Uznesenie Európskeho parlamentu o riadení rizika a krízovom riadení v poľnohospodárstve (2005/2053(INI))



Úradný vestník 290 E , 29/11/2006 S. 0407 - 0412



P6_TA(2006)0067 Riadenie rizika a krízové riadenie v poľnohospodárstve Uznesenie Európskeho parlamentu o riadení rizika a krízovom riadení v poľnohospodárstve (2005/2053(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie pre Radu o riadení rizika a krízovom riadení v poľnohospodárstve (KOM(2005)0074), - so zreteľom na memorandum Komisie zo 6. septembra 2005 (MEMO/05/302), ktorým sa ustanovuje "Päťbodový plán reakcie na nárast cien ropy", - so zreteľom na štúdiu "Riadenie rizika a krízové riadenie v poľnohospodárstve", o vypracovanie ktorej požiadal Európsky parlament, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0014/2006), A. keďže riziká v oblasti poľnohospodárskej výroby vznikajú na rôznych úrovniach, a preto je nevyhnutné uplatňovať pri ich hodnotení a riadení diferencovaný prístup: - na jednej strane riziká na prevádzkovej úrovni, t. j. individuálne riziká týkajúce sa investícií, financovania, ako aj uplatňovania určitých výrobných metód, trendov pokiaľ ide o výrobné ceny a marketing, a - na druhej strane riziká na úrovni vonkajších prírodných a hospodárskych podmienok, akými sú napríklad klimatické zmeny a zmeny zrážok, rastúci výskyt živelných pohrôm alebo vplyv liberalizácie obchodu v sektore poľnohospodárstva, ako aj narušenie trhu v dôsledku obchodu, B. keďže riadenie rizika v sektore poľnohospodárstva sa musí v súlade s cieľmi Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) prednostne usilovať o plnenie všeobecného záujmu tým, že sa zabezpečí zásobovanie obyvateľstva zdravými potravinami a poľnohospodárskymi surovinami, ako aj ochrana životného prostredia pred poškodzovaním, C. keďže nástroje na stabilizáciu trhu a cien sa od najnovšej reformy SPP v júni 2003 stále viac obmedzovali a nahrádzali oddelenými priamymi platbami poľnohospodárom, čo na jednej strane vedie k výraznejšej orientácii poľnohospodárov na trh, na druhej strane je však možné, že sa tým zvýšia výrobné riziká pre jednotlivé podniky, D. keďže touto reformou sa zároveň zaviedla "krížová zhoda dodržiavania environmentálnych limitov" (tzv. cross compliance), ktorá kladie na poľnohospodárov požiadavky v súvislosti s ochranou životného prostredia a zvierat, E. keďže vzhľadom na to, že životné prostredie postupne získava podobu, ktorá predstavuje čoraz väčšie riziko v porovnaní s nedávnou minulosťou, pretože sa očakáva, že rôznorodosť, intenzita a frekvencia rizika spojeného s poľnohospodárstvom sú spojené s intenzitou a výskytom prírodných javov, hospodárskym prostredím a s ním spojeným rizikom, technologickým rizikom, spoločenským vnímaním životného prostredia, bezpečnosťou potravín a správaním spotrebiteľa, F. keďže riziká pre poľnohospodársku výrobu sa budú naďalej zvyšovať v dôsledku klimatických zmien, degradácie pôdy, nedostatku vody, erózie genetických zdrojov a iných faktorov, G. keďže osobitné riziká vznikajú aj v súvislosti s novými technológiami, napríklad s využívaním genetického inžinierstva v poľnohospodárstve, ktoré sa spája s neznámymi budúcimi účinkami na živé organizmy a životné prostredie, pričom im treba čeliť uplatňovaním prevencie, ako aj zásady "znečisťovateľ platí", H. keďže výrazná závislosť poľnohospodárstva EÚ od fosílnych energií na hnojenie, pesticídy a prevádzku strojových zariadení zahŕňa riziká týkajúce sa výkyvov cien ropy a jej nedostatku, pričom týmto rizikám treba odolávať prostredníctvom úsporných opatrení a zvýšeného využívania obnoviteľných energií, I. keďže poľnohospodárske poistenie je zahrnuté do štátnej pomoci, ktorú uznáva Svetová obchodná organizácia (WTO); keďže najmä obchodní partneri ako USA a Kanada systematicky používajú vnútornú pomoc na mechanizmy zabezpečenia poľnohospodárskych príjmov ako náhrady za dôsledky živelných pohrôm alebo straty príjmu v dôsledku zmeny trhových cien (odseky 7 a 8 prílohy 2 Dohody WTO o poľnohospodárstve) a tým vytvárajú "bezpečnostnú sieť" politiky príjmov pre farmárov, čo EÚ nemôže ignorovať, J. keďže tri možnosti nástrojov na riadenie rizika a krízové riadenie navrhnuté Komisiou (poistenie proti živelným pohromám, podporovanie vzájomných fondov a poskytnutie základného krytia proti príjmovým krízam) v skutočnosti nepredstavujú preventívne opatrenia na zníženie rizika a škôd, ale modely na financovanie náhrady v prípade vzniknutej škody, K. keďže financovanie týchto navrhovaných opatrení predložené Komisiou sa má uskutočniť z 1 % modulácie, resp. z vnútroštátnych programov na rozvoj vidieka, čím sa podľa mienky odborníkov zďaleka nepokryjú prostriedky potrebné na navrhované opatrenia, L. keďže mladí poľnohospodári sú osobitne ohrození krízami a pohromami, pretože pri kúpe farmy sa často zadlžujú, M. keďže nové členské štáty sú do roku 2013 vylúčené z mechanizmu modulácie a priame platby v týchto krajinách sa budú postupne zvyšovať až po dosiahnutie plnej sumy (postupné zavádzanie), mal by sa zabezpečiť ich prístup k inému spôsobu financovania SPP, Návrhy Komisie Vo všeobecnosti: 1. víta prístup Komisie, v rámci ktorého chce rôzne možnosti nástrojov na riadenie rizika a krízové riadenie predložiť na diskusiu, zároveň však spochybňuje jednostranný prístup spočívajúci v kompenzácii a náhrade škôd, vyplývajúci z návrhov; vyzýva Komisiu, aby vo výraznejšej miere zvážila preventívne opatrenia, akými sú využívanie vakcinácie a lepšieho dohľadu nad nezákonným dovozom, zamerané na znižovanie rizika a odvrátenie krízových situácií; 2. domnieva sa, že ak sa má politika riadenia rizika a krízového riadenia rozvinúť na súdržnejšiu politiku, mala by mať tieto ciele: - poisťovne, verejné alebo súkromné, a vzájomné poisťovacie spoločnosti by mali vykonávať priame poistenie, čo sa týka poistenia poistiteľného rizika, a to buď nezávisle alebo v rámci poľnohospodárskeho poistného systému; - štáty by sa mali obmedziť na pokrytie nepoistiteľného rizika pre prípad živelných pohrôm a financovanie takýchto aktivít zo strany štátov by sa malo povoliť za určitých podmienok; - štátne dotácie poistného, štátne financovanie zaistenia poisťovní, ktoré budú v súlade s rámcom EÚ; - účasť poisťovateľov a poistených poľnohospodárov by mala byť dobrovoľná; 3. domnieva sa, že v súvislosti s finančnými prostriedkami Spoločenstva, ak sa prijme spoločná rámcová politika v oblasti poľnohospodárskeho poistenia a náhrad, pravdepodobný vývoj bude takýto: - vyčlenia sa finančné prostriedky Spoločenstva na pokrytie časti nákladov na zriaďovanie a prevádzku systémov na zabezpečenie poľnohospodárskych príjmov; - tak vnútroštátne financovanie ako aj financovanie Spoločenstvom sa uvedú do súladu s ustanoveniami, ktoré platia v súčasnosti, alebo nadobudnú platnosť neskôr, v rámci dohôd WTO; - finančné prostriedky sa poskytnú len pre tie systémy, ktoré spĺňajú minimálne normy požadované spoločnou politikou, alebo ktoré sa riadia časovým plánom na uskutočnenie príslušných úprav; 4. v tejto súvislosti upozorňuje na rastúce škody, ku ktorým došlo v dôsledku klimatických zmien a živelných pohrôm, ako sú povodne, sucho a požiare, ako aj na škody, ku ktorým dochádza v dôsledku ochorení zvierat a ich rýchleho medzinárodného šírenia spôsobeného prepravou zvierat a nezákonným dovozom; 5. zastáva názor, že návrhy Komisie nezohľadňujú v dostatočnej miere riziká a možné krízy, ktoré súvisia s liberalizáciou poľnohospodárskych trhov v rámci rokovaní WTO; vyzýva preto Komisiu, aby vykonala presnejšie hodnotenie nástrojov a opatrení, ktorými možno predchádzať prudkým poklesom cien a krízam na trhu a účinne im čeliť; ako aj strát v príjmoch poľnohospodárov a všetkých prekážok, ktoré bránia ďalšiemu pokračovaniu ich poľnohospodárskej činnosti a analyzovať úlohu opatrení na zvyšovanie nákupných cien v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a životného prostredia; 6. domnieva sa, že návrh Komisie by mal vziať do úvahy krízové situácie, ktoré do značnej miery zasahujú výrobcov v Spoločenstve a vyplývajú z obmedzenia vývozu poľnohospodárskych produktov Spoločenstva, ktoré zaviedli tretie krajiny; vyzýva Komisiu, aby doplnila vymedzenie pojmu krízová situácia; 7. dôrazne odmieta zrieknutie sa zásady preferencie Spoločenstva; považuje za mimoriadne potrebné, aby sa uskutočnilo dôkladnejšie preverenie nástrojov a opatrení, ktoré sa v EÚ a v jednotlivých jej členských štátoch využívajú na účely predchádzania riziku a prekonávania krízových situácií; v tejto súvislosti najmä poukazuje na možnosti usmerňovania ponuky s cieľom zabrániť nadprodukcii a prudkému poklesu cien, ako aj na nové programy zamerané na rozvoj vidieka; naďalej považuje za odôvodnené opatrenia v rámci spoločnej organizácie trhu (SOT) v osobitne citlivých oblastiach, akými sú produkcia ovocia a zeleniny a domnieva sa, že je potrebné ponechať ich v rámci nadchádzajúcej revízie SOT týkajúcej sa ovocia a zeleniny; 8. vyzýva Komisiu, aby zaviedla ustanovenia týkajúce sa bezpečnostnej siete pre prípad krízy, nielen čo satýka SOT s hovädzím mäsom, ale aj v ďalších oblastiach, ako ovocie a zelenina, víno, bravčové mäso a hydina; 9. vyzýva Komisiu, aby preskúmala účinnosť niektorých konkrétnych opatrení, ako: - pomoc pri skladovaní v prípade prudkého poklesu cien; - pomoc pri spracúvaní, aby sa uvoľnil trh v prípadoch, v ktorých je takéto riešenie uskutočniteľné; - opatrenia na zmiernenie možného negatívneho vplyvu na verejnú mienku a minimalizovanie jeho účinkov (napr. ako to bolo v prípade spotreby hovädzieho mäsa po BSE kríze); - pomoc pri dobrovoľných znižovaniach výroby, ak sú náznaky ťažkostí pri hľadaní obchodných odbytísk; 10. v súvislosti s rozsiahlym znižovaním cla na poľnohospodárske produkty, ako bolo dohodnuté v rámci WTO, ako preventívne opatrenie odporúča definovať podmienky prístupu na trh, a tým zabrániť hospodárskemu, ekologickému a sociálnemu dumpingu; pokladá poplatky vyberané pri dovoze poľnohospodárskych produktov naďalej za oprávnené v prípade, že produkty sa vyrábajú v podmienkach vyznačujúcich sa porušovaním ľudských práv a medzinárodných dohôd a právnych predpisov EÚ o ochrane životného prostredia a zvierat; navrhuje, aby sa takto získané prostriedky využívali na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti a prekonávanie kríz v postihnutých rozvojových krajinách; 11. domnieva sa, že Komisia by mala vytvoriť možné zdroje finančných prostriedkov pre navrhované opatrenia v nových členských štátoch; je presvedčený o tom, že využitie finančných prostriedkov na tento účel by nemalo zahrnúť zníženie podpory, ktorú prijímajú nové členské štáty vo forme priamych platieb a podpory na rozvoj vidieka; 12. považuje za prijateľné, že opatrenia zamerané na predchádzanie riziku a prekonávanie krízy sú spolufinancované Komisiou, členskými štátmi, sektorom poľnohospodárstva a poľnohospodárskymi podnikmi za predpokladu, ak sa môžu stať záväznými a nebudú viesť k nerovnostiam medzi členskými štátmi a skupinami poľnohospodárov; 13. vzhľadom na nevyhnutnosť opatrení na rozvoj vidieka a ich účinok zameraný na predchádzanie riziku vyjadruje odmietavý postoj k návrhu Komisie na financovanie riadenia rizika a krízového riadenia len z 1 % modulačných prostriedkov; vzhľadom na existujúce výzvy považuje skôr za nevyhnutné zvýšiť prostriedky určené na predchádzanie krízovým situáciám vrátane rezervy; v tejto súvislosti navrhuje oslobodenie od zásady ročnej platnosti rozpočtu s cieľom primerane reagovať na meniace sa potreby v prípade krízových situácií; 14. vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na skutočnosť, že objem finančných zdrojov z modulácie sa pre každý členský štát pohybuje na rozličnej úrovni, preskúmala alternatívne zdroje financovania týchto opatrení, o čom rozhodnú členské štáty podľa vlastného uváženia, napr. o percentuálnom podiele určovanom na základe hrubej hodnoty ich poľnohospodárskej výroby; 15. vyzýva Komisiu, aby vypracovala kvantitatívnu analýzu, ktorá umožní spoľahlivo odhadnúť dôsledky vznikajúceho nedostatku ropy a navrhla spôsoby postupu pri riešení tohto problému vytvorením možnosti poskytovať pomoc pri nákupe palív v prípade, že cena výrazne stúpne; domnieva sa, že výroba energetických plodín by mala byť zároveň atraktívnejšia pre výrobcov prostredníctvom výraznejšieho zvýšenia pomoci na hektár podľa nariadenia Rady (ΕS) č. 1782/2003 [1]; 16. vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako možno poľnohospodárov motivovať v rámci priamych platieb a programov na rozvoj vidieka k tomu, aby uplatňovali hospodárske a iné metódy zamerané na znižovanie rizika; 17. vyzýva Komisiu, aby vo svojich činnostiach v oblasti riadenia rizika a krízového riadenia venovala osobitnú pozornosť situácii mladých poľnohospodárov; 18. domnieva sa, že politika poisťovania kríz v poľnohospodárstve by sa mala zakladať na pružnosti a viacstrannom prístupe, keďže voľba jediného modelu prekonávania krízových situácií je neuskutočniteľná v dôsledku zložitosti poistných programov a rozdielov medzi jednotlivými štátmi; K možnosti 1: Spolufinancovanie ochrany pred živelnými pohromami prostredníctvom súkromných poisťovní 19. domnieva sa, že so zreteľom na rozsah dostupných poistných nástrojov, má poistenie významnú úlohu, pretože: a) je to najviac skúšaný a preverovaný nástroj na trhu, ktorý je v rámci inštitúcií najintegrovanejší a najznámejší, ako aj najuplatňovanejší, b) z uvedeného dôvodu je pre medzinárodný trh s poľnohospodárskymi produktmi vhodnejší ako iné nástroje, c) dotácie na poistné sú formou pomoci, ktorá je jasne akceptovaná v rámci WTO, d) trh s poistením má rozsiahle skúsenosti v uvedených otázkach, už riešil zložité situácie a môže využívať inovatívne poistné nástroje; 20. víta skutočnosť, že Komisia uvažuje o spolufinancovaní poistného, ktoré platia poľnohospodári na poistenie pre prípad živelných pohrôm, alebo o systémoch zaistenia; domnieva sa, že táto možnosť si vyžaduje podstatne vyššie finančné prostriedky zo strany Spoločenstva a z vnútroštátnych rozpočtov ako zamýšľaný jeden percentuálny bod modulácie; domnieva sa, že podmienky prístupu by sa mali jednoznačne vymedziť a že by sa tiež mala posúdiť možnosť poskytovania finančných prostriedkov na toto riešenie z vnútroštátnych rozpočtov; 21. berie na vedomie, že systém úspešne fungoval v niekoľkých členských štátoch a vyzýva Komisiu, aby na základe vybraných rovnakých rizík (napr. krupobitie, suchá, búrky) a vo vzťahu k tým istým plodinám (napr. obilie, kukurica, repka olejná) predložila presnejšie analýzy ponúk služieb, výdavkov a hospodárskej súťaže súkromných poistiteľov pre živelné pohromy a ochorenia zvierat, a aby ich porovnala s doterajšími nákladmi a náhradami, ktoré poskytujú verejné orgány na vnútroštátnej a európskej úrovni; 22. vyzýva Komisiu, aby zriadila verejný poistný systém financovaný EÚ pre jednotlivé výrobné oblasti a výrobné metódy s cieľom vytvoriť lepšie rámcové politické podmienky pre riadenie rizika a predchádzanie krízovým situáciám; 23. vyzýva Komisiu, aby pre všetky členské štáty zriadila v rámci SPP systém zaistenia, ktorý by bol konzistentný a finančne dosiahnuteľný; K možnosti 2: Vzájomné fondy 24. víta názor Komisie, že by mohla byť poskytovaná podpora vzájomným rizikovým fondom výrobcov; poukazuje v tejto súvislosti na veľký význam organizácií výrobcov, ktoré môžu s ohľadom na rozdelenie rizika a spájanie záujmov dosiahnuť vyššiu účinnosť poistného krytia oproti kapitálovým trhom a súkromnému poisťovníctvu; 25. poukazuje na výhody kolektívnej zodpovednosti v prípade fondov špecifických pre daný sektor alebo prierezových fondov, na základe ktorej možno vďaka spoločnej infraštruktúre a uplatňovaniu verejnej podpory, ako aj so zreteľom na rezervné fondy výrobcov očakávať výraznejší záväzok aj v súvislosti s preventívnymi opatreniami; 26. vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti ochrany poľnohospodárov pred rizikom prudkých poklesov cien uplatnením termínových obchodov s tovarmi, ako aj poistení cien, resp. proti kvantitatívnym stratám, a to prostredníctvom súkromných poistení; 27. považuje podporné opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ za potrebné s ohľadom na mobilizáciu súkromných investícií a príspevkov v oblasti daňových úľav a v oblasti uľahčenia podmienok poskytovania úveru s cieľom podporiť účasť výrobcov na navrhovaných rizikových fondoch; poukazuje najmä na príkladné požiadavky a návrhy Európskeho parlamentu, ktoré uviedol vo svojom uznesení z 15. novembra 2000 [2] o spoločnej organizácii trhu s bravčovým mäsom; 28. vyzýva Komisiu, aby preverila, či možnosti 1 a 2 rozlišujú medzi sociálnym a súkromným riadením rizika a aby prípadne odstupňovala podporu podľa veľkosti podniku, ako aj podľa uskutočnených opatrení na predchádzanie krízam; K možnosti 3: Poskytnutie základného krytia proti príjmovým krízam 29. berie na vedomie návrhy Komisie týkajúce sa poskytnutia základného krytia proti príjmovým krízam a domnieva sa, že o tejto otázke by sa malo diskutovať v súvislosti s budúcou revíziou SPP; 30. upozorňuje na ťažkosti spojené s určovaním a uznávaním prípadov vzniknutej škody, ako aj strát príjmu, ako sa už vyskytujú na vnútroštátnej úrovni; predpokladá, že administratívne náklady na takýto systém budú enormné a budú viesť k vysokým výdavkom; 31. vyzýva Komisiu, aby neplánovala systém štátnej podpory príjmov v prípade kríz, ktorá by konkurovala súkromným poistným programom, ale aby radšej významným spôsobom zvýšila účinnosť týchto programov pomocou primeraných systémov kontroly, ktoré zvyšujú ich zodpovednosť; 32. zdôrazňuje, že jedným z hlavných záujmov Komisie by malo byť zriadenie rýchleho a pružného systému zasahovania v krízových situáciách, pričom sa zmenšia na najnižšiu mieru zdĺhavé byrokratické postupy, ktoré vyžadujú veľa času a znižujú účinnosť opatrení; * * * 33. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. [2] Ú. v. ES C 223, 8.8.2001, s. 176. --------------------------------------------------