P9_TA(2021)0026

Odstraňovanie rodových rozdielov v digitálnej oblasti: účasť žien na digitálnom hospodárstve

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. januára 2021 o odstraňovaní rodových rozdielov v digitálnej oblasti: účasť žien na digitálnom hospodárstve (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 druhý pododsek Zmluvy o Európskej únii a na článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

— so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 23,

— so zreteľom na Pekinskú deklaráciu a akčnú platformu, ktorá bola prijatá na 4. svetovej konferencii o ženách v roku 1995, najmä pokiaľ ide o záujmovú oblasť Ženy a médiá,

— so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o násilí a obťažovaní (č. 190) z roku 2019 a na odporúčanie MOP týkajúce sa násilia a obťažovania (č. 206) z roku 2019,

— so zreteľom na výsledný dokument zo zasadnutia Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni zo 16. decembra 2015 o celkovom preskúmaní vykonávania výsledkov svetového samitu o informačnej spoločnosti,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na preskúmanie vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania Prepojený digitálny jednotný trh pre všetkých z 10. mája 2017 (COM(2017)0228),

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, a najmä na jeho zásady 1, 2, 3 a 20,

— so zreteľom na pilier II (Vytváranie priaznivých podmienok pre rozmach digitálnych sietí a služieb) a pilier III (Maximalizácia rastového potenciálu nášho európskeho hospodárstva) stratégie Komisie pre jednotný digitálny trh,

— so zreteľom na strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020),

— so zreteľom na štúdie Komisie s názvom ICT for work: Digital skills in the workplace (IKT v práci: Digitálne zručnosti na pracovisku) a Women in the Digital Age (Ženy v digitálnom veku),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (COM(2020)0274),

— so zreteľom na správu Komisie z 1. októbra 2013 s názvom Women active in the ICT sector (Ženy pôsobiace v sektore IKT),

— so zreteľom na štúdiu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) z 26. januára 2017 s názvom Gender and Digital Agenda (Rodová a digitálna agenda),

— so zreteľom na závery Rady z 30. mája 2016 o rozvoji mediálnej gramotnosti a kritického myslenia prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy,

— so zreteľom na závery Rady zo 6. decembra 2018 o rodovej rovnosti, mládeži a digitalizácii,

— so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 o hospodárstvach uplatňujúcich rodovú rovnosť v EÚ: ďalší postup,

— so zreteľom na stanovisko Poradného výboru pre rovnosť príležitostí pre ženy a mužov z 19. decembra 2018 s názvom The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (Budúcnosť stratégie pre rodovú rovnosť po roku 2019: žiadne víťazstvo v boji netrvá večne),

— so zreteľom na Vyhlásenie k záväzku týkajúcemu sa žien v digitálnej oblasti (WID), ktoré v roku 2019 podpísalo 27 ministrov EÚ a zástupcov členských štátov a Nórska,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. mája 2012 s odporúčaniami pre Komisiu o uplatňovaní zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty (1),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2013 o odstraňovaní rodových stereotypov v EÚ (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2013 o digitálnej agende pre rast, mobilitu a zamestnanosť: čas zaradiť vyššiu rýchlosť (3), a najmä na veľkú koalíciu pre digitálne pracovné miesta,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2015 o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2016 o rodovej rovnosti a posilnení postavenia žien v digitálnom veku (5),

— so zreteľom na fórum Svetového samitu o informačnej spoločnosti (WSIS), ktoré sa konalo v roku 2019 na tému Informačné a komunikačné technológie na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja,

— so zreteľom na fórum WSIS, ktoré sa konalo v roku 2020 na tému Podpora digitálnej transformácie a globálnych partnerstiev: Akčné smery WSIS na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja,

— so zreteľom na otázku Komisii týkajúcu sa posilnenia postavenia žien a dievčat prostredníctvom digitálneho sektora (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o posilňovaní postavenia žien a dievčat prostredníctvom digitálneho sektora (6),

— so zreteľom na medziparlamentnú schôdzu svojich výborov, ktorá sa konala pri príležitosti Medzinárodného dňa žien 2018 o posilnení postavenia žien a dievčat v médiách a IKT,

— so zreteľom na hĺbkovú analýzu s názvom Empowering women on the Internet (Posilnenie postavenia žien na internete), ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky 30. októbra 2015 (7),

— so zreteľom na štúdiu s názvom The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls (Základné príčiny digitálnych rodových rozdielov a možné riešenia posilneného digitálneho začlenenia žien a dievčat), ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky 15. februára 2018 (8),

— so zreteľom na štúdiu s názvom Cyber violence and hate speech online against women (Kybernetické násilie a nenávistné prejavy na internete voči ženám), ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky 16. augusta 2018 (9),

— so zreteľom na štúdiu s názvom Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Vzdelávanie a zamestnanosť žien vo vede, technike a digitálnom hospodárstve vrátane umelej inteligencie a jej vplyvu na rodovú rovnosť), ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo EP pre vnútorné politiky 15. apríla 2020 (10),

— so zreteľom na prieskum Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) s názvom Violence against women: an EU-wide survey (Násilie páchané na ženách: prieskum v rámci celej EÚ), uverejnený v roku 2014,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (11),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júna 2012 s názvom Stratégia EÚ na roky 2012 – 2016 zameraná na odstránenie obchodovania s ľuďmi (COM(2012)0286) a na priebežnú správu zo 17. októbra 2014 o jej vykonávaní (SWD(2014)0318),

— so zreteľom na hodnotiacu tabuľku týkajúcu sa zastúpenia žien v digitálnej oblasti (12),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0232/2020),

A. keďže podľa článku 8 ZFEÚ sa Únia vo všetkých svojich činnostiach musí zameriavať na odstránenie nerovností a podporu rovnosti medzi mužmi a ženami; keďže na dosiahnutie rodovej rovnosti potrebujú dievčatá a mladé ženy rovnaký prístup k technológiám a digitálnej odbornej príprave a bezpečnému používaniu internetu; keďže cieľ udržateľného rozvoja č. 5 sa týka rodovej rovnosti a posilňovania postavenia žien a to zahŕňa používanie technológií a internetu;

B. keďže digitalizácia zásadne zmenila väčšinu aspektov našich životov spôsobmi, ktoré vytvárajú nespočetné príležitosti, ale predstavujú aj nové výzvy; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 a jej následky pravdepodobne povedú k trvalým zmenám života v Európe, v ktorých bude digitalizácia zohrávať významnú úlohu; keďže vplyv digitalizácie na pracovné vyhliadky žien a dôsledky telepráce sa musia preskúmať a vyhodnotiť; keďže vyvažovanie telepráce, súkromného života a povinností spojených s poskytovaním starostlivosti prispieva k ďalšiemu napätiu, a preto ženy čelia zvýšenej emocionálnej, duševnej a sociálnej záťaži; keďže trh práce čelí z dôvodu pandémie výzve významnej digitálnej transformácie;

C. keďže rodové stereotypy predstavujú vážnu prekážku rovnosti medzi ženami a mužmi, pričom prispievajú k rodovej segregácii vo vzdelávaní a zamestnaní, ďalej zväčšujú rodové rozdiely v digitálnom sektore a bránia plnej účasti žien ako používateliek, inovátoriek a tvorkýň; keďže podľa bežných stereotypov sa s intelektuálnymi schopnosťami na vysokej úrovni spájajú skôr muži ako ženy a keďže tieto stereotypy sa podporujú a ovplyvňujú záujmy detí, najmä dievčat, už od ich 6 rokov;

D. keďže index rodovej rovnosti za rok 2019 odhalil pretrvávajúce rodové nerovnosti v digitálnom sektore;

E. keďže z údajov Eurostatu z roku 2018 vyplýva, že približne 1,3 milióna ľudí študovalo v Európskej únii informačné a komunikačné technológie (IKT) a že dievčatá a ženy sú prevažne v menšine, pričom tvoria len 17 % všetkých študentov IKT v EÚ;

F. keďže 73 % chlapcov vo veku od 15 do 16 rokov nemá pri používaní digitálnych zariadení, ktoré nepoznajú tak dobre, žiadne problémy v porovnaní so 63 % dievčat v rovnakej vekovej kategórii (13), ktoré si sú menej isté aj napriek tomu, že majú schopnosti na to, aby v oblasti digitálnej gramotnosti dosahovali lepšie výsledky ako chlapci;

G. keďže rodové stereotypy výrazne ovplyvňujú výber predmetov; keďže len veľmi málo dospievajúcich dievčat v členských štátoch EÚ (menej ako 3 %) vyjadrilo záujem pracovať vo veku 30 rokov ako odborník v oblasti IKT (14); keďže učitelia a rodičia môžu prehlbovať rodové stereotypy tým, že dievčatá odrádzajú od kariéry v oblasti IKT; keďže odstránenie očakávaní spojených s určitým pohlavím, pokiaľ ide o povolania, a podpora ženských vzorov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a IKT môžu dievčatá povzbudiť k tomu, aby študovali IKT;

H. keďže ženy v informačnom a komunikačnom sektore zarábajú o 19 % menej ako muži; keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov priamo prispieva k rozdielu v dôchodkoch žien a mužov (15); keďže výška platov mužov a žien musí byť v súlade so zásadou spravodlivosti a rovnosti;

I. keďže ženy ako demografická skupina na celom svete používajú internet menej často ako muži, a to buď na inštaláciu softvéru, alebo na sledovanie online rozhlasu a televízie, používanie služieb elektronického bankovníctva alebo elektronického obchodu;

J. keďže v posledných rokoch sa zvýšil počet žien pracujúcich v oblasti kybernetickej bezpečnosti, no keďže tieto čísla sú stále výrazne nízke, pričom ženy predstavujú v Európe menej ako 20 % odborníkov v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

K. keďže sa očakáva, že v budúcnosti bude viac ako 90 % pracovných miest vyžadovať určitý stupeň elektronických zručností a digitálnej gramotnosti;

L. keďže je pravdepodobnejšie, že v dôsledku rôznych prekážok, ako sú rodové stereotypy a prevaha mužov na určitých pracoviskách s nedostatkom rozmanitosti, si ženy ťažko hľadajú miesto v sektore IKT; keďže v sektore IKT existuje značná vertikálna a horizontálna segregácia a ženy sú často nadmerne kvalifikované na pozície, ktoré zastávajú; keďže len malá menšina žien zastáva vedúce pozície v softvérovom inžinierstve;

M. keďže používanie a tvorba softvéru sa stávajú kľúčovými aktívami digitálnej transformácie; keďže rodové rozdiely medzi softvérovými vývojármi a inžiniermi sú znepokojujúce z hľadiska zapájania žien do tohto sektora, ako aj z hľadiska potenciálnej vedomej a nevedomej rodovej predpojatosti v aplikáciách umelej inteligencie, videohrách a hračkách a iných aplikáciách;

N. keďže podľa prieskumu FRA o násilí páchanom na ženách 14 % žien zažilo od svojich 15 rokov kybernetické obťažovanie (16); keďže na vzdelávacích internetových stránkach STEM vrátane škôl, univerzít a pracovísk, bol nahlásený zvýšený výskyt sexuálneho obťažovania, čo ešte viac znemožňuje zapojenie žien do tohto sektora; keďže mnohé ženy sa počas pandémie ochorenia COVID-19 stali obeťami nových foriem sexuálneho a psychologického obťažovania na internete vrátane zoom-bombingu, prenasledovania alebo vyhrážania; keďže je naliehavo potrebné prijať opatrenia na riešenie týchto nových foriem sexuálneho a psychologického obťažovania; keďže objektivizácia, hypersexualizácia a vykorisťovanie žien na internete, najmä prostredníctvom internetovej pornografie, majú ničivý vplyv na budovanie sexuality a všeobecnejšie na rodovú rovnosť;

O. keďže IKT sú sektorom s nízkym podielom pracovníčok; keďže veľký počet žien zanecháva svoje vysokoškolské štúdium, vzdáva sa akademických príležitostí a kariéry v sektore IKT (fenomén tzv. deravého potrubia), a to najmä z dôvodu slabej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, organizačných obmedzení a prostredia, v ktorom prevažujú muži; keďže ročná strata produktivity európskeho hospodárstva v dôsledku toho, že ženy opúšťajú svoje digitálne pracovné miesta a stávajú sa neaktívnymi, predstavuje 16,1 miliardy EUR (17);

P. keďže sektor IT zaznamenal výrazný nárast počtu žien v správnych radách, no zároveň je sektorom s najvyšším percentuálnym podielom správnych rád s čisto mužským zastúpením;

Q. keďže digitálna kompetencia je schopnosť získavať, spracovávať a odovzdávať digitálne informácie a je ovplyvnená sociálno-kultúrnym a hospodárskym zázemím; keďže ženy trávia viac času vykonávaním neplatenej starostlivosti a prácou v domácnosti než muži; keďže sa tým obmedzujú ich voľný čas, čas strávený v platenej práci alebo príležitosti získať digitálnu kompetenciu a zručnosti pri používaní internetu; keďže opatrenia zamerané na zvyšovanie informovanosti, riešenie rodových stereotypov a noriem a dosiahnutie lepšieho prerozdelenia neplatenej starostlivosti o deti a domácich prác by zabezpečili väčšiu účasť žien na (digitálnych) trhoch práce a odbornej príprave a umožnili by im získať lepšiu digitálnu kompetenciu;

R. keďže ženy tvoria iba okrajové percento investorov rizikového kapitálu, podnikateľských anjelov a investorov; keďže vzhľadom na to, že dievčatá zvyčajne študujú menej predmetov v oblasti IKT a STEM na základných a stredných školách a na univerzitách, je počet žien pracujúcich v týchto oblastiach na trhu práce a žien ako zakladateliek a vlastníčok súkromných spoločností a startupov, podstatne nižší; keďže nižší percentuálny podiel účasti žien v odvetví technológií má priamy vplyv na celkový spoločenský rozvoj a vedie k zaujatosti v oblasti inovácií, ktorá má vplyv na to, aké druhy inovácií a nových technológií sa sprístupnia spotrebiteľom;

S. keďže v porovnaní s rokom 2011 došlo k zníženiu počtu žien začínajúcich vysokoškolské vzdelávanie súvisiace s IKT; keďže ženy tvoria 17 % z 8 miliónov odborníkov na IKT v EÚ; keďže v prípade, že by na trh s digitálnymi pracovnými miestami vstúpilo viac žien, tento nevyužitý súbor talentov, zručností a rozmanitých perspektív by sa pre tento sektor stal obrovským prínosom a mohol by pre európske hospodárstvo zabezpečiť ročné zvýšenie HDP o 16 miliárd EUR;

T. keďže podľa správy Svetového ekonomického fóra o rodových rozdieloch vo svete z roku 2018 tvoria ženy len 22 % odborníkov v oblasti umelej inteligencie na svete v porovnaní so 78 % mužov, čo predstavuje 72 % rodových rozdielov, ktoré ešte treba odstrániť; keďže v roku 2019 92 USD z každých 100 USD investovaných do európskych technologických spoločností smerovalo zakladajúcim tímom, ktoré tvorili výlučne muži (18);

U. keďže digitálna integrácia je možnosť všetkých jednotlivcov a komunít získať prístup k IKT a používať ich; keďže nedostatok prístupu, cenovej dostupnosti a vzdelávania, ako aj očakávania spojené s určitým pohlavím a sociálno-kultúrne normy, nižšia účasť na vzdelávaní v oblastiach STEM a IKT, obmedzené používanie digitálnych nástrojov a nižšia aktivita na sociálnych platformách z dôvodu kybernetického násilia voči dievčatám a ženám, sú faktormi, ktoré spôsobujú, že ženy sú vylúčené z digitálnej integrácie; keďže aspekt digitálnej integrácie rodovej rovnosti musí byť súčasťou všetkých iniciatív a investícií EÚ súvisiacich s IKT a digitalizáciou;

V. keďže digitálne finančné začlenenie je digitálny prístup k formálnym finančným službám, ktoré sú prispôsobené potrebám a poskytujú sa zodpovedným spôsobom za prijateľné ceny, a ich používanie; keďže zákony a normy, ktoré môžu oslabiť právo žien zúčastňovať sa na pracovnej sile, kontrolovať aktíva, vytvárať zdroje financovania na rozvoj formálnych podnikov a získavať k nim prístup a prijímať vlastné hospodárske rozhodnutia, sú hlavnými dôvodmi finančného vylúčenia žien; keďže približne jedna miliarda žien ešte stále nemá prístup k formálnym finančným službám z dôvodu nedostatočného prístupu k identifikačným dokumentom, mobilným telefónom a digitálnym zručnostiam a nedostatočnej finančnej spôsobilosti, ale aj v dôsledku nevhodných produktov; keďže lepší prístup k zodpovedným digitálnym finančným službám a ich používanie môže pomôcť budovať hospodársku silu a ekonomickú nezávislosť žien;

W. keďže schopnosť žien získať prístup k digitálnym technológiám a používať ich ovplyvňujú mnohé faktory vrátane investícií, nariadení a hospodárskej súťaže; keďže ženy a dievčatá vo vidieckych a ťažko prístupných regiónoch čelia problémom a prekážkam, pokiaľ ide o prístup k internetu a digitálnym technológiám a infraštruktúre, ktoré im bránia v plnej miere využívať digitálny potenciál moderných technológií; keďže najmä v rozvojových krajinách ženy a dievčatá vo vidieckych oblastiach vo všeobecnosti pracujú v odvetví poľnohospodárstva a ich práca je často neplatená a neistá, čo vedie k tomu, že žijú v prostredí s nedostatkom technológií, a k ťažkostiam spojeným s prístupnosťou digitálnych technológií;

Všeobecné poznámky

1. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zosúladili opatrenia na podporu digitálnej transformácie s cieľmi Únie v oblasti rodovej rovnosti; zdôrazňuje, že pri digitálnej transformácii by sa nemalo na nikoho zabudnúť; víta záväzky Komisie zvýšiť účasť žien v digitálnom hospodárstve a v informačnej spoločnosti, ktoré sú súčasťou stratégie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025; vyzýva Komisiu, aby sa naďalej zaoberala vážnymi rodovými rozdielmi v sektore IKT v digitálnej agende, európskej digitálnej stratégii a vo všetkých ďalších politikách a iniciatívach v oblasti zručností súvisiacich s digitalizáciou a vzdelávania a aby zaviedla konkrétne opatrenia osobitne zamerané na zvýšenie účasti žien a dievčat v tomto sektore; zdôrazňuje, že zvýšenie účasti žien v digitálnom sektore môže mať významný vplyv na boj proti rodovým rozdielom, stereotypom a diskriminácii a zároveň zlepšiť prístup na trh práce pre ženy a pracovné podmienky žien, ako aj riešiť rozdiel v odmeňovaní žien a mužov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli primerané finančné prostriedky na financovanie programov, ktorých cieľom je pritiahnuť viac dievčat a žien k štúdiu a práci v oblasti STEM, založili podnikateľské programy zamerané na poskytovanie financovania ženám a dievčatám, ktoré spúšťajú technologické projekty alebo zakladajú nové spoločnosti, vypracovali stratégie zamerané na zvyšovanie digitálnej integrácie a digitálneho finančného začlenenia žien a dievčat v oblastiach súvisiacich s STEM, umelou inteligenciou a odvetvím výskumu a inovácií a zaujali viacúrovňový prístup s cieľom riešiť rodové rozdiely na všetkých úrovniach vzdelávania a zamestnanosti v digitálnom sektore;

2. vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach o programoch v rámci budúceho viacročného finančného rámca a fondoch a pôžičkách v rámci plánu obnovy náležite zohľadnila rovnaké príležitosti pre ženy a mužov a rodové rozdiely v digitálnej oblasti a aby zvyšovala informovanosť žien o týchto mechanizmoch; zdôrazňuje, že uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rodové rozpočtovanie s merateľnými ukazovateľmi by mali byť súčasťou politík zameraných na podporu rozvoja IKT; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v akte o digitálnych službách a vo všetkých nadchádzajúcich návrhoch súvisiacich s digitálnou oblasťou sa uplatní hľadisko rodovej rovnosti;

3. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili úplné vykonávanie ministerského vyhlásenia o záväzku týkajúceho sa Žien v digitálnej oblasti; vyzýva Komisiu, aby monitorovala vykonávanie medziodvetvových národných plánov členských štátov týkajúcich sa žien v digitálnej oblasti;

Vzdelávanie

4. zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v digitálnom vzdelávaní na všetkých úrovniach vrátane mimoškolského, informálneho a neformálneho vzdelávania, a to aj pre pedagogických pracovníkov; požaduje osobitné stratégie pre rôzne vekové kategórie;

5. nabáda Komisiu a členské štáty, ako aj vývojárov, podniky a univerzity, aby riešili rodové rozdiely v sektore IKT a spolupracovali pri hľadaní riešení a výmene najlepších postupov na lepšie začlenenie dievčat do oblastí súvisiacich s digitálnym vzdelávaním už od útleho veku; vyzýva EÚ a členské štáty, aby rozvíjali, podporovali a vykonávali činnosti, ktoré presadzuje OSN a jej orgány;

6. vyzýva Komisiu, aby sa dôkladne zaoberala otázkou nízkeho počtu žien, ktoré sa venujú štúdiu a kariére v oblasti IKT, a aby zabezpečila uplatňovanie silného rodového hľadiska v programe Digitálna Európa a v aktualizovanom akčnom pláne digitálneho vzdelávania, a to vrátane prístupnosti a cenovej dostupnosti digitálneho vybavenia; vyzýva vzdelávacie subjekty, aby začleňovali otázku rodovej rovnosti do všetkých učebných osnov, učebných materiálov a vzdelávacích postupov súvisiacich s STEM a IKT s cieľom povzbudzovať dievčatá od útleho veku k tomu, aby sa v školách venovali štúdiu matematiky, programovania, kurzom IKT a prírodným vedám a pokračovali v nich aj ďalej; nabáda Komisiu a členské štáty, aby so vzdelávacími inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti spolupracovali na posudzovaní a prepracúvaní vzdelávacích formátov v oblasti IKT;

7. zdôrazňuje, že je dôležité, aby ženy a dievčatá boli spoluautorkami vlastnej budúcnosti v oblasti STEM a IKT ako neoddeliteľnej súčasti vzdelávania v predškolských zariadeniach a základných školách, ktorá prispieva k odstraňovaniu škodlivých rodových stereotypov u dievčat a chlapcov;

8. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri vypracúvaní politík v oblasti digitálneho vzdelávania zohľadnili rodové hľadisko tak, aby študentom aj študentkám umožnili čeliť budúcim výzvam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili mentorské programy so ženskými vzormi v oblasti IKT na všetkých úrovniach vzdelávania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali kampane na zvyšovanie informovanosti zamerané na študentov aj ich rodičov s cieľom bojovať proti rodovým stereotypom v rámci školských projektov a na pracovisku; zdôrazňuje, že je dôležité pripisovať ženám zásluhy za ich prácu, aby dievčatá vo vedeckých publikáciách nenachádzali len mužské mená, ale aby mali aj ženské vzory;

9. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali celoživotné vzdelávanie s cieľom uľahčiť ženám zmenu profesijného zamerania na pozície súvisiace s IKT, ako aj odbornú prípravu a programy na podporu elektronických zručností, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie dievčat a žien; zdôrazňuje, že v odporúčaní Rady o odbornom vzdelávaní a príprave a v aktualizovanom programe v oblasti zručností pre Európu sa musí zabezpečiť uplatňovanie rodového hľadiska;

10. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali politiky a opatrenia na riešenie fenoménu tzv. deravého potrubia;

11. žiada, aby sa rodová rovnosť stala konzistentnou a štrukturálnou súčasťou budúcej stratégie a politík EÚ v oblasti mládeže;

Zamestnanosť a podnikanie

12. naliehavo vyzýva členské štáty, aby v plnej miere transponovali a vykonávali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, a vyzýva Komisiu, aby jej vykonávanie účinne monitorovala s cieľom zabezpečiť, aby obaja rodičia mohli využívať otcovskú, rodičovskú a opatrovateľskú dovolenku; vyzýva členské štáty, aby považovali IKT za prostriedok na podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a aby sledovali trendy v oblasti digitalizácie sveta práce, a to aj v digitálnom sektore, aby mohli v prípade potreby upraviť svoje existujúce opatrenia na vyváženie pracovného a súkromného života, a aby presadzovali a posilňovali svoje systémy zamerané na rovnomerné rozdelenie opatrovateľských povinností; v tejto súvislosti nabáda Komisiu a členské štáty, aby zaviedli politiky zamerané na riešenie situácie samostatne zárobkovo činných osôb, a to najmä podnikateliek v oblasti IKT a v digitálnom sektore, a ich potreby prístupu k systémom sociálnej ochrany, materskej dovolenke a starostlivosti o deti; poukazuje na to, že telepráca umožňuje ženám pracovať z domu a môže viesť k lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom; konštatuje však, že členské štáty musia teleprácu monitorovať a riadne regulovať;

13. zdôrazňuje, že rozdiel v odmeňovaní žien a mužov má negatívny vplyv na sociálne dávky a rozdiel v dôchodkoch žien, a to aj v digitálnom sektore; víta záväzok Komisie predložiť do konca roku 2020 záväzné opatrenia týkajúce sa transparentnosti odmeňovania a zároveň náležite zvážiť jedinečné pomery európskych malých a stredných podnikov a rôzne modely trhu práce, ktoré existujú v EÚ, s cieľom účinne riešiť rozdiely v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov a chudobu v starobe;

14. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby presadzovali rodovú rovnosť v spoločnostiach v oblasti IKT a v súvisiacich sektoroch a v digitálnom hospodárstve a aby prijali horizontálne politiky na zníženie rodových rozdielov v digitálnom hospodárstve prostredníctvom cielených opatrení vrátane európskych finančných prostriedkov na financovanie projektov v digitálnom sektore vedených ženami, presadzovania minimálneho počtu výskumníčok zapojených do projektov v oblasti IKT, kurzov odbornej prípravy pre oddelenia ľudských zdrojov v oblasti „nevedomej rodovej predpojatosti“ s cieľom presadzovať rodovo vyvážené prijímanie pracovníkov, vytvorenia cien a systémov stimulov pre spoločnosti a organizácie, ktoré aktívne vykonávajú rodovo neutrálne politiky spojené s merateľnými cieľmi, presadzovania uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti v stratégiách spoločností pre výrobu, dizajn a predaj produktov IKT, vo výročných správach o rozmanitosti a rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov spoločnosťami IKT, politík v oblasti verejného obstarávania a/alebo usmernení k nákupu služieb IKT od poskytovateľov služieb, ktorí uplatňujú rodovú rovnováhu, pokiaľ ide o zloženie ich spoločností a správnych rád, ktoré uľahčujú rozdeľovanie európskych finančných prostriedkov spoločnostiam, ktoré zohľadňujú kritériá rodovej rovnováhy, a ktoré sú zamerané na podporu vykonávania plánov rodovej rovnosti a protokolov na zlepšenie a monitorovanie výkonu spoločností, pokiaľ ide o účasť žien, a to aj na úrovniach riadenia a vedenia, ako aj mentorských programov;

15. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere posúdili príčiny a faktory, ktoré vedú k vysokej miere predčasného ukončenia digitálnej kariéry žien; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pristúpili k analýze vplyvu nedostatočnej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom na schopnosť žien zúčastňovať sa na odbornej príprave zameranej na zvyšovanie úrovne zručností potrebnej na udržanie si požadovanej úrovne zručností v oblasti IKT; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali mechanizmy a programy zamerané na začlenenie žien a dievčat do iniciatív v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti v digitálnom sektore bez ohľadu na ich právny migračný status;

16. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali podnikanie žien a ich zapojenie do inovácií a zvýšili možnosti financovania pre podnikateľky a digitálne startupy vedené ženami a zlepšili prístupnosť existujúcich finančných prostriedkov tak, aby mali rovnaké príležitosti súťažiť na digitálnom jednotnom trhu, a podporovali rodovo vyváženejšie zloženie finančných inštitúcií;

17. nabáda Komisiu a členské štáty, aby posilnili financovanie výskumu v oblasti rodovej problematiky v oblasti IKT;

18. domnieva sa, že je mimoriadne dôležité mať viac ženských vzorov a zvýšiť počet žien vo vedúcich pozíciách v sektore IKT; vyzýva mužské vzory, aby presadzovali rodovú rovnosť v digitálnom hospodárstve; zdôrazňuje, že je potrebné, aby spoločnosti pôsobiace v oblasti IKT zaviedli postupy v oblasti ľudských zdrojov, ktoré podporujú rozmanitosť, ako je rodová rovnováha na pozíciách stredného a vyššieho manažmentu a v správnych radách spoločností; víta, že Komisia vyjadrila zámer presadzovať prijatie návrhu smernice z roku 2012 o rodovej vyváženosti medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi spoločností kótovaných na burze (tzv. smernica o zastúpení žien vo vrcholových orgánoch), a naliehavo vyzýva Radu, aby ho odblokovala a prijala;

Kultúra, médiá a audiovizuálny sektor

19. zdôrazňuje vplyv kultúry, médií, reklamného a audiovizuálneho sektora na rozvoj a zintenzívňovanie rodových stereotypov a podporu normatívnych a kultúrnych prekážok, ktoré sa reprodukujú prostredníctvom jazyka a rozširovaných obrazov;

20. vyzýva audiovizuálny a mediálny sektor, aby vo väčšej miere prezentovali ženy v povolaniach súvisiacich s STEM a IKT a aby zaviedli zobrazovanie rozmanitosti a príležitostí v oblasti STEM a IKT; vyzýva mediálny sektor, aby zahŕňal ženy do diskusných skupín, novinových článkov a iných oblastí, kde sa formuje verejná mienka a diskusia o technologických otázkach;

21. pripomína, že je dôležité odstrániť vedomú a nevedomú rodovú predpojatosť z algoritmov, aplikácií umelej inteligencie, videohier a hračiek, ktoré zachovávajú škodlivé rodové stereotypy a vedú k nižšej účasti žien v digitálnej oblasti, v oblasti umelej inteligencie a v oblasti IKT; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť zaujatosť v oblasti inovácií v sektore IKT, kde sú dizajnérmi a vývojármi služieb, softvérov a užívateľských aplikácií väčšinou muži a používateľmi väčšinou ženy;

Posilnenie postavenia žien v občianskej, politickej a hospodárskej oblasti

22. zdôrazňuje, že IKT môžu výrazne zvýšiť schopnosť žien zúčastňovať sa na volebných procesoch, verejných konzultáciách, prieskumoch a diskusiách, ako aj organizovať a obhajovať práva žien; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri navrhovaní iniciatív elektronickej verejnej správy zohľadňovali rodový rozmer; zdôrazňuje účinnosť využívania internetu na kampane, fóra a zvýšenie viditeľnosti ženských vzorov;

23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby konštruktívne spolupracovali s organizáciami digitálnej občianskej spoločnosti a podporovali a nabádali takéto organizácie, aby sa zapojili do správy internetu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tiež úzko spolupracovali so ženami a ženskými organizáciami občianskej spoločnosti a zapájali ich s cieľom lepšie reagovať na obavy, ktoré existujú v každodennom živote žien a dievčat, a zmierňovať ich pri navrhovaní a vykonávaní verejných politík v oblasti technológií a aby presadzovali hospodársku a digitálnu integráciu žien;

24. podporuje členské štáty a Komisiu, aby organizovali kampane na zvyšovanie povedomia, odbornú prípravu a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti s cieľom zdôrazniť vplyv odbornosti IKT na posilnenie ekonomického postavenia žien;

25. domnieva sa, že ženy treba povzbudzovať k tomu, aby zohrávali dôležitejšiu úlohu pri navrhovaní, vývoji, výstavbe a údržbe inteligentných miest alebo inteligentných dedín;

Zhromažďovanie údajov

26. víta vytvorenie hodnotiacej tabuľky žien v digitálnej oblasti ako neoddeliteľnej súčasti indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI), ako aj štyri nové ukazovatele, ktoré navrhol inštitút EIGE vo svojej správe z roku 2018 s názvom Rodová rovnosť a mládež: príležitosti a riziká digitalizácie;

27. vyzýva Komisiu a členské štáty, ako aj platformy a podniky, aby zhromažďovali porovnateľné údaje o používaní IKT rozdelené podľa rodu a veku a aby navrhli iniciatívy vrátane výskumu na lepšie pochopenie a riešenie základných príčin digitálnych rodových rozdielov; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zhromažďovali a používali existujúce údaje rozdelené podľa pohlavia na podporu intenzívnejšieho výskumu interakcie rôznych faktorov, ktoré bránia digitálnej integrácii žien a dievčat; zdôrazňuje, že harmonizované zhromažďovanie údajov uľahčuje porovnávanie a výmenu údajov a príkladov najlepších postupov medzi členskými štátmi;

Boj proti rodovo motivovanému násiliu: kybernetické násilie

28. s veľkým znepokojením konštatuje nárast digitálnych trestných činov a činov zastrašovania, šikanovania, doxingu, obťažovania a násilia voči ženám v digitálnom svete; zdôrazňuje význam digitálnej a mediálnej gramotnosti, kybernetickej hygieny a kybernetickej bezpečnosti; žiada finančné prostriedky a kampane na zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie žien, pokiaľ ide o to, ako zabezpečiť svoje účty a komunikácie s cieľom chrániť sa na internete, a tiež pokiaľ ide o zdvorilú sociálnu komunikáciu na internete s cieľom varovať ženy pred potenciálnymi obťažovateľmi a násilníkmi, ako aj informovať ich o tom, ako vyhľadať pomoc v prípade incidentu; domnieva sa, že takéto kampane by mali byť zamerané na boj proti rodovo motivovanému násiliu a rodovým stereotypom, vzdelávať mužov, pokiaľ ide o to, ako sa voči ženám správať na internete, a zabezpečiť trvalú slobodu prejavu žien a zmysluplnú účasť žien na verejnej diskusii; navyše sa domnieva, že spoločnosti a vývojári by mali riešiť rodovo motivované násilie na internete a zneužívanie v rámci svojich infraštruktúr prostredníctvom účinných mechanizmov oznamovania a pozastavenia; vyzýva členské štáty, aby uľahčovali používanie kanálov nahlasovania a aby podporovali vývoj nástrojov odbornej prípravy pre policajné jednotky, súdny systém a sektor informačných a komunikačných technológií s cieľom umožniť orgánom presadzovania práva účinne vyšetrovať a stíhať zlomyseľných útočníkov a poskytovať podporu obetiam obťažovania a násilia na internete;

29. vyzýva inštitúcie, agentúry a orgány EÚ, ako aj členské štáty a ich orgány presadzovania práva, aby spolupracovali a podnikli konkrétne kroky na koordináciu svojich opatrení na boj proti využívaniu IKT na páchanie trestnej činnosti vrátane sexuálneho obťažovania na internete a obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania a na zhromažďovanie údajov rozdelených podľa pohlavia o rodovo motivovanom násilí na internete; víta oznámenie Komisie o prieskume rodovo motivovaného násilia; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli primerané finančné prostriedky na rozvoj riešení založených na umelej inteligencii, ktoré budú brániť kybernetickému násiliu, sexuálnemu obťažovaniu na internete, vykorisťovaniu žien a dievčat a obťažovaniu na pracovisku a bojovať proti nim; vyzýva členské štáty, aby preskúmali svoje trestné právo s cieľom zabezpečiť, že nové formy digitálneho násilia budú vymedzené, uznané a kriminalizované, a aby ratifikovali Dohovor MOP o násilí a obťažovaní z roku 2019, ktorý sa okrem iného uplatňuje aj na komunikácie súvisiace s prácou;

30. domnieva sa, že na dosiahnutie rodovej rovnosti je nevyhnutné vytvoriť komplexnú a vekovo primeranú sexuálnu výchovu, ako aj výchovu o vzťahoch, ktorá bude zahŕňať boj proti kybernetickému násiliu a sexuálnemu obťažovaniu na internete, ako aj boj proti objektivizácii, hypersexualizácii a sexuálnemu vykorisťovaniu žien na internete; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali politiky a opatrenia na riešenie výskytu sexuálneho obťažovania na vzdelávacích internetových stránkach STEM a v školách, ako aj v rámci sektora IKT; vyzýva zamestnávateľov, aby upravili opatrenia v oblasti ľudských zdrojov s cieľom bojovať proti starým aj novým formám obťažovania na internete vrátane povinných kurzov odbornej prípravy a čísel tiesňového volania pre obete;

31. žiada ďalšie právne záväzné opatrenia a smernicu na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a boj proti nemu vrátane kybernetického násilia, ktoré je často namierené proti ženám, ako sú verejné osobnosti, političky a aktivistky, ako aj nenávistných prejavov na internete voči ženám; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nadchádzajúci návrh aktu o digitálnych službách a nový rámec pre spoluprácu medzi internetovými platformami sa budú zaoberať povinnosťami online platforiem, pokiaľ ide o nenávistné prejavy šírené používateľmi a iný škodlivý, nekalý a sexistický obsah, s cieľom chrániť bezpečnosť žien na internete; vyzýva Komisiu, aby vypracovala harmonizované právne vymedzenia kybernetického násilia a nový kódex správania pre online platformy týkajúci sa boja proti rodovo motivovanému násiliu na internete;

Vznikajúce oblasti

32. vyzýva vnútroštátne orgány verejnej správy a inštitúcie EÚ, aby spolupracovali so súkromným sektorom na vytvorení celoeurópskych kampaní zameraných na vzory pre ženy, ktoré by motivovali mladšie odborníčky k voľbe povolaní v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čím by sa výrazne znížil nedostatok zručností, podporilo hospodárstvo a zlepšila celková odolnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Európe;

33. zdôrazňuje potrebu ďalšieho regulačného úsilia, aby sa zabezpečilo, že umelá inteligencia bude rešpektovať zásady a hodnoty rodovej rovnosti a nediskriminácie zakotvené v článku 21 Charty základných práv Európskej únie;

34. zdôrazňuje, že je potrebné prehĺbiť chápanie vznikajúcich oblastí, ako je algoritmické rozhodovanie, technológia blockchainu a kryptomena a sledovanie údajov, prostredníctvom uplatnenia rodového hľadiska a zároveň určiť stratégie na ich riešenie;

Rodová rovnosť v rozvojových politikách

35. vyjadruje znepokojenie nad možnosťou zvýšenia digitálnych rodových rozdielov v rozvojových krajinách a regiónoch počas súčasnej krízy; zdôrazňuje význam presadzovania digitálnej gramotnosti žien a dievčat, digitálnej prístupnosti a digitálnej cenovej dostupnosti ako nástrojov na dosiahnutie rodovej rovnosti v rozvojových stratégiách; zdôrazňuje potrebu nasmerovať rozvojové fondy na presadzovanie digitálneho vzdelávania dievčat a žien a na podporu projektov vedených ženami v digitálnom sektore, a to najmä tých so sociálnym vplyvom;

36. pripomína, že osoby so zdravotným postihnutím, etnické a menšinové skupiny, ženy z rôznych sociálno-ekonomických prostredí, staršie ženy a ženy vo vidieckych oblastiach, ako aj utečenky a migrantky, môžu čeliť ťažkostiam pri získavaní prístupu k digitálnym službám a súvisiacej infraštruktúre; zdôrazňuje význam prierezového prístupu ku všetkým iniciatívam v oblasti uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, pokiaľ ide o zlepšenie prístupu žien k digitálnym službám a ich používanie a k vzdelávaniu a zamestnanosti v digitálnom hospodárstve a spoločnosti; vyzýva členské štáty, aby bojovali proti digitálnemu vylúčeniu všetkých zraniteľných skupín v spoločnosti a aby im sprístupnili vzdelávanie v oblasti IKT tým, že vyučovacie metódy a rozvrhy upravia tak, aby zohľadnili rôzne faktory, ktoré určujú prístup žien k vzdelávaniu;

o

o o

37. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(2) Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 18.

(3) Ú. v. EÚ C 93, 9.3.2016, s. 120.

(4) Ú. v. EÚ C 349, 17.10.2017, s. 56.

(5) Ú. v. EÚ C 66, 21.2.2018, s. 44.

(6) Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 28.

(7) Hĺbková analýza – Empowering women on the Internet (Posilnenie postavenia žien na internete), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia C – Práva občanov a ústavné veci, 30. októbra 2015.

(8) Štúdia – The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls (Základné príčiny digitálnych rodových rozdielov a možné riešenia posilneného digitálneho začlenenia žien a dievčat), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia C – Práva občanov a ústavné veci, 15. februára 2018.

(9) Štúdia – Cyber violence and hate speech online against women (Kybernetické násilie a nenávistné prejavy na internete voči ženám), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia C – Práva občanov a ústavné veci, 16. augusta 2018.

(10) Štúdia – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Vzdelávanie a zamestnanosť žien vo vede, technike a digitálnom hospodárstve vrátane umelej inteligencie a jej vplyvu na rodovú rovnosť), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia C – Práva občanov a ústavné veci, 15. apríla 2020.

(11) Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1.

(12) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard

(13) Ukazovateľ 6 EIGE. Zdroj: Informačný prehľad inštitútu EIGE s názvom Gender equality and digitalisation in the European Union (Rodová rovnosť a digitalizácia v Európskej únii), uverejnený 11. októbra 2018.

(14) Informačný prehľad inštitútu EIGE s názvom Gender equality and digitalisation in the European Union (Rodová rovnosť a digitalizácia v Európskej únii), uverejnený 11. októbra 2018.

(15) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict

(16) Prieskum FRA –

https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(17) Štúdia Komisie s názvom Women in the Digital Age (Ženy v digitálnom veku) (2018).

(18) https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/