SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 6. 6. 2012  
SWD(2012) 167 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument  
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, 
ktorou sa stanovuje rám ec pre ozdravenie a riešenie  krízových situ ácií úverových 
inštitúcií a investi čných spolo čností a ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice Rady 
77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/ 24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 
2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 
{COM(2012) 280 final} 
{SWD(2012) 166 final}  
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument  
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, 
ktorou sa stanovuje rámec pre ozdraveni e a riešenie krízových situácií úverových 
inštitúcií a investi čných spolo čností a ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice Rady 
77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/ 24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 
2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Počas finančnej krízy bola schopnos ť orgánov zvláda ť krízy tak v domácom, ako aj 
cezhraničnom kontexte vysta vená vážnej za ťažkávacej skúške. Rýchlo sa ukázalo, že ani 
orgány, ani banky neboli vhodne pripravené. Pl ánovanie pre prípad nepredvídaných 
udalostí, pokia ľ ide o scenáre finan čnej tiesne, bolo nedostato čné. Nie všetky členské 
štáty dokázali zakro čiť, stabilizova ť a reorganizova ť banku v ťažkostiach v po čiatočnej 
fáze. Orgány v mnohých členských štátoch nemali primerané nástroje a právomoci na 
zvládnutie úpadkov bánk. Ke ďže úpadok ve ľkých nezávislých bánk mohol spôsobi ť 
výrazné systémové škody, orgány nemali na výber a museli na ich záchranu použi ť 
peniaze da ňových poplatníkov. 
Ďalej platí, že hoci sa prevádzka cezhrani čných bánk stala vysoko integrovanou až 
v takej miere, že oblasti obchodnej činnosti a vnútorné služby sú hlboko prepojené 
naprieč zemepisnými hranicami členských štátov, právomoc orgánov zasiahnu ť zostala 
na vnútroštátnej úrovni. V dôsledku toho sa orgány doh ľadu a iné orgány (pre riešenie 
krízových situácií) v prípade úpadku cezhrani čnej banky sústredia len na operácie na 
svojom vlastnom území. Môže to s ťažovať cezhrani čnú spoluprácu a vies ť k 
neefektívnym a eventuálne vzájomne si konkur ujúcim prístupom k riešeniu krízových 
situácií, čo na úrovni EÚ prináša výsl edky, ktoré nie sú optimálne. 
Pokiaľ ide o finan čnú krízu, súkromný sektor si vopred ( ex ante ) vytvoril len obmedzené 
finančné prostriedky na financovanie opatrení na  riešenie krízových situácií alebo si 
nevytvoril dokonca žiadne  takéto prostriedky. 
Verejná intervencia stála da ňových poplatníkov podstatné sumy a dokonca ohrozila 
verejné financie niektorých členských štátov. Komisia od októbra 2008 do októbra 2011 
schválila opatrenia štátnej pomoci finan čným inštitúciám vo výške  4,5 bilióna EUR ( čo 
zodpovedá 37  % HDP EÚ), pri čom 1,6 bilióna EUR ( čo zodpovedá 13  % HDP EÚ) sa 
použilo v období rokov 2008 – 201 0. Na záruky a opatrenia v oblasti likvidity pripadá 
suma 1,2 bilióna EUR, čo je približne 9,8 % HDP EÚ. Zvyšok vo výške 409 miliárd 
EUR (3,3 % HDP EÚ) pripadol na opatrenia v ob lasti rekapitalizácie a aktív so zníženou 
SK 3   SK hodnotou1. Rozpočtové záväzky a výdavky týchto rozmerov nie sú z fiškálneho h ľadiska 
udržateľné a predstavujú obrovskú zá ťaž pre sú časné a budúce generácie. Kríza, ktorá 
začala vo finan čnom sektore, okrem toho uvrhla e konomiku EÚ do vážnej recesie, 
pričom HDP EÚ sa v roku 2009 znížil o 4,2 % alebo 0,7 bilióna EUR. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Hoci bankový sektor je v EÚ ve ľmi integrovaný, systémy rieš enia bankových kríz majú 
naďalej skôr vnútroštát ny charakter a nesta čia na zvládnutie ťažkostí cezhrani čných 
inštitúcií. Je pravdepodobné, že koordinácia bude za takýchto okolností zložitá a ciele, 
ktoré sledujú jednotlivé orgány, sa môžu líši ť. Ak orgány majú k dispozícii obmedzené 
možnosti na riešenie krízových situácií bánk, zvyšuje sa tým riziko morálneho hazardu a vytvára sa tým o čakávanie, že ve ľké, komplexné a navzájom prepojené banky budú v 
prípade problémov opä ť potrebova ť verejnú intervenciu. Len opatrením na úrovni EÚ sa 
preto môže zaisti ť, aby úverové inštitúcie boli v čase krízy predmetom koherentných 
intervencií, ktorými sa zai stia rovnaké podmienky a podporí ďalšia integrácia v rámci 
vnútorného trhu. 
Na výber orgánov pre riešenie krízových situ ácií a postupov riešenia krízových situácií 
bánk nie je potrebné opatrenie na úr ovni EÚ. Tieto rozhodnutia môžu prija ť členské 
štáty. 
3. C
IELE INICIATÍVY EÚ 
Všeobecnými cie ľmi je zachovanie finan čnej stability a dôvery  v banky a zabráni ť 
šíreniu krízovej situácie. Cie ľom návrhu je minimalizova ť straty pre spolo čnosť ako 
celok, najmä pre da ňových poplatníkov, a zníži ť morálny hazard. Navrhovaný rámec je 
takisto zameraný na posilnenie vnútorného trhu s bankovými službami a sú časne na 
zachovanie rovnakých podmienok pre všetkých. 
4. U PREDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI POLITIKY A ICH O ČAKÁVANÝ VPLYV  
Príprava a prevencia 
Prvým cie ľom rámca pre ozdravenie a riešen ie krízových situácií bánk je zaisti ť, aby sa 
podľa možnosti predchádzalo úpadkom bánk a aby orgány a banky boli pripravené na 
nepriaznivý vývoj. Na tento ú čel sa preskúmali a vybrali tieto možnosti. 
Dobrovoľné dohody o finan čnej podpore v rámci skupiny umožnia finan čným skupinám, 
aby prevádzali aktíva medzi subjektmi, ak sa jeden člen skupiny dostane do finan čných 
ťažkostí. Mohlo by to pomôc ť zastaviť finančné problémy častí skupiny, aby sa nestali 
príliš vážnymi, čo by prospelo skupine ako celku. Pr evodom aktív zdravého subjektu by 
sa však mohla zníži ť jeho likvidita a kapitál, a teda oslabi ť postavenie držite ľov dlhu a 
vkladateľov. Prevody by sa mali preto da ť uskutočniť len vtedy, ak sa nimi neohrozuje 
likvidita alebo platobná schopnos ť poskytovate ľa podpory. Orgány doh ľadu by mohli 
schváliť rámec, ktorým by sa poskytovali ochra nné opatrenia pre všetky zainteresované 
                                                 
1 Zdroj: Európska komisia, Hodnotiaca tabu ľka štátnej pomoci, aktualizácia z jesene 2011 
[KOM(2011) 848]. 
SK 4   SK strany. Orgány doh ľadu by v ur čitých situáciách dokonca mohli požiada ť banky, ktoré 
tvoria súčasť dobrovo ľnej dohody o podpore v rámci skupiny, aby pomohli inému 
subjektu v rámci tej istej skupiny. Týmto rozsahom pôsobnosti zah ŕňajúcim aj 
optimalizáciu pride ľovania aktív v núdzových situáciách by  sa takisto posilnil vnútorný 
trh. 
Od bánk a orgánov sa bude vyžadova ť, aby vypracovali plány pre prípad nepredvídaných 
udalostí, ktorými by v tomto prípade boli krízové situácie. Plánmi ozdravenia 
navrhnutými bankami by sa orgánom doh ľadu mohlo pomôc ť identifikova ť primerané 
opatrenia na obnovenie finan čného zdravia bánk v po čiatočnej fáze problémov. 
Navrhnutím plánov ozdravenia by sa pomohl o aj samotným bankám pri preskúmavaní 
ich operácií, rizík a opatre ní potrebných v problematickej situácii. Plán mi riešenia 
krízových situácií navrhnutými orgánm i by sa umožnilo rýchlejšie, ú činnejšie a 
efektívnejšie prijatie akýchko ľvek opatrení, čím by sa podstatn e znížili (spolo čenské) 
náklady spojené s úpadkom bánk. Ak si orgá ny pre riešenie krízových situácií v plnej 
miere uvedomujú spôsoby, ktorými môžu ú činne riadne vyrieši ť krízovú situáciu 
upadajúcej banky alebo skupiny alebo takúto banku či skupinu zlikvidova ť, 
pravdepodobnos ť úspechu je podstatne vyššia.  
Orgánom pre riešenie krízových situácií sa udelia ďalšie právomoci, na základe ktorých 
budú môc ť požadova ť, aby sa zmenili prevádzkové a obchodné štruktúry bánk a na 
základe ktorých budú môc ť obmedzi ť expozíciu a činnosti bánk. Cie ľom opatrení je 
zaistiť, aby sa v prípade úpadku bánk vyriešila ich krízová situácia; prispelo by sa nimi k 
zrušeniu implicitnej štátnej podpor y (pravdepodobná záchrana banky), pokia ľ ide o 
banky, ktoré sú príliš komplexné, ve ľké alebo príliš dôležité na to, aby došlo k ich 
úpadku. Znížil by sa tým morálny hazard a banky by boli nútené vykonáva ť svoju 
činnosť obozretnejšie. Ak je možné vyrieši ť krízové situácie bá nk, rozsiahle používanie 
finančných prostriedkov da ňových poplatníkov na ich záchranu nie je jediným riešením, 
keďže do úvahy prichádza aj „riadený úpadok“. Zr ušením implicitnej štátnej záruky by 
sa však pravdepodobne zvýšili náklady na financovanie bánk. Hoci  by sa posilnením 
právomocí orgánov pre riešenie kr ízových situácií pomohlo bráni ť verejné záujmy, mohli 
by sa tým obmedzi ť základné práva akcionárov a obchodného vedenia vykonáva ť 
činnosť banky spôsobom, ktorý na jlepšie zodpovedá ich cie ľom a obchodným 
stratégiám. Akéko ľvek opatrenia na odstránenie prekážo k riešenia krízových situácií by 
preto mali by ť úmerné systémovému významu úverovej inštitúcie a pravdepodobnému 
vplyvu jej úpadku na finan čnú stabilitu. Opatrenia by mali by ť nediskrimina čné a mali by 
slúžiť verejnému záujmu. 
Včasná intervencia 
Ďalej sa rozvinie existujúci rámec pre v časnú intervenciu, ktor ý riadia orgány doh ľadu. 
Orgány doh ľadu budú môc ť zasahova ť dokonca v ešte skoršej fáze [t. j. v prípade 
pravdepodobného porušenia ustanovení smernice o kapitálových požiadavkách2 (CRD) 
na rozdiel od skuto čného porušenia, ako je tomu v sú časnosti] a budú vybavené 
rozšírenou škálou nástrojov a právomocí. Orgány doh ľadu by sa týmto spôsobom mohli 
vyhnúť ďalšiemu zhoršovaniu akýchko ľvek problémov banky. 
                                                 
2 Smernica 2006/48/ES o za čatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a smernica 2006/49/ES 
o kapitálovej primeranosti investi čných spolo čností a úverových inštitúcií. 
SK 5   SK Rozšíreným a harmonizovaným súborom nástrojov v časnej intervencie by sa na úrovni 
orgánov doh ľadu mohlo zabráni ť problémom alebo by sa mohli napravi ť, čím by sa 
výrazne zvýšila celková ú činnosť krízového riadenia v EÚ. Opatreniami, ako napr. 
požadovaním zbavenia sa ur čitých činností, by sa mohli podstatne zníži ť nadmerné 
riziká, ktoré sa v prípade inštitúcií nahromadili, čím by sa zabránilo ich úpadku. 
Vymenovaním osobitného správcu by sa orgánom umožnilo ihne ď zastaviť chybné 
riadenie bánk a vykona ť nápravné opatrenia s cie ľom predís ť ďalšiemu zhoršovaniu 
nepriaznivých situácií. 
Tým, že všetky orgány doh ľadu budú ma ť k dispozícii rozsiahl ejší a konzistentnejší 
súbor nástrojov, sa zlepší spolupráca medzi týmito orgánmi a umožní sa prijatie dôležitých opatrení, ktoré v sú časnosti nie sú dost upné vo všetkých členských štátoch, v 
ktorých cezhrani čné bankové skupiny pôsobia. 
Niektorými z týchto nástroj ov by sa však mohla obmedzova ť sloboda obchodného 
vedenia (napr. obmedzenie obchodnej činnosti, nahradenie manažérov osobitným 
správcom) a akcionárov (napr. pozastavenie vypl ácania dividend). Takéto opatrenia by sa 
preto mali da ť zaviesť len spolu s ochrannými opatrenia mi, ktorými by sa zaistilo, že 
nedôjde k ich zneužívaniu, že budú slúži ť verejnému záujmu a že budú priamo úmerné 
problémom.  
S cieľom umožni ť bankám zvýši ť svoj kapitál v núdzových situáciách sa zmenia a 
doplnia právne predpisy, aby sa valnému zh romaždeniu akcionár ov udelila právomoc 
rozhodnú ť už pred výskytom akejko ľvek krízy o tom, že valné zhromaždenie sa môže 
zvolať aj v skrátenej lehote, ak vznikne  potreba núdzového zvýšenia kapitálu. 
Riešenie krízových situácií 
Zavedením minimálneho súboru osobitných nást rojov na riešenie krízových situácií bánk 
(napr. odpredaj obchodnej 
činnosti, oddelenie aktív, prek lenovacia banka) vo všetkých 
členských štátoch sa výrazne zvýšia šance orgánov dosiahnu ť úspešné a ú činné riešenie 
(riadený, v časný úpadok bánk), a teda zachova ť kontinuitu k ľúčových finan čných služieb 
a stabilitu finan čného systému ako celku. Na rozdiel od bežných konkurzných konaní by 
sa vďaka osobitnému postupu riešenia krízo vých situácií bánk orgánom umožnilo 
používať techniky, ktoré sú vhodnejšie pre pot reby bankového sektora a ktoré umož ňujú, 
aby sa vzh ľadom na zainteresované strany dosi ahla primeranejšia rovnováha priorít 
(riešenie krízových situácií v prospech vkladate ľov, kontinuity služieb a v kon čenom 
dôsledku finan čnej stability). 
Doplnkovým mechanizmom by sa umožn ilo odpísanie dlhu bánk alebo jeho čiastočná 
konverzia na vlastný kapitál. Toto môže by ť prospešné v prípadoch, ak ostatné nástroje 
nemusia sta čiť na to, aby sa krízová situácia ve ľkej, komplexnej a prepojenej finan čnej 
inštitúcie vyriešila spôsobom, ktorý chráni finan čnú stabilitu a peniaze da ňových 
poplatníkov. 
Rámcom pre riešenie krízových situácií bánk sa zníži alebo zruší implicitná štátna záruka 
dlhu dokonca aj tých najvä čších a najdôležitejších bánk. O čakáva sa, že prirodzeným 
dôsledkom bude isté zvýšenie nákladov na fi nancovanie bánk. Inak povedané, náklady, 
ktoré predtým znášali da ňoví poplatníci, budú teraz znáša ť zainteresované strany banky 
(veritelia a vlastníci). Zvýšenými nákladmi  na financovanie bánk by sa mohol mierne 
znížiť HDP. 
SK 6   SK Je potrebné, aby sa podmienkami pre používanie  nástrojov na riešen ie krízových situácií 
a príslušných právomocí zaistilo, aby orgány dokázali prija ť opatrenia predtým, ako sa 
banka stane z ekonomického h ľadiska platobne neschopnou, s cie ľom zvýšiť realistické 
šance úspešného a ú činného riešenia krízove j situácie. Riadeným úpadkom, pri ktorom 
obchodné vedenie a akcionári znáš ajú straty ako prví, sa ta kisto zníži morálny hazard. 
Opatreniami na riešenie krízových situácií by sa však zárove ň mohli obmedzi ť základné 
práva akcionárov a držite ľov dlhu. Preto by sa uplat ňovali len vo výnimo čných 
situáciách a v záujme širokej verejnosti. 
Cezhrani čná spolupráca 
Spolupráca medzi orgánmi pre riešenie kr ízových situácií získ a inštitucionálnu a 
formálnu podobu. Diskutovalo sa o rôznych mo žnostiach, ako naprík lad možnosti udeli ť 
orgánom EÚ právomoci rieši ť krízové situácie a zriadi ť orgán EÚ pre riešenie krízových 
situácií. Uprednost ňovanou možnos ťou je stanovi ť mechanizmy na spoluprácu 
prostredníctvom kolégií pre riešenie krízových situácií. Kolégiami pr e riešenie krízových 
situácií by sa zaistilo, aby sa vnútroštátne  orgány navzájom informovali o núdzových 
situáciách, diskutovali o nich a v prípade úpadku cezhrani čných bánk rozhodli o 
spoločných alebo koordinovaných opatreniach. Ú časťou Európskeho orgánu pre 
bankovníctvo (EBA) na činnosti kolégií pre riešenie  krízových situácií by sa ďalej 
zaistilo zoh ľadnenie záujmov všetkých členských štátov a zainteresovaných strán a 
zabránenie fragmentácii vnútorného trhu. 
Financovanie 
Spoločne nastavenými ex ante  fondmi na riešenie krízových situácií a systémami ochrany 
vkladov, ktoré financuje príslušné odvetvie, sa zvýši úspech opatrení na riešenie 
krízových situácií a poskytnú sa ďalšie ochranné oparenia pre da ňových poplatníkov. 
Hoci sa systémy ochrany vkladov a fondy na ri ešenie krízových situ ácií líšia rozsahom 
pôsobnosti, ich navrhnutie ako kombinácia prinesie nieko ľko synergií. Získali by sa 
úspory z rozsahu, ke ďže riešením krízových situácií sa znižuje riziko šírenia problémov a 
optimálnym nastavením financovania riešenia  krízových situácií sa znižujú požiadavky 
na financovanie zo systémov ochrany vkladov. 
Optimálna cie ľová veľkosť systémov ochrany vkladov a fondov na riešenie krízových 
situácií by na základe modelových výpo čtov dosahovala prinajmenšom 1 % krytých 
vkladov v držbe bánk z EÚ. Finan čné prostriedky ex ante  by sa mohli eventuálne 
akumulova ť v rámci systémov ochrany vkladov, v takomto prípady by však malo by ť 
možné financova ť z týchto systémov riešenie krízových situácií. Ak členský štát 
nepovolí, aby sa zo systémov ochrany vkladov financovalo riešenie krízových situácií, 
bol by potrebný samostatný fond. 
Na základe tejto politiky sa takisto posudz ovali iné možnosti, ako napr. zriadenie 
vnútroštátneho fondu pre riešenie krízových s ituácií, ktorý by bol prísne oddelený od 
systémov ochrany vkladov, a zriadenie fondu pr e riešenie krízových situácií na úrovni 
EÚ, ktoré však boli zamietnuté. 
Celkový vplyv 
Účelom navrhovaného rámca pre krízové riadenie na úrovni EÚ je ďalej umožni ť 
finančnú stabilitu, obmedzi ť morálny hazard, chráni ť vkladate ľov a kritické bankové 
SK 7   SK služby a šetri ť peniaze da ňových poplatníkov. Okrem toho je jeho cie ľom chráni ť a ďalej 
rozvíjať vnútorný trh finan čných služieb. 
Očakáva sa, že rámec bude ma ť priaznivý spolo čenský vplyv: po prvé tým, že zníži 
pravdepodobnos ť systémovej bankovej krízy a z nej vyplývajúceho poklesu HDP, a po 
druhé tým, že zabráni tomu, aby sa v budúcej kríze na záchranu bánk opä ť použili 
peniaze da ňových poplatníkov. Náklady prípad ných kríz by mali znáša ť v prvom rade 
akcionári a držitelia dlhov bánk. 
Náklady spojené s rámcom vyplývajú z možn ého nárastu nákladov na financovanie bánk 
po zrušení implicitnej štátnej podpory a z nákladov na zriadenie fondov na riešenie 
krízových situácií. Banky by mohli prenies ť tieto zvýšené náklady na zákazníkov alebo 
akcionárov tým, že znížia úrokové sadzby pr i vkladoch, zvýšia úrokové sadzby pri 
úveroch a zvýšia bankové poplatky aleb o znížia výnosy z akcií. Hospodárska sú ťaž by 
však mohla zníži ť schopnos ť bánk v plnej miere ďalej prenies ť náklady. 
Zvýšením nákladov na financovanie sa môže zníži ť HDP, zatia ľ čo stabilita finan čného 
sektora a znížené riziko, že peniaze da ňových poplatníkov bude treba použi ť na 
rekapitalizáciu upadajúcich bánk, by mali priaznivý vplyv na HDP. O čakáva sa, že nové 
kapitálové požiadavky pod ľa dohovoru Bazilej III (v ďaka ktorému sa znižuje 
pravdepodobnos ť úpadku bánk) prinesú čisté prínosy vo výške 0,14 % HDP EÚ ro čne. 
Očakáva sa, že spolo čne nastavené systémy ochrany vkladov a fondy na riešenie 
krízových situácií pr inesú priaznivé čisté prínosy vo výške 0,2 % až 0,3 % HDP EÚ 
ročne. Nástroj odpísania dlhu by mohol prinies ť ekonomické čisté prínosy vo výške 0,3 
% až 0,6 % HDP EÚ ro čne. Očakáva sa, že týmito opatr eniami sa celkovo vytvorí 
kumulovaný čistý prínos vo výške 0,7 % až 1,0 % HDP EÚ ro čne. 
Uprednost ňované možnosti nespôsobujú žiad ne významné administratívne za ťaženie. Z 
niektorých prvkov tohto návrhu by zdanlivo mohlo vyplýva ť administratívne za ťaženie, 
ale na základe verejných konzultácií sa  tieto prvky považujú za nevýznamné. 
Návrh sa preskúmal, aby sa skontrolovalo, či sú jeho ustanovenia plne zlu čiteľné s 
Chartou základných práv, a na jmä vlastníckym právom ( článok 17) a právom na ú činný 
prostriedok nápravy a na spravodlivý proces ( článok 47). Obmedzenia týchto práv a 
slobôd sú povolené, ak sú potrebné a naozaj sp ĺňajú ciele vo všeobecnom záujme uznané 
EÚ alebo uspokojujú potrebu chráni ť práva a slobody iných. 
Vplyv na rozpo čet EÚ 
Uvedené možnosti politiky budú ma ť vplyv na rozpo čet Únie. 
Predložený návrh by od EBA vyžadoval, ab y i) vypracoval pribli žne 23 technických 
predpisov a 5 usmernení, ii) sa aktíve zú častňoval na činnosti kolégií pre riešenie 
krízových situácií, pôsobil ako mediátor a pr ijímal rozhodnutia v prípade nezhody, ako aj 
iii) zabezpe čil uznanie konaní tretích krajín zamera ných na riešenie krízových situácií a 
uzatvoril nezáväzné rámcové dohody o spolupr áci s tretími krajinami. Technické 
predpisy majú by ť odovzdané 12 mesiacov po nadobudnutí ú činnosti tejto smernice, 
ktorá pod ľa odhadov nadobudne ú činnosť medzi júnom a decembrom 2013. Ke ďže EBA 
bude musie ť vypracova ť know-how v úplne novej oblasti, odhaduje sa, že na 
vypracovanie požadovaných technických pr edpisov a usmernení a na uskuto čňovanie 
ostatných úloh vysvetlených v bodoch ii) a iii) v predchádzajúcom texte bude v roku 
SK 8   SK 2014 a roku 2015 potrebných 5 do časných zamestnancov a 11 vyslaných národných 
expertov. 
Tento návrh nemá žiadny vpl yv na životné prostredie. 
5. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Keďže úpadky bánk sú nepredvídate ľné a cieľom je vyhnú ť sa im, nie je možné plánova ť 
monitorovanie riešenia krízovýc h situácií bánk na základe toho, ako sa riešia reálne 
úpadky bánk. Mohla by sa však monitorova ť prípravná a preven čná fáza, najmä 
vypracovávanie plánov ozdraven ia a riešenia kr ízových situácií a opatrenia, ktoré 
príslušné orgány vykonávajú na základ e týchto plánov. Toto by mohlo by ť úlohou 
Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Transpozícia akýchko ľvek nových právnych 
predpisov EÚ sa bude monitorova ť na základe Zmluvy o fungovaní Európskej únie.