S cieľom dosiahnuť MSY na základe viacročného plánu pre západnú časť Stredozemného mora v prípade všetkých populácií žijúcich pri morskom dne najneskôr do januára 2025 sa v rybolovných možnostiach stanovuje integrovaný a globálny prístup, pričom sa vychádza z rôznych nástrojov riadenia a zavádza sa mechanizmus stimulov, ktorý umožňuje zvýšenú rybolovnú činnosť ako odmenu za používanie selektívnejšieho výstroja a efektívnejšie oblasti zákazu rybolovu. Členské štáty sa vyzývajú k prijatiu opatrení, ktoré im umožnia využívať tento mechanizmus. Rada okrem toho prijala maximálne obmedzenia výlovu v prípade hlbokomorských kreviet, ktoré sú najviac zasiahnuté nadmerným rybolovom, a stropy rybolovného úsilia pre plavidlá na lov lovnou šnúrou.

Intenzívna práca v rámci komisie GFCM podporovaná konzistentným postavením EÚ v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva viedla k prijatiu významných rozhodnutí. Dlhodobý plán komisie GFCM v oblasti riadenia malých pelagických druhov v Jadranskom mori bol odsúhlasený s cieľom poskytnúť vysoké dlhodobé výnosy v súlade s MSY so zníženými obmedzeniami výlovu pre sardely a sardinky v roku 2022 a zmrazenou kapacitou pre plavidlá na lov pelagickou vlečnou sieťou a plavidlá na lov vakovou sieťou. Komisia GFCM sa zároveň rozhodla vykonávať prelomový viacročný plán týkajúci sa populácií žijúcich pri morskom dne v Jadranskom mori, ktorým sa zavádza obmedzenie maximálnej kapacity pre plavidlá loviace vlečnou sieťou na lov pri dne aj pre plavidlá loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom a vďaka ktorému chce dosiahnuť cieľ MSY pre všetky kľúčové populácie do roku 2026. Komisia GFCM takisto prijala obmedzenia zberu koralu červeného, strop rybolovného úsilia v prípade koryfény veľkej v medzinárodných vodách Stredozemného mora, hlbokomorských kreviet v Iónskom mori, Levantskom mori a Sicílskom prielive, obmedzenia výlovu pagela bledého a rozhodla sa pokračovať v opatreniach na ochranu úhora európskeho. V prípade druhov z Čierneho mora boli na základe plánu komisie GFCM stanovené TAC pre kalkana veľkého a bola určená autonómna kvóta pre šprotu severnú.

3.Stav flotily EÚ

Spoločná rybárska politika sa týka aj riadenia veľkosti rybárskych flotíl, aby ich kapacita výlovu bola v rovnováhe s produkčným potenciálom populácií rýb. Nadmerná rybolovná kapacita je z ekologického a finančného hľadiska neprijateľná, vystavuje populácie riziku nadmerného výlovu, vedie k bezúčelnému spaľovaniu paliva a zníženej ziskovosti.

Členské štáty musia svoje flotily udržiavať tak, aby spĺňali vnútroštátne stropy na kapacitu plavidiel [hrubá priestornosť (GT)] a výkon motora (kW). Musia konať, aby znížili kapacitu flotíl, ktoré nie sú v rovnováhe, tým, že vypracujú výročné správy o biologickej a hospodárskej udržateľnosti flotíl a v prípade dôkazov o nerovnováhe musia predložiť akčné plány na nápravu nerovnováhy v jasnom časovom rámci. Kapacitu vyradenú prostredníctvom verejných zdrojov nemožno nahradiť.

V porovnaní s rokom 2020 sa počet plavidiel, hrubá priestornosť a výkon motora mierne znížili o 0,07 %, o 0,1 % a 0,1 %. V decembri 2021 tak flotila registrovaná v EÚ (vrátane flotily aktívnej v najvzdialenejších regiónoch) pozostávala zo 74 380 plavidiel s hrubou priestornosťou 1 320 362 ton a výkonom motora 5 304 015 kW.

Zo správ členských štátov za rok 2021 vyplýva, že udržiavajú flotily pod stropmi, čim rešpektujú požiadavky stanovené v článku 22 nariadenia č. 1380/2013. Existujú však vážne obavy v súvislosti s presnosťou a so spoľahlivosťou vyhlásení členských štátov o výkone motora, ako aj v súvislosti s údajmi, na ktorých sú založené správy jednotlivých štátov, a existenciou či presnosťou akčných plánov členských štátov požadovaných podľa článku 22 nariadenia o spoločnej rybárskej politike.

Správy ukazujú, že existujú vážne medzery v poskytovaní biologických údajov v najvzdialenejších regiónoch a vo východnej oblasti Stredozemného mora, ako aj hospodárskych ukazovateľov. Bulharsko, Cyprus, Španielsko, Francúzsko, Grécko, Írsko, Taliansko, Malta, Portugalsko a Švédsko mali segmenty s 50 alebo viac plavidlami, pri ktorých neboli dostupné biologické alebo hospodárske údaje. V prípade Cypru, Francúzska, Írska a Švédska chýbali údaje pri viac ako 200 plavidlách.

Pokiaľ ide o akčné plány, tieto plány nie sú vždy dostatočné na riešenie nerovnováhy. Vyvoláva to obavy najmä v oblasti Baltského mora, kde pokles rybolovných možností pravdepodobne vyvolá ďalšiu nerovnováhu, a v Stredozemnom mori, kde sa populácie lovia na úrovni 1,94-násobku miery MSY a kde by zahrnutie špecifickejších cieľov do akčného plánu mohlo poskytnúť základ pre úplné využívanie finančných prostriedkov z fondu ENRAF.

Keďže trvalé zastavenie rybolovných činností je jedným z nástrojov podporovaných z fondu ENRAF na odstránenie štrukturálnej nadmernej kapacity flotíl, Komisia vyzýva členské štáty, aby zosúladili programy fondu ENRAF pripravované na roky 2021 – 2027 so svojou politikou riadenia flotíl.

Komisia súčasne kontaktuje príslušné členské štáty a žiada ich o riešenie problémov v jednotlivých konkrétnych prípadoch.

4.Hospodárska výkonnosť

Po niekoľkých rokoch dostupných cien sa ceny paliva od marca 2022 prudko zvýšili, pričom dosiahli dvojnásobok priemernej ceny z roku 2021. Rybárska flotila EÚ platila v polovici marca 2022 približne 1,1 – 1,2 EUR za liter paliva.

Predbežné odhady pri očakávaní správy Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF) o hospodárskej výkonnosti rybárskej flotily EÚ (ktorej predloženie sa očakáva v júli 2022) ukazujú, že ak ceny energií ostanú na súčasnej úrovni, rybárska flotila EÚ27 v roku 2022 celkovo stratí 0,3 miliardy EUR z prevádzkového zisku.

Vplyvy zvýšení cien energií na rozličné rybárske flotily a rybárske výstroje EÚ sa však významne líšia. Ak by ceny energií ostali na súčasnej úrovni do konca roka 2022, zisk by nevykázalo asi 40 % maloobjemovej flotily, 66 % veľkoobjemovej flotily a 87 % flotily vo vzdialených vodách. Medzi najviac zasiahnuté by patrili segmenty flotily využívajúce výstroj náročnú na palivo, napr. rybolov vlečnou sieťou.

Týmito odhadmi sa bude ďalej zaoberať júlová správa výboru STECF, ktorá bude základom pre rozhodnutia týkajúce sa rybolovných možností na rok 2023.

Komisia okrem toho v reakcii na krízu rýchlo konala tak, že 25. marca 2022 spustila krízový mechanizmus fondu ENRAF, čo umožnilo členským štátom poskytovať podporu z fondu ENRAF na nápravu významného narušenia trhu v dôsledku krízy. Možno to kombinovať s ďalšími krízovými balíkmi dostupnými na zmierňovanie vplyvu krízy, najmä dočasným krízovým rámcom pre opatrenia štátnej pomoci. Stále je aj možné preniesť až 10 % nevyužitých kvót do ďalšieho roku. Komisia navyše 13. apríla 2022 navrhla legislatívnu zmenu Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF), ktorá by umožnila ďalšie krízové opatrenia.

5.Povinnosť vylodiť úlovky