SK Úradný vestník Európskej únie C 242/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Situácia po zrušení kvót na mlieko v roku 2015“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2015/C 242/04)

Spravodajca: Padraig WALSHE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. júla 2014 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Situácia po zrušení kvót na mlieko v roku 2015/ (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. januára 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 504. plenárnom zasadnutí 21. a 22. januára 2015 (schôdza z 21. januára 2015) prijal 219 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 14 sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV považuje ukončenie režimu kvót na mlieko k 31. marcu 2015, o ktorom bolo rozhodnuté v roku 2008, za zásadnú zmenu. Od zavedenia tejto komplexnej úpravy produkcie 1. apríla 1984 sa postupom času čoraz jasnejšie ukazovalo, že ceny mlieka mliečnych výrobkov a príjmy poľnohospodárov sa nedajú dostatočne účinne podporovať a stabilizovať, a produkcia mlieka v EÚ sa znížila, zatiaľ čo celosvetová produkcia mlieka výrazne vzrástla.

1.2. EHSV trvá na tom, že politika EÚ v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov po zrušení kvót na mlieko, t. j. po roku 2015, musí popri vytváraní predpokladov na rast a rozvoj zároveň zabrániť znižovaniu chovu mliekového dobytka a poskytovať podporu menším poľnohospodárom najmä v znevýhodnených oblastiach a horských regiónoch. Poľnohospodárom a v konečnom dôsledku hospodárstvu EÚ musí umožniť čerpať z prínosov rastúcich svetových trhov s mliekom a mliečnymi výrobkami, pričom však musí rešpektovať a podporovať rovnako cenné ekonomické a sociálne príspevky malých znevýhodnených poľnohospodárskych podnikov zameraných na chov dojníc v mnohých európskych regiónoch.

1.3. EHSV je presvedčený, že k tomu musí dôjsť plným využitím ustanovení II. piliera SPP na roky 2014 – 2020 a balíka predpisov týkajúcich sa mlieka, aby sa zaistilo, že rodinné farmy zamerané na chov dojníc zostanú zachované. Musí sa podporovať účasť v organizáciách producentov, ktoré môžu poľnohospodárom pomôcť zlepšiť ich postavenie v dodávateľskom reťazci, ako aj transfer poznatkov s cieľom pomôcť im zvýšiť technickú a ekonomickú efektívnosť.

1.4. EHSV sa však domnieva, že rozpočty a opatrenia II. piliera alebo opatrenia balíka predpisov týkajúcich sa mlieka, ktorý je teraz súčasťou SPP na roky 2014 – 2020, rozhodne nebudú postačovať na ochranu zraniteľných chovateľov dojníc, a to či už v znevýhodnených resp. horských regiónoch alebo mimo nich. Na zaistenie dostatočných príjmov a spravodlivého podielu trhových výnosov pre poľnohospodárov budú potrebné dodatočné opatrenia. Poľnohospodári by tiež mali mať možnosť využiť poradenstvo o účinnosti, diverzifikácii a preorientovaní výroby, aby mohli čo najlepšie rozhodnúť o svojej budúcnosti a budúcnosti svojich nástupcov s ohľadom na obmedzenia svojich znevýhodnených podnikov z hľadiska kapacity dosahovania príjmov.

1.5. Podľa EHSV je rovnako dôležité zabezpečiť, aby podniky všetkých komerčných a konkurencieschopných chovateľov dojníc vo všetkých oblastiach, vrátane oblastí vhodnejších na udržateľnú a konkurencieschopnú výrobu mlieka na export, mali možnosť rozvíjať sa tak, aby dokázali reagovať na rýchlo rastúci dopyt a tak vytvárali väčšiu zamestnanosť a príjmy pre hospodárstvo vo vidieckych oblastiach EÚ. Hlavnou výzvou pre týchto poľnohospodárov však bude výrazné kolísanie príjmov súvisiace s volatilitou, pokiaľ ide o ceny mliečnych komodít (a teda nákupnú cenu mlieka), ako aj náklady na vstupy. Je dôležité, aby EÚ uľahčila členským štátom a odvetviu vypracovanie daňových riešení a jednoduchých hedžingových nástrojov, ako sú zmluvy s pevne stanovenými maržami, ktoré sú poľnohospodárom ľahko prístupné.

1.6. EHSV dôrazne požaduje preskúmať neadekvátnu úroveň opatrení záchrannej siete, ktoré sú súčasťou novej SPP, a ďalej ich sledovať, aby sa zaistilo, že budú lepšie zodpovedať skutočným výrobným nákladom.

1.6.1. Takisto sa ďalej musí podporovať propagácia mliečnych výrobkov na domácich trhoch EÚ, ako aj vo vývoze z EÚ. EÚ musí podporovať identifikáciu a rozvoj nových trhov, pričom musí zaistiť, že medzinárodné obchodné dohody budú vyvážené a umožnia vývozcom z EÚ spravodlivý prístup na trhy.

1.6.2. Na domácich trhoch musí podporovať propagáciu prínosov spotreby mlieka pre zdravie, ktoré znovu potvrdil nedávny vedecký výskum.

1.6.3. EÚ musí tiež sprísniť svoju reguláciu maloobchodného trhu, aby znemožnila maloobchodníkom zneužívať svoje postavenie a poľnohospodárom umožnila zabezpečiť návratnosť ich nákladov.

1.7. V neposlednom rade sa musí uznať a podporovať významná úloha, ktorú v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov zohrávajú družstvá. Družstvá zohrávajú vo svetom mliekarenskom priemysle vedúcu úlohu. Podľa prieskumu Rabobanky z júla 2014 (1) sú v rebríčku 10 najväčších svetových mliekarenských spoločností 4 družstvá. Pri podpore chovateľov dojníc na vrtošivom trhu môžu oveľa významnejšiu úlohu ako súkromní nákupcovia resp. spracovatelia mlieka zohrávať družstvá, pretože ich dodávatelia mlieka sú vlastne ich členovia. Ponúkajú tiež oveľa udržateľnejšie dlhodobé záväzky vykupovať mlieko od členov-chovateľov za prijateľné ceny.

2. Súvislosti – poučenie z minulosti

2.1. Priemerná cena mlieka v EÚ bola 37,47 c/kg v septembri 2014 (zdroj: prieskum LTO týkajúci sa mlieka) (2), čo je pokles o 8,2 % v porovnaní s priemernou cenou, ktorá sa podľa tohto zdroja uplatňovala vo februári 2014.

2.2. Silný dopyt na celom svete podporoval až do neskorej jari pevné ceny. Ceny sa však začali upravovať, keď zvyšovanie výroby u hlavných vývozcov (+ 4,3 % p.a. v období od januára do septembra 2014) predbehlo zdravý rast dopytu (+ 2 – 2,5 % p.a.), najmä z rozvíjajúcich sa trhov. V druhom polroku 2014 mal na túto komoditu, a teda aj výrobné ceny, vplyv dočasný odchod Číny z trhu po nadmerných nákupoch v predchádzajúcich mesiacoch a zákaz dovozu mlieka a mliečnych výrobkov z EÚ do Ruska, kam smeruje 33 % vývozu mlieka a mliečnych výrobkov z EÚ.

2.2.1. Prudký pokles cien mlieka koncom roka 2014 vyvolal u chovateľov dojníc pochopiteľné obavy v spojitosti s jeho dosahom na ich živobytie v ďalších mesiacoch, zatiaľ čo sa v EÚ pripravuje zrušenie systému kvót a výroba v ostatných častiach sveta aspoň z krátkodobého hľadiska ďalej rastie. Oprávnene tiež pochybujú o pripravenosti a schopnosti EÚ pomôcť im zvládať neodvratné obdobia nízkych cien mlieka resp. príjmov z neho spôsobené budúcimi krízami.

2.3. Strednodobé a dlhodobé vyhliadky pri mlieku a mliečnych komoditách sú naďalej výrazne pozitívne tak na svetových, ako aj domácich trhoch. Svetový dopyt ostáva ďalej dynamický, najmä v rozvíjajúcich sa ekonomikách, a vychádza zo stabilného demografického trendu. Tradičné, vysoko kvalitné produkty drobnej výroby, ktoré sa často vyrábajú v znevýhodnených oblastiach z mlieka vyprodukovaného na zraniteľných hospodárstvach a sú vysoko cenené spotrebiteľmi, sa stretávajú s čoraz väčším dopytom, dokonca aj na zrelých domácich trhoch v Európe. Inovatívne mliečne výrobky, ako športová, zdravotná a detská výživa založené na srvátke a iných zložkách mlieka sú rýchlo rastúcou kategóriou výrobkov s vysokou hodnotou na domácich a svetových trhoch.

2.4. Možno očakávať, že po zrušení kvót sa výroba zvýši, najmä v členských štátoch, ktoré sú v súčasnosti kvótami obmedzované, ako je Írsko, Nemecko, Holandsko, Dánsko, Rakúsko, Poľsko a Francúzsko.

2.5. Stále však jestvujú pochybnosti o tom, či si regulačný rámec EÚ dokáže poradiť s obdobiami extrémnej volatility trhu alebo s krízovou situáciou, najmä pokiaľ ide o pomoc poľnohospodárom zvládnuť nestále marže a príjmy a zaistenie vyrovnaného rozvoja výroby mlieka v Európskej únii.

2.6. Zákaz dovozu do Ruska a jeho negatívny vplyv na všetky trhy s mliečnymi komoditami v EÚ bol prvou skúškou nového európskeho systému krízového riadenia. Vzhľadom na obmedzený trhový dosah znovuotvorenia pomoci na súkromné skladovanie syra (pred jej náhlym ukončením), ako aj pomoci na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka spolu s predĺženým obdobím intervenčných nákupov a zvýšením výdavkov na propagáciu je zrejmé, že tieto pochybnosti sú oprávnené. Je potrebné vypracovať nové opatrenia na riešenie trhových kríz, EÚ však musí byť v prvom rade pripravená ich rýchlo a rozhodne uplatňovať.

2.6.1. Poučiť sa možno zo skúsenosti EÚ s reakciou na významný kolaps dopytu po mlieku a mliečnych výrobkoch a ich cien spojený s pádom finančného systému v roku 2008/2009. Vzhľadom na pomalú reakciu Európskej komisie v roku 2009 bolo potrebných šesť mesiacov intervenčných nákupov masla a osem mesiacov nákupov sušeného odstredeného mlieka, kým sa trhové ceny vyšplhali nad intervenčný ekvivalent. Súkromné skladovanie masla pokračovalo väčšiu časť roka (od marca do decembra) a aj v roku 2010, pričom sa skončilo až v auguste. Výdavky na všetky intervenčné opatrenia na podporu trhov dosiahli v roku 2009 370 miliónov EUR, z ktorých 181 miliónov sa vynaložilo na vývozné náhrady. Výdavky na všetky intervenčné opatrenia na podporu trhov dosiahli 529 miliónov EUR v roku 2010, z ktorých 186 miliónov sa vynaložilo na vývozné náhrady. Európska komisia získala 31 miliónov EUR v roku 2010 z predaja intervenčných zásob masla a sušeného odstredeného mlieka a ďalších 73 miliónov z predaja sušeného odstredeného mlieka v roku 2011. Značné množstvo výrobkov v zásobe sa tiež využilo v programe pomoci pre najodkázanejšie osoby, na ktorý by inak bolo potrebné finančne prispieť z rozpočtu EÚ (3).

2.6.2. V roku 2009/2010 Európsky parlament tiež schválil vyplatenie 300 miliónov EUR priamo chovateľom dojníc. Išlo o čosi menej ako 600 EUR na chovateľa (na základe rozdelenia v Írsku), ktoré boli vyplatené so značným oneskorením začiatkom roka 2010 v čase, keď už ceny začínali znovu rásť. Nie je známe, koľko stálo vykonávanie tohto opatrenia. Z tejto skúsenosti vyplýva ponaučenie, že podobné priame platby nezmenia situáciu na trhu a drobná suma pre každého chovateľa napokon stojí veľmi veľa.

2.6.3. V období tzv. mliečnej krízy v roku 2009 boli výrobné náklady podstatne nižšie, ako sú teraz. Výrobné náklady v Írsku boli v tom roku 19 c/l, pričom do roku 2014 vzrástli na 25,6 c/l. Intervenčná „záchranná sieť“, ktorou je súčasná výška intervenčnej nákupnej ceny sušeného odstredeného mlieka a masla, predstavuje pre chovateľa cenový ekvivalent vo výške približne 20 c/l, a preto vzhľadom na výrobné náklady chovateľa stratila akýkoľvek význam.

2.7. Boli predložené nápady ako vybaviť EÚ prostriedkami na zachovanie životaschopnosti výroby mlieka v krízovej situácii a lepšie zvládnutie jej škodlivých dôsledkov pre výroby mlieka v znevýhodnených regiónoch. Je dôležité, aby navrhované opatrenia plnili svoj účel, boli v súlade s európskym trhom s mliekom a mliečnymi výrobkami, na ktorom svetové trendy významne vplývajú na ceny mlieka a mliečnych výrobkov, a to dokonca aj v krajinách, ktoré produkty nevyvážajú. Túto skutočnosť nezmení jednostranné riadenie výroby mlieka v EÚ v akejkoľvek podobe, aj keby bolo dobrovoľné.

3. Vyhliadky na trhoch s mliekom a mliečnymi výrobkami po roku 2015

3.1. Z prognóz OSN týkajúcich sa svetových demografických a sociálno-ekonomických trendov vyplýva, že svetová populácia narastie do roku 2030 z dnešných 7 miliárd na 8,4 miliardy a do roku 2050 na 9,6 miliardy (4). Očakáva sa, že k väčšine tohto rastu, ak nie celému, dôjde v rozvíjajúcich sa krajinách a bude ho sprevádzať porovnateľný nárast strednej triedy. Analysti HSBC Global v dokumente z roku 2012 (5) dospeli k záveru, že do roku 2050 počet obyvateľov s príjmom na strednej úrovni dosiahne 2,6 miliardy, čo je viac ako jedna tretina dnešnej svetovej populácie. Táto skupina bude nielen početnejšia, ale aj vplyvnejšia a bude mať náročnejšie spotrebiteľské návyky. Bude sa čoraz viac snažiť zaistiť si príjem bielkovín zo živočíšnych zdrojov namiesto rastlinných.

3.2. Mlieko bude v tomto zohrávať mimoriadne dôležitú úlohu, nakoľko vlády i ľudia ho vnímajú ako zdravú a žiaducu súčasť výživy obyvateľstva, pričom oficiálna politika jeho spotrebu často podporuje (napr. poskytovanie mlieka na školách v Číne).

3.3. OECD a FAO vo svojej najaktuálnejšej správe Agricultural Outlook (6) predpokladajú, že dopyt po mlieku a mliečnych výrobkoch sa bude do roku 2023 zvyšovať o 2 % ročne, najmä pokiaľ ide o sušené odstredené mlieko, srvátku a syry, pričom dopyt po masle sa bude zvyšovať pomalšie približne o 1 %. Medzinárodný výrobca obalov na mlieko spoločnosť Tetra Pak vo svojom dokumente 7th Dairy Index vydanom v októbri 2014 odhadol, že ročný nárast dopytu v tom období dosiahne 3,6 %. Títo a iní experti ako GIRA, IFCN, CNIEL (7) a ďalší uviedli, že rast výroby bude ešte dlho dobiehať rast dopytu, pretože regiónov, ktoré sú najvhodnejšie na environmentálne udržateľnú a hospodársky konkurencieschopnú výrobu, je pomerne málo a medzi ne patrí aj niekoľko regiónov EÚ, najmä na severe a západe.

4. Nestabilné marže – hlavná výzva pre chovateľov dojníc

4.1. V celku sú vyhliadky mimoriadne pozitívne, príležitostná nerovnováha medzi dopytom a ponukou v akej sa momentálne nachádzame však bude znamenať dočasný tlak na cenu a teda aj príjmy poľnohospodárskych podnikov. Tento tlak ešte zvýšia podobne volatilné celosvetové trhy s obilím a inými zložkami krmív. Takéto situácie budú s najväčšou pravdepodobnosťou krátkodobé vzhľadom na hlavné demografické trendy, budú však veľmi rušivé, nakoľko chýbajú nové stratégie riešenia.

4.2. Nestabilita cien mlieka, a teda aj príjmov, je pre všetkých európskych chovateľov dojníc pomerne novou skúsenosťou, ktorá prišla po značnom obmedzení podpory trhu a znížení dovozných ciel v rokoch 2005 až 2007 na začiatku predchádzajúcej reformy SPP.

4.3. Nahradenie podpory trhu priamymi platbami poľnohospodárom im do určitej miery pomôže poradiť si s nestabilitou príjmov, úroveň rozdelenia platieb a extrémne kolísanie trhových príjmov si vyžiadajú ďalšie stratégie.

5. Riadenie výroby – neúčinná stratégia

5.1. Poľnohospodárstvo sa do medzinárodných obchodných dohôd dostalo po prvýkrát počas uruguajského kola rokovaní GATT (teraz WTO), ktoré prebiehalo od roku 1986 do roku 1994. Výsledkom boli zásadné zmeny v smerovaní politiky EÚ. Všeobecné zníženie ciel a poskytovanie bezcolných dovozných kvót znamenali rozšírenie dovozných príležitostí. Nová dohoda GATT znamenala tiež začiatok posunu v podpore od trhov smerom k priamym platbám poľnohospodárom, ktoré sa potom čoraz viac vzďaľovali od výrobnej činnosti. Neovplyvnilo to európsky systém mliečnych kvót zavedený len dva roky predtým, ktorý sa ešte niekoľko krát predĺžil.

5.2. Členské štáty EÚ sa pri preskúmaní SPP v polovici jej uplatňovania v roku 2003 dohodli, že k 31. marcu 2015 zrušia systém kvót. Po tomto rozhodnutí nasledovali v roku 2008 ďalšie opatrenia na „mäkké pristátie“, ktoré mali zmierniť postupné rušenie systému kvót. Táto zmena politického smerovania, ktorá spočíva v jednoznačnom ustúpení od obmedzenia alebo riadenia výroby, prichádza v čase prudkého rastu svetových trhov. Je preto rozumné umožniť európskym chovateľom dojníc a európskemu mliekarenskému priemyslu, a v konečnom dôsledku aj hospodárstvu EÚ, dodávať na tieto trhy a vykompenzovať stratu značného podielu trhu, ktorú utrpeli počas 30 rokov stagnácie spôsobenej kvótami.

5.3. V spojitosti s novou nestabilitou cien nasledujúcu po implementácii predchádzajúcej SPP, ktorá v roku 2009 vyvolala rozsiahlu krízu príjmov z mlieka a mliečnych výrobkov, sa znovu začalo diskutovať o výhodách obmedzenia výroby, pričom v rôznych kruhoch v Bruseli sa v posledných rokoch diskutovalo o rôznych návrhoch založených na riadení výroby.

5.4. Jedným z príkladov je tzv. Dantinov návrh, ktorý Európsky parlament prijal v lete roku 2013 počas rokovaní o SPP na roky 2014 – 2020. Podľa tohto návrhu by sa poľnohospodári v prípade narušenia trhu mohli stimulovať k dobrovoľnému obmedzeniu výroby (tzv. odkúpenie), zatiaľ čo zvýšenie výroby by sa mohlo postihovať. Tento návrh na žiadosť Európskej mliekarenskej asociácie (EDA) analyzovali Michael Keane a Declan O’Connor (8).

5.5. Skupina expertov z Ernst and Young pre Európsku komisiu preskúmala budúce možnosti politiky v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov, ktoré spadajú pod titulok „Rovnováha na trhu a konkurencieschopnosť“ a „Udržateľná výroba mlieka vrátane jej územného rozmeru“ (9).

5.6. V oboch štúdiách sa poukázalo na to, že riadenie výroby resp. kvóty už nie sú účinné pri udržiavaní a stabilizácii cien mlieka a príjmov z neho. Upozorňuje sa v nich tiež na to, že navrhované „odkúpenie“ alebo iné podobné opatrenia riadenia výroby by sa ťažko implementovali v celej EÚ, keďže úroveň cien, ktorá môže spôsobiť krízu príjmov sa medzi jednotlivými krajinami líši. Bolo by tiež neúčinné vzhľadom na svoj pomalý účinok a drahé, nakoľko úroveň kompenzácie producentov by ich musela stimulovať k dobrovoľnému obmedzeniu výroby. Keane a O’Connor ďalej zdôrazňujú, že ak by sa „odkúpenie“ implementovalo, malo by množstvo predvídateľných a nechcených negatívnych dosahov na normálne fungovanie trhov s mliekom a mliečnymi výrobkami a prakticky znemožnilo investície a plánovanie na úrovni poľnohospodárskeho a spracovateľského podniku.

5.7. Keane a O’Connor v štúdii predovšetkým zdôrazňujú, že navrhované opatrenie môže byť účinné iba vtedy, ak sa bude uplatňovať v uzavretom hospodárstve, alebo ak danú politiku zavedú všetci významní medzinárodní dodávatelia spolu v otvorenom hospodárstve. Ak by sa táto politika zaviedla jednostranne, ako sa to navrhuje, bola by prínosom najmä pre našich medzinárodných konkurentov. Producenti mlieka v EÚ by boli menej konkurencieschopní, avšak v cene mlieka by naďalej znášali dôsledky výrobných rozhodnutí našich konkurentov v USA alebo na Novom Zélande.

5.8. Zatiaľ čo EÚ bola obmedzovaná kvótami, svetová produkcia mlieka exponenciálne vzrástla – len v posledných 10 rokoch o 22 %. V rovnakom období naši konkurenti, najmä Nový Zéland a USA, ktorí sa výrazne zameriavajú na export, podstatne zvýšili svoju produkciu, zatiaľ čo produkcia EÚ klesala, a obmedzenia v podobe kvót neochránili chovateľov dojníc v EÚ pred významnými cenovými šokmi v rokoch 2007 – 2009.

5.9. Môžeme reálne predpokladať, že tieto krajiny budú po roku 2015 ďalej rozvíjať svoje stratégie rastu vývozu, ktoré sa najmä na Novom Zélande a v USA opierajú o dobre známe investičné plány.- Ak sa EÚ nezapojí do hry, budeme vytlačení z významných svetových vývozných príležitostí, čo bude mať značné dôsledky pre chovateľov dojníc v EÚ, ale aj všeobecnejšie pre pracovné miesta a príjmy vidieckeho hospodárstva EÚ.

6. Nástroje rizikového manažmentu a lepšia záchranná sieť

6.1. V štúdii spoločnosti Ernst and Young sa tiež dôrazne odporúča posilniť záchrannú sieť v prípade kríz na trhu. Zdôrazňuje sa v nej, aké dôležité je pomôcť chovateľom dojníc pri novom kolísaní príjmov spôsobenom veľmi premenlivými cenami mlieka a nákladmi na vstupy, a uvádzajú sa v nej nástroje rizikového manažmentu, ako je hedžing, využívanie trhov s futuritami atď.

6.2. EÚ musí členským štátom dovoliť poskytovať daňové riešenia, ktoré poľnohospodárom uľahčia odkladať v dobrých rokoch finančné prostriedky, ktoré sa znova použijú v podnikaní a zdania až v horších rokoch a ktoré poľnohospodári pripravení expandovať môžu využiť aj na investície v medziobdobí.

6.3. EÚ tiež musí stimulovať, propagovať a podľa možnosti aj regulovať poskytovanie rôzneho cenového a maržového hedžingu finančným odvetvím, ktorý umožní poľnohospodárom využiť čo najjednoduchším spôsobom možnosť stanoviť vlastné ceny/marže pri určitom podiele svojho mlieka a na určité obdobie bez toho, aby sa museli zaoberať celou komplexnosťou transakcií na trhu s futuritami. Pre poľnohospodárov v USA je tento druh nástrojov už dostupný prostredníctvom družstiev chovateľov dojníc a niektorí nákupcovia mlieka (Glanbia v Írsku a Fonterra na Novom Zélande) ponúkli poľnohospodárom hodnotové systémy založené na pevných cenách/maržiach. Väčšia dostupnosť takýchto možností v celej Európe bude mať zásadný význam.

6.3.1. Systém Glanbia Index Linked Fixed Milk Price umožňuje poľnohospodárom dobrovoľne viazať určitý podiel svojho mlieka na pevnú cenu na tri roky. Cena sa každý rok upravuje podľa inflácie vstupných nákladov, takže poľnohospodári viažu aj značnú časť svojej marže. Od roku 2010 boli štyri takéto trojročné programy a do všetkých sa hlásilo nadmieru poľnohospodárov, pretože tento systém poskytuje vysoký stupeň istoty príjmov, ktoré im budú plynúť z určitého podielu ich mlieka. Odhaduje sa, že 22 % všetkého mlieka, ktoré Glanbia obstaráva, sa nakupuje v tomto systéme a väčšina poľnohospodárov, ktorí sa zúčastnili prvého programu, sa prihlásila aj do ďalších.

6.4. Z ekonomického hľadiska je tiež rozhodujúce, aby EÚ preskúmala základ svojich predpisov o záchrannej sieti. Intervenčné ceny mlieka a mliečnych výrobkov, ktoré sa nezmenili od polovice roku 2008, majú „podpornú“ úroveň pokrývajúcu zo spracovateľských nákladov približne 19 centov za liter netto, čo už nezodpovedá ani väčším rozpätiam, v ktorých sa svetové a európske ceny mlieka a mliečnych výrobkov pohybujú, ani výrazne zvýšeným prvotným výrobným nákladom. EÚ musí zvýšiť úroveň svojej záchrannej siete zvýšením intervenčnej ceny sušeného odstredeného mlieka a masla aspoň v súlade so zvýšením výrobných nákladov a priebežne sledovať, či záchranná sieť zodpovedá výrobným nákladom.

6.5. Sektor bude musieť preskúmať, či je možné vytvoriť ďalší nástroj krízového riadenia, najmä v prípade výraznej nestability cien, ktorá ohrozuje živobytie poľnohospodárov.

6.6. Z pohľadu poľnohospodárov sú pri chove dojníc najúspešnejšou právnou formou družstvá. Družstvá uprednostňujú výnosy pre svojich členov (poľnohospodárov), či už vo forme podielov na zisku alebo cien mlieka. Základom ich činnosti je blahobyt a ochrana podnikateľských záujmov členov.

6.7. Družstvá majú jedinečné postavenie na to, aby mohli poľnohospodárom sprostredkovávať poskytovanie možností na zvládanie volatility, ako sú zmluvy s pevnými cenami alebo príležitosti viazať cenu mlieka a/alebo maržu na určité obdobie.

6.8. V akejkoľvek budúcej politike v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov sa musí riadne zohľadniť rozhodujúci význam družstiev a v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov politika nesmie spôsobovať ťažkosti tejto z pohľadu poľnohospodárov ideálnej právnej forme.

6.9. Musí sa riešiť aj neschopnosť poľnohospodárov získať kompenzáciu nákladov z maloobchodnej siete. Spotrebitelia majú len malý úžitok z extrémneho znižovania cien mliečnych komodít, ale maloobchodníci sa vždy snažia zabezpečiť si čo najvyšší zisk tlakom na dodávateľov, keď svetové ceny mlieka a mliečnych výrobkov prudko klesajú tak, ako teraz. Nižšie veľkoobchodné ceny získané tlakom maloobchodníkov, pričom niektoré sú diskutabilné aspoň z morálneho, ak nie z právneho hľadiska, sa premietajú do zvýšených maloobchodných marží a ziskovosti na úkor ostatných častí reťazca a spotrebiteľov. Poľnohospodári sú na samom konci reťazca a nemajú možnosť chrániť svoje marže tak, aby mohli zabezpečiť príjmy svojich domácností. Rýchlejšia trhová intervencia Komisie by pomohla rýchlejšie prekonať krízy trhu a zminimalizovala by tlak maloobchodníkov, na ktorý sa poukazuje v tomto bode.

7. Udržateľná výroba mlieka v znevýhodnených oblastiach

7.1. Chov dojníc má rozhodujúci sociálno-ekonomický a environmentálny prínos vo všetkých regiónoch EÚ. Uznanie a podpora tohto prínosu, ktorý v mnohých regiónoch závisí od malých, zraniteľných poľnohospodárskych podnikov je už dlho súčasťou poslania SPP. Druhý pilier SPP zahŕňa veľa opatrení, ktoré sú v tejto súvislosti relevantné Takéto opatrenia sú zahrnuté aj v nových predpisoch, ktoré sú teraz súčasťou SPP, resp. spoločnej organizácie trhov a boli po prvýkrát zavedené v balíku predpisov týkajúcich sa mlieka.

7.1.1. Ukončenie režimu kvót by však mohlo značne urýchliť presun produkcie mlieka v EÚ do severozápadných oblastí, v ktorých sa dá najefektívnejšie vyrábať. Potenciálne by sa tým znížila alebo zanikla výroba mlieka v európskych oblastiach s vyššími nákladmi (ktoré sú aj chudobnejšie), čím by sa prehĺbili ekonomické rozdiely medzi týmito regiónmi.

7.1.2. Prevažná väčšina fariem v členských štátoch EÚ má veľmi malý počet dojníc, pričom 75 % fariem má menej ako deväť dojníc (10). Mnoho z nich síce nepochybne produkuje mlieko na pokrytie vlastnej spotreby, ale ekonomická zraniteľnosť týchto podnikov je zrejmá tým skôr, že mnohé sa nachádzajú v horských alebo inak znevýhodnených oblastiach.

7.1.3. Komisia musí vypracovať zosúladený plán rozvoja vidieka a mliečneho hospodárstva pre horské oblasti, znevýhodnené oblasti s významnou produkciou mlieka a členské štáty, v ktorých produkciu mlieka zabezpečujú podniky s malými stádami.

7.1.4. Okrem súboru opatrení na transfer poznatkov alebo ako jeho súčasť by bolo veľmi vhodné, aby sa týmto podnikom sprístupnili poradenské a vzdelávacie služby, ktoré by im pomohli robiť uvážené podnikateľské rozhodnutia o vlastnej budúcnosti a budúcnosti ich následníkov. Mohli by byť poučení o tom, ako svoju činnosť diverzifikovať a zefektívňovať, ako zvyšovať svoju veľkosť, ak je to ekonomicky schodné, a podľa potreby aj o tom, aké alternatívne zamestnanie súčasného chovateľa alebo jeho nástupcu zvažovať (zmena odbornosti).

7.2. V oblastiach, v ktorých hrozí opustenie pôdy, nedostatočné spásanie alebo iné negatívne vplyvy na životné prostredie, by sa druhý pilier environmentálnych platieb mohol na základe určitých podmienok konkrétne zamerať na chovateľov dojníc.

7.3. Zraniteľní chovatelia dojníc vo všetkých regiónoch musia byť nabádaní k tomu, aby sa združovali v organizáciách výrobcov a medziodvetvových organizáciách s cieľom podporovať akostnú výrobu a zvyšovať svoj význam a vplyv v dodávateľskom reťazci.

7.4. Platby mladým poľnohospodárom by sa takisto mohli využiť na podnecovanie generačnej obnovy tam, kde je vzhľadom na obmedzenú schopnosť dosahovať príjmy problémom opúšťanie pôdy. U takýchto poľnohospodárov by sa mohli investície stimulovať výhodnými pôžičkami alebo inými programami.

V Bruseli 21. januára 2015 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) https://www.rabobank.com/en/press/search/2014/dairy_top20.html

(2) http://www.milkprices.nl/

(3) Správy Európskej komisie o intervenčných opatreniach v mliekarenskom odvetví v roku 2008, 2009, 2010, 2011 (EÚ MMO).

(4) World Population Prospects: the 2012 Revision, UN, June 2013.

(5) Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global, October 2012.

(6) http://www.oecd.org/fr/sites/perspectivesagricolesdelocdeetdelafao/produits-laitiers.htm

(7) Spoločnosť poskytujúca potravinové poradenstvo GIRA, sieť International Farm Comparison Network a francúzske centrum Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

(8) Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013 (konečné znenie) – september 2013, Michael Keane PhD, Cork, Írsko a Declan O’Connor PhD, Cork Institute of Technology, Írsko.

(9) AGRI-2012-C4-04 – Analysis on future developments in the milk sector Prepared for the European Commission – záverečná správa GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, 19. septembra 2013, Ernst and Young.

(10) Zdroj: Eurostat, 1. januára 2011.