Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o realizácii programov GNSS a o budúcich výzvach podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 683/2008 /* KOM/2009/0302 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 26.6.2009 KOM(2009) 302 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O REALIZÁCII PROGRAMOV GNSS A O BUDÚCICH VÝZVACH podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 683/2008 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O REALIZÁCII PROGRAMOV GNSS A O BUDÚCICH VÝZVACHpodľa článku 22 nariadenia (ES) č. 683/2008 1. Úvod V súlade s článkom 22 nariadenia (ES) č. 683/2008 o ďalšej realizácii európskych programov satelitnej rádiovej navigácie (EGNOS a Galileo) (ďalej len „nariadenie o GNSS“)[1] a s odkazom na pracovný program GNSS prijatý v roku 2008 Komisia týmto predkladá prvú výročnú správu o realizácii programov a o hlavných výzvach do budúcnosti. Nariadením o GNSS sa upravujú európske programy GNSS a zavádza sa právny a finančný rámec na roky 2008 – 2013. Nariadenie prijal Európsky parlament a Rada na návrh, ktorý Európska komisia predložila v septembri 2007 po rozhodnutí ukončiť rokovania týkajúce sa uzavretia koncesnej zmluvy so súkromným sektorom v súlade s nariadením Rady (ES) č. 876/2002[2] a v súlade so závermi Rady z novembra 2007 o potrebe reštrukturalizovať programy európskeho globálneho navigačného satelitného systému. 2. Realizácia programov 2.1. Hlavné míľniky Vo svojej novej úlohe programového manažéra Komisia začala významné iniciatívy s cieľom dosiahnuť míľniky potrebné na ďalšie dosahovanie cieľov programov a úspešne dosiahla tieto míľniky. Takto Komisia zabezpečila, aby sa zaviedol rámec potrebný na vykonanie ďalších krokov pri realizácii programov. Pre EGNOS to znamená, že Komisia zabezpečila hladký priebeh operácií potom, ako Európska vesmírna agentúra (ďalej len ESA) 1. apríla 2009 odovzdala Komisii systém prostredníctvom: - prevzatia vlastníctva systému EGNOS v mene Spoločenstva od ESA (na základe dohôd s ESA a EOIG, so skupinou prevádzkovateľov infraštruktúry EGNOS)[3], - prevádzkovej zmluvy s ESSP SaS (poskytovateľom satelitných služieb EGNOS), ktorý bude zaručovať operácie do októbra 2009. Potom sa uzavrie dlhodobá zmluva, ktorá bude zahŕňať obdobie do roku 2013, - dohody s ESA o prevzatí úloh týkajúcich sa dizajnu a obstarávania zariadení a obnovenia softvéru EGNOS (v rámci dohody o poverení na základe článku 54 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách[4] podpísaného 31. marca 2009), - zriadenia hlavných manažérskych rozhraní pri riadení a vykonávaní činností programu EGNOS na základe dohody o poverení v pláne riadenia programov, ktorý vypracovala ESA, - uzatvorenia zmluvy na dodávku špeciálneho transpondéra satelitnej navigácie na nový geostacionárny satelit. Pre program GALILEO to znamená, že Komisia urobila všetky kroky potrebné na obstaranie systému Galileo a: - poverila ESA úlohou obstarať infraštruktúru pre program Galileo v súlade s nariadením o GNSS a pravidlami obstarávania EÚ (dohoda o poverení podpísaná 19. decembra 2008), - zriadila hlavné manažérske rozhrania pre riadenie a vykonávanie činností programu Galileo na základe dohody o poverení v pláne riadenia programov, ktorý vypracovala ESA, - v júli 2008 začala verejnú súťaž na obstaranie infraštruktúry pre program Galileo rozdelenú do šiestich pracovných balíkov, - poskytla ESA prostredníctvom dohody o grante fondy potrebné na krytie prekročených nákladov vynaložených ESA počas fázy overovania na obežnej dráhe (IOV). 2.2. Právny rámec Nariadením o GNSS sa poskytuje právny a finančný rámec na spustenie programov a definuje sa štruktúra riadenia s novými úlohami pre rôzne zainteresované organizácie, a to na základe dvoch hlavných zásad: - prísneho rozdelenia zodpovednosti medzi Európsku komisiu, Európsku vesmírnu agentúru a Úrad pre dohľad nad GNSS ustanovený nariadením Rady (ES) č. 1321/2004 z 12. júla 2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie[5] (ďalej len nariadenie o GSA), pričom Komisia bude mať celkovú zodpovednosť za riadenie programu vrátane otázok týkajúcich sa bezpečnosti; - celkového financovania fázy zavádzania programu Galileo (úplná prevádzková schopnosť – FOC) od roku 2008 do roku 2013 z rozpočtu Spoločenstva. Financovanie Spoločenstva bude ďalej zahŕňať činnosti týkajúce sa ukončenia fázy overovania na obežnej dráhe programu Galileo, ako aj náklady na prevádzkovanie programu EGNOS a na prípravné činnosti súvisiace s využívaním týchto programov. Celková suma vyčlenená na tieto činnosti je 3405 mil. EUR vrátane 400 mil. EUR, ktoré sú k dispozícii zo Siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja, hlavného nástroja EÚ na financovanie výskumu v Európe na roky 2007 – 2013. V nariadení sa ustanovujú pravidlá riadenia bezpečnostných otázok a uplatňovania bezpečnostných nariadení. Predkladajú sa v ňom aj základné zásady riadenia obstarávania vo fáze zavádzania systému Galileo, ktoré sú zamerané na otvorený prístup a spravodlivú hospodársku súťaž na vytvorenie rovnakých podmienok pre potenciálnych predkladateľov ponúk. Obstarávanie bolo rozdelené do šiestich hlavných pracovných balíkov, pričom predkladateľ môže predložiť ponuku na pozíciu hlavného dodávateľa najviac do dvoch z týchto pracovných balíkov a najmenej na 40 % celkovej hodnoty činností sa musia uzavrieť zmluvy verejnou súťažou medzi subjektmi, ktoré nie sú súčasťou hlavného dodávateľa. V nariadení o GNSS sa špecifikuje, že Európske spoločenstvo sa stáva vlastníkom systémov a aktív programu GNSS na základe uzavretia právnych dohôd o prevode vlastníctva. Takisto sa vyžaduje, aby zavedenie celého zoskupenia Galileo prebehlo v súlade s pravidlami EÚ o verejnom obstarávaní a nariadením o rozpočtových pravidlách. Ak to bude potrebné, Komisia v súlade s nariadením pripraví a v roku 2010 predloží návrh na krytie verejných fondov a záväzkov potrebných na obdobie finančného plánovania, ktoré sa začne v roku 2014 a predloží scenáre na využívanie systému Galileo. Ďalej uvedené činnosti boli dôležitými krokmi pri uľahčovaní dosahovania cieľov nariadenia o GNSS a uplatňovaní štruktúr potrebných na konkretizáciu programov GNSS v nastávajúcich rokoch. 2.3. Uplatňovanie novej štruktúry riadenia Jednou z priorít Komisie v jej novej úlohe manažéra programov GNSS je využívať štruktúry rozhodovania v súlade so štruktúrou riadenia ustanovenou nariadením o GNSS. To viedlo k: - založeniu Výboru pre európske programy GNSS podľa článku 19 nariadenia o GNSS, ktorého cieľom je pomáhať Komisii pri riadení programov a znovu uistiť členské štáty, že programy sa riadia zodpovedajúcim spôsobom. Na svojom prvom zasadnutí, ktoré sa konalo 10. septembra 2008, výbor vydal súhlasné stanovisko k pracovnému programu GNSS na rok 2008 a strategickému rámcu GNSS, dvom kľúčovým dokumentom pre plánovanie, realizáciu a prevádzku systémov Galileo a EGNOS. Na základe práva Európskeho parlamentu na kontrolu (strategického rámca) Komisia prijala obidva dokumenty, ktoré umožnili zapojenie činností a zodpovedajúcich prostriedkov z roku 2008, - vytvoreniu medziinštitucionálneho výboru programu Galileo (GIP) v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie pripojeným k nariadeniu o GNSS. Medziinštitucionálny výbor programu Galileo mal svoje prvé zasadnutie v polovici februára 2009, - vytvoreniu bezpečnostného výboru GNSS (rozhodnutie Komisie 2009/334/ES z 20. apríla 2009, ktorým sa zriaďuje skupina expertov pre bezpečnosť európskych systémov GNSS[6]). Existujúci bezpečnostný výbor Galileo, ktorý bol zriadený na základe článku 7 nariadenia Rady č. 876/2002 z 21. mája 2002, ktorým sa zakladá spoločný podnik Galileo[7], sa zruší po riadnom ukončení alebo prevode jeho činností. V článku 23 nariadenia o GNSS sa k tomu ustanovuje, že uvedený článok 7 nariadenia 876/2002 sa zrušuje s účinnosťou od 25. júla 2009, - objasneniu úloh a zodpovednosti Európskej vesmírnej agentúry (ESA), najmä prostredníctvom uvedenej viacročnej dohody o poverení (na základe článku 54 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách), ktorá zahŕňa delegované úlohy a plnenie rozpočtu týkajúce sa realizácie programu Galileo, a najmä fázy zavedenia. To umožnilo ESA, aby začala rýchlo obstarávanie infraštruktúry pre plnú prevádzkovú schopnosť, rozdelené do šiestich pracovných balíkov, v mene Európskeho spoločenstva a na jeho pokyn a pri úplnom rešpektovaní pravidiel a postupov verejného obstarávania v EÚ. S Európskou vesmírnou agentúrou bola podpísaná samostatná dohoda o poverení, v ktorej je úlohou agentúry vystupovať ako projektant počas operácií EGNOS do roku 2013. Tieto činnosti budú zahŕňať realizáciu a kvalifikáciu dohodnutých konštrukčných zmien a súboru činností manažmentu zastarávania, - prijatiu návrhu na revidovanie mandátu úradu pre dohľad nad európskymi GNSS (GSA) zosúladením nariadenia o GSA s nariadením o GNSS, v ktorom sa špecifikujú dve ústredné činnosti GSA, po prvé akreditácia v oblasti bezpečnosti a využívanie bezpečnostného strediska systému Galileo a po druhé vklad k prípravám na komerčné využívanie systémov vrátane potrebnej analýzy trhu, - posilneniu vlastného projektu Komisie a spôsobilostí riadenia programu, najmä posilnením pracovnej skupiny Galileo o pracovníkov z úradu pre dohľad nad európskymi GNSS (GSA) a vnútorným presunom zdrojov; - zadaniu zákazky nezávislej skupine odborníkov na riadenie projektu, aby preskúmala realizáciu programov a pravidelne poskytovala vhodné odporúčania. Títo nezávislí externí poradcovia začali pracovať v marci roku 2009. 2.4. Začatie obstarávania pre celé zoskupenie Galileo Pre opakovaný štart systému Galileo je rozhodujúce, že obstarávanie na zavedenie celého zoskupenia Galileo sa začalo v júli roku 2008. Zatiaľ čo výsledkom fázy overovania na obežnej dráhe bude vypustenie prvých štyroch satelitov a vývoj prvej časti pozemného segmentu, obstarávanie s cieľom dosiahnuť úplnú prevádzkovú schopnosť (FOC) systému Galileo bude viesť k celému zoskupeniu 30 satelitov a príslušných nosných rakiet, pozemnej infraštruktúre a začiatočným operáciám. Predkladatelia ponúk boli vyzvaní, aby sa uchádzali o šesť pracovných balíkov, na ktoré sa obstarávanie ďalej delí (podpora systému, systém pozemnej misie, systém pozemnej kontroly, satelity, nosné rakety a operácie). Predvýberová fáza sa začala uverejnením balíka informácií o ponukovom konaní 1. júla 2008 a potom 17. júla prebehol informačný deň v Bruseli. Balík informácií o súťaži obsahoval opis ponukového konania a v každom pracovnom balíku bol aj súbor požiadaviek na vysokej úrovni, pracovný výkaz na vysokej úrovni a usmernenia týkajúce sa zmluvy. Výbor na posúdenie ponukového konania (TEB) bol vytvorený na podporu celkového procesu obstarávania úplnej prevádzkovej kapacity preskúmaním dokumentácie ponukového konania a zhodnotením priemyselných návrhov. Komisia a ESA spolupredsedajú Výboru na posúdenie ponukového konania, ktorý sa skladá z pracovníkov Komisie, GSA a ESA. Podporujú ho odborníci a výbory, ktoré sa zaoberajú špecifickým riadením, právnymi a zmluvnými, technickými a finančnými aspektmi každého pracovného balíka. Po predbežnom výbere vhodných kandidátov a príprave súboru údajov všetci kandidáti v novembri roku 2008 predložili predbežné návrhy. Konalo sa niekoľko zasadnutí zameraných na súťažný dialóg s kandidátmi a na požiadanie budú pokračovať s cieľom riešiť a objasniť prvky návrhov a spresniť požiadavky. Ustanovili sa podrobné špecifikácie v súlade s časovým harmonogramom pre každý pracovný balík a zaslali sa kandidátom v podrobných pozvánkach na ponukové konanie. Od kandidátov sa očakáva, aby predložili spresnené návrhy. Tento proces súťažného dialógu sa ukončí v priebehu roka 2009 s cieľom získať z predložených ponúk tie najlepšie a konečné ponuky a do konca roka uzavrieť väčšinu zmlúv. 2.5. EGNOS Dňa 1. apríla 2009 Komisia prevzala od ESA vlastníctvo aktív EGNOS a prebrala aj zodpovednosť za prevádzku systému. Na tento účel bola uzavretá aj dohoda s EOIG (skupina prevádzkovateľov a infraštruktúry EGNOS). Od tohto dátumu sa prevádzkovateľom EGNOSu stal poskytovateľ satelitných služieb ESSP SaS na základe krátkodobých prevádzkovej zmluvy s Komisiou, ktorú v októbri 2009 nahradí dlhodobá prevádzková zmluva. Takto Komisia zabezpečuje hladké pokračovanie systému EGNOS potom, ako ho prevzala od Európskej vesmírnej agentúry. Okrem toho Komisia uzavrela zmluvu o nahradení jedného GEO transpondéra do konca roku 2011 a očakáva sa, že nahradenie druhého transpondéra sa ukončí v prvej polovici roku 2009. V dohode o poverení, ktorú Komisia uzavrela s ESA, sa úloha ESA definuje ako úloha projektanta a obstarávateľa zariadenia a obnovy softvéru počas niekoľkých budúcich rokov. 2.6. Aplikácie systému Galileo Zvýšené úsilie sa venuje rozšíreniu trhov s aplikáciami EGNOS a koncovými službami. Cieľom tohto úsilia je udržiavanie stále sa rozširujúceho ekosystému európskych spoločností schopných vyrábať inovačné výrobky a riešenia služieb na základe EGNOS pre zvyšujúci sa počet trhových segmentov, ktoré sú prvou etapou k úplnému využívaniu schopností systému Galileo, ak sú k dispozícii. Týka sa to dvoch hlavných prúdov činností: i) podporovania inovácií prostredníctvom činností výskumu a technického rozvoja v rámci siedmeho rámcového programu. Po prvej výzve na predkladanie návrhov vyhlásenej v roku 2007 sa už uskutočňuje 30 projektov pokrývajúcich celú škálu aplikácií pre komoditné a špecializované trhy. Doplní ich druhý súbor projektov, ktoré sa budú vyberať na základe druhej výzvy na predkladanie návrhov, ktorá sa vyhlásila v decembri 2008. Takisto sa vyvíja zosúladené úsilie na zabezpečenie najlepšieho možného využitia projektových výsledkov šiesteho rámcového programu (hlavným spoločným cieľom týchto aplikačných projektov – štyroch na prototypy služieb a šestnástich na užívateľské obce počas rokov 2004 – 2008 – bolo preukázať pridanú hodnotu systémov EGNOS a Galileo, poskytnúť podporu pri definovaní misie Galileo a určiť hlavné oblasti záujmu užívateľských obcí, na ktoré by mali vplyv aplikácie EGNOS/Galileo). ii) pokračovania prípravných prác na akčnom pláne Komisie na podporu rozvoja nových aplikácií a služieb GNSS, najmä tých, ktoré sú založené na systémoch EGNOS a Galileo. Cieľom akčného plánu by malo byť vytvorenie strategického rámca mnohostranných podporných opatrení vrátane súboru regulačných a finančných nástrojov na skrátenie času potrebného na uvedenie na trh a na zrýchlenie prenikania európskych výrobkov a služieb založených na GNSS. Strategickým cieľom bude zlepšiť konkurenčné postavenie a schopnosť odozvy európskeho priemyslu pri vytváraní podmienok na zvýšenie ich trhového podielu na existujúcom trhu GNSS, ale hlavne na rýchlo sa rozvíjajúcich trhoch GNSS s vysokou hodnotou. Pretože rozvoj aplikácií GNSS získava význam pre využívanie systémov EGNOS a Galileo, musia sa na ďalšie podporovanie takejto výskumnej činnosti použiť zdroje siedmeho rámcového programu. Takúto možnosť by mohlo poskytnúť strednodobé preskúmanie programu, ktoré v súlade s článkom 22 nariadenia o GNSS Komisia uskutoční v roku 2010. 2.7. Medzinárodné aktivity V rámci preskúmania medzinárodného rozmeru programov GNSS Komisia preformulovala svoju medzinárodnú stratégiu, tak aby odrážala skutočnosť, že Galileo a EGNOS vyžadujú medzinárodnú sieť na zabezpečenie účasti a príspevku krajín mimo rámca EÚ. K iným kľúčovým hráčom ako poskytovateľom systému GNSS patria Spojené štáty, Čína a Ruská federácia. V roku 2008 mala Komisia v rámci dvojstrannej dohody niekoľko zasadnutí pracovných skupín s USA. Plenárne zasadnutie sa konalo na ministerstve zahraničných vecí a dohodlo sa na ňom prijatie niekoľkých opatrení zameraných na zosúladenie pozícií EÚ a USA voči tretím systémom a na iniciovanie založenia ďalších pracovných skupín. Niekoľko zasadnutí na vysokej úrovni sa konalo aj s Čínou v rámci dvojstrannej dohody o spolupráci okrem iného aj na úrovni riadiaceho výboru. Kompatibilita a interoperabilita medzi čínskym systémom Compass, ktorý sa buduje, a systémom Galileo boli dôležitou témou diskusie, ktorá bude pokračovať aj v roku 2009. Konalo sa aj niekoľko zasadnutí s Ruskou federáciou, ktoré viedli k vytvoreniu osobitnej pracovnej skupiny pre spoluprácu v oblasti pátracích a záchranných spôsobilostí príslušných systémov (SAR). 3. Hlavné výzvy v roku 2009 Ako sa zdôrazňuje v revízii pracovného programu GNSS z roku 2009, činnosti sa v roku 2009 budú zameriavať na ukončenie obstarávania úplnej prevádzkovej schopnosti, podpísanie zmluvy o službách pre EGNOS, začatie prípravných štúdií pre systém Galileo vo fáze po roku 2013 a uverejnenie akčného plánu aplikácií Galileo. K ďalším kľúčovým činnostiam v roku 2009 bude patriť revízia nariadenia o GSA, revízia medzinárodnej stratégie spolupráce a množstvo všeobecných opatrení vrátane manažmentu rizika, technického poradenstva a komunikácií. Mnohé z týchto činností sú rozhodujúce pre Galileo aj pre EGNOS, a preto je potrebné pripraviť sa na výzvy v týchto oblastiach. 3.1. Prekročenie nákladov vo fáze overovania na obežnej dráhe Keď ESA opísala finančnú situáciu v programe GalileoSat svojim členským štátom v septembri roku 2008, začalo byť jasné, že náklady na fázu overovania na obežnej dráhe výrazne vzrástli v porovnaní s finančným krytím. Diskusie s členskými štátmi ESA, ktoré nasledovali, neviedli k vyriešeniu prekročenia odhadovanej sumy o 376 mil. EUR. Vzhľadom na vzájomné väzby medzi fázou overovania na obežnej dráhe a fázou úplnej prevádzkovej schopnosti, za ktorú je teraz zodpovedná, sa Komisia zaviazala nájsť finančné riešenie s pomocou rozpočtu Spoločenstva a po dohode s členskými štátmi EÚ. Preto navrhla, aby sa rezerva na riadenie úplnej prevádzkovej schopnosti použila na krytie časti dodatočných nákladov na fázu overovania na obežnej dráhe na základe nezávislého posúdenia oprávnenosti dodatočných vzniknutých nákladov, ktoré by sa malo ukončiť začiatkom apríla roku 2009. Použitím rezervy na riadenie úplnej prevádzkovej schopnosti na krytie dodatočných nákladov na fázu overovania na obežnej dráhe sa síce vyriešil naliehavý problém, ktorý ohrozoval harmonogram a rozpočet na zavedenie systému Galileo, no vytvorili sa zrejmé obmedzenia pri realizácii samotnej fázy spustenia. Rozpočtová rezerva pri realizácii systému Galileo je teraz pre zainteresované strany z verejného a súkromného sektora malá. Bude potrebné zintenzívniť úsilie, aby sa podarilo zostať v rámci rozpočtu. Komisia bude aj naďalej sledovať situáciu a podľa potreby podávať hlásenia, ak sa zmluvné strany dostanú do neočakávaných technických alebo iných realizačných problémov, ktoré ohrozia harmonogram a rozpočet. 3.2. Obstaranie úplnej prevádzkovej schopnosti Vo fáze súťažného dialógu bude pokračovať intenzívna práca na špecifikáciách, spresnených ponukách a na ďalších vysvetľovacích zasadnutiach, z ktorých vyplynú najlepšie a konečné ponuky, hodnotenie a zadanie zákaziek. V možnom rozsahu bude pokračovať zmysluplná súťaž. To isté platí aj pre dodržiavanie harmonogramu verejného obstarávania a pre rôzne kroky jednotlivých pracovných balíkov. Udržiavať náklady pracovných balíkov v rámci rozpočtu bude podobná výzva ako schopnosť priemyselných odvetví vykonávať práce podľa harmonogramu. Komisia a ESA sa pokúsia zabezpečiť, aby priemyselné odvetvia boli schopné riešiť možné neočakávané technické problémy a riziká najvhodnejším a z hľadiska nákladov najefektívnejším spôsobom a s minimálnym vplyvom na harmonogram. Dokončenie fázy overovania na obežnej dráhe, ktorá bude pomerne dlhý čas prebiehať súbežne s fázou zavedenia a prispôsobenie výsledkov fázy overovania na obežnej dráhe činnostiam začatia úplnej prevádzkovej schopnosti, to je citlivá otázka, ktorú môžu ovplyvniť ďalšie zdržania vo fáze overovania na obežnej dráhe. Potrebnými technickými zlepšeniami počas fázy overovania na obežnej dráhe sa zlepší rizikový profil pri začatí úplnej prevádzkovej schopnosti a prispeje sa k disciplíne pri dodržiavaní harmonogramu. Rozpočtová situácia v prípade úplnej prevádzkovej schopnosti po pokrytí prekročených nákladov na fázu overovania na obežnej dráhe neumožní priveľkú flexibilitu vzhľadom na celkové náklady na úplnú prevádzkovú schopnosť. Preto bude Komisia starostlivo monitorovať a riadiť tento proces a podávať hlásenia Rade a Parlamentu, ak náklady na dosiahnutie úplnej prevádzkovej schopnosti stúpnu nad rámec očakávaní. V takom prípade Komisia predloží návrhy na ozdravenie situácie. 3.3 EGNOS Dosiahli sa významné míľniky a budú sa dosahovať aj v roku 2009, najmä v súvislosti so začatím operácií v rámci zodpovednosti Spoločenstva od 1. apríla 2009. Zatiaľ čo sa od tohto dátumu uzavrela krátkodobá zmluva s prevádzkovateľom služby EGNOS, treba ešte urobiť ďalšie kroky na dosiahnutie trvalejšieho riešenia do jesene roku 2009 a takisto aj na získanie osvedčenia EGNOS pre letectvo. Tento postup by sa mal ukončiť do prvého štvrťroka roku 2010, pričom treba zohľadniť požiadavky nariadenia o jednotnom európskom nebi[8]. Rovnako treba zabezpečiť dodržiavanie požiadaviek Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Ako sa uvádza v pracovnom programe na rok 2009, bude potrebné vyvinúť významné marketingové aktivity pre EGNOS, aby sa uľahčilo jeho prijatie a použitie v sektore letectva a iných oblastiach, ako je cestná, železničná, námorná doprava a poľnohospodárstvo. To isté platí aj pre podporu služieb na distribúciu komerčných údajov (CDDS)[9]. V roku 2009 zostáva významnou aktivitou práca na plnom pokrytí EGNOS v Európe a na rozšírení mimo územia Európy, konkrétne v Afrike. 3.4 Štúdie po dosiahnutí úplnej prevádzkovej schopnosti Komisia začne pripravovať komplexnú štúdiu uskutočniteľnosti v roku 2009 s cieľom určiť a vyvinúť najlepšiu možnosť prevádzkovania a využívania systému Galileo. Na základe výsledkov analýzy a v súlade s nariadením o GNSS Komisia budúci rok vypracuje návrh pre Radu a Parlament. Z dôvodu rozsiahlosti a zložitosti zahrnutých prvkov bude dôležité, aby sa práce na posudzovaní uskutočniteľnosti začali vo vhodnom čase s cieľom jasne a včas určiť možné scenáre a prostriedky na prevádzku a využívanie po roku 2013. Mnohé z týchto prvkov vyžadujú dlhé prípravné obdobie a musia byť vyriešené v dostatočnom predstihu pred dosiahnutím úplnej prevádzkovej schopnosti. Patria sem všetky komerčné aspekty využívania, ako aj právne, zmluvné a finančné štruktúry rôznych modelov využívania. 3.5 Medzinárodné aktivity Hlavnou výzvou medzinárodných aktivít programov GNSS v roku 2009 bude zabezpečiť kompatibilitu a interoperabilitu so systémom Galileo, pristúpiť ku globálnym zdrojom týkajúcim sa GNSS a ustanoviť celosvetové normy, zaistiť bezpečnosť vesmírneho segmentu a siete pozemných staníc a pritom zabezpečiť prísnejšiu kontrolu citlivých technológií GNSS vyvinutých z európskych fondov, pripojiť sa k medzinárodnému úsiliu zameranému na vývoj inovačných aplikácií a špecializovaných aplikácií nadregionálneho záujmu. Významným cieľom bude vytvorenie trhových príležitostí pre európsku technológiu GNSS a aplikačné odvetvia. Spolupráca s Čínou sa na budúcom riadiacom výbore podrobí veľkej skúške, ktorá bude spoločným kľúčovým míľnikom na zhodnotenie pokroku dosiahnutého v časovom rámci rokov 2008/2009 vzhľadom na rozhodujúcu otázku kompatibility systémov COMPASS/Galileo. Európska strana očakáva pozitívne reakcie na návrhy odborníkov. Ak sa problém rýchlo nevyrieši, nedá sa vylúčiť, že v spolupráci s Čínou dôjde k významným zmenám. 3.6 Záverečné poznámky V správe sa vysvetľuje situácia pri uplatňovaní niektorých významných rozhodnutí, ktoré boli prijaté v roku 2008 v úzkej spolupráci medzi Komisiou, Európskym parlamentom a Radou. Komisia sa podľa potreby pokúsi zaistiť aj úzke zapojenie iných inštitúcií. Ich pokračujúca podpora ďalšej realizácie programov v súlade so spoločným záväzkom je kľúčom k úspechu týchto programov. [1] Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1. [2] Ú. v. ES L 138, 28.5.2002, s. 1. [3] EOIG tvorí niekoľko európskych poskytovateľov služieb leteckej navigácie, ktorí investovali do programu EGNOS: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide. [4] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2007 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1525/2007 zo 17. decembra 2007 (Ú. v. EÚ L 343, 27.12. 2007, s. 9). [5] Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1942/2006 z 12. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 367, 22.12.2006, s. 18). [6] Ú. v. EÚ L 101, 21.4..2009, s. 22. [7] Ú. v. ES L 138, 21.5.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1943/2006 z 12. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 367, 22.12.2006, s. 21). [8] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi – Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 10. [9] CDDS spočíva v poskytovaní správ o rozšírených službách EGNOS oprávneným zákazníkom (napr. poskytovateľom aplikácií s pridanou hodnotou) v reálnom čase a meraní základných údajov z pozemných staníc v reálnom čase.