SK Úradný vestník Európskej únie C 255/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ako podporovať úsilie malých a stredných podnikov prispôsobiť sa zmenám na svetových trhoch“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2010/C 255/04)

Spravodajca: pán CAPPELLINI

Pomocný spravodajca: pán PAETZOLD

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 26. februára 2009 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Ako podporovať úsilie malých a stredných podnikov (1) prispôsobiť sa zmenám na svetových trhoch“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. novembra 2009. Spravodajcom bol pán Cappellini a pomocným spravodajcom pán Paetzold.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 458. plenárnom zasadnutí 16. a 17. decembra 2009 (schôdza zo 16. decembra) prijal 180 hlasmi za, pričom 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Časť 1

1. Závery a odporúčania

1.1 Výbor uznáva, že malé a stredné podniky si volia rôzne cesty, ako sa dostať na medzinárodné trhy, pričom využívajú rôzne stratégie a opierajú sa o podporu na rôznych úrovniach. Cieľom tohto stanoviska je navrhnúť osem odporúčaní, ktorými sa majú riadiť a inšpirovať opatrenia EÚ na podporu malých a stredných podnikov pri prispôsobovaní sa zmenám na svetových trhoch. Naše stanovisko je určené inštitúciám EÚ, členským štátom, malým a stredným podnikom a ich združeniam, ako aj širšej organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ.

1.2 Odporúčanie 1: vážiť si podnikateľov, rešpektovať ich právo rozhodovať a povinnosť znášať dôsledky týchto rozhodnutí. Podpora podnikania by mala podnikateľom pomôcť prekonávať výzvy vyplývajúce zo zmien na svetových trhoch, nesmie však nahradiť samotné podnikateľské rozhodovanie alebo chrániť podnikateľov pred rizikami vyplývajúcimi z ich rozhodnutí. Politická podpora malých a stredných podnikov (MSP) by mala účinne odmeňovať inováciu (aktívnou účasťou na medziodvetvových technologických platformách 7. rámcového programu) a nemala by so sebou prinášať riziká, iba ak v reakcii na konkrétne zlyhania trhu. Zmeny na svetových trhoch môžu mať za týchto okolností nepomerne väčší vplyv na menšie podniky (napr. na podniky pôsobiace v svetových hodnotových reťazcoch alebo hospodárstva, v ktorých dominujú menšie podniky).

1.3 Odporúčanie 2: obmedziť prekážky obchodu. Najúčinnejšími formami podpory vývozu pre MSP ostávajú: vytvárať otvorené trhy prostredníctvom úspešných obchodných rokovaní a zabezpečiť, aby tretie krajiny využívali nástroje na ochranu trhu z právneho hľadiska správnym spôsobom, presadzovať svetové obchodné normy a udržiavať vnútorný trh, pričom sa nesmie zanedbať symetrický prístup na trh. Najlepšou politickou odozvou je zabezpečiť, aby spoločnostiam, ktoré sú schopné vyvážať nebránili colné a iné bariéry.

1.4 Odporúčanie 3: stimulovať konkurencieschopnosť obchodu zvyšovaním kvality. Členské štáty, Európska komisia a podnikateľské združenia by mali prostredníctvom marketingových kampaní v tretích krajinách propagovať prínos dodržiavania európskych noriem a požiadaviek a výslednej kvality, ako aj plnej účasti v programoch zameraných na zvyšovanie kvality (napr. v 7. rámcovom programe a rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie). Zároveň treba zdôrazniť, že dodržiavanie európskych noriem je podmienkou dovozu výrobkov a služieb do EÚ.

1.5 Odporúčanie 4: obchodná politika sa musí držať zásady „najprv myslieť v malom“. Ak sa na účel získania prístupu na trh majú vytvoriť partnerstvá, je potrebné MSP lepšie koordinovať, aby zvládli zložitý proces obchodných rokovaní. Transparentnosť rokovaní možno zvýšiť zdôraznením faktora MSP vo všetkých hodnoteniach vplyvu na udržateľnosť. Rovnako treba venovať väčšiu pozornosť reprezentatívnosti zástupcov podnikov. Prínosom budú aj databázy s údajmi o prístupe na trh a poradenské služby v oblasti práv duševného vlastníctva na nových trhoch. V záujme zintenzívnenie obchodnej činnosti MSP je potrebné vynaložiť viac úsilia aj v oblasti verejného obstarávania a včasných platieb v rámci EÚ.

1.6 Odporúčanie 5: prispôsobiť opatrenia politiky potrebám MSP. MSP vnímajú prekážky internacionalizácie inak ako tvorcovia politických opatrení. Podpora sa musí poskytovať v praktickej a dostupnej forme a prostredníctvom miestnych a národných sprostredkovateľov, ktorí poznajú problematiku MSP. Dobrým príkladom je podpora osobných kontaktov medzi podnikmi dotovaním prvých návštev. Ako ukazuje príklad prístupu k financovaniu, je potrebné vykonať ešte mnoho práce pri zosúlaďovaní politiky s potrebami MSP. Je potrebné podporovať praktické metódy pomoci malým a stredným podnikom ako mediácia, daňové úľavy, včasné platby a opatrenia umožňujúce rýchle rozdelenie finančných prostriedkov prostredníctvom výnimiek zo štátnej pomoci, a to predovšetkým v tých odvetviach, ktoré sú najviac vystavené globalizácii a hospodárskej a finančnej kríze (okrem iných napr. automobilové odvetvie).

1.7 Odporúčanie 6: podporovať MSP prostredníctvom ich pracovníkov. Cieľom je zabezpečiť, aby mohli MSP využívať kvalifikovanú a odhodlanú pracovnú silu na trhu práce. V záujme zachovania konkurencieschopnosti európskych MSP je nevyhnutné zabezpečiť dostatok odborníkov so špičkovou kvalifikáciou, napríklad v inžinierskych odvetviach, technickej údržbe a stavebníctve. „Spoločný záväzok pre zamestnanosť“ Európskej komisie je v tomto procese prínosom. Sociálny dialóg, a najmä odvetvový sociálny dialóg, musí viac pomáhať MSP spolupracovať s ich zamestnancami na udržiavaní a rozvíjaní nových zručností, aby tak ako prví mohli využívať výhody nových i existujúcich príležitostí na vnútornom trhu. V záujme prispôsobovania sa celosvetovým zmenám by sa v rámci EÚ malo uľahčovať vytváranie partnerstiev a dlhodobých projektov medzi organizáciami MSP, ekonomickými univerzitami a výskumnými ústavmi v spolupráci s inštitúciami rýchlo sa rozvíjajúcich krajín.

1.8 Odporúčanie 7: siete majú pre MSP veľký význam, najmä ak podniky pôsobia na svetových trhoch. Siete poskytujú MSP príležitosti, avšak zároveň prinášajú problémy spojené s duševným vlastníctvom a dominantnými zákazníkmi, ktoré je vhodnejšie riešiť odvetvovým prístupom. EÚ ako aktér na svetovom trhu doteraz nevyužila svoj potenciál zlepšiť úlohu MSP, pokiaľ ide ako vývoz na tretie trhy a dovoz z nich. Osobitný význam má úloha, ktorú EÚ a členské štáty môžu zohrávať pri podpore MSP dostatočne konkurencieschopných na to, aby pôsobili na začiatku alebo uprostred hodnotového reťazca. Ako už komisia CCMI upozorňovala v minulosti, tejto otázke treba venovať väčšiu pozornosť, pričom treba zohľadniť požiadavky na zmenu postavenia priemyselných politík EÚ na svetových trhoch.

1.9 Odporúčanie 8: Inovovať a hodnotiť. Politickí činitelia musia inovovať v reálnej ekonomike, a to najmä v náročných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych podmienkach, Politika sa musí hodnotiť na základe kvalitných údajov, musí rýchlo reagovať na nové výzvy a musia byť do nej zapojené reprezentatívne zainteresované subjekty, aby sa poučila z úspešných príkladov a zmien výkonnosti. MSP by mohli byť významným prínosom pre energeticky účinnejšie výrobky/služby a pre tzv. ekologické hospodárstvo.

2. Malé a stredné podniky sú dôležitou súčasťou reakcie EÚ na zmeny na svetových trhoch

2.1 V EÚ pôsobí 23 miliónov MSP, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu v procese prispôsobovania hospodárstva EÚ zmenám na svetových trhoch. Zamestnávajú dve tretiny všetkých zamestnancov pracujúcich v súkromnom sektore, pomáhajú udržať dynamiku trhu práce a prispievajú k rozvoju konkurencieschopného, inovatívneho a inkluzívneho hospodárstva EÚ. Proces ekonomickej fragmentácie a špecializácie charakteristický pre globalizáciu odhaľuje medzery na trhu, ktoré môžu MSP využiť. MSP si zaslúžia väčšie uznanie za to, ako prispievajú k prosperite EÚ a jej rôznym sociálnym, podnikateľským a kultúrnym modelom. Sú oporou európskeho výrobného systému a mohli by zvýšiť svoj prínos k zamestnanosti a vytváraniu pridanej hodnoty v EÚ (2).

2.2 EÚ ako najväčší svetový vývozca a poskytovateľ rozvojovej pomoci už má globálne smerovanie. MSP tvoria heterogénnu skupinu a mnohé z nich nebudú mať dostatok síl, zdrojov alebo odhodlania na to, aby dobyli svetové trhy. Výbor by chcel zdôrazniť, že „globalizácia“ a „internacionalizácia“ sú dôležitými témami aj pre MSP, ktoré zásobujú iba miestne a regionálne trhy resp. sú tam usídlené (3). Globalizácia zmenila podmienky sociálnej dohody, ktorá ukotvila MSP do národných hospodárskych systémov. Výbor uznáva, že súčasná kríza znovu zmení spôsob, akým sú MSP prepojené so svojimi domácimi a medzinárodnými trhmi (4). Je nutné prediskutovať posilnenú úlohu Európskej komisie a členských štátov v tejto oblasti a dostať ju do politickej agendy EÚ. Jednotný hlas EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách (ako to už požadoval zástupca Euroskupiny v Rade) a spoločná vízia Euroskupiny pre EURO zónu by tiež mohli posilniť úlohu MSP pri hľadaní svojho miesta vo svetovom hospodárstve.

2.3 Reakciu MSP na zmeny na svetových trhoch ovplyvňuje mnoho faktorov. Napriek odhodlaniu zmeniť myšlienku jednotného trhu na skutočnosť, iba málo MSP v EÚ-27 vyváža do zahraničia alebo tam nakupuje (5). Menšie krajiny a väčšie podniky majú sklon sa viac internacionalizovať (6). Odvetvie služieb, v ktorom dominujú MSP, tvorí približne 70 % hrubej pridanej hodnoty v rámci celej EÚ, avšak podiel tohto odvetvia na cezhraničnom obchode bol počas pomerne priaznivého roku 2006 iba 20 % (7). Cieľové krajiny a odvetvia internacionalizácie sa líšia rovnako ako zvolený spôsob (napr. vývoz alebo spoločný podnik) a smer obchodovania. Prekážky internacionalizácie sú takisto rôzne, pričom hlavnou prekážkou vývozu je pre MSP nedostatok znalostí o zahraničných trhoch (13 % vyvážajúcich MSP to uviedlo ako najdôležitejšiu prekážku), ďalej nasledujú dovozné clá v cieľových krajinách a chýbajúci kapitál (oboje 9 %) (8).

2.4 MSP vyvíjajú cezhraničné aktivity v rámci vnútorného trhu i mimo neho v oveľa menšej miere ako väčšie podniky. Vytvára to dojem, že EÚ je tu pre veľké podniky a členské štáty sú tu pre MSP. Výbor zdôrazňuje, že MSP sú oporou hospodárstva EÚ a zohrávajú dôležitú úlohu v európskom sociálnom hospodárstve, najmä v situácii, keď väčšie podniky presúvajú svoje aktivity do tretích krajín.

Výbor preto oceňuje pokrok dosiahnutý v európskej politike v oblasti MSP od akčného plánu pre malé a stredné podniky z roku 1986, cez integrovaný program z roku 1994, rôzne viacročné programy, Lisabonskú agendu a Európsku chartu pre malé podniky z roku 2000, program pre konkurencieschopnosť a inováciu, až po iniciatívu „Small Business Act“ pre Európu.

2.5 Mnohé firmy neočakávajú pri svojej činnosti žiadnu inú podporu zo strany verejnej politiky ako odstránenie administratívnych a regulačných prekážok. Podľa ich názoru je naprávanie zlyhaní trhu jediným dôvodom na zásahy EÚ prostredníctvom politiky malých a stredných podnikov. Výbor však vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (9) objasnil svoj názor, že v záujme naplnenia cieľov iniciatívy „Small Business Act“ a potrieb 23 miliónov MSP je potrebné posilniť podporu malých a stredných podnikov. Týždeň malého a stredného podnikania jednoznačne rozšíril rozsah pôsobnosti tejto politiky, ktorej cieľom je informovať, podporovať, inšpirovať, podeliť sa a motivovať MSP (10), ako už EHSV uviedol pri realizácii iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu v stanovisku INT/445 a ako to nedávno vyjadril aj Výbor regiónov.

2.6 Toto stanovisko sa zameriava na odporúčania ako pomôcť MSP pri vývoze a na politické opatrenia, ktoré majú MSP pomôcť zvládnuť zmeny na svetových trhoch. Je určené Európskej komisii, Európskemu parlamentu a členským štátom, ako aj MSP a ich odvetvovým a medziodvetvovým združeniam. Stanovisko najprv objasňuje, prečo tradičné dôvody na zásahy, ktorých cieľom je riešiť zlyhanie trhu, môžu byť veľmi dôležitou zložkou tejto politiky. Zároveň však naznačuje, že mechanizmy na zisťovanie zlyhaní trhu, stanovenie politických riešení a rozdelenie výkonnej zodpovednosti nie sú vždy jasné alebo vhodne zvolené. Preto je potrebné vypracovať ďalšie zásady, ktoré pomôžu priblížiť túto politiku malým a stredným podnikom a vzdialiť sa od abstraktného pojmu „trh“. EHSV by v tejto súvislosti mohol spolu s ďalšími zainteresovanými inštitúciami EÚ a členských štátov podporovať, aby sa každých šesť mesiacov vypracovala správa na globálnej úrovni, ktorej cieľom by bolo posúdiť postavenie MSP na svetových trhoch prostredníctvom vhodných trhových ukazovateľov.

3. Odporúčanie 1: rozhodnutia prijímajú podnikatelia

3.1 Opatrenia majú rešpektovať podnikateľov, ich právo rozhodovať a povinnosť znášať dôsledky týchto rozhodnutí. Vývozné stimuly môžu byť mimoriadne škodlivé, nakoľko narúšajú fungovanie trhu a podnecujú spoločnosti riskovať viac, ako dokážu zvládnuť. Politika by mala odmeňovať inováciu a podporovať odvahu podstúpiť obchodné riziko, avšak nemala byť takéto riziká prinášať, iba ak v reakcii na konkrétne zlyhania trhu.

3.2 Globalizácia predstavuje pre MSP a tvorcov politických rozhodnutí zložité výzvy, riziká, no i príležitosti. Podmienkou získania prístupu na svetové trhy sú nákladné informácie a dôveryhodnosť dodávateľov, avšak hodnotové reťazce predstavujú pre MSP problémy v súvislosti s právami duševného vlastníctva. MSP si volia rôzne cesty, ako sa dostať na medzinárodné trhy. Niektoré sú „svetové“ už pri svojom vzniku, iné sa musia postupne naučiť, ako sa prispôsobiť. Je úlohou tvorcov politických rozhodnutí snažiť sa vnímať potreby MSP z pohľadu podnikov, ktoré sa usilujú podporovať. Preto je nutné zameriavať sa aj naďalej na poskytovanie podpory, a pritom rešpektovať rozhodovacie právo podnikateľov.

4. Odporúčanie 2: trhy musia byť voľné

4.1 Dôraz na rozhodovacie právo podnikateľov je kľúčovým dôvodom na vytváranie voľných trhov a je spoločnou tézou európskej politiky v oblasti MSP. Iniciatíva „Small Business Act“ hovorí o lepšej využiteľnosti vnútorného trhu. Výbor tvrdí, že zdokonalenie vnútorného trhu je najúčinnejším spôsobom, ako zvýšiť vývozné kapacity MSP, a že prístup MSP (11) na vývozné trhy je hlavnou témou externej dimenzie Lisabonskej stratégie (12). Najúčinnejším spôsobom podpory vyvážajúcich MSP je aj naďalej odstraňovanie prekážok obchodu a otváranie trhov prostredníctvom obchodných dohôd, presadzovanie celosvetových obchodných noriem a udržanie vnútorného trhu pod podmienkou, že otváranie trhov bude rešpektovať symetrický prístup a neohrozí acquis communautaire. Najlepšou politickou odozvou je zabezpečiť, aby malým podnikom, ktoré sú schopné vyvážať nebránili colné a iné bariéry. Príklady vhodných opatrení:

a. dokončenie kola rokovaní v Dauhe, WTO/GPA a dvojstranných dohôd a ďalších medzinárodných obchodných rokovaní zameraných na riešenie problematiky obchodných prekážok na hraniciach (colné bariéry, colné postupy) a za hranicami (iné ako colné bariéry, normy, technické normy a nariadenia) (13),

b. kroky zamerané na riešenie problému slabej alebo komplikovanej ochrany práv duševného vlastníctva a súvisiace otázky ako transfer technológií (napr. sieť „Enterprise Europe Network“), poradenské služby pre ochranu práv duševného vlastníctva v rámci projektu IPeuropAware, China IPR SME Helpdesk (poradenské služby pre MSP v oblasti ochrany práv duševného vlastníctva v Číne) a Európske obchodné a technologické centrum v Indii v roku 2008, na ktorých sa podieľa Európsky patentový úrad.

c. pokračovanie opatrení na obmedzenie diskriminujúcich vládnych postupov pri zadávaní verejných zákaziek,

d. kroky Európskej Komisie v reakcii na návrhy člena Európskeho parlamentu pána Guardansa Camba, pričom výbor vyzýva Komisiu, aby o týchto krokoch podávala správy (14).

5. Odporúčanie 3: stimulovať konkurencieschopnosť obchodu zvyšovaním kvality

5.1 Zo zložitosti problémov spojených s rozhodnutím podnikateľa vstúpiť na medzinárodné trhy vyplýva, že podpora MSP musí citlivo reagovať na zvolený spôsob, vytvorené väzby a zapojené odvetvia. Výbor preto podporuje nové Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, ktoré umožňuje prispôsobiť rámec poskytovania štátnej pomoci potrebám MSP. Vďaka tomu bude možné poskytnúť značnú pomoc MSP, v prípade ktorých sa preukázalo, že trh im nepomohol dosiahnuť dobré výsledky (15). Výbor už vyjadril svoj postoj v súvislosti s potrebou MSP podieľať sa v plnej miere na programoch zvyšovania kvality ako napr. programy v rámci FP7 (16) a využívať novú príručku Komisie o štátnej podpore pre MSP. Organizácie MSP by sa mali oboznámiť so vzdelávacou činnosťou Komisie (17). Rozsiahlejšie zmeny v obchodnej kultúre, hodnotových reťazcoch, postavení na trhu, predovšetkým v prípade MSP, by mali byť predmetom politického monitorovania na úrovni EÚ. V tejto oblasti je potrebné dosiahnuť výrazný pokrok.

5.2 Všetky spoločnosti, ktoré začínajú obchodovať v rámci EÚ musia spĺňať najprísnejšie normy v oblasti bezpečnosti spotrebiteľov, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľnosti životného prostredia. Na splnenie noriem, ktoré EÚ vyžaduje, sú potrebné značné investície, a preto by sa pre zabezpečenie návratnosti týchto investícií mohlo urobiť viac. Výbor preto vyzýva členské štáty, Európsku komisiu a zastupiteľské združenia MSP, aby zvážili možnosti, ako prezentovať vonkajším trhom kvalitu výrobkov/služieb z EÚ. Horizontálny marketing zameraný na zvyšovanie povedomia o kvalite výrobkov z EÚ sa nemusí obmedziť výlučne na kampane „označenie CE“ a „vyrobené v EÚ“. Šírenie osvety na tretích trhoch o kvalite tovaru po jednotlivých odvetviach by však bolo dôležitým marketingovým nástrojom, ktorý by pomohol mnohým MSP, a to najmä podnikom pôsobiacim v nových odvetviach (ako je energia z ekologických zdrojov). Regionálne/globálne iniciatívy na podporu spravodlivého obchodu so zapojením organizácií MSP v EÚ by mali byť predmetom systematickejšieho výskumu a hodnotenia.

5.3 MSP nakupujú mimo jednotného trhu v takej istej miere, v akej vyvážajú (5). MSP z menších členských štátov, a najmä tie, ktoré pôsobia vo veľkoobchode, maloobchode a výrobe, majú sklon zásobovať sa za hranicami svojej krajiny (8), avšak nie v tretích krajinách. Dlhodobá propagácia európskych noriem a označovania CE, ako aj lepšie posudzovanie zhody a lepšie možnosti dohľadu nad trhom v tretích krajinách by rozšírili spektrum dodávateľov pre dovoz do EÚ. Vytváranie možností pre spoločnosti v tretích krajinách, aby spĺňali uvedené pravidlá, prinesie zároveň podporu podnikania v súlade s európskym programom pomoci obchodu a, ako povedal predseda výboru WTO-TBT, zvýši sebavedomie a podporí voľný obchod a spravodlivý obchod (18).

6. Odporúčanie 4: obchodná politika sa musí držať zásady „najprv myslieť v malom“

6.1 Výbor poznamenáva, že určité témy v rámci iniciatívy „Small Business Act“ sa týkajú vytvárania obchodnej politiky. MSP majú menšiu schopnosť znášať regulačnú záťaž a presadiť svoje postoje v politických kruhoch (19), čo sa týka colných ako aj iných prekážok. V súlade s návrhom Komisie vybudovať „pevnejšie partnerstvo na zabezpečenie prístupu na trh“ (20) by podnikateľské organizácie mali aktívne pôsobiť v partnerstve pre prístup na trh a jeho poradnom výbore. Okrem toho je potrebné zabezpečiť, aby záujmy MSP boli plne zohľadnené pri všetkých obchodných rokovaniach. Existujúce nástroje ochrany trhu, ako antidotačné a antidumpingové opatrenia, nevyhovujú MSP, ktorým chýbajú zdroje a znalosti potrebné na podanie účinných sťažností. Okrúhle stoly EÚ – Čína a EÚ – India, ktoré sa konajú pod záštitou EHSV, by takisto mohli uľahčovať dialóg a prípravné práce medzi príslušnými časťami občianskej spoločnosti EÚ (predovšetkým v kategórii MSP a sociálnej ekonomiky).

6.2 Výbor uznáva, že hlavným nástrojom na predstavenie názorov MSP sú jednotlivé členské štáty, výbor článku 133, obchodné združenia a priemyselné zväzy, ktoré vplývajú na Komisiu v Svetovej obchodnej organizácii. Obchodné rokovania sú však zložité, a tak je v záujme zabezpečenia prístupu MSP na trh potrebné vytvoriť silnejšie partnerstvá s lepšou koordináciou v sieti obchodnej politiky. Európska komisia a členské štáty by mali zároveň dôslednejšie koordinovať záujmy MSP, aby ich mohli lepšie zastupovať v ďalších orgánoch stanovujúcich normy, ako je ISO. Príklady vhodných krokov:

a. členské štáty a Európska komisia by sa v hodnoteniach vplyvu na udržateľnosť mali následne vyjadriť k procesom, prostredníctvom ktorých konzultovali MSP, a k reprezentatívnosti združení, ktoré konzultovali (21),

b. výbor víta databázu s údajmi o prístupe na trh a zdroje potrebné na ochranu práv duševného vlastníctva vrátane poradenských služieb. Pravidelné stáže úradníkov Európskej komisie v MSP a na ich príslušných národných kontaktných úradoch pre ochranu práv duševného vlastníctva by významne napomohli porozumeniu otázok súvisiacich s týmito oblasťami obchodu.

c. Štátne zásahy, ako diskriminačná politika verejného obstarávania a oneskorené platby, neúmerne poškodzujú záujmy MSP (22). Výbor víta preskúmanie vykonávania smernice z roku 2006, avšak domnieva sa, že je ešte nutné posúdiť účinok finančnej krízy. Pomohlo by to vyvinúť nátlak a získať osvedčené postupy, ako formálne opatrenie írskej vlády z júna 2009 skrátiť ústredným ministerstvám lehoty na vyplácanie svojich obchodných dodávateľov z 30 na 15 dní.

7. Odporúčanie 5: prispôsobiť opatrenia politiky potrebám MSP

7.1 Politické opatrenia musia byť v prvom rade prispôsobené podnikom, a osobitne MSP, a nie politickým činiteľom, vykonávacím mechanizmom či zásade subsidiarity. Summit Združenia pre hospodársku spoluprácu v Ázii (APEC) a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) venovaný internacionalizácii MSP, ktorý sa konal v roku 2006, ako aj expertná skupina Komisie predstavili prekážky vývozu pre MSP (23). Nedávne štúdie však ukazujú, že názory politických činiteľov a MSP sa rozchádzajú v tom, o aké prekážky ide a aké sú možné riešenia (24). MSP majú odlišné právne a obchodné pozadie a pristupujú k internacionalizácii rôznymi spôsobmi: postupne v niekoľkých fázach, strategickým podnikaním, učením, zameraním sa na susedné trhy alebo medzery na trhu a niektoré z nich si volia cestu „globálneho zrodu“, keď od samého začiatku pôsobia na medzinárodných trhoch (25).

7.2 Výbor navrhol súbor nefinančných opatrení na podporu MSP (26), vrátane podujatí na podporu spolupráce (napr. pozastavený program INTERPRISE a trhy pre subdodávateľov), ktoré uľahčujú priame stretnutia podnikateľov (27), ako aj program prípravy školiteľov, ktorý má pomôcť organizáciám zastupujúcim záujmy MSP skvalitniť poskytovanie na mieru šitého poradenstva pre MSP.

7.3 Príkladom súčasného nedostatočného prispôsobenia politiky potrebám MSP je napr. prístup k financovaniu a úverovému poisteniu. Tieto otázky sú hlavným zdrojom obáv pre MSP, a to najmä pre tie, ktoré pôsobia vo vývoze. Napriek masívnej finančnej podpore bankového systému z verejných zdrojov, podniky pociťujú značný nedostatok dostupných úverov a úverových poistení. Táto skutočnosť vypovedá o inštitucionálnom zlyhaní na finančných trhoch a je zároveň výzvou, aby sa prijali konkrétne kroky na zlepšenie dostupnosti úverov a úverových poistení pre podniky (28). Výbor preto podporuje závery rokovaní OECD pri okrúhlom stole v Turíne, počas ktorých sa výzvou na „spoľahlivé správne, daňové, regulačné a právne rámce zaručujúce rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty bez ohľadu na ich veľkosť“ (29) znovu zdôraznil, že je dôležité riešiť situáciu, v ktorej finančné inštitúcie pôsobia.

7.4 Výbor takisto podporuje ďalšie praktické odporúčania z Turína, ako pomôcť MSP pri ich finančnom riadení:

a. zefektívňovanie záruk prostredníctvom lepšej mediácie medzi poskytovateľmi úverov a MSP,

b. riešenie problémov s peňažnými tokmi pomocou priaznivých daňových úľav a zníženie sociálnych príspevkov alebo systémov daňových prázdnin pre súkromných investorov do MSP,

c. hoci nejde o špecifický problém malých a stredných podnikov, je nevyhnutné, aby všetky spoločnosti dostávali platby včas tak od jednotlivých článkov hodnotového reťazca, ako aj od rezortov vlády (30).

7.5 Výbor rovnako oceňuje dočasný rámec opatrení štátnej pomoci, ktorý bol odsúhlasený v decembri a predstavený v rámci plánu hospodárskej obnovy Európy. Za povšimnutie stojí:

a. nová kompatibilná obmedzená výška pomoci do 500 000 EUR v priebehu dvoch rokov,

b. umožnenie členským štátom, aby bez povinnosti oznámiť jednotlivé prípady poskytovali štátne záruky na úvery so zníženým poplatkom za záruku, podporu vo forme dotovanej úrokovej miery vzťahujúcej sa na všetky druhy úverov, a dotované úvery na výrobu ekologických výrobkov vrátane skorého uplatňovania budúcich noriem Spoločenstva pre výrobky alebo dosiahnutia lepších výsledkov, ako predpisujú tieto normy,

c. zmeny týkajúce sa usmernení o rizikovom kapitáli s cieľom zvýšiť povolené riziko pre kapitálové injekcie MSP ročne z 1,5 milióna EUR na 2 milióny EUR a zníženie miery súkromnej účasti z 50 % na 30 %.

7.6 Malé a stredné podniky musia získať prednostný prístup k 5 biliónom dolárov, ktoré im boli prisľúbené v komuniké G20 v období nasledujúcich dvoch rokov (31). Prideľovanie prostriedkov by malo prebiehať pod prísnou kontrolou, aby sa zaistilo, že ich dostanú správni príjemcovia. Podľa platných zmlúv môžu MSP z nových členských štátov získať mimoriadnu podporu.

7.7 Ako sa už uviedlo počas jarných verejných diskusií EHSV venovaných súčasnej celosvetovej hospodárskej a finančnej kríze, pre MSP i pre členské štáty by bol prínosom, keby sa EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách v rámci eurozóny vyjadrovala jednotne a tiež keby mala koherentné a koordinované hospodárske, priemyselné a obchodné politiky na celosvetovej úrovni.

8. Odporúčanie 6: podpora MSP prostredníctvom ich pracovníkov

8.1 Pracovníci a ich zručnosti majú kľúčový význam pre konkurencieschopnosť MSP. MSP v EÚ zamestnávajú väčší podiel celkovej pracovnej sily ako MSP v USA alebo Japonsku, a je preto veľmi dôležité vynaložiť väčšie úsilie na zapojenie zastupiteľských organizácií MSP do sociálneho dialógu a ostatných oblastí politiky. Napríklad ak by bolo možné účinnejšie zapojiť MSP do (kolektívneho) výskumu a vývoja a jeho komerčného využitia (napr. prostredníctvom licenčných dohôd), rozšírila by sa ponuka kvalifikovaných inžinierov a technicky zručných pracovníkov.

8.2 MSP by mali čo najlepšie využívať akčný plán pre zamestnanosť, ktorý Komisia predstavila v júni 2009, a jeho politiku lepšieho predvídania štrukturálnych a priemyselných zmien. Oznámenie „Spoločný záväzok pre zamestnanosť“ (32) definuje tri hlavné priority: 1) udržanie miery zamestnanosti, tvorba pracovných miest a podpora mobility; 2) zvyšovanie úrovne zručností a napĺňanie potrieb trhu práce a 3) zlepšenie prístupu k zamestnanosti. Niekoľko najdôležitejších bodov:

a. nástroj mikrofinancovania v celkovom objeme 100 miliónov EUR vo forme pôžičiek do 25 000 EUR určený podnikom s menej ako 10 zamestnancami,

b. päť miliónov príležitostí v učňovskom vzdelávaní a ďalšia pomoc mladým ľuďom, ktorí čelia nezamestnanosti,

c. sektorová analýza trhu práce EÚ s cieľom zlepšiť zručnosti a prispôsobiť ich potrebám trhu práce tak dnes, ako aj v budúcnosti (33),

d. súbor nástrojov pre podniky a ich zamestnancov, ktorý im má pomôcť zvládnuť reštrukturalizáciu podniku,

e. sprievodca odbornou prípravou v malých podnikoch, ktorý má MSP pomôcť získať a udržať si zručnosti, ktoré potrebujú.

9. Odporúčanie 7: význam sietí v internacionalizácii MSP

9.1 MSP nie sú tvorcami cien, ale ich prijímateľmi a na medzinárodných trhoch pôsobia skôr prostredníctvom dodávateľských a hodnotových reťazcov a v rámci dovozu, ako v rámci vývozu. Spomenuté siete poskytujú MSP príležitosti, avšak zároveň prinášajú problémy spojené s duševným vlastníctvom a dominantnými zákazníkmi, ktoré je vhodnejšie riešiť odvetvovým prístupom. EÚ ako aktér na svetovom trhu doteraz nevyužila svoj potenciál zlepšiť úlohu MSP na tretích trhoch tak vo vývoze, ako v dovoze. Osobitný význam má úloha, ktorú EÚ a členské štáty môžu zohrávať pri podpore MSP, ktoré sú dostatočne konkurencieschopné na to, aby pôsobili na začiatku alebo uprostred hodnotového reťazca. Väčšia pozornosť sa musí venovať:

a) podpore európskym MSP, aby sa dostali do častí celosvetového výrobného procesu s vysokou pridanou hodnotou (prostredníctvom programov inovácie, výskumu a zručností, vrátane univerzít),

b) predstaveniu MSP priamym zahraničným investorom, ktorí majú záujem o príležitosti na vnútornom trhu EÚ v záujme podpory dlhodobej priemyselnej spolupráce,

c) pomoci MSP s problémami, ktoré pre nich z týchto hodnotových reťazcov a sietí vyplývajú (práva duševného vlastníctva, včasné platby v súlade so zákonnými a zmluvnými povinnosťami atď.),

d) koordinácii a podpore existujúcich sietí, vrátane národných a európskych vývozných konzorcií MSP, miestnych klastrov a zastupiteľských organizácií MSP s cieľom poskytnúť MSP na mieru šitú pomoc pri lepšom využívaní ich schopností na vnútornom trhu a aj na susedných trhoch (napr. v cezhraničných regiónoch). Podpora zo strany siete Enterprise Europe Network Európskej komisie, obchodných komôr a dvojstranných obchodných komôr zameraných na vývoz je síce užitočná, ale mohla by sa viac rozšíriť, pričom by sa mohla zlepšiť vzájomná koordinácia a spolupráca s existujúcimi sieťami a organizáciami MSP pôsobiacimi v tejto oblasti. Ďalšie štúdie a opatrenia by sa mohli zamerať na rôzne formy združení MSP a možnosti podnikateľsko-technických podporných riešení v súlade s politikou štátnej podpory a WTO.

9.2 Výbor vypracoval niekoľko stanovísk na tému outsourcingu a hodnotových reťazcov (34). Majú priamy vplyv na európske hospodárstvo a najmä na MSP, ktoré vďaka týmto jedinečným vzťahom vo veľkom počte rozširujú svoje pôsobenie na zahraničné trhy. MSP profitujú z týchto celosvetových sietí, vďaka ktorým si môžu rozdeliť riziko medzinárodného pôsobenia, získať prístup k novým technológiám a zlepšiť svoju účinnosť prostredníctvom ďalšieho outsourcingu a špecializácie na svoje kľúčové odbornosti. Sú však konfrontované so špecifickými otázkami týkajúcimi sa ich vzťahu voči zvyšku hodnotového reťazca, ochrany ich duševného vlastníctva v rámci reťazca a spôsobu, ako postupovať smerom k ziskovejším úrovniam hodnotového reťazca (35). Výbor trvá na tom, že chýba politika pre podniky pôsobiace na začiatku a na konci hodnotového reťazca a vo svojich predchádzajúcich stanoviskách už špecifikoval problémy, ktoré je potrebné riešiť.

10. Odporúčanie 8: Inovácia a hodnotenie politiky

10.1 Výbor odporúča rozvíjať lepšie porozumenie dosahu uvedených politických opatrení prostredníctvom účinného monitorovania a hodnotenia výsledkov a pravidelného prehodnotenia cieľov s osobitným ohľadom na internacionalizáciu MSP, ktoré v krátkodobom i dlhodobom horizonte čelia zmenám na svetovom trhu.

a. Metódu pokusov a omylov treba vnímať ako dôležitý zdroj inovácií, ktorý politickým systémom umožňuje učiť sa a zlepšovať sa.

b. Politika založená na overených poznatkoch by mala byť samozrejmým východiskom pri prijímaní rozhodnutí o opatreniach, a zároveň treba lepšie koordinovať údaje prichádzajúce čoraz častejšie a vo väčších množstvách zo širokej škály zdrojov (napr. prostredníctvom preskúmania výsledkov MSP v EÚ) (36).

c. Pracovná skupina pre internacionalizáciu zložená z viacerých zainteresovaných strán by mala spolu so zástupcami z členských štátov, zastupiteľských organizácií MSP, EHSV a Výboru regiónov pomáhať Európskej komisii pri vykonávaní jej politiky.

V Bruseli 16. decembra 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Definíciu malých a stredných podnikov nájdete v odporúčaní 2003/361/EC z 6.5.2003. Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36 a ďalej.

(2) SBS databáza EUROSTAT-u, 2004 – 2005.

(3) Európska komisia, „Internationalisation of SMEs“, Observatory of European SMEs, č. 4, 2003.

(4) „Program pre Európu: návrhy občianskej spoločnosti“, ktorý EHSV predstavil 24. marca 2009.

(5) Záverečná správa Komisie o expertnej skupine pre podporu internacionalizácie MSP: Záverečná správa expertnej skupiny, december 2007.

(6) „Internationalisation of SMEs“, Observatory of European SMEs, č. 4, 2003.

(7) Európa v číslach – ročenka Eurostatu 2008.

(8) Bleskový prieskum Eurobarometer, č. 196.

(9) Stanoviská „Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji“, Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 7; „Medzinárodné verejné obstarávanie“, Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 32 a „Iniciatíva ‚Small Business Act‘ pre Európu“, Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 30.

(10) „Čo znamená Týždeň malého a stredného podnikania?“ http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_sk.htm.

(11) Stanovisko na tému „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“, Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 15.

(12) Oznámenie Komisie, KOM(2008) 874 v konečnom znení.

(13) Pozri „Global Europe“ (Globálna Európa): http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/european-competitiveness/global-europe/, „Market Access Strategy“ (Stratégia prístupu na trh): http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/market-access/index_en.htm a „Trade Barrier Regulation“ (Regulácia prekážok obchodu): http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/index_en.htm.

(14) Spravodajca pán Ignasi Guardans Cambó, správa A6-0002/2008, prijatá 19. februára 2008.

(15) Príklady osvedčených postupov v členských štátoch sú uvedené v dokumente GR ENTR z roku 2008 „Supporting the Internationalisation of SMEs – a good practice guide“ (Podpora internacionalizácie MSP – sprievodca osvedčenými postupmi).

(16) Programy výskumu a vývoja pre MSP, Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 18.

(17) Pozri predovšetkým str. 24 Príručky pravidiel Spoločenstva pre prideľovanie štátnej pomoci malým a stredným podnikom, ktorú 25.2.2009 vydala Európska komisia: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf.

(18) Informačný dokument: Pomoc obchodu, Brusel, 3.4.2009; Príloha A bod 2 programová príručka pre strategické dokumenty v oblasti obchodu (AfT), Brusel, november 2008; správa predsedu výboru TBT: Workshop výboru TBT o úlohe medzinárodných noriem v hospodárskom rozvoji, Final 19.3.2009.

(19) Stanovisko na tému „Ako zlepšovať implementáciu a vykonávanie právnych predpisov EÚ“, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 52.

(20) Oznámenie Komisie na tému Globálna Európa: pevnejšie partnerstvo na zabezpečenie prístupu na trh pre európskych vývozcov, KOM(2007) 183 v konečnom znení.

(21) Pozri štúdiu EIM na tému reprezentatívnosti podnikateľských organizácií pre MSP v EÚ, Zoetermeer, máj 2009.

(22) Európska komisia vydala „Review of the effectiveness of European Community legislation on combating late payments“ (Preskúmanie účinnosti legislatívy Európskeho spoločenstva v boji proti neskorým platbám), http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/late_payments/doc/finalreport_fr.pdf.

(23) OECD – APEC „Aténsky akčný plán odstraňovania prekážok brániciach MSP vo vstupe na medzinárodné trhy“, schválený na svetovej konferencie OECD – APEC 8. novembra 2006 v Aténach.

(24) OECD: „Removing Barriers to SME Access to International Markets“ (Odstraňovanie prekážok prístupu MSP na medzinárodné trhy), 2008; C. Dannreuther „A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU“ (Nadšenie pre nadšenie? Politika v oblasti MSP a politická ekonómia EÚ), Comparative European Politics 23, 2008, s. 377-399; C. Dannreuther „EU SME policy: On the edge of governance“ (Politika v oblasti MSP v EÚ: na hrane správy), CESifo Forum 2/2007.

(25) „Globálne zrodené“ spoločnosti majú štyri hlavné črty: spoločnosť má celosvetovú víziou už pri založení, má výrobky s potenciálom pre svetové trhy, je nezávislá a dokáže sa rýchlo internacionalizovať. Mika Gabrielsson, V. H. Manek Kirpalani, Pavlos Dimitratos, Carl Arthur Solberg, Antonella Zucchella „Born globals: Propositions to help advance the theory“ (Globálne zrodené podniky: Návrhy na podporu teórie) International Business Review 17, 2008, s. 385–401 (s. 389).

(26) Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

(27) Pozri http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/partnership/interprise.htm.

(28) MMF: „Trade Finance Stumbles“ Finance and Development („Zakopnutia vo financovaní obchodu“, Financovanie a rozvoj), 2009.

(29) „Rokovania OECD pri okrúhlom stole v Turíne o vplyve celosvetovej krízy na malé a stredné podniky a o financovaní podnikania a politických odozvách“, ktoré sa konali 26. – 27. marca 2009 v Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti v talianskom Turíne.

(30) Iniciatíva „Small Business Act“ (pozri poznámku pod čiarou č. 9) a stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách“Ú. v. ES C 407, 28.12.1998, s. 50.

(31) Vyhlásenie lídrov G20 „Svetový plán obnovy a rozvoja“, 2. apríla 2009.

(32) KOM(2009) 257 v konečnom znení.

(33) Oznámenie „Nové zručnosti pre nové pracovné miesta“, KOM(2008) 868 v konečnom znení.

(34) Stanovisko na tému „Vývoj hodnotového a dodávateľského reťazca v európskom a globálnom kontexte“, Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 1 a stanovisko na tému „Integrácia svetového obchodu a outsourcing“, Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2008, s. 59.

(35) OECD: Posilňovať úlohu MSP v globálnych hodnotových reťazcoch.

(36) OECD: Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base, 2008.