 bolo 
dokončené elektrické vedenie 
s napätím 400 kV medzi 
španielskymi obcami Bescanó 
a Santa Llogaia, ktoré bolo 
ďalším krokom k novému 
elektrickému prepojeniu 
medzi Francúzskom 
a Španielskom. Tento projekt 
je stále uvedený v zozname 
projektov spoločného záujmu 
a Európskeho fondu 
pre strategické investície 
(EFSI).
52 Pripomienky
EEPO, NPE a EŠIF nie sú 
primárne určené na posilnenie 
vnútorného trhu s energiou
104  
Pôvodným cieľom programu EEPO 
pre energetiku bolo financovanie 
rozvinutých projektov energetickej 
infraštruktúry, ktoré by mohli priniesť 
hospodársky rast v krátkom časo -
vom období. Rozvoj vnútorného trhu 
s energiou a zabezpečenie výhod bez -
pečnosti dodávok energie preto neboli 
primárnymi cieľmi programu. Všetkým 
členským štátom boli pridelené určité 
finančné prostriedky na projekty 
elektrickej infraštruktúry. Programu sa 
do veľkej miery nepodarilo dosiahnuť 
svoj pôvodný cieľ zabezpečiť hospo -
dársky rast v krátkom čase, pretože:
a) niektoré z projektov, na ktoré boli 
pridelené finančné prostriedky, 
neboli dostatočne rozvinuté. 
Zastavené boli projekty v hodnote 
422 mil. EUR, čo predstavovalo 
18,6 % všetkých prostriedkov pri -
delených v rámci programu EEPO, 
napríklad projekt plynovodu Na -
bucco, spojovacie vedenie pre plyn 
ITGI-Poseidon, plynovody GALSI 
a projekt reverzného toku plynu 
v Rumunsku;
b) vo vykonávaní projektov do -
chádzalo k výraznému onesko -
reniu, k 28. februáru 2015 boli 
preto v rámci programu EEPO 
realizované platby len vo výške 
1,1 mld. EUR, čo predstavuje 48 % 
pôvodne pridelených prostriedkov.105  
Cieľom Nástroja na prepájanie 
Európy  (NPE) v oblasti energetiky je 
poskytovanie podpory na vykonáva -
nie projektov spoločného záujmu. Na 
financovanie prostredníctvom NPE 
sú spôsobilé len projekty spoločného 
záujmu, ktoré nie sú komerčne využi -
teľné podľa súčasného regulačného 
rámca, pričom sa dopĺňajú cezhranič -
ným rozdelením nákladov. NPE posky -
tuje granty a ďalšie finančné nástroje 
na práce a potrebné technické štúdie 
prostredníctvom výziev na predklada -
nie návrhov.
106  
Aspekty NPE obmedzujú jeho potenci -
ál na podporu rozvoja vnútorného trhu 
s energiou:
a) Komisia môže financovať iba pro -
jekty, ktoré boli predložené v rámci 
výziev na predkladanie návrhov. 
To znamená, že Komisia má len 
obmedzenú možnosť zamerať sa 
na konkrétne projekty spoločného 
záujmu;
b) keďže rozvinutosť je dôležitým 
kritériom udelenia grantu, prav -
depodobnejšie je financovanie 
rozvinutejších projektov. Takéto 
projekty nemusia mať najvyšší 
dosah na rozvoj vnútorného trhu 
s energiou;
c) keďže stav vykonávania vnútor -
ného trhu s energiou v členských 
štátoch nie je jedným z kritérií 
použitých na výber projektov, Ko -
misia má len obmedzené možnosti 
na využitie nástroja NPE na pod -
nietenie reforiem týkajúcich sa 
vnútorného trhu s energiou.
53 Pripomienky
107  
V rokoch 2007 – 2013 bolo z  európ -
skych štrukturálnych a investičných 
fondov (EŠIF) na financovanie infraš -
truktúry pre elektrickú energiu a plyn 
vyčlenených približne 1,3 mld. EUR. 
V rokoch 2014 – 2020 by mala táto 
suma vzrásť približne na 2 mld. EUR. 
V rokoch 2007 – 2013 získalo finanč -
né prostriedky 11 členských štátov, 
pričom najväčším príjemcom bolo 
Poľsko so 63 % všetkých prostried -
kov EŠIF pridelených na energetickú 
infraštruktúru.
108  
Väčšina týchto prostriedkov sa využila 
na prepojenia na regionálnej úrovni 
a rozšírenie jestvujúcej energetickej 
infraštruktúry v rámci členského štátu. 
Časť prostriedkov sa využila aj na vý -
stavbu cezhraničných prepojení, termi -
nálov LNG a podzemných zásobníkov 
plynu. V rokoch 2014 – 2020 plánuje 
využiť prostriedky EŠIF na investície 
v oblasti energetickej infraštruktúry 
šesť členských štátov – Bulharsko, 
Česká republika, Grécko, Litva, Poľsko 
a Rumunsko.
109  
O výbere projektov v rámci EŠIF rozho -
dujú členské štáty. Komisia schvaľuje 
len veľké projekty69. Pri rokovaní o do -
hodách o partnerstve a operačných 
programoch členských štátov na roz -
počtové obdobie 2014 – 2020 mala 
Komisia možnosť presadiť začlenenie 
ukazovateľov výkonnosti týkajúcich sa 
rozvoja vnútorného trhu s energiou, 
to sa však nestalo. Investície do ener -
getickej infraštruktúry nie sú prioritou 
fondov EŠIF. Predstavujú asi 0,5 % 
celkových prostriedkov vyčlenených 
na EFRV, Kohézny fond a ESF v období 
rokov 2007 – 2013 aj rokov 2014 – 2020.Mnoho energetických 
infraštruktúr 
spolufinancovaných EÚ zatiaľ 
nemá dosah na vnútorný trh 
s energiou
110  
V rámci auditu bolo preskúmaných 
15 projektov energetickej infraštruk -
túry, ktoré získali spolufinancovanie 
EÚ, z čoho desať sa týkalo plynu a päť 
elektrickej energie (pozri tabuľku 6 ). 
Analyzovali sme potenciálny dosah 
projektov na fungovanie vnútorného 
trhu s energiou.69 Pri investíciách do energetickej 
infraštruktúry, ktorá spadá 
do tematického cieľa podpory 
udržateľnej dopravy 
a odstraňovania prekážok 
v kľúčových sieťových 
infraštruktúrach, projekty 
s celkovými oprávnenými 
nákladmi nad 75 mil. EUR, 
pri ostatných investíciách 
do energetickej infraštruktúry 
z EŠIF, ktoré zväčša nie sú 
v rozsahu tejto správy, je prah 
50 mil. EUR.
54 Pripomienky
111 
Z týchto projektov k júlu 2015:
a) jeden projekt mal významný 
dosah na vnútorný trh s energiou: 
spojovacie vedenie pre elektrickú 
energiu EstLink 2  medzi Fínskom 
a Estónskom, ktoré bolo dokon -
čené a funguje v plnej prevádzke 
(pozri rámček 13 );
b) jeden ďalší významný projekt bol 
dokončený a nedávno odovzda -
ný na využitie. Ide o  spojovacie 
vedenie pre elektrickú energiu 
medzi Francúzskom a Španiel -
skom (pozri tiež rámček 10 ).
Projekt EstLink 2 zmenil trh s elektrickou energiou v regióne
Projekt EstLink 2  získal 100 mil. EUR z programu EEPO. Zámerom projektu bolo vybudovať druhé spojova -
cie vedenie pre elektrickú energiu medzi Fínskom a Estónskom s prenosovou kapacitou 650 MW. Projekt bol 
úspešný a po prekonaní technických a ďalších problémov bol dokončený a uvedený do prevádzky. Má po -
zitívny účinok na trh s elektrickou energiou, a to najmä v Estónsku, kde sú ceny elektrickej energie stálejšie 
a priblížili sa cenám vo Fínsku.Rámček 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Pripomienky
Zoznam projektov, ktoré sa skúmali v rámci auditu
ProjektStav
(k júnu 2015)Členské štátyNáklady 
projektu
(mil. EUR)Spolufin.  EÚ
(mil. EUR)Nástroj financo -
vania EÚPlynSpojovacie vedenie 
Bulharsko – Gréckoočakávané 
v r. 2018Bulharsko, Grécko 220 45 EEPO
Spojovacie vedenie
Bulharsko – Rumunskoočakávané 
v r. 2015Bulharsko, Rumunsko 24 9 EEPO
Plynovod Nabucco zastavenéRakúsko, Bulharsko, 
Maďarsko, Nemecko, 
Rumunsko7 900
(plánované)200
(pridelené)EEPO
Spojovacie vedenie Litva – Lotyšskodokončené  
v r. 2013Litva, Lotyšsko 33 13 EEPO
Plynovod Jurbarkas  – Klaipedadokončené  
v r. 2013Litva 46 21 EŠIF
Rozšírenie kapacity 
Klaipeda – Kiemenaivo výstavbe Litva 64 28 NPE
Terminál LNG Swinuojscieočakávané 
v r. 2015Poľsko 65755 EEPO
199 EŠIF
Plynovod Gustorzyn – Odolanowdokončené  
v r. 2014Poľsko 102 49 EŠIF
Prepojenie Poľsko – Litva (GIPL) vo výstavbe Poľsko, Litva 558 306 NPE
Spojovacie vedenie 
Francúzsko – Španielskodokončené  
v r. 2012Francúzsko, Španielsko 617 45 EEPO
Spolu 2 321 970Elektrická energiaSpojovacie vedenie 
Francúzsko – Španielskozačalo fungovať 
v júni 2015Francúzsko, Španielsko 721 225 EEPO
Rozšírenie Portugalsko – Španielskodokončené  
v r. 2011Portugalsko, Španielsko 136 46 EEPO
Prepojenie
EstLink 2začalo fungovať 
v r. 2014Estónsko, Fínsko 320 100 EEPO
Spojovacie vedenie Nordbaltočakávané 
v r. 2015Švédsko, Litva 366 175 EEPO
Spojovacie vedenie LitPoločakávané 
v r. 2015Poľsko 528 207 EŠIF
2 TEN-E
Litva 132 2 TEN-E
58 NPE (žiadosť)
Spolu 1 543 815
Celkove 3 864 1 785Tabuľka 6
56 Pripomienky
112  
Ďalšie projekty zatiaľ nemali dosah 
na vnútorný trh s energiou v rovnakom 
rozsahu, lebo:
a) jeden z desiatich projektov v ob -
lasti plynu otvára nové perspektívy 
na trhu. Konkrétne ide o projekt 
GIPL  medzi Poľskom a Litvou, kto -
rý umožní obchodovanie s plynom 
medzi krajinami, ktoré v súčasnosti 
nemajú žiadne prepojenia. Ďalších 
deväť projektov bolo zameraných 
najmä na zvyšovanie súčasnej 
kapacity alebo na priame riešenie 
záležitostí týkajúcich sa bezpeč -
nosti dodávok energie;b) dokončených bolo päť z 15 projek -
tov. Čím skôr sa projekty dokončia 
a uvedú do prevádzky, tým väčší 
bude ich dosah na vnútorný trh. 
Dokončenie projektov, ktoré ne -
boli v čase prijímania rozhodnutí 
o financovaní plne rozvinuté, však 
môže trvať dlhšie, ako sa pláno -
valo. Bez ohľadu na to sú veľké 
projekty v oblasti infraštruktúry 
technicky zložité a plánované 
práce často trvajú dlhšie, ako sa 
očakávalo, čiastočne z dôvodu 
nepredvídaných okolností (pozri 
príklad v  rámčeku 14 );
Projekt NordBalt
Projekt NordBalt  sa týka výstavby spojovacieho vedenia pre elektrickú energiu medzi Švédskom a Litvou. Má 
potenciál významného dosahu na fungovanie trhu s elektrickou energiou v členských štátoch, ktoré spolupra -
cujú v rámci plánu BEMIP , lebo by mohol zvýšiť obchodovanie na spoločnej severskej a baltskej burze elektric -
kej energie. Ukázalo sa však, že položenie kábla cez Baltské more je zložitý proces a dokončenie projektu sa 
plánuje až v júni 2016, šesť a pol roka po jeho zaradení do zoznamu projektov financovaných prostredníctvom 
nástroja EEPO.Rámček 14
Fotografia 3 – Pozemná stanica projektu NordBalt v Klaipede v Litve
© Litgrid
57 Pripomienky
c) potenciál spojovacích vedení 
uľahčovať tok energie medzi su -
sednými trhmi závisí od kapacity 
energetických prepravných sietí 
a prenosových sústav v rámci člen -
ských štátov (pozri bod 73). Tento 
problém bol zistený pri dvoch pro -
jektoch skúmaných v rámci auditu 
(pozri rámček 15 );d) účinnosť dvoch projektov spojo -
vacieho vedenia pre plyn bude 
zrejme obmedzená, keďže sa 
týkajú výstavby novej prepravnej 
kapacity popri jestvujúcej kapacite 
(pozri príklady v  rámčeku 16 ).
Príklady spojovacích vedení, ktoré nie sú podporované domácimi sieťami
Projekt LitPol  sa týka výstavby spojovacieho vedenia pre elektrickú energiu medzi Poľskom a Litvou s cieľom 
znížiť izoláciu troch pobaltských krajín od trhu Európskej únie s energiou. Jeho potenciálne využitie na dovoz 
elektrickej energie z Poľska do Litvy je však obmedzené vzhľadom na nedostatočnú výrobnú kapacitu v Poľsku 
pri hraniciach s Litvou a nedostatočné prepojenie s ostatnými poľskými regiónmi, ktoré majú vyššie kapacity 
na výrobu elektrickej energie. Dvojsmerný tok energie bude možný, len ak sa posilní poľská sieť, čo sa však 
neočakáva pred rokom 2020.
Spojovacie vedenie pre plyn medzi Bulharskom a Rumunskom  umožní prepravu 1,3 mil. m3 zemného ply -
nu denne z Rumunska do Bulharska. Za súčasných podmienok by však nízky tlak v rumunskej sieti na prepravu 
plynu bránil cezhraničnému toku do Bulharska v takomto objeme. Potenciálna preprava plynu z Maďarska 
a do Maďarska by v súčasnosti tiež čelila takýmto obmedzeniam. V rumunskej sieti na prepravu plynu sú po -
trebné ďalšie investície na prepojenie vnútornej prepravnej siete s tranzitným prepravným plynovodom, ktorý 
prechádza Rumunskom. Rumunsko by tiež muselo zrušiť domáci zákon zakazujúci takýto vývoz plynu.
Nové plynovody budované popri jestvujúcich plynovodoch
V rámci projektov spojovacích vedení pre plyn medzi Rumunskom, Bulharskom a Gréckom  sa budujú 
nové plynovody popri jestvujúcich plynovodoch. Dôvodom je, že kapacita jestvujúcej tranzitnej siete na pre -
pravu plynu vedúcej cez Rumunsko a Bulharsko do Grécka je vyhradená dodávateľovi z tretej krajiny na zákla -
de dlhodobej zmluvy.Rámček 15 Rámček 16
58
 Závery a odporúčania
113  
Cieľ EÚ dokončiť vnútorný trh s ener -
giou do roku 2014 nebol dosiahnutý. 
Energetická infraštruktúra v Európe 
zatiaľ vo všeobecnosti nie je určená 
pre plne integrované trhy, a preto 
v súčasnosti nezabezpečuje skutočnú 
bezpečnosť dodávok energie. Finančná 
podpora z rozpočtu EÚ v oblasti ener -
getickej infraštruktúry prispela k vnú -
tornému trhu s energiou a bezpečnosti 
dodávok energie len obmedzeným 
spôsobom (pozri bod 27).
Cieľ dokončenia vnútorného 
trhu s energiou do roku 2014 
nebol dosiahnutý
114  
Vnútorný trh s energiou bol od roku 
2007 ústredným prvkom rozvoja ener -
getickej politiky EÚ. V treťom energe -
tickom balíku, ktorý bol prijatý v roku 
2009, sa požadovala transpozícia 
smerníc o zemnom plyne a elektrickej 
energii do 3. marca 2011. Tento cieľ 
však nebol v danom roku dosiahnutý. 
Rada v roku 2011 zopakovala svoj závä -
zok voči vnútornému trhu s energiou, 
pričom uviedla, že by sa mal dobudo -
vať do roku 2014. Ani tento neskorší 
cieľ však nebol vzhľadom na rôzne 
problémy splnený (pozri bod 29).115  
K úplnému vykonávaniu tretieho 
energetického balíka zostáva ešte dlhá 
cesta. Komisia stále monitoruje vyko -
návanie jeho ustanovení v členských 
štátoch, a to aj po uplynutí termínu 
v roku 2014 (pozri body 30 až 33).
Odporúčanie 1  
Dokončenie kontrol 
nesúladu s predpismi
Keďže vnútorný trh s energiou ešte 
nebol dokončený, Komisia by mala 
ukončiť jeho posudzovanie a začať 
potrebné konania o porušení povin -
nosti proti členským štátom do konca 
roka 2016.
59 Závery a odporúčania
116  
Národné regulačné orgány (NRO) 
v celej EÚ naďalej čelia problémom 
súvisiacim s ich nezávislosťou a ich 
slobodou uplatňovať odborný úsu -
dok. Nie všetky NRO majú k dispozícii 
zdroje zodpovedajúce úlohám, ktoré 
musia vykonávať a ku ktorým patrí 
spolupráca na činnostiach na úrovni 
EÚ, akými sú činnosti pod vedením 
Agentúry pre spoluprácu regulačných 
orgánov v oblasti energetiky (ACER). 
Agentúra ACER nemá právomoci na to, 
aby si od NRO vo všetkých členských 
štátoch vymohla poskytovanie prísluš -
ných údajov o trhoch s energiou (body 
35 a 36).
Odporúčanie 2  
Orgány NRO a agentúra 
ACER
a) Členské štáty by mali zabezpečiť 
nezávislosť svojich NRO a tiež 
aby tieto orgány neboli obmedzo -
vané v rozsahu pôsobnosti svojej 
úlohy. NRO by mali mať k dispozícii 
dostatočné zdroje na svoju čin -
nosť vrátane možnosti plnej účasti 
na činnostiach spolupráce na úrov -
ni EÚ.
b) Komisia by mala zabezpečiť, 
aby agentúra ACER mala nevy -
hnutné právomoci na získavanie 
informácií od kľúčových inštitúcií 
členských štátov, ktoré potrebuje 
na vykonávanie zverených úloh.117  
Významné rozdiely v spôsobe orga -
nizácie trhov s energiou v členských 
štátoch sú prekážkou ďalšieho rozvoja 
vnútorného trhu s energiou. V skutoč -
nosti existuje 28 vnútroštátnych práv -
nych rámcov, ktoré v praxi namiesto 
vnútorného trhu s energiou vytvárajú 
mozaiku miestnych, vnútroštátnych 
a regionálnych trhov. Hoci cieľom od -
delenia a ďalších opatrení bolo vytvo -
riť regulačné podmienky pre vnútorný 
trh s energiou, liberalizovaný a kon -
kurencieschopný trh často nevznikol. 
Dôležitou úlohou preto zostáva ďalší 
rozvoj vnútorného trhu EÚ s ener -
giou nájdením praktických spôsobov 
spoločného fungovanie týchto trhov. 
Dôvodom je, že v EÚ sa využíva viacero 
rôznych mechanizmov obchodovania 
a trhy s energiou sú ovplyvňované rôz -
nymi zásahmi (body 39 a 43 až 46).
Odporúčanie 3  
Transparentné 
obchodovanie
Komisia by mala presadzovať rozsiahly 
rozvoj transparentných mechanizmov 
obchodovania s plynom a elektrickou 
energiou vrátane uľahčenia a podpory 
zakladania búrz v členských štátoch, 
kde v súčasnosti burzy neexistujú 
alebo kde prevládajú mechanizmy 
obchodovania medzi podnikmi.
60 Závery a odporúčania
118  
Sieťové predpisy sú technické pra -
vidlá, ktorými sa má ustanoviť základ 
technickej interoperability v rámci 
sústav na prenos elektrickej energie 
a sietí na prepravu plynu v EÚ. V tých -
to predpisoch sa stanovujú spoločné 
technické normy, ktoré by mali zabez -
pečiť voľný tok energie cez hranice. 
Pri schvaľovaní sieťových predpisov 
pre oblasť plynu sa nedávno dosiahol 
pokrok, v komitologickom postupe 
však zatiaľ nebol v konečnom znení 
schválený žiadny zo sieťových pred -
pisov pre oblasť elektrickej energie. 
Členské štáty prijímajú niektoré 
sieťové predpisy pred schválením ich 
konečného znenia v rámci regionál -
nych iniciatív včasného vykonávania 
(body 47 až 51).
Odporúčanie 4  
Schvaľovanie 
a vykonávanie sieťových 
predpisov
Komisia by mala urýchliť komitologický 
postup s cieľom zabezpečiť schválenie 
sieťových predpisov pre oblasť elek -
trickej energie do konca roka 2015. 
Mala by tiež podporiť agentúru ACER 
a siete ENTSO, aby podporovali včasné 
vykonávanie sieťových predpisov člen -
skými štátmi v rámci iniciatív regionál -
nej spolupráce.119  
Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok, 
úplné cenové účinky vnútorného trhu 
s energiou sa ešte nerealizovali a me -
dzi členskými pretrvávajú v cenách 
energie výrazné rozdiely.
120  
Veľkoobchodné ceny elektrickej ener -
gie v EÚ sa nezbližujú, pričom podstat -
né rozdiely sú zrejmé dokonca aj me -
dzi niektorými susednými členskými 
štátmi. EÚ stanovila cieľ na podniete -
nie cezhraničného obchodu s elektric -
kou energiou, podľa ktorého má miera 
cezhraničného prepojenia členského 
štátu v oblasti elektrickej energie do -
sahovať najmenej 10 % jeho inštalova -
nej výrobnej kapacity. Tento cieľ však 
stráca na význame, lebo sa sústreďuje 
na rozvoj infraštruktúry a nezakladá sa 
na dynamike dopytu s cieľom dosiah -
nuť cenovú konvergenciu (body 59 až 
64).
121  
Ak by sa aj zaviedol súčasný cieľový 
model pre plyn založený na obcho -
dovaní v rámci plynárenských uzlov, 
na priemerné veľkoobchodné ceny 
plynu by mohol mať len obmedzený 
účinok. Výstavba relevantných ply -
novodov v rámci EÚ ako prostriedku 
na uľahčenie rozvoja konkurenčného 
obchodovania na základe plyná -
renských uzlov v celej Európe by si 
vyžadovala významné investície. Hos -
podárske argumenty na ich obhajobu 
však v niektorých prípadoch nemusia 
existovať. Na zavedenie hospodárskej 
súťaže na trhoch s plynom jestvujú al -
ternatívne spôsoby, napríklad budova -
nie strategicky umiestnených termi -
nálov LNG, ktoré budú slúžiť jednému 
alebo viacerým vnútroštátnym trhom 
(body 65 až 71).
61 Závery a odporúčania
Odporúčanie 5  
Modely rozvoja trhu 
a infraštruktúry 
pre elektrickú energiu 
a plyn
Komisia by mala:
a) zvážiť stanovenie cieľov prepoje -
nia sústav na prenos elektrickej 
energie  na základe potrieb trhu 
a nie na základe pevne stanovenej 
vnútroštátnej výrobnej kapacity;
b) opätovne posúdiť potenciálne 
náklady a prínos cieľového modelu 
pre  plyn  a zvážiť vzhľadom na ne -
istý dopyt, či existujú alternatívy 
k rozsiahlej výstavbe plynovodov, 
napríklad budovanie strategicky 
umiestnených terminálov LNG, 
ktoré môžu slúžiť jednému alebo 
viacerým vnútroštátnym trhom 
využívajúcim riešenia zlučiteľné 
s vnútorným trhom s energiou. 
Malo by sa tak stať na základe uce -
leného posúdenia potrieb na úrov -
ni EÚ (pozri odporúčanie 7 ).
Energetická infraštruktúra 
v Európe zatiaľ nie je vhodná 
pre plne integrované 
trhy, a preto v súčasnosti 
nezabezpečuje skutočnú 
bezpečnosť dodávok energie
122  
Energetická infraštruktúra v rámci 
členských štátov a medzi nimi zatiaľ 
nie je vhodná pre vnútorný trh s ener -
giou. Nedostatočná kapacita infraš -
truktúry v rámci členského štátu môže 
byť v praxi prekážkou potenciálneho 
dovozu a vývozu a má vplyv na to, 
do akej miery môže členský štát fun -
govať ako tranzitná krajina. Rozdiely 
pretrvávajú aj v cezhraničnej infraš -
truktúre na prepravu plynu a prenos 
elektrickej energie medzi členskými 
štátmi (body 73 až 81).Odporúčanie 6  
Optimálne využitie 
jestvujúcej infraštruktúry
Komisia by mala:
a) určiť cezhraničnú energetickú 
infraštruktúru, pri ktorej sa nevyu -
žíva jej plný potenciál na podporu 
vnútorného trhu s energiou, lebo 
je viazaná dlhodobými dvojstran -
nými zmluvami, ktoré neumožňujú 
prístup tretím stranám, alebo sa 
nevyužívajú jej technické kapacity, 
napríklad reverzný tok plynu;
b) spolupracovať so zainteresovaný -
mi stranami v členských štátoch 
s cieľom zlepšiť skutočný rozsah 
nepretržitého využívania takejto 
infraštruktúry v prospech vnútor -
ného trhu s energiou;
c) preskúmať výhody zriadenia 
regionálnych prevádzkovateľov 
prenosových sústav a prepravných 
sietí ako prostriedku na podporu 
a účinné riadenie cezhraničného 
toku energie s čo najlepším využi -
tím jestvujúcej infraštruktúry.
123  
Na prijímanie informovaných rozhod -
nutí týkajúcich sa rozvoja vnútorného 
trhu s energiou a bezpečnosti dodávok 
energie je potrebné ucelené posúde -
nie potrieb energetickej infraštruktúry 
na úrovni EÚ (bod 82). Vzhľadom na to, 
že v rámci EÚ sú potrebné rozsiahle 
investície v oblasti energetiky, je taká -
to komplexná analýza rozhodujúcim 
nástrojom na nasmerovanie finanč -
ných prostriedkov EÚ a ďalších zdrojov 
v tomto sektore (body 82, 84 a 99). 
Nástroje plánovania, najmä zoznamy 
projektov spoločného záujmu a desať -
ročné plány rozvoja sietí, ktoré v súčas -
nosti používa Komisia, majú významné 
obmedzenia (body 85 až 87). Komisia 
okrem toho nemá ani rozvinutý model 
rozvoja trhu na podporu nevyhnutnej 
analýzy potrieb (bod 83).
62 Závery a odporúčania
Odporúčanie 7  
Vypracovanie uceleného 
posúdenia potrieb 
infraštruktúry na úrovni EÚ
Komisia by mala:
a) vypracovať ucelené posúdenie 
energetických potrieb na úrovni 
EÚ na rozvoj vnútorného trhu 
s energiou. Toto posúdenie by 
malo byť referenčným dokumen -
tom pre ostatné dokumenty, napr. 
desaťročné plány rozvoja sietí;
b) na podporu posúdenia potrieb 
vytvoriť kapacity na tvorbu mode -
lov trhov s energiou, ktoré budú 
zahŕňať široké spektrum predpo -
kladaných možností dopytu, a to 
buď vlastnými prostriedkami alebo 
v rámci Agentúry pre spoluprácu 
regulačných orgánov v oblasti 
energetiky (ACER);
c) spolupracovať so sieťami ENTSO-E 
a ENTSO-G tak, aby posúdenie 
potrieb fungovalo ako podklad 
na plánovanie infraštruktúry spoje -
nej s vnútorným trhom s energiou 
v EÚ vrátane desaťročných plánov 
rozvoja sietí.124  
Rozvoj cezhraničnej energetickej 
infraštruktúry si vyžaduje spoluprácu 
susedných členských štátov. V tejto 
súvislosti môže byť problematické 
financovanie projektov, rozdelenie 
nákladov a získavanie stavebných 
povolení. V celej EÚ existujú dobré 
skúsenosti s regionálnou spoluprácou 
v sektore energetiky v podobe politic -
kých aj technických iniciatív. Niektoré 
koordinačné činnosti Komisie priniesli 
priaznivé výsledky (pozri body 88 až 
93).
Finančná podpora Európskej 
únie v oblasti energetickej 
infraštruktúry prispela 
k rozvoju vnútorného trhu 
s energiou a bezpečnosti 
dodávok energie iba 
obmedzeným spôsobom
125  
Účinnosť financovania energetickej 
infraštruktúry z prostriedkov EÚ znížilo 
nedostatočné určenie prioritných 
projektov. Na určovanie prioritných 
investícií z rozpočtu EÚ a na určovanie 
projektov spôsobilých na financovanie 
používa Komisia viacero zoznamov 
konkrétnych projektov. Komisia však 
tieto zoznamy nevymedzila na zák -
lade uceleného posúdenia potrieb 
rozvoja infraštruktúry na úrovni EÚ. 
Táto skutočnosť so sebou nesie riziká, 
ktoré ohrozujú užitočnosť takýchto 
zoznamov ako nástrojov na určovanie 
prioritných investícií a nasmerovanie 
finančných prostriedkov EÚ (body 100 
až 103).
63 Závery a odporúčania
Odporúčanie 8  
Lepšie používanie 
zoznamov projektov 
spoločného záujmu
Komisia by mala zlepšiť svoje postupy 
plánovania a najmä určovanie priorit -
ných projektov spoločného záujmu 
a ich financovanie vzhľadom na uce -
lené posúdenie potrieb energetickej 
infraštruktúry na úrovni EÚ (pozri 
odporúčanie 7 ).
126  
Hlavné finančné nástroje EÚ na fi -
nancovanie projektov energetickej 
infraštruktúry, ktorými sú EEPO, Ná -
stroj na prepájanie Európy a európske 
štrukturálne a investičné fondy, nie sú 
primárne určené na posilnenie vnú -
torného trhu s energiou, čo je zrejmé 
z určitých aspektov ich vykonávania. 
Financovanie v rámci nástroja NPE nie 
je spojené s reformami trhu s energiou 
a v dohodách o partnerstve v rámci 
fondov EŠIF na roky 2014 – 2020 neboli 
zahrnuté podmienky týkajúce sa roz -
voja trhu s energiou (body 104 až 109).Odporúčanie 9  
Náležité a priebežné 
fungovanie vnútorného 
trhu s energiou ako 
kritérium financovania 
projektov energetickej 
infraštruktúry EÚ
Komisia by mala vypracovať legislatív -
ne návrhy, ako rozhodovať pri výbere 
projektov energetickej infraštruktúry 
na financovanie podliehajúc nále -
žitému a priebežnému fungovaniu 
trhu v oblasti energetiky v členských 
štátoch.
127  
Existujú príklady projektov energe -
tickej infraštruktúry financovaných 
Európskou úniou, ktoré majú priaznivý 
účinok na vnútorný trh s energiou 
a bezpečnosť dodávok. Dosah mno -
hých ďalších projektov je však zatiaľ 
obmedzený. Dôvodom je, že niektoré 
projekty sa nesústredili na potreby 
rozvoja vnútorného trhu, len málo 
ich bolo dokončených a uvedených 
do prevádzky, pri niektorých sú pre -
kážkou ich využívania problémy s ka -
pacitou v susedných členských štátoch 
a účinnosť niektorých je obmedzená, 
lebo ich zámerom je vybudovať ďalšiu 
infraštruktúru popri jestvujúcej infra–
štruktúre (body 110 až 112).
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 21. októbra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

64
 Prílohy Príloha Ia) Priemerné maloobchodné ceny elektrickej energie pre domácnosti vrátane daní:  
1. štvrťrok 2015, v eurocentoch (c€) za 1 kWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00Sivá: mimo EÚCena za kWh (c€)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Poznámka:  Dostupnosť spotrebiteľských cien je samostatnou otázkou, ktorá by sa mala zvažovať v súvislosti s výškou čistého disponibilného 
príjmu v jednotlivých členských štátoch. Ako bolo uvedené v bode 23, tento audit nezahŕňal otázku energetickej chudoby.
Zdroj:  Európska komisia.
65 Prílohy Príloha Ib) Priemerné ceny elektrickej energie pre priemyselných spotrebiteľov bez DPH 
a nevratných daní: 1. štvrťrok 2015, v eurocentoch (c€) za 1 kWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 Sivá: mimo EÚ Ceny za kWh (c€)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Zdroj:  Európska komisia.
66 Prílohy Príloha IIPosudzované východiskové ceny plynu v členských štátoch EÚ – ročný priemer 
za rok 2014 (EUR/MWh)
Zdroj:  EDA na základe informácií od agentúry ACER. Cyprus a Malta v súčasnosti nemajú trhy s plynom, preto sa neuvádzajú. 
 Cena plynárenského uzla  Dovozné ceny deklarované na hranici 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Juh  
24,7Sever  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Prílohy Príloha IIIÚčasť členských štátov v pracovných skupinách agentúry ACER, január 2013 – máj 2015
Rada regulačných 
orgánovPracovná skupina 
pre elektrinuPracovná skupina 
pre plynPracovná skupina 
pre vykonávanie, 
monitorovanie 
a referenčné 
porovnávaniePracovná skupina 
pre integritu 
a transparentnosť 
trhu
Počet zasadnutí 22 24 25 24 20
Rakúsko 22 24 25 19 20
Nemecko 22 23 25 17 19
Spojené kráľovstvo 22 24 24 15 20
Francúzsko 20 23 24 17 20
Belgicko 22 21 25 24 11
Španielsko 22 19 25 19 17
Švédsko 22 23 21 17 19
Portugalsko 22 24 25 5 16
Taliansko 22 20 21 11 16
Holandsko 22 24 22 6 16
Poľsko 21 22 25 2 16
Maďarsko 22 18 22 0 19
Dánsko 22 21 16 6 11
Fínsko 22 21 15 0 16
Česká republika 22 13 9 4 19
Írsko 22 14 14 0 12
Luxembursko 19 8 9 0 14
Slovinsko 18 0 8 0 7
Chorvátsko 15 3 5 1 4
Grécko 20 1 5 0 2
Litva 18 1 3 0 2
Lotyšsko 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumunsko 18 1 2 0 1
Estónsko 18 0 0 0 0
Cyprus 14 0 0 0 0
Bulharsko 2 0 0 0 0
Slovensko 1 0 0 0 0
68
Odporúčanie 1
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Útvary Komisie vyhlásili plnenie pravidiel tretieho 
energetického balíka za prioritu na rok 2015. Kon -
troly súladu plnenia tretieho energetického balíka sa 
skončili vo všetkých 28 členských štátoch a orgány 
príslušných členských štátov sú upozorňované na 
všetky potenciálne záležitosti, ktoré nie sú v súlade 
s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu.
Odporúčanie 2 a)
Toto odporúčanie je určené členským štátom. Komi -
sia však súhlasí s týmto odporúčaním a osobitne 
starostlivo preskúma nezávislosť národných regulač -
ných orgánov počas hodnotenia súladu pravidiel tre -
tieho balíka predpisov pre vnútorný trh s energiou.
Odporúčanie 2 b)
Komisia uznáva odporúčanie a zvažuje možnosti, 
ako posilniť súčasné právomoci agentúry ACER 
vrátane právomocí voči členským štátom, aby ich 
bolo možné prispôsobiť skutočnosti, ktorou je viac 
integrovaný vnútorný trh.
Odporúčanie 3
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia s cieľom riešiť problém nedostatočne roz -
vinutého obchodovania prostredníctvom búrz pri -
jala právne predpisy v oblasti plynu a elektrickej 
energie, prostredníctvom ktorých sa zakladanie 
energetických búrz stane povinné (napr. nariadenia 
o mechanizmoch prideľovania kapacity a o vyvažo -
vaní v oblasti plynárenstva, nariadenie o prideľovaní 
kapacity a riadení preťaženia, ktorým sa stanovujú 
pravidlá pre prepojenie trhov v celej EÚ, v oblasti 
elektrickej energie). Okrem toho prebieha vykonáva -
nie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1227/2011 o integrite a transparentnosti veľko -
obchodného trhu s energiou (ďalej len „nariadenie 
REMIT“).Zhrnutie
IV
Komisia zdôrazňuje význam správne fungujúceho 
trhu s elektrinou a plynom pre bezpečnosť dodávok 
energie.
V
V oznámení s názvom Pokrok pri dobudovaní vnú -
torného trhu s energiou [COM(2014) 634 final] sa 
uznalo, že Európa pokročila pri dobudovávaní vnú -
torného trh s energiou. Cezhraničný obchod rastie, 
obnoviteľné zdroje energie sa úspešne začleňujú do 
systému a začali sa práce na postupnom zavádzaní 
inteligentných sietí a umožnení decentralizovanej 
výroby elektrickej energie. Je však takisto zrejmé, 
že nás čaká ešte veľa práce, pretože prekážky bránia 
hladkému fungovaniu trhu. Projekt energetickej únie 
je navrhnutý tak, aby tieto prekážky odstránil. Komi -
sia prijala konkrétne kroky na odstránenie zvyšných 
prekážok vnútorného trhu s energiou, predovšetkým 
vo svojej iniciatíve koncepcie trhu.
Pokiaľ ide o energetickú infraštruktúru, je dôležité 
upozorniť, že:
– Energetickú infraštruktúru má financovať trh, 
čiže prostredníctvom používateľských taríf 
schválených nezávislými regulačnými orgánmi; 
finančná podpora z rozpočtu EÚ by preto mala 
byť skôr výnimkou než pravidlom.
– V prípadoch, keď bola pridelená finančná 
pomoc, sa bezpečnosť dodávok energie v nie -
ktorých regiónoch významne zlepšila [pozri 
napríklad príklady programu EEPO (Európsky 
energetický program pre oživenie), ktoré pre -
skúmaval Dvor audítorov v bode 103, alebo nie -
koľko projektov, pri ktorých sa uskutočnil audit, 
spolufinancovaných nástrojom NPE (Nástroj na 
prepájanie Európy) alebo EŠIF (európske štruk -
turálne a investičné fondy) uvedenými v pripo -
mienkach Dvora audítorov k bodom 109 – 111].Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 69
VII
Komisia sa domnieva, že sa musí zvýšiť kvalita 
transeurópskej infraštruktúry, aby táto infraštruktúra 
mohla mať na vnútorný trh s energiou plný účinok. 
Komisia uznáva, že je potrebné uskutočniť kom -
plexné posúdenie potrieb infraštruktúry na úrovni 
EÚ, chce však tiež poukázať na rozsah, v akom sa 
už uskutočňuje plánovanie infraštruktúry vo veľkej 
miere na úrovni EÚ, a na to, ako sa to prejavuje v poli -
tike Komisie. Hoci môže byť potrebné optimalizovať 
postupy a nástroje, existuje už riadne posúdenie 
toho, čo je potrebné z hľadiska kľúčovej európskej 
energetickej infraštruktúry. Pozri odpoveď Komisie 
na odporúčanie 7 a na bod 82.
Odporúčanie 6 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie. V tomto zmysle 
už začala vykonávať opatrenia. Platí to najmä pre 
skupinu na vysokej úrovni pre plynárenskú konek -
tivitu v strednej a juhovýchodnej Európe. Cieľom 
skupiny je koordinovať úsilie na uľahčenie cezhranič -
nej a transeurópskej infraštruktúry, ktorá prispieva 
k diverzifikácii dodávok plynu do regiónu, ako aj 
úsilie o vykonávanie harmonizovaných pravidiel.
Odporúčanie 6 b)
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia už 
v tomto smere koná v rámci regionálnych iniciatív: 
jeden z hlavných cieľov regionálnych iniciatív je 
zamerať sa na prekážky (fyzické alebo regulačné) 
v cezhraničnej infraštruktúre.
Odporúčanie 6 c)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Spolupráca prevádzkovateľov prenosových sústav 
je už záväzná v mnohých vykonávacích predpisoch 
(tzv. sieťových predpisoch) týkajúcich sa prevádzky 
sietí a obchodovania s energiou.
V kontexte iniciatívy koncepcie trhu s elektrinou 
Komisia skúma možnosti užšej spolupráce medzi 
prevádzkovateľmi prenosových sústav a ich spoloč -
ných povinností na základe myšlienky regionálnych 
iniciatív bezpečnostnej koordinácie, najmä v úzko 
prepojených regiónoch, ako prvého kroku k väčšej 
integrácii prevádzkovateľov prenosových sústav na 
regionálnej úrovni.Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisár pre oblasť klímy a energetiky vyhlásil prijatie 
sieťových predpisov za prioritu. Komisia intenzívne 
pracovala v spolupráci s regulačnými orgánmi, 
prevádzkovateľmi prenosových sústav a zaintereso -
vanými stranami, aby preformulovala navrhované 
sieťové predpisy spôsobom, ktorým sa zaistí ich 
neutralita a zabezpečí účinné vykonávanie. Výbor by 
do konca roka 2015 mal hlasovať o ôsmich z desiatich 
navrhovaných sieťových predpisoch pre odvetvie 
elektriny.
Komisia aktívne podporuje včasné vykonávanie 
sieťových predpisov v rámci iniciatív regionálnej 
spolupráce.
Odporúčanie 5 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Keďže súčasný cieľ 10 % pre rok 2020 vychádza 
z výrobnej kapacity, aspekty nákladov a potenciál 
obchodných búrz sa zohľadnia a budú zohrávať 
významnú úlohu pri modelovaní cieľa prepojení do 
roku 2030 na regionálnej alebo celoštátnej úrovni. 
Tým sa získa potrebná flexibilita na prispôsobenie 
minimálneho cieľa prepojenia 15 % v odvetví elek -
triny v roku 2030 potrebám trhu.
Odporúčanie 5 b)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V desaťročnom pláne rozvoja plynovej siete z roku 
2015 sa už stanovuje kvalitné posúdenie potrieb 
infraštruktúry v rámci širokého spektra scenárov 
týkajúcich sa budúceho dopytu, cien, rozvoja 
infraštruktúry a ďalších aspektov. Z analýzy zreteľne 
vyplýva, že nie všetky plánované projekty budú 
potrebné. Prebiehajúci proces projektov spoločného 
záujmu vychádza z tohto posúdenia. Okrem toho sa 
začali prípravné práce na stratégii EÚ pre skladovanie 
skvapalneného zemného plynu (LNG) a plynu, aby 
bolo možné dosiahnuť lepšie posúdenie potrieb trhu 
s plynom v EÚ, a Komisia v januári 2016 zverejní svoju 
stratégiu pre LNG a skladovanie
Odpovede Komisie 70
Napríklad výber projektu spoločného záujmu je 
zameraný na určenie tých projektov, ktoré najviac 
prispejú k dosiahnutiu cieľov energetickej politiky EÚ 
(cenová dostupnosť, bezpečnosť dodávok energie, 
udržateľnosť).
Dôkladnejšia analýza potrieb spájajúca trhy s elektri -
nou a plynom sa uskutoční do konca roka 2016. Pozri 
odpoveď Komisie na odporúčanie 7 písm. a).
Pokiaľ ide o financovanie, pri výbere činností pre 
finančnú podporu sa pri projektoch, pri ktorých sa 
určila potreba verejnej podpory, zohľadní zrelosť 
a ďalšie hodnotiace kritériá. Komisia úzko spolu -
pracuje s EIB a ďalšími zainteresovanými stranami 
na zvýšení technickej pomoci na zlepšenie reťazca 
projektov strategického významu. Preto sa nepočíta 
so žiadnou ďalšou činnosťou.
Odporúčanie 9
Komisia toto odporúčanie neprijíma.
Komisia je hlboko presvedčená, že rovnaký pokrok 
je potrebný v prípade infraštruktúry a regulácie trhu, 
aby sa zabezpečil účinný vnútorný trh s energiou. 
Prísnu podmienenosť by však bolo príliš zložité 
vykonať právne vymáhateľným spôsobom a hrozí, 
že prísna podmienenosť bude škodlivá pre rozvoj 
potrebnej infraštruktúry.Odporúčanie 7 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia už v tomto smere koná. Neustále prebiehajú 
práce na príprave desaťročných plánov rozvoja siete 
a (od roku 2013) súvisiacej analýzy nákladov a výno -
sov. V článku 11 ods. 8 nariadenia o TEN-E sa navyše 
počíta s modelom (prepojenej) elektrickej sústavy/
plynovej siete, ktorý vytvoria Európske siete prevádz -
kovateľov prenosových sústav a prepravných sietí pre 
elektrinu a zemný plyn (ďalej len „ENTSO“) a predlo -
žia Komisii a agentúre ACER do 31. decembra 2016. 
Komisia zabezpečí, aby sa tak stalo včas.
Odporúčanie 7 b)
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Vytvorenie analytickej kapacity a kapacity na tvorbu 
modelov vlastnými prostriedkami môže mať značný 
vplyv na zdroje buď Komisie, alebo agentúry ACER. 
Prenesenie tejto kapacity na siete ENTSO pod 
dohľadom a vedením agentúry ACER a Komisie by sa 
mohlo považovať za relevantnú alternatívu.
Odporúčanie 7 c)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Siete ENTSO v úzkej spolupráci s Komisiou aj agentú -
rou ACER vypracúvajú analýzu nákladov a výnosov 
celej energetickej sústavy, ktorá slúži na podporu 
plánovania a posudzovania potrieb, a desaťročné 
plány rozvoja siete.
Odporúčanie 8
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o určovanie priorít, Komisia pripomína, že 
zlepšenie postupov plánovania je súčasťou štandard -
ného mechanizmu spolupráce so všetkými zaintere -
sovanými stranami.
Odpovede Komisie 71
Spoločná odpoveď Komisie na body 14 
až 18
V oblasti energetickej infraštruktúry sa zvyšuje 
prepojiteľnosť európskych prenosových sústav pre 
elektrinu a prepravných sietí pre plyn, stále sú však 
potrebné podstatné investície do infraštruktúry. Do 
konca roka 2015 sa dokončí 13 projektov z prvého 
zoznamu projektov spoločného záujmu Únie pre 
oblasť plynu a elektriny. O trochu viac ako 100 pro -
jektov spoločného záujmu práve prechádza fázou 
udeľovania povolení a možno očakávať, že v krátkom 
čase vstúpia do fázy výstavby. Hoci väčšina investícií 
do energetickej infraštruktúry pochádza zo súk -
romného sektora, na prekonanie ďalších finančných 
problémov je k dispozícii súbor špecializovaných 
nástrojov EÚ. Od spustenia Nástroja na prepájanie 
Európy v roku 2014 bolo vo forme grantov pre návrhy 
kľúčových projektov energetickej infraštruktúry 
v celej Európe vyčlenených 796 miliónov EUR. Dopln -
ková podpora je k dispozícii aj z európskych štruktu -
rálnych a investičných fondov (EŠIF). Európsky fond 
pre strategické investície navyše poskytne ďalšiu 
podporu na projekty v oblasti energetiky, ktoré majú 
strategický význam.
Na účinnejšie riešenie konkrétnych problémov 
s infraštruktúrou v určitých regiónoch Európy sa 
zintenzívnila užšia regionálna spolupráca medzi prís -
lušnými členskými štátmi. Vyššia intenzita spolupráce 
viedla k vytvoreniu skupín na vysokej úrovni pre 
prepojenie Pyrenejského polostrova plynárenskými 
a elektrickými sieťami a pre plynárenskú konektivitu 
v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC), ako aj 
k reformovaniu skupiny na vysokej úrovni pre región 
Pobaltia (BEMIP). Očakáva sa, že skupiny navrhnú 
konkrétne riešenia infraštruktúrnych problémov 
a zabezpečia vykonávanie príslušných projektov.Úvod
03
Hlavná zodpovednosť za uplatňovanie a presadzo -
vanie práva EÚ spočíva na členských štátoch a ich 
ochota celkom a správne vykonávať právne predpisy 
má mimoriadny význam. Národné vlády v súčas -
nosti stále nesú zodpovednosť za prípravu právnych 
predpisov a politík v oblasti energetiky, ktoré majú 
vplyv na vnútorný trh. Takisto ako vlastníci energetic -
kých spoločností a spoločností pôsobiacich v oblasti 
prenosu energie ostávajú kľúčovými subjektmi na 
trhoch EÚ s energiou.
05
Komisia sa domnieva, že skutočne otvorený, konku -
rencieschopný a dostatočne prepojený trh s ener -
giou predstavuje najlepší spôsob, ako zabezpečiť 
bezpečnosť dodávok energie a umožniť Európe 
uskutočniť nevyhnutný prechod k nízkouhlíkovému 
energetickému sektoru tým najúspornejším a najbez -
pečnejším spôsobom.
Komisia s podporou Rady a Parlamentu preto vypra -
covala Stratégiu pre energetickú úniu a ústredná časť 
tejto stratégie je venovaná záväzku odstrániť pre -
kážky pre viac integrované trhy s energiou v Európe.
V rámci tejto stratégie Komisia posilní svoje úsilie 
o presadzovanie úplného vykonávania súčasných 
právnych predpisov v oblasti energetiky a súvisiacich 
právnych predpisov. Komisia tiež spustila komplexné 
preskúmanie existujúcich právnych predpisov EÚ 
v odvetví energetiky, a to predovšetkým v oblasti 
elektriny (tzv. iniciatíva koncepcie trhu), aby mohla 
v náležitých prípadoch prispôsobiť súčasné pravidlá 
„tretieho balíka“ s cieľom podporiť integráciu trhov. 
Okrem toho otvorila proces všeobecného preskúma -
nia jej právnych predpisov súvisiacich s bezpečnos -
ťou dodávok energie.
13
Pozri odpoveď Komisie na bod 5.
Komisia sa domnieva, že vzhľadom na povinnosť 
členských štátov v rámci práva EÚ zohľadňovať 
vplyvy svojich vnútroštátnych rozhodnutí na susedné 
krajiny si organizácia vnútorného trhu s energiou 
vyžaduje úzku spoluprácu medzi EÚ a členskými 
štátmi alebo národnými vládami.
Odpovede Komisie 72
40
Iniciatíva koncepcie trhu Komisie spustená 15. júla 
2015 [COM(2015) 340] je zameraná práve na posilne -
nie právneho rámca spolupráce medzi prevádzkova -
teľmi prenosových sústav.
44
Komisia sa tiež domnieva, že v aktuálnom kontexte, 
sú existujúce mechanizmy heterogénne. Na prekona -
nie tejto situácie Komisia prijala právne predpisy na 
harmonizáciu mechanizmov obchodovania s plynom 
a elektrinou. Vykonávanie týchto právnych predpi -
sov prebieha (predovšetkým prijatím usmernenia 
pre prideľovanie kapacity a riadenie preťaženia 
v oblasti elektriny a usmernenia pre mechanizmus 
prideľovania kapacity/CMP a sieťových predpisov na 
vyvažovanie v oblasti plynárenstva) a významne zníži 
neúčinnosť v súčasnom regulačnom rámci, ktorá sa 
týka obchodovania s energiami.
46
Komisia považuje otázku nekoordinovaných štátnych 
zásahov do trhov s energiou za jednu z hlavných 
prekážok integrovanému trhu, a preto jej prisudzuje 
najväčší význam pre fungovanie vnútorného trhu 
s energiou – a pre bezpečnosť dodávok energie.  
Komisia  opísala hlavné problémy a navrhované 
opatrenia vo svojom oznámení s názvom Realizácia 
vnútorného trhu s elektrickou energiou a čo naje -
fektívnejšie využívanie verejnej intervencie [C(2013) 
7243 final] a vo svojej aktuálnej iniciatíve koncepcie 
trhu [pozri oznámenie s názvom Otvorenie verejnej 
konzultácie o novej koncepcii trhu s energiou – 
COM(2015) 340] kladie osobitný dôraz na odstránenie 
zbytočných intervencií.
50 a)
Komisia konštatuje, že vnútroštátni prevádzkovatelia 
prenosových sústav a prepravných sietí, národné 
regulačné orgány a členské štáty sa často zdráhajú 
odsúhlasiť úpravu existujúcich vnútroštátnych alebo 
regionálnych pravidiel v prospech kompromisného 
riešenia, ktoré by vytvorilo viac integrovaný alebo 
väčší regionálny či celoeurópsky trh. Komisia pod -
poruje ďalšiu integráciu vnútorného trhu s energiou 
aj pri trhoch, ktoré fungujú primerane, aby európska 
integrácia mohla v plnej miere prejaviť svoje poten -
ciálne prínosy, ako je väčšia hospodárska súťaž, 
likvidita a vyššia bezpečnosť dodávok energie.Pripomienky
29 – Prvý pododsek
Členské štáty majú v rukách kľúč k vytvoreniu 
vnútorného trhu. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 
3. Ich činnosti určujú, či sa prekážky cezhraničnému 
obchodovaniu s energiou skutočne odstránia a či 
sa prevádzka siete bude koordinovať so susednými 
krajinami. Len s členskými štátmi, ktoré iniciatívne 
pracujú na odstraňovaní prekážok cezhraničnému 
obchodovaniu, môže Komisia uspieť vo svojej úlohe 
vytvoriť vnútorný trh s energiou.
32 – Tretí pododsek
Problémy súvisiace s ochranou spotrebiteľa v treťom 
balíku sú dodatočný dôležitý aspekt, ktorý Komi -
sia overuje pri jeho transponovaní a pri kontrolách 
súladu.
35
Komisia sa domnieva, že riešenia sporných cezhra -
ničných problémov medzi členskými štátmi sú čoraz 
viac dôležité. Čím viac sa trhy integrujú, tým viac 
bude potrebné, aby nezávislý orgán zmierňoval 
a nakoniec vyriešil konflikty medzi členskými štátmi 
týkajúce sa regulačných otázok.
Komisia naďalej nabáda všetky členské štáty, aby 
sa zúčastnili na stretnutiach pracovných skupín. Na 
zabezpečenie transparentnosti, pokiaľ ide o činnosť 
týchto skupín, boli všetkým členským štátom sprí -
stupnené výsledky stretnutí.
Odpovede Komisie 73
51
Komisia konštatuje, že predovšetkým v oblasti 
elektriny boli vo včasných projektoch vykonávania 
sieťových predpisoch veľmi aktívni prevádzkovate -
lia prenosovej sústavy a národné regulačné orgány 
(pozri napr. dobrovoľný proces prepojenia trhu, 
iniciatívy vyvažovania alebo činnosť stredísk regio -
nálnej bezpečnostnej koordinácie).
53
Komisia aktívne spolupracuje s Bulharskom na 
zrýchlení procesu zriadenia energetickej burzy, aby 
sa mohlo úplne zapojiť do celoeurópskeho obchodo -
vania s energiou (tzv. prepojenie trhu), vrátane krajín 
Energetického spoločenstva (ktoré spoločne tvoria 
tzv. 8. Región).
54
Komisia konštatuje, že rámec monitorovania REMIT 
vytvorený vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 
č. 1348/2014 ešte nenadobudol účinnosť, pokiaľ ide 
o obchodovanie medzi podnikmi (tzv. neštandardné 
transakcie). Nariadenie sa zatiaľ vzťahuje len na 
tzv. štandardné transakcie (čiže transakcie vykoná -
vané v rámci obchodných platforiem). Ustanovenia, 
ktoré sa týkajú neštandardných transakcií (t. j. dvoj -
stranné transakcie mimo obchodných platforiem), 
nadobudnú účinnosť v marci 2016.
59
Cenové zbližovanie nemožno očakávať, najmä 
z dôvodu zväčša odlišných štátnych zásahov, ktoré 
uprednostňujú veľmi odlišné formy zásobovania 
elektrinou. Iniciatívy týkajúce sa vnútorného trhu, 
ako je prepojenie trhu, však majú určite zosúladené 
ceny (pozri nedávnu skúsenosť s prepojením trhu 
na základe toku energie) a majú potenciál ďalej sa 
zbližovať – najmä keď sa členské štáty rozhodnú pre 
väčšie zosúladenie štátnych zásahov.
61
Nariadením o prideľovaní kapacity a riadení preťa -
ženia, ktoré sa v auguste 2015 stane právne záväzné 
vo všetkých členských štátoch, sa vytvorili harmoni -
zované obchodné mechanizmy. Komisia súhlasí, že 
úplnému zblíženiu cien stále bránia ďalšie faktory 
(ako je chýbajúce prepojenie, nekoordinované štátne 
zásahy v rôznych členských štátoch atď.).50 b)
Pre prijatie právnych predpisov EÚ o technických 
pravidlách sú potrebné zmeny zavedených vnút -
roštátnych systémov, a teda aj hľadanie kompro -
misov medzi 28 členskými štátmi o často zložitých 
technických otázkach týkajúcich sa prevádzky sys -
témov alebo obchodovania s energiou, ktoré majú 
významné distribučné účinky. To obmedzuje schop -
nosť presne naplánovať, ako dlho potrvá hľadanie 
potrebných kompromisov.
Komisia prijala opatrenia na zabezpečenie jasného 
a transparentného plánovania prostredníctvom 
pravidelného zverejňovania očakávaného procesu 
prijímania.
50 c)
Komisia skúma možné vylepšenia procesu prijímania 
sieťových predpisov v rámci svojej iniciatívy koncep -
cie trhu.
50 d)
Sieťové predpisy a usmernenia sú dokumenty Komi -
sie zamerané na odstránenie obchodných prekážok 
prostredníctvom vyrovnania pravidiel trhu a pre -
vádzky sietí.
Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby znenia navr -
hované sieťami ENTSO pre elektrinu a agentúrou 
ACER boli v súlade s právom EÚ, aby boli neutrálne 
voči všetkým zainteresovaným stranám a neboli 
len potvrdením aktuálneho stavu, ale aby priniesli 
skutočný pokrok pre vnútorný trh s energiou [pozri 
odpoveď Komisie na bod 50 písm. a)].
V prípade navrhovaných predpisov pre elektrinu 
Komisia musela intenzívne pracovať na navrhova -
ných textoch, než ich mohla prijať ako právo EÚ. 
Proces prijímania teda trval dlhšie, ako sa pôvodne 
predpokladalo, aj pre veľký hospodársky význam 
a možnosť distribučných účinkov prijatých pravidiel. 
Čas strávený prepracovaním predpisov a rokovaniami 
s členskými štátmi a zainteresovanými stranami 
o potrebe ambicióznych právnych predpisov bol 
dobre investovaný, keďže konečné prijaté predpisy 
prinesú skutočný harmonizačný pokrok.
Odpovede Komisie 74
83
S ohľadom na obmedzenia týkajúce sa počtu zamest -
nancov Komisie (a podobné obmedzenia v agentúre 
ACER) sa Komisia domnieva, že modelovanie infraš -
truktúry a vypracovanie radu scenárov by mohli 
vykonávať siete ENTSO pod starostlivým dohľadom 
Komisie a agentúry ACER.
Treba poznamenať, že znenie desaťročného plánu 
rozvoja siete z roku 2014 pre elektrinu už obsahovalo 
štyri scenáre. Tvorbu metodiky a scenárov možno 
vylepšovať a aktualizovať a Komisia, ako aj agentúra 
ACER v tejto oblasti úzko spolupracujú so sieťami 
ENTSO.
84
Financovanie nie je založené len na posúdení vopred 
vymedzených potrieb (prístup zhora nadol), ale 
bezpodmienečne sa musí posudzovať a hodnotiť 
podľa konkrétnych požiadaviek. Pri posudzovaní 
konkrétnych projektov je jedným z kľúčových kritérií 
zrelosť spoločne s prínosom, ktorý projekt bude mať 
pre región, v ktorom sa má uskutočniť. To platí aj pre 
finančné nástroje, aj pre granty.
86 – Štvrtý pododsek
Cieľom desaťročných plánov rozvoja siete nie je 
úplný súlad s vnútroštátnymi plánmi, pretože ich 
účelom je byť viac ako len zoznam všetkých vnút -
roštátnych plánov. Zameriavajú sa na rozvoj transeu -
rópskej infraštruktúry, ktorá slúži hlavným cieľom 
integrácie trhov, bezpečnosti dodávok energie 
a udržateľnosti.
87
Plánovanie musí byť založené na súbore úplných, 
spoľahlivých a presných údajov. Získavanie týchto 
údajov, predovšetkým od realizátorov projektu, ale 
aj od členských štátov, je skutočne jedným z hlav -
ných problémov ďalšieho kola desaťročných plánov 
rozvoja siete.64
Komisia súhlasí, že regulácia cien vedúca k cenám 
energie pod hranicou nákladov by sa mala vytlačiť, 
a touto otázkou sa začala zaoberať v rámci diskusií 
s členskými štátmi, ako aj v rámci konaní o nesplnení 
povinnosti. Súdny dvor nedávno podporil presadzo -
vacie opatrenia Komisie proti regulovaným cenám 
(vec C-36/14).
70
Komisia má útvar, ktorý pracuje na monitorovaní 
trhu a energetických prognózach. Komisia uznáva, 
že z dôvodu obmedzených zdrojov má obmedzenú 
kapacitu týkajúcu sa komplexných analýz. Uvítala by 
posilnenie svojich kapacít.
V každom prípade Komisia môže mať potrebu požia -
dať o externé odborné posúdenie.
75
Hlavným nástrojom, ktorý má pomôcť členským 
štátom dosiahnuť cieľ prepojenia na úrovni 10 %, je 
určenie a podpora vykonávania príslušných pro -
jektov spoločného záujmu. Napríklad značná časť 
akčného plánu regionálnej iniciatívy v juhozápad -
nej Európe je venovaná zvýšeniu miery prepojenia 
medzi trhom s elektrinou na Pyrenejskom polostrove 
a na zvyšku kontinentu.
82
Komisia uznáva, že je potrebné uskutočniť kom -
plexné posúdenie potrieb infraštruktúry na úrovni 
EÚ, chce však tiež poukázať na rozsah, v akom sa už 
uskutočňuje plánovanie infraštruktúry na úrovni EÚ, 
a na to, ako sa to prejavuje v politike Komisie.
Desaťročné plány rozvoja siete, ktoré pripravujú 
Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav 
a prepravných sietí (ENTSO), vychádzajú z dôklad -
ného vyhodnotenia potrieb infraštruktúry, ktoré 
počíta aj s dopytom. Periodicita aktualizácií týchto 
plánov, t. j. každé dva roky, zabezpečuje, že v pláne 
budú zachytené zmeny vzorcov dopytu a výroby 
energie. Na základe týchto plánov a pomocou meto -
diky z analýzy nákladov a výnosov celej energetickej 
sústavy stanovenej v nariadení o TEN-E sa potom 
vyberú projekty do zoznamu projektov spoločného 
záujmu Únie. Postup výberu projektov spoločného 
záujmu sa uskutočňuje transparentným a priamym 
spôsobom.
Odpovede Komisie 75
104
Komisia pripúšťa, že odklady pri vykonávaní pro -
jektov zabránili programu EEPO zabezpečiť rýchly 
hospodársky rast.
Ich dlhodobý prínos je však značný, najmä pokiaľ ide 
o bezpečnosť dodávok energie:
Okrem jedného projektu spätných tokov a prepo -
jení v strednej a východnej Európe boli dokončené 
všetky projekty, čím sa významne zvýšila odolnosť 
plynových sietí EÚ v prípade prerušení dodávok 
podobných prerušeniu, ku ktorému došlo začiatkom 
roka 2009.
Projekt Nordbalt 02 pomohol s dokončením potreb -
nej modernizácie litovskej prepravnej siete na 
uľahčenie toku elektriny cez spojovacie vedenie. 
Prostredníctvom projektu Estlink 2 sa pomocou pod -
morského kábla do Fínska prepojila estónska/pobalt -
ská sústava so severským trhom s energiou.
Nové podmorské káblové prepojenie medzi Talian -
skom a Maltou ukončilo izoláciu maltskej sústavy od 
zvyšku Európy.
109
Pri operačných programoch na obdobie 2014 – 
2020 si len šesť členských štátov vybralo investičnú 
prioritu EFRR spojenú okrem iného so zvyšovaním 
bezpečnosti dodávok energie prostredníctvom 
vytvorenia inteligentných systémov uskladnenia 
a prenosu energie. V právnych predpisoch súvisiacich 
s touto investičnou prioritou sa stanovuje konkrétna 
ex ante podmienka, ktorá zabezpečuje súdržnosť 
s príslušnými časťami právnych predpisov v oblasti 
vnútorného trhu s energiou a rámca projektov 
spoločného záujmu. Ukazovatele výsledkov sú 
stanovené v príslušných operačných programoch 
(a nie v partnerských dohodách) pre každý schválený 
konkrétny cieľ a obsahujú ukazovatele výsledkov 
súvisiace s prvkami vnútorného trhu s energiou.90
Komisia vyhlásila regionálnu integráciu trhov za 
kľúčový nástroj na dosiahnutie pokroku v oblasti 
vnútorného trhu s energiou. Naďalej bude aktívne 
podporovať a ďalej rozvíjať regionálne iniciatívy vo 
všetkých oblastiach vnútorného trhu (napr. v infra -
štruktúre, obchodovaní s energiami, prevádzke 
systémov, primeranosti výroby energie, podporných 
programov pre obnoviteľné zdroje energie) bez toho, 
aby stratila zo zreteľa konečný cieľ celoeurópskeho 
integrovaného trhu.
100
Proces prípravy desaťročného plánu rozvoja siete pre 
elektrinu aj plyn príslušnými sieťami ENTSO posky -
tuje dobrý dohľad nad tým, kde sú na európskej 
úrovni potrebné investície do sietí.
Tieto investície sa premietnu do postupov, ako 
je zoznam projektov spoločného záujmu. Je však 
dôležité pripomenúť, že prioritné alebo strategicky 
významné projekty nemusia nevyhnutne potrebovať 
financovanie na úrovni EÚ, aby sa mohli realizovať. 
Dôležitejšie často bývajú iné nefinančné prekážky 
(napr. udeľovanie povolení). Cieľom procesu projek -
tov spoločného záujmu je umožniť riešenie týchto 
prekážok. Ak existujú konkrétne prekážky súvisiace 
s financiami, tak sa zváži podpora z rozpočtu EÚ 
(napr. v rámci Nástroja na prepájanie Európy). Preto 
sa zoznamy vo všeobecnosti nevytvárajú s jediným 
cieľom určovať priority pre investície z rozpočtu EÚ.
103
Zoznam projektov spoločného záujmu vychádza 
z dôkladného posúdenia, ktoré sa zlepšuje spresňo -
vaním rozličných aspektov analýzy nákladov a výno -
sov (napríklad spôsobu, akým ohodnotiť bezpečnosť 
dodávok energie). Podľa platných právnych predpi -
sov o Nástroji na prepájanie Európy je uvedenie na 
zozname jednou z podmienok pre získanie finančnej 
podpory. Rozhodnutie o poskytnutí podpory sa však 
prijme v súlade so súčasným právnym rámcom po 
preskúmaní žiadosti na základe súboru kritérií na 
vyhodnotenie návrhov, v ktorých sa zohľadňujú ciele 
politiky, ako aj technické a finančné aspekty.
Odpovede Komisie 76
Odporúčanie 1
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Útvary Komisie vyhlásili plnenie pravidiel tretieho 
energetického balíka za prioritu na rok 2015. Kon -
troly súladu plnenia tretieho energetického balíka sa 
skončili vo všetkých 28 členských štátoch a orgány 
príslušných členských štátov sú upozorňované na 
všetky potenciálne záležitosti, ktoré nie sú v súlade 
s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu.
Odporúčanie 2 a)
Toto odporúčanie je určené členským štátom. Komi -
sia však súhlasí s týmto odporúčaním a osobitne 
starostlivo preskúma nezávislosť národných regulač -
ných orgánov počas hodnotenia súladu pravidiel tre -
tieho balíka predpisov pre vnútorný trh s energiou.
Odporúčanie 2 b)
Komisia uznáva odporúčanie a zvažuje možnosti, 
ako posilniť súčasné právomoci agentúry ACER 
vrátane právomocí voči členským štátom, aby ich 
bolo možné prispôsobiť skutočnosti, ktorou je viac 
integrovaný vnútorný trh.
Odporúčanie 3
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia s cieľom riešiť problém nedostatočne roz -
vinutého obchodovania prostredníctvom búrz pri -
jala právne predpisy v oblasti plynu a elektrickej 
energie, prostredníctvom ktorých sa zakladanie 
energetických búrz stane povinné (napr. nariadenia 
o mechanizmoch prideľovania kapacity a o vyva -
žovaní v oblasti plynárenstva, nariadenie o pri -
deľovaní kapacity a riadení preťaženia, ktorým sa 
stanovujú pravidlá pre prepojenie trhov v celej EÚ, 
v oblasti elektrickej energie). Okrem toho prebieha 
vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1227/2011 o integrite a transparent -
nosti veľkoobchodného trhu s energiou (ďalej len 
„nariadenie REMIT“).Podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodár -
stvo vrátane investícií do energetickej účinnosti, 
obnoviteľných zdrojov energie a inteligentných 
distribučných sietí je prioritou EŠIF na obdobie 
rokov 2014 – 2020, najmä s povinnými minimálnymi 
príspevkami pre EFRR. Investície do inej energetickej 
infraštruktúry, ako je odstránenie prekážok v kľú -
čových sieťových infraštruktúrach, sú dôležité pre 
konkrétne členské štáty. Takéto investície skutočne 
predstavujú v priemere približne 0,5 % celkových 
vyčlenených prostriedkov EFRR, Kohézneho fondu 
a ESF na obdobie rokov 2007 až 2013, ako aj na obdo -
bie 2014 až 2020. V niektorých členských štátoch je 
však tento podiel vyšší (približne 2 %), čo je prejavom 
vnútroštátnych potrieb a priorít.
112 b)
Vykonávanie všetkých projektov spolufinancovaných 
z rozpočtu EÚ sa starostlivo monitoruje a požiadavky 
realizátorov projektu o zmenu rozhodnutí o grante 
sa starostlivo preskúmajú a v prípade, že predstavená 
argumentácia nie je dostatočná, tak sa aj zamietnu.
Závery a odporúčania
113
Je dôležité upozorniť, že:
– Energetická infraštruktúra by sa mala financovať 
prostredníctvom používateľských taríf a trhu. 
Finančná podpora z rozpočtu EÚ by preto mala 
byť skôr výnimkou než pravidlom.
– V prípadoch, keď bola pridelená finančná 
pomoc, sa bezpečnosť dodávok energie v nie -
ktorých regiónoch významne zlepšila (pozri 
napríklad príklady programu EEPO, ktoré 
preskúmaval Dvor audítorov v bode 103, alebo 
niekoľko projektov, pri ktorých sa uskutočnil 
audit, spolufinancovaných nástrojom NPE alebo 
EŠIF uvedenými v pripomienkach Dvora audíto -
rov k bodom 109 – 111).
Odpovede Komisie 77
potrebné. Prebiehajúci proces projektov spoločného 
záujmu vychádza z tohto posúdenia. Okrem toho sa 
začali prípravné práce na stratégii EÚ pre skladovanie 
skvapalneného zemného plynu (LNG) a plynu, aby 
bolo možné dosiahnuť lepšie posúdenie potrieb trhu 
s plynom v EÚ, a Komisia v januári 2016 zverejní svoju 
stratégiu pre LNG a skladovanie
Odporúčanie 6 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V tomto zmysle už začala vykonávať opatrenia. Platí 
to najmä pre skupinu na vysokej úrovni pre plynáren -
skú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe. 
Cieľom skupiny je koordinovať úsilie na uľahčenie 
cezhraničnej a transeurópskej infraštruktúry, ktorá 
prispieva k diverzifikácii dodávok plynu do regiónu, 
ako aj úsilie o vykonávanie harmonizovaných 
pravidiel.
Odporúčanie 6 b)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia už v tomto smere koná v rámci regionál -
nych iniciatív: jeden z hlavných cieľov regionálnych 
iniciatív je zamerať sa na prekážky (fyzické alebo 
regulačné) v cezhraničnej infraštruktúre.
Odporúčanie 6 c)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Spolupráca prevádzkovateľov prenosových sústav 
je už záväzná v mnohých vykonávacích predpisoch 
(tzv. sieťových predpisoch) týkajúcich sa prevádzky 
sietí a obchodovania s energiou.
V kontexte iniciatívy koncepcie trhu s elektrinou 
Komisia skúma možnosti užšej spolupráce medzi 
prevádzkovateľmi prenosových sústav a ich spoloč -
ných povinností na základe myšlienky regionálnych 
iniciatív bezpečnostnej koordinácie, najmä v úzko 
prepojených regiónoch, ako prvého kroku k väčšej 
integrácii prevádzkovateľov prenosových sústav na 
regionálnej úrovni.Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisár pre oblasť klímy a energetiky vyhlásil prijatie 
sieťových predpisov za prioritu. Komisia intenzívne 
pracovala v spolupráci s regulačnými orgánmi, 
prevádzkovateľmi prenosových sústav a zaintereso -
vanými stranami, aby preformulovala navrhované 
sieťové predpisy spôsobom, ktorým sa zaistí ich 
neutralita a zabezpečí účinné vykonávanie. Výbor by 
do konca roka 2015 mal hlasovať o ôsmich z desiatich 
navrhovaných sieťových predpisoch pre odvetvie 
elektriny.
Komisia aktívne podporuje včasné vykonávanie 
sieťových predpisov v rámci iniciatív regionálnej 
spolupráce.
120
Cenové zbližovanie nemožno očakávať, najmä 
z dôvodu zväčša odlišných štátnych zásahov, ktoré 
uprednostňujú veľmi odlišné formy zásobovania 
elektrinou. Iniciatívy týkajúce sa vnútorného trhu, 
ako je prepojenie trhu, však majú určite zosúladené 
ceny (pozri nedávnu skúsenosť s prepojením trhu 
na základe toku energie) a majú potenciál ďalej sa 
zbližovať – najmä keď sa členské štáty rozhodnú pre 
väčšie zosúladenie štátnych zásahov.
Odporúčanie 5 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Keďže súčasný cieľ 10 % pre rok 2020 vychádza 
z výrobnej kapacity, aspekty nákladov a potenciál 
obchodných búrz sa zohľadnia a budú zohrávať 
významnú úlohu pri modelovaní cieľa prepojení do 
roku 2030 na regionálnej alebo celoštátnej úrovni. 
Tým sa získa potrebná flexibilita na prispôsobenie 
minimálneho cieľa prepojenia 15 % v odvetví elek -
triny v roku 2030 potrebám trhu.
Odporúčanie 5 b)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V desaťročnom pláne rozvoja plynovej siete z roku 
2015 sa už stanovuje kvalitné posúdenie potrieb 
infraštruktúry v rámci širokého spektra scenárov 
týkajúcich sa budúceho dopytu, cien, rozvoja 
infraštruktúry a ďalších aspektov. Z analýzy zreteľne 
vyplýva, že nie všetky plánované projekty budú 
Odpovede Komisie 78
Tieto investície sa premietnu do postupov, ako 
je zoznam projektov spoločného záujmu. Je však 
dôležité pripomenúť, že prioritné alebo strategicky 
významné projekty nemusia nevyhnutne potrebovať 
financovanie na úrovni EÚ, aby mohli pokračovať. 
Dôležitejšie často bývajú iné nefinančné prekážky 
(napr. udeľovanie povolení). Cieľom procesu pro -
jektov spoločného záujmu umožniť riešenie týchto 
prekážok. Ak existujú konkrétne prekážky súvisiace 
s financiami, tak sa zváži podpora z rozpočtu EÚ 
(napr. v rámci Nástroja na prepájanie Európy). Preto 
sa zoznamy vo všeobecnosti nevytvárajú s jediným 
cieľom určovať priority spojené s investíciami z roz -
počtu EÚ.
Odporúčanie 8
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Pokiaľ ide o určovanie priorít, Komisia pripomína, že 
zlepšenie postupov plánovania je súčasťou štandard -
ného mechanizmu spolupráce so všetkými zaintere -
sovanými stranami.
Napríklad výber projektu spoločného záujmu je 
zameraný na určenie tých projektov, ktoré najviac 
prispejú k dosiahnutiu cieľov energetickej politiky EÚ 
(cenová dostupnosť, bezpečnosť dodávok energie, 
udržateľnosť).
Dôkladnejšia analýza potrieb spájajúca trhy s elektri -
nou a plynom sa uskutoční do konca roka 2016. Pozri 
odpoveď Komisie na odporúčanie 7 písm. a).
Pokiaľ ide o financovanie, pri výbere činností pre 
finančnú podporu sa pri projektoch, pri ktorých sa 
určila potreba verejnej podpory, zohľadní zrelosť 
a ďalšie hodnotiace kritériá. Komisia úzko spolu -
pracuje s EIB a ďalšími zainteresovanými stranami 
na zvýšení technickej pomoci na zlepšenie reťazca 
projektov strategického významu. Preto sa nepočíta 
so žiadnou ďalšou činnosťou.Odporúčanie 7 a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia už v tomto smere koná. Neustále prebiehajú 
práce na príprave desaťročných plánov rozvoja siete 
a (od roku 2013) súvisiacej analýzy nákladov a výno -
sov. V článku 11 ods. 8 nariadenia o TEN-E sa navyše 
počíta s modelom (prepojenej) elektrickej sústavy/
plynovej siete, ktorý vytvoria Európske siete prevádz -
kovateľov prenosových sústav a prepravných sietí pre 
elektrinu a zemný plyn (ďalej len „ENTSO“) a predlo -
žia Komisii a agentúre ACER do 31. decembra 2016. 
Komisia zabezpečí, aby sa tak stalo včas.
Odporúčanie 7 b)
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Vytvorenie analytickej kapacity a kapacity na tvorbu 
modelov vlastnými prostriedkami môže mať značný 
vplyv na zdroje buď Komisie, alebo agentúry ACER. 
Prenesenie tejto kapacity na siete ENTSO pod 
dohľadom a vedením agentúry ACER a Komisie by sa 
mohlo považovať za relevantnú alternatívu.
Odporúčanie 7 c)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Siete ENTSO v úzkej spolupráci s Komisiou aj agentú -
rou ACER vypracúvajú analýzu nákladov a výnosov 
celej energetickej sústavy, ktorá slúži na podporu 
plánovania a posudzovania potrieb, a desaťročné 
plány rozvoja siete.
125
Proces prípravy desaťročného plánu rozvoja siete pre 
elektrinu aj plyn príslušnými sieťami ENTSO posky -
tuje dobrý dohľad nad tým, kde sú na európskej 
úrovni potrebné investície do sietí.
Odpovede Komisie 79
126
Pokiaľ ide o EŠIF, EFRR v rámci tematického cieľa 
na podporu udržateľnej dopravy a odstránenie 
prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach 
bol navrhnutý pre zlepšenie bezpečnosti dodávok 
energie pre domáce krajiny aj pre krajiny európskeho 
susedstva. Bezpečnosť dodávok energie je jedným 
z cieľov vnútorného trhu. Ex ante podmienky EŠIF 
zavedené v regulačnom rámci na roky 2014 – 2020 
s cieľom zabezpečiť účinnosť a efektivitu investícií 
z EŠIF prispievajú k plneniu reforiem vnútorného trhu 
a k lepšiemu vykonávaniu projektov financovaných 
z EŠIF.
Nástroj na prepájanie Európy má zreteľne ciele 
v oblasti vnútorného trhu s energiou, ako sa uvádza 
v článku 4 nariadenia. To sa zdôrazňuje ako jeden 
z prvoradých cieľov, ktorý sa má riešiť prvými dvoma 
pracovnými programami uvedenými v článku 17 
ods. 6.
Nie je však možné spojiť financovanie z Nástroja na 
prepájanie Európy s neprítomnosťou alebo prítom -
nosťou reforiem vnútorného trhu s energiou, ako sa 
vysvetľuje v odpovedi Komisie na odporúčanie 9.
Odporúčanie 9
Komisia toto odporúčanie neprijíma.
Komisia je hlboko presvedčená, že rovnaký pokrok 
je potrebný v prípade infraštruktúry a regulácie trhu, 
aby sa zabezpečil účinný vnútorný trh s energiou. 
Prísnu podmienenosť by však bolo príliš zložité 
vykonať právne vymáhateľným spôsobom a hrozí, 
že prísna podmienenosť bude škodlivá pre rozvoj 
potrebnej infraštruktúry.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Cieľom nášho auditu bolo určiť, či vykonávanie opatrení 
politiky vnútorného trhu s energiou a výdavky EÚ na 
energetickú infraštruktúru skutočne priniesli výhody 
bezpečnosti dodávok energie. Cieľ EÚ dokončiť vnútorný 
trh s energiou do roku 2014 nebol dosiahnutý. Energetická 
infraštruktúra v Európe zatiaľ vo všeobecnosti nie je 
určená pre plne integrované trhy, a preto v súčasnosti 
nezabezpečuje skutočnú bezpečnosť dodávok energie. 
Finančná podpora z rozpočtu EÚ v oblasti energetickej 
infraštruktúry prispela k  vnútornému trhu s  energiou 
a bezpečnosti dodávok energie len obmedzeným 
spôsobom.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV