OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Politika súdržnosti: Strategická správa 2013 o vykonávaní programov v období rokov 2007 – 2013 /* COM/2013/0210 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Politika súdržnosti: Strategická správa 2013 o vykonávaní programov v období rokov 2007 – 2013 1. Úvod Táto správa poskytuje druhý strategický prehľad o vykonávaní programov politiky súdržnosti v období rokov 2007 – 2013, ktoré je potrebné ukončiť do konca roka 2015. Prvá správa bola predložená v marci 2010. V tejto správe je zhrnutých 27 strategických správ predložených členskými štátmi koncom roka 2012[1]. V rámci politiky súdržnosti sa investuje do modernizácie ekonomík členských štátov a regionálnych ekonomík prostredníctvom poskytovania podpory v oblasti inovácií a vytvárania pracovných miest v malých a stredných podnikoch (MSP), výskumu a vývoja, trhu práce a ľudského kapitálu, prostredníctvom budovania dôležitých sieťových infraštruktúr, ochrany životného prostredia, posilňovania sociálneho začlenenia a budovania administratívnych kapacít. Efektívne vykonávanie politiky nadobudlo od roku 2008 vzhľadom na hospodársku krízu ešte viac na význame, keďže zabezpečuje trvalé verejné investície v kontexte fiškálnej konsolidácie v mnohých členských štátoch. Správy poskytujú prehľad o výzvach, ktorým členské štáty čelia v sociálno-ekonomickej oblasti, a o vykonávaní programov financovaných EÚ v zložitom období z historického hľadiska. Zároveň prispievajú k posilneniu transparentnosti a zodpovednosti za plnenie cieľov politiky súdržnosti. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie[2] sa vysvetľuje, ako Komisia pristupuje k posudzovaniu pokroku a uvádza sa 13 tematických informačných prehľadov, v ktorých je sústredený materiál o vykonávaní programov. V tejto správe sa poukazuje na to, že od správy z roku 2010 sa vykonávanie programov urýchlilo a významne prispieva k mnohým oblastiam potrebným na udržanie rastu a vytváranie pracovných miest. Z dôkazov vyplýva jasný pokrok v plnení cieľov stanovených na začiatku obdobia. Politika preukázala tiež schopnosť prispôsobovať sa meniacim okolnostiam a efektívne reagovať na krízu. To znamená, že od programov sa až do konca roka 2015 očakávajú významné a dodatočné výsledky a že je dôležité nielen udržať, ale dokonca ešte zdvojnásobiť doterajšie úsilie. A napokon, Komisia navrhla na obdobie rokov 2014 – 2020 významné zmeny týkajúce sa mnohých oblastí analyzovaných v tejto správe: koncentrácia zdrojov, zameranie na výsledky, spoľahlivé informovanie na základe spoločných ukazovateľov, výkonnostný rámec a hodnotenie. Relevantnosť navrhovaných zmien dokazuje aj táto správa a sprievodné dokumenty. 2. Vývoj a trendy v sociálno-ekonomickej oblasti Finančná a hospodárska kríza, ktorá začala v roku 2008, dramaticky zmenila kontext programov politiky súdržnosti. V roku 2008 rast HDP v EÚ dosahoval už veľmi nízku úroveň (0,3 %), ale v roku 2009 došlo k poklesu o viac než 4 %. V rokoch 2010 a 2011 sa EÚ vrátila k pozitívnym mieram rastu, avšak v roku 2012 je pravdepodobný ďalší pokles[3]. Recesia bola obzvlášť závažná v baltských štátoch, Grécku, Írsku, Portugalsku a Španielsku. Baltským štátom a Írsku sa podarilo dostať späť na pozitívnu cestu rastu a podľa predpovedí budú pokračovať v raste. Portugalsko a Španielsko zostanú v recesii aj v roku 2012 a 2013, ale v roku 2014 sa očakáva návrat k pozitívnemu rastu. Avšak Cyprus a Grécko stále čelia pretrvávajúcemu poklesu HDP[4]. Zamestnanosť v EÚ od začiatku krízy výrazne klesla. V priebehu piatich rokov do posledného štvrťroku roku 2012 došlo k strate šiestich miliónov pracovných miest. Po miernom zotavení začiatkom roku 2010 mala od polovice roka 2011 klesajúcu tendenciu. Vo 4. kvartáli 2012 došlo k poklesu zamestnanosti o 0,4 % v porovnaní so 4. kvartálom 2011. V januári 2013 nezamestnanosť dosiahla 10,8 % v porovnaní s 8,1 % v januári 2009. Z najnovších údajov jasne vyplývajú rozdiely medzi členskými štátmi, najmä medzi severom a juhom eurozóny. Rozdiel v miere nezamestnanosti medzi týmito dvomi oblasťami bol 3,5 percentuálnych bodov v roku 2000, klesol na nulu v roku 2007, ale potom v decembri 2012 vzrástol na 10,5 percentuálnych bodov. Rozdiel medzi najvyššou a najnižšou mierou nezamestnanosti 4,9 % (AT – január 2013) a 27,0 % (EL – november 2012) je doteraz najväčší. Oslabenie hospodárskej činnosti bude mať aj naďalej negatívny vplyv na trhy práce. V rokoch 2013 a 2014 sa očakáva ďalšie zvýšenie miery nezamestnanosti v EÚ na 11 %. Hospodársky pokles je tiež príčinou výrazného zhoršenia podnikateľského prostredia a spotrebiteľskej dôvery. Celkové investície (tvorba hrubého fixného kapitálu) klesli z 21 % HDP v roku 2008 na 18 % v roku 2012. Vývoz tovarov a služieb a priamych zahraničných investícií prudko klesol v roku 2009, ale už sa zotavil. Z dôkazov[5] vyplýva, že hospodárska kríza a reakcie na ňu vedú k prehlbovaniu regionálnych rozdielov, napr. medzi regiónmi hlavného mesta alebo výrobnými regiónmi a menej rozvinutými alebo okrajovými regiónmi. 3. Kríza: problémy a reakcie Negatívne otrasy v dôsledku krízy členské štáty, regióny a mestá nepociťovali rovnomerne alebo súbežne. V mnohých správach členských štátov sa uvádzajú všeobecné trendy, ale načasovanie a intenzita sa líšia. V prípade niektorých programov bol zaznamenaný pokles dopytu po dlhodobejšej podpore inovácií, pokles veľkosti určitých projektov a dlhšie doby plnenia. Zároveň dochádzalo k rastúcemu dopytu po takých opatreniach alebo ich využívaniu ako intervencie na trhu práce, všeobecná podpora podnikania a prístup k financiám pre MSP. V prípade mnohých programov sú problémy s vnútroštátnym alebo regionálnym spolufinancovaním[6] a s kolísaním výmenných kurzov[7], avšak pozitívnejšie je, že dochádza aj k poklesu stavebných nákladov[8]. Fiškálna konsolidácia mimoriadne tvrdo zasiahla vládne fixné investície: klesli o 12 % v reálnom vyjadrení v období dvoch rokov 2009 – 2011 v celej EÚ a minimálne o toľko v BG, RO, ES, GR a PT. Podpora z EFRR a Kohézneho fondu sa rovná viac ako jednej tretine ročných vládnych kapitálových výdavkov vo väčšine krajín EÚ-12 v priebehu programového obdobia. Keďže členským štátom je ešte potrebné vyplatiť veľkú časť celkového dostupného financovania, suma, ktorú možno požadovať do konca obdobia, sa rovná približne polovici alebo viac ročných kapitálových výdavkov v 8 z 12 krajín EÚ a takmer tretine v GR a PT. Jej rozsah je obdobný aj v konvergenčných regiónoch ES a IT. Tieto údaje podčiarkujú zásadný význam financovania výdavkov v rámci politiky súdržnosti určených na rozvoj v mnohých častiach EÚ[9]. V reakcii na tieto výzvy inštitúcie EÚ reagovali rýchlo mobilizovaním všetkých dostupných nástrojov a v prípade potreby ich prispôsobili. 3.1. Flexibilita programu Takmer 36 mld. EUR – t. j. 11 % celkových finančných prostriedkov – bolo do konca roka 2012 presunutých z jednej tematickej oblasti programov na iné s cieľom podporiť najnaliehavejšie potreby a posilniť určité intervencie. Z toho viac než 30 mld. EUR sa týkalo EFRR a Kohézneho fondu a takmer 5,5 mld. EUR sa týkalo ESF. Hlavné zmeny prispeli k posilneniu inovácií a výskumu a vývoja, všeobecnej podpory podnikania, udržateľnej energie, kultúrnej a sociálnej infraštruktúry, ciest a trhu práce. Zníženia mali vplyv na služby IKT, environmentálne opatrenia, železničnú dopravu a iné druhy dopravy, odbornú prípravu a vzdelávanie a opatrenia na budovanie kapacít, t. j. všetky oblasti so zníženým dopytom v dôsledku krízy, alebo kde sa plánované zdroje na programy ukázali príliš ambiciózne. Komisia podporovala členské štáty v tomto presune na iné programy. Najskôr v júli 2011 zriadila pracovnú skupinu na pomoc Grécku, aby dokázalo plniť ozdravný program EÚ/MMF a na urýchlenie čerpania prostriedkov EÚ. Potom v roku 2012 Európska rada schválila vo vybraných členských štátoch akčné tímy pre mládež/MSP s cieľom riešiť problémy zamestnanosti mladých ľudí (pozri oddiel 4.1). 3.2. Ďalšie protikrízové opatrenia V rámci reakcie na finančnú krízu sa inštitúcie EÚ dohodli na balíku opatrení na podporu zjednodušenia a zlepšenia toku financovania EÚ[10]. V správach členských štátoch za rok 2012 sa opäť často uvádzajú štyri opatrenia: · Zlepšenie peňažného toku v prípade orgánov zodpovedných za programy: ďalšie zálohové platby zo strany EÚ realizované v roku 2009 vo výške 6,25 mld. EUR boli použité na predfinancovanie najmä verejných príjemcov (napr. obecných samospráv). · Výkazy výdavkov týkajúce sa veľkých projektov neboli zatiaľ schválené: používané takmer všetkými členskými štátmi s veľkými infraštruktúrnymi projektmi. · Zjednodušenie a racionalizácia vnútroštátnych alebo regionálnych postupov: vyplatením záloh verejným orgánom a zvýšením záloh podnikom v rámci schém štátnej pomoci sa zabezpečila rýchlejšia realizácia[11]. · Zníženie štátneho spolufinancovania: Komisia pri dodržaní regulačného stropu schválila zníženia v súvislosti s požiadavkami na spolufinancovanie pre niektoré členské štáty (ES, GR, IE, IT, LT a PT a v menšej miere BE, FR a UK). Okrem toho inštitúcie EÚ schválili ďalšie zníženia štátneho spolufinancovania dočasným zvýšením miery spolufinancovania až do 95 % pre členské štáty s najväčšími rozpočtovými problémami (GR, HU, IE, LV, PT a RO). Účinok nižšieho štátneho verejného spolufinancovania spočíva v znížení celkových objemov investícií programu o približne 15,5 mld. EUR – približne 3,1 % celkovej plánovanej investície alebo takmer 11 % štátneho verejného spolufinancovania. K najväčším relatívnym zníženiam štátneho verejného spolufinancovania došlo v IE, PT, LV, GR, a ES, a to v rozmedzí od 26 % (ES) do 47 % (IE). Cieľom bolo zamedziť tlaku na vnútroštátne rozpočty v čase krízy, pričom súčasne zabezpečiť pokračujúce investície do projektov s potenciálom rastu a potenciálom tvorby pracovných miest. 3.3. Ostatné výzvy súvisiace vykonávaním programov Aj keď v správach sa uvádza kríza ako hlavná príčina ťažkostí, v niektorých správach[12] sa uvádzajú ďalšie prispievajúce faktory. Patrí k nim neskorý začiatok programov v dôsledku predĺženia predchádzajúceho obdobia, zásadný nedostatok (alebo dokonca pokles) administratívnych kapacít, problémy pri príprave veľkých infraštruktúrnych projektov a so získaním súhlasu Komisie, zmeny v legislatíve, nekonzistentná politická zodpovednosť (zmeny vlád na celoštátnej a regionálnej úrovni, zmeny inštitúcií) a vplyvy vnútroštátnych sektorových reforiem. 4. Príspevok ku konkurencieschopnosti a vytváraniu pracovných miest Programy politiky súdržnosti boli navrhnuté s cieľom prispieť k Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť. Po Lisabonskej stratégii nasledovala v roku 2010 stratégia Európa 2020. Následné Európske rady potvrdili ciele stratégie Európa 2020 a v júni 2012 závery Európskej rady týkajúce sa Paktu pre rast a zamestnanosť poukázali na úlohu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pri podporovaní týchto cieľov. Väčšina členských štátov uvádza, že stále platia ich počiatočné investičné stratégie a ciele napriek prudkej zmene sociálno-ekonomického kontextu vyvolanej krízou. Pokiaľ ide splnenie väčšiny cieľov programov, správy sú zväčša optimistické. Vo viacerých správach sa zdôrazňuje, že politika súdržnosti bola nápomocná pre udržanie verejných investícií v zásadných hospodárskych oblastiach, ako napr. výskum a vývoj, podpora MSP, a v prípade problémov v oblasti udržateľnej energie, reindustrializácie, sociálneho začlenenia, reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy a trhu práce. Finančné nástroje sa využívali takmer vo všetkých členských štátoch na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v malých a stredných podnikoch v období znižovania zadlženia zo strany finančného sektora. Koncom roka 2011 programy súdržnosti prispeli sumou viac než 8,9 mld. EUR (4,4 % celkového EFRR) k finančným nástrojom pre podniky, z čoho viac než 3,6 mld. EUR (40 %) bolo vyplatených podnikom. Význam Európskeho sociálneho fondu pri riešení krízy závisí od jeho úlohy pri podpore trhu práce. Pre členské štáty, ktoré kríza ťažko postihla, ale sú schopné reakcie, ESF je hlavným zdrojom podpory aktívnej politiky trhu práce. Pomohol k posilneniu týchto politík v členských štátoch, ktoré čelia rozpočtovým obmedzeniam, kde tradične existovala tendencia podporovať, najmä pasívne opatrenia. V týchto krajinách zmeny v programoch priamo súviseli so zmenami politík trhu práce. Niektoré členské štáty zdôrazňujú úlohu, ktorú EFRR a ESF zohrávajú pri posilňovaní reformného úsilia členských štátov, konkrétne v oblasti lepšej regulácie, reformy systémov vzdelávania, trhu práce, verejnej správy a štrukturálnych reforiem v odvetviach vodného hospodárstva. Okrem toho ESF podporuje budovanie kapacít sociálnych partnerov. Členské štáty uvádzajú aj opatrenia, ktoré prijali v reakcii na odporúčania pre jednotlivé krajiny schválené Radou EÚ. Napríklad Poľsko (PL) uvádza informácie o nápravných opatreniach, ako napr. plán pre železnice, reforma vysokoškolského vzdelávania a prepojenie vedy a podnikania prostredníctvom „Budovania na vedomostiach“. Litva (LT) uvádza informácie o opatreniach na riešenie vysokej nezamestnanosti, ako aj na zlepšenie energetickej účinnosti v budovách. Spojené kráľovstvo (UK) zdôrazňuje úlohu politiky súdržnosti pri podpore regionálnej produktivity a podpore rast a zamestnanosti. 4.1. Zameranie na mládež a MSP V januári 2012 Európska rada schválila iniciatívu akčných tímov pre mládež/MSP v ôsmich členských štátoch, ktoré boli najviac postihnuté nezamestnanosťou mladých ľudí. Vďaka práci akčných tímov[13] úradníkov Komisie a zástupcov členských štátov približne ďalších 780 000 mladých ľudí môže mať prospech z prerozdelenia finančných prostriedkov z ESF na programy zamestnanosti a vzdelávania mladých ľudí. Na základe opatrení EFRR v rámci tejto iniciatívy sa mohla poskytnúť podpora ďalším 54 800 MSP navyše k pôvodne plánovanému počtu. Tieto výsledky dokazujú, že mnohé členské štáty prijali ambiciózne opatrenia na riešenie vysokej úrovne nezamestnanosti mladých ľudí. 4.2. Kvantifikácia pokroku pri plnení cieľov politík Správy obsahujú veľké množstvo informácií a údajov. Ide o prvé programové obdobie, v ktorom Komisia môže agregovať a analyzovať údaje týkajúce sa spoločných ukazovateľov výstupu vo výročných správach o vykonávaní a strategických správach členských štátov. Z týchto údajov vyplýva, že politika súdržnosti priniesla skutočne konkrétne výsledky a že dochádza k značnému urýchleniu, pokiaľ ide o výstupy a výsledky oznámené v roku 2011 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Nasledovné konkrétne výsledky oznámené v rámci programov možno agregovať na európskej úrovni[14]. · Doteraz bolo vytvorených takmer 400 000 pracovných miest, 190 000 z nich od roku 2010. Zahŕňajú: – viac než 15 600 pracovných miest vo výskume (9 500 od roku 2010) – viac než 167 000 pracovných miest v MSP (69 100 od roku 2010) Najväčší počet nových pracovných miest bol uvedený v UK, IT, DE, ES, PL a HU. Z toho vyplýva, že podpora politiky súdržnosti má pozitívny a v niektorých prípadoch významný proticyklický vplyv na zamestnanosť. · Podpora bola poskytnutá na 53 240 projektov v oblasti výskumu a technického rozvoja a na 16 000 projektov spolupráce medzi podnikmi a výskumnými inštitúciami. · Podpora bola poskytnutá 53 160 začínajúcim podnikom (28 000 od roku 2010) väčšinou v krajinách EÚ-15, ale v značnej miere aj HU a PL. · K širokopásmovému pripojeniu má prístup takmer o 1,9 mil. viac ľudí (najmä v ES, FR, IE, IT). · Od roku 2007 bolo vyrobených z obnoviteľných zdrojov dodatočných 1 222 megawattov elektrickej energie prevažne v EÚ-15[15]. · Projekty v oblasti zásobovania vodou prinášajú v súčasnosti prospech ďalším 2,6 mil. osobám a projekty v oblasti odpadových vôd ďalším 5,7 mil. osobám. · Začalo sa viac než 5 000 dopravných projektov a výstupy sú konkrétne viditeľné: 460 km od ciest v rámci TEN-T a 334 km železníc v rámci TEN-T[16]. · Takmer 3,4 mil. osôb má prístup ku kvalitnejšej mestskej doprave. · Podporu získalo viac než 19 000 projektov v oblasti vzdelávacej infraštruktúry v prospech 3,4 mil. študentov väčšinou v IT, významné úspechy sa však dosiahli aj v BG, ES, GR. V prípade ESF došlo v rokoch 2009 a 2010 k významnému zvýšeniu počtu účastníkov (od 10 po viac než 15 mil. účastníkov ročne) a táto vysoká úroveň sa udržiava. Profil účastníkov je veľmi rôznorodý odráža odlišné vnútroštátne podmienky a priority v prípade podpory z ESF. Od roku 2007 do konca roka 2011 členské štáty oznámili tieto výsledky: · Na akciách ESF na podporu prístupu k zamestnaniu prostredníctvom odbornej prípravy alebo iných foriem pomoci sa zúčastnilo 12,5 mil. osôb. Dve tretiny všetkých účastníkov boli osoby, ktoré boli neaktívne alebo nezamestnané. Výsledkom bolo, že 2,4 mil. osôb si našlo prácu do 6 mesiacov od ukončenia intervencie, čo je významný úspech vzhľadom na hospodársky pokles. · 15 mil. účastníkov boli mladí ľudia (do 24 rokov) a tento počet výrazne stúpol v rokoch 2010 a 2011 v rámci reakcie na krízu. V DE, FR a HU mladí ľudia tvoria 40 % alebo viac všetkých účastníkov. · Takmer polovica (46 %) účastníkov má nanajvýš nižšie sekundárne vzdelanie. V DE, GR a MT tvoria viac než 60 % všetkých účastníkov, avšak vo FI, SE, SI a CY tvoria menej ako 20 %. V CY, EE, LT a SI 40 % alebo viac má terciárne vzdelanie. · V oblasti celoživotného vzdelávania (LLL) ESF podporil približne 5 miliónov mladých ľudí. Pokiaľ ide o vzdelanostný profil, 5,5 mil. účastníkov malo nízku kvalifikáciu[17]. · Doposiaľ bolo zahrnutých viac než 14,5 mil. konečných príjemcov a v oblasti sociálneho začlenenia bolo zahrnuté široké spektrum cieľových skupín. 18 % účastníkov bolo zo skupín, ktoré sú obzvlášť zraniteľné na trhu práce. Aj keď situácia je rozmanitá, UK a AT sú, ako vidno, mimoriadne úspešné, pokiaľ ide o zahrnutie osôb s určitou formou zdravotného postihnutia. Iné krajiny, najmä AT, CY, NL a LV úspešne využívajú ESF na podporu osôb menšinového alebo prisťahovaleckého pôvodu. · Asi 700 000 účastníkov, najmä štátnych zamestnancov si zvýšilo kvalifikáciu s podporou ESF. Štyri členské štáty (BG, GR, HU a RO) vykonávajú program výslovne vyhradený budovaniu inštitucionálnych kapacít. · Viac než polovicu účastníkov ESF (52 %) tvoria ženy, čo je v súlade s celkovým cieľom ESF na podporu rovnakých príležitostí a zvýšenie priemernej úrovne participácie žien na pracovnej sile. V CY, EE, LT, LV tvorili viac než 60 %. Tieto informácie poskytujú dôležitý prehľad o vykonávaní, ktorý sme predtým nemali, aj keď nezahŕňa úplný vplyv politiky, keďže mnohé ďalšie ukazovatele nemožno agregovať. Aj keď Komisia berie na vedomie značný pokrok, ktorý sa v posledných rokoch dosiahol v kvalite správ, mnohé orgány zodpovedné za programy môžu vo väčšej miere využívať hlavné ukazovatele v prípade EFRR/Kohézneho fondu a zlepšiť presnosť poskytovaných informácií. Lepšie využívanie spoločných ukazovateľov výsledku je potrebné aj v prípade ESF. Údaje až do konca roka 2012 budú k dispozícii v polovici roka 2013. Komisia bude pokračovať vo zverejňovaní vykazovaných údajov až do ukončenia v roku 2017. 4.3. Hodnotenie dôkazov Hodnotením sa meria, ako činnosti programu prispievajú k cieľom politík a hodnotenie zohráva dôležitú úlohu pri informovaní diskusií týkajúcich sa politík. V požiadavkách na hodnotenie týkajúcich sa členských štátov počas tohto programového obdobia nie je špecifikovaná potreba hodnotenia vplyvu. Získané dôkazy sa vzťahujú na špecifické potreby riadiacich orgánov. Niektoré krajiny, najmä Poľsko a Taliansko, vykonali doposiaľ mnohé hodnotenia, mnohé v malom rozsahu, ale patrili k nim aj niektoré strategickejšie štúdie. Francúzsko a Švédsko sústredili dovedna všetky svoje zistenia z hodnotení. V prvej polovici programového obdobia hodnotenia boli orientované prevažne na proces s cieľom prispieť k nerušenej realizácii programov a odôvodniť zmeny programu. Uskutočnil sa veľký počet hodnotení v polovici trvania (systematicky DE, FR, NL, UK). Hodnotenia obvykle potvrdzovali platnosť pôvodnej stratégie, aj keď v rámci niektorých sa odporúčali úpravy týkajúce sa prideľovania finančných prostriedkov, ako aj postupov vykonávania. Hlavným dôvodom uskutočnených zmien bol často vplyv hospodárskej krízy. Viac hodnotení na posúdenie vplyvu programov sa začalo od roku 2011. Aj keď nemožno agregovať výsledky jednotlivých členských štátov, pri preskúmaní týchto hodnotení pre GR pre regionálnu a mestskú politiku[18] sa zistil nárast počtu hodnotení opatrení v oblasti výskumu, technického rozvoja a inovácií a podpory podnikania a menej v oblasti infraštruktúry (čo nie je prekvapujúce, pretože doba realizácie týchto intervencií je dlhšia). V rámci hodnotení sa zaznamenali pozitívne výsledky v oblasti v oblasti výskumu, technologického rozvoja a inovácie. V mnohých prípadoch vďaka intervenciám vytvorilo kritické množstvo, ktoré umožnilo krok vpred vo vnútroštátnej alebo regionálnej činnosti v oblasti výskumu a vývoja. Pozitívne výsledky vyplynuli aj z väčšiny hodnotení podpory podnikania. Počet hodnotení programov ESF sa od roku 2010 výrazne zvýšil. Poukazuje to na výrazný nárast významu ESF od začiatku programového obdobia, aj keď kríza zohrávala negatívnu úlohu, pokiaľ ide o efektívnosť ESF. Komisia hodnotila existujúce programy za pomoci dvoch expertných hodnotiaci sietí a pokračuje v tejto práci. Hodnotenie ex post súčasného obdobia je potrebné uskutočniť do konca roka 2015. Práca Komisie závisí od dostupnosti systémov monitorovania a hodnotení v členských štátoch a regiónoch. Jednoznačne je potrebné uskutočniť viac kvalitných hodnotení vplyvu intervencií tak v súčasnom období, ako aj v budúcnosti. V programovom období 2014 – 2020 sa bude požadovať, aby riadiace orgány vypracovali plán hodnotení a vyhodnotili prínos intervencií politiky súdržnosti k dosahovaniu cieľov programov. 4.4. Čerpanie finančných prostriedkov Údaje z oddielu 4.2 majú len čiastočnú výpovednú hodnotu pre časové oneskorenie v realizácii výstupov a výsledkov a nie všetky ukazovatele možno agregovať na úrovni EÚ. Možno ich doplniť finančnými informáciami o miere výberu projektov a výdavkoch vykázaných Komisii. Trendy výberu projektov Po piatich rokoch programového obdobia a štyri roky pred koncom vykázaný objem finančných prostriedkov na vybrané projekty bol vo výške 246 mld. EUR, čo predstavuje 71 % dostupných zdrojov EÚ. Graf 1 vyjadruje rozdiely vo výbere projektov podľa tematickej oblasti, pričom niektoré tematické oblasti (napr. cesty, iná podpora podnikania, sociálna infraštruktúra a kultúrne dedičstvo a cestovný ruch) sú nad priemerom a iné sú pod priemerom (napr. inovácie, výskum a vývoj, železnice, IT služieb a širokopásmové pripojenie, energetika a budovanie kapacít). Druhá skupina zahŕňa oblasti, v ktorých správne orgány majú menej skúseností s realizáciou projektov (inovácie, informačné a komunikačné technológie, budovanie kapacít), ako aj oblasti, ako napr. železnice, ktoré sú tradične zložitejšie na realizáciu ako iné infraštruktúry. Medzi členskými štátmi panujú v prípade tematickej oblasti, ktoré sú pod priemerom, značné rozdiely. Graf 1: Miera výberu projektov podľa hlavných tematických oblastí – 2007 – 2011 Aj keď podrobné údaje za rok 2012 nebudú oficiálne uvedené do polovice roku 2013[19], podľa posledných odhadov agregovaný výber projektov do konca roka 2012 bol na úrovni 88 % s približne 304 mld. EUR pridelenými v súčasnosti na projekty. Trendy v oblasti platieb Pokrok pri výbere projektov a platbách je rôzny v jednotlivých členských štátoch, ako je znázornené v grafe č. 2. Počas roka 2012 došlo k významnému pokroku. Vzhľadom na systémové oneskorenie medzi výdavkami skutočne realizovanými a ich vykazovaním Komisii je pokrok podhodnotený. Napriek tomu v prípade členských štátov, ktoré sú výrazne pod priemerom, existuje riziko, pokiaľ sa veci značne neurýchlia, že sa projekty nezrealizujú v programovom období. Situácia v jednotlivých členských štátoch je veľmi rozmanitá. Čerpanie je vyššie v AT, BE, DE, EE, IE, LT, PT a SE. Miera výdavkov je obzvlášť nízka v BG, CZ, HU, IT, MT, SK a najmä v RO. V týchto krajinách existuje zvýšené riziko, že ak nedôjde rýchlo k mobilizácii dostupných finančných prostriedkov EÚ, prídu o značné množstvo týchto prostriedkov a zamýšľané ciele sa nedosiahnu. Pokiaľ ide o jednotlivé fondy, miera výdavkov je približne podobná. Výdavky z ESF sú však pred výdavkami z EFRR a Kohézneho fondu v AT, IT, LV, PT a výdavky z EFRR/Kohézneho fondu sú pred výdavkami z ESF v BG, GR, HU, NL a SE. Graf 2: Oznámené agregované miery výberu projektov (2007 – 2011) a platby vykázané členskými štátmi (2007 - január 2013) 5. Závery Existujú jasné a rastúce dôkazy o plnení programov v rámci viacerých politických priorít a v jednotlivých členských štátov. Súhrnné údaje týkajúce sa hlavných ukazovateľov oznámené za programy EFRR a Kohézneho fondu dokazujú významný prínos týchto programov v mnohých oblastiach, ktoré si z hľadiska hospodárskej modernizácie a konkurencieschopnosti vyžadujú investície. Pokiaľ ide o výstupy oznámené v roku 2011, došlo k veľmi výraznému nárastu v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. V prípade ESF veľký počet osôb využíva programy, v rámci ktorých sa investuje do prístupu k zamestnaniu, do vzdelávania a odbornej prípravy, sociálneho začlenenia a budovania administratívnych kapacít. Programy politiky súdržnosti preukázali, že dokážu dostatočne flexibilne reagovať na krízu… Flexibilita vlastná politike súdržnosti umožňuje plnenie regionálnych a vnútroštátnych potrieb v čase krízy. Od začiatku obdobia bolo viac než 11 % dostupného rozpočtu presunutých na iné programy. Významné presuny na iné programy v rokoch 2011 a 2012 zabezpečili stály súlad programov s meniacimi sa potrebami. ….v niektorých strategických oblastiach je však ešte potrebné vykonať veľa práce a hrozia riziká. Významné výsledky sa očakávajú na základe týchto programov v priebehu ďalších 33 mesiacov v oblasti tvorby pracovných miest a inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Členské štáty a regióny musia zdvojnásobiť svoje úsilie a vykonať vybrané projekty do konca roka 2015. Toto úsilie by bolo tiež významným prínosom k cieľom Paktu pre rast a zamestnanosť zavedenému Európskou radou v júni 2012. Bude to náročné z dvoch dôvodov. Keďže politické diskusie sa čoraz častejšie zameriavajú na budúce programy, pozornosť sa môže presunúť na nové programové obdobie. Okrem toho tlak na finančné prostriedky členských štátov môže sťažiť pre niektoré regióny získanie spolufinancovania na vykonávanie programov. V niektorých členských štátoch dochádza k veľkému meškaniu v oblasti inovácií a výskumu a vývoja, železníc, služieb IT a širokopásmového pripojenia, energetiky a budovania kapacít. Niektoré členské štáty sa môžu usilovať o presuny na iné programy v období rokov 2014 – 2015 do oblastí, kde sa ľahšie dajú minúť finančné prostriedky (napr. miestne cestné komunikácie). Každé ďalšie presuny medzi programami by mali byť jasne orientované na investície, ktoré maximalizujú vplyv na rast a zamestnanosť a mali by sa starostlivo posúdiť s cieľom maximalizovať možnosti efektívneho vykonávania v tejto neskorej fáze programového obdobia. Komisia je ochotná zvážiť zníženie štátneho spolufinancovania Každé takéto zníženie by však malo byť podmienené a) zabezpečením, aby to pomohlo realizácii vysoko prioritných oblastí politiky, ako napr. inovácie v malých a stredných podnikoch, energetická účinnosť a obnoviteľné zdroje energie, železnice, vzdelávanie a sociálne začlenenie a budovanie kapacít a b) vyčlenením štátnych zdrojov takto uvoľnených na podporu investícií podporujúcich rast v členskom štáte, najmä na investície s krátkodobým a proticyklickým účinkom alebo ktorých realizácia presahuje rámec súčasného programového obdobia. Z minulých a súčasných programov možno vyvodiť dôležité ponaučenia … Na základe ponaučenia z neskorého začatia programov v období rokov 2007 – 2013, Komisia bude pokračovať vo vyzývaní na rýchle prijatie všetkých potrebných legislatívnych aktov, aby sa zabránilo oneskoreniu pri spúšťaní nových programov. Bude tiež úzko spolupracovať s členskými štátmi pri prijímaní nových programov a začala už neformálne prípravy so všetkými členskými štátmi. Komisia pripomína, že oprávnenosť v rámci súčasného obdobia končí v decembri 2015[20] a členské štáty musia zvládnuť prekrývanie existujúcich a budúcich programov, aby sa zabránilo oneskoreniam, pokiaľ ide o investície v rámci nových programov. …a potrebné je posilniť vyhodnocovanie ukazovateľov a ich používanie … Dôležité je, aby členské štáty a riadiace orgány pokračovali v hodnotení vplyvu intervencií podporovaných po zvyšok programového obdobia. Povedie to k lepšiemu pochopeniu kvality investícií a toho, aké opatrenia sú najúčinnejšie a prečo. Rovnako dôležité je posilniť využívanie a monitorovanie ukazovateľov a najmä spoločných ukazovateľov. Toto predstavuje ústredný prvok budúceho programového obdobia. ... a do budúcna je potrebné lepšie plánovanie programov. Programy obdobia rokov 2007 – 2013 majú silné mechanizmy na sledovanie toku finančných prostriedkov a ich čerpania, ale slabšie na stanovovanie, monitorovanie a vyhodnocovanie cieľov. Správy sú teda dôkladné z hľadiska čerpania, ale majú medzery, pokiaľ ide o poskytnutie presvedčivého vysvetlenia podporovaného kvantifikovanými informáciami pokroku pri dosahovaní cieľov. Táto správa a jej sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie sú prvým pokusom, pokiaľ ide o analýzu vstupov, výstupov a výsledkov oznámených členskými štátmi. Komisia sa domnieva, že verejná diskusia o týchto faktoch a číslach poskytne členským štátom a regiónom významný podnet na zlepšenie kvality ich správ. Napokon táto spätná väzba prispeje k efektívnejšiemu plneniu politických cieľov. Analýza vykonaná na účely tejto správy potvrdzuje relevantnosť návrhov predložených Komisiou na ďalšie programové obdobie, aby sa zaviedla v prípade politiky prísnejšia orientácia na výsledky a výkon s tematickým a finančným zameraním, zavedením ex ante podmienok, ktoré zaručia kvalitu investícií a rýchlu realizáciu a pravidelné, spoľahlivé a včasné podávanie správ. Značný pokrok sa dosiahol pri schvaľovaní tohto zásadného posunu v zameraní politík zo strany členských štátov a Európskeho parlamentu, čo v budúcnosti umožní väčšiu zodpovednosť za dosiahnuté výsledky, ako aj za vynaložené zdroje. [1] Články 29 – 30 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. Verejne dostupné správy sa nachádzajú na: http://ec.europa.eu/regional_policy/how/policy/strategic_report_en.cfm. [2] SWD(2013) 129 final, 18.4.2013. [3] Ročný prieskum rastu na rok 2013, november 2012 – http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/ags2013_sk.pdf. [4] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2013/pdf/ee1_en.pdf. [5] 8. správa o pokroku, pripravuje sa. Pozri tiež Expertná hodnotiaca sieť GR REGIO „Úspechy politiky súdržnosti Súhrnná správa za rok 2012“ (EFRR/Kohézny fond) oddiel 2 – http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/index_en.cfm [6] CZ, GR, IT, PL, PT, RO a SK [7] PL a UK. [8] BG a PL. [9] Expertná hodnotiaca sieť o plnení politiky súdržnosti v období rokov 2007 – 2013. Zhrnutie správ členských štátov za rok 2012: http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/index_en.cfm#1. [10] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2007/working/economic_crisis_sec20101291.pdf [11] BG, CY, ES, HU, IE, IT, LT, LV, SI a UK [12] BG, IT, LT, LV, PL, RO, SI a SK. [13] http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/barroso/report_sk.pdf [14] Ďalšie podrobnosti podľa členských štátov sa uvádzajú v tematických prehľadoch, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k tejto správe. [15] Tento údaj je podhodnotený, pretože regióny a členské štáty používajúce odlišné merné jednotky museli byť vylúčené z agregácie. [16] Tieto čísla sa majú podstatne zvýšiť v najbližších mesiacoch, pretože realizácia veľkých infraštruktúrnych projektov si vyžaduje čas a mnohé výstupy budú k dispozícii až úplne na konci programového obdobia. [17] V prípade celoživotného vzdelávania sa uvedené údaje vzťahujú na obdobie od roku 2007 do konca roku 2010. [18] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_synthesis_national_reports.pdf [19] Tieto informácie budú podľa tematickej oblasti k dispozícii až po prijatí výročných správy o vykonávaní za rok 2012 (koniec júna 2013). [20] Článok 56 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006.