OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2013 – 2014 /* COM/2013/0700 final */





Po dvadsiatich rokoch od samitu v Kodani Základné zásady - právny štát, demokracia a hospodárstvo I. Agenda rozširovania Pred dvadsiatimi rokmi sa západný Balkán zmietal v konflikte. V tom istom čase sa Európska únia dohodla na podmienkach vstupu budúcich členských štátov do EÚ, známych ako kodanské kritériá. Kodanské kritériá odzrkadľujú hodnoty, na ktorých je založená EÚ: demokracia, právny štát, dodržiavanie základných práv, ako aj dôležitosť fungujúceho trhového hospodárstva. To vydláždilo cestu pre historickú transformáciu a pristúpenie krajín strednej a východnej Európy. O desať rokov neskôr, v roku 2003 na samite v Solúne, poskytla EÚ všetkým krajinám západného Balkánu jasnú perspektívu členstva v EÚ na základe splnenia nevyhnutných podmienok, najmä kodanských kritérií a podmienok procesu stabilizácie a pridruženia (SAP). Chorvátsko tieto podmienky splnilo. Keď všetky členské štáty ratifikovali zmluvu o pristúpení, Európska únia privítala 1. júla 2013 Chorvátsko ako 28. členský štát. Chorvátsko je prvou krajinou, ktorá dokončila proces stabilizácie a pridruženia. Pristúpenie Chorvátska je príkladom transformačného a stabilizačného účinku procesu rozširovania a „mäkkej sily“ EÚ. Ďalším dôkazom sily perspektívy EÚ a jej úlohy v zaceľovaní hlbokých jaziev, ktoré zanechali dejiny, je historická dohoda, ku ktorej v apríli dospeli Srbsko a Kosovo*. Tá rozhodne odzrkadľuje aj odvahu politického vedenia v oboch krajinách. V júni sa Európska rada rozhodla otvoriť prístupové rokovania so Srbskom a Rada schválila otvorenie rokovaní o dohode o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Kosovom. Toto bol významný rok aj pre ďalšie pristupujúce krajiny: V júni 2013 prijala Čierna Hora komplexné akčné plány pre kapitoly o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti v súlade s novým prístupom k riešeniu týchto kapitol v počiatočnej fáze prístupového procesu. Podpora kľúčových reforiem všetkými stranami, riadne uskutočnenie parlamentných volieb a ďalšie kroky v boji proti korupcii a organizovanému zločinu v Albánsku znamenajú, že štatút kandidátskej krajiny je teraz na dosah ruky. Začiatkom roka prekonala bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko politickú krízu, avšak obavy pretrvávajú, najmä pokiaľ ide o slobodu prejavu a médií. Prijali sa kroky na zlepšenie dobrých susedských vzťahov. Všeobecnejšie je teraz kľúčový prelom v rozhovoroch o názve za podpory OSN. V Bosne a Hercegovine zabraňuje pokroku a hospodárskym vyhliadkam krajiny pre EÚ nedostatok politickej vôle vykonávať reformy a nevykonanie rozsudku v prípade Sejdić-Finci. V Turecku sa zaznamenal pokrok v súdnych a iných reformách a v septembri bol predložený dlho očakávaný balík demokratizačných opatrení. S cieľom ukončiť terorizmus a násilie na juhovýchode krajiny a položiť základy riešenia kurdskej otázky pokračujú mierové rozhovory s PKK. Potlačenie demonštrácií na protest proti navrhovanému rozvoju parku Gezi v Istanbule však nastolilo vážne obavy a podčiarklo, že EÚ musí naďalej zostať základom pre reformu. Pokiaľ ide o Island, nová vláda pozastavila prístupové rokovania s EÚ a vyhlásila, že rokovania nebudú pokračovať bez referenda. Dnes je proces pristúpenia prísnejší a zložitejší ako v minulosti. Odzrkadľuje vývoj politík EÚ, ako aj skúsenosti získané z predchádzajúcich rozšírení. Proces vychádza z prísnej, ale spravodlivej podmienenosti a postup k členstvu závisí od krokov, ktoré jednotlivé krajiny prijmú na plnenie stanovených kritérií. Kľúčovým ponaučením z minulosti je dôležitosť riešenia základných zásad. Teraz je jadrom procesu rozširovania právny štát. Nový prístup, ktorý Rada schválila v decembri 2011, znamená, že krajiny musia v počiatočnej fáze prístupových rokovaní vyriešiť otázky, ako je reforma súdnictva a boj proti organizovanému zločinu a korupcii. To krajinám poskytne dostatok času na dosiahnutie potrebných výsledkov vo vykonávaní reforiem, aby zabezpečili, že reformy budú pevne zakorenené a nezvratné. Tento nový prístup je kľúčovým prvkom rámca rokovaní pre Čiernu Horu a ovplyvní prácu Komisie s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Celosvetová hospodárska kríza posledných piatich rokov zdôraznila potrebu všetkých krajín zásadne preskúmať a posilniť svoje hospodárske riadenie. Týka sa to najmä krajín západného Balkánu, z ktorých žiadna nemá fungujúce trhové hospodárstvo. Všetky ovplyvňuje vysoká nezamestnanosť, najmä medzi mladými ľuďmi. Je mimoriadne dôležité, aby tieto krajiny zintenzívnili reformy s cieľom vrátiť sa k udržateľnému rastu a riešiť výzvy potrebné na splnenie hospodárskych kritérií a zlepšenie konkurencieschopnosti. V tomto oznámení sa uvádzajú návrhy na podporu dosiahnutia tohto cieľa vrátane zavedenia vnútroštátnych hospodárskych reformných stratégií a akčných plánov pre riadenie verejných financií. Udalosti vo viacerých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania zdôraznili význam posilnenia demokratických inštitúcií a zabezpečenia inkluzívnych demokratických procesov, ktoré tieto inštitúcie podporujú a ktoré posilňujú základné demokratické zásady a spoločné hodnoty EÚ. Kľúčová je silnejšia úloha občianskej spoločnosti, rovnako ako aj nadstranícke platformy integrácie do EÚ a ďalší pokrok v oblasti volebných reforiem, parlamentárnych reforiem a reforiem verejnej správy. Európska únia je založená na spoločných hodnotách a zásadách vrátane dodržiavania základných práv. Všetky krajiny západného Balkánu a Turecko musia uskutočniť ďalšie reformy s cieľom zabezpečiť, aby sa zásady slobody prejavu a ochrany práv osôb patriacich k menšinám vrátane Rómov rešpektovali v praxi, nielen zakotvili v zákone. Účinnejšie opatrenia sú potrebné na ochranu ďalších zraniteľných skupín pred diskrimináciou, najmä na základe sexuálnej orientácie. Základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia sú dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca. Najmä vývoj v Srbsku a Kosove ukázal, že krajiny môžu dosiahnuť pokrok pri prekonaní dôsledkov nedávneho konfliktu v súlade so samotnou zásadou, na ktorej bola založená Európska únia. Ďalej je potrebné posilňovať regionálnu spoluprácu, aby bola inkluzívna a skutočne regionálna. Komisia v plnej miere podporuje činnosť v rámci procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe a Rady pre regionálnu spoluprácu vrátane regionálnej stratégie 2020. Je potrebné obnoviť úsilie o prekonanie dvojstranných sporov medzi krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Zainteresované strany musia čo najskôr vyriešiť dvojstranné otázky, ktoré by nemali zdržovať proces pristúpenia. V roku 2014 sa predpokladá spustenie druhého nástroja predvstupovej pomoci. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci bude EÚ naďalej poskytovať významnú podporu krajinám zahrnutým do procesu rozširovania pri ich príprave na vstup s porovnateľnou výškou finančných prostriedkov na obdobie rokov 2014 – 2020 (11,7 miliárd EUR v súčasných cenách) ako v súčasnom finančnom rámci. Druhý nástroj predvstupovej pomoci bude podporovať aj regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. Druhý nástroj predvstupovej pomoci sa bude zameriavať na oblasti spoločného záujmu, najmä na podporu reforiem v oblasti právneho štátu a ich udržateľné vykonávanie, na posilnenie demokratických inštitúcií a dobrého riadenia, ako aj na sociálno-hospodársky rozvoj. Spustenie druhého nástroja predvstupovej pomoci je príležitosťou aj na zabezpečenie ešte bližšieho prepojenia medzi stratégiou rozširovania a prioritami pomoci. Druhý nástroj predvstupovej pomoci zavádza niektoré dôležité inovácie, predovšetkým zameranie na vymedzenie dlhodobých politík a stratégií v obmedzenom počet prioritných odvetví, ktoré sa zosúladia s potrebami a kapacitami jednotlivých krajín. Stanovia sa jasné ciele a reálne ukazovatele a tie sa prepoja s viacročnou pomocou odvetviu. Ak krajiny splnia potrebné štandardy riadenia verejných financií, budú mať prospech aj z rozpočtovej podpory, čo predstavuje ďalší stimul pre reformy. Stimuly budú k dispozícii krajinám, ktoré postupujú vo svojom reformnom úsilí. V prípade nedostatočnej výkonnosti sa finančné prostriedky prerozdelia. Riadenie programov nástroja predvstupovej pomoci sa ďalej zjednoduší, najmä prostredníctvom menšieho počtu väčších projektov. Všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania majú jasnú európsku perspektívu. Pokrok smerujúci k členstvu závisí od krokov, ktoré jednotlivé krajiny prijmú na plnenie ustanovených kritérií na základe zásady vlastných zásluh. Tá je obzvlášť dôležitá pre dôveryhodnosť politiky rozširovania a pre poskytovanie stimulov krajinám na vykonávanie rozsiahlych reforiem. Pre členské štáty, spoločne s inštitúciami EÚ, je zároveň zásadne dôležité viesť informovanú debatu o politickom, hospodárskom a sociálnom vplyve politiky rozširovania. Členské štáty hrajú kľúčovú úlohu v poskytovaní informácií o politike rozšírenia občanom a v rámci toho ich informujú o výhodách vrátane hlavného príspevku tejto politiky k mieru, bezpečnosti a prosperite a k riešeniu všetkých ich prípadných obáv. II. Hlavné výzvy Komisia v tomto oznámení zdôrazňuje viacero kľúčových výziev, ktorým čelia krajiny západného Balkánu a Turecko: hospodárske riadenie a konkurencieschopnosť, právny štát, fungovanie inštitúcií zaručujúcich demokraciu, základné práva a, v prípade západného Balkánu, prekonanie odkazu minulosti. Tieto výzvy sú ústredným bodom kodanských kritérií a podmieneností procesu stabilizácie a pridruženia. Vzájomne sa posilňujú aj opatrenia na riešenie týchto výziev. Napríklad podporovanie právneho štátu a zaručenie základných práv zvyšujú právnu istotu a spolu s hlbšou regionálnou integráciou významne prispievajú k podpore hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti. a) Hospodárske riadenie a konkurencieschopnosť V posledných troch rokoch EÚ významne posilnila svoje hospodárske riadenie. V rámci európskeho semestra členské štáty pred schválením svojich národných rozpočtov v príslušných parlamentoch koordinujú fiškálne a štrukturálne politiky. Nástroje hospodárskeho dialógu s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania sa postupne prispôsobujú novým výzvam a koordinačným mechanizmom v EÚ. Krajiny už boli požiadané, aby kládli väčší dôraz na udržateľnosť svojej vonkajšej pozície a na hlavné štrukturálne prekážky rastu. Ak majú byť krajiny zahrnuté do procesu rozširovania hospodársky a finančne integrované s EÚ, teraz je dôležité lepšie premietnuť hlavné nástroje EÚ do hospodárskeho dialógu. EÚ je miestom určenia približne 60 % vývozu zo západného Balkánu. EÚ je aj zďaleka najväčším poskytovateľom zahraničných priamych investícií. S výnimkou Turecka ovládajú finančné odvetvie banky EÚ. Dôležitým kanálom pre rast je prístup tovarov a služieb na jednotný trh EÚ. Na krajiny západného Balkánu bude mať pozitívny vplyv najmä oživenie v EÚ. Podľa najnovšej predpovede Komisie by mali krajiny západného Balkánu v roku 2013 zaznamenať rast o 2 %. Predpoveď pre Turecko predstavuje 3,2 %, čo naznačuje návrat k vyšším mieram rastu po relatívnom spomalení v roku 2012. Mierne oživenie v krajinách západného Balkánu nie je zárukou udržateľného rastu a zbližovania. Významné výzvy, pokiaľ ide o hospodársku reformu, konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest, pretrvávajú vo všetkých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania: · Zatiaľ čo Turecko má fungujúce trhové hospodárstvo, tento status nepožíva žiadna krajina západného Balkánu zahrnutá do procesu rozširovania. · Je potrebné výrazne posilniť systémy riadenia verejných financií, aby sa znížilo riziko podvodu a korupcie. · Potrebné je výrazne zlepšiť právny štát, aby hospodárskym prevádzkovateľom poskytoval väčšiu právnu istotu a aby sa zvýšila dôvera investorov. · Vo všetkých krajinách je potrebné uprednostniť štrukturálne reformy a zvýšiť konkurencieschopnosť s cieľom podporiť fiškálnu konsolidáciu, vyriešiť vysoké vonkajšie nerovnováhy, ako aj vysokú nezamestnanosť, ktorá v krajinách západného Balkánu predstavuje v priemere viac ako 20 %. V rámci krajín existujú podstatné regionálne rozdiely s vysokou mierou chudoby vo vidieckych oblastiach. Na pomoc krajinám zahrnutým do procesu rozširovania sa navrhuje nový prístup k riešeniu predovšetkým hospodárskych základov a k plneniu hospodárskych kritérií. Krajiny budú vyzvané, aby posilnili svoje hospodárske politiky a riadenie prostredníctvom koordinovanej prípravy vnútroštátnej stratégie hospodárskej reformy skladajúcej sa z dvoch prvkov – makroekonomického a fiškálneho programu a programu štrukturálnych reforiem a konkurencieschopnosti. Tým sa bude zaoberať dvojstranný a mnohostranný dialóg s krajinami: · Makroekonomický a fiškálny program sa bude naďalej riešiť prostredníctvom existujúcich nástrojov, predovšetkým predvstupových hospodárskych programov pre kandidátske krajiny a hospodárskych a fiškálnych programov pre potenciálne kandidátske krajiny. S cieľom posilniť dohľad bude spoločná Rada ECOFIN a kandidátskych krajín vyzvaná, aby poskytla cielenejšie politické usmernenie prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny a uskutočnila ročné preskúmanie a inventarizáciu vykonávania politík. · Novým prvkom je, že krajiny budú požiadané o vypracovanie programov reforiem v oblasti štrukturálnych opatrení a konkurencieschopnosti. Tieto programy sa budú vypracúvať paralelne s fiškálnymi programami, ale následne sa budú skúmať v kontexte príslušných orgánov dohody o stabilizácii a pridružení, predovšetkým v oblastiach priemyslu, hospodárskej súťaže, vnútorného trhu, výskumu, vzdelávania, dopravy, energetiky a životného prostredia. Komisia okrem toho využije jesenné správy o pokroku na vydanie jasného usmernenia o reformách potrebných na dosiahnutie ďalšieho pokroku v plnení hospodárskych kritérií. Komisia sa zapojí aj do dialógu s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania o riadení verejných financií, ktorý, okrem iného, podporuje pokrok v plnení hospodárskych kritérií. Krajiny budú musieť v tejto oblasti vypracovať akčné plány, ktoré bude monitorovať Komisia. Pokrok dosiahnutý v účinnom riadení verejných financií otvorí aj možnosť rozpočtovej podpory odvetvia, ktorá sa poskytuje v rámci druhého nástroja predvstupovej pomoci. Komisia bude tento prístup ďalej rozvíjať v úzkej spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami a s týmto cieľom poskytovať komplexnú regionálnu technickú pomoc. Pokiaľ ide o rozsah tejto technickej pomoci, usmernenie ponúknu odporúčania Komisie o hospodárskych kritériách. Iné opatrenia na podporu konkurencieschopnosti, investícií, rastu a zamestnanosti Podpora udržateľného hospodárskeho rozvoja v krajinách západného Balkánu zo strany Komisie presahuje makroekonomickú stabilizáciu a dosiahnutie statusu fungujúceho trhového hospodárstva. Komisia od začiatku krízy trvá na tom, že treba viac pracovať na riešení ťažkej sociálno-hospodárskej situácie, najmä vysokej nezamestnanosti. Komisia taktiež zdôrazňuje potrebu podporovať v krajinách západného Balkánu investície do infraštruktúry. Nedostatočne rozvinutá je cezhraničná doprava, energetika a komunikačné siete. Vzhľadom na veľkosť hospodárstiev západného Balkánu je zásadne dôležitá bližšia integrácia. Uznávanou príležitosťou pre rast a základom politickej spolupráce a dobrých susedských vzťahov je regionálna hospodárska spolupráca. Tento cieľ má ďalej podporovať plánovaná liberalizácia služieb v Stredoeurópskom združení voľného obchodu (CEFTA). Rozvíjanie ľudského a fyzického kapitálu vo vidieckych oblastiach a ďalšie osvojovanie si štandardov EÚ v agropotravinárskom odvetví prispeje ku konkurencieschopnosti regionálneho odvetvia poľnohospodárstva. Komisia už začala nový dialóg o programoch zamestnanosti a sociálnych reforiem s Tureckom a Srbskom. Nasledovať budú dialógy s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a Čiernou Horou. Sociálno-hospodárska situácia v potenciálnych kandidátskych krajinách je náročnejšia ako v kandidátskych krajinách a na vybudovanie administratívnej kapacity s cieľom uľahčiť účasť na nových procesoch bude potrebná mimoriadna podpora. Do tohto nového dialógu budú postupne prizývané potenciálne kandidátske krajiny. Komplexná technická pomoc s dôrazom na potenciálne kandidátske krajiny sa bude plánovať v roku 2014. Komisia bude pokračovať vo vývoji západobalkánskej platformy pre vzdelávanie a odbornú prípravu, ktorej cieľom je zmenšiť rozdiel v zručnostiach a zlepšiť systémy vzdelávania. Regionálne skupiny zriadené podľa Solúnskeho programu začali riešiť priority stratégie Európa 2020 pod záštitou Rady pre regionálnu spoluprácu (RCC). Pracuje sa na regionálnej stratégii 2020. Viac treba urobiť pre zvýšenie informovanosti a kapacity v súčasnosti roztrúsených regionálnych skupinách, aby sa mohli zapájať do pravidelných partnerských hodnotení a vydávať odporúčania. RCC bude musieť vypracovať mechanizmus verejného monitorovania. Komisia bude vo svojom hospodárskom dialógu a v procese plánovania nástroja predvstupovej pomoci nadväzovať na zistenia skupín a mechanizmus monitorovania. Reformy vedúce k plneniu hospodárskych kritérií bude podporovať aj Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF). Tento rámec zohráva stále dôležitejšiu úlohu pri príprave a podpore investícií, ktoré sú najviac potrebné na podporu rastu a zamestnanosti. V rámci WBIF podporujú Komisia, dvojstranní darcovia a medzinárodné finančné inštitúcie investície do rozvoja dopravy, energetiky, životného prostredia, zmeny klímy, sociálneho sektora a súkromného sektora/MSP v hodnote 4 miliárd EUR ročne, pričom Komisia sa podieľa na financovaní platformy západného Balkánu pre malé a stredné podniky, ktorej cieľom je zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financiám prostredníctvom garancií a rizikového kapitálu. Dopravné a energetické prepojenia medzi EÚ a krajinami zahrnutými do procesu rozširovania budú kľúčovou prioritou podpory udržateľného hospodárskeho rastu, zamestnanosti, obchodu a kultúrnej výmeny. Komisia zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja transeurópskej energetickej infraštruktúry a spolupráce s Energetickým spoločenstvom. Pripravovaná Zmluva o založení Dopravného spoločenstva bude podporovať integráciu trhov a infraštruktúry pozemnej dopravy, pričom krajinám západného Balkánu pomôže pri zavádzaní európskych štandardov pozemnej dopravy. Komisia skúma transeurópske siete EÚ v oblasti dopravy (TEN-T) a energetiky (TEN-E) s cieľom zlepšiť prepojenia s krajinami, na ktoré sa vzťahuje politika rozširovania a susedská politika. V tomto zmysle Komisia schválila zoznam projektov v spoločnom záujme, ktoré sa týkajú rozvoja transeurópskej energetickej infraštruktúry. Zoznam projektov v záujme Energetického spoločenstva by sa mal prijať na nadchádzajúcom zasadnutí ministerskej rady Energetického spoločenstva. Rozšíri sa spolupráca s Tureckom, v neposlednom rade z dôvodu jeho strategickej polohy a potenciálu križovatky dodávok energie. V roku 2013 Turecko ratifikovalo dohodu o Transanatolskom plynovode, ktorej cieľom je spojenie s Transjadranským plynovodom za účelom prepravy zemného plynu z Kaspického mora do EÚ cez Turecko. V tomto kontexte by posilnenie spolupráce medzi EÚ a Tureckom v oblasti energetiky, ako aj príslušný pokrok v prístupových rokovaniach uľahčili ďalší pokrok smerujúci k prepojeniu a integrácii energetických trhov EÚ a Turecka. Komisia so záujmom očakáva hodnotenie Svetovej banky, ktorá skúmala colnú úniu EÚ a Turecka. V rámci tohto hodnotenia, ktoré objednala Európska Komisia, budú pripravené odporúčania na zlepšenie jej fungovania a možné rozšírenie jej pôsobnosti. Komisia s cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach,: – vyzve krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, aby vypracovali vnútroštátnu stratégiu hospodárskej reformy pozostávajúcej z dvoch prvkov – makroekonomického a fiškálneho programu a programu štrukturálnych reforiem a konkurencieschopnosti. Výsledkom procesu budú odporúčania špecifické pre jednotlivé krajiny a jasné usmernenie o opatreniach potrebných na dosiahnutie ďalšieho pokroku smerujúceho k fungujúcemu trhovému hospodárstvu a zlepšeniu konkurencieschopnosti; – začne s krajinami dialóg o nevyhnutných požiadavkách na plnenie noriem riadenia verejných financií, ktorý pripraví pôdu pre možnú rozpočtovú podporu z nástroja predvstupovej pomoci; – poskytne komplexnú technickú pomoc v úzkej spolupráci s ostatnými medzinárodnými organizáciami. V období rokov 2007 – 2013 sa na posilnenie inštitucionálnych kapacít vlád v oblastiach, ako je riadenie verejných financií, hospodárska a fiškálna politika a štatistika, ako aj inštitucionálnych kapacít národných bánk poskytla predvstupová pomoc vo výške až 190 miliónov EUR. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci bude Komisia naďalej podporovať reformy vedúce k plneniu hospodárskych kritérií a sociálno-hospodársky rozvoj aj prostredníctvom Investičného rámca pre západný Balkán (WBIF), pričom bude uprednostňovať zlepšenie prepojenia medzi EÚ a krajinami zahrnutými do procesu rozširovania v oblasti dopravy a energetiky a poskytovať technickú pomoc na podporu hospodárskeho riadenia, dialógu o zamestnanosti a sociálnych otázkach, cieľoch RCC, pokiaľ ide o regionálnu stratégiu 2020, a o poľnohospodárstve a rozvoji vidieka. b) Právny štát Právny štát je základnou hodnotou, na ktorej je založená EÚ. Ochrana hodnôt, ako je právny štát, je to, čo Európska únia musela robiť od svojho vzniku až po posledné rozšírenia. Právny štát naďalej zostáva prioritou EÚ a ,je jadrom prístupového procesu, a kľúčovým pilierom kodanských politických kritérií. Krajiny uchádzajúce sa o členstvo v Únii musia zaviesť a od počiatočného štádia podporovať riadne fungovanie kľúčových inštitúcií nevyhnutných na zabezpečenie právneho štátu. Právny štát podporuje podnikateľské prostredie, pretože hospodárskym subjektom poskytuje právnu istotu a stimuluje investície, zamestnanosť a rast. Boj proti organizovanému zločinu a korupcii je zásadne dôležitý na zvrátenie prenikania trestnej činnosti do politických, právnych a hospodárskych systémov. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania sú potrebné inkluzívne, transparentné a ambiciózne súdne reformy, ktorých cieľom je zabezpečiť nezávislé, nestranné, účinné a zodpovedné systémy súdnictva. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať menovaniu sudcov, ich hodnoteniu a disciplinárnym opatreniam. Taktiež je potrebné zaviesť silnejšie rámce pre boj proti korupcii a organizovanému zločinu, ktoré sú v mnohých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania stále dôvodom na vážne obavy. Potrebné je vynaložiť úsilie na zabezpečenie udržateľných výsledkov v tejto oblasti na základe účinného, efektívneho a nestranného vyšetrovania, trestného stíhania a rozsudkov v prípadoch na všetkých úrovniach vrátane korupcie na vysokej úrovni. Proces liberalizácie vízového režimu motivoval krajiny západného Balkánu prijať závažné opatrenia na reformu aspektov, ktoré najviac súvisia s procesom liberalizácie vízového režimu. Tieto reformy posilnili vnútorné riadenie. Krajiny musia zvýšiť úsilie, aby tieto reformy skonsolidovali a prijali opatrenia na zabránenie zneužitiu liberalizovaného vízového režimu, ako navrhla a odporučila Komisia vo svojich správach o monitorovaní po liberalizácii vízového režimu. Štvrtú takúto správu predloží Komisia do konca roku 2013. Otázky migrácie a správy hraníc sa naďalej riešia v príslušných fórach, akým je napríklad rámec dohody o stabilizácii a pridružení, ako aj v kapitole 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti. Realizuje sa nový prístup k rokovaniam o pristúpení týkajúcim sa súdnictva a základných práv, ako aj spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Na základe skúseností zavádza nový prístup potrebu dosahovať skutočné výsledky vykonávania reforiem počas celého procesu. Riešenie týchto oblastí v počiatočných štádiách rokovaní poskytuje krajinám zahrnutým do procesu rozširovania dostatok času na to, aby zabezpečili, že reformy budú pevne zakorenené a nezvratné. Nový prístup sa teraz uplatňuje v rokovaniach s Čiernou Horou, ktorá vypracovala komplexné akčné plány slúžiace ako základ pre otvorenie rokovaní o týchto kapitolách. Na základe výzvy Európskej rady v júni 2013 sa nový prístup plne integruje do rámca rokovaní pre Srbsko a prebieha preverovanie kapitol 23 a 24. Právny štát je taktiež kľúčovou témou vzťahov EÚ s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení medzi Komisiou a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko pokračuje v riešení otázok právneho štátu. Právneho štátu sa týka viacero kľúčových priorít stanoviska Komisie z roku 2010, v ktorom sú stanovené podmienky pre otvorenie prístupových rokovaní s Albánskom. Komisia podporuje súdnu reformu prostredníctvom svojho štruktúrovaného dialógu s Bosnou a Hercegovinou a štruktúrovaný dialóg o právnom štáte vedie aj s Kosovom, kde sa zameriava na boj proti organizovanému zločinu a korupcii a na reformu súdnictva. Právny štát je prioritou aj podľa pozitívneho programu s Tureckom. Komisia s cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach: – zrealizuje nový prístup ku kapitolám o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti s Čiernou Horou a Srbskom a právny štát bude naďalej uprednostňovať prostredníctvom cielených dialógov s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania; – zabezpečí koordináciu s príslušnými európskymi agentúrami (najmä s Europolom, Eurojustom a Frontexom) a bude podporovať posilnenie spolupráce medzi týmito agentúrami a krajinami zahrnutými do procesu rozširovania vrátane uzatvárania operatívnych dohôd s Europolom; – posilní podporu reforiem súvisiacich s právnym štátom prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni s cieľom zaradiť reformy do týchto kľúčových oblastí a zabezpečiť účinnú výmenu osvedčených postupov dosahovania výsledkov v boji proti organizovanému zločinu a korupcii. V období rokov 2007 – 2013 sa na zlepšenie súdnictva, nezávislosti súdov, boja proti korupcii a organizovanému zločinu, ako aj správy a bezpečnosti hraníc vynaložilo viac ako 800 miliónov EUR predvstupovej pomoci. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci sa vypracujú odvetvové stratégie s osobitným zameraním na rozvoj nezávislých, účinných a profesionálnych súdov a podporu vývoja silného rámca na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na dosahovanie výsledkov v boji proti organizovanému zločinu a korupcii. To zahŕňa preventívne opatrenia a poskytnutie účinných právnych a vyšetrovacích nástrojov orgánom presadzovania práva, a najmä schopnosť viesť finančné vyšetrovania. c) Fungovanie inštitúcií, ktoré zaručujú demokraciu Kodanské politické kritériá vyžadujú, aby kandidátske krajiny dosiahli stabilitu inštitúcií, ktoré zaručujú demokraciu. Nevyhnutné je riadne fungovanie kľúčových inštitúcií, či už národného parlamentu, vlády, alebo verejnej správy. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania je potrebné uprednostniť transparentnosť, zodpovednosť a účinnosť inštitúcií a verejných správ vrátane väčšieho zamerania na potreby občanov a podnikov. Treba sa viac snažiť o posilnenie participatívnej demokracie a ustanovenie vnútroštátnych platforiem pre reformy súvisiace s EÚ, ktoré vo všetkých stranách a širšej spoločnosti vytvárajú konsenzus s cieľom podporiť požadované hlavné reformy. Krajiny musia taktiež nájsť primeranú rovnováhu medzi centrálnou vládou, regionálnou správou a miestnou samosprávou, ktorá najlepšie podporuje vykonávanie reforiem a poskytovanie služieb občanom. V procese prispôsobenia sa EÚ a prípadného uplatňovania pravidiel EÚ je kľúčová aj úloha regionálnych a miestnych orgánov. Vo viacerých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania sú demokratické inštitúcie ešte stále krehké. Chýba kultúra budovania konsenzu a úloha národných parlamentov nie je dostatočne rozvinutá. Demokracia znamená viac než len slobodné a spravodlivé voľby. Znamená silné, zodpovedné inštitúcie a participatívne procesy, sústredené okolo národných parlamentov. Parlamentné preskúmanie často narušuje nadmerné využívanie naliehavých postupov v oblasti právnych predpisov, nepresvedčivé systémy a postupy parlamentných výborov a nedostatočné konzultácie so zainteresovanými stranami s minimálnymi vstupmi expertov. Voľby sa všeobecne príliš často považujú za príležitosť na získanie politickej kontroly nad štátnymi inštitúciami, ktorá ďaleko presahuje bežné legitímne odovzdanie politickej moci spojené so zmenou správy. V mnohých prípadoch sú účinne spolitizované dokonca aj relatívne nízke funkcie vo verejnej správe. To narušuje spôsobilosť a zodpovednosť správ. Nevyhnutná je reforma verejnej správy vrátane profesionalizácie a odpolitizovania štátnej služby. Zásadne dôležité je upevnenie meritokratických zásad, boj proti korupcii a zabezpečenie primeraných administratívnych postupov vrátane rešpektovania ľudských zdrojov. Občianska spoločnosť a občania, a najmä mladí ľudia sú príliš často vytláčaní z každodennej politiky. Potrebné je ďalej rozvíjať dialóg medzi rozhodovacími a zainteresovanými stranami. Kľúčovou zložkou každého demokratického systému je silná občianska spoločnosť. Tá zvyšuje politickú zodpovednosť a sociálnu súdržnosť, ktorá závisí od pochopenia a inkluzívnosti reforiem súvisiacich s pristúpením a zároveň podporuje uzmierenie spoločností rozdelených konfliktom. V niektorých prípadoch je potrebné vybudovať prostredie, ktoré poskytuje viac podpory a možností, čím zlepšuje podmienky pre politický dialóg a nestranné vstupy do rozhodovacieho procesu, podporované kvalitnou štatistikou, ktorú poskytujú nezávislé vnútroštátne štatistické orgány. Treba zabezpečiť nezávislosť a účinnosť kľúčových orgánov, ako je napríklad ombudsman a štátne kontrolné úrady, a primerane dodržiavať ich odporúčania. S cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach, Komisia: – bude intenzívnejšie pracovať s medzinárodnými organizáciami, ako je Rada Európy, OBSE/ODIHR a OECD (SIGMA), na podpore volebnej a parlamentnej reformy, naďalej podporovať medziparlamentnú spoluprácu medzi národnými parlamentmi regiónu, parlamentmi členských štátov EÚ a Európskym parlamentom; – zvýši prioritu reformy verejnej správy v procese pristúpenia s osobitným dôrazom na transparentnosť, odpolitizovanie a meritokratické postupy prijímania zamestnancov; – zvýši zameranie na občiansku spoločnosť vrátane budovania kapacít a podpory vytvárania priaznivého prostredia pre jej rozvoj a väčšiu účasť zainteresovaných strán v reformách taktiež prostredníctvom väčšej transparentnosti konania a výdavkov vlády; – podporí širokú účasť v procese pristúpenia na základe kladného príkladu Čiernej Hory a bude povzbudzovať maximálnu transparentnosť manipulácie s príslušnými dokumentmi. V období rokov 2007 – 2013 sa na zlepšenie spôsobilosti národných parlamentných zhromaždení, ombudsmanov a národných kontrolných inštitúcií poskytlo viac ako 30 miliónov EUR predvstupovej pomoci. V rovnakom období dostali organizácie občianskej spoločnosti pomoc z nástroja predvstupovej pomoci vo výške takmer 190 miliónov EUR a z Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) vo výške viac ako 35 miliónov EUR. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci bude Komisia podporovať posilňovanie demokratických inštitúcií, dobré riadenie vrátane ombudsmanov a reformu verejnej správy vrátane twinningových projektov v uvedených oblastiach. Komisia preskúma taktiež možnosti splnomocnenia a ďalšej podpory pre nasledujúcu generáciu politikov, verejných činiteľov a vodcov aj prostredníctvom cielenejších programov návštev a prípadnej schémy štipendií EÚ. Komisia bude naďalej podporovať aj budovanie kapacít občianskej spoločnosti, taktiež prostredníctvom nástroja na podporu občianskej spoločnosti a rozšírenú úlohu občianskej spoločnosti v strategickom programovaní druhého nástroja predvstupovej pomoci. d) Základné práva Hlavnými problémami vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania sú občianske, politické, sociálne a hospodárske práva, ako aj práva národnostných menšín. V krajinách zahrnutých do procesu rozširovania dnes základné práva zväčša garantuje zákon, ale v mnohých prípadoch sa v praxi nerealizujú. Viac treba urobiť pre zlepšenie postavenia žien a zabezpečenie rovnosti pohlaví, realizáciu práv detí a podporu ľudí so zdravotným postihnutím. V mnohých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania je aj naďalej dôvodom na vážne obavy sloboda prejavu. Etnické menšiny, predovšetkým Rómovia, čelia mnohým problémom napriek existencii právnych rámcov, ktoré podporujú ich práva. Dôležité je skonsolidovať súdržný rámec pre boj s určitými formami a vyjadreniami rasizmu a xenofóbie v oblastiach, ako sú audiovizuálne médiá, šport, politika, vzdelávanie a internet. Rozšírená je ja diskriminácia na základe sexuálnej orientácie. Tieto zraniteľné skupiny čelia aj nepriateľstvu spoločnosti, ktoré môže vyústiť do nenávistných prejavov, násilia a zastrašovania. V tohtoročnom oznámení Komisia kladie osobitný dôraz na slobodu prejavu, situáciu Rómov a postavenie lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov, transsexuálov a intersexuálov. Na týchto otázkach základných práv Komisia úzko spolupracuje s príslušnými medzinárodnými a regionálnymi organizáciami, najmä s Radou Európy a OBSE. Komisia navrhuje, aby sa kandidátske krajiny zúčastňovali činností Agentúry EÚ pre základné práva ako pozorovatelia, s cieľom podporiť ich úsilie v plnej miere zabezpečiť rešpektovanie základných práv. - Sloboda prejavu V procese pristúpenia k EÚ a v našej finančnej a technickej podpore Komisia uprednostňuje slobodu prejavu a médií. V júni 2013 Komisia spolu s Európskym parlamentom usporiadala konferenciu Speak-Up!2, na ktorej sa zúčastnili stovky kľúčových zainteresovaných strán z radov médií, občianskej spoločnosti a vnútroštátnych orgánov. Vo väčšine prípadov možno konštatovať, že pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania je charakteristická pluralistická mediálna scéna. Konferencia Speak-Up!2 však potvrdila, že existuje viac dôležitých výziev, ktorými sa treba naliehavo zaoberať. Pretrvávajúcim problémom sú prípady násilia proti novinárom a zastrašovania vedúce k autocenzúre. Orgány musia zvýšiť svoje úsilie pri vyšetrovaní nových a minulých prípadov a zabezpečiť uplatňovanie odrádzajúcich sankcií proti páchateľom. Veľký krok k ochrane slobodnej a kritickej žurnalistiky znamenala v juhovýchodnej Európe dekriminalizácia urážky na cti. Stíhania novinárov však pokračujú. Aby sa zabránilo zneužitiu verejnej moci, je potrebné rozvíjať súdnictvo a vyškoliť zamestnancov súdov. Vážne obavy stále vzbudzuje politické zasahovanie do slobody médií. V krajinách západného Balkánu je potrebné vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie nezávislosti prevádzkovateľov verejnoprávneho vysielania. To sa najlepšie zabezpečí udržateľným financovaním, transparentnými pravidlami vymenovávania členov správnej rady a pevným záväzkom vlády uskutočniť potrebné reformy. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania nefungujú uspokojivo regulačné agentúry. Navyše nie je zavedená funkčná samoregulácia médií a médiá musia vynaložiť viac úsilia na zlepšenie svojho vnútorného riadenia. Taktiež je potrebné riešiť neoficiálny hospodársky tlak na médiá aj prostredníctvom zvýšenia transparentnosti vlastníctva médií, čím sa zabráni jeho nadmernej koncentrácii a stanovia transparentné pravidlá pre obstarávanie štátnej reklamy. V médiách je potrebné riadne uplatňovať aj pracovné právo. S cieľom podporiť prácu na týchto výzvach, Komisia: – bude podporovať slobodu prejavu a médií a zdôrazňovať jej význam pre členstvo v EÚ prostredníctvom našich pravidelných politických dialógov s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania; – zabezpečí, aby sa sloboda prejavu a médií dôsledne riešila predovšetkým prostredníctvom kapitoly 23 o súdnictve a základných právach a kapitoly 10 o informačnej spoločnosti a médiách; – v roku 2014 udelí cenu za vynikajúcu prácu v oblasti investigatívnej žurnalistiky. V období rokov 2007 – 2013 sa na pomoc krajinám pri riešení výziev súvisiacich so slobodou prejavu poskytla predvstupová pomoc vo výške viac ako 27 miliónov EUR. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci Komisia vypracuje dlhodobú víziu finančnej pomoci EÚ pre slobodu prejavu aj v spolupráci s kľúčovými partnermi (napr. Radou Európy, OBSE, OECD). - Rómovia V Európe žije približne 10 až 12 miliónov Rómov, z čoho asi 4 milióny v Turecku a približne 1 milión na západnom Balkáne. Situácia väčšiny rómskych komunít vyvoláva vážne obavy v celej Európe. Rómovia sú veľmi často obeťami rasizmu, diskriminácie a vylúčenia zo spoločnosti a žijú vo veľkej chudobe, nemajú dostatočný prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelaniu a odbornej príprave, bývaniu a zamestnaniu. Vo svetle týchto ťažkých podmienok vo významných počtoch opúšťajú región a hľadajú azyl vo viacerých krajinách EÚ. Ich sťažnosti sú nakoniec väčšinou neúspešné. Táto situácia je neudržateľná. Od roku 2011 je na úrovni EÚ zavedený rámec pre národné stratégie integrácie Rómov. So zameraním na znižovanie chudoby, vylúčenia zo spoločnosti a diskriminácie Rómov sú ciele a zásady tohto rámca rovnako relevantné pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, kde treba na uľahčenie sociálneho a hospodárskeho začlenenia Rómov urobiť omnoho viac a vypracovať a zabezpečiť primerané vykonávanie, sledovanie a monitorovanie národných stratégií integrácie Rómov. Začlenenie Rómov sa stalo národnou prioritou nielen v strategických dokumentoch, ale aj v skutočnej práci v teréne s opatreniami na zlepšenie prístupu k vzdelaniu, na podporu zamestnanosti a zlepšenie podmienok zdravia a bývania, najmä s cieľom zabezpečiť prístup k verejnoprospešným službám, ako je dodávka vody a elektriny. Treba vyriešiť aj osobné doklady a evidenciu Rómov. Začlenenie Rómov je naďalej kľúčovým cieľom a ak sa neprijmú dôraznejšie opatrenia, bude predstavovať stále väčšiu politickú výzvu. Vyžaduje si koordinovaný prístup založený na silnej politickej vôli na všetkých úrovniach, najmä na úrovni obecných orgánov a národných vlád v dotknutých krajinách, ako aj zmenu myslenia väčšiny obyvateľov. Svoju úlohu musia zohrať aj rómski vodcovia podporovaním vyššej miery registrácie osôb, zabezpečením povinnej školskej dochádzky a obmedzovaním prílevu žiadateľov o azyl. Miestne orgány musia byť ochotné presadzovať povinnú školskú dochádzku a riešiť odpor väčšiny obyvateľov k spoločnému vzdelávaniu vrátane prepojenia sociálnych dávok so školskou dochádzkou. Komisia úzko spolupracuje s každou z krajín zahrnutých do procesu rozširovania s cieľom preskúmať pokrok, ktorý sa dosiahol vo vykonávaní kľúčových záväzkov prijatých na podporu ďalšieho začleňovania rómskej komunity. V krajinách zahrnutých do procesu rozširovania je potrebné zlepšiť súdržnosť podpory pre Rómov s prácou, ktorá sa vykonáva na úrovni EÚ. S cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach, Komisia: – bude podporovať a povzbudzovať národné zasadnutia po seminároch v roku 2011 s prísnym monitorovaním vykonávania operatívnych záverov prostredníctvom monitorovacích výborov krajín; – zvýši a lepšie zacieli financovanie z nástroja predvstupovej pomoci prostredníctvom rómskeho „nástroja“ na financovanie opatrení odsúhlasených na vnútroštátnych seminároch so zlepšenou spoluprácou s ostatnými medzinárodnými organizáciami; – v roku 2014 usporiada v Bruseli rómsku konferenciu o ceste vpred vrátane odovzdania ocenení medzivládnych organizácií za inovatívne a úspešné projekty na začlenenie Rómov. V období rokov 2007 – 2013 sa v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania poskytla na podporu začlenenia Rómov do spoločnosti a integráciu Rómov vrátane bývania predvstupová pomoc vo výške viac ako 100 miliónov EUR. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci Komisia lepšie zacieli finančné prostriedky a posilní strategickú spoluprácu s externými zainteresovanými stranami, pričom bude zisťovať osvedčené postupy a vychádzať z nich. Prednosť dostanú projekty, ktoré priamo ovplyvňujú životy jednotlivých Rómov, s osobitným dôrazom na vzdelávanie a začlenenie do spoločnosti. - Lesbičky, homosexuáli, bisexuáli, transsexuáli a intersexuáli (ďalej len „LGBTI osoby“) V krajinách západného Balkánu a v Turecku sú stále veľmi rozšírenými fenoménmi homofóbia, diskriminácia a trestné činy páchané z nenávisti na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity. Sčasti to spôsobujú neúplné legislatívne rámce, ale aj nekonzistentné vykonávanie platných právnych ustanovení. Porušenia práv zahŕňajú diskrimináciu v oblastiach, ako je zamestnanosť a vzdelávanie, neúspech určitých orgánov presadzovať slobodu prejavu a zhromažďovania, nenávistné prejavy, zastrašovanie, fyzické násilie, a dokonca aj vraždy. V júni 2013 prijala EÚ usmernenia pre propagáciu a ochranu požívania všetkých ľudských práv LGBTI osobami s cieľom poskytnúť usmernenie pre vonkajšie akcie EÚ v tejto oblasti. Úspešná stratégia v tejto oblasti si v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania vyžaduje silný politický záväzok vlád, miestnych samospráv a príslušných orgánov presadzovania práva, ako aj EÚ. Orgány v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania môžu zohrať kľúčovú úlohu v zmene myslenia spoločnosti ako celku voči LGBTI osobám, ktoré je v tom najlepšom prípade rozporuplné a v najhoršom nepriateľské. Naliehavo je potrebné rozšíriť antidiskriminačnú legislatívu tak, aby v rozsahu svojej pôsobnosti v Turecku a v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko zahŕňala sexuálnu orientáciu a rodovú identitu. Vo väčšine krajín je ešte potrebné zaviesť právne predpisy týkajúce sa trestných činov páchaných z nenávisti. Odborná príprava orgánov presadzovania práva, inštitúcií ombudsmana, sudcov a novinárov musí zvyšovať informovanosť o nových právnych predpisoch s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie a prispieť k lepšiemu pochopeniu. Krajiny musia dodržiavať prístup nulovej tolerancie k nenávistným prejavom, násiliu a zastrašovaniu, a prioritne uskutočniť kroky na vyriešenie prípadov z minulosti a byť pripravené tvrdo reagovať na nové prípady v budúcnosti. Krajiny musia prijať opatrenia proti stereotypom a dezinformácii aj v systéme vzdelávania. Žiadnu formu diskriminácie nemožno odôvodniť náboženskými alebo kultúrnymi hodnotami. Sloboda zhromažďovania a prejavu by sa mala ochraňovať aj pomocou vhodného prístupu k pochodom za práva inak sexuálne orientovaných jedincov vrátane takéhoto pochodu v Srbsku, kde bol tento rok, bohužiaľ, už po tretíkrát po sebe z bezpečnostných dôvodov zakázaný. S cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach, Komisia: – zvýši politickú podporu a viditeľnosť okrem iného tým, že zabezpečí, aby sa tieto problémy systematicky riešili s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania v príslušných fórach, ako aj v rámci prístupových rokovaní, ktoré stanovujú jasné politické priority a zlepšujú monitorovanie a sledovanie; – v roku 2014 zorganizuje konferenciu na vysokej úrovni o LGBTI s cieľom zhrnúť súčasný stav a dosiahnutý pokrok, podeliť sa o osvedčené postupy, ako aj prijať operatívne závery; – zlepší strategickú spoluprácu s vonkajšími zainteresovanými stranami (medzinárodnými organizáciami a občianskou spoločnosťou). V období rokov 2007 – 2013 sa na osobitnú podporu otázok LGBTI poskytlo prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci a Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva viac ako 2,5 milióna EUR. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci Komisia lepšie zacieli financovanie aj na odbornú prípravu zamestnancov príslušných verejných inštitúcií vrátane sudcov a polície a na cielené kampane a iné iniciatívy (semináre, podujatia) s cieľom zvýšiť informovanosť a zlepšiť toleranciu. Komisia bude svoju pomoc v týchto otázkach koordinovať predovšetkým s Radou Európy a OBSE. e) Riešenie dvojstranných otázok a prekonávanie odkazu minulosti Historická dohoda, ktorú v apríli uzavreli Belehrad s Prištinou, vytvára na oboch stranách podmienky pre budovanie spoločnej európskej budúcnosti. Do nového svetla stavia ostatné dohody, pretože ukazuje, čo možno dosiahnuť politickou vôľou, odvahou a s podporou EÚ. Po viacerých zasadnutiach na vysokej úrovni, ktoré sprostredkovala EÚ, sa Srbsko a Kosovo 19. apríla dohodli na „Prvej dohode o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov“, ktorú v máji doplnil komplexný plán vykonávania s jasným časovým horizontom do konca roka 2013. Ten vydláždil cestu rozhodnutiu Európskej rady začať prístupové rokovania so Srbskom a Rada schválila smernice pre rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení s Kosovom. S posilnenými dobrými susedskými vzťahmi – základným prvkom procesu stabilizácie a pridruženia – sa v celom regióne zaznamenal pokrok aj v dvojstranných otázkach. Srbsko zintenzívnilo styky s Bosnou a Hercegovinou, srbský prezident sa verejne ospravedlnil za zločiny spáchané v Bosne a Hercegovine a vznikla nová, konštruktívnejšia forma vzťahov medzi Srbskom a Chorvátskom. Naďalej sa udržiavajú dvojstranné a mnohostranné styky medzi krajinami regiónu aj v takých citlivých oblastiach, ako sú vojnové zločiny, návrat utečencov, organizovaný zločin a policajná spolupráca. Štátni zástupcovia pre vojnové zločiny podpísali niekoľko dohôd vrátane dohôd medzi Bosnou a Hercegovinou a Chorvátskom a Srbskom. Riešia sa prekážky brániace vydávaniu vojnových zločincov. V septembri sa po prvýkrát stretli zástupcovia prezidentov Bosny a Hercegoviny, Chorvátska, Čiernej Hory, Srbska a Kosova, aby prerokovali stanovy iniciatívy pravdy a uzmierenia RECOM. Dohodli sa na cieľoch a základnej úlohe tejto iniciatívy. Chorvátsko, Bosna a Hercegovina a Čierna Hora vykonávajú regionálny projekt bytovej výstavby v rámci Sarajevského procesu. Dosiahnutý pokrok je potrebné skonsolidovať. Mnoho dvojstranných problémov vrátane problémov menšín a otázok prameniacich z rozpadu bývalej Juhoslávie zostalo nevyriešených, ako napríklad vymedzenie hraníc. Vzťahy sú zaťažené absolútne protichodnými názormi na nedávnu históriu, rovnako ako aj pretrvávaním etnických problémov. Politickí a iní vodcovia musia v prípade výskytu prejavov nenávisti a iných prejavov intolerancie preukázať viac zodpovednosti a zaujať pevnejšie stanovisko k ich odsúdeniu. Viac práce si vyžaduje dovedenie páchateľov k zodpovednosti za vojnové zločiny, vyriešenie nevyriešených otázok týkajúcich sa utečencov a vnútorne presídlených osôb a normalizácia vzťahov týkajúcich sa situácie menšín. Dostatočný pokrok sa nedosiahol ani v prípade nezvestných osôb. Fungovanie inštitúcií v rámci štátov, najmä v Bosne a Hercegovine, naďalej brzdia spory medzi etnikami a spory o statuse, ktoré maria reformný proces. Komplikované otázky súvisiace s etnickým pôvodom možno úspešne riešiť prostredníctvom dialógu a kompromisu, čo dokazuje dohoda medzi Srbskom a Kosovom a prebiehajúce vykonávanie Ochridskej rámcovej dohody v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko. Proces pristúpenia naďalej negatívne ovplyvňujú nevyriešené dvojstranné problémy. V duchu dobrých susedských vzťahov musia príslušné strany čo najskôr vyriešiť otvorené dvojstranné otázky. Musia vynaložiť maximálne úsilie, aby závažné dvojstranné spory nepreniesli do EÚ. Komisia naliehavo vyzýva strany, aby na vyriešenie otvorených sporov v súlade so zavedenými zásadami a prostriedkami vynaložili maximálne úsilie vrátane prípadného postúpenia problémov Medzinárodnému súdnemu dvoru alebo iným existujúcim alebo ad-hoc vytvoreným orgánom na urovnávanie sporov. Slovinsko a Chorvátsko ukázali, že takýto prístup môže viesť k pozitívnym výsledkom. Proces pristúpenia by nemali brzdiť dvojstranné otázky. EÚ je teraz v procese integrácie požiadaviek na normalizáciu vzťahov medzi Belehradom a Prištinou do rámca pre prístupové rokovania so Srbskom. Pokiaľ ide o bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, zásadne dôležité zostáva zachovanie dobrých susedských vzťahov vrátane prerokovaného a vzájomne prijateľného riešenia otázky názvu pod záštitou OSN, ktorý je potrebné bez meškania nájsť. Komisia je pripravená pomôcť vytvoriť potrebný politický impulz na hľadanie riešení a podporiť s tým súvisiace iniciatívy. Pre podporu stability v regióne, ktorý len nedávno sužoval konflikt, je zásadne dôležité uzmierenie. Krajiny v regióne, členské štáty a EÚ musia pre podporu vytvorenia prostredia vhodného na prekonanie odkazu minulosti v juhovýchodnej Európe urobiť viac, a tak minimalizovať riziko politického zneužitia otvorených dvojstranných otázok. Komisia podčiarkuje význam vyhlásenia Chorvátska o podpore európskych hodnôt v juhovýchodnej Európe. Chvályhodná je ochota Chorvátska využiť svoje jedinečné postavenie prvého členského štátu EÚ, ktorý vážne ovplyvnili konflikty v 90. rokoch, na poskytnutie politickej a technickej podpory svojim susedom na ich ceste do EÚ. Komisia je pripravená uľahčiť túto podporu, najmä prostredníctvom nástroja TAIEX. Regionálna spolupráca pokračuje v rámci fór, ako sú Energetické spoločenstvo, Spoločný európsky letecký priestor, Stredoeurópske združenie voľného obchodu (CEFTA) a Regionálna škola verejnej správy. Rada pre regionálnu spoluprácu ďalej rozvíja svoju úlohu platformy na podporu záležitostí dôležitých pre celý región a perspektívy regiónu v súvislosti s EÚ, čím sa regionálna spolupráca ďalej začleňuje do politickej agendy krajín . Konštruktívnou iniciatívou, ktorá čerpá z pozitívnych skúseností Vyšehradskej štvorky, je návrh Čiernej Hory na zoskupenie Západobalkánskej šestky (ktorá spojí Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, Kosovo, Čiernu Horu a Srbsko). Dôležité je, aby tieto iniciatívy dopĺňali existujúci rámec a dodávali mu hodnotu a aby boli regionálne zakotvené a riadené. Aktívna účasť na dunajskej a očakávanej jadransko-iónskej makroregionálnej stratégii môže podporiť aj hospodársky a sociálny rozvoj a propagovať integráciu do EÚ. S cieľom podporiť prácu na uvedených výzvach, Komisia: – podporí rozvoj siete dvojstranných dohôd medzi stranami dohôd o stabilizácii a pridružení s cieľom poskytnúť rámec pre zlepšený politický dialóg o kľúčových otázkach; – bude naďalej ponúkať politickú podporu a všetkým zainteresovaným krajinám uľahčovať čo najskôr nájsť riešenia dvojstranných problémov a naďalej bude aktívne podporovať snahy nájsť riešenia v ostatných fórach. V období rokov 2007 – 2013 Komisia poskytla významné predvstupové financovanie projektov a iniciatív podporujúcich uzmierenie, a všeobecnejšie, regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. V rámci druhého nástroja predvstupovej pomoci bude kľúčovou témou uzmierenie a Komisia bude naďalej podporovať iniciatívy zamerané na riešenie problémov vojnového dedičstva (Sarajevský proces, sieť prokurátorov pre vojnové zločiny, proces pravdy a uzmierenia (RECOM)). Spoluprácu bude povzbudzovať a podporovať aj v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, veda, kultúra, médiá, mládež a šport. Komisia bude naďalej podporovať regionálne iniciatívy, ako je Rada pre regionálnu spoluprácu a Regionálna škola verejnej správy. Dôležité bude zabezpečiť úzku súdržnosť a zosúladenie finančných prostriedkov medzi celoštátnymi a regionálnymi programami a príslušnými makroregionálnymi stratégiami. *** III. Závery a odporúčania Na základe uvedenej analýzy a hodnotení jednotlivých krajín v záveroch o krajinách uvedených v prílohe Komisia predkladá tieto závery a odporúčania: I 1. Pred dvadsiatimi rokmi sa západný Balkán zmietal v konflikte. V tom istom čase sa Európska únia dohodla na podmienkach vstupu budúcich členských štátov do EÚ, známych ako kodanské kritériá. O desať rokov neskôr, v roku 2013 na samite v Solúne, poskytli členské štáty EÚ všetkým krajinám západného Balkánu jasnú perspektívu členstva v EÚ po splnení potrebných podmienok vrátane podmienok procesu stabilizácie a pridruženia. Chorvátsko tieto podmienky splnilo a v júli 2013 EÚ privítala Chorvátsko ako 28. členský štát. Pristúpenie Chorvátska je príkladom transformačného a stabilizačného účinku procesu rozširovania. Ďalším dôkazom sily perspektívy EÚ a jej úlohy v zaceľovaní hlbokých jaziev, ktoré zanechali dejiny, je historická dohoda, ku ktorej v apríli dospeli Srbsko a Kosovo. Kodanské kritériá sú dnes rovnako relevantné, pretože odzrkadľujú základné hodnoty, na ktorých je založená EÚ: demokraciu, právny štát, dodržiavanie základných práv. Hospodárske výzvy, ktorým čelí EÚ, podčiarkujú význam hospodárskych kritérií a potrebu ďalej konsolidovať hospodársku a finančnú stabilitu a podporovať rast a konkurencieschopnosť v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. 2. Dnes je prístupový proces prísnejší a zložitejší ako v minulosti, pretože odzrkadľuje vývoj politík EÚ, ako aj skúsenosti získané z predchádzajúcich rozšírení. Proces vychádza z prísnej, ale spravodlivej podmienenosti s postupom k členstvu, ktorý závisí od krokov, ktoré jednotlivé krajiny prijmú na plnenie stanovených kritérií. Ten je obzvlášť dôležitý pre dôveryhodnosť politiky rozšírenia a pre poskytnutie stimulov krajinám zahrnutým do procesu rozšírenia na vykonávanie rozsiahlych reforiem. Kľúčovým ponaučením z minulosti je dôležitosť riešenia základných zásad. 3. Teraz je jadrom procesu rozširovania právny štát. Nový prístup, ktorý Rada schválila v decembri 2011, znamená, že krajiny musia v počiatočnej fáze prístupových rokovaní vyriešiť otázky, ako je reforma súdnictva a boj proti organizovanému zločinu a korupcii. To krajinám poskytne dostatok času na dosiahnutie potrebných výsledkov vo vykonávaní reforiem, aby zabezpečili, že reformy budú pevne zakorenené a nezvratné. Tento nový prístup je kľúčovým prvkom rámca rokovaní pre Čiernu Horu a ovplyvní našu prácu s ostatnými pristupujúcimi krajinami. Proces liberalizácie vízového režimu priniesol občanom západného Balkánu významné výhody a podnietil krajiny k vykonávaniu reforiem v oblasti právneho štátu, ako aj pohraničných kontrol a migrácie. Krajiny musia zvýšiť svoje úsilie s cieľom skonsolidovať reformy a vykonať opatrenia na zabránenie zneužitiu liberalizovaného vízového režimu. 4. Celosvetová hospodárska kríza zdôraznila potrebu všetkých krajín posilniť svoje hospodárske riadenie. V žiadnom zo štátov západného Balkánu zatiaľ nefunguje trhové hospodárstvo. Všetky ovplyvňuje vysoká nezamestnanosť, najmä medzi mladými ľuďmi. Je mimoriadne dôležité, aby tieto krajiny zintenzívnili reformy s cieľom dosiahnuť udržateľný rast a vyriešiť výzvy nevyhnutné pre plnenie hospodárskych kritérií a zlepšenie konkurencieschopnosti. Komisia predniesla viacero návrhov na podporu dosiahnutia tohto cieľa vrátane zavedenia vnútroštátnych hospodárskych reformných stratégií a akčných plánov na riadenie verejných financií. Komisia bude na podpore reforiem vedúcich k splneniu hospodárskych kritérií spolupracovať s hlavnými medzinárodnými finančnými inštitúciami. Investičný rámec pre západný Balkán bude naďalej podporovať investície na podporu zamestnanosti a rastu. Zásadne dôležité je prostredie vhodné na prilákanie priamych zahraničných investícií. 5. Udalosti vo viacerých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania podčiarkli význam posilnenia demokratických inštitúcií a zabezpečenia inkluzívnejších demokratických procesov. Komisia prostredníctvom finančnej pomoci podporuje a bude podporovať silnejšiu úlohu občianskej spoločnosti a nadstraníckych platforiem pre integráciu do EÚ. Komisia bude podporovať aj volebné a parlamentné reformy a reformy verejných správ v úzkej spolupráci s inými medzinárodnými organizáciami v tejto oblasti. 6. Európska únia je založená na spoločných hodnotách a zásadách vrátane dodržiavania základných práv. Všetky krajiny západného Balkánu a Turecko musia uskutočniť ďalšie reformy s cieľom zabezpečiť, aby sa zásady slobody prejavu a ochrany práv osôb patriacich k menšinám vrátane Rómov rešpektovali v praxi. Robustnejšie opatrenia sú potrebné na ochranu ďalších zraniteľných skupín pred diskrimináciou, najmä na základe sexuálnej orientácie. Komisia zvýši prioritu udelenú týmto otázkam v prístupovom procese vrátane lepšie zacieleného financovania z nástroja predvstupovej pomoci a zvýšenej miery pomoci na podporu začlenenia Rómov prostredníctvom rómskeho „nástroja“. 7. Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia. Otázky súvisiace s predchádzajúcimi konfliktami vrátane vojnových zločinov a návratu utečencov, ako aj so zaobchádzaním s menšinami a zabezpečovaním rovnakých práv pre všetkých občanov zostávajú kľúčovými problémami stability na západnom Balkáne a je potrebné ich v plnej miere vyriešiť. Z tohto dôvodu bude Komisia naďalej podporovať iniciatívy zamerané na prekonanie odkazu minulosti. Regionálnu spoluprácu treba ďalej posilňovať, aby bola inkluzívna a skutočne regionálna. Komisia v plnej miere podporuje prácu procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe a Rady pre regionálnu spoluprácu vrátane regionálnej stratégie 2020. 8. Potrebné je obnoviť úsilie s cieľom prekonať dvojstranné spory medzi krajinami zahrnutými do procesu rozširovania a so súčasnými členskými štátmi. Dvojstranné problémy musia zainteresované strany vyriešiť čo najskôr a nemali by brzdiť prístupový proces. Komisia naliehavo žiada, aby strany vynaložili maximálne úsilie na vyriešenie pretrvávajúcich sporov v súlade s ustanovenými zásadami a prostriedkami. Rámec prístupových rokovaní môže vytvoriť politický impulz pre riešenie sporov. Komisia bude všetkým dotknutým krajinám naďalej ponúkať politickú podporu a ďalšiu pomoc, aby bolo možné čo najrýchlejšie vyriešenie dvojstranných problémov a naďalej aktívne podporovať snahy nájsť riešenia v ostatných fórach. Komisia podporí rozvoj siete dvojstranných dohôd medzi krajinami, ktoré sú zmluvnými stranami dohôd o stabilizácii a pridružení s cieľom poskytnúť rámec pre zlepšený politický dialóg o kľúčových otázkach. 9. Rok 2014 sa začne uplatňovať druhý nástroj predvstupovej pomoci na obdobie do roku 2020. Prostredníctvom druhého nástroja predvstupovej pomoci bude EÚ naďalej poskytovať významnú podporu krajinám zahrnutým do procesu rozširovania v rámci ich príprav na pristúpenie a podporovať aj regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. Pomoc sa bude zameriavať na oblasti v spoločnom záujme s menším počtom priorít a väčšími projektmi. Kľúčové výzvy, ktorým čelia krajiny, sa budú riešiť strategickejším a súdržnejším spôsobom, vďaka inováciám vrátane odvetvového prístupu, stimulov k lepšej výkonnosti, zvýšenej rozpočtovej podpory a silnejšieho zamerania na dosahovanie merateľných výsledkov. Komisia bude s cieľom pomôcť splniť vysoké investičné potreby a vytvoriť rast a zamestnanosť, posilňovať spoluprácu s medzinárodnými finančnými inštitúciami, aby finančné prostriedky nástroja predvstupovej pomoci mohli prostredníctvom inovačných finančných nástrojov byť použité na mobilizáciu súkromného kapitálu. 10. Politika rozširovania závisí od podpory občanov EÚ. Pre členské štáty, spoločne s inštitúciami EÚ, je zásadne dôležité viesť informovanú debatu o politickom, hospodárskom a sociálnom vplyve politiky rozšírenia. Členské štáty hrajú kľúčovú úlohu v poskytovaní informácií o politike rozšírenia občanom a v rámci toho ich informujú o výhodách vrátane hlavného príspevku tejto politiky k mieru, bezpečnosti a prosperite a k riešeniu všetkých ich prípadných obáv. II 11. Čierna Hora: Otvorenie rokovaní o pristúpení v minulom roku poznačilo začiatok novej etapy pre Čiernu Horu na jej ceste do EÚ. Hlboké a trvalé politické reformy, potrebné na implementáciu nového prístupu ku kapitole 23 o súdnictve a základných právach a kapitole 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti si budú vyžadovať silnú politickú vôľu a posilnenú administratívnu kapacitu. Proces pristúpenia musí byť inkluzívny, so silnou účasťou občianskej spoločnosti. Čierna Hora prijala podrobné akčné plány poskytujúce komplexný reformný program na posilnenie právneho štátu. Vykonávanie týchto plánov a pokrok v plnení predbežných kritérií týchto kapitol bude určovať celkové tempo rokovaní o pristúpení. Z tohto hľadiska je zásadne dôležité vykonanie júlových ústavných zmien, ktoré posilňujú nezávislosť súdov, a dosiahnutie ďalšieho pokroku, pokiaľ ide o boj proti organizovanému zločinu a korupcii vrátane korupcie na vysokej úrovni. Reforma verejnej správy je prioritou, ktorá zabezpečí spôsobilosť Čiernej Hory uplatňovať acquis, riešiť politizáciu a zvýšiť transparentnosť a profesionalitu štátnej služby. Udalosti posledných mesiacov, najmä údajné využívanie verejných finančných prostriedkov na politické účely strán, zdôraznili význam posilnenia dôvery občanov vo verejné inštitúcie. V tomto kontexte je dôležité zabezpečiť, aby sa riadne a rýchlo ukončili vyšetrovania a aby sa prijalo vhodné opatrenie. Taktiež je potrebné primerane sledovať prácu parlamentných skupín na volebnom procese. Slobodu prejavu treba posilniť aj riadnym vyšetrením všetkých prípadov násilia a hrozieb proti novinárom a páchateľov predviesť pred súd. V hospodárskej oblasti sú kľúčovými otázkami zlepšenie podnikateľského prostredia a riešenie vysokej nezamestnanosti. Teraz je naliehavá reštrukturalizácia hlinikárne KAP. 12. Srbsko: Rok 2013 je pre Srbsko historickým rokom na jeho ceste do Európskej únie. Rozhodnutie júnového zasadnutia Európskej rady otvoriť rokovania o pristúpení predstavuje vo vzťahoch Srbska s Európskou úniou začiatok významnej novej fázy. Je uznaním pokroku dosiahnutého v kľúčových reformách a podstatného úsilia, ktoré Srbsko vynaložilo na normalizáciu svojich vzťahov s Kosovom. V septembri nadobudla platnosť dohoda o stabilizácii a pridružení. Srbsko aktívne a konštruktívne pracuje na viditeľnom a udržateľnom zlepšení vzťahov s Kosovom. V apríli vyústila účasť Srbska na dialógu pod záštitou EÚ do zásadnej „Prvej dohody o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov“ s Kosovom (ďalej len Prvá dohoda), ktorú v máji doplnil vykonávací plán. Vykonávanie pokračuje a už viedlo k viacerým nezvratným zmenám v teréne. Strany dospeli k dohode aj o energetike a telekomunikáciách. Srbsko musí byť naďalej plne zaviazané pokračovať v normalizácii vzťahov s Kosovom a vykonávať všetky dohody dosiahnuté v tomto dialógu. Komisia začala v septembri monitorovať acquis a so záujmom očakáva prvú medzivládnu konferenciu o pristúpení Srbska, ktorá by sa mala konať najneskôr v januári 2014, po tom ako Rada schváli rámec pre rokovania. V tejto novej náročnej fáze bude musieť Srbsko venovať osobitnú pozornosť kľúčovým oblastiam právneho štátu, najmä vykonávaniu reformy súdnictva, boju proti korupcii a organizovanému zločinu, reforme verejnej správy, nezávislosti kľúčových inštitúcií, slobode tlače, boju proti diskriminácii a ochrane menšín. Aktívne musí vykonávať stratégiu integrácie Rómov. Srbsko musí pokračovať v zlepšovaní podnikateľského prostredia a rozvoji konkurencieschopného súkromného sektora. Zásadne dôležité je aj riešenie vysokej nezamestnanosti. Srbsko musí vychádzať z pozitívneho príspevku, ktorý v posledných rokoch vložilo do regionálnej spolupráce vrátane pozdvihnutia stykov so susednými krajinami na vysokej úrovni. 13. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko: Politická kríza, ktorá nasledovala po vlaňajších udalostiach v parlamente, ukázala hlboké rozpory medzi politickými stranami, ktoré ovplyvňujú fungovanie parlamentu, a preukázala potrebu konštruktívnej politiky v národnom záujme. Kľúčovou oblasťou je pokračovanie vykonávania politickej dohody z 1. marca. Strategickou prioritou krajiny zostáva agenda EÚ. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení prispieva k pokroku vo väčšine prioritných oblastí vrátane eliminácie nevyriešených súdnych sporov a pokroku v boji proti korupcii. Krajina už dosiahla vysokú úroveň súladu právnych predpisov vzhľadom na situáciu, v ktorej sa nachádza v procese pristúpenia, a ďalší pokrok zaznamenala v zlepšení schopnosti prijať povinnosti vyplývajúce z členstva. Reformnou prioritou nasledujúceho roka by malo byť účinné vykonávanie a presadzovanie jestvujúceho právneho a politického rámca. Osobitná pozornosť by sa mala venovať právnemu štátu vrátane nezávislosti súdnictva a dosahovaniu ďalších výsledkov v boji proti korupcii a organizovanému zločinu. Obavy naďalej vzbudzuje aj sloboda prejavu a situácia v médiách. Musí sa dokončiť preskúmanie Ochridskej rámcovej dohody, ktorá je osobitne dôležitá pre vzťahy medzi etnikami, a jej odporúčania sa musia vykonávať. Aktívne sa musí vykonávať stratégia integrácie Rómov. Musí sa vyriešiť zastieranie rozdielu medzi štátom a stranou, ako to vo volebnom kontexte zdôraznila OBSE/ODIHR. Potrebné je riešiť vysokú nezamestnanosť a posilniť riadenie verejných financií. Komisia sa domnieva, že politické kritériá sa naďalej uspokojivo plnia, a odporúča, aby sa otvorili rokovania o pristúpení. Zásadne dôležité je prejsť do ďalších, náročnejších fáz procesu rozširovania s cieľom skonsolidovať a podporiť ďalšie reformy, ako aj posilniť vzťahy medzi etnikami. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení je užitočný nástroj, ktorý sa naďalej bude zameriavať na kľúčové otázky vrátane dobrých susedských vzťahov, ale nemôže nahradiť rokovania o pristúpení. Komisia je stále presvedčená, že rozhodnutie otvoriť rokovania o pristúpení prispeje k vytvoreniu podmienok vhodných na zlepšenie dobrých susedských vzťahov všeobecne, a najmä k nájdeniu vzájomne prijateľného riešenia v otázke názvu, ktorú Komisia považuje za zásadne dôležitú. Po takmer dvoch desaťročiach musí intenzívny politický záväzok všetkých strán v procese OSN konečne dospieť k riešeniu s aktívnou účasťou medzinárodného spoločenstva. Toto je už piate odporúčanie Komisie otvoriť rokovania o pristúpení s touto krajinou. Rada doteraz neprijala žiadne rozhodnutie. Nevykonanie tohto odporúčania predstavuje pre bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko a EÚ potenciálne vážne problémy. Spochybňuje dôveryhodnosť procesu rozširovania, ktorý je založený na jasnej podmienenosti a zásade vlastných zásluh. Absencia dôveryhodnej perspektívy EÚ ohrozuje udržateľnosť reformného úsilia krajiny. Na základe výzvy Európskej rady Komisia pripomína svoj úmysel bez meškania predložiť návrh rámca pre rokovania, ktorý zohľadňuje potrebu vyriešiť otázku názvu v počiatočnom štádiu rokovaní o pristúpení, a uskutočniť proces analytického preskúmania acquis EÚ počnúc kapitolami o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti. Komisia sa domnieva, že keby prebiehalo monitorovanie a diskusie Rady o rámci pre rokovania, bolo by možné vytvoriť potrebný impulz, ktorý podporí hľadanie prerokovaného a vzájomne prijateľného riešenia otázky názvu už pred otvorením rokovaní o kapitolách. Uplatňovanie nového prístupu ku kapitolám 23 a 24 aj na bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko poskytne potrebné nástroje na riešenie kľúčových otázok, ktoré vyvolávajú obavy aj v členských štátoch, a prispeje k udržateľnosti reforiem. Pred desiatym výročím nadobudnutia platnosti dohody o stabilizácii a pridružení z apríla 2004 Komisia už piatykrát vyzýva Radu, aby prijala jej návrh z roku 2009 na prechod do druhej etapy pridruženia v súlade s príslušnými ustanoveniami dohody o stabilizácii a pridružení, ktoré predpokladajú, že pridruženie sa v plnej miere zrealizuje v prechodnom období najviac desiatich rokov. 14. Albánsko: V októbri minulého roka Komisia odporučila, aby Rada udelila Albánsku status kandidátskej krajiny pod podmienkou, že vykoná kľúčové opatrenia v oblasti reformy justície a verejnej správy a revíziu parlamentného rokovacieho poriadku. V decembri 2012 Rada s cieľom rozhodnúť o udelení statusu kandidátskej krajiny vyzvala Komisiu, aby čo najskôr podala správu o dosiahnutí potrebného pokroku aj so zreteľom na ďalšie opatrenie, ktoré Albánsko prijalo v boji proti korupcii a organizovanému zločinu vrátane aktívnych vyšetrovaní a trestných stíhaní týchto prípadov. V tomto zmysle Albánsko na základe konsenzu medzi stranami prijalo zostávajúce kľúčové opatrenia týkajúce sa reformy súdnictva, verejnej správy a parlamentu. Júnové parlamentné voľby vyhodnotila medzinárodná volebná pozorovateľská misia pod vedením OBSE/ODIHR ako pluralitné s aktívnou účasťou občanov v celej kampani a skutočným rešpektovaním základných slobôd. V boji proti korupcii a organizovanému zločinu uskutočnilo Albánsko počiatočné kroky smerujúce k zlepšeniu účinnosti vyšetrovaní a trestných stíhaní a posilneniu spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva. Zvýšil sa počet usvedčení v prípadoch korupcie a prania špinavých peňazí, rovnako aj počet vyšetrovaní prípadov obchodovania s ľuďmi a drogami. Uspokojivo sa riešia všetky nedávne odporúčania Rady Európy týkajúce sa financovania politických strán a právnych ustanovení o korupcii. Nová vláda v Albánsku sa dôrazne odhodlala bojovať proti korupcii a túto otázku zdôraznila vo svojom programe ako prioritu. Vzhľadom na to, že Albánsko dosiahlo potrebný pokrok, Komisia odporúča, aby Rada udelila Albánsku status kandidátskej krajiny na základe dohody, že Albánsko bude naďalej prijímať opatrenia v boji proti organizovanému zločinu a korupcii. Podľa stanoviska Komisie z roku 2010 musí Albánsko splniť na otvorenie rokovaní o pristúpení tieto kľúčové priority: 1. pokračovať vo vykonávaní reformy verejnej správy s cieľom zvýšiť profesionalitu a odpolitizovať verejnú správu; 2. prijať ďalšie opatrenia na posilnenie nezávislosti, účinnosti a zodpovednosti súdnych inštitúcií; 3. naďalej vynakladať vytrvalé úsilie v boji proti korupcii a smerovať k ustanoveniu solídnych výsledkov aktívnych vyšetrovaní, trestných stíhaní a rozsudkov; 4. naďalej vynakladať vytrvalé úsilie v boji proti organizovanému zločinu a smerovať k vytvoreniu presvedčivých výsledkov aktívnych vyšetrovaní, trestných stíhaní a rozsudkov; 5. prijať účinné opatrenia na posilnenie ochrany ľudských práv vrátane práv Rómov a antidiskriminačných politík, ako aj na vykonávanie majetkových práv. Komisia je pripravená podporiť úsilie Albánska smerujúce k splneniu týchto kľúčových priorít tak, že sa zapojí do dialógu na vysokej úrovni s touto krajinou. Konštruktívny a udržateľný dialóg medzi vládou a opozíciou o reformách súvisiacich s EÚ bude mimoriadne dôležitý pre zabezpečenie budúcnosti Albánska v EÚ. Zásadne dôležitá stále zostáva konštruktívna účasť Albánska na regionálnej spolupráci. 15. Bosna a Hercegovina uviazla v európskom integračnom procese na mŕtvom bode. Aby sa krajina pohla vpred na ceste do EÚ, musí bez ďalšieho meškania vykonať rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade Sejdić-Finci. Vykonanie tohto rozsudku je zásadne dôležité nielen preto, aby krajina postúpila na ceste do EÚ, ale aj pre legitímnosť a dôveryhodnosť predsedníctva a snemovne národov, ktoré sa majú voliť v roku 2014. Bosna a Hercegovina musí naliehavo vytvoriť aj mechanizmus koordinácie záležitostí EÚ, aby mohla jednohlasne hlasovať o programe EÚ. Bez konsenzu, ktorý je potrebný na postup na ceste do EÚ, je veľké riziko, že predvstupová pomoc neprinesie očakávané výsledky. Keďže sa doteraz nenašlo riešenie na vykonanie rozsudku v prípade Sejdić-Finci a nebol ustanovený mechanizmus koordinácie s EÚ, nie je možné zachovať rovnakú úroveň predvstupovej pomoci EÚ. Komisia sa rozhodla pozastaviť ďalšie rokovania o druhom nástroji predvstupovej pomoci dovtedy, kým sa krajina nevráti späť do procesu integrácie do EÚ. Keďže nebol zaznamenaný žiadny hmatateľný pokrok, Bosna a Hercegovina riskuje stratu významných finančných prostriedkov predvstupovej pomoci. EÚ je pevne odhodlaná podporovať Bosnu a Hercegovinu a jej občanov pri plnení ich nádejí a ambícií dosiahnuť pokrok na ceste do EÚ. Ďalší pokrok závisí od schopnosti politických vodcov spolupracovať a dohodnúť sa na kompromise, ktorý odomyká cestu do EÚ. Dohodnutie takéhoto kompromisu pomôže obnoviť dôveru občanov v spôsobilosť vedenia splniť očakávania o integrácii do EÚ. To vydláždi cestu pre nadobudnutie účinnosti dohody o stabilizácii a pridružení, a potom pre dôveryhodnú žiadosť o členstvo. Aj keď je pokrok v celkovej reforme súdneho systému obmedzený, vykonáva sa viacero odporúčaní, ktoré vydala Komisia v rámci štruktúrovaného dialógu o spravodlivosti. Tento dialóg ukazuje potenciál agendy rozširovania a výhody účinnej angažovanosti. Určitý pokrok sa dosiahol aj v znižovaní počtu nevyriešených prípadov vojnových zločinov. Starostlivé prípravy na všetkých úrovniach, ktoré podporila EÚ a iné medzinárodné organizácie, umožnili vykonať aj dlho očakávané sčítanie ľudu. Krajina však čelí väčším výzvam. Zvýšenú pozornosť si vyžaduje otázka právneho štátu vrátane reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu, reforma verejnej správy, sloboda prejavu vrátane riešenia zastrašovania novinárov a riešenie diskriminácie vrátane diskriminácie Rómov. Ďalšie hospodárske reformy sú potrebné na zlepšenie podnikateľského prostredia a vytvorenie jednotného hospodárskeho priestoru v krajine. Po pristúpení Chorvátska Komisia považuje za neprijateľné, že Bosna a Hercegovina dodnes odmieta upraviť dočasnú dohodu/dohodu o stabilizácii a pridružení tak, aby zohľadňovala jej tradičné obchodovanie s Chorvátskom. Komisia vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby urýchlene zrevidovala svoju pozíciu tak, aby mohla čo najskôr dokončiť úpravu na základe tradičných obchodných tokov. 16. Kosovo: Rok 2013 je pre Kosovo historickým rokom na jeho ceste do Európskej únie. Júnové rozhodnutia Rady, ktorými sa povoľuje otvorenie rokovaní o dohode o stabilizácii a pridružení, predstavujú vo vzťahoch EÚ s Kosovom začiatok významnej novej fázy. Sú uznaním pokroku dosiahnutého v kľúčových reformách a podstatného úsilia, ktoré Kosovo vynaložilo na normalizáciu svojich vzťahov so Srbskom. Rokovania o dohode sa oficiálne začnú tento mesiac. Cieľom Komisie je ukončiť tieto rokovania na jar 2014, v lete vypracovať počiatočný návrh dohody, a potom návrhy predložiť Rade na podpísanie a uzavretie dohody. Kosovo aktívne a konštruktívne pracuje na viditeľnom a udržateľnom zlepšení vzťahov so Srbskom. V apríli vyústila účasť Kosova na dialógu pod záštitou EÚ, do zásadnej „Prvej dohody o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov“ so Srbskom (ďalej len „Prvá dohoda“), ktorú v máji doplnil vykonávací plán. Vykonávanie pokračuje a už viedlo k viacerým nezvratným zmenám v teréne. Strany dospeli k dohode aj o energetike a telekomunikáciách. Kosovo musí byť naďalej plne zaviazané pokračovať v normalizácii vzťahov so Srbskom a vykonávaniu všetkých dohôd dosiahnutých v tomto dialógu. Komisia poskytne ďalšie finančné prostriedky predvstupovej pomoci na pomoc pri vykonávaní aprílovej dohody v príslušných spoločenstvách. Kľúčovou prioritou Kosova je naďalej právny štát. Ten je aj základným kameňom procesu stabilizácie a pridruženia, ktorého súčasťou je Kosovo. Štruktúrovaný dialóg o právnom štáte bude preto pokračovať, aby podporil a usmernil Kosovo v tejto oblasti, vrátane diskusií o budúcnosti misie EÚ na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX). Kosovo naďalej prijíma opatrenia na riešenie priorít stanovených vo vízovom pláne a Komisia o nich podá správu v prvej polovici roka 2014. Kosovo sa musí sústrediť na vykonávanie reforiem s cieľom plniť svoje povinnosti podľa budúcej dohody o stabilizácii a pridružení. Osobitná pozornosť by sa mala venovať boju proti organizovanému zločinu a korupcii, pokračovaniu reforiem súdnictva a verejnej správy, zabezpečeniu práv občanov patriacich k menšinám – vrátane Rómov – a riešeniu obchodných otázok. Kosovo naliehavo potrebuje vyriešiť nezamestnanosť a štrukturálne slabiny, ktoré ovplyvňujú jeho trh práce. Komisia ďalej vyzýva všetkých oprávnených voličov, aby sa v novembri zúčastnili nastávajúcich volieb do obecných zastupiteľstiev. Tie sú pre miestne spoločenstvo v severnom Kosove významnou príležitosťou na presadenie ich demokratických práv a plnej účasti na budúcom rozvoji Kosova. Komisia očakáva, že orgány zabezpečia, aby boli voľby inkluzívne a plne rešpektovali demokratické zásady. 17. Turecko je kandidátskou krajinou a strategickým partnerom Európskej únie. Turecko so svojím veľkým, dynamickým hospodárstvom je pre EÚ dôležitým obchodným partnerom a hodnotným komponentom konkurencieschopnosti EÚ v celej colnej únii. Turecko má strategickú polohu aj z hľadiska energetickej bezpečnosti a hrá dôležitú regionálnu úlohu. Komisia podčiarkuje význam prebiehajúcej spolupráce a dialógu o otázkach zahraničnej politiky. Pozitívny program, ktorý bol spustený v roku 2012, naďalej podporuje a dopĺňa prístupové rokovania s Tureckom, ale nie je náhradou za rokovania. Úplný potenciál vzťahu EÚ s Tureckom sa najlepšie vyplní v rámci aktívneho a dôveryhodného procesu pristúpenia, kde je EÚ naďalej oporou pri realizácii hospodárskych a politických reforiem. Spoluprácu by ďalej posilnilo viac stykov na vysokej úrovni medzi Tureckom, EÚ a jej členskými štátmi. V posledných dvanástich mesiacoch sa v reformách dosiahol významný pokrok. Štvrtý balík reforiem súdnictva posilňuje ochranu základných práv vrátane slobody prejavu a boja proti beztrestnosti v prípadoch mučenia a zlého zaobchádzania. Vláda začala historický mierový proces zameraný na ukončenie terorizmu a násilia na juhovýchode krajiny a prípravu cesty pre riešenie kurdskej otázky. Ohlásené opatrenia v demokratickom balíku predstavenom v septembri 2013 predpokladajú ďalšie reformy celého radu dôležitých otázok vrátane používania iných jazykov ako turečtiny, práv osôb patriacich k menšinám a riešenia súčasných vysokých prahov zastúpenia v parlamente a rozpočtovej podpory pre politické strany. Zásadne dôležité je ich vykonávanie v spolupráci so zainteresovanými stranami a v súlade s európskymi štandardmi. Parlamentný výbor pre uzmierenie strán, ktorý bol zriadený na vypracovanie novej ústavy, dospel k dohode o viacerých článkoch. Významný krok k primeranej ochrane žiadateľov o azyl sa uskutočnil prijatím komplexného zákona o cudzincoch a medzinárodnej ochrane. Zriadila sa inštitúcia ombudsmana a už aktívne pracuje na plnení svojej úlohy. Vzrástli verejné debaty o témach, ktoré sa v minulosti pokladali za citlivé. Turecko poskytuje životne dôležitú humanitárnu pomoc aj veľkým počtom Sýrčanov, ktorí utekajú zo svojej krajiny. Ďalší pozitívny vývoj zahŕňa ratifikáciu zo strany Turecka dohody o Transanatolskom plynovode, ktorej cieľom je spojenie s Transjadranským plynovodom na účely prepravy zemného plynu z Kaspického mora do EÚ cez Turecko. Vážne obavy vzbudzuje nadmerné použitie policajnej sily a celková absencia dialógu počas protestov v máji a júni. To zdôrazňuje naliehavú potrebu ďalších reforiem a podpory dialógu v celom politickom spektre a v širšom zmysle aj v spoločnosti, ako aj dodržiavanie základných práv v praxi. Počas protestov sa začalo viacero správnych a súdnych vyšetrovaní správania polície. Tie by sa mali viesť v súlade s európskymi štandardmi a brať na zodpovednosť príslušné osoby. Minister vnútra vydal dva obežníky zamerané na zlepšenie postupov policajných zásahov počas demonštrácií. Dôležité je, aby sa pokračovalo v plánoch ustanoviť mechanizmus monitorovania presadzovania práva s cieľom zabezpečiť nezávislý dohľad nad správaním sa polície. Ďalšie zmeny v tureckom právnom systéme sú potrebné najmä na posilnenie slobody prejavu a médií a slobody zhromažďovania a združovania; súdna prax by mala systematicky odzrkadľovať európske štandardy. Štvrtý balík reforiem súdnictva by sa mal v plnej miere vykonať. Vlna protestov v júni je aj výsledkom rozsiahlej demokratickej reformy, ktorá sa uskutočnila v minulom desaťročí, a vzniku dynamickej a rozmanitej občianskej spoločnosti, ktorú treba rešpektovať a s ktorou treba systematickejšie konzultovať na každej úrovni rozhodovania bez ohľadu na to, kto má v parlamente väčšinu. Celý tento vývoj podčiarkuje význam zapojenia EÚ a skutočnosti, že EÚ zostáva referenciou pre vykonávanie reforiem v Turecku. Z tohto dôvodu musia znova nabrať tempo rokovania o pristúpení, pričom sa musia rešpektovať záväzky EÚ a ustanovená podmienenosť. Z tohto hľadiska predstavuje významný krok otvorenie kapitoly 22 o regionálnej politike; Komisia pri najbližšej príležitosti očakáva usporiadanie medzivládnej konferencie. Turecko zaznamenalo pokrok vo viacerých iných kapitolách. Turecko môže urýchliť tempo rokovaní tým, že splní referenčné kritériá, splní požiadavky rámca pre rokovanie a dodrží svoje zmluvné povinnosti voči EÚ. Pokrok v rokovaniach o pristúpení a pokrok v politických reformách v Turecku sú dve strany tej iste mince. V záujme Turecka aj EÚ je, aby sa čo najskôr dohodli úvodné kritériá pre kapitolu 23 o súdnictve a základných právach a kapitolu 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti a aby sa čo najskôr oznámili Turecku s cieľom otvoriť rokovania podľa týchto dvoch kapitol s cieľom zlepšiť dialóg EÚ s Tureckom v oblastiach dôležitého vzájomného záujmu a podporiť prebiehajúce reformné úsilie. Podpísanie dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom a súčasný začiatok dialógu o vízach smerujúci k liberalizácii vízového režimu poskytnú nový impulz pre vzťahy EÚ s Tureckom a obom prinesú konkrétne výhody. Dôležité je, aby sa tieto dva procesy pohli vpred a aby sa urýchlene ukončilo podpísanie a ratifikácia dohody o readmisii v Turecku. Ďalšie posilnenie spolupráce medzi EÚ a Tureckom v oblasti energetiky a pokrok v prístupových rokovaniach uľahčí prepojenie a integráciu energetických trhov EÚ a Turecka. Komisia zdôrazňuje všetky suverénne práva členských štátov EÚ, medzi ktoré okrem iného patrí právo uzatvárať dvojstranné dohody a vykonávať prieskum prírodných zdrojov a využívať tieto zdroje v súlade s acquis EÚ a medzinárodnými právnymi predpismi vrátane Dohovoru OSN o morskom práve. V súlade so stanoviskami, ktoré Rada a Komisia v uplynulých rokoch opakovane vydali, je teraz nevyhnutné, aby Turecko splnilo svoju povinnosť v plnej miere vykonávať dodatkový protokol a aby dosiahlo pokrok v normalizácii vzťahov s Cyperskou republikou. Ten by mohol poskytnúť impulz pre proces pristúpenia, pretože umožňuje dosiahnuť pokrok najmä v ôsmej kapitole, ktorej sa týkajú závery zasadnutia Rady v decembri 2006. Komisia zároveň naliehavo žiada, aby sa predišlo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom nezhôd alebo činnostiam, ktoré by mohli poškodiť dobré susedské vzťahy a ohroziť mierové vyriešenie sporov. Zásadne dôležitý je záväzok a konkrétny vklad Turecka do komplexného riešenia cyperskej otázky. 18. Pokiaľ ide o cyperskú otázku, Komisia očakáva, že komunity cyperských Grékov a cyperských Turkov obnovia plnohodnotné rokovania o komplexnom riešení pod záštitou OSN. Komisia očakáva, že obe strany sa rýchlo presunú k podstate s cieľom urýchlene dospieť k úspešnému záveru. Povzbudzuje všetky strany, aby prispeli k vytvoreniu pozitívnej klímy medzi komunitami prostredníctvom krokov, ktoré prinesú prospech každodennému životu Cyperčanov, a pripravili verejnosť na nevyhnutné kompromisy. Komisia sa domnieva, že výhody zjednotenia prevážia všetky koncesie, ktoré môžu byť z tohto hľadiska potrebné. Využívanie uhľovodíkových zdrojov by malo priniesť prospech všetkým Cyperčanom. Komisia je pripravená ďalej posilniť svoju podporu procesu, ak o to obe strany požiadajú a OSN to odsúhlasí. 19. Island: Island dospel do pokročilého štádia prístupových rokovaní, keď sa nová vláda rozhodla rokovania pozastaviť a proces pristúpenia sa dostal do mŕtveho bodu. Vláda uviedla, že uskutoční hodnotenie doterajších rokovaní, ako aj vývoja v Európskej únii, ktoré v nadchádzajúcich mesiacoch predloží islandskému parlamentu na prerokovanie. Komisia pozastavila prácu na príprave druhého nástroja predvstupovej pomoci. Island však zostáva dôležitým partnerom EÚ za každých okolností. PRÍLOHA Závery týkajúce sa Čiernej Hory, Srbska, bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Albánska, Bosny a Hercegoviny, Kosova, Turecka a Islandu Čierna Hora Otvorenie prístupových rokovaní EÚ s Čiernou Horou v júni 2012 poznačilo začiatok novej a intenzívnej fázy pre Čiernu Horu na jej ceste do EÚ. Hlboké a trvalé politické reformy, potrebné na implementáciu nového prístupu ku kapitole 23 o súdnictve a základných právach a kapitole 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti si budú vyžadovať silnú politickú vôľu a posilnenú administratívnu kapacitu. Proces pristúpenia musí byť inkluzívny, so silnou účasťou občianskej spoločnosti. Počas vykazovaného obdobia sa Čierna Hora sústredila na prípravu komplexných akčných plánov, ktoré budú usmerňovať reformný proces krajiny, pokiaľ ide o právny štát. V júni vláda prijala tieto akčné plány, ktoré tvoria úvodné kritériá pre kapitoly 23 a 24. Po prijatí akčných plánov Komisia v auguste odporučila otvoriť tieto kapitoly a v septembri Rada vyzvala Čiernu Horu, aby predložila svoje rokovacie pozície. Práca pokračuje v súlade s novým prístupom k týmto kapitolám, vymedzeným v rámci pre rokovania s Čiernou Horou. Na konci júna 2013 sa skončili monitorovacie zasadnutia pre všetky kapitoly rokovaní. Doteraz sa predbežne uzavreli rokovania o dvoch kapitolách (veda a výskum; vzdelanie a kultúra). Úvodné kritériá sa stanovili pre šesť kapitol (voľný pohyb tovaru; právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby; politika hospodárskej súťaže; poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; bezpečnosť potravín, veterinárna a fytosanitárna politika; regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov). Reforma verejnej správy je prioritou, ktorá zabezpečí spôsobilosť Čiernej Hory uplatňovať acquis, riešiť politizáciu a zvýšiť transparentnosť a profesionalitu štátnej služby. Udalosti posledných mesiacov, najmä údajné využívanie verejných finančných prostriedkov na politické účely strán, zdôraznili význam posilnenia dôvery občanov vo verejné inštitúcie. V tomto kontexte je dôležité zabezpečiť, aby sa riadne a rýchlo ukončili vyšetrovania a aby sa prijalo vhodné opatrenie. Taktiež je potrebné primerane sledovať prácu parlamentných skupín na volebnom procese. Čierna Hora potrebuje zabezpečiť aj primerané následné činnosti v súvislosti s dlhodobými odporúčaniami OBSE/ODIHR, ktoré sa týkajú právnych predpisov v oblasti volieb a ustanoviť jasné, všeobecne akceptované rozlíšenie medzi záujmami verejnosti a strán. Čierna Hora naďalej dostatočne spĺňa politické kritériá členstva v EÚ. Parlamentné voľby v októbri 2013 a prezidentské voľby v apríli 2013 nezmenili strategickú prioritu, ktorú krajina udelila cieľu pristúpenia k EÚ. Aj keď podľa OBSE/ODIHR boli tieto voľby zorganizované profesionálne a účinne, boli zistené aj určité nedostatky. Dôsledkom neuznania výsledkov prezidentských volieb opozíciou bol dvojmesačný bojkot parlamentu najväčšou opozičnou skupinou. Bojkot sa skončil vtedy, keď sa medzi stranami dospelo k dohode o vytvorení dvoch parlamentárnych orgánov na vyšetrovanie obvinení zo zneužitia verejných financií na volebné účely a na navrhnutie odporúčaní na zlepšenie volebného procesu. Parlamentný vyšetrovací výbor zaoberajúci sa zneužitím verejných financií ukončil svoju prácu v júli. Parlament odmietol odsúhlasiť závery, ktoré by okrem iného ustanovili politickú zodpovednosť, a obmedzil sa na technickú správu. Následné súdne činnosti zatiaľ neboli zabezpečené. Pracovná skupina zaoberajúca sa budovaním dôvery vo volebný proces už prijala návrh zákona o jednotnom zozname voličov, ktorý nahradí zákon o registri voličov, ako aj návrh zmien zákona o osobných preukazoch totožnosti. V oblasti právneho štátu prijal parlament dlho očakávané zmeny ústavy týkajúce sa posilnenia nezávislosti súdnictva, ktoré sú v zásade v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie. Čierna Hora sa aktívne zapája do regionálnej a medzinárodnej policajnej a súdnej spolupráce. Hoci v súvislosti s pašovaním drog bolo vydaných niekoľko rozsudkov, len málo prípadov sa týkalo trestných činov, ako je obchodovanie s ľuďmi a pranie špinavých peňazí. Niektoré prvostupňové rozsudky v prípadoch organizovaného zločinu a korupcie boli zamietnuté. Vážne obavy stále vzbudzuje beztrestnosť v súvislosti s prípadmi zlého zaobchádzania so zadržanými osobami. Čierna Hora prevzala vedúcu úlohu v propagácii regionálnej spolupráce, a to prostredníctvom svojho návrhu na ustanovenie iniciatívy združenia šiestich krajín západného Balkánu. Pokiaľ ide o Medzinárodný trestný súd, Čierna Hora naďalej zachováva dvojstrannú dohodu o imunite z roku 2007 so Spojenými štátmi, ktorá sa týka udeľovania výnimiek z právomoci tohto súdu. Čierna Hora musí svoje stanovisko zosúladiť so stanoviskom EÚ. Pokiaľ ide o budúcnosť, Čierna Hora musí zabezpečiť politické a súdne sledovanie údajného zneužívania verejných financií na politické účely strán. Taktiež musí dokončiť prácu parlamentnej skupiny na volebnom procese prijatím právnych predpisov a iných opatrení na rozšírenie politickej podpory a zvýšenie dôvery verejnosti vo volebný proces a štátne inštitúcie. Zvýšenie dôvery verejnosti v štát je úzko spojené s ďalším posilňovaním právneho štátu. Preto bude hrať ústrednú úlohu účinné a včasné vykonávanie akčných plánov Čiernej Hory v týchto oblastiach. Osobitný dôraz by sa mal klásť na reformy, ktoré zlepšujú nezávislosť, zodpovednosť a profesionalitu súdnictva posilňovaním záruk integrity, ako aj menovaním sudcov na základe zásluh. Z tohto hľadiska hrá dôležitú úlohu vykonávanie ústavných zmien. Zároveň musí Čierna Hora dosahovať výsledky, pokiaľ ide o systematické vyšetrovanie a trestné stíhanie prípadov korupcie a organizovaného zločinu vrátane prípadov na vysokej úrovni, ako aj pokiaľ ide o ukladanie sankcií, ktoré sú primerané závažnosti spáchaných trestných činov. Slobodu prejavu je potrebné posilniť aj riadnym vyšetrením všetkých prípadov násilia a hrozieb proti novinárom a páchateľov predviesť pred súd. Zvýšenú pozornosť si vyžaduje riešenie nedostatkov v ochrane ľudských práv súdmi a orgánmi presadzovania práva, najmä pokiaľ ide o zraniteľné skupiny. Rómovia čelia diskriminácii najmä z hľadiska sociálnych a hospodárskych práv a na politickej úrovni sú stále nedostatočne zastúpení. Aktivisti z radov lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov, transsexuálov a intersexuálov (ďalej len „LGBTI“) sú stále vystavení diskriminácii, útoky nahlasujú zriedka a pokuty sa ešte stále musia vymáhať. Pozitívnymi krokmi sú prijatie plánu na reorganizáciu verejného sektora a nadobudnutie účinnosti nového zákona o štátnej službe a štátnych zamestnancoch. Základnou podmienkou rozvoja profesionálnej štátnej správy je spravodlivé výberové konanie na pozície úradníkov. Obavy stále vzbudzujú výpovede bez uvedenia dátumu a tie mali by sa vracať zamestnancom, ktorí ich podpísali. Pokiaľ ide o hospodárske kritériá, Čierna Hora dosiahla určitý pokrok na ceste k vytvoreniu funkčného trhového hospodárstva. V strednodobom horizonte by krajina mala byť schopná čeliť konkurenčným tlakom a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie za predpokladu, že bude pokračovať v odstraňovaní súčasných nedostatkov prostredníctvom vhodných makroekonomických politík a štrukturálnych reforiem. Po prepadnutí do recesie v roku 2012 krajina v roku 2013 recesiu prekonala. Oživenie podporila pružnosť cestovného ruchu a zahraničné priame investície spolu so zvýšením vývozu elektrickej energie, ktorý vyvážil slabý domáci dopyt. Deficit bežného účtu síce klesá, ale stále zostáva veľmi vysoký. Hlinikáreň KAP sa v júli dostala do konkurzného konania, čo z hľadiska pomerne vysokých možných záväzkov predstavuje riziko pre verejné financie. Nezamestnanosť zostala na veľmi vysokej úrovni. Po štyroch rokoch poklesu objem úverov opäť narástol, ale vysoká miera problémových úverov má stále negatívny vplyv na kapitalizáciu bánk, a tým aj poskytovanie úverov. Aby sa Čierna Hora vyrovnala s jestvujúcimi hospodárskymi výzvami a zmenšila vonkajšie nerovnováhy, potrebuje posilniť konkurencieschopnosť zlepšením produktivity a prilákaním ďalších zahraničných priamych investícií do viacerých odvetví než len do cestovného ruchu a nehnuteľností. Vytvorenie zdravého podnikateľského prostredia naďalej brzdí nedostatočne silný právny štát a korupcia. Vysoká miera nezamestnanosti si vyžaduje preklenúť medzeru medzi ponukou a dopytom kvalifikovaných pracovníkov a umožniť nezávislejšie stanovovať mzdy na úrovni spoločnosti. Taktiež si vyžaduje posilnenie verejnej služby zamestnanosti s cieľom vykonávať aktivačné politiky a ustanoviť inkluzívny a účinný trh práce. Orgány by mali objektívne posúdiť životaschopnosť hliníkového konglomerátu v trhových podmienkach a najlepšie možné riešenie bez obnovenia tlaku na verejné financie. Cesta fiškálnej konsolidácie by mala pokračovať vrátane úsilia zinkasovať daňové nedoplatky. Obavy naďalej vyvoláva vysoká úroveň problémových úverov a vyžaduje si posilnený bankový dohľad presadzujúci primerané vytváranie rezerv. Veľkú výzvu stále predstavuje tieňová ekonomika. Pokiaľ ide o schopnosť prevziať povinnosti spojené s členstvom v EÚ, Čierna Hora sa nachádza na rôznych stupňoch zosúladenia. Posilnenie administratívnych kapacít je prierezovou výzvou mnohých oblastí. V kapitolách, ako je verejné obstarávanie, právo obchodných spoločností, právo duševného vlastníctva, informačná spoločnosť a médiá, zdaňovanie, politika podnikania a priemyslová politika, Čierna Hora zaznamenala dostatočný pokrok, aby Komisia odporučila otvorenie prístupových rokovaní. V ostatných oblastiach, ako je voľný pohyb tovaru, právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, bezpečnosť potravín, veterinárna a fytosanitárna politika, regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, sa stanovili otvorené kritériá – často vrátane stratégií zosúladenia s acquis. Tieto kritériá by mali teraz usmerňovať prácu Čiernej Hory v nadchádzajúcich mesiacoch. Pokiaľ ide o kapitolu o politike hospodárskej súťaže, osobitne naliehavé je vypracovať plán reštrukturalizácie hlinikárne KAP, aby sa Čierna Hora prispôsobila svojim povinnostiam podľa dohody o stabilizácii a pridružení. V oblasti životného prostredia a zmeny klímy je potrebné vynaložiť značné úsilie na zabezpečenie súladu a vykonávania acquis vrátane strategickejšieho plánovania. Srbsko Rok 2013 je pre Srbsko historickým rokom na jeho ceste do Európskej únie. Srbsko aktívne a konštruktívne pracuje na viditeľnom a udržateľnom zlepšení vzťahov s Kosovom. V apríli vyústila účasť Srbska na dialógu pod záštitou EÚ, do zásadnej „Prvej dohody o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov“ (ďalej len „Prvá dohoda“), ktorú v máji doplnil vykonávací plán. Tieto dve strany sa dohodli najmä na tom, že žiadna strana nebude blokovať ani povzbudzovať iných, aby blokovali pokrok druhej strany na jej ceste do EÚ. To predstavuje zásadnú zmenu vo vzťahoch medzi týmito dvoma stranami. Vykonávanie prvej dohody pokračuje a už viedlo k viacerým nezvratným zmenám v teréne. Strany dospeli k dohodám o energetike a telekomunikáciách. Pokrok sa zaznamenal aj vo vykonávaní dohôd, ku ktorým sa dospelo v technickom dialógu, a spolupráca Srbska s misiou EULEX sa vo viacerých oblastiach naďalej zlepšuje. V snahe zabezpečiť pozitívny vklad do regionálnej spolupráce Srbsko obnovilo tempo reforiem a zintenzívnilo styky na vysokej úrovni so susednými krajinami. Srbsko uskutočnilo niekoľko krokov na konsolidáciu svojej fiškálnej situácie a zlepšenie podnikateľského prostredia. Pokračuje v prispôsobovaní svojich právnych predpisov požiadavkám na právne predpisy EÚ v mnohých oblastiach, ktoré sa teraz monitorujú v rámci národného plánu pre prijatie acquis na obdobie rokov 2013 – 2016. Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Srbskom nadobudla účinnosť 1. septembra. Výsledkom dosiahnutia významného pokroku bolo otvorenie novej fázy vo vzťahoch medzi Srbskom a Európskou úniou. Na základe rozhodnutia Komisie z 22. apríla sa Európska rada 28. júna rozhodla otvoriť rokovania o pristúpení. Komisia 22. júla predložila Rade svoj návrh na rámec pre rokovania. V septembri Komisia začala aj analytické skúmanie („monitorovanie“) acquis EÚ. Vzhľadom na usporiadanie prvej medzivládnej konferencie o pristúpení Srbska najneskôr v januári 2014 má rámec pre rokovania čoskoro prijať Rada a potvrdiť Európsky parlament. V tejto novej náročnej fáze vzťahov medzi EÚ a Srbskom bude musieť Srbsko ďalej zintenzívniť svoje úsilie, aby dosiahlo úplný súlad so všetkými kritériami členstva. Zásadne dôležité bude aj pravidelné komunikovať výhody a príležitosti, ktoré vytvára proces pristúpenia, všetkým občanom v Srbsku počas celej cesty k pristúpeniu. Spomedzi kľúčových výziev, ktorým čelí, bude musieť Srbsko osobitnú pozornosť venovať kľúčovým oblastiam právneho štátu, najmä reforme súdnictva, boju proti korupcii a organizovanému zločinu, reforme verejnej správy, nezávislosti kľúčových inštitúcií, slobode médií, boju proti diskriminácii a ochrane menšín. Srbsko musí byť aj naďalej plne odhodlané pokračovať v normalizácii vzťahov s Kosovom a vykonávať všetky dohody dosiahnuté v rámci tohto dialógu vrátane príslušnej spolupráce s misiou EULEX. Srbsko musí dokončiť vykonávanie prvej dohody, najmä pokiaľ ide o políciu, spravodlivosť a obecné voľby v Kosove. Dôležité je, aby Srbsko naďalej povzbudzovalo kosovských Srbov k rozsiahlej účasti na nastávajúcich miestnych voľbách v Kosove. Zostáva najmä zabezpečiť v plnej miere uplatňovanie zásady inkluzívnej regionálnej spolupráce vrátane vyhýbania sa takým problémom, aké zažilo na samite procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP). Od Srbska sa očakáva, že bude aj naďalej aktívne prispievať k regionálnej spolupráci a uzmiereniu. Srbsko dostatočne plní politické kritériá. Vláda aktívne presadzuje agendu integrácie do EÚ tým, že preukazuje konsenzus v kľúčových politických rozhodnutiach a zlepšuje konzultačný proces. Parlament zlepšuje transparentnosť svojej práce, konzultačný proces o právnych predpisoch, ako aj svoj dohľad nad výkonnou mocou. Parlament však stále uplatňuje naliehavé postupy, ktoré zbytočne obmedzujú čas a debatu pri posudzovaní návrhov právnych predpisov. Srbsko venuje osobitnú pozornosť zlepšovaniu právneho štátu, ktorý bude v súlade s novým prístupom ku kapitolám 23 (súdnictvo a základné práva) a 24 (spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť) kľúčovou otázkou. Na základe rozsiahleho konzultačného procesu Srbsko prijalo komplexné nové stratégie v kľúčových oblastiach súdnictva, boja proti korupcii a diskriminácii. Viditeľne proaktívny prístup prijalo k vyšetrovaniam v boji proti korupcii vrátane prípadov na vysokej úrovni. Regionálna a medzinárodná spolupráca viedla k niektorým výsledkom aj v boji proti organizovanému zločinu. Vo viacerých prípadoch sa začali vyšetrovania, ale konečné rozsudky v týchto oblastiach sú stále zriedkavé. Srbsko naďalej plne spolupracuje aj s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). Pokiaľ ide o slobodu prejavu, bola dekriminalizovaná urážka na cti. Vykonávajú sa opatrenia v súlade so skoršími záväzkami o začlenení Rómov a prijal sa nový akčný plán. Právny rámec pre ochranu menšín sa naďalej všeobecne rešpektuje, ale v celom Srbsku sa musí vybudovať jeho konzistentné vykonávanie v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, používanie jazyka a prístup k médiám a bohoslužbám v jazyku menšín. Aj keď orgány a nezávislé inštitúcie vyvinuli určité dodatočné úsilie na ochranu iných zraniteľných skupín, najmä príslušníkov lesbickej, homosexuálnej, bisexuálnej, transsexuálnej a intersexuálnej (LGBTI) menšiny, chýba mu dostatočná politická podpora. Osobitne poľutovaniahodné je, že pochod za práva inak sexuálne orientovaných jedincov bol už tretí rok po sebe zakázaný z bezpečnostných dôvodov; bola to premrhaná príležitosť preukázať rešpekt k základným právam. Pokiaľ ide o budúcnosť, Srbsko bude musieť osobitnú pozornosť venovať posilňovaniu nezávislosti kľúčových inštitúcií, a najmä súdnictva. Ústavný a právny rámec stále ponecháva priestor pre zbytočné politické ovplyvňovanie, najmä pokiaľ ide o úlohu parlamentu pri menovaní a odvolávaní sudcov. Ďalšie reformy si budú vyžadovať komplexnú funkčnú analýzu súdnictva z hľadiska nákladov, efektívnosti a prístupu k spravodlivosti. Výsledky Srbska, pokiaľ ide o účinné vyšetrovanie, trestné stíhanie a odsudzovanie páchateľov korupcie a organizovaného zločinu, sa naďalej značne posilňujú. Vykonanie nedávnych zmien v právnych predpisoch o „zneužití funkcie“ by sa malo starostlivo monitorovať za účelom komplexného preskúmania hospodárskych trestných činov. Treba vytvoriť účinné právne predpisy na ochranu informátor