Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚ (tretia správa) - Ďalšie kroky ku konsolidácii vnútorného trhu elektronických komunikácií {SEK (2010)659} /* KOM/2010/0271 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 1.6.2010 KOM(2010)271 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚ (tretia správa)Ďalšie kroky ku konsolidácii vnútorného trhu elektronických komunikácií{SEK (2010) 659} OBSAH 1. Úvod 3 2. Pokrok v oblasti analýz trhu 3 3. Jednoduchšia a cielenejšia regulácia 4 3.1. Usmernenie Komisie v súlade s postupom podľa článku 7 – prierezové problémy 4 3.2. Iniciatívy Komisie podľa článku 19 rámcovej smernice 5 4. Rozvoj v oblasti regulácie 6 4.1. Maloobchodný prístup k pevnej sieti a veľkoobchodné zriadenie volania 6 4.2. Ukončenie volania v pevných a mobilných sieťach 7 4.3. Trhy veľkoobchodných širokopásmových služieb 8 4.4. Prenajaté okruhy 10 4.5. Perspektívy 11 5. Závery 11 ÚVOD Regulačným rámcom pre oblasť elektronických komunikácií, ktorý vstúpil do platnosti v roku 2003, sa zaviedol „postup podľa článku 7“, t. j. mechanizmus konzultácie EÚ, ktorého cieľom je zabezpečiť konzistentný regulačný prístup v rámci EÚ. V nedávno revidovaných pravidlách[1] v oblasti telekomunikácií sa potvrdila ústredná úloha postupu podľa článku 7 pri podpore konkurencieschopného jednotného trhu služieb elektronickej komunikácie. Komisia tým získala ďalšie kompetencie pri ukladaní a implementovaní nápravných opatrení. Cieľom je poskytnúť aktérom na trhu väčšiu právnu istotu pri cezhraničnom investovaní do sektora telekomunikácií. Od roku 2003 sa telekomunikačné trhy v celej Európe stali konkurencieschopnejšími a služby a výrobky sú čoraz prístupnejšie. Ide čiastočne o výsledok opatrení národných regulačných orgánov (NRA), napríklad uložením povinností prevádzkovateľom s významným vplyvom na trhoch (SMP) v súvislosti s prístupom a tvorbou cien, a čiastočne z dôvodu, že dohľadom Komisie nad návrhmi regulačných opatrení jednotlivých NRA sa zabezpečil konzistentný prístup k regulácii v celej EÚ. Regulácia sa teraz nepochybne viac zameriava na pretrvávajúce nedostatky, pričom regulačné postupy sa stali jednoduchšími a efektívnejšími. Naďalej však ostávajú problémy. Jednotný trh telekomunikácií ešte ani zďaleka nie je realitou a je potrebné ďalšie úsilie. Pokiaľ ide o preskúmanie trhov, nie všetky členské štáty postupujú rovnakým tempom. Nie všetky NRA realizovali vhodné regulačné prístupy, najmä vzhľadom na nápravné opatrenia pri riešení problémov v oblasti hospodárskej súťaže. Výsledná komplexná podoba podmienok v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré sa líšia v jednotlivých členských štátoch, tak naďalej bráni ďalšiemu rozvoju vnútorného trhu. Zatiaľ čo tradiční prevádzkovatelia majú vo všeobecnosti stále významný vplyv na trhu, najmä na trhoch s pevnými linkami a širokopásmovým prístupom, ktoré sa nachádzajú na vyššom stupni distribučného reťazca, v Európe sa postupne zavádzajú prístupové siete novej generácie (NGA). Ich zavedenie si vyžaduje významné investície, ale dopyt po službách, ktoré potrebujú vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie, ešte vždy nie je istý. Na podporu investícií a inovácií je preto nevyhnutné, aby investori mali regulačnú istotu, a zároveň aby sa zachovala efektívna hospodárska súťaž. V tomto oznámení sa uvádzajú hlavné trendy a otázky, ktoré sa objavili v čase od uverejnenia oznámenia Komisie z roku 2007 o procese preskúmania trhov[2] až do konca roku 2009. V oznámení sa uvádza, akým spôsobom a v akom rozsahu bola úloha Komisie ako dozorného orgánu podľa článku 7 rámcovej smernice[3] nápomocná pri vytváraní jednotného telekomunikačného trhu v Európe. Nakoniec sa v oznámení vymedzuje niekoľko kľúčových oblastí, v ktorých Komisia možno bude musieť európskych telekomunikačných regulátorov usmerniť, aby sa zabezpečila konzistentnosť a predvídateľnosť, čím aktéri na trhu nadobudnú istotu a budú ďalej investovať na trhu EÚ. POKROK V OBLASTI ANALÝZ TRHU Národné regulačné úrady vo svojich analýzach trhu podľa článku 7 rámcovej smernice nedosiahli porovnateľný pokrok. Niektoré regulačné orgány začali tretie kolo preskúmania, zatiaľ čo iní sú ešte stále v prvom kole[4]. Komisia preskúmala viac ako 1000 oznámení NRA a k približne 60 % z nich vydala pripomienky. V približne 4 % prípadov NRA stiahli svoj oznámený návrh opatrenia po tom, čo im Komisia zaslala odôvodnené odporúčanie. V menej ako 1 % všetkých prípadov Komisia vzniesla námietky proti navrhovaným predpisom[5]. Komisia vždy reaguje na návrhy opatrení NRA, aby poskytla usmernenie a zabezpečila konzistentný, a predsa vhodne prispôsobený regulačný prístup v rámci Európy. Podľa doterajších skúseností sa ukazuje, že NRA tieto usmernenia zohľadňujú[6]. JEDNODUCHšIA A CIELENEJšIA REGULÁCIA Pokračujúci technologický vývoj a presadzovanie regulácie v oblasti telekomunikácií v členských štátoch v priebehu rokov obmedzili prekážky vstupu na trh a umožnili alternatívnym prevádzkovateľom postupne obmedzovať trhovú silu prevádzkovateľov s významným vplyvom na trhoch. Aby sa regulačné úsilie a zdroje presunuli na hlavné problémy v oblasti hospodárskej súťaže, bolo nevyhnutné opäť posúdiť odporúčanie o príslušných trhoch z roku 2003[7] a ďalej zjednodušiť postup podľa článku 7. Hlavným ponaučením vyplývajúcim z oznámenia o procese preskúmania trhov bola skutočnosť, že postup podľa článku 7 bol obzvlášť úspešný pri zabezpečovaní jednotného výkladu toho, kde je vhodné uplatniť reguláciu, ale menej úspešný pri určení toho, aká regulácia je potrebná. Odvtedy však niekoľko národných regulačných orgánov zistilo, že na niektorých telekomunikačných trhoch sa efektívna hospodárska súťaž v určitých geografických oblastiach objavila skôr ako v iných oblastiach. Preto sa opäť objavila otázka, kde je vhodné uplatniť reguláciu. Regulačné nápravné opatrenia sa v rámci Európy stále líšia, a to aj v prípade, že problémy na trhoch sú veľmi podobné. Toto je vážna prekážka dosiahnutia skutočne jednotného trhu. Národné regulačné orgány konkrétne uplatňujú pri regulácii najdôležitejších produktov prístupu, ktoré umožňujú alternatívnym prevádzkovateľom konkurovať dominantným podnikom vlastniacim väčšinu prístupovej infraštruktúry, stále rozdielne metodiky tvorby cien. Komisia vyzvala národné regulačné orgány na používanie primeraných metód nákladového účtovníctva a na konzultácie o existujúcej úrovni regulovaných cien za prístup v rámci EÚ[8]. Usmernenie Komisie v súlade s postupom podľa článku 7 – prierezové problémy Geografické rozlíšenie Reguláciou veľkoobchodných vstupov pre služby širokopásmového pripojenia sa umožnilo konkurentom investovať do vlastnej infraštruktúry (LLU)[9], čo viedlo k väčšej konkurencii, najmä v husto obývaných oblastiach. Niektoré národné regulačné orgány pri určovaní geografického trhu zohľadňovali rozdielne regionálne konkurenčné podmienky a prispôsobili reguláciu tak, aby zohľadňovala tieto rozdiely medzi trhmi nachádzajúce sa na úrovni nižšej ako celoštátnej. Ďalšie národné regulačné orgány takéto rozdiely zohľadňovali pri ukladaní nápravných opatrení. Na zaistenie jednotného prístupu k identifikácii skutočných rozdielov konkurenčných podmienok Komisia odporučila národným regulačným orgánom vymedziť samostatné geografické trhy iba v prípade, že konkurenčné podmienky v rôznych geografických oblastiach a hranice medzi týmito oblasťami sú v priebehu času stabilné[10]. Funkčné oddelenie a záväzky Diskusie o rôznych formách obchodného oddelenia tradičných prevádzkovateľov v mnohých členských štátoch naberajú na intenzite[11]. Podľa súčasných pravidiel EÚ pre oblasť telekomunikácií môžu národné regulačné orgány za výnimočných okolností a po schválení Komisiou uložiť iné nápravné opatrenia, ako sú tradičné povinnosti týkajúce sa prístupu. Jedným z takýchto opatrení je funkčné oddelenie, v rámci ktorého musí dominantný prevádzkovateľ siete organizačne oddeliť činnosti týkajúce sa siete od činností poskytovania služieb. Komisia zdôrazňuje, že záväzky, ktoré poskytujú prevádzkovatelia s významným vplyvom na trhu a ktoré národné regulačné orgány akceptujú, sa musia považovať za priamo súvisiace s existujúcimi regulačnými povinnosťami a/alebo podružné v súvislosti s nimi, ak ich cieľom je presadzovanie, zmena alebo nahradenie existujúcich regulačných povinností. Tieto záväzky ako také musia byť pred prijatím predmetom konzultácií príslušných členských štátov a EÚ, aby sa zabezpečila transparentnosť procesu a primerané zapojenie zainteresovaných strán. Národné regulačné orgány musia takisto zabezpečiť, aby tieto záväzky oddelenia negatívne neovplyvnili investície zo strany tradičných prevádzkovateľov a nových prevádzkovateľov, a aby alternatívni prevádzkovatelia mali minimálne rovnaké možnosti prístupu na trh na základe „záväzkovej“ stratégie v porovnaní s čisto regulačným postojom. Iniciatívy Komisie podľa článku 19 rámcovej smernice Procedurálne odporúčanie V roku 2008 Komisia prijala revidované procedurálne odporúčanie[12] s cieľom znížiť administratívne zaťaženie v rámci regulačného procesu. Na účely zvýšenia právnej istoty národných regulačných orgánov a aktérov na trhu ako aj s cieľom zaručiť včasnú implementáciu regulačných opatrení sa národné regulačné orgány v revidovanom odporúčaní vyzývajú, aby súbežne oznámili analýzu trhu a nápravné opatrenia (prípadne ich stiahnutie). Na zjednodušenie postupov národných regulačných orgánov a Komisie sa v odporúčaní umožňuje národným regulačným orgánom na oznámenie štyroch druhov opatrení[13] použiť tzv. skrátený formulár. Komisia v zásade nebude tieto oznámenia pripomienkovať. Odvtedy boli Komisii doručené väčšinou krátke oznamovacie formuláre týkajúce sa trhov, ktoré už nie sú uvedené v odporúčaní o príslušných trhoch, a trhov, v prípade ktorých sa národné regulačné orgány domnievali, že trh už viac nezaručuje reguláciu ex ante[14]. V jednom z týchto prípadov však Komisia vyzvala regulačný orgán, aby pred vlastným stiahnutím existujúcich povinností poskytla primeranú výpovednú lehotu[15]. Iba niekoľko prípadov sa týkalo výlučne zmien technických podrobností nápravného opatrenia[16]. Odporúčanie týkajúce sa poplatkov za ukončenie volania Výška poplatkov za ukončenie volania sa postupne znižuje, napriek tomu ešte existujú veľké rozdiely medzi poplatkami za ukončenie volaní v mobilnej sieti[17] a medzi poplatkami v pevných a mobilných sieťach. Hodnotenie Komisie týkajúce sa oznámení v súvislosti s týmito trhmi ukázalo, že dôvodom týchto nezrovnalostí sú často odlišné regulačné prístupy, pokiaľ ide o typy cenovej kontroly, metódy stanovovania nákladov, posudzovanie asymetrií a implementácie postupného znižovania poplatkov. Komisia preto vo svojich pripomienkových listoch neustále vyzývala národné regulačné orgány, aby sa usilovali o uplatňovanie jednotnej metódy nákladového účtovníctva, ako aj o uplatňovanie na budúcnosť zameraného dlhodobého modelu prírastkových nákladov s cieľom znížiť poplatky za ukončenie volaní na úroveň odrážajúcu náklady efektívneho prevádzkovateľa, a nakoniec bezodkladne stanoviť postupný pokles smerom k symetrickým poplatkom za ukončenie volaní, aby tak naďalej podnecovali prevádzkovateľov k tomu, aby čo najskôr dosiahli efektivitu. S cieľom konsolidovať tieto zásady Komisia prijala odporúčanie o regulačnom zaobchádzaní s poplatkami za ukončenie v pevných a mobilných telefónnych sieťach v EÚ[18], čím poskytla všeobecné usmernenie k tejto otázke. V tomto odporúčaní sa stanovujú jasné zásady stanovovania nákladov, ktoré majú národné regulačné orgány uplatňovať pri výpočte poplatkov za ukončenie volaní. Uvádza sa v ňom, že prepojovacie poplatky by sa mali stanoviť na úrovni efektívnych nákladov najneskôr do 31. decembra 2012. Národné regulačné orgány, ktoré majú k dispozícii menej finančných prostriedkov, však môžu do 1. júla 2014 používať alternatívne metodológie, ktoré slúžia na dosiahnutie odporúčaného cieľa. ROZVOJ V OBLASTI REGULÁCIE Maloobchodný prístup k pevnej sieti a veľkoobchodné zriadenie volania Vymedzenie trhu V odporúčaní o príslušných trhoch sa na trhu maloobchodného prístupu k pevnej sieti už nerozlišuje medzi bytovými a nebytovými zákazníkmi, keďže vo väčšine členských štátov sa zmluvné podmienky medzi týmito dvoma druhmi prístupu výrazne nelíšia. Komisia však uznala potrebu zachovať takéto rozlíšenie v niektorých štátoch[19], najmä vzhľadom na okolnosti na jednotlivých vnútroštátnych trhoch. Pokiaľ ide o zaradenie služieb širokopásmového prístupu na trh maloobchodného prístupu, Komisia zdôraznila[20], že národné regulačné orgány musia preukázať, že oddelené produkty širokopásmového a úzkopásmového prístupu sú substitútmi, najmä pokiaľ ide o ich funkciu a cenovú štruktúru. Komisia vyjadrila svoje pochybnosti týkajúce sa zaradenia služieb veľkoobchodného prístupu na veľkoobchodnom trhu zriadenia volania, keďže služby prístupu skôr dopĺňajú ako nahrádzajú služby zriadenia volania[21]. Nápravné opatrenia Takmer vo všetkých členských štátoch majú tradiční prevádzkovatelia na oboch uvedených trhoch približne 90 % podiel. Komisia vyjadrila obavy týkajúce sa efektívnosti maloobchodnej aj veľkoobchodnej regulácie[22] a zdôraznila, že národné regulačné orgány by mali pri hodnotení potreby maloobchodnej regulácie analyzovať účinky existujúcich veľkoobchodných nápravných opatrení. Voľba (a predvoľba) prevádzkovateľa a veľkoobchodný prenájom okruhov (VPO) sa vo väčšine štátov stanovujú buď na trhu prístupu alebo na trhu zriadenia volania. VPO umožňuje alternatívnym prevádzkovateľom vystúpiť po investičnom rebríku až k úplnému oddeleniu obchodných transakcií a poskytnúť na maloobchodných trhoch svoje vlastné balíky služieb. V štátoch, v ktorých sa VPO neuložil alebo riadne nerealizoval[23], vyzvala Komisia národné regulačné orgány[24], aby túto povinnosť opätovne zvážili. Vo svojich pripomienkových listoch sa Komisia zameriavala najmä na navrhované nápravné opatrenia týkajúce sa cenovej kontroly a nákladového účtovníctva[25]. Komisia vyzvala národné regulačné orgány, aby zaviedli alebo zachovali povinnosti cenovej kontroly, ak sa preukázalo, že veľkoobchodná regulácia dostatočne nezabezpečuje hospodársku súťaž na maloobchodnej úrovni[26] alebo ak existuje riziko, že prevádzkovatelia s významným vplyvom na trhu nadsadia ceny[27]. V niekoľkých prípadoch sa pripomienky týkali oznámení, v ktorých chýbali podrobnejšie údaje[28], čo znemožňuje zabezpečenie primeranej transparentnosti a právnej istoty pre účastníkov trhu. Komisia sa navyše vyjadrila k rozdielnym povinnostiam týkajúcim sa transparentnosti na tom istom príslušnom trhu[29], ako aj k neuloženiu povinnosti oddeleného účtovníctva[30]. V jednom prípade Komisia upozornila národný regulačný orgán, že záväzky, ktoré ponúka tradičný prevádzkovateľ a ktoré nahrádzajú alebo dopĺňajú súčasné nápravné opatrenia alebo zavádzajú nové opatrenia, sa musia oznámiť podľa konzultačného postupu EÚ[31]. Ukončenie volania v pevných a mobilných sieťach Vymedzenie trhu Národné regulačné orgány definujú každého jednotlivého prevádzkovateľa pevnej a mobilnej siete ako odlišný príslušný trh pre ukončenie volania, na ktorom pravidelne zaznamenali významný vplyv na trhu. V oblasti mobilných telefónov niektoré národné regulačné orgány identifikovali príslušné trhy ukončenia volania pre prevádzkovateľov mobilných virtuálnych sietí, na ktorých si títo prevádzkovatelia môžu určovať obchodné podmienky pre ukončenie nezávisle od svojich hostiteľských sietí[32]. Nápravné opatrenia Komisia vo svojich pripomienkových listoch aj v odporúčaní týkajúcom sa poplatkov za ukončenie volania naliehala, aby národné regulačné orgány stanovili výšku poplatkov za ukončenie volania zodpovedajúcu nákladom efektívneho prevádzkovateľa[33], čo by znamenalo symetrickú úroveň[34]. Komisia predovšetkým poukázala na uplatňovanie na budúcnosť zameraného[35] modelu[36] prírastkových nákladov s cieľom znížiť poplatky a zdôraznila, že by sa malo neodkladne stanoviť postupné znižovanie vedúce k efektívnym sadzbám[37], ktoré sa oznamuje v súlade s postupom podľa článku 7[38]. V snahe definovať príslušné náklady, Komisia opäť zdôraznila dôležitosť modelov LRIC, ktoré vychádzajú zo súčasných nákladov efektívneho prevádzkovateľa, ktorý využíva účinnú technológiu[39]. Komisia navyše uviedla, že príslušné náklady zohľadňované na účely spoplatňovania veľkoobchodných služieb ukončenia volaní sú typickými dodatočnými nákladmi, ktoré vznikajú pri poskytovaní služby[40]. Stále viac národných regulačných orgánov sa zaväzuje uplatňovať prístup stanovenia nákladov stanovený v odporúčaní Komisie týkajúcom sa poplatkov za ukončenie volania[41]. Trhy veľkoobchodných širokopásmových služieb Vymedzenie trhu Prioritou Komisie je podľa digitálnej agendy[42] účinné zavedenie sietí novej generácie (NGA). Zavedenie sietí NGA malo mimoriadne silný vplyv na vymedzenie trhu, a to na trh veľkoobchodného prístupu k infraštruktúre pevných sietí vrátane zdieľaného alebo úplne oddeleného prístupu (LLU), ako aj na trh veľkoobchodného širokopásmového prístupu (WBA). Dôvodom bola skutočnosť, že sa národné regulačné orgány museli rozhodnúť o zaradení prístupových produktov založených na rôznych druhoch infraštruktúry (FttN[43], FttH[44] alebo VDSL). Komisia opakovane zdôraznila, že ak sa podobné služby môžu poskytovať prostredníctvom medených a optických sietí, tak by sa obidve mali považovať za substitúty a súčasť rovnakého príslušného trhu. Ak sa teda národné regulačné orgány rozhodli zaradiť optické prístupové produkty do vymedzenia trhov LLU a WBA[45], Komisia toto rozhodnutie podporovala. Ak národné regulačné orgány takéto produkty vylúčili[46], stalo sa tak vo všeobecnosti kvôli faktorom ako napríklad nedostatok optických prístupových sietí. V takýchto prípadoch Komisia vyzvala národné regulačné orgány, aby monitorovali vývoj trhu, pričom by zohľadnili zvyšujúcu sa dostupnosť optických sietí a plány prevádzkovateľov na ich zavedenie[47]. Zaradenie káblových sietí na trh WBA na základe priameho alebo nepriameho tlaku[48] predstavovalo opakujúcu sa problematiku[49]. Komisia uznala, že aj keď neexistuje príslušná ponuka veľkoobchodného káblového prístupu, hospodárska súťaž by na maloobchodnej úrovni zo strany vertikálne integrovaných podnikov mohla spôsobiť nepriamy tlak, ktorý by však za normálnych okolností nemal zmeniť vymedzenie trhu a namiesto toho by sa mal zohľadniť v kontexte posúdenia významného vplyvu na trhu[50]. V jednom prípade Komisia vzhľadom na súčasné vnútroštátne okolnosti súhlasila so zaradením mobilného širokopásmového pripojenia na trh maloobchodných širokopásmových služieb pre domácnosti ako priameho substitútu pre xDSL a produktov káblového širokopásmového prístupu. Umožnila sa tak deregulácia trhu veľkoobchodného širokopásmového prístupu vzhľadom na dodávky širokopásmových pripojení do domácností[51]. Nápravné opatrenia Trh LLU sa považuje za nekonkurenčný a vo všetkých členských štátoch, ktoré ho oznámili, sa reguluje. Trh WBA sa považuje za nekonkurenčný takmer vo všetkých členských štátoch okrem Malty[52]. V Spojenom kráľovstve a Portugalsku bol trh geograficky rozdelený a časti štátneho územia sa považujú za účinne konkurenčné. Podobne ako s riadnym vymedzením trhu súvisí najdôležitejší rozvoj v oblasti nápravných opatrení so zavádzaním sietí NGA. Na niektorých LLU trhoch uložili národné regulačné orgány povinnosti, ktorými sa zabezpečí prístup k účastníckej prípojke, pomocným službám (spoločné umiestnenie – kolokácia) a k vhodnej chrbticovej sieti („backhaul“) v prípade možnosti FttN[53]. Pokiaľ ide o prístup k FttH zaviedli niektoré národné regulačné orgány oddelený prístup k optickému vedeniu[54] za nákladovo orientované ceny vrátane rizikovej prémie[55]. Dva národné regulačné orgány navrhli uložiť všetkým prevádzkovateľom, ktorí zavádzajú optické siete do domácností zákazníkov, povinnosť sprístupniť inštalácie vedení v budovách bez ohľadu na to, či majú títo prevádzkovatelia významný vplyv na trhu. Toto je príkladom „symetrickej“ regulácie[56]. Ďalším dôležitým opatrením je návrh uložiť tradičným prevádzkovateľom povinnosť sprístupniť stavebnú infraštruktúru[57]. Niektoré členské štáty sa takisto výslovne zaoberali problematikou transparentnosti[58] a prechodu z medených na optické siete[59]. Ak tomu tak nebolo[60], Komisia vyzvala národné regulačné orgány, aby vypracovali nápravné opatrenia, v ktorých budú uvedené podrobnosti procesu prechodu, keďže takýto prechod a demontáž ústrední významne ovplyvňujú obchodné aktivity alternatívnych prevádzkovateľov. Z množstva rôznych prístupov uplatňovaných národnými regulačnými orgánmi je v každom prípade zjavné, že sú potrebné ďalšie usmernenia zo strany Komisie. Vzhľadom na povinnosti uložené na trh LLU niektoré národné regulačné orgány nestanovili pre určité trhy alebo funkcie trhu WBA žiadne nápravné opatrenia alebo ich stanovili iba v obmedzenej forme[61]. V týchto prípadoch Komisia zdôraznila potrebu monitorovať trh s cieľom overiť, či sú zavedené nápravné opatrenia na trhu LLU dostatočné na vytvorenie účinnej hospodárskej súťaže na maloobchodnej úrovni, a ak nie sú, je potrebné uložiť na trhu WBA vhodné nápravné opatrenia. Z posúdenia metodológií uplatňovaných na určovanie nákladovej orientácie vyplýva, že prístupy národných regulačných orgánov sa zbytočne líšia. Pre kľúčové ukazovatele je potrebný jednotnejší prístup k regulačnému účtovníctvu v rámci celej Európy. Prenajaté okruhy Vymedzenie trhu Fungujúce trhy prenajatých okruhov sú dôležité pre hospodársku súťaž a zavedenie sietí NGA. Presné vymedzenie prepojovacích a koncových segmentov prenajatých okruhov do veľkej miery závisí na topológii jednotlivých vnútroštátnych sietí. Niektoré národné regulačné orgány rozdelili veľkoobchodné koncové segmenty prenajatých okruhov podľa šírky pásma[62]. Iné národné regulačné orgány namiesto toho identifikovali významné geografické rozdiely medzi podmienkami hospodárskej súťaže a navrhli vymedziť samostatné geografické trhy[63]. Jeden národný regulačný orgán[64] rozdelil koncové segmenty prenajatých okruhov podľa ich plánovaného použitia a navrhol deregulovať prenajaté okruhy, ktoré spájajú základné stanice prevádzkovateľov mobilných sietí. Komisia uznala, že zaradenie veľkoobchodných prenajatých okruhov s alternatívnym rozhraním, ako sú napr. ethernetové produkty, ktoré sú funkčným ekvivalentom tradičných rozhraní, pokiaľ ide o ich kapacitu a prepojiteľnosť s prenajatými okruhmi, do vymedzenia trhu je technologicky neutrálne[65]. Nápravné opatrenia Všetky národné regulačné orgány, ktoré oznámili trh koncových segmentov prenajatých okruhov zistili, že tradiční prevádzkovatelia pevnej siete majú významný vplyv na trhu[66]. Komisia zdôraznila, že oblasť pôsobnosti navrhovaných povinností by sa mala obmedziť na nápravu nedostatočnej hospodárskej súťaže na príslušnom trhu[67]. Regulačné povinnosti by sa nemali uložiť na príliš dlhé obdobie, ak sa predpokladá, že sa podmienky hospodárskej súťaže v krátkodobom alebo strednodobom výhľade zlepšia[68]. Pokiaľ ide o povinnosti regulácie cien, Komisia odporučila priamu regulačnú intervenciu namiesto samoregulácie zo strany tradičného prevádzkovateľa[69]. Vzhľadom na trhy, ktoré boli posúdené ako konkurencieschopné, Komisia zdôraznila, že regulačné povinnosti by sa mali odstrániť až po dostatočne dlhom prechodnom období, aby sa tak prevádzkovateľom umožnilo odstrániť pretrvávajúce nedostatky v ich sieťach[70]. Perspektívy V rámci zrevidovaných pravidiel EÚ o telekomunikáciách sa Komisii udelia dodatočné povinnosti, pokiaľ ide o uloženie a vykonávanie nápravných opatrení zo strany národných regulačných predpisov. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie regulačného rámca EÚ bude Komisia úzko spolupracovať s novovytvoreným Orgánom európskych regulačných orgánov pre elektronické komunikácie (BEREC) na vytvorení jednotného trhu pre služby elektronickej komunikácie, ktorý prinesie výhody spotrebiteľom aj podnikom. Postup podľa článku 7 umožní Komisii identifikovať oblasti, v ktorých je potrebná cielenejšia regulácia , v ktorých sa začínajú objavovať nové formy regulácie a v ktorých by bolo možné reguláciu zrušiť. V tejto súvislosti poskytne postup podľa článku 7 kľúčový prehľad pre pravidelné preskúmanie odporúčania o príslušných trhoch, ktoré vykonáva Komisia. Postup podľa článku 7 však tiež poukázal na to, že národné regulačné orgány stále uplatňujú odlišné prístupy k podobným problémom hospodárskej súťaže. Táto situácia brzdí rozvoj skutočného jednotného trhu. Ako príklady slúžia napr. uloženie a vykonávanie WLR, nakladanie s optickými prístupovými produktmi na trhoch veľkoobchodných širokopásmových služieb a uplatňovanie metód stanovovania nákladov na výpočet poplatkov za prístup a prepojenie. Z postupu podľa článku 7 vyplýva, že regulačné prístupy sa vyvíjajú na základe separačných záväzkov tradičných prevádzkovateľov na trhoch, kde tradičné záväzky nedostatočne riešia trvalé zlyhávanie trhu. Poukazuje to na skutočnosť, že národné regulačné orgány potrebujú ďalšie usmernenia týkajúce sa regulačných zásad s cieľom vyhnúť sa širokému spektru prístupov v rámci EÚ, keďže sa tak zabraňuje ďalšej integrácii cezhraničných trhov. Komisia momentálne dokončuje práce na odporúčaní o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA), ktoré je založené na usmerneniach Komisie poskytnutých v rámci prieskumov národných trhov širokopásmových služieb. Je možné, že Komisia v spolupráci s orgánom BEREC bude musieť národným regulačným orgánom poskytnúť ďalšie usmernenia týkajúce sa konzistentného uplatňovania separačných záväzkov a nápravných opatrení. ZÁVERY Pri zabezpečovaní cielenej a jednotnej regulácie telekomunikácií v EÚ je postup podľa článku 7 kľúčovým prvkom na podporu jednotného trhu služieb elektronickej komunikácie. V rámci transparentnosti začlenenej do konzultačného mechanizmu podľa článku 7 už umožnila poskytovať národným regulačným orgánom užitočné usmernenia. Národné regulačné orgány pri oznamovaní regulátorov vo všeobecnosti maximálne zohľadňovali pripomienky Komisie, iné regulačné orgány ich využili ako pokyny pri tvorbe vlastných regulačných stratégií. Platilo to najmä pri definovaní produktu a geografických trhov a pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na príslušných trhoch. Zrevidované odporúčanie týkajúce sa príslušných trhov a nové procedurálne odporúčanie navyše zefektívnilo regulačný proces a zameralo úsilie národných regulačných orgánov a Komisie na trhy, na ktorých stále pretrvávajú nedostatky. S cieľom dosiahnuť väčšiu jednotnosť pri uplatňovaní nápravných opatrení prijala Komisia odporúčanie o regulačnom zaobchádzaní s poplatkami za ukončenie v pevných a mobilných telefónnych sieťach v EÚ a v súčasnosti ukončuje práce na svojom odporúčaní o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie. A napokon v rámci balíka opatrení týkajúcich sa reformy telekomunikácií sa Komisii a orgánu BEREC udeľujú dodatočné povinnosti týkajúce sa uloženia a vykonávania nápravných opatrení. I naďalej sa tak bude uľahčovať rozvoj jednotného trhu v oblasti elektronickej komunikácie. [1] Revidované pravidlá EÚ v oblasti telekomunikácií, prijaté 25. 11. 2009 s plánovanou transpozíciou 25. 5. 2001. (pozri Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37). [2] KOM(2007) 401, 11.7.2007. [3] Smernica 2002/21/ES, Ú. v. ES L 108, 24.4.2002 [4] Prehľad sa nachádza v prílohách II, III a IV pracovného dokumentu útvarov Komisie (SWD). [5] V takmer 3 % prípadov Komisia otvorila obdobie dodatočného posudzovania (fáza II). [6] Prehľad o postupe podľa článku 7 sa nachádza v prílohe I. [7] Odporúčanie Komisie 2003/311/ES (Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003). [8] LT/2009/0990, SI/2009/1010, SE/2009/1018, DK/2009/1023. [9] Uvoľnenie prístupu k účastníckemu vedeniu. [10] UK/2007/0733, PT/2008/0851, ES/2008/0805, FI/2009/0900. [11] UK, SE, SL, IT, PL, PT. [12] Odporúčanie Komisie 2008/850/ES (Ú. v. EÚ L 301, 12. 11. 2008). [13] Konkrétne rozhodnutia (i) deregulovať trhy, ktoré už nie sú uvedené v odporúčaní 2003/311/ES, (ii) neregulovať trhy uvedené v odporúčaní, ale ktoré sú naďalej efektívne konkurencieschopné, (iii) zmeny a doplnenia technických podrobností v rámci predtým uložených nápravných opatrení, a (iv) uplatnenie existujúcich opatrení aj na ďalších aktérov na trhu v podobnej situácii. [14] Napr. ES/2008/0817, PL/2008/0831, CZ/2008/0840, NL/2008/0849, CZ/2008/0857, CZ/2009/0872, SI/2009/0893, SK/2009/0954, SE/2009/0968, PL/2009/0971, FI/2009/0985, IT/2009/0998, IT/2009/0999, SK//2009/1008, DK/2009/1024. [15] IT/2009/0999. [16] Napr. IT/2008/0842, BE/2009/0882, UK/2009/0901, IE/2009/0928, PT/2009/0956, RO/2009/1003, PT/2009/1011, PT/2009/1012, FR/2009/1028. [17] BG/2009/866 a porovnávacia štúdia poplatkov za ukončenie volania v mobilnej sieti, ERG (09) 23_final_090604. [18] Odporúčanie Komisie 2009/396/ES (Ú. v. EÚ L 124). [19] AT, BG, FR, IT, NL, UK. [20] IT/2009/0890, DE/2009/0897, BG/2009/0911, SE/2009/0965, RO/2009/1001. [21] DK/2005/0141, NL/2008/0822. [22] CZ/2006/0356, EE/2007/0637-638, DE/2006/0402, SK/2007/0676, SK/2007/0696 a AT/2007/0579-580, NL/2008/0821, BG/2009/0911, LV/2009/0960, MT/2009/0979, LV/2009/0994. [23] Napr. DK, EE, DE, HU, LV, SK, AT, CZ. [24] EE/2007/0637-638, HU/2007/0662-663, SK/2007/0740, LV/2009/0960, LV/2009/0994, RO/2009/1001-1002, DE/2009/1006. [25] Napr. ES/2008/0815, LU/2006/0526-527, BE/2007/0640, DE/2006/0402, IE/2007/0632, AT/2006/0543, CZ/2006/0351, SK/2007/0740, UK/2009/0898,DE/2009/1006. [26] EE/2007/0637-638, SK/2007/0696. . [27] ES/2008/0815, CZ/2008/0755. [28] LV/2007/0565-566, GI/2007/0710-711, EE/2007/0637-638, IE/2007/0632, PL/2006/0380, GI/2007/0716, LV/2009/0994. [29] ES/2008/0815. [30] DE/2006/0402, LV/2007/0565-566, SK/2007/0696, LV/2009/0994. [31] IT/2009/0890. [32] ES/2007/0706, DE/2008/0813, DK/2009/1014. [33] FR/2007/0669, FI/2008/0778, IT/2008/0779, PL/2008/0794, DK/2009/1014, GI/2009/0976-0977. [34] ES/2007/0598, PT/2007/0707, DK/2008/0785, GI/2009/0976, PL/2009/0996. [35] LRIC [36] BG/2009/0866, DK/2009/0914, CZ/2009/0959, SE/2009/1018. [37] IE/2008/0746, CZ/2009/0959. [38] DE/2008/0813. [39] UK/2006/0498, EL/2008/0786, IT/2008/0802, PL/2009/0991. [40] EL/2008/0786, IT/2008/0802, SE/2009/0941, DK/2009/1014. [41] FR/2008/812, IT/2008/0802 (regulátor, ktorý sa zaviazal prijať model nákladov v súlade s odporúčaním do roku 2010), BG/2009/0865, BG/2009/0866, RO/2009/0878, AT/2009/0910. [42] Komisia 19. mája 2010 prijala pod záštitou stratégie Európa 2020 (KOM(2010) 2020) digitálnu agendu pre Európu. [43] Fibre to the Node/Cabinet. (vlákno zakončené v uzli/prípojovej skrini). [44] Fibre to the Home/Building. (vlákno v obytnom priestore/budove). [45] Napr. EE/2009/0942, FI/2008/0839, FR/2008/0780, IE/2009/0875, NL/2008/827, PT/20080850 (trh LLU); BE/2007/0736 a BE/2009/0950, EE/2009/0943, FI/2009/0900, FR/2008/0781, NL/2008/0827, PT/2008/0851 (trh WBA). [46] Napr. CY/2009/0869, CZ/2009/0933 odstránené národným regulačným orgánom, DK/2008/0860, EL/2009/0934, SK/2009/0929 odstránené národným regulačným orgánom (trh LLU); CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935 (trh WBA). [47] Napr. AT/2009/0970, CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935. [48] MT/2008/0803. [49] Podrobnosti je možné nájsť v kapitole 5.1 prílohy III v SWD. [50] Napr. UK/2007/0733, DK/2008/0862. [51] AT/2009/0970. [52] MT/2008/0803. [53] Napr. DE/2007/0646, BE/2008/0801, SI/2009/0957. [54] NL/2008/0826, SI/2009/0957. [55] NL/2009/0868, SI/2009/0957. [56] ES/2008/0820, FR/2009/993. [57] Napr. .FR/2008/0780, EE/2009/0942, ES/2008/0804, PT/2008/0851, IT/2009/0891. [58] Napr. FR, ES, EL. [59] Napr. BE, ES, NL, DK, EE. [60] Napr. FI/2008/0839, IT/2009/0988. [61] Napr. NL/2008/0827. [62] LT/2006/0430, EL/2006/0422, UK/2008/0747, UK/2008/0787, NL/2008/0823, AT/2008/0836. [63] UK/2008/0787, AT/2008/0836. [64] IT/2009/1000. [65] Napr. EE/2007/0643, DE/2007/0677. [66] Jeden národný regulačný orgán nezistil významný vplyv na trhu na užšie vymedzenom trhu koncových segmentov prenajatých okruhov s veľmi vysokou kapacitou, t. j. UK/2008/0787. Ďalší národný regulačný orgán zistil významný vplyv na trhu iba na trhu nízkokapacitných prenajatých okruhov, t. j. LT/2006/0430. [67] NL/2008/0823-0825. [68] UK/2008/0859. [69] EE/2007/0643. [70] IT/2009/0999-1000.