EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli19. 12. 2022 COM(2022) 736 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o pokroku dosiahnutom v boji proti obchodovaniu s ľuďmi (štvrtá správa) {SWD(2022) 429 final}



1.ÚVOD Obchodovanie s ľuďmi je závažná trestná činnosť a závažné porušenie základných práv. Boj proti nej je pre Európsku úniu prioritou . V článku 20 smernice 2011/36/EÚ sa stanovuje podávanie správ o pokroku dosiahnutom v boji proti obchodovaniu s ľuďmi, a to každé dva roky. Napriek pokroku dosiahnutému v posledných rokoch je táto hrozba naďalej vysoká. Nedávne veľké krízy, najmä pandémia COVID-19 a ruská agresia voči Ukrajine, ďalej zhoršili zraniteľnosť ľudí voči vykorisťovaniu. Podľa Hodnotenia hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti v EÚ z roku 2021 (EU SOCTA 2021) obchodovanie s ľuďmi predstavuje kľúčovú činnosť v rámci závažnej a organizovanej trestnej činnosti a aj v dohľadnej budúcnosti bude naďalej hrozbou. Na úrovni EÚ a v členských štátoch sa prijali opatrenia na predchádzanie tejto trestnej činnosti, zníženie dopytu, ktorý stimuluje obchodovanie s ľuďmi; rozloženie modelu trestnej činnosti obchodníkov s ľuďmi; ochranu a podporu obetí; ako aj na riešenie medzinárodného rozmeru. V tejto správe sa zohľadňujú: ·príspevky, ktoré predložili všetky členské štáty prostredníctvom siete národných spravodajcov a obdobných mechanizmov EÚ, ·príspevky od členov platformy občianskej spoločnosti EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi, ·príspevky od deviatich agentúr EÚ, ·správy a iné dokumenty od agentúr EÚ, inštitúcií EÚ a medzinárodných organizácií. Konkrétnejšie sa v správe i) určujú hlavné modely a problémy pri riešení obchodovania s ľuďmi; ii) načrtávajú hlavné opatrenia v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi v období 2019 až 2022 a iii) predkladá analýza štatistických údajov za obdobie 2019 – 2020, ktorá je zahrnutá v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Údaje zahrnuté v správe a v pracovnom dokumente útvarov Komisie zhromaždil Eurostat od všetkých členských štátov prostredníctvom národných štatistických orgánov. 2.PROBLÉMY A TRENDY V OBLASTI BOJA PROTI OBCHODOVANIU S ĽUĎMI V EÚ 2.1.Najnovšie problémy spojené s obchodovaním s ľuďmi Už v tretej správe o pokroku dosiahnutom v boji proti obchodovaniu s ľuďmi sa zdôraznili následky pandémie COVID-19 na obchodovanie s ľuďmi. Podľa Europolu hospodárske dôsledky pandémie podnietia zvýšený dopyt po pracovnom vykorisťovaní. Organizácie občianskej spoločnosti zdôraznili, že určité kategórie ľudí, ako napríklad migranti bez dokladov, sezónni pracovníci, osoby vystavené neistým pracovným a životným podmienkam a osoby vykonávajúce prostitúciu, boli nerovnomerne zasiahnuté opatreniami súvisiacimi s pandémiou COVID-19, ako aj cestovnými obmedzeniami. Tieto skupiny sú preto zraniteľnejšie voči riziku, že sa stanú obeťami obchodníkov s ľuďmi. Pandémia mala okrem toho významný vplyv na obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, najmä v dôsledku toho, že fyzický kontakt medzi obchodníkmi s ľuďmi, obeťami a klientmi sa znížil a viaceré operácie sa presunuli do online prostredia. Podobne viaceré členské štáty uviedli, že pandémia COVID-19 urýchlila presun pouličnej prostitúcie do súkromných obydlí, krátkodobých prenájmov a hotelov , ako aj do online prostredia . Orgánom presadzovania práva a iným príslušným zainteresovaným stranám to sťažilo odhaľovanie a oslovovanie možných obetí obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania. Obmedzenia súvisiace s pandémiou COVID-19 a viaceré obmedzenia pohybu prispeli k ďalšej izolácii obetí, niekedy spolu s ľuďmi, ktorí s nimi obchodujú. Týkalo sa to najmä obetí, ktoré sa nemohli vrátiť do krajiny pôvodu. Členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti čelili problémom pri identifikácii obetí a sprostredkovaní služieb pomoci, podpory a ochrany obetiam (napr. zdravotná starostlivosť, poradenstvo, administratívne služby, právna pomoc), ako aj pri prístupe obetí k spravodlivosti. Zainteresované strany navyše zdôraznili väčšie ťažkosti pri cezhraničnej spolupráci v oblasti presadzovania práva a justičnej spolupráci, dlhšie trestné konania v dôsledku pojednávaní na diaľku, ako aj menší počet inšpekcií práce počas pandémie. Pandémia COVID-19 podstatne urýchlila presun trestnej činnosti do digitálneho priestoru, najmä pokiaľ ide o obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, ale aj iných foriem. Obchodníci s ľuďmi používajú technológie a internet (viditeľný web aj temný web) v každej fáze trestného činu, a to aj na získavanie obetí (často sa to uskutočňuje prostredníctvom platforiem sociálnych médií), komunikáciu medzi obchodníkmi s ľuďmi, obeťami a klientmi, ponúkanie služieb, organizáciu prepravy obetí, ako aj uskutočňovanie platieb. Zraniteľnejšie z hľadiska získavania obetí online a groomingu sú najmä deti. Používanie technológií na páchanie trestných činov obchodovania s ľuďmi vytvorilo značné problémy pre orgány presadzovania práva a justičné orgány, keďže to umožňuje páchateľom osloviť viac potenciálnych obetí, ako aj klientov, jednoduchšie premiestniť obete z jedného miesta na druhé a vykonávať operácie na diaľku. Obchodníci s ľuďmi využívajú aj väčšiu anonymitu, a to najmä prostredníctvom riešení šifrovanej komunikácie. Vykazované obdobie poznačila aj ruská vojenská agresia voči Ukrajine, ktorá sa začala 24. februára 2022 a viedla k hromadnému prílevu ľudí utekajúcich pred vojnou do EÚ, z čoho 90 % tvorili ženy a deti. Riziko obchodovania s ľuďmi sa od začiatku považovalo za veľmi vysoké. Zločinecké organizácie boli aktívne na hranici medzi Ukrajinou a EÚ už pred vojnou. V rokoch 2019 – 2020 patrila Ukrajina medzi desať krajín s najvyšším počtom obetí so štátnou príslušnosťou krajín mimo EÚ identifikovaných v EÚ, najmä na účely sexuálneho a pracovného vykorisťovania. Vojna obchodníkom s ľuďmi poskytla ďalšie príležitosti využiť zraniteľnú situáciu ľudí utekajúcich pred touto agresiou, najmä žien a detí, s cieľom finančného zisku. Existuje osobitné riziko rastúceho dopytu po službách založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi, a to offline, napríklad v kontexte nepravdivých ponúk súkromného ubytovania, prepravy a pomoci, ako aj online, a to aj v sociálnych médiách, napríklad ponúkanie ukrajinských žien na sexuálne služby online. 2.2.Trendy v obchodovaní s ľuďmi 2.2.1. Obete (pohlavie, vek, štátna príslušnosť)

Počas vykazovaného obdobia 2019 – 2020 bolo v EÚ zaznamenaných 14 311 obetí obchodovania s ľuďmi. Tento počet je mierne vyšší než počet zaznamenaný v EÚ počas predchádzajúcich dvoch rokov (14 145). V roku 2021 sa počet obetí odhadol na 7 109. Pokles počtu zaznamenaných obetí medzi rokmi 2019 (7 777) a 2020 (6 534) pravdepodobne súvisí s pandémiou COVID-19, v dôsledku ktorej vznikli problémy pri identifikácii obetí obchodovania s ľuďmi. Treba poznamenať, že skutočný počet obetí je pravdepodobne oveľa vyšší, než naznačujú vykazované údaje, keďže štatistické údaje zachytávajú iba obete, o ktorých sa dozvedel jeden zo zaznamenávajúcich subjektov, a veľa obetí zostáva neodhalených. Obchodovanie s ľuďmi je naďalej trestnou činnosťou s výrazným rodovým rozmerom. Ženy a dievčatá predstavovali 63 % všetkých zaznamenaných obetí v EÚ. Podiel obetí mužského pohlavia (33 %) sa však v porovnaní s rokmi 2017 – 2018 zvýšil (23 %). 53 % obetí tvorili občania EÚ a 43 % obetí tvorili štátni príslušníci krajín mimo EÚ.

Z hľadiska štátnej príslušnosti medzi päť krajín EÚ s najvyšším počtom obetí obchodovania s ľuďmi patrili Rumunsko, Francúzsko, Taliansko, Bulharsko a Poľsko. Z hľadiska štátnej príslušnosti medzi päť krajín mimo EÚ s najvyšším počtom obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ patrili Nigéria, Čína, Moldavsko, Pakistan a Maroko. 37 % všetkých zaznamenaných obetí tvorili občania krajiny, v ktorej boli zaznamenané (vnútorné obchodovanie s ľuďmi). Všetky alebo takmer všetky obete zaznamenané v Estónsku, Maďarsku, Bulharsku, Rumunsku a na Slovensku tvorili ich vlastní občania. 2.2.2. Obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania Obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania bolo v rokoch 2019 – 2020 naďalej najčastejšou formou vykorisťovania v EÚ (51 %). Prevažná väčšina obetí bola ženského pohlavia (87 %), z čoho 73 % boli ženy a 27 % dievčatá. Veľmi rizikové odvetvia z hľadiska sexuálneho vykorisťovania zostávajú rovnaké ako v predchádzajúcich rokoch, t. j. prostitúcia, agentúry a služby zabezpečujúce spoločníčky, pornografický priemysel, masážne služby, bary a nočné kluby. Členské štáty zaznamenali počas pandémie nárast násilia voči ženám a dievčatám. Europol zdôraznil, že služby založené na sexuálnom vykorisťovaní sa ponúkajú na webových sídlach ponúkajúcich služby spoločníčok a zoznámenia sa, ako aj na platformách sociálnych médií. Čoraz častejšie sa oznamujú prípady „cestovania na účely poskytovania sexuálnych služieb“, keď obete cestujú do rôznych miest, kde sa stretávajú s klientmi v prenajatých bytoch a hotelových izbách. Ako už bolo uvedené, členské štáty takisto potvrdili, že technológie sa široko používajú ako prostriedok na získavanie, ponúkanie a sexuálne vykorisťovanie obetí. Europol navyše uviedol, že obchodníci s ľuďmi lákajú obete, aby uzavreli dobrovoľné pracovné zmluvy, v rámci ktorých pristúpia na vykonávanie prostitúcie a odovzdanie časti svojho zárobku výmenou za ochranu a podporu v administratívnych otázkach. Osoby v tomto type vzťahu sa nemusia nevyhnutne cítiť ako obete, čo obchodníkom s ľuďmi uľahčuje ich vykorisťovanie. Členské štáty často uvádzali Nigériu ako jednu z hlavných krajín pôvodu obetí obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania. Navyše viaceré členské štáty, ako aj Europol uviedli nárast počtu žien z Južnej Ameriky a transrodových osôb, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania. 2.2.3. Obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania Obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania je druhou najčastejšou formou obchodovania s ľuďmi v EÚ (28 %). V porovnaní s rokmi 2017 – 2018 (15 %) došlo k významnému nárastu. Muži predstavujú väčšinu obetí obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania (66 %), zatiaľ čo 34 % tvoria obete ženského pohlavia. Obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania je najčastejšou formou vykorisťovania v siedmich členských štátoch. Europol zdôraznil, že zatiaľ čo obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania sa v EÚ oznamuje častejšie ako v minulosti, mnohé prípady zostávajú neodhalené. Zločinecké siete, ktoré obchodujú s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania, pôsobia najmä v podnikoch intenzívne využívajúcich hotovosť, kde je zamestnaný veľký počet pracovníkov poberajúcich nízku mzdu, ako aj sezónni pracovníci. Medzi tieto veľmi rizikové odvetvia patrí poľnohospodárstvo, stavebníctvo, lesné hospodárstvo, spracovanie potravín, montážne linky, pohostinské služby, maloobchod, autoumyvárne, kozmetické služby a služby upratovania, doprava, práce v domácnosti a pomoc v domácnosti. Obchodníci s ľuďmi čoraz častejšie získavajú obete obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania online tak, že si založia náborové agentúry alebo spolupracujú s náborovými agentúrami a subdodávateľmi, aby sa ich operácie javili ako legálne. Zatiaľ čo muži sú najčastejšie obeťami na účely pracovného vykorisťovania (66 %), viaceré členské štáty uviedli, že rastie počet obetí obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania z radov žien (34 %), najmä v odvetví práce v domácnosti alebo služieb upratovania. Často sú neviditeľné, keďže ich vykorisťovanie sa obvykle uskutočňuje v súkromnej sfére a mnohé z nich pochádzajú z krajín mimo EÚ. V rokoch 2019 – 2020 sa v EÚ zaznamenal takmer rovnaký podiel obetí obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania pochádzajúcich z EÚ (45 %) a z krajín mimo EÚ (50 %). Členské štáty však zdôraznili osobitnú zraniteľnosť migrantov voči tejto forme vykorisťovania. Obchodníci s ľuďmi s rovnakou štátnou príslušnosťou ich často získavajú v krajine pôvodu a lákajú do EÚ s vidinou vyššej mzdy. Členské štáty oznámili, že obete z krajín mimo EÚ často vstupujú do EÚ s vízami, hoci obchodníci s ľuďmi niekedy používajú podvodné doklady (napr. podvod s osobnými údajmi, falošné pracovné zmluvy a legálne pracovné povolenia získané využitím schránkových spoločností a zneužitím zákonných možností). Niektoré členské štáty uviedli, že obete z krajín mimo EÚ, predovšetkým z Ázie (napr. Vietnamu), musia často pracovať v nechtových štúdiách alebo na poliach, kde sa pestuje konope, aby splatili dlhy, ktoré im vznikli v dôsledku nákladov na cestovanie. Členské štáty neposkytli žiadne údaje o právnických osobách, ktoré boli v rokoch 2019 – 2020 vyšetrované, stíhané alebo odsúdené za trestné činy obchodovania s ľuďmi. 2.2.4. Obchodovanie s ľuďmi na účely iných foriem vykorisťovania Počas vykazovaného obdobia predstavovali formy obchodovania s ľuďmi iné, než je sexuálne a pracovné vykorisťovanie, 11 % všetkých prípadov. Takéto formy vykorisťovania zahŕňajú nútenú trestnú činnosť, nútené žobranie, nezákonné odoberanie orgánov a „iné“ formy, ktoré nie sú zahrnuté vo vymedzení pojmov v článku 2 ods. 3 smernice 2011/36/EÚ, ako je nezákonná adopcia, nútené a zdanlivé manželstvá, nezákonné donosenie dieťaťa náhradnou matkou a podvod v oblasti dávok. Zatiaľ čo nútená trestná činnosť a nútené žobranie predstavovali len 3 % všetkých zaznamenaných obetí v EÚ za roky 2019 – 2020, viaceré členské štáty oznámili zvýšený výskyt týchto foriem vykorisťovania. Nútená trestná činnosť je často spojená s krádežami vo všeobecnosti, drobnou trestnou činnosťou, vreckovými krádežami, krádežami v obchodoch a predajom drog. Nútené žobranie bolo druhou hlavnou formou vykorisťovania v Estónsku (20 %) a nútená trestná činnosť bola druhou najčastejšou formou vykorisťovania v Grécku (42 %). Členské štáty uviedli, že obzvlášť zraniteľní voči obchodovaniu s ľuďmi na tieto účely sú ženy, deti a neregulárni migranti. Obete často pochádzajú zo znevýhodneného prostredia, sú ľuďmi bez domova alebo trpia závislosťou od alkoholu alebo inými závislosťami. Niektoré členské štáty zdôraznili, že obeťami obchodovania s ľuďmi na účely núteného žobrania sú predovšetkým príslušníci rómskych komunít a osoby so zdravotným postihnutím. Údaje o počte obetí obchodovania s ľuďmi na účely núteného žobrania v rokoch 2019 – 2020 uvádzajú, že 47 % obetí tvorili deti Viaceré členské štáty informovali o prípadoch obchodovania s ľuďmi na účely nútených a zdanlivých manželstiev, čo má vplyv najmä na zraniteľné ženy, ako aj etnické menšiny, ako sú Rómovia. Členské štáty zdôraznili, že obete tejto formy vykorisťovania sú často aj obeťami obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, pracovného vykorisťovania či núteného žobrania. Podľa Eurojustu sú ženy z rómskych komunít v členských štátoch obzvlášť zraniteľné voči obchodovaniu s ľuďmi a vykorisťovaniu na účely zdanlivých manželstiev s cieľom zabezpečiť štátnym príslušníkom tretích krajín voľný vstup do EÚ a pohyb v nej . Európsky inštitút pre rodovú rovnosť navyše uviedol, že ženy a dievčatá, ktoré sú obeťami núteného manželstva, sú často ukryté v súkromných domácnostiach a v odvetví prostitúcie, čo sťažuje ich odhalenie a identifikáciu. Europol, Eurojust a niektoré členské štáty oznámili prípady obchodovania s ľuďmi na účely nezákonného donosenia dieťaťa náhradnou matkou a núteného tehotenstva, keď sa ženy získavajú s cieľom, aby sa vzdali svojich novonarodených detí s prísľubom finančnej náhrady alebo aby sa zúčastnili na programoch nezákonného donosenia dieťaťa náhradnou matkou.

Niektoré členské štáty oznámili aj prípady obchodovania s ľuďmi na účely odoberania orgánov a podvodu v oblasti dávok. Tieto dve formy vykorisťovania predstavovali menej ako 1 % prípadov zaznamenaných v EÚ v rokoch 2019 – 2020. 2.2.5. Obchodovanie s deťmi Takmer jedna zo štyroch obetí obchodovania s ľuďmi v rokoch 2019 – 2020 bola dieťa (23 %). Väčšina detských obetí bola ženského pohlavia (75 %). Občania EÚ boli nerovnomerne zastúpení medzi zaznamenanými detskými obeťami (85 %), z čoho 75 % bolo zaznamenaných v ich krajine štátnej príslušnosti. 10 % detských obetí tvorili občania krajín mimo EÚ. Polovica zaznamenaných detských obetí bola predmetom obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania (50 %), zatiaľ čo 17 % bolo predmetom obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania a 4 % na účely núteného žobrania. Webové sídla ponúkajúce služby spoločníčok a zoznámenia často ponúkajú detské obete ako dospelých. Deti sa často ponúkajú aj na špecializovaných webových sídlach, kde dospelí špecificky vyhľadávajú sexuálny kontakt s deťmi. Deti sú často zneužívané aj v nezákonnom prostredí, ako sú dočasné verejné domy, a niekedy na verejných miestach (hotely, reštaurácie, ako aj sex kluby, nočné a striptízové kluby). Viaceré členské štáty upozornili na to, že obchodníci s ľuďmi využívajú metódu „lover boy“ na lákanie detí a mladých dospelých žien s cieľom ich sexuálneho vykorisťovania. Počas vykazovaného obdobia Europol a Eurojust podporili konkrétne Rumunsko, Francúzsko a Španielsko v dvoch odlišných operáciách zacielených na zločinecké siete, ktoré získavali obete prostredníctvom metódy „lover boy“. „Lover boys“ sú obchodníci s ľuďmi, ktorí obvykle uskutočňujú svoje operácie tak, že sa snažia dosiahnuť, aby sa do nich mladé dievčatá alebo chlapci zamilovali, alebo tak, že manipulujú mladých ľudí prostredníctvom iných prostriedkov s cieľom vykorisťovať ich, napríklad v sexuálnom priemysle. V súčasnosti sa „lover boys“ čoraz rýchlejšie a častejšie uchyľujú k vyhrážaniu sa obetiam, pričom používajú vydieranie a násilie. Europol a viaceré členské štáty uviedli, že rodinné klany z EÚ naďalej obchodujú so svojimi vlastnými deťmi, ako aj inými deťmi, ktoré pochádzajú z rovnakých komunít, a to predovšetkým na účely žobrania, vreckových krádeží a krádeží v obchodoch alebo ako domáce služobníctvo. Zločinecké siete aktívne v EÚ využívajú aj deti, často z krajín mimo EÚ, na páchanie rôznych druhov trestnej činnosti, ako sú vreckové krádeže, krádeže v obchodoch alebo predaj predmetov. S deťmi sa obchoduje aj prostredníctvom programov nezákonnej adopcie. 2.2.6. Obchodovanie s ľuďmi v kontexte migrácie Obchodovanie s ľuďmi je naďalej výzvou v kontexte migrácie, najmä v niektorých členských štátoch, ktoré uviedli, že väčšina obetí má prisťahovalecký pôvod. Neregulárna migrácia vytvorila pre siete obchodníkov s ľuďmi príležitosti dosiahnuť zisk a vystavila migrantov rôznym formám obchodovania s ľuďmi, a to nielen v cieľových krajinách, ale aj v tranzitných bodoch a migračných táboroch. Existuje jasná súvislosť s prevádzačstvom, pričom obete sa získavajú v krajine pôvodu, niekedy s prísľubom slušného zamestnania v EÚ, a v cieľových krajinách sú predmetom obchodovania s ľuďmi na účely nútenej práce alebo sexuálneho vykorisťovania, aby splatili prepravné služby, vďaka ktorým sa dostali do EÚ. V tomto prípade majú obchodníci s ľuďmi často rovnakú štátnu príslušnosť alebo pochádzajú z rovnakej etnickej skupiny ako obete. Vyskytli sa prípady dobrovoľného získavania inými obeťami, ale aj neúmyselného získavania založeného na informáciách poskytovaných krajinám pôvodu, ktoré sa týkajú príležitostí na získanie zamestnania alebo povolenia na pobyt v cieľových krajinách. Vyskytli sa aj početné prípady obchodovania s migrantmi, ktorí prišli do EÚ legálnymi cestami a neskôr sa stali obeťami vykorisťovania. 3.OPATRENIA EÚ A ČLENSKÝCH ŠTÁTOV V OBLASTI BOJA PROTI OBCHODOVANIU S ĽUĎMI 3.1. Komplexný prístup k riešeniu obchodovania s ľuďmi V apríli 2021 Komisia prijala stratégiu EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 , v ktorej sa uplatňuje komplexný prístup od prevencie tejto trestnej činnosti a ochrany obetí až po stíhanie a odsúdenie obchodníkov s ľuďmi. Ako sa uvádza v ďalších oddieloch, mnohé z právnych, politických a operačných iniciatív oznámených v štyroch oblastiach stratégie EÚ významne pokročili alebo sa už vykonali. Jedným z prioritných opatrení stratégie EÚ je hodnotenie smernice 2011/36/EÚ. Hodnotením sa zistilo, že smernica predstavuje pevný rámec na prevenciu obchodovania s ľuďmi a boj proti nemu, ako aj ochranu obetí a vytvoril sa ňou spoločný základ na úrovni EÚ na riešenie tejto trestnej činnosti. Identifikovalo sa v ňom však aj viacero otázok, ktoré predstavujú prekážky pre zníženie rozsahu tejto trestnej činnosti, zaistenie účinného presadzovania práva a justičnej reakcie proti obchodníkom s ľuďmi, ako aj pre včasnú identifikáciu obetí a pomoc obetiam a ich podporu. S cieľom riešiť uvedené nedostatky Komisia 13. decembra 2022 navrhla smernicu, ktorou sa mení smernica 2011/36/EÚ o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania. Okrem toho v súlade s výsledkom hodnotenia sú kľúčové nelegislatívne opatrenia stratégie EÚ naďalej vysoko relevantné v záujme zlepšenia vykonávania smernice v členských štátoch. V stratégii EÚ sa zdôrazňuje potreba zlepšiť zaznamenávanie a zber údajov o obchodovaní s ľuďmi s cieľom zabezpečiť spoľahlivé a porovnateľné informácie pre prispôsobené politiky. V roku 2021 Komisia prešla z dvojročného na ročný zber údajov, ktorý bude dostupný spolu s údajmi z predchádzajúcich vykazovaných rokov na webovom sídle Eurostatu. Komisia navrhuje zmenu smernice 2011/36/EÚ s cieľom uložiť členským štátom povinnosť zbierať údaje o obchodovaní s ľuďmi a oznamovať tieto štatistické údaje Komisie na ročnom základe. Zabezpečí sa tým aktuálnejší prehľad o rozsahu tohto javu v EÚ a jeho monitorovanie. Financovanie na boj proti obchodovaniu s ľuďmi sa poskytlo prostredníctvom pracovných programov tematického nástroja na roky 2021 – 2022 v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF) (s celkovým rozpočtom 13 miliónov EUR na opatrenia Únie a osobitné opatrenia v rámci priameho a zdieľaného riadenia). Súčasný koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi bol vymenovaný 1. júla 2021. Odvtedy sa koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi stretol s rôznymi zainteresovanými stranami v členských štátoch a krajinách mimo EÚ a posilnil spoluprácu s medzinárodnými organizáciami v kontexte vykonávania smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a stratégie EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi. Uskutočnilo sa šesť zasadnutí siete národných spravodajcov a obdobných mechanizmov EÚ, ako aj štyri zasadnutia platformy občianskej spoločnosti EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi. Koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi vypracoval spoločný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi a koordinoval jeho vykonávanie v snahe riešiť riziká obchodovania s ľuďmi a podporovať potenciálne obete spomedzi osôb, ktoré utekajú pred vojnou na Ukrajine, v úzkej spolupráci s národnými spravodajcami a koordinátormi, agentúrami EÚ, organizáciami občianskej spoločnosti, Ukrajinou a Moldavskom. Obchodovanie s ľuďmi sa rieši aj prostredníctvom komplexného prístupu na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty počas vykazovaného obdobia prijali právne a politické nástroje na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorými sa podporuje vykonávanie smernice 2011/36/EÚ. Patrili medzi ne nové alebo obnovené národné stratégie a akčné plány , súbory usmernení, protokolov a postupov , ktorých cieľom je podporiť príslušné zainteresované strany pri odhaľovaní, identifikácii a ochrane obetí, ako aj opatrenia na koordináciu úsilia v boji proti obchodovaniu s ľuďmi . 3.2. Prevencia obchodovania s ľuďmi a zníženie dopytu, ktorý stimuluje túto trestnú činnosť V stratégii EÚ sa zdôraznilo, že napriek iniciatívam zameraným na prevenciu sa neznížil dopyt po využívaní služieb založených na vykorisťovaní obetí. Zo štatistických údajov o trestnom čine využívania služieb obetí obchodovania s ľuďmi za roky 2019 – 2020 vyplýva, že 11 členských štátov zaznamenalo celkovo 159 podozrivých osôb, 46 prípadov trestných stíhaní a 51 prípadov odsúdení. Uvedené počty sú výrazne nižšie než počas predchádzajúceho vykazovaného obdobia , čo môže súvisieť s vplyvom pandémie COVID-19 na systém trestnej justície. Jedným z kľúčových opatrení stratégie EÚ bolo posúdenie možnosti zmeny ustanovení smernice 2011/36/EÚ o kriminalizácii využívania služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi. Členské štáty majú rozdielne prístupy k odrádzaniu od dopytu a znižovaniu dopytu a nie všetky využili článok 18 ods. 4 smernice 2011/36/EÚ, v ktorom sa od nich vyžaduje, aby zvážili prijatie opatrení, ktorými sa medzi trestné činy zaradí vedomé využívanie služieb založených na vykorisťovaní obetí. Počas vykazovaného obdobia Maďarsko prijalo nové právne predpisy, ktorými sa kriminalizuje vedomé využívanie služieb založených na vykorisťovaní, a zvýšilo trestné sadzby pre používateľov, ak je obeťou dieťa. Holandsko kriminalizovalo využívanie sexuálnych služieb, ak používateľ vedel, že osoba je obeťou obchodovania s ľuďmi, alebo mal vážne dôvody domnievať sa, že osoba je obeťou obchodovania s ľuďmi. Trestné sadzby sú vyššie, ak je obeťou dieťa. Nemecko, ktoré už kriminalizovalo vedomé využívanie sexuálnych služieb založených na vykorisťovaní, v roku 2021 prijalo prísnejší prístup tým, že zaviedlo trestnú zodpovednosť za využívanie sexuálnych služieb založených na vykorisťovaní v rámci trestných činov z nedbanlivosti. Cyprus zmenil svoje právne predpisy v roku 2019 s cieľom zvýšiť trestné sadzby za trestný čin využívania akýchkoľvek služieb založených na vykorisťovaní obetí a odstránil požiadavku, aby používateľ musel mať „dôvodné podozrenie“ v prípadoch sexuálneho vykorisťovania. Okrem toho sa v niektorých členských štátoch, napríklad na Slovensku a v Španielsku, diskutuje o kriminalizácii vedomého využívania služieb založených na vykorisťovaní a dopytu po sexuálnych službách. Tri členské štáty okrem toho vykonali alebo práve vykonávajú hodnotenie príslušných právnych predpisov, ktorými sa kriminalizuje využívanie služieb založených na vykorisťovaní. S cieľom posilniť reakciu trestnej justície na odradenie od dopytu Komisia navrhuje zmenu smernice 2011/36/EÚ, ktorej cieľom je uložiť povinnosť kriminalizovať vedomé využívanie služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi.

V súlade so stratégiou EÚ prijala Komisia niekoľko opatrení s cieľom riešiť zodpovednosť spoločností a podnikov za zníženie dopytu po obchodovaní s ľuďmi a odhaľovanie potenciálnych prípadoch obchodovania s ľuďmi v rámci ich činností a dodávateľských reťazcov. V júli 2021 Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť uverejnili usmernenie s cieľom pomôcť podnikom EÚ pri prijímaní vhodných opatrení na riešenie rizika výskytu prípadov nútenej práce v ich činnostiach a dodávateľských reťazcoch. V návrhu Komisie na smernicu o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti sa okrem toho stanovuje horizontálny rámec na podporu príspevku podnikov pôsobiacich na jednotnom trhu k rešpektovaniu ľudských práv v rámci ich činností a prostredníctvom ich hodnotových reťazcov, a to identifikáciou nepriaznivých vplyvov na ľudské práva, vrátane obchodovania s ľuďmi, predchádzaním týmto vplyvom, ich zmierňovaním a zohľadňovaním. Komisia 14. septembra 2022 predložila návrh nariadenia o zákaze výrobkov vyrobených s využitím nútenej práce na trhu Únie. Prijatím uvedených návrhov sa posilní úsilie Únie stanoviť prísnejšiu zodpovednosť právnických osôb za trestné činy obchodovania s ľuďmi. Na vnútroštátnej úrovni členské štáty prijali opatrenia alebo zvažujú prijatie opatrení, ktorými sa spoločnostiam presahujúcim určitú veľkosť uloží povinnosť vykonávať náležitú starostlivosť v rámci svojich dodávateľských reťazcov v záujme odhaľovania a prevencie potenciálneho pracovného vykorisťovania. V Nemecku 1. januára 2023 nadobudne účinnosť zákon o náležitej starostlivosti podnikov v dodávateľských reťazcoch. Belgicko, Fínsko, Holandsko a Rumunsko pracujú na prijatí podobných právnych predpisov. Belgicko okrem toho pripravilo súbor nástrojov s usmernením pre spoločnosti na identifikovanie porušení ľudských práv a pracovného vykorisťovania. Komisia okrem toho navrhla opatrenia s cieľom posilniť účinnosť smernice o sankciách voči zamestnávateľom, ktorou sa zakazuje zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, vrátane obetí obchodovania s ľuďmi. V oznámení sa stanovuje, že Komisia bude podporovať výmenu osvedčených postupov pri identifikácii obetí vykorisťovania a obchodovania s ľuďmi, a to aj prostredníctvom spoločných kontrol so špecializovanými jednotkami. Komisia sa zúčastňuje na zasadnutiach európskej platformy na riešenie problému nedeklarovanej práce v rámci Európskeho orgánu práce, ktorá mobilizuje inšpektoráty práce v členských štátoch s cieľom zvyšovať povedomie o nedeklarovanej práci a pracovnom vykorisťovaní a zdieľať postupy pri odhaľovaní možných obetí obchodovania s ľuďmi. Okrem toho sa Európsky orgán práce zapája do operačných činností Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT) zameraných na boj proti obchodovaniu s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania. V stratégii EÚ sa uvádza, že kampane na zvyšovanie povedomia o rizikách obchodovania s ľuďmi sú dôležitými prostriedkami na odhaľovanie a predchádzanie trestnej činnosti. Členské štáty uskutočnili kampane na zvyšovanie povedomia o obchodovaní s ľuďmi okrem iného prostredníctvom sociálnych médií, videí, letákov, plagátov, médií, ako aj na školách. Niektoré členské štáty zaviedli kampane zacielené na používateľov sociálnych médií, webových sídel poskytujúcich služby zoznámenia sa a platforiem ponúkajúcich sexuálne služby s cieľom zvýšiť informovanosť o rizikách obchodovania s ľuďmi a podnietiť ich k zodpovednejšiemu správaniu. Iné členské štáty uskutočnili kampane na zvyšovanie povedomia o pracovných právach a bezpečných pracovných príležitostiach, ako aj o rizikách obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania. Napriek pandémii COVID-19 členské štáty pokračovali v poskytovaní odbornej prípravy pre širokú škálu zainteresovaných strán, aby dokázali odhaľovať a identifikovať prípady obchodovania s ľuďmi, ako aj pre orgány presadzovania práva a justičné orgány, pracovníkov v prvej línii, príslušníkov pohraničnej stáže, azylových a imigračných úradníkov, zdravotníckych pracovníkov, sociálnych pracovníkov, sociálnych inšpektorov a inšpektorov práce, konzulárny personál, zamestnancov obcí, ako aj letový personál. 3.3. Rozloženie modelu trestnej činnosti obchodníkov s ľuďmi Spolupráca v oblasti presadzovania práva sa počas obdobia 2019 – 2022 výrazne zintenzívnila , a to na úrovni EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni. Prejavilo sa to aj v náraste celkového počtu osôb podozrivých z obchodovania s ľuďmi o 29 % v porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným obdobím . Občania EÚ predstavovali 62 % všetkých podozrivých osôb zaznamenaných v EÚ v rokoch 2019 – 2020. Mnohé členské štáty uviedli, že sa zapojili do operačných činností platformy EMPACT na riešenie obchodovania s ľuďmi, ako aj do spolupráce s krajinami mimo EÚ . Europol podporil viaceré rozsiahle opatrenia v celej EÚ zamerané na sexuálne vykorisťovanie, obchodovanie s deťmi, pracovné vykorisťovanie (vrátane cielených opatrení v odvetví poľnohospodárstva), ako aj nútené žobranie a nútenú trestnú činnosť. Europol naďalej prevádzkoval spoločnú kontaktnú pracovnú skupinu pre boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi zriadenú v roku 2019, ktorá sa zamerala na vývoj koordinovaných opatrení založených na spravodajských informáciách proti zločineckým sieťam zapojeným do prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi. Členské štáty navyše uskutočňovali dvojstrannú spoluprácu s inými členskými štátmi EÚ, krajinami mimo EÚ , ako aj s agentúrami EÚ a Interpolom, a to okrem iného aj v súvislosti s vyšetrovaniami, vyslaním styčných dôstojníkov, odbornou prípravou a budovaním kapacít, výmenou postupov. Za obdobie 2019 – 2020 bolo v rámci EÚ zaznamenaných 6 539 trestných stíhaní a 3 019 odsúdení. V porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným obdobím to predstavuje mierny nárast . Počet trestných stíhaní v porovnaní s počtom podozrivých osôb sa však znížil z 52 % v rokoch 2017 – 2018 na 43 % v rokoch 2019 – 2020. Počet odsúdených osôb v porovnaní s počtom trestných stíhaní sa v rokoch 2019 – 2020 zvýšil z 39 % na 46 %. V roku 2021 sa počet trestných stíhaní odhaduje na 4 452 a počet odsúdení sa odhaduje na 2 507. Napriek celkovému nárastu však absolútny počet trestných stíhaní a odsúdení zostáva nízky, najmä v porovnaní s počtom zaznamenaných obetí a podozrivých osôb. Medzi rokmi 2019 až 2021 bolo 486 vyšetrovaní a trestných stíhaní postúpených Eurojustu, aby pomohol pri ich riešení . Eurojust podporil v tom istom období 156 spoločných vyšetrovaní . Počet vyšetrovaní a trestných stíhaní koordinovaných Eurojustom sa znížil, a to zo 183 v roku 2019 na 163 v roku 2020 a na 140 v roku 2021, čo môže poukazovať na ťažkosti alebo nedostatočnú informovanosť členských štátov pri postupovaní prípadov agentúre EÚ. Viaceré členské štáty informovali o zapojení do spoločných vyšetrovacích tímov koordinovaných Eurojustom, a to s členskými štátmi EÚ, ako aj nečlenskými štátmi EÚ. Koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi 14. júna 2022 spolu s Eurojustom zorganizoval prvé zasadnutie osobitnej skupiny špecializovaných prokurátorov na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, čo je jedným z kľúčových opatrení stratégie EÚ . Na zasadnutí sa zišli prokurátori a sudcovia z členských štátov EÚ s cieľom budovať odborné znalosti a zintenzívniť justičnú spoluprácu v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, a to aj v kontexte vojny na Ukrajine. Ako sa zdôraznilo v stratégii EÚ, na účinné riešenie obchodovania s ľuďmi je dôležitá systematická odborná príprava aplikujúcich odborníkov v oblasti presadzovania práva a justície. CEPOL naďalej poskytoval odbornú prípravu týkajúcu sa hlavných aspektov boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ako je prevencia, rodový prístup a prístup zameraný na dieťa, finančné a online vyšetrovania, cezhraničná spolupráca v oblasti presadzovania práva a justičná spolupráca, ako aj včasná identifikácia obetí, pomoc obetiam, ich podpora a ochrana. Ako už bolo uvedené, obchodníci s ľuďmi sa čoraz viac presúvali do online prostredia vo všetkých fázach obchodovania s ľuďmi. Ako jedno z kľúčových opatrení stratégie EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi Komisia rozšírila činnosti internetového fóra EÚ s cieľom diskutovať s internetovými a technologickými spoločnosťami a zahrnúť opatrenia na prevenciu, odhaľovanie a odstraňovanie obsahu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi. Komisia ďalej navrhuje, aby sa do vymedzenia pojmu obchodovanie s ľuďmi zahrnuli trestné činy páchané alebo uľahčované prostredníctvom informačných alebo komunikačných technológií. Okrem toho akt o digitálnych službách bude relevantným nástrojom na odhaľovanie, monitorovanie a odstraňovanie online obsahu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi, keďže sa ním pre poskytovateľov sprostredkovateľských služieb, ako sú online platformy, zavádza povinnosť náležitej starostlivosti s cieľom obmedziť nezákonný a škodlivý obsah na internete vrátane obchodovania s ľuďmi. Digitalizácia modelu trestnej činnosti obchodníkov s ľuďmi priniesla orgánom presadzovania práva príležitosti na odhalenie obetí a zatknutie obchodníkov s ľuďmi, a to najmä prostredníctvom sledovania a zhromažďovania digitálnych dôkazov, čo môže pomôcť pri príprave na konanie a doplniť svedectvo obete . Niekoľko jednotných akcií koordinovaných platformou EMPACT online, ktoré podporili agentúry EÚ vrátane Europolu, sa zameralo na zločinecké siete používajúce webové sídla a platformy sociálnych médií na získavanie obetí na účely sexuálneho vykorisťovania, a to aj na online platformy súvisiace so zraniteľnými ukrajinskými utečencami. Členské štáty prijali rozličné stratégie na odhaľovanie prípadov obchodovania s ľuďmi, ktoré uľahčuje používanie technológií. Zahŕňajú monitorovanie internetu (viditeľného webu aj temného webu) kombinované s analýzou spravodajských informácií z otvorených zdrojov v reálnom čase, vytvorenie kybernetickej jednotky špecializovanej na boj proti obchodovaniu s ľuďmi a nasadenie „kybernetických hliadok“ so špecializovanými úradníkmi poverenými vykonávaním vyšetrovaní na internete, čo podlieha príslušným právnym požiadavkám. Niektoré orgány presadzovania práva používajú nástroje na extrakciu dát z webu špeciálne vyvinuté na extrakciu informácií z webových sídel, a to predovšetkým na identifikáciu rizika a zraniteľnosti na webových sídlach ponúkajúcich služby pre dospelých. Viaceré členské štáty zaviedli systémy, aby používatelia internetu oznamovali obsah a webové sídla, pri ktorých majú podozrenie z napojenia na nezákonné činnosti vrátane sexuálneho a pracovného vykorisťovania. Rakúsko uviedlo, že orgány presadzovania práva používajú digitálne dôkazy na vysledovanie prevádzkových hodín a podmienok, logistiky prepravy, denného príjmu, hrozieb a nepretržitej kontroly a zneužívania žien, ktoré sú obeťou obchodovania s ľuďmi. Členské štáty vykonali inšpekcie práce s cieľom odhaliť možné prípady obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania, a to aj v rámci platformy EMPACT „Obchodovanie s ľuďmi“. Niektoré členské štáty prijali aj osobitné opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť inšpekcie práce v oblasti obchodovania s ľuďmi, ako napríklad legislatívne akty, ktorými sa rozširujú inšpekčné a vyšetrovacie právomoci finančných orgánov, vytvárajú dohody o spolupráci medzi orgánmi presadzovania práva a orgánmi práce, ako aj zriaďuje osobitná jednotka inšpektorov práce s právomocou v prípadoch obchodovania s ľuďmi. Členské štáty okrem toho prijali opatrenia zamerané na zvýšenie a zlepšenie využívania finančných vyšetrovaní v prípadoch obchodovania s ľuďmi, pričom sem patrí aj odborná príprava pre orgány presadzovania práva a justičné orgány, vytvorenie verejno-súkromných partnerstiev medzi finančnými spravodajskými jednotkami, vnútroštátnymi orgánmi práce a bankami, posilnenie kapacity orgánov presadzovania práva vyšetrovať pranie špinavých peňazí v súvislosti s prípadmi obchodovania s ľuďmi, ako aj vypracovanie príručiek o finančných vyšetrovaniach a vymáhaní majetku. Členské štáty informovali aj o zaistení a konfiškácii majetku a príjmov v kontexte trestných konaní týkajúcich sa obchodovania s ľuďmi. Návrh novej smernice o vymáhaní majetku a konfiškácii vypracovaný Komisiou prispieva k boju proti obchodovaniu s ľuďmi tým, že poskytuje nový súbor pravidiel, ktorým sa posilňuje vymáhanie majetku od vyhľadávania a identifikácie cez zaistenie a správu až po konfiškáciu a konečné nakladanie s príjmami a nástrojmi z trestnej činnosti vrátane obchodovania s ľuďmi. Komisia navrhuje zmenu smernice 2011/36/EÚ na ďalšiu harmonizáciu právneho rámca EÚ s cieľom uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v prípadoch obchodovania s ľuďmi a riešiť vznikajúce hrozby. Tieto zmeny okrem tých, ktoré už boli uvedené, spočívajú v tom, že nútené manželstvo a nezákonná adopcia sa pridajú medzi formy vykorisťovania, ktoré by členské štáty mali kriminalizovať, a posilní sa režim sankcií voči právnickým osobám v súvislosti s trestnými činmi obchodovania s ľuďmi spáchanými v ich prospech. V roku 2022 Komisia spustila v rámci ISF výzvu na predkladanie návrhov opatrení v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi s celkovým rozpočtom 3 milióny EUR, ktorá je zameraná na rozloženie modelu trestnej činnosti obchodníkov s ľuďmi. Boj proti obchodovaniu s ľuďmi je plne integrovaný do grantov EMPACT, z ktorých sa podporujú multidisciplinárne opatrenia v kontexte desiatich priorít v oblasti boja proti trestnej činnosti, ktoré Rada identifikovala v kontexte cyklu EMPACT . 3.4. Včasná identifikácia obetí, pomoc obetiam a ich ochrana