SPRÁVA KOMISIE ŠIESTA VÝROČNÁ SPRÁVA O VYKONÁVANÍ EURÓPSKEHO FONDU PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO (2012) /* COM/2013/0921 final */





OBSAH 1............ ÚVOD.. 3 2............ CELKOVÉ POSÚDENIE VYKONÁVANIA EFRH.. 3 2.1......... Finančné plnenie členskými štátmi 4 2.2......... Hlavné oblasti intervencie EFRH.. 4 2.3......... Zmena nariadenia o EFRH.. 5 2.4......... Opatrenia nadväzujúce na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov. 6 2.5......... Audit vykonávania nariadenia týkajúceho sa paliva. 6 2.6......... Plnenie rozpočtu Komisiou. 6 2.7......... Využitie technickej pomoci členskými štátmi 6 2.8......... Využitie technickej pomoci Komisiou. 7 2.8.1...... Informačné technológie. 7 2.8.2...... Podporná jednotka Európskej siete rybárskych oblastí (FARNET) 7 2.8.3...... Konferencie. 7 2.8.4...... Komunikačné činnosti 7 2.8.5...... Štúdie. 7 2.8.6...... Dočasní zamestnanci 7 2.9......... Koordinácia EFRH so štrukturálnymi fondmi a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) 7 3............ HODNOTENIE REALIZÁCIE EFRH PODĽA OSI. 8 3.1......... Os 1 – Prispôsobenie rybárskej flotily EÚ.. 8 3.1.1...... Trvalé ukončenie (článok 23 nariadenia o EFRH) 8 3.1.2...... Dočasné zastavenie (článok 24 nariadenia o EFRH) 10 3.1.3...... Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity (článok 25 nariadenia o EFRH) 10 3.2......... Os 2 – akvakultúra a spracovanie. 11 3.2.1...... Akvakultúra. 11 3.2.2...... Spracovanie. 11 3.3......... Os 3 – pilotné projekty (článok 41 nariadenia o EFRH) 12 3.4......... Os 4 – trvalo udržateľný rozvoj rybárskych oblastí 12 4............ FINANČNÉ PLNENIE EFRH KOMISIOU V REGIÓNOCH, NA KTORÉ SA VZŤAHUJE CIEĽ KONVERGENCIA, A V REGIÓNOCH, NA KTORÉ SA NEVZŤAHUJE CIEĽ KONVERGENCIA 14 SPRÁVA KOMISIE ŠIESTA VÝROČNÁ SPRÁVA O VYKONÁVANÍ EURÓPSKEHO FONDU PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO (2012) 1. ÚVOD Táto správa napĺňa požiadavku článku 68 nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo[1] (EFRH), podľa ktorej Komisia každoročne podáva Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o skutočnom vykonávaní nariadenia o EFRH v predchádzajúcom roku. Správa sa zakladá na preskúmaní a hodnotení výročných správ členských štátov a ďalších dostupných informácií Komisiou. Táto správa je rozdelená na dve hlavné časti. Prvá časť je venovaná celkovému posúdeniu vykonávania EFRH členskými štátmi a Komisiou v roku 2012. Zaoberá sa aj príslušnými trendmi na základe údajov, ktoré poskytli členské štáty v reakcii na žiadosti Komisie o informácie podľa článku 40 vykonávacieho nariadenia o EFRH[2]. Druhá časť poskytuje podrobnejšie hodnotenie vykonávania kľúčových opatrení v rámci rôznych prioritných osí EFRH. Pokiaľ ide o os 1, správa sa zameriava na trvalé ukončenie (článok 23 nariadenia o EFRH), dočasné zastavenie (článok 24 nariadenia o EFRH ), investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity (článok 25 nariadenia o EFRH), ktoré sa všeobecne označujú ako modernizácia plavidiel. Kým v súvislosti s osou 2 sa správa zaoberá iba akvakultúrou a spracovaním a pri osi 3 iba pilotnými projektmi (článok 41 nariadenia o EFRH ), v rámci osi 4 rozoberá všetky opatrenia týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja rybolovných oblastí. 2. CELKOVÉ POSÚDENIE VYKONÁVANIA EFRH Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý na doloženie vykonávania EFRH podrobnými informáciami o finančnom plnení[3] v každom členskom štáte využíva informácie z výročných správ členských štátov o vykonávaní. Údaje získané od členských štátov umožňujú porovnať využívanie prostriedkov EFRH k dvom dátumom: k 31. júlu 2012 a k 31. máju 2013[4]. Tento postup poskytuje užitočné informácie o trendoch a modeloch vykonávania EFRH od roku 2007, najmä pokiaľ ide o záväzky. 2.1. Finančné plnenie členskými štátmi Certifikované priebežné platby zaslané členskými štátmi do konca decembra 2012 dosiahli úroveň 41,4 % (1 776 515 076 EUR) z celkových prostriedkov pridelených na EFRH, čo predstavuje nárast o 49,6 % (588 789 657 EUR) v porovnaní s decembrom 2011. K 31. júlu 2012 predstavovali záväzky EFRH 2,42 miliardy EUR (56,31 % z celkových prostriedkov pridelených na EFRH). V priemere táto suma predstavuje 440,36 milióna EUR ročne od roku 2007. Od 31. júla 2012 do 31. mája 2013 sa záväzky zvýšili o 476 miliónov EUR (nárast o 8 % v porovnaní s ročným priemerom) na 2,898 miliardy EUR (67,37 % z celkových prostriedkov pridelených na EFRH). Táto suma predstavuje nárast o 20 % za obdobie desiatich mesiacov, čo svedčí o výraznom zrýchlení plnenia. Toto zrýchlenie je z veľkej časti spôsobené načasovaním (blížiacim sa koncom programového obdobia), ale možno ho čiastočne vysvetliť aj príspevkom pre krajiny, na ktoré sa vzťahovali programy finančnej úpravy (pozri oddiel 2.3.). Príspevok z verejných zdrojov jednotlivých členských štátov do 31. júla 2012 dosiahol úroveň 1,58 miliardy EUR (287,27 milióna EUR ročne). K 31. máju 2013 bol tento údaj 1,729 miliardy EUR, čo predstavuje nárast o 149 miliónov EUR v priebehu desiatich mesiacov. V porovnaní s ročným priemerom ukazuje tento údaj tiež spomalenie vnútroštátnych výdavkov, ktoré je v súlade s obdobím fiškálnej konsolidácie, ktorým mnohé členské štáty prechádzajú. 2.2. Hlavné oblasti intervencie EFRH V tejto tabuľke sa uvádza päť najvýznamnejších opatrení (pokiaľ ide o záväzky podľa opatrenia) z júla 2012 a mája 2013. 31. júla 2012 || 31. mája 2013 Trvalé ukončenie (19,61 %) || Spracovanie (17,41 %) Akvakultúra (12,98 %) || Trvalé ukončenie (17,25 %) Spracovanie (12,79 %) || Akvakultúra (14,83 %) Rybárske prístavy (10,89 %) || Rybárske prístavy (11,46 %) Dočasné zastavenie (7,67 %) || Dočasné zastavenie (7,40 %) Táto tabuľka svedčí o významnom preskupení záväzkov EHRF. V prvom polroku 2013 sa znížil význam opatrení týkajúcich sa rybárskej flotily, ako je dočasné zastavenie a trvalé ukončenie činností v porovnaní s investíciami do spracovania podporovanými z EFR. Úroveň trvalého ukončenia sa znížila takmer o 4 % a spomalilo sa aj dočasné zastavovanie. Akvakultúra takisto zostáva veľmi dôležitá. Za zmienku stojí mierne zrýchlenie plnenia záväzkov v oblasti osi 4 (7,2 % záväzkov), ktoré by mohlo svedčiť o tom, že sa tento proces po pomalom začiatku začína rozbiehať. Dôležitosť záväzkov v projektoch infraštruktúry (rybárske prístavy) zostáva stabilná. V prípade záväzkov EFRH to potvrdzuje aj tendencia ku koncentrácii. K 31. júlu 2012 päť najdôležitejších opatrení predstavovalo 63,96 % celkových záväzkov. K 31. máju 2013 to bolo 68,86 %, čo predstavuje nárast o 6,88 %. V tejto tabuľke sa uvádza vývoj relatívnej dôležitosti celkových záväzkov podľa prioritnej osi so značným zvýšením záväzkov v osi 2 v dôsledku vyšších záväzkov zameraných na podporu akvakultúry a spracovania: Prioritná os || 31. júla 2012 || 31. mája 2013 || Vývoj Os 1 || 33,05 % || 30,42 % || ▼ Os 2 || 28,96 % || 32,64 % || ▲ Os 3 || 27,59 % || 27,38 % || ▼ Os 4 || 7,1 % || 7,2 % || ▲ Os 5 || 3,29 % || 2,42 % || ▼ Ďalšia tabuľka znázorňuje vzťah podľa prioritnej osi medzi záväzkami a plánovanými výdavkami za programové obdobie. K 31. júlu 2012 bola najrozvinutejšia os 1. K 31. máju 2013 sa zvýšil význam osi 2. Urýchlenie výdavkov v rámci opatrení osi 2 (+21 percentuálnych bodov) je výrazne nad úrovňou celkového využívania prostriedkov EFRH. Výrazný nárast bol zaznamenaný aj v prípade osi 3. Údaje týkajúce sa osi 4 potvrdzujú pozitívny vývoj. Výrazne však zaostáva za celkovým využívaním prostriedkov EFRH, a to aj napriek zmenšeniu rozdielu. Prioritná os || 31. júla 2012 || 31. mája 2013 || Vývoj (percentuálne body) Os 1 || 67,24 % || 74,36 % || ∆ Os 2 || 56,6 % || 77,47 % || ▲▲▲ Os 3 || 57,8 % || 67,31 % || ▲ Os 4 || 28 % || 44,60 % || ▲▲ Os 5 || 44,04 % || 44,60 % || ▬ 2.3. Zmena nariadenia o EFRH V apríli 2012 bolo nariadenie o EFRH zmenené s cieľom umožniť vykonávanie určitých finančných ustanovení pre členské štáty, ktoré majú vážne ťažkosti alebo im hrozia vážne ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou[5]. V súlade s touto zmenou požiadalo Portugalsko o vyššiu sumu zodpovedajúcu 10 percentuálnym bodom nad úrovňou spolufinancovania, ktorá sa uplatňuje na každú prioritnú os (navýšenie), pre novo deklarované výdavky na priebežné platby. Komisia túto žiadosť akceptovala a v rámci poslednej platby na rok 2012 uskutočnila jednorazovú platbu na navýšenie EFRH vo výške 3 886 540,26 EUR pre regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a 545 056,63 EUR pre regióny, na ktoré sa nevzťahuje cieľ Konvergencia. Na základe podobnej žiadosti o uplatňovanie nových ustanovení dostalo Grécko kumulatívnu dodatočnú sumu 8 481 762,10 EUR, z ktorej 8 069 045,80 EUR bolo určených pre regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a 412 716,30 EUR pre regióny, na ktoré sa nevzťahuje cieľ Konvergencia. Takisto Rumunsko požiadalo o uplatňovanie vyššej sumy zodpovedajúcej 10 percentuálnym bodom nad úrovňou spolufinancovania pre novo deklarované výdavky na priebežné platby. Priebežné platby sa však v roku 2012 nevykonali. 2.4. Opatrenia nadväzujúce na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov Súčasťou opatrení nadväzujúcich na správu Európskeho dvora audítorov[6] týkajúcu sa opatrení uvedených v článku 25 ods. 2 nariadenia o EFRH boli usmernenia, ktoré Komisia zaslala členským štátom v decembri 2011 v súvislosti s výkladom článku 25 ods. 2 rozlišujúcim medzi investíciami, ktoré nezvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel, a investíciami, ktoré rybolovnú kapacitu plavidiel zvyšujú. Na základe tohto pokynu členské štáty preskúmali všetky projekty a väčšina z nich v súčasnosti zrušila schválenie neoprávnených výdavkov. Okrem toho členské štáty podľa potreby zrevidovali príslušné výberové kritériá s cieľom zabezpečiť, aby všetky investície na palubách rybárskych plavidiel boli podrobené hodnoteniu ex ante. Táto revízia bola ukončená vyhlásením príjemcu, ktoré potvrdzovalo, že projekt neprispieva k zvyšovaniu rybolovnej kapacity plavidla, a vyjadrením zodpovedného sprostredkovateľského orgánu (niekedy za účasti nezávislého odborníka) s cieľom zabezpečiť, aby plánovaná investícia nezvýšila rybolovnú kapacitu plavidla. 2.5. Audit vykonávania nariadenia týkajúceho sa paliva Audit vykonávania nariadenia týkajúceho sa paliva (nariadenie Rady (ES) č. 744/2008) poukázal na existenciu nedostatkov vo vnútroštátnych systémoch riadenia a kontroly. Komisia zabezpečila, aby zodpovedné vnútroštátne orgány podrobili tieto nedostatky náležitej analýze. V prípade potreby boli posilnené prostriedky zavedené na vnútroštátnej úrovni na kontrolu oprávnenosti opatrení, najmä pokiaľ ide o riadne overovanie počtu dní na mori v rámci trvalého ukončenia, alebo o prostriedky na kontrolu, či sú plavidlá v obdobiach dočasného zastavenia nečinné. Okrem toho metódu použitú na kontrolu dodržiavania osobitných požiadaviek nariadenia, ako sú požiadavky stanovené v článku 12 ods. 3 nariadenia (ES) č. 744/2008 týkajúce sa požiadavky, aby náklady na energiu predstavovali minimálne 30 % výrobných nákladov, preskúmala Komisia a v prípade potreby zrevidovali členské štáty. 2.6. Plnenie rozpočtu Komisiou Pokiaľ ide o ročné záväzky, v roku 2012 bolo viazaných 15,5 % (667 529 520 EUR) z celkových rozpočtových prostriedkov na roky 2007 až 2013 (4 292 990 279 EUR), z toho 507 543 231 EUR pre regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a 159 986 289 EUR pre regióny, na ktoré sa nevzťahuje cieľ Konvergencia. Pokiaľ ide o platby, v roku 2012 sa vyplatilo 11,1 % (474 988 271,6 EUR) z celkových rozpočtových prostriedkov, z toho 74,6 % (354 196 149,01 EUR) regiónom, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia, a 25,4 % (120 792 122,59 EUR) regiónom, na ktoré sa nevzťahuje cieľ Konvergencia. Tieto platby sa realizovali formou priebežných platieb. Podrobnejšie informácie sú uvedené v prílohe 1 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. 2.7. Využitie technickej pomoci členskými štátmi V roku 2012 vyčlenilo 21 členských štátov prostriedky v rámci rozpočtu na technickú pomoc (os 5). Vyššie sumy vyčlenili tieto štáty: Holandsko (58,3 % prostriedkov EFRH poskytnutých na os 5), Slovinsko (51,6 %), Spojené kráľovstvo (51,2 %), Portugalsko (38 %), Poľsko (15,75 %) a Španielsko (10,9 %). K financovaným opatreniam patrilo posilnenie administratívnych kapacít, rozvoj IT, zvýšenie propagácie a informovanosti, ako aj podpora riadenia a vykonávania operačných programov. 2.8. Využitie technickej pomoci Komisiou Komisia v roku 2012 použila 2 892 347,69 EUR z rozpočtu na technickú pomoc na tieto položky: 2.8.1. Informačné technológie Komisia vyčlenila 463 330,89 EUR na počítačové vybavenie a služby týkajúce sa údržby a rozvoja informačných systémov Komisie potrebných na realizáciu EFRH. 2.8.2. Podporná jednotka Európskej siete rybárskych oblastí (FARNET) Na podpornú jednotku pre sieť FARNET bolo vyčlenených 1 890 841,80 EUR. V roku 2012 zohrávala sieť FARNET naďalej významnú úlohu pri zabezpečovaní realizácie osi 4 EFRH prostredníctvom metodickej a tematickej podpory riadiacich orgánov a miestnych akčných skupín v oblasti rybárstva. Boli zorganizované dva nadnárodné semináre: júnový seminár venovaný zelenému rastu v oblasti rybárstva v meste Olhão (Portugalsko) a novembrový seminár v Quiberone (Francúzsko) venovaný príprave miestnych akčných skupín v oblasti rybárstva na nadväzujúcu iniciatívu osi 4 (miestny rozvoj riadený spoločenstvom v rámci Európskeho námorného a rybárskeho fondu). Medzi vydané publikácie patria dve technické dokumentácie a dva časopisy venované tým istým témam. Sieť FARNET prispela k zviditeľneniu osi 4 prostredníctvom svojej webovej stránky, ako aj účtu na sociálnej sieti, zberu vzorových projektov osvedčených postupov a pravidelného informačného bulletinu. 2.8.3. Konferencie V novembri 2012 zorganizovala Komisia konferenciu o akvakultúre (49 505,67 EUR) v španielskom meste La Coruña. 2.8.4. Komunikačné činnosti Komisia vyčlenila 38 870,45 EUR na vytvorenie videoklipu o projektoch EFRH v rámci osi 4 dostupného na webovej stránke EUROPA. 2.8.5. Štúdie V roku 2012 vyčlenila Komisia 449 799,00 EUR na objednávku štúdie o „Retrospektívnom hodnotení opatrení na vyradenie plavidiel z prevádzky a dočasné zastavenie rybolovných činností v rámci EFRH“. 2.8.6. Dočasní zamestnanci Komisia vyčlenila 850 000 EUR na platy dočasných zamestnancov pôsobiacich v oblasti realizácie EFRH, a to najmä na zabezpečenie náležitého pokrytia úradných jazykov EÚ. 2.9. Koordinácia EFRH so štrukturálnymi fondmi a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) Operačné programy ukazujú, že všetky členské štáty si uvedomujú potrebu zabezpečiť konzistentnosť a koordináciu realizácie EFRH so štrukturálnymi fondmi, ako aj s fondom EPFRV. Operačné programy poskytujú informácie o systémoch zriadených (alebo zriaďovaných) v členských štátoch s cieľom zabrániť prekrývaniu v súlade s požiadavkami článku 6 nariadenia o EFRH. Výročné správy členských štátov o vykonávaní sa nezmieňujú o zásadných problémoch koordinácie. 3. HODNOTENIE REALIZÁCIE EFRH PODĽA OSI 3.1. Os 1 – Prispôsobenie rybárskej flotily EÚ Z najnovších údajov členských štátov EÚ uverejnených vo výročnej hospodárskej správe za rok 2013 o flotilách EÚ vyplýva, že flotila EÚ v roku 2011 vylodila 4,7 milióna ton morských produktov v hodnote 6,3 miliardy EUR. Úlovok rybárskej flotily EÚ bol v roku 2011 menší ako v roku 2010, pokiaľ ide o množstvo, mal však vyššiu hodnotu. Rybárska flotila EÚ pokračovala vo svojej konsolidácii a v pomalom hospodárskom oživovaní, ktoré bolo iniciované v uplynulých rokoch. Napriek tomu sa odhaduje, že približne 45 % segmentov flotily zaznamenali straty, čo ponecháva priestor na ďalšie úpravy[7]. Kým počet dní, ktoré flotila EÚ strávila na mori, sa v období 2008 – 2011 zvýšil takmer o 8 %, celková spotreba paliva sa v rovnakom období znížila o 7,7 %, z čoho vyplýva, že flotila EÚ čoraz účinnejšie využíva palivo, pričom sa hľadajú spôsoby, ako znížiť spotrebu paliva na zmiernenie vplyvu rastúcich cien paliva, akými sú napríklad zmena správania sa pri rybolove a výmena rybárskych výstrojov. V roku 2011 sa celkový počet rybárov vo flotile EÚ v porovnaní s rokom 2010 znížil o 6 %, pričom priemerné mzdy vzrástli o 8 %. Táto oblasť sa vyznačuje vysokým počtom pracovných miest na kratší pracovný čas v závislosti od členského štátu a segmentu flotily, a to najmä v malých pobrežných flotilách. Z neoficiálnych údajov hospodárskej správy vyplýva, že viaceré opatrenia financované z fondu EFRH, ako sú pilotné projekty, certifikačné schémy a prechod na rybársky výstroj menej náročný na palivo, prispeli k zvýšeniu hospodárskej výkonnosti viacerých flotíl. Malé pobrežné flotily: Vo všeobecnosti sú malé pobrežné flotily výkonnejšie ako flotily pozostávajúce z veľkých plavidiel. Malé pobrežné flotily vytvárajú viac ako 40 % všetkých pracovných miest, hoci tieto flotily predstavujú iba 6 % hrubej tonáže a hmotnosti vykládok, ich podiel na hodnote vykládok je 15 % a podiel na čistom zisku a hrubej pridanej hodnote (HPH) 20 %. V porovnaní so zvyškom flotíl vytvorili najvyššiu HPH, ako aj najvyšší hrubý a čistý zisk vyjadrený ako percentuálny podiel príjmov. Tento pozitívny trend potvrdzujú zistenia najnovšej sociálno-ekonomickej štúdie, v ktorej sa analyzovali pobrežné oblasti v Galícii, Škótsku, Bretónsku a na Sicílii[8]. Tieto údaje svedčia o tom, že malé pobrežné flotily sú vo všeobecnosti výnosné. Keďže pracovné miesta sa často uzatvárajú na kratší pracovný čas (čo znamená, že rybolov nie je jediný zdroj príjmov rodiny), malé pobrežné flotily sú tiež celkom odolné voči hospodárskym ťažkostiam. Pokiaľ ide o veľkosť, tieto flotily sú stabilné, hoci niektoré z nich sa zväčšujú. Tento rast možno v niektorých prípadoch vysvetliť štatistickými úpravami, ale aj nahradením väčších plavidiel menšími, ktoré spotrebúvajú menej paliva a lovia menej regulovaných populácií rýb (alebo vôbec žiadne). K tomuto trendu prispieva skutočnosť, že miestni ľudia, ktorí sa pred hospodárskou krízou prestali venovať rybolovu a našli si zamestnanie v iných sektoroch (napr. stavebníctvo, stravovacie služby), sa k rybárstvu zas vrátili. 3.1.1. Trvalé ukončenie (článok 23 nariadenia o EFRH) K opatreniam v rámci EFRH patria opatrenia na prispôsobenie rybárskej flotily EÚ vrátane podpory z verejných zdrojov na účely trvalého ukončenia alebo dočasného zastavenia rybolovných činností. K 31. júlu 2012 prebiehalo celkom 3 692 operácií týkajúcich sa trvalého ukončenia. Z finančných prostriedkov EFRH sa vyčlenilo približne 475 miliónov EUR (128 657 EUR na operáciu). Príspevok z verejných zdrojov jednotlivých členských štátov predstavoval ďalších 364,44 milióna EUR (98 711 EUR na operáciu). Celkové verejné náklady na operáciu predstavovali 227 368 EUR. K 31. máju 2013 sa však počet operácií týkajúcich sa trvalého ukončenia zvýšil o 9,1 % na 4 026. Z týchto operácií sa 3 977 týkalo vyraďovania z prevádzky (98,78 %) a 49 preradenia do iného sektora ako rybolovu (1,22 %). Trvalé ukončenie na účely vytvárania umelých útesov zatiaľ nebolo zaznamenané. Pokiaľ ide o záväzky, na vyraďovanie z prevádzky bolo z finančných prostriedkov EFRH vyčlenených 486 miliónov EUR (122 233 EUR na operáciu). Príspevok jednotlivých členských štátov predstavoval ďalších 329,9 milióna EUR (82 957 EUR na operáciu). Celkové verejné náklady predstavovali 205 190 EUR. Pri porovnaní týchto dvoch údajov sa javí, že priemerné verejné náklady na vyraďovanie z prevádzky sa znižujú. Retrospektívne hodnotenie opatrení týkajúcich sa trvalého ukončenia rybolovných činností V nedávnej štúdii[9] venovanej opatreniam týkajúcim sa trvalého ukončenia a dočasného zastavenia rybolovných činností v rámci EFRH a finančnom nástroji na usmerňovanie rybárstva sa analyzovali opatrenia týkajúce sa flotíl na vzorke 9 členských štátov[10]. Z predbežných výsledkov vyplynulo, že 2 riadiace orgány považujú vyradenie z prevádzky za neúčinné a neefektívne pri vyrovnávaní kapacity a zdrojov, a to najmä v porovnaní s prevoditeľnými rybolovnými koncesiami[11]. Ďalších 5 riadiacich orgánov[12] považuje vyradenie z prevádzky za účinný, ale značne neefektívny spôsob rýchleho znižovania rybolovnej kapacity vyjadrenej ako hrubá tonáž a v jednotkách kilowatt. Tie isté orgány, s ktorými sa konzultovalo na účely štúdie, sa však domnievajú, že neexistuje žiadne zrejmé prepojenie medzi znížením kapacity a stavom zdrojov rybolovu. Štúdia tiež v značnej miere potvrdila, že vyradenie z prevádzky sa používalo ako prostriedok na zvýšenie hospodárskej výkonnosti a v mnohých prípadoch na modernizáciu flotíl[13]. Takisto z nej vyplynulo, že väčšina oslovených/skúmaných orgánov sa domnieva, že v budúcnosti by mohla existovať menšia potreba vyraďovania z prevádzky, keďže reštrukturalizácia flotíl je v súčasnosti z väčšej časti dokončená. Konzultovalo sa aj s jednotlivými príjemcami prostriedkov. Mnohí z nich poukázali na to, že by v rybolove pokračovali, keby sa plavidlá verejne nevyraďovali z prevádzky. Ich motivácia k vyradeniu však vôbec nesúvisela so stavom populácií rýb, ale hlavne s nízkou ziskovosťou ich obchodnej činnosti a/alebo s faktormi, ako je dosiahnutie dôchodkového veku atď. Zo štúdie takisto vyplýva, že značný počet (22 %) tých, ktorí dostali podporu z verejných zdrojov, aby z prevádzky vyradili svoje rybárske plavidlá, v skutočnosti opätovne investovali prémie na vyradenie plavidiel do sektora rybolovu, a to buď prostredníctvom modernizácie iného zo svojich plavidiel, alebo zakúpením ďalšieho plavidla (príklady sa uvádzajú v 7 z 9 vnútroštátnych prípadových štúdií), alebo investovali do inej oblasti odvetvia rybolovu. To vyvoláva otázky o efektívnosti a účinnosti súčasných programov vyraďovania z prevádzky pri zabezpečovaní rovnováhy flotíl a zdrojov. Zo štúdie zároveň vyplynulo, že prinajmenšom v analyzovanej vzorke členských štátov sa programy vyraďovania z prevádzky vo všeobecnosti nezameriavali na malé pobrežné flotily. 3.1.2. Dočasné zastavenie (článok 24 nariadenia o EFRH) Pokiaľ ide o dočasné zastavenie, k 31. júlu 2012 poskytoval EFRH podporu 47 885 operáciám (57 % celkového počtu operácií). Podpora z verejných zdrojov na operáciu však bola nízka – 6 369 EUR (3 881,5 EUR z fondu EFRH a 2 487,5 EUR z verejných prostriedkov jednotlivých členských štátov). K 31. máju 2013 predstavoval počet operácií 54 826 (54,31 % celkového počtu operácií – 100 935). Podpora z verejných zdrojov na operáciu sa v zásade nezmenila – 6 397 EUR (3 914 EUR z fondu EFRH a 2 484 EUR z verejných prostriedkov jednotlivých členských štátov). Retrospektívne hodnotenie opatrení týkajúcich sa dočasného zastavenia rybolovných činností V rámci uvedeného retrospektívneho hodnotenia sa zistilo, že vplyvy dočasného zastavenia mali prevažne skôr ekonomický (vrátane niektorých údajov o zachovávaní pracovných miest z krátkodobého hľadiska) než environmentálny charakter. Zo štúdie takisto vyplynulo, že hoci sa schémy dočasného zastavenia realizovali v dôsledku povinného prerušenia rybolovných činností, verejné financovanie bolo užitočnejšie pre zabezpečenie politickej prijateľnosti opatrení než pre skutočné zníženie rozsahu rybolovu. 3.1.3. Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity (článok 25 nariadenia o EFRH) Napriek neistote v súvislosti s opatreniami nadväzujúcimi na správu Európskeho dvora audítorov z decembra 2011 (pozri oddiel 2.4) týkajúcu sa vykonávania článku 25 nariadenia o EFRH predstavovali záväzky EFRH týkajúce sa investícií na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity (často označované ako modernizácia) 8,7 % celkových záväzkov v júli 2012 a takmer 11 % v máji 2013 (11 341 operácií), čo je nárast takmer o 25 % za obdobie desiatich mesiacov. Významné vzhľadom na ich prispievanie k podpore selektivity rybolovu a k zmierňovaniu zmeny klímy sú najmä: – výmeny motorov – k 31. máju 2013 sa z EFRH podporilo 1 065 operácií týkajúcich sa výmeny motoru, čo predstavuje 1,28 % z celkového počtu 83 000 rybárskych plavidiel EÚ, – výmeny rybárskeho výstroja – k 31. máju 2013 sa z EFRH podporilo 316 operácií (0,5 % z celkového počtu operácií, ktoré EFRH podporil). Pákový efekt týchto dvoch opatrení je pomerne vysoký (1 EUR z finančných prostriedkov EFRH vytvorí približne 4 EUR vnútroštátnych finančných prostriedkov, väčšinu z nich v súkromnej sfére). Keďže celkové priemerné náklady na operáciu sú pomerne nízke (24 000 EUR na výmenu motora a 11 000 EUR na výmenu výstroja), je relatívne jednoduché dosiahnuť vysoké pákové efekty. 3.2. Os 2 – akvakultúra a spracovanie 3.2.1. Akvakultúra V roku 2011 predstavovala produkcia akvakultúry v EÚ-28 (vrátane Chorvátska) 1,3 milióna ton (pokles o 0,3 % od roku 2010) v hodnote 3,5 miliardy EUR[14]. Hoci novšie údaje svedčia o lepšej hospodárskej výkonnosti podnikov pôsobiacich v odvetví akvakultúry, vo väčšine prípadov ide v tomto sektore o pracovné miesta na kratší pracovný čas, na ktorých pracuje spolu 80 000 pracovníkov v 14 000 podnikoch, pričom v 90 % ide o mikropodniky. Polovičné úväzky sú časté najmä v pododvetviach chovu mäkkýšov a sladkovodnej akvakultúry. Z tabuliek uvedených v oddiele 2 vyplýva, že z hľadiska záväzkov EFRH patria výdavky na opatrenia v oblasti akvakultúry naďalej k najvyšším. K 31. máju 2013 sa na akvakultúru z prostriedkov EFRH vyčlenilo 429,9 milióna EUR. Príspevok EÚ viedol k mobilizácii 183,4 milióna EUR z príspevku z verejných zdrojov jednotlivých štátov a ďalších 537,8 milióna EUR zo súkromných zdrojov. Inými slovami, jedno euro z finančných prostriedkov z EFRH dosiahlo pákový efekt 1,68 EUR dodatočných vnútroštátnych finančných prostriedkov, pričom 0,43 EUR pochádzalo z verejných a 1,25 EUR zo súkromných zdrojov. Hoci najnovšie trendy svedčia o raste podpory investícií do akvakultúry z EFRH, produkcia za posledných desať rokov stagnuje. V súčasnosti pochádza 10 % spotreby morských produktov v EÚ z akvakultúry, 25 % z rybolovu a 65 % z dovozu z tretích krajín (vrátane rybolovu a akvakultúry). Vzhľadom na to, že rozdiel medzi spotrebou a produkciou z rybolovu v posledných rokoch neustále rastie, akvakultúra môže pomôcť túto medzeru vyplniť. Komisia odhaduje, že zvýšenie spotreby produktov akvakultúry v EÚ o 1 % by mohlo prispieť k vytvoreniu 3 000 až 4 000 pracovných miest na plný pracovný čas. Z týchto dôvodov Komisia navrhla, aby sa prostredníctvom reformy spoločnej rybárskej politiky akvakultúra podporila otvorenou metódou koordinácie. Otvorená metóda koordinácie nevytvára nové povinnosti a nemení sa ňou existujúci právny rámec. Je založená na prijatí strategických usmernení Komisie s cieľom pomôcť členským štátom pri vypracúvaní viacročných národných strategických plánov so zreteľom na ich príslušné počiatočné podmienky, výzvy a potenciál. Usmernenia[15] prijaté Komisiou po konzultáciách so zainteresovanými stranami počas roka 2012 stanovujú štyri hlavné výzvy pre trvalo udržateľný rast v odvetví: 1. určiť hlavné prekážky rastu; 2. zlepšiť integrované územné plánovanie; 3. zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia vrátane účinnejšieho využívania prostriedkov EÚ; 4. lepšie využívať konkurenčné výhody. 3.2.2. Spracovanie V odvetví spracovania produktov rybolovu v EÚ pôsobí vyše 3 500 podnikov, ktorých hlavnou činnosťou je spracovanie rýb. Týmto podnikom sa pripisuje obrat vo výške približne 23 miliárd EUR. Z tabuliek uvedených v oddiele 2 vyplýva, že z hľadiska záväzkov EFRH dosahuje podpora z EFRH pre spracovateľský priemysel najvyšší podiel. K 31. máju 2013 sa na spracovanie z finančných prostriedkov EFRH vyčlenilo 504,6 milióna EUR. Príspevok EFRH umožnil využitie 264,88 milióna EUR z príspevku z verejných zdrojov jednotlivých štátov a ďalších 1,003 miliardy EUR zo súkromných zdrojov. Inými slovami, jedno euro z podpory EFRH dosiahlo pákový efekt 2,51 EUR dodatočných vnútroštátnych finančných prostriedkov, pričom 0,52 EUR pochádzalo z verejných a 2 EUR zo súkromných zdrojov. Podporu EFRH získalo spolu 4 903 operácií s priemernou mierou verejnej podpory na operáciu vo výške približne 361 686 EUR. Približne 1 892 týchto operácií je spojených s rozšírením alebo modernizáciou existujúcich zariadení (68 619 EUR podpory z EFRH na operáciu), 1 289 sa vzťahuje na výstavbu nových zariadení (173 428 EUR), 739 na modernizáciu obchodných prevádzok (36 578 EUR) a 173 na výstavbu nových obchodných prevádzok (104 452 EUR). 3.3. Os 3 – pilotné projekty (článok 41 nariadenia o EFRH) V období rokov 2007 až 2012 sa z fondu EFRH podporilo 453 operácií zameraných na inovácie. Skromný počet podporených operácií (0,53 % všetkých operácií EFRH) možno vysvetliť pomerne vysokými verejnými nákladmi na operáciu, ktoré patria k najvyšším v rámci EFRH (273 819 EUR, z toho 141 042 EUR pochádza z EFRH a 132 774 EUR z verejných zdrojov jednotlivých štátov). Celkové náklady na operáciu dosahujú úroveň 334 327 EUR[16], z čoho 60 486 EUR pochádza zo súkromných zdrojov. Novšie údaje nesvedčia o veľmi výraznej zmene. Počet operácií vzrástol o 13 % na 504 (0,49 % z celkového počtu). Pákový efekt je tiež pomerne nízky. Jedno euro z vyčlenených prostriedkov EFRH viedlo k 1,37 EUR vnútroštátnych finančných prostriedkov, z čoho na súkromné financovanie pripadá iba 0,43 EUR (0,94 EUR verejných zdrojov jednotlivých štátov). V porovnaní s oblasťou akvakultúry a spracovania je pákový efekt – najmä časť súkromného financovania – pomerne slabý. Tieto čísla ukazujú, že inovácia je nákladná a pre súkromných prevádzkovateľov predstavuje riziko, ktoré nevedie ku krátkodobým ziskom. Preto je v tejto oblasti oveľa väčšia potreba verejného financovania. 3.4. Os 4 – trvalo udržateľný rozvoj rybárskych oblastí Realizácia osi 4 v roku 2012 významne pokročila. Do konca decembra si všetkých 21 členských štátov, ktoré sa rozhodli realizovať os 4, vybralo svoje miestne akčné skupiny v oblasti rybárstva. Počet takto vybraných skupín narástol na 303 (nárast o 83 v porovnaní s koncom roka 2011). Výrazne pokročil aj rozvoj a výber projektov, ktorých počet dosiahol 2 756 projektov vybraných do konca roka 2012 v porovnaní s počtom 1 625 projektov ku koncu roka 2011. Značný je aj pokrok pri plnení záväzkov, počet operácií sa zvýšil z 2 732 k 31. júlu 2012 na 4 704 k 31. máju 2013, čo predstavuje nárast o 72 % v priebehu 10 mesiacov[17]. Niekoľko hĺbkových prípadových štúdií, ktoré uskutočnila Podporná jednotka Európskej siete rybárskych oblastí (FARNET), ukázalo, že miestne akčné skupiny v oblasti rybárstva mali hlavnú úlohu pri združovaní rybárskych spoločenstiev a zvyšovaní ich vplyvu tým, že sa im poskytla možnosť zasahovať do rozhodovacieho procesu. Mnohé projekty prispeli k zvýšeniu príjmov a zabezpečeniu pracovných miest posilnením pozície rybárov v dodávateľskom reťazci (aby bolo možné lepšie zachovať pridanú hodnotu na miestnej úrovni) a v miestnom hospodárstve, a to uľahčovaním integrácie medzi aktérmi a odvetviami. Os 4 prispela aj k vytvoreniu pracovných príležitostí pre miestnych obyvateľov v oblasti rybárstva podporovaním podnikania a inovácií a využívaním potenciálu „modrého rastu“ a rozvoja pobrežných oblastí. Miestne akčné skupiny v oblasti rybárstva tiež zohrali dôležitú úlohu v mobilizácii miestnych zdrojov a pri podpore prístupu k ďalším zdrojom financovania. Komisia začne v roku 2013 pracovať na štúdii s cieľom preskúmať prvé konkrétne výsledky osi 4 a jej účinnosť pri riešení problémov, ktorým čelia rybárske spoločenstvá. V roku 2013 stoja členské štáty pred výzvou, aby prijali opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity miestnych partnerstiev medzi programovými obdobiami na roky 2007 – 2013 a 2014 – 2020. 4. FINANČNÉ PLNENIE EFRH KOMISIOU V REGIÓNOCH, NA KTORÉ SA VZŤAHUJE CIEĽ KONVERGENCIA, A V REGIÓNOCH, NA KTORÉ SA NEVZŤAHUJE CIEĽ KONVERGENCIA || || Krajina || || Rozhodnuté[18] a || Viazané b || Vyplatené c || % (b) / (a) || % (c) / (a) || Belgicko || Obdobie 2007 – 2013 || 26 261 648,00 || 21 694 722,00 || 15 856 227,33 || 82,61 % || 60,38 % || Finančný rok: 2012 || 4 412 449,00 || 4 488 923,00 || 4 612 318,33 || || Bulharská republika || Obdobie 2007 – 2013 || 75 876 747,00 || 61 059 315,00 || 24 502 673,70 || 80,47 % || 32,29 % || Finančný rok: 2012 || 13 084 212,00 || 13 951 819,00 || 8 876 800,51 || || Česká republika || Obdobie 2007 – 2013 || 27 106 675,00 || 22 710 961,00 || 19 509 468,35 || 83,78 % || 71,97 % || Finančný rok: 2012 || 4 043 811,00 || 4 218 249,00 || 4 751 403,43 || || Dánsko || Obdobie 2007 – 2013 || 133 675 169,00 || 113 425 745,00 || 81 116 203,18 || 84,85 % || 60,68 % || Finančný rok: 2012 || 19 463 114,00 || 19 852 376,00 || 15 682 178,48 || || Nemecko || Obdobie 2007 – 2013 || 149 121 176,00 || 123 796 571,30 || 66 340 414,55 || 83,02 % || 44,49 % || Finančný rok: 2012 || 22 443 794,00 || 22 615 496,00 || 5 985 395,64 || || Estónsko || Obdobie 2007 – 2013 || 84 568 039,00 || 69 079 907,00 || 42 228 804,18 || 81,69 % || 49,93 % || Finančný rok: 2012 || 12 995 534,00 || 14 201 298,00 || 11 253 780,39 || || Írsko || Obdobie 2007 – 2013 || 42 266 603,00 || 34 916 400,00 || 33 467 120,83 || 82,61 % || 79,18 % || Finančný rok: 2012 || 7 101 580,00 || 7 224 661,00 || 12 876 961,83 || || Grécko || Obdobie 2007 – 2013 || 207 832 237,00 || 178 811 400,00 || 94 864 163,39 || 86,04 % || 45,64 % || Finančný rok: 2012 || 29 514 336,00 || 29 278 211,00 || 26 878 883,21 || || Španielsko || Obdobie 2007 – 2013 || 1 131 890 912,00 || 967 521 798,00 || 599 079 998,75 || 85,48 % || 52,93 % || Finančný rok: 2012 || 162 654 289,00 || 163 526 782,00 || 194 609 146,09 || || Francúzsko || Obdobie 2007 – 2013 || 215 686 616,00 || 182 921 534,31 || 97 093 626,69 || 84,81 % || 45,02 % || Finančný rok: 2012 || 31 457 343,00 || 32 086 491,00 || 9 318 657,31 || || Taliansko || Obdobie 2007 – 2013 || 424 342 854,00 || 360 602 126,00 || 163 479 766,46 || 84,98 % || 38,53 % || Finančný rok: 2012 || 61 620 807,00 || 62 672 067,00 || 0,00 || || Cyprus || Obdobie 2007 – 2013 || 19 724 418,00 || 16 736 518,00 || 15 480 209,52 || 84,85 % || 78,48 % || Finančný rok: 2012 || 2 871 876,00 || 2 929 314,00 || 2 202 183,74 || || Lotyšsko || Obdobie 2007 – 2013 || 125 015 563,00 || 102 564 209,00 || 86 400 450,19 || 82,04 % || 69,11 % || Finančný rok: 2012 || 19 243 706,00 || 20 816 794,00 || 21 230 404,72 || || Litva || Obdobie 2007 – 2013 || 54 713 408,00 || 45 381 203,00 || 28 624 771,79 || 82,94 % || 52,32 % || Finančný rok: 2012 || 8 161 553,00 || 8 671 254,00 || 5 503 907,88 || || Luxembursko || Obdobie 2007 – 2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % || Finančný rok: 2012 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || || Maďarsko || Obdobie 2007 – 2013 || 34 769 572,00 || 28 229 202,00 || 21 439 659,62 || 81,19 % || 61,66 % || Finančný rok: 2012 || 5 952 501,00 || 6 241 343,00 || 8 574 577,79 || || Malta || Obdobie 2007 – 2013 || 8 372 329,00 || 6 727 108,00 || 2 862 430,91 || 80,35 % || 34,19 % || Finančný rok: 2012 || 1 271 388,00 || 1 426 192,00 || 736 367,16 || || Holandsko || Obdobie 2007 – 2013 || 48 578 417,00 || 41 219 646,00 || 21 203 569,09 || 84,85 % || 43,65 % || Finančný rok: 2012 || 7 073 021,00 || 7 214 481,00 || 8 001 998,59 || || Rakúsko || Obdobie 2007 – 2013 || 5 259 318,00 || 4 469 039,00 || 4 374 761,67 || 84,97 % || 83,18 % || Finančný rok: 2012 || 763 814,00 || 776 936,00 || 729 306,12 || || Poľsko || Obdobie 2007 – 2013 || 734 092 574,00 || 607 762 267,00 || 274 047 384,03 || 82,79 % || 37,33 % || Finančný rok: 2012 || 121 944 858,00 || 124 084 618,00 || 63 019 617,70 || || Portugalsko || Obdobie 2007 – 2013 || 246 485 249,00 || 206 026 617,00 || 111 789 897,52 || 83,59 % || 45,35 % || Finančný rok: 2012 || 35 759 773,00 || 36 332 633,00 || 28 194 561,04 || || Rumunsko || Obdobie 2007 – 2013 || 230 645 644,00 || 162 928 626,01 || 32 299 988,49 || 70,64 % || 14,00 % || Finančný rok: 2012 || 39 257 052,00 || 42 262 575,00 || 0,00 || || Slovinsko || Obdobie 2007 – 2013 || 21 640 283,00 || 18 568 490,00 || 9 136 385,71 || 85,81 % || 42,22 % || Finančný rok: 2012 || 3 515 536,00 || 3 298 585,00 || 3 384 733,19 || || Slovensko || Obdobie 2007 – 2013 || 13 123 309,00 || 10 467 782,13 || 5 170 176,35 || 79,76 % || 39,40 % || Finančný rok: 2012 || 1 782 386,00 || 1 971 551,00 || 0,00 || || Fínsko || Obdobie 2007 – 2013 || 39 448 827,00 || 33 473 027,00 || 22 341 700,84 || 84,85 % || 56,63 % || Finančný rok: 2012 || 5 743 752,00 || 5 858 627,00 || 5 914 242,07 || || Švédsko || Obdobie 2007 – 2013 || 54 664 803,00 || 46 384 052,00 || 24 999 874,53 || 84,85 % || 45,73 % || Finančný rok: 2012 || 7 959 199,00 || 8 118 383,00 || 0,00 || || Spojené kráľovstvo || Obdobie 2007 – 2013 || 137 827 889,00 || 114 117 078,00 || 51 946 750,84 || 82,80 % || 37,69 % || Finančný rok: 2012 || 23 112 801,00 || 23 409 861,00 || 32 650 846,38 || || Spolu || Obdobie 2007 – 2013 || 4 292 990 279,00 || 3 581 595 343,75 || 1 949 656 478,51 || 83,43 % || 45,41 % || Finančný rok: 2012 || 653 204 485,00 || 667 529 520,00 || 474 988 271,60 || [1] Článok 68 nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, Ú. v. EÚ L 223, 15.8.2006. [2] Nariadenie Komisie (ES) č. 498/2007 z 26. marca 2007, Ú. v. EÚ L 120, 10.5.2007. [3] Tabuľka I. Finančné plnenie v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia. Tabuľka II. Finančné plnenie v regiónoch, na ktoré sa nevzťahuje cieľ Konvergencia. Tabuľka III. Plánované sumy EFRH podľa prioritných osí a podľa členského štátu. Tabuľka IV. Certifikované výdavky EFRH podľa prioritnej osi a podľa členského štátu. [4] Pre problémy s kvalitou údajov niekoľkých členských štátov (Česká republika, Dánsko a Fínsko) sú údaje použité pre máj 2013 v skutočnosti údajmi z mája 2012. [5] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 387/2012 [Ú. v. EÚ L 129, 16.5.2012], ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. [6] Osobitná správa č. 12/2011 „Prispeli opatrenia EÚ k prispôsobeniu kapacity rybárskych flotíl dostupným možnostiam rybolovu?“. [7] Informácie podložené správou o „Ziskovosti rybárskej flotily EÚ“, ktorú pre Európsky parlament vypracovalo Spoločné výskumné centrum – IB/B/PECH/IC/2013-087 – júl 2013. [8] Sociálno-ekonomické rozmery rybárstva EÚ. Správu zadala Európska komisia, MRAG, august 2013. [9] Retrospektívne hodnotenie opatrení týkajúcich sa vyraďovania plavidiel z prevádzky a dočasného zastavenia rybolovných činností v rámci EFRH, správa MRAG na objednávku Európskej komisie, záverečná správa, uverejnenie naplánované na november 2013. [10] Dánsko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Poľsko, Portugalsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [11] Dánsko a Spojené kráľovstvo. [12] Estónsko, Francúzsko, Poľsko, Portugalsko a Švédsko. [13] V uplynulých 5 rokoch sa priemerný vek flotíl zvýšil o necelé 2 roky, čo znamená, že vyraďovanie z prevádzky (s podporou z verejných zdrojov alebo bez nej) spomaľuje starnutie flotíl. [14] Údaje z návrhu hospodárskej správy o akvakultúre 2013, ktorú vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo, vrátane údajov o odchovniach a liahňach. [15] Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj akvakultúry EÚ, COM(2013) 229. [16] Náklady na operáciu sú podstatne vyššie ako pri trvalom ukončení operácie, približne rovnako vysoké ako pri spracovateľskej operácii a nižšie ako pri rybárskych prístavoch (475 500 EUR) a preradeniach (490 000 EUR), čo sú dve operácie s najvyššími nákladmi. [17] Ide o najrýchlejší nárast počtu spomedzi všetkých osí EFRH, z hľadiska certifikovaných súm je však pokrok podstatne nižší. [18] V sumách za obdobie 2007 – 2013 sú zohľadnené zrušené záväzky.