SK    SK  
 EURÓPSKA 
KOMISIA  
V Bruseli 5. 6. 2013  
COM(2013) 341 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Správa o konvergencii Lotyšska za rok 2013 
 
(Pripravená v súlade s článkom 140 ods. 1 Zmluvy o fu ngovaní Európskej únie na 
žiadosť Lotyšska) 
{SWD (2013 ) 196 final }  
SK 2   SK SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Správa o konvergencii Lotyšska za rok 2013 
 
(Pripravená v súlade s článkom 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na 
žiadosť Lotyšska) 
1. ÚČEL SPRÁVY  
V článku 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ( ďalej len „ZFEÚ“) sa od 
Komisie a ECB vyžaduje, aby aspo ň raz za dva roky alebo na žiados ť členského 
štátu, pre ktorý platí výnimka1, informovali Radu o pokroku, ktorý členské štáty 
dosiahli pri plnení svojich záväzkov týkajúcich sa uskuto čnenia hospodárskej a 
menovej únie. Posledné správy Komisie a E CB o konvergencii, týkajúce sa každého 
členského štátu, pre ktorý platí výnimka, boli prijaté v máji 2012. 
Táto správa bola vypracovaná na žiados ť Lotyšska predloženú 5. marca 2013. 
Podrobnejšie posúdenie stavu konvergencie v Lotyšsku je uvedené v technickej 
prílohe pripojenej k tejto  správe [SWD(2013) 196]. 
Obsah správ, ktoré vypracovala  Komisia a ECB, sa riadi pod ľa článku 140 ods. 1 
ZFEÚ. V tomto článku sa vyžaduje, aby správy obsahovali preskúmanie zlu čiteľnosti 
vnútroštátnych právnych predpisov vrát ane štatútu národnej centrálnej banky 
s článkami 130 a 131 ZFEÚ a so štatútom  Európskeho systému centrálnych bánk 
a Európskej centrálnej banky ( ďalej len „štatút ESCB/ECB“). V správach sa musí 
takisto preskúma ť, či sa v príslušnom členskom štáte dosiahol vysoký stupe ň 
udržateľnej konvergencie, a to na základe plnenia konvergen čných kritérií (stabilita 
cien, verejné financie, stabilita výme nného kurzu, dlhodobé úrokové miery) a pri 
zohľadnení ďalších faktorov uvedených v poslednom pododseku článku 140 ods. 1 
ZFEÚ. Tieto štyri konvergen čné kritériá sú rozpracova né v protokole pripojenom k 
zmluvám (Protokol č. 13 o kritériách konvergencie). 
Hospodárska a finan čná kríza vo všeobecnosti odhalila medzery v sú časnom riadení 
hospodárstva Hospodárskej a menovej únie ( ďalej len „HMÚ“) a preukázala, že 
existujúce nástroje sa musia uplat ňovať vo väčšej miere. Toto preskúmanie sa 
uskutočňuje v kontexte reformy správy a riadenia HMÚ, ktorá sa realizuje v 
posledných troch rokoch s cie ľom zaisti ť udržateľné fungovanie HMÚ. Posúdenie 
konvergencie je tak prepojené aj s vš eobecnejším prístupom tzv. „európskeho 
semestra“ s integrovaným vnímaním výziev hospodárskej politiky smerom k zdroju pri zabezpe čovaní fiškálnej udržate ľ
nosti, konkurencieschopnosti, stability 
finančného trhu a hospodárskeho rastu. Medzi k ľúčové inovácie v oblasti reformy 
správy a riadenia, ktoré posilnia pos údenie procesu konvergencie každého členského 
štátu a jeho udržate ľnosti, patrí okrem iného pos ilnenie postupu pri nadmernom 
deficite v podobe reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2011, ako aj nové nástroje 
v oblasti doh ľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. Konkrétne, v tejto 
správe sa zoh ľadňuje posúdenie aktualiz ácie lotyšského konvergen čného programu z 
                                                 
1 Členské štáty, ktoré ešte nesplnili podmienky nevyhnutné na prijatie eura, sa ozna čujú ako „ členské 
štáty, pre ktoré platí výnim ka“. Dánsko a Spojené krá ľovstvo si ešte pred prijatím Maastrichtskej 
zmluvy vyjednali možnos ť neúčasti, a preto sa na tretej fáze HMÚ nezú častňujú. 
SK 3   SK roku 20132 a zistenia na základe správy o m echanizme varovania v súvislosti s 
postupom pri makroekonomickej nerovnováhe3. 
Konvergen čné kritériá  
Skúmanie zlučiteľnosti vnútroštátnych právnych predpisov  vrátane štatútov 
národnej centrálnej banky s článkom 130 a s povinnos ťou dodržiava ť predpisy pod ľa 
článku 131 ZFEÚ si vyžaduje posúde nie dodržiavania zákazu menového 
financovania ( článok 123) a zákazu zvýhodneného prístupu ( článok 124); súladu 
s cieľmi ESCB ( článok 127 ods. 1) a úlohami ESCB ( článok 127 ods. 2), ako aj 
ostatných aspektov týkajúcich sa integr ácie národnej centrálnej banky do ESCB 
v momente prijatia eura.  
Kritérium stability cien  je vymedzené v prvej zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ: 
„dosiahnutie vysokého stup ňa cenovej stability […] vyc hádza z miery inflácie, ktorá 
sa približuje k miere inflácie najviac troch členských štátov, ktoré v cenovej stabilite 
dosahujú najlepšie výsledky “. 
V článku 1 Protokolu o kritériách konvergencie sa ďalej uvádza, že „kritérium 
cenovej stability […] znamená, že členský štát si udržiava dlhodobú cenovú stabilitu 
a priemernú mieru inflácie vykazovanú v pr iebehu roka pred preskúmaním, ktorá 
neprekračuje viac ako o 1,5 percentuálneho b odu miery inflácie maximálne troch 
členských štátov, ktoré dosiahli v oblasti ceno vej stability najlepšie výsledky. Inflácia 
sa meria pomocou indexu spotrebite ľských cien na porovnate ľnom základe, ktorý 
zohľadní rozdiely medzi vnútroštátnymi definíciami“4. Požiadavka udržate ľnosti 
znamená, že uspokojivý vývoj inflácie sa musí zásadne dosahova ť skôr primeraným 
správaním vstupných nákladov a ďalších faktorov, ktoré ovplyv ňujú vývoj cien 
štrukturálne, ako vplyvom do časných faktorov. Preskúmanie konvergencie preto 
zahŕňa posúdenie faktorov, ktor é vplývajú na infla čné výhľady, pričom jeho 
súčasťou je odkaz na najaktuálnejšiu prognózu útvarov Komisie v oblasti inflácie5. 
V súvislosti s tým sa v správe posudzuje aj schopnos ť krajiny dosiahnu ť referenčnú 
hodnotu v nasledujúcich mesiacoch.  
Podľa výpočtov dosiahla referen čná hodnota inflácie v apríli 2013 úrove ň 2,7 %, 
pričom najlepšie výsledky spomedzi členských štátov6 v tejto oblasti dosiahla trojica 
Švédsko, Lotyšsko a Írsko.  
Je odôvodnené spomedzi krajín s najlepšími výsledkami vy ňať tie krajiny, ktorých 
mieru inflácie nebolo možné považova ť za významnú referen čnú hodnotu pre ostatné 
členské štáty. Takéto osobitné hodnoty bo li v minulosti stanovené v správach o 
                                                 
2 K dispozícii na stránke 
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m. 
3 Komisia uverejnila svoju prvú správu o mechanizme varovania (SMV) vo februári 2012 a druhú SMV 
(v rámci cyklu na rok 2013) v novembri 2012. Na základe záverov týchto dvoch správ Lotyšsko nebolo podrobené h ĺbkovému preskúmaniu v súvislosti s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe. 
4 Na ú čely kritéria cenovej stability sa inflácia meria pod ľa harmonizovaného indexu spotrebite ľských 
cien (HICP) vymedzeného v nariadení Rady (ES) č. 2494/95. 
5 Všetky prognózy týkajúce sa inflácie a ďalšie ukazovatele v tejto správe sú prevzaté z prognózy útvarov 
Komisie z jari 2013. Prognózy útvarov Komisie vychádzajú zo súboru všeobecných predpokladov pre 
vonkajšie premenné a sú založené na predpoklade nezmenených politík, pri čom berú do úvahy 
opatrenia, ktoré sú dostato čne podrobne známe. Prognóza referen čnej hodnoty je podmienená 
významnými neistotami, pretože sa vypo čítava na základe predpovedí inflácie pre tri členské štáty, pri 
ktorých sa plánujú najlepšie výsledky z h ľadiska cenovej stability v predpovedanom období, čím sa 
zväčšuje veľkosť možných odchýlok. 
6 Kone čný dátum pre údaje použité v tejto správe je 16. máj 2013. 
SK 4   SK konvergencii za roky 2004 a 20107, pretože ich miery inflácie sa zna čne odchyľovali 
od priemernej miery v eurozóne. Za sú časnej situácie je odôvodnené vy ňať Grécko 
spomedzi krajín s najlepšími výsledkami, ke ďže jeho miera inflácie a profil sa 
značne odchy ľujú od priemeru v eurozóne, čo odráža hlavne nutnos ť výraznej 
úpravy a výnimo čnú situáciu v gréckom hospodárstve; takže jeho za členením by sa 
nevhodne ovplyvnila referen čná hodnota, a teda aj objektívnos ť tohto kritéria8. 
Medzi krajiny s najlepšími výsledkami sa preto namiesto Grécka zara ďuje Írsko. 
Konvergen čné kritérium týkajúce sa verejných financií  je vymedzené v druhej 
zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ ako „ udržateľnosť verejných financií: zjavne 
vychádza z dosiahnutého stavu štátneho rozpo čtu, ktorý nevykazuje nadmerný deficit 
v zmysle článku 126 ods. 6.“  Článok 2 protokolu o konvergen čných kritériách ďalej 
stanovuje, že toto kritérium znamená, že „v čase preskúmavania sa na členský štát 
nevzťahuje rozhodnutie Rady pod ľa článku 126 ods. 6 uvedenej zmluvy o existencii 
nadmerného deficitu.“  V rámci celkového posil ňovania správy ekonomických 
záležitostí v HMÚ boli v roku 2011 posilnené sekundárne právne predpisy súvisiace 
s verejnými financiami, okrem iného aj novými nariadeniami, ktorými sa mení a dopĺňa Pakt o stabilite a raste
9. 
V ZFEÚ sa uvádza kritérium výmenných kurzov  v tretej zarážke článku 140 ods. 1 
ako „ sledovanie normálneho fluktua čného rozpätia stanoveného mechanizmom 
výmenných kurzov Európskeho menového systému minimálne po čas dvoch rokov bez 
devalvácie vo či euru .“ 
V článku 3 Protokolu o kritériách konvergencie sa uvádza: „Kritérium ú časti 
v mechanizme menových kurzov Európskeho menového systému (...) znamená, že 
členský štát dodržiaval normálne rozpä tie stanovené mec hanizmom výmenných 
kurzov Európskeho menového systému bez výrazného napätia minimálne dva 
predchádzajúce roky pred preskúmaním. Osobitne v tomto istom období členský štát 
z vlastného podnetu nedevalvoval bila terálny stredný kurz svojej meny vo či euru“10. 
Príslušným dvojro čným obdobím na posúdenie stability výmenných kurzov v tejto 
správe je obdobie od 17. mája 2011 do 16. mája 2013. Komisia vo svojom posúdení 
kritéria stability výmenných kurzov zoh ľadňuje vývoj pomocných ukazovate ľov, ako 
napríklad vývoj devízove j rezervy a krátkodobé úr okové sadzby, ako aj úlohu 
politických opatrení vrátane zásahov do výmenného kurzu, v udržiavaní stability 
výmenných kurzov. Ak je to re levantné, v analýze sa zoh ľadňuje aj vplyv oficiálnych 
dohôd o financovaní z vonkajších zdrojov vr átane ich rozsahu, sumy a profilu tokov 
pomoci a možnej politickej podmienenosti. 
                                                 
7 Litva a Írsko. 
8 V apríli 2013 bola priemerná 12-mesa čná miera inflácie v Grécku 0,4 % a v eurozóne 2,2 %, pri čom 
rozdiel medzi nimi sa má pod ľa prognózy ďalej zvyšova ť aj v nasledujúcich mesiacoch. 
9 Smernica o minimálnych požiadavkách pre vnútroštátne rozpo čtové rámce, dve nové nariadenia 
o makroekonomickom doh ľade a tri nariadenia, ktorými sa mení a dop ĺňa Pakt o stabilite a raste (PSR) 
nadobudli ú činnosť 13. decembra 2011 (jedno z dvoch uvedených nariadení o makroekonomickom 
dohľade a jedno z troch nariadení o zmene a doplnení PSR zah ŕňajú nové mechanizmy presadzovania 
pre členské štáty eurozóny). Popri realizácii kritéria dlhu v rámci postupu pri nadmernom deficite sa 
zmenami a doplneniami zaviedlo nieko ľko dôležitých noviniek v Pakte o stabilite a raste, najmä 
výdavková referen čná hodnota, ktorá má doplni ť posúdenie pokroku pri dosahovaní strednodobých 
rozpočtových cie ľov jednotlivých krajín. 
10 Pri posudzovaní súladu s kritériom výmenného kurzu Komisia skúma, či výmenný kurz zotrvával 
v blízkosti stredného kurzu ERM II, pri čom možno zoh ľadniť dôvody na zhodnocovanie v súlade so 
Spoločným stanoviskom k otázke prist upujúcich krajín a ERM2 z neformálneho zasadnutia Rady 
ECOFIN v Aténach 5. apríla 2003. 
SK 5   SK V štvrtej zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ sa vyžaduje „stálosť konvergencie 
dosiahnutej členským štátom, pre ktor ý platí výnimka, a jeho ú časti v mechanizme 
výmenných kurzov, ktorá sa odráža v dlhodobých úrovniach úrokovej miery “. V 
článku 4 Protokolu o kritériách konvergen cie sa okrem toho uvádza, že: „kritérium 
konvergencie úrokových mier (...) znam ená, že v priebehu jedného roka pred 
preskúmaním neprekro čila priemerná dlhodobá nominálna úroková miera členského 
štátu viac ako o dva percentuálne body úr okovú mieru tých troch štátov, ktoré v 
oblasti cenovej stability dos iahli najlepšie výsledky. Úr okové miery sa hodnotia na 
základe dlhodobých štátnych  dlhopisov alebo porovnate ľných cenných papierov, 
pričom sa zoh ľadňujú rozdielne definí cie v jednotlivých členských štátoch.“   
Podľa výpočtov dosiahla referen čná hodnota úrokových sadzieb v apríli 2013 úrove ň 
5,5 %. Referen čná hodnota je založená na dlhodobých úrokových mierach vo 
Švédsku, v Lotyšsku a Írsku11. 
V správe o konvergencii z roku 2012 nebola do výpo čtu referen čnej hodnoty pre 
kritérium dlhodobej úrokovej miery zahrnut á dlhodobá úroková miera Írska, jedného 
z troch členských štátov s najlepšími výsledka mi v oblasti cenovej stability; 
dôvodom bolo vážne narušenie jeho trhu so štátnymi dlhopismi. Dlhodobá úroková 
miera Írska sa však odvtedy výrazne prib lížila k hodnotám úrokovej miery ostatných 
členských štátov eurozóny a pr ístup na trh s dlhopismi v Írsku sa výrazne zlepšil, čo 
naznačuje, že dlhodobá úroková miera Írska sa opä ť stáva uplatnite ľnou referen čnou 
hodnotou. 
V článku 140 ods. 1 ZFEÚ sa takisto vyžaduje preskúmanie ďalších faktorov, ktoré 
sú dôležité pre hospodá rsku integráciu a konvergenciu. K týmto dopl ňujúcim 
faktorom patrí integrácia finan čného trhu a trhu s tovarom, vývoj platobných bilancií 
na bežnom ú čte, vývoj jednotkových nákladov práce  a iné cenové indexy. Posledne 
menované sú zahrnuté do posúdenia stability cien. Dopl ňujúce faktory sú dôležitými 
ukazovate ľmi toho, že integrácia členského štátu do eurozóny by prebehla bez 
ťažkostí, a rozširujú poh ľad na udržate ľnosť konvergencie. 
2. ZLUČITEĽNOSŤ PRÁVNYCH PREDPISOV  
V správe o konvergencii z roku 2012 sa pri posudzovaní právnej konvergencie 
konštatovalo, že právne predpisy v Lo tyšsku, najmä zákon o Lotyšskej banke 
(Latvijas Banka), nie sú v plnej miere zlu čiteľné s povinnos ťou dodržiava ť predpisy 
podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlu čiteľnosti sa týkali najmä nezávislosti 
centrálnej banky, zákazu menového financovani a a integrácie centrálnej banky do 
ESCB v čase prijatia eura, pokia ľ ide o úlohy ESCB stanovené v článku 127 ods. 2 
ZFEÚ a článku 3 štatútu ESCB/ECB. 
Nadväzne na posúdenie uvedené v správe o konvergencii z r oku 2012 lotyšská vláda 
v spolupráci s Latvijas Banka pripravila  zmeny zákona o Lotyšskej banke, ktoré 
lotyšský parlament prijal 10. januára 2013. Zákon o Lotyšskej banke v zmenenom znení je v úplnom súlade s článkami 130 a 131 ZFEÚ. 
3. C
ENOVÁ STABILITA  
V čase posledného posúdenia konvergencie v roku 2012 bola v Lotyšsku miera 12-
mesačnej priemernej inflácie nad úrov ňou referen čnej hodnoty. Priemerná miera 
                                                 
11 Referen čná hodnota na apríl 2013 sa vypo číta ako jednoduchý priemer priemerných dlhodobých 
úrokových sadzieb vo Švédsku (1,6 %), v Lotyšsku (3,8 %) a Írsku (5,1 %).  
SK 6   SK inflácie v Lotyšsku po čas 12 mesiacov do apríla 2013 bola 1,3 %, t. j. zna čne nižšia 
ako referen čná hodnota 2,7 %. Pod ľa plánu zostane v nasledujúcich mesiacoch pod 
úrovňou referen čnej hodnoty. 
Potom, čo ročná inflácia pod ľa harmonizovaného indexu spotrebite ľských cien 
(ďalej len„HICP“) dosiahla v roku 2008 maximum na úrovni 15,3 %, podstatná 
úprava nominálnych miezd a korekc ia dovozných cien viedli k obdobiu, ke ď celková 
inflácia v rokoch 2009 a 2010 dosiahla záporné hodnoty. Ke ď sa cyklus zvrátil 
a v celosvetovom meradle za čali rásť ceny komodít, vzrástla priemerná inflácia z -
1,2 % v roku 2010 na 4,2 % v roku 2011, k čomu prispelo aj zvýšenie nepriamych 
daní. Keď tieto dočasné účinky odzneli, inflácia sa zm iernila na 2,3 % v roku 2012 a 
do apríla 2013 ro čná inflácia klesla na -0,4 %. 
Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 by mala ro čná inflácia pod ľa HICP 
dosiahnuť v roku 2013 v priemere 1,4 %, a to ok rem iného aj v dôsledku klesajúcich 
cien energií a zníženia bežnej sadz by DPH od júla 2012 o 1 percentuálny bod. 
Očakáva sa, že v roku 2014 sa v súvislosti so zlepšovaním domáceho dopytu a 
liberalizáciou trhu s elektr ickou energiou zvýši v priemere na 2,1 %. Cenová úrove ň 
v Lotyšsku (približne 71 % priemeru v eurozóne v roku 2011) nazna čuje potenciál 
pre ďalšiu konvergenciu cenovej úr ovne v dlhodobom horizonte. 
Udržateľná konvergencia znamená, že dodržiavanie referen čnej hodnoty vyjadruje 
skôr základné východiskové prvky, než do časné faktory. V prípade Lotyšska k 
súčasnej nízkej úrovni 12-mesa čnej priemernej inflácie prispelo zníženie DPH v júli 
2012. Analýza základných východiskových prvkov a skuto čnosť, že referen čná 
hodnota bola s ve ľkou rezervou splnená, podporujú pozitívne posúdenie, pokia ľ ide o 
splnenie kritéria cenovej stability. 
Strednodobé prognózy inflácie budú závisie ť najmä od rastu miezd v súlade s 
produktivitou, ktorá bude  predovšetkým závisie ť od zachovania flexibility trhu 
práce. Pre budúcnos ť bude nevyhnutné, aby udržate ľnú konvergenciu neohrozil 
opätovný nárast domáceho dopytu vyvolaný úvermi a s tým spojený nárast cien aktív 
najmä na trhu s nehnute ľnosťami. Pravdepodobnos ť dosiahnutia takéhoto výsledku 
znižujú politické opatrenia , ktoré Lotyšsko prijalo v rámci odpovede na krízu v 
rokoch 2008 – 2009, pri čom sa neo čakáva, že by v doh ľadnej budúcnosti znovu 
začala pôsobi ť kombinácia faktorov, ktoré v minulosti spôsobili rozsiahlu expanziu 
úverov (potla čený dopyt po úveroch, zrýchlený rozvoj a integrácia finan čného 
sektora, rýchle obmedzenie rizikového ro zpätia). Základom pre udržanie cenovej 
stability v strednodobom horizont e budú zlepšenia v podnikate ľskom prostredí, 
pokrok pri získavaní nových inve stícií, riešenie zostávaj úcich nedostatkov na trhu 
práce a konkurencieschopná tvorba cien na tovarových trhoch. Vývoj cien bude závisieť aj od zachovania rozvážnej fiškálnej politiky vrátane obozretného nastavenia 
miezd vo verejnom sektore s cie ľom udrža ť domáci dopyt v súlade so základnými 
východiskovými prvkami a pomôc ť dosiahnu ť lepšie predpoklady v oblasti inflácie.  
Lotyšsko sp ĺňa kritérium cenovej stability. 
SK 7   SK -40481216
I.07 I.08 I.09 I.10 I.11 I.12 I.13
Lotyšsko Referenčná hodnotaGraf 1: Lotyšsko – Kritérium inflácie od roku 2007
 (v  %, 12-mesa čný pohyblivý priemer)
Poznámka: bodky za december 2013 znázor ňujú predpokladanú 
referenčnú hodnot u a 12-mesa čnú priemernú infláciu v krajine.
Zdroj: Eurostat, prognóza útvarov Komisie z jari 2013. 
4. VEREJNÉ FINANCIE  
Na Lotyšsko sa v sú časnosti vz ťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného 
deficitu (rozhodnutie Rady zo 7. júla 2009). Rada odporu čila Lotyšsku, aby 
odstránilo nadmerný deficit do roku 2012. Deficit verejných financií dosiahol 
v Lotyšsku v roku 2010 úrove ň 8,1 % HDP, ale v roku 201 2 klesol na 1,2 % HDP, 
a to najmä z dôvodu výrazného úsilia o konsolidáciu. Pod ľa prognózy útvarov 
Komisie z jari 2013 za predpokladu nezm enenej politiky má miera deficitu 
v porovnaní s HDP dosiahnu ť 1,2 % v roku 2013 a 0,9 % v roku 2014. Miera 
hrubého verejného dlhu v porovnaní s HDP klesla v roku 2012 na 40,7 % a o čakáva 
sa, že do konca roku 2014 ešte viac klesne na 40,1 % HDP. 
V marci 2012 podpísalo Lotyšsko zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v 
hospodárskej a menovej únii a v máji 2012 pa rlament schválil príslušný ratifika čný 
zákon. Uvedená zmluva predstavuje ďalší záväzok uplat ňovať udržateľnú fiškálnu 
politiku zameranú na udržanie stability. V januári 2013 parlament okrem toho 
v poslednom čítaní schválil zákon o fiškálnej disciplíne. Tento zákon ustanoví 
zásadu cieleného rozpo čtu počas celého cyklu, s referen čnou hodnotou 
štrukturálneho deficitu 0,5 % HDP, a vytvor í rámec pre fiškálnu politiku založenú na 
pravidlách, a to najmä prostredníctvom  obmedzenia procyklického zvyšovania 
výdavkov. Zákon o fiškálnej disciplíne obsahuje aj ustanovenia o zriadení nezávislej 
fiškálnej rady, ktorá sa má vytvori ť 1. januára 2014 a bude dohliada ť na dodržiavanie 
súboru fiškálnych predpisov. Dôsledné uplat ňovanie tohto zákona bude ma ť zásadný 
význam pre zabránenie rizikám súvisiacim s tlakom na uvo ľnenie fiškálnej politiky 
po úspešnom ozdravnom programe.  
Vzhľadom na tieto tendencie a na prognóz u útvarov Komisie z jari roku 2013 sa 
Komisia domnieva, že nadmerný defic it bol odstránený hodnoverným a udržate ľným 
znížením rozpo čtového deficitu pod úrove ň 3 % HDP v roku 2012, čo bola lehota, 
ktorú odporu čila Rada. Komisia preto odporu čila Rade, aby zrušila rozhodnutia o 
existencii nadmerného deficitu v Lotyšsku (SEC(2013) XYZ). 
Ak sa Rada rozhodne zruši ť rozhodnutie o nadmernom deficite v Lotyšsku, splní 
Lotyšsko kritérium týkajúce sa verejných financií. 
SK 8   SK -12
-10
-8
-6
-4
-2
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013(*) 2014(*)0102030405060
Saldo verejných financií ( ľavá strana grafu) Cyklicky o čištené saldo ( ľavá strana grafu)
Verejný dluh (pravá strana grafu)Graf 2: Lotyšsko – Saldo verejných financií a verejný dlh
Zdroj: Eurostat, útvary Komise.(v  % HDP)
(*) Prognóza útvarov Komisie z jari 2013.Obr át ená st upnica
 
5. STABILITA VÝMENNÉHO KURZU  
Lotyšský lat sa zú častňuje na ERM II od 2. mája 2005, t. j. v čase prijatia tejto správy 
viac ako osem rokov. Pri vstupe do ERM II sa orgány jednostranne zaviazali udrža ť 
lat v rámci fluktua čného rozpätia ± 1 % okolo ústredného kurzu. Po čas dvoch rokov 
pred týmto posúdením sa výmenný kurz latu  neodchýlil od svojho ústredného kurzu 
o viac ako ±1 % a nebol vystave ný žiadnym tlakom. S latom sa vä čšinou 
obchodovalo na silnej strane jednostranné ho pásma, lebo lotyšské ministerstvo 
financií na trhu zmenilo svoje zna čné devízové prostriedky. Koncom roka 2012 a 
začiatkom roka 2013 lat devalvoval smerom k stredu pásma v dôsledku nižšieho 
prísunu devíz zo strany mi nisterstva financií a o čakávaní trhu týkajúcich sa prijatia 
eura. Dopl ňujúce ukazovatele, ako naprík lad vývoj devízových rezerv a 
krátkodobých úrokových sadzieb, nepoukazujú na  tlaky na výmenný kurz. Posledné 
vyplatenia MMF a EÚ v rámci programu finan čnej pomoci sa uskuto čnili v auguste, 
resp. v októbri 2010. V júni 2011 sa Lo tyšsko úspešne vrátilo na medzinárodný 
dlhopisový trh v ďaka emisii dlhopisov v USD. Za tým nasledovali ďalšie transakcie, 
čo naznačuje dobrý prístup na trh.  
Lotyšsko sp ĺňa kritérium výmenného kurzu. 
6. DLHODOBÉ ÚROKOVÉ SADZBY  
Priemerná dlhodobá úroková miera v Loty šsku v priebehu roka do apríla 2013 bola 
3,8%, teda pod referen čnou hodnotou 5,5%. Priemerná dlhodobá úroková miera v 
Lotyšsku bola pri posudzovaní konvergen cie v roku 2012 na úrovni referen čnej 
hodnoty (5,8 %) a odvtedy postupne klesá. Dlhodobé rozpätia Lotyšska vo či 
dlhodobým referen čným dlhopisom eurozóny sa v roku 2010 výrazne znížili, ke ďže 
sa opäť nadobudla dôvera v menové viazanie , fiškálna konsolidácia priniesla 
výsledky a konverzia finan čných prostriedkov programu po moci vytvorila rozsiahlu 
likviditu latu. Po prestávke v roku 2011 rozpätie v roku 2012 ďalej klesalo, lebo 
dôvera trhov vo či Lotyšsku sa ďalej zvyšovala. Minister stvo financií sa nieko ľkými 
menšími emisiami v prvom polroku 2011 vrátilo na domáci trh s 10-ro čnými 
dlhopismi. V roku 2012 ministerstvo fi nancií vydalo novú sériu referen čných 10-
ročných dlhopisov, avšak iba v pome rne obmedzenom množstve, pri čom využilo 
priaznivý stav li kvidity, ktorý bol čiastočne dôsledkom jeho úspešných emisií 
dlhopisov v USD. 
SK 9   SK Lotyšsko sp ĺňa kritérium konvergencie dlhodobých úrokových sadzieb. 
7. ĎALŠIE FAKTORY  
Preskúmali sa aj ďalšie faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a vývoja a 
integrácie pracovného trhu, tovarového a finan čného trhu. Vonkajšie saldo sa v 
rokoch 2008 – 2009 zmenilo: z ve ľkých deficitov po čas rokov rozmachu na prebytok 
na úrovni približne 11 % HDP v roku 2009, kt orý sa v roku 2012 znížil na približne 
1 % HDP. Obchodný deficit sa po roku 2008 výrazne znížil, avšak od roku 2010 sa 
v dôsledku obnovy hospodárstva do istej miery zhoršil. Výrazná korekcia reálneho 
efektívneho výmenného kurzu v rokoch 2009 – 2010 sa však do zna čnej miery 
zachovala a Lotyšsko aj na ďalej zvyšovalo podiely na  vývoznom trhu. Stav na 
príjmovom ú čte sa v roku 2009 zmenil na prebytok, čo bolo odzrkadlením zna čných 
rezerv bánk v zahrani čnom vlastníctve ur čených na krytie strát z úverov. Do deficitu 
sa znovu dostal v roku 2011, ke ď väčšina bánk opä ť nadobudla ziskovos ť. Saldo 
priamych zahrani čných investícií sa od roku 2009 pos tupne zlepšovalo, však v roku 
2012 mierne pokleslo. Program EÚ – MMF na zníženie deficitu platobnej bilancie, 
ktorý bol Lotyšsku poskytnutý v roku 2008, sa v januári 2012 úspešne ukon čil. 
Lotyšsko si celkovo poži čalo približne 4,5 miliardy EUR z celkovej sumy 7,5 
miliardy EUR, ktoré boli v rámci programu k dispozícii. Lotyšsko nepožiadalo o nadväzujúci program, ke ďže dôverovalo svojim politikám a opätovne získanému 
prístupu na trhy. Lotyšsko do decembra 2012 v plnej mier e splatilo svoje záväzky 
voči MMF vyplývajúce z uvedeného programu, pri čom splátky Európskej komisii 
budú splatné v období od roku 2014 do roku 2025. 
Lotyšské hospodárstvo je dobre integrované v hospodárstve EÚ prostredníctvom 
obchodných vz ťahov a prepojení v oblasti priamych zahrani čných investícií, pri čom 
trh práce preukázal ve ľkú mieru mobility v rámci trhu EÚ a výraznú flexibilitu, a to 
aj napriek vysokej štrukturálnej nezamestnanosti. Na základe vybraných 
ukazovate ľov týkajúcich sa podnikate ľského prostredia Lotyšsko dosahuje 
výkonnos ť vcelku v súlade s priemerom členských štátov eurozóny. Integrácia 
domáceho finan čného sektora do finan čného sektora EÚ je zna č
ná, najmä v ďaka 
významnému pomeru zahrani čného vlastníctva bankového systému. V súvislosti 
s medzinárodným programom finan čnej pomoci sa finan čný dohľad výrazne posilnil. 
Ďalej sa preh ĺbila spolupráca s domácimi orgánmi doh ľadu. 
Lotyšsko má dlhú tradíciu a nieko ľko konkuren čných výhod pri poskytovaní 
bankových služieb nerezidentským klientom, najmä podnikate ľským subjektom z 
krajín SNŠ. Doh ľad nad bankovými službami pos kytovanými nerezidentským 
klientom predstavuje ďalšie výzvy, okrem iného z dôvodu cezhrani čného charakteru 
transakcií. Národný orgán doh ľadu zaviedol nieko ľko opatrení na ú čely zníženia 
špecifických rizík tejto obchodnej činnosti; banky zamerané na  poskytovanie služieb 
nerezidentským klientom musia udržiava ť vysoký podiel likvidných aktív a 
podliehajú aj ďalším kapitálovým požiadavkám. Do budúcnosti bude ma ť aj naďalej 
kľúčový význam dôkladné sledovanie rizík pre finan čnú stabilitu, pripravenos ť na 
prijatie ďalších regula čných opatrení v prípade potreby, a dôsledné uplat ňovanie 
predpisov proti praniu špinavých pe ňazí. 
*** 
Na základe vlastného posúdenia právnej zlu čiteľnosti a plnenia konvergen čných 
kritérií, ako aj s prihliadnutím na ďalšie faktory, a za predpokladu, že Rada prijme 
SK 10   SK odporúčanie Komisie zruši ť postup týkajúci sa nadmerné ho deficitu, je Komisia toho 
názoru, že Lotyšsko sp ĺňa podmienky na prijatie eura.