ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
I.

keďže zachovanie kontroly na vnútorných hraniciach v Únii a ich opätovné zavedenie v schengenskom priestore má vážny vplyv na život európskych občanov a všetkých osôb, ktoré využívajú zásadu voľného pohybu v rámci EÚ, a vážne podkopáva ich dôveru v európske inštitúcie a integráciu; keďže to má za následok priame prevádzkové a investičné náklady pre cezhraničných pracovníkov, turistov, prepravcov cestnej nákladnej dopravy a verejnú správu, čo značne poškodzuje hospodárstva členských štátov a fungovanie vnútorného trhu EÚ; keďže zachovanie kontrol na vnútorných hraniciach v prípade Bulharska a Rumunska má negatívny vplyv na vývoz z oboch členských štátov a dovoz do nich, ako aj na prepravné operácie z a do niektorých z najväčších juhoeurópskych civilných a nákladných prístavov, čo znamená stratu prínosov a zvýšenie výdavkov; keďže odhady nákladov spojených s obnovením kontrol na hraniciach v Európskej únii sa pohybujú od 0,05 mld. EUR do 20 mld. EUR v jednorazových nákladoch s 2 mld. EUR ročných prevádzkových nákladov (6);
20.

zdôrazňuje, že ak je technológia blockchainu správne navrhnutá, mala by byť v súlade so zásadou ochrany údajov už v štádiu návrhu, ktorá slúži na zabezpečenie väčšej kontroly dotknutých subjektov nad ich údajmi v súlade s GDPR; okrem toho zdôrazňuje, že osobné údaje v rámci blockchainu nie sú za bežných okolností anonymné, a teda patria do rozsahu pôsobnosti GDPR; trvá na tom, že reťazce blockchainu by mali byť plne v súlade s právnymi predpismi EÚ vrátane prípadov, keď sa používajú na spracovanie osobných údajov; v tomto smere odporúča, aby sa do reťazcov a aplikácií blockchainu integrovali mechanizmy, ktorými sa zabezpečí plná anonymita údajov a zaručí sa, že sa v nich budú ukladať len údaje, ktoré nie sú vo vzťahu s identifikovanou alebo identifikovateľnou fyzickou osobou;
—

so zreteľom na odborné štúdie vypracované pre Výbor pre zahraničné veci vrátane štúdie s názvom The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries (Volebné reformy v troch pridružených krajinách východného susedstva – Ukrajina, Gruzínsko a Moldavsko a ich vplyv na politický vývoj v týchto krajinách) uverejnenej 26. októbra 2017, štúdie s názvom Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Inštitucionálna architektúra pre vykonávacie dohody v Gruzínsku, Moldavsku a na Ukrajine) uverejnenej v júni 2018 a porovnávacej štúdie s názvom The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Rozvoj inštitucionálneho rámca pre vykonávanie dohôd o pridružení v Gruzínsku, Moldavsku a Ukrajine) uverejnenej v júli 2018,
3.

víta odkaz v článku 1 ods. 3 DSP na parlamentný rozmer zameraný na posilnenie partnerstva vďaka dialógu a spolupráci v oblastiach politických otázok, zahraničnej a bezpečnostnej politiky a inej odvetvovej spolupráce; v tejto súvislosti navrhuje, aby japonský parlament a Európsky parlament naďalej rozvíjali parlamentný dohľad a dialóg s cieľom zabezpečiť, aby sa vykonávala zmluvne dohodnutá spolupráca; žiada Európsky parlament, aby dohliadal na schôdze Spoločného výboru a jeho dokumentáciu; naliehavo žiada o užšie zapojenie občianskej spoločnosti do vykonávania DSP a podporu jej zodpovednosti v tejto veci; opakuje svoje presvedčenie, že konkrétna forma všeobecnej a odvetvovej spolupráce by mala byť v zásade založená na cieľoch udržateľnosti a cieľoch, ktoré sa majú splniť do roku 2030 a ktoré spoločne prijali členské štáty OSN a schválili zmluvné strany;
28.

blahoželá ombudsmanke k jej strategickému vyšetrovaniu týkajúcemu sa transparentnosti legislatívneho procesu Rady (OI/2/2017/TE), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Rada na jej zistenia neodpovedala v stanovenej lehote; s poľutovaním konštatuje, že ide o opakujúcu sa záležitosť, ktorá sa neustále objavuje aj v sťažnostiach predkladaných ombudsmanke; okrem toho je presvedčený, že táto záležitosť by sa mala považovať za mimoriadne dôležitú, pokiaľ ide o demokratický život Únie a efektívnu účasť občanov na celom kontinente, keďže bráni naplneniu záväzkov vyplývajúcich z ústavných zmlúv a Charty základných práv; v tejto súvislosti berie na vedomie zistenia ombudsmanky v nedávnom prípade (1272/2017/LP – zamietnutie prístupu verejnosti k stanovisku právneho servisu Rady, ktoré sa týka medziinštitucionálnej dohody o registri transparentnosti), z ktorého vyplynulo, že tento problém je hrozbou pre zásadu inštitucionálnej rovnováhy a že je v rozpore so základnou praxou vzájomnej lojálnej spolupráce; poukazuje na to, že po zamietnutí žiadosti nie je možné ad hoc vykonať ex post kontrolu;
V.

keďže v roku 2017 sa uskutočnili štyri služobné cesty na účely zistenia potrebných skutočností podľa článku 216a rokovacieho poriadku: jedna do Švédska v súvislosti s ťažkosťami, s ktorými sa občania EÚ stretávali pri získavaní identifikačného čísla potrebného na prístup k väčšine služieb, ktoré potrebovali, keď sa dočasne sťahovali do Švédska; jedna do Španielska v súvislosti s petíciami, ktoré sa týkajú obvinenia súvisiaceho s novorodencami, ktorí boli ukradnutí z nemocníc počas Francovej diktatúry a po jej skončení; jedna do Taranta (Taliansko) v súvislosti s vplyvom miestnej oceliarne a rafinérie na životné prostredie a so spôsobom, akým tieto prevádzky znečisťujú ovzdušie, pôdu a vodu; a jedna do Larnaky (Cyprus) v súvislosti s vplyvom novovybudovaného priemyselného prístavu v meste na životné prostredie a zdravie;
151.

víta návrh nariadenia o dovoze predmetov kultúrnej hodnoty; vyzýva Komisiu, aby navrhla právne predpisy pre spoľahlivý systém sledovania umeleckých diel a starožitností, ktoré vstúpia na trh EÚ, a to najmä pre diela pochádzajúce z krajín postihnutých konfliktom a vysokorizikových krajín, ako uvádza Komisia, ako aj od organizácií, skupín alebo jednotlivcov zaradených do zoznamu teroristických organizácií EÚ; domnieva sa, že táto iniciatíva by mala byť podporená vytvorením štandardizovaného povolenia, bez ktorého by obchodovanie s týmito dielami bolo nezákonné, a pasu na vývoz každého diela; domnieva sa, že na overenia pravosti príslušných dokladov by sa mali vytvoriť digitálne nástroje; poznamenáva, že obchodníci s umeleckými dielami by mali systematicky aktualizovať komplexný register starožitností na predaj;
15.

konštatuje, že vnútorná aj vonkajšia bezpečnosť sú čoraz viac vzájomne prepojené; zdôrazňuje, že treba posilniť vnútornú odolnosť EÚ voči vonkajším zásahom a stanoviť spoločnú stratégiu s medzinárodnými partnermi, pokiaľ ide o ochranu kritickej infraštruktúry, ako aj základných inštitúcií a symbolov našich demokracií; podporuje Komisiu a PK/VP v ďalšom zvyšovaní odolnosti EÚ ako súčasti stratégie znižovania rizika, voči teroristickým útokom, najmä džihádistického terorizmu ako jednej z hlavných výziev, ktorým v súčasnosti čelí verejná bezpečnosť v EÚ, voči radikalizácii, nelegálnej migrácii, opakovanému použitiu chemických zbraní, propagande, dezinformačným kampaniam na internete aj inde, ruským pokusom o uskutočňovanie kybernetických útokov a zasahovanie do volebných a referendových kampaní a voči iným hybridným hrozbám, ktoré si vyžadujú rýchle, asertívne a koordinované protiopatrenia; zdôrazňuje, že by sa mali prijať všetky možné opatrenia na zabránenie akémukoľvek zasahovaniu do volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019;
6.

tvrdí, že najlepším spôsobom na odstránenie dlhých čakacích lehôt pri obchodných sporoch v Únii by bolo prijatie nariadenia, ktoré by bolo podobné európskemu konaniu vo veciach s nízkou hodnotou sporu a ktorým by sa zaviedlo európske rýchle občianske súdne konanie (European Expedited Civil Procedure – EECP) uplatniteľné na cezhraničné obchodné spory, čo by mohlo viesť k veľkým úsporám pre európske podniky a k mobilizácii nevyužitého kapitálu;
11.

poukazuje na to, že dohoda prispela k modernizácii a diverzifikácii vývozu z Kolumbie a Peru a má pozitívny vplyv na malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) v týchto krajinách, ale poznamenáva, že údaje týkajúce sa objemu a tvorby pracovných miest sú veľmi nízke, a pripomína, že v predchádzajúcich obdobiach sa dosiahol porovnateľný pokrok; vyzýva Komisiu, aby do svojej budúcej analýzy začlenila situáciu miestneho priemyslu a hospodársku diverzifikáciu; poukazuje na to, že dohoda má potenciál vo väčšej miere prispievať k rozvoju kolumbijských a peruánskych startupových scén, najmä pokiaľ ide o podnikateľské spoločenstvá regiónu v mestských centrách, ako sú Bogota, Medellín a Lima; zdôrazňuje však, že treba urobiť viac, pokiaľ ide o diverzifikáciu vývozu z tradičných nerastných surovín, ropy a poľnohospodárskych výrobkov, ktoré predstavujú až 70 % objemu vývozu, a to na vývoz spracovaných výrobkov a výrobkov s vyššou pridanou hodnotou, podporovať hospodársky rozvoj a tvorbu pracovných miest pri plnom rešpektovaní environmentálnych noriem a ľudských práv;
23.

vyzýva EIB, aby ďalej presadzovala projekty spojené so zmenou klímy a ochranou životného prostredia vzhľadom na to, že EÚ je signatárom Parížskej dohody, a pripomína záväzok EÚ znížiť svoje emisie do roku 2030 aspoň o 40 %;
31.

konštatuje účinky zápornej sadzby pre jednodňové sterilizačné operácie, ktorá bola bankám uložená v júni 2014; domnieva sa, že ak by sa toto opatrenie ďalej vykonávalo, mohlo by mať vplyv na ziskovosť bankovníctva, a že by sa malo od neho upúšťať tak, ako sa v súlade so súčasným oživením bude menová politika vracať do normálu;
3.

je presvedčený, že členské štáty by mali zaviesť prísnejšie podmienky platieb; konštatuje, že niektoré členské štáty obmedzili štandardnú lehotu splatnosti na 30 dní, zatiaľ čo iba niekoľko členských štátov zaviedlo maximálne lehoty splatnosti, ktoré zmluvné strany musia dodržať; ďalej konštatuje, že na odvetvovej úrovni je zavedenie maximálnych lehôt splatnosti bežnejšie; domnieva sa, že právne predpisy, ktorými sa stanovujú prísnejšie platobné podmienky, by boli do určitej miery účinné pri skracovaní lehôt splatnosti a, za predpokladu, že by sa presadzovali, by vytvorili rovnaké podmienky pre veľké a malé spoločnosti; poukazuje v tejto súvislosti na to, že jednotnejší a zjednodušený súbor pravidiel by mohol prispieť k objasneniu, čo môžu veritelia a dlžníci očakávať v prípade oneskorených platieb, a tým zlepšiť predvídateľnosť ich hospodárskych činností;
D.

keďže napriek povoleniu EFSA, pokiaľ ide o bezpečnosť geneticky modifikovanej kukurice MON 87403, nezávislá analýza hodnotenia EFSA ukazuje, že aj naďalej dostatočne nechápeme presné molekulové mechanizmy zapojené do expresie bielkoviny ATHB17Δ113, ani to, ako to prináša zamýšľané účinky a všetky vedľajšie účinky, a preto je nutný ďalší výskum (7); keďže bez komplexného pochopenia genetickej modifikácie nie je možné v plnej miere vyhodnotiť súvisiace riziká;
2.

vyzýva Komisiu, aby: i. vypočula výzvy Európskeho parlamentu, Rady a mnohých mimovládnych organizácií a odborníkov a navrhla strategický rámec EÚ pre národné stratégie začleňovania Rómov na obdobie po roku 2020 so širším súborom prioritných oblastí, jasnými a záväznými cieľmi, lehotami a ukazovateľmi na monitorovanie a riešenie osobitných výziev a zohľadnenie rozmanitosti rómskych komunít a na pridelenie značných verejných finančných prostriedkov na tento účel; ii. dostatočne zapojila zástupcov Rómov, MVO a Európsku sieť orgánov pre rovnosť (Equinet) do návrhu strategického rámca EÚ, a to aj prostredníctvom viditeľného a prístupného konzultačného postupu, a umožnila ich zmysluplnú účasť na vykonávaní, monitorovaní a hodnotení tohto rámca, čím sa posilní ich zodpovednosť; iii. umiestnila boj proti protirómskemu zmýšľaniu do centra strategického rámca EÚ, a to aj prostredníctvom doplnenia osobitného cieľa nediskriminácie, ako aj ďalších cieľov, napríklad začlenenia Rómov do ekologicky udržateľnej digitálnej spoločnosti a ich spravodlivého zastúpenia vo všetkých oblastiach života, a nabádala členské štáty, aby rozvíjali cielené stratégie a konkrétne opatrenia na boj proti protirómskemu zmýšľaniu, ako aj jednému z jeho prejavov, a to spoločenskému a hospodárskemu vylúčeniu; iv. zabezpečila, aby sa v strategickom rámci EÚ náležite riešila viacnásobná a prierezová diskriminácia, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a prístup zameraný na deti; v. zabezpečila, že vyčlení primerané ľudské a finančné zdroje na to, aby mala potrebné kapacity na monitorovanie, podporu a poskytovanie usmernení týkajúcich sa vykonávania národných stratégií začleňovania Rómov vrátane usmernení pre národné kontaktné miesta pre otázky Rómov (NKMR); vi. posilnila Agentúru pre základné práva (FRA), pokiaľ ide o jej mandát, inštitucionálnu kapacitu, ľudské zdroje a rozpočet, aby mohla pomáhať pri navrhovaní, vykonávaní, monitorovaní a hodnotení národných stratégií začleňovania Rómov; vii. prijala stratégiu pre rozmanitosť a začleňovanie pracovných síl na účely účasti Rómov v pracovnej sile inštitúcií EÚ; viii. venovala v strategickom rámci EÚ pozornosť osobitným skupinám rómskeho obyvateľstva, ako sú Rómovia z EÚ, ktorí uplatňujú svoje právo na voľný pohyb, štátni príslušníci tretích krajín a Rómovia v pristupujúcich krajinách; ix. zahrnula do strategického rámca EÚ proces pravdy, uznania a zmierenia v záujme budovania dôvery a aby zdôraznila konkrétne kultúrne a štrukturálne opatrenia a iniciatívy podporované z fondov EÚ; x. naďalej kontrolovala inkluzívnosť hlavných verejných politík členských štátov v rámci európskeho semestra v rámci stratégie Európa 2020 a udržiavala silné prepojenie medzi inkluzívnymi štrukturálnymi reformami, dosahovaním cieľov začleňovania Rómov a využívaním finančných prostriedkov EÚ v členských štátoch;
1.

zastáva názor, že SFPA EÚ – Pobrežie Slonoviny by mala sledovať dva rovnako dôležité ciele: 1) poskytovanie rybolovných možností plavidlám EÚ vo VHZ Pobrežia Slonoviny na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a bez toho, aby sa zasahovalo do ochranných a riadiacich opatrení regionálnych organizácií, ktorých je Pobrežie Slonoviny členom – predovšetkým komisie ICCAT, alebo aby sa prekročil dostupný nadbytok; a 2) presadzovanie spolupráce medzi EÚ a Pobrežím Slonoviny, pričom sa zohľadní politika udržateľného rybolovu a zodpovedné využívanie rybolovných zdrojov v rybolovnej zóne Pobrežia Slonoviny, a prispievanie k udržateľnému rozvoju sektora rybolovu Pobrežia Slonoviny prostredníctvom hospodárskej, finančnej, technickej a vedeckej spolupráce, a to bez oslabenia zvrchovaných rozhodnutí a stratégií Pobrežia Slonoviny týkajúcich sa daného rozvoja;
18.

pripomína, že EIB sa zaviazala poskytnúť 25 % celkového objemu svojho financovania na projekty súvisiace so zmenou klímy, pričom do roku 2020 by sa mal tento podiel zvýšiť na 35 %; poukazuje na to, že tento trend by sa mal posúdiť pozitívne, a poznamenáva, že podporované projekty by mali byť účinné nielen z hľadiska boja proti zmene klímy, ale aj z finančného hľadiska;
11.

domnieva sa, že so štátnym dlhom sú spojené riziká; berie na vedomie prebiehajúcu prácu Bazilejského výboru pre bankový dohľad (BCBS) týkajúcu sa rizika štátneho dlhu; je tiež znepokojený tým, že niektoré finančné inštitúcie majú príliš veľké expozície voči štátnemu dlhovému dlhu emitovanému ich vlastnými vládami; zdôrazňuje, že regulačný rámec EÚ na prudenciálne zaobchádzanie so štátnym dlhom by mal byť v súlade s medzinárodnými normami;
—

so zreteľom na závery Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (závery EFSA o partnerskom preskúmaní posúdenia rizika účinnej látky glyfozát) (21) uverejnené 12. novembra 2015 a na ich peer review of the pesticide risk assessment of the potential endocrine disrupting properties of glyphosate (partnerské preskúmanie ESFA, týkajúce sa posúdenia rizika potenciálnych vlastností glyfozátu narúšajúcich endokrinný systém) (22), uverejnené 7. septembra 2017,
10.

víta akčný plán Komisie v oblasti DPH zo 7. apríla 2016 zameraný na reformu rámca DPH a 13 legislatívnych návrhov prijatých Komisiou od decembra 2016, ktoré sa zaoberajú posunom smerom ku konečnému režimu DPH, odstránením prekážok DPH v oblasti elektronického obchodu, preskúmaním režimu DPH pre MSP, modernizáciou politiky v oblasti sadzieb DPH a riešením výpadku príjmov z DPH; konštatuje, že návrh týkajúci sa „konečného systému“ by mohol odstrániť podvod v rámci Spoločenstva založený na chýbajúcom obchodnom subjekte (MTIC), ale nenadobudol by účinnosť pred rokom 2022; vyzýva členské štáty, aby urýchlene vykonali reformu systému DPH a medzitým prijali bezprostrednejšie opatrenia na kontrolu škôd, a to aj v rámci siete Eurofisc, úradu OLAF, Europolu a budúcej Európskej prokuratúry;
24.

napriek tomu vyjadruje hlboké poľutovanie nad pomalým a nedostatočným pokrokom pri vykonávaní ďalších zásadných odporúčaní uvedených v uznesení Európskeho parlamentu; požaduje, aby predseda a administratíva Európskeho parlamentu venovali plnú a bezvýhradnú pozornosť plnému vykonaniu všetkých požadovaných opatrení, a to najmä prostredníctvom plánu na roky 2017 – 2019 týkajúceho sa preventívnych a včasných opatrení na riešenie konfliktov a obťažovania medzi poslancami a akreditovanými asistentmi poslancov, stážistami alebo inými zamestnancami, ktorý by sa mal čo najskôr zrevidovať tak, aby sa doň vhodným spôsobom zahrnuli aspoň nasledujúce požiadavky na riešenie krízových situácií s jasným časovým harmonogramom vykonávania: a) zabezpečenie povinného školenia pre poslancov a zamestnancov Európskeho parlamentu; b) zriadenie pracovnej skupiny nezávislých externých odborníkov s mandátom na preskúmanie situácie v súvislosti so sexuálnym obťažovaním v Európskom parlamente a fungovania jeho dvoch výborov pre obťažovanie; c) posilnenie výborov pre boj proti obťažovaniu ich zlúčením do jedného výboru s rôznym zložením v závislosti od konkrétneho prípadu a tým, že sa stálymi členmi výboru stanú odborníci, ako napríklad právnici a lekári;
5.

zdôrazňuje, že na to, aby sa zabránilo postupnému zvyšovaniu plánovaných nákladov na projekt, oneskoreniam očakávaných dátumov operačných míľnikov a na to, aby sa zabezpečila najvyššia možná úroveň spoľahlivosti harmonogramu, by mala organizácia ITER do každého revidovaného harmonogramu zahrnúť primerané rezervy na nepredvídané udalosti; v tomto ohľade podporuje rezervy na nepredvídané udalosti až do 24 mesiacov z hľadiska harmonogramu a 10 – 20 % z hľadiska rozpočtu navrhnutého Komisiou;
81.

nalieha na všetky zainteresované strany vrátane výrobcov automobilov, dodávateľov súčiastok a softvérové a dizajnové služby, ako aj na členské štáty a zainteresované orgány, aby spolupracovali na podpore inovácií, zabezpečovaní investícií do infraštruktúry vhodnej pre automatizovanú mobilitu na diaľniciach i na mestských cestách a uľahčovaní cezhraničného testovania; zdôrazňuje potrebu zvýšiť investície do úpravy súčasnej infraštruktúry, budovania novej infraštruktúry a zlepšenia prepojiteľnosti európskych ciest; poukazuje na to, že možno pozorovať nedôveru európskych občanov k automatizovanému riadeniu, a preto by sa mali viesť osvetové kampane, ktoré by ich dôveru pomohli zvýšiť; žiada investície do rozsiahleho výskumu umelej inteligencie a etického rozmeru autonómnej a prepojenej dopravy;
11.

berie na vedomie, že v rámci rozhovorov s rôznymi miestnymi aktérmi a zástupcami občianskej spoločnosti niektoré strany vyjadrujú podporu dohode na základe obhajoby svojho práva na hospodársky rozvoj, zatiaľ čo iní sa domnievajú, že udeleniu obchodných preferencií by malo predchádzať urovnanie politického konfliktu; poznamenáva, že počas inkluzívnych konzultácií pod vedením Komisie a ESVČ so spektrom organizácií Západnej Sahary a s ďalšími organizáciami a orgánmi vyjadrila väčšina zúčastnených strán podporu sociálno-ekonomickým prínosom, ktoré by navrhované colné preferencie priniesli;
24.

žiada Komisiu a ESVČ, aby zabezpečili, aby vo výročnej správe EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete, ako aj v správach o pokroku týkajúcich sa uplatňovania usmernení EÚ, ktoré sa majú tlmočiť Európskemu parlamentu a Rade, bola venovaná samostatná kapitola slobode náboženského vyznania a viery; konštatuje, že v usmerneniach EÚ sa stanovuje hodnotenie ich vykonávania po troch rokoch pracovnou skupinou COHOM a že takéto hodnotenie nebolo poskytnuté ani zverejnené; žiada bezodkladné zverejnenie hodnotenia; domnieva sa, že hodnotenie by malo vyzdvihnúť najlepšie postupy, určiť oblasti, kde je potrebné dosiahnuť zlepšenie a poskytnúť konkrétne odporúčania týkajúce sa vykonávania v súlade so stanoveným časovým harmonogramom a medzníkmi, ktoré podliehajú pravidelnému každoročnému hodnoteniu; žiada zahrnutie hodnotenia do výročných správ EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete;
21.

pripomína, že prahové hodnoty stanovené v rámci stabilizačného mechanizmu pre banány pripojeného k dohode a platného do roku 2020 by sa nemali prekročiť a že po uplynutí platnosti mechanizmu by strany dohody mali aj naďalej poskytovať štatistické údaje, a to aj o spravodlivom obchode a ekologických produktoch; konštatuje, že Nikaragua a Guatemala prekročili v septembri 2018 svoje prahové hodnoty (o 349 %, respektíve 102 %), a vyjadruje znepokojenie, že to môže mať dôsledky pre európskych producentov banánov; pripomína, že Komisia sa najneskôr do 1. januára 2019 zaviazala posúdiť situáciu producentov banánov v EÚ a v prípade závažného zhoršenia situácie na trhu alebo situácie producentov banánov v EÚ sa môže zvážiť predĺženie platnosti mechanizmu; pripomína, že so zreteľom na stabilizačný mechanizmus a ochrannú doložku stanovené v dohode by Komisia mala o takomto vývoji na trhu poskytovať podrobnejšie a pravidelnejšie informácie, a to Európskemu parlamentu, ako aj príslušným priemyselným odvetviam;
9.

domnieva sa, že diferencovaná integrácia by mala vždy prebiehať v rámci ustanovení zmluvy a zachovávať jednotu inštitúcií EÚ a nemala by viesť k vytvoreniu paralelných inštitucionálnych usporiadaní či usporiadaní, ktoré by boli nepriamo v rozpore s duchom a základnými zásadami práva EÚ, ale v prípade potreby by mala umožniť zriadenie osobitných orgánov bez toho, aby boli dotknuté právomoci a úloha inštitúcií EÚ; poukazuje na to, že flexibilita a prispôsobenie sa národným, regionálnym alebo lokálnym špecifikám by sa mohli zabezpečiť aj prostredníctvom ustanovení sekundárneho práva;
46.

víta stanoviská agentúry FRA k návrhom právnych predpisov EÚ a súhlasí s odporúčaním jej správnej rady, že „ak sa zákonodarca EÚ zaoberá legislatívnymi návrhmi, ktoré vyvolávajú otázky v oblasti základných práv, agentúra by mala mať možnosť poskytovať pomoc a odborné znalosti v prípade a čase, keď je to potrebné, a nie iba vtedy, ak je o to oficiálne požiadaná,“ a že „s cieľom plne využiť odborné znalosti agentúry v legislatívnom procese by preto zakladajúce nariadenie malo agentúre umožniť predkladať z vlastného podnetu nezáväzné stanoviská k návrhom právnych predpisov EÚ“;
—

so zreteľom na správu s názvom Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights (Švajčiarska zodpovednosť za extrateritoriálny dosah zneužívania daní na práva žien), v ktorej sa zdôrazňuje neprimerané daňové zaťaženie žien, najmä žien s nízkymi príjmami a žien v rozvojových krajinách, ktoré je dôsledkom strát verejných príjmov spôsobených cezhraničným zneužívaním daní, ktorú výboru CEDAW predložili spoločne Centrum pre hospodárske a sociálne práva (CESR), Alliance Sud, Global Justice Clinic na New York University School of Law, Public Eye a Tax Justice Network,
18.

domnieva sa, že sa samozrejme treba venovať vytvoreniu úplného zoznamu všetkých predmetov kultúrnej hodnoty vrátane predmetov kultúrnej hodnoty vo vlastníctve Židov, ktoré nacisti a ich spojenci ulúpili, a to od času ich odcudzenia až do súčasnosti; naliehavo žiada Komisiu, aby podporila katalogizačný systém, ktorý by mohli používať aj verejné subjekty a súkromné zbierky umeleckých diel a ktorý by zhromažďoval údaje o situácii ulúpených, ukradnutých alebo nezákonne získaných predmetov kultúrnej hodnoty a o presnom stave existujúcich žiadostí o ich vrátenie; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala projekty digitalizácie, ktoré by vytvorili digitálne databázy alebo prepojili existujúce digitálne databázy s cieľom uľahčiť výmenu takýchto údajov a výskum pôvodu;