Komisia vo svojom pracovnom programe na rok 2015 ohlásila svoj zámer zmeniť návrh týkajúci sa NMO „v súlade s prioritami novej Komisie s cieľom zjednodušiť postupy, skrátiť termíny na vyšetrovanie a znížiť počet aktérov vo fáze vykonávania“. Zmenený návrh zahŕňa všetky tieto požadované prvky a mal by slúžiť ako základ, na ktorom by malo byť možné nájsť vyvážený kompromis medzi Európskym parlamentom a Radou, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby NMO bol aj naďalej účinným nástrojom umožňujúcim pákový efekt pri rokovaniach.

Vzhľadom na to, že podľa všetkého existuje široká zhoda v tom, že v súčasnosti existuje nepomer medzi otvorenosťou trhu verejného obstarávania v EÚ a trhmi verejného obstarávania tretích krajín a že európske podniky by mali mať lepší prístup k verejnému obstarávaniu v zahraničí, Komisia sa rozhodla prehodnotiť svoj pôvodný návrh s cieľom reagovať na niektoré obavy, ktoré vyjadrili oba legislatívne orgány EÚ, a zároveň zabezpečiť, aby revidovaný návrh aj naďalej poskytoval EÚ väčší pákový efekt pri rokovaniach o otvorení zahraničných trhov verejného obstarávania.

Pôvodný návrh sa týkal dvoch častí: a) tzv. „obstarávanie spadajúce pod režim medzinárodných záväzkov“ (v prípade ktorého EÚ prijala medzinárodné záväzky týkajúce sa prístupu na trh) a b) „obstarávanie nespadajúce pod režim medzinárodných záväzkov“ (v prípade ktorého EÚ neprijala žiadne záväzky týkajúce sa prístupu na trh). V prípade poslednej kategórie pôvodný návrh obsahoval dva rôzne postupy: a) decentralizovaný postup, v rámci ktorého by mal obstarávateľský subjekt možnosť vylúčiť ponuku po získaní súhlasu Komisie a b) centralizovaný postup, v rámci ktorého by Komisia zohrávala ústrednú úlohu (vyšetrovanie, rokovania s treťou krajinou, v prípade potreby rozhodnutie o prijatí reštriktívnych opatrení – uzavretie trhu alebo cenové sankcie, ktoré by potom uplatňovali vnútroštátne orgány vo svojich postupoch verejného obstarávania).

Od predloženia návrhu týkajúceho sa NMO v roku 2012 sa začali dôležité obchodné rokovania s USA (TTIP) a Japonskom (FTA) a pokračovalo sa v rokovaniach s Čínou (rokovania o pristúpení k Dohode o vládnom obstarávaní). Prijatie NMO by týmto i ďalším partnerom vyslalo silný signál a rokujúce strany by podnietilo k tomu, aby urýchlili proces rozsiahleho otvárania svojich trhov s obstarávaním a pristúpili k nemu. Potreba nástroja, ako je NMO, sa preto stala ešte naliehavejšou. Konečným cieľom je zlepšiť v súlade so stratégiou EÚ 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast [KOM(2010) 2020] obchodné príležitosti pre podniky EÚ v celosvetovom meradle, čím by sa vytvorili nové pracovné miesta a podporili by sa inovácie.

Návrh týkajúci sa nástroja medzinárodného obstarávania (NMO) je reakciou EÚ na nerovnaké podmienky na trhoch verejného obstarávania vo svete. Zatiaľ čo náš trh verejného obstarávania je otvorený pre zahraničných uchádzačov, trhy verejného obstarávania pre zahraničné tovary a služby v tretích krajinách zostávajú do veľkej miery uzatvorené de iure alebo de facto. Cieľom NMO je povzbudiť partnerov, aby sa zapojili do rokovaní, a umožniť účasť uchádzačom a tovaru z EÚ na ponukových konaniach v tretích krajinách.

Tento návrh je takisto v súlade s politikami a cieľmi rozvoja Únie, a to najmä tým, že zabezpečuje všeobecnú ochranu tovaru a služieb z najmenej rozvinutých krajín pred opatreniami prijímanými na základe tohto nástroja. V tejto súvislosti ide zmenený návrh ešte o krok ďalej tým, že z rozsahu pôsobnosti NMO vylučuje nielen najmenej rozvinuté krajiny, ale aj tie rozvojové krajiny, ktoré sa považujú za zraniteľné z dôvodu chýbajúcej diverzifikácie a nedostatočného začlenenia do medzinárodného obchodného systému a do svetového hospodárstva. Táto úprava má za cieľ zabezpečiť ďalšie zosúladenie s prierezovými politikami EÚ v oblasti rozvoja.

Iniciatíva týkajúca sa NMO je novým návrhom v oblasti politiky Európskej únie týkajúcej sa medzinárodného obstarávania . Nedávno prijaté nové smernice o verejnom obstarávaní Európskej únie rovnako ako predchádzajúce smernice nestanovujú všeobecný rámec na to, ako zaobchádzať s ponukami obsahujúcimi zahraničný tovar a služby na trhu verejného obstarávania EÚ. Jediné špecifické pravidlá sú stanovené v článkoch 85 a 86 smernice 2014/25/EÚ. Tieto ustanovenia sa však obmedzujú na obstarávanie v sektore verejnoprospešných služieb a rozsah ich pôsobnosti je príliš úzky na to, aby mali podstatný vplyv na rokovania o prístupe na trh. Verejné obstarávanie EÚ v sektore verejnoprospešných služieb predstavuje len približne 20 % celkového trhu verejného obstarávania EÚ. V zmenenom návrhu Komisie sa navrhuje, aby sa tieto dva články po prijatí návrhu týkajúceho sa NMO zrušili.

Po štvrté sa navrhuje ďalej znížiť administratívnu záťaž tým, že sa členským štátom umožňuje určiť, ktorí z ich obstarávateľov budú musieť uplatňovať cenové úpravy. Tento návrh vychádza zo vzoru nariadenia o presadzovaní pravidiel. Po piate by sa cenová úprava neuplatňovala v súvislosti s európskymi malými a strednými podnikmi (MSP) a uchádzačmi a výrobkami pochádzajúcimi z rozvojových krajín, na ktoré sa vzťahuje zaobchádzanie podľa VSP+, v súlade so zásadou obchodnej a rozvojovej politiky EÚ vo vzťahu k týmto krajinám. Rovnako sú z pôsobnosti nástroja vylúčené aj MSP, čo zabezpečuje súlad NMO aj so širšou politikou EÚ v tejto oblasti.

Po prvé sa navrhuje vypustiť možnosť uzavrieť trh a obmedziť možné reštriktívne opatrenia na cenové sankcie – ktoré sa teraz nazývajú „cenovými úpravami“. Ak sa na základe vyšetrovania Komisie zistí, že určitá krajina bráni v účasti EÚ pri verejnom obstarávaní, na uchádzačov alebo výrobky či služby z tejto krajiny by sa uplatnila cenová úprava. Na rozdiel od pôvodného návrhu by sa zahraničným uchádzačom a výrobkom a službám, na ktoré sa vzťahuje cenová úprava na účely hodnotenia, mohla zákazka stále udeliť, ak je predmetná ponuka naďalej konkurencieschopná z hľadiska ceny a kvality aj napriek cenovej úprave.

–Skrátením lehôt vo vyšetrovaniach Komisie sa reaguje na obavy týkajúce sa zdĺhavých postupov, najmä pokiaľ ide o decentralizovaný pilier, v rámci ktorého by verejní obstarávatelia museli počas prebiehajúceho obstarávacieho konania čakať na vyšetrovanie a rozhodnutie Komisie. Úprava harmonogramu pre zostávajúci centralizovaný postup by mala pomôcť urýchliť vyšetrovaciu fázu konania.

–Vylúčenie najzraniteľnejších rozvojových krajín z rozsahu pôsobnosti nástroja by nemalo mať vplyv na pákový efekt, pretože nástroj nebol nikdy zameraný na tieto krajiny. Vylúčením týchto krajín z rozsahu pôsobnosti sa ďalej objasní, že účelom nástroja je vyvíjať tlak na hlavných obchodných partnerov, aby ešte viac otvorili svoje trhy verejného obstarávania pre hospodárske subjekty EÚ. Vylúčením európskych MSP sa ešte viac zníži administratívne zaťaženie pre tieto hospodárske subjekty, čo je v súlade so všeobecnou politikou EÚ v oblasti MSP.

–Obmedzením prípadných reštriktívnych opatrení na cenové sankcie sa zohľadňujú obavy, že celkové uzavretie trhu obstarávania EÚ, ako sa pôvodne plánovalo, by mohlo vyslať nesprávne signály do tretích krajín a bolo by nezlučiteľné s hospodárskymi záujmami EÚ ako celku. Keďže cenová úprava by sa vzťahovala len na proces hodnotenia a nemala by vplyv na stanovenie konečnej ceny, nebude mať nepriaznivý vplyv na záujmy verených obstarávateľov.

Hlavné dôvody, pre ktoré sa zainteresované strany vyjadrili v prospech alebo proti jednotlivým možnostiam politiky, zahŕňali riziko odvetných opatrení zo strany obchodných partnerov EÚ, administratívnu záťaž, ktorú by táto iniciatíva mohla priniesť, a skutočnosť, že touto iniciatívou by sa ohrozilo postavenie EÚ ako obhajcu otvorených trhov. Okrem toho veľká väčšina zainteresovaných strán zastávala názor, že ak by sa mali prijať obmedzenia prístupu na trh, malo by sa o tom rozhodovať na úrovni EÚ, a nie na úrovni členských štátov alebo verejných obstarávateľov, resp. obstarávateľov. Zmenený návrh teraz jasne potvrdzuje túto zásadu v článku 1 ods. 5, ktorým sa zakazuje ukladať iné reštriktívne opatrenia než tie, ktoré sú stanovené v nariadení.

Na získanie stanovísk zainteresovaných strán Komisia zorganizovala počas prípravy pôvodného návrhu okrem jednotlivých zasadnutí aj súbor konzultácií a informačných činností. Od vykonania konzultácií so zainteresovanými stranami sa uskutočnili intenzívne stretnutia so zástupcami rôznych členských štátov s cieľom vypracovať revidovaný návrh, ktorý by mal väčšiu šancu na priatie.

4.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Iné prostriedky by neboli vhodné, pretože len nariadením sa môže dostatočne zaistiť jednotné opatrenie Európskej únie v oblasti spoločnej obchodnej politiky. Navyše keďže Komisii vznikajú v súvislosti s týmto nástrojom určité úlohy, nebolo by vhodné navrhnúť nástroj, ktorý si vyžaduje transpozíciu do právnych poriadkov členských štátov.

Administratívna záťaž: Navrhovanými zmenami sa znižuje administratívna záťaž. V posúdení vplyvu sa náklady na postup oznamovania v rámci decentralizovaného postupu odhadli na sumu 3,5 milióna EUR. Vypustením decentralizované piliera vrátane lehôt, sa rušia všetky potenciálne riziká spojené s postupom oznamovania uvedeným v posúdení vplyvu. Oprávnenie členských štátov predbežne vybrať verejných obstarávateľov, resp. obstarávateľov, ktorí budú povinní uplatňovať opatrenie, pomôže zabezpečiť, že subjekty s obmedzenými administratívnymi kapacitami nebudú musieť uplatňovať toto opatrenie. Keďže sa v správe o posúdení vplyvu zistilo potenciálne riziko zvýšenia administratívneho zaťaženia verejných obstarávateľov, resp. obstarávateľov plynúce z ustanovení týkajúcich sa ponúk s neobvykle nízkou cenou, vypustením pôvodného článku 7 sa toto riziko odstráni. MSP často čelia vzhľadom na ich veľkosť a obmedzené kapacity osobitným problémom z dôvodu zaťažujúcich postupov. Vzhľadom na to, že už z dôvodu vysokej prahovej hodnoty je nepravdepodobné, že nástroj sa bude týkať menších spoločností, jeho neuplatňovanie v prípade európskych MSP ešte viac zníži administratívne zaťaženie pre tieto hospodárske subjekty, čo je v súlade so všeobecnou politikou EÚ v oblasti MSP.

Pákový efekt: Vypustenie decentralizované piliera a obmedzenie opatrení na cenové sankcie so sebou prináša určité riziko poklesu pákového efektu. Hlavný pákový efekt pôvodného návrhu bol však odvodený od centralizovaného piliera, ktorý zostal zachovaný. Komisia bude aj naďalej schopná kedykoľvek využiť svoju kapacitu s cieľom pohroziť obmedzením prístupu na trh a začať vyšetrovanie v súvislosti s diskriminačným správaním. Zmenený návrh navyše umožní cielenejšie opatrenia, a to okrem iného tým, že predpokladá možnosť obmedziť reštriktívne opatrenia na územia určitých úrovní správy, ktoré sú na nižšej než ústrednej úrovni. Obmedzenie opatrení na cenové sankcie, ktoré bolo ako menej extrémna forma uzavretia trhu už posúdené pri pôvodnom posúdení vplyvu, zabezpečuje, že trhy EÚ zostanú v zásade otvorené, pričom sa v prípade potreby umožňujú cielené opatrenia.

Článkami 14 a 15 pôvodného návrhu bola Komisii udelená právomoc prijímať delegované akty s cieľom vykonávať aktualizácie prílohy k nariadeniu, do ktorej sa mali zavádzať nové medzinárodné zmluvy, ktoré Únia uzatvorila v oblasti verejného obstarávania. Vzhľadom na to, že decentralizovaný pilier sa vypúšťa, už nie je potrebná príloha, v ktorej by boli obsiahnuté príslušné platné obchodné dohody. Rozhodnutia prijaté Komisiou, na základe ktorých sa uplatňujú cenové úpravy, budú obsahovať potrebné informácie týkajúce sa rozsahu záväzkov EÚ voči tretím krajinám.

V článku 4 sa stanovuje výnimka z uplatňovania nástroja vo vzťahu k tovaru a službám s pôvodom v najmenej rozvinutých krajinách. Zmeneným návrhom sa rozširuje výnimka na tovar a služby s pôvodom v rozvojových krajinách, ktoré sa považujú za zraniteľné z dôvodu chýbajúcej diverzifikácie a nedostatočného začlenenia do medzinárodného obchodného systému a do svetového hospodárstva v zmysle prílohy VII k nariadeniu o VSP.

(15)Vzhľadom na všeobecný cieľ politiky Únie, ktorým je podpora hospodárskeho rastu rozvojových krajín a ich začlenenia do celosvetového hodnotového reťazca, čo je základom pre vytvorenie všeobecného systému preferencií, ako sa uvádza v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na ponuky, ak viac než 50 % z celkovej hodnoty ponuky tvoria tovar a služby, ktoré majú v súlade s nepreferenčnými pravidlami pôvodu pôvod v najmenej rozvinutých krajinách využívajúcich výhody vyplývajúce z režimu „všetko okrem zbraní“ alebo v rozvojových krajinách považovaných za zraniteľné z dôvodu chýbajúcej diverzifikácie alebo nedostatočného začlenenia do medzinárodného obchodného systému, ktoré sú vymedzené v prílohách IV a VII k nariadeniu (EÚ) č. 978/2012.

(14)Pôvod služby by sa mal určiť na základe pôvodu fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá ju poskytuje. Usmernenie uvedené v odôvodnení 9 by sa malo vzťahovať na uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa pôvodu v praxi.

(113)Na tento účel by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa pôvodu, aby verejní obstarávatelia/obstarávatelia vedeli, či sa na tovary a služby vzťahujú medzinárodné záväzky Európskej únie. Pôvod tovaru by sa mal určiť v súlade s článkami 22 až 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EHS) č. 2913/1992 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal tovar považovať za tovar Únie, ak sa v plnej miere získal alebo vyrobil v Únii. Za krajinu pôvodu tovaru, na ktorého výrobe sa podieľala jedna alebo viac tretích krajín, by sa mala považovať krajina, v ktorej sa ako v poslednej uskutočnilo jeho podstatné a hospodársky odôvodnené spracovanie, a to v podnikoch vybavených na tento účel, ktorého výsledkom je nový výrobok, alebo ktoré predstavuje dôležitý stupeň výroby.

(911)V záujme právnej istoty hospodárskych subjektov, a verejných obstarávateľov a /obstarávateľov Únie a tretích krajín by sa medzinárodné záväzky týkajúce sa prístupu na trh, ktoré prijala Únia vo vzťahu k tretím krajinám v oblasti verejného obstarávania a koncesií, mali premietať do právneho poriadku EÚ, čím by sa zaistilo ich účinné uplatňovanie. Komisia by mala vydať usmernenie k uplatňovaniu existujúcich medzinárodných záväzkov týkajúcich sa prístupu na trh Európskej únie. Toto usmernenie by sa malo pravidelne aktualizovať a poskytovať ľahko použiteľné informácie.

(1)V súlade s článkomV článku 21 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že má Únia má vymedziť a sledovať spoločné politiky a činnosti a pracovať s vysokou mierou spoluprácezlepšiť spoluprácu vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov, aby okrem iného podporila integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva, a to aj prostredníctvom postupného zrušovania obmedzení v medzinárodnom obchode.

(167)Vzhľadom na všeobecný cieľ politiky Únie, ktorým je podpora malých a stredných podnikov (MSP), toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať ani na ponuky predložené MSP, ktoré sú usadené v Únii a zaoberajú sa významnými obchodnými operáciami, ktoré majú priame a skutočné spojenie s ekonomikou aspoň jedného členského štátu.

(12)Komisia by mala posúdiť, či schváli, aby verejní obstarávatelia/obstarávatelia v zmysle smerníc [2004/17/ES, 2004/18/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady [….] z [….]….o udeľovaní koncesií] v prípade zákaziek s odhadovanou hodnotou rovnajúcou sa alebo vyššou než 5 000 000 EUR z postupov verejného obstarávania vylúčili tovary a služby, na ktoré sa nevzťahujú medzinárodné záväzky prijaté Európskou úniou.

(13)Na účel transparentnosti by verejní obstarávatelia/obstarávatelia, ktorí zamýšľajú uplatniť svoju právomoc v súlade s týmto nariadením a vylúčiť ponuky obsahujúce tovary a/alebo služby s pôvodom mimo Európskej únie, v ktorých hodnota tovarov alebo služieb nespadajúcich pod režim medzinárodných záväzkov presahuje 50 % celkovej hodnoty tohto tovaru alebo služieb, z postupov verejného obstarávania, o tom mali informovať hospodárske subjekty v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie.

(14)S cieľom umožniť, aby o akomkoľvek vylúčení tovarov a služieb tretej krajiny, na ktoré sa nevzťahujú medzinárodné záväzky Únie, rozhodla Komisia, by verejní obstarávatelia/obstarávatelia mali oznámiť Komisii svoj zámer vylúčiť takéto tovary a služby, pričom použijú štandardný formulár, ktorý obsahuje dostatok informácií na to, aby Komisia mohla rozhodnúť.

(15)V prípade zákaziek s odhadovanou hodnotou rovnajúcou sa alebo vyššou než 5 000 000 EUR by Komisia mala schváliť zamýšľané vylúčenie tovarov a/alebo služieb, ak medzinárodná dohoda týkajúca sa prístupu na trh verejného obstarávania medzi Úniou a krajinou, z ktorej pochádzajú tovary a/alebo služby, ktorých vylúčenie sa navrhuje, obsahuje výslovné vyhradenie prístupu na trh prijaté Úniou. Ak takáto dohoda neexistuje, Komisia by mala schváliť vylúčenie, keď tretia krajina uplatňuje reštriktívne opatrenia týkajúce sa obstarávania vedúce k nedostatočnej reciprocite pri otvorení trhu medzi Úniou a príslušnou treťou krajinou. Nedostatočná reciprocita by sa mala predpokladať vtedy, ak reštriktívne opatrenia týkajúce sa obstarávania vedú k závažnej a opakujúcej sa diskriminácií hospodárskych subjektov, tovarov a služieb EÚ.

(1617)Pri posudzovaní, či v tretej krajine existuje existujú reštriktívne a/alebo diskriminačné opatrenia alebo postupy týkajúce sa obstarávania nedostatočná reciprocita, by Komisia mala preskúmať, do akej miery sa zákonmi o verejnom obstarávaní a koncesiách príslušnej krajiny zaisťuje transparentnosť v súlade s medzinárodnými normami v oblasti verejného obstarávania a predchádza akejkoľvek diskriminácii proti tovarom, službám a hospodárskym subjektom Únie. Okrem toho by sa malo preskúmať, do akej miery jednotliví verejní obstarávatelia verejné orgány a/ alebo obstarávatelia uplatňujú alebo prijímajú diskriminačné postupy proti tovarom, službám a hospodárskym subjektom Únie.

(15)18)Vzhľadom na skutočnosť, že prístup tovarov a služieb tretej krajiny na trh verejného obstarávania Únie patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky, členské štáty aalebo ich verejní obstarávatelia a obstarávatelia by nemali mať možnosť obmedzovať prístup tovarov alebo služieb tretej krajiny do svojich postupov verejného obstarávania inými opatreniami, než tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.

(19)Vzhľadom na väčšie ťažkosti pre verejných obstarávateľov/obstarávateľov posúdiť vysvetlenia uchádzačov v kontexte ponúk obsahujúcich tovary a/alebo služby s pôvodom mimo Európskej únie, v ktorých hodnota tovarov alebo služieb nespadajúcich pod režim medzinárodných záväzkov presahuje 50 % celkovej hodnoty týchto tovarov alebo služieb, je vhodné zabezpečiť zvýšenú transparentnosť pri zaobchádzaní s ponukami s neobvykle nízkou cenou. Popri pravidlách stanovených v článku 69 smernice o verejnom obstarávaní a článku 79 smernice o obstarávaní subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb by verejný obstarávateľ/obstarávateľ, ktorý zamýšľa prijať takúto ponuku s neobvykle nízkou cenou, mal o tejto skutočnosti písomne informovať ostatných uchádzačov a uviesť dôvody účtovania neobvykle nízkej ceny alebo nákladov. To týmto uchádzačom umožní, aby prispeli k presnejšiemu posúdeniu, či úspešný uchádzač bude schopný vykonať zákazku v plnej miere podľa podmienok uvedených v súťažných podkladoch. Vďaka týmto dodatočným informáciám by sa dosiahli spravodlivejšie podmienky na trhu verejného obstarávania EÚ.

(20)19)Komisia by mala mať možnosť z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť zainteresovaných strán alebo členského štátu kedykoľvek iniciovať vonkajšie preskúmanie vyšetrovanie obstarávania týkajúce sa reštriktívnych opatrení alebo postupov, ktoré údajne prijala alebo uplatňuje tretia krajina. Treba zohľadniť najmä skutočnosť, že Komisia schválila niekoľko zamýšľaných vylúčení tretej krajiny podľa článku 6 ods. 2 tohto nariadenia. Takýmito vyšetrovacími postupmi by nemalo byť dotknuté nariadenie Rady (ES) č. 3286/94 z 22. decembra 1994Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 564/2014 stanovujúce postupy spoločenstva v oblasti spoločnej obchodnej politiky s cieľom zaistiť uplatňovanie práv Spoločenstva podľa pravidiel medzinárodného obchodu, najmä tých, ktoré boli vytvorené pod záštitou Svetovej obchodnej organizácie.

(21)20)Ak má Komisia na základe dostupných informácií dôvod domnievať sa, že tretia krajina prijala alebo uplatňuje reštriktívne postupy obstarávania, mala by byť schopná začať vyšetrovanie. Ak sa existencia reštriktívnych a/alebo diskriminačných opatrení alebo postupov obstarávania v tretej krajine potvrdí, Komisia by mala príslušnú krajinu vyzvať, aby sa zapojila do konzultácií s cieľom zlepšiť príležitosťpríležitosti prístupu k verejnému obstarávaniu pre hospodárske subjekty, tovary a služby Únie v rámci verejného obstarávania v uvedenej krajine.

(18)21)Je nanajvýš dôležité, aby sa vyšetrovanie vykonalo transparentným spôsobom. Správa o hlavných zisteniach vyšetrovania by preto mala byť verejne dostupná.

(19)Ak sa existencia reštriktívnych postupov obstarávania v tretej krajine potvrdí, Komisia by mala príslušnú krajinu vyzvať, aby sa zapojila do konzultácií s cieľom zlepšiť príležitosť prístupu k verejnému obstarávaniu pre hospodárske subjekty, tovary a služby v rámci verejného obstarávania v uvedenej krajine.

(2222)Ak konzultácie s príslušnou krajinou nevedú v primeranom čase k dostatočnému zlepšeniu príležitostí na prístup k verejnému obstarávaniu pre hospodárske subjekty, tovary a služby EÚÚnie, Komisia by mala mať v prípade potreby možnosť prijať primerané reštriktívne opatrenia cenové úpravy, ktoré by sa uplatňovali na ponuky predkladané hospodárskymi subjektmi pochádzajúcimi z tejto krajiny a/alebo tovary a služby s pôvodom v tejto krajine.

(23)Takéto opatrenia by sa mali uplatňovať len na účely môžu zahŕňať povinné vylúčenie niektorých tovarov a služieb tretej krajiny z postupov verejného obstarávania v Európskej únii alebo môžu na ponuky vyhodnotenia ponúk obsahujúce zahŕňajúcich tovary alebo služby s pôvodom v uvedenej príslušnej krajine. uložiť povinnú cenovú sankciu. S cieľom zabrániť obchádzaniu týchto opatrení môže byť takisto potrebné vylúčiťzamerať sa na niektoré právnické osoby kontrolované zo zahraničia alebo v zahraničnom vlastníctve, ktoré sú síce usadené v Európskej únii, ktoré ale nie sú zapojené do významných obchodných operácií tak, aby mali, ktoré majú priame a účinné spojenie s ekonomikou príslušného aspoň jedného členského štátu. Vhodné opatrenia by nemali byť neprimerané k reštriktívnym postupom týkajúcim sa obstarávania, ktorým zodpovedajú.

(24)Komisia by mala byť schopná zabrániť možnému zápornému vplyvu zamýšľaného vylúčenia Cenové úpravy by nemali mať nepriaznivý vplyv na prebiehajúce obchodné rokovaniaobchodných rokovaniach prebiehajúcich s príslušnou krajinou. Preto keď sa krajina zapája do významných rokovaní s Úniou týkajúcich sa prístupu na trh v oblasti verejného obstarávania, Komisia môže v priebehu rokovaní tieto opatrenia pozastaviť.a Komisia sa domnieva, že v blízkej budúcnosti sú primerané vyhliadky na zrušenie reštriktívnych postupov obstarávania, Komisia môže a mala by byť schopná prijať vykonávací akt s ustanovením, že tovary a služby z uvedenej krajiny by sa nemali vylúčiť z postupov verejného obstarávania na obdobie jedného roka.

(26)Vzhľadom na celkovú politiku Únie týkajúcu sa najmenej rozvinutých krajín stanovenú okrem iného v nariadení Rady (ES) č. 732/2008 z 22. júla 2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií od 1. januára 2009, je vhodné zaobchádzať s týmito tovarmi a službami z týchto krajín rovnako ako s tovarmi a službami Únie.

(25)Aby sa zjednodušilo uplatňovanie cenovej úpravy zo strany verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, malo by sa vychádzať z predpokladu, že sa bude vzťahovať na všetky hospodárske subjekty pochádzajúce z cieľovej tretej krajiny, s ktorou nebola uzatvorená dohoda o obstarávaní, okrem prípadu, že tieto subjekty môžu preukázať, že menej ako 50 % z celkovej hodnoty ich ponúk pozostáva z tovarov alebo služieb s pôvodom v príslušnej tretej krajine.

(26)Členské štáty majú najlepšie predpoklady na to, aby určili verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, resp. kategórie verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ktorí by mali uplatňovať cenovú úpravu. Aby sa zabezpečila primeraná úroveň opatrení a spravodlivé rozdelenie záťaže medzi členskými štátmi, Komisia by mala prijať konečné rozhodnutie na základe zoznamu, ktorý predložil každý členský štát. V prípade potreby môže Komisia zostaviť takýto zoznam z vlastnej iniciatívy.

(27)Je nevyhnutné, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali prístup k sortimentu vysoko kvalitných výrobkov, ktoré spĺňajú ich požiadavky týkajúce sa obstarávania, a to za konkurencieschopné ceny. Preto by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali mať možnosť zrušiť opatrenianeuplatniť cenové úpravy obmedzujúce prístup tovaru a služieb nespadajúcich pod režim medzinárodných záväzkov, ak nie je k dispozícii tovar a služby Únie a/alebo tovar a služby spadajúce pod režim medzinárodných záväzkov, ktoré by vyhovovali požiadavkám verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa týkajúcim sa ochrany verejných potrieb, napríklad v oblasti zdravia a verejnej bezpečnosti, alebo tam, kde by uplatňovanie opatrenia viedlo k neprimeranému zvýšeniu ceny alebo nákladov zákazky.

(28)V prípade, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nesprávne uplatňujú výnimky z opatrenícenových úprav obmedzujúcich prístup k tovarom a službám nespadajúcim pod režim medzinárodných záväzkov, Komisia by mala mať možnosť uplatniť opravný mechanizmus podľa článku 3 smernice Rady 89/665/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác alebo podľa článku 8 smernice Rady 92/13/EHS, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva, o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore. Na ten istý účelOkrem toho by zmluvy, ktoré uzatvorili verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uzatvorené s hospodárskym subjektom v rozpore s rozhodnutiami Komisie o zamýšľaných vylúčeniach oznámených verejnými obstarávateľmi/obstarávateľmi alebo v rozpore s opatreniamicenovými úpravami obmedzujúcimi prístup tovarov a služieb nespadajúcich pod režim medzinárodných záväzkov, mali byť vyhlásené za neplatné. v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/66/ES.