Správa Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007 (súhrn) – Uznesenia Európskeho parlamentu vypracované podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES, článku 180b Zmluvy o Euratome, článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 119 ods. 5 finančného nariadenia pre ERF {SEK(2009)1427} /* KOM/2009/0526 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.10.2009 KOM(2009)526 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007 ( súhrn) – Uznesenia Európskeho parlamentu vypracované podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES, článku 180b Zmluvy o Euratome, článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 119 ods. 5 finančného nariadenia pre ERF {SEK(2009)1427} OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007 (súhrn) – Uznesenia Európskeho parlamentu vypracované podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES, článku 180b Zmluvy o Euratome, článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 119 ods. 5 finančného nariadenia pre ERF {SEK(2009)} 1 PREAMBULA 3 I – ODPOVEDE KOMISIE NA POŽIADAVKY EURÓPSKEHO PARLAMENTU UVEDENÉ V UZNESENÍ O UDELENÍ ABSOLUTÓRIA NA VŠEOBECNÝ ROZPOČET 4 a) Horizontálne otázky 4 b) Sektorové otázky 7 c) Osobitné správy vydané Dvorom audítorov 10 II – Európske rozvojové fondy 10 III – Požiadavky v uzneseniach týkajúce sa agentúr 11 PREAMBULA Toto je správa Komisie Európskemu parlamentu (EP) o následných opatreniach k udeleniu absolutória za rozpočtový rok 2007[1] podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES, článku 180b Zmluvy o Euratome, článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 119 ods. 5 finančného nariadenia pre ERF. Z dôvodu obmedzených prekladateľských a časových kapacít sa táto správa uverejňuje vo všetkých úradných jazykoch EÚ v tejto súhrnnej forme. Úplné odpovede Komisie na každú osobitnú požiadavku Parlamentu sú k dispozícii v pracovnom dokumente útvarov Komisie[2], ktorý je uverejnený v anglickom, francúzskom a nemeckom jazyku. Obe tieto správy o následných opatreniach sa týkajú uznesení prijatých Európskym parlamentom 23. apríla 2009. Každá kapitola[3] tejto súhrnnej správy obsahuje krížové odkazy na príslušné body v uvedenom úplnom znení pracovného dokumentu útvarov Komisie. Tieto odkazy pomôžu čitateľom nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie všetky požiadavky (a opatrenia, ktoré Komisia plánuje prijať alebo už prijala) týkajúce sa uvedenej kapitoly alebo ktoré čitateľov osobitne zaujímajú. V rozhodnutiach o udelení absolutória na všeobecný rozpočet, ERF a agentúry Komisia určila spolu 203 požiadaviek, ktoré jej predložil Európsky parlament. V prípade 99 z nich Komisia súhlasí s prijatím opatrenia, ktoré požaduje Parlament. Komisia je toho názoru, že v prípade 96 požiadaviek sa už požadované opatrenie prijalo alebo sa práve prijíma, hoci v niektorých prípadoch sa výsledky opatrení budú musieť posúdiť. Z dôvodov týkajúcich sa existujúceho právneho rámca alebo inštitucionálnych právomocí Komisie nemôže Komisia uznať 8 požiadaviek[4]. I – ODPOVEDE KOMISIE NA POŽIADAVKY EURÓPSKEHO PARLAMENTU UVEDENÉ V UZNESENÍ O UDELENÍ ABSOLUTÓRIA NA VŠEOBECNÝ ROZPOČET Toto je súhrn odpovedí Komisie na osobitné požiadavky Európskeho parlamentu uvedené v jeho uzneseniach o udelení absolutória za rok 2007. Podpredseda Kallas zaslal prvú reakciu na každý bod uznesenia spravodajcovi a predsedovi Výboru pre kontrolu rozpočtu 15. mája 2009. a) Horizontálne otázky [5] Vyhlásenie o vierohodnosti (pracovný dokument útvarov Komisie, body 3 – 11) Komisia rovnako ako Európsky parlament víta stanovisko Dvora audítorov bez výhrad k účtovnej závierke za rok 2007. Komisia bude naďalej zlepšovať kvalitu svojich účtovných údajov a účtovných závierok podľa odporúčaní Dvora audítorov. Komisia súhlasí s tým, že vysoká miera chybovosti pri hlavných transakciách je čiastočne spôsobená zložitými pravidlami. Uznáva, že zjednodušenie zohráva dôležitú úlohu v zlepšení uskutočňovania politík EÚ a znížení miery chybovosti, zdôrazňuje však, že nie je možné vyhnúť sa určitému stupňu zložitosti v pravidlách a kritériách oprávnenosti, pretože tieto pravidlá sú často pevne stanovené s cieľom dosiahnuť požadované politické ciele a sú výsledkom zložitého legislatívneho postupu. Zlepšenia sa začlenili do právnych základov na roky 2007 – 2013. O ďalších zjednodušujúcich opatreniach pre štrukturálne fondy, napríklad, o možnosti vykázať náklady na základe paušálnych sadzieb, jednotkových nákladov alebo paušálnych súm, sa rozhodlo v máji 2009 v dôsledku finančnej krízy. Očakáva sa, že dosah zjednodušenia sa prejaví v strednodobom až dlhodobom horizonte. Okrem toho sa Komisia snaží určiť možné oblasti ďalšieho zjednodušenia, najmä v súvislosti s prípravnými prácami v oblasti revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách po troch rokoch. Revízia by mohla byť zameraná najmä na granty, konkrétne na pravidlá oprávnenosti; metódy riadenia, ktorých ustanovenia sú čoraz komplexnejšie a zohrávajú kľúčovú úlohu najmä pri zlepšovaní efektívnosti a doručovania vonkajšej pomoci, ako aj na kontrolné opatrenia. Miera komplexnosti pravidiel oprávnenosti priamo súvisí s intenzitou kontrol a nákladmi na kontroly potrebné na zabezpečenie primeranej vierohodnosti, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť operácií. Ak budú rozhodnutia týkajúce sa zjednodušených pravidiel oprávnenosti prijaté a zároveň aj účinne uplatňované (napr. častejšie využívanie paušálnych súm a paušálnych sadzieb, súhlas s využívaním vnútroštátnych pravidiel oprávnenosti v prípade spolufinancovania zo strany členských štátov), budú aj príslušné operácie vykazovať menej chýb, čo umožní vykonávanie menej rozsiahlych kontrol (kontroly sa môžu zamerať skôr na výstupné ako na vstupné údaje), a to povedie k zníženiu nákladov na kontroly. Komisia zároveň pracuje na koncepte prípustného rizika chýb, ktorého cieľom je určiť čo najúčinnejšiu intenzitu kontrol z hľadiska nákladov, t. j. vytvoriť vhodnú rovnováhu medzi nákladmi a prínosmi (zníženie miery chýb). Preskúma aj zásady ďalšieho zjednodušenia sektorových právnych predpisov pre ďalšie kolo základných aktov, ktoré majú nadobudnúť účinnosť od roku 2014. Rozpočtové hospodárenie – úpravy financovania, spätne získané sumy a pozastavenie platieb (pracovný dokument útvarov Komisie, body 12 – 13) V roku 2008 sa vykonali zmeny vo finančnom systéme ABAC, aby bolo možné vymáhať sumy, ktoré sa majú spätne vysledovať až k osobitným chybám alebo nezrovnalostiam. To umožnilo Komisii predložiť úplné a spoľahlivejšie údaje o vymáhaní v účtovných závierkach za rok 2008. Komisia sa usiluje aj ďalej zlepšiť spoľahlivosť a úplnosť údajov, ktoré členské štáty oznamujú o svojich úpravách financovania. Komisia okrem toho v nevyhnutných prípadoch pristúpila k úpravám financovania. V rámci akčného plánu z 19. februára 2008 na posilnenie úlohy dohľadu Komisie v rámci spoločného riadenia štrukturálnych opatrení prijala Komisia opatrenia na zabezpečenie, aby sa nezrovnalosti zistené pri implementácii štrukturálnych fondov čo najskôr po ich zistení odstránili a aby sa urýchlene vykonali úpravy financovania. Ročné zhrnutia auditov, dostupné vyhlásenia v oblasti spoločného hospodárenia a národné vyhlásenia o hospodárení (pracovný dokument útvarov Komisie, body 14 – 18) Posúdenie ročných zhrnutí a ich prínosu pre vierohodnosť, pokiaľ ide o fungovanie systému kontroly členských štátov, je uvedené vo výročných správach o činnosti príslušných generálnych riaditeľstiev. Ročné zhrnutia môžu predstavovať pridanú hodnotu, najmä vtedy, ak obsahujú analýzu problémov alebo vyhlásenie o vierohodnosti, stanovujú správne postupy a navrhujú riešenia. Komisia aj naďalej spolupracuje s členskými štátmi na zlepšovaní ročných zhrnutí. V porovnaní s rokom 2007 dodržali v roku 2008 všetky členské štáty povinnosť predloziť ročné zhrnutie stanovenú v článku 53b ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách a splnili alebo vo väčšine prípadov splnili minimálne požiadavky. Pre rok 2008 vydala Komisia nové a lepšie usmernenia týkajúce sa ročných zhrnutí v rámci štrukturálnych fondov. Víta aj iniciatívu siedmich členských štátov, aby sa k ich ročným zhrnutiam za rok 2008 pripojilo vyhlásenie o vierohodnosti, ako sa navrhuje v revidovaných usmerneniach. Spolu so štyrmi národnými vyhláseniami o hospodárení, ktoré boli prijaté v roku 2008, sa počet členských štátov, ktoré poskytujú určitú formu národnej vierohodnosti, zvýšil na 11. Komisia bude aj naďalej podporovať tie členské štáty, ktoré predkladajú dobrovoľné národné vyhlásenia o fondoch EÚ. Za týmto účelom analyzuje predložené výkazy a vyhlásenia s cieľom vymedziť hlavné aspekty formy a rozsahu, ktoré prinášajú pridanú hodnotu. Systémy kontroly (pracovný dokument útvarov Komisie, body 19 – 33) V posledných rokoch Komisia vynaložila značné úsilie na zlepšenie svojich systémov kontroly na základe odporúčaní Dvora audítorov a požiadaviek orgánu udeľujúceho absolutórium. Aby sa odstránili nedostatky, na ktoré upozornili vlastní audítori Komisie alebo externý audítor, Komisia začala plniť akčný plán na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly (v roku 2006) a akčný plán na posilnenie úlohy dohľadu Komisie v oblasti štrukturálnych opatrení (v roku 2008). Komisia schválila začiatkom roka 2009 správu o posúdení vplyvu týkajúcu sa akčného plánu na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly (KOM(2009) 43), v ktorej informovala o dokončení opatrení. V tom istom čase sa schválila správa o akčnom pláne na posilnenie úlohy dohľadu Komisie v oblasti štrukturálnych opatrení (KOM(209) 42). Komisia neustále zlepšuje svoje vlastné systémy kontroly a systémy kontroly svojich partnerov, vždy keď zistí nedostatky. V súhrnnej správe, ktorá sa vypracúva na základe vierohodnosti a výhrad uvedených v ročných správach o činnosti, sa hodnotia úspechy Komisie v oblasti riadenia v danom roku. Táto správa poskytuje útvarom Komisie pokyny na prijatie opatrení na riešenie dôvodov výhrad v ich ročných správach o činnosti a pravidelné monitorovanie pokroku. Komisia verí, že prístup založený na prijateľnom riziku môže poskytnúť jasný pohľad na primeranú rovnováhu medzi mierou chybovosti a nákladmi na kontroly, čím sa podporuje spoľahlivá a účinná metóda riadenia finančných prostriedkov EÚ. Komisia predložila v decembri 2008 oznámenie týkajúce sa tejto otázky (KOM(2008) 866), pričom oblasť štrukturálnych fondov a rozvoj vidieka použila ako názorné príklady. Komisia predloží v prvej polovici roka 2010 konkrétne návrhy týkajúce sa prijateľného rizika v oblastiach výskumu, energetiky a dopravy a rozvoja vidieka a v druhej polovici roka 2010 návrhy týkajúce sa vonkajšej pomoci, rozvoja a rozšírenia a správnych výdavkov. Transparentnosť (pracovný dokument útvarov Komisie, body 34 – 40) Komisia vytvorila systém finančnej transparentnosti, ktorý poskytuje úplné a porovnateľné údaje o príjemcoch centrálne riadených fondov, ktoré sa dajú vyhľadávať. V prípade spoločného riadenia poskytuje internetový portál Europa odkazy na vnútroštátne internetové stránky vytvorené členskými štátmi, ktoré poskytujú informácie, v súlade so schválenými vykonávacími pravidlami a usmerneniami. Okrem toho sa skupina zástupcov EP a Komisie na vysokej úrovni dohodla 22. apríla na vytvorení spoločného registra zástupcov záujmových skupín. Komisia je toho názoru, že existujúci kódex správania pre členov Komisie už obsahuje úplné a primerané pravidlá o zodpovednosti a etike. Napriek tomu sa zvažujú ďalšie možné zlepšenia existujúceho rámca. Nariadenie o rozpočtových pravidlách (pracovný dokument útvarov Komisie, bod 41) V súlade s platnými ustanoveniami predloží Komisia do mája roku 2010 svoj návrh na budúce nariadenie o rozpočtových pravidlách. Rovnako ako v minulosti sa o budúcom nariadení o rozpočtových pravidlách bude diskutovať a rokovať v úzkej spolupráci s Parlamentom a Radou. Ak Lisabonská zmluva nadobudne platnosť, o budúcom nariadení o rozpočtových pravidlách budú spoločne rozhodovať najmä Európsky parlament a Rada. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) (pracovný dokument útvarov Komisie, body 42 – 46) V súlade so zavedenými predpismi má OLAF okamžitý prístup k akýmkoľvek informáciám vlastneným Komisiou, ktoré sú potrebné na uskutočnenie vyšetrovania, vrátane informácií obsiahnutých v databázach. Druhý protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov nadobudol platnosť 19. mája 2009. Bol ratifikovaný väčšinou členských štátov a osobitne stanovuje priamu spoluprácu medzi Európskou komisiou a súdnymi orgánmi členských štátov pri ochrane finančných záujmov Spoločenstva. Pokiaľ ide o príjemcov z tretích krajín, vo všetkých budúcich zmluvách bude stanovené, že ich vnútroštátne orgány musia úplne spolupracovať s úradom OLAF. Komisia skúma svoj disciplinárny postup s cieľom urýchliť tento postup, napríklad, prostredníctvom užšej spolupráce medzi úradom OLAF a Vyšetrovacím a disciplinárnym úradom Komisie (IDOC). b) Sektorové otázky Vlastné zdroje (pracovný dokument útvarov Komisie, bod 47) Komisia prijala požadované opatrenie týkajúce sa využívania údajov o HND, vrátane FISIM, na výpočet vlastných zdrojov Spoločenstva. Návrh Komisie na „Rozhodnutie Rady o alokácii nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania (FISIM) na stanovenie hrubého národného dôchodku (HND) používaného na účely rozpočtu Európskych spoločenstiev a jeho vlastných zdrojov“ (KOM(2009) 238 v konečnom znení, prijatý 26. mája 2009) stanovuje retroaktívnu alokáciu FISIM a stanovenie HND na účely vlastných zdrojov od 1. januára 2005. Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje (pracovný dokument útvarov Komisie, body 48 – 53) Dohoda o kontrole stavu SPP prináša ďalšie zjednodušenie režimu jednotnej platby (napríklad, zníženie počtu druhov nárokov, možnosť zlúčenia nárokov) a väčšie oddelenie platieb (napríklad, prémia na plodiny pestované na ornej pôde, osivá, chmeľ, zvieratá). Oddelenie platieb z hľadiska správy znamená zlepšenie možnosti kontrolovať a odstránenie potreby overovať dodržiavanie osobitných sektorových kritérií. Potrebné je overovať iba všeobecné pravidlá režimu jednotnej platby (t. j. nie je potrebné overiť, či sa plodina skutočne vypestovala). Komisia bude naďalej dôkladne monitorovať postup IACS v Grécku. Grécko splnilo svoj akčný plán a vytvorilo nový operačný systém identifikácie pozemkov (LPIS). Tento nový systém budú grécke orgány používať prvýkrát počas postupu uplatňovania nárokov v roku 2009. Pokiaľ ide o výdavky na rozvoj vidieka, v prípade ktorých dochádza k najčastejším chybám, systém riadenia a kontroly výdavkov v rámci novovytvoreného Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa od roku 2007 zosúladil so systémom záručnej sekcie EPZF v súlade s nariadením Rady 1290/2005. V budúcnosti sa teda všeobecne uznávané výhody systému EPZF budú vzťahovať aj na výdavky na rozvoj vidieka. Okrem toho sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia týkajúce sa rozvoja vidieka dali overiť a kontrolovať, ako aj zabezpečiť dodržiavanie pravidiel oprávnenosti. Komisia poskytla členským štátom aj osobitné usmernenie o tom, ako vykonávať opatrenia v oblasti ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve. Dotácie pre rybné hospodárstvo (pracovný dokument útvarov Komisie, body 54 – 57) Reforma spoločnej rybárskej politiky (SRP) z roku 2002 už dosiahla významný pokrok smerujúci k trvalej udržateľnosti, najmä tým, že sa priblížila k lepšiemu začleneniu problémov týkajúcich sa životného prostredia do riadenia rybného hospodárstva a odstránila určité druhy finančnej podpory, ktoré priamo prispievali k nadmernej kapacite. Zelenou knihou o reforme SRP z apríla 2009 sa začala v súčasnosti prebiehajúca verejná konzultácia, ktorá sa zaoberá najmä otázkou finančnej podpory rybného hospodárstva, ktorá je v rozpore s cieľmi SRP. Súdržnosť(pracovný dokument útvarov Komisie, body 58 – 70) Komisia začlenila do svojej stratégie auditu na roky 2009 – 2011 všetky súčasné opatrenia svojho akčného plánu s cieľom posilniť úlohu dohľadu Komisie v oblasti štrukturálnych opatrení (napríklad, dokončenie národných akčných plánov na nápravu, postupy na pozastavenie platieb a úpravu financovania). V správe o vykonávaní (KOM(2009) 42) Komisia dokázala, že akčný plán priniesol účinné výsledky a zaviazala sa, že začiatkom roka 2010 predloží správu o prvotnom dosahu akčného plánu. Audítorská práca Komisie je založená na komplexnom posúdení rizika, ktoré sa pravidelne aktualizuje. Zohľadňuje niekoľko faktorov, vrátane výsledkov predchádzajúcich auditov a úrovne úprav financovania, a vedie k prísnejšej audítorskej práci v rizikovejších oblastiach a programoch. Tieto informácie by sa však mali vykladať opatrne, najmä úroveň úprav financovania vzťahujúca sa na členský štát ako taká neinformuje o úrovni príslušného rizika. Komisia sa naďalej snažila zjednodušiť pravidlá na roky 2007 – 2013, najmä pravidlá týkajúce sa systému oznamovania nezrovnalostí a možnosti vykázať náklady na základe paušálnych sadzieb, jednotkových nákladov alebo jednorazových súm. Vnútorné politiky vrátane výskumu (pracovný dokument útvarov Komisie, bod 1 a body 71 – 91) V oblasti výskumu Komisia navrhla viacročnú stratégiu kontroly pre 6. rámcový program (FP6). Je založená na stanovení a oprave akýchkoľvek chýb, ktoré nebolo možné zistiť pri administratívnych kontrolách pred uskutočnením platby. Tento cieľ sa dosahuje značným zvýšením počtu následných auditov a vymáhaním preplatených súm. Tento krok už v posledných rokoch prispel k zníženiu miery chybovosti. Siedmy rámcový program (FP7) priniesol ďalšie zlepšenia a niekoľko dôležitých zjednodušení. Zavedenie účastníckeho záručného fondu výrazne prispelo k zníženiu počtu finančných kontrol ex-ante a využívaniu ochranných opatrení. Nahrádza kolektívnu finančnú zodpovednosť dodávateľov, ako je stanovené v FP6. V pravidlách účasti na FP7 (článok 31) sa stanovuje, že priemerné náklady sa môžu účtovať vtedy, ak sa výrazne neodlišujú od skutočných nákladov. Okrem toho nástroj jedinej registrácie účastníkov bráni predkladaniu opakovaných žiadostí príjemcom a zlepšuje kvalitu údajov a súdržnosť vo všetkých systémoch riadenia grantov. Ďalšie zlepšenia sa dosiahnu postupným zavedením plne elektronických systémov výmeny pre celý reťazec riadenia návrhov a grantov v rámci iniciatívy e-FP7. Podrobné odpovede Komisie na požiadavky Európskeho parlamentu v osobitných politických oblastiach na základe vnútorných politík sú k dispozícii v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Vonkajšie akcie, mimovládne organizácie a rozvoj (pracovný dokument útvarov Komisie, bod 2 a body 92 – 111) Komisia zaviedla opatrenia na posilnenie kontrol na úrovni vykonávacích organizácií, najmä nové štandardné odporúčania pre audit a vytvorenie auditu zo systému CRIS pre ich následné činnosti. Vzhľadom na ich nedávne zavedenie Komisia očakáva, že prínosy takýchto opatrení sa v plnej miere zreteľnejšie prejavia až v budúcnosti. Medzitým sa Komisia bude naďalej snažiť zlepšovať svoje systémy v súlade s odporúčaniami Dvora audítorov. Plánuje zaviesť opatrenia, ako napríklad vypracovať osobitné usmernenie, ktoré má pomôcť vykonávacím organizáciám lepšie riadiť fondy ES a dodržiavať pravidlá ES, a tým posilniť preventívne opatrenia. Pri nedávnych hodnoteniach spolupráce Komisie s partnerskými krajinami prostredníctvom OSN a poskytovania pomoci prostredníctvom EIB a rozvojových bánk sa dospelo k záveru, že tieto činnosti prinášajú pridanú hodnotu a hmatateľné výsledky, najmä v prípade väčších trustových fondov. Okrem toho účasť na takýchto iniciatívach umožnila Komisii zasiahnuť v politicky citlivých oblastiach, v ktorých by inak nebolo možné poskytnúť pomoc. Komisia dokázala pri vykonávaní opatrení využiť prítomnosť zástupcov priamo na mieste a odborné znalosti svojich viacstranných partnerov. Komisia bude naďalej úzko spolupracovať s OSN s cieľom zlepšiť pôsobenie overovacích misií a posilniť transparentnosť a viditeľnosť prínosov Spoločenstva pre OSN. V tejto súvislosti sa na 6. výročnom zasadnutí pracovnej skupiny FAFA, ktoré sa konalo v apríli 2009, dohodli právomoci na vykonávanie overovacích misií. Tieto právomoci sa skúšobne využívali už v minulom roku a boli úspešné. Od roku 2008 zverejňuje Komisia mená všetkých príjemcov finančných prostriedkov na vonkajšie činnosti v súlade s článkom 30 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tento list je úplný, a preto sa neobmedzuje na „mimovládne organizácie“, všeobecný pojem, pre ktorý neexistuje žiadne spoločne dohodnuté právne vymedzenie. Pokiaľ ide o zmluvné aspekty financovania, Komisia stanovuje oprávnenosť neštátnych subjektov (NS) pre financovanie z ES na základe ich vlastného právneho rámca. Odpovede Komisie na ďalšie požiadavky týkajúce sa vonkajších vzťahov, humanitárnej pomoci a rozvojovej politiky sú uvedené v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie v rámci bodov týkajúcich sa vonkajších akcií a v rámci Európskych rozvojových fondov. Predvstupová stratégia (pracovný dokument útvarov Komisie, body 112 – 120) Po pristúpení Bulharska a Rumunska 1. januára 2007 bol pre ne zavedený mechanizmus spolupráce a overovania s cieľom pomôcť odstrániť určité nedostatky v oblastiach reformy súdnictva, boja proti korupcii a v prípade Bulharska organizovanej trestnej činnosti, ako aj monitorovať pokrok dosiahnutý v týchto oblastiach prostredníctvom pravidelných správ. Najnovšie správy boli prijaté 22. júla 2009 a zaslané Európskemu parlamentu (KOM(2009) 401 v konečnom znení a KOM(2009) 402 v konečnom znení). Pokiaľ ide o kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti je kľúčovou prioritou všetkých prístupových a/alebo európskych partnerstiev. Komisia zabezpečila, aby sa táto priorita stala neoddeliteľnou súčasťou aj jej stratégie vykonávania nástroja predvstupovej pomoci (IPA). Všetky dokumenty o viacročnom indikatívnom plánovaní IPA (MIPD) teraz uvádzajú boj proti korupcii ako prioritu. Praktickejšie iniciatívy sa majú navrhnúť a vypracovať v spolupráci s úradom OLAF. Správne výdavky (pracovný dokument útvarov Komisie, body 121 – 126) Podrobné odpovede Komisie na požiadavky Európskeho parlamentu týkajúce sa európskych škôl, personálnych otázok a budov Spoločenstva sú uvedené v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Informácie o plánovaní týkajúcom sa budov sa sprístupnili v predbežných návrhoch rozpočtov na roky 2008, 2009 a 2010 a počas diskusií o prevodoch na rok 2009[6], vrátane potrieb týkajúcich sa kancelárskych priestorov v nadchádzajúcich rokoch. Následné opatrenia v súvislosti s udelením absolutória (pracovný dokument útvarov Komisie, bod 127) Komisia ďalej sleduje všetky požiadavky týkajúce sa udelenia absolutória, okrem prípadov, keď nie sú v súlade s existujúcim právnym rámcom alebo jej inštitucionálnymi výhradnými právami. Podľa článku 276 ods. 3 Zmluvy o ES a článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia každý rok informuje Európsky parlament o opatreniach prijatých z hľadiska výhrad a pripomienok zo strany Parlamentu v jeho rozhodnutiach o udelení absolutória. c) Osobitné správy vydané Dvorom audítorov Európsky parlament zaradil do svojho uznesenia o udelení absolutória požiadavky určené Komisii týkajúce sa niekoľkých osobitných správ, ktoré uverejnil Dvor audítorov v rokoch 2007 a 2008. Odpovede Komisie na tieto požiadavky sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (body 128 – 169). II – Európske rozvojové fondy Pokiaľ ide o programy rozpočtovej podpory, vyvíja sa značné úsilie na zlepšenie analýzy oprávnenosti a posilnenie zrozumiteľnosti dohôd o financovaní a rozhodnutí o platbách. Informácie týkajúce sa všetkých programov rozpočtovej podpory schválených v roku 2008 sú predložené v súhrnnej forme v ročných akčných programoch na rok 2008[7]. Aby sa uspokojila požiadavka na ešte väčšiu transparentnosť pri zaobchádzaní s rozpočtovou podporou, Komisia zabezpečí ešte dôkladnejšie zodpovedanie otázok týkajúcich sa rozpočtovej podpory v budúcich výročných správach o „Rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci Európskeho spoločenstva a o ich implementácii“. Kontroly ex-ante predstavujú hlavnú časť súčasnej stratégie kontroly EuropeAid tak, aby sa akékoľvek chyby zistené počas takýchto kontrol mohli opraviť pred schválením konečných platieb. Tieto kontroly zahŕňajú v prípadoch, keď je to nevyhnutné a vhodné, audity alebo osobitnú technickú certifikáciu vykonávanú nezávislými odborníkmi, v závislosti od druhu zmluvy/subjektu, čo vedie k vysokej intenzite kontrol na úrovni vykonávacích organizácií, najmä pred konečnou platbou. Podrobnejšie informácie o všetkých požiadavkách týkajúcich sa ERF sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (body 170 – 183). III – Požiadavky v uzneseniach týkajúce sa agentúr Ako je uvedené v spoločnom vyhlásení z 10. marca 2009, medziinštitucionálna pracovná skupina pre regulačné agentúry sa bude zaoberať niekoľkými hlavnými otázkami, ktoré vzniesli zúčastnené inštitúcie, vrátane úlohy a postavenia agentúr v inštitucionálnom rámci EÚ, vytvorenia, štruktúry a fungovania týchto agentúr, spolu s otázkami financovania, rozpočtu, dohľadu a riadenia. Na technickej úrovni sa stanovil a schválil zoznam osobitných otázok. V súčasnosti v rámci tejto skupiny prebieha diskusia a Komisia prijme nevyhnutné opatrenia v závislosti od výsledku týchto diskusií. Odpovede Komisie na požiadavky Európskeho parlamentu týkajúce sa rôznych všeobecných záležitostí týkajúcich sa regulačných agentúr a na požiadavky týkajúce sa jednotlivých agentúr sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (body 184 – 203). * * * [1] Absolutórium udelené na všeobecný rozpočet za rok 2007, absolutórium udelené ERF za rok 2007, absolutórium udelené agentúram za rok 2007. [2] Pracovný dokument útvarov Komisie, sprievodný dokument k Správe Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007. [3] Táto súhrnná správa, ako aj úplné znenie pracovného dokumentu útvarov Komisie zachovávajú v čo najväčšej miere štruktúru uznesení obsahujúcich požiadavky Európskeho parlamentu. [4] Pozri požiadavky 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 a 182. [5] Otázkam vzneseným Európskym parlamentom v rámci jeho hlavných záverov sa venuje pozornosť ďalej v texte v rámci príslušných bodov. [6] Prevody DEC5 a DEC24. [7] Pozri http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm