V tomto návrhu sa okrem toho predpokladá posilnenie existujúcich ustanovení smernice tak, aby odrážali vývoj zaznamenaný na vnútornom trhu a na medzinárodnej úrovni. Malo by to viesť k účinnému oznamovaniu a výmene informácií, a to aj tým, že ich postup bude zodpovedať najnovším doplneniam spoločného štandardu oznamovania vrátane zahrnutia ustanovení o elektronických peniazoch a digitálnych menách centrálnych bánk, stanovením jasného a harmonizovaného rámca pre opatrenia na zabezpečenie súladu s predpismi alebo rozšírením rozsahu pôsobnosti cezhraničných záväzných stanovísk na majetné fyzické osoby.

Okrem sprísnenia existujúcich pravidiel je v EÚ nevyhnutné rozšíriť administratívnu spoluprácu na nové oblasti. Cieľom týchto krokov je riešiť výzvy vyplývajúce z čoraz intenzívnejšieho využívania kryptoaktív na investičné účely. Daňovým správam v EÚ to pomôže pri lepšom a efektívnejšom výbere daní a udržať krok s novým vývojom, najmä vzhľadom na rozdiely v daňových systémoch pre kryptoaktíva v jednotlivých členských štátoch. Pre daňové správy je v dôsledku vlastností kryptoaktív mimoriadne náročné vysledovať a zaznamenať zdaniteľné udalosti. Problém sa zhoršuje najmä vtedy, keď sa obchod uskutočňuje prostredníctvom poskytovateľov služieb kryptoaktív alebo prevádzkovateľov kryptoaktív, ktorí sa nachádzajú v inej krajine, alebo keď sa uskutočňuje priamo medzi fyzickými osobami alebo subjektmi usadenými v inej jurisdikcii. Nedostatočné oznamovanie príjmov z investícií do kryptoaktív vedie k výpadku daňových príjmov členských štátov. Používateľom kryptoaktív to zároveň poskytuje výhodu v porovnaní s tými, ktorí do kryptoaktív neinvestujú. Ak sa táto regulačná medzera nevyrieši, nemožno zabezpečiť, aby sa dosiahol cieľ spočívajúci v spravodlivom zdaňovaní. Komisia s cieľom zaoberať sa uvedenými otázkami predložila tento návrh, ktorý vychádza z rámca OECD pre oznamovanie kryptoaktív. V tomto rámci sa uvádzajú postupy hĺbkového preverovania, požiadavky na oznamovanie a iné pravidlá pre oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív. Hlavný rozdiel medzi týmto návrhom a rámcom OECD pre oznamovanie kryptoaktív spočíva v tom, že prevádzkovatelia služieb kryptoaktív pôsobiaci na trhu EÚ sú regulovaní nariadením XXX.

EÚ v posledných rokoch zamerala svoje úsilie na boj proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a na zvyšovanie transparentnosti. Prostredníctvom niekoľkých zmien smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní (ďalej len „smernica DAC“) nastali významné zlepšenia, a to najmä v oblasti výmeny informácií. V správe Európskeho dvora audítorov a uznesení Európskeho parlamentu sa však poukázalo na niektoré nedostatky a potrebu zlepšenia vo viacerých oblastiach smernice v súvislosti so všetkými formami výmen informácií a administratívnej spolupráce. Medzi najproblematickejšie prvky rámca patrili konkrétne chýbajúce osobitné ustanovenia týkajúce sa elektronických peňazí a digitálnych mien centrálnych bánk, cezhraničné záväzné stanoviská pre majetné fyzické osoby a nedostatočná jasnosť opatrení na zabezpečenie súladu s predpismi.

EÚ má preto lepšie predpoklady na riešenie zistených problémov a zabezpečenie účinnosti a úplnosti systému na výmenu informácií a administratívnu spoluprácu ako jednotlivé členské štáty. Po prvé sa navrhovanou smernicou zaručí konzistentné uplatňovanie pravidiel v celej EÚ. Po druhé na všetkých oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív patriacich do rozsahu pôsobnosti sa budú vzťahovať rovnaké požiadavky na oznamovanie. Po tretie oznamovanie bude sprevádzať výmena informácií, čo daňovým správam umožní získať komplexný súbor informácií o príjmoch dosiahnutých z investícií do kryptoaktív.

Právnu istotu a jasnosť možno zabezpečiť len tým, že nedostatočná účinnosť na vnútroštátnej úrovni sa odstráni pomocou jednotného súboru pravidiel, ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých členských štátoch. Vnútorný trh potrebuje spoľahlivý mechanizmus na jednotný prístup k riešeniu týchto medzier a nápravu existujúcich narušení, ktorým sa zabezpečí, že daňové orgány budú včas dostávať vhodné informácie. Zdá sa, že je nevyhnutné zaviesť harmonizovaný rámec pre oznamovanie v celej EÚ, a to najmä vzhľadom na prevažne cezhraničný rozmer služieb poskytovaných oznamujúcimi poskytovateľmi služieb kryptoaktív. Keďže hlavným cieľom oznamovacej povinnosti v súvislosti s príjmami dosiahnutými z investícií do kryptoaktív je informovať daňové orgány o cezhraničných transakciách s kryptoaktívami, je potrebné realizovať takúto iniciatívu opatrením na úrovni EÚ, aby sa zabezpečil jednotný prístup k zistenému problému.

Väčšina členských štátov už má zavedené právne predpisy alebo aspoň administratívne usmernenia týkajúce sa zdanenia príjmov dosiahnutých z investícií do kryptoaktív. Často však nemajú dostatok potrebných informácií, ktoré by im umožňovali k nemu pristúpiť.

Zo skutočnosti, že navrhovanou iniciatívou sa mení smernica, vyplýva, že právny základ ostáva rovnaký. Navrhované pravidlá, ktorých cieľom je zlepšiť existujúci právny rámec so zreteľom na výmenu informácií a administratívnu spoluprácu, sa totiž neodchyľujú od predmetu smernice. Plánovanými zmenami sa poskytne najmä jasný a harmonizovaný rámec pre opatrenia na zabezpečenie súladu s predpismi, do existujúceho rámca sa začlenia ustanovenia o elektronických peniazoch a rozšíri sa rozsah pôsobnosti cezhraničných záväzných stanovísk na majetné fyzické osoby. Konzistentné uplatňovanie týchto ustanovení je možné dosiahnuť len aproximáciou vnútroštátnych právnych predpisov.

Článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) je právnym základom pre legislatívne iniciatívy v oblasti priameho zdaňovania. Hoci článok 115 neobsahuje výslovný odkaz na priame zdaňovanie, spomínajú sa v ňom smernice na aproximáciu vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré priamo ovplyvňujú vytvorenie alebo fungovanie vnútorného trhu. Na to, aby bola táto podmienka splnená, je potrebné, aby sa navrhované právne predpisy EÚ v oblasti priameho zdaňovania zameriavali na nápravu existujúcich nezrovnalostí pri fungovaní vnútorného trhu. Ďalej vzhľadom na to, že informácie vymieňané podľa smernice o administratívnej spolupráci sa môžu použiť aj v oblasti DPH a iných nepriamych daní, sa ako právny základ uvádza aj článok 113 ZFEÚ.

Existujúce ustanovenia smernice o administratívnej spolupráci sa v niekoľkých prípadoch v súvislosti s osobnými údajmi prelínajú so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Smernica zároveň zahŕňa osobitné ustanovenia a záruky týkajúce sa ochrany údajov. Navrhované zmeny sa budú naďalej riadiť týmito zárukami a budú ich naďalej rešpektovať. Príslušnými IT a procesnými opatreniami sa zaistí, že osobné údaje sú chránené v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Výmena údajov bude prebiehať prostredníctvom zabezpečeného elektronického systému, ktorý údaje šifruje a dešifruje, pričom v rámci každej daňovej správy by prístup k týmto informáciám mali mať len oprávnení štátni úradníci. Členské štáty budú ako spoloční prevádzkovatelia údajov povinné zabezpečiť uchovávanie údajov v súlade s bezpečnostnými opatreniami a lehotami požadovanými vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov.

Posudzovali sa rôzne možnosti politiky na základe kritérií účinnosti, efektívnosti a súdržnosti v porovnaní so základným scenárom. Na najvyššej úrovni analýzy je potrebné rozhodnúť sa medzi súčasným stavom alebo základným scenárom a scenárom, v prípade ktorého by Komisia konala regulačným alebo neregulačným opatrením. Neregulačné opatrenie by spočívalo vo vydaní odporúčania. Súčasťou regulačných možností je legislatívna iniciatíva na zmenu špecifických prvkov existujúceho rámca administratívnej spolupráce.

Zdá sa, že vo všeobecnosti sa verejné aj cielené konzultácie zhodnú na výzvach, na riešenie ktorých by sa nové pravidlá pre oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív mali zamerať: nedostatočné oznamovanie vlastníctva kryptoaktív a transakcií s nimi a potreba objasniť zahrnutie platobných prostriedkov elektronických peňazí do rozsahu pôsobnosti oznamovacích povinností a výmeny informácií medzi členskými štátmi.

Navyše Komisia uskutočnila 23. marca 2021 cielenú konzultáciu s podnikateľským sektorom, pričom usporiadala stretnutie s rôznymi zástupcami poskytovateľov služieb kryptoaktív a elektronických peňazí a združení pôsobiacich v oblasti digitálnych aktív. Medzi zástupcami prevládala zhoda v súvislosti s prínosmi, ktoré by mal štandardizovaný právny rámec EÚ na zhromažďovanie informácií od oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív v porovnaní s niekoľkými nesúrodými vnútroštátnymi pravidlami oznamovania. Okrem toho zástupcovia presadzovali riešenie podobné smernici DAC2, ktorým by sa umožnilo oznamovanie informácií výlučne daňovej správe v členskom štáte, v ktorom má oznamujúci poskytovateľ služieb kryptoaktív povolenie/rezidenciu/registráciu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh bol vypracovaný tak, aby minimalizoval regulačnú záťaž pre oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív, daňovníkov a daňové správy. V súlade so zásadou rovnováhy záťaže budú mať oznamujúci poskytovatelia služieb kryptoaktív prospech z jednotných požiadaviek na oznamovanie v celej EÚ namiesto toho, aby existovali viaceré štandardy v jednotlivých členských štátoch. Uprednostňovaná politická reakcia preto predstavuje primeranú odpoveď na zistený problém, lebo neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa zmlúv v záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu bez narušení. Spoločné pravidlá sa totiž budú obmedzovať na vytvorenie čo najmenšieho nevyhnutného spoločného rámca pre oznamovanie príjmov dosiahnutých z investícií do kryptoaktív. Napríklad: i) pravidlami sa zabezpečuje, aby nedochádzalo k dvojitému oznamovaniu (t. j. jednotné miesto oznamovania); ii) automatická výmena je obmedzená na príslušné členské štáty a iii) ukladanie sankcií za nedodržiavanie predpisov zostane pod zvrchovanou kontrolou členských štátov. Okrem toho sa harmonizáciou nezabezpečuje nič viac než to, aby boli príslušné orgány informované o dosiahnutých príjmoch. Následne už je na členských štátoch, aby rozhodli o splatnej dani v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Jednotný povinný nástroj pre EÚ by takisto mohol mať pozitívny sociálny vplyv a mohol by prispieť k pozitívnemu vnímaniu daňovej spravodlivosti a spravodlivému rozdeleniu zaťaženia medzi daňovníkmi. Predpokladá sa, že čím širší bude rozsah pôsobnosti pravidiel, tým zrejmejšie bude vnímanie daňovej spravodlivosti, keďže problémy s nedostatočným oznamovaním sa vyskytujú pri všetkých druhoch činností. Rovnaké úvahy sa uplatňujú na prínosy, pokiaľ ide o spravodlivé rozdelenie zaťaženia: čím širší je rozsah pôsobnosti iniciatívy, tým lepšie dokážu členské štáty zabezpečiť účinný výber splatných daní. Fiškálny prínos opatrení EÚ je oveľa väčší, keď má oznamovacia povinnosť široký rozsah pôsobnosti.

Povinnosť oznamovať príjmy dosiahnuté prostredníctvom investícií do kryptoaktív a výmena takýchto informácií pomôžu členským štátom získať úplný súbor informácií, aby mohli vybrať splatné daňové príjmy. Dodatočné daňové príjmy by mohli podľa odhadov dosiahnuť výšku 2,4 miliardy EUR. Spoločné pravidlá oznamovania zároveň prispejú k vytvoreniu rovnakých podmienok medzi poskytovateľmi služieb kryptoaktív. Transparentnosť v súvislosti s príjmami dosiahnutými investormi do kryptoaktív by prispela k vyrovnanejším podmienkam v porovnaní s tradičnejšími aktívami.

Pokiaľ ide o oznamujúcich poskytovateľov služieb kryptoaktív, posúdenie vplyvu naznačuje, že regulačná možnosť na úrovni EÚ je na naplnenie identifikovanej politiky najvhodnejšia. Súčasný stav alebo základný scenár sa ukázal ako najmenej účinná, efektívna či súdržná možnosť. Na rozdiel od základného scenára by sa celoúnijnou spoločnou povinnou normou zaistilo, aby mali všetky daňové správy v EÚ prístup k rovnakému typu údajov. Inými slovami, regulačné opatrenie EÚ by postavilo všetky daňové orgány na rovnakú úroveň z hľadiska prístupu k informáciám získavaným na určený daňový účel. Zároveň sa tým zabezpečuje automatická výmena informácií na úrovni EÚ založená na spoločných normách a špecifikáciách. Po zavedení to predstavuje jediný scenár, v rámci ktorého môžu daňové orgány členského štátu používateľa kryptoaktív overiť, či tento používateľ správne oznámil svoj kapitálový zisk dosiahnutý z investícií do kryptoaktív, bez toho, aby boli potrebné časovo náročné žiadosti a zisťovanie ad hoc. Povinným spoločným štandardom oznamovania pre EÚ by sa ďalej zabezpečilo, aby poskytovatelia služieb kryptoaktív neboli konfrontovaní s roztrieštenými vnútroštátnymi riešeniami, pokiaľ ide o oznamovacie povinnosti v oblasti daní.

Povinnosť registrovať sa v členskom štáte by mali v súlade s článkom 8ad ods. 12 len prevádzkovatelia kryptoaktív, ktorí nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia XXX. Poskytovateľ služieb kryptoaktív, ktorý už má povolenie v rámci EÚ, by bol v súlade s nariadením XXX oslobodený od požiadavky jedinej registrácie.

V súlade so zmeneným článkom 25 ods. 3 je oznamujúci poskytovateľ služieb kryptoaktív povinný informovať každú dotknutú fyzickú osobu, že informácie, ktoré sa jej týkajú, sa budú zbierať a oznamovať príslušným orgánom, ako sa vyžaduje podľa tohto návrhu smernice. Oznamujúci poskytovateľ služieb kryptoaktív musí okrem toho poskytnúť všetky informácie, ktoré sú prevádzkovatelia údajov povinní poskytnúť podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Oznamujúci poskytovateľ služieb kryptoaktív musí poskytnúť každej fyzickej osobe všetky informácie, a to najneskôr pred oznámením týchto informácií. Nie sú tým dotknuté práva dotknutej osoby stanovené podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov.

Používateľ podliehajúci oznamovaniu je používateľ kryptoaktív, ktorý je rezidentom v členskom štáte a je osobou podliehajúcou oznamovaniu. Medzi vylúčené osoby patrí: a) subjekt, s ktorého akciami sa pravidelne obchoduje na jednom etablovanom trhu s cennými papiermi alebo na viacerých takýchto trhoch; b) subjekt, ktorý je prepojený so subjektom opísaným v písmene a); c) vládny subjekt; d) medzinárodná organizácia; e) centrálna banka alebo f) finančná inštitúcia, ktorá nie je investičným subjektom opísaným v oddiele IV odseku E bode 5 písm. b).

Identifikačné služby sa zavádzajú ako zjednodušený a štandardizovaný prostriedok identifikácie poskytovateľov služieb a daňovníkov. Členským štátom, ktoré o to prejavia záujem, sa tým umožňuje používať tento formát na identifikáciu bez toho, aby to akýmkoľvek spôsobom ovplyvnilo tok a kvalitu informácií vymieňaných s inými členskými štátmi, ktoré nevyužívajú identifikačné služby.

Dopĺňa sa článok 27c s cieľom zahrnúť ustanovenie, v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť, aby sa daňové identifikačné číslo fyzických osôb alebo subjektov podliehajúcich oznamovaniu pridelené členským štátom rezidencie zahrnulo do oznamovania informácií uvedených v článku 8 ods. 1, článku 8 ods. 3a, článku 8a ods. 6, článku 8aa ods. 3, článku 8ab ods. 14, článku 8ac ods. 2 a článku 8ad ods. 3. Daňové identifikačné číslo sa má poskytnúť, hoci sa to v uvedených článkoch výslovne nevyžaduje.

(4)Európsky dvor audítorov uverejnil správu, v ktorej preskúmal právny rámec smernice a jej vykonávanie. V uvedenej správe sa dospelo k záveru, že celkový rámec smernice 2011/16/EÚ je pevný, ale na to, aby sa zabezpečilo využívanie plného potenciálu výmeny informácií a zistenie miery účinnosti automatickej výmeny informácií, treba posilniť niektoré ustanovenia. V správe sa ďalej dospelo k záveru, že rozsah pôsobnosti smernice by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie kategórie aktív a príjmov, ako napríklad kryptoaktíva.

(25)Oslobodenie od registračnej a oznamovacej povinnosti stanovenej v tejto smernici, ktoré závisí od určenia zodpovedajúcich mechanizmov oznamovania a výmeny v súvislosti s jurisdikciami mimo Únie a členskými štátmi, by sa malo chápať tak, že sa uplatňuje len v oblasti daní, najmä na účely tejto smernice, a nemalo by sa ponímať ako základ pre uznávanie rovnocennosti v iných oblastiach práva EÚ.

(20)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla určiť, či informácie, ktoré sa majú vymieňať podľa dohody medzi príslušnými orgánmi členského štátu a jurisdikcie mimo Únie, zodpovedajú informáciám uvedeným v tejto smernici. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. Konkrétnejšie, Komisia by mala prostredníctvom vykonávacích aktov určiť, či informácie, ktoré sa majú vymieňať podľa dohody medzi príslušnými orgánmi členského štátu a jurisdikcie mimo Únie, zodpovedajú informáciám špecifikovaným v uvedenej smernici. Vzhľadom na to, že uzatváranie dohôd o administratívnej spolupráci v oblasti priamych daní s jurisdikciami mimo Únie zostáva v právomoci členských štátov, konanie Komisie by sa mohlo iniciovať aj na žiadosť členského štátu. Na tento účel je takisto potrebné, aby na žiadosť členského štátu bolo pred plánovaným uzavretím takejto dohody možné určiť, či ide o zodpovedajúce informácie. Ak je výmena takýchto informácií založená na mnohostrannej dohode príslušných orgánov, rozhodnutie o rovnocennosti by sa malo prijať vo vzťahu k celému príslušnému rámcu, na ktorý sa takáto dohoda príslušných orgánov vzťahuje. Napriek tomu by malo byť naďalej možné, aby sa v prípade potreby prijalo rozhodnutie o rovnocennosti v súvislosti s dvojstrannou dohodou príslušných orgánov.

(19)S cieľom posilniť administratívnu spoluprácu v tejto oblasti s jurisdikciami mimo Únie by sa prevádzkovateľom kryptoaktív, ktorí sa nachádzajú v jurisdikciách mimo Únie a poskytujú služby používateľom kryptoaktív v EÚ, ako sú poskytovatelia služieb nezameniteľných tokenov alebo prevádzkovatelia poskytujúci služby založené na investovaní z vlastnej iniciatívy investora, malo umožniť, aby daňovým orgánom jurisdikcie mimo Únie oznamovali informácie o používateľoch kryptoaktív, ktorí sú rezidentmi v Únii, len pokiaľ oznamované informácie zodpovedajú informáciám stanoveným v tejto smernici a pokiaľ existuje účinná výmena informácií medzi danou jurisdikciou mimo Únie a členským štátom. Poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorým bolo udelené povolenie podľa nariadenia XXX, by mohli byť oslobodení od oznamovania takýchto informácií v členských štátoch, v ktorých sú držiteľom povolenia, ak sa príslušné oznamovanie uskutočňuje v jurisdikcii mimo Únie a pokiaľ existuje platná dohoda príslušných kompetentných orgánov. Kvalifikovaná jurisdikcia mimo Únie by zase takéto informácie oznamovala daňovým správam tých členských štátov, v ktorých sú používatelia kryptoaktív rezidentmi. Využívanie uvedeného mechanizmu by sa malo umožniť, ak je to vhodné, s cieľom predísť tomu, aby sa zodpovedajúce informácie oznamovali a zasielali viac ako raz.

(18)Od prevádzkovateľov kryptoaktív, ktorí nepatria do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, ale sú podľa tejto smernice povinní oznamovať informácie o používateľoch kryptoaktív, ktorí sú rezidentmi v EÚ, by sa malo vyžadovať, aby sa na účely plnenia svojich oznamovacích povinností zaregistrovali a vykonávali oznamovanie v jedinom členskom štáte.

(16)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení o automatickej výmene informácií medzi príslušnými orgánmi by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať praktické opatrenia potrebné na vykonávanie povinnej automatickej výmeny informácií, ktoré oznamujú oznamujúci poskytovatelia služieb kryptoaktív, vrátane štandardného formulára na výmenu informácií. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(14)Smernica sa uplatňuje na poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorí sú regulovaní nariadením XXX a ktorým bolo udelené povolenie podľa nariadenia XXX, a na prevádzkovateľov kryptoaktív, ktorí nie sú regulovaní uvedeným nariadením a ktorým nebolo udelené povolenie podľa uvedeného nariadenia. Takíto poskytovatelia služieb kryptoaktív aj prevádzkovatelia kryptoaktív sa označujú ako oznamujúci poskytovatelia služieb kryptoaktív, keďže sú povinní oznamovať informácie podľa tejto smernice. Všeobecné chápanie toho, čo kryptoaktíva predstavujú, je veľmi široké a zahŕňa tie kryptoaktíva, ktoré boli emitované decentralizovaným spôsobom, ako aj stablecoiny a určité nezameniteľné tokeny. Oznamovaniu podľa tejto smernice podliehajú kryptoaktíva, ktoré sa používajú na platobné alebo investičné účely. Oznamujúci poskytovatelia služieb kryptoaktív by preto mali zvážiť v každom jednotlivom prípade, či sa kryptoaktíva môžu použiť na platobné a investičné účely, a mali by pritom zohľadniť výnimky stanovené v nariadení XXX, najmä v súvislosti s obmedzenou sieťou a určitými úžitkovými tokenmi.

(13)Automatická výmena informácií medzi daňovými orgánmi je kľúčová na to, aby dostávali potrebné informácie, ktoré im umožnia správne vymerať výšku splatných daní z príjmov. S cieľom zabezpečiť účinnosť pravidiel oznamovania, riadne fungovanie vnútorného trhu, rovnaké podmienky a dodržiavanie zásady nediskriminácie by sa oznamovacia povinnosť mala vzťahovať na cezhraničné aj domáce transakcie.

(12)S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu by oznamovanie malo byť efektívne, jednoduché a jasne vymedzené. Odhaľovanie zdaniteľných udalostí, ktoré vznikajú pri investovaní do kryptoaktív, je zložité. Oznamujúci poskytovatelia služieb kryptoaktív majú najlepšie predpoklady na zhromažďovanie a overovanie potrebných informácií o svojich používateľoch. Administratívna záťaž v tomto odvetví by sa mala minimalizovať, aby bolo schopné naplno rozvinúť svoj potenciál v rámci Únie.

(28)S cieľom odstrániť medzery, ktoré umožňujú daňové úniky, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové podvody, by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby si vymieňali informácie týkajúce sa príjmov z dividend, ktoré sa nevyplácajú na správcovský účet. Príjmy z dividend, ktoré sa nevyplácajú na správcovský účet, by sa preto mali zahrnúť do kategórií príjmov, na ktoré sa vzťahuje povinná automatická výmena informácií.

(29)Na to, aby členské štáty prepojili prijaté informácie s údajmi uvedenými vo vnútroštátnych databázach, je nevyhnutné daňové identifikačné číslo (DIČ). Umožňuje členským štátom ľahšie identifikovať príslušných daňovníkov a správne vymerať príslušné dane. Preto je dôležité, aby členské štáty požadovali, aby sa pri výmenách týkajúcich sa finančných účtov, cezhraničných záväzných stanovísk a záväzných stanovísk k stanoveniu metódy ocenenia, správ podľa jednotlivých krajín, cezhraničných opatrení podliehajúcich oznamovaniu a informácií o predávajúcich na digitálnych platformách, uvádzalo DIČ.

(30)V situácii, keď sa nevymieňajú informácie o stanoviskách týkajúcich sa majetných fyzických osôb, daňové správy o týchto stanoviskách nemusia vedieť. Táto situácia predstavuje riziko, že vzniknú príležitosti na daňové podvody, daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Automatická výmena informácií o cezhraničných záväzných stanoviskách a záväzných stanoviskách k stanoveniu metódy ocenenia by sa preto mala rozšíriť na situácie, keď sa cezhraničné záväzné stanovisko týka daňových záležitostí majetných fyzických osôb.

(31)S cieľom využívať výhody povinnej automatickej výmeny informácií o cezhraničných záväzných stanoviskách pre majetné fyzické osoby by sa mala povinná automatická výmena informácií rozšíriť na také cezhraničné záväzné stanoviská, ktoré boli vydané, zmenené alebo obnovené medzi 1. januárom 2020 a 31. decembrom 2025 a ktoré sú stále platné k 1. januáru 2026.

(32)Očakáva sa, že viaceré členské štáty zavedú identifikačné služby ako zjednodušený a štandardizovaný prostriedok identifikácie poskytovateľov služieb a daňovníkov. Členským štátom, ktoré chcú na identifikáciu používať tento formát, by sa to malo umožniť pod podmienkou, že to neovplyvní tok a kvalitu informácií iných členských štátov, ktoré takéto identifikačné služby nevyužívajú.

(33)Je dôležité, aby sa informácie oznamované podľa smernice 2011/16/EÚ zásadne používali na vymeranie, správu a vymáhanie daní, na ktoré sa vzťahuje vecná pôsobnosť tejto smernice. Hoci sa tomu doteraz nebránilo, v dôsledku nejasného rámca vznikli pochybnosti týkajúce sa použitia informácií. Vzhľadom na vzájomné prepojenia medzi daňovými podvodmi, daňovými únikmi, vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a bojom proti praniu špinavých peňazí, ako aj vzhľadom na synergie z hľadiska vymáhania je vhodné objasniť, že informácie oznamované medzi členskými štátmi sa môžu použiť aj na vyrubovanie, správu a vymáhanie ciel a na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

(34)V smernici 2011/16/EÚ sa stanovuje možnosť použiť vymieňané informácie na iné účely než na účely priamych a nepriamych daní v rozsahu, v akom odosielajúci členský štát uviedol povolené účely použitia takýchto informácií v zozname. Postup takéhoto použitia je však ťažkopádny, keďže pred tým, ako môže prijímajúci členský štát použiť tieto informácie na iné účely, je potrebná konzultácia s odosielajúcim členským štátom. Odstránením požiadavky na takéto konzultácie by sa mala zmierniť administratívna záťaž a umožniť rýchle konanie daňových orgánov v prípade potreby. Preto by sa konzultácie s odosielajúcim členským štátom nemali vyžadovať, ak je zamýšľané použitie informácií uvedené v zozname, ktorý vopred vypracoval odosielajúci členský štát.

(35)Informácie, ktoré sa zbierajú a vymieňajú na základe smernice 2011/16/EÚ v znení zmien, môžu byť vzhľadom na ich množstvo a povahu užitočné aj v iných oblastiach, než je zdaňovanie. Zatiaľ čo používanie týchto informácií v iných oblastiach by v súlade s ustanoveniami tejto smernice malo byť spravidla obmedzené na oblasti schválené odosielajúcim členským štátom, treba umožniť širšie používanie týchto informácií v situáciách osobitnej a závažnej povahy a v prípadoch, keď sa na úrovni Únie schválilo prijatie opatrení. Takýmito situáciami by boli najmä situácie, keď boli podľa článku 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijaté rozhodnutia týkajúce sa reštriktívnych opatrení. Informácie, ktoré sa vymieňajú podľa smernice 2011/16/EÚ, môžu byť totiž veľmi relevantné pri odhaľovaní porušovania alebo obchádzania reštriktívnych opatrení. Akékoľvek potenciálne porušenia sankcií budú zase relevantné na daňové účely, keďže vyhýbanie sa reštriktívnym opatreniam vyústi vo väčšine prípadov aj do vyhýbania sa daňovým povinnostiam v súvislosti s týmito aktívami. Vzhľadom na pravdepodobné synergie a úzke prepojenie medzi týmito dvoma oblasťami je teda vhodné povoliť ďalšie využívanie týchto údajov.

(36)S cieľom zlepšiť efektívne využívanie zdrojov, uľahčiť výmenu informácií a vyhnúť sa tomu, aby musel každý členský štát vykonať podobné zmeny svojich systémov na uchovávanie informácií, by sa mal zriadiť centrálny register prístupný všetkým členským štátom a len na štatistické účely Komisii, do ktorého by členské štáty nahrávali oznamované informácie a v ktorom by ich uchovávali namiesto toho, aby si ich vymieňali prostredníctvom zabezpečeného e-mailu. Komisia by mala prijať praktické opatrenia potrebné na zriadenie takéhoto centrálneho registra.

(37)S cieľom zabezpečiť, aby členské štáty mohli používať správne daňové identifikačné číslo (DIČ), Komisia vyvinie a poskytne členským štátom nástroj umožňujúci elektronické a automatizované overovanie správnosti DIČ, ktoré im poskytol daňovník alebo oznamujúca osoba. Tento IT nástroj by mal pomôcť daňovým správam dosiahnuť lepšie výsledky pri prepájaní informácií a zlepšiť kvalitu vymieňaných informácií vo všeobecnosti.

(38)Minimálne obdobie uchovávania záznamov o informáciách získaných prostredníctvom výmeny informácií medzi členskými štátmi podľa smernice 2011/16/EÚ by nemalo byť dlhšie, ako je potrebné, ale v žiadnom prípade by nemalo byť kratšie ako päť rokov. Členské štáty by nemali uchovávať informácie dlhšie, ako je potrebné na dosiahnutie cieľov tejto smernice.

(39)S cieľom zabezpečiť súlad so smernicou 2011/16/EÚ by členské štáty mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií a iných opatrení na zabezpečenie súladu, ktoré by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. Každý členský štát by mal uplatňovať tieto pravidlá v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a ustanoveniami uvedenými v tejto smernici.

(40)S cieľom zaručiť vo všetkých členských štátoch primeranú úroveň účinnosti by sa mali stanoviť minimálne úrovne sankcií vo vzťahu k dvom konaniam, ktoré sa považujú za závažné: konkrétne ide o neoznámenie po dvoch administratívnych výzvach a prípady, keď poskytnuté informácie obsahujú neúplné, nesprávne alebo nepravdivé údaje, ktoré majú zásadný vplyv na integritu a spoľahlivosť oznámených informácií. Neúplné, nesprávne alebo nepravdivé údaje majú zásadný vplyv na integritu a spoľahlivosť oznamovaných informácií, ak predstavujú viac ako 25 % celkových údajov, ktoré by daňovník alebo oznamujúci subjekt mal správne oznámiť v súlade s požadovanými informáciami stanovenými v oddiele II odseku B prílohy VI. Tieto minimálne sumy sankcií by nemali členským štátom brániť v uplatňovaní prísnejších sankcií za tieto dva druhy porušení. Členské štáty musia naďalej uplatňovať účinné, odrádzajúce a primerané sankcie za iné druhy porušení.

(41)S cieľom zohľadniť možné zmeny cien tovaru a služieb by Komisia mala každých päť rokov zhodnotiť sankcie stanovené v tejto smernici.

(42)V záujme harmonizácie načasovania hodnotenia uplatňovania smernice 2011/16/EÚ a dvojročného hodnotenia relevantnosti charakteristických znakov v prílohe IV sa tieto procesy zosúlaďujú a po 1. januári 2023 sa budú uskutočňovať každých päť rokov.

(43)V súlade s článkom 42 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 sa uskutočnila konzultácia s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov.

(44)Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Touto smernicou sa má zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na ochranu osobných údajov a sloboda podnikania.

(45)Keďže cieľ smernice 2011/16/EÚ, a to efektívnu administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi za podmienok zlučiteľných s riadnym fungovaním vnútorného trhu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu požadovanej jednotnosti a účinnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

(46)Smernica 2011/16/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TÚTO SMERNICU: