Návrh smernica európskeho Parlamentu a Rady ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Európskeho Parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe k elektronickým komunikačným sieťam a príslušným zariadeniam a o ich prepojení, a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby {SEK(2007) 1472} {SEK(2007) 1473} /* KOM/2007/0697 v konečnom znení - COD 2007/0247 */





SK Brusel, 13.11.2007 KOM(2007) 697 v konečnom znení 2007/0247 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe k elektronickým komunikačným sieťam a príslušným zariadeniam a o ich prepojení, a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (predložená Komisiou) {SEK(2007) 1472} {SEK(2007) 1473} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu · Dôvody a ciele návrhu Ak Európa chce v oblasti elektronických komunikácií dosiahnuť prírastok investícií, inovácií a výhod pre spotrebiteľov, potrebuje pre toto digitálne hospodárstvo koherentný regulačný rámec, ktorý bude nadčasový, trhovo orientovaný a bude využívať výhody vyplývajúce z dobudovania vnútorného trhu. Predkladaný návrh je jedným z troch reformných návrhov na zmenu a doplnenie súčasného regulačného rámca. Tento prvý návrh legislatívnej reformy sa vzťahuje na zmeny rámcovej smernice [1], smernice o povolení [2] a prístupovej smernice [3]. Samostatný návrh legislatívnej reformy [4] zahŕňa zmeny ďalších dvoch smerníc. Dopĺňa ho návrh smernice o zriadení nového Európskeho úradu pre trh elektronických komunikácií [5]. Súčasťou týchto troch návrhov legislatívnej reformy sú posúdenie vplyvu [6] a oznámenie určujúce hlavné smery politiky a podávanie správ o verejných konzultáciách [7]. Komisia okrem toho prijala druhú verziu svojho odporúčania o relevantných trhoch produktov a služieb, podľa ktorého sa počet trhov citlivých na reguláciu ex-ante znižuje z 18 na 7. 12 Predkladaný návrh legislatívnej reformy má za cieľ upraviť regulačný rámec pre elektronické komunikácie tak, aby sa zvýšila jeho účinnosť, znížil počet administratívnych zdrojov potrebných na vykonávanie ekonomickej regulácie (postup analýzy trhu) a zjednodušil a zefektívnil prístup k rádiovým frekvenciám. Je to v súlade s programom Komisie pre lepšiu reguláciu, ktorým sa má zabezpečiť, aby legislatívne zásahy zostali primerané sledovaným politickým cieľom, a ktorý je súčasťou celkovej stratégie Komisie zameranej na posilnenie a dobudovanie jednotného trhu. Konkrétnejšie má predkladaný návrh tri ciele: 1. Dosiahnuť prechod k efektívnejšej správe frekvenčného spektra tak, aby sa uľahčil prístup prevádzkovateľov k spektru a podporili sa inovácie. 2. Zabezpečiť, aby regulácia v prípade, keď je stále potrebná, bola efektívnejšia a jednoduchšia tak pre prevádzkovateľov, ako aj pre vnútroštátne regulačné orgány (NRA). 3. Urobiť rozhodujúci krok ku konzistentnejšiemu uplatňovaniu pravidiel EÚ s cieľom dobudovať vnútorných trh pre elektronické komunikácie. · Všeobecný kontext V rámci obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast pracovné miesta navrhla Komisia v júni 2005 novú stratégiu - iniciatíva i2010: Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť - v ktorej stanovuje široké politické orientácie na podporu otvoreného a konkurencieschopného digitálneho hospodárstva. Vytvorenie jednotného európskeho informačného priestoru, ktorý je jedným z hlavných pilierov iniciatívy i2010, obsahuje práve reformu regulačného rámca ako jednu z hlavných úloh. Iniciatíva i2010 takisto kladie dôraz na to, aby účinnejšia správa frekvenčného spektra podporovala inovácie v oblasti IKT a aby umožnila poskytovať európskym občanom cenovo dostupné služby. V súlade so zásadami lepšej regulácie tento rámec stanovuje pravidelné preskúmavania s cieľom ubezpečiť sa, že rámec drží krok s vývojom technológií a trhu. V júni 2006 Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade správu [8] o fungovaní regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby. V správe sa uvádza, že rámec priniesol značný prospech, ale že vnútorný trh pre elektronické komunikácie ešte nie je dobudovaný, pretože mnohé aspekty sa aj naďalej regulujú na vnútroštátnej úrovni. Táto situácia je v protiklade k vývoju trhu a technológií, ktorý nie je obmedzovaný štátnymi hranicami, a preto vyžaduje spoločný regulačný prístup v celej EÚ. Súčasná rozdrobenosť je prekážkou pre investície a je škodlivá pre spotrebiteľov a prevádzkovateľov. To si vyžaduje podstatnú reformu regulačného rámca, aby sa posilnil a dobudoval vnútorný trh. · Platné ustanovenia v oblasti návrhu Cieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť tri smernice: rámcovú smernicu, smernicu o povolení a prístupovú smernicu. · Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Návrh zmeniť a doplniť rámcovú smernicu v oblasti bezpečnosti a integrity je určený na zvýšenie odolnosti súčasných sietí a systémov elektronických komunikácií. Dopĺňa rámcové rozhodnutie 2005/222/JHA o útokoch proti informačným systémom [9], v ktorom sa niektoré činnosti označujú za trestné. Návrh zmeniť a doplniť smernicu o povolení s cieľom zaviesť spoločný postup výberu uľahčí udeliť povolenie niektorým celoeurópskym satelitným službám, a to v súlade s jedným z cieľov Európskej vesmírnej politiky [10]. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu · Konzultácie so zainteresovanými stranami Metódy konzultácií, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov Koncom roka 2005 začali útvary Komisie uskutočňovať dvojfázové konzultácie. Prvá fáza zahŕňala výzvu na poskytnutie podnetov, ktorej výsledkom bolo verejné vypočutie s viac ako 440 účastníkmi (konalo sa v januári 2006) a približne 160 podaných podnetov od zúčastnených strán. V rámci výzvy na podávanie podnetov boli zúčastnené strany požiadané, aby predložili svoje názory na všeobecné témy týkajúce sa regulácie elektronických komunikácií. Tieto názory Komisia zohľadnila pri príprave svojho oznámenia o preskúmaní [11] z 29. júna 2006 a sprievodného pracovného dokumentu útvarov Komisie a posúdenia vplyvu. Uverejnením týchto dokumentov sa začala druhá fáza verejných konzultácií, ktorá trvala až do októbra 2006. V októbri 2006 sa konal verejný pracovný seminár, ktorý mal umožniť zainteresovaným stranám vyjadriť svoje názory na konzultované dokumenty. Komisia dostala 224 odpovedí od širokého okruhu zainteresovaných strán tak z EÚ, ako aj z krajín mimo EÚ. Písomné pripomienky poslalo 52 priemyselných združení, 12 obchodných združení a zväzov pracovníkov a 15 združení užívateľov, ako aj 18 členských štátov a Skupina európskych regulačných orgánov (ERG). Po prijatí stanoviska ERG Komisia začala dialóg o regulačných opatreniach, ktorý sa uskutočnil v čase od novembra 2006 do februára 2007 s cieľom preskúmať možnosti na zníženie počtu nezrovnalostí a prekážok v regulácii, ktoré stoja v ceste jednotnému trhu, v duchu lepšej regulácie. Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Návrhy v oblastiach správy frekvenčného spektra a racionalizácie preskúmavaní trhu získali v členských štátoch a v priemyselnom odvetví širokú podporu. Priemyselné odvetvia sa vo veľkom počte príspevkov dožadovali skutočného vnútorného trhu v oblasti elektronických komunikácií. Boli vyjadrené určité obavy v súvislosti s osobitnými aspektmi možného dohľadu Komisie nad nápravnými opatreniami bez zapojenia NRA, ako aj v súvislosti so zmenami odvolacích konaní. V oblasti bezpečnosti z podaní vyplývala široká podpora celkovým cieľom, vyjadrené názory sa však viac vzájomne odlišovali, pokiaľ ide o navrhované prostriedky na dosiahnutie týchto cieľov. Noví prevádzkovatelia a rovnako ERG požadovali možnosť zaviesť oddelenie funkcií. Návrh týkajúci sa povolenia služieb s celoeurópskym rozmerom získal širokú podporu. Výsledky verejných konzultácií sa zohľadnili v predkladanom návrhu. · Zber a využitie odborných posudkov Príslušné vedecké/odborné oblasti – Štúdia „Príprava ďalších krokov v odvetví elektronických komunikácií - príspevok k preskúmaniu regulačného rámca elektronických komunikácií“ (Hogan a Hartson, Analysys), 2006. Zhrnutie prijatých a použitých odporúčaní Štúdia potvrdila vhodnosť regulačného rámca a jeho cieľov. Naznačila však potrebu určitých úprav. – Štúdia sa zoširoka zaoberala niektorými aspektmi regulácie, čo zahŕňalo prieskum názorov účastníkov trhu na prekážky pre vnútorný trh a na posúdenie procesu analýzy trhu podľa „článku 7“. Zo štúdie vyplynuli viaceré odporúčania na zmenu, vrátane spôsobu racionalizácie postupu preskúmavania trhu a zlepšenia odvolacích konaní na vnútroštátnych súdoch, aj keď ani jedno z odporúčaní neobsahovalo návrhy na ďalekosiahle zmeny rámca. Navrhla, aby Komisia mala právo veta pri nápravných opatreniach v prípadoch odôvodnených rozmerom ich vnútorného trhu a aby do zoznamu nápravných opatrení dostupných pre NRA bolo začlenené oddelenie funkcií. Prostriedky použité na sprístupnenie odborných odporúčaní verejnosti Štúdia je dostupná na adrese: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/ext_studies/index_en.htm#2006 · Posúdenie vplyvu Správa o posúdení vplyvu z júna 2006 poskytla úvodnú analýzu súboru širokých možností voľby politiky. Táto analýza bola po verejných konzultáciách dopracovaná. Druhé posúdenie vplyvu uverejnené spolu s týmto návrhom sa zameriava na konkrétnejší súbor možností voľby pre návrhy s účinkami, ktoré majú najväčší dosah. Toto posúdenie ťažilo najmä z odbornej štúdie o možnosti voľby politiky pre účinnú správu frekvenčného spektra. Skupinami, ktoré sú najviac postihnuté navrhovanými zmenami, sú podniky (etablované podniky a noví účastníci trhu v odvetví elektronických komunikácií, ako aj firemní používatelia elektronických komunikačných služieb), verejné správy, občania a európska spoločnosť vo všeobecnosti, teda všetci užívatelia elektronických komunikácií. Kľúčovými subjektmi ovplyvnenými týmto návrhom sú NRA, poskytovatelia elektronických komunikácií a takisto vysielatelia. Nie je to rovnorodá skupina: jej členovia môžu mať často protichodné záujmy. Posúdenie vplyvu je dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/index_en.htm#communication_review 3. Právne prvky návrhu · Zhrnutie navrhovaného opatrenia Cieľom návrhu je modernizovať, zmeniť a doplniť platnú rámcovú smernicu, smernicu o povolení a prístupovú smernicu. Hlavné navrhované zmeny a doplnenia rámcovej smernice sú tieto: – Reforma správy frekvenčného spektra pri uplatňovaní postupu politiky Komisie v oblasti správy frekvenčného spektra stanoveného v oznámení zo septembra 2005 [12]. Rozvojom a konvergenciou technológií sa zdôrazňuje dôležitosť spektra, jeho správa v rámci EÚ však za týmto vývojom zaostáva. Preto je potrebný pružnejší prístup, aby sa využil ekonomický potenciál a realizáciu spoločenských a environmentálnych prínosov zo zlepšeného využívania spektra. – Dôslednejšia regulácia vnútorného trhu v odvetví elektronických komunikácií. To sa dosiahne, ak bude Komisia zohrávať výraznejšiu úlohu v otázke nápravných opatrení ukladaných vnútroštátnymi regulačnými orgánmi, čo sa bude kombinovať s užším zapojením nového Európskeho úradu pre trh elektronických komunikácií do postupu uvedeného v „článku 7“, s cieľom zabezpečiť, aby sa spoločná odbornosť NRA mohla účinne využiť a efektívne zohľadniť v konečnom rozhodnutí Komisie. – Posilnenie bezpečnosti a integrity na prospech užívateľov elektronických komunikácií. Toto má zásadný význam pre posilnenie dôvery a istoty podnikov a občanov využívajúcich elektronické komunikácie. Pokiaľ ide o smernicu o povolení, hlavnými navrhovanými zmenami sú tieto: – Uviesť smernicu do súladu s novou politikou v oblasti frekvenčného spektra, – vytvoriť účinný postup pre firmy, ktoré potrebujú užívacie práva na to, aby mohli poskytovať služby na celom území Európy a – zabezpečiť plynulý prechod k zavedeniu obchodovania so spektrom. Pokiaľ ide o prístupovú smernicu, hlavnou zmenou je zavedenie oddelenia funkcií ako nápravného opatrenia, ktoré môžu vnútroštátne regulačné orgány uložiť na základe schválenia Komisiou, ktorá musí na tento účel požiadať nový úrad o stanovisko. · Právny základ Článok 95 Zmluvy o ES · Zásada subsidiarity Navrhované opatrenie zahŕňa zmenu a doplnenie platného regulačného rámca EÚ, a teda sa týka oblasti, v ktorej Spoločenstvo už vykonáva svoju právomoc. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o ES. Navyše regulačný model pre rámec sa zakladá na zásade decentralizovanej regulácie v členských štátoch, čím ponecháva vnútroštátnym orgánom zodpovednosť za dohľad nad trhmi podľa spoločného súboru zásad a postupov. · Zásada proporcionality Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože sa v ňom plánuje minimálna úroveň harmonizácie, pričom vymedzenie vykonávacích opatrení sa prenecháva vnútroštátnym regulačným orgánom alebo členským štátom, a to v týchto oblastiach: – zjednodušenie „postupu podľa článku 7“ ponúka spôsob ako racionalizovať administratívnu záťaž prevádzkovateľov a vnútroštátnych regulačných orgánov - v súlade s politikou Komisie v oblasti lepšej regulácie - pričom sa zabezpečí, aby bol k dispozícii efektívny mechanizmus Spoločenstva pre kľúčové oblasti, v ktorých je potrebná jednotnosť regulácie na vnútornom trhu. – opatrenia na posilnenie bezpečnosti a integrity nepredpisujú podrobné povinnosti na úrovni EÚ, ale skôr udeľujú vnútroštátnym regulačným orgánom ďalšie právomoci na presadzovanie práva, pričom účinná regulácia týchto otázok zostáva v zodpovednosti členských štátov. Navrhované zmeny a doplnenia nepresahujú hranicu nevyhnutnú na dosiahnutie lepšej regulácie tohto odvetvia. Sú v súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v článku 5 Zmluvy o ES. · Výber nástrojov Navrhované nástroje: smernica. Iné prostriedky by neboli primerané, pretože predmetom tohto návrhu je zmena a doplnenie troch platných smerníc. 4. Vplyv na rozpočet Návrh nemá vplyv na rozpočet Spoločenstva. 5. Doplňujúce informácie · Zjednodušenie a zníženie administratívnych nákladov Cieľom niekoľkých zmien je znížiť administratívnu záťaž vnútroštátnych regulačných orgánov a účastníkov trhu: – Zvýšená pružnosť v úlohách spojených so správou frekvenčného spektra uľahčí vnútroštátnym regulačným orgánom administratívne postupy a pre prevádzkovateľov a spotrebiteľov bude znamenať ľahšie využívanie frekvenčného spektra. V rámci navrhovaného mechanizmu budú regulačné obmedzenia (napr. podmienky udeľovania licencií) obmedzené na minimum. – Zavádzajú sa ustanovenia, ktoré by do určitej miery zmiernili povinnosť vnútroštátnych regulačných orgánov oznamovať Komisii podľa článku 7 rámcovej smernice návrhy opatrení. Tie by mohli zahŕňať „kratšiu formu“ notifikačného postupu pri niektorých návrhoch opatrení (napr. pokiaľ ide o stabilné trhy alebo drobné zmeny v pôvodne notifikovaných opatreniach), v prípade ktorých by vnútroštátny regulačný orgán Komisiu iba informoval o zamýšľanom opatrení a poskytol jej v obmedzenej miere opis jeho obsahu; a postup pre udelenie „výnimky z notifikačnej povinnosti“ pre určité kategórie, pri ktorých sa nepredpokladá, že by vyvolali obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou, a pri ktorých by NRA už nebol povinný návrhy opatrení Komisii notifikovať. Ďalej sa navrhuje zrušiť niektoré neaktuálne ustanovenia, vrátane napríklad prechodných opatrení na uľahčenie prechodu od „starého“ rámca z roku 1998 k rámcu z roku 2002. Návrh je zaradený do priebežného programu Komisie na aktualizáciu a zjednodušenie acquis communautaire a do jej pracovného a legislatívneho programu s ref. č. 2007/INFSO/001. Zároveň s tým sa následkom zmien v odporúčaní o relevantných trhoch zníži počet trhov potenciálne prichádzajúcich do úvahy na regulovanie ex-ante z 18 na 7. · Zrušenie platných právnych predpisov Prijatie návrhu povedie k zrušeniu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2887/2000 z 18. decembra 2000 o neviazanom prístupe k účastníckej prípojke [13]. · Preskúmanie/revízia/doložka o skončení platnosti Smernice, ktoré sa majú zmeniť a doplniť, už obsahujú doložku o pravidelnom preskúmaní. · Korelačná tabuľka Od členských štátov sa vyžaduje, aby oznámili Komisii text vnútroštátnych predpisov transponujúcich smernicu, ako aj korelačnú tabuľku, v ktorej sa porovnávajú uvedené ustanovenia s touto smernicou. · Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka záležitosti EHP, a preto by sa mal rozšíriť na EHP. · Podrobné vysvetlenie návrhu Článok 1 zahŕňa zmeny rámcovej smernice Ciele navrhovaných zmien sú tieto: Nový prístup k správe frekvenčného spektra – V článku 6: zabezpečuje sa, aby členské štáty konzultovali pri uvažovaní o možnej odchýlke od zásad neutrality technológie a neutrality služieb aj so zainteresovanými stranami. – V článku 8 ods. 1: vysvetľuje sa existujúce znenie. – V článku 9: v snahe umožniť väčšiu pružnosť, ktorou sa zohľadnia potreby trhu, sa neutralita technológie (článok 9.3) určí ako záväzná zásada a zavádza sa zásada neutrality služieb (článok 9.4) s možnosťou výnimiek z tejto zásady v obmedzených prípadoch, ako je napríklad plnenie cieľov všeobecného záujmu. Zásadu obchodovateľnosti frekvenčného spektra možno uložiť v prípade bežne definovaných pásiem (9b). Týmito zmenami sa zavádza aj prechodná fáza (článok 9.a) a umožňuje sa nimi Komisii prijímať vykonávacie opatrenia s využitím komitologického postupu s cieľom koordinovať uplatňovanie nových zásad (9c) na účely vnútorného trhu. Konsolidácia vnútorného trhu a zvýšenie dôslednosti – V článku 7 ods. 4: rozširuje sa právomoc Komisie dozerať nad nápravnými opatreniami, ktoré NRA navrhuje pre podniky s významnou trhovou silou. – V článku 7 ods. 5 a 7: cieľom je posilniť koordináciu regulácie v rámci vnútorného trhu. Úrad má pomáhať Komisii ako poradný orgán. – V článku 7 ods. 5, článku 7 ods. 6, článku 7a, článku 16 ods. 6, článku 16 ods. 7: uvádza sa zdôvodnenie niektorých procedurálnych prvkov v procese preskúmavania trhu, s cieľom znížiť neistotu účastníkov trhu. Článok 16 ods. 7 umožňuje Komisii, aby sa za pomoci úradu ujala analýzy trhu, ak NRA značne zaostáva v plnení svojich povinností. Článok 7 ods. 8 umožňuje Komisii, aby za pomoci úradu ukladala konkrétne povinnosti týkajúce sa návrhov opatrení, ktoré boli znovu notifikované. – Článok 16 ods. 6: zavádza sa harmonogram na vykonávanie analýzy trhu. – Článok 10 ods. 4: objasňujú sa právomoci Komisie v oblasti prideľovania čísel pri niektorých službách s rozmerom vnútorného trhu. Prípad čísla „116“ ukazuje, že je potrebné udeliť Komisii niektoré právomoci pre tarify spojené s používaním osobitných čísel. Úradu možno uložiť povinnosti spojené s vykonávaním pri uplatňovaní opatrení, ktoré prijala Komisia. – V článku 15 ods. 4 a článku 16 ods. 5: v prípade nadnárodných trhov Komisia označí podniky so značnou trhovou silou a uloží osobitné povinnosti s prihliadnutím na stanovisko úradu. – V článku 19: objasňujú sa existujúce právomoci Komisie s cieľom zabezpečiť v niektorých oblastiach harmonizáciu alebo koordináciu na úrovni Spoločenstva. To umožní zaoberať sa otázkami technickej regulácie a otázkami, ktoré nastoľuje meniaca sa technológia, včas a koordinovane namiesto ich rozkúskovaného riešenia. – V novom článku 21a: posilňujú sa právomocí vnútroštátnych regulačných orgánov v oblasti presadzovania práva. Zvýšenie bezpečnosti a integrity siete – Pridáva sa nová kapitola o bezpečnosti a integrite sietí a služieb. Posilňujú sa povinnosti v tejto oblasti, aby sa zabezpečilo spoľahlivé a bezpečné využívanie elektronických komunikácií (článok 13a ods. 1). Úrad bude prispievať k harmonizácii zodpovedajúcich technických a organizačných bezpečnostných opatrení poskytovaním odborného poradenstva Komisii. Nové ustanovenia rozširujú rozsah pôsobnosti požiadaviek na integritu za hranice telefónnych sietí tak, aby sa vzťahovali na mobilné siete a siete IP (článok 13a ods. 2). Článok 13b dáva vykonávacie právomoci v tejto oblasti vnútroštátnym regulačným orgánom. Nezávislosť regulačných orgánov, právo odvolať sa – V článku 3 ods. 3: posilňuje sa nezávislosť NRA stanovením pravidiel na prepustenie riaditeľa NRA, obmedzením možného vplyvu iných verejných orgánov na každodenné riadenie NRA a zabezpečím, aby NRA mal svoj vlastný nezávislý rozpočet a dostatočné ľudské zdroje. – V článku 4 ods. 1: stanovuje sa minimálne kritérium (naliehavá potreba zabrániť vážnemu a nenapraviteľnému poškodeniu príslušnej strany) na pozastavenie uplatňovania opatrenia NRA v súlade s ustálenou judikatúrou Európskeho súdneho dvora. – V článku 4 ods. 3: od členských štátov sa vyžaduje, aby úradu a Komisii poskytovali informácie o odvolaniach. – V článku 5 ods. 1: vnútroštátnym regulačným orgánom umožňuje získavať informácie o vývoji sietí (napr. o architektúre sietí novej generácie - NGN), ktorý môže mať vplyv na služby poskytované na veľkoobchodnej úrovni konkurentom. Technické úpravy znenia smernice – V článku 1 ods. 1: koncové zariadenie sa začleňuje do pôsobnosti rámca. Je to v súlade so zmenami navrhovanými v revidovanej smernici o univerzálnej službe s cieľom zlepšiť prístupnosť elektronických technológií pre koncových užívateľov so zdravotným postihnutím. – V článku 2: viaceré definície sú aktualizované (písmená d) a e)), alebo objasnené (písmená b), q), r) a s)). – V článku 8: aktualizujú sa ciele vnútroštátnych regulačných orgánov, najmä pokiaľ ide o starších užívateľov a užívateľov so sociálnymi potrebami. Písmeno g) sa týka slobody koncových užívateľov v informačnej spoločnosti. – V článku 10 ods. 2: opravuje sa nejednotnosť v súčasnom znení. – V článku 11: umožňuje sa spoločne používať zariadenia alebo majetok a koordinovať stavebné práce. Zrušenie sa má chápať súbežne so zrušením článku 12 ods. 2. – V článku 12: vnútroštátnym regulačným orgánom sa umožňuje uložiť spoločné používanie káblovodov a vstupu do budov. Účelom tejto zmeny je uľahčiť investície do sietí, pokiaľ ide o vláknové technológie, najmä mimo mestských oblastí. – V článku 14 ods. 3: odsek sa zrušuje, pretože je preukázateľne nepotrebný. Rozšírenie vplyvu na trh z jedného trhu na druhý by sa malo riešiť na trhu, na ktorom daná trhová sila existuje. – V článku 20: objasňuje sa, že spory medzi poskytovateľmi obsahu (napr. vysielateľmi) a poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb spadajú do oblasti pôsobnosti článku 20. – V článku 21: nový úrad vydá vnútroštátnym regulačným orgánom stanovisko k chystaných opatreniam; NRA budú musieť toto stanovisko zohľadniť. – Prílohy I a II k smernici sa zrušujú, pretože nie sú potrebné. Zrušenie neaktuálnych alebo zastaraných ustanovení – V článku 18 ods. 3: toto ustanovenie je už zastarané. – V článku 27: tento článok sa týkal prechodných opatrení na prechod zo starého regulačného rámca z roku 1998 na nový rámec z roku 2002. Teraz je zastaraný a možno ho zrušiť. Článok 2 obsahuje zmeny prístupovej smernice Ciele navrhovaných zmien sú tieto: – V článku 5 ods. 4: toto ustanovenie sa prekrýva s niekoľkými ďalšími ustanoveniami a zrušuje sa. – V článku 7: neaktuálne ustanovenia sa zrušujú. – V článku 13a: vnútroštátnemu regulačnému orgánu sa umožňuje uložiť oddelenie funkcií a stanovujú sa okolnosti, za akých je možné takto postupovať, najmä pokiaľ ide o mechanizmy správy. Na uloženie oddelenia funkcií sa vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie. – V článku 13b: ide o prípad dobrovoľného oddelenia. – V článku 12 ods. 1 písm. f) a j): v písmene f) sa objasňujú ustanovenia o spoločnom používaní zariadení; v písmene j) sa vylučuje diskriminácia na úrovni prepojenia sietí IP. Technické úpravy sa urobili v týchto článkoch: v článku 5 ods. 2 (ktorý sa presúva do článku 12 ods. 3), v článku 2 písm. a) a v článku 4 ods. 1. Súčasťou úprav je aj aktualizácia odkazu na smernicu o súkromí v elektronických komunikáciách (článok 8 ods. 3) a zosúladenie textu s novým rozhodnutím o komitológii (článok 6 ods. 2, článok 5 a článok 14). Článok 3 zahŕňa zmeny v smernici o povolení Ciele navrhovaných zmien sú tieto: Vykonávanie reformy frekvenčného spektra – V článku 5: uľahčuje sa prístup k frekvenčnému spektru. Objasňujú sa ustanovenia upravujúce prideľovanie frekvenčného spektra vysielateľom bez toho, aby to malo vplyv na podstatu platných ustanovení. Stanovuje sa postup na zabezpečenie plynulého prechodu (5 rokov) pred úplnou realizáciou obchodovania s frekvenčným spektrom (článok 5 ods. 2). Členské štáty môžu prijať opatrenia na zastavenie nadmernej rezervácie spektra - článok 5 ods. 6. – V článku 5 ods. 2, článku 6, článku 7 ods. 3 a v prílohe: stanovujú sa ustanovenia na zabezpečenie pružnejšieho využívania frekvenčného spektra, t. j. realizovať neutralitu technológií (možnosť slobodne používať akúkoľvek technológiu v spektrálnom pásme), neutralitu služieb (možnosť slobodne využívať frekvenčné spektrum na ponuku akejkoľvek služby) a obchodovateľnosť frekvenčného spektra. Frekvencie a čísla pre celoeurópske služby – V článkoch 6a a 6b: na uľahčenie prístupu k frekvenčnému spektru pre firmy, ktoré potrebujú, aby ich užívacie práva platili vo všetkých členských štátoch (napr. poskytovatelia družicových služieb), môže Komisia za pomoci Výboru pre komunikácie koordinovať alebo harmonizovať podmienky uplatniteľné na jednotlivé práva (príloha II), výberové konania a výber podniku(-ov). Úrad bude pomáhať Komisii vydávaním stanovísk. Tieto články nahradia článok 8, ktorý je preukázateľne už neúčinný. Právomoci vnútroštátnych regulačných orgánov v oblasti presadzovania práva – V článku 10: posilňujú sa právomoci vnútroštátnych regulačných orgánov v oblasti presadzovania práva, aby sa zvýšila účinnosť vykonávania rámca. Lepšia prístupnosť elektronických technológií pre konečných užívateľov so zdravotným postihnutím – V bode 8 prílohy: vnútroštátnym regulačným orgánom sa umožňuje, aby k všeobecným povoleniam pripojili špecifické podmienky na zabezpečenie prístupu pre užívateľov so zdravotným postihnutím. Lepšia komunikácia s verejnosťou v prípade tiesňovej situácie – V bode A.11a prílohy: vnútroštátnym regulačným orgánom sa umožňuje, aby k všeobecným povoleniam pripojili podmienky týkajúce sa komunikácie verejných orgánov s verejnosťou v prípade bezprostredných ohrození. Iné oblasti – V bode A.19 prílohy: vnútroštátnym regulačným orgánom sa umožňuje, aby k všeobecným povoleniam pripojili podmienky týkajúce sa autorských práv a práv duševného vlastníctva. Technické úpravy znenia smernice – Technické úpravy sú vykonané v článku 7 ods. 1, článku 14, článku 14a a v prílohe. Odkazy na starú smernicu o ochrane súkromia v elektronických komunikáciách 97/66/ES sa nahrádzajú odkazmi na novú smernicu (smernica 2002/58/ES) [14]. Článok 4 zrušuje nariadenie (ES) č. 2887/2000 o neviazanom prístupe k účastníckej prípojke. Bolo preukázané, že toto nariadenie bolo účinné v úvodnej fáze otvárania trhu. Podľa rámca z roku 2002 sú vnútroštátne regulačné orgány povinné analyzovať trhy skôr ako uložili regulačné opatrenia. Toto nariadenie sa už stalo nepotrebným a môže sa zrušiť. Články 5, 6 a 7 Články 5, 6 a 7 sú štandardné procedurálne články (transpozícia, preskúmanie, nadobudnutie účinnosti atď.). Prílohy I a II zahŕňajú zmeny a doplnenia prílohy k smernici o povolení. 2007/0247 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe k elektronickým komunikačným sieťam a príslušným zariadeniam a o ich prepojení, a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (Text s významom pre EHP) | EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie [15], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [16], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [17], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy [18], keďže: (1) Fungovanie piatich smerníc obsahujúcich platný regulačný rámec pre elektronické komunikačné siete a služby (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby [19] (rámcová smernica), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe k elektronickým komunikačným sieťovým systémom a príslušným zariadeniam a o ich prepojení [20] (prístupová smernica), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné siete a služby [21] (smernica o povolení), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb [22] (smernica o univerzálnej službe) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 o spracovaní osobných údajov a ochrane súkromia v odvetví elektronických komunikácií [23] (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)) podlieha pravidelnému preskúmavaniu Komisiou, ktorého cieľom je najmä určiť potrebu úpravy na základe vývoja technológií a trhu. (2) Komisia v tejto súvislosti predložila 29. júna 2006 vo svojom oznámení Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov svoje úvodné zistenia o preskúmaní regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby. Na základe týchto úvodných zistení sa uskutočnila verejná konzultácia, počas ktorej sa zistilo, že najdôležitejším aspektom, na ktorý sa má zamerať reforma regulačného rámca, je pretrvávanie nedostatočného vnútorného trhu elektronických komunikácií. Zistilo sa najmä, že rozdrobenosť predpisov a nejednotnosť činností vnútroštátnych regulačných orgánov nielen ohrozuje konkurencieschopnosť tohto odvetvia, ale takisto bráni spotrebiteľom využívať značné výhody cezhraničnej hospodárskej súťaže. (3) Mala by sa preto uskutočniť reforma regulačného rámca EÚ pre siete elektronické komunikačné siete a služby, aby sa dobudoval vnútorný trh elektronických komunikácií tým, že sa posilní mechanizmus Spoločenstva na reguláciu prevádzkovateľov s významnou trhovou silou na kľúčových trhoch. tieto kroky sú doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady [24] […/…./ES] z/zo [dátum], ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre trh elektronických komunikácií (ďalej len „úrad“). Reforma zahŕňa aj vymedzenie stratégie efektívnej správy frekvenčného spektra s cieľom vytvoriť jednotný európsky informačný priestor a posilniť ustanovenia týkajúce sa užívateľov so zdravotným postihnutím, aby sa dosiahla informačná spoločnosť pre všetkých. (4) V záujme toho, aby sa vnútroštátnym regulačným orgánom umožnilo splniť ciele stanovené v rámcovej smernici a v osobitných smerniciach, najmä v súvislosti s interoperabilitou medzi koncovými bodmi, mal by sa rozsah pôsobnosti rámcovej smernice rozšíriť tak, aby sa vzťahoval na rádiové zariadenia a telekomunikačné koncové zariadenia, ako je vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody [25], ako aj zariadenia spotrebiteľov používané na digitálnu televíziu. (5) Určité vymedzenia pojmov by sa mali objasniť alebo zmeniť, aby sa zohľadnil vývoj trhu a technológií a aby sa odstránili nejednoznačnosti zistené pri vykonávaní regulačného rámca. (6) Mala by sa posilniť nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov, aby sa zabezpečilo účinnejšie uplatňovanie regulačného rámca a zvýšila sa ich autorita a predpovedateľnosť ich rozhodnutí. Na tento účel by vnútroštátne právne predpisy mali obsahovať výslovné ustanovenie, ktorým sa zabezpečí, aby vnútroštátny regulačný orgán bol pri plnení svojich úloh chránený pred vonkajším zasahovaním alebo politickým tlakom, ktoré by mohli ohroziť jeho nezávislé posudzovanie záležitostí, ktoré sa mu predkladajú. Takýto vonkajší vplyv má za následok, že vnútroštátny legislatívny orgán nemôže v hraniciach regulačného rámca vykonávať funkciu vnútroštátneho regulačného orgánu. Na tento účel by sa mali vopred stanoviť pravidlá týkajúce sa dôvodov prepustenia riaditeľa vnútroštátneho regulačného orgánu, aby sa odstránili akékoľvek odôvodnené pochybnosti o neutralite tohto orgánu a o jeho neovplyvniteľnosti vonkajšími faktormi. Je dôležité, aby vnútroštátne regulačné orgány mali svoj vlastný rozpočet, ktorý by im umožnil najmä prijať dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov. Na zabezpečenie transparentnosti by sa tento rozpočet mal každoročne zverejňovať. (7) Odvolacie orgány využívajú na uplatnenie dočasných opatrení na pozastavenie výkonu rozhodnutí vnútroštátnych regulačných orgánov širokú škálu najrôznejších postupov. V záujme jednotnejšieho prístupu by sa mala využívať spoločná norma v súlade s jurisprudenciou Spoločenstva. Vzhľadom na význam odvolania pre celkové fungovanie regulačného rámca by sa mal ustanoviť mechanizmus umožňujúci zhromažďovať informácie o odvolaniach a rozhodnutiach o zrušení rozhodnutí prijatých regulačnými orgánmi vo všetkých členských štátoch a odovzdávať tieto informácie Komisii. (8) V záujme toho, aby vnútroštátne regulačné orgány plnili svoje regulačné úlohy účinne, mali by údaje, ktoré tieto orgány zhromažďujú, obsahovať účtovné údaje o maloobchodných trhoch, ktoré sú spojené s veľkoobchodnými trhmi, kde má jeden prevádzkovateľ značnú trhovú silu, a ako také sú regulované vnútroštátnym regulačným orgánom, a mali by takisto zahŕňať údaje, ktoré by umožnili vnútroštátnemu regulačnému orgánu posúdiť možný vplyv plánovaných vylepšení alebo zmien topológie siete na rozvoj hospodárskej súťaže alebo na veľkoobchodné produkty dostupné ostatným stranám. (9) Vnútroštátna konzultácia stanovená článkom 6 rámcovej smernice by sa mala uskutočniť pred komunitárnou konzultáciou stanovenou článkom 7 uvedenej smernice, aby v komunitárnej konzultácii bolo možné zohľadniť stanoviská zainteresovaných strán. Zároveň by sa tým predišlo potrebe druhej konzultácie na úrovni Spoločenstva, v prípade, že by výsledky vnútroštátnej konzultácie viedli k zmenám plánovaného opatrenia. (10) Rozhodovanie vnútroštátnych regulačných orgánov uskutočňované na základe voľnej úvahy treba zladiť s rozvojom jednotnej regulačnej praxe a jednotným uplatňovaním regulačného rámca, aby bolo možné účinne prispievať k rozvoju a dobudovaniu vnútorného trhu. Vnútroštátne regulačné orgány by preto mali podporovať aktivity Komisie a úradu zamerané na vnútorný trh, pričom úrad by mal slúžiť ako výhradné fórum pre spoluprácu medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi pri plnení ich zodpovedností podľa regulačného rámca. (11) Mechanizmus Spoločenstva, ktorý umožňuje Komisii požadovať od vnútroštátnych regulačných orgánov, aby zrušili plánované opatrenia týkajúce sa definovania trhu a určenia prevádzkovateľov, ktorí majú značnú trhovú silu, významne prispel k jednotnému prístupu k identifikácii okolností, za ktorých sa môže uplatňovať regulovanie ex-ante a prevádzkovateľov takto regulovať. Neexistuje však rovnocenný mechanizmus na uplatňovanie nápravných opatrení. Monitorovanie trhu Komisiou, a najmä skúsenosti s postupom podľa článku 7 rámcovej smernice ukazujú, že nejednotnosť v uplatňovaní nápravných opatrení vnútroštátnymi regulačnými orgánmi i v prípade podobných podmienok na trhu oslabujú vnútorný trh elektronických komunikácií, nezabezpečujú podmienky na základe rovnosti pre prevádzkovateľov usadených v rôznych členských štátoch a bránia spotrebiteľom vo využívaní výhod cezhraničnej hospodárskej súťaže a služieb. Komisii by sa preto mali dať právomoci požadovať od vnútroštátnych regulačných orgánov, aby zrušili návrhy opatrení z dôvodov nápravných opatrení, ktoré si tieto orgány zvolili. V záujme zabezpečenia jednotného uplatňovania regulačného rámca v Spoločenstve by Komisia mala pred prijatím svojho rozhodnutia konzultovať túto vec s úradom. (12) Je dôležité, aby sa regulačný rámec vykonával včas. Ak Komisia prijala rozhodnutie, ktoré požaduje od vnútroštátneho regulačného orgánu, aby zrušil plánované opatrenie, vnútroštátny regulačný orgán by mal predložiť Komisii revidované opatrenie. Na notifikáciu revidovaného opatrenia Komisii by sa mal stanoviť konečný termín podľa článku 7 rámcovej smernice, aby účastníci trhu vedeli ako dlho trvá preskúmanie trhu a aby sa zvýšila právna istota. (13) Podobne, vzhľadom na potrebu predísť regulačnému vákuu v odvetví charakterizovanom rýchlo sa meniacou povahou, keby prijatie opätovne notifikovaného návrhu opatrenia predsa len vytvorilo prekážku pre spoločný trh, alebo bolo nezlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva, Komisia by, po konzultácii s úradom, mala mať možnosť požadovať od príslušného vnútroštátneho regulačného orgánu, aby v rámci stanovenej lehoty uložil osobitné nápravné opatrenie. (14) Vzhľadom na krátke lehoty v rámci mechanizmu konzultácií v Spoločenstve by sa Komisii mali udeliť právomoci prijímať vykonávacie predpisy s cieľom zjednodušiť postupy na výmenu informácií medzi Komisiou a vnútroštátnymi regulačnými orgánmi - napr. v prípadoch týkajúcich sa stabilných trhov, alebo keď ide iba o malé zmeny pôvodne notifikovaných opatrení - či na zavedenie udeľovania výnimiek z oznamovacej povinnosti na účely racionalizácie postupov v niektorých prípadoch. (15) V súlade s cieľmi Európskej charty základných práv a Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím by regulačný rámec mal zabezpečiť, aby všetci užívatelia, vrátane užívateľov so zdravotným postihnutím, osôb staršieho veku a užívateľov s osobitnými sociálnymi potrebami, mali prístup k veľmi kvalitným prístupným a cenovo dostupným službám. Článok 22 deklarácie pripojenej k záverečnému aktu z Amsterdamu ustanovuje, že inštitúcie Spoločenstva zohľadňujú pri vypracúvaní opatrení podľa článku 95 Zmluvy potreby osôb so zdravotným postihnutím. (16) Rádiové frekvencie by sa mali považovať za vzácny verejný zdroj, ktorý má dôležitú hodnotu pre verejnosť i trhovú hodnotu. Je preto vo verejnom záujme, aby sa toto spektrum spravovalo z ekonomického, sociálneho a environmentálneho hľadiska čo najefektívnejšie a najúčinnejšie a aby sa prekážky pre jeho efektívne využívanie postupne odstraňovali. (17) Správa rádiových frekvencií by sa mala vykonávať tak, aby sa predišlo škodlivému rušeniu. Základný pojem škodlivé rušenie by sa mal preto správne definovať, aby sa zabezpečilo, že regulačné zasahovanie sa obmedzí na rozsah nevyhnutný na predchádzanie takémuto rušeniu. (18) Súčasný systém správy frekvenčného spektra a distribúcie je všeobecne založený na administratívnych rozhodnutiach, ktoré nie sú dostatočne pružné a nedokážu reagovať na technologický a hospodársky vývoj, najmä na rýchly rozvoj bezdrôtovej technológie a rastúci dopyt po šírke pásma. Nadmerná rozkúskovanosť jednotlivých vnútroštátnych politík vedie k zvýšeným nákladom a strate trhových príležitostí pre užívateľov frekvenčného spektra a spomaľuje inovácie na úkor vnútorného trhu, spotrebiteľov a hospodárstva ako celku. Navyše, podmienky pre prístup k rádiovým frekvenciám a ich využívanie sa môžu líšiť v závislosti od druhu prevádzkovateľa, zatiaľ čo elektronické služby, ktoré títo prevádzkovatelia poskytujú, sa čoraz väčšmi prekrývajú, čo vytvára napätie medzi držiteľmi práv, nesúlad v nákladoch spojených s prístupom k spektru a potenciálne deformácie vo fungovaní vnútorného trhu. (19) Štátne hranice sú v čoraz väčšej miere irelevantné pri určovaní optimálneho využívania rádiového frekvenčného spektra. Rozkúskovanosť riadenia prístupu k právam na spektrum obmedzuje investície a inovácie a nedovoľuje prevádzkovateľom a výrobcom zariadení využívať úspory z rozsahu, čo prekáža rozvoju vnútorného trhu pre siete a služby elektronických komunikácií využívajúcich rádiové frekvenčné spektrum. (20) Pružnosť správy frekvenčného spektra a prístupu k spektru by sa mala zvýšiť prostredníctvom povolení dodržiavajúcich neutralitu technológie a neutralitu služieb, aby si jeho užívatelia mohli vyberať najlepšie technológie a služby pre dané frekvenčné pásmo (ďalej len „zásady neutrality technológií a neutrality služieb“). Administratívne určovanie technológií a služieb by sa malo stať výnimkou a malo by byť jasne odôvodnené a podrobované pravidelnému preskúmavaniu. (21) Výnimky zo zásady neutrality technológií by sa mali udeľovať len obmedzenom rozsahu a mali by byť odôvodnené potrebou zabrániť škodlivému rušeniu, napríklad zavedením emisných masiek a hladín výkonu, alebo potrebou zabezpečiť ochranu verejného zdravia tým, že sa obmedzí vystavenie verejnosti pôsobeniu elektromagnetických polí, alebo potrebou zabezpečiť správne spoločné využívanie frekvenčného spektra najmä v prípadoch, keď jeho využívanie podlieha len všeobecným povoleniam, alebo keď je výslovne nevyhnutné dodržiavať výnimku zo zásady neutrality služieb. (22) Užívatelia frekvenčného spektra by tiež mali mať možnosť slobodne si vybrať služby, ktoré chcú prostredníctvom spektra ponúkať, s výhradou prechodných opatrení na riešenie situácií spojených prechodom od starších systémov k novším. Výnimky zo zásady neutrality služieb, ktoré vyžadujú, aby poskytovanie konkrétnej služby spĺňalo jasne vymedzené ciele všeobecného záujmu, ako je bezpečnosť života potreba podporovať sociálnu, regionálnu a územnú súdržnosť či zabránenie neúčinnému využívaniu spektra, by malo byť možné udeľovať len v nevyhnutných prípadoch a v primeranom počte. Tieto ciele by mali zahŕňať aj podporu kultúrnej a jazykovej rôznorodosti a plurality médií, ako je to vymedzené vo vnútroštátnych právnych predpisoch v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Až na nevyhnutné prípady, ako je ochrana bezpečnosti života, by výnimky nemali viesť k výlučnému využívaniu určitých služieb, ale mali by skôr určovať poradie dôležitosti, aby v tom istom pásme mohli spoločne fungovať pokiaľ je to možné i ďalšie služby alebo technológie. Aby si držiteľ povolenia mohol slobodne vybrať ten najúčinnejší prostriedok na prenos obsahu služieb poskytovaných prostredníctvom rádiových frekvencií, nemalo by povolenie na používanie rádiových frekvencií tento obsah regulovať. (23) Je v kompetencii členských štátov vymedziť v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi rozsah a povahu akýchkoľvek výnimiek týkajúcich sa podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a plurality médií. (24) Pretože priradenie frekvenčného spektra konkrétnym technológiám alebo službám je výnimkou zo zásady neutrality technológií a služieb a obmedzuje slobodu výberu poskytovanej služby alebo používanej technológie, každý návrh na také priradenie by mal byť transparentný a podrobený verejným konzultáciám. (25) V záujme pružnosti a efektívnosti by mali vnútroštátne regulačné orgány v pásmach vymedzených harmonizovaným spôsobom takisto umožniť, aby si užívatelia spektra svoje práva na jeho užívanie medzi sebou voľne prevádzali alebo ich prenajímali tretím stranám, čo by umožnilo hodnotenie spektra trhom. Vzhľadom na to, že vnútroštátne regulačné orgány majú zabezpečovať účinné využívanie spektra, mali by tieto orgány prijať opatrenia na to, aby obchodovanie nenarušilo hospodársku súťaž v tej časti spektra, ktorá sa nevyužíva. (26) Vzhľadom na vplyv výnimiek na vývoj vnútorného trhu elektronických služieb by Komisia mala mať možnosť harmonizovať rozsah a povahu všetkých výnimiek zo zásad neutrality technológií a neutrality služieb, ktoré nie sú výnimkami zameranými na zaistenie podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a plurality médií, so zreteľom na harmonizované technické podmienky týkajúce sa dostupnosti a efektívneho využívania rádiových frekvencií podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) [26]. (27) Na účely vnútorného trhu elektronických komunikačných služieb bude možno takisto potrebné harmonizovať na úrovni Spoločenstva identifikáciu obchodovateľných frekvenčných pásem, podmienky obchodovateľnosti alebo prechodu k obchodovateľným právam v konkrétnych pásmach, minimálny formát obchodovateľných práv, požiadavky na zaistenie centrálnej dostupnosti, prístupnosti a spoľahlivosti informácií potrebných pre obchodovane so spektrom a požiadaviek na ochranu hospodárskej súťaže a zabránenie nadmernej rezervácii frekvenčného spektra. Komisii by sa preto mali udeliť právomoci prijímať k tejto harmonizácii vykonávacie opatrenia. V týchto vykonávacích opatreniach by sa malo náležite zohľadniť, či jednotlivé obmedzenia vlastníckych práv tretích osôb boli udelené na komerčnom či nekomerčnom základe. (28) Pri začlenení neutrality technológií a neutrality služieb a obchodovania do existujúcich práv na využívanie spektra bude možno potrebné stanoviť prechodné pravidlá, vrátane opatrení na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže, keďže nový systém by mohol určitým užívateľom spektra umožniť, aby začali konkurovať tým užívateľom spektra, ktorí možno nadobudli svoje práva na spektrum na základe náročnejších podmienok. Naopak, ak boli práva udelené v rámci výnimky zo všeobecných pravidiel alebo podľa kritérií odlišných od objektívnych, transparentných, primeraných a nediskriminačných kritérií s cieľom splniť ciele všeobecného záujmu, situácia držiteľov takých práv by sa nemala zlepšiť na úkor ich nových konkurentov za hranicu toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov všeobecného záujmu. Každé spektrum, ktoré sa stalo nepotrebným na dosiahnutie cieľov verejného záujmu, by sa malo získať späť a znovu prideliť v súlade so smernicou o povolení. (29) Aby sa podporilo fungovanie vnútorného trhu a podporil rozvoj cezhraničných služieb, mala by sa Komisii udeliť právomoc prideliť úradu osobitné povinnosti v oblasti prideľovania čísel. Navyše, aby občania členských štátov, vrátane turistov a užívateľov so zdravotným postihnutím, mali prístup k určitým službám s použitím rovnakých rozpoznateľných čísel za podobné ceny vo všetkých členských štátoch, mali by sa právomoci Komisie v oblasti prijímania technických vykonávacích opatrení v prípade potreby takisto vzťahovať na príslušnú zásadu alebo mechanizmus stanovovania taríf. (30) Povolenia vydávané pre podniky, ktoré poskytujú elektronické komunikačné siete a služby, ktoré im umožňujú získať prístup k verejnému alebo súkromnému majetku, sú zásadnými faktormi pre vytvorenie elektronických komunikačných sietí alebo nových sieťových prvkov. Zbytočná zložitosť a zdržanie v postupoch na udeľovanie práv cesty môžu preto predstavovať významné prekážky pre rozvoj hospodárskej súťaže. Preto by sa získavanie vecného bremena oprávnenými podnikmi malo zjednodušiť. Vnútroštátne regulačné orgány by mali byť schopné koordinovať získavanie práv vyplývajúcich z vecného bremena a sprístupniť na svojich webových stránkach relevantné informácie. (31) Treba posilniť právomoci členských štátov voči držiteľom práva vyplývajúceho z vecného bremena s cieľom zaistiť, aby zavedenie alebo rozšírenie novej siete bolo šetrné k životnému prostrediu a nezávislé od akejkoľvek povinnosti prevádzkovateľa s významnou trhovou silou poskytovať prístup ku svojej elektronickej komunikačnej sieti. Vnútroštátne regulačné orgány by preto mali mať možnosť v jednotlivých prípadoch uložiť spoločné užívanie káblovodov, stožiarov a antén, vstupov do budov aj lepšiu koordináciu stavebných prác. Lepší spôsob spoločného užívania zariadení môže významne zlepšiť podmienky hospodárskej súťaže a podnikom znížiť celkové náklady na rozmiestnenie infraštruktúry elektronických komunikácií z hľadiska finančného a z hľadiska životného prostredia. (32) Spoľahlivé a bezpečné oznamovanie informácií prostredníctvom elektronických komunikačných sietí je čoraz dôležitejšie pre celé hospodárstvo a ako aj spoločnosti všeobecne. Zložitosť systému, technické poruchy alebo ľudská chyba, havárie alebo útoky - to všetko môže mať následky pre fungovanie a dostupnosť fyzických infraštruktúr, ktoré poskytujú služby dôležité pre občanov EÚ, vrátane služieb elektronickej verejnej správy (tzv. e-Government). Vnútroštátne regulačné orgány by preto mali zaistiť zachovanie integrity a bezpečnosti verejných komunikačných sietí. Úrad by mal prispievať k zvýšenej úrovni bezpečnosti elektronických komunikácií okrem iného poskytovaním odborných znalostí a poradenstva a podporovaním výmeny osvedčených postupov. Úrad i vnútroštátne regulačné orgány by mali mať prostriedky nevyhnutné na plnenie svojich povinností, vrátane právomocí získavať informácie postačujúce na to, aby mohli posúdiť úroveň bezpečnosti sietí alebo služieb, ako aj úplné a spoľahlivé údaje o skutočných bezpečnostných mimoriadnych udalostiach, ktoré mali významný vplyv na prevádzku sietí alebo služieb. Vzhľadom na to, že úspešné uplatňovanie adekvátnej bezpečnosti nie je jednorazové opatrenie, ale nepretržitý proces vykonávania, preskúmavania a aktualizácie, poskytovatelia elektronických komunikačných sietí a služieb by mali mať povinnosť prijať opatrenia na zaručenie ich integrity a bezpečnosti v súlade s posúdenými rizikami, pričom by mali prihliadať na najnovší stav takých opatrení. (33) Ak je potrebné dohodnúť sa na spoločnom súbore bezpečnostných požiadaviek, Komisii by sa mala udeliť právomoc prijímať technické vykonávacie opatrenia na dosiahnutie adekvátnej úrovne bezpečnosti elektronických komunikačných sietí a služieb na vnútornom trhu. Úrad by mal prispieť k zosúladeniu náležitých technických a organizačných bezpečnostných opatrení poskytovaním odborného poradenstva. Vnútroštátne regulačné orgány by mali mať právomoc vydávať záväzné pokyny týkajúce sa technických vykonávacích opatrení prijatých na základe rámcovej smernice. V záujme vykonávania týchto povinností by mali mať právomoc prešetrovať a ukladať sankcie v prípadoch neplnenia. (34) Skúsenosti s vykonávaním regulačného rámca naznačujú, že trh, na ktorý sa prenáša významná trhová sila, nie je zdrojom problému, ale skôr predmetom jeho účinku. Preto by sa značnou trhovou silou, ktorá sa vyskytuje na jednom trhu, mali vnútroštátne regulačné orgány zaoberať pri zdroji a nie na susedných trhoch, kde sa pociťujú jej účinky. (35) V prípade trhov označených za nadnárodné by sa mal postup preskúmavania trhu zjednodušiť a zefektívniť tým, Komisii sa umožní, aby s prihliadnutím na stanovisko úradu, označila podnik(-y) s významnou trhovou silou a uložila im jednu alebo viac konkrétnych povinností, čo by umožnilo zaoberať sa regulačnými otázkami s nadnárodnými charakteristikami priamo na úrovni Spoločenstva. (36) Aby sa účastníkom trhu dala istota, pokiaľ ide podmienky regulácie, je potrebné stanoviť lehotu na preskúmavania trhu. Analýzu trhu treba vykonávať pravidelne a v primeranom a vhodnom časovom rámci. Časový rámec by mal zohľadňovať, či sa analýza v prípade konkrétneho trhu v prechádzajúcom období vykonala a riadne notifikovala. Ak vnútroštátny regulačný orgán nevykoná analýzu trhu v rámci stanovenej lehoty, môže tým ohroziť vnútorný trh a bežné konania o porušení predpisov nemusia včas priniesť ich želaný účinok. Komisia by preto mala byť schopná požiadať úrad, aby vykonal úlohy príslušného vnútroštátneho regulačného orgánu, najmä aby vydal svoje stanovisko obsahujúce návrh opatrenia, analýzu relevantného trhu a zodpovedajúce povinnosti, ktoré by Komisia mohla potom uložiť. (37) Z dôvodu vysokej úrovne technologických inovácií a veľmi dynamických trhov v odvetví elektronických komunikácií by mala existovať možnosť rýchlo upravovať predpisy koordinovaným a harmonizovaným spôsobom na európskej úrovni, pretože skúsenosti ukazujú, že odlišnosti, ktoré v oblasti vykonávania regulačného rámca medzi jednotlivými vnútroštátnymi regulačnými orgánmi panujú, môžu tvoriť prekážku pre rozvoj vnútorného trhu. Preto by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať vykonávacie opatrenia v oblastiach, ako sú právne doriešenie nových služieb, prideľovanie čísel, uvádzanie mien a adries, spotrebiteľské problémy, vrátane prístupnosti elektronických technológií, a regulačné opatrenia v oblasti účtovníctva. (38) Jednou z dôležitých úloh, ktorými je poverený úrad, je vydávať vo vhodných prípadoch stanoviská v súvislosti s cezhraničnými spormi. Vnútroštátne regulačné orgány by preto mali v takých prípadoch zohľadniť všetky stanoviská úradu. (39) Skúsenosti s vykonávaním regulačného rámca naznačujú, že platné ustanovenia splnomocňujúce vnútroštátne regulačné orgány ukladať pokuty nevytvorili dostatočnú motiváciu na dodržiavanie požiadaviek súvisiacich s reguláciou. Adekvátne právomoci na presadzovanie práva môžu prispieť k včasnému vykonávaniu regulačného rámca a teda podporiť právnu istotu, ktorá je dôležitou hnacou silou pre investovanie. Nedostatok účinných právomocí v prípade nedodržiavania predpisov sa vzťahuje na celý regulačný rámec. Zavedením nového ustanovenia do rámcovej smernice, ktorým sa riešia prípady porušenia povinností, ktoré vyplývajú z rámcovej smernice a osobitných smerníc, by sa preto malo zabezpečiť, že na presadzovanie práva a ukladanie sankcií sa v celom regulačnom rámci budú uplatňovať jednotné a celistvé zásady. (40) Existujúci regulačný rámec zahŕňal určité ustanovenia na uľahčenie prechodu od starého regulačného rámca z roku 1998 k novému rámcu z roku 2002. Tento prechod sa skončil vo všetkých členských štátoch a tieto opatrenia by sa mali zrušiť, pretože teraz sú už nadbytočné. (41) V prílohe I k rámcovej smernici sa uvádza zoznam trhov, ktoré majú byť zahrnuté do odporúčania o relevantných trhoch produktov a služieb, ktoré môžu vyžadovať reguláciu ex-ante. Táto príloha by sa mala zrušiť, pretože jej účel slúžiť ako podklad pre vypracovanie úvodnej verzie odporúčania [27] bol splnený. (42) V prílohe II k rámcovej smernici bol uvedený zoznam kritérií, ktoré mali vnútroštátne regulačné orgány používať pri posudzovaní spoločnej dominantného postavenia v súlade s druhým pododsekom článku 14 ods. 2 uvedenej smernice. Vzhľadom na to, že zoznam v prílohe II nie je potrebný ani vyčerpávajúci, mohol by byť pre vnútroštátne regulačné orgány vykonávajúce trhovú analýzu zavádzajúci. Okrem toho, pojem spoločného dominantného postavenia závisí aj od judikatúry Európskeho súdneho dvora. Príloha II nie je preto potrebná a možno ju zrušiť. (43) Účelom oddelenia funkcií, na základe ktorého sa od vertikálne integrovaného prevádzkovateľa vyžaduje, aby zriadil prevádzkovo oddelené obchodné subjekty, je zabezpečiť poskytovanie plne ekvivalentných prístupových produktov všetkým prevádzkovateľom, ktorí sú na nižšom stupni reťazca, vrátane vlastných oddelení, ktoré sú na nižšom stupni reťazca, vertikálne integrovaného prevádzkovateľa. Oddelením funkcií sa môže skvalitniť hospodárska súťaž na viacerých relevantných trhoch tým, že sa značne zníži motivácia diskriminovať a vďaka tomu sa uľahčí overovanie a vynucovanie dodržiavania povinnosti nepostupovať diskriminačne. Vo výnimočných prípadoch sa môže oddelenie funkcií využiť ako odôvodnené nápravné opatrenie, keď sa trvalo nedarí dosiahnuť konanie, pri ktorom nedochádza k diskriminácii na niekoľkých príslušných trhoch, a keď sú malé alebo žiadne vyhliadky, že v oblasti infraštruktúry dôjde k hospodárskej súťaži v prijateľnom časovom rámci po odvolaní jedného alebo viacerých nápravných opatrení, ktoré sa predtým považovali za náležité. Je však veľmi dôležité zabezpečiť, aby uloženie oddelenia funkcií naďalej motivovalo daný podnik k investovaniu do svojej siete a neviedlo k možným nepriaznivým vplyvom na blahobyt spotrebiteľov. Uloženie oddelenia funkcií vyžaduje koordinovanú analýzu rôznych relevantných trhov súvisiacich s prístupovou sieťou v súlade s procesom analýzy trhu stanoveným v článku 16 rámcovej smernice. Pri vykonávaní analýzy trhu a navrhovaní podrobných údajov tohto nápravného opatrenia by mali vnútroštátne regulačné orgány venovať osobitnú pozornosť produktom, ktoré majú spravovať samostatné obchodné subjekty, s prihliadnutím na rozsah plošného zavedenia siete a na stupeň technologického pokroku, ktorý by mohol ovplyvniť zastupiteľnosť pevných a bezdrôtových služieb. S cieľom vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu by návrhy na oddelenie funkcií mala Komisia schváliť vopred. (44) Uskutočnenie oddelenia funkcií by nemalo brániť náležitým koordinačným mechanizmom medzi samostatnými obchodnými subjektmi, aby sa zabezpečila ochrana práv materskej spoločnosti na hospodársky dohľad a dohľad nad riadením. (45) Ak sa vertikálne integrovaný podnik rozhodne zbaviť sa svojho majetku tvoriaceho miestnu prístupovú sieť alebo jeho podstatnej časti tým, že o predá samostatnej právnickej osobe s inou vlastníckou štruktúrou alebo že vytvorí oddelený obchodný subjekt pre oblasť prístupových produktov, vnútroštátny regulačný orgán by mal posúdiť vplyv plánovanej transakcie na všetky existujúce povinnosti vyplývajúce z predpisov a uložené vertikálne integrovanému prevádzkovateľovi s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť nových opatrení so smernicou 2002/19/ES (prístupová smernica) a smernicou 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe). Dotknutý vnútroštátny regulačný orgán by mal vykonať novú analýzu trhov, na ktorých pôsobí oddelený subjekt, a podľa toho uložiť, zachovať, zmeniť alebo zrušiť povinnosti. Na tento účel by vnútroštátny orgán mal mať možnosť požadovať od podniku informácie. (46) Hoci je za určitých okolností náležité, aby vnútroštátny regulačný orgán uložil povinnosti prevádzkovateľom, ktorí nemajú významnú trhovú silu, aby sa dosiahli ciele, ako je prepojiteľnosť medzi koncovými bodmi alebo interoperabilita služieb, je potrebné zabezpečiť, aby sa také povinnosti ukladali v súlade s regulačným rámcom, a najmä s jeho notifikačnými postupmi. (47) Komisia má právomoc prijímať vykonávacie opatrenia, aby sa podmienky prístupu k digitálnej televízii a rádiovým službám uvedeným v prílohe I prispôsobili vývoju trhu a technológií. Týka sa to aj minimálneho zoznamu položiek v prílohe II, ktorý sa musí zverejniť, aby sa splnila povinnosť spojená s transparentnosťou. (48) Uľahčenie prístupu k zdrojom rádiových frekvencií pre účastníkov trhu prispeje k odstráneniu prekážok, ktoré bránia vstupu na trh. Navyše, technologický pokrok znižuje riziko škodlivého rušenia v určitých frekvenčných pásmach, a tým znižuje potrebu individuálnych práv na užívanie. Podmienky pre využívanie frekvenčného spektra na poskytovanie elektronických komunikačných služieb by preto mali byť za bežných podmienok stanovené vo všeobecných povoleniach, pokiaľ nie je s prihliadnutím na využívanie frekvenčného spektra potrebné prideliť individuálne práva, a zabezpečiť tak ochranu pred škodlivým rušením alebo splnenie osobitného cieľa všeobecného záujmu. Rozhodnutia o potrebe individuálnych práv by sa mali prijímať transparentným a primeraným spôsobom. (49) Zavedenie požiadaviek na neutralitu služieb a neutralitu technológií v rozhodnutiach o udelení a priradení spolu so zvýšenou možnosťou prenášať práva medzi podnikmi by malo viesť k väčšej slobode a väčšiemu počtu spôsobov poskytovania elektronických komunikačných služieb, ako aj obsahu a služieb audiovizuálnych médií verejnosti, čím sa uľahčí aj dosiahnutie cieľov všeobecného záujmu. Preto by určité povinnosti všeobecného záujmu uložené vysielateľom a týkajúce sa poskytovania služieb audiovizuálnych médií mali byť v čoraz väčšej miere plnené bez potreby udeľovať individuálne práva na využívanie frekvenčného spektra. Použitie osobitných kritérií na prideľovanie spektra vysielateľom by bolo oprávnené len vtedy, keď je to dôležité pre splnenie osobitného cieľa všeobecného záujmu stanoveného vo vnútroštátnom práve. Postupy spojené s úsilím o dosiahnutie cieľov všeobecného záujmu by mali byť za všetkých okolností transparentné, objektívne, primerané a nediskriminačné. (50) Aby sa zabezpečilo zaobchádzanie na základe rovnosti, nemal by byť žiadny užívateľ spektra zbavený povinnosti platiť bežné poplatky za používanie spektra. (51) Vzhľadom na obmedzujúci vplyv platnosti individuálneho užívacieho práva, ktoré nie je obchodovateľné, na voľný prístup k rádiovým frekvenciám by táto platnosť mala byť časovo obmedzená. Ak užívacie práva obsahujú ustanovenie o obnovení ich platnosti, členské štáty by mali najprv vykonať preskúmanie, vrátane verejných konzultácií, pri zohľadnení vývoja trhu, pokrytia a vývoja technológií. Vzhľadom na vzácnosť frekvenčného spektra mali by sa individuálne práva udelené podnikom pravidelne preskúmavať. Pri vykonávaní tohto preskúmania by mali členské štáty zvážiť záujmy držiteľov týchto práv v porovnaní s potrebou podporiť zavedenie obchodovania so spektrom, ako aj pružnejšie využívať spektrum prostredníctvom všeobecných povolení tam, kde je to možné. (52) Vnútroštátne regulačné orgány by mali mať právomoc zabezpečiť účinné využívanie frekvenčného spektra a čísel a v prípade, keď spektrum a číslovacie zdroje zostanú nevyužité, urobiť kroky na zabránenie nadmernej rezervácii, ktorá bráni hospodárskej súťaži a vstupu nových subjektov na trh. (53) Odstránenie právnych a administratívnych prekážok pre všeobecné povolenie alebo užívacie práva na frekvenčné spektrum alebo čísla s európskymi dôsledkami by malo pomôcť rozvoju technológií a služieb a prispieť k zlepšeniu hospodárskej súťaže. Hoci koordinácia technických podmienok pre dostupnosť a efektívne využívanie rádiového frekvenčného spektra je organizovaná na základe rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre [28], môže tiež byť potrebné, v záujme dosiahnutia cieľov vnútorného trhu, koordinovať alebo harmonizovať výberové postupy a podmienky uplatňované na práva a povolenia v niektorých pásmach, na práva používať čísla a na všeobecné povolenia. To sa vzťahuje predovšetkým na elektronické komunikačné služby, ktoré už svojou povahou majú rozmer vnútorného trhu alebo cezhraničný potenciál, ako sú družicové služby, ktorých rozvoj by bol brzdený nesúladom v rozdeľovaní spektra medzi členské štáty. Komisia, za pomoci Výboru pre komunikácie a s maximálnym prihliadnutím na stanovisko úradu, by preto mala byť schopná prijať technické vykonávacie opatrenia na dosiahnutie takých cieľov. Vykonávacie opatrenia prijaté Komisiou môžu vyžadovať od členských štátov, aby sprístupnili práva na využívanie spektra a/alebo čísel na celom svojom území a v prípade potreby aby zrušili všetky ostatné existujúce vnútroštátne užívacie práva. V takých prípadoch by členské štáty nemali v rámci vnútroštátnych postupov udeliť žiadne nové právo využívať relevantné spektrálne pásmo alebo rozsah čísel. (54) Rozvoj trhu a technológií umožnil rozmiestniť elektronické komunikačné služby aj za geografické hranice členských štátov. Článok 16 smernice o povolení vyžaduje od Komisie, aby preskúmala fungovanie vnútroštátnych systémov povoľovania a vývoj poskytovania cezhraničných služieb v rámci Spoločenstva. Ustanovenia článku 8 smernice o povolení týkajúce sa harmonizovaného prideľovania rádiových frekvencií sa ukázali ako neúčinné pri riešení potrieb podniku, ktorý chce poskytovať služby na celom území Spoločenstva, a preto by sa mali zmeniť a doplniť. (55) Hoci udeľovanie povolení a monitorovanie dodržiavania podmienok využívania by malo zostať v zodpovednosti každého členského štátu, členské štáty by mali upustiť od ukladania akýchkoľvek ďalších podmienok, kritérií alebo postupov, ktoré by obmedzili, zmenili alebo zdržali správne vykonávanie harmonizovaných alebo koordinovaných postupov výberu alebo povoľovania. Ak sú takéto koordinačné alebo harmonizačné opatrenia odôvodnené uľahčením ich vykonávania, mohli by zahŕňať prechodné výnimky alebo, v prípade frekvenčného spektra, prechodný mechanizmus spoločného využívania spektra, ktorý by oslobodil členské štáty od povinnosti uplatňovať také opatrenia za predpokladu, že by to nevytvorilo medzi jednotlivými členskými štátmi nežiaduce rozdiely v oblasti hospodárskej súťaže alebo situácie v regulácii. (56) Vnútroštátne regulačné orgány by mali mať možnosť robiť účinné kroky na monitorovanie a zabezpečenie dodržiavania podmienok všeobecného povolenia alebo užívacích práv, vrátane právomoci ukladať účinné finančné pokuty a/alebo správne sankcie v prípade porušenia uvedených podmienok. (57) Podmienky, ktoré môžu byť pripojené k povoleniam, by mali zahŕňať osobitné podmienky upravujúce dostupnosť pre používateľov so zdravotným postihnutím a potrebu verejných orgánov komunikovať so širokou verejnosťou pred veľkými živelnými pohromami, počas nich a po nich. S prihliadnutím na dôležitosť technických inovácií by členské štáty mali mať takisto možnosť vydávať povolenia používať spektrum na experimentálne účely pri dodržiavaní osobitných obmedzení a konkrétnych podmienok prísne odôvodnených experimentálnou povahou takých práv. (58) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2887/2000 z 18. decembra 2000 o neviazanom prístupe k účastníckemu vedeniu [29] sa osvedčilo ako účinné v úvodnej fáze otvárania trhu. Rámcová smernica vyžaduje od Komisie, aby monitorovala prechod od regulačného rámca z roku 1998 k rámcu z roku 2002 a vo vhodnom čase predložila návrhy na zrušenie uvedeného nariadenia. Podľa rámca z roku 2002 sú vnútroštátne regulačné orgány povinné analyzovať trh pre veľkoobchodný predaj neviazaného prístupu k účastníckemu kovovému vedeniu alebo k úseku účastníckeho kovového vedenia site na účely poskytovania širokopásmových služieb a hlasových služieb stanovených v odporúčaní o relevantných trhoch výrobkov a služieb. Keďže všetky členské štáty analyzovali tento trh najmenej raz a sú uložené náležité povinnosti vychádzajúce z rámca z roku 2002, nariadenie č. 2887/2000 sa stalo zbytočným, a preto by sa malo zrušiť. (59) Opatrenia nevyhnutné na vykonávanie rámcovej smernice, prístupovej smernice a smernice o povolení by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [30]. (60) Komisii by sa mala udeliť najmä právomoc prijímať vykonávacie predpisy týkajúce sa notifikácie podľa článku 7 rámcovej smernice, harmonizácie v oblasti spektra a prideľovania čísel a rovnako vo veciach spojených s bezpečnosťou sietí a služieb, identifikácie nadnárodných trhov, vykonávania noriem, harmonizovaného uplatňovania ustanovení regulačného rámca. Rovnako by sa jej mala udeliť právomoc prijímať vykonávacie opatrenie na aktualizáciu príloh I a II prístupovej smernice so zreteľom na vývoj trhu a technológií a prijímať vykonávacie opatrenia na harmonizáciu pravidiel, podmienok a postupov na udeľovanie povolenia pre elektronické komunikačné siete a služby. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich účelom je doplniť tieto smernice pridaním iných než podstatných prvkov, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s dôkladnou kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. Ak z naliehavých dôvodov nemožno dodržať bežné lehoty pre tento postup, Komisia by mala mať možnosť použiť skrátenie konanie ustanovené v článku 5a ods. 6 uvedeného rozhodnutia. PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Zmeny a doplnenia k smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) Smernica 2002/21/ES sa mení a dopĺňa takto: (1) Článok 1 ods. 1 sa nahrádza takto: ‘1. Touto smernicou sa vytvára harmonizovaný rámec na reguláciu služieb elektronických komunikačných služieb, elektronických komunikačných sietí, pridružených zariadení a pridružených služieb a určitých aspektov koncových zariadení. Stanovujú sa úlohy vnútroštátnych regulačných orgánov a zriaďuje sa sústava postupov na zabezpečenie harmonizovaného uplatňovania regulačného rámca v celom Spoločenstve.“ (2) Článok 2 sa mení a dopĺňa takto: a) Písmeno b) sa nahrádza takto: „b) „nadnárodné trhy” znamenajú trhy, ktoré pokrývajú Spoločenstvo alebo jeho podstatnú časť a sú umiestnené vo viac ako jednom členskom štáte.“ b) Písmeno d) sa nahrádza takto: „d) „verejná komunikačná sieť” znamená elektronickú komunikačnú sieť, ktorá sa používa úplne alebo prevažne na poskytovanie verejne dostupných elektronických komunikačných služieb a ktorá podporuje prenos informácií medzi koncovými bodmi siete, vrátane neaktívnych sieťových prvkov;“ c) Písmeno e) sa nahrádza takto: „e) „pridružené prostriedky“ znamenajú prostriedky pridružené k elektronickej komunikačnej sieti a/alebo k elektronickej komunikačnej službe, ktoré umožňujú a/alebo podporujú poskytovanie služieb prostredníctvom tejto siete a/alebo služby alebo sú toho schopné a zahŕňajú systémy na prepočet čísla alebo preklad adries, systémy podmieneného prístupu a elektronických programových sprievodcov, ako aj fyzickú infraštruktúru, ako sú káblovody, stožiare, pouličné rozvodné skrine a budovy;“ d) Písmeno l) sa nahrádza takto: „l) „osobitné smernice” znamenajú smernicu 2002/20/ES (smernica o povolení), smernicu 2002/19/ES (prístupová smernica), smernicu 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe) a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES [31] (ďalej len „smernica 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)“;)“ e) Pridávajú sa tieto písmená q), r), a s): „q) „priradenie“ znamená určenie daného frekvenčného pásma alebo číselného rozsahu na využitie jedným, prípadne viacerými typmi služieb podľa stanovených podmienok; r) „pridelenie“ znamená povolenie, ktoré vydal vnútroštátny regulačný orgán právnemu subjektu [alebo fyzickej osobe] na využívanie rádiovej frekvencie alebo rádiofrekvenčného kanálu alebo čísla (alebo skupiny(-y) čísel); s) „škodlivé rušenie“ znamená rušenie, ktoré ohrozuje fungovanie rádionavigačnej služby alebo iných bezpečnostných služieb, alebo ktoré inak vážne zhoršuje, znemožňuje alebo opakovane prerušuje rádiokomunikačnú službu prevádzkovanú v súlade s platnými predpismi Spoločenstva alebo s vnútroštátnymi predpismi." (3) Článok 3 ods. 3 sa nahrádza takto: „3. Členské štáty zabezpečia, aby ich vnútroštátne regulačné orgány vykonávali svoje právomoci nezávisle, nestranne a transparentne. Vnútroštátne regulačné orgány nemôžu vyžadovať alebo preberať pokyny od akéhokoľvek iného orgánu v súvislosti s každodenným plnením úloh, ktorými boli poverené podľa vnútroštátneho práva vykonávajúceho komunitárne právo. Právomoc pozastaviť alebo zvrátiť rozhodnutia vnútroštátnych regulačných orgánov majú iba odvolacie orgány zriadené v súlade s článkom 4 alebo vnútroštátne súdy. Členské štáty zabezpečia, aby riaditeľ vnútroštátneho regulačného orgánu alebo jeho náhradník mohol byť prepustený len v prípade, ak už nespĺňa podmienky požadované na výkon svojej funkcie a vopred stanovené vo vnútroštátnom práve, alebo keď sa dopustil vážneho pochybenia. Rozhodnutie o prepustení riaditeľa vnútroštátneho regulačného orgánu zo zamestnania musí obsahovať vyhlásenie o dôvodoch a zverejní sa v čase prepustenia. Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátne regulačné orgány mali adekvátne finančné a ľudské zdroje na vykonávanie úloh, ktorými sú poverené, a aby mali samostatné ročné rozpočty. Tieto rozpočty sa zverejňujú.“ (4) Článok 4 sa mení a dopĺňa takto: a) Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Členské štáty zabezpečia, aby na vnútroštátnej úrovni existovali účinné mechanizmy, v rámci ktorých má každý užívateľ alebo podnik poskytujúci elektronické komunikačné siete a/alebo služby, ktorý je dotknutý rozhodnutím vnútroštátneho regulačného orgánu, právo podať odvolanie proti tomuto rozhodnutiu k odvolaciemu orgánu, ktorý je nezávislý od zúčastnených strán. Tento orgán, ktorým môže byť súd, musí mať zodpovedajúce odborné znalosti potrebné na vykonávanie svojich funkcií. Členské štáty zabezpečia, aby sa skutková podstata prípadov riadne zohľadnila a aby existoval účinný odvolací mechanizmus. Do rozhodnutia o akomkoľvek odvolaní zostáva v platnosti rozhodnutie vnútroštátneho regulačného orgánu, pokiaľ nie sú povolené dočasné opatrenia. Dočasné opatrenia sa môžu povoliť z dôvodu naliehavej potreby zrušiť účinnosť rozhodnutia s cieľom predísť vážnemu a nenapraviteľnému poškodeniu strany, ktorá o tieto opatrenia požiadala, a keď to vyžaduje vyváženosť záujmov.“ b) Pridáva sa tento odsek 3: „3. Členské štáty zhromažďujú informácie o predmete odvolaní, počte žiadostí o odvolanie, dĺžke trvania odvolacích konaní, počte rozhodnutí vydať dočasné opatrenia prijaté v súlade s odsekom 1 a dôvody takých rozhodnutí. Členské štáty každoročne sprístupnia tieto informácie Komisii a Európskemu úradu pre trh elektronických komunikácií (ďalej len „úrad“).“ (5) Článok 5 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. Členské štáty zabezpečia, aby podniky poskytujúce elektronické komunikačné siete alebo služby poskytovali všetky informácie, vrátane finančných informácií, potrebné pre vnútroštátne regulačné orgány na zabezpečenie zhody s ustanoveniami tejto smernice a osobitných smerníc alebo s rozhodnutiami prijatými podľa týchto smerníc. Od týchto podnikov sa takisto vyžaduje, aby poskytli informácie o budúcom vývoji sietí alebo služieb, ktorý by mohol mať vplyv na veľkoobchodné služby sprístupnené konkurentom. Tieto podniky musia takéto informácie poskytnúť na požiadanie a bez zbytočného odkladu, v lehote a s takou úrovňou podrobností, aké vyžaduje vnútroštátny regulačný orgán. Informácie požadované vnútroštátnym regulačným orgánom musia byť primerané plneniu danej úlohy. Vnútroštátny regulačný orgán uvedie dôvody, ktoré jeho žiadosť o informácie oprávňujú.“ (6) Články 6 a 7 sa nahrádzajú takto: „Článok 6 Konzultácie a mechanizmus transparentnosti S výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 7 ods. 10, článok 20 alebo článok 21, a pokiaľ vykonávacie predpisy prijaté v súlade s článkom 9c nestanovujú inak, členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že vnútroštátne regulačné orgány majú v úmysle prijať opatrenia v súlade s touto smernicou alebo osobitnými smernicami, ktoré majú výrazný vplyv na relevantný trh, alebo že majú v úmysle stanoviť obmedzenie v súlade s článkom 9 ods. 3 a 4, poskytnú zainteresovaným stranám príležitosť predložiť k návrhu opatrení v primeranej lehote pripomienky. Vnútroštátne regulačné orgány zverejnia svoje vnútroštátne konzultačné postupy. Členské štáty zabezpečia vytvorenie jednotného informačného miesta, prostredníctvom ktorého možno získať prístup ku všetkým prebiehajúcim konzultáciám. Vnútroštátny regulačný orgán zverejní výsledky konzultačného procesu, s výnimkou prípadu dôverných informácií v súlade s komunitárnym právom a vnútroštátnym právom o obchodnom tajomstve. Článok 7 Konsolidácia vnútorného trhu pre elektronické komunikácie 1. Pri vykonávaní svojich úloh podľa tejto smernice a špecifických smerníc vnútroštátne regulačné orgány v maximálnej miere zohľadnia ciele stanovené v článku 8, a to aj vtedy, ak sa týkajú fungovania vnútorného trhu. 2. Vnútroštátne regulačné orgány prispievajú spoluprácou s Komisiou a s úradom k rozvoju vnútorného trhu, aby sa zabezpečilo dôsledné uplatňovanie ustanovení tejto smernice a osobitných smerníc vo všetkých členských štátoch. Na tento účel pracujú s Komisiou a úradom najmä s cieľom určiť typy nástrojov a nápravných opatrní najvhodnejších na riešenie konkrétnych druhov situácii na trhu. 3. S výnimkou prípadov, keď vykonávacie ustanovenia prijaté podľa článku 7a určujú niečo iné, po dokončení konzultácií uvedených v článku 6, ak vnútroštátny regulačný orgán plánuje prijať opatrenie, ktoré: a) spadá do oblasti pôsobnosti článkov 15 alebo 16 tejto smernice, článkov 5 alebo 8 smernice 2002/19/EC (prístupová smernica); a b) by malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi, sprístupní Komisii, úradu a vnútroštátnym regulačným orgánom v ostatných členských štátoch návrh opatrenia spolu s odôvodnením, z ktorého opatrenie vychádza, v súlade s článkom 5 ods. 3 a informuje o tom Komisiu a ostatné vnútroštátne regulačné orgány. Vnútroštátne regulačné orgány a Komisia môžu príslušnému vnútroštátnemu regulačnému orgánu predložiť pripomienky len do jedného mesiaca. Lehota jedného mesiaca nesmie byť predĺžená. 4. Ak plánované opatrenie uvedené v odseku 3 je zamerané na: a) vymedzenie relevantného trhu, ktorý sa odlišuje od trhov vymedzených v odporúčaní v súlade s článkom 15 ods. 1; alebo b) rozhodnutie, či určiť alebo neurčiť podnik ako subjekt, ktorý má samostatne alebo spoločne s inými podnikmi značnú trhovú silu podľa článku 16 ods. 3, 4 alebo 5; alebo c) uloženie, zmenu a doplnenie alebo zrušenie povinnosti prevádzkovateľa pri uplatňovaní článku 16 v spojení s článkami 5 a 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) a článku 17 smernice 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe), a pokiaľ by toto opatrenie malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi a Komisia naznačila vnútroštátnemu regulačnému orgánu, že sa domnieva, že návrh opatrenia by vytvoril prekážku pre jednotný trh, alebo že má vážne pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s komunitárnym právom a najmä s cieľmi uvedenými v článku 8, navrhované opatrenie sa nesmie počas nasledujúcich dvoch mesiacov prijať. Táto lehota sa nesmie predĺžiť. 5. V rámci dvojmesačnej lehoty uvedenej v odseku 4 môže Komisia prijať rozhodnutie vyžadujúce od vnútroštátneho regulačného orgánu, aby zrušil navrhované opatrenie. Komisia v najvyššej miere zohľadní stanovisko úradu predložené v súlade s článkom 5 nariadenia [……/ES] pred vydaním rozhodnutia. K tomuto rozhodnutiu priloží podrobnú a objektívnu analýzu, v ktorej predloží dôvody, prečo by návrh opatrenia nemal byť podľa Komisie prijatý, a pripojí konkrétne návrhy na zmenu a doplnenie návrhu opatrenia. 6. Do troch mesiacov potom, čo Komisia vydá rozhodnutie v súlade s odsekom 5, ktorým od vnútroštátneho regulačného orgánu požaduje, aby vzal späť navrhované opatrenie, vnútroštátny regulačný orgán navrhované opatrenie zmení a doplní alebo vezme späť. V prípade zmeny a doplnenia navrhovaného opatrenia vnútroštátny regulačný orgán usporiada verejnú konzultáciu v súlade s postupom uvedeným v článku 6 a znovu notifikuje Komisii zmenený a doplnený návrh opatrenia v súlade s ustanoveniami odseku 3. 7. Príslušný vnútroštátny regulačný orgán v najvyššej miere zohľadní pripomienky iných vnútroštátnych regulačných orgánov a Komisie a môže, okrem prípadov, na ktoré sa vzťahuje odsek 4, schváliť výsledný návrh opatrenia a následne ho oznámiť Komisii. Každý iný vnútroštátny regulačný orgán vykonávajúci funkcie podľa tejto smernice alebo osobitných smerníc takisto v najvyššej miere zohľadní pripomienky Komisie. 8. Pokiaľ bol návrh opatrenia zmenený a doplnený v súlade s odsekom 6, môže Komisia prijať rozhodnutie, ktorým požiada vnútroštátny regulačný orgán, aby uložil v danej lehote konkrétnu povinnosť podľa článku 9 až 13a smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) a článku 17 smernice 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe). Komisia pritom sleduje rovnaké ciele politiky, aké sú stanovené pre vnútroštátne regulačné orgány v článku 8. Komisia v najvyššej miere zohľadní stanovisko úradu predložené v súlade s článkom 6 nariadenia [……/ES], najmä pri vypracovaní podrobných informácií o povinnosti (povinnostiach), ktoré chce uložiť. 9. Vnútroštátny regulačný orgán oznámi Komisii všetky konečné opatrenia, na ktoré sa vzťahujú podmienky uvedené v písmenách a) a b) v článku 7 ods. 3. 10. Za výnimočných okolností, keď vnútroštátny regulačný orgán uváži, že existuje naliehavá potreba konať odlišne od postupu uvedeného v odsekoch 3 a 4 s cieľom chrániť hospodársku súťaž a záujmy užívateľov, môže ihneď prijať primerané a predbežné opatrenia. Tieto opatrenia s úplným odôvodnením bezodkladne oznámi Komisii, ostatným vnútroštátnym regulačným orgánom a úradu. Rozhodnutie vnútroštátneho regulačného orgánu, ktorým sa takéto opatrenia stávajú trvalými, alebo sa predlžuje ich platnosť, podlieha ustanoveniam odsekov 3 a 4.“ (7) Vkladá sa tento článok 7a: „Článok 7a Vykonávacie ustanovenia „1. Komisia môže v súvislosti s článkom 7 stanoviť vykonávacie ustanovenia, ktoré vymedzujú formu, obsah a úroveň podrobností, ktoré sa majú uviesť v notifikáciách požadovaných v súlade s článkom 7 ods. 3, okolnosti, za ktorých sa notifikácie nebudú požadovať, a kalkuláciu lehôt. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1, navrhnuté na zmenu a doplnenie iných než podstatných prvkov tejto smernice sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou, uvedeným v článku 22 ods. 3. Komisia môže v naliehavých odôvodnených prípadoch použiť skrátené konanie v súlade s článkom 22 ods. 4.“ (8) Článok 8 sa mení a dopĺňa takto: a) V odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Pokiaľ článok 9 týkajúci sa rádiových frekvencií nestanovuje inak, členské štáty v najvyššej miere zohľadnia požiadavku technologickej neutrality regulácií a zabezpečia, aby vnútroštátne regulačné orgány pri plnení regulačných úloh špecifikovaných v tejto smernici a v osobitných smerniciach, najmä úloh, ktoré majú zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž, postupovali podobne.“ b) V odseku 2 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto: „a) zabezpečia, aby užívatelia, vrátane zdravotne postihnutých užívateľov, starších užívateľov a užívateľov s osobitnými sociálnymi potrebami, získali maximálne výhody z hľadiska možnosti voľby, ceny a kvality; b) zabezpečia, aby nedošlo k skresleniu alebo obmedzeniu hospodárskej súťaže v odvetví elektronických komunikácií, najmä pri poskytovaní obsahu;“ c) V odseku 3 sa písmeno d) nahrádza takto: „d) spolupracujú s Komisiou a úradom tak, aby zabezpečili rozvoj jednotnej regulačnej praxe a jednotné uplatňovanie tejto smernice a osobitných smerníc.“ d) V odseku 4 sa písmeno e) nahrádza takto: „e) riešia potreby osobitných sociálnych skupín, najmä užívateľov so zdravotným postihnutím, starších užívateľov a užívateľov s osobitnými sociálnymi potrebami;“ e) V odseku 4 sa pridáva písmeno g): „g) uplatňujú zásadu, že koncoví užívatelia by mali mať možnosť získať prístup k akémukoľvek zákonnému obsahu a šíriť ho a používať ľubovoľné zákonné aplikácie a/alebo služby podľa svojho výberu.“ (9) Článok 9 sa nahrádza takto: „Článok 9 Správa rádiových frekvencií pre elektronické komunikačné služby 1. Členské štáty zabezpečia účinnú správu rádiových frekvencií pre elektronické komunikačné služby na svojom území v súlade s článkom 8. Zabezpečia, aby sa pri priradení a pridelení takýchto rádiových frekvencií vnútroštátnymi regulačnými orgánmi vychádzalo z objektívnych, transparentných, nediskriminačných a primeraných kritérií. 2. Členské štáty propagujú harmonizáciu používania rádiových frekvencií v celom Spoločenstve v zhode s potrebou zabezpečiť ich účinné a efektívne využívanie v súlade s rozhodnutím č. 676/2002/ES (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre). 3. Pokiaľ v druhom pododseku alebo v opatreniach prijatých podľa článku 9c nie je stanovené inak, členské štáty zabezpečia, aby sa všetky druhy rádiovej siete alebo technológie bezdrôtového prístupu mohli využívať v rádiových frekvenčných pásmach otvorených pre elektronické komunikačné služby. Členské štáty však môžu na používaný typ technológie alebo rádiovej siete bezdrôtového prístupu uvaliť primerané a nediskriminačné obmedzenia, ak potrebné: a) zabrániť škodlivému rušeniu, b) chrániť zdravie ľudí pred elektromagnetickými poľami, c) zabezpečiť maximalizáciu spoločného využívania rádiových frekvencií, ak tieto frekvencie podliehajú všeobecnému povoleniu, alebo d) dodržiavať obmedzenia v súlade s ďalej uvedeným odsekom 4. 4. Pokiaľ v druhom pododseku alebo v opatreniach prijatých podľa článku 9c nie je stanovené inak, členské štáty zabezpečia, aby sa všetky druhy elektronických komunikačných služieb mohli poskytovať v rádiových frekvenčných pásmach otvorených pre elektronické komunikácie. Členské štáty však môžu na poskytované typy elektronických komunikačných služieb uvaliť primerané a nediskriminačné obmedzenia. Obmedzenia, ktorými sa požaduje, aby sa služba poskytovala v konkrétnom pásme, musia byť odôvodnené plnením cieľa všeobecného záujmu v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, ako je bezpečnosť života, podpora sociálnej, regionálnej alebo územnej súdržnosti, zabránenie neúčinnému využívaniu rádiových frekvencií alebo podpora kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a plurality médií, stanovená vo vnútroštátnych právnych predpisoch v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Obmedzenie, ktorým sa zakazuje poskytovať akúkoľvek inú službu v konkrétnom pásme, sa môže zaviesť len v prípadoch odôvodnených potrebou ochrany služieb zaisťujúcich bezpečnosť ľudských životov. 5. Nevyhnutnosť ukladať obmedzenia uvedené v odsekoch 3 a 4 členské štáty pravidelne preskúmavajú. 6. Odseky 3 a 4 sa vzťahujú na priraďovanie a prideľovanie rádiových frekvencií po 31. decembri 2009.“ (10) Vkladajú sa tieto články 9a, 9b a 9c: „Článok 9a Preskúmanie obmedzení existujúcich práv 1. Členské štáty zabezpečia na päť rokov začínajúc [1. januárom 2010] aby držitelia práv na užívanie rádiových frekvencií, ktoré im boli udelené pred uvedeným dátumom, mohli príslušnému vnútroštátnemu regulačnému orgánu predložiť žiadosť o nové posúdenie obmedzenia ich práv v súlade s článkom 9 ods. 3 a 4. Pred prijatím svojho rozhodnutia informuje príslušný vnútroštátny regulačný orgán držiteľa práva o tom, že obmedzenie znovu posúdil, pričom uvedie rozsah práva po novom posúdení a poskytne mu primeranú lehotu, aby mohol svoju žiadosť stiahnuť. Pokiaľ držiteľ práva svoju žiadosť stiahne, zostane právo nezmenené až do skončenia jeho platnosti, alebo do uplynutia doby piatich rokov podľa toho, ktorá situácia nastane skôr. 2 Pokiaľ je držiteľ práva, ktorý je uvedený v odseku 1, poskytovateľom služieb obsahu rozhlasového a televízneho vysielania a právo na užívanie rádiových frekvencií mu bolo udelené na účely plnenia konkrétneho cieľa všeobecného záujmu, môže sa žiadosť o nové posúdenie podať iba pre tú časť rádiových frekvencií, ktorá je na plnenie uvedeného cieľa nevyhnutná. Tá časť rádiových frekvencií, ktorá na plnenie uvedeného cieľa v dôsledku uplatnenia článku 9 ods. 3 a 4 nevyhnutná nie je, podlieha novému postupu prideľovania podľa článku 7 ods. 2 smernice o povolení. 3. Po uplynutí päťročného obdobia uvedeného v odseku 1 členské štáty prijmú všetky vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa na všetky zostávajúce pridelenia a priradenia rádiových frekvencií, ktoré existovali ku dňu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, uplatňoval článok 9 ods. 3 a 4. 4. Pri uplatňovaní tohto článku členské štáty prijmú náležité opatrenia na zaručenie spravodlivej hospodárskej súťaže. Článok 9b Prevod individuálnych práv na užívanie rádiových frekvencií 1. Členské štáty zabezpečia, aby podniky mohli previesť na iné podniky alebo prenajať iným podnikom individuálne užívacie práva na rádiové frekvencie v pásmach, pre ktoré je to ustanovené vo vykonávacích opatreniach prijatých na základe článku 9c, bez predchádzajúceho súhlasu vnútroštátneho regulačného orgánu. Takisto v prípade iných pásiem môžu členské štáty stanoviť, aby podniky individuálne užívacie práva na rádiové frekvencie prevádzali na iné podniky alebo im ich prenajímali. 2. Členské štáty zabezpečia, aby zámer podniku previesť užívacie práva na rádiové frekvencie bol notifikovaný vnútroštátnemu regulačnému orgánu zodpovednému za prideľovanie spektra a aby bol zverejnený. Ak bolo používanie rádiovej frekvencie harmonizované uplatňovaním rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre alebo iných opatrení Spoločenstva, každý takýto prevod musí byť v súlade s týmto harmonizovaným vyžívaním. Článok 9c Harmonizačné opatrenia v oblasti správy rádiových frekvencií V snahe prispieť k rozvoju vnútorného trhu a v dosiahnuť dodržiavanie zásad tohto článku Komisia môže prijať zodpovedajúce vykonávacie opatrenia, ktorých cieľom je: a) harmonizovať identifikáciu pásiem, pri ktorých si môžu podniky medzi sebou užívacie práva prevádzať alebo prenajímať; b) harmonizovať podmienky spojené s týmito právami a podmienky, postupy, limity, obmedzenia, zrušenia a prechodné pravidlá platné pre takéto prevody alebo prenájmy; c) harmonizovať osobitné opatrenia na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže pri prevode individuálnych práv; d) stanoviť výnimku zo zásady neutrality technológie nebo neutrality služieb a harmonizovať rozsah a povahu všetkých výnimiek z týchto zásad v súlade s článkom 9 ods. 3 a 4, ktoré nie sú výnimkami zameranými na zabezpečenie podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a plurality médií. Tieto opatrenia navrhnuté na zmenu a doplnenie iných než podstatných prvkov tejto smernice sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou, uvedeným v článku 22 ods. 3. Komisia môže v naliehavých odôvodnených prípadoch použiť skrátené konanie v súlade s článkom 22 ods. 4. Pri vykonávaní ustanovení tohto odseku môže Komisii pomáhať úrad v súlade s článkom 10 nariadenia […/ES]. (11) Článok 10 sa mení a dopĺňa takto: a) Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Vnútroštátne regulačné orgány zabezpečia, aby sa číslovacie plány a postupy uplatňovali spôsobom zabezpečujúcim rovnaké zaobchádzanie so všetkými poskytovateľmi verejne dostupných elektronických komunikačných služieb. Členské štáty najmä zabezpečia, aby podnik, ktorému bol pridelený číselný rozsah, nediskriminoval ostatných poskytovateľov elektronických komunikačných služieb, pokiaľ ide o postupnosť čísel používaných na udelenie prístupu k ich službám.“ b) Odsek 4 sa nahrádza takto: „4. Členské štáty podporujú harmonizáciu pri prideľovaní čísel v rámci Spoločenstva, ak to prispieva k fungovaniu vnútorného trhu alebo sa tým podporuje rozvoj celoeurópskych služieb. Komisia môže prijať v tejto veci zodpovedajúce technické vykonávacie opatrenia, ktoré môžu zahŕňať stanovenie zásad určovania taríf pre osobitné čísla alebo číselne rozsahy. Vykonávacími opatreniami sa úradu môžu udeliť osobitné zodpovednosti pri uplatňovaní týchto opatrení. Tieto opatrenia navrhnuté na zmenu a doplnenie iných než podstatných prvkov tejto smernice sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou, uvedeným v článku 22 ods. 3. Komisia môže v naliehavých odôvodnených prípadoch použiť skrátené konanie v súlade s článkom 22 ods. 4.“ (12) V článku 11 ods. 1 sa slová „konal na základe transparentných a verejne dostupných postupov uplatňovaných bez diskriminácie a bez zbytočného odkladu a“ nahrádzajú takto: „konal na základe jednoduchých, transparentných a verejne dostupných postupov, uplatňovaných bez diskriminácie a bezodkladne a v každom prípade prijal svoje rozhodnutie do štyroch mesiacov od podania žiadosti, a“ (13) Článok 12 sa nahrádza takto: „Článok 12 Spoločné umiestňovanie a spoločné využívanie zariadení poskytovateľov elektronických komunikačných sietí 1. Ak má podnik poskytujúci elektronické komunikačné siete podľa vnútroštátnych právnych predpisov právo inštalovať zariadenia na verejnom alebo súkromnom majetku, nad ním alebo pod ním, alebo môže využiť výhody postupu vyvlastnenia alebo využívania majetku, vnútroštátne regulačné orgány môžu uložiť spoločné využívanie takýchto zariadení alebo majetku, vrátane vstupu do budov, stožiarov, antén, káblovodov, kontrolných otvorov a pouličných rozvodných skríň. 2. Členské štáty môžu požadovať, aby držitelia práv uvedení v odseku 1 spoločne využívali zariadenia alebo majetok (vrátane fyzického spoločného umiestnenia), alebo môžu prijať opatrenia na uľahčenie koordinácie verejných prác s cieľom chrániť životné prostredie, zdravie ľudí, verejnú bezpečnosť alebo splniť ciele územného plánovania, až po uplynutí primeranej lehoty na verejnú konzultáciu, počas ktorej musia dostať všetky zainteresované strany príležitosť vyjadriť svoje stanoviská. Takéto režimy spoločného využívania alebo koordinácie môžu zahŕňať pravidlá na rozdelenie nákladov na spoločné využívanie zariadenia alebo majetku. 3. Opatrenia prijaté vnútroštátnym regulačným orgánom v súlade s odsekom 1 musia byť objektívne, transparentné a primerané.“ (14) Pridáva sa táto kapitola IIIa: „Kapitola IIIa BEZPEČNOSŤ A INTEGRITA SIETÍ A SLUŽIEB „Článok 13a Bezpečnosť a integrita 1. Členské štáty zabezpečia, aby podniky, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby, prijali zodpovedajúce technické a organizačné opatrenia na ochranu svojich sietí a služieb. So zreteľom na stav techniky tieto opatrenia zaistia takú úroveň bezpečnosti, ktorá zodpovedá miere uvádzaného rizika. Opatrenia sa prijímajú najmä s cieľom zabrániť alebo minimalizovať vplyv bezpečnostných incidentov na užívateľov a na vzájomne prepojené siete. 2. Členské štáty zabezpečia, aby podniky, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete, urobili všetky kroky potrebné na zabezpečenie integrity svojich sietí a aby sa tak zaručila nepretržitá dodávka týchto služieb prostredníctvom týchto sietí. 3. Členské štáty zabezpečia, aby podniky, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby, informovali vnútroštátny regulačný orgán o každom narušení bezpečnosti alebo integrity, ktoré malo významný vplyv na fungovanie sietí alebo služieb. Dotknutý vnútroštátny regulačný orgán prípadne informuje vnútroštátne regulačné orgány v ostatných členských štátov a úrad. Ak je vo verejnom záujme prípad narušenia zverejniť, vnútroštátny regulačný orgán môže o tom informovať verejnosť. Vnútroštátny regulačný orgán každé tri mesiace predkladá Komisii súhrnnú správu o prijatých oznámeniach a o krokoch, ktoré urobil v súlade s týmto odsekom. 4. Komisia, zohľadňujúc v najvyššej miere stanovisko úradu vydané v súlade s článkom 4 ods. 3 písm. b) nariadenia […./ES], môže prijať zodpovedajúce technické vykonávacie opatrenia na účely harmonizácie opatrení uvedených v odsekoch 1, 2, a 3 vrátane opatrení vymedzujúcich okolnosti, formát a postupy uplatňované na požiadavky notifikácie. Tieto vykonávacie opatrenia navrhnuté na zmenu a doplnenie iných než podstatných prvkov tejto smernice sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou, uvedeným v článku 22 ods. 3. Komisia môže v naliehavých odôvodnených prípadoch použiť skrátené konanie v súlade s článkom 22 ods. 4. Článok 13b Vykonávanie a presadzovanie 1. Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátne regulačné orgány mali v záujme vykonávania článku 13a právomoc vydávať záväzné pokyny podnikom, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby. 2. Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátne regulačné orgány mali právomoc vyžadovať od podnikov, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby, aby: a) poskytovali informácie potrebné na posúdenie bezpečnosti svojich služieb a sietí, vrátane dokumentovaných bezpečnostných politík, a b) vydali pokyny kvalifikovanému nezávislému subjektu, aby vykonal bezpečnostný audit a sprístupnil jeho výsledky vnútroštátnemu regulačnému orgánu. 3. Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátne regulačné orgány mali všetky právomoci potrebné na vyšetrenie prípadov nedodržiavania predpisov. 4. Tieto ustanovenia sa uplatňujú bez toho, aby bol dotknutý článok 3 tejto smernice.“ (15) Článok 14 sa mení a dopĺňa takto: a) V ods. 2 druhom pododseku sa vypúšťa druhá veta. b) Odsek 3 sa vypúšťa. (16) Článok 15 sa mení a dopĺňa takto: a) Záhlavie článku sa nahrádza takto: „Postup na identifikáciu a vymedzenie trhov“ b) V odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto: „1. Po verejných konzultáciách a konzultácii s úradom Komisia prijme odporúčanie o relevantných trhoch produktov a služieb (ďalej len „odporúčanie“). Odporúčanie identifikuje tie trhy produktov a služieb v odvetví elektronických komunikácií, ktorých charakteristiky môžu oprávňovať na uloženie regulačných povinností stanovených v osobitných smerniciach, bez toho, aby boli dotknuté trhy, ktoré možno vymedziť v konkrétnych prípadoch podľa právnych predpisov o hospodárskej súťaži. Komisia vymedzí trhy v súlade so zásadami právnych predpisov o hospodárskej súťaži.“ c) Odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Vnútroštátne regulačné orgány vymedzia relevantné trhy primerane vnútroštátnym okolnostiam, najmä relevantné geografické trhy na svojom území v súlade so zásadami právnych predpisov o hospodárskej súťaži, pričom v najvyššej miere zohľadnia odporúčania a usmernenia. Vnútroštátne regulačné orgány sa pred vymedzením trhov, ktoré sa líšia od trhov identifikovaných v odporúčaní, riadia postupmi uvedenými v článkoch 6 a 7.“ d) Odsek 4 sa nahrádza takto: „4. Komisia môže prijať rozhodnutie, ktoré identifikuje nadnárodné trhy, pričom v najvyššej miere zohľadní stanovisko úradu predložené v súlade s článkom 7 nariadenia […./ES]. Toto rozhodnutie navrhnuté na zmenu a doplnenie iných než podstatných prvkov tejto smernice sa prijíma v súlade s regulačným postupom s kontrolou, uvedeným v článku 22 ods. 3. Komisia môže v naliehavých odôvodnených prípadoch použiť skrátené konanie v súlade s článkom 22 ods. 4.“ (17) Článok 16 sa mení a dopĺňa takto: a) Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto: „1. Vnútroštátne regulačné orgány vypracujú analýzu relevantných trhov uvedených v odporúčaní, pričom v najvyššej miere zohľadnia usmernenia. Členské štáty zabezpečia, aby sa táto analýza v prípade potreby vykonala v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž. 2. Ak sa od vnútroštátneho regulačného orgánu vyžaduje podľa odsekov 3 alebo 4 článku 17 smernice 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe), alebo článku 8 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) aby určili, či je potrebné podnikom uložiť povinnosti, zachovať, zmeniť, doplniť alebo zrušiť tieto povinnosti, vnútroštátny regulačný orgán určí na základe svojej analýzy trhu podľa odseku 1 tohto článku, či je relevantný trh účinne konkurencieschopný.“ b) Odseky 5 a 6 sa nahrádzajú takto: „5. V prípade nadnárodných trhov identifikovaných v rozhodnutí uvedenom v článku 15 ods. 4) Komisia požiada úrad, aby vykonal analýzu trhu, pričom v najvyššej miere zohľadní usmernenia, a predložil stanovisko o uložení, zachovaní, zmene, doplnení alebo zrušení regulačných povinností uvedených v odseku 2 tohto článku. Komisia môže, pri najvyššom zohľadnení stanoviska úradu, vydať rozhodnutie, ktorým určí jeden alebo viac podnikov ako subjekty, ktoré majú značnú trhovú silu na danom trhu, a uloží jednu alebo viac osobitných povinností podľa článkov 9 až 13a smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) a článku 17 smernice 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe). Pritom Komisia presadzuje ciele politiky stanovené v článku 8. 6. Opatrenia prijaté podľa ustanovení odsekov 3 a 4 tohto článku podliehajú postupom uvedeným v článkoch 6 a 7. Vnútroštátne regulačné orgány vykonajú analýzu relevantného trhu: a) do dvoch rokov po predchádzajúcej notifikácii týkajúcej sa návrhu opatrenia. ktoré sa daný trh vzťahuje, b) v prípade trhov, ktoré predtým neboli notifikované Komisii, do jedného roka od prijatia revidovaného odporúčania o relevantných trhoch, alebo c) v prípade členských štátov, ktoré sa nedávno pripojili k únii, do jedného roka po ich pristúpení. c) Vkladá sa tento odsek 7: „7. Ak vnútroštátny regulačný orgán nedokončil svoju analýzu relevantného trhu identifikovaného v odporúčaní v lehote stanovenej v článku 16 ods. 6, Komisia môže požiadať úrad aby vydal stanovisko, vrátane návrhu opatrenia, analýzy osobitného trhu a osobitných povinností, ktoré majú byť uložené. Úrad uskutoční verejné konzultácie o príslušnom návrhu opatrenia. Komisia, pri najvyššom zohľadnení stanoviska úradu vydaného v súlade s článkom 6 nariadenia […./ES], môže prijať rozhodnutie vyžadujúce od vnútroštátneho regulačného orgánu, aby označil určité podniky za subjekty, ktoré majú značnú trhovú silu, a uložil takto označeným podnikom osobitné povinnosti podľa článkov 8, 9 až 13a smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) a článku 17 smernice 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe). Komisia pritom sleduje rovnaké ciele politiky, aké sú stanovené v článku 8 pre vnútroštátne regulačné orgány.“ (18) Článok 17 sa mení a dopĺňa takto: a) V ods. 1 druhej vete sa slová „v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2“ nahrádzajú slovami „prijať vhodné vykonávacie opatrenia a“. b) V odseku 6 sa slová „v súlade v článkom 22 ods. 3 odstráni normy a/alebo špecifikácií zo zoznamu uvedeného v odseku 1“ nahrádzajú slovami „prijme vhodné vykonávacie opatrenia a odstráni tieto normy a/alebo špecifikácie zo zoznamu noriem a/alebo špecifikácií