Návrh ROZHODNUTIE RADY o uzavretí dohody, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a po prvýkrát zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005 /* KOM/2011/0469 v konečnom znení - 2011/0207 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA Rozhodnutím z 23. februára 2009 Rada poverila Komisiu, aby otvorila rokovania s členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „štáty AKT“) s cieľom po druhýkrát revidovať Dohodu o partnerstve medzi štátmi AKT na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda z Cotonou“). V súlade s článkom 95 ods. 3 dohody z Cotonou sa štáty AKT a EÚ navzájom informovali o ustanoveniach, ktoré by chceli revidovať s cieľom prípadnej zmeny a doplnenia dohody. Postoje vyjadrené v oznámeniach AKT a EÚ boli v mnohých oblastiach podobné, pričom obe strany uznali, že dohoda z Cotonou by sa mala ďalej rozvíjať vo svojom politickom rozmere a v oblasti regionálnej integrácie, ako aj v oblasti vykonávania partnerstva so zreteľom, okrem iného, na rozvojovú spoluprácu. V tejto súvislosti sa dohodlo odloženie aktualizácie podmienok dohody, ktorá vyplýva z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy, a EÚ napokon urobila vyhlásenie pripojené k záverečnému aktu, v ktorom štátom AKT oznámila návrh na výmenu listov s cieľom zosúladiť dohodu s inštitucionálnymi zmenami vyplývajúcimi z platnosti Lisabonskej zmluvy. V nadväznosti na oficiálny začiatok rokovaní na zasadnutí Spoločnej rady 29. mája 2009 sa v období od júna 2009 do marca 2010 uskutočnila séria rokovaní. V súlade s článkom 95 ods. 3 dohody z Cotonou boli rokovania úspešne ukončené mimoriadnym spoločným ministerským zasadnutím 19. marca 2010, počas ktorých vyjednávači EÚ parafovali znenia, ktorými sa mala dohoda zmeniť a doplniť, čím jednotlivé strany schválili výsledky rokovaní. Rozhodnutím 2010/648/EÚ zo 14. mája 2010 Rada povolila podpis dohody. Dohodu, ktorou sa mení a dopĺňa dohoda z Cotonou, ku ktorej sa dospelo na rokovaniach, následne obe strany podpísali 22. júna 2010 na zasadnutí Rady ministrov AKT – EÚ v Ouagadougou s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu. Článok 95 ods. 3 dohody z Cotonou udelil spoločnej Rade ministrov právomoc prijať prechodné opatrenia v súvislosti so zmenenými a doplnenými ustanoveniami až do ich vstupu do platnosti. Rozhodnutím Rady 2010/614/EÚ zo 14. júna 2010 Rada schválila pozíciu Európskej únie v Rade ministrov AKT - EÚ, pokiaľ ide o prechodné opatrenia, a rozhodnutím č. 2/2010 Rady ministrov AKT – EÚ z 21. júna 2010 sa od 31. októbra 2010 predbežne vykonávajú zmenené a doplnené ustanovenia. Týmto rozhodnutím sa zmluvné strany vyzývajú, aby ukončili všetky postupy potrebné na zabezpečenie úplného nadobudnutia platnosti dohody do dvoch rokov odo dňa jej podpisu. Komisia preto navrhuje, aby Rada prijala rozhodnutie o uzavretí dohody v zmysle článku 218 ods. 6 ZFEÚ, a to následne po získaní súhlasu Európskeho parlamentu v zmysle článku 218 ods. 6 písm. a). 2011/0207 (NLE) Návrh ROZHODNUTIE RADY o uzavretí dohody, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a po prvýkrát zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 217 v spojení s článkom 218 ods. 6, druhým pododsekom, písm. a), so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[1], keďže: 1. Komisia na základe poverenia Rady z 23. februára 2009 rokovala v mene Únie a jej členských štátov o dohode, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a po prvýkrát zmenená a doplnená v Luxemburgu 25. júna 2005 (ďalej len „dohoda z Cotonou“). 2. V súlade s rozhodnutím Rady 2010/648/EÚ zo 14. mája 2010 strany dohodu podpísali 22. júna 2010 na zasadnutí Rady ministrov AKT – EÚ v Ouagadougou s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu. 3. Rozhodnutím Rady ministrov EÚ – AKT č. 2/2010 z 21. júna 2010 bolo schválené dočasné uplatňovanie dohody, ktorou sa mení a dopĺňa dohoda z Cotonou, od 1. novembra 2010. 4. Dohoda, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa dohoda z Cotonou, by sa mala uzavrieť. 5. Vo vyhlásení III uvedenom v prílohe k záverečnému aktu prijatému signatárskymi krajinami sa uvádza, že „Európska únia navrhne štátom AKT výmenu listov s cieľom zosúladiť dohodu s inštitucionálnymi zmenami v Európskej únii, ktoré vyplývajú z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy.“ PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Týmto sa uzatvára dohoda, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a po prvýkrát zmenená a doplnená v Luxemburgu 25. júna 2005. Znenie uzatvorenej dohody a vyhlásení Európskej únie urobených jednostranne alebo spoločne s inými stranami, ktoré sú uvedené v prílohe k záverečnému aktu, sú pripojené k tomu rozhodnutiu ako príloha I. Článok 2 Predseda Rady určí osobu splnomocnenú uložiť v mene Európskej únie listinu o schválení uvedenú v článku 93 dohody z Cotonou s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie, že bude dohodou viazaná. Článok 3 List uvedený v prílohe II k tomuto rozhodnutiu je určený sekretariátu AKT. Článok 4 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I DOHODA, KTOROU SA PO DRUHÝKRÁT MENÍ A DOPĹŇA DOHODA O PARTNERSTVE MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA STRANE DRUHEJ, PODPÍSANÁ V COTONOU 23. JÚNA 2000 A PO PRVÝKRÁT ZMENENÁ A DOPLNENÁ V LUXEMBURGU 25. JÚNA 2005 JEHO VELIČENSTVO KRÁĽ BELGIČANOV, PREZIDENT BULHARSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT ČESKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ DÁNSKA, PREZIDENT SPOLKOVEJ REPUBLIKY NEMECKO, PREZIDENT ESTÓNSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENTKA ÍRSKA, PREZIDENT HELÉNSKEJ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁĽ ŠPANIELSKA, PREZIDENT FRANCÚZSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT TALIANSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT CYPERSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT LOTYŠSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENTKA LITOVSKEJ REPUBLIKY, JEHO KRÁĽOVSKÁ VÝSOSŤ VEĽKOVOJVODA LUXEMBURSKA, PREZIDENT MAĎARSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT MALTY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ HOLANDSKA, SPOLKOVÝ PREZIDENT RAKÚSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT POĽSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT PORTUGALSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT RUMUNSKA, PREZIDENT SLOVINSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT SLOVENSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENTKA FÍNSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA ŠVÉDSKEHO KRÁĽOVSTVA, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA, zmluvné strany Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ďalej len „členské štáty“, a EURÓPSKA ÚNIA, ďalej len „Únia“ alebo „EÚ“, na jednej strane a PREZIDENT ANGOLSKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ ANTIGUY A BARBUDY, HLAVA ŠTÁTU BAHAMSKÉHO SPOLOČENSTVA, HLAVA ŠTÁTU BARBADOS, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ BELIZE, PREZIDENT BENINSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT BOTSWANSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT BURKINA FASO, PREZIDENT BURUNDSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT KAMERUNSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT KAPVERDSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT STREDOAFRICKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT KOMORSKÉHO ZVÄZU, PREZIDENT KONŽSKEJ DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT KONŽSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA COOKOVÝCH OSTROVOV, PREZIDENT REPUBLIKY POBREŽIA SLONOVINY, PREZIDENT DŽIBUTSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA DOMINICKÉHO SPOLOČENSTVA, PREZIDENT DOMINIKÁNSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT ERITREJSKÉHO ŠTÁTU, PREZIDENT ETIÓPSKEJ FEDERATÍVNEJ DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT REPUBLIKY FIDŽIJSKÝCH OSTROVOV, PREZIDENT GABUNSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT A HLAVA ŠTÁTU GAMBIJSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT GHANSKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ GRENADY, PREZIDENT GUINEJSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT GUINEJSKO-BISSAUSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT GUAYANSKEJ KOOPERATÍVNEJ REPUBLIKY, PREZIDENT HAITSKEJ REPUBLIKY, HLAVA ŠTÁTU JAMAJKA, PREZIDENT KENSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT KIRIBATSKEJ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁĽ LESOTHSKÉHO KRÁĽOVSTVA, PREZIDENTKA LIBÉRIJSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT MADAGASKARSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT MALAWIJSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT MALIJSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA REPUBLIKY MARSHALLOVÝCH OSTROVOV, PREZIDENT MAURITÁNSKEJ ISLAMSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT MAURÍCIJSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA MIKRONÉZSKYCH FEDERATÍVNYCH ŠTÁTOV, PREZIDENT MOZAMBICKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT NAMÍBIJSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA NAURUSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT NIGERSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT NIGÉRIJSKEJ FEDERATÍVNEJ REPUBLIKY, VLÁDA NIUE, VLÁDA PALAUSKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ NEZÁVISLÉHO ŠTÁTU PAPUA-NOVÁ GUINEA, PREZIDENT RWANDSKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ SVÄTÉHO KRIŠTOFA A NEVISA, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ SVÄTEJ LUCIE, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ SVÄTÉHO VINCENTA A GRENADÍN, HLAVA ŠTÁTU SAMOJSKÉHO NEZÁVISLÉHO ŠTÁTU, PREZIDENT DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY SVÄTÉHO TOMÁŠA A PRINCOVHO OSTROVA, PREZIDENT SENEGALSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT SEYCHELSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT SIERRALEONSKEJ REPUBLIKY, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ ŠALAMÚNOVÝCH OSTROVOV, PREZIDENT JUHOAFRICKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT SURINAMSKEJ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁĽ SVAZIJSKÉHO KRÁĽOVSTVA, PREZIDENT TANZÁNIJSKEJ ZJEDNOTENEJ REPUBLIKY, PREZIDENT ČADSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY VÝCHODNÉHO TIMORU, PREZIDENT TOGSKEJ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁĽ TONGA, PREZIDENT REPUBLIKY TRINIDADU A TOBAGA, JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÁ TUVALU, PREZIDENT UGANDSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA VANUATSKEJ REPUBLIKY, PREZIDENT ZAMBIJSKEJ REPUBLIKY, VLÁDA ZIMBABWIANSKEJ REPUBLIKY, ktorých štáty sú ďalej len „štáty AKT“, na strane druhej, SO ZRETEĽOM na Zmluvu o fungovaní Európskej únie na jednej strane a Georgetownskú dohodu o založení skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na strane druhej; SO ZRETEĽOM na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a po prvýkrát zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005, (ďalej len „dohoda z Cotonou“); BERÚC DO ÚVAHY, že článok 95 ods. 1 dohody z Cotonou stanovuje obdobie trvania dohody na dvadsať rokov počnúc 1. marcom 2000; BERÚC DO ÚVAHY, že dohoda, ktorou sa po prvýkrát mení a dopĺňa dohoda z Cotonou bola podpísaná v Luxemburgu 25. júna 2005 a nadobudla platnosť 1. júla 2008; ROZHODLI SA podpísať túto dohodu, ktorou sa po druhýkrát mení a dopĺňa dohoda z Cotonou, a na tento účel určili za svojich splnomocnených zástupcov: ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁĽA BELGIČANOVZA PREZIDENTA BULHARSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA ČESKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ DÁNSKAZA PREZIDENTA SPOLKOVEJ REPUBLIKY NEMECKOZA PREZIDENTA ESTÓNSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTKU ÍRSKAZA PREZIDENTA HELÉNSKEJ REPUBLIKYZA JEHO VELIČENSTVO KRÁĽA ŠPANIELSKAZA PREZIDENTA FRANCÚZSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA TALIANSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA CYPERSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA LOTYŠSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTKU LITOVSKEJ REPUBLIKYZA JEHO KRÁĽOVSKÚ VÝSOSŤ VEĽKOVOJVODU LUXEMBURSKAZA PREZIDENTA MAĎARSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA MALTYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ HOLANDSKAZA SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKÚSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA POĽSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA PORTUGALSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA RUMUNSKAZA PREZIDENTA SLOVINSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA SLOVENSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTKU FÍNSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU ŠVÉDSKEHO KRÁĽOVSTVAZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKAZA EURÓPSKU ÚNIUZA PREZIDENTA ANGOLSKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ ANTIGUY A BARBUDYZA HLAVU ŠTÁTU BAHAMSKÉHO SPOLOČENSTVAZA HLAVU ŠTÁTU BARBADOSZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ BELIZEZA PREZIDENTA BENINSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA BOTSWANSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA BURKINY FASOZA PREZIDENTA BURUNDSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA KAMERUNSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA KAPVERDSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA STREDOAFRICKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA KOMORSKÉHO ZVÄZUZA PREZIDENTA KONŽSKEJ DEMOKRATICKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA KONŽSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU COOKOVÝCH OSTROVOVZA PREZIDENTA REPUBLIKY POBREŽIA SLONOVINYZA PREZIDENTA DŽIBUTSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU DOMINICKÉHO SPOLOČENSTVAZA PREZIDENTA DOMINIKÁNSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA ERITREJSKÉHO ŠTÁTUZA PREZIDENTA ETIÓPSKEJ FEDERATÍVNEJ DEMOKRATICKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA REPUBLIKY FIDŽIJSKÝCH OSTROVOVZA PREZIDENTA GABUNSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA A HLAVU ŠTÁTU GAMBIJSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA GHANSKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ GRENADYZA PREZIDENTA GUINEJSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA GUINEJSKO-BISSAUSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA GUAYANSKEJ KOOPERATÍVNEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA HAITSKEJ REPUBLIKYZA HLAVU ŠTÁTU JAMAJKAZA PREZIDENTA KENSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA KIRIBATSKEJ REPUBLIKYZA JEHO VELIČENSTVO KRÁĽA LESOTHSKÉHO KRÁĽOVSTVAZA PREZIDENTKU LIBÉRIJSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA MADAGASKARSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA MALAWIJSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA MALIJSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU REPUBLIKY MARSHALLOVÝCH OSTROVOVZA PREZIDENTA MAURITÁNSKEJ ISLAMSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA MAURÍCIJSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU MIKRONÉZSKYCH FEDERATÍVNYCH ŠTÁTOVZA PREZIDENTA MOZAMBICKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA NAMÍBIJSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU NAURUSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA NIGERSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA NIGÉRIJSKEJ FEDERATÍVNEJ REPUBLIKYZA VLÁDU NIUEZA VLÁDU PALAUSKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ NEZÁVISLÉHO ŠTÁTU PAPUA-NOVÁ GUINEAZA PREZIDENTA RWANDSKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ SVÄTÉHO KRIŠTOFA A NEVISAZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ SVÄTEJ LUCIEZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ SVÄTÉHO VINCENTA A GRENADÍNZA HLAVU ŠTÁTU SAMOJSKÉHO NEZÁVISLÉHO ŠTÁTUZA PREZIDENTA DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY SVÄTÉHO TOMÁŠA A PRINCOVHO OSTROVAZA PREZIDENTA SENEGALSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA SEYCHELSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA SIERRALEONSKEJ REPUBLIKYZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ ŠALAMÚNOVÝCH OSTROVOVZA PREZIDENTA JUHOAFRICKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA SURINAMSKEJ REPUBLIKYZA JEHO VELIČENSTVO KRÁĽA SVAZIJSKÉHO KRÁĽOVSTVAZA PREZIDENTA TANZÁNIJSKEJ ZJEDNOTENEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA ČADSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA DEMOKRATICKEJ REPUBLIKY VÝCHODNÉHO TIMORUZA PREZIDENTA TOGSKEJ REPUBLIKYZA JEHO VELIČENSTVO KRÁĽA TONGYZA PREZIDENTA REPUBLIKY TRINIDADU A TOBAGAZA JEJ VELIČENSTVO KRÁĽOVNÚ TUVALUZA PREZIDENTA UGANDSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU VANUATSKEJ REPUBLIKYZA PREZIDENTA ZAMBIJSKEJ REPUBLIKYZA VLÁDU ZIMBABWIANSKEJ REPUBLIKYKTORÍ SA po výmene svojich plných mocí formálne uznaných za správne a náležité DOHODLI TAKTO: Jediný článok V súlade s postupom ustanoveným v jej článku 95 sa dohoda z Cotonou mení a dopĺňa takto: A. PREAMBULA 1. Jedenáste odôvodnenie, ktoré sa začína „PRIPOMÍNAJÚC deklarácie z Libreville a Santo Dominga …“, sa nahrádza takto: „PRIPOMÍNAJÚC deklarácie nasledujúcich samitov hláv štátov a predsedov vlád štátov AKT;“. 2. Dvanáste odôvodnenie, ktoré sa začína slovami „BERÚC DO ÚVAHY, že rozvojové ciele tisícročia…“, sa nahrádza takto: "BERÚC DO ÚVAHY, že miléniové rozvojové ciele, ktoré vychádzajú z Miléniovej deklarácie prijatej Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov v roku 2000, najmä eliminácia extrémnej chudoby a hladu, ako aj rozvojové ciele a zásady dohodnuté na konferenciách Organizácie Spojených národov, poskytujú jasnú víziu a musia podporiť spoluprácu AKT — EÚ v rámci tejto dohody; uznávajúc, že EÚ a štáty AKT potrebujú vyvinúť spoločné úsilie s cieľom urýchliť pokrok smerom k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia,“. 3. Po dvanástom odôvodnení, ktoré sa začína slovami „BERÚC DO ÚVAHY, že rozvojové ciele tisícročia...“ sa vkladá toto odôvodnenie: „HLÁSIAC SA k agende efektívnosti pomoci otvorenej v Ríme, pokračujúcej v Paríži a ďalej rozpracovanej v Akčnej agende z Akkry;“. 4. Trináste odôvodnenie, ktoré sa začína slovami „VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom...“ sa nahrádza takto: „VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom a cieľom dohodnutým na významných konferenciách OSN a ďalších medzinárodných konferenciách a uznávajúc potrebu ďalších krokov, ktoré treba prijať na dosiahnutie cieľov a vykonanie akčných programov, ktoré boli na týchto fórach vyhotovené;“. 5. Za trináste odôvodnenie, ktoré sa začína slovami „VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom...“ sa vkladá toto odôvodnenie: „UVEDOMUJÚC SI závažnú globálnu environmentálnu výzvu, ktorú predstavujú zmeny klímy, a hlboko znepokojení, že najzraniteľnejšie obyvateľstvo žije v rozvojových krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a v malých ostrovných štátoch AKT, kde javy súvisiace s klímou, ako sú zvyšovanie hladiny oceánov, erózia pobrežia, záplavy, suchá a dezertifikácia, ohrozujú jeho živobytie a udržateľný rozvoj;“. B. Text článkov dohody z Cotonou 1. Článok 1 sa mení a dopĺňa takto: 6. tretí odsek sa nahrádza takto: "Tieto ciele a medzinárodné záväzky strán vrátane rozvojových cieľov tisícročia budú prenikať všetkými rozvojovými stratégiami a budú sa riešiť integrovaným prístupom, berúc súčasne do úvahy politické, hospodárske, sociálne, kultúrne a environmentálne aspekty rozvoja. Partnerstvo má poskytovať súdržný podporný rámec rozvojových stratégií prijatých každým štátom AKT.“ 7. štvrtý odsek sa nahrádza takto: „Trvale udržateľný hospodársky rast, rozvoj súkromného sektora, rastúca zamestnanosť a zlepšený prístup k výrobným zdrojom je súhrnne súčasťou tohto rámca. Poskytne sa podpora dodržiavaniu práv jednotlivca a splneniu základných potrieb, uľahčeniu sociálneho rozvoja a podmienkam rovnomerného rozdelenia výsledkov rastu. Regionálne a subregionálne integračné procesy, ktoré zveľaďujú integráciu krajín AKT do svetového hospodárstva v zmysle obchodu a súkromných investícií, sa budú povzbudzovať a podporovať. Tvorba schopností účastníkov v rozvoji a zlepšovaní inštitucionálneho rámca nevyhnutného pre sociálnu súdržnosť, fungovanie demokratickej spoločnosti a trhového hospodárstva a na vytvorenie aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti bude nedeliteľne spojená s týmto prístupom. Systematicky sa bude brať do úvahy situácia žien a otázky pohlavia vo všetkých oblastiach – politickej, hospodárskej a sociálnej. Zásady trvale udržateľnej správy prírodných zdrojov a ekológie vrátane zmien klímy sa majú uplatňovať a zaintegrovať na každej úrovni partnerstva.“ 2. Článok 2 sa nahrádza takto: „Článok 2 Základné zásady spolupráce AKT – ES podporované právne záväzným systémom a existenciou spoločných inštitúcií sa riadi medzinárodne schválenou agendou efektívnosti pomoci v súvislosti s vlastníctvom, zosúladením, harmonizáciou, riadením pomoci zameraným na výsledky a vzájomnou zodpovednosťou, vykonávanými na základe nasledujúcich základných zásad: - rovnosť partnerov a vlastníctvo rozvojových stratégií: na účely vykonávania cieľov partnerstva určia štáty AKT rozvojové stratégie pre svoje hospodárstva a spoločnosti za úplnej suverenity a s riadnym zreteľom na podstatné a základné súčasti opísané v článku 9; partnerstvo má povzbudzovať vlastníctvo rozvojových stratégií dotknutými krajinami a populáciami; rozvojoví partneri EÚ zosúladia svoje programy s týmito stratégiami, - účasť: okrem ústrednej vlády ako hlavného partnera je partnerstvo otvorené pre parlamenty AKT a miestne orgány v štátoch AKT a rôzne typy ostatných účastníkov tak, aby sa povzbudzovala integrácia všetkých častí spoločnosti vrátane súkromného sektora a organizácií občianskej spoločnosti do hlavného prúdu politického, hospodárskeho a spoločenského života, - ústredná úloha dialógu a splnenie vzájomných záväzkov a zodpovednosť: záväzky prevzaté stranami v rámci ich dialógu sú ústrednými pre ich partnerstvo a kooperačné vzťahy; strany úzko spolupracujú pri určovaní a implementácii nevyhnutných postupov zosúladenia a harmonizácie darcov s cieľom zabezpečiť pre štáty AKT kľúčovú úlohu v týchto procesoch, - diferenciácia a regionalizácia: kooperačné dojednania a priority sa líšia podľa úrovne rozvoja partnera, jeho potrieb, jeho výkonnosti a jeho dlhodobej rozvojovej stratégie. Špeciálne zaobchádzanie sa poskytne najmenej rozvinutým krajinám. Zoberie sa do úvahy zraniteľnosť vnútrozemských a ostrovných krajín. Osobitný dôraz sa kladie na regionálnu integráciu vrátane kontinentálnej úrovne.“. 3. Článok 4 sa nahrádza takto: „Článok 4 Všeobecný prístup Štáty AKT určujú rozvojové zásady, stratégie a modely svojich hospodárstiev a spoločností za plnej suverenity. Vypracujú so Spoločenstvom kooperačné programy stanovené v tejto dohode. Zmluvné strany však uznávajú doplňujúcu úlohu a potenciál pre prispenie zo strany neštátnych aktérov, národných parlamentov AKT a miestnych decentralizovaných orgánov k rozvojovému procesu najmä na národnej a regionálnej úrovni. Na tento účel a za podmienok stanovených v tejto dohode neštátni účastníci, národné parlamenty AKT a miestne decentralizované orgány tam, kde je to vhodné: - budú informovaní a zainteresovaní do konzultácií o politikách a stratégiách spolupráce, o prioritách spolupráce najmä v oblastiach, ktoré sa ich týkajú alebo ich priamo ovplyvňujú, a o politickom dialógu, - dostanú podporu pri budovaní kapacít v kritických oblastiach, aby posilnili schopnosti týchto účastníkov, najmä v súvislosti s organizáciou a reprezentáciou, a vytvorili konzultačné mechanizmy vrátane komunikačných kanálov a dialógu a podporili strategické partnerstvá. Neštátni účastníci a miestne decentralizované orgány tam, kde to je primerané: - dostanú finančné zdroje za podmienok stanovených v tejto dohode tak, aby sa podporili rozvojové procesy, - budú zainteresovaní do vykonávania kooperačných projektov a programov v oblastiach, ktoré sa ich týkajú, alebo v ktorých majú porovnateľnú výhodu.“. 4. Článok 6 sa mení a dopĺňa takto: 8. odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Účastníci spolupráce zahŕňajú: 9. štátne inštitúcie (miestne, regionálne a národné) vrátane národných parlamentov AKT; 10. regionálne organizácie AKT a Africkú úniu. Na účely tejto dohody pojem regionálne organizácie alebo úrovne zahŕňa aj subregionálne organizácie alebo úrovne; 11. neštátne inštitúcie: 12. súkromný sektor, 13. hospodárski a sociálni partneri vrátane odborových organizácií, 14. občianska spoločnosť vo všetkých formách podľa národných charakteristík.“; 15. v odseku 2 sa slová „mimovládnych účastníkov“ nahrádzajú slovami „neštátnych účastníkov“. 5. Článok 8 sa nahrádza takto: „Článok 8 Politický dialóg 1. Strany sa pravidelne zúčastňujú komplexného, vyváženého a hlbokého politického dialógu vedúceho k záväzkom na oboch stranách. 2. Cieľom tohto dialógu je výmena informácií, zveľaďovanie vzájomného porozumenia a uľahčovanie určovania dohodnutých priorít a spoločnej agendy najmä uznávaním existujúcich väzieb medzi rôznymi aspektmi vzťahov medzi zmluvnými stranami a rôznymi oblasťami spolupráce tak, ako sú stanovené v tejto dohode. Dialóg má uľahčovať konzultácie a posilňovať spoluprácu medzi stranami v rámci medzinárodných fór, ako aj podporovať a udržiavať systém efektívneho multilateralizmu. Ciele dialógu zahŕňajú aj zabraňovanie situáciám, v ktorých jedna zmluvná strana môže považovať za nevyhnutné uchýliť sa ku konzultačným postupom uvedeným v článkoch 96 a 97. 3. Dialóg pokrýva všetky ciele ustanovené v tejto dohode, ako aj otázky spoločného, všeobecného alebo regionálneho záujmu vrátane otázok týkajúcich sa regionálnej a kontinentálnej integrácie. Strany prostredníctvom dialógu prispievajú k mieru, bezpečnosti a stabilite a podporujú stabilné a demokratické politické prostredie. Dialóg zahŕňa kooperačné stratégie vrátane agendy efektívnosti pomoci, ako aj globálne a odvetvové politiky vrátane otázok životného prostredia, zmien klímy, pohlavia, migrácie a otázok týkajúcich sa kultúrneho dedičstva. Rieši tiež globálne a odvetvové politiky oboch strán, ktoré by mohli ovplyvniť dosiahnutie cieľov rozvojovej spolupráce. 4. Dialóg sa medzi iným sústredí na konkrétne politické otázky vzájomného záujmu a všeobecného významu na dosiahnutie cieľov tejto dohody, ako je obchod so zbraňami, nadmerné vojenské výdavky, drogy a organizovaný zločin, detská práca alebo diskriminácia akéhokoľvek druhu ako napríklad na základe rasy, farby, pohlavia, jazyka, politického či iného názoru, národnostného či spoločenského pôvodu, majetku, narodenia alebo iného postavenia. Dialóg takisto zahŕňa pravidelné hodnotenie vývoja týkajúceho sa dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad, zákonnosti a dobrého spôsobu vládnutia. 5. Široko založené politiky podpory mieru a predchádzania, zvládnutia a riešenia násilných konfliktov hrajú v tomto dialógu kľúčovú úlohu tak, ako potreba brať plne do úvahy cieľ mieru a demokratickej stability pri vymedzovaní prioritných oblastí spolupráce. V tomto kontexte sa do dialógu podľa vhodnosti v plnej miere zapájajú regionálne organizácie AKT a Africká únia. 6. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Dialóg je podľa potreby formálny alebo neformálny, pričom je vedený vnútri a mimo inštitucionálneho rámca vrátane skupiny AKT, Spoločného parlamentného zhromaždenia, v primeranom zložení a na primeranej úrovni vrátane regionálnej, subregionálnej a vnútroštátnej úrovni, vrátane vnútroštátnej, regionálnej, kontinentálnej alebo celej AKT úrovne. 7. K tomuto dialógu sa pridružujú regionálne organizácie a zástupcovia občianskej spoločnosti a tam, kde je to vhodné, aj národné parlamenty krajín AKT. 8. Tam, kde je to vhodné, a s cieľom zabrániť vzniku situácií, keď jedna zmluvná strana môže považovať za nevyhnutné uplatniť konzultačný postup podľa článku 96, je dialóg o nevyhnutných súčastiach systematický a formalizovaný v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe VII.“. 6. Článok 9 sa mení a dopĺňa takto: a) v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Dobrá správa vecí verejných, ktorá podporuje partnerstvo AKT – EÚ, má podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať základnú súčasť tejto dohody. Strany súhlasia s tým, že vážne prípady korupcie vrátane skutkov úplatkárstva vedúceho k takejto korupcii uvedených v článku 97 predstavujú porušenie tejto súčasti.“; b) v odseku 4 sa vkladá tento pododsek: „Zásady, z ktorých vychádzajú podstatné a základné prvky, ako sú definované v tomto článku, sa rovnako vzťahujú na štáty AKT na jednej strane a na Európsku úniu a jej členské štáty na strane druhej.“. 7. Článok 10 sa mení a dopĺňa takto: a) v odseku 1 sa druhá zarážka nahrádza takto: „– väčšia zainteresovanosť národných parlamentov AKT, miestnych decentralizovaných orgánov tam, kde je to vhodné, a aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti a súkromného sektora.“; b) v odseku 2 sa slová „trhového hospodárstva“ nahrádzajú slovami „sociálneho trhového hospodárstva“. 8. Článok 11 sa nahrádza takto: „Článok 11 Politika budovania mieru, prevencia a riešenie konfliktov, reakcia na nestabilné situácie 1. Strany uznávajú, že bez rozvoja a znižovania chudoby nenastane udržateľný mier a bezpečnosť, a že bez mieru a bezpečnosti nemôže existovať udržateľný rozvoj. V rámci partnerstva strany sledujú aktívnu, komplexnú a integrovanú politiku budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov, bezpečnosť ľudí a zaoberajú sa riešením nestabilných situácií. Toto je založené na zásade vlastníctva a sústreďuje sa najmä na budovanie národných, regionálnych a kontinentálnych kapacít a na zabránenie násilným konfliktom v počiatočnom štádiu tým, že sa cieleným spôsobom pomenujú hlavné príčiny vrátane chudoby za primeranej kombinácie všetkých dostupných nástrojov. Strany uznávajú, že nové alebo rozširujúce sa bezpečnostné hrozby, ako sú organizovaný zločin, pirátstvo a obchodovanie najmä s ľuďmi, drogami a zbraňami, je potrebné riešiť. Vplyvy globálnych výziev, ako sú otrasy na medzinárodných finančných trhoch, zmeny klímy a pandémie, je takisto potrebné vziať do úvahy. Strany zdôrazňujú významnú úlohu regionálnych organizácií pri budovaní mieru, predchádzaní konfliktom a ich riešeniach a pri riešení nových alebo rozširujúcich sa bezpečnostných hrozieb v Afrike, čo je kľúčovou zodpovednosťou Africkej únie. 2. Vzájomná závislosť medzi bezpečnosťou a rozvojom preniká činnosťami v oblasti budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov, ktoré kombinujú krátkodobé a dlhodobé prístupy zahŕňajúce a prekračujúce rámec krízového riadenia. Aktivity na riešenie nových alebo rozširujúcich sa bezpečnostných hrozieb okrem iného podporujú presadzovanie práva vrátane spolupráce pri hraničných kontrolách, posilňovaní bezpečnosti medzinárodného dodávateľského reťazca a zlepšení bezpečnostných záruk leteckej, námornej a cestnej dopravy. Aktivity v oblasti budovania mieru, predchádzania konfliktom a ich riešenia zahŕňajú najmä podporu vyrovnaných politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych príležitostí medzi všetkými časťami spoločnosti, posilňovania demokratickej legitimity a účinnosti vládnutia, zavádzania efektívnych mechanizmov mierového zosúladenia skupinových záujmov, aktívneho zapájania žien, preklenutia deliacich čiar medzi rôznymi časťami spoločnosti, ako aj podporu aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti. V tejto súvislosti sa venuje osobitná pozornosť rozvoju systémov včasného varovania a mechanizmov budovania mieru, ktoré by prispeli k predchádzaniu konfliktom. 3. Príslušné aktivity takisto medzi iným zahŕňajú podporu úsilí v sprostredkovaní, rokovaní a riešení konfliktov, podporu efektívnej regionálnej správy spoločných vzácnych prírodných zdrojov, demobilizácie a opätovného začlenenia bývalých účastníkov boja do spoločnosti, riešenia problémov vojakov v detskom veku a násilia na ženách a deťoch. Prijmú sa primerané opatrenia na stanovenie zodpovedných limitov vojenských výdavkov a obchodu so zbraňami vrátane podpory prostredníctvom rozvoja a uplatňovania dohodnutých štandardov a kódexov správania, ako aj na boj proti činnostiam, ktoré živia konflikt. 3a. Osobitný dôraz sa kladie na boj proti nášľapným mínam a výbušným pozostatkom vojny, ako aj na riešenie nezákonnej výroby, presunu, obehu a hromadenia malých a ľahkých zbraní a ich munície vrátane nedostatočne zabezpečených a zle spravovaných skladov a zásob a ich nekontrolovaného šírenia. Strany sa dohodli na koordinácii, dodržiavaní a úplnej implementácii svojich povinností podľa všetkých príslušných medzinárodných dohovorov a listín a na tento účel sa zaväzujú spolupracovať na národnej, regionálnej a kontinentálnej úrovni. 3b. Zmluvné strany sa tiež zaväzujú spolupracovať pri predchádzaní žoldnierskym činnostiam v súlade so svojimi záväzkami vyplývajúcimi zo všetkých relevantných medzinárodných dohovorov a listín a ich príslušných právnych predpisov.“ 4. Na účely riešenia nestabilných situácií strategickým a účinným spôsobom si strany vymieňajú informácie a uľahčujú preventívne odpovede kombinujúc diplomatické a bezpečnostné nástroje a nástroje rozvojovej spolupráce koherentným spôsobom. Dohodnú sa na najlepšom spôsobe posilňovania schopnosti štátov plniť svoje základné funkcie a stimulovať politickú vôľu pre reformu pri rešpektovaní zásady vlastníctva. Pri nestabilných situáciách je politický dialóg zvlášť dôležitý a musí byť ďalej rozvíjaný a posilňovaný. 5. V situáciách násilných konfliktov strany prijmú všetky vhodné kroky na zabránenie intenzifikácie násilia, obmedzenie jeho územného rozšírenia a uľahčenie mierových urovnaní existujúcich sporov. Zvláštna pozornosť sa venuje zabezpečeniu takého využitia finančných zdrojov na spoluprácu, ktoré je v súlade so zásadami a cieľmi partnerstva, a zabráneniu odklonu fondov na vojnové účely. 6. V situáciách po skončení konfliktu prijmú strany všetky vhodné kroky na stabilizáciu situácie počas prechodného obdobia, aby sa uľahčil návrat k nenásilnej, stabilnej a demokratickej situácii. V situáciách po konflikte prijmú strany všetky vhodné kroky na uľahčenie návratu k nenásilnej, stabilnej a trvale udržateľnej situácii. Strany zabezpečia vytvorenie nevyhnutných prepojení medzi núdzovými opatreniami, rehabilitáciou a rozvojovou spoluprácou. 7. Podporou upevňovania mieru a medzinárodnej spravodlivosti zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoju odhodlanosť: - podeliť sa o skúsenosti pri prijímaní právnych úprav nevyhnutných na ratifikáciu a vykonávanie Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu a - bojovať proti medzinárodnému zločinu v súlade s medzinárodným právom s náležitým dodržiavaním Rímskeho štatútu. Zmluvné strany sa snažia podniknúť kroky k ratifikácii a vykonávaniu Rímskeho štatútu a súvisiacich listín.“. 9. Článok 12 sa nahrádza takto: „Článok 12 Spojitosť politík Spoločenstva a ich vplyv na vykonávanie tejto dohody Strany sa zaväzujú riešiť spojitosť politík pre rozvoj cieleným, strategickým a partnersky orientovaným spôsobom vrátane posilnenia dialógu o otázkach spojitosti politiky pre rozvoj. Únia uznáva, že politiky Únie, iné ako rozvojové politiky, môžu podporiť rozvoj priorít štátov AKT v súlade s cieľmi tejto dohody. Na tomto základe Únia posilní spojitosť týchto politík s úmyslom dosiahnuť ciele tejto dohody. Bez toho, aby bol dotknutý článok 96, v prípade, že Spoločenstvo má v úmysle pri výkone svojich právomocí prijať opatrenia, ktoré môžu ovplyvniť záujmy štátov AKT, pokiaľ ide o ciele tejto zmluvy, informuje o svojich úmysloch skupinu AKT v primeranom čase. Na tento účel Komisia pravidelne informuje sekretariát skupiny AKT o plánovaných návrhoch a súčasne oznámi svoj návrh takýchto opatrení. Ak je to nevyhnutné, môže byť žiadosť o informácie vznesená na podnet štátov AKT. Na ich žiadosť sa urýchlene uskutočnia konzultácie tak, aby bolo možné brať ohľad na ich obavy, pokiaľ ide o vplyv týchto opatrení pred prijatím akéhokoľvek záverečného rozhodnutia. Po uskutočnení takýchto konzultácií môžu okrem toho štáty AKT a skupina AKT čo najskôr predložiť Spoločenstvu svoje obavy písomne a podať návrhy na zmeny a doplnky uvádzajúce spôsob vyriešenia ich obáv. Ak Spoločenstvo nepristúpi na návrhy štátov AKT, čo najskôr ich o tom upovedomí s uvedením dôvodov. Skupine AKT sa takisto vopred poskytnú primerané informácie o vstupe týchto rozhodnutí do platnosti, keď to bude možné,“ 10. Článok 14 sa nahrádza takto: „Článok 14 Spoločné inštitúcie 1. Inštitúciami tejto dohody sú Rada ministrov, Výbor veľvyslancov a Spoločné parlamentné zhromaždenie. 2. Spoločné inštitúcie a inštitúcie zriadené podľa dohôd o hospodárskom partnerstve usilujú o zabezpečenie koordinácie, súvislosti a doplnkovosti, ako aj o účinný a vzájomný tok informácií bez toho, aby boli dotknuté príslušné ustanovenia existujúcich alebo budúcich dohôd o hospodárskom partnerstve.“ 11. Vkladá sa tento článok: „Článok 14a Stretnutia hláv štátov alebo predsedov vlád Strany sa schádzajú na úrovni hláv štátov alebo predsedov vlád v zodpovedajúcom zložení na základe spoločnej dohody.“. 12. Článok 15 sa mení a dopĺňa takto: a) v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto: „Rada zasadá spravidla raz ročne z iniciatívy predsedu, inak kedykoľvek je to nevyhnutné, vo forme a zemepisnom zložení primeranom otázkam, ktoré sa majú riešiť. Tieto stretnutia umožnia konzultácie na vysokej úrovni o otázkach, ktoré sú osobitným záujmom strán, a dopĺňajú prácu v rámci Spoločného ministerského výboru pre obchod podľa článku 38 a Výboru AKT – ES pre spoluprácu v rozvojových financiách podľa článku 83, ktoré slúžia na prípravu riadnych ročných zasadnutí Rady ministrov.“; b) v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Rada môže prijímať rozhodnutia, ktoré sú záväzné pre strany a vytvárajú rámec pre rezolúcie, odporúčania a stanoviská počas pravidelných ročných zasadnutí alebo písomným postupom. Každoročne podáva správu o vykonávaní tejto dohody spoločnému parlamentnému zhromaždeniu. Rada skúma a berie do úvahy rezolúcie a odporúčania prijaté Spoločným parlamentným výborom.“. 13. Článok 17 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 2 sa mení a dopĺňa takto: i) tretia a štvrtá zarážka sa nahrádzajú takto: "– rokovať o otázkach týkajúcich sa rozvoja partnerstva AKT – EÚ vrátane dohôd o hospodárskom partnerstve, iných obchodných dojednaní, Európskeho rozvojového fondu a národných a regionálnych strategických dokumentov. Komisia s týmto cieľom postúpi pre informáciu takéto strategické dokumenty Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu; – prerokuje ročnú správu Rady ministrov o vykonávaní tejto dohody a prijme rezolúcie a vypracuje odporúčania Rade ministrov za účelom dosiahnutia cieľov dohody;“; ii) vkladá sa táto zarážka: "– obhajovať inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít národných parlamentov v súlade s článkom 33 ods. 1 tejto dohody.“; b) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Spoločné parlamentné zhromaždenie zasadá dvakrát ročne v plenárnom zasadaní, striedavo v Európskej únii a v štáte AKT. S cieľom posilnenia regionálnej integrácie a zveľaďovania spolupráce medzi národnými parlamentmi sa organizujú zasadania medzi členmi EÚ a AKT na regionálnej úrovni. Takéto stretnutia na regionálnej úrovni sa budú organizovať počas plnenia cieľov ustanovených v článku 14 ods. 2 tejto dohody.“. 14. Článok 19 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Spolupráca odkazuje na závery konferencií Organizácie Spojených národov a na ciele a akčné programy dohodnuté na medzinárodnej úrovni a na ich následné činnosti ako základ pre rozvojové zásady. Spolupráca taktiež odkazuje na ciele medzinárodnej rozvojovej spolupráce a venuje zvláštnu pozornosť zavádzaniu kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pokroku. Strany vyvinú spoločné úsilie s cieľom urýchliť pokrok smerom k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia.“. 15. Článok 20 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa mení a dopĺňa takto: i) úvodné slová sa nahrádzajú takto: „1. Ciele rozvojovej spolupráce AKT – ES sa sledujú prostredníctvom integrovaných stratégií zahŕňajúcich hospodárske, spoločenské, kultúrne environmentálne a inštitucionálne súčasti, ktoré sú v miestnom vlastníctve. Spolupráca teda poskytuje súdržný výkonný rámec podpory vlastných rozvojových stratégií krajín AKT, čím zabezpečuje celistvosť a vzájomné pôsobenie medzi rôznymi súčasťami najmä na národnej a regionálnej úrovni a medzi nimi. V tejto súvislosti a v rámci rozvojových politík a reforiem sledovaných štátmi AKT sa spolupráca AKT – ES na národnej a tam, kde to je primerané, na regionálnej úrovni zameria na:“; ii) písmeno a) sa nahrádza takto: „a) dosahovanie rýchleho a trvale udržateľného hospodárskeho rastu vytvárajúceho pracovné miesta, rozvoj súkromného sektora, rastúcu zamestnanosť a zlepšený prístup k výrobným hospodárskym aktivitám a zdrojom;“; iii) vkladá sa toto písmeno: "(aa) zveľaďovanie regionálnej spolupráce a integrácie;“; b) odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Pri začleňovaní do hlavného prúdu spolupráce sa budú systematicky brať do úvahy nasledujúce tematické alebo medziodvetvové okruhy: ľudské práva, otázky rodovej rovnosti, demokracia, dobrá správa vecí verejných, udržateľnosť životného prostredia, zmeny klímy, prenosné a neprenosné choroby a inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít. Tieto oblasti majú takisto nárok na podporu Spoločenstva.“. 16. Článok 21 sa mení a dopĺňa takto: a) v úvodnej časti odseku 1 sa slová „súkromné investície“ nahrádzajú slovom „investície“; b) netýka sa slovenského znenia. c) odsek 5 sa nahrádza takto: „5. Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora zahŕňa kroky a iniciatívy na vysokej, strednej a najnižšej úrovni a podporuje hľadanie inovatívnych mechanizmov financovania vrátane miešania a úverovania súkromných a verejných zdrojov pre financovanie rozvoja.“; d) vkladá sa tento odsek: „6. Spolupráca podporuje investície verejného sektora do základnej infraštruktúry, ktorých cieľom je rozvoj súkromného sektora, hospodárskeho rastu a odstránenie chudoby.“. 17. V článku 22 ods. 1 písm. b) sa úvodné slová nahrádzajú takto: „b) štrukturálnych politík vytvorených na posilnenie úlohy rôznych účastníkov, najmä zo súkromného sektora, a zlepšenie prostredia pre posilnenú mobilizáciu domácich zdrojov a rast podnikania, investícií a zamestnanosti, a:“. 18. Článok 23 sa nahrádza takto: „Článok 23 Rozvoj ekonomického sektora Spolupráca podporuje trvale udržateľnú politiku a inštitucionálne reformy a investície nevyhnutné na rovnocenný prístup k hospodárskym aktivitám a výrobným zdrojom, najmä: a) rozvoj vzdelávacích systémov, ktoré pomáhajú zvýšiť produktivitu vo formálnom aj neformálnom sektore; b) kapitál, úvery, pôdu, najmä pokiaľ ide o vlastnícke práva a užívanie; c) rozvoj stratégií pre vidiek zameraný na vytvorenie rámca účasti na decentralizovanom plánovaní, rozdeľovaní zdrojov a ich správe; d) vypracovanie stratégií s cieľom posilniť poľnohospodársku výrobu a produktivitu v štátoch AKT tým, že poskytuje najmä potrebné financovanie pre poľnohospodársky výskum, poľnohospodárske vstupy a služby, podpornú infraštruktúru na vidieku a znižovanie a riadenie rizika. Podpora zahŕňa verejné i súkromné investície do poľnohospodárstva, stimulovanie k vypracovaniu poľnohospodárskych politík a stratégií, posilnenie poľnohospodárov a organizácií súkromného sektora, riadenie prírodných zdrojov a budovanie a fungovanie poľnohospodárskych trhov. Stratégie poľnohospodárskej produkcie posilňujú národné a regionálne politiky potravinovej bezpečnosti a regionálnu integráciu; Spolupráca v tomto kontexte podporuje úsilie štátov AKT posilniť konkurencieschopnosť vývozu ich komodít a prispôsobovať ich stratégie vývozu komodít na základe vyvíjajúcich sa obchodných podmienok; e) udržateľný rozvoj vodných zdrojov založený na zásadách integrovaného hospodárenia s vodnými zdrojmi, zabezpečenia spravodlivého a udržateľného rozdeľovanie zdieľaných vodných zdrojov medzi ich rôzne využitia; f) udržateľný rozvoj akvakultúry a rybného hospodárstva, ktoré zahŕňajú vnútrozemské rybné hospodárstvo a morské zdroje v rámci výsostných hospodárskych zón štátov AKT; g) hospodárska a technologická infraštruktúra a služby, vrátane dopravy, telekomunikačných systémov, komunikačných služieb a rozvoja informačnej spoločnosti; h) rozvoj konkurencieschopných priemyselných, baníckych a energetických sektorov pri povzbudzovaní zainteresovanosti a rozvoja súkromného sektora; i) rozvoj obchodu, vrátane podpory spravodlivého obchodu; j) rozvoj podnikania, financií a bankovníctva a ostatných sektorov služieb; k) rozvoj cestovného ruchu; l) rozvoj vedeckých, technologických a výskumných infraštruktúr a služieb vrátane zlepšenia transferu a prijímania nových technológií; m) posilnenie kapacít vo výrobných oblastiach, najmä vo verejnom a súkromnom sektore; n) podpora tradičných vedomostí a o) vypracovanie a realizácia konkrétnych stratégií prispôsobovania riešiacich vplyv rozrušovania preferencií, prípadne vrátane činností uvedených v písmenách a) až n).“. 19. Vkladá sa tento článok: „Článok 23a Rybné hospodárstvo Uznávajúc kľúčovú úlohu, ktorú má rybné hospodárstvo a akvakultúra v krajinách AKT prostredníctvom ich pozitívneho prínosu k vytváraniu pracovných miest, tvorby príjmov, potravinovej bezpečnosti a poskytovaniu živobytia vidieckym a pobrežným komunitám, a teda k znižovaniu chudoby, sa spolupráca zameria na ďalší rozvoj sektorov akvakultúry a rybného hospodárstva štátov AKT, aby sa udržateľným spôsobom zvýšili s tým spojené sociálne a hospodárske prínosy. Programy a aktivity spolupráce podporujú okrem iného vypracovanie a vykonávanie stratégií a plánov riadenia udržateľnej akvakultúry a rybného hospodárstva v krajinách a regiónoch AKT; zapracovanie akvakultúry a rybného hospodárstva do národných a regionálnych stratégií rozvoja; vybudovanie infraštruktúry a technického know-how potrebných na to, aby krajiny AKT mohli dosiahnuť maximálnu udržateľnú hodnotu zo svojho rybného hospodárstva a akvakultúry; budovanie kapacít krajín AKT na prekonanie vonkajších výziev, ktoré im bránia naplno využiť svoje zdroje rybného hospodárstva; a podporovanie a rozvíjanie spoločných podnikov na investície do odvetví rybného hospodárstva a akvakultúry krajín AKT. Akákoľvek dohoda o rybnom hospodárstve, ktorá môže byť dohovorená medzi Spoločenstvom a štátmi AKT, náležite zohľadňuje súlad s rozvojovými stratégiami v tejto oblasti. Konzultácie na vysokej úrovni vrátane ministerskej úrovne sa môžu konať na základe spoločnej dohody s cieľom vypracovať, zlepšiť, resp. posilniť rozvojovú spoluprácu AKT – EÚ v oblasti udržateľnej akvakultúry a rybného hospodárstva.“. 20. V článku 25 ods. 1 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto: „a) zlepšenie školstva a vzdelávania na všetkých úrovniach, práca na uznávaní kvalifikácií vysokoškolského vzdelávania, zavedenie systému zabezpečenia kvality vzdelávania vrátane vzdelávania a odbornej prípravy on-line alebo inými nekonvenčnými prostriedkami, a budovanie technických kapacít a zručností; b) zlepšenie systému zdravotníctva najmä spravodlivým prístupom ku komplexným a kvalitným službám zdravotnej starostlivosti a výživy, odstraňovanie hladu a podvýživy a zabezpečenie primeranej dodávky potravín a potravinovej bezpečnosti a to aj prostredníctvom podpory záchranných sietí;“. 21. Článok 27 sa mení a dopĺňa takto: a) názov sa nahrádza takto: „Kultúra a rozvoj“; b) písmeno c) sa nahrádza takto: „c) uznávanie, zachovanie a podporu hodnoty kultúrneho dedičstva, podporu rozvoja kapacity v tomto sektore;“; c) vkladajú sa tieto nové písmená: „e) uznanie a podpora úlohy kultúrnych aktérov a kultúrnych sietí a ich príspevku k udržateľnému rozvoju a f) podporu kultúrnej dimenzie vo vzdelávaní a účasti mládeže na kultúrnych aktivitách.“. 22. Články 28, 29 a 30 sa nahrádzajú takto: „Článok 28 Všeobecný prístup 1. Spolupráca AKT – EÚ poskytuje účinnú pomoc na dosiahnutie cieľov a priorít, ktoré pre seba stanovili štáty AKT v kontexte regionálnej spolupráce a integrácie. 2. V súlade so všeobecnými cieľmi ustanovenými v článkoch 1 a 20 sa spolupráca AKT – EÚ zameria na: 16. presadzovanie mieru a stability, ako aj na predchádzanie konfliktom a ich riešenie; 17. posilnenie hospodárskeho rozvoja a hospodárskej spolupráce prostredníctvom vybudovania väčších trhov, voľného pohybu osôb, tovaru, služieb, kapitálu, pracovných síl a technológií medzi krajinami AKT, zrýchlenej diverzifikácie ekonomík štátov AKT, presadzovanie a rozširovanie obchodu medzi krajinami AKT a s tretími krajinami a postupná integrácia štátov AKT do svetového hospodárstva; 18. podporovanie manažovania výziev udržateľného rozvoja s nadnárodným rozmerom, okrem iného prostredníctvom koordinácie a harmonizácie politík regionálnej spolupráce. 3. Za podmienok ustanovených v článku 58 spolupráca takisto podporuje medziregionálnu spoluprácu a spoluprácu vo vnútri AKT, ktorá okrem iného zahŕňa: a) jednu alebo niekoľko regionálnych organizácií AKT vrátane kontinentálnej úrovne; b) Európske zámorské krajiny a územia (ZKÚ) a najvzdialenejšie regióny; c) rozvojové krajiny, ktoré nepatria k štátom AKT. Článok 29 Spolupráca AKT – EÚ na podporu regionálnej spolupráce a integrácie 1. Spolupráca podporuje v oblasti stability, mieru a predchádzania konfliktom: 19. presadzovanie a rozvoj regionálneho politického dialógu v oblastiach predchádzania konfliktom a ich riešenia; ľudských práv a demokratizácie; výmeny, vytvárania sietí a podpory mobility medzi rôznymi účastníkmi rozvoja najmä v občianskej spoločnosti; 20. podporovanie regionálnych iniciatív a politík v otázkach súvisiacich s bezpečnosťou vrátane kontroly zbrojenia, boja proti drogám, organizovanému zločinu, praniu špinavých peňazí, úplatkárstvu a korupcii. 2. V oblasti regionálnej hospodárskej integrácie spolupráca podporuje: 21. účasť najmenej rozvinutých krajín (NRK) spomedzi štátov AKT na vytváraní regionálnych trhov a spoločného využívania ich výhod; 22. vykonávanie odvetvových ekonomických reformných politík na regionálnej úrovni; 23. liberalizáciu obchodu a platieb; 24. podporu cezhraničných investícií tak domácich, ako aj zahraničných a ostatných regionálnych iniciatív hospodárskej integrácie; 25. zmierňovanie účinkov čistých nákladov prechodu regionálnej integrácie na rozpočtové príjmy a platobnú bilanciu a 26. infraštruktúru, najmä dopravy a komunikácií, ich bezpečnosti a služieb, vrátane vývoja regionálnych príležitostí v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT). 3. V oblasti regionálnej politiky pre udržateľný rozvoj spolupráca podporuje priority regiónov AKT, a najmä: 27. životné prostredie a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane vodných zdrojov a energetiky, a riešenia zmien klímy; 28. potravinovú bezpečnosť a poľnohospodárstvo; 29. zdravotníctvo, vzdelávanie a školstvo; 30. výskum a technologický vývoj a 31. regionálne iniciatívy prípravy na katastrofy a zmierňovanie ich následkov rovnako ako obnova po katastrofe. Článok 30 Budovanie kapacít na podporu regionálnej spolupráce a integrácie AKT Spolupráca s cieľom dosiahnuť efektívnosť a účinnosť regionálnych politík rozvíja a posilňuje kapacity: 32. regionálnych integračných inštitúcií a organizácií zriadených štátmi AKT a tých, kde je účasť štátov AKT, ktoré podporujú regionálnu spoluprácu a integráciu; 33. národných vlád a parlamentov v záležitostiach regionálnej integrácie; a 34. neštátnych účastníkov vrátane súkromného sektora.“. 23. Vkladá sa tento článok: „Článok 31a HIV/AIDS Spolupráca podporuje úsilie štátov AKT vypracovať a posilňovať vo všetkých odvetvových politikách a programoch zameraných na riešenie pandémie HIV/AIDS a zabraňujúcich, aby sa stali brzdou rozvoja. Podporuje štáty AKT v raste k všeobecnej dostupnosti prevencie a liečby HIV/AIDS, starostlivosti a podpory a zameriava sa najmä na: 35. podporovanie vypracovania a realizáciu komplexných viacodvetvových stratégií a plánov pre HIV/AIDS ako priority národných a regionálnych rozvojových plánov; 36. zapojenie všetkých vhodných rozvojových odvetví do národnej reakcie na HIV/AIDS a zaručenie širokej mobilizácie zúčastnených strán na všetkých úrovniach; 37. posilňovanie národných zdravotníckych systémov a riešenie nedostatku ľudských zdrojov v zdravotníctve ako základu na zabezpečenie všeobecného prístupu k HIV/AIDS prevencii, liečbe a starostlivosti a ďalším zdravotníckym službám a ich účinnej integrácie; 38. riešenie rodovej nerovnosti, násilia a zneužívania založených na rodovej nerovnosti ako hnacích mechanizmov pandémie HIV/ AIDS a zintenzívnenie úsilia na zaručenie práv žien a dievčat, vypracovanie účinných rodovo citlivých HIV/AIDS programov a služieb pre ženy a dievčatá vrátane tých, ktoré sa týkajú sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv, a na podporu úplného zapojenia žien do plánovania a rozhodovania v súvislosti s HIV/AIDS stratégiami a programami; 39. vytvorenie podporných právnych a politických rámcov a odstránenie represívnych zákonov, politík, postupov, stigiem a diskriminácie, ktoré oslabujú ľudské práva, zvyšujú náchylnosť na HIV/AIDS a bránia prístupu k účinnej prevencii HIV/AIDS, jej liečbe, starostlivosti a podpore vrátane liekov, komodít a služieb pre ľudí s HIV/AIDS a pre najviac ohrozené obyvateľstvo; 40. zvyšovanie prístupu ku komplexnej prevencii HIV/AIDS vychádzajúcej z dôkazov, ktorá rieši hnacie mechanizmy epidémie a špecifické potreby žien, mladých ľudí a najviac ohrozeného obyvateľstva a 41. zabezpečenie univerzálneho a spoľahlivého prístupu k bezpečným, vysoko kvalitným a cenovo dostupným liekom a zdravotným komoditám vrátane komodít sexuálneho a reprodukčného zdravia.“. 24. Vkladá sa tento článok: „Článok 32a Zmeny klímy Strany uznávajú, že zmeny klímy sú vážnou celosvetovou environmentálnou výzvou a hrozbou na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia vyžadujúcich primeranú, predvídateľnú a včasnú finančnú podporu. Z týchto dôvodov a v súlade s ustanoveniami článku 32 a najmä jeho odsekom 2 písm. a) spolupráca: 42. si uvedomuje citlivosť štátov AKT, a najmä malých ostrovov a nízko položených štátov AKT na javy súvisiace s klímou, ako sú erózia pobrežia, cyklóny, záplavy a presuny vyvolané životným prostredím: a najmä najmenej rozvinutých a vnútrozemských štátov AKT na rastúce povodne, suchá, odlesňovanie a rozširovanie púští; 43. posilní a podporí politiky a programy zamerané na zmiernenie zmien klímy, ich dôsledkov, ako aj hrozieb, ktoré predstavujú, na prispôsobovanie sa im, a to aj prostredníctvom inštitucionálneho rozvoja a budovania kapacít; 44. posilní kapacity štátov AKT v rozvíjaní globálneho trhu s uhlíkom a účasti na ňom; a 45. zameria sa na tieto činnosti: i) začlenenie problematiky zmien klímy do rozvojových stratégií a úsilia na znižovanie chudoby; ii) zvýšenie politického profilu zmien klímy v rozvojovej spolupráci, a to aj prostredníctvom vhodného dialógu o politike; iii) pomoc štátom AKT pri prispôsobovaní sa zmene klímy v relevantných sektoroch ako poľnohospodárstvo, vodné hospodárstvo a infraštruktúra okrem iného aj transferom a prijatím relevantných technológií šetrných voči životnému prostrediu; iv) presadzovanie znižovania rizika katastrof, ktoré odráža skutočnosť, že rastúci podiel katastrof súvisí so zmenami klímy; v) poskytovanie finančnej a technickej podpory na zmierňujúce opatrenia krajín AKT v súlade s ich cieľom znižovania chudoby a udržateľného rozvoja vrátane znižovania emisií z odlesňovania a degradácie lesov a znižovania emisií v poľnohospodárstve; vi) zlepšenie informácií o počasí a klíme a ich prognóz a systémov včasného varovania; a vii) podpora obnoviteľných zdrojov energie a nízkouhlíkových technológií, ktoré posilňujú udržateľný rozvoj.“. 25. V článku 33 ods. 3 sa písmeno c) nahrádza takto: „c) zlepšenie a posilnenie správy verejných financií a fiškálneho riadenia s cieľom rozvinúť ekonomické aktivity v krajinách AKT a zvýšiť ich daňové príjmy pri úplnom rešpektovaní zvrchovanosti štátov AKT v tejto oblasti. Opatrenia môžu zahŕňať: i) posilnenie kapacít domácej daňovej správy vrátane budovania účinných, výkonných a udržateľných daňových systémov; ii) podporovanie účasti v medzinárodných štruktúrach a procesoch spolupráce v daňovej oblasti s cieľom napomôcť ďalší rozvoj medzinárodných štandardov a ich účinné dodržiavanie; iii) podporovanie implementácie medzinárodných osvedčených postupov v daňovej oblasti vrátane zásady transparentnosti a výmeny informácií v tých krajinách AKT, ktoré sa k nim zaviazali; 26. V článku 34 sa odseky2 až 4 nahrádzajú takto: „2. Konečným cieľom hospodárskej a obchodnej spolupráce je umožniť štátom AKT plne sa zúčastňovať medzinárodného obchodu. V tejto súvislosti je treba mať obzvlášť na zreteli potrebu štátov AKT aktívne sa zúčastňovať mnohostranných obchodných rokovaní. Berúc do úvahy súčasnú úroveň rozvoja krajín AKT, hospodárska a obchodná spolupráca sa zameria na umožnenie krajinám AKT zvládnuť výzvy globalizácie a postupne sa prispôsobiť novým podmienkam medzinárodného obchodu, čím sa uľahčí ich prechod do liberalizovaného globálneho hospodárstva. V tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť zraniteľnosti mnohých krajín AKT vyplývajúcej z ich závislosti na komoditách alebo niekoľkých kľúčových produktoch vrátane produktov agropriemyslu s pridanou hodnotou a rizika rozrušovania preferencií. 3. Na tento účel sa hospodárska a obchodná spolupráca zameria prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I na zlepšenie výrobnej, dodávkovej a obchodnej kapacity krajín AKT, ako aj ich schopnosti prilákať investície. Ďalej sa zameria na vytvorenie novej dynamiky obchodu medzi stranami, posilnenie obchodných a investičných politík krajín AKT, na zníženie ich závislosti na komoditách, na podporu rozmanitejších ekonomík a na zlepšenie ich schopnosti zvládnuť otázky týkajúce sa obchodu. 4. Hospodárska a obchodná spolupráca sa vykonáva v úplnom súlade s ustanoveniami Svetovej obchodnej organizácie (WTO), vrátane špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania, berúc do úvahy vzájomné záujmy strán a ich príslušnú úroveň rozvoja. Takisto rieši účinky rozrušovania preferencií v plnom súlade s multilaterálnymi záväzkami.“. 27. V článku 35 sa odseky 1a 2 nahrádzajú takto: „1. Hospodárska a obchodná spolupráca je založená na skutočnom, posilnenom a strategickom partnerstve. Je ďalej založená na komplexnom prístupe, ktorý stavia na silných stránkach a dosiahnutých výsledkoch predchádzajúcich dohovorov AKT – ES. 2. Hospodárska a obchodná spolupráca stavia na regionálnych integračných iniciatívach štátov AKT. Spolupráca na podporu regionálnej spolupráce a integrácie podľa vymedzenia v hlave I a hospodárska a obchodná spolupráca sa navzájom posilňujú. Hospodárska a obchodná spolupráca rieši najmä obmedzenia na strane dopytu a ponuky, predovšetkým prepojiteľnosť infraštruktúry, diverzifikáciu ekonomiky a opatrenia na rozvoj obchodu ako prostriedku na posilnenie konkurencieschopnosti štátov AKT. Primeraný význam sa preto pripisuje zodpovedajúcim opatreniam v krajinách AKT a rozvojovým stratégiám regiónov, ktoré Spoločenstvo podporuje predovšetkým poskytovaním pomoci na obchod.“. 28. Články 36 a 37 sa nahrádzajú takto: „Článok 36 Formy 1. Vzhľadom na uvedené ciele a zásady sa strany dohodli na prijatí všetkých potrebných opatrení na zabezpečenie uzatvorenia nových dohôd o hospodárskom partnerstve zlučiteľných s WTO, na postupnom odstraňovaní prekážok obchodu medzi nimi a na zlepšovaní spolupráce vo všetkých oblastiach relevantných pre obchod. 2. Dohody o hospodárskom partnerstve ako rozvojové nástroje sú zamerané na podporu hladkej a postupnej integrácie štátov AKT do svetovej ekonomiky hlavne úplným využitím potenciálu regionálnej integrácie a obchodu medzi južnými krajinami (juh – juh). 3. Strany sa dohodli, že tieto nové obchodné dojednania sa zavedú postupne. Článok 37 Postupy 1. Počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve sa poskytne budovanie kapacít v súlade s ustanoveniami kapitoly I a článku 35 verejným a súkromným sektorom krajín AKT vrátane opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti, posilnenia regionálnych organizácií, a podporu regionálnych integračných iniciatív, tam, kde je to vhodné, aj s pomocou pri rozpočtových úpravách a fiškálnej reforme, ako aj pri zlepšovaní infraštruktúry, rozvoja a podpory. 2. Strany pravidelne prehodnocujú pokrok rokovaní, ako sa predpokladá v článku 38. 3. Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve budú realizované s tými krajinami AKT, ktoré sa považujú za pripravené tak urobiť, a to na úrovni, ktorú považujú za primeranú v súlade s postupmi dohodnutými v skupine AKT s cieľom podporiť regionálne integračné procesy v rámci AKT. 4 . Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sa zamerajú najmä na vytvorenie harmonogramu postupného odstraňovania prekážok obchodu medzi stranami v súlade s pravidlami WTO. Na strane Spoločenstva sa liberalizácia stavia na základe acquis a zameriava sa na zlepšenie súčasného prístupu krajín AKT na trhy, medzi iným aj prostredníctvom zhodnotenia pravidiel o pôvode. Rokovania berú do úvahy úroveň rozvoja a sociálno-ekonomický vplyv obchodných opatrení na krajiny AKT a ich schopnosť prispôsobiť a upraviť svoje hospodárstva liberalizačnému procesu. Rokovania budú preto čo najpružnejšie pri stanovovaní trvania dostatočného prechodného obdobia a záverečného rozsahu pokrytia výrobkov, berúc do úvahy citlivé sektory a stupeň asymetrie, pokiaľ ide o časový harmonogram odstraňovania ciel pri zachovaní súladu s následne prevládajúcimi pravidlami WTO. 5. Strany úzko spolupracujú v rámci WTO s cieľom vysvetliť a obhájiť dosiahnuté dojednania, najmä vzhľadom na dostupný stupeň pružnosti. 6. Strany ďalej rokujú o spôsoboch zjednodušovania a prehodnocovania pravidiel o pôvode vrátane ustanovení o kumulácii, ktoré sa uplatňujú na ich vývozy. 7. Po tom, ako štáty AKT uzavrú dohodu o hospodárskom partnerstve, môžu sa tie štáty AKT, ktoré nie sú zmluvnými stranami takejto dohody, kedykoľvek usilovať o pristúpenie. 8. V kontexte spolupráce AKT – EÚ na podporu regionálnej spolupráce a integrácie AKT, ako sa uvádza v hlave I a v súlade s článkom 35, budú strany venovať osobitnú pozornosť potrebám vyplývajúcim z vykonávania dohody o hospodárskom partnerstve. Uplatňujú sa zásady uvedené v článku 1 prílohy IV k tejto dohode. V tomto zmysle sa strany dohodnú na využití existujúcich alebo nových regionálnych finančných mechanizmov, cez ktoré by mohli prichádzať zdroje z viacročného finančného rámca spolupráce a ďalšie doplnkové prostriedky.“. 29. Vkladá sa tento článok: „Článok 37a Ostatné obchodné dojednania 1. V kontexte súčasných trendov obchodnej politiky usilujúcich o väčšiu liberalizáciu obchodu sa môžu EÚ a štáty AKT zúčastňovať na rokovaniach a vykonávaní dohôd vedúcich k ďalšej multilaterálnej a bilaterálnej liberalizácii obchodu. Takáto liberalizácia môže viesť k rozrušeniu preferencií poskytnutých štátom AKT a ovplyvniť ich konkurenčné postavenie na trhu EÚ, ako aj ich rozvojové úsilie, ktoré má EÚ záujem podporovať. 2. V súlade s cieľmi hospodárskej a obchodnej spolupráce sa EÚ musí usilovať o realizáciu opatrení na prekonanie možných negatívnych vplyvov liberalizácie s cieľom zachovať v rámci multilaterálneho obchodného systému významný preferenčný prístup v prospech štátov AKT tak dlho, ako je možné, a zabezpečiť, že nevyhnutné zníženie preferencie sa bude zavádzať postupne v priebehu čo najdlhšieho časového úseku.“. 30. Článok 38 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Ministerský výbor pre obchod prerokúva otázky súvisiace s obchodom, ktoré sú predmetom záujmu všetkých štátov AKT, a najmä pravidelne monitoruje rokovania a vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve. Venuje zvláštnu pozornosť súčasným mnohostranným obchodným rokovaniam a skúma vplyv širších liberalizačných iniciatív na obchod AKT – ES a na rozvoj hospodárstiev AKT. Je podriadený Rade ministrov a predkladá jej primerané odporúčania vrátane akýchkoľvek podporných opatrení s cieľom posilniť výhody obchodných dojednaní AKT – ES.“. 31. Vkladá sa tento článok: „Článok 38a Konzultácie 1. Ak by nové opatrenia alebo opatrenia ustanovené v programoch prijatých Spoločenstvom na aproximáciu zákonov a právnych predpisov s cieľom napomôcť obchod mohli ovplyvniť záujmy jedného alebo viacerých štátov AKT, Spoločenstvo pred prijatím takýchto opatrení informuje sekretariát skupiny krajín AKT a dotknuté štáty AKT. 2. V snahe umožniť Spoločenstvu zohľadniť záujmy skupiny AKT sa na žiadosť skupiny AKT uskutočnia konzultácie v súlade s ustanoveniami článku 12 tejto dohody s cieľom dosiahnuť uspokojivé riešenie. 3. Tam, kde existujúce pravidlá alebo opatrenia Spoločenstva prijaté na uľahčenie obchodovania ovplyvňujú záujmy jedného alebo viacerých štátov AKT alebo kde sú tieto záujmy ovplyvnené výkladom, uplatňovaním a výkonom týchto pravidiel alebo predpisov, sa uskutočnia konzultácie na žiadosť dotknutých štátov AKT v súlade s ustanoveniami článku 12 s cieľom dosiahnuť uspokojivé riešenie. 4. Strany takisto môžu s úmyslom nájsť uspokojivé riešenie predložiť v rámci Spoločného ministerského výboru pre obchod akékoľvek iné problémy týkajúce sa obchodu, ktoré by mohli vyplynúť z opatrení prijatých alebo plánovaných členskými štátmi. 5. Strany sa navzájom informujú o týchto opatreniach, aby zabezpečili efektívne konzultácie. 6. Strany súhlasia, že uskutočňovanie konzultácií o otázkach v pôsobnosti dohody v rámci inštitúcií dohody o hospodárskom partnerstve a poskytovanie takýchto informácií jej prostredníctvom má tiež spĺňať ustanovenia tohto článku a článku 12 tejto dohody za predpokladu, že všetky pravdepodobne dotknuté štáty AKT sú signatármi dohody o hospodárskom partnerstve, v rámci ktorej sa uskutočnili konzultácie alebo poskytli informácie.“. 32. Článok 41 ods. 5 sa nahrádza takto: „5. Spoločenstvo prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 podporuje úsilie štátov AKT o posilnenie ich kapacít v dodávke služieb. Zvláštna pozornosť je venovaná službám týkajúcim sa práce, podnikania, distribúcie, financií, cestovného ruchu, kultúry, stavebníctva a s ním spojených inžinierskych služieb, s cieľom zvýšenia ich konkurencieschopnosti a tým aj zvýšenia hodnoty a objemu ich obchodu s tovarmi a službami.“. 33. Článok 42 ods. 4 sa nahrádza takto: „4. Spoločenstvo prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 podporuje úsilie štátov AKT o rozvoj a podporu úsporných a efektívnych služieb námornej dopravy v štátoch AKT s cieľom rastúcej účasti operátorov z AKT v službách medzinárodnej dopravy.“. 34. Článok 43 ods. 5 sa nahrádza takto: „5. Strany sa takisto dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti informačných a komunikačných technológií a informačnej spoločnosti. Táto spolupráca je prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 zameraná predovšetkým na väčšiu doplnkovosť a harmonizáciu komunikačných systémov na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni a na ich prispôsobenie k novým technológiám.“. 35. Článok 44 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Spoločenstvo podporuje úsilie štátov AKT posilniť prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 svoju schopnosť zvládnuť všetky oblasti týkajúce sa obchodu tam, kde je to nutné, vrátane zlepšenia a podporovania inštitucionálneho rámca.“. 36. Článok 45 ods. 3 sa nahrádza takto: „3. Strany sa taktiež dohodli na posilňovaní spolupráce v tejto oblasti s cieľom formulácie a podpory politiky účinnej hospodárskej súťaže s príslušnými národnými orgánmi pre hospodársku súťaž, ktoré postupne zabezpečia účinné presadzovanie súťažných pravidiel u verejných aj súkromných podnikov. Spolupráca v tejto oblasti najmä prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 zahŕňa pomoc pri navrhovaní primeraného právneho rámca a jeho administratívne presadzovanie, so zvláštnym odkazom na špeciálnu situáciu najmenej rozvinutých krajín.“. 37. Článok 46 ods. 6 sa nahrádza takto: „6. Strany sa ďalej dohodli na posilnení ich spolupráce v tejto oblasti. Po žiadosti na základe vzájomne dohodnutých podmienok a prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií vymedzených v hlave I a v súlade s článkom 35 sa môže spolupráca rozšíriť medzi iným aj na nasledujúce oblasti: príprava právnych predpisov ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva, prevencie zneužitia takýchto práv ich držiteľmi, porušenia práv zo strany konkurentov, zavedenie a posilňovanie domácich a regionálnych úradov a iných orgánov vrátane podpory regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zainteresovaných do ochrany a presadzovania práv vrátane vzdelávania personálu.“. 38. V článku 47 ods. 2 sa úvodné slová nahrádzajú takto: „2. Spolupráca v normalizácii a certifikácii prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 sa zameria na podporu zlučiteľných systémov medzi stranami a bude zahŕňať najmä:“. 39. Článok 48 ods. 3 sa nahrádza takto: „3. Strany sa ďalej dohodli na posilňovaní spolupráce prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 s cieľom upevňovania kapacity verejných a súkromných sektorov krajín AKT v tejto oblasti.“. 40. Článok 49 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať rozvoj medzinárodného obchodu takým spôsobom, ktorý zabezpečuje trvale udržateľný rozvoj a zdravú správu životného prostredia, v súlade s medzinárodnými dohovormi a záväzkami v tejto oblasti, a s riadnym zreteľom na príslušnú úroveň ich rozvoja. Súhlasia s tým, že zvláštne potreby a požiadavky štátov AKT je treba brať do úvahy pri tvorbe a vykonávaní opatrení v oblasti životného prostredia, aj vo vzťahu k ustanoveniam článku 32a.“; b) vkladá sa tento odsek: „3. Strany sa dohodli, že environmentálne opatrenia by nemali byť využívané na ochranárske účely.“. 41. Článok 50 ods. 3 sa nahrádza takto: „3. Strany súhlasia s tým, že pracovné normy nemajú byť použité na protekcionistické účely.“. 42. Článok 51 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Spolupráca sa zameria najmä prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 na zlepšenie inštitucionálnej a technickej kapacity v tejto oblasti, s vytvorením systémom rýchleho varovania pri vzájomných informáciách o nebezpečných výrobkoch, výmenou informácií a skúseností pre zavádzaní a prevádzke monitoringu trhu pri predaji výrobkov, bezpečnosti výrobkov, zlepšenia informácií poskytovaných spotrebiteľom o cenách a ponúkaných službách, podporou rozvoja nezávislých spotrebiteľských združení a kontaktov medzi spotrebiteľskými záujmovými skupinami, zlepšenia zlučiteľnosti spotrebiteľských systémov a politík, presadzovania legislatívy a podpory spolupráci pri šetrení škodlivých alebo nekalých obchodných praktík, a zavádzaní zákazov vývozu pri obchode medzi stranami v prípade tovarov alebo služieb, ktorých predaj bol zakázaný v krajine výroby.“. 43. Článok 56 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. Rozvoj finančnej spolupráce sa vykonáva na základe a v súlade s rozvojovými cieľmi, stratégiami a prioritami určenými štátmi AKT na národnej, regionálnej a vnútornej AKT úrovni. Berie sa pritom do úvahy ich zemepisná, kultúrna a sociálna charakteristika, ako aj ich špecifický potenciál. Spolupráca riadiac sa medzinárodne schválenou agendou efektívnosti pomoci vychádza z vlastníctva, zosúladenia, koordinácie a harmonizácie darcov, riadenia pre rozvojové výsledky a vzájomnej zodpovednosti. Spolupráca bude najmä: 46. podporovať miestne vlastníctvo na všetkých úrovniach rozvojového procesu; 47. odrážať partnerstvo založené na vzájomných právach a záväzkoch; 48. zdôrazňovať význam predvídateľnosti a bezpečnosti v tokoch zdrojov poskytnutých za vysoko výhodných podmienok a na nepretržitom základe; 49. pružná a primeraná situácii každého štátu AKT a prispôsobená špecifickej povahe daného programu alebo projektu a 50. zabezpečovať efektívnosť, koordináciu a spojitosť.“. 44. Článok 58 sa mení a dopĺňa takto: a) v odseku 1 sa písmeno b) nahrádza takto: „b) regionálne alebo medzištátne orgány, ku ktorým patrí jeden alebo viacero štátov AKT vrátane Africkej únie alebo iných orgánov, ktorých členmi sú aj štáty, ktoré nepatria k štátom AKT, ktoré sú týmito štátmi schválené; a“; b) odsek 2 sa mení a dopĺňa takto: i) písmeno d) sa nahrádza takto: „d) finanční sprostredkovatelia z AKT alebo Spoločenstva poskytujúci, podporujúci a financujúci súkromné alebo verejné investície v štátoch AKT;“; ii) písmeno f) sa nahrádza takto: „f) rozvojové krajiny, ktoré nepatria do skupiny AKT, ak sa zúčastňujú na spoločnej iniciatíve alebo majú účasť v regionálnej organizácii so štátmi AKT, v súlade s článkom 6 prílohy IV k tejto dohode.“. 45. Článok 60 sa mení a dopĺňa takto: a) písmeno c) sa nahrádza takto: „c) zmiernenie nepriaznivých krátkodobých účinkov vonkajších otrasov vrátane nestability príjmov z vývozu na sociálno-ekonomické reformy a politiky;“; b) písmeno g) sa nahrádza takto: „g) humanitárna a núdzová pomoc vrátane pomoci utečencom a presídleným osobám, zasahovanie spájajúce krátkodobú pomoc a obnovu s dlhodobým rozvojom v krízových alebo pokrízových situáciách a pripravenosť na katastrofy.“. 46. Článok 61 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Priama rozpočtová pomoc na podporu makroekonomických a odvetvových reforiem sa poskytne, ak: a) existujú alebo sa zavádzajú dobre vymedzené národné alebo odvetvové rozvojové stratégie zamerané na chudobu; b) sú v platnosti alebo sa zavádzajú dobre vymedzené makroekonomické politiky orientované na stabilitu zavedené samotnou krajinou a pozitívne hodnotené jej hlavnými darcami vrátane medzinárodných finančných inštitúcií tam, kde to je relevantné a c) je riadenie verejných financií dostatočne transparentné, zodpovedné a efektívne. Spoločenstvo sa prispôsobí systémom a postupom špecifickým pre každú krajinu AKT, monitoruje svoju rozpočtovú podporu s partnerskou krajinou a podporuje úsilie partnerských krajín posilniť vnútroštátnu zodpovednosť, parlamentnú kontrolu, audítorské kapacity a prístup verejnosti k informáciám.“; b) odsek 5 sa nahrádza takto: „5. V rámci dohody sa použijú zdroje účelovo viazané vo viacročnom finančnom rámci spolupráce podľa tejto dohody, vlastné zdroje Európskej investičnej banky (ďalej len „banka“) a tam, kde je to vhodné, iné zdroje čerpané z rozpočtu Európskeho spoločenstva, a to na financovanie projektov, programov a ostatných foriem operácií prispievajúcich k dosahovaniu cieľov tejto dohody.“. 47. Článok 66 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. V snahe zmierniť bremeno dlhu štátov AKT a ich problémy platobnej bilancie sa strany dohodli na využití zdrojov poskytnutých v rámci viacročného finančného rámca spolupráce podľa tejto dohody pre príspevok k iniciatívam zmiernenia dlhu schváleným na medzinárodnej úrovni v prospech štátov AKT. Spoločenstvo sa navyše zaväzuje preskúmať, ako môžu byť z dlhodobého hľadiska zdroje iné ako zdroje Spoločenstva mobilizované na podporu medzinárodne schválených iniciatív zmiernenia dlhu.“ 48. Článok 67 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. Viacročný finančný rámec spolupráce podľa tejto dohody poskytne podporu makroekonomickým a odvetvovým reformám vykonávaným štátmi AKT. V tomto rámci strany zabezpečia, že úprava bude ekonomicky opodstatnená a sociálne a politicky únosná. Podpora sa poskytne v kontexte spoločného zhodnotenia medzi spoločenstvom a dotknutým štátom AKT pri reformných opatreniach prijímaných alebo zvažovaných na makroekonomickej alebo odvetvovej úrovni, čo umožní celkové zhodnotenie reformných úsilí. Spoločné hodnotenie v možnom rozsahu je zosúladené s dojednaniami špecifickými pre krajinu a podpora je monitorovaná na základe dosiahnutých výsledkov. Rýchle vyplatenie čiastok je dôležitou črtou podporných programov.“. 49. Názov kapitoly 3 hlavy II časti 4 sa nahrádza takto: „KAPITOLA 3 Podpora v prípade vonkajších otrasov“. 50. Článok 68 sa nahrádza takto: „Článok 68 1. Strany uznávajú, že makroekonomická nestabilita vyplývajúca z vonkajších otrasov môže nepriaznivo ovplyvniť rozvoj štátov AKT a ohroziť splnenie ich rozvojových požiadaviek. Preto sa vytvára systém dodatočnej podpory na zmiernenie krátkodobých nepriaznivých účinkov vyplývajúcich z vonkajších otrasov vrátane účinkov na výnosy z vývozu v rámci viacročného finančného rámca spolupráce podľa dohody. 2. Účelom tejto podpory je chrániť sociálno-ekonomické reformy a politiky, ktoré by mohli byť negatívne ovplyvnené následkom poklesu príjmov, a napraviť krátkodobé negatívne účinky takýchto otrasov. 3. Pri prideľovaní zdrojov sa berie do úvahy extrémna závislosť hospodárstiev štátov AKT na vývoze, najmä z odvetví poľnohospodárstva a baníctva. V tejto súvislosti dostanú najmenej rozvinuté, vnútrozemské a ostrovné štáty AKT a štáty AKT, ktoré boli postihnuté konfliktami a prírodnými katastrofami, priaznivejšie zaobchádzanie. 4. Dodatočné zdroje sa poskytujú v súlade so špecifickými formami podporných mechanizmov stanovených v prílohe II o podmienkach financovania. 5. Spoločenstvo takisto poskytuje podporu trhovo založeným poistným schémam vytvoreným pre štáty AKT snažiace sa o ochranu pred krátkodobými vplyvmi vonkajších otrasov.“. 51. Názov kapitoly 6 hlavy II časti 4 sa nahrádza takto: „KAPITOLA 6 Humanitárna pomoc, pomoc v núdzi a následná pomoc“. 52. Článok 72 sa nahrádza takto: „Článok 72 Všeobecná zásada 1. Humanitárna pomoc, pomoc v núdzi a následná pomoc sa poskytuje v krízových situáciách. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi má za cieľ zachrániť a ochrániť život a zabrániť a zmierniť ľudské utrpenie všade tam, kde to je potrebné. Pomoc po núdzi sa zameriava na obnovu a prepojenie krátkodobej pomoci s dlhodobejšími rozvojovými programami. 2. Krízové situácie vrátane dlhodobej štrukturálnej nestability alebo krehkosti sú situácie, ktoré predstavujú hrozbu pre právo a poriadok alebo bezpečnosť a istotu osôb a hrozia vystupňovaním do ozbrojeného konfliktu alebo do destabilizácie krajiny. Krízové situácie môžu nastať v dôsledku prírodných katastrof, kríz spôsobených človekom, ako sú vojny a iné konflikty, alebo mimoriadnych okolností s porovnateľnými účinkami súvisiacimi okrem iného so zmenou klímy, zhoršovaním životného prostredia, prístupom k energii a prírodným zdrojom alebo extrémnou chudobou. 3. Humanitárna pomoc, pomoc v núdzi a po nej sa zachováva po dobu nevyhnutnú na vyrovnanie sa s núdzovými potrebami vyplývajúcimi z týchto situácií pre obete, čím prepája pomoc, obnovu a rozvoj. 4. Humanitárna pomoc sa poskytuje výhradne podľa potrieb a záujmov obetí krízových situácií a v súlade so zásadami medzinárodného humanitárneho práva a rešpektujúc ľudskosť, neutralitu, nestrannosť a nezávislosť. Nesmie najmä dôjsť k žiadnej diskriminácii medzi obeťami z dôvodu rasy, etnického pôvodu, náboženstva, pohlavia, veku, štátnej príslušnosti alebo politického presvedčenia a voľný prístup k obetiam a ich ochrana sú zabezpečené rovnako, ako aj bezpečnosť humanitárneho personálu a zariadenia. 5. Humanitárna, núdzová pomoc a pomoc po núdzovej situácii sa financujú z viacročného finančného rámca spolupráce podľa tejto dohody tam, kde sa takáto pomoc nedá financovať z rozpočtu Únie. Humanitárna, núdzová pomoc a pomoc po núdzovej situácii sa vykonáva tak, aby dopĺňala úsilie členských štátov, bola s ním koordinovaná a aby bola v súlade s osvedčenými postupmi v účinnosti pomoci.“. 53. Vkladá sa tento článok: „Článok 72a Cieľ 1. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi sa zameria na: 51. ochranu ľudských životov v krízach a v situáciách bezprostredne po krízach; 52. príspevky na financovanie a dodávku humanitárnej pomoci a priamy prístup k tejto pomoci zo strany určených príjemcov všetkými dostupnými logistickými prostriedkami; 53. realizáciu krátkodobej obnovy a rekonštrukcie tak, aby sa umožnilo obetiam mať prospech aspoň z minimálnej sociálno-ekonomickej integrácie, a čo najskôr vytvoriť podmienky pre opätovné pokračovanie rozvoja na základe dlhodobých cieľov stanovených dotknutými krajinami a regiónmi AKT; 54. riešenie potrieb vyplývajúcich z presídlenia ľudí (utečenci, presídlené osoby a navrátilci) následne po prírodnej katastrofe alebo katastrofe spôsobenej človekom tak, aby sa po nevyhnutnú dobu mohli uspokojiť všetky potreby utečencov a presídlených osôb (bez ohľadu na miesto) a aby sa uľahčili kroky pre ich dobrovoľnú repatriáciu a reintegráciu v ich krajine pôvodu, a 55. pomoci štátu alebo regiónu AKT pri vytváraní krátkodobých mechanizmov predchádzania a pripravenosti na katastrofy, ako aj pre systémy predpovede a včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof. 2. Pomoc je možné poskytnúť štátom alebo regiónom AKT prijímajúcim utečencov alebo navrátilcov na splnenie naliehavých potrieb, na ktoré sa nevzťahuje pomoc v núdzi. 3. Opatrenia po stave núdze majú za cieľ fyzickú a sociálnu obnovu stavu spôsobeného výsledkami krízy a môžu sa uskutočniť, aby prepojili krátkodobú pomoc a obnovu s relevantnými dlhodobejšími rozvojovými programami financovanými z národných, regionálnych indikatívnych programov alebo z vnútorných AKT programov. Takéto opatrenia musia byť nevyhnutné pre prechod od fázy núdze do fázy rozvoja, musia podporovať sociálno-ekonomickú reintegráciu častí zasiahnutej populácie, odstrániť, pokiaľ je to možné, príčiny krízy a posilniť inštitúcie a vlastníctvo miestnych a národných účastníkov pri ich úlohe formulovania politiky trvale udržateľného rozvoja pre dotknutú krajinu AKT. 4. Tam, kde je to vhodné, mechanizmy krátkodobého predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne, ako je uvedené v odseku 1 písm. e) sa budú koordinovať s ostatnými existujúcimi mechanizmami predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne. Rozvoj a posilnenie národných, regionálnych a celých AKT mechanizmov znižovania a riadenia rizika katastrof pomôže štátom AKT pri budovaní ich odolnosti voči vplyvu katastrof. Všetky súvisiace činnosti sa môžu vykonávať v spolupráci s regionálnymi a medzinárodnými organizáciami a programami, ktoré majú preukázateľné skúsenosti v oblasti znižovania rizika katastrof.“. 54. Článok 73 sa nahrádza takto: „Článok 73 Vykonávanie 1. Pomoc sa realizuje buď na žiadosť krajiny alebo regiónu AKT zasiahnutých krízovou situáciou, alebo z iniciatívy Komisie, alebo na základe odporúčania medzinárodných organizácií alebo miestnych či medzinárodných neštátnych organizácií. 2. Spoločenstvo prijme primerané kroky na uľahčenie rýchleho opatrenia, ktoré sa požaduje na uspokojenie okamžitých potrieb, na ktoré je nutná pomoc. Pomoc sa spravuje a vykonáva podľa postupov umožňujúcich opatrenia, ktoré sú rýchle, pružné a efektívne. 3. So zdôraznením rozvojového charakteru pomoci poskytovanej v súlade s touto kapitolou sa môže pomoc na žiadosť dotknutého štátu alebo región iba výnimočne použiť spolu s indikatívnym programom.“. 55. V článku 76 ods. 1 sa písmeno d) nahrádza takto: „d) pôžičky z vlastných zdrojov banky a investičného nástroja, ktorých podmienky sú uvedené v prílohe II k tejto dohode. Takéto pôžičky sa môžu takisto použiť na financovanie verejných investícií do základnej infraštruktúry.“. 56. V článku 95 sa prvý pododsek nahrádza takto: „3. Spoločenstvo a členské štáty na jednej strane a štáty AKT na strane druhej oznámia druhej strane najneskôr 12 mesiacov pred uplynutím päťročného obdobia akékoľvek prehodnotenia ustanovení, ktoré si želajú urobiť vzhľadom na možnú zmenu alebo doplnenie dohody. Bez ohľadu na túto časovú lehotu, ak si jedna strana želá prehodnotenie akéhokoľvek ustanovenia dohody, má druhá strana lehotu dvoch mesiacov, v ktorej môže žiadať o rozšírenie prehodnotenia na ostatné ustanovenia týkajúce sa tých, ktoré boli predmetom prvotnej žiadosti.“. 57. V článku 100 sa druhý odsek nahrádza takto: „Táto dohoda vyhotovená v dvoch vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom všetky znenia sú rovnako autentické, je uložená v archíve Generálneho sekretariátu Rady Európskej únie a sekretariátu štátov AKT, ktoré oba zašlú overenú kópiu každej z vlád signatárskych štátov.“. C. PRÍLOHY 56. Príloha II zmenená a doplnená rozhodnutím Rady ministrov AKT – ES č. 1/2009 z 29. mája 2009[2] sa mení a dopĺňa takto: a) Článok 1 sa nahrádza takto: „Článok 1 1. V tejto kapitole sú stanovené podmienky financovania vo vzťahu k operáciám investičných nástrojov (nástroje), pôžičkám z vlastných zdrojov Európskej investičnej banky (banka) a špeciálnym operáciám. Tieto zdroje môžu byť prevádzané na oprávnené podniky buď priamo, alebo nepriamo, prostredníctvom oprávnených investičných fondov a/alebo finančných sprostredkovateľov. 2. Prostriedky na dotovanie úrokovej miery, ako sa ustanovuje v tejto prílohe, budú k dispozícii z pridelených rozpočtových prostriedkov na úrokovú dotáciu uvedených v prílohe Ib ods. 2 písm. c) k tejto dohode. 3. Úrokové dotácie možno kapitalizovať alebo sa môžu použiť vo forme nenávratných finančných prostriedkov. Výška dotácie úrokovej sadzby vypočítaná podľa jej hodnoty v čase vyplatenia pôžičky sa zaúčtuje na pridelené rozpočtové prostriedky úrokovej dotácie uvedenej v prílohe Ib ods. 2 písm. c) a vypláca sa priamo banke. Na podporu technickej pomoci súvisiacej s projektom v krajinách AKT možno tiež použiť až 10 % týchto pridelených rozpočtových prostriedkov na úrokové dotácie. 4. Tieto podmienky nemajú dosah na podmienky, ktoré môžu byť uložené krajinám AKT, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne podmienky pre poskytovanie pôžičiek pre vysoko zadlžené chudobné krajiny („HIPC“) alebo iné medzinárodne dohodnuté rámce udržateľnosti zadlženosti. V súlade s tým, ak tieto rámce vyžadujú zníženie úrokovej sadzby pôžičky o viac ako 3 %, než je povolené podľa článkov 2 a 4 tejto kapitoly, banka sa usiluje o zníženie priemerných nákladov finančných prostriedkov prostredníctvom vhodného spolufinancovania s ostatnými darcami. Ak by toto nebolo možné, môže byť úroková sadzba pôžičky banky znížená o sumu, ktorá je nevyhnutná na dosiahnutie súladu s úrovňou vyplývajúcou z iniciatívy HIPC alebo medzinárodne dohodnutého rámca udržateľnosti zadlženosti.“; b) v článku 2 sa odseky 7 a 8 nahrádzajú takto: „7. Bežné pôžičky, na ktoré sa nevzťahujú obmedzujúce podmienky pre poskytovanie pôžičiek v rámci HIPC alebo iného medzinárodne dohodnutého rámca udržateľnosti zadlženia, je možné poskytnúť za stanovených koncesných podmienok v nasledujúcich prípadoch: 57. pre infraštruktúrne projekty, ktoré sú predpokladom rozvoja súkromného sektora v najmenej rozvinutých krajinách alebo v krajinách po konfliktoch a v krajinách po prírodnej katastrofe. V takýchto prípadoch je úroková sadzba pôžičky znížená až o 3 %; 58. pre projekty zahŕňajúce reštrukturalizačné operácie v rámci privatizácie alebo pre projekty so značnými a jasne preukázateľnými sociálnymi alebo ekologickými výhodami. V takýchto prípadoch je možné pôžičky poskytnúť s dotáciou úrokových sadzieb, ktorých forma a výška sa určí vzhľadom na konkrétne charakteristiky projektu. Avšak dotácia úrokovej sadzby nesmie byť vyššia ako 3 %. Konečná úroková sadzba pôžičiek podľa písmena a) alebo b) nie je však v žiadnom prípade menšia ako 50 % referenčnej sadzby. 8. Fondy, ktoré sa majú pre tieto koncesné účely poskytnúť, budú sprístupnené z pridelených rozpočtových prostriedkov na dotácie úrokov uvedených v prílohe Ib ods. 2 písm. c) k tejto dohode.“; c) Článok 4 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Pôžičky z vlastných zdrojov banky sa poskytujú za nasledujúcich podmienok: 59. referenčná sadzba úrokovej miery je sadzba uplatňovaná bankou na pôžičky s tými istými podmienkami, pokiaľ ide o menu a dobu splácania, ku dňu podpisu zmluvy alebo ku dňu vyplatenia; 60. avšak pre krajiny, na ktoré sa nevzťahujú reštriktívne podmienky pre poskytovanie pôžičiek v rámci HIPC alebo iného medzinárodne dohodnutého rámca udržateľnosti dlhu: v zásade majú projekty verejného sektora nárok na dotáciu úrokovej miery až do výšky 3%; projekty súkromného sektora spadajúce pod kategórie uvedené v článku 2 ods. 7 písm. b) majú nárok na dotácie úrokovej miery za podmienok uvedených v tomto ustanovení. Konečná úroková miera nesmie však byť v žiadnom prípade nižšia ako 50 % referenčnej sadzby; 61. lehota splácania pôžičiek, ktoré banka poskytne zo svojich vlastných zdrojov, sa určí na základe hospodárskych a finančných charakteristík projektu. Tieto pôžičky obvykle obsahujú lehotu odkladu splatnosti určenú odkazom na dobu výstavby projektu.“. 62. Príloha III sa mení a dopĺňa takto: a) v článku 1 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto: „a) posilniť a podporovať úlohu Centra pre rozvoj podnikania (CDE) tak, aby poskytovalo súkromnému sektoru nevyhnutnú podporu v povzbudzovaní rozvojových aktivít súkromného sektora v krajinách a regiónoch AKT; a b) posilniť a upevniť úlohu Technického centra pre poľnohospodársku a vidiecku spoluprácu (CTA) v rozvoji inštitucionálnej kapacity AKT, najmä pri riadení informácií na zlepšenie prístupu k technológiám na zvýšenie poľnohospodárskej produktivity, komercionalizáciu, potravinovú bezpečnosť a vidiecky rozvoj.“; b) Článok 2 sa nahrádza takto: „Článok 2 CDE 1. CDE presadzuje priaznivé podnikateľské prostredie pre rozvoj súkromného sektora a podporuje vykonávanie rozvojových stratégií súkromného sektora v krajinách AKT poskytovaním nefinančných služieb vrátane konzultačných služieb spoločnostiam a podnikom z AKT a podporuje spoločné iniciatívy vytvorené hospodárskymi subjektmi Spoločenstva a štátov AKT. V tejto súvislosti je potrebné náležite zohľadniť potreby vyplývajúce z realizácie dohôd o hospodárskom partnerstve. 2. CDE sa zameriava na pomoc súkromným podnikom z AKT pri zvyšovaní konkurencieschopnosti vo všetkých odvetviach hospodárstva. Centrum pre rozvoj podnikania najmä: 63. uľahčuje a podporuje podnikateľskú spoluprácu a partnerstvá medzi podnikmi AKT a EÚ; 64. pomáha rozvoju podporných podnikateľských služieb prostredníctvom podpory budovania kapacít organizácií súkromného sektora alebo podpory poskytovateľom technických, profesijných, riadiacich, komerčných a vzdelávacích podporných služieb; 65. poskytuje pomoc aktivitám podpory investícií, ako sú organizácie investičnej podpory, konanie investičných konferencií, vzdelávacie programy, strategické semináre a následné misie investičnej podpory; 66. podpora iniciatívam, ktoré prispievajú k posilneniu inovácií a transferu technológií, know-how a najlepšej praxe vo všetkých aspektoch podnikateľského riadenia; 67. informuje súkromný sektor AKT o ustanoveniach tejto dohody a 68. poskytuje informácie európskym spoločnostiam a organizáciám súkromného sektora o podnikateľských príležitostiach a formách podnikania v krajinách AKT. 3. CDE takisto prispieva k zlepšeniu podnikateľského prostredia na národnej a regionálnej úrovni, aby podporovalo podniky vo využívaní pokroku v regionálnych integračných procesoch a otváraní obchodu. Patrí sem: 69. pomoc podnikom v plnení existujúcich i nových kvalitatívnych a iných noriem zavedených v dôsledku pokroku v regionálnej integrácii a vykonávaní dohôd o hospodárskom partnerstve; 70. rozširovanie informácií v rámci miestneho súkromného sektora AKT o kvalite výrobkov a ich normách požadovaných na vonkajších trhoch; 71. podpora regionálnych a národných reforiem podnikateľského prostredia vrátane uľahčenia dialógu medzi súkromným sektorom a verejnými inštitúciami; a 72. posilnenie úlohy a funkcie národných a/alebo regionálnych sprostredkovateľov služieb. 4. Aktivity CDE sú založené na koordinácii, komplementarite a pridanej hodnote vo vzťahu ku každej iniciatíve rozvoja súkromného sektora prijatej verejnými alebo súkromnými subjektmi. Jeho činnosť musí byť predovšetkým v súlade s národnými a regionálnymi rozvojovými stratégiami vymedzenými v časti 3 tejto dohody. CDE postupuje pri plnení svojich úloh selektívne a zabezpečuje finančnú udržateľnosť pri ich plnení. To zaručí primeranú deľbu úloh medzi ústredím a regionálnymi kanceláriami. 5. Aktivity vykonávané CDE sa pravidelne hodnotia. 6. Výbor veľvyslancov je dozorným orgánom centra. Po podpise tejto dohody výbor: 73. stanoví štatút strediska; 74. vymenuje členov výkonnej rady; 75. vymenuje manažment centra na návrh výkonnej rady a 76. monitoruje celkovú stratégiu centra a dohliada na prácu výkonnej rady. 7. Výkonná rada v súlade so štatútom centra: 77. ustanovuje finančné a služobné predpisy a pravidlá prevádzky; 78. dohliada na jeho prácu; 79. prijíma program a rozpočet centra; 80. predkladá pravidelné správy a hodnotenia orgánu dohľadu a 81. plní akékoľvek ďalšie úlohy, ktoré jej podľa štatútu centra patria. 8. Rozpočet centra je financovaný v súlade s pravidlami stanovenými v tejto dohode vo vzťahu k rozvojovej finančnej spolupráci.“; c) Článok 3 sa nahrádza takto: „Článok 3 CTA 1. Úlohou CTA je posilniť politiku a rozvoj inštitucionálnych kapacít a kapacít riadenia informácií a komunikácie organizácií poľnohospodárskeho a vidieckeho rozvoja krajín AKT. Centrum pomáha takýmto organizáciám pri formulovaní a vykonávaní politík a programov na znižovanie chudoby, podpory trvale udržateľnej potravinovej bezpečnosti, zachovania domácej surovinovej základne, a tak prispievať k budovaniu samostatnosti vo vidieckom a poľnohospodárskom rozvoji krajín AKT. 2. CTA: 82. rozvíja a poskytuje informačné služby a zabezpečuje lepší prístup k výskumu, vzdelávaniu a inováciám vo sférach poľnohospodárskeho a vidieckeho rozvoja a rastu tak, aby sa podporovalo poľnohospodárstvo a vidiecky rozvoj a 83. rozvíja a posilňuje kapacity AKT tak, aby sa: i) zlepšila formulácia a riadenie politík poľnohospodárskeho a vidieckeho rozvoja a stratégií na národnej a regionálnej úrovni, vrátane zlepšených kapacít na zber údajov, výskum politík, analýz a ich formulovanie; ii) zlepšilo riadenie informácií a komunikácie, najmä v rámci národnej poľnohospodárskej stratégie; iii) podporovali efektívne vnútroinštitucionálne informačné a komunikačné riadenie (ICM) na sledovanie výkonnosti, ako aj pre konzorciá s regionálnymi a medzinárodnými partnermi; iv) podporoval decentralizovaný ICM na miestnej a národnej úrovni; v) posilnili iniciatívy prostredníctvom regionálnej spolupráce a vi) rozvinuli prístupy zhodnotenia dopadu politiky na poľnohospodársky a vidiecky rozvoj. 3. Centrum podporuje regionálne iniciatívy a siete a postupne poskytuje svoje programy rozvoja kapacít príslušným organizáciám AKT. Na tento účel centrum podporuje decentralizované regionálne informačné siete. Takéto siete sa budujú postupne a efektívne. 4. Aktivity vykonávané CTA sa pravidelne hodnotia. 5. Výbor veľvyslancov je dozorným orgánom centra. Po podpise tejto dohody výbor: a) stanoví štatút strediska; b) vymenuje členov výkonnej rady; c) vymenuje manažment centra na návrh výkonnej rady a d) monitoruje celkovú stratégiu centra a dohliada na prácu výkonnej rady. 6. Výkonná rada v súlade so štatútom centra: a) ustanovuje finančné a služobné predpisy a pravidlá prevádzky; b) dohliada na jeho prácu; c) prijíma program a rozpočet centra; d) predkladá pravidelné správy a hodnotenia orgánu dohľadu a e) plní akékoľvek ďalšie úlohy, ktoré jej podľa štatútu centra patria. 7. Rozpočet centra je financovaný v súlade s pravidlami stanovenými v tejto dohode vo vzťahu k rozvojovej finančnej spolupráci.“. 3. Príloha IV zmenená a doplnená rozhodnutím Rady ministrov AKT – ES č. 3/2008 z 15. decembra 2008[3] sa mení a dopĺňa takto: a) články 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto: „Článok 1 Operácie financované grantmi v rámci tejto dohody sa plánujú na začiatku obdobia pokrytého viacročným finančným rámcom spolupráce. Programovanie sa zakladá na zásadách vlastníctva, zosúladenia, koordinácie a harmonizácie darcov, riadenia pre rozvoj výsledkov a vzájomnej zodpovednosti. Programovanie na tieto účely znamená: 84. príprava a vypracovanie strategických dokumentov (SD) krajiny, regiónu AKT alebo vnútorných AKT strategických dokumentov vychádzajúcich z ich vlastných strednodobých cieľov a stratégií s prihliadnutím na zásady spoločného programovania a deľby práce medzi darcami, ktoré budú v možnej miere procesom vedeným partnerskou krajinou alebo regiónom; 85. jasné určenie plánovaných indikatívnych finančných rozdelení zo strany Spoločenstva, z ktorého môže mať spolupráca krajiny, regiónu AKT alebo vo vnútri AKT prospech počas obdobia pokrytého viacročným finančným rámcom spolupráce podľa tejto dohody, ako aj akékoľvek ostatné relevantné informácie vrátane možnej rezervy na nepredvídané potreby; 86. príprava a prijatie indikatívneho programu vykonávania SD s prihliadnutím na záväzky iných darcov, a najmä členských štátov EÚ, a 87. proces opätovného hodnotenia pokrývajúci SD, indikatívny program a objem zdrojov na tieto účely pridelený. Článok 2 Strategický dokument krajiny Strategický dokument krajiny (SDK) spracúva dotknutý štát AKT a EÚ. Vychádza z predchádzajúcich konzultácií so širokým spektrom účastníkov vrátane neštátnych účastníkov, miestnych orgánov a tam, kde to je relevantné, parlamentov AKT a buduje na získaných skúsenostiach a najlepšej praxi. Každá SDK je upravená podľa potrieb a reaguje na špecifické okolnosti každého štátu AKT. SDK je nástrojom zostavenia priorít v aktivitách a vybudovania miestne vlastnených kooperačných programov. Akékoľvek odchýlky medzi vlastnou analýzou krajiny a analýzou spoločenstva sa berú na vedomie. SDK zahŕňa nasledujúce štandardné súčasti: 88. analýza politického, hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho kontextu krajiny, prekážky, kapacity a perspektívy vrátane zhodnotenia základných potrieb, ako je príjem na obyvateľa, veľkosť populácie a sociálne ukazovatele a zraniteľnosť; 89. podrobný náčrt strednodobej stratégie rozvoja krajiny, jasné definované priority a očakávané finančné požiadavky; 90. náčrt relevantných plánov a krokov ostatných darcov prítomných v krajine, vrátane predovšetkým tých, ktorí sú z členských štátov EÚ v postavení bilaterálneho darcu; 91. stratégie reakcie podrobne uvádzajúce konkrétny prínos, ktorý môže EÚ poskytnúť. Tieto stratégie majú do čo najvyššej miery umožniť komplementaritu s operáciami financovanými štátom samotným štátom AKT a ostatnými darcami prítomnými v krajine a 92. určenie najvhodnejšej podpory a vykonávacích mechanizmov uplatňovaných pri vykonávaní uvedených stratégií. Článok 3 Prideľovanie zdrojov 1. Indikatívne prideľovanie zdrojov medzi krajinami AKT sa zakladá na štandardných, objektívnych a transparentných potrebách a výkonnostných kritériách. V tejto súvislosti: 93. potreby sa zhodnotia na základe kritérií týkajúcich sa príjmu na obyvateľa, veľkosti populácie, sociálnych ukazovateľov a úrovne zadlženia a citlivosti voči vonkajším otrasom. Špeciálne zaobchádzanie sa poskytne najmenej rozvinutým štátom AKT, bude sa brať riadne do úvahy aj zraniteľnosť ostrovných a vnútrozemských štátov. Okrem toho sa berú do úvahy aj konkrétne ťažkosti krajín, ktoré riešia následky konfliktov a prírodných katastrof; a 94. výkonnosť sa zhodnotí na základe kritérií týkajúcich sa správy vecí verejných, pokroku pri vykonávaní inštitucionálnych reforiem, výkonnosti krajiny pri používaní zdrojov, efektívneho vykonávania súčasných operácií, zmiernenia chudoby alebo jej zníženia, pokroku k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia, opatrení udržateľného rozvoja a výkonnosti v makroekonomickej a odvetvovej politike. 2. Pridelené prostriedky obsahujú: 95. programovateľné prideľovanie rozpočtových prostriedkov na pokrytie makroekonomickej podpory, odvetvových politík, programov a projektov na podporu ústredných alebo okrajových oblastí pomoci Spoločenstva. Programovateľné prideľovanie uľahčí dlhodobé programovanie pomoci Spoločenstva pre dotknutú krajinu. Tieto pridelené rozpočtové prostriedky spolu s inými možnými zdrojmi Spoločenstva sú základom prípravy indikatívneho programu pre danú krajinu a 96. prídel na pokrytie nepredpokladaných potrieb, ako sú definované v článkoch 66 a 68 a článkoch 72, 72a a 73 tejto dohody, prístupný za podmienok ustanovených v uvedených článkoch tam, kde takáto podpora nemôže byť financovaná z rozpočtu Únie. 3. Opatrenie sa poskytne pre tie krajiny, ktoré z dôvodu výnimočných okolností nemajú prístup k bežným plánovaným zdrojom, na základe rezervy na nepredvídané potreby. 4. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 5 ods. 7 tejto prílohy o preskúmaní, Spoločenstvo môže zvýšiť programovateľné prideľovanie zdrojov alebo jeho zdroje na nepredvídané potreby pre dotknutú krajinu, aby zohľadnilo nové potreby alebo výnimočnú výkonnosť: 97. nové potreby môžu vzniknúť v dôsledku výnimočných okolností, ako sú krízové situácie a situácie po kríze, alebo z nepredvídaných potrieb uvedených v odseku 2 písm. b); 98. výnimočná výkonnosť je situácia, v ktorej sú programovateľné rozpočtové prostriedky krajiny mimo rámca strednodobých a záverečných hodnotení úplne viazané a dodatočné finančné prostriedky z národného indikatívneho programu môžu byť absorbované na pozadí efektívnych politík znižovania chudoby a riadneho finančného hospodárenia.“; b) v článku 4 sa nahrádzajú odseky1 až 4 takto: „1. Po získaní uvedených informácií každý štát AKT vyhotoví a predloží Spoločenstvu návrh indikatívneho programu na základe a v súlade s rozvojovými cieľmi a prioritami vyjadrenými v SDK. Návrh indikatívneho programu obsahuje: 99. všeobecnú rozpočtovú podporu, resp. obmedzený počet ústredných odvetví alebo oblastí, na ktoré sa má pomoc sústrediť; 100. najprimeranejšie opatrenia a činnosti na dosiahnutie cieľov v ústrednom odvetví (odvetviach) alebo oblasti (oblastiach); 101. možné zdroje vyhradené na obmedzený počet programov a projektov mimo ústredného odvetvia (odvetví) alebo oblasti (oblastí), resp. hrubý náčrt takýchto aktivít, ako aj určenie zdrojov, ktoré majú byť určené pre každú z týchto súčastí; 102. typy neštátnych aktérov oprávnených na financovanie v súlade s kritériami, ktoré ustanovila Rada ministrov, zdroje pridelen