PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k Návrhu NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o informačných a propagačných akciách na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách /* SWD/2013/0469 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k Návrhu NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o informačných a propagačných akciách na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách V rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa podporujú informačné a propagačné akcie na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách. Od roku 1999 sa táto podpora poskytuje prostredníctvom horizontálneho informačného a propagačného režimu vo vzťahu k širokému rozsahu výrobkov. Naposledy bola revidovaná v roku 2008 v záujme zjednodušenia. Prebiehajúca reforma SPP[1] sa vzťahuje na otázky týkajúce sa lepšieho zacielenia podpory, lepšej konvergencie úrovní podpory medzi členskými štátmi a v rámci nich a udržateľnosti prostredníctvom ekologizačných opatrení. Preto je teraz vhodný čas na preskúmanie informačných a propagačných akcií vo vzťahu k ich prepojeniu s reformou SPP. Táto reforma sa bude tiež zaoberať rôznymi nedostatkami, zlepší účinnosť a efektívnosť politiky a pomôže pri poskytovaní lepších informácií občanom o pridanej hodnote SPP. Jej očakávaný vplyv na konkurencieschopnosť, pridanú hodnotu a udržateľnosť poľnohospodárstva EÚ by takisto umožnil SPP prispieť väčším podielom k stratégii Európa 2020. Proces reformy bol iniciovaný v roku 2011 na základe externého ohodnotenia aktuálnej politiky a zelenej knihy o propagačných a informačných opatreniach na podporu poľnohospodárskych produktov[2]. V marci 2012 to viedlo k vypracovaniu oznámenia Komisie, ktoré stanovovalo usmernenia pre reformu[3]. Európsky parlament privítal túto iniciatívu. Domnieval sa, že táto reforma propagačnej politiky je prvým krokom k zvýšeniu hodnoty, ktorú Európania a ďalší pripisujú európskej poľnohospodárskej produkcii, čo by malo pozitívny vplyv na jej ziskovosť. 1. Vymedzenie problému a pridaná hodnota EÚ 1.1. Zvýšený tlak na konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho odvetvia Hlavnou otázkou je zvýšený tlak na konkurencieschopnosť v poľnohospodárskom odvetví vyplývajúci z troch rôznych zdrojov: · Tvrdá hospodárska súťaž proti európskym poľnohospodárskym výrobkom Zatiaľ čo EÚ výrazne znížila verejnú podporu exportu (50 % výdavkov SPP v roku 1980 na menej ako 0,5 % v súčasnosti) a v tomto trende pokračuje, väčšina jej konkurentov využíva politiky financovania propagačných opatrení alebo poskytovania podpory exportu s cieľom zvýšiť svoju konkurencieschopnosť. Ide hlavne o Spojené štáty, ktoré sú najväčším svetovým vývozcom poľnohospodárskych výrobkov (spolu s Európskou úniou v roku 2011). V roku 2012 Spojené štáty, len na federálnej úrovni, minuli 280 mil. USD z verejných finančných prostriedkov na podporu vývozu svojich poľnohospodárskych výrobkov. Takisto sa čoraz častejšie objavujú iniciatívy zamerané na marenie politiky EÚ o zemepisných označeniach[4]. V odpovedi na medzinárodný úspech Európy pri ochrane svojich zemepisných označení (ZO) vzniklo niekoľko združení, ktorých cieľom je brániť zásadu generických názvov poľnohospodárskych výrobkov, čím sa vytvára platforma pre tretie krajiny na to, aby spochybňovali ochranu ZO. Okrem toho, európske poľnohospodárstvo v súčasnosti čelí omnoho konkurenčnejšiemu prostrediu, ktoré je výsledkom zvyšujúcej sa globalizácie svetového hospodárstva a zvyšujúcej sa liberalizácie obchodu. Preto vývoz európskych poľnohospodárskych výrobkov do zvyšku sveta vykazuje klesajúci trend v prospech rýchlo sa rozvíjajúcich krajín, ktoré majú značný potenciál pre zvýšenie svojej poľnohospodárskej výroby. Napríklad Brazília za posledných 10 rokov skoro zdvojnásobila svoj podiel svetového vývozu z 5 % na skoro 10 % v hodnotovom vyjadrení. K tejto tvrdej hospodárskej súťaži nedochádza len v tretích krajinách, ale aj na vnútornom trhu, kde európske poľnohospodárske výrobky musia konkurovať dovezeným výrobkom. · Zvýšené cenové tlaky na poľnohospodárstvo EÚ V období od roku 2000 do roku 2012 sa svetové ceny poľnohospodárskych výrobkov zvýšili o 82 %, zatiaľ čo ceny energie vzrástli o 261 % a ceny hnojív o 286 %, čo predstavovalo najvyšší stupeň volatility za posledných 30 rokov. Očakáva sa, že vzostupný trend cien energie a krmív bude pokračovať, čo bude nevyhnutne viesť k vyšším nákladom v rámci výrobného procesu. Poľnohospodári musia tiež dodržiavať prísnejšie výrobné normy, aby zabezpečili bezpečnú, vysoko kvalitnú a udržateľnú výrobu. Je potrebné dodržiavať požiadavky SPP, požiadavky kladené na zdravie a dobré životné podmienky zvierat a fytosanitárne požiadavky, ktoré budú ďalej posilnené v rámci reformy SPP prostredníctvom špecifických požiadaviek kladených na životné prostredie a zmenu klímy. · Nedostatočná informovanosť o kvalite poľnohospodárskych výrobkov EÚ, predovšetkým na vnútornom trhu Kvalita výrobkov môže podporiť konkurencieschopnosť vtedy, keď je známa a uznávaná. Väčšina občanov Európy je už presvedčená o tom, že Európska únia by prostredníctvom SPP mala zabezpečiť kvalitné, zdravé a bezpečné poľnohospodárske výrobky. Zo štatistík však vyplýva, že spotrebitelia nie sú dostatočne informovaní o skutočnej kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov. Len 14 % spotrebiteľov dokáže rozpoznať logá CHOP/CHZO[5], popredné európske systémy kvality vypracované na základe SPP. 1.2. Pridaná hodnota EÚ vo vzťahu k informačnej a propagačnej politike v rámci SPP Na rozdiel od iných hospodárskych odvetví je poľnohospodárstvo jediným odvetvím, ktoré sa riadi spoločnou politikou EÚ so spoločnými pravidlami vrátane pravidiel týkajúcich sa propagácie stanovených v zmluve. V rámci SPP sa umožňuje poľnohospodárom nielen dodávať bezpečné, vysoko kvalitné potraviny prostredníctvom metód udržateľného riadenia poľnohospodárstva, ale aj poskytovať verejné statky. Preto by sa o SPP nemali zaujímať len poľnohospodári alebo poľnohospodárske spoločenstvá, ale aj celá spoločnosť. Preto je dôležité zvyšovať informovanosť občanov o cieľoch a pridanej hodnote SPP, s cieľom zlepšiť chápanie zo strany širokej verejnosti a podporovať ho. Pokiaľ ide o trhy tretích krajín, je potrebné sa zaoberať zvýšenými výzvami v oblasti konkurencieschopnosti prostredníctvom propagovania výhod európskych výrobných metód predovšetkým v čase, keď dochádza k postupnému rušeniu prekážok obchodu, ako aj propagovania kvality európskych výrobkov. Opatrením na úrovni EÚ sa zabezpečí, aby sa koherentné informačné a propagačné aktivity vykonávali v súlade s tým, čo sa bežne očakáva od spoločnej politiky EÚ, akou je SPP. Jedným slovom, propagačná politika prispieva k zvýšenej informovanosti spotrebiteľov o prirodzených vlastnostiach európskych poľnohospodárskych výrobkov a spôsobe ich výroby, uľahčuje obchodovanie s týmito výrobkami a posilňuje výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi. Okrem toho je vzhľadom na pripravované zmeny reformy SPP potrebné aktualizovať aj európsku propagačnú politiku. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na základe nedostatku zdrojov vo vnútroštátnych rozpočtoch v dôsledku hospodárskej krízy – takže členské štáty alebo organizácie výrobcov organizujú veľmi málo propagačných kampaní – má schéma EÚ významný pákový efekt na všeobecné informačné programy a takisto na implementáciu programov pre viaceré krajiny, generujúce výmenu skúseností medzi členskými štátmi a dosahujúce úspory z rozsahu. 2. Aktuálna európska informačná a propagačná politika na podporu poľnohospodárskych výrobkov Európska komisia podporuje programy všeobecnej propagácie podľa informačnej a propagačnej politiky na podporu poľnohospodárskych výrobkov a ich spôsobu výroby. Vylučujú sa tým akcie na základe obchodných značiek a akcie, ktoré podporujú spotrebu výrobku na základe jeho špecifického pôvodu. Programy predkladajú profesijné organizácie v odvetví a sú spolufinancované zo strany EÚ do výšky 50 %. Profesijné organizácie musia prispieť vo výške minimálne 20 % a zostatok financuje členský štát, v ktorom organizácia predložila svoj program. Okrem toho, Komisia podniká konkrétne iniciatívy v tretích krajinách, ako napríklad výstavy na medzinárodných veľtrhoch alebo organizuje obchodné misie na vysokej úrovni za účasti člena Komisie zodpovedného za poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Ročný rozpočet na poľnohospodársku informačnú a propagačnú politiku predstavuje 50 mil. EUR. Informačná a propagačná politika vykazuje pozitívne výsledky vo vzťahu k zvyšovaniu informovanosti o kvalite výrobkov a vo vzťahu k obrazu o Európskej únii, ako na vnútornom trhu, tak aj v tretích krajinách. Tiež sa ňou podporila spotreba európskych poľnohospodárskych výrobkov. Je však možné poučiť sa zo skúseností získaných z uplatňovania tejto politiky a z príspevkov zainteresovaných strán k zelenej knihe a externých hodnotení tejto schémy. Odhaľujú ťažkosti a prekážky pri implementácii: ponímanie všeobecnej propagácie ako nevhodnej propagácie v tretích krajinách; absencia stratégie s jasnými prioritami; obmedzená atraktívnosť programov pre viaceré krajiny; zložité riadenie schémy a absencia spoločných ukazovateľov na meranie účinnosti propagačnej politiky. Tieto problémy je potrebné riešiť. 3. Ciele Európske poľnohospodárstvo čelí mnohým výzvam rôzneho charakteru: hospodárskym výzvam (cenová volatilita, spomalenie rastu produktivity faktorov, klesajúci podiel poľnohospodárstva v potravinovom reťazci); environmentálnym výzvam a výzvam súvisiacim s klímou (udržiavanie a propagácia udržateľného poľnohospodárstva, znižovanie emisií skleníkových plynov) a sociálnym výzvam (účasť na vidieckom hospodárstve a územnej rovnováhy). Reforma SPP zaujme komplexný prístup k riešeniu týchto výziev. Propagačná politika na podporu poľnohospodárskych výrobkov musí ako nástroj SPP tiež presadzovať ciele SPP do roku 2020 a konkrétne cieľ zvyšovania konkurencieschopnosti odvetvia, ako na vnútornom trhu, tak aj v tretích krajinách. To sa má dosiahnuť: – rozvíjaním a otváraním nových trhov pre európske poľnohospodárske výrobky na vnútornom trhu a v tretích krajinách; – zvýšenou informovanosťou spotrebiteľov o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov; – vyššou efektívnosťou a účinnosťou propagačnej politiky. 4. Politické scenáre Ako alternatíva k existujúcej politike boli vypracované tri scenáre politiky. Vyplývajú z charakteristických rysov, ktoré sa vyvinuli na základe verejnej diskusie a postojov zaujatých rôznymi zainteresovanými stranami: cielený trh (cielené trhy); existencia alebo neexistencia európskej stratégie pre propagáciu a pravidlá pre viditeľnosť súkromných značiek a uvedenie pôvodu výrobkov. Nasledujúce scenáre boli sformulované na účely posúdenia vplyvu a majú byť použité v rámci rozhodovacieho procesu: – Scenár „zlepšeného status quo“ predstavuje obmedzené prispôsobenie súčasnej propagačnej politiky. Uznáva hodnotu propagačnej politiky a zaoberá sa nedostatkami s cieľom túto politiku zjednodušiť a vo väčšej miere sprístupniť, umožniť účasť viacerých príjemcov (najmä organizácií výrobcov) a pomôcť im vo forme primeranej technickej podpory. – „Cielený“ scenár prekračuje rámec scenára „zlepšeného status quo“. Ním by sa realizovali cielené propagačné aktivity na vnútornom trhu a v tretích krajinách. Stratégia by sa zakladala na starostlivom sledovaní trendov na trhu a prerokúvania dohôd o voľnom obchode a umožňovala by zacieliť propagačné programy na konkrétne trhy, obyvateľov, výrobky alebo odvetvia. Tento scenár sa tiež zameriava na lepšiu spoluprácu medzi prevádzkovateľmi z rôznych členských štátov, čím by sa uľahčilo riadenie programov pre viaceré krajín priamo zo strany Komisie. Tento scenár bude obsahovať širší zoznam oprávnených výrobkov a tém. Na koniec sa v rámci tohto scenára za konkrétnych podmienok navrhuje povoliť odkazy na pôvod výrobkov a súkromné značky ako súčasti zobrazenia všeobecnej správy. – Scenár „exkluzívnych tretích krajín“ má rovnakú úroveň ambície ako „cielený“ scenár, ale obmedzuje sa len na trhy tretích krajín. Riadenie tohto scenára sa bude centralizovať v Komisii a akcie budú realizované v súlade so stratégiou výberu. Do tohto scenára budú zahrnuté zmeny uvedené v scenári „zlepšeného status quo“. Okrem toho, odhliadnuc od všeobecnej propagácie, obchodné činnosti vo vzťahu k individuálnym súkromným značkám budú na základe tejto propagačnej politiky takisto oprávnené a môžu obsahovať rozšírený zoznam oprávnených výrobkov a tém. 5. Posudzovanie vplyvov politických scenárov 5.1. Scenár „neexistencie politiky“ Štúdie a hodnotiace správy vrátane správy Dvora audítorov z roku 2009 ukazujú, že európska propagačná politika zohráva pozitívnu úlohu, hoci je ťažké ju odmerať a jednoznačne odmeňuje európskych poľnohospodárov za ich úsilie vyrábať v súlade s vysokými normami SPP. Zrušenie tejto politiky by zmenšilo vyhliadky na zvýšenú hodnotu európskych poľnohospodárskych výrobkov, čo by znamenalo stratu pridanej hodnoty pre EÚ, z hľadiska podielu na trhu a tiež z hľadiska ponímania EÚ. Tiež by to mohlo viesť ku koncentrácii alebo zintenzívneniu výroby a k homogenizácii poľnohospodárskych výrobkov. 5.2. Scenár „zlepšeného status quo“ Z hospodárskeho hľadiska by rozšírený prístup k tejto schéme pre organizácie výrobcov umožnil výrobcom lepšie využívať informačné a propagačné programy. Preto sa v rámci tohto scenára podporuje efektívna prevádzka poľnohospodárskeho odvetvia, posilňuje sa konkurencieschopnosť a dosahujú sa úspory z rozsahu a rast. Zvyšujúci sa počet iniciatív pozdvihne profil Komisie na medzinárodných veľtrhoch, z čoho budú mať prospech hlavne malé a stredné podniky (MSP), ktoré sa na nich zúčastnia. Technická podpora by mala zlepšiť navrhovanie propagačných programov vrátane programov pre viaceré krajiny, vďaka čomu by sa vnútorný trh stal dynamickejším. Zo sociálneho hľadiska by podporovanie zakladania organizácií výrobcov posilnilo poľnohospodárske odvetvie a zlepšilo sociálne podmienky vo vidieckych oblastiach. 5.3. „Cielený“ scenár Z hospodárskeho hľadiska umožní európska stratégia pre propagáciu zamerať akcie na konkrétne výrobky, témy a trhy, čím sa dosiahne maximalizácia návratnosti investície v oblasti informačnej a propagačnej politiky. Komunikačné činnosti sprevádzajúce všetky propagačné akcie zvýšia viditeľnosť Európskej únie a mali by podporiť dopyt po európskych poľnohospodárskych výrobkoch z dôvodu ich vysokých štandardov a výrobných metód. Viditeľnosť súkromných značiek, ktoré predstavujú dôležité aktívum iniciovania skutočnej kúpy, by mala zvýšiť konkurencieschopnosť európskych poľnohospodárskych výrobkov a mala by priniesť výhody pre MSP, najmä preto, že tieto podniky budú ťažiť z prednostného prístupu k tejto schéme. Rozšírenie zoznamu oprávnených výrobkov uľahčí rast konkurencieschopnosti. Činnosti v rámci tohto scenára podporia vývoz poľnohospodárskych výrobkov z EÚ. Zmeny v riadení programov pre viaceré krajiny by mali viesť k zvýšenému počtu týchto programov a k značným úsporám z rozsahu a k deleniu sa o skúseností. Zo sociálneho hľadiska tento scenár prispeje k udržiavaniu – alebo dokonca k zvyšovaniu – zamestnanosti v agropotravinárskom sektore ako reakcia na očakávaný nárast vývozu vyplývajúci z tejto stratégie. Okrem toho sa vďaka tejto stratégii sa uľahčí propagácia výrobkov, ktoré sú uznané v rámci európskych systémov kvality a ktoré sa vzťahujú na regióny pôvodu a európske tradície, čím sa prispeje k reklame a zachovávaniu európskeho kultúrneho dedičstva. Propagovanie pôvodu výrobkov by malo mať pozitívny účinok nielen na dotknuté regióny alebo členské štáty, ale aj na Európsku úniu ako celok, pretože sa obraz o nej a jej tradície premietnu do kampaní. Nakoniec, prostredníctvom tejto stratégie je možné propagovať témy týkajúce sa podmienok spotrebiteľov a zdravej výživy. Z environmentálneho hľadiska táto stratégia zdôrazní charakteristiku udržateľnej výroby v rámci SPP, čím sa zvýši hodnota úsilia vynaloženého európskymi výrobcami a zároveň sa podporí rozvoj poľnohospodárstva, v rámci ktorého sa rešpektuje životné prostredie. 5.4. Scenár „exkluzívnych tretích krajín“ V tomto scenári sa priorita vzhľadom na potenciál týkajúci sa rastu vývozu kladie na zvýšenú konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho odvetvia. Vďaka viditeľnosti obchodných značiek a pôvodu výrokov sa podporí vývoz. Mali by sa uplatniť osobitné kritériá oprávnenosti, aby bolo možné znížiť riziko neočakávaných ziskov pre súkromné spoločnosti a akékoľvek nahradenia súkromnej iniciatívy a investície. Na druhej strane, absencia informačných a propagačných akcií zameraných na vnútorný trh bude mať vplyv na európskych spotrebiteľov: všetky všeobecné informácie o poľnohospodárskych výrobkoch, výrobných metódach alebo o zdravej výžive budú spočívať na iniciatíve členských štátov alebo profesijných organizácií, pre ktoré táto skutočnosť nemusí byť prvoradou prioritou. Z hľadiska životného prostredia budú akcie v tretích krajinách podporovať nákup a spotrebu európskych poľnohospodárskych výrobkov, ktorých výrobné metódy spĺňajú environmentálne ambiciózne požiadavky SPP. Týmto sa podporuje udržateľná poľnohospodárska výroba. Európski spotrebitelia, na ktorých už tieto akcie nebudú zamerané, však budú menej informovaní o environmentálnych požiadavkách, ktoré musia rešpektovať európski poľnohospodári, čím môže dôjsť k oslabeniu prepojenia medzi poľnohospodárstvom a životným prostredím. 5.5. Administratívna záťaž Väčší počet potenciálnych príjemcov vo všetkých scenároch zvýši pracovnú záťaž pri výbere informačných a propagačných programov. Zavádzanie technickej podpory a vypracovávanie iniciatív tiež zvýši počet úloh spojených s priamym riadením zo strany Komisie. Zlepšovanie výberového konania bude však viesť k úsporám v porovnaní so súčasnou administratívnou záťažou. Okrem toho, väčšia atraktívnosť schémy a budovanie na výsledkoch propagačnej politiky v „cielenom“ scenári a v scenári „exkluzívnych tretích krajín“ by mohli viesť k zvýšenej pracovnej záťaži vnútroštátnych orgánov, ako aj útvarov Komisie. Komisia by tiež mohla čeliť väčšiemu nárastu v počte centrálne riadených akcií, najmä pri programoch pre viaceré krajiny. V rámci prebiehajúcej štúdie sa skúma, či by sa niektoré z týchto úloh nemohli delegovať na výkonnú agentúru. Nakoniec, kvalitnejšie riadenie programov pre viaceré krajiny, ako je to uvedené v „cielenom“ scenári a v scenári „exkluzívnych tretích krajín“, bude v porovnaní so súčasnou situáciou viesť k značnému nárastu administratívnej záťaže pre profesijné organizácie. 5.6. Medzinárodný rozmer Európska propagačná politika propaguje ponímanie a kvalitu európskych poľnohospodárskych výrobkov v rámci EÚ a v tretích krajinách. Je v súlade s Dohodou WTO o poľnohospodárstve a je zlučiteľná s pravidlami WTO. Žiadne z ustanovení navrhovaných v jednotlivých scenároch nemajú vplyv na klasifikáciu propagačných opatrení v oznámeniach predložených WTO o európskych poľnohospodárskych výdavkoch. 5.7. Hodnotenie potenciálu na zjednodušenie V jednotlivých scenároch sa stanovuje omnoho jednoduchšie riadenie politiky; scenár „exkluzívnych tretích krajín“ dosahuje v tomto ohľade najlepšie výsledky. Obsahuje výber pozostávajúci z jedného kroku, ktorý sa vykonáva iba raz za rok (to je spoločné pre všetky scenáre), a zjednodušené riadenie programov pre viaceré krajiny, keďže subjekty budú komunikovať priamo s Komisiou (to platí aj pre „cielený“ scenár). Pretože tento scenár sa bude zameriavať len na tretie krajiny, vyhne sa tým potenciálnym ťažkostiam spojeným s interpretáciou a uplatňovaním schémy, ktoré by ináč mohli vzniknúť v prípade existencie rozdielnych pravidiel pre vnútorný trh a pre tretie krajiny. 6. Porovnanie scenárov s cieľmi a ich vplyvmi Všetky tri scenáre sa zameriavajú na konkurencieschopnejšie poľnohospodárske odvetvie v Európe. Preto bude potrebné zvýšiť informovanosť o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov. Ich očakávané hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. || || Scenár „zlepšeného status quo“ || „Cielený“ scenár || Scenár „exkluzívnych tretích krajín“ Hospodársky vplyv || Konkurencieschopnosť odvetvia poľnohospodárstva || + || +++ || ++ Malé a stredné podniky (MSP) || + || ++ || +++ Európski spotrebitelia || 0 || ++ || -- Regióny || + || +++ || ++ Fungovanie vnútorného trhu || 0 || ++ || + Sociálny vplyv || Zamestnanosť || + || ++ || ++ Kultúra, dedičstvo || + || +++ || ++ Pohoda európskych spotrebiteľov || 0 || + || - Environmentálne súvislosti || Udržateľná výroba || 0 || ++ || + Zjednodušenie || + || ++ || +++ Lepšie riadenie na základe scenára „zlepšeného status quo“ by všeobecne malo viesť k malému, ale badateľnému pozitívnemu vplyvu vo všetkých oblastiach. Pri zachovaní súčasného trendu by každý individuálny program aj naďalej vykazoval hodnotné výsledky. Absencia globálneho prístupu však naruší súdržnosť celej politiky a bude hroziť riziko zanedbania príležitostí, ktoré sa ponúkajú v špecifických odvetviach alebo na špecifických trhoch, predovšetkým v tretích krajinách. Nová technická pomoc by mohla zlepšiť vzťahy medzi príjemcami a pomôcť im nájsť partnerov pre realizáciu programov pre viaceré krajiny. Napriek tomu sa v tomto scenári neriešia otázky riadenia, ktoré vyplynuli z programov pre viaceré krajiny, ktoré bude riadiť Komisia spoločne s členskými štátmi. Na druhej strane spektra sa v scenári „exkluzívnych tretích krajín“ sleduje energickejší a komerčnejší prístup na základe obmedzovania propagačných opatrení voči trhom tretích krajín a na základe ambicióznejšieho využívania súkromných značiek a pôvodu. Tento scenár by viedol k značným hospodárskym vplyvom, predovšetkým pre MSP, ktoré budú môcť v rámci propagačných akcií uviesť svoje vlastné značky. Nereaguje však na potrebu informácií zo strany európskych spotrebiteľov. Absencia propagačných akcií na vnútornom trhu bude mať nakoniec vplyv na nákupné správanie európskych spotrebiteľov. V „cielenom“ scenári sa zohľadňujú potreby vnútorných aj vonkajších trhov. Celosvetová poľnohospodárska propagačná stratégia by bola účinná a zaoberala by sa hospodárskymi príležitosťami v tretích krajinách a informačnými potrebami na vnútornom trhu. Všeobecná kompenzácia by primárne nepredstavovala hospodársku výhodu pre poľnohospodárske podniky. Propagačným materiálom pre spotrebiteľov, ktorý tento scenár ponúka, by sa však zviditeľnili súkromné značky a pôvod výrobkov, takže by došlo k čiastočnej kompenzácii. „Cielený“ scenár a scenár „exkluzívnych tretích krajín“ by vytvárali viac programov pre viaceré krajiny spolu s vysokou pridanou hodnotou pre Európu. Z analýzy však vyplýva, že – do určitej miery – nebude možné vyhnúť sa vyššej administratívnej záťaži. Pokiaľ ide o rozpočet, finančné zdroje novej politiky budú vymedzené v medziach nového, viacročného, finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020. Bez toho, aby tým bola dotknutá dostupnosť takýchto zdrojov, „cieleným“ scenárom sa budú klásť najvyššie požiadavky na rozpočet EÚ. Vyplýva to zo želania naďalej ambiciózne rozvíjať činnosti na trhoch tretích krajín a zo značného zvýšenia počtu programov pre viaceré krajiny. Rozpočet pre scenár „exkluzívnych tretích krajín“ by predstavoval polovicu rozpočtu „cieleného“ scenára za predpokladu, že výdavky „cieleného“ scenára budú rovnako rozdelené medzi vnútorný trh a trhy tretích krajín. Aj keby bol scenár „exkluzívnych tretích krajín“ lacnejší, tieto dva scenáre sú si z hľadiska nákladovej účinnosti rovnocenné. Je zrejmé, že scenárom „exkluzívnych tretích krajín“ sa nedokážu primerane riešiť očakávania európskych spotrebiteľov; na druhej strane by sa „cieleným“ scenárom zvýšila informovanosť vo vzťahu ku kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu, čím by sa zvýšil dopyt a zároveň by sa podporila udržateľná výroba. „Cieleným“ scenárom by sa maximalizovala pridaná hodnota EÚ prostredníctvom lepšej propagácie kvality európskych poľnohospodárskych výrobkov a lepšej informovanosti spotrebiteľov v celej EÚ, prostredníctvom riešenia dôležitých cezhraničných otázok týkajúcich sa riadenia programov pre viaceré krajiny a prostredníctvom posilňovania výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi. V nasledujúcej tabuľke je vyhodnotený každý z týchto troch scenárov s cieľom dosiahnuť konkrétne ciele tejto reformy: || Scenár „zlepšeného status quo“ || „Cielený“ scenár || Scenár „exkluzívnych tretích krajín“ Informovanosť o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov || ++ || +++ || + Rozvíjať a otvárať nové trhy na vnútornom trhu a v tretích krajinách || + || +++ || ++ Účinnosť a efektívnosť || + || ++ || ++ Pridaná hodnota EÚ || + || +++ || ++ Zdá sa, že scenár „zlepšeného status quo“ sa v nedostatočnej miere zameriava na činnosti s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu, zatiaľ čo scenár „exkluzívnych tretích krajín“ sa zdá byť priveľmi riskantný vzhľadom na nízku úroveň vedomostí o poľnohospodárskych výrobkoch v Európe. V „cielenom“ scenári sa poskytuje správna rovnováha, ktorá umožňuje postupne premeniť poľnohospodársku propagačnú politiku na politiku, ktorá sa vo väčšej miere zameriava na potreby poľnohospodárstva a trhov, a zároveň zlepšuje úroveň povedomia spotrebiteľov vzhľadom na široký rozsah poľnohospodárskych výrobkov. „Cieleným“ scenárom sa poľnohospodárskemu odvetviu umožní lepšie reagovať na tlaky vyvíjané na jeho konkurencieschopnosť; cielené opatrenia v tretích krajinách sa budú zaoberať tvrdou hospodárskou súťažou prichádzajúcou z iných krajín. Nedostatočnou informovanosťou o kvalite výrobkov EÚ sa bude zaoberať komplexná stratégia zameraná na zlepšenie informačných činností na vnútornom trhu vrátane starostlivého monitorovania trendov na trhu. V neposlednom rade sa tento scenár bude zaoberať zvýšenými cenovými tlakmi, ktoré sú vyvíjané na poľnohospodárstvo EÚ na vnútornom aj na vonkajšom trhu a pomôže zachovať rôznorodosť poľnohospodárskej výroby EÚ, životného prostredia a vidieckeho prostredia[6]. 7. Monitorovanie a hodnotenie V súčasnosti sa systematicky vykonáva hodnotenie vplyvov každého individuálneho informačného a propagačného programu, pričom sa používajú ukazovatele a ciele stanovené navrhujúcou organizáciou a vyhodnotené útvarmi Komisie pri schvaľovaní programu. Pri absencii celkovej stratégie je však ťažké zlúčiť výsledky týchto hodnotení na širšej úrovni propagačnej politiky. V budúcnosti bude dôležité posilniť monitorovanie a hodnotenie európskej propagačnej politiky na podporu poľnohospodárskych výrobkov. V budúcom systéme monitorovania a vyhodnocovania by sa mal lepšie premietať posilnený strategický prístup. Mali by sa preto zaviesť spoločné ukazovatele založené na cieľoch a prioritách, aby sa uľahčilo využívanie hodnotenia v rámci postupu výberu týkajúceho sa programov. Systém monitorovania a vyhodnocovania určený pre poľnohospodársku propagačnú politiku by mala byť prepojený so spoločným rámcom pre monitorovanie a hodnotenie, ktorý sa vzťahuje na SPP, ako sa navrhuje v návrhu reformy financovania, riadenia a monitorovania SPP[7]. Vzhľadom na to sa navrhuje nasledujúca sústava ukazovateľov: – Ukazovatele vplyvov súvisiace so všeobecným cieľom · Poľnohospodárska obchodná bilancia · Faktor poľnohospodárskeho príjmu – Ukazovatele výsledkov súvisiace s konkrétnymi cieľmi · Vývoz poľnohospodárskych výrobkov EÚ · Hodnota výroby podľa schém kvality EÚ · Úroveň informovanosti o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov – Ukazovatele výstupu súvisiace s rôznymi opatreniami propagačnej politiky · Počet programov na vnútornom trhu a na trhoch tretích krajín · Počet nových príjemcov · Počet programov pre viaceré krajiny [1] Pozri hodnotenie vplyvu na SPP do roku 2020 (SEC(2011) 1154 final/2). [2] COM(2011) 436 final. [3] Oznámenie o propagačných a informačných opatreniach na podporu poľnohospodárskych výrobkov: stratégia so silnou európskou pridanou hodnotou na propagáciu chutí Európy (COM(2012) 148). [4] Pozri napríklad iniciatívu z apríla 2012 na vytvorenie nového združenia v USA: CCFN — Konzorcium pre spoločné názvy jedál – medzinárodná iniciatíva pre zachovanie práva používať generické názvy jedál. [5] CHOP – chránené označenie pôvodu; CHZO – chránené zemepisné označenie. [6] Pozri štúdiu Scenár 2020, ktorý obsahuje nepriaznivé vplyvy scenára bez SPP http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2006/scenar2020/final_report/scenar2020final.pdf. [7] Pozri článok 110, COM(2011) 628 final/2.