Všeobecným cieľom NPE je podporovať dosahovanie cieľov politík EÚ v sektoroch dopravy, energetiky a v digitálnych technológií v súvislosti s transeurópskymi sieťami, a to umožnením alebo urýchlením investícií do projektov spoločného záujmu, a podporovať cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Bude sa zameriavať na maximalizáciu synergií medzi sektormi, na ktoré sa NPE vzťahuje, a ďalšími programami EÚ.

V prípade energetiky sa dôraz kladie na dokončenie transeurópskych energetických sietí prostredníctvom rozvoja projektov spoločného záujmu, ktoré sa týkajú ďalšej integrácie vnútorného trhu s energiou a interoperability sietí cez hranice a vo všetkých sektoroch; prostredníctvom udržateľného rozvoja umožnením dekarbonizácie, najmä integráciou obnoviteľných zdrojov energie, a prostredníctvom bezpečnosti dodávok energie, okrem iného aj zabezpečením zvyšovania inteligencie a digitalizácie infraštruktúry. Nástroj prispieva aj k nákladovo efektívnemu dosahovaniu cieľov Parížskej dohody o zmene klímy, ako aj cieľov v oblasti energie a klímy do roku 2030 a dlhodobých cieľov dekarbonizácie, a to prostredníctvom integrácie energie z obnoviteľných zdrojov do rozvoja vhodnej infraštruktúry a prostredníctvom podpory obmedzeného počtu cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

V prípade dopravy je zámerom NPE prispievať k dokončeniu oboch úrovní siete TEN-T: strategického základu (t. j. základnej siete) do roku 2030 a jej rozsiahlejšej úrovne (t. j. súhrnnej siete) do roku 2050. Ďalej sa v rámci tohto nástroja podporuje nasadzovanie európskych systémov riadenia dopravy pre všetky spôsoby dopravy, najmä pre leteckú a železničnú dopravu, a nástroj pomáha EÚ aj pri prechode na inteligentnú, udržateľnú, inkluzívnu, bezpečnú a chránenú mobilitu (napríklad formou vytvárania európskej siete infraštruktúry na nabíjanie vozidiel na alternatívne palivá). Odhaduje sa, že dokončenie základnej siete TEN-T do roku 2030 prinesie 7,5 milióna pracovných miest ročne od roku 2017 do roku 2030 a ďalší nárast HDP v Únii o 1,6 % v roku 2030.

V návrhu Komisie na viacročný finančný rámec na obdobie 2021 – 2027 sa odzrkadľuje význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu o zmene klímy a so záväzkom k plneniu cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o zohľadňovanie problematiky klímy vo všetkých programoch EÚ, s celkovým cieľom 25 % rozpočtových výdavkov EÚ na podporu cieľov v oblasti zmeny klímy Očakáva sa, že z najväčšej miery k dosiahnutiu tohto cieľa prispeje Nástroj na prepojenie Európy, z ktorého finančných prostriedkov by celkovo 60 % malo prispievať k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. Príspevok tohto programu k dosiahnutiu tohto celkového cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému markerov EÚ pre oblasť klímy na vhodnej úrovni členenia vrátane použitia presnejších metodík, ak sú k dispozícii. Komisia bude naďalej každoročne predkladať informácie o viazaných rozpočtových prostriedkoch v súvislosti s ročným návrhom rozpočtu.

NPE „je určený na podporu investícií do transeurópskych sietí. Tieto siete a cezhraničná spolupráca majú rozhodujúci význam nielen pre fungovanie jednotného trhu, ale sú strategické aj z hľadiska realizácie energetickej únie, digitálneho jednotného trhu a rozvoja udržateľných druhov dopravy. Bez zásahu EÚ majú súkromní prevádzkovatelia a vnútroštátne orgány slabú motiváciu investovať do projektov cezhraničnej infraštruktúry“.

NPE sa zameriava na projekty s najvyššou európskou pridanou hodnotou a katalyzuje investície do projektov s cezhraničným dosahom a celoeurópskych interoperabilných systémov a služieb, v prípade ktorých je nevyhnutné, aby finančná podpora pokračovala aj po roku 2020. NPE svojim efektívnym spôsobom práce reaguje na zlyhania trhu a pomáha získavať ďalšie investície z iných zdrojov, najmä zo súkromného sektora, a to v súčinnosti a doplnkovosti s InvestEU a inými programami Únie.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a patrí do rozsahu pôsobnosti opatrení v oblasti transeurópskych sietí, ako sa vymedzuje v článku 170 ZFEÚ a v článku 194 ZFEÚ pre cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Opatrenia plánované v tomto návrhu sa konkrétne obmedzujú na európsky rozmer dopravnej, energetickej a digitálnej infraštruktúry a cezhraničné využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.

Na podporu energie z obnoviteľných zdrojov sa vzťahuje článok 194 ZFEÚ, v ktorom sa táto podpora výslovne uvádza ako jeden z cieľov politík EÚ v oblasti energetiky. Keďže projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov s cezhraničným charakterom prispievajú k nákladovo efektívnemu dosahovaniu cieľa Únie navrhnutého do roku 2030, aj legislatívny nástroj by mal vychádzať z článku 194 ZFEÚ.

Opatrenia programu by sa mali primeraným spôsobom využívať na riešenie prípadov zlyhania trhu alebo suboptimálnych investičných situácií bez toho, aby kopírovali alebo vytláčali súkromné financovanie, a mali by prinášať jasnú európsku pridanú hodnotu. Zabezpečí sa tak súlad medzi opatreniami programu a pravidlami štátnej pomoci EÚ, čím sa predíde neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

Dopravná, energetická a digitálna infraštruktúra budú v rôznej miere podporované viacerými finančnými programami a nástrojmi EÚ vrátane NPE, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu, programu Európsky horizont, fondu InvestEU a nástroja LIFE. Je dôležité čo najúčinnejšie využiť rôzne finančné programy a nástroje Únie, a tým maximalizovať doplnkovosť a pridanú hodnotu investícií podporovaných Úniou. To by sa dosiahlo prostredníctvom zjednodušeného investičného procesu, ktorý by umožnil zviditeľnenie pripravovaných dopravných projektov a súlad v rámci príslušných programov Únie v úzkej spolupráci s členskými štátmi.

V sektore dopravy NPE prispieva k dosiahnutiu dlhodobých cieľov EÚ zameraných na dokončenie základnej siete TEN-T do roku 2030 a pokrok smerom k dokončeniu súhrnnej siete TEN-T do roku 2050. To zahŕňa prechod na ekologickú, konkurencieschopnú a prepojenú mobilitu, zavedenie systému SESAR a Európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ERTMS) a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo prostredníctvom inovačnej infraštruktúry vrátane základnej infraštruktúry EÚ na nabíjanie vozidiel do roku 2025.

V digitálnej oblasti respondenti poukázali na ústrednú úlohu širokopásmového pripojenia ako hlavného faktora hospodárskeho a sociálneho rozvoja v rámci spoločnosti a všetkých odvetví. V záujme zvýšenia konkurencieschopnosti EÚ žiadali zvýšenie investícií do pripojiteľnosti a technológie 5G, čo by pomohlo zlepšovať ekonomickú výkonnosť, vytvárať pracovné miesta v EÚ a podporiť kvalitatívny pokrok pri prechode na digitálnu spoločnosť.

·„NPE testoval aj synergie medzi sektormi, obmedzoval ho však súčasný právny/rozpočtový rámec. Sektorové politické usmernenia a nástroj NPE by mali byť pružnejšie na uľahčenie synergií a mali by lepšie reagovať na nový technologický vývoj a priority, ako je digitalizácia, a zároveň sa musí urýchliť dekarbonizácia a musia sa riešiť spoločné spoločenské výzvy, ako je kybernetická bezpečnosť.

·NPE naďalej používa a vyvíja inovačné finančné nástroje. Ich zavádzanie však bolo obmedzené z dôvodu nových možností, ktoré ponúka Európsky fond pre strategické investície. Predpokladá sa, že používanie finančných nástrojov NPE sa zvýši v druhej polovici programu, keď sa zabezpečí doplnkovosť osobitných finančných nástrojov NPE s EFSI.“ V roku 2018 by mal začať fungovať investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE, ktorý má vychádzať z príspevkov z NPE a EFSI a malo by sa z neho financovať zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou služieb, pričom by sa mal využívať dôležitý pákový efekt.

·NPE je efektívny a cielený nástroj pre investície do transeurópskej infraštruktúry (TEN) v sektore dopravy, energetiky a v digitálnom sektore. Od roku 2014 sa investovalo 25 miliárd EUR, čo viedlo približne k 50 miliardam EUR celkových investícií do infraštruktúry v EÚ. NPE prispieva k prioritám Komisie v oblasti pracovných miest, rastu a investícií, vnútorného trhu, energetickej únie, klímy a digitálneho jednotného trhu. Tým posilňuje konkurencieschopnosť a modernizáciu hospodárstva EÚ.

Všeobecné snahy o zjednodušenie nariadenia o NPE na obdobie po roku 2020 prebiehali v súlade s už uvedenými horizontálnymi usmerneniami. Zodpovedá to všetkým ostatným finančným programom a následne to bude mať vplyv na nový NPE najmä v súvislosti so zjednodušením vykazovania nákladov, mierami spolufinancovania, účasťou zainteresovaných strán a s vypracovaním cieľov programu, jeho monitorovaním a podávaním správ. Zefektívnením nariadenia o NPE a možnosťou delegovať právomoci a podmienky na pracovné programy sa tak zároveň zabezpečí ešte jednoduchší právny rámec pre NPE, čím sa zjednodušia ďalšie synergie medzi týmito tromi sektormi a umožní sa prispôsobenie NPE budúcim potrebám.

V súlade so všeobecným prístupom uplatňovaným vo všetkých posúdeniach vplyvu súvisiacich s VFR sa posúdenie vplyvu pre NPE zameriavalo na zmeny a politické možnosti predpokladané v legislatívnom návrhu. V správe sa konkrétne vysvetľuje štruktúra a priority navrhovaného pokračovania programu NPE a rozoberajú sa možnosti najoptimálnejšieho plnenia cieľov. V správe o posúdení vplyvu sa čerpalo zo získaných poznatkov a skúseností z aktuálneho NPE, pričom ako základný zdroj údajov sa použilo najnovšie hodnotenie NPE v polovici trvania (popri výsledkoch otvorených verejných konzultácií, ktoré sa zorganizovali v rámci série konzultácií týkajúcich sa celého spektra budúceho financovania z prostriedkov EÚ, a výstupoch z cielenejších výmen názorov so zainteresovanými stranami na tému synergie a energie z obnoviteľných zdrojov).

V tomto článku sa vyžaduje, aby Komisia vykonala priebežné hodnotenie a hodnotenie ex post programu a aby závery hodnotení spolu so svojimi pripomienkami oznámila Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

S cieľom zaistiť správne finančné riadenie a zmierniť riziká súvisiace so značnými oneskoreniami, ktoré sa v prípade veľkých infraštruktúrnych projektov vyskytujú, sa v tomto článku vymedzujú podmienky na zníženie alebo zrušenie grantov. Stanovuje sa tu, že granty možno znížiť alebo zrušiť, ak sa akcia nezačne implementovať do jedného roka od dátumu začatia uvedeného v dohode o grante alebo ak sa po preskúmaní pokroku v implementácii akcie zistilo, že pri ňom došlo k takému výraznému omeškaniu, že ciele akcie sa pravdepodobne nedosiahnu.

(3)V rámci programu by sa mali podporiť projekty v oblasti zmeny klímy a environmentálne a sociálne udržateľné projekty a prípadne opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu. Program by mal najmä viac prispievať k tomu, aby sa dosiahli ciele Parížskej dohody a navrhnuté ciele na rok 2030 v oblasti klímy a energetiky a aby sa posilnil dlhodobý cieľ v oblasti dekarbonizácie.

(1)Na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a podnecovanie tvorby pracovných miest Únia potrebuje modernú a vysoko výkonnú infraštruktúru slúžiacu na prepojenie a integráciu Únie a všetkých jej regiónov v sektoroch dopravy, telekomunikácií a energetiky. Tieto prepojenia by mali zlepšiť slobodný pohyb osôb, tovaru, kapitálu a služieb. Transeurópske siete by mali uľahčiť cezhraničné prepojenia, podporiť väčšiu hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a prispieť ku konkurencieschopnejšiemu sociálno-trhovému hospodárstvu a k boju proti zmene klímy.

(4)Vzhľadom na dôležitosť riešenia problematiky zmeny klímy v súlade so záväzkami Únie uplatňovať Parížsku dohodu a so záväzkom voči cieľom Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by sa preto v tomto nariadení mal zohľadňovať aspekt zmeny klímy a toto nariadenie by malo viesť k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov EÚ na podporu cieľov v oblasti zmeny klímy. Očakáva sa, že 60 % z celkového finančného krytia programu bude vynaložených na opatrenia, ktoré prispievajú k cieľom v oblasti zmeny klímy, a to okrem iného na základe týchto Rio markerov: i) 100 % na výdavky týkajúce sa železničnej infraštruktúry, alternatívnych palív, čistej mestskej dopravy, prenosu elektriny, skladovania elektriny, inteligentných sietí, prepravy CO2 a energie z obnoviteľných zdrojov; ii) 40 % na vnútrozemskú vodnú dopravu a multimodálnu dopravu a plynárenskú infraštruktúru, ak je možné zvýšiť využitie vodíka alebo biometánu z obnoviteľných zdrojov. Príslušné opatrenia sa určia počas prípravy a vykonávania programu a opätovne sa prehodnotia v rámci príslušných hodnotení a postupov preskúmania. Aby sa predišlo zraniteľnosti infraštruktúry z hľadiska možných dlhodobých vplyvov zmeny klímy, a aby sa zaistilo, že náklady na elimináciu emisií skleníkových plynov, ktoré z projektu vyplývajú, budú zahrnuté v ekonomickom hodnotení projektu, projekty podporované v rámci programu by mali mať zabezpečenú odolnosť proti zmene klímy podľa usmernenia, ktoré by mala Komisia v prípade potreby vypracovať v súlade s usmernením vypracovaným pre ostatné programy Únie.

(5)S cieľom splniť oznamovacie povinnosti stanovené v článku 11 písm. c) smernice (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES, pokiaľ ide o čerpanie prostriedkov Únie na podporu opatrení prijatých na dosiahnutie súladu s cieľmi tejto smernice, treba sledovať výdavky súvisiace so znižovaním emisií alebo látok znečisťujúcich ovzdušie podľa tejto smernice.

(6)Dôležitým cieľom tohto programu je zaistiť väčšiu synergiu medzi sektormi dopravy, energetiky a digitálnych technológií. Na tento účel by sa v programe malo stanoviť prijatie medzisektorových pracovných programov, v rámci ktorých by sa riešili konkrétne oblasti pôsobnosti, napr. prepojená a automatizovaná mobilita alebo alternatívne palivá. V rámci programu by sa navyše malo zaistiť, aby v každom sektore existovala možnosť považovať za oprávnené niektoré doplnkové zložky týkajúce sa iného sektora, pokiaľ takýto prístup zlepšuje sociálno-ekonomické prínosy investícií. Synergia medzi odvetviami by sa mala stimulovať na základe kritérií na vyhodnotenie návrhov pri výbere opatrení.

(7)V usmerneniach pre transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T) uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (ďalej len „usmernenia pre TEN-T“) sa identifikuje infraštruktúra TEN-T, špecifikujú požiadavky, ktoré sa majú spĺňať, a stanovujú sa opatrenia na ich realizáciu. V týchto usmerneniach sa predpokladá najmä dokončenie budovania základnej siete do roku 2030 prostredníctvom vytvorenia novej infraštruktúry, ako aj zásadnej modernizácie a obnovy existujúcej infraštruktúry.

(8)Ak sa majú dosiahnuť ciele stanovené v usmerneniach pre TEN-T, je potrebné prioritne podporiť cezhraničné a chýbajúce prepojenia a podľa potreby zaistiť, aby podporované činnosti boli v súlade s pracovnými plánmi pre koridory stanovenými podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojom siete, pokiaľ ide o výkonnosť a interoperabilitu.

(9)Treba takisto prispôsobiť smerovanie koridorov základnej siete a ich predbežne identifikovaných úsekov, aby sa zohľadnili zvyšujúce sa dopravné toky a vývoj siete. Toto prispôsobenie by malo byť primerané, aby sa zachoval súlad a efektívnosť rozvoja a koordinácie koridorov. Dĺžka koridorov základnej siete by sa preto nemala zvýšiť o viac ako 15 %.

(10)Je dôležité podporovať investície do inteligentnej, udržateľnej, inkluzívnej, bezpečnej a chránenej mobility v celej Únii. V roku 2017 Komisia predstavila „Európu v pohybe“, (t. j. )rozsiahly súbor iniciatív na zvýšenie bezpečnosti premávky, podporu inteligentného spoplatňovania ciest, zníženie emisií CO2, znečistenia ovzdušia a dopravných zápch, podporu prepojenej a autonómnej mobility a zabezpečenie vhodných podmienok a času odpočinku pre pracovníkov. Tieto iniciatívy by mali byť sprevádzané finančnou podporou Únie, v prípade potreby prostredníctvom tohto programu.

(11)V usmerneniach TEN-T sa v súvislosti s novými technológiami a inováciami požaduje, aby sa v sieti TEN-T umožnila dekarbonizácia vo všetkých druhoch dopravy prostredníctvom podpory energetickej účinnosti, ako aj využitím alternatívnych palív. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ sa stanovuje spoločný rámec opatrení týkajúcich sa zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá v Únii s cieľom znížiť závislosť od ropy a zmierňovať vplyv dopravy na životné prostredie. Zároveň sa v nej od členských štátov vyžaduje, aby k 31. decembru 2025 zaistili, by boli k dispozícii verejne prístupné nabíjacie alebo čerpacie stanice. Ako sa uvádza v návrhoch Komisie z novembra 2017, je potrebné prijať komplexný súbor opatrení na podporu nízkoemisnej mobility vrátane finančnej podpory, ak trhové podmienky neposkytujú dostatočnú motiváciu.

(12)Komisia v súvislosti so svojím oznámením s názvom Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická zdôraznila, že automatizované vozidlá a pokročilé systémy pripojiteľnosti prispejú k tomu, že vozidlá prispejú k väčšej bezpečnosti, jednoduchšiemu zdieľaniu a väčšej dostupnosti pre všetkých občanov vrátane tých, ktorí v súčasnosti nemôžu služby mobility využívať, napríklad seniori a osoby so zdravotným postihnutím. Komisia v tomto kontexte navrhla strategický akčný plán EÚ týkajúci sa bezpečnosti cestnej premávky a revíziu smernice 2008/096 o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry.

(13)S cieľom zlepšiť dokončovanie dopravných projektov v menej rozvinutých častiach siete by sa do programu mali previesť rozpočtové prostriedky z Kohézneho fondu na financovanie dopravných projektov v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu. V počiatočnej fáze a s obmedzením prevedeného krytia na 70 % by sa pri výbere projektov oprávnených na financovanie mali zohľadniť národné finančné príspevky v rámci Kohézneho fondu. Zvyšných 30 % prevedeného krytia by sa malo vyčleniť na konkurenčnom základe na projekty situované v členských štátoch, ktoré sú oprávnené získať financovanie z Kohézneho fondu, s prioritou kladenou na cezhraničné a chýbajúce prepojenia. Komisia by mala podporovať členské štáty oprávnené na čerpanie prostriedkov z Kohézneho fondu v ich úsilí vytvoriť vhodný plán projektov, najmä posilnením inštitucionálnej kapacity dotknutých orgánov verejnej správy.

(14)V nadväznosti na spoločné oznámenie o zlepšovaní vojenskej mobility v Európskej únii z novembra 2017 sa v akčnom pláne vojenskej mobility, ktorý 28. marca 2018 prijali Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, zdôraznilo, že politika dopravnej infraštruktúry je jasnou príležitosťou na posilnenie synergie medzi obrannými potrebami a sieťou TEN-T. V akčnom pláne sa uvádza, že Rada bola vyzvaná, aby do polovice roku 2018 vyhodnotila a validovala vojenské požiadavky v súvislosti s dopravnou infraštruktúrou a že do roku 2019 útvary Komisie identifikujú časti transeurópskej dopravnej siete vhodné na vojenské využitie vrátane potrebnej modernizácie existujúcej infraštruktúry. Finančné krytie Únie na realizáciu projektov dvojakého využitia by sa malo plniť prostredníctvom programu na základe špecifických pracovných programov, v ktorých sa uvádzajú uplatniteľné požiadavky vymedzené v rámci akčného plánu.

(15)Komisia v oznámení „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ zdôraznila konkrétne potreby dopravy v najvzdialenejších regiónoch a nevyhnutnosť zabezpečiť finančnú pomoc Únie na ich splnenie, a to aj prostredníctvom programu.

(16)Vzhľadom na významnú potrebu investovať do pokroku smerom k dokončeniu základnej siete TEN-T do roku 2030 (odhad 350 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027), súhrnnej siete TEN-T do roku 2050 a investície na dekarbonizáciu, digitalizáciu a dopravu v mestách (odhad 700 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027) je vhodné čo najúčinnejšie využiť rôzne finančné programy a nástroje Únie, a tým maximalizovať pridanú hodnotu investícií podporovaných Úniou. To by sa dosiahlo prostredníctvom zjednodušeného investičného procesu, ktorý by umožnil zviditeľnenie pripravovaných dopravných projektov a súlad v rámci príslušných programov Únie, najmä Nástroja na prepájanie Európy, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu a InvestEU. V prípade potreby by sa mali zohľadniť najmä príslušné podmienky uvedené v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) XXX [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (ďalej len „VN“)].

(17)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 sa vymedzujú priority transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktoré sa majú zrealizovať na účely dosiahnutia cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy, ďalej sa vymedzujú projekty spoločného záujmu potrebné na realizáciu týchto priorít a zavádzajú sa opatrenia v oblasti udeľovania povolení, zaangažovania verejného sektora a regulácie na urýchlenie a/alebo uľahčenie realizácie týchto projektov, vrátane kritérií oprávnenosti takýchto projektov na finančnú pomoc Únie.

(18)V smernici [prepracované znenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie] sa zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť podporný rámec umožňujúci posilnené využívanie finančných prostriedkov Únie s výslovným odkazom na umožnenie akcií na podporu cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

(19)Zatiaľ čo dokončenie sieťovej infraštruktúry zostáva prioritou pre dosiahnutie väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov, začlenenie cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov odráža prístup prijatý v rámci iniciatívy „Čistá energia pre všetkých Európanov“ s kolektívnou zodpovednosťou dosiahnuť ambiciózny cieľ využívania energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 a zmenený kontext politiky s ambicióznymi dlhodobými cieľmi v oblasti dekarbonizácie.

(20)Pre agendu Únie v oblasti dekarbonizácie sú nevyhnutné inovatívne technológie v oblasti infraštruktúry, ktoré umožnia prechod na nízkouhlíkové energetické systémy a systémy mobility a zvýšia bezpečnosť dodávok energie. Komisia najmä v „Oznámení o posilňovaní európskych energetických sietí“ z 23. novembra 2017 zdôraznila, že úloha elektriny, v prípade ktorej bude energia z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 predstavovať polovicu výroby, bude čoraz viac stimulovať dekarbonizáciu sektorov, ktorým doposiaľ dominovali fosílne palivá, ako napríklad doprava, priemysel, vykurovanie a chladenie, a preto sa v rámci politiky transeurópskej energetickej infraštruktúry čoraz viac kladie dôraz na prepojenie elektrických sietí, skladovanie elektriny a projekty inteligentných sietí. S cieľom podporiť ciele Únie v oblasti dekarbonizácie by sa mali náležite zohľadniť a uprednostniť tie technológie a projekty, ktoré prispievajú k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Komisia sa bude snažiť zvyšovať počet projektov týkajúcich sa cezhraničných inteligentných sietí, inovatívneho skladovania a prepravy oxidu uhličitého, ktoré sa podporia z programu.

(21)Dokončenie digitálneho jednotného trhu závisí od základnej infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Digitalizácia európskeho priemyslu a modernizácia sektorov, akými sú doprava, energetika, zdravotníctvo a verejná správa, závisia od všeobecného prístupu k spoľahlivým a cenovo dostupným sieťam s vysokou a veľmi vysokou kapacitou. Digitálna pripojiteľnosť sa stala jedným z rozhodujúcich faktorov na preklenutie ekonomických, sociálnych a územných rozdielov, pričom podporuje modernizáciu miestneho hospodárstva a je základom pre diverzifikáciu hospodárskych činností. Rozsah intervencie tohto programu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti by sa mal upraviť tak, aby odrážal jeho rastúci všeobecný význam pre hospodárstvo a všeobecne pre spoločnosť. Je preto potrebné stanoviť projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti digitálneho jednotného trhu, a zrušiť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014.

(22)V oznámení s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (stratégia gigabitovej spoločnosti) sa stanovujú strategické ciele do roku 2025 s cieľom optimalizovať investície do infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Cieľom smernice (EÚ) 2018/XXX [európsky kódex elektronickej komunikácie] je okrem iného vytvoriť regulačné prostredie, ktoré bude stimulovať súkromné investície do sietí digitálnej pripojiteľnosti. Je však jasné, že zavádzanie sietí nebude v mnohých oblastiach Únie komerčne únosné kvôli viacerým faktorom ako odľahlosť a územné alebo geografické osobitosti, nízka hustota obyvateľstva a rôzne sociálno-ekonomické faktory. Program by sa mal preto upraviť tak, aby prispieval k dosiahnutiu týchto strategických cieľov stanovených v stratégii gigabitovej spoločnosti a dopĺňal podporu, ktorú pre zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou poskytujú iné programy, najmä Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a fond InvestEU.

(23)Kým všetky siete digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú pripojené na internet, sú vo svojej podstate transeurópske, hlavne z dôvodu fungovania aplikácií a služieb, ktoré umožňujú, z hľadiska podpory v rámci tohto programu sa za prioritné budú považovať opatrenia s najväčším očakávaným vplyvom na digitálny jednotný trh, okrem iného prostredníctvom ich zosúladenia s cieľmi oznámenia o stratégii gigabitovej spoločnosti, a s vplyvom na digitálnu transformáciu hospodárstva a spoločnosti s ohľadom na zlyhania trhu a zaznamenané prekážky pri jej realizácii.