Návrh rozhodnutie Rady o osobitnom programe „Kapacity”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) /* KOM/2005/0443 v konečnom znení - CNS 2005/0188 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.9.2005 KOM(2005) 443 v konečnom znení 2005/0188 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe „Kapacity”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA (ZMLUVA O ES) 1. KONTEXT NÁVRHOV Návrhy piatich osobitných programov vychádzajú z návrhu Komisie na siedmy rámcový program (2007 - 2013) prijatý 6. apríla 2005[1]. Predložená štruktúra obsahuje štyri hlavné osobitné programy – „Spolupráca”, „Myšlienky”, „Ľudia” a „Kapacity”, z ktorých každý zodpovedá hlavnému cieľu európskej výskumnej politiky. Ďalší osobitný program sa týka priamych činností Spoločného výskumného centra. Komisia predloží k siedmemu rámcovému programu návrhy na „Pravidlá účasti a šírenia informácií v oblasti biovýskumu”. Kontext a ciele politík sú stanovené v oznámení „Rast prostredníctvom budovania Európskeho výskumného priestoru”[2]. Splnenie týchto cieľov a úplná realizácia osobitných programov si vyžiada zdvojnásobenie rozpočtu navrhnutého Komisiou. K dlhodobému a udržateľnému vytváraniu pracovných miest významne prispieva výskum, technológia, vzdelanie a inovácia. Uvedené oblasti sú zároveň kľúčom k hospodárskemu rastu, konkurencieschopnosti, zdraviu, kvalite života a životného prostredia. Úlohou rámcového programu v oblasti výskumu a programov Spoločenstva v oblasti vzdelania a inovácie je dosiahnuť pokrok k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti. Osobitné programy siedmeho rámcového programu sú určené na to, aby v kombinácii s potrebnými vnútroštátnymi a súkromnými snahami riešili hlavné nedostatky týkajúce sa úrovne, kvality a dosahu európskeho výskumu. Šírenie a prenos vedomostí predstavujú zásadný prínos činností v oblasti európskeho výskumu. Preto sa prijmú príslušné opatrenia zamerané na dôslednejšie využívanie výsledkov týchto činností na strane priemyslu, tvorcov politík, ako aj na strane spoločnosti. Je potrebné, aby Európa vo významnejšej miere investovala do oblasti výskumu. Ak Európska únia chce do roku 2010 pokročiť k cieľu investovať do výskumu 3 % svojho HDP, treba na tento cieľ klásť väčší dôraz. Siedmy rámcový program k tomu prispeje ako priamym financovaním, tak aj vytvorením a podporovaním podmienok na ďalšie verejné a súkromné investície do výskumu. Európa potrebuje na zvýšenie a zlepšenie svojho výskumného úsilia viac výskumných pracovníkov. Úlohou siedmeho rámcového programu, ako aj ďalších opatrení, akými sú napr. Európska charta pre výskumných pracovníkov či vnútroštátne opatrenia v rámci politík, je vzbudiť záujem početnej verejnosti o profesiu výskumného pracovníka a opäť prilákať popredných perspektívnych odborníkov v oblasti výskumu do Európy. Finančná podpora na európskej úrovni ponúka príležitosti na zvýšenie kvality a účinnosti výskumu, čo nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Osobitné programy siedmeho rámcového programu predstavujú ďalšiu konsolidáciu európskeho výskumného priestoru na základe využitia nových spôsobov s dosiahnutím kritického objemu a štruktúr v nových oblastiach výskumu a s ďalšou podporou voľného pohybu myšlienok, znalostí a výskumných pracovníkov. V priebehu realizácie osobitných programov sa maximálne využije potenciál činností na európskej úrovni na posilnenie kvality výskumu najmä prostredníctvom celoeurópskych súťaží založených na prísnom a nezávislom hodnotení návrhov. To zahŕňa identifikáciu a podporu jestvujúcej kvality v celej Európskej únii, ako aj vytváranie kapacít pre budúcu svetovú kvalitu výskumu. Dosah osobitných programov sa zvýši spojením s ďalšími politikami a programami Spoločenstva, a najmä štrukturálnymi fondmi, vzdelávacími programami a programom konkurencieschopnosti a inovácie. 2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE Pri príprave návrhov osobitných programov sa brali do úvahy názory, ktoré vyjadrili inštitúcie EÚ, najmä Európsky parlament a Európska rada, ako aj ďalšie zainteresované strany vrátane výskumníkov a používateľov výskumu. Príprava zahŕňa neustále diskusie a príspevky týkajúce sa návrhov rozhodnutí siedmeho rámcového programu, rozsiahle konzultácie a príspevky zhromaždené pri príprave tohto návrhu a ďalšie úsilie pri určovaní budúcich priorít výskumu vyvíjané napr. európskymi technologickými platformami. Návrh osobitného programu vychádza z hĺbkového posúdenia dosahu vykonaného pre návrh siedmeho rámcového programu[3], ktorý preukázal špecifický významný prínos každého z navrhovaných osobitných programov. Návrhy navyše zohľadňujú výsledok päťročného hodnotenia rámcového programu.[4] 3. PRÁVNE ASPEKTY Návrh osobitných programov vychádza z článkov 163 až 173 kapitoly XVIII Zmluvy, najmä z článku 166.3 týkajúceho sa realizácie rámcového programu prostredníctvom osobitných programov. 4. VPLYV NA ROZPOčET Legislatívne finančné výkazy pripojené ku každému navrhovanému rozhodnutiu stanovujú vplyv na rozpočet a ľudské a správne zdroje. Komisia plánuje založiť výkonnú agentúru, ktorej zverí určité požadované úlohy, akými je realizácia osobitných programov „Spolupráca“, „Ľudia“ a „Kapacity.“ Rovnaký postup sa uplatní aj pri realizácii programu „Myšlienky“ (pozri oddiel 7.2). 5. KOHERENTNÁ A FLEXIBILNÁ REALIZÁCIA 5.1. Prispôsobenie novým potrebám a príležitostiam Je mimoriadne dôležité, aby bola realizácia osobitných programov dostatočne flexibilná a zostala v popredí vedeckého a technického rozvoja a reagovala na vznikajúce vedecké, priemyselné, politické alebo spoločenské potreby. V tomto kontexte sú mimoriadne dôležité akcie, ktoré samotným výskumníkom umožňujú identifikovať témy. Pri ďalších akciách možno tento cieľ dosiahnuť predovšetkým prostredníctvom každoročne aktualizovaných pracovných programov za pomoci výborov zástupcov členských štátov, v ktorých sa predpokladá jasné zameranie výborov na pracovné programy. Revízie môžu prebiehať rýchlejšie v prípade nových priorít vyžadujúcich urýchlenú odpoveď, ktoré vyplývajú predovšetkým z nepredvídaných potrieb politík. Úspech tohto viacročného programovania je založený na celom rade vstupov, ktoré zabezpečujú zachovanie priameho súvisu podporovaných činností s vyvíjajúcimi sa výskumnými potrebami priemyslu a politík EÚ. V rámci jednotlivých tém osobitného programu spolupráce sa bude využívať aj externé poradenstvo na multidisciplinárnej úrovni so zabezpečením efektívnej vyváženosti názorov akademickej, ako aj priemyselnej obce. V programe Myšlienky sa bude uplatňovať úplne nový prístup, v rámci ktorého je prípravou ročného pracovného programu poverená nezávislá vedecká rada založená v rámci autonómnej Európskej rady pre výskum (pozri oddiel 7.2). Dodatočný externý prínos najmä v rámci programu Spolupráca zabezpečia aj v rôznych oblastiach založené európske technologické platformy , ktoré majú potenciál fungovať ako významný a dynamický činiteľ pri zabezpečovaní relevantných prepojení s priemyslom. Výskumné priority uvedené v programoch strategického výskumu definovaných platformami sa dobre odzrkadľujú v návrhoch osobitných programov a znamenajú výrazný prínos pre viacročné programovanie. Ďalšie fóra a skupiny ako napr. Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (European Strategy Forum on Research Infrastructures - ESFRI) a platformy založené na posúdenie programov strategického výskumu relevantných pre oblasti sociálnych alebo environmentálnych politík môžu včas poskytnúť Komisii poradenstvo týkajúce sa nových priorít v určitých oblastiach. Významnou novou príležitosťou vyplývajúcou z rámcového programu, je novátorský mechanizmus financovania, finančný nástroj na rozdelenie rizika zameraný na podporu investícií súkromného sektora do rozvoja vedy a techniky zlepšením prístupu k pôžičkám Európskej investičnej banky (EIB) na veľké opatrenia európskeho rozmeru, ktoré potrebujú kombinovať viacero zdrojov financovania vrátane pôžičiek. Tieto veľké európske akcie sú „spoločné technologické iniciatívy” a veľké projekty spolupráce financované priamo z rámcového programu v programe Spolupráca a nové projekty výskumnej infraštruktúry v programe Kapacity. V súlade s kritériami oprávnenosti možno uvažovať aj o ďalších veľkých európskych projektoch spolupráce ako Eureka. Na základe predpokladaného prínosu osobitných programov pre EIB sa výrazne zlepší prístup k úverovému financovaniu a stimulujú súkromné investície do rozvoja vedy a techniky. 5.2. Prierezové otázky Komisia zabezpečí celkovú a súvislú realizáciu siedmeho rámcového programu s plným zohľadnením zaručenej autonómie a nezávislosti Európskej rady pre výskum v programe Myšlienky. Pracovné programy ostatných osobitných programov sa koordinovane zrevidujú tak, aby umožnili plné zohľadnenie prierezových otázok. Výbory zástupcov členských štátov vo významnej miere zodpovedajú aj za pomoc Komisii pri zabezpečovaní efektívnej koherentnosti a koordinácii realizácie týchto osobitných programov. Táto úloha vyžaduje silnú úroveň koordinácie v rámci členských štátov, ako aj medzi zástupcami výborov fungujúcich v rôznych zloženiach. V prípade mimoriadneho významu podporovaných akcií pre rôzne časti osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sa na základe skúseností získaných v 6. rámcovom programe budú uplatňovať spoločné výzvy, čo je obzvlášť dôležité pre témy výskumu týkajúce sa bodov programu Spolupráca. Tieto výzvy sa jasne uvedú v pracovnom programe. Nasledujúce otázky týkajúce sa osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sú mimoriadne dôležité a predpokladajú určité mechanizmy koordinovaného prístupu: - Medzinárodná spolupráca : Všetky uvedené osobitné programy sú otvorené pre medzinárodnú spoluprácu a v tomto zmysle majú stanovené aj svoje činnosti. V celom rámcovom programe sa uplatňuje strategický prístup s cieľom zvýšiť kvalitu európskeho výskumu a konkurencieschopnosť a riešiť osobitné globálne alebo regionálne otázky tam, kde ide o vzájomný záujem a prínos. Vo všetkých osobitných programoch sa zabezpečí v súlade s touto stratégiou koherentný prístup a v tomto zmysle dostane hlavnú úlohu program Kapacity. - Výskumné infraštruktúry: Hlavná podpora výskumných infraštruktúr sa zrealizuje v programe Kapacity. Tento program zaistí koordinovaný prístup k relevantným výskumným činnostiam v ostatných programoch, najmä v programe Spolupráca. - Prierezový výskum politík : V rámci útvarov Komisie sa zavedú mechanizmy efektívnej koordinácie, ktoré zaistia najmä to, aby tieto činnosti aj naďalej spĺňali potreby vývoja politík EÚ. Na tento účel môže viacročné programovanie čerpať z pomoci skupín používateľov rôznych útvarov Komisie súvisiacich s predmetnými politikami. V tejto súvislosti sa vytvorí interná štruktúra zabezpečujúca koordináciu vedy a technológií súvisiacich s morom v rámci všetkých tematických oblastí. - Účasť MSP: Účasť MSP sa vo všetkých osobitných programoch zoptimalizuje. Okrem posilnených osobitných činností vzťahujúcich sa na MSP v programe Kapacity budú výskumné záujmy MSP tvoriť súčasť celého programu Spolupráca. Témy, ktoré sú pre MSP mimoriadne zaujímavé, sú ďalej rozpracované v pracovných programoch a výzvach na predloženie návrhov. Zvláštny dôraz sa kladie na zapojenie MSP do činností v rámci programu Ľudia. MSP sa môžu zapojiť aj do programu Myšlienky. K účasti MSP prispejú najmä predpokladané opatrenia na zjednodušenie a väčšia flexibilita výberu vhodného systému financovania. - Šírenie a prenos znalostí : Silnou črtou všetkých osobitných programov je potreba podporovať využívanie výsledkov výskumu s osobitným dôrazom na prenos znalostí medzi jednotlivými krajinami, disciplínami a z akademickej pôdy do priemyslu aj prostredníctvom mobility výskumných pracovníkov. Z tohto aspektu je dôležité zapojiť potenciálnych používateľov do pomoci pri definovaní priorít (najmä prostredníctvom európskych technologických platforiem). Využívanie výsledkov výskumu posilnia aj komplementárne činnosti v rámci programu Konkurencieschopnosť a pomoc inováciám , ktoré sa zaoberajú prekonávaním bariér inovácie a posilňovaním inovačných schopností. - Veda v spoločnosti : Táto činnosť programu Kapacity zohrá úlohu aj pri zabezpečovaní riadneho zohľadnenia spoločenských aspektov vo všetkých osobitných programoch a pri prehlbovaní interakcií medzi vedcami a širšou verejnosťou. 6. METÓDY ZJEDNODUšENIA A RIADENIA Na základe návrhov predložených v pracovnom dokumente Komisie zo 6. apríla 2005 a rozsiahleho dialógu o tomto dokumente možno dosiahnuť výrazné zjednodušenie realizácie siedmeho rámcového programu. Mnohé z navrhovaných opatrení sa majú uviesť v Pravidlách účasti a šírenia, najmä opatrenie zamerané na výrazné zníženie „byrokracie“ a zjednodušenie systémov financovania a požiadaviek výkazníctva. Medzi navrhované zlepšenia v rámci osobitných programov patrí: - Lepšia efektivita a konzistencia realizácie v celom procese externého zadávania administratívnych úloh výkonnej agentúre. - Racionalizácia systémov financovania, pričom sa na realizáciu každého osobitného programu využijú nástroje potrebné na realizáciu cieľov programu. - Jasnejšia prezentácia hodnotiacich kritérií: zahrnú sa do pracovných programov na základe princípov stanovených v každom osobitnom programe. - Jasne prezentované pracovné programy zamerané na účinné informovanie potenciálnych účastníkov o dostupných príležitostiach spĺňajúcich ich osobitné potreby a záujmy. Napríklad v pracovných programoch a výzvach sa v prípade potreby zdôrazňujú témy osobitne zaujímavé pre MSP alebo témy, na ktorých je prospešné spolupracovať s tretími krajinami. - Zjednodušenie v ďalších aspektoch, ako napr. zefektívnenie schvaľovania projektov, nové systémy financovania a podpory a ďalšie využívanie databáz a informačných nástrojov na zabezpečenie lepšej komunikácie. 7. OBSAH OSOBITNÝCH PROGRAMOV 7.1. Spolupráca Osobitný program Spolupráca je určený na získanie vedúceho postavenia v kľúčových oblastiach vedy a techniky podporou spolupráce medzi univerzitami, priemyslom, výskumnými centrami a verejnými orgánmi v celej Európskej únii ako aj v celom ostatnom svete. V rámci realizácie predchádzajúcich rámcových programov sa demonštruje dosah týchto činností na reštrukturalizáciu výskumu v Európe a na spoločné zhromažďovanie a využívanie zdrojov. Siedmy rámcový program tento dosah ešte viac rozšíri. Jeho deväť navrhnutých tém zodpovedá hlavným oblastiam pokroku vedy a techniky, v ktorých treba posilniť kvalitný výskum so zameraním na riešenie európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti, ako aj v oblasti verejného zdravia. Program vo významnej miere nadväzuje na predchádzajúce rámcové programy, pričom vychádza z preukázaného prínosu európskej podpory tohto druhu. Okrem toho obsahuje výrazné nové prvky, ktorých realizácia si vyžaduje osobitnú pozornosť: - Reagovanie na potrebu ambicióznych celoeurópskych verejno-súkromných partnerstiev s cieľom urýchliť rozvoj hlavných technológií zavedením spoločných technologických iniciatív[5]. V rámci prvého súboru iniciatív sa stanovili jasné ciele a výsledky v oblasti inovačnej medicíny, nanoelektroniky, zabudovaných počítačových systémov, vodíkových a palivových článkov, aeronautiky a riadenia letovej premávky a globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti, ktoré budú predmetom osobitných návrhov (napríklad podľa článku 171 Zmluvy). Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie spoločné technologické iniciatívy napríklad v oblasti výroby energie s nulovými emisiami a v oblasti obnoviteľnej energie. - Posilnený prístup ku koordinácii vnútroštátnych výskumných programov. V rámci tém sa zachová a zrealizuje úspešný systém ERA –NET . Súčasné ERA-NETy zo 6. rámcového programu môžu následne predložiť návrhy na prehĺbenie vzájomnej spolupráce alebo rozšírenie konzorcií o nových účastníkov a podporiť nové siete ERA zaoberajúce sa novými témami. Systém sa otvorí aj pre verejné orgány, ktoré výskumný program plánujú, ale zatiaľ nerealizujú. Okrem toho vznikne systém ERA-NET plus, ktorý poskytne podnet na spoločné výzvy na predloženie návrhov na nadnárodné výskumné projekty organizované medzi viacerými krajinami. - Na základe skúseností iniciatívy článku 169, Partnerstva pre klinické pokusy v európskych a rozvojových krajinách (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership - EDCTP), boli v úzkej spolupráci členských štátov identifikované ďalšie štyri iniciatívy článku 169 . Tieto iniciatívy v oblastiach „asistovaného života“, výskumu Baltického mora a metrológie sú uvedené v programe Spolupráca a iniciatíva článku 169 spájajúca programy súvisiace s malými a strednými podnikmi, ktoré vykonávajú vnútroštátny výskum, je uvedená v programe Kapacity. Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie iniciatívy. - Cielenejší prístup k medzinárodnej spolupráci v rámci jednotlivých tém a aj medzitematicky sa predpokladá pri činnostiach špecifickej spolupráce identifikovaných v pracovných programoch v súlade so strategickým prístupom k predpokladanej medzinárodnej spolupráci a prostredníctvom politických dialógov a sietí s rôznymi regiónmi partnerských krajín. - V rámci jednotlivých tém sa bude vyvíjať úsilie flexibilnejšie reagovať na vynárajúce sa potreby a nepredvídané potreby politík. Pri realizácii sa bude vychádzať zo skúseností nadobudnutých pri implementácii programov Vedecká podpora politiky a Nová a vznikajúca veda a technika uvedených v 6. rámcovom programe, ako aj programu Budúca a vznikajúca technológia v oblasti informačných a komunikačných technológií (ICT). 7.2. Myšlienky Európa nedosahuje prenikavé výsledky v oblasti výskumu či bádania v nových rýchlo sa rozvíjajúcich oblastiach vedy. Program Myšlienky poskytne takýto celoeurópsky mechanizmus podporujúci skutočne kreatívnych vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov, ktorých záujem o poznanie môže vyústiť do nepredvídateľných a výnimočných objavov s možným vplyvom na tradičné chápanie a otvorenie nových perspektív technického pokroku a vyriešenie pretrvávajúcich sociálnych a ekologických problémov. V súvislosti so zvyšovaním kvality základného výskumu vo všetkých celoeurópskych súťažiach vzniknú významné sociálne a hospodárske výhody.[6] V programe Myšlienky sa uvádza pojem „ hraničný výskum ”, ktorý je odrazom nového chápania základného výskumu. V súvislosti s nadobúdaním nových poznatkov je „hraničný výskum“ skutočne rizikovou oblasťou, do ktorej patrí aj sledovanie zásadného pokroku vo vede, technike a inžinierstve bez ohľadu na hranice medzi jednotlivými disciplínami alebo štátmi. Program vychádza z „bádateľského“ prístupu, ktorý dáva výskumníkom priestor na navrhovanie vlastných tém. Granty sa udeľujú jednotlivým tímom, pričom ponechávajú tímu flexibilitu vytvoriť akékoľvek zoskupenie výskumných pracovníkov z jednej inštitúcie alebo viacerých inštitúcií v jednej krajine alebo aj na medzištátnej úrovni, vhodné na vedenie projektov. V každom prípade by sa formovanie tímov malo riadiť vedou, a nie administratívnymi požiadavkami. Program sa odlišuje od vnútroštátne financovaných činností základného výskumu svojimi strategickými cieľmi i európskym rozmerom. Nový smer predstavuje vytvorenie Európskej rady pre výskum (European Research Council, ERC) na realizáciu programu Myšlienky. Založenie dvoch kľúčových štrukturálnych zložiek ERC, nezávislej vedeckej rady a špecializovanej realizačnej štruktúry, fungujúcich podľa princípov dôvery, dôveryhodnosti a transparentnosti, by malo zabezpečiť adekvátne finančné prostriedky a vysoko efektívny výkon a zaručiť vysoký stupeň autonómnosti a integrity pri súčasnom súlade s požiadavkami na zodpovednosť. Vedeckú radu tvoria zástupcovia európskej vedeckej obce na najvyššej úrovni konajúci na základe osobnej spôsobilosti a nezávisle na politických alebo akýchkoľvek iných záujmoch. Jej členov vymenuje Komisia na základe osobitného procesu ich identifikácie. Mandát vedeckej rady tvorí: 1. Vedecká stratégia: vytvorenie celkovej vedeckej stratégie pre program vzhľadom na vedecké príležitosti a európske vedecké potreby. V súlade s vedeckou stratégiou neustále zavádzanie pracovného programu a potrebných zmien vrátane výziev na predloženie návrhov a prípadných kritérií, na základe ktorých sa tieto návrhy majú finančne podporovať, ako aj uvedenia špecifických tém alebo cieľových skupín (napr. mladých/vznikajúcich tímov). 2. Monitorovanie a kontrola kvality: podľa vhodnosti z vedeckej perspektívy vytvorenie pozícií na realizáciu a riadenie výziev na predloženie návrhov, hodnotiacich kritérií, porovnávacích procesov vrátane výberu expertov a metód porovnávania a hodnotenia návrhov, na základe ktorých sa určí návrh, ktorý dostane financie; ako aj akýchkoľvek ďalších záležitostí ovplyvňujúcich výsledky a dosah osobitného programu a kvalitu vykonávaného výskumu. Monitorovanie kvality operácií a hodnotenie realizácie a výsledkov programu a odporúčania na nápravu alebo budúce opatrenia. 3. Komunikácia a šírenie informácií: komunikácia s vedeckým spoločenstvom a kľúčovými zainteresovanými stranami o činnostiach a výsledkoch programu a rokovaniach ERC. Pravidelné podávanie správ o činnosti Komisii. Špecializovaná realizačná štruktúra zodpovedá za vykonávanie programu podľa ročného pracovného programu. Uplatňuje najmä hodnotiace postupy, porovnávací a výberový proces podľa princípov stanovených vedeckou radou a zabezpečuje finančné a vedecké riadenie grantov. V tomto zmysle má Komisia v úmysle v prvom rade založiť výkonnú agentúru, na ktorú bude delegovať výkonné úlohy. Realizačná štruktúra zostane naďalej v úzkom styku s vedeckou radou vo všetkých aspektoch realizácie programu. V budúcnosti na základe nezávislého hodnotenia efektívnosti štruktúr a mechanizmov ERC môže vzniknúť alternatívna štruktúra napr. podľa ustanovení článku 171 Zmluvy. Európska komisia vystupuje ako garant úplnej autonómie a integrity ERC. To znamená, že zodpovednosť Komisie za realizáciu programu spočíva v zavedení realizačnej štruktúry ERC a v realizácii programu v súlade so stanovenými cieľmi podľa vedeckých zameraní a požiadaviek stanovených nezávisle fungujúcou vedeckou radou týkajúcich sa vysokej úrovne výsledkov dosiahnutých v oblasti vedy. Komisia zodpovedá za formálne schválenie pracovného programu pre program Myšlienky. Svoju zodpovednosť uplatní v súlade s uvedeným prístupom. Komisia spravidla schváli pracovný program navrhnutý vedeckou radou. Ak Komisia nemôže schváliť pracovný program v navrhovanej podobe, pretože napríklad nezodpovedá cieľom programu, alebo nie je v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, od Komisie sa vyžaduje verejné odôvodnenie svojho rozhodnutia. Tento postup má zabezpečiť fungovanie ERC podľa príslušných princípov, resp. úplné a transparentné rešpektovanie autonómie a integrity. 7.3. Ľudia Osobitný program Ľudia je súčasťou rozsiahlej a integrovanej stratégie kvalitatívneho a kvantitatívneho posilnenia ľudských zdrojov vo výskume a vývoji v Európe. Program stimuluje záujem ľudí o povolanie výskumného pracovníka, podporuje rozhodnutie výskumných pracovníkov zostať v Európe a prílev popredných odborníkov do Európy. Vďaka zharmonizovaným nástrojom, výraznejším účinkom štruktúrovania a vyššej efektívnosti v porovnaní s bilaterálnymi dohodami medzi členskými štátmi sa ešte viac zvýši význam akcií na európskej úrovni. Činnosti vychádzajú z dlhodobých a úspešných skúseností získaných pri realizácii akcií Marie Curie reagujúcich na potreby výskumných pracovníkov týkajúce sa odborného vzdelávania, mobility a profesionálneho rastu. Aj keď ponúkajú pomerne značnú kontinuitu, silnejší dôraz sa kladie na nasledujúce aspekty: - Zvýšený štrukturálny účinok , napríklad zavedením spolufinancovania regionálnych, vnútroštátnych a medzinárodných programov v rámci akčnej línie „celoživotné vzdelávanie a profesionálny rozvoj”. Režim „spolufinancovania“ nenahrádza režim žiadostí a prideľovania individuálnych postgraduálnych štipendií na európskej úrovni, ktorý je momentálne praxou výlučne šiesteho rámcového programu. Individuálne štipendiá však v Európe dosiahli „štádium zrelosti“. Vnútroštátne ponuky v tejto oblasti zároveň zostávajú fragmentované v zmysle cieľov, metód hodnotenia a pracovných podmienok majú doteraz obmedzenú úroveň, pokiaľ ide o ich medzinárodný alebo európsky rozmer. Preto sa na základe otvorených výziev na predkladanie návrhov navrhuje spolufinancovanie výberu programov zodpovedajúcich cieľom rámcového programu. Pri hodnotení a výbere sa vychádza zo splnenia kritérií bez ohľadu na pôvod vybraných štipendistov. V rámci tohto procesu sa uplatňujú prijateľné podmienky zamestnania a práce (v zmysle napr. platu, sociálneho zabezpečenia, odborného vedenia, profesionálneho rastu). - Účasť priemyslu: pri súčasnom zachovaní charakteru akcií Marie Curie „zdola nahor“ sa silnejší dôraz kladie na odborné vzdelávanie a profesionálny rast v rôznych sektoroch, najmä v súkromnom sektore. Ten sa dosiahne dôrazom na rozvoj doplnkových schopností a spôsobilostí, ktorý je nevyhnutný pre lepšie pochopenie podnikového výskumu a kvalitu výskumu. Tá sa zvýši stimuláciou medzisektorových skúseností prostredníctvom aktívnej účasti priemyslu na všetkých činnostiach a zavedením špecializovaného systému zdieľania poznatkov v partnerstvách medzi verejným a súkromným sektorom vrátane najmä MSP. - Posilní sa medzinárodný rozmer . Okrem zahraničných štipendií s povinným návratom zameraných na prínos k celoživotnému vzdelávaniu a profesionálny rast výskumných pracovníkov EÚ sa ďalej rozširuje medzinárodná spolupráca s výskumnými pracovníkmi z tretích krajín. Okrem toho sa zavádzajú nové rozmery spolupráce so susednými krajinami EÚ a s krajinami, ktoré s EÚ uzavreli dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Navyše sa podporujú aj „vedecké diaspory“ európskych výskumníkov v zahraničí a zahraničných výskumníkov v Európe. 7.4. Kapacity Na základe implementácie osobitného programu Kapacity sa zlepší výskumná a inovačná kapacita v celej Európe. Program je kombináciou pokračovania a posilňovania činností z predchádzajúcich rámcových programov a obsahuje ďalšie významné nové prvky. Hlavným novým prvkom je plánovaný strategický prístup v rámci podpory výstavby novej výskumnej infraštruktúry, ktorá doplní stálu podporu optimálneho využívania existujúcej výskumnej infraštruktúry. Podpora založenia novej infraštruktúry sa realizuje v dvoch fázach: v prípravnej fáze a vo fáze výstavby. Na základe práce ESFRI (Európske strategické fórum o výskumnej infraštruktúre) zameranej na vývoj podrobného európskeho plánu týkajúceho sa novej výskumnej infraštruktúry Komisia vymedzí prioritné projekty, na ktoré by sa v súlade so 7. rámcovým programom mohla vzťahovať možná finančná podpora ES. V prípade týchto projektov Komisia vystupuje ako pomocník najmä pri uplatňovaní mechanizmov finančného inžinierstva v rámci fázy výstavby vrátane zjednodušenia prístupu k pôžičkám EIB prostredníctvom finančných nástrojov na rozdelenia rizika. V prílohe 1 sa uvádza „zoznam príležitostí“ vypracovaný fórom ESFRI, ktorý obsahuje konkrétne príklady nových a rozsiahlych výskumných infraštruktúr, ktoré európska vedecká obec bude v priebehu nasledujúceho desaťročia potrebovať. V prípade dvoch programov podpory výskumu v záujme MSP a združení MSP sa zvýši rozpočet, čím sa zlepší schopnosť reagovať na rastúcu potrebu MSP využívať externé služby v oblasti výskumu. Akcie Regióny vedomostí vychádzajú z úspešnej pilotnej akcie. Cieľom je umožniť nadnárodným sieťam regiónov plne využiť silné stránky svojho výskumu, umožniť im absorbovať nové poznatky vyplývajúce z výskumu a uľahčiť vznik „výskumných zoskupení“ združujúcich univerzity, výskumné centrá, podniky a regionálne orgány.Významným novým prvkom je krok k odhaleniu úplného výskumného potenciálu „konvergenčných“ a najvzdialenejších regiónov EÚ. Realizácia vedomostného hospodárstva a spoločnosti vychádza z posilnenia kvality európskeho výskumu, ale aj z lepšieho využitia „nevyužitého” vysokého výskumného potenciálu, ktorý existuje v celej EÚ. Akcie umožnia nábor výskumných pracovníkov z iných krajín EÚ, pobyty výskumných a riadiacich pracovníkov, organizáciu nástrojov hodnotenia a akvizíciu a vývoj výskumného zariadenia. Tieto akcie pomôžu pri realizácii potrieb a príležitostí na posilnenie výskumných kapacít existujúcich a vznikajúcich výskumných centier v týchto regiónoch, ktoré sa môžu zabezpečiť prostredníctvom štrukturálnych fondov. Prepojenie vedy a spoločnosti predstavuje výrazné rozšírenie práce predchádzajúceho rámcového programu zamerané na výraznejšiu podporu vedy, skvalitnenie politík EÚ a významnejšiu angažovanosť a informovanosti informovanosť verejnosti. Dôležitým cieľom siedmeho rámcového programu je budovanie silnej a koherentnej medzinárodnej vedecko-technickej politiky. Tento prístup sa bude realizovať prostredníctvom činností programu Kapacity, a to predovšetkým pri stanovovaní priorít spolupráce . V súvislosti s koherentným vývojom politík sa väčší dôraz bude klásť na koordináciu vnútroštátnych a regionálnych výskumných politík pomocou systému osobitnej podpory iniciatív nadnárodnej politickej spolupráce členských štátov a regiónov. Tá posilní realizáciu otvorenej metódy koordinácie výskumných politík a podporí zosúladené alebo spoločné iniciatívy skupín krajín a regiónov v oblastiach so silným nadnárodným rozmerom. 7.5. Činnosti Spoločného výskumného centra Aj keď JRC pokračuje v poskytovaní vedeckej a technickej podpory tvorby politík EÚ, zároveň posilňuje aj svoju zákaznícku orientáciu a vytváranie významných prepojení s vedeckou obcou. Svoje činnosti rozvíja v špecifickom kontexte rastu, udržateľného rozvoja a bezpečnosti. Činnosti JRC reagujú aj na výzvu na vyššej úrovni uplatňovať lisabonskú agendu. Uskutočňovanie nových úloh spojených s rastúcou potrebou reagovať na krízy, núdzové situácie a odolávať politickému tlaku bude súvisieť s budovaním kapacít a zariadení vo vybraných oblastiach s cieľom poskytnúť adekvátnu podporu v kontexte EÚ. Kľúčovou črtou tohto osobitného programu je aj integrovaný prístup k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory pre politiky. 8. RAST PROSTREDNÍCTVOM BUDOVANIA EURÓPSKEHO VÝSKUMNÉHO PRIESTORU PRE VEDOMOSTI Nevyhnutne rýchle napredovanie k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti si vyžaduje vytýčenie nových cieľov a zabezpečenie efektívnosti európskeho výskumu. V rámci tohto úsilia zohrávajú tejto snahe musia zohrať svoju úlohu všetci aktéri v celej Európskej únii – národné vlády, výskumné zariadenia a priemysel. Cieľom osobitných programov realizácie siedmeho rámcového programu je maximálne zvýšiť využitie a dosah investícií v oblasti výskumu na európskej úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Kľúčovými črtami sú dôraz na štyri hlavné ciele v príslušných osobitných programoch s činnosťami a prostriedkami realizácie určenými na plnenie týchto cieľov; silný prvok kontinuity spolu s hlavnými novými prístupmi; dôsledný dôraz na podporu existujúcej vysokej úrovne a na vytváranie kapacít pre budúcu úroveň výskumu; zefektívnené a zjednodušené riadenie zabezpečujúce užívateľsky jednoduché využívanie a nákladovú efektívnosť; a flexibilita - umožnenie reakcie rámcového programu na nové potreby a príležitosti. Príloha 1 „ZOZNAM PRÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI[7] - Zariadenie na výskum antiprotónov a iónov (FAIR) - Zariadenie pre ostré sekundárne lúče nestabilných izotopov (SPIRAL II) - Európsky podmorský neutrinový teleskop (KM3NeT) - Mimoriadne veľký teleskop (ELT) – pre optickú astronómiu - Celoeurópska výskumná infraštruktúra pre nanoštruktúry (PRINS) - Európsky zdroj hlbokého štiepenia (ESS) – neutrónový zdroj - Európsky XFEL – pre prenikavé röntgenové lúče - Sieť IRUVX FEL – od infračervených po mäkké röntgenové lúče - Modernizácia ESRF – synchrotron - Vysokovýkonný počítač pre Európu (HPCEUR) - Námorné plavidlo pre pobrežný výskum – predovšetkým Baltického mora - Výskumný ľadoborec Aurora Borealis - Európske multidisciplinárne observatórium morského dna (EMSO) - Európska infraštruktúra pre výskum a ochranu biodiverzity - Pokroková infraštruktúra pre snímanie mozgu a celého tela - Infraštruktúra bioinformatiky pre Európu - Európska sieť centier pokročilého klinického výskumu - Európska sieť biobánk a genomických zdrojov - Vysoko bezpečné laboratóriá pre objavujúce sa choroby a hrozby pre zdravie obyvateľstva - Infraštruktúra pre funkčnú analýzu genómu cicavcov - Modelové testovacie zariadenia pre biolekársky výskum - Európske výskumné observatórium pre humanitné a sociálne vedy (EROHS) - Európsky sociálny prieskum (ESS) „Globálne projekty“ - ITER - Medzinárodná vesmírna stanica (ISS) - Medzinárodný lineárny kolidér (ILC) - Pole štvorcového kilometra (SKA) – rádioteleskop - Medzinárodné zariadenie na ožarovanie materiálov vyrobených jadrovou syntézou (IFMIF) 2005/0188 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe „Kapacity”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 166, so zreteľom na návrh Komisie[8], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[9], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], keďže: (1) V súlade s článkom 166 ods. 3 Zmluvy sa má rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. /ES o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (ďalej len „rámcový program“) realizovať prostredníctvom osobitných programov, v ktorých sa definujú podrobné pravidlá realizácie, určuje trvanie a stanovujú predpokladané nevyhnutné prostriedky. (2) Rámcový program je štruktúrovaný v štyroch typoch činností: nadnárodná spolupráca na politicky motivovaných témach („Spolupráca”), bádateľský výskum vychádzajúci z iniciatívy výskumného spoločenstva („Myšlienky”), podpora odborného vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov („Ľudia”) a podpora výskumných kapacít („Kapacity”). V tomto osobitnom programe by sa mali realizovať činnosti súvisiace s nepriamymi akciami, uvedené v rámci programu „Kapacity.“ . (3) V rámci tohto programu by sa mali uplatňovať pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít a pravidlá šírenia výsledkov výskumu pre rámcový program (ďalej len „pravidlá účasti a šírenia“). (4) Siedmy rámcový program by mal dopĺňať činnosti vykonávané členskými štátmi, ako aj ďalšie akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné na celkové strategické úsilie v rámci realizácie lisabonských cieľov, a to najmä v súvislosti s činnosťami súvisiacimi so štrukturálnymi fondmi, poľnohospodárstvom, vzdelaním, odborným vzdelávaním, konkurencieschopnosťou a inováciou, priemyslom, zdravím, ochranou spotrebiteľa, zamestnanosťou, energetikou, dopravou a životným prostredím. (5) Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované v rámci tohto rámcového programu by mali dopĺňať inovácie a činnosti uskutočňované podľa rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu. (6) Realizácia siedmeho rámcového programu môže viesť k vzniku ďalších programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov alebo k zriadeniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy. (7) Tento osobitný program by mal prispieť ku grantu EIB na vytvorenie „nástroja na financovanie rozdelenia rizika” s cieľom zlepšiť prístup k pôžičkám EIB. (8) Podľa článku 170 Zmluvy uzavrelo Spoločenstvo viacero medzinárodných zmlúv v oblasti výskumu. V tejto súvislosti by sa malo vyvíjať úsilie na posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce s cieľom ďalšej integrácie Spoločenstva do celosvetovej výskumnej obce. Tento osobitný program by preto mal byť otvorený pre krajiny, ktoré v tomto zmysle uzavreli potrebné zmluvy, avšak na projektovej úrovni, s prihliadnutím na vzájomnú prospešnosť, by mal byť otvorený aj pre subjekty z tretích krajín a medzinárodné organizácie zaoberajúce sa spoluprácou v oblasti vedy. (9) Výskumné činnosti vykonané v rámci tohto programu by mali byť v súlade so základnými etickými princípmi vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. (10) Siedmy rámcový program by mal prispieť k podpore trvalo udržateľného rozvoja. (11) Je potrebné čo najefektívnejšie a najprijateľnejšie zabezpečiť zdravé finančné riadenie siedmeho rámcového programu a jeho realizáciu, ako aj uľahčiť prístup pre všetkých účastníkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, Euratom), ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj s jeho možnými budúcimi zmenami a doplneniami. (12) Mali by sa prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát pri neoprávnenom vyplatení alebo nesprávnom použití finančných prostriedkov, v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, Euratom), ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj s jeho možnými budúcimi zmenami a doplneniami a zároveň v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[11], (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a podvodmi[12] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[13]. (13) Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa stanovujú postupy pre výkon právomocí prenesených na Komisiu[14]. (14) Osobitný program „Kapacity“ by mal mať vlastnú rozpočtovú položku vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev. (15) Pri realizácii tohto programu treba venovať adekvátnu pozornosť rovnoprávnosti pohlaví a okrem iného aj pracovným podmienkam, transparentnosti náborových postupov a profesionálnemu rastu výskumných pracovníkov angažovaných v rámci projektov a programov financovaných v súvislosti s akciami tohto programu, na ktorý sa vzťahuje referenčný rámec vyplývajúci z odporúčania Komisie z 11. marca 2005 o Európskej charte pre výskumných pracovníkov a o pravidlách náboru výskumných pracovníkov[15], PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Osobitný program „Kapacity” pre činnosti Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja vrátane demonštračných činností, ďalej len „osobitný program” sa týmto prijíma na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 Osobitný program podporuje činnosti vzťahujúce sa na program „Kapacity“ v súvislosti s kľúčovými aspektmi európskych výskumných a inovačných kapacít: (a) výskumné infraštruktúry, (b) výskum v prospech malých a stredných podnikov (MSP), (c) regióny vedomostí, (d) výskumný potenciál, (e) veda v spoločnosti, (f) horizontálne činnosti medzinárodnej spolupráce, ako aj koherentný vývoj výskumných politík. Realizácia tohto osobitného programu môže viesť k vzniku doplnkových programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy. Ciele a všeobecná charakteristika týchto činností sú uvedené v prílohe I. Článok 3 V súlade s prílohou II k rámcovému programu predstavuje predpokladaná suma, potrebná na realizáciu osobitného programu, 7486 miliónov eur, z čoho čiastka vo výške menej ako 6 % je určená na správne výdavky Komisie. Indikatívny rozpis tejto sumy je uvedený v prílohe II. Článok 4 1. Všetky výskumné činnosti uskutočňované v rámci osobitného programu sa musia vykonávať v súlade so základnými zásadami etiky. 2. Z tohto programu sa nefinancujú nasledujúce oblasti výskumu: - výskumná činnosť zameraná na klonovanie človeka na reprodukčné účely, - výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, vďaka ktorej by tieto zmeny boli dedičné[16], - výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účel výskumu alebo na účel obstarania kmeňových buniek vrátane nukleárneho prenosu somatických buniek. 3. Z tohto programu sa nefinancujú nasledujúce oblasti výskumu: - výskumné činnosti zakázané vo všetkých členských štátoch, - výskumné činnosti, ktoré sa majú vykonať v členskom štáte, kde je takýto výskum zakázaný. Článok 5 1. Osobitný program sa realizuje systémami financovania ustanovenými v prílohe III k siedmemu rámcovému programu. 2. V prílohe III k tomuto osobitnému programu sa uvádzajú dojednania týkajúce sa grantu Európskej investičnej banky za zavedenie finančného nástroja na rozdelenie rizika 3. V prílohe IV k tomuto osobitnému programu sa stanovuje iniciatíva spoločnej realizácie vnútroštátnych výskumných programov, ktorá podlieha osobitnému rozhodnutiu na základe článku 169 Zmluvy. 4. Na tento osobitný program sa uplatňujú pravidlá účasti a šírenia. Článok 6 1. Na účely realizácie osobitného programu vypracuje Komisia pracovný program, v ktorom sa podrobnejšie stanovia ciele a vedecko-technické priority uvedené v prílohe I, systém financovania tém, na ktoré sa predkladajú návrhy, a časový harmonogram realizácie. 2. V pracovnom programe sa zohľadňujú relevantné výskumné činnosti uskutočňované v členských štátoch, pridružených krajinách a v európskych a medzinárodných organizáciách. V prípade potreby sa tento program aktualizuje. 3. V pracovnom programe sa špecifikujú kritériá, podľa ktorých sa hodnotia návrhy na nepriame akcie patriace do príslušných systémov financovania a vyberajú projekty. Kritériami sú vysoká úroveň, dosah a realizácia a v tomto rámci možno ďalej špecifikovať alebo dopĺňať do pracovného programu dodatočné požiadavky, váhy a prahy. 4. V pracovnom programe sa môžu identifikovať: 4. organizácie s predplatným vo forme členských príspevkov, 5. akcie podporujúce činnosti konkrétnych právnických osôb. Článok 7 1. Za realizáciu osobitného programu zodpovedá Komisia. 2. Postup uvedený v článku 8 ods. 2 sa uplatňuje pri prijímaní: 6. pracovného programu uvedeného v článku 6 ods. 1, 7. akejkoľvek úpravy indikatívneho rozpisu sumy uvedenej v prílohe II, 3. Postup uvedený v článku 8 ods. 3 sa uplatňuje pri prijímaní činností RTD, pri ktorých sa využívajú ľudské embryá a ľudské embryonálne kmeňové bunky. Článok 8 1. Komisii pomáha Výbor. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňuje riadiaci postup stanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES v súlade s článkom 7 ods. 3 tohto rozhodnutia. 3. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES. 4. Lehota uvedená v článku 4 ods. 3 a článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je dvojmesačná. 5. Komisia pravidelne informuje výbor o celkovom napredovaní realizácie osobitného programu a poskytuje mu informácie o všetkých činnostiach RTD financovaných z tohto programu. Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, HLAVNÉ OKRUHY TÉM A ČINNOSTÍ ÚVOD V rámci tohto osobitného programu sa budú zlepšovať výskumné a inovačné kapacity v Európe a zabezpečovať ich optimálne využitie. Tento cieľ sa dosiahne prostredníctvom: - optimalizácie využitia a rozvojom výskumných infraštruktúr; - posilnenia inovačných možností malých a stredných podnikov (MSP), ako aj ich schopnosti využívať prínosy výskumu; - podpory rozvoja regionálnych výskumných zoskupení; - uvoľňovania výskumného potenciálu v konvergenčných a okrajových regiónoch EÚ; - ďalšieho približovania vedy k spoločnosti s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do spoločnosti EÚ a - horizontálnych akcií a opatrení na podporu medzinárodnej spolupráce. Tento osobitný program bude taktiež podporovať koherentný vývoj výskumných postupov. Náležite sa zohľadnení zásada udržateľného rozvoja a rovnosti pohlaví. V opodstatnených prípadoch budú do činností tohto osobitného programu včlenené etické, sociálne, právne a širšie kultúrne aspekty realizovaného výskumu a jeho možných uplatnení, ako aj socioekonomické vplyvy vedecko-technického rozvoja a prognóz. V rámci tohto osobitného programu sa môžu realizovať akcie na koordináciu programov mimo Spoločenstva využitím programu ERA-NET a účasť na spoločne realizovaných vnútroštátnych výskumných programoch (článok 169 Zmluvy), ako je uvedené v osobitnom programe „Spolupráca“. Vyvinie sa úsilie o dosiahnutie synergie a komplementárnosti s ostatnými postupmi a programami Spoločenstva, ako sú regionálna a kohézna politika EÚ, štrukturálne fondy, program konkurencieschopnosti a inovácie a príslušné programy v oblasti školstva a vzdelávania. Koherentný vývoj výskumných postupov Činnosti realizované v tejto časti sa zameriavajú na podporu koherentného vývoja postupov dopĺňajúcich koordinačné činnosti v rámci programu spolupráce a na zvýšenie úrovne politiky a iniciatív Spoločenstva (napr. právne predpisy, odporúčania a usmernenia) zameraných na zlepšenie komplexnosti a vplyvu politiky členských štátov. Tieto činnosti prispejú k realizácii lisabonskej stratégie, najmä k dosiahnutiu 3 % investícií na výskum, čím pomôžu členským štátom a únii pri rozvoji účinnejších postupov výskumu a vývoja. Cieľom je zlepšiť výskum financovaný z verejných zdrojov a jeho prepojenia s priemyslom, podporiť súkromné investície do výskumu, najmä vytvorením vhodných rámcových podmienok prostredníctvom posilnenia štátnej podpory a jej pákového efektu na súkromné investície. Činnosti sú[17]: - Monitorovanie a analýza výskumných verejných politík a priemyselných stratégií Cieľom je zabezpečiť informácie a analýzy na podporu návrhov, implementácie, hodnotenia a medzinárodnej koordinácie verejných politík. Toto zahŕňa: - Informačnú a spravodajskú službu (ERAWATCH), ktorá podporí tvorbu výskumnej politiky založenej na dôkazoch a prispeje k realizácii Európskeho výskumného priestoru (ERA) tým, že zabezpečí lepšie porozumenie chrakteru, základných prvkov a vývoja vnútroštátnych a regionálnych výskumných postupov, iniciatív a systémov. Toto z európskeho pohľadu zahŕňa pravidelné analýzy otázok týkajúcich sa tvorby výskumnej politiky, najmä: faktorov ovplyvňujúcich vývoj výskumných systémov a ich vplyvov na politické a vládnuce štruktúry; nových otázok/výziev a politických možností; a hodnotení pokroku členských štátov na európskej úrovni smerom k ERA a dodržania cieľa 3 %. - Monitorovaciu činnosť investícií do priemyselného výskumu na zabezpečenie základných a doplnkových zdrojov informácií, ktoré pomôžu pri riadení štátnej politiky a umožnia spoločnostiam preveriť svoje investičné stratégie v oblasti výskumu a vývoja. Toto zahŕňa pravidelné prehľady investícií do výskumu a vývoja na firemnej a odvetvovej úrovni, prieskumy orientácie súkromných investícií do výskumu a vývoja, analýzy faktorov, ktoré ovplyvňujú investičné rozhodnutia do výskumu a vývoja a postupy firiem, analýzy ekonomických vplyvov a hodnotenie vplyvov politiky. - Vývoj a analýzu ukazovateľov výskumnej činnosti a jej vplyvu na hospodárstvo. Zahŕňa to vypracovanie a uverejňovanie vnútroštátnych a regionálnych kľúčových ukazovateľov v oblasti vedy a techniky a prehľadov, v ktorých sa v prípade potreby použijú oficiálne štatistické ukazovatele; hodnotenie predností a nedostatkov výskumných a vývojových programov členských štátov, a analýzu postavenia a výkonnosti EÚ vo vedeckom a technickom výskume. Tieto činnosti sa budú realizovať v spolupráci so Spoločným výskumným centrom, ako aj prostredníctvom štúdií a expertných skupín. - Koordinácia výskumných politík vrátane iniciatív týkajúcich sa otázok spoločného záujmu uskutočňovaných v rámci nadnárodnej spolupráce na štátnej, prípadne regionálnej úrovni. Cieľom je posilniť koordináciu výskumných politík prostredníctvom akcií na podporu (i) implementácie otvorených metód koordinácie (OMC) a (ii) iniciatív na princípe „zdola nahor“, realizovaných viacerými krajinami a regiónmi, do ktorých sa v prípade potreby zapoja aj iné zainteresované strany (vrátane priemyslu, európskych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti). Tieto činnosti sa zameriavajú na otázky spoločného záujmu, ktoré sa týkajú výskumu a ostatných náležitých politík, ktoré by mali byť zaktivované pre realizáciu ERA a na dosiahnutie cieľa 3 % investícií do výskumu. Prispejú k rozvoju účinnejších vnútroštátnych a regionálnych politík prostredníctvom vzájomného štúdia a vzájomných profesionálnych preskúmaní („peer review“); podnietia skoordinované alebo spoločné iniciatívy medzi skupinami krajín a regiónov, zainteresovaných v oblastiach, ktoré majú silný medzinárodný rozmer alebo efekt „spill-over“ a v prípade potreby identifikujú problematické otázky, ktoré si vyžadujú dodatočnú a vzájomne posilnenú akciu na úrovni Spoločenstva a členských štátov. Iniciatívy realizované viacerými krajinami a regiónmi môžu pokrývať činnosti ako vzájomné profesionálne preskúmanie („peer review“) vnútroštátnych a regionálnych politík, výmenu skúseností a pracovníkov, spoločné hodnotenia a posúdenia vplyvu a navrhnutie a realizáciu spoločných iniciatív. Etické aspekty Počas relizácie tohto osobitného programu a z neho vyplývajúcich výskumných činností sa budú dodržiavať základné etické zásady. K nim okrem iného patria zásady zakotvené v Charte základných práv EÚ vrátane: ochrany ľudskej dôstojnosti a života, ochrany osobných údajov a súkromia, ako aj zvierat a životného prostredia v súlade s právom Spoločenstva a posledným znením príslušných medzinárodných dohovorov, usmernení a kódexov správania, ku ktorým patrí napr. Helsinská deklarácia, Európsky dohovor o ľudských právach a biomedicíne podpísaný v Oviede 4. apríla 1997 a jeho dodatkové protokoly, Dohovor OSN o právach dieťaťa, Všeobecná deklarácia o ľudskom genóme a ľudských právach, ktorú prijalo UNESCO, Dohovor OSN o biologických a toxických zbraniach (BTWC), Medzinárodná zmluva o rastlinných genetických zdrojoch pre výživu a poľnohospodárstvo a príslušné rezolúcie Svetovej zdravotníckej organizácie. Zohľadnia sa aj stanoviská Európskej skupiny poradcov pre etické dôsledky biotechnológie (1991 – 1997) a stanoviská Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách (od roku 1998). V súlade so zásadou subsidiarity a rozmanitosťou prístupov v rámci Európy sa musia účastníci výskumných projektov riadiť právnymi predpismi, nariadeniami a etickými pravidlami platnými v krajinách, v ktorých sa výskum uskutoční. V každom prípade sa uplatňujú vnútroštátne predpisy a z prostriedkov Spoločenstva sa v žiadnom členskom štáte alebo v inom štáte nebude podporovať výskum, ktorý je v danom členskom štáte alebo v danom štáte zakázaný. V určitých prípadoch je na vykonávanie výskumných projektov potrebné pred zahájením činností v oblasti výskumu a rozvoja získať súhlas príslušných vnútroštátnych alebo miestnych etických výborov. Komisia systematicky zavedie etický posudok pre návrhy týkajúce sa eticky citlivých otázok alebo návrhy, v ktorých neboli etické hľadiská náležito zohľadnené. V osobitných prípadoch možno etický posudok vypracovať v priebehu realizácie projektu. V súlade s článkom 4 ods. 3 tohto rozhodnutia sa nebudú financovať výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch. V protokole o ochrane a životných podmienkach zvierať pripojenom k Zmluve sa vyžaduje, aby Spoločenstvo venovalo plnú pozornosť požiadavkám ochrany zvierat pri tvorbe a realizácií politík Spoločenstva vo všetkých oblastiach vrátane oblasti výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS o ochrane zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely sa vyžaduje, aby sa pri pokusoch postupovalo s cieľom predchádzať strachu, zbytočnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat, používať najmenší počet zvierat, využívať zvieratá s najnižším stupňom neurofyziologickej citlivosti a zapríčiňovať čo najmenej bolesti, utrpenia, strachu alebo trvalého poškodenia. O zásahu do genetického dedičstva zvierat a klonovaní zvierat možno uvažovať v eticky zdôvodnených prípadoch a pokiaľ je zabezpečená starostlivosť o zvieratá a sú dodržané zásady biodiverzity. Počas realizácie tohto programu bude Komisia pravidelne monitorovať vedecký pokrok a vnútroštátne a medzinárodné ustanovenia tak, aby sa zohľadnili všetky vývojové trendy. Etický výskum týkajúci sa vedeckého a technického rozvoja sa realizuje v časti „Veda a spoločnosť“ tohto programu. 1. VÝSKUMNÉ INFRAŠTRUKTÚRY Ciele Optimalizovať využívanie a rozvoj najvýznamnejších výskumných infraštruktúr v Európe a pomáhať pri vytváraní nových výskumných infraštruktúr paneurópskeho významu (alebo modernizácia už existujúcich) vo všetkých oblastiach vedy a techniky, ktoré európska vedecká obec potrebuje na to, aby mohla naďalej zotrvávať na poprednom mieste v kontexte napredovania v oblasti výskumu, a vďaka ktorým dochádza k rozširovaniu vedomostnej základne a technologického know-how v oblasti priemyslu. Prístup Na to, aby sa Európa stala najviac konkurencieschopným a dynamickým vedomostným hospodárstvom na svete, sú z hľadiska dosiahnutia vedúceho postavenia vo vede a technike rozhodujúce moderné a efektívne výskumné infraštruktúry. Výskumné infraštruktúry zohrávajú kľúčovú úlohu pri získavaní vedomostí, rozširovaní vedomostí a ich uplatňovaní a využívaní, a zároveň aj pri podpore inovácií. Prístup k nim sa stáva čoraz nevyhnutnejším vo všetkých oblastiach vedy a techniky. Mnohé výskumné infraštruktúry sa zmenili z rozsiahlych zariadení zameraných takmer výhradne na jeden vedný odbor na servisné zariadenia pre širší okruh vedeckých obcí. Keďže to umožňuje informačná a komunikačná technológia, sú súčasné koncepcie infraštruktúry rozšírené o decentralizované systémy hardvéru, softvéru a obsahy s obrovskou súhrnnou hodnotou, ktoré slúžia ako úschovne vedomostí z mnohých rozličných vedných odborov. Navrhnutá akcia bude prispievať najmä k vývoju, využívaniu a uchovávaniu poznatkov prostredníctvom podpory výskumných infraštruktúr založených tak na princípe „zdola nahor“, ako aj prístupe založenom na výnimočnosti a cielenom prístupe. Strategické zvyšovanie úrovne elektronických infraštruktúr založených na informáciách a komunikácii je tiež považované za hnaciu silu v zmene spôsobu, akým sa veda riadi. Výraz „Výskumné infraštruktúry“ v kontexte rámcového programu Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja sa vzťahuje na zariadenia, zdroje alebo služby, ktoré výskumná obec potrebuje na realizáciu výskumu vo všetkých vedeckých a technických oblastiach. Táto definícia sa vzťahuje, vrátane pričlenených ľudských zdrojov, na: - hlavné vybavenie alebo súbor nástrojov, ktoré sa používajú na výskumné účely; - zdroje založené na vedomostiach, ako sú zbierky, archívy, štruktúrované informácie alebo systémy týkajúce sa riadenia dát, ktoré sú používané pri vedeckom výskume; - infraštruktúry založené na informačných a komunikačných technológiách ako Grid, práca s počítačmi, softvér a komunikácie; - akýkoľvek iný predmet výnimočného charakteru, ktorý sa používa na vedecký výskum. Pri poskytovaní podpory možno vziať do úvahy iba výskumné infraštruktúry alebo siete výskumných infraštruktúr so zjavným významom pre európsku vedeckú obec (akademickú, verejnú a priemyselnú) s ohľadom na výkonnosť a prístup. Tieto infraštruktúry musia významne prispievať k rozvoju európskych výskumných kapacít. Pre tematicky zamerané výskumné infraštruktúry v osobitnom programe „Spolupráca“ bude všeobecná koordinácia zabezpečená týmto programom. Činnosti Činnosti sa vzťahujú na tieto akčné línie: - optimalizácia využitia existujúcich výskumných infraštruktúr a zlepšenie ich výkonnosti; - podpora rozvoja nových výskumných infraštruktúr (alebo modernizácia už existujúcich) paneurópskeho významu, založených na práci ESFRI (Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach); - podporné opatrenia, vrátane podpory pre nové potreby. 1.1 Existujúce výskumné infraštruktúry Akcie výskumnej infraštruktúry majú za cieľ posilnenie európskych kapacít a výkonnosti osobitných výskumných infraštruktúr a zvýšenie zainteresovanosti užívateľských obcí na možnostiach ponúkaných výskumnými infraštruktúrami a ich záujmu investovať do špičkového výskumu. Činnosti pozostávajú z podpory efektívneho využitia zariadení, zdrojov a služieb vo všetkých oblastiach vedy a techniky prostredníctvom „nadnárodného prístupu“ k infraštruktúram a podpory optimalizácie európskych výskumných infraštruktúr prostredníctvom „integrácie“ kapacít a iniciatív. 1.1.1 Nadnárodný prístup Výskumné infraštruktúry na svetovej úrovni potrebujú obrovské a dlhodobé investície do zdrojov (ľudských i finančných). Mali by byť využívané na európskej úrovni čo najširšou vedeckou obcou a odberateľskými odvetviami. EÚ by mala k tomuto cieľu prispieť prostredníctvom presadzovania nadnárodného prístupu . Tento je určený na otvorenie nových príležitostí pre výskumné skupiny získať prístup k najlepším výskumným infraštruktúram, vrátane výskumných skupín z okrajových a vzdialených regiónov. Tento prístup možno dať k dispozícii externým užívateľom, buď osobne („hands-on“) alebo prostredníctvom vhodného elektronického komunikačného spojenia. Môže mať tiež formu poskytovania diaľkových vedeckých služieb. Prístup bude implementovaný prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov na princípe „zdola nahor“, ktorý budú otvorené pre všetky oblasti vedy a techniky bez uprednostnenia jednej oblasti pred druhou. 1.1.2 Integračné činnosti Optimalizácia a posilnenie kapacít a výkonnosti výskumných infraštruktúr na úrovni EÚ si vyžadujú stálu podporu a zlepšovanie, aby mohli reagovať na nové a rastúce vedecké potreby. Toto možno lepšie dosiahnuť prostredníctvom skoordinovanej stimulácie ich využívania a rozvoja, ako aj aktualizácie. Integračné činnosti pre existujúce výskumné infraštruktúry sa budú realizovať prostredníctvom: - výziev na princípe „zdola nahor“ na podnietenie vzájomnej koordinácie a spoločné zdieľanie zdrojov medzi prevádzkovateľmi infraštruktúr s cieľom podporiť spoluprácu medzi nimi. Tieto činnosti by sa tiež mali zamerať na lepšie štruktúrovanie (na európskej úrovni) spôsobov, akými sú výskumné infraštruktúry prevádzkované, podporu ich spoločného rozvoja so zreteľom na kapacitu a výkonnosť a zvýšenie ich koherentného a medzidisciplinárneho využívania; - „cielených výziev“, keď cielené akcie významne prispejú k podpore významných výskumných infraštruktúr v dlhodobom časovom horizonte a urýchlia ich vzostup na úroveň EÚ. Budú sa realizovať v úzkej spolupráci s činnosťami realizovanými v tematických oblastiach, aby bola zaručená skutočnosť, že všetky akcie vykonávané na európskej úrovni v rámci EÚ zodpovedajú potrebám výskumných infraštruktúr v príslušnej oblasti. Môžu byť už stanovené oblasti[18] na lepšie využitie a posilnenie existujúcich európskych infraštruktúr, ktoré vyhovujú dlhodobým strategickým potrebám strán zainteresovaných do výskumu z akademickej, verejnej a priemyselnej oblasti a spoločnosti vo všeobecnosti, ako sú spoločenské vedy a ich aplikácie, informačné a komunikačné technológie, rozvoj priemyselného výskumu, vrátane metrológie, podpora udržateľného rozvoja a najmä životné prostredie a sociálne a humanitné vedy. 1.1.3 Elektronické infraštruktúry založené na informačných a komunikačných technológiách: Využívanie elektronických infraštruktúr zabezpečí stále služby pre výskumné obce založené na komplexných postupoch navrhnutých tak, aby sa preniesla kapacita rozptýlených zdrojov založených na informačných a komunikačných technológiách (výpočtová technika, pripojiteľnosť, prístrojové vybavenie) do virtuálnych spoločenstiev. Posilnenie európskeho prístupu a súvisiacich európskych činností v tejto oblasti môže byť významným príspevkom k vzrastu európskeho výskumného potenciálu a jeho využitia tým, že elektronické infraštruktúry budú základným kameňom Európskeho výskumného priestoru, „predskokanom“ medzidisciplinárnej inovácie a hnacím motorom zmien spôsobov riadenia vedy. Môžu tiež prispieť k integrácii výskumných skupín z okrajových a vzdialených regiónov. Cieľom činností navrhnutých pre elektronickú infraštruktúru , ktoré vychádzajú z cielených výzvach na prekladanie návrhov, bude podpora ďalšieho rozvoja a vývoja vysokokapacitnej a vysokovýkonnej komunikácie (GÉANT) a infraštruktúr, ktoré využívajú grid systémy, ako aj európskych kapacít v oblasti výpočtovej techniky vyššej kategórie v súlade s potrebou podpory posilnenia svetových decentralizovaných supervýpočtových zariadení, ukladania dát a pokrokových vizualizačných zariadení. Činnosti sa budú zameriavať aj na podporu ich osvojenia užívateľskými obcami, rozšírenia ich globálnej použiteľnosti a zvýšenia úrovne spoľahlivosti a dôveryhodnosti, ktoré sú založené na úspechoch infraštruktúr GÉANT a Grid. Bude potrebné koordinovaným spôsobom podporiť digitálne knižnice, archívy, ukladanie a spracovanie údajov a zdieľanie zdrojov na európskej úrovni, aby sa vytvorili úschovne údajov pre vedeckú obec a budúce generácie vedcov. Činnosti sa budú zameriavať aj na zvýšenie spoľahlivosti a dôveryhodnosti elektronických infraštruktúr . Navrhnuté činnosti majú tiež za cieľ predvídať a integrovať nové požiadavky a riešenia, ktoré umožnia vývoj testovacích zariadení („test-beds“), navrhnutých na experimenty s novými technológiami a uspokojenie nových požiadaviek užívateľov, vrátane elektronického vzdelávania („e-Learning“). eIRG (reflexná skupina pre elektronickú infraštruktúru) bude pravidelne pomáhať prostredníctvom strategických odporúčaní. 1.2. Nové výskumné infraštruktúry Tento osobitný program bude podporovať vytváranie nových výskumných infraštruktúr (alebo modernizáciu už existujúcich) zameraním sa na „jedinečné“ infraštruktúry, ktoré majú rozhodujúci alebo paneurópsky významom pre vývoj príslušných vedeckých disciplín v Európe. 1.2.1. Projektové štúdie pre nové výskumné infraštruktúry Podpora vytvárania nových výskumných infraštruktúr prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov na princípe „zdola nahor“, formou financovania výskumných prémií a realizačných štúdií pre nové infraštruktúry. 1.2.2 Podpora budovania nových infraštruktúr Podpora vytvárania nových výskumných infraštruktúr založených na činnosti riadenej ESFRI v oblasti vývoja nového európskeho programu pre nové výskumné infraštruktúry. Komisia určí prioritné projekty, na ktoré môže byť pridelená podpora ES na základe rámcového programu. Činnosti týkajúce sa budovania nových infraštruktúr sa budú realizovať v dvoch etapách: - Etapa 1: Podpora v prípravnej fáze: Prvá etapa bude obsahovať výzvy obmedzené na prioritné projekty určené Komisiou. Prípravná fáza by mala zahŕňať vypracovanie podrobných konštrukčných plánov, právneho usporiadania, riadenia a viacročného plánovania navrhovanej výskumnej infraštruktúry a záverečnú dohodu medzi zainteresovanými stranami. Počas prípravnej fázy bude Európska komisia pracovať na uľahčovaní zabezpečovania finančných mechanizmov pre konštrukčnú fázu. - Etapa 2: Podpora v konštrukčnej fáze: V druhej etape sa na základe dosiahnutých technických, administratívnych a finančných dohôd a najmä s prihliadnutím na komplementárnosť vnútroštátnych nástrojov s nástrojmi Spoločenstva (napr. štrukturálne fondy alebo Európska investičná banka) budú realizovať konštrukčné plány. Prostredníctvom rámcového programu by sa mohli finančne podporovať prioritné projekty v konštrukčnej etape, ktoré takúto podporu nutne potrebujú. Pri takýchto projektoch sa o forme podpory rozhodne ad hoc podľa druhu a výšky potrebných prostriedkov (napr. priamy grant, pôžičky Európskej investičnej banky, prístup ku ktorým môže uľahčiť nástroj na financovanie rozdelenia rizika (príloha III), článok 171). 1. 3. Podporné opatrenia, vrátane podpory nových potrieb Dobrá koordinácia v rámci EÚ pri formulovaní a prijímaní európskej politiky pre výskumné infraštruktúry je kľúčom k úspechu tejto činnosti. V celom programe sa preto nachádzajú opatrenia na podporu tejto koordinácie vrátane podpory rozvoja medzinárodnej spolupráce. Tieto činnosti by sa mali vykonávať na základe trvalej výzvy otvorenej na princípe „zdola nahor“. Mali by byť zamerané na podporné analýzy nových potrieb, podporu činnosti ESFRI a eIRG, efektívnu realizáciu programu (napr. podporné konferencie, zmluvy s odborníkmi, štúdie vplyvu atď.), ako aj na podporu medzinárodného rozmeru činností realizovaných v rámci tohto osobitného programu a rozšírenie európskej výnimočnosti na medzinárodnej úrovni. V kontexte medzinárodnej spolupráce umožnia činnosti realizované v tejto osobitnej časti programu stanoviť potreby určitých tretích krajín a spoločné záujmy, na ktorých by sa mohla založiť spolupráca a na základe cielených výziev rozvinúť prepojenia medzi kľúčovými výskumnými infraštruktúrami v tretích krajinách a infraštruktúrami v Európskom výskumnom priestore. 2. VÝSKUM V PROSPECH MALÝCH A STREDNÝCH PODNIKOV (MSP) Ciele Podporovať potenciál európskych malých a stredných podnikov v oblasti inovácií, ako aj ich prínosu k rozvoju výrobkov vytvorených modernými technológiami a s nimi súvisiacich trhov – formou podpory pri využívaní externých služieb v oblasti výskumu, zvyšovaní výskumného úsilia, rozširovaní svojich sietí, lepšom využívaní výsledkov výskumu a získavaní technologického know-how. Prístup Malé a stredné podniky (MSP) sú ťažiskom európskeho priemyslu. Mali by byť základnou súčasťou inovačného systému v rámci premietania vedomostí do nových výrobkov, postupov a služieb. MSP v Európe, ktoré čelia narastajúcej konkurencii nielen v rámci vnútorného, ale aj celosvetového trhu, potrebujú zintenzívniť získavanie vedomostí a prácu vo výskume, rozšíriť svoju obchodnú činnosť, zamerať ich na väčšie trhy a zmedzinárodniť svoje vedomostné siete. Všetky členské štáty majú akcie zamerané na MSP, ale často nie sú zamerané na podporu nadnárodnej spolupráce v oblasti výskumu a transferu technológií. Vďaka akciám na úrovni EÚ sa vyvážia a pozitívne zúročia vplyvy akcií prijatých na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Budú sa realizovať osobitné akcie na podporu MSP alebo združení MSP, ktoré potrebujú využívať externé služby v oblasti výskumu na univerzitách a vo výskumných centrách („aktéri výskumu a technologického rozvoja“). Tieto akcie sa uskutočnia vo všetkých oblastiach vedy a techniky. Pri hodnotení návrhov projektov sa náležito zohľadní očakávaný ekonomický vplyv na MSP. Finančné prostriedky sú vyčlenené prostredníctvom dvoch schém: Výskum pre MSP a Výskum pre združenia MSP. Prvá je zameraná na nízko až priemerne technicky vybavené MSP s malými alebo žiadnymi možnosťami výskumu, ale tiež na MSP aktívne vo výskume, ktoré potrebujú využiť externé služby v oblasti výskumu na doplnenie ich základných výskumných kapacít. Druhá sa zameriava na združenia MSP, ktoré zvyčajne lepšie poznajú alebo identifikujú spoločné technické problémy svojich členov, jednajú v ich mene a podporujú rozšírenie a využívanie výsledkov. Dodatočne k týmto osobitným akciám sa podporí a uľahčí účasť MSP na rámcovom programe. Výskumné potreby a potenciál MSP sa náležito zohľadnia pri vypracovávaní obsahu tematických oblastí programu „Spolupráca“, ktoré budú realizované prostredníctvom projektov rôzneho rozsahu a zamerania v závislosti od oblasti a témy. V priebehu implementácie rámcového programu Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja sa zabezpečí komplementárnosť a súlad s akciami rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu s cieľom podnietiť a uľahčiť účasť MSP na rámcovom programe Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja. Činnosti Pre MSP sa realizujú tieto dve osobitné formy podpory: - Výskum pre MSP Táto forma podpory podporuje malé skupiny inovačných MSP pri riešení spoločných alebo doplnkových technologických problémov. Projekty, ktoré sú relatívne krátkodobé, musia byť zamerané na inovačné potreby MSP, ktoré využívajú externé služby v oblasti výskumu aktérov výskumu a technologického rozvoja a musia byť pre dané MSP náležito využiteľné. - Výskum pre združenia MSP Táto forma podpory podporuje združenia MSP pri vyvíjaní technických riešení problémov veľkých zoskupení MSP v konkrétnych priemyselných odvetviach alebo segmentoch hodnotového reťazca prostredníctvom potrebného výskumu, napr. na vypracovanie európskych noriem a štandardov alebo splnenie týchto noriem a štandardov a splnenie požiadaviek v oblastiach ako je ochrana zdravia, bezpečnosti a životného prostredia. Projekty, ktoré môžu trvať niekoľkých rokov, musia viesť združenia MSP, ktoré využívajú externé služby v oblasti výskumu od aktérov výskumu a technologického rozvoja v prospech ich členov a musí byť do nich zapojené väčšie množstvo MSP. Spoločné prvky programov - Ostatné podniky a koneční užívatelia sa môžu zúčastniť na programoch, ak je to v záujme MSP alebo združení MSP; - Okrem výskumu by mali projekty obsahovať činnosti, ktoré podporia prevzatie a efektívne využitie výsledkov výskumu, ako sú testovanie, predvádzanie, školenia, transfer technológií, správa vedomostí firmy (knowledge management) a ochrana práv duševného vlastníctva. Projekty v rámci výskumu pre združenia MSP by mali tiež zahŕňať činnosti na efektívne rozšírenie výsledkov výskumu medzi členov združení MSP a v osobitných prípadoch aj ďalším zainteresovaným stranám; - Osobitné pravidlá sa vzťahujú na vlastnícke a prístupové práva týchto dvoch schém. 3. VZDELÁVANIE OBYVATEĽSTVA REGIÓNOV Ciele Upevňovať výskumný potenciál európskych regiónov predovšetkým motivovaním a podporovaním vývoja regionálnych výskumných zoskupení združujúcich regionálne úrady, univerzity, výskumné centrá, podniky a ostatné zainteresované strany v celej Európe. Prístup Úloha regiónov ako dôležitého faktora v kontexte výskumu a vývoja technológií v EÚ stále rastie. Údaje súčasne dokazujú, že investície do výskumu a vývoja prispievajú k atraktivite regiónov, nakoľko zvyšujú konkurencieschopnosť miestnych podnikov. Zoskupenia v oblasti výskumu a rozvoja patria medzi najlepšie hnacie sily investičnej činnosti, ktorá vyúsťuje do získania konkurenčnej výhody s pozitívnym vplyvom na rast a rozvoj pracovných miest. Pilotná akcia Vzdelávanie obyvateľstva regiónov[19] z roku 2003 potvrdila význam takýchto zoskupení a potrebu podporovania a motivovania vývoja takýchto štruktúr. Táto akcia umožní európskym regiónom posilniť svoje investičné možnosti v oblasti výskumu a technologického rozvoja, keďže maximalizuje možnosti úspešného zapojenia ich zainteresovaných strán do európskych výskumných projektov. Zvýšené a cielenejšie použitie štrukturálnych fondov na investície a činnosti v oblasti výskumu a rozvoja bude mať za následok zlepšenie súladu medzi regionálnym a výskumnými politikami najmä vypracovaním regionálnych výskumných stratégií, ktoré môžu regionálne úrady začleniť do stratégií hospodárskeho rozvoja. „Vzdelávanie obyvateľstva regiónov“ má za cieľ podporu vytvorenia a implementácie optimálnych politík a stratégií pre rozvoj výskumných zoskupení. Zvýši hlavne opodstatnenie a efektívnosť regionálnych výskumných programov prostredníctvom vzájomného štúdia; podporí a posilní spoluprácu medzi zoskupeniami a prispeje k posilneniu udržateľného rozvoja existujúcich výskumných a vývojových a zvýši vytváranie nových. Podpora sa poskytne najmä na projekty založené na dopyte a zacielené na problémy týkajúce sa špecifických technologických oblastí alebo odvetví[20]. Táto akcia sa vzťahuje na všetky regióny vrátane konvergenčných[21]. Činnosti Do projektov by mali zapojiť regionálne úrady, regionálne vývojové agentúry, univerzity, výskumné centrá a priemyselné subjekty, v prípade potreby aj finančné organizácie alebo organizácie občianskej spoločnosti. Projekty v rámci akcie „Vzdelávanie obyvateľstva regiónov“ sa zameriavajú na tieto činnosti: - Analýza, vývoj a implementácia výskumných programov regionálnych zoskupení a spolupráca medzi nimi. Toto zahŕňa analýzu, ako aj plán implementácie zameraný na kapacity a priority výskumu a rozvoja V projektoch sú využité prognózy, benchmarking alebo iné metódy, ktorými sa poukáže na očakávané prínosy, ako je posilnenie prepojení medzi zainteresovanými zoskupeniami, účasť na európskych výskumných projektoch a zvýšený vplyv na rozvoj regiónu. - „Mentorstvo“ regiónov s menej rozvinutým výskumným profilom zo strany rozvinutejších regiónov, ktoré je založené na budovaní zoskupení zameraných na výskum a rozvoj. Nadnárodné regionálne konzorciá budú združia výskumníkov z akademickej, priemyselnej a správnej oblasti s cieľom navrhnúť riešenia „na riadenie“ spoločne s technologicky menej vyspelými regiónmi a pre ne. - Iniciatívy na zvýšenie integrácie výskumných pracovníkov a inštitúcií do regionálnych ekonomík prostredníctvom kontaktu na úrovni zoskupení. To zahŕňa nadnárodné činnosti na rozšírenie prepojení medzi stranami zainteresovanými vo výskume a miestnymi podnikateľskými obcami, ako konkrétnych činností medzi zoskupeniami. Podpora sa poskytne aj pre činnosti na zvýšenie systematickej vzájomnej výmeny informácií, ako aj vzájomné akcie v rámci podobných projektov a v určitých prípadoch akcie s ostatnými programami Spoločenstva (analytické a syntetické workshopy, okrúhle stoly, publikácie). 4. VÝSKUMNÝ POTENCIÁL Ciele Podnecovať využitie celkového potenciálu rozšírenej EÚ odhaľovaním a rozvíjaním výskumného potenciálu v konvergenčných a vzdialených regiónoch EÚ a pomáhať pri posilňovaní schopností výskumníkov pôsobiacich v týchto regiónoch s cieľom úspešne sa podieľať na výskumných činnostiach na úrovni EÚ. Prístup S cieľom podporiť využitie celkového výskumného potenciálu rozšírenej únie budú navrhnuté akcie zamerané na odhalenie potenciálu výskumných skupín, najmä v konvergenčných a vzdialených regiónoch Európskej únie, ktoré v súčasnosti nevyužívajú svoje možnosti naplno, alebo ktoré na zužitkovanie svojho potenciálu potrebujú nové poznatky a podporu. Akcie sú vo veľkej miere založené na predchádzajúcich a súčasných opatreniach, ako sú európske centrá excelencie v pristupujúcich a kandidátskych krajinách piateho rámcového programu a akcie Marie Curie pre prenos vedomostí. Doplnia tiež iniciatívy realizované Európskym sociálnym fondom v rámci novej kohéznej politiky (2007 – 2013), ktoré sú zamerané na rozvoj ľudského potenciálu pre výskum na vnútroštátnej úrovni vo vybraných oblastiach. Zameranie sa na posilnenie a rozšírenie spolupráce týchto výskumných skupín s výskumnými centrami v iných krajinách EÚ významne prispeje k odhaleniu ich potenciálu a tým k dlhodobému udržateľnému rozvoju. Optimalizácia medzinárodnej orientácie a uznania, vodcovského potenciálu a kvality vedcov zvýši viditeľnosť týchto vedeckých skupín a uľahčí ich zapojenie do Európskeho výskumného priestoru. Činnosti V rámci akcie sa budú podporovať najmä strategické partnerstvá vrátane twinningu, medzi výskumnými skupinami tak z verejného, ako aj súkromného sektora v konvergenčných alebo vzdialených regiónoch EÚ, vybraných uznávanými výskumnými skupinami v Európe na základe hodnotenia kvality a vysokého potenciálu. Osobitný dôraz sa bude klásť na očakávané dlhodobé účinky na úrovni EÚ, ako aj na regionálnej úrovni. Na účely využitia celkového potenciálu (napr. na rozšírenie vedomostí alebo zviditeľnenie sa) bude akcia zahŕňať podporu pre vybrané výskumné skupiny v oprávnených regiónoch v rámci výskumných programov vypracovaných na základe strategických partnerstiev pre: - výmenu know-how a skúseností prostredníctvom nadnárodných obojsmerných stáží výskumných pracovníkov medzi vybranými centrami v oprávnených regiónoch a jednou alebo viacerými partnerskými organizáciami v inom členskom štáte EÚ, so zabudovanými mechanizmami povinného návratu pracovníkov vyslaných na stáž pochádzajúcich z vybraných centier v oprávnených regiónoch; - zamestnávanie skúsených výskumníkov vybranými centrami s cieľom ich zapojenia do transferu vedomostí a/alebo vzdelávacích akcií pre výskumníkov, vrátane osobitnej podpory návratu občanov, ktorí opustili krajinu; - nákup a rozvoj výskumného zariadenia pre vybrané centrá; - organizovanie seminárov a konferencií s cieľom uľahčiť odovzdávanie vedomostí na národnej a medzinárodnej úrovni, zapojeným tak výskumných pracovníkov vybraných centier, ako aj prizvaných výskumníkov z iných krajín v rámci rozvoja medzinárodnej vzdelávacej kapacity a reputácie vybraných centier; účasť výskumníkov centier vybraných na základe schémy na medzinárodných konferenciách alebo krátkodobých vzdelávacích podujatiach pre zdieľanie vedomostí, budovanie sietí a ich začlenenie do medzinárodného prostredia; - činnosti v oblasti rozširovania a propagácie na zviditeľnenie vybraných centier a ich činností; Nezávisle od týchto podporných opatrení sa v rámci tejto akcie vytvoria „prostriedky hodnotenia“, na základe ktorých môžu všetky výskumné centrá v oprávnenom regióne, či už žiadajú o financovanie alebo nie, získať nezávislé medzinárodné znalecké hodnotenie úrovne kvality svojho výskumu a výskumnej infraštruktúry. Toto hodnotenie by malo byť vykonané špičkovými nezávislými medzinárodným expertmi, ktorých vymenuje Komisia. 5. VEDA A SPOLOČNOSŤ Ciele V záujme budovania efektívnej a demokratickej európskej vedomostnej spoločnosti je potrebné stanoviť si cieľ podporovať vyvážené prepojenie vedecko-technického úsilia a príslušných výskumných politík s európskou sociálnou sieťou. Prístup „Veda a spoločnosť“ predstavuje významné rozšírenie a zintenzívnenie pilotnej činnosti realizovanej v rámci šiesteho rámcového programu, ktoré je úmerné rastúcim ambíciám európskej výskumnej politiky. Rozvoj európskych spoločností v mnohom závisí od ich schopnosti vytvárať, využívať a rozširovať vedomosti a na ich základe stále inovovať. Vedecký výskum zohráva v tomto ohľade významnú úlohu a mal by zostať aj naďalej jednou z hnacích síl v podpore rastu, prosperity a udržateľného rozvoja. Na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné, aby sa vytvorilo sociálne a kultúrne prostredie, ktoré nastolí podmienky pre úspešný a využiteľný výskum. To znamená, že sa zohľadnia oprávnené záujmy a potreby spoločnosti, čo bude viesť k zosilnenej demokratickej diskusii so zainteresovanejšou a informovanejšou verejnosťou a k lepším podmienkam pre kolektívne rozhodovanie vo vedeckých otázkach. Malo by sa tiež vytvoriť priaznivé prostredie pre vedecké povolania, novú vlnu investícií do výskumu a následné rozšírenie vedomostí, z ktorých vychádza lisabonská stratégia. Táto časť programu Kapacity bude zameraná na určenie podmienok, za ktorých by sa takého priaznivé prostredie v Európe stalo bežným a nebolo by len výnimkou. Predovšetkým sa treba zamerať na riziko rozdelenia spoločností. Oddeľuje tých, ktorí nemajú prístup k príslušným vedomostiam, od malej skupiny tých, ktorí ho majú; tých, ktorí nemajú schopnosť ovplyvniť tvorbu politiky vo výskume, od tých, ktorí túto možnosť majú. Toto vedie k nejednoznačnému vnímaniu pozitívnych výdobytkov vedy a techniky a ich podriadenosti verejnej mienke obyvateľstvom. Na jednej strane obyvatelia vyzývajú, aby sa výskum väčšmi zameriaval na nevyriešené problémy súčasnosti (choroby, znečistenie, epidémie, nezamestnanosť atď.) a ich možné dôsledky do budúcnosti. Na druhej strane nemôžu pomôcť vyjadrením nedôvery v určité využitia vedy a zásahmi vo vlastnom záujme do rozhodovacích procesov. Medzi príčiny nedostatočnej integrácie vedy do spoločnosti patria: - nedostatočná účasť verejnosti pri stanovovaní priorít a vytváraní smerovania politiky v oblasti vedy, ktorá by umožnila širšiu diskusiu o možných pridružených rizikách a dôsledkoch; - rastúce výhrady k niektorým vedeckým pokrokom, pocit nedostatočnej kontroly a otvorené otázky týkajúce sa dodržiavania základných hodnôt; - vnímanie izolácie sveta vedy od každodennej reality hospodárskeho a sociálneho života; - pochybnosti o objektivite vedeckých dôkazov, ktoré sú k dispozícii pre verejnú tvorbu politiky. Zvolený prístup sa zameriava na: - rozšírenie a stransparentnenie mechanizmov prístupu k posudkom a možnosti hodnotenia posudkov, ktoré slúžia ako podklady pre tvorbu politiky; - stanovenie medzí pre eticky primerané výskumné iniciatívy v zmysle základných práv; - vytvorenie aktívnejšej pozície Európy vo svete pri diskusii a propagácii zdieľaných hodnôt, rovnosti príležitostí a spoločenského dialógu; - preklenutie medzery medzi tými, ktorí majú a ktorí nemajú vedecké vzdelanie, zvýšiť záujem o vedecké vzdelanie u všetkých občanov (nábory v mestách, regiónoch, nadáciách, vedeckých centrách atď.); - podnietenie spoločenského dialógu o politike v oblasti výskumu a stimulácia organizácií občianskej spoločnosti k širšiemu zapojeniu do výskumných činností; - vytvorenie obrazu vedy a výskumníkov, ktorý bude zrozumiteľný pre všetkých, najmä mladých ľudí; - pomoc ženám napredovať vo vedeckých povolaniach a lepšie využitie ich vedeckého nadania v prospech všetkých; - obnovu vedeckej komunikácie využitím moderných prostriedkov na dosiahnutie väčšieho účinku, pomoc vedcom užšie spolupracovať s mediálnymi odborníkmi. „Veda a spoločnosť“ sa bude realizovať prostredníctvom: - politicky orientovaných akcií a výskumu, podporovaných priamo v tejto téme; - spolupráce medzi členskými štátmi, stanovením spoločných cieľov a posilnením vnútroštátnych praktík v zmysle otvoreného spôsobu koordinácie; - propagácie, podpory a monitorovania zakomponovania otázok časti „Veda a spoločnosť“ do ostatných častí rámcového programu[22]. Celková koordinácia otázok týkajúcich sa vedy a spoločnosti, tak v rámcovom programe, ako aj v rámci ostatných súvisiacich činností Spoločenstva (napr. týkajúcich sa vzdelávania a kultúry) sa zabezpečí v tejto téme. Budú sa sledovať tri akčné línie. Prvá akčná línia: Dynamickejšie spravovanie vzťahu vedy a spoločnosti - Posilnenie a skvalitnenie európskeho systému vedy Od európskeho vedeckého systému sa očakáva, že posilní inovačný potenciál, preto musí spoločnosť získať hlbší prehľad o jeho zložkách, ekonomike, riadení a zvykoch. Dôraz sa kladie na tri významné hľadiská so zameraním sa na účastníkov a dynamiku Európskeho výskumného priestoru: - zvýšenie využívania a monitorovanie vplyvu vedeckého poradenstva a expertíz pri tvorbe politiky v Európe a vyvinutie praktických nástrojov a schém (napr. elektronické siete); - podpora dôveryhodnosti a samoregulácie vo vedeckej obci; - podpora diskusie o rozširovaní informácií vrátane prístupu k výsledkom vedeckého výskumu a budúcnosť vedeckých publikácií. - Výraznejšia angažovanosť s cieľom definovať a objasňovať politické, spoločenské a etické otázky Snahy a záujmy spoločnosti a základné etické zásady musia byť lepšie zakomponované do výskumného procesu, aby sa vytvorilo bezpečnejšie a konštruktívnejšie prostredie pre výskumníkov a spoločnosti ako celku. Zohľadňujú sa dva aspekty: - výraznejšia angažovanosť, pokiaľ ide o témy súvisiace s vedou; - podmienky pre odbornú diskusiu o etike a vede. - Lepšie pochopenie miesta vedy a techniky v spoločnosti Aby sa do primeraných politík premietol vzťah medzi vedou a spoločnosťou je potrebné, aby sa vedomosti získané z histórie, sociológie a filozofie rozšírili, skonsolidovali a rozvinuli na európsku úroveň. Na tento účel by mali učenci z týchto vedných odborov vytvoriť siete pre výskum a rozhovory spôsobilé preukázať skutočnú účasť vedy na budovaní európskej spoločnosti a identity so zameraním sa najmä na: - vzťahy medzi vedou, demokraciou a právom; - výskum etiky vo vede a technike; - vzájomné ovplyvňovanie sa vedy a kultúry; - úlohu a obraz vedcov - Rastúca úloha vysokých škôl Činnosť sa zameria na podporu vhodných reforiem, ktoré umožnia vysokým školám plne zohrávať svoju úlohu pri tvorbe, šírení a zdieľaní vedomostí, spoločne so zástupcami priemyslu a spoločnosťou ako celku (v súlade s iniciatívami Spoločenstva týkajúcimi sa univerzitného výskumu). Dôraz sa kladie na: - stanovenie lepších rámcových podmienok pre efektívnejší univerzitný výskum; - podporu vytvorenia štruktúrovaných partnerstiev s podnikateľským sektorom, s prihliadnutím na možnosti riadenia výskumu vysokých škôl; - zvýšenie zdieľania vedomostí medzi vysokými školami a spoločnosťou. Druhá akčná línia: Posilnenie potenciálu, rozšírenie horizontov - Rozdielnosť pohlaví a výskum Na základe politických orientácií obsiahnutých v pracovnom dokumente Komisie a záveroch Rady[23] a ostatných súvisiacich smerovaniach politiky EÚ sa vytvorí rámec pre konkrétne akcie na posilnenie úlohy žien vo vedeckom výskume a podporu rozmeru výskumu založenom na rozdielnosti pohlaví. Tento rámec poskytne priestor pre politickú diskusiu, monitorovanie, koordináciu a podporný výskum. Bude obsahovať: - posilnenie úlohy žien vo vedeckom výskume - rozmer výskumu založený na rozdielnosti pohlaví - hlavné tendencie založené na rozdielnosti pohlaví vo výskumnej politike a programoch EÚ - Mladí ľudia a veda Činnosti budú zamerané na prilákanie viacerých ľudí na výkon vedeckých povolaní, posilnenie prepojení medzi generáciami a zvýšenie úrovne vedeckej gramotnosti vo všeobecnosti. Európske výmeny a spolupráca sa sústredia na metódy výučby v oblasti vedy, prispôsobené pre mladých poslucháčov, podporu učiteľov v oblasti vedy (koncepcie, materiály), čím sa vytvorí prepojenie medzi školským a profesionálnym životom. Okrem toho možno podporiť celoeurópske podujatia, na ktorých sa stretnú uznávaní vedci – ako „vzor“ – a ašpirujúci mladí vedci. Zameria sa aj na podporný výskum, pri ktorom budú zohľadnené sociálne hľadiská a kultúrne hodnoty. Vybrané sú tri aspekty: - podpora formálneho a neformálneho vzdelávania v oblasti vedy na školách; - posilnenie prepojení medzi vedeckým vzdelávaním a vedeckými povolaniami; - výskumné a koordinačné akcie pre nové metódy vzdelávania v oblasti vedy. Tretia akčná línia: Komunikácia medzi vedou a spoločnosťou Činnosti budú podporovať efektívne dvojsmerné komunikačné kanály, ktoré umožnia verejnosti prepojenie s vedou a vedcom prepojenie s verejnosťou. Prístup bude orientovaný na užšiu spoluprácu a výmenu skúseností medzi vedcami a mediálnymi odborníkmi, ale aj výraznejšie zaangažovanie cieľových skupín, najmä mladých ľudí, výskumníkov pôsobiacich na verejnosti a odbornú tlač. Úsilie bude zamerané na: - poskytovanie dôveryhodných a včasných informácií pre vedeckú tlač, vrátane podpory rozvoja prostriedkov pre zdroje vedeckej tlače; - akcie v oblasti vzdelávania na zblíženie médií a vedeckou obcou; - podporu európskeho rozmeru na vedeckých podujatiach pre verejnosť; - propagáciu vedy audiovizuálnymi prostriedkami prostredníctvom európskej koprodukcie a vysielanie vedeckých programov; - propagáciu špičkovej medzinárodnej výskumnej a vedeckej komunikácie prostredníctvom populárnych cien; - výskum zameraný na zlepšenie metódy a produktov komunikácie v oblasti vedy. 6. ČINNOSTI MEDZINÁRODNEJ SPOLUPRÁCE Cieľ V záujme zvyšovania konkurencieschopnosti a udržania vedúceho postavenia na svetovej úrovni potrebuje Európske spoločenstvo silnú a koherentnú medzinárodnú politiku v oblasti vedy a techniky. Táto medzinárodná politika sleduje dva vzájomne prepojené ciele: - podporovať rast európskej konkurencieschopnosti prostredníctvom strategických partnerstiev s tretími krajinami vo vybraných oblastiach vedy a zapájaním popredných výskumníkov tretích krajín do práce pre Európu a spolupráce s Európou; - riešiť konkrétne problémy, ktorým čelia tretie krajiny alebo problémy celosvetového charakteru s prihliadnutím na spoločné záujmy a vzájomný prospech. Prístup S cieľom identifikovať a stanoviť prioritné oblasti výskumu spoločného záujmu a vzájomného prospechu s niektorými tretími krajinami (Partnerské krajiny medzinárodnej spolupráce[24]) sa s prihliadnutím na osobitné akcie medzinárodnej spolupráce v rámci osobitného programu „Spolupráca“, posilní pokračujúce politické rozhovory a partnerské siete s rôznymi regiónmi v týchto tretích krajinách, aby sa tieto akcie mohli realizovať. Koherencia vnútroštátnych činností v oblasti medzinárodnej vedeckej spolupráce sa zvýši podporou koordinácie vnútroštátnych programov (členské štáty, kandidátske krajiny, pridružené krajiny) prostredníctvom viacstrannej koordinácie vnútroštátnych politík a činností v oblasti výskumu a technického rozvoja. Počas realizácie rámcového programu sa spolupráca s tretími krajinami bude zameriavať najmä na tieto skupiny krajín[25]: - kandidátske krajiny[26]; - stredomorské partnerské krajiny (MPC), krajiny západného Balkánu (WBC), ako aj východoeurópske, kaukazské a stredoázijské krajiny[27] (EECCA); - rozvojové krajiny; - nové ekonomiky. Tematické akcie medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu sa vykonávajú v rámci osobitného programu „Spolupráca“. Medzinárodné akcie v oblasti ľudského potenciálu sa vykonávajú v rámci osobitného programu „Ľudia“. Horizontálne podporné činnosti medzinárodnej spolupráce sú uvedené v tomto programe. Bude zabezpečená celková koordinácia akcií medzinárodnej spolupráce v rámci jednotlivých programov. Činnosti Hlavnými činnosťami na rozvoj spoločne dohodnutých politík medzinárodnej vedeckej spolupráce sú: - Stanovenie regionálnych priorít a určenie politík spolupráce v oblasti vedy a techniky Vedecko-technická spolupráca EÚ v oblasti stanovenia priorít sa zakladá na širokých politických rozhovoroch s partnerskými krajinami a regiónmi s cieľom poznania ich sociálno-kultúrnych podmienok a výskumných kapacít. Tieto rozhovory pre vedecko-technickú spoluprácu sa vedú na viacerých úrovniach, napr. v rámci medzinárodných fór (rôzne konvencie OSN), inštitucionalizových medziregionálnych rozhovorov[28], napr. medzi Áziou a Európou (ASEM); Latinskou Amerikou, Karibskou oblasťou a EÚ (ALCUE); so stredomorskými krajinami a krajinami západného Balkánu; medzi EÚ a krajinami AKT (africké, karibské a tichomorské štáty), s východnou Európou, Kaukazom a strednou Áziou[29], ako aj v rámci dvojstranných a mnohostranných dohôd a neformálnych medziregionálnych stretnutí vedcov a ostatných spoločenských partnerov. Preto je najvyššou prioritou zintenzívniť medziregionálne/dvojstranné rozhovory tak, aby predstavovali usmernenie a rámec pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu a stanovenie výskumných oblastí spoločného záujmu a vzájomného prospechu. Takéto rozhovory a partnerstvá v oblasti vedy a techniky predstavujú najúčinnejší spôsob dosiahnutia celosvetovo a vzájomne dohodnutých cieľov s prihliadnutím na rešpektovanie osobitných potrieb na úrovni regiónu a krajiny. V dôsledku toho sa medzinárodná vedeck—technická spolupráca v rámcovom programe bude riadiť koherentným spôsobom prostredníctvom integrovanej výskumnej politiky, ktorá vyplynie z týchto rozhovorov a vedecko-technických dohôd[30]. Tieto iniciatívy sa budú realizovať prostredníctvom osobitných činností medzinárodnej spolupráce, v rámci ktorých sa budú rozvíjať medziregionálne rozhovory v úzkej konzulácii s členskými štátmi, pridruženými krajinami a partnerskými krajinami medzinárodnej spolupráce. Tento spôsob stanovovania priorít a tvorby politiky v oblasti vedecko-technickej spolupráce budú mať priamy a merateľný vplyv na ostatné činnosti predpokladané pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vedy a techniky v rámci osobitného programu „Kapacity“, menovite: rozširovanie pôsobnosti dohôd o vedecko-technickej spolupráci, rozvíjanie partnerstiev v oblasti vedecko-technickej spolupráce a pozitívny synergický efekt na koordináciu vnútroštátnych politík a činností v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce. V rámci dohôd o vedecko-technickej spolupráci a v súlade so stanovenými prioritami sa za je potrebné stanoviť, či sa objavili nové skutočnosti ktoré si vyžadujú akcie a konanie na politickej úrovni, aby sa mohli realizovať v rámci jednotlivých tém. Okrem toho účasť vedcov na vnútroštátnych výskumných programoch tretích krajín umožní plné využitie možností dohôd o vedecko-technickej spolupráci a umožní vedcom navzájom získavať poznatky o výskumných systémoch a kultúre tretích krajín. Na tento účel sa budú prostredníctvom rámcového programu pokrývať náklady vedcov vedcov z členských štátov a pridružených krajín za účasť na vnútroštátnych výskumných programoch tretích krajín v prípade spoločného záujmu a vzájomného prospechu. Takáto spolupráca sa uskutoční na konkurenčnom základe. Spoločné projekty vyvinuté v rámci rozhovorov a vedecko-technickej spolupráci budú založené na potrebách a majú významný rozsah a socioekonomický dopad z hľadiska partnerstiev, právomocí a financovania. Projekty budú špecificky zamerané na priority stanovené na základe politických rozhovorov o vedecko-technickej spolupráci na regionálnych fórach a budú sa realizovať osobitné výzvy na predkladanie návrhov pre jednotlivé regióny alebo skupiny partnerských krajín medzinárodnej spolupráce. Výsledok týchto rozhovorov prispeje k stanoveniu priorít a potrieb pre osobitné akcie medzinárodnej spolupráce v rámci rôznych tém osobitného programu „Spolupráca“. Podpora a rozvoj partnerstiev v oblasti vedecko-technickej spolupráce vrátane štrukturálnych činností a sietí Na realizáciu stanovených priorít a stanovenie akcií sa vytvoria vyrovnané preskupenia strán zainteresovaných v partnerstvách v oblasti vedecko-technickej spolupráce (partneri z výskumu, priemyslu, vlády a občianskej spoločnosti) na akcie v oblasti budovania výskumných kapacít a v oblasti výskumu. Ukázalo sa, že tieto partnerstvá sú najvhodnejším mechanizmom na synergické zmobilizovanie silných stránok týchto partnerov. Tieto partnerstvá si vyžadujú multidisciplinárny prístup zameraný na potreby rôzneho druhu na celosvetovej úrovni, ako aj na úrovni regiónu a/alebo krajiny. Rozvoj vedecko-technických partnerstiev sa zakladá na politických iniciatívach dvoch vedúcich regiónoch a koordinácii politických iniciatív v stanovených prioritných oblastiach. Povedú ich riadiace skupiny vytvorené z obmedzeného počtu zástupcov každého regiónu, ktoré budú otvorené pre všetkých partnerov z daného regiónu, pričom sa prihliadne na ich záujmy a výskumné kapacity. Tieto partnerstvá podporia spoločné výskumné činnosti a nestále politické rozhovory o účinnosti a efektívnosti realizovanej spolupráce, ako aj identifikáciu budúcich potrieb. - Podpora koordinácie vnútroštátnych politík a činností v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce S cieľom podporiť/stimulovať efektívnu a účinnú stratégiu medzinárodnej vedeckej spolupráce EÚ na európskej úrovni je stála koordinácia vnútroštátnych politík nevyhnutná na plnenie záväzkov prijatých v rámci medziregionálnych a dvojstranných rozhovorov v oblasti vedy a techniky. Táto koordinácia posilní účinnosť a vplyv prebiehajúcich dvojstranných iniciatív v oblasti vedecko-technickej spolupráce medzi členskými štátmi a partnerskými krajinami medzinárodnej spolupráce a zvýši ich súlad. Takisto sa jej prostredníctvom zvýši vzájomná komplementárnosť činností v oblasti vedecko-technickej spolupráce Spoločenstva a členských štátov. Okrem toho podporí realizáciu „zdieľanej vízie“ umožnením inovačných programových prístupov a užšou spoluprácou medzi členskými štátmi a s členskými štátmi pri rozvoji a realizácii koherentnej vedecko-technickej spolupráce. PRÍLOHA II INDIKATÍVNE PREROZDELENIE FINANCIÍ Indikatívne prerozdelenie financií medzi programy (v miliónoch eur): Kapacity | Výskumné infraštruktúry* | 3961 | Výskum v prospech malých a stredných podnikov** | 1901 | Vzdelávanie obyvateľstva regiónov | 158 | Výskumný potenciál | 554 | Veda a spoločnosť*** | 554 | Činnosti medzinárodnej spolupráce | 358 | SPOLU | 7486 | * Vrátane príspevku na grant Európskej investičnej banke uvedeného v prílohe III. Úrokové výnosy z tohto príspevku sa pridajú ku grantu EIB.. ** Vrátane čiastky na iniciatívu na základe článku 169 v oblasti MSP, ktoré uskutočňujú výskum. *** Vrátane čiastky na podporu koherentného rozvoja politík. PRÍLOHA III Nástroj na financovanie rozdelenia rizika V súlade s prílohou II poskytne Spoločenstvo grant (koordinačná a podporná akcia) Európskej investičnej banke, čo prispeje k cieľu Spoločenstva podporovať investície súkromného sektora do výskumu tak, že sa banke poskytne väčší priestor na manažment rizika a tým sa umožní (i) väčší objem pôžičiek EIB pre určitú úroveň rizika a (ii) financovanie rizikovejších európskych akcií v oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré by nebolo možné financovať bez takejto podpory zo strany Spoločenstva. EIB bude poskytovať pôžičky z prostriedkov získaných z medzinárodných finančných trhov v súlade so svojimi štandardnými pravidlami, predpismi a postupmi. Tento grant použije spolu s vlastnými prostriedkami ako rezervu a kapitálovú alokáciu v rámci banky na pokrytie časti rizika spojeného s týmito pôžičkami pri financovaní veľkých akcií v oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré sú oprávnené na financovanie. Na základe vlastného finančného hodnotenia EIB posúdi výšku finančného rizika a stanoví hodnotu rezervy alebo kapitálovej alokácie. Posúdenie rizika, kategorizácia, ako aj rozhodnutia o rezervách a kapitálových alokáciach, ktoré z nich vyplývajú, sú štandardnými postupmi banky, ktoré schvaľujú a monitorujú akcionári, a nebudú sa meniť v dôsledku príspevku Spoločenstva. Spoločenstvo nemá v tejto súvislosti žiadny podmienený záväzok. Tento grant sa bude vyplácať ročne. Ročná čiastka sa stanoví v pracovnom programe s prihliadnutím na správu o činnosti a prognózy, ktoré EIB predloží Spoločenstvu. V grantovej dohode, ktorá sa má uzavrieť s EIB, sa stanovia podmienky, za ktorých sa prostriedky Spoločenstva môžu použiť ako rezervy a kapitálové alokácie. Súčasťou dohody budú okrem iného aj tieto podmienky: - Témy a činnosti oprávnené na financovanie. S cieľom zachovať rovnováhu medzi príspevkovými osobitnými programami a ich témami a činnosťami môže Spoločenstvo zmluvne upraviť podmienky oprávnenosti na financovanie týkajúce sa témy alebo činnosti bez toho, aby bola dotknutá možnosť zmeny podľa článku 7.2a. - Oprávnenosť veľkých európskych akcií v oblasti výskumu a technického rozvoja na financovanie. Štandardne sú „spoločné technologické iniciatívy“a veľké programy spolupráce financované Spoločenstvom v rámci príspevkových tém a činností tohto osobitného programu automaticky oprávnené na financovanie. Dalo by sa uvažovať aj o veľkých európskych programoch spolupráce, ako napr. EUREKA. V súlade s nariadením prijatým podľa článku 167 Zmluvy sa v grantovej dohode stanovia aj metódy postupu a bude sa v nej Spoločenstvu zaručovať za istých okolností možnosť veta v súvislosti s využívaním grantu ako rezervy pôžičky navrhovanej EIB. - Pravidlá stanovovania podielu finančného rizika, ktoré bude pokryté grantom Spoločenstva, a hranicu rizika, pri ktorej prekročení môže EIB použiť grant Spoločenstva. - Podmienky monitorovania pôžičkových operácií EIB súvisiacich s grantom zo strany Spoločenstva. PRÍLOHA IV Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva V nasledujúcom texte je uvedených niekoľko iniciatív pre spoločnú realizáciu vnútroštátnych výskumných programov a budú predmetom osobitného rozhodnutia na základe článku 169 Zmluvy. Počas realizácie siedmeho rámcového programu sa môžu určiť a navrhnúť ďalšie iniciatívy. V prípade každého rozhodnutia sa navrhne osobitná realizačná štruktúra spolu s organizačnou štruktúrou a vhodnými riadiacimi orgánmi. V súlade s prílohou II Spoločenstvo poskytne na iniciatívy finančnú podporu a aktívne sa zúčastní na realizácii prostriedkami, ktoré sú pre danú akciu najvhodnejšie. - Iniciatíva na základe článku 169 v oblast