SK Úradný vestník Európskej únie C 232/1

Stanovisko Výboru regiónov „Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“

(2010/C 232/01)

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

1. Víta odhodlanie Komisie podporovať a dopĺňať úsilie členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov zamerané na riešenie nerovností v oblasti zdravia v Európskej únii. Uznanie rozsahu výziev, ktoré predstavujú rozdiely v oblasti zdravia medzi členskými štátmi a vo vnútri členských štátov, je významné. Názor Komisie, že nerovnosti v oblasti zdravia predstavujú výzvu pre záväzky EÚ týkajúce sa solidarity, sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ľudských práv a rovnosti príležitostí, je dobre formulovaný a podopretý argumentmi. Komisia však mohla položiť väčší dôraz na cieľ územnej súdržnosti, ktorý bol nedávno stanovený v Lisabonskej zmluve.

2. Uznáva a osvojuje si definíciu Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorá zdravie vyjadruje ako stav úplnej duševnej a telesnej pohody, a nielen neprítomnosti choroby alebo poruchy.

3. Pripomína Komisii, že podľa článku 3 Lisabonskej zmluvy sú inštitúcie povinné podporovať blaho európskych občanov.

4. Upozorňuje Komisiu na správu Sira Michaela Marmota pre Svetovú zdravotnícku organizáciu s názvom „Preklenutie rozdielov v zdraví za jedno generačné obdobie: dosahovanie rovnosti v zdraví prostredníctvom pôsobenia na sociálne determinanty zdravia“. Výbor zastáva názor, že táto správa by mala byť kľúčovým zdrojom pre EÚ pri riešení nerovností v oblasti zdravia.

5. Akceptuje hodnotenie Komisie, že problematika rozdielov v oblasti zdravia je veľmi komplexná a vývoj v tejto oblasti závisí od viacerých faktorov, a to najmä: uznania, že nerovnosti sa vyskytujú na všetkých úrovniach, od európskej až po miestnu; úlohy sociálneho gradientu a úzkej súvislosti medzi zdravím a blahobytom; zdravotných dôsledkov znevýhodnenia pre zraniteľné alebo sociálne vylúčené skupiny a rôznych účinkov politických rozhodnutí v oblasti sociálnej politiky na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a sociálnej pomoci.

6. Víta, že v správe je do veľkej miery zachovaná rovnováha medzi európskou spoluprácou a subsidiaritou v súlade s článkom 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Poukazuje však v tejto súvislosti na skutočnosť, že odstraňovanie nerovností v oblasti zdravia v rámci jednotlivých krajín je podľa Lisabonskej zmluvy úlohou vnútroštátnej zdravotnej politiky.

Prínos politiky EÚ k zmierňovaniu nerovností v oblasti zdravia

7. Uznáva prínos, ktorý môžu predstavovať príslušné opatrenia EÚ pre cieľ uvedený v článku 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj v článku 35 Charty základných práv Európskej únie, a to: „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia.“

8. Pripomína, že „právo na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a právo využívať lekársku starostlivosť za podmienok ustanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou“ je zakotvené v článku 35 Charty základných práv Európskej únie.

9. Víta celkové ciele stratégie EÚ v oblasti zdravia, ktorá podporuje prístup k zdravotnej starostlivosti a prevencii chorôb a presadzovanie zdravého životného štýlu.

10. Vyzýva Komisiu, aby ubezpečila Výbor regiónov, že návrh smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti v plnej miere zohľadní účinky na nerovnosti v oblasti zdravia, pokiaľ by sa mal tento návrh uskutočniť.

11. Vzhľadom na dôraz, ktorý článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie kladie na zlepšenie zdravotníckych služieb v cezhraničných oblastiach Výbor regiónov žiada podporu pre susediace regióny v rôznych členských štátoch pri vytváraní dobrovoľných dohôd, ktorých cieľom je znížiť nerovnosti v oblasti zdravia medzi jednotlivými štátmi. Výbor regiónov v tejto súvislosti zdôrazňuje možnosti, ktoré ponúka nástroj Európskeho zoskupenia územnej spoluprácu (EZÚS) a ktoré už niekoľko skupín využilo. Výbor regiónov si však uvedomuje, že dohody o rozsiahlejšej cezhraničnej zdravotnej starostlivosti je potrebné starostlivo zvážiť, aby sa zabezpečilo, že cezhraničná mobilita pacientov nezvýhodní tie skupiny obyvateľstva, ktoré už majú prospech zo zdravotnej starostlivosti na úkor ostatných, a tým sa nerovnosti v oblasti zdravia ešte prehĺbia. Všetky regióny by mali dostať záväzný prísľub, že cezhraničné dohody umožnia spravodlivý prístup k zdravotnej starostlivosti, ktorá zaručí dobré zdravotné výsledky zraniteľných a sociálne slabých skupín tam, kde tieto skupiny musia bojovať o svoje práva prístupu k zdrojom zdravotnej starostlivosti. Prístup k cezhraničnej zdravotnej starostlivosti by mal byť možný len po predchádzajúcom schválení, aby ľudia s malým príjmom mali rovnoprávny prístup k službám.

12. Víta, že bola uznaná úloha spoločnej poľnohospodárskej politiky v súvislosti s otázkami zdravia a oceňuje prínos programov ako napr. školské mlieko, jedlo pre ľudí v najväčšej núdzi, školský program podpory konzumácie ovocia pri podpore výživy a zdravého spôsobu života. Potraviny poskytované vo verejných zariadeniach, ako sú školy a nemocnice, by mali zabezpečovať hlavne zdravú, výživnú stravu podľa možnosti z miestnych zdrojov. Výbor regiónov tiež víta uznanie možného vplyvu spoločnej poľnohospodárskej politiky a ostatných politík na zdravie vo vidieckych oblastiach prostredníctvom opatrení týkajúcich sa sociálnych determinantov zdravia. Výbor regiónov uznáva, že vidiecke oblasti stoja pred špecifickými výzvami v oblasti zdravia: nedostatočný prístup k zdravotnej starostlivosti vo vidieckych oblastiach môže v niektorých členských štátoch vyústiť do nerovností v oblasti zdravia a spojitosť medzi ekonomikou poľnohospodárstva a migráciou môže viesť k tomu, že v niektorých komunitách budú existovať špecifické potreby a nerovnosti v oblasti zdravia. V oboch prípadoch môže SPP prispieť k zlepšeniu životných podmienok, a je preto dôležitá.

13. Nesúhlasí s tým, že stačí povedať, že politika EÚ v oblasti životného prostredia a trhové politiky v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky podporujú celé spektrum iniciatív, ktoré prispievajú k zlepšovaniu zdravia. Hoci SPP má potenciál byť prínosom, v zásade nie je zostavená tak, aby medzi priority zaradila výsledky týkajúce sa zdravia alebo nerovnosti v oblasti zdravia. Je teda opodstatnené zvážiť negatívny dosah na výsledky v oblasti zdravia, ktorý môže vzísť z nevyváženého prístupu k produkcii mliečnych a mäsových výrobkov v porovnaní s ovocím a zeleninou. Jestvuje možnosť preskúmať túto nerovnováhu v rámci reformy SPP a v každom štádiu reformného procesu by sa malo zdôrazniť, aká je dôležitá podpora dobrých a objektívnych výsledkov týkajúcich sa zdravia.

Nerovnosti v oblasti zdravia a hospodárske otázky

14. Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia sa nedokázala v plnej miere zaoberať problémom nadmernej konzumácie alkoholu a iných drog, ktoré spôsobujú zlý zdravotný stav a podporujú nerovnosti v oblasti zdravia. V súvislosti s alkoholom Výbor regiónov uznáva, že tvorcovia politiky stoja pred ťažkou úlohou, pretože musia zohľadniť aj vplyv tohto problému na miestne hospodárstvo a územie a brať pritom do úvahy jeho verejné i súkromné aspekty. V tejto súvislosti je vhodné priznať, že regulácia konzumácie alkoholu je problematická, nie je to však dôvod na ignorovanie jeho dosahu na zdravie, ani na poľavenie pozornosti, pokiaľ ide o zneužívanie alkoholu a akýchkoľvek iných látok, ktoré môžu mať za následok zmenu psychického stavu.

15. Uznáva, že členské štáty v celej EÚ čelia vážnej finančnej a hospodárskej kríze, ktorá bude mať nevyhnutne vplyv na zdravie a blahobyt jej občanov. Je pravdou, že hospodárska situácia môže mať za následok, že sa rozdiely vo výsledkoch v oblasti zdravia zväčšia, no táto situácia by nemala byť ospravedlnením toho, že nedôjde k prispôsobeniu opatrení tak, aby mohli lepšie riešiť problém nerovností. Zlyhanie finančných ústavov na celom svete núti členské štáty, regióny a obce k tomu, aby prehodnotili svoj prístup k budovaniu udržateľných spoločenstiev. Politické opatrenia, ktoré sú príliš zamerané na hospodársku prosperitu, môžu viesť k nerovnostiam v oblasti zdravia. Hospodárske ťažkosti môžu viesť k menšej ekonomickej prosperite, nebráni to však tomu, aby sa kládol väčší dôraz na zmenšovanie nerovností v hospodárskej, sociálnej a zdravotnej oblasti. Teraz má Komisia príležitosť v rámci 7. rámcového programu a rozpočtového plánovania prehodnotiť priority a položiť väčší dôraz na opatrenia zamerané na boj proti nerovnostiam.

16. Pripomína, že súčasné hospodárske problémy nasvedčujú tomu, že význam hospodárskeho rozmeru služieb zdravotnej starostlivosti a hospodárskeho dosahu zdravej populácie stále rastie. Služby zdravotnej starostlivosti sú významným zamestnávateľom a vytvárajú hospodársku prosperitu prostredníctvom pridružených odvetví, ako sú výskum a inovácie v oblasti zdravia, pričom nové príležitosti vznikajú najmä v rozvíjajúcich sa hospodárstvach. Súčasne strata pracovných síl v dôsledku predčasnej smrti a invalidity predstavuje zníženie produktivity a zvýšenie tlaku na systémy sociálnej pomoci.

17. V súvislosti so starnutím obyvateľstva súhlasí s uznaním dôležitosti lepšieho zdravotného stavu všetkých skupín obyvateľstva. Systémy sociálneho zabezpečenia už pociťujú dôsledky zmenenej demografie obyvateľstva. Aj keď je treba uvítať dlhšiu dobu života, v záujme udržania systémov sociálneho zabezpečenia na úrovni, ktorú v súčasnosti Európania očakávajú, sa musí vynaložiť väčšie úsilie na zvládnutie dopytu po službách. Prioritou je teda zvýšiť počet rokov prežitých v zdraví u tých ľudí, ktorí majú najhoršie vyhliadky. Vzhľadom na rozsah sociálno-ekonomických zmien, ktoré so sebou prinesie starnúca populácia v EÚ, chce VR zdôrazniť význam výskumu a vývoja zameraného na zlepšenie zdravotnej starostlivosti o starších.

Prínos politiky súdržnosti EÚ k zmierňovaniu nerovností v oblasti zdravia

18. Súhlasí s tvrdením, že politika súdržnosti EÚ je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stratégie EÚ do roku 2020 v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti a môže byť účinným nástrojom na riešenie nerovnosti v oblasti zdravia. V roku 2010 sa v rámci vypracovávania a odsúhlasovania stratégie EÚ do roku 2020 naskytá významná príležitosť na zváženie účelového viazania štrukturálnych fondov už od roku 2013. Výbor očakáva, že stratégia EÚ do roku 2020 bude výrazne zameraná na boj proti vylúčeniu, čo by následne vytvorilo jasnú väzbu na nerovnosti v oblasti zdravia.

19. Domnieva sa, že štrukturálne fondy EÚ by sa mohli použiť na rozšírenie zdravotnej starostlivosti na mieste v rámci regionálnej stratégie rozvoja. Totiž nie všetci európski občania majú prístup k rovnakým príležitostiam, vrátane príležitostí týkajúcich sa zdravia, čo je jedným zo základných cieľov politiky súdržnosti EÚ a štrukturálnych fondov.

20. Berie na vedomie, že Komisia stanovila tri oblasti, v ktorých by sa mohlo dosiahnuť zlepšenie: poznatky o možnostiach využívania fondov v tejto oblasti, koordinácia medzi vnútroštátnymi politickými útvarmi a technické kapacity na budovanie investícií v tejto oblasti. Tieto oblasti však nie sú nevyhnutne oblasťami, ktoré by sa mali prednostne zlepšiť. Väčší účinok by mohla mať najmä koordinácia medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi v prípadoch, keď sú zodpovedné za priame poskytovanie služieb. Technické kapacity môžu tiež existovať na celoštátnej úrovni, ale nie v zdravotníckych zariadeniach na regionálnej alebo miestnej úrovni, a preto by intervencie mali byť zamerané na zodpovedajúcu úroveň, aby sa dosiahli požadované výsledky.

Zber údajov, monitorovanie a analýza

21. Podporuje návrh, že miera pokroku na ceste k agende EÚ2020 by sa mohla zvýšiť, aby odrážala dôležitosť zmierňovania nerovností v oblasti zdravia. Ukazovateľ počtu rokov prežitých v zdraví je meradlom výsledkov v oblasti zdravia, mal by sa však doplniť o opatrenia, ktoré odrážajú dôležitosť zmenšenia rozdielov medzi najzdravšími a najmenej zdravými osobami.

22. Stotožňuje sa so zhodnotením rozdielov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zber a analýzu údajov. Je užitočné, že EUROSTAT vytvoril zdravotné ukazovatele. Okrem toho považuje za účinný prostriedok na zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia aj vzájomnú podporu členských štátov prenosom know-how pri zlepšovaní zdravotnej starostlivosti pre obyvateľov.

23. Vyzýva Komisiu, aby uznala osobitné problémy pri monitorovaní výsledkov v oblasti zdravia u migrantov a ich komunít. U tranzitného a migrujúceho obyvateľstva sú menej pravdepodobné dobré zdravotné výsledky a pri prístupe k sociálnej pomoci môžu narážať na špecifické prekážky. Oznámenie označuje migrantov ako zraniteľnú skupinu. Aby sa dosiahlo účinné monitorovanie údajov, mali by sa zohľadniť špecifické problémy spojené s monitorovaním výsledkov v oblasti zdravia u skupín, ktoré migrujú alebo prechádzajú krajinou.

24. Nalieha na Komisiu, aby uznala rodovo podmienené nerovnosti v oblasti zdravia a podporila zber, monitorovanie a analýzu údajov o zdraví podľa pohlavia a rodovú štatistiku. Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať právu žien a mužov na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti s cieľom znížiť rozdiely medzi členskými štátmi a vo vnútri členských štátov.

Úloha miestnych a regionálnych orgánov

25. Víta uznanie úlohy miestnych a regionálnych orgánov tak pri dosahovaní výsledkov v oblasti zdravia, ako aj pri poskytovaní služieb, ktoré sa zaoberajú sociálnymi determinantmi zdravia.

26. Navrhuje, aby sa väčšmi zdôraznil význam miestnych opatrení na podporu zdravého spôsobu života a predchádzanie podmienkam, ktoré vedú k zlému zdravotnému stavu. Niektoré regióny už vypracovali vlastné stratégie, ktoré majú umožniť dosiahnutie cieľov uvedených v oznámení a ktoré opisujú rámec celkovej politiky, ktorá podporuje zdravie. Výbor zdôrazňuje, že vzdelávacie programy na školách sú veľmi dôležité pre podporu zdravého stravovania a zdravého spôsobu života. Je veľa organizácií, ktoré sú schopné prispieť k dôraznejším preventívnym opatreniam, ale v mnohých prípadoch si účinná prevencia bude vyžadovať činnosť práve na miestnej úrovni, prispôsobenú potrebám určitých komunít. Zatiaľ čo povaha problémov vedúcich k zlému zdravotnému stavu môže byť v členských štátoch rovnaká, poskytovanie informácií o zdravom životnom štýle si často vyžaduje zásahy malého rozsahu založené na miestnych poznatkoch. Tieto zásahy môžu byť účinné v mestách a obciach v mnohých členských štátoch – zemepisne oddelené oblasti môžu mať podobné problémy, ako napr. vysokú nezamestnanosť v dôsledku zániku ťažkého priemyslu. Cieľom budúcich opatrení by malo byť prepojenie malých komunít z celej EÚ, ktoré majú podobné problémy, ale tie nemusia byť rovnaké ako problémy ich najbližších susedov v regióne. Spolupráca na národnej úrovni by mohla byť neefektívna pri získavaní poznatkov o postupoch, ktoré sú účinné v obzvlášť malých komunitách.

27. Dôrazne súhlasí s názorom Komisie, že zlepšenie výmeny informácií a zlepšenie koordinácie politík medzi rozličnými úrovňami správy a rôznymi odvetviami môže napomôcť vytvoreniu účinnejších opatrení a dosiahnutiu významnejších a trvácnejších výsledkov. Výbor by navrhoval sformulovať tento názor dôraznejšie: nielen že sa prostredníctvom takejto koordinácie a výmeny informácií dajú dosiahnuť účinnejšie opatrenia s väčším vplyvom, ale je to dôležitý predpoklad zmiernenia nerovností v oblasti zdravia. Záväzok zameraný na zmiernenie nerovností v oblasti zdravia ponúka členským štátom dôležitú príležitosť premyslieť si úroveň spolupráce na vnútroštátnej úrovni a poučiť sa od členských štátov, ktoré dosiahli najväčší úspech pri vytváraní partnerstiev medzi úrovňami správy a rôznymi odvetviami.

Štruktúry spolupráce na úrovni EÚ

28. Upevňuje už skôr prejavený záujem Výboru regiónov zahrnúť do regionálnej spolupráce v oblasti zdravia dôraz na otázky nerovnosti v tejto oblasti. Výbor regiónov sa zaviazal k zásade štruktúrovanej interakcie, ktorú koordinujú jeho členovia. Výbor má tiež záujem na tom, aby sa takáto štruktúrovaná interakcia využila na nadviazanie spolupráce s GR SANCO a zapojenie do jeho činnosti týkajúcej sa nerovností v oblasti zdravia.

29. Domnieva sa, že štruktúrovaná interakcia zo strany Výboru regiónov by sa mala doplniť tým, že výbor bude mať svoje zastúpenie vo výboroch EÚ pre zdravotnú politiku a v pracovných skupinách, ktoré sa zaoberajú problematikou zdravia. Hoci uznáva, že členské štáty majú právo menovať zástupcov do týchto pracovných skupín, bolo by užitočné posúdiť pokrok, ktorý sa dosiahol na miestnej a regionálnej úrovni, pokiaľ ide o boj proti nerovnostiam v oblasti zdravia.

Zraniteľné skupiny

30. Víta, že boli uznané potreby zraniteľných skupín a nutnosť venovať zvláštnu pozornosť potrebám chudobných ľudí, znevýhodnených skupín migrantov a etnických menšín, osôb so zdravotným postihnutím, seniorov a detí žijúcich v chudobe.

31. Žiada, aby sa pozornosť venovala potrebám ďalších zraniteľných skupín, najmä tých, u ktorých sa nerovnosti v oblasti zdravia môžu v priebehu času objaviť. Aby bolo možné riešiť nerovnosti, ktorým sa dá predísť, je veľmi dôležité pochopiť meniaci sa charakter spoločnosti a z toho vznikajúce nerovnosti. Sem sa môžu zahrnúť potreby dospelých, ktorí sa v dôsledku rozpadu rodiny dostali do izolácie, osôb, ktoré boli zbavené slobody či umiestnené do ústavnej starostlivosti, alebo ľudí žijúcich na vidieku s upadajúcou hospodárskou základňou. Prihliadať by sa malo aj na význam pochopenia sociálnych a kultúrnych vplyvov panujúcich v rôznych spoločenských skupinách, pretože môžu byť významné pre správanie jednotlivcov.

32. Zdôrazňuje, že opatrenie na podporu zraniteľných skupín by malo uznať nejednoznačnosť pri určovaní „migrantov“. Na účely nerovností v oblasti zdravia môže akýkoľvek pohyb ľudí, bez ohľadu na to, či sa sťahovali v rámci EÚ alebo prišli z krajín mimo EÚ, viesť k sociálnemu znevýhodneniu, zlému prístupu k sociálnej pomoci, a tým k nerovnostiam v oblasti zdravia. Skupiny obyvateľov, ktoré sa sťahovali v rámci EÚ, nemajú rovnaký prístup k službám, ako je bývanie, a môžu sa sať bezdomovcami. Bezdomovstvo môže mať vážny dosah na zdravie. Mali by sa prijať konkrétne opatrenia na posúdenie zdravotných výsledkov skupín obyvateľstva migrujúcich v rámci EÚ.

Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri financovaní a poskytovaní služieb

33. Zastáva názor, že v prípade, keď sú jestvujúce zdroje financovania zamerané na oblasť zdravia, miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť pružne rozhodovať o tom, či sa zamerajú na rozvoj zručností, vedomostí a schopností v zdravotníckych zariadeniach alebo na rozvoj infraštruktúry zdravotnej starostlivosti. Zatiaľ čo investície do infraštruktúry zdravotnej starostlivosti môžu byť v niektorých členských štátoch a regiónoch alebo obciach so slabo rozvinutou infraštruktúrou prioritou, v iných oblastiach s výraznými nerovnosťami v oblasti zdravia je infraštruktúra zdravotnej starostlivosti dobre rozvinutá. V týchto oblastiach môže byť potrebné tieto investície nasmerovať na najnižšiu miestnu úroveň s cieľom rozvíjať zručnosti, vedomosti a schopnosti tak v zdravotníckych zariadeniach, ako aj medzi obyvateľstvom.

34. Navrhuje – hoci uznáva, že vnútroštátna implementácia právnych predpisov Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci prispieva k nerovnostiam v oblasti zdravia na základe ochrany zdravia pracovníkov – aby aj miestne a regionálne orgány mohli zohrávať úlohu pri modelovaní osvedčených postupov v oblasti zamestnanosti. Je to pre miestne a regionálne orgány dôležité preto, lebo sú významnými zamestnávateľmi vo svojich regiónoch a obciach a tiež preto, lebo majú schopnosť ovplyvňovať prax iných organizácií a zainteresovaných strán v zamestnávaní vo svojich regiónoch a obciach.

35. Pripomína svoju požiadavku väčšej právnej istoty pre poskytovateľov sociálnych služieb všeobecného záujmu v súvislosti s pravidlami EÚ v oblasti hospodárskej súťaže a očakáva, že Komisia tento návrh zaradí do svojho pracovného programu na rok 2010. V tejto súvislosti berie na vedomie záväzok predsedu Európskej komisie vypracovať rámec kvality pre verejné služby.

Odporúčania

Výbor regiónov odporúča:

36. Zabezpečiť v rámci stratégie EÚ do roku 2020 väčšie uznanie zdraviu a dobrých životných podmienok ako kľúčovým aspektom v boji proti vylúčeniu.

37. Možnosť využívať štrukturálne fondy na riešenie nerovností v oblasti zdravia.

38. Zahrnúť do monitorovania lisabonského programu okrem ukazovateľov počtu rokov prežitých v zdraví najmä také ukazovatele, ktoré odrážajú rozdiely vo výsledkoch v oblasti zdravia medzi rôznymi skupinami.

39. Uznať, že súčasná finančná kríza ďalej prehĺbi nerovnosti v oblasti zdravia najmä u tých občanov EÚ, ktorí sa ocitnú bez práce, bez domova alebo v chudobe. Výbor namiesto toho požaduje väčšie investície do programov financovania, akým sú 7. RP a PROGRESS, aby sa poskytla pomoc miestnym a regionálnym orgánom pri riešení nerovností v oblasti zdravia, a to tak krátkodobo počas končiacich sa súčasných programov, ako aj dlhodobo pri riešení zväčšujúcich sa rozdielov v oblasti zdravia.

40. Na úrovni EÚ uznať a propagovať činnosť Komisie Svetovej zdravotníckej organizácie pre oblasť sociálnych determinantov zdravia, ako aj odpovede národných vlád tejto komisii.

41. Zaviazať sa k otvorenej metóde koordinácie ako nástroja na šírenie osvedčených postupov a porovnávania výkonnosti s cieľom riešiť nerovnosti v oblasti zdravia v členských štátoch bez toho, aby sa marilo úsilie vynaložené na miestnej a regionálnej úrovni.