PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu /* SWD/2012/0008 */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu Sprievodný dokument BIELA KNIHA Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky ZHRNUTIE Procesné súvislosti: V roku 2009 Európska komisia na základe akcelerujúceho starnutia obyvateľstva, hospodárskej krízy a desaťročia, v ktorom sa uskutočnili dôležité zmeny v dôchodkových systémoch v mnohých členských štátoch, usúdila, že je potrebné otvoriť diskusiu o tom, ako možno čo najlepšie zmodernizovať dôchodkový rámec na úrovni EÚ s cieľom podporiť členské štáty, aby dokázali zabezpečiť primerané, udržateľné a bezpečné dôchodkové systémy, ktoré ich občania budú využívať v súčasnosti i v budúcnosti. Predseda Barroso preto vo svojich politických usmerneniach pre túto Komisiu v septembri 2009 uviedol: „Musíme zabezpečiť, aby dôchodky plnili svoju úlohu, a to poskytovať maximálnu podporu súčasným aj budúcim dôchodcom vrátane zraniteľných skupín“. Následne predseda poveril komisára Andora, aby „...spolupracoval s ostatnými komisármi na príprave návrhov na zaistenie dôchodkových systémov v Európe“. Európska komisia vykonala celý rad prác s cieľom zmapovať a posúdiť celý rozsah v súčasnosti pomerne neuceleného „rámca“ EÚ pre dôchodky a posúdiť, či ho treba zlepšiť, aby mohol poskytovať dostatočnú podporu pre členské štáty. Viedlo to k verejnej konzultácii na základe holistickej zelenej knihy o dôchodkoch uverejnenej 7. júla 2010. V tejto zelenej knihe sa uplatňuje integrovaný prístup v rámci hospodárskej a sociálnej politiky, ako aj politiky finančného trhu a identifikujú sa spojenia a synergie medzi dôchodkami a celkovou stratégiou Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. V zelenej knihe sa konštatovalo, že aj keď za dôchodkové systémy sú zodpovedné členské štáty, na úrovni EÚ sa vnútroštátne dôchodkové systémy opierajú o rámec aktivít v rozsahu počnúc od koordinácie politík až po ich reguláciu, z čoho vyplýva potreba riešiť niektoré spoločné témy koordinovaným spôsobom. K týmto témam patrí fungovanie vnútorného trhu, požiadavky Paktu stability a rastu a zabezpečenie konzistentnosti dôchodkových reforiem so stratégiou Európa 2020. Sprievodný dokument uverejnený spolu so zelenou knihou sa týkal súčasného rámca právnych predpisov EÚ, ďalšej regulácie a koordinácie politík vrátane výsledkov mapovania súkromných dôchodkov, ktoré uskutočnili vnútroštátne dôchodkové regulačné orgány prostredníctvom Výboru európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a dôchodkovým poistením zamestnancov. Komisia informovala o bielej knihe o dôchodkoch vo svojom pracovnom programe na rok 2011 s cieľom ďalej rozvíjať podporu na úrovni EÚ pre členské štáty pri zabezpečovaní dôchodkových systémov na základe konzultácií o zelenej knihe. V tomto posúdení vplyvu sa rozoberajú politické možnosti pre takú bielu knihu, v ktorej bude navrhnutý ucelený rámec a stratégia na úrovni EÚ na podporu členských štátov pri poskytovaní primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkov. Vymedzenie problému Za zabezpečenie primeraných dôchodkov, ktoré sú udržateľné a bezpečné, je zodpovedný členský štát, pričom EÚ doteraz vystupovala len v obmedzenej a pomerne neucelenej podpornej úlohe. Zabezpečenie dôchodkov je však stále zložitejšie a čoraz častejšie sa na tento problém sústreďuje spoločný záujem EÚ. Dôchodky sú hlavným zdrojom príjmu veľkej a stále rastúcej časti občanov EÚ (približne jednej štvrtiny). Dôchodky sú teda rozhodujúce pre zachovanie životnej úrovne na dôchodku a zabránenie chudobe v starobe. Okrem toho, že sú hlavným determinantom sociálnych podmienok, dôchodkové systémy sú aj dôležitým hospodárskym faktorom. Keďže na dôchodky ide približne 10 % HDP v EÚ (2010), predstavujú významný podiel verejných výdavkov. Okrem toho podoba dôchodkových systémov a (de)motivácia, ktorú poskytujú na skorší či neskorší odchod do dôchodku, významne ovplyvňujú zamestnanosť, a teda aj hospodársky rast. Okrem toho v prípade existencie vysoko rozvinutých systémov súkromných dôchodkov dôchodkové fondy ako inštitucionálni investori zohrávajú významnú úlohu na finančných trhoch. Dôležitá je skutočnosť, že dôchodky významne ovplyvňujú mnohými spôsobmi nielen verejný rozpočet, trh práce a finančný trh a celkové hospodárstvo na úrovni členských štátov, ale aj na úrovni EÚ vrátane stability eura. Hospodárska kríza a vyhliadky nižšieho rastu členským štátom komplikujú riešenie zásadných problémov spojených so starnutím obyvateľstva. Okrem toho zabezpečenie dôchodkov je čoraz zložitejšie a stále viac závisí od dobre fungujúcich trhov práce a finančných trhov. Je to výsledok citlivého úsilia členských štátov v poslednom desaťročí zameraného na lepšie prispôsobenie dôchodkov výzve spojenej so starnutím úzkym naviazaním nároku na príspevky počas celej pracovnej kariéry, povzbudzovaním ľudí, aby pracovali dlhšie a doplnením verejných dôchodkov založených na priebežnom financovaní (PAYG) súkromnými predfinancovanými dôchodkovými systémami. Na úrovni EÚ riziko neprimeraných, neudržateľných a nebezpečných dôchodkových systémov v jednotlivých členských štátoch prerastá do problému spoločného záujmu EÚ. V prvom rade je to dôsledok toho, ako vplyv hospodárskej recesie, zhoršenie verejných rozpočtov a kríza štátneho dlhu komplikujú riešenie akcelerácie starnutia populácie a aký to má vplyv na spoločnú menu a celkový sociálny a ekonomický blahobyt Únie. Úspešné dôchodkové reformy v členských štátoch sú hlavnými determinantmi schopnosti EÚ dosiahnuť dva z piatich cieľov stratégie Európa 2020, a to cieľ v oblasti miery zamestnanosti (zamestnaných 75 % osôb vo veku 20 – 64 rokov), čo si vyžaduje vo väčšine členských štátov oveľa vyššiu účasť starších pracovníkov a cieľ v oblasti znižovania chudoby (minimálne o 20 miliónov menej ľudí postihnutých alebo ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením) so zreteľom na osobitné riziko chudoby starších ľudí. Aby EÚ mohla poskytnúť dostatočnú podporu úsiliu členských štátov v tejto novej situácii, ktorá sa vyznačuje väčšou zložitosťou, pokiaľ ide o zabezpečenie dôchodkov, a na zvýšenie spoločného záujmu EÚ o výsledky v oblasti dôchodkov, je potrebné, aby sa EÚ s cieľom pomôcť členským štátom presunula od svojho doposiaľ trochu nesúvislého a nesúrodého prístupu ku komplexnému a integrovanému rámcu dôchodkových politík. Tento prístup je založený na predpoklade, že rozhodnutia týkajúce sa dôchodkov vrátane rozhodnutia odísť do dôchodku, sú výsledkom zložitého procesu podmieneného charakteristikami jednotlivcov alebo domácností, ako aj makroekonomickými a inštitucionálnymi premennými. Lepším prepojením jednotlivých foriem koordinácie politík a regulácie oprávnenosti na dôchodok pri určitom prispôsobení ich zamerania, veľkosti a rozsahu a pridaním niektorých primeraných nových iniciatív EÚ môže podstatne zvýšiť pridanú hodnotu európskych aktivít. EÚ by to tiež umožnilo lepšie reagovať na spoločné záujmy členských štátov zabránením a v prípade potreby zmiernením rizika negatívnych externých vplyvov v dôsledku problémov dôchodkových systémov v jednotlivých členských štátoch. Toto možno dosiahnuť lepším združením existujúcich kompetencií, pokiaľ ide o reguláciu a koordináciu politík, a ich využívaním koordinovanejším spôsobom ako prvkov holistického prístupu EÚ. Cieľom tohto posúdenia vplyvu je určiť, ako by sa existujúce činnosti mali upraviť, ako by sa mal doplniť charakter iniciatív a ako by sa mali určiť mechanizmy, pomocou ktorých sa budú koordinovať do integrovanej stratégie podpory pre členské štáty. Zásadnou otázkou je, aký veľký dôraz by sa v rámci posunu ku komplexnejšej stratégii mal v tejto fáze klásť na právne predpisy a záväznú právnu úpravu. Tento proces sa najviac bude týkať členských štátov a ďalších zainteresovaných strán podieľajúcich sa na postupoch koordinácie a regulácie politík s útvarmi Komisie. Konečnými príjemcami by boli občania, ktorí budú využívať politiky, ktoré pomáhajú členským štátom lepšie zabezpečiť kombináciu primeranosti, udržateľnosti a bezpečnosti súčasných aj budúcich dôchodkov. Posúdenie vplyvu sa bude v súlade s podstatou bielej knihy zameriavať najmä na pridanú hodnotu EÚ pre členské štáty a hlavné zainteresované strany. Vplyvy na občanov v tejto chvíli nemožno dôkladne posúdiť, pretože budú závisieť od toho, do akej miery členské štáty a zainteresované strany využívajú lepšiu podporu EÚ na zlepšenie politík a postupov ovplyvňujúcich zabezpečenie dôchodkov. Okrem toho toto posúdenie vplyvu nevylučuje ďalšie posúdenia vplyvu vypracované pre jednotlivé konkrétne opatrenia v rámci komplexných balíkov, ak sa ukáže, že sú potrebné v niektorom konkrétnom prípade v rámci činností nadväzujúcich na bielu knihu. Analýza subsidiarity Aj keď zodpovednosť za dôchodkové politiky spočíva zväčša na členských štátoch, EÚ zohráva na svojej úrovni podpornú úlohu. Vplyvom narastania vzájomných väzieb, ako preukázala súčasná dlhová kríza, externý vplyv nefungujúcich dôchodkových politík v jednej alebo viacerých krajinách môže mať negatívne dôsledky na stabilitu eura a hospodársku výkonnosť EÚ. Okrem toho vzhľadom na zvýšenie mobility ľudí nevhodné dôchodkové politiky môžu mať priamy vplyv aj na systémy sociálneho zabezpečenia v iných krajinách EÚ. Na základe toho sa spoločný záujem EÚ čoraz častejšie sústreďuje na dôchodky a z tohto dôvodu sa vypracovali individuálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty týkajúce sa dôchodkov na rok 2011 v rámci stratégie Európa 2020, ktoré Európska rada schválila 24. júna. Na schopnosť členských štátov postupovať podľa týchto odporúčaní by mala pozitívny vplyv zvýšená podpora politík EÚ vo všetkých dôležitých oblastiach, pokiaľ ide o dôchodky. EÚ však doposiaľ nedokázala sústrediť celý rozsah svojich aktivít a kompetencií v oblasti dôchodkov do komplexného, uceleného a plne koordinovaného rámca zameraného na pomoc členským štátom v ich úsilí o zabezpečenie primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkov pre občanov. Ak by k tomu došlo, ako bude naznačené v bielej knihe, pomohlo by to podstatne zvýšiť pridanú hodnotu podpory EÚ pre členské štáty v oblasti dôchodkov. Ciele iniciatívy EÚ V tomto posúdení vplyvu sa na základe analýzy v zelenej knihe a ďalších dôležitých prác opisuje doposiaľ pomerne nesúrodý charakter príprav dôchodkových politík a procesov na úrovni EÚ a zdôvodňuje sa, prečo je teraz potrebné budovať komplexný a integrovaný rámec politiky a stratégiu pre budúcnosť dôchodkov v EÚ. Konzultácie o zelenej knihe tento cieľ potvrdili a ukázalo sa, že zainteresované strany v prevažnej miere podporujú inovačný holistický prístup prezentovaný v tomto dokumente. Keďže EÚ čoraz viac znepokojujú strednodobé a dlhodobé problémy, pokiaľ ide o úspešné zabezpečenie dôchodkov, a prípadné riziko zlyhania dôchodkovej politiky v niektorých členských štátoch, musí vypracovať účinnejšie spôsoby na podporu politík na vnútroštátnej úrovni. Toto vedie k všeobecnému cieľu bielej knihy o dôchodkoch, a to „poskytovať účinnejšiu pomoc členským štátom v ich úsilí o zabezpečenie udržateľného a bezpečného poskytovania primeraných dôchodkov“. Presnejšie, potrebné je vypracovať politické usmernenia EÚ so zreteľom na dva najúčinnejšie politické spôsoby riešenia problémov v súvislosti s dôchodkami, ktorým členské štáty čelia, a to 1) dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi časom stráveným v práci a na dôchodku (t. j. zvýšenie efektívneho veku odchodu do dôchodku) a 2) zvýšiť príspevok k dosiahnutiu primeranosti súkromného dôchodkového sporenia. Okrem toho EÚ musí 3) posilniť svoje nástroje na monitorovanie a koordináciu, najmä zlepšením monitorovania primeranosti dôchodkov spolu s dohľadom nad finančnou udržateľnosťou dôchodkových systémov (pozri tabuľku 1). Tabuľka 1: Ciele a oblasti politiky Všeobecný cieľ || Konkrétne ciele a oblasti politík Poskytovať účinnejšiu podporu členským štátom v ich úsilí o zabezpečenie udržateľného a bezpečného poskytovania primeraných dôchodkov v súvislosti so starnúcou spoločnosťou a obmedzeniami verejných financií. || 1. Podporovať členské štáty pri dosahovaní lepšej rovnováhy medzi časom stráveným v práci a na dôchodku Oblasti politiky: Ø Reforma dôchodkového systému Ø Schopnosť ľudí zotrvať dlhšie na trhu práce 2 Podporovať členské štáty pri zvyšovaní príspevku k dosiahnutiu primeranosti doplnkového súkromného dôchodkového[1] sporenia Oblasti politiky: Ø Zahrnutie a nákladová efektívnosť doplnkového súkromného dôchodkového sporenia Ø Bezpečnosť doplnkového súkromného dôchodkového zabezpečenia Ø Mobilita doplnkových[2] dôchodkov 3 Posilniť nástroje EÚ na monitorovanie a koordináciu v oblasti dôchodkov Oblasti politiky: Ø Koordinované monitorovanie primeranosti, udržateľnosti a bezpečnosti dôchodkov Ø Koherentná tvorba politík na úrovni EÚ Tieto tri body predstavujú konkrétne ciele, pričom o každom možno navyše povedať, že sa týka oblastí politiky, ktoré musia byť sústredené do uceleného rámca na úrovni EÚ. Na účely dosiahnutia lepšej rovnováhy medzi časom stráveným v práci a na dôchodku bude rozhodujúca kombinácia dôchodkovej reformy a opatrení na trhu práce zameraných na zvýšenie schopnosti ľudí pracovať dlhšie. Na účely zvýšenia príspevku k dosiahnutiu primeranosti doplnkového súkromného dôchodkového sporenia bude rozhodujúce zahrnutie a nákladová efektívnosť doplnkového súkromného dôchodkového sporenia, jeho bezpečnosť a mobilita. Na účely posilnenia nástrojov EÚ na monitorovanie a koordináciu by bolo potrebné ustanoviť koordinované monitorovanie primeranosti, bezpečnosti a udržateľnosti dôchodkov a zabezpečiť koherentnú tvorbu politík na úrovni EÚ. Politické možnosti V tomto posúdení vplyvu sa porovnávajú tri možnosti pri plnom zohľadnení výsledkov konzultácií o zelenej knihe a zamerania na dôchodky v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2011 v rámci stratégie Európa 2020. Prvá možnosť („status quo“) by spočívala v pokračovaní v činnosti ako obvykle, pričom EÚ by sa v jednotlivých prípadoch pomerne úzko zaoberala špecifickými otázkami súvisiacimi s dôchodkami. Táto možnosť by neposkytla žiadnu spoločnú predstavu o tom, ako zabezpečiť primerané dôchodky pre EÚ ako celok. Rámec EÚ by sa postupne menil, avšak mimo rámca riadenia stratégie Európa 2020, vynakladalo by sa malé, ak vôbec nejaké ďalšie úsilie na integráciu jednotlivých dôležitých oblastí politiky v tomto smere alebo na prispôsobenie tohto rámca meniacim sa potrebám členských štátov v dôsledku meniacich sa dôchodkových systémov. Takže, aj keby určité aspekty týkajúce sa zamestnanosti a minimálnej primeranosti boli zahrnuté do stratégie Európa 2020 spolu so záležitosťami týkajúcimi sa verejných financií, nemuseli by sa nutne riešiť uceleným spôsobom. Okrem toho hľadiská bezpečnosti a nákladovej efektívnosti súkromných dôchodkov, ktoré sú v dôsledku svojej rastúcej úlohy na celkovom dôchodkovom zabezpečení čoraz dôležitejšie, by naďalej zostali izolované od aspektov týkajúcich sa primeranosti a udržateľnosti. V rámci koordinácie hospodárskej politiky by sa dôchodky posudzovali predovšetkým z hľadiska verejných financií a dôraz by sa kládol hlavne na priame výdavky na verejné dôchodky, zatiaľ čo nepriamym výdavkom na oslobodenie od dane v prípade súkromného dôchodku by sa venovala menšia pozornosť. Jedine v rámci koordinácie politík v oblasti sociálnej ochrany by sa v plnej miere venovala pozornosť všetkým dôsledkom z hľadiska primeranosti a úsiliu zohľadniť príspevky k dôchodkovému balíku zo všetkých typov dôchodkových systémov. Neboli by však zahrnuté hľadiská týkajúce sa udržateľnosti a bezpečnosti. Druhá možnosť („holistický alebo integrovaný, komplexný prístup“) pozostáva z dvoch čiastkových možností, pričom obe predstavujú komplexné balíky politických opatrení: IIa a IIb. Potrebné je poznamenať, že oba tieto balíky sú založené na holistickom prístupe k dôchodkom, čo znamená, že všetky oblasti politiky sa riešia spoločne, pričom synergie sú využité v plnom rozsahu a kompromisné riešenia sú uznané a vyvážené. Obe čiastkové možnosti sústreďujú celý rad existujúcich a nových politických iniciatív do strategického politického dokumentu (bielej knihy) s cieľom vytýčiť spoločnú víziu pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky a vypracovať nový rámec EÚ na zabezpečenie realizácie tohto dôležitého cieľa politiky v nasledujúcich rokoch. Čiastkové možnosti sú zostavené súbežne. Vo svojich balíkoch opatrení kombinujú nástroje regulácie, koordináciu politík a finančnú iniciatívu a ich zavedenie je plánované na roky 2012 až 2014. - V rámci konkrétneho cieľa 1 týkajúceho sa podporovania členských štátov pri dosahovaní lepšej rovnováhy medzi časom stráveným v práci a na dôchodku a v oblasti politiky týkajúcej sa reformy dôchodkového systému, sú obe možnosti zamerané na riešenie otázok rodovej rovnosti v dôchodkoch, obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku, posudzovanie konkrétnych potrieb členských štátov v súvislosti s reformou a podporovanie dôchodkovej reformy v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa dôchodkov na rok 2011 v rámci stratégie Európa 2020. V oblasti politiky týkajúcej sa iniciatív zameraných na zvýšenie schopnosti ľudí, aby zotrvali dlhšie na trhu práce, ktoré je potrebné kombinovať s reformami dôchodkového systému, sa v rámci oboch možností navrhujú opatrenia na ukončenie povinného veku odchodu do dôchodku, podporu zdravého starnutia v práci, využívanie fondov EÚ umožňujúcich starším pracovníkom dlhšie pracovať, prispôsobenie pracovísk a trhu práce dlhšiemu pracovnému životu a rozvíjanie príležitostí pre dlhší pracovný život vrátane prostredníctvom pracovných miest na konci profesijnej dráhy. - V rámci konkrétneho cieľa 2 týkajúceho sa podporovania členských štátov pri zvyšovaní príspevku k dosiahnutiu primeranosti doplnkového súkromného dôchodkového sporenia a v oblasti politiky týkajúcej sa zahrnutia a nákladovej efektívnosti doplnkového súkromného dôchodkového sporenia, sa v rámci oboch čiastkových možností navrhujú iniciatívy na podporu nákladovo efektívnych doplnkových dôchodkových systémov a optimalizuje sa vplyv daňových výdavkov na podporu súkromného dôchodkového sporenia. Navrhované iniciatívy v oblasti politiky týkajúcej sa bezpečnosti doplnkového súkromného dôchodkového zabezpečenia sú zamerané na zvýšenie bezpečnosti zamestnaneckých dôchodkových systémov, zlepšenie ochrany v prípade platobnej neschopnosti zamestnávateľa prispievajúceho na dôchodky, zvýšenie kvality dôchodkov v rámci tretieho piliera a zvýšenie ochrany spotrebiteľov a zlepšenie formy a výkonnosti kapitalizačných zamestnaneckých dôchodkových systémov. Navrhované opatrenia v oblasti politiky týkajúcej sa mobility doplnkových dôchodkov sú zamerané na obmedzenie prekážok cezhraničného pohybu pre doplnkové dôchodkové práva v súkromnom a verejnom sektore, zlepšovanie spôsobilosti ľudí sledovať jednotlivé svoje dôchodkové práva, odstránenie daňových prekážok pre cezhraničnú mobilitu a investície dôchodkových fondov a poskytovateľov životného poistenia a na zvýšenie cezhraničného zabezpečenia zamestnaneckých dôchodkových práv pre migrujúcich výskumných pracovníkov. - V rámci konkrétneho cieľa 3 týkajúceho sa posilnenia nástrojov EÚ na monitorovanie a koordináciu v oblasti dôchodkov a v oblasti politiky týkajúcej sa koordinovaného monitorovania primeranosti, udržateľnosti a bezpečnosti dôchodkov sa v oboch čiastkových možnostiach navrhujú iniciatívy na koordináciu monitorovania primeranosti, udržateľnosti a bezpečnosti dôchodkov a na zvýšenie kvality monitorovania primeranosti. Opatrenia navrhované v oblasti politiky týkajúcej sa koherentnej tvorby politík na úrovni EÚ sú zamerané na posilnenie koherencie a integrácie politík EÚ, ktoré majú vplyv na dôchodky, na zabezpečenie celkovej koordinácie a integrácie dôchodkových politík Komisie a na zabezpečenie bezpečného komplexného monitorovania pokroku v oblasti dôchodkového zabezpečenia v EÚ. Tieto dve čiastkové možnosti sa líšia v tom, do akej miery sa konkrétne opatrenia snažia využiť prípadné legislatívne právomoci a do akej miery sa opatrenia zakladajú na odpovediach zainteresovaných strán na zelenú knihu. V prípade čiastkovej možnosti IIa sa vychádza viac z konzultácií. V prípade čiastkovej možnosti IIb sa kladie väčší dôraz na právne záväzné nástroje s cieľom posilniť podporu v prípade odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2011. V prípade oboch čiastkových možností by sa súčasné intervencie politiky EÚ zlúčili do uceleného rámca a zároveň by sa pridali niektoré nové opatrenia, ktoré podporujú dôraz, ktorý sa kladie v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2011, na zvýšenie veku odchodu do dôchodku a jeho prepojenie s rastúcou strednou dĺžkou života. Aj keď niektoré opatrenia v čiastkových možnostiach sú zhodné, v tabuľke sú uvedené rozdiely medzi nimi. Tabuľka 2 Porovnanie čiastkovej možnosti IIa s čiastkovou možnosťou IIb Konkrétny cieľ 1: Podporovať členské štáty pri dosahovaní lepšej rovnováhy medzi časom stráveným v práci a na dôchodku Reforma dôchodkového systému || Rodová rovnosť v dôchodkoch: Vydať odporúčanie Komisie týkajúce sa rodovej rovnosti, pokiaľ ide o vek odchodu do dôchodku, a riešenia rozdielu v primeranosti dôchodkov z rodového hľadiska || Navrhnúť smernicu, ktorou sa zmení a doplní smernica 79/7/EHS z 19. decembra 1978 tak, aby sa zabezpečilo, že ženy budú oprávnené na odchod do dôchodku v rovnakom veku ako muži Schopnosť ľudí zotrvať dlhšie na trhu práce || Ukončenie povinného veku odchodu do dôchodku: Vydať odporúčanie Komisie týkajúce sa zrušenia povinného veku odchodu do dôchodku a riešenia iných prekážok dlhšieho zotrvania v práci || Navrhnúť smernicu, ktorou sa zmení a doplní smernica 2000/78/ES, ktorou sa zakazuje diskriminácia v zamestnaní s cieľom obmedziť využívanie povinnej vekovej hranice odchodu do dôchodku Umožniť starším pracovníkom zotrvať dlhšie na trhu práce Podporiť členské štáty, aby využívali prostriedky z Európskeho sociálneho fondu na zvýšenú podporu opatrení, ktoré umožnia starším pracovníkom zotrvať dlhšie v práci || Zaviesť prísnejšiu podmienenosť v rámci ESF, ak členský štát nedodržiava odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa opatrení na umožnenie starším pracovníkom zotrvať dlhšie v práci a využívať na tento účel ESF Konkrétny cieľ 2: Podporovať členské štáty pri zvyšovaní príspevku k dosiahnutiu primeranosti doplnkového súkromného dôchodkového sporenia Bezpečnosť doplnkového súkromného dôchodkového zabezpečenia || Lepšia ochrana v prípade platobnej neschopnosti zamestnávateľa prispievajúceho na dôchodky: Zabezpečiť účinnejšie presadzovanie článku 8 smernice o platobnej neschopnosti || Navrhnúť zmenu a doplnenie článku 8 smernice o platobnej neschopnosti s cieľom zvýšiť ochranu Zvýšiť kvalitu dôchodkov v rámci tretieho piliera a zvýšiť ochranu spotrebiteľov: Zvýšiť kvalitu a ochranu spotrebiteľa prostredníctvom dobrovoľných kódexov zahŕňajúcich prípadne určitú certifikáciu produktov tretieho piliera na úrovni EÚ || Zvýšiť kvalitu a ochranu spotrebiteľa prostredníctvom záväzných noriem a certifikáciu produktov tretieho piliera na úrovni EÚ Mobilita doplnkových dôchodkov || Zlepšiť cezhraničnú prenosnosť doplnkových dôchodkových práv: Predložiť návrh na smernicu o prenosnosti s minimálnymi normami pre nadobudnutie a zachovanie dôchodkových práv || Predložiť návrh na smernicu o prenosnosti s minimálnymi normami pre prenosnosť, ako aj pre nadobudnutie a zachovanie Zlepšiť spôsobilosť ľudí sledovať svoje jednotlivé dôchodkové práva: Podporiť základ pre služby vysledovania dôchodkov na úrovni EÚ vybudovaním vnútroštátnych služieb vysledovania dôchodkov || Vybudovať európske služby vysledovania dôchodkov prostredníctvom verejného obstarávania a regulačných prostriedkov. Konkrétny cieľ 3: Posilniť nástroje EÚ na monitorovanie a koordináciu v oblasti dôchodkov Koordinované monitorovanie primeranosti, udržateľnosti a bezpečnosti dôchodkov || Zvýšiť kvalitu monitorovania primeranosti: Využiť existujúce procesy a ukazovatele na zvýšenie kvality a rozsahu monitorovania primeranosti a iných činností v oblasti dôchodkov || Vypracovať spoločné normy pre primeranosť a iné aspekty činností v oblasti dôchodkov, ktoré sa budú používať pri stanovovaní cieľov na vnútroštátnej úrovni/úrovni EÚ Koherentná tvorba politík na úrovni EÚ || Posilniť koherenciu a integráciu politík EÚ, ktoré majú vplyv na dôchodky: Posilniť úlohu dôchodkového fóra v koherentnej dôchodkovej politike EÚ || Nahradiť dôchodkové fórum novou európskou platformou pre dôchodky zahŕňajúcou všetky typy dôchodkového zabezpečenia Zabezpečiť komplexné monitorovanie pokroku pri poskytovaní dôchodkov v EÚ: Uverejniť v roku 2014 jednu správu o pokroku v zabezpečovaní primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkoch || Uverejňovať periodické správy o pokroku v zabezpečovaní primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkov Tretia možnosť pozostávajúca zo všeobecnej harmonizácie vnútroštátnych dôchodkových politík nebola dôkladne preskúmaná, pretože by neprešla testom subsidiarity. Čiastková možnosť IIb však obsahuje niektoré prvky približujúce sa forme harmonizácie v oblastiach, kde už sú zavedené právne predpisy EÚ. Posúdenie vplyvov V rámci posúdenia vplyvu sa nehodnotia vplyvy jednotlivých opatrení. Namiesto toho sa skúmajú vplyvy navrhovaných možností ako celok s cieľom poskytnúť celkové posúdenie možných hospodárskych a sociálnych vplyvov súvisiacich s rôznymi prístupmi k dôchodkovej politike na úrovni EÚ. Legislatívne opatrenia budú v prípade potreby individuálne analyzované v samostatných posúdeniach vplyvu. Z posúdenia navrhovaných možností vyplýva, že je ťažké dospieť k spoľahlivým záverom o presných hospodárskych a sociálnych vplyvoch, pretože to bude závisieť od reakcií členských štátov na nový rámec politiky EÚ. Celkovo možnosť II pravdepodobne prinesie ďalšie pozitívne hospodárske a sociálne výhody v porovnaní so súčasným stavom (možnosť I). K niektorým hlavným hospodárskym vplyvom by mohlo patriť: efektívnejšie využívanie zdrojov na úrovni EÚ, zlepšenie cezhraničnej mobility pracovníkov a pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť EÚ. Okrem toho možnosť II pravdepodobne bude mať pozitívny vplyv na podniky vrátane malých a stredných podnikov (MSP), aj keď treba očakávať niektoré dočasné náklady spojené s prechodom. Práce v oblasti nákladovej efektívnosti daňových výdavkov v prípade súkromných dôchodkov by mohli prispieť k menšiemu alebo lepšiemu využívaniu verejných výdavkov. Pokiaľ ide o sociálne vplyvy, dôraznejšie zameranie na primeranosť a rodové otázky v kombinácii s lepším monitorovaním na úrovni EÚ a opatrenia na umožnenie dlhšieho pracovného života a na posilnenie kvality doplnkového súkromného dôchodkového zabezpečenia predpokladané v možnosti II by mali prispieť k dosiahnutiu lepšej primeranosti dôchodkov a nižších mier ohrozenia chudobou. V prípade úspešného zavedenia legislatívnych opatrení v rámci čiastkovej možnosti IIb, čiastková možnosť IIb bude mať pravdepodobne výraznejšie pozitívne hospodárske a sociálne vplyvy v porovnaní s čiastkovou možnosťou IIa. Príprava a zavedenie legislatívnych návrhov predpokladaných v čiastkovej možnosti IIb by mohli byť veľmi zdĺhavým a náročným procesom, ktorý by si vyžadoval oveľa viac finančných prostriedkov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni a mohol by oslabiť podporu rôznych zainteresovaných strán (vrátane členských štátov) pre opatrenia EÚ. Neočakáva sa, že skúmané možnosti budú mať významné priame vplyvy na životné prostredie alebo vplyvy na tretie krajiny. Tabuľka 3 Zhrnutie hlavných sociálnych a hospodárskych vplyvov Možnosť politiky || Sociálne vplyvy || Hospodárske vplyvy Možnosť I || Príliš malá pozornosť sa venuje primeranosti a otázkam chudoby v starobe Zameranie na zvyšovanie veku odchodu do dôchodku bez opatrení na podporu dlhšieho pracovného života by mohlo viesť k negatívnym sociálnym vplyvom (prílev väčšieho počtu starších pracovníkov do systému dávok sociálnej pomoci) Naďalej sa príliš málo pozornosti venuje problémom týkajúcim sa rodových otázok Pomalý pokrok v príprave nových ukazovateľov by mohol ohroziť schopnosť EÚ komplexne monitorovať výkonnosť dôchodkových systémov || EÚ nebude využívať dostupné zdroje najlepším spôsobom (duplicita prác, slabá koordinácia medzi jednotlivými štruktúrami) Nedostatok koordinovaného prístupu môže viesť k rozvoju neuspokojivých a neucelených politík, ktoré nemusia byť účinné pri maximalizácii pozitívnych hospodárskych vplyvov a zmierňovaní negatívnych hospodárskych účinkov Malý pokrok v odstraňovaní prekážok mobility pracovníkov Znížená schopnosť EÚ rýchlo reagovať a prispôsobiť sa výzvam v spoločensko-ekonomickej a finančnej oblasti, ktoré sa môžu objaviť v budúcnosti Možnosť II || Čiastková možnosť IIa || Opatrenia na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku budú mať pozitívny vplyv na zamestnanosť. Môžu sa tak zvýšiť príjmy starších ľudí v dôchodku a vyriešiť problémy sociálnej izolácie a vylúčenia. Väčšia pozornosť sa bude venovať otázkam rodovej rovnosti Lepšie monitorovanie primeranosti dôchodkov Pozitívne vplyvy na základné práva || Odstránenie prekážok mobility pracovníkov by prispelo k efektívnejším trhom práce, najmä so zreteľom na očakávané ťažkosti na trhu práce v prípade určitých profesií. Opatrenia na zvýšenie efektívneho veku odchodu do dôchodku môžu mať pozitívny vplyv na verejné financie (vyššie príjmy a nižšie výdavky na sociálnu pomoc), na konkurencieschopnosť EÚ (zvýšenie ponuky pracovných síl) a na rast HDP. Lepšie využívanie zdrojov na úrovni EÚ Určité pozitívne vplyvy na finančný sektor Malé náklady spojené s prechodom pre podniky a MSP, pokiaľ ide o prispôsobenie sa novým právnym predpisom Zvýšená bezpečnosť doplnkových súkromných dôchodkov Optimalizácia vplyvu daňových výdavkov na podporu súkromného dôchodkového sporenia Čiastková možnosť IIb || Ak by sa dalo zabrániť negatívnym reakciám členských štátov voči výraznejším intervenčným prístupom EÚ, celkové sociálne vplyvy by mohli byť pozitívnejšie ako v prípade čiastkovej možnosti IIa Možnosť previesť zamestnanecké dôchodkové práva do nových dôchodkových systémov môže mať ďalšie pozitívne sociálne vplyvy Väčšie pozitívne vplyvy na základné práva v porovnaní s čiastkovou možnosťou IIa || Výraznejšie pozitívne hospodárske vplyvy v porovnaní s čiastkovou možnosťou IIa, ak sa navrhované opatrenia úspešne a včas zavedú Existuje však riziko, že členské štáty sa budú brániť navrhovaným riešeniam, čo oslabí celkovú účinnosť balíka a pozitívne hospodárske vplyvy. Zvýšená ochrana na základe smernice o platobnej neschopnosti a prenosnosť dôchodkových práv môže viesť k značným nákladom pre podniky a MSP Porovnanie možností Z porovnania možnosti I s možnosťou II v rámci posúdenia vplyvu vyplýva, že sa uprednostňuje druhá možnosť. V rámci prvej možnosti sa nedostatočne rieši cieľ poskytovať účinnejšiu podporu členským štátom pri zabezpečovaní primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkov. Možnosť I by neriešila potrebu komplexne posudzovať dôchodkové politiky identifikovanú v spoločnej správe o dôchodkoch Výboru pre hospodársku politiku a Výboru pre sociálnu ochranu a ku ktorej Rada vyzýva vo svojich záveroch. Neriešila by najmä potrebu, na ktorú poukázala Rada, zohľadniť mnohé vzájomné väzby medzi trhmi práce, systémami sociálnej ochrany a politikami finančných trhov, analýzu pokroku reforiem, dôsledky krízy a výzvy, na ktoré sa kladie dôraz. Táto možnosť by neriešila ani očakávania zainteresovaných strán, ktoré vo svojich reakciách na konzultáciu o zelenej knihe výrazne podporili holistický prístup k dôchodkom. Tretia možnosť sa v tejto chvíli nezdá byť reálna. Z posúdenia vplyvu tiež vyplýva, že v rámci druhej možnosti sa uprednostňuje čiastková možnosť IIa. Prostredníctvom opatrení v čiastkovej možnosti IIa sa s väčšou pravdepodobnosťou skôr dosiahne zamýšľaný celkový vplyv a získa sa široká podpora zainteresovaných strán ako prostredníctvom opatrení v čiastkovej možnosti IIb. Keďže mnohé z opatrení sa spoliehajú na spoluprácu zo strany zainteresovaných strán, táto spolupráca je pre vykonávanie politiky dôležitá. Aj keď sa môže zdať, že niektoré opatrenia v čiastkovej možnosti IIb sú účinnejšie vzhľadom na väčšie využitie právnych predpisov, mohlo by tomu tak byť iba v prípade, že by právne predpisy bolo možné odsúhlasiť a zaviesť v primeranom časovom rámci. Okrem toho vzhľadom na veľmi rozmanité podmienky v jednotlivých členských štátoch a skutočnosť, že EÚ môže prijímať právne predpisy len v niektorých potrebných oblastiach, prínos dodatočných právnych predpisov s pôsobnosťou v celej EÚ navrhovaných v rámci čiastkovej možnosti IIb by bol jasne obmedzený. Na zabezpečenie včasnejšej realizácie a lepšieho súladu s podmienkami v jednotlivých členských štátoch by mohlo byť výhodnejšie ponechať úpravu veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a povinný vek odchodu do dôchodku na vnútroštátne reformy a zároveň im poskytnúť usmernenie a podporu v čo možno najväčšej miere prostredníctvom mäkších opatrení. Na rozdiel od toho v rámci čiastkovej možnosti IIa sa riešia identifikované problémy pomocou primeranej kombinácie nástrojov politiky EÚ vrátane právnych predpisov a mäkkých nástrojov a táto čiastková možnosť by prispela k budovaniu silného partnerstva medzi EÚ, členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami pri presadzovaní reforiem prostredníctvom usmerňovania a poskytovania podpory pre primerané, udržateľné a bezpečné dôchodky. Monitorovanie a hodnotenie Posúdenie vplyvu predstavuje mechanizmus na monitorovanie implementácie preferovaného balíka. K tomu patrí prísne a pravidelné monitorovanie činnosti vnútroštátnych dôchodkových systémov počnúc rokom 2012 v nadväznosti na nástroje vypracované pre otvorenú metódu koordinácie (na základe spoločných ukazovateľov a zavedených štruktúr na podávanie správ), ako aj pravidelné monitorovanie komplexnosti prístupu EÚ skupinou komisárov pre dôchodky a medziútvarovou skupinou pre dôchodky. Na záver, uplatňovanie bielej knihy sa vyhodnotí v správe o pokroku v zabezpečovaní primeraných, udržateľných a bezpečných dôchodkov, ktorá bude uverejnená v roku 2014. [1] Termín „doplnkové súkromné dôchodkové ​sporenie“ sa vzťahuje na 2. a 3. dôchodkový pilier, t. j. zamestnanecké systémy aj individuálne zmluvy dôchodkového pripoistenia a sporenia. [2] „Doplnkové dôchodky“ je zavedený termín EÚ pre zamestnanecké dôchodky.