SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2009 SEK(2011) 262 v konečnom znení /* KOM/2011/0104 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 28.2.2011 KOM(2011) 104 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2009 SEK(2011) 262 v konečnom znení OBSAH 1. Rozsah pôsobnosti správy 3 2. Zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2009 3 2.1 Metodika auditu Dvora audítorov 3 2.2 Výročná správa Dvora audítorov – nová prezentácia 4 2.3 „Čisté účty“ a pokračujúce znižovanie najpravdepodobnejšej chybovosti v prípade platieb 4 3. Opatrenia prijaté členskými štátmi 6 4. Odpovede členských štátov na dotazník týkajúci sa výročnej správy Dvora audítorov za rok 2009 7 4.1 Najvyššie kontrolné úrady 7 4.2 Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje 8 4.3 Súdržnosť 9 5. Záver 11 SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2009 1. Rozsah pôsobnosti správy Externý audítor Európskej únie, ktorým je v zmysle zmluvy[1] Európsky dvor audítorov (ďalej len „Dvor audítorov“), vydáva v rámci svojej výročnej správy vyhlásenie o vierohodnosti (ďalej len „DAS“). Vyhlásenie o vierohodnosti sa týka vierohodnosti vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií a predkladá sa Európskemu parlamentu a Rade. V nariadení o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že ihneď po odovzdaní výročnej správy Dvora audítorov Komisia informuje príslušné členské štáty o podrobnostiach tejto správy, ktoré sa týkajú hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, za ktoré sú podľa príslušných pravidiel zodpovedné. Členské štáty by mali odpovedať Komisii do šesťdesiatich dní a Komisia do 28. februára poskytne zhrnutie ich odpovedí Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade[2]. Po uverejnení správy 9. novembra 2010 Komisia riadne informovala členské štáty o obsahu správy. Tieto informácie boli poskytnuté vo forme listu a troch príloh. V prílohe I bol dotazník k bodom správy, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, v prílohe II dotazník o zisteniach auditu, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, a v prílohe III bol dotazník o všeobecných zisteniach v súvislosti s DAS 2009, ktoré sa týkajú spoločného hospodárenia. Táto správa je analýzou odpovedí členských štátov a je k nej priložený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je zhrnutím zistení a odpovedí k prílohám I a III. 2. Zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2009 2.1 Metodika auditu Dvora audítorov Audítorský prístup a metodika Dvora audítorov pri skúmaní riadnosti operácií spočíva v testovaní transakcií a posúdení účinnosti systémov dohľadu a kontroly. Tento postup dopĺňa analýza vyhlásení manažmentu a dôkazy poskytnuté inými audítormi. Pokiaľ ide o transakcie, Dvor audítorov vyberá reprezentatívnu štatistickú vzorku pre každú skupinu politík a potom ju podrobne preskúma. S cieľom bližšie vyhodnotiť svoj audit, rozdelí Dvor audítorov zistené chyby na vyčísliteľné a nevyčísliteľné. Chybovosť sa kvantifikuje len z vyčísliteľných chýb. V tabuľke 1 na konci tejto správy je uvedený podrobný prehľad všetkých vyčísliteľných a nevyčísliteľných chýb extrapolovaných Dvorom audítorov a použitých v jeho audítorskej činnosti. Chyby sa ďalej triedia podľa ich povahy, konkrétne podľa oprávnenosti (platba nespĺňa pravidlá oprávnenosti), dostatočného podloženia (preplatenie nákladov, ktorých vznik nie je doložený) alebo správnosti (nesprávne vypočítaná platba). Dvor audítorov takisto skúma frekvenciu výskytu chýb tak, že uvedie podiel transakcií v každej vzorke, pri ktorých sa vyskytli vyčísliteľné aj nevyčísliteľné chyby. Frekvencia výskytu chýb je ukazovateľom pravdepodobného stupňa rozšírenia chýb v rámci skupiny politík[3]. Dvor audítorov takisto určuje najpravdepodobnejšiu chybovosť prostredníctvom odhadu celkového finančného dosahu kvantifikovateľných chýb. Najpravdepodobnejšia chybovosť sa klasifikuje v rozpätí: menej ako 2 %, 2 % – 5 %, viac ako 5 %. Dvor audítorov posudzuje aj systémy dohľadu a kontroly prostredníctvom skúmania ich účinnosti pri zabezpečovaní riadnosti. 2.2 Výročná správa Dvora audítorov – nová prezentácia Pokiaľ ide o prezentáciu, štruktúra výročnej správy za rok 2009 sa oproti minulým rokom zmenila. Dvor audítorov uviedol svoje zistenia týkajúce sa systémov vnútornej kontroly, vyhlásení manažmentu a plnenia rozpočtu, do kapitoly o DAS a do kapitol jednotlivých skupín politík. Kapitola o DAS zahŕňala prílohu o audítorskom prístupe a metodike Dvora audítorov. V dôsledku tohto nového spôsobu prezentácie informácií sa počet kapitol znížil z jedenástich na deväť a čísla kapitol venovaných jednotlivým skupinám politík sa zmenili. 2.3 „Čisté účty“ a pokračujúce znižovanie najpravdepodobnejšej chybovosti v prípade platieb V zisteniach Dvora audítorov v DAS 2009 sa uvádza, že účty Európskej únie poskytujú primeraný – alebo pravdivý a skutočný – obraz o finančnej situácii, výsledkoch operácií a hotovostných tokoch. Dvor audítorov okrem toho uznal, že Komisia skvalitnila sprístupnené podrobné informácie o vrátení neoprávnene vyplatených súm a iných korekciách uvedených vo vysvetlivkách ku konečnej účtovnej závierke. Pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť transakcií, v roku 2009 Dvor audítorov zistil, že sa pri platbách v oblasti Príjmov nevyskytli žiadne vecné chyby a systémy dohľadu a kontroly boli účinné. Vecné chyby sa nenašli ani pri záväzkoch. Výnimkou sú však dve oblasti výdavkov – Administratívne výdavky a Hospodárske a finančné veci – kde sa pri platbách z rozpočtu aj naďalej vyskytujú vecné chyby. Pokiaľ ide o systémy dohľadu a kontroly, Dvor audítorov uviedol, že pre všetky skupiny politík, okrem Príjmov a Administratívnych výdavkov, boli všetky systémy čiastočne účinné. V prípade skupiny politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje sa najpravdepodobnejšia chybovosť v porovnaní s rokom 2008 zvýšila. Odhad najpravdepodobnejšej chybovosti pre túto kapitolu bol medzi 2 % až 5 % a chyby správnosti boli najčastejším druhom vyčísliteľných chýb, ktoré Dvor audítorov zistil. Pokiaľ ide o systémy dohľadu a kontroly, zistilo sa, že hoci je koncept systému IACS[4], ktorý je hlavným systémom na zabezpečenie správnosti transakcií, dobrý, tento systém je negatívne ovplyvnený nepresnými údajmi a kvalitou krížových kontrol vykonávaných v jeho databázach. V súvislosti s kapitolou Súdržnosť Dvor audítorov zdôraznil značné zníženie najpravdepodobnejšej chybovosti, ktorá bola odhadovaná na viac ako 5 %. Chyby týkajúce sa oprávnenosti boli najčastejším druhom vyčísliteľných chýb. Pokiaľ ide o systémy v súvislosti s implementačným obdobím 2007 – 2013, Dvor audítorov našiel nedostatky týkajúce sa overovania vykonávaného riadiacimi orgánmi a/alebo auditov systémov vykonávaných kontrolnými orgánmi. Systémy na podávanie správ o korekciách Komisii za obdobie rokov 2000 – 2006 fungovali takisto čiastočne neuspokojivo. Dvor audítorov preto zhodnotil, že systémy dohľadu a kontroly boli účinné len čiastočne. Nasledujúca tabuľka je zhrnutím informácií o zisteniach Dvora audítorov, ktoré sú rozdelené podľa skupín politík[5]. [pic] 3. OPATRENIA PRIJATÉ čLENSKÝMI šTÁTMI Ako je uvedené v úvode, okrem listu Komisia zaslala každému členskému štátu tri prílohy – príloha I obsahovala dotazník o bodoch správy týkajúcich sa jednotlivých členských štátov, v prílohe II bol dotazník o zisteniach auditu, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, a v prílohe III dotazník o všeobecných zisteniach týkajúcich sa spoločného hospodárenia v súvislosti DAS 2009. Pokiaľ ide o prílohy I a II, členské štáty boli požiadané, aby v prípade potreby poskytli podrobné informácie o opatreniach prijatých v záujme nápravy chýb, ako aj o časovom rámci, obsahu a očakávanom účinku týchto opatrení. Odpovede na prílohu I, ktoré poskytli členské štáty, boli vo všeobecnosti vyčerpávajúce[6]. Hoci Dvor audítorov zdôraznil body týkajúce sa všetkých oblastí politiky, odpovede členských štátov sa zväčša zameriavali na body týkajúce sa oblasti politiky Príjmy, Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje a Súdržnosť. Napríklad v oblasti politiky Príjmy sa Dvor audítorov venoval štatistikám gréckej vlády o deficite a dlhu a spochybnil kvalitu gréckych makroekonomických štatistík vrátane národných účtov[7]. V odpovedi Grécka bolo zdôraznené prijatie účinných opatrení: „ Pokiaľ ide o zlepšenie kvality národných účtov, aktualizácia spoločného štatistického akčného plánu schválená riadiacou skupinou v októbri 2010 sa zameriava na osobitné akcie, ktoré je potrebné uskutočniť v roku 2011 a ktoré sú určené na zlepšenie kvality odvetvových účtov, účtov úspor domácností, štvrťročných účtov, opatrení týkajúcich sa objemu a ceny a na revíziu národných účtov [8] .“ Dvor audítorov upozornil v rámci skupiny politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje na účinnosť systémov a skutočnosť, že ročná správa o činnosti generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2009 obsahovala výhradu týkajúcu sa výdavkov v rámci IACS v Bulharsku a Rumunsku[9]. Obidve krajiny sa jasne vyjadrili, že boli prijaté prísne opatrenia. Bulharsko uviedlo: „Pokiaľ ide o výdavky na priame platby, v roku 2009 bol schválený konsolidovaný akčný plán na zlepšenie fungovania IACS a Bulharsko odvtedy pracuje na implementácii odporúčaní a opatrení uvedených v tomto pláne. Podrobné informácie o pokroku dosiahnutom pri implementácii konsolidované plánu sa predkladajú Komisii každé tri mesiace. “[10] : Podľa Rumunska „riaditeľ agentúry vzhľadom na rozpočtový rok 2010 zabezpečil prijatie účinných nápravných opatrení, ktoré budú mať za následok zlepšenie IACS. Pokiaľ ide o výhrady, ktoré vyjadril certifikačný orgán v správe za rok 2009, agentúra APIA[11] vyvinula úsilie a dosiahla značný pokrok pri implementácii opatrení stanovených v akčnom pláne IACS a odporúčaní certifikačného orgánu.“ [12] V súvislosti s dotazníkom z prílohy II o zisteniach z auditu, ktoré sa týkajú jednotlivých členských štátov, väčšina členských štátov poskytla podrobné odpovede. Tieto zistenia sa zväčša týkali oblastí politiky Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje a Súdržnosť a Dvor audítorov ich predtým poskytol príslušnému členskému štátu vo forme vyhlásenia o predbežných zisteniach. Vo vyhláseniach o predbežných zisteniach sú uvedené zistenia z auditu Dvora audítorov, ktoré boli zaslané auditovanému subjektu. Informácie poskytnuté členskými štátmi v ich odpovediach možno preto pokladať za opatrenia nadväzujúce na opatrenia prijaté po obdržaní pôvodných vyhlásení o predbežných zisteniach. Celkove bol audit v súvislosti s DAS 2009 vykonaný v prípade 24 členských štátov. Medzi členské štáty, pri ktorých sa vyskytol väčší počet zistení – viac ako 10 – patrilo Francúzsko, Nemecko, Grécko a Španielsko. K štátom s menej ako 5 zisteniami patrilo Dánsko a Holandsko. Členské štáty vo všeobecnosti vyčísliteľné chyby akceptovali a oznámili, že prijali potrebné nápravné opatrenia. Vo viac ako 50 % prípadov, v ktorých boli poskytnuté odpovede na zistenia, členské štáty oznámili, že už boli prijaté opatrenia, ktorých realizácia prebieha alebo už bola ukončená. Napríklad v prípade Portugalska boli poskytnuté komplexné odpovede na všetky zistenia. Väčšina zistení sa týkala závažných vyčísliteľných chýb a vo všetkých prípadoch bolo oznámené riadne vykonanie úpravy platieb alebo korekcie. Vo väčšine prípadov, v ktorých nebolo prijaté nijaké opatrenie, boli poskytnuté odôvodnenia a podporné dokumenty. Ide napríklad o prípad Španielska, ktoré prijalo opatrenie pri asi 50 % zistení, ktoré sa týkali najmä Poľnohospodárstva a prírodných zdrojov. Pri 18 zisteniach neboli prijaté žiadne opatrenia, a to najmä preto, že Komisia ešte neposkytla vyžiadané informácie, alebo preto, že sa líšia názory na povahu či závažnosť zistení. K odpovediam boli pripojené aj podporné dokumenty. Podobne to bolo aj v prípade Cypru, ktorý poskytol odpovede na všetky zistenia Dvora audítorov (celkove 14), pričom všetky tieto zistenia sa týkali auditov systémov v rámci kapitoly Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje. Pri 11 zisteniach boli prijaté opatrenia a v 3 prípadoch, v ktorých Cyprus nesúhlasil so zisteniami, bolo poskytnuté odôvodnenie. 4. ODPOVEDE čLENSKÝCH šTÁTOV NA DOTAZNÍK TÝKAJÚCI SA VÝROčNEJ SPRÁVY DVORA AUDÍTOROV ZA ROK 2009 4.1 Najvyššie kontrolné úrady Informácie poskytnuté členskými štátmi v súvislosti so zisteniami Dvora audítorov boli ďalej doplnené ich odpoveďami na dotazník o hlavných otázkach týkajúcich sa DAS 2009. Tak ako pri správe za rok 2008, aj v prípade správy za rok 2009 boli otázky adresované najvyšším kontrolným úradom (ďalej len „NKÚ“) . Prvá otázka sa týkala zásady jednotného auditu v zmysle definície Dvora audítorov uvedenej v jeho stanovisku k jednotnému auditu 2/2004 a toho, či NKÚ pokladajú tento nástoj za užitočný. Asi polovica NKÚ členských štátov zdôraznila skutočnosť, že zásada jednotného auditu má svoje potenciálne výhody. Lotyšský najvyšší kontrolný úrad uviedol, že zásada jednotného auditu by sa mohla „ pokladať za účinný nástroj spravovania finančných prostriedkov EÚ, pretože by mohla zlepšiť kvalitu audítorských činností bez narušenia nezávislosti príslušných orgánov auditu “. Francúzsky najvyšší kontrolný úrad uviedol niekoľko dôvodov v prospech tejto zásady vrátane harmonizácie a zníženia nákladov na kontroly, ako aj poskytnutia komplexnejšieho prehľadu o výsledkoch auditu, ktorý orgán vykonávajúci audit týmto spôsobom získa[13]. Fínsky NKÚ upozornil na to, že ich výklad medzinárodných audítorských štandardov je odlišný od praxe Európskeho dvora audítorov a že v dôsledku toho nemôže žiadny NKÚ priamo uplatňovať výsledky auditov vykonaných inými NKÚ. Preto je potrebné vykonať úpravu[14]. Niektoré NKÚ mali obavy, že by sa zásada jednotného auditu mohla dotknúť nezávislosti inštitúcií. Tieto obavy o nezávislosť jasne vyjadril belgický najvyšší kontrolný úrad (oddelenie FR), ktorý vydal formálne stanovisko, že neposkytne odpoveď na žiadnu z otázok, ktoré boli NKÚ položené priamo. Odôvodnil to svojou nezávislou pozíciou (vnútroštátny orgán externej kontroly) a skutočnosťou, že všetky NKÚ sú v súvislosti s auditom vykonávaným Dvorom audítorov poverené pôsobiť ako pozorovatelia. Vo všeobecnosti NKÚ členských štátov nabádali aj k obozretnosti a uviedli, že je potrebné mať na každej úrovni pyramídy záruky zabezpečujúce fungovanie uvedenej zásady. NKÚ bola položená aj otázka týkajúca sa prahu významnosti, ktorý uplatňujú. Väčšina inštitúcií uviedla, že uplatňuje prah medzi 0,5 % a 2 % s možnými odchýlkami. Nemecko zdôraznilo skutočnosť, že Spolkový NKÚ nemohol poskytnúť informácie o rozsahu alebo úrovniach prahu významnosti, ktoré uplatňujú rôzne kontrolné orgány v každej spolkovej krajine[15]. Tretia otázka pre NKÚ sa týkala použitia správ Európskej komisie o platbách, ktoré sú od roku 2006 sprístupňované členským štátom. Vo všeobecnosti NKÚ zastávajú názor, že informácie a údaje poskytnuté Komisiou v týchto správach sú užitočné pre ich audítorskú prácu. 4.2 Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje Dotazník zahŕňal aj otázku o zjednodušovaní v oblasti rozvoja vidieka. Viac ako polovica členských štátov uviedla, že zjednodušovania nielen vítajú, ale už aj zaviedli iniciatívy na zjednodušenie, ako je vyjasnenie a harmonizácia vnútroštátnych pravidiel a postupov alebo redukcia povinnosti príjemcu poskytovať informácie. Mnohé z týchto iniciatív sa práve v súčasnosti realizujú. Napríklad Francúzsko vyzdvihlo opatrenia prijaté MAAPRAT[16] na zjednodušenie pravidiel pre rozvoj vidieka s osobitným dôrazom na on-line vyhlásenia[17]. Litva uviedla, že „ na zjednodušenie administratívneho postupu a postupu na prideľovanie podpory v rámci Litovského programu na rozvoj vidieka na roky 2007 – 13 boli zmenené a doplnené všeobecné právne predpisy “[18]. Slovinsko poukázalo na zložitý systém podávania správ, ktorý od rok 2010 zjednodušuje a takisto na „(príliš prísny) systém porušení a sankcií “, ktorý aktualizuje s cieľom zabezpečiť, aby „ boli možné porušenia definované zrozumiteľnejšie a sankcie boli účinnejšie, odradzujúce a primerané k závažnosti porušenia .“ Členské štáty zdôraznili aj vzájomnú spoluprácu a prebiehajúci dialóg s Komisiou v otázke vymedzenia a implementácie zjednodušenia. Španielsko vyzdvihlo medziregionálny dialóg, ako aj účasť Španielska „ na stretnutiach alebo fórach na európskej úrovni, ktoré sa týkali zjednodušovania v oblasti SPP “[19]. 4.3 Súdržnosť V kapitole Súdržnosť sa pozornosť venovala trom otázkam: kritériá oprávnenosti, verejné obstarávanie a účinné overovanie riadenia. Po prvé, pokiaľ ide o prísnejšie kritériá oprávnenosti, členské štáty zdôraznili skutočnosť, že túto otázku je potrebné zvážiť na dvoch úrovniach – na úrovni EÚ/vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni jednotlivých programov. Niektoré členské štáty navrhli, že z právneho hľadiska je potrebné a nevyhnutné prijať prísnejšie pravidlá. Francúzsko a Fínsko poukázali na skutočnosť, že v článku 56 nariadenia Rady č. 1083/2006 o programoch na roky 2007 – 2013[20] sa stanovuje, že pravidlá o oprávnenosti výdavkov musia byť stanovené na vnútroštátnej úrovni. Fínsko preto uviedlo, že „ v samotnom nariadení sa požaduje, aby vnútroštátne pravidlá o oprávnenosti boli podrobnejšie než takéto pravidlá stanovené na úrovni Spoločenstva . Členské štáty preto majú nielen možnosť stanovovať požiadavky na oprávnenosť, ale je aj ich povinnosťou prijať konkrétnejšie požiadavky, než sú tie, ktoré sú stanovené v nariadení na úrovni Spoločenstva“[21]. Niektoré členské štáty však uviedli, že pravidlá oprávnenosti na úrovni EÚ nie sú dostatočne konkrétne pre potreby programov a že väčší dôraz by sa mal klásť na pravidlá zameriavajúce sa konkrétne na programy. Poľsko túto otázku zhrnulo, keď uviedlo, že „ je potrebné prispôsobiť všeobecné ustanovenia na úrovni Spoločenstva osobitným podobám operačných programov . Bolo by preto potrebné viac ich konkretizovať, aby si ich príjemca nemohol nesprávne vyložiť“[22]. Po druhé, pri otázke verejného obstarávania takmer všetky členské štáty súhlasili s posilnením odbornej prípravy vykonávanej Komisiou pre zamestnancov národných a regionálnych orgánov a pre príjemcov a mnohé členské štáty poukázali na zložitosť pravidiel. Značný počet členských štátov takisto pokladal za potrebné sprehľadniť usmernenia Komisie. V tabuľke 1 sú zhrnuté otázky a odpovede členských štátov týkajúce sa pravidiel verejného obstarávania. [pic] Pokiaľ ide o účinnejšie overovanie riadenia, asi polovica členských štátov súhlasila s tým, že je potrebné prijať precíznejšie pravidlá o oprávnenosti na úrovni EÚ aj jednotlivých štátov. Členské štáty, ktoré s týmto nesúhlasili, uviedli, že takéto riešenie nepokladajú za optimálne. Spojené kráľovstvo uviedlo, že: „Komisia už značne posilnila svoju dozornú úlohu v rámci spoločného hospodárenia v prípade Kohézneho fondu. Každé ďalšie posilnenie jej kontroly znamená zmenšenie právomocí členských štátov“. Malta uviedla, že „ precíznejšie pravidlá sa môžu negatívne dotknúť prvku flexibility a zjednodušenia, ktoré sú pre spravovanie fondu potrebné “. V tabuľke 2 sú zhrnuté otázky týkajúce sa overovania na úrovni riadiacich orgánov a odpovede členských štátov [pic] 5. ZÁVER Výsledky uvedené vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2009 dokladajú súvislé zlepšovanie vo vykonávaní činností všetkých aktérov zapojených do hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ. Je potrebné si uvedomiť skutočnosť, že v prípade celkového rozpočtu klesla za posledné roky chybovosť odhadovaná Dvorom audítorov, že v poradí už tretí rok bolo k účtom vydané „výrok bez výhrad“ a že chybovosť v prípade oblasti politiky Súdržnosť značne klesla. Je však jasné, že je potrebné usilovať o ďalšie zlepšenie, najmä pokiaľ ide o európske finančné prostriedky spravované v rámci spoločného hospodárenia Komisiou a členskými štátmi. Členské štáty vo svojich odpovediach pozitívne komentovali zlepšenia zaznamenané Dvorom audítorov, najmä značné zníženie najpravdepodobnejšej chybovosti v oblasti politiky Súdržnosť. Členské štáty však žiadali aj užšiu spoluprácu s Komisiou. Ako otázky, na ktorých je potrebné neustále pracovať, zdôraznili napríklad v zložitej oblasti verejného obstarávania poradenstvo a podporu vo forme programov odbornej prípravy a cielene zameraných usmernení. Komisia je aj naďalej odhodlaná zlepšovať hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ. Komisia sa vo svojom súčasnom návrhu na prepracovanie nariadenia o rozpočtových pravidlách venuje otázkam, na ktoré poukázal Dvor audítorov a členské štáty v odpovediach na zistenia Dvora audítorov. Má to svoj význam najmä vzhľadom na návrhy Komisie na stanovenie povinností kontroly a auditu členských štátov v nariadení o rozpočtových pravidlách[23] a na ďalšie zjednodušenie a racionalizáciu pravidiel uplatniteľných na finančné prostriedky EÚ a programy. Tieto dva záväzky spolu sa pokladajú za dôležitú cestu, ako do značnej miery skvalitniť výdavky. Komisia si zároveň plne uvedomuje, že zjednodušenie štruktúr programu a systémov riadenia na úrovni príjemcu by nemalo negatívne ovplyvniť záruky, ktoré poskytujú vysokoúčinné kontroly. Komisia sa usiluje o udržanie pozitívneho trendu vývoja riadneho finančného hospodárenia. Je preto obzvlášť dôležité, aby Komisia a členské štáty užšie spolupracovali pri riešení zistených nedostatkov, na ktoré poukázal Dvor audítorov. Tabuľka I SPRÁVNOSŤ | OPRÁVNENOSŤ | DOSTATOČNÉ PODLOŽENIE | INÉ KRITÉRIÁ SÚVISIACE S DODRžIAVANÍM PREDPISOV | Členský štát | POĽN | SÚDR | PRÍJ | Spolu | POĽN | SÚDR | PRÍJ | Spolu | POĽN | SÚDR | PRÍJ | Spolu | POĽN | SÚDR | PRÍJ | Spolu | SPOLU POĽN | SPOLU SÚDR | SPOLU PRÍJ | |Rakúsko |3 |0 |0 |3 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |4 |0 |0 | |Belgicko |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Bulharsko |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 | |Česká republika |4 |1 |0 |5 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |4 |1 |0 | |Cyprus |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Dánsko |1 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |1 |0 | |Estónsko |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |5 |0 |6 |0 | |Fínsko |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Francúzsko |6 |1 |0 |7 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |1 |5 |0 |6 |7 |8 |0 | |Nemecko |4 |0 |0 |4 |1 |1 |0 |2 |0 |0 |1 |1 |1 |15 |0 |16 |6 |16 |1 | |Grécko |3 |0 |0 |3 |1 |1 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |7 |1 |0 |8 |11 |2 |0 | |Maďarsko |1 |0 |0 |1 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |1 |4 |0 |5 |2 |6 |0 | |Írsko |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 | |Taliansko |1 |0 |1 |2 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |0 |5 |8 |0 |1 | |Lotyšsko |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Litva |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |4 |0 |4 |0 |4 |0 | |Luxembursko |1 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |5 |1 |6 |0 | |Malta |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Holandsko |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |2 |0 |0 | |Poľsko |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |2 |0 |3 |0 | |Portugalsko |1 |2 |0 |3 |0 |5 |0 |5 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |2 |7 |0 | |Rumunsko |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |8 |0 |0 |8 |9 |0 |0 | |Slovensko |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |4 |0 |5 |2 |4 |0 | |Slovinsko |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Španielsko |1 |0 |0 |1 |0 |9 |0 |9 |0 |0 |0 |0 |1 |3 |0 |4 |2 |12 |0 | |Švédsko |0 |2 |0 |2 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |4 |0 | |Spojené kráľovstvo |6 |0 |0 |6 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 |2 |10 |0 |0 | | SPOLU | | | | 43 | | | |32 | | | |2 | | | |79 | | | | | [1] Článok 248 Zmluvy o ES (článok 287 Lisabonskej zmluvy) [2] Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006 – nariadenie o rozpočtových pravidlách článok 143 ods. 6 [3] Výročná správa Dvora audítorov za rozpočtový rok 2009, príloha 1.1. [4] Integrovaný administratívny a kontrolný systém. [5] Výňatok z výročnej správy Dvora audítorov – tabuľka 1.2 na s. 22 – Zhrnutie zistení o správnosti transakcií za rok 2009 [6] Pozri priložený pracovný dokument útvarov Komisie. [7] Správa dvora audítorov – bod 2.27 [8] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 15. [9] Správa Európskeho dvora audítorov – bod 3.68. [10] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 50-51. [11] Agentia de Plati si Interventie Pentru Agricultura [12] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 51-52. [13] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 73. [14] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 69. [15] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 75. [16] Ministère de l'Agriculture de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du Territoire [17] Žiadna tlačená verzia dokumentov;100% elektronické spracovanie žiadostí farmárov. [18] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 81. [19] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 94. [20] Článok 56 ods. 4. Pravidlá o oprávnenosti výdavkov sa stanovia na vnútroštátnej úrovni okrem výnimiek ustanovených v osobitných nariadeniach pre každý fond. Vzťahujú sa na celý rozsah výdavkov vykázaných v rámci operačného programu. [21] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 71. [22] Pracovný dokument útvarov Komisie – s. 88. [23] Sú takisto uvedené v Lisabonskej zmluve – v článku 317.