Európska komisia a vysoká predstaviteľka vo svojom spoločnom oznámenío súčasnom stave politických, hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a Tureckom navrhli účinnejšie a vzájomne výhodnejšie vykonávanie kľúčových oblastí vyhlásenia EÚ a Turecka z roku 2016, najmä pokiaľ ide o riadenie migrácie, a to bezodkladným obnovením procesu návratov z gréckych ostrovov, počnúc 1 450 navrátilcami, ktorých opravné prostriedky sa vyčerpali, a naopak zintenzívnením presídľovaní z Turecka do Európskej únie.

Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2020 potvrdila, že EÚ bude pripravená naďalej poskytovať finančnú pomoc sýrskym utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku a členovia Európskej rady vo svojom vyhlásení z marca 2021 vyzvali Komisiu, aby predložila návrh na pokračovanie vo financovaní pre sýrskych utečencov v Turecku, ako aj v Jordánsku, Libanone a iných častiach regiónu. Takisto vyzvali na posilnenie spolupráce s Tureckom v oblasti riadenia migrácie.

1.2.Reakcia EÚ na krízu a zriadenie nástroja

Európska únia a jej členské štáty sa v roku 2015 rozhodli zvýšiť svoju politickú a finančnú angažovanosť na podporu Turecka v jeho úsilí prijímať utečencov. Komisia v reakcii na žiadosť členských štátov EÚ o ďalšie značné finančné prostriedky na podporu utečencov v Turecku zriadila rozhodnutím Komisie z 24. novembra 2015, zmeneným 10. februára 2016 a následne 14. marca a 24. júla 2018, nástroj pre utečencov v Turecku. Nástroj je mechanizmom na koordinovanie mobilizácie zdrojov vyplatených z rozpočtu EÚ aj dodatočných príspevkov členských štátov začlenených do rozpočtu EÚ ako vonkajšie pripísané príjmy. Členské štáty sa politicky zaviazali poskytovať vnútroštátne príspevky v rámci spoločnej dohody medzi členskými štátmi EÚ a Európskou komisiou, ktorú prijali zástupcovia vlád členských štátov 3. februára 2016 a ktorá bola aktualizovaná pri príležitosti dohody o druhej tranži nástroja. V spoločnej dohode sa stanovil aj rámec podmienok. Z prvej tranže nástroja (roky 2016 – 2017) bola pridelená celková suma 3 miliardy EUR. Uvedená suma bola poskytnutá nad rámec 345 miliónov EUR, ktoré Komisia Turecku už pridelila v reakcii na utečeneckú krízu v Sýrii pred zavedením nástroja, a bola poskytnutá aj nad rámec dvojstrannej pomoci od členských štátov. Pre druhú tranžu nástroja (roky 2018 – 2019) boli poskytnuté ďalšie 3 miliardy EUR a celkové prostriedky nástroja tak predstavovali sumu 6 miliárd EUR. Nástroj začal fungovať 17. februára 2016, keď sa uskutočnilo prvé zasadnutie jeho riadiaceho výboru. Komisia v nadväznosti na toto zasadnutie urýchlene pristúpila k uzavretiu zmlúv na prvé projekty v rámci nástroja. K 31. decembru 2020 Komisia zazmluvnila celý balík operačných prostriedkov nástroja. Z celkovej sumy 6 miliárd EUR bola vyplatená suma takmer 4,1 miliardy EUR. Okrem toho bolo v roku 2020 pridelených 585 miliónov EUR na podporu humanitárnych opatrení v Turecku mimo nástroja vrátane 100 miliónov EUR na ďalšiu pomoc v oblasti ochrany, zdravia a vzdelávania a 485 miliónov EUR v rámci opravného rozpočtu na ďalšiu činnosť v rámci núdzovej záchrannej sociálnej siete (ďalej aj „sieť ESSN“) a podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávanie (ďalej aj „program CCTE“).

Hlavy štátov a vlád Európskej únie a Turecka 18. marca 2016 opätovne potvrdili svoj záväzok vykonávať spoločný akčný plán a dohodli sa na ďalších opatreniach, ktorých cieľom je prehĺbiť vzťahy medzi Tureckom a EÚ a riešiť migračnú krízu. Turecko a Európska únia uznali, že je potrebné ďalšie urýchlené a odhodlané úsilie. Konkrétne vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016 (ďalej len „vyhlásenie“) okrem iného vyzývalo na ukončenie neregulárnej migrácie z Turecka do EÚ narušením podnikateľského modelu prevádzačov a tým, že sa migrantom ponúkne alternatíva k riskovaniu života, a na urýchlenie vykonávania nástroja.

Vykonávanie vyhlásenia zohrávalo aj počas roka 2020 kľúčovú úlohu v zabezpečovaní účinného spoločného riešenia problému migrácie Európskou úniou a Tureckom. Po udalostiach na hraniciach medzi Gréckom a Tureckom vo februári 2020 sa predseda Európskej rady Charles Michel a predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová stretli 9. marca s prezidentom Turecka Recepom Tayyipom Erdoganom. Dohodli sa na preskúmaní vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka z roku 2016, ktorého kľúčovým prvkom je nástroj. Rokovania pokračovali až do leta pod záštitou vysokého predstaviteľa EÚ a podpredsedu Komisie Josepa Borrella a tureckého ministra zahraničných vecí Cavusoglua.

V roku 2020 prišlo z Turecka do EÚ celkovo 18 736 osôb, čo znamená v porovnaní s rokom 2019, keď bolo zaznamenaných 75 974 príchodov, pokles o 75 %. Zaznamenaných bolo 13 979 príchodov do Grécka v porovnaní so 73 627 v roku 2019 (81 % pokles); 4 191 príchodov do Talianska v porovnaní s 1 854 v roku 2019 (126 % nárast); 232 príchodov do Bulharska v porovnaní so 199 príchodmi v roku 2019 a 334 príchodov loďou priamo do oblastí Cypru kontrolovaných vládou v porovnaní s 294 príchodmi loďou v roku 2019. Cyperské orgány zároveň zaznamenali rastúci počet príchodov z Turecka prekročením demarkačnú líniu. Celkovo 5 900 neregulárnych migrantov prišlo na Cyprus buď priamo z Turecka, alebo cez oblasti, ktoré v roku 2020 neboli pod efektívnou kontrolou vlády Cyperskej republiky. V roku 2019 to bolo 7 800 príchodov.

Turecko naďalej čelilo migračnému tlaku, aj keď výrazne nižšiemu ako v roku 2019. Výrazný pokles príchodov z Turecka v roku 2020 bol spôsobený dôsledkami pandémie COVID-19. Zatiaľ čo príchody z Turecka do Grécka v januári 2020 boli o 49 % a vo februári o 22 % vyššie v porovnaní s rokom 2019, opatrenia prijaté od marca v Turecku aj na jeho vonkajších hraniciach mali jasný vplyv na pohyb a cestovanie.

Hoci Turecko zopakovalo svoj záväzok účinne vykonávať vyhlásenie, 28. februára 2020 turecká vláda oznámila, že prestane kontrolovať svoje pozemné a námorné hranice s Európou a otvorí prechod pre migrantov, ktorí chcú prekročiť hranice. To viedlo k vytvoreniu neformálneho tábora pozdĺž pozemnej hranice s Gréckom, ktorý bol útočiskom takmer 25 000 migrantov a utečencov. Turecké orgány od 30. marca organizovali prepravu migrantov a utečencov z pohraničnej oblasti a uzavreli hranicu s Gréckom a Bulharskom s výnimkou komerčnej dopravy z dôvodu ochorenia COVID-19. Turecké orgány uviedli, že konali v rámci zavedených opatrení v oblasti verejného zdravia a že tento krok neznamená zmenu tureckej politiky, ktorá neregulárnym migrantom umožňuje vycestovať cez hranice ich krajiny. Migranti budú mať voľný prístup na hranicu Grécka po zrušení opatrení proti šíreniu pandémie COVID-19, keďže turecká vláda nemá v úmysle komukoľvek v odchode z Turecka brániť.

Pokračovalo sa vo vykonávaní systému presídľovania „jeden za jedného“ v rámci vyhlásenia. Od apríla 2016 do februára 2021 bolo z Turecka do EÚ presídlených 28 621 sýrskych utečencov. Hoci operácie presídľovania na celom svete boli v období od apríla do júna 2020 z dôvodu zdravotnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 dočasne pozastavené, v roku 2020 bolo presídlených 2 422 osôb (približne polovica z nich po obnovení operácií, t. j. od júla do decembra).

Od roku 2016 bolo na základe vyhlásenia vrátených 2 140 migrantov z gréckych ostrovov do Turecka, zatiaľ čo v roku 2020 bolo vrátených len 139 migrantov. Turecké orgány 16. marca 2020 až do odvolania pozastavili z dôvodu pandémie COVID-19 návratové operácie na základe vyhlásenia. Hoci sa od júla 2020 presídľovanie z Turecka obnovilo, návraty z Grécka zostávajú do dnešného dňa pozastavené. V reakcii na opakované žiadosti gréckych orgánov a Európskej komisie týkajúce sa obnovenia návratových operácií Turecko zdôraznilo, že neboli splnené podmienky na obnovenie operácií.

Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ktorý by sa mal aktivovať, keď sa skončí alebo aspoň podstatne a udržateľným spôsobom obmedzí neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ, ešte členské štáty neaktivovali.

COVID-19 Pandémia COVID-19 má v Turecku naďalej výrazný vplyv. V čase vypuknutia krízy v Turecku v marci 2020 sa Komisia obrátila na turecké orgány s cieľom zistiť, či je potrebná nejaká konkrétna podpora ich reakcie. Turecko potvrdilo svoj zámer pokračovať v projektoch v rámci nástroja a pravidelnej bilaterálnej pomoci v rámci nástroja predvstupovej pomoci, ako sa pôvodne plánovalo. Komisia v úzkej spolupráci s tureckými orgánmi schválila mobilizáciu úspor nástroja na účely súvisiace s ochorením COVID-19, a to vo forme navýšenia pre existujúce projekty namiesto nových projektov. Komisia sa takisto obrátila na implementujúcich partnerov nástroja, aby posúdili dôsledky ochorenia COVID-19 na projekty nástroja. V nadväznosti na uvedenú konzultáciu sa obdobie vykonávania v prípade projektov v rámci osobitného opatrenia z roku 2016 vo výške 1,6 miliardy EUR predĺžilo do júna 2023, čo by malo umožniť, aby všetky dotknuté projekty dosiahli stanovené ciele. Do konca roka 2020 bolo približne 65 miliónov EUR presmerovaných na intervencie v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálno-ekonomické podporné opatrenia na zmiernenie vplyvu ochorenia COVID-19 v rámci nástroja pre utečencov (z celkových intervencií v súvislosti s ochorením COVID-19 v rámci finančných nástrojov EÚ, čo predstavuje 105 miliónov EUR). Opatrenia zahŕňali aktiváciu rezervy na nepredvídané výdavky vo výške 4,7 milióna EUR v rámci projektu SIHHAT I na vybavenie zdravotníckych stredísk migrantov ochranným vybavením a dezinfekčnými prostriedkami. Okrem toho bolo z časti nástroja vyhradenej na humanitárnu pomoc pre celý rad projektov prerozdelených viac ako 50 miliónov EUR na zabezpečenie humanitárnej reakcie po pandémii COVID-19. Konkrétne sieť ESSN aj program CCTE poskytli svojim príjemcom dodatočnú hotovostnú podporu. V rámci siete ESSN boli v júni a júli 2020 poskytnuté dve navýšenia o 500 tureckých lír pre viac ako 1,7 milióna jednotlivých utečencov (810 000 domácností) v celkovej výške viac ako 47 miliónov EUR. V rámci projektu CCTE na vzdelávanie bolo k 30. novembru 2020 všetkým oprávneným príjemcom projektu CCTE bez ohľadu na vek a triedu poskytnuté navýšenie vo forme jednorazovej platby o 85 tureckých lír. Z tohto dodatočného navýšenia malo prínos celkovo 535 000 detí. Okrem toho sa prostredníctvom celoštátnej operácie, ktorú vykonáva UNHCR spolu s Generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie (DGMM), poskytla aj peňažná pomoc 20 000 domácnostiam, ktoré nie sú príjemcami pomoci v rámci siete ESSN, pričom príspevok vo výške 8 miliónov EUR pochádzal z humanitárneho financovania mimo nástroja. V rámci trustového fondu EÚ zriadeného v reakcii na krízu v Sýrii sa pomoc súvisiaca s ochorením COVID-19 zamerala na obstarávanie osobných ochranných prostriedkov, online a dištančné vzdelávanie, sprostredkovanie zamestnania a psychosociálnu podporu.

2.Fungovanie nástroja

Nástroj je koordinačným mechanizmom, ktorý umožňuje rýchlu, účinnú a efektívnu mobilizáciu pomoci EÚ pre utečencov v Turecku. Nástroj zabezpečuje optimálnu mobilizáciu existujúcich finančných nástrojov EÚ v rámci humanitárnej a/alebo rozvojovej pomoci a jeho cieľom je zabezpečiť, aby boli potreby utečencov a hostiteľských komunít riešené komplexným a koordinovaným spôsobom.

Riadiaci výbor nástroja poskytuje strategické usmernenie týkajúce sa priorít, druhov činností, ktoré sa budú podporovať, súm, ktoré sa majú prideliť a finančných nástrojov, ktoré sa majú mobilizovať, a prípadne aj podmienok plnenia záväzkov Turecka podľa spoločného akčného plánu EÚ a Turecka z 29. novembra 2015(ďalej len „spoločný akčný plán“). V roku 2020, počas piateho roka vykonávania nástroja sa uskutočnilo jedno zasadnutie riadiaceho výboru, a to 5. novembra 2020. Vzhľadom na pandémiu COVID-19 sa uvedené zasadnutie uskutočnilo virtuálne.

Kľúčovými zásadami pri usmerňovaní vykonávania nástroja sú rýchlosť, efektívnosť a účinnosť pri súčasnom zabezpečení správneho finančného riadenia. Rovnako dôležitá je aj udržateľnosť intervencií nástroja a spoločná zodpovednosť zo strany tureckých orgánov. Určenie prioritných oblastí pomoci vychádzalo z komplexného a nezávislého posúdenia potrieb, pričom sa osobitná pozornosť venovala zraniteľným skupinám. Posúdenie potrieb bolo aktualizované v roku 2018.

Nástroj koordinuje financovanie z týchto nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti: humanitárna pomoc, nástroj európskeho susedstva, nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj predvstupovej pomoci (IPA) a nástroj na podporu stability a mieru. Opatrenia financované z rozpočtu Únie sa vykonávajú v súlade s finančnými pravidlami a nariadeniami EÚ uplatniteľnými na priame aj nepriame riadenie.

Poskytovanie pomoci je podmienené tým, že Turecko bude dôsledne plniť záväzky stanovené v spoločnom akčnom pláne a vo vyhlásení.

3.Kapacita, trvanie a povaha financovania

Celkový rozpočet koordinovaný týmto nástrojom je 6 miliárd EUR mobilizovaných v dvoch tranžiach. Projekty v rámci prvej tranže trvajú najneskôr do polovice roka 2021 a v rámci druhej tranže najneskôr do polovice roka 2025 (väčšina projektov sa dokončí skôr). Ku koncu roka 2020 boli všetky operačné fondy viazané a zazmluvnené v rámci oboch tranží.