C 410/27

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2022/C 410/11)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1).

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY

„Segarcea“

PDO-RO-A1214-AM01

Dátum oznámenia: 1. 8. 2022

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1. Zavedenie nových muštových odrôd ako hlavných odrôd pre výrobu

Špecifikácia sa mení s cieľom zahrnúť muštovú odrodu Fetească regală na účely výroby bielych vín a muštovú odrodu Touriga nacional na účely výroby červených vín.

Zavedením odrody Fetească regală, starej rumunskej odrody, ktorej pestovanie je v Rumunsku veľmi rozšírené, sa zvyšuje potenciál využívania osobitných vlastností oblasti s CHOP Segarcea vo forme akostných vín, čo zároveň posilňuje dobrú povesť tohto označenia pôvodu, a to prostredníctvom diverzifikácie škály odrôd a vyjadrenia aromatickej komplexnosti oceňovaných národných odrôd.

Táto odroda sa v oblasti Segarcea dobre adaptuje a umožňuje výrobu kvalitných vín, keďže hrozne je veľmi aromatické s vysokým obsahom cukru. Táto odroda má potenciál, aby sa z nej vyrábali jemné vína, ktoré sú číre, jasné, majú výraznú slamovožltú farbu so zelenkastými odleskami, vôňu kvetov viniča a dobrú kyslosť, čo je dôsledkom pestovania tejto odrody v údolnej oblasti.

Odroda Touriga nacional sa v oblasti s CHOP Segarcea dobre adaptuje a zachováva si svoje osobitné vlastnosti, ktoré sú ovplyvňované aj štruktúrou pôdy, hydrologickými podmienkami a miestnym podnebím. Vína vyrobené z tejto odrody sa vyznačujú ovocnými tónmi, jasnočervenou farbou, vysokým obsahom alkoholu a sú bohaté na extrakt s vyváženým obsahom cukrov a vysokým obsahom minerálov. Je to tak vďaka vinohradníckym pôdam s vysokým obsahom uhličitanu vápenatého a bohatým na oxidy železa a vďaka polohe vinohradov na miernych svahoch, ktoré sú orientované relatívne južne, čo priaznivo ovplyvňuje hromadenie cukrov a antokyanínov.

Diverzifikácia škály odrôd zavedením uvedených odrôd pomôže rozšíriť portfólio vín, a to výrobou vín z odrôd, ktoré majú dobrú povesť na národnej/medzinárodnej úrovni, a využitím ich aromatickej komplexnosti.

Menia sa kapitoly IV a XI špecifikácie a bod 7 jednotného dokumentu.

2. Zmena hektárového výnosu viniča (zvýšenie)

Získané výnosy hrozna a vína sa zvyšujú.

Zmena vo výnose vína je pre oblasť s CHOP Segaracea potrebná z dôvodu pokroku vo výrobe, ktorý nastal v posledných rokoch, zvýšenia produkcie hrozna vo fáze úplnej zrelosti počas zberu a neskoršieho zberu zapríčineného zmenami v nových vinohradníckych štruktúrach, biotickým faktorom (klonová štruktúra, podpník) a enologickým faktorom (využívanie nových technológií na výrobu vína).

Od roku 2004, ešte pred programami konverzie/reštrukturalizácie vinohradu, sa nahradili vinohrady, ktoré umožňovali určitý objem zberu s relatívne nízkou hustotou výsadby. Zatiaľ čo v minulosti bola hustota výsadby už vyklčovaných vinohradov medzi 2 800 a 3 200 krami na hektár, novozaložené výsadby majú hustotu výsadby viac ako 4 545 krov na hektár, pričom sa hustota mladých vinohradov v porovnaní s hustotou tých predchádzajúcich výrazne zvýšila, čo viedlo aj k významnému nárastu produkcie hrozna.

Novozavedené odrody využívajú potenciál oblasti a nové klony starších odrôd dokážu lepšie využívať pôdny komplex minerálov a živín, ako aj enoklimatické podmienky danej oblasti.

Zmeny, ktoré sú dôsledkom enologických faktorov, vyplývajú z nových vinárskych zariadení a z používania nových technických riešení v oblasti vinárskych materiálov. Z nových zariadení, ktoré výrazne prispeli k zvýšeniu hektárových výnosov, a to bez zníženia kvality, by sme vyzdvihli pneumatické lisy, ktoré umožnili zvýšiť hektárový výnos o viac ako 15 % (v prípade samotoku). Automatizované nádoby a vinifikátory pri kontrolovaných teplotách takisto umožnili výrazne zvýšenie hektárového výnosu a zároveň zvýšenie kvality vín, a to najmä tým, že sa zachoval a v niektorých prípadoch zvýšil aromatický profil vín.

Menia sa kapitoly V a VII špecifikácie a bod 7 jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov (názvy)

Segarcea

2. Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. Víno

4. Opis vína (vín)

1. Biele vína

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Vína sú osviežujúce, slamovožltej farby so zelenkastými odleskami a vyznačujú sa intenzívnymi arómami čerstvo rozkvitnutých agátových kvetov. Výsledkom zrenia v tankoch na kaloch spolu s dlhou fermentáciou sú tóny trávy a bazy čiernej, exotického ovocia, broskýň (v bukete aj na podnebí).

Chuti dominuje sviežosť, prenikavosť, citrusová kyslosť, kvetinové tóny, ovocnosť, nadpriemerná citrusová kyslosť a dlhá koncovka, robustná štruktúra ovocia, masla, teplej briošky, citrusov a čerstvo pražených lieskových orechov.

Typické aromatické vína (suché/polosuché) majú vôňu ruží, sladkej ovocnej dužiny, bielych kvetov, typické muškátové arómy, čerstvú chuť, plné telo a vyznačujú sa sviežosťou a kyslosťou.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,0 v miliekvivalentoch na liter Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 18 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 200

2. Červené vína

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Farba týchto vín je purpurovočervená, tmavorubínová, rubínová s purpurovými odleskami a aj v prípade krátkeho zrenia majú tieto vína intenzívnu, svetlo granátovočervenú alebo tehlovočervenú farbu. Procesy výroby vína umožňujú vyššiu extrakciu farbív a tanínov a vína majú jemnú vôňu a chuť dreva, vanilky, s buketom, ktorému dominuje ovocie (čerešne, maliny a jahody) a koreniny. Na podnebí sa víno prejavuje vyváženosťou medzi ovocnými tónmi a tónmi sladkého drievka, náznakmi páleného dreva, dobre integrovanými okrúhlymi tanínmi, víno je plné s dominantnou arómou bobuľovín, džemov, aromatických bylín, vanilky a drevitými arómami (víno zrejúce v sude).

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,0 v miliekvivalentoch na liter Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 20 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 150

3. Ružové vína

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Vína zrejúce na kaloch s batonážou majú svieži, ovocný (červené ríbezle, višne a biele čerešne) a čerstvý charakter. Arómy červených bobúľ, džemu a maliny sú intenzívne a vína sú okrúhle a vyvážené so sviežou kyslosťou.

Majú intenzívnu lososovoružovú farbu, vyznačujú sa arómami bielych čerešní, lupeňov ruží, zeleného korenia, medu, lesných jahôd a majú sviežu a intenzívnu ovocnú chuť s ráznou kyslosťou a intenzívnou koncovkou.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,0 gramov na liter, vyjadrená ako kyselina vínna Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 18 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 200

5. Vinárske výrobné postupy

5.1. Osobitné enologické postupy

1. Vinárske výrobné postupy Relevantné obmedzenie týkajúce sa výroby vín Pri výrobe vín s kontrolovaným označením pôvodu Segarcea je obohacovanie zakázané. Zvyšovanie prirodzeného obsahu alkoholu v objemových percentách v hroznovom mušte, čiastočne prekvasenom hroznovom mušte alebo v kvasiacom víne je zakázané.

2. Pestovateľský postup Pestovateľský postup — Akceptovaná minimálna hustota výsadby je: 3 000 krov na hektár. — Hustota v novozaložených výsadbách je najmenej 4 132 krov na hektár. — Systém pestovania je nechránený alebo čiastočne chránený; v prípade vedenia s kmeňom sa odporúča Guyotov spôsob rezu, s jednoramenným alebo dvojramenným kordónom a ťažňami, ktoré sa pravidelne vymieňajú. — Spôsob rezu je dlhý alebo kombinovaný, s maximálnym počtom strapcov 15 púčikov/m2.

5.2. Maximálne výnosy

1. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 14 000 kilogramov hrozna na hektár

2. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 14 000 kilogramov hrozna na hektár

3. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 12 000 kilogramov hrozna na hektár

4. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 112 hektolitrov na hektár

5. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 112 hektolitrov na hektár

6. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 96 hektolitrov na hektár

6. Vymedzená zemepisná oblasť

Župa Dolj:

— mesto Segarcea,

— obec Lipovu – dediny Lipovu a Lipovu de Sus,

— obec Cerat – dediny Cerat a Malaica.

7. Muštové odrody

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama Fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Marcelan N

Merlot N – Bigney rouge

Negru de Drăgăşani N

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Touriga Nacional R

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Tămâioasă roză Rs – Muscat rouge de Frontignan

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Opis súvislostí

8.1. Súvislosť s vymedzenou oblasťou

Vinohradnícke stredisko Segarcea je súčasťou vinohradníckej oblasti Dealurile Munteniei şi Olteniei (kopce Oltenia a Munteni). Nachádza sa v Rumunskej nížine, 29 km južne od mesta Craiova, v prevládajúcej nadmorskej výške 145 m. Oblasť Segarcea sa nachádza na 44°10' severnej zemepisnej šírky a na 23°72' východnej zemepisnej dĺžky.

Segarcea sa nachádza v centrálnej časti nížiny Oltenia v medziriečí medzi riekami Jiu (na východe) a Desnăţui (na západe) a je súčasťou Câmpia Desnăţuiului (nížiny Desnăţui). Toto medziriečie sa nazýva Câmpia Segarcei (nížina Segarcea). Spolu s Câmpia Băileştiului (nížinou Băileşti) tvorí nížinu Desnăţui.

Nížina Segarcea nemá eolitický (naviaty) reliéf a zahŕňa podhorskú planinu Sălcuţa a terasy rieky Dunaj, z ktorých päť (z celkového počtu osem) pokračuje východne od rieky Desnăţui.

Plochy pod vinohradmi, ktoré patria k vinohradníckemu stredisku Segarcea, sa nachádzajú na južnom konci podhorskej planiny Sălcuţa, na svahu s prevažne južnou orientáciou, ktorý spája tretiu terasu Dunaja a vyvýšenú planinu Sălcuţa. Táto oblasť sa nachádza medzi hypsometrickými krivkami 100 m a 150 m. V skutočnosti sa tu nachádzajú najvyššie položené body tejto oblasti: Dealul Viilor v nadmorskej výške 151,7 m a Dealul Robului v nadmorskej výške 150,3 m. Na území vinohradníckeho strediska Segarcea sa nachádzajú tieto typy pôd: typické kambické černozeme, zvetrané kambické černozeme a zvetraliny (na svahoch).

Z hľadiska geológie a litológie povrchových uloženín pochádza Oltenská nížina z neskorého pliocénu (ak berieme do úvahy formovanie prvej pevniny), resp. zo štvrtohôr (ak zohľadňujeme proces modelovania, ktorému bola následne vystavená).

Pokiaľ ide o litologický materiál, tvoria ho prevažne sprašové sedimenty, pleistocénne hlinito-ílovité sedimenty a piesčito-hlinité sedimenty s vysokým obsahom uhličitanov. Tento materiál aluviálneho a diluviálneho pôvodu sa usadil v období štvrtohôr, v dobe medziľadovej. Tieto uloženiny vytvárajú v hĺbke 8 až 15 m niekoľkocentimetrovú vrstvu, ktorá pokrýva staršie piesčito-hlinité, piesčité alebo piesčito-slienité uloženiny neskorého pliocénu.

V tejto oblasti sa nachádzajú zóny s výraznými diluviálnymi procesmi. Diluviálne uloženiny súvisia s pohybom určitých už existujúcich uloženín z obdobia pleistocénu, a to z dôvodu pôsobenia vody, ktorá steká rozptýlene ako vodná vrstva vytvorená dažďami a topením snehu, a vplyvom gravitácie (prepadnutia zeme, zosuvy pôdy). Na určitých povrchoch diluviálne sedimenty úplne pokrývajú údolia bez lineárneho pozdĺžneho odvodnenia, ktorých svahy sa dajú ľahko stabilizovať a využívať na poľnohospodárstvo.

Podnebie je mierne kontinentálne, s miernymi stredomorskými vplyvmi spôsobenými častým výskytom juhozápadných, ale aj južných tropických a východoeurópskych vzdušných más.

Priemerná viacročná teplota je 11,6 °C. Priemerná teplota najteplejšieho mesiaca je 24,1 °C, pričom sa pohybuje od 22,7 °C do 26,8 °C.

Ročný úhrn zrážok je 565 mm (priemer za päť rokov), z toho 281 mm v období rastu.

Pestovanie viniča a výroba vína sú písomne potvrdené od roku 1557 v dokumente, v ktorom Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Dobrý), otec Mihaia Viteazula (Mihaia Odvážneho), odovzdal „pôdy Segarcea svojej dcére Márii“ ako veno. V tom čase boli vinič a vína z oblasti Segarcea všeobecne známe. Vinohradnícke stredisko Segarcea bolo prvýkrát uznané spolu s ďalšími 27 vinohradníckymi strediskami v Rumunsku ako oprávnené na výrobu vín s kontrolovaným označením pôvodu prostredníctvom dekrétu Rady ministrov z 25. mája 1929.

8.2. Príčinný vzťah

Nové odrody a nové technológie pestovania a výroby vína sú dôkazom, že CHOP Segarcea má v súčasnosti vynikajúcu povesť.

Počet hodín slnečného svitu, teplota okolia a atmosférické zrážky sú základnými klimatickými znakmi vinohradníckej oblasti, pričom majú rozhodujúci vplyv na biologické, fyziologické a biochemické procesy viniča, ktoré ovplyvňujú kvalitu a typický charakter vín získaných v oblasti Segarcea.

Väčšina vinohradníckych pôd má vysoký obsah uhličitanu vápenatého a je bohatá na oxidy železa, čo dodáva červeným vínam vyrábaným v tejto oblasti jasnočervenú farbu a vďaka čomu sú tieto vína veľmi jemné a majú výrazný charakter. Vína vyrobené v tejto oblasti sú vhodné na vyzrievanie.

Vinice sú spravidla orientované na juh, juhozápad alebo juhovýchod, keďže väčšina z nich sa nachádza na relatívne miernych svahoch a na plošinách. Veľké množstvo slnečného svitu, bohaté heliotermálne zdroje a znížené množstvo zrážok sú dôležitými faktormi ovplyvňujúcimi kvalitu vína (intenzívne arómy červeného ovocia, robustnosť a sviežosť).

Kombinácia pôdnych a klimatických podmienok vytvára vhodné predpoklady na výrobu vín s typickými vlastnosťami danej oblasti, s intenzívnymi ovocnými tónmi a vysokou schopnosťou vyzrievania. Z hrozna viniča hroznorodého vitis vinifera štepeného na podpníku a starostlivo umiestneného podľa „potenciálu“ pôdy možno získať akostné vína.

Hrozno pre biele vína sa zbiera mechanizovaným spôsobom, macerácia na šupkách prebieha pri teplotách 8 °C až 10 °C s pomalým kvasením v tankoch z nehrdzavejúcej ocele pri kontrolovanej teplote 15 °C až 18 °C. Zrenie na kaloch prebieha spravidla počas obdobia od troch do piatich mesiacov a v prípade niektorých vín počas obdobia 21 až 30 dní.

Vína získajú slamovožltý vzhľad so zelenkastými odleskami a s intenzívnymi arómami čerstvo rozkvitnutých bielych agátových kvetov. Výsledkom zrenia v tankoch na kaloch spolu s dlhou fermentáciou sú tóny trávy a bazy čiernej, exotického ovocia a broskýň (v bukete aj na podnebí).

Chuti dominuje sviežosť, prenikavosť s citrusovou kyslosťou. Víno má vyvážené kvetinové alebo ovocné tóny, nadpriemernú citrusovú kyslosť a dlhý koniec, robustnú štruktúru ovocia a masla, teplej briošky, bieleho ovocia, citrusov a čerstvo pražených lieskových orechov.

Typické aromatické vína (hrozno zberané manuálne) sa väčšinou vyrábajú ako suché a polosuché vína. Komplexný buket sa pohybuje od ruží po sladkú ovocnú dužinu, od bielych kvetov až po klasické muškátové arómy. Vína sú živé a majú vďaka svojej osobitnej kyslosti plnú štruktúru.

Na výrobu červených/ružových vín sa hrozno zbiera mechanizovaným spôsobom. Používajú sa tradičné procesy výroby vína s cieľom extrahovať viac farbív a tanínov. Vína zrejú priemerne šesť až osem mesiacov v dubových sudoch, aby sa do nich integrovali arómy vznikajúce pri kontakte s drevom. Rozvíja sa buket, ktorému dominuje ovocie (čerešne, maliny a jahody) a koreniny, a to vo vôni aj v chuti. Na podnebí sa vína prejavujú vyváženosťou medzi ovocnými tónmi a tónmi sladkého drievka, náznakmi páleného dreva a dobre integrovanými okrúhlymi tanínmi. Vína majú plné telo s tónmi bobuľovín, aromatických bylín, dreva a vanilky (vína zrejúce v sude).

Cieľom mechanizovaného zberu hrozna s maceráciou – fermentáciou v nádobách s remontážou, kontrolovaním teplôt fermentácie a počtu remontáží – je vyrábať ovocné vína s menším množstvom tanínov. Zrenie prebieha najmä v tankoch z nehrdzavejúcej ocele a čiastočne v dubových sudoch a priemerne trvá šesť až osem mesiacov. Vďaka dlhej macerácii v trvaní približne osem týždňov a zreniu v dubových sudoch v trvaní 8 – 18 mesiacov sa široké spektrum získaných aróm pohybuje od džemov až po čerstvé bobule a vanilku.

8.3. Údaje o výrobku

Biele vína sú slamovožltej (zelenkastej) farby s intenzívnymi arómami agátových kvetov a v dôsledku dlhej fermentácie s tónmi trávy a bazy čiernej, ako aj s arómami exotického ovocia a broskýň. Chuť je svieža s citrusovou kyslosťou, kvetinová (agát), medová, s arómami po zrelom ovocí, nadpriemernou citrusovou kyslosťou a dlhou koncovkou, robustnou štruktúru ovocia a masla, teplej briošky, citrusov a čerstvo pražených lieskových orechov.

Typické aromatické vína majú komplexný buket (ruže, sladká ovocná dužina) a klasické muškátové arómy, sú svieže a majú plnú štruktúru vďaka svojej osobitnej kyslosti.

Červené vína majú buket, ktorému dominuje červené ovocie (čerešne, maliny a jahody), koreniny, vyvážené tóny ovocia a sladkého drievka, integrované a mierne okrúhle taníny, majú plné telo s tónmi bobuľovín, aromatických bylín, dreva a vanilky (víno zrejúce v sude).

Vďaka dlhej macerácii v trvaní približne osem týždňov a zreniu v dubových sudoch v trvaní 8 – 18 mesiacov sa široké spektrum získaných aróm pohybuje od džemov až po čerstvé bobule a vanilku.

9. Iné základné požiadavky (balenie, označovanie, ďalšie podmienky)

Podmienky uvádzania na trh

Právny rámec:

vnútroštátna právna úprava

Druh ďalšej podmienky:

ďalšie podmienky súvisiace s označovaním

Opis podmienky

Na etiketách vín môže byť chránené označenie pôvodu Segarcea doplnené v závislosti od záujmov výrobcov, a to jedným z týchto jednotných názvov vinohradov: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN alebo DEALU LIPOVULUI.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf.

(1) Ú. v. ES L 9, 11.1.2019, s. 2..