SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTIČNEJ BANKE Správa o mechanizme varovania na rok 2013 Správa vypracovaná v súlade s článkami 3 a 4 nariadenia o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh /* COM/2012/0751 final */





1. Úvod Pretrvávajúce makroekonomické nerovnováhy, premietnuté do veľkých a trvalých vonkajších deficitov a prebytkov, trvalých strát konkurencieschopnosti a tvorby zadlženia, predstavujú jadro hospodárskej krízy a ich súčasné odstraňovanie a úprava formujú hospodárske prostredie. Aj naďalej tvoria rámec makroekonomických problémov dotknutých členských štátov a zahŕňajú účinky presahovania prispievajúce k vzniku hrozieb, ktorým čelí eurozóna. V decembri 2011 nadobudol účinnosť balík šiestich legislatívnych aktov vrátane dvoch nariadení, ktorými sa zriaďuje postup pri makroekonomických nerovnováhach (PMN)[1]. Dohľad nad nerovnováhami v rámci PMN je súčasťou tzv. „európskeho semestra“ s integrovaným a výhľadovým prístupom k makroekonomickému dohľadu. PMN bol prvýkrát plne realizovaný v roku 2012. Dňa 14. februára 2012 sa v rámci PMN urobil prvý krok, keď Komisia uverejnila prvú správu o mechanizme varovania[2]. Dňa 30. mája 2012 boli uverejnené hĺbkové preskúmania za 12 členských štátov[3], v ktorých sa dospelo k záveru, že v týchto 12 preskúmavaných členských štátoch existujú makroekonomické nerovnováhy. Vhodné politické opatrenia reagujúce na zistené nerovnováhy boli zahrnuté do súboru odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré Rada vydala v júli v rámci európskeho semestra[4]. Toto je druhá správa o mechanizme varovania, ktorá spúšťa PMN pre európsky semester v roku 2013. Správa o mechanizme varovania je úvodný kontrolný nástroj, ktorým Komisia identifikuje členské štáty, v prípade ktorých zastáva názor, že ich vývoj si vyžaduje ďalšiu hĺbkovú analýzu s cieľom určiť, či dochádza k nerovnováham alebo vzniku rizík. Je potrebné zdôrazniť, že nie v správe o mechanizme varovania, ale v nasledujúcich hĺbkových preskúmaniach sa podrobne analyzujú hnacie mechanizmy zisteného vývoja[5]. Na základe hĺbkových preskúmaní bude môcť Komisia dospieť k záveru, či existujú nerovnováhy alebo nadmerné nerovnováhy, a navrhne politické odporúčania. V tomto druhom kole analýz v rámci PMN sa integrujú zistenia z predchádzajúceho cyklu s prihliadnutím na skutočnosť, že k zlepšeniu všeobecných hospodárskych podmienok nedošlo. Predpokladá sa, že tieto hĺbkové preskúmania budú uverejnené na jar, ešte pred májovým balíkom opatrení v rámci európskeho semestra. Správa o mechanizme varovania je založená na hodnotiacej tabuľke ukazovateľov. Posúdenie možnej existencie alebo rizika nerovnováh v členských štátoch nevyplýva z mechanického uplatňovania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky. Hodnotiaca tabuľka je doplnená o ďalšie informácie a ukazovatele s náležitým zohľadnením okolností a inštitúcií konkrétnej krajiny a tiež s ohľadom na závery hĺbkových preskúmaní z mája 2012. Pokiaľ ide o štruktúru hodnotiacej tabuľky, k pôvodnému súboru desiatich ukazovateľov bol pridaný ukazovateľ týkajúci sa finančného sektora ako reakcia na výzvu Rady a Európskeho parlamentu, aby sa do väčšej miery zohľadnil finančný sektor. Príloha 1 obsahuje ďalšie vysvetlenia a podklady k tohtoročnej hodnotiacej tabuľke. Oddiel 2 sa zaoberá niektorými horizontálnymi a tematickými informáciami vyplývajúcimi z čítania hodnotiacej tabuľky. V oddiele 3 sa uvádzajú výsledky čítania hodnotiacej tabuľky podľa jednotlivých krajín. Oddiel 4 obsahuje závery. 2. Pokrok vo vyvažovaní a náprave nerovnováh Hospodárstva krajín EÚ aj naďalej čelia veľkým výzvam pri náprave vonkajších a vnútorných nerovnováh nahromadených v období pred krízou. Niekoľko členských štátov čelí tlakom znižovania pákového efektu v súkromnom a verejnom sektore. Tieto tlaky odrážajú odstraňovanie nahromadených finančných nerovnováh, ktoré súvisia s predchádzajúcimi neudržateľnými úrovňami výdavkov a dlhov. Súčasné znižovanie pákového efektu dolieha na rast, keďže sa znižujú výdavky, a príjmy sú zamerané na splácanie dlhu, pričom ak má byť náprava vonkajších deficitov úplná a udržateľná, vyžaduje si ďalšie zlepšenie relatívnej konkurencieschopnosti, a to aj prostredníctvom znižovania nákladov a zvyšovania produktivity. Očakáva sa, že táto úprava nahromadených vnútorných a vonkajších nerovnováh bude zdĺhavým procesom, ktorý bude formovať hospodárske prostredie v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov a ktorý vymedzí dohľad v rámci PMN. Súčasné podmienky pre rast vrátane výhľadu na budúci rok sú podstatne slabšie, než sa predpokladalo v čase uverejnenia predchádzajúcej správe o mechanizme varovania začiatkom tohto roka, ale pokrok v oblasti vyvažovania otvorí cestu rastu a konvergencii. Objavujú sa pozitívne náznaky, že vyvažovanie v hospodárstvach krajín EÚ napreduje, o čom svedčia aj najnovšie prognózy Komisie. Zdá sa, že reformné snahy prinášajú pozitívne výsledky, a to nielen v krajinách zapojených do programu. V krajinách s najväčšími vonkajšími nerovnováhami dochádza k poklesu deficitov bežného účtu, k čomu prispieva aj zvyšovanie konkurencieschopnosti. Nevyhnutná úprava v prípade niektorých krajín s veľkými deficitmi bežného účtu je však stále značná a treba ju podporovať vykonávaním štrukturálnych reforiem zameraných na zvýšenie produktivity, ktoré boli odsúhlasené v rámci programov ekonomických úprav a v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Ďalšie vyvažovanie v rámci eurozóny (a v rámci EÚ) by malo prospech z dynamického domáceho dopytu a vývoja v oblasti miezd v krajinách s prebytkom. Pokiaľ ide o rôzne oblasti, na ktoré sa vzťahuje hodnotiaca tabuľka, možno dospieť k týmto konkrétnejším zisteniam: · Vyvažovanie stavu bežných účtov v eurozóne (a v EÚ) práve prebieha. Doteraz to bolo hlavne dôsledkom úprav v zraniteľných hospodárstvach, hoci vývoj v členských štátoch s veľkým prebytkom bežného účtu tiež prispieva k vyváženiu v eurozóne (a v EÚ). Krajiny s deficitom zaznamenali zvýšenie vývozu vďaka zvýšeniu konkurencieschopnosti a prerozdeleniu zdrojov na odvetvia orientované na vývoz, ale aj vďaka výraznému obmedzeniu domáceho dopytu a dovozu. Hoci tento vývoj má cyklický aj štrukturálny charakter, zdá sa, že vo väčšine krajín prevláda štrukturálna náprava. Popri úprave v členských štátoch s veľkými deficitmi bežných účtov dochádza k poklesu vonkajších nerovnováh niekoľkých členských štátov s prebytkom, aj keď pomalším tempom. Zvyšovanie dôležitosti domáceho dopytu v hospodárskej činnosti krajín s prebytkom a pomerne dynamické zvyšovanie miezd naznačujú, že príspevok krajín s prebytkom k vyvažovaniu by mohol v najbližších rokoch rásť. · Vonkajšia úprava deficitov bežného účtu však ešte nie je dostatočná na zabezpečenie udržateľnej a zdravej pozície zahraničného dlhu. Väčšina členských štátov má (negatívne) čisté medzinárodné investičné pozície presahujúce orientačnú hraničnú hodnotu. Miera, do akej čisté medzinárodné investičné pozície prekračujú hraničnú hodnotu, sa však v jednotlivých krajinách líši, od miernych odchýlok (CZ, EE, LT, PL, SI, SK a RO) až po zásadné (BG, ES, CY, LV a HU, ako aj IE, EL a PT). V hospodárstvach, ktoré sa snažia dohnať rozdiel, je čistý zahraničný dlh vo všeobecnosti nižší než čisté medzinárodné investičné pozície, čo odráža význam priamych zahraničných investícií (BG, CZ, SK, LT a LV). V mnohých prípadoch sa negatívne pozície aj naďalej zvyšovali, alebo v prípade, že klesali, tento pokles bol prevažne dôsledkom účinkov oceňovania (ES a CY, ako aj EL a PT), a to najmä z dôvodu straty trhovej hodnoty vnútroštátnych cenných papierov, ktoré vlastnia cudzinci. · Výkonnosť vývozu sa mierne zlepšila v kontexte slabšieho globálneho dopytu. S výnimkou členských štátov, ktoré sa snažia dohnať rozdiel (EE, MT, SK, BG, LV, LT, PL a RO), väčšina členských štátov stratila v priebehu posledných piatich rokov podiely na vývoznom trhu v miere značne presahujúcej orientačnú hraničnú hodnotu. Tieto straty v dlhšom časovom období čiastočne odrážajú trend v celej EÚ v globálnych súvislostiach a treba ich vnímať v kontexte rozširovania svetového obchodu. V porovnaní s predchádzajúcim rokom je však tempo strát trhového podielu často pomalšie. · Vývoj cenovej a necenovej konkurencieschopnosti pozitívne prispieva k odstraňovaniu vonkajších nerovnováh. Oživenie cenovej a necenovej konkurencieschopnosti je kľúčové pre proces úprav hospodárstiev s veľkými deficitmi bežného účtu. Mnoho štrukturálnych reforiem už bolo prijatých. Hoci sú celkové účinky reforiem na hlavné makroekonomické premenné zvyčajne viditeľné len s určitým časovým odstupom, podstatné reformy trhu práce sa už začali premietať do značného zvýšenia konkurencieschopnosti v niekoľkých členských štátoch. Zmeny v trendoch relatívnych jednotkových nákladov práce a reálnych efektívnych výmenných kurzoch už poskytujú dôkazy o zvýšení konkurencieschopnosti vo väčšine členských štátov. Ukazovateľ jednotkových nákladov práce v hodnotiacej tabuľke prekročil hraničnú hodnotu (nominálna zmena v rokoch 2009 – 2011) iba v štyroch členských štátoch (BG, LU, RO, FI) v porovnaní s dvojnásobkom v predchádzajúcej správe, čo odzrkadľuje tlaky na pomalší rast miezd za posledných pár rokov. · K zvýšeniu cenovej konkurencieschopnosti došlo zatiaľ predovšetkým v členských štátoch s veľkými nerovnováhami, čo bolo vyvolané intenzívnym tlakom trhu. Od roku 2010 bola miera rastu nominálnych jednotkových nákladov práce na okraji eurozóny nižšia ako zodpovedajúca miera rastu v hospodárstvach s prebytkom v centre eurozóny. Zníženie jednotkových nákladov práce v zraniteľných krajinách v porovnaní s krajinami v centre eurozóny pramení zo zvyšovania produktivity a konkurenčného tlaku, prepúšťania, ktoré teraz vyrovnáva hromadenie pracovnej sily v posledných rokoch, a znižovania nominálnej mzdy v niekoľkých odvetviach. · Tlaky na znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore pretrvávajú v mnohých členských štátoch. Rušenie pozícií nadmerne využívajúcich pákový efekt v súkromnom sektore, vrátane podnikov a domácností, sa začalo ako dôsledok finančnej krízy. Dlh súkromného sektora presahuje orientačnú hraničnú hodnotu (160 % HDP) vo väčšine členských štátov (AT, BE, CY, DK, FI, FR, HU, LU, MT, NL, ES, SE a UK, ako aj IE a PT). Zadlženosť podnikov na odvetvovej úrovni je v niektorých krajinách mimoriadne vysoká (nad 120 % HDP v BE, BG, CY, MT, ES a SE, ako aj IE a PT). V iných prípadoch, ako sú SI a ES, stavebné firmy tvoria najväčšiu časť dlhov nefinančných korporácií a ďalšia náprava na trhu s nehnuteľnosťami môže viesť k nárastu problémových úverov a znehodnotených aktív v podnikovom sektore. Pokiaľ ide o domácnosti, tlaky na znižovanie pákového efektu sú viditeľné v niekoľkých členských štátoch (CY, DK, NL, ES, SE a UK, ako aj IE a PT) a sú spojené najmä s rozmachom trhu s nehnuteľnosťami pred krízou. Riziká poklesu pre bilancie domácností a ich spotrebu súvisia s možnosťou ďalších náprav na trhoch s nehnuteľnosťami. · Poskytovanie úverov súkromnému sektoru zostáva na nízkej úrovni a toky súkromných úverov sú utlmené. Hodnoty rastu úverov boli v roku 2011 vo všeobecnosti nižšie ako hraničná hodnota, čo vysvetľujú faktory ponuky úverov, ako aj faktory dopytu po úveroch. Banky na jednej strane zredukovali svoje bilancie a zvýšili svoje rezervy. V záväzkoch finančného sektora v roku 2011 sa v skutočnosti zaznamenal len mierny paušálny nárast. Existujúce štrukturálne problémy a problémy likvidity vo finančnom sektore mali tiež vplyv na ponuku úverov. Na druhej strane zhoršenie vyhliadok rastu v spojení s vysokou mierou neistoty brzdili dopyt, a to najmä v krajinách s najväčšou potrebou úprav. · Komplexné odvetvové prepojenie medzi verejným, bankovým a súkromným sektorom často zhoršuje základné nerovnováhy. Silná predpojatosť podľa jednotlivých krajín medzi finančným sektorom a štátnymi dlhmi do značnej miery vystavuje banky štátnym dlhom prostredníctvom držby vládnych dlhopisov. Okrem toho veľké výnosy štátu môžu tiež ovplyvniť podniky prostredníctvom bankového sektora, a tým negatívne ovplyvniť ich podmienky financovania. Vzhľadom na tieto súvislosti sa náklady na financovanie v prípade verejného aj súkromného sektora v jednotlivých členských štátoch čoraz viac líšia, čo vedie k cezhraničnej finančnej fragmentácii. Kríza štátneho dlhu vyvolala odlev vkladov z niektorých zraniteľných krajín a vyvinula ďalší tlak na financovanie a likviditu v ich súkromnom sektore. Existuje hrozba, že malé a stredné podniky budú v tomto smere viac postihnuté, keďže sa spoliehajú najmä na bankové úvery. V tejto súvislosti vyvolávajú tlaky na znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore ešte väčšie znepokojenie, ak k nim dochádza súbežne s prebiehajúcim a nevyhnutným znižovaním pákového efektu vo verejnom sektore (BE, ES, HU a IT, ako aj IE, EL a PT). · Trhy s nehnuteľnosťami sú stále v režime náprav s rôznymi dôsledkami v závislosti od dynamiky v sektore stavebníctva. V roku 2011 došlo takmer vo všetkých členských štátoch k negatívnej reálnej miere rastu cien nehnuteľností s výraznou výnimkou v prípade pobaltských štátov, ktoré sa zotavujú z výkyvov v predchádzajúcich obdobiach. Následne rast cien nehnuteľností v žiadnej krajine neprekročil orientačnú hraničnú hodnotu. Tempo tejto nápravy sa začalo zrýchľovať v niektorých krajinách, ktoré už predtým boli charakterizované značným kumulovaným poklesom cien nehnuteľností (CY, ES a IE) v súvislosti s prudkým zhoršením hospodárskych podmienok. V niektorých prípadoch to viedlo k potrebnému útlmu v sektore stavebníctva, ale aj k vyššej nezamestnanosti a zhoršeniu bilancií bánk (SI, ES a IE). Vzhľadom na sprísnené úverové podmienky a hospodársku neistotu nemožno vylúčiť ďalšie úpravy smerom nadol (DK, NL, UK). · Prebiehajúca úprava nerovnováh je nevyhnutná, ale v krátkodobom horizonte nákladná a viedla k zvýšeniu nezamestnanosti. Úprava už prebieha, ale cesta k úplnému a trvalému vyváženiu je ešte dlhá. Začína sa prejavovať účinnosť reforiem mechanizmov stanovovania miezd pri zlepšovaní konkurencieschopnosti v oblasti nákladov. Vysoká alebo zvyšujúca sa miera nezamestnanosti vo viacerých členských štátoch v kontexte utlmeného súhrnného dopytu poukazuje na proces úpravy trhu práce, ktorý stále nie je dokončený. Slabá hospodárska činnosť a v niektorých prípadoch útlm v dôležitých sektoroch, ako je stavebníctvo (SI, ES a IE), sú súčasťou procesu úprav smerujúceho k presunu prostriedkov z neobchodovateľného sektora do obchodovateľného sektora a k presunu výdavkov na tovar domácej výroby. Presun výdavkov na obnovu rastu, vytváranie pracovných miest a vonkajšiu úpravu do značnej miery závisí od trvalého úsilia o štrukturálne reformy na trhu práce aj na trhu s výrobkami, ako aj od posilnenia snáh pri vykonávaní nariadenia o rozpočtových pravidlách. V kontexte vysokých vnútorných tlakov na znižovanie pákového efektu je to ešte dôležitejšie. 3. Pripomienky pre jednotlivé krajiny na základe hodnotiacej tabuľky Poznámky uvedené ďalej sa netýkajú členských štátov, ktoré podliehajú dohľadu v rámci oficiálne financovaných programov ekonomických úprav. Ide o Grécko, Írsko a Portugalsko v rámci eurozóny a Rumunsko mimo eurozóny[6]. Belgicko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vonkajšej konkurencieschopnosti a zadlženosti. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmenu objemov podielov na vývoznom trhu, hrubý dlh súkromného sektora a verejný dlh. Na vonkajšej strane Belgicko naďalej strácalo podiely na vývoznom trhu pomalším tempom. Trvalá strata podielov na vývoznom trhu je dôsledkom zhoršovania tovarovej bilancie od roku 2003, ktorú čiastočne vyvážilo stabilné zvyšovanie bilancie služieb. Predpokladá sa, že v nasledujúcich rokoch zostane stav bežných účtov takmer vyrovnaný. Dôležitým faktorom, ktorý vysvetľuje zhoršovanie podielov na vývoznom trhu, je pokles nákladovej konkurencieschopnosti okrem iného z dôvodu výraznejšieho akumulovaného zvýšenia jednotkových nákladov práce v porovnaní s priemerom eurozóny. Očakáva sa, že tento trend bude pokračovať. Pokiaľ ide o vnútorné nerovnováhy, ukazovateľ dlhu súkromného sektora je vysoko nad hraničnou hodnotou, čo je však do značnej miery spôsobené vnútropodnikovými úvermi. V roku 2011 vzrástli úvery pomerne výrazne, ale v poslednom čase sa znížili v dôsledku poklesu dopytu, ako aj sprísnených úverových podmienok pre spoločnosti. Verejný dlh je vysoký a zvyšuje sa z dôvodu akumulácie vysokých deficitov za posledné roky a zásahov do finančného sektora. Ceny nehnuteľností pred krízou rýchlo vzrástli a je potrebné ďalej preskúmať pravdepodobnosť nápravy vrátane vplyvu, aký by takáto úprava mohla mať na udržateľnosť dlhu domácností súvisiaceho s hypotékami. V roku 2011 vzrástol pomer dlhu k vlastnému imaniu vo finančnom sektore v dôsledku strát v sektore. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. Bulharsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vonkajšej zadlženosti, znižovanie pákového efektu v podnikovom sektore a proces úpravy na trhu práce. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a jednotkové náklady práce, zatiaľ čo ukazovateľ dlhu súkromného sektora je teraz pod hraničnou hodnotou. Na vonkajšej strane sa rýchlo zlepšovala bilancia bežného účtu: v roku 2011 dosiahla vyrovnanú pozíciu a predpokladá sa, že v období, na ktoré sa prognóza vzťahuje, zostane pod hraničnou hodnotou. Napriek zlepšeniu, ktoré odzrkadľuje výrazné nápravy bežného účtu, sa očakáva, že v dohľadnej budúcnosti zostane negatívna čistá medzinárodná investičná pozícia aj naďalej výrazne nad orientačnou hraničnou hodnotou, rovnako ako faktor zraniteľnosti. Tento ukazovateľ by sa však mal vykladať v spojení s veľmi vysokým objemom priamych zahraničných investícií, čo vedie k podstatne nižšiemu čistému zahraničnému dlhu. Po prvé, prílevy priamych zahraničných investícií zostali v roku 2011 utlmené a predpokladá sa, že ich nedávny nárast zostane mierny, hoci objemy priamych zahraničných investícií sú vysoké. Po druhé, Bulharsko zaznamenalo vyšší podiel na vývoznom trhu vyplývajúci zo zvýšenej produktivity a znehodnocovania reálneho efektívneho výmenného kurzu a nedávno aj z mierneho zvýšenia jednotkových nákladov práce, hoci ukazovateľ zostáva nad hraničnou hodnotou a do budúcnosti sa predpokladá, že rast miezd a jednotkových nákladov práce bude pomerne silný. Úprava smerom nadol na trhu s nehnuteľnosťami prebieha po predchádzajúcich prudkých poklesoch cien nehnuteľností. Úverové podmienky zostávajú stabilné, čo umožňuje rozšírenie poskytovania úverov, hoci vysoká úroveň nesplácaných úverov by sa mohla stať brzdou poskytovania úverov. Hoci dochádza k rýchlemu znižovaniu pákového efektu v súkromnom sektore (údaje za rok 2011 poukazujú na náhly pokles krátkodobých úverov nefinančným korporáciám), tento sektor ostáva aj naďalej pomerne zadlžený na to, že ide o hospodárstvo, ktoré sa snaží dohnať rozdiel, najmä z dôvodu poskytovania cezhraničných medzipodnikových úverov nefinančným korporáciám. Keďže sa úprava vonkajších nerovnováh čiastočne dosiahla obmedzením domáceho dopytu vrátane investícií, existuje riziko nasmerovania hospodárstva na cestu pomalého rastu, čím sa zníženie úrovne dlhu vrátane čistej medzinárodnej investičnej pozície stane náročnejším. Obavy o dlhodobý potenciálny rast krajiny vyplývajú aj z nedostatkov trhu práce, ktoré sa prejavujú v slabej výkonnosti trhu práce s negatívnym rastom, rastúcej miere nezamestnanosti a vysokej štrukturálnej nezamestnanosti. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. Česká republika: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Českej republike zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke je čistá medzinárodná investičná pozícia vyššia ako orientačná hraničná hodnota. NIIP sa zhoršila v dôsledku trvalých, hoci miernych, deficitov v bilancii bežného účtu vo výške okolo 3 % HDP za posledné tri roky: tieto deficity sú predovšetkým dôsledkom odlevu dividend z vysokých objemov priamych zahraničných investícií. Celkovo je riziko vonkajšej zraniteľnosti obmedzené z dôvodu relatívne nízkej hodnoty záväzkov hrubého zahraničného dlhu. Obchodná bilancia zaznamenala v roku 2011 významný nárast, ale zvýšenie podielov na vývoznom trhu sa postupne znižuje, čo odráža klesajúci podiel nových projektov, ktoré sa realizujú od úplného začiatku, v rámci priamych zahraničných investícií. Súčasne sa očakáva zmiernenie rastu dovozu. Keďže domáci dopyt zostáva slabý, predpokladá sa, že deficit bežného účtu sa bude v nasledujúcich rokoch naďalej zlepšovať, čo by malo prispieť k stabilizácii čistej medzinárodnej investičnej pozície okolo súčasnej úrovne. Na rozdiel od trendu zhodnocovania zaznamenaného pred celosvetovou finančnou krízou, reálny efektívny výmenný kurz ostáva od roku 2009 viac-menej stabilný. Prílev kapitálu do Českej republiky bol spojený s výrazným rastom miezd vo všetkých hospodárskych sektoroch, aj keď nárast produktivity sa obmedzoval väčšinou na obchodovateľný sektor. Hoci sa súhrnný nominálny rast jednotkových nákladov práce v priebehu posledných troch rokov znížil takmer na 3 % a očakáva sa, že v blízkej budúcnosti zostane utlmený, kumulatívny rozdiel v produktivite v neobchodovateľnom sektore môže mať negatívny dosah na konkurencieschopnosť hospodárstva: po prvé preto, lebo neobchodovateľný sektor poskytuje vstupy pre ostatné sektory, a priamo tak ovplyvňuje ich konkurencieschopnosť, a po druhé preto, lebo vyšší rast miezd v neobchodovateľnom sektore môže brzdiť presun pracovnej sily do sektorov orientovaných na vývoz, ktoré majú väčší priestor pre rast produktivity. Úprava spojená s poklesom reálnych cien nehnuteľností prebieha v stavebníctve a činnostiach v oblasti nehnuteľností, ktoré boli posilnené pomerne miernymi úverovými podmienkami pred krízou: v rokoch 2005 – 2008 sa podiel bankových úverov na pridanej hodnote v týchto odvetviach zdvojnásobil. Bankový sektor v Českej republike, ktorý je z veľkej časti vo vlastníctve zahraničných subjektov, zostal odolný a mierne úrovne zadlženia súkromného a verejného sektora zabránili vzniku akýchkoľvek negatívnych spätnoväzbových slučiek. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Dánsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Dánsku existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vonkajšej konkurencieschopnosti a zadlženosti domácností. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmenu objemov podielov na vývoznom trhu a dlh súkromného sektora. Strata podielov na vývoznom trhu zostáva vysoko nad hraničnou hodnotou a v roku 2011 bola na rovnakej úrovni ako v roku 2010. Podľa záveru z hĺbkového preskúmania z mája 2012 konkurencieschopnosť Dánska a jeho slabá výkonnosť vývozu tovaru súviseli s rastom jednotkových nákladov práce v porovnaní s hlavnými konkurentmi. Nákladová konkurencieschopnosť meraná percentuálnou zmenou nominálnych jednotkových nákladov práce v priebehu troch rokov sa však zlepšila a ostáva pod hraničnou hodnotu. V nadchádzajúcich rokoch sa odhaduje pokračovanie utlmeného vývoja jednotkových nákladov práce. Percentuálna zmena reálneho efektívneho výmenného kurzu v priebehu troch rokov tiež odhaľuje znehodnocovanie, ku ktorému dochádza od roku 2009 a ktoré bude podľa očakávaní v najbližších rokoch pokračovať. Trvalý pokles podielov na trhu môže aj napriek zlepšeniu nákladovej konkurencieschopnosti znamenať, že toto zlepšenie ešte nie je dostatočné na to, aby obnovilo kumulovanú stratu konkurencieschopnosti, ku ktorej došlo v predchádzajúcom desaťročí. Prebytky bežného účtu však naďalej rástli, čo bolo spôsobené najmä bilanciou obchodu s tovarom a službami – čiastočne vďaka vývozu ropy a plynu, ktorý využíva rastúce ceny ropy –, ale aj prílevom príjmov z priamych zahraničných investícií. Keďže však bilancia bežného účtu čiastočne odráža veľké úspory v súkromnom sektore, očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch poklesne, pretože domáci dopyt sa postupne zotavuje. Pomer dlhu súkromného sektora zostáva výrazne nad hraničnou hodnotou. Je pravda, že sa dva roky po sebe znížil, čo čiastočne odráža pokles pomeru dlhu domácností, ale stále patrí medzi najvyššie. Vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami prispel k posunu zadlženia domácností za udržateľnú úroveň, čo potenciálne zhoršuje riziká pre finančnú a hospodársku stabilitu. Hoci riziko pre finančnú stabilitu môže byť relatívne nízke, riziká pre hospodársku stabilitu sa zdajú výraznejšie. Nadmerné výkyvy cien nehnuteľností a vysoká zadlženosť domácností, ktoré prispeli k veľkým výkyvom v súkromnej spotrebe, teraz obmedzujú schopnosť hospodárstva obnoviť sa, keďže domácnosti potrebujú znížiť svoju zadlženosť. Po stabilizácii v roku 2010 reálne ceny nehnuteľností v roku 2011 opäť poklesli. Aj keď sa teraz preukázateľne priblížili ich dlhodobému trendu, trh zostáva v prostredí prísnych úverových podmienok a nízkeho rastu miezd krehký, čo vzhľadom na hospodársky výhľad prináša riziko ďalších úprav smerom nadol. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. Nemecko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Nemecku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmenu objemov podielov na vývoznom trhu a pomer verejného dlhu. Na vonkajšej strane straty podielov na vývoznom trhu zostávajú nad orientačnou hraničnou hodnotou, pričom odzrkadľujú straty zaznamenané v roku 2010, ktoré pokračovali v menšej miere aj v roku 2011. Tieto straty sa celkovo javia ako mierne a súvisia s prebiehajúcim znižovaním prebytku bežného účtu. Rovnako ako v minulej správe o mechanizme varovania ukazovateľ prebytku bežného účtu je v roku 2011 tesne pod hraničnou hodnotou. Zníženie prebytku v niekoľkých uplynulých rokoch ako súčasť procesu vyvažovania bolo spôsobené hlavne klesajúcim obchodným prebytkom v porovnaní so zvyškom eurozóny. Pri pohľade do budúcnosti najnovšie odhady naznačujú, že prebytok bežného účtu bude v rokoch 2012 – 2014 miernym tempom klesať, zatiaľ čo súkromná spotreba a investície sa opäť budú zvyšovať. Jednotkové náklady práce sa v posledných rokoch takisto zvýšili a očakáva sa, že v najbližších rokoch na pozadí stále stabilného trhu práce naďalej porastú viac, než je priemer v eurozóne. Napriek rastúcim nákladom práce dochádza k znehodnocovaniu reálneho efektívneho výmenného kurzu vzhľadom na obmedzenú schopnosť podnikov premietnuť vyššie mzdy na zákazníkov. Na vnútornej strane sa predpokladá, že verejný dlh bude od roku 2013 klesať, a Nemecko dosahuje pokrok pri dodržiavaní referenčnej hodnoty na zníženie dlhu podľa Paktu o stabilite a raste. Zadlženosť súkromného sektora a úverová aktivita zostávajú mierne. Ceny nehnuteľností mierne vzrástli, s prudkým zvýšením cien v niektorých mestských oblastiach. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva výrazný nárast investícií do nehnuteľností. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Estónsko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Estónsku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a nezamestnanosť. Tretí ukazovateľ, dlh súkromného sektora, sa teraz presunul hlboko pod hraničnú hodnotu (133 % HDP v roku 2011). Na vonkajšej strane bolo ukončených viacero veľmi výrazných úprav vysokých vonkajších nerovnováh, ktorá sa akumulovali v rokoch 2005 až 2007. Stav bežných účtov bol v roku 2011 aj naďalej v rozsiahlom prebytku a očakáva sa, že v strednodobom horizonte zostane takmer vyrovnaný, k čomu prispeje zvýšenie podielov na vývoznom trhu. Hoci negatívna čistá medzinárodná investičná pozícia zostáva výrazne nad úrovňou hraničnej hodnoty, rýchlo sa zlepšuje, čo odráža trvalý prebytok bežného účtu a účinok menovateľa, keďže nominálny HDP neustále rastie. Navyše polovica čistých zahraničných záväzkov pozostáva z priamych zahraničných investícií, čo prispieva k obmedzeniu vonkajších rizík súvisiacich s likviditou, pričom čistý zahraničný dlh je iba 6 % HDP. Aj keď je zadlženosť súkromného sektora stále vysoká, v rokoch 2010 – 2011 výrazne poklesla, k čomu prispelo prebiehajúce znižovanie pákového efektu a rast HDP. V dôsledku toho a aj napriek tomu, že sa znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore môže čoskoro zastaviť, v roku 2012 sa očakáva ďalšie zníženie zadlženia súkromného sektora. Relatívne vysoká úroveň súkromného dlhu však môže v strednodobom horizonte predstavovať brzdu pre rast. Miera nezamestnanosti dosiahla v prvom štvrťroku 2010 vrchol na úrovni takmer 20 %, ale v druhom štvrťroku 2012 rýchlo klesla na 10,2 %. Očakáva sa, že sa ešte viac zníži, aj keď pomalšie, čo odráža opätovný výskyt nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a miernejší rast produkcie. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Španielsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú veľmi vážne nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vonkajšej pozície, úroveň dlhu súkromného sektora a finančný sektor. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke viaceré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o deficit bežného účtu, podiely na vývoznom trhu, čistú medzinárodnú investičnú pozíciu, dlh súkromného sektora, verejný dlh a nezamestnanosť. Na vonkajšej strane sa deficit bežného účtu zlepšil v kontexte oživenia vývoznej výkonnosti a klesajúceho domáceho dopytu. Ukazovateľ zostáva nad hraničnou hodnotou, ale v nasledujúcich rokoch sa očakáva posun bežného účtu smerom k vyrovnanosti. Pokles jednotkových nákladov práce a určitá úroveň znehodnocovania reálneho efektívneho výmenného kurzu prispievajú k čiastočnej obnove stratenej konkurencieschopnosti naakumulovanej počas fázy rozmachu. To prispelo k zníženiu strát podielov na vývoznom trhu, aj keď ukazovateľ stále prekračuje hraničnú hodnotu. Očakáva sa, že jednotkové náklady práce sa v tomto roku ešte viac znížia a rast bude v nasledujúcich rokoch utlmený. Hoci prebieha úprava tokov, objem zahraničných záväzkov zostáva vysoký, čo sa odráža vo veľmi negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozícii a v čistom zahraničnom dlhu. To je mimoriadny dôvod na obavy, keďže španielske hospodárstvo je vystavené rizikám likvidity. V kombinácii s rýchlo rastúcim verejným dlhom vysoké zadlženie súkromného sektora vedie k výrazným tlakom na znižovanie pákového efektu. Znižovanie zadlženia v súkromnom sektore začalo v roku 2011 a bude pokračovať, čím bude brzdiť oživenie hospodárstva prostredníctvom utlmeného domáceho dopytu. Bankový sektor zostáva krehký v dôsledku krízy v sektoroch nehnuteľností a stavebníctva a negatívnych spätnoväzbových slučiek s verejnými financiami. Nedostatky bankového sektora sa riešia v rámci programu úpravy finančného sektora, ktorý poskytuje oficiálne financovanie na reštrukturalizáciu a rekapitalizáciu španielskych bánk. Bez ohľadu na klesajúce jednotkové náklady práce sa situácia na trhu práce zhoršila s rekordne vysokou a rastúcou nezamestnanosťou, výrazne nad hraničnou hodnotou, a pokračujúcim rušením pracovných miest. Predstavuje to ďalšiu hrozbu pre prebiehajúce úpravy, prostredníctvom ich vplyvu na znižovanie pákového efektu, a zároveň to negatívne vplýva na snahy o rozpočtovú konsolidáciu. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie veľmi závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Francúzsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú vážne nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vývoznej výkonnosti a konkurencieschopnosti. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o podiely na vývoznom trhu, verejný dlh a tento rok aj dlh súkromného sektora. Na vonkajšej strane Francúzsko naďalej strácalo podiely na vývoznom trhu, hoci pomalším tempom, a ukazovateľ je výrazne nad hraničnou hodnotou. Ak sa neprijmú rozhodujúce politické opatrenia, straty možno očakávať aj v budúcnosti. Tieto straty sa prejavujú v postupnom zhoršovaní obchodnej bilancie, ako aj bilancie bežného účtu a negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície, aj keď posledné dva ukazovatele sú stále pod svojimi príslušnými orientačnými hraničnými hodnotami. Tento vývoj súvisí s pretrvávajúcim zhoršovaním cenovej, ako aj necenovej konkurencieschopnosti. Ukazovateľ jednotkových nákladov práce je pod hraničnou hodnotou, ale aj napriek nedávno prijatým opatreniam na zníženie zdanenia práce sa pri pohľade do budúcnosti v krátkodobom horizonte očakáva rast jednotkových nákladov práce blízky priemeru eurozóny, čo znamená, že v blízkej budúcnosti nedôjde k žiadnemu relatívnemu zvýšeniu. Zníženie ziskovosti francúzskych spoločností, ktoré dosiahlo historicky najnižšiu úroveň v roku 2011, má negatívny vplyv na ich investičný potenciál, ako aj na ich inovačné kapacity, a to na úkor ich necenovej konkurencieschopnosti. Okrem toho nízka ziskovosť podnikov má negatívny vplyv na ich schopnosť znižovať pákový efekt, a preto zároveň prispieva k vysokej zadlženosti súkromného sektora ako celku, ktorá v súčasnosti presahuje orientačnú hraničnú hodnotu. Miera nezamestnanosti vzrástla a očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch sa bude pohybovať nad hraničnou hodnotou. Zadlženie domácností je stále pomerne nízke, ale ceny nehnuteľností vzrástli pred krízou a tiež v roku 2011. Možnosť a dôsledky nápravy na trhu s nehnuteľnosťami je potrebné preskúmať ďalej. Zvýšenie úrovne súkromného dlhu vzbudzuje obavy najmä v súvislosti so stále rastúcim verejným dlhom, ktorý je v súčasnosti na úrovni takmer 90 % HDP. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Taliansko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Taliansku existujú vážne nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vývoznej výkonnosti, konkurencieschopnosti a dôsledkov vysokého verejného dlhu. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o stratu podielov na vývoznom trhu a verejný dlh. Najmä od prijatia eura začalo dochádzať k strate nákladovej a nenákladovej konkurencieschopnosti, čo sa prejavuje vo významných stratách podielov na vývoznom trhu výrazne nad úrovňou hraničnej hodnoty. Deficit bežného účtu Talianska sa však znižuje a v roku 2012 sa očakáva prebytok v obchodnej bilancii. Túto skutočnosť možno vysvetliť hlavne prudkým poklesom dovozu vzhľadom na oslabenie domáceho dopytu v súčasnom období recesie, ale aj pozitívnou vývoznou výkonnosťou, a to najmä vo vzťahu k partnerom mimo EÚ. Slabý vývoj produktivity aj naďalej zostáva hlavnou prekážkou trvalého zlepšenia konkurencieschopnosti Talianska a vyhliadok hospodárskeho rastu. Nedávno prijaté štrukturálne reformy – zamerané na posilnenie hospodárskej súťaže na trhu, riešenie segmentácie trhu práce, úpravu daňového systému s cieľom podporiť rast a na zlepšenie podnikateľského prostredia – by mali pomôcť oživiť rast produktivity v strednodobom horizonte. Medzitým mzdy stále nedostatočne reagujú na vývoj produktivity. Očakáva sa, že nominálne jednotkové náklady práce sa v nasledujúcich rokoch zvýšia na úroveň blízku priemeru eurozóny. Vysoký verejný dlh zostáva hlavnou záťažou pre talianske hospodárstvo, najmä z hľadiska vyhliadok pomalého rastu. Zatiaľ čo nízka miera rastu sťažuje dosiahnutie a udržiavanie vysokých primárnych prebytkov, ktoré sú nutné na to, aby pomer verejného dlhu k HDP mal trvalo klesajúcu tendenciu, súčasné a očakávané vysoké daňové zaťaženie, ktoré je potrebné na riadenie vysokého dlhu, bráni domácemu dopytu a hospodárskej činnosti. Okrem toho v kontexte finančného trhu, ktorý je na cezhraničnej úrovni roztrieštený, relatívne vysoké úrokové sadzby súvisiace s poplatkom za riziko spojené so štátnymi dlhopismi ovplyvňujú podmienky financovania súkromného sektora a prehlbujú problémy s financovaním domáceho bankového sektora. Pozitívne je, že zadlženosť súkromného sektora v Taliansku zostáva na relatívne nízkej úrovni. Najmä finančná pozícia talianskych domácností je pomerne silná, zatiaľ čo miera ich úspor má už vyše dvadsať rokov klesajúcu tendenciu. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Cyprus: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú veľmi vážne nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa vonkajšej pozície, verejných financií a finančného sektora. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke viaceré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o deficit bežného účtu, čistú medzinárodnú investičnú pozíciu, podiely na vývoznom trhu, úverový tok v súkromnom sektore, dlh súkromného sektora a verejný dlh. Na vonkajšej strane ukazovateľ bilancie bežného účtu zostáva nad negatívnou hraničnou hodnotou napriek nedávnemu prudkému poklesu dovozu vzhľadom na obmedzený domáci dopyt. Pri pohľade do budúcnosti možno straty podielov na vývoznom trhu vysvetliť najmä tovarovou bilanciou, ktorá si udržala svoju klesajúcu tendenciu, zatiaľ čo Cyprus pokračuje v zaznamenávaní prebytkov v obchode so službami. Celkovo sa predpokladá, že deficit bežného účtu sa bude v nasledujúcich rokoch znižovať. Strata cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti sa nedávno zmiernila, keďže zmrazenie miezd vo verejnom sektore prispelo k zmierneniu rastu miezd v súkromnom sektore a sektoroch orientovaných na vývoz. Štrukturálne reformy, ktoré sú základom trvalého zlepšenia konkurencieschopnosti, sa však neuskutočnili. Zároveň sa rýchlo zhoršuje negatívna čistá medzinárodná investičná pozícia, čo vzbudzuje obavy o udržateľnosť vonkajšej pozície krajiny. Čistá medzinárodná investičná pozícia sa zhoršila v dôsledku deficitov bežného účtu, ale tiež z dôvodu strát ocenenia aktív bánk v zahraničí. Na vnútornej strane vysoko zadlžený súkromný sektor aj naďalej pokračoval v znižovaní vysokej úrovne svojho dlhu. Vyznačuje sa to tiež významným znížením ukazovateľa úverového toku v súkromnom sektore v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Skutočnosť, že úverový ukazovateľ ostáva nad hraničnou hodnotou, je spojená najmä s prebiehajúcim procesom úpravy splátkového kalendára úverov, keďže úvery s upraveným splátkovým kalendárom sa považujú za nové toky, a nie za poskytovanie nových úverov. V prípade domácností úroveň dlhu zodpovedá podstatným aktívam. Domácnosti však boli zasiahnuté pokračujúcim poklesom reálnych a nominálnych cien nehnuteľností. Verejný dlh prekračuje aj hraničnú hodnotu vyplývajúcu zo zmluvy a očakáva sa, že sa výrazne zvýši. Na Cypre zároveň nedávno došlo k prudkému nárastu nezamestnanosti a očakáva sa, že v budúcnosti sa ešte zvýši, čo popri cyklických faktoroch naznačuje aj štrukturálne výzvy. Akýkoľvek ďalší dôsledok expozície cyperského bankového sektora Grécku a ďalšie zhoršovanie hospodárskej činnosti zvýši riziká a sťaží štrukturálne úpravy. Situáciu ešte viac zhoršujú negatívne spätnoväzbové slučky medzi vývojom v sektore nehnuteľností a vo finančnom sektore a verejnými financiami. Cyperský finančný sektor je zároveň jedným z najzadlženejších v celej EÚ. Po žiadosti o oficiálne financovanie z 25. júna 2012 Cyprus v súčasnosti rokuje o programe hospodárskych politík na riešenie svojich finančných, fiškálnych a štrukturálnych problémov. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie veľmi závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Lotyšsko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Lotyšsku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú vonkajšiu investičnú pozíciu a nezamestnanosť. Po nahromadení vonkajších nerovnováh a „tvrdom pristátí“ v rokoch 2008 – 2009 sa vonkajšia konkurencieschopnosť výrazne zlepšila vďaka procesu vnútornej úpravy, ktorá zahŕňala zníženie miezd a zamestnanosti, fiškálnu konsolidáciu, znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore a širokú škálu štrukturálnych reforiem podporujúcich rast. Po návrate k vysokej miere rastu v rokoch 2011 – 2012 sa bilancia bežného účtu vrátila k miernemu deficitu, ktorý by mal podľa očakávania pretrvať aj v nadchádzajúcich rokoch. Čisté záväzky krajiny merané prostredníctvom čistej medzinárodnej investičnej pozície si zachovávajú klesajúcu tendenciu, aj keď z relatívne vysokej úrovne. Vysokú negatívnu čistú medzinárodnú investičnú pozíciu do značnej miery vysvetľuje čistý objem priamych zahraničných investícií (asi polovica čistej medzinárodnej investičnej pozície), zatiaľ čo zložka zahraničného dlhu prudko klesá. Po úspešnom dokončení programu pomoci pre platobnú bilanciu na začiatku roka 2012 sa výnosy zo štátnych dlhopisov neustále znižovali, čo prispieva k ďalšiemu zníženiu rizík pre vonkajšiu pozíciu krajiny. Pokiaľ ide o vnútorné ukazovatele, verejný dlh sa stabilizoval na úrovni mierne nad 40 % HDP, zatiaľ čo ceny nehnuteľností a rast úverov sa pomaly zotavujú z výrazných náprav počas krízy. Napriek oživeniu zostávajú ceny nehnuteľností naďalej hlboko pod úrovňou spred krízy z rokov 2005 – 2007, zatiaľ čo výraznejšie oživenie sa zaznamenalo len v segmente novej výstavby. Vo finančnom sektore je komerčné poskytovanie úverov, pokiaľ ide o novoschválené úvery, v súčasnosti stabilizované v sektore domácností a mierne na vzostupe v podnikovom segmente. Pomer súkromného dlhu k HDP v roku 2011 naďalej klesal až na úroveň 125 % HDP, ale súkromné investície napriek tomu rástli vysokým tempom s podporou významných ziskov spoločností. Miera nezamestnanosti zostáva výrazne nad priemerom EÚ a orientačnou hraničnou hodnotou, ale v súčasnosti sa postupne znižuje, čo je trend, ktorý bude podľa očakávania pokračovať aj v nasledujúcich rokoch, a to s pomocou oživenia a aktívnych politík trhu práce. Nízka miera voľných pracovných miest nesignalizuje významné štrukturálne nedostatky na trhu práce, pričom miera zamestnanosti aj miera účasti sú na vzostupe. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Litva: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Litve zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a nezamestnanosť. Litva pokračovala v zvyšovaní podielov na vývoznom trhu, keďže reálny efektívny výmenný kurz sa znehodnocoval v dôsledku podstatne nižších mzdových nákladov. Jednotkové náklady práce sa znížili, ale očakáva sa, že v najbližších rokoch sa budú miernym tempom zvyšovať. Zatiaľ čo ukazovateľ bežného účtu sa blíži k nule, v roku 2011 silný domáci dopyt podporil dovoz a záporná obchodná bilancia stlačila bilanciu bežného účtu späť do deficitu vo výške takmer 4 % HDP, ktorý bol pokrytý prevažne z prevodov súvisiacich s rozpočtom EÚ a z priamych zahraničných investícií. Medzitým údaje získané do septembra 2012 naznačujú, že deficit bežného účtu sa znížil a stabilizoval aj do budúcnosti. Čistá medzinárodná investičná pozícia sa zlepšila, ale zostáva negatívna a prekračuje orientačnú hraničnú hodnotu. Čistý zahraničný dlh, ktorý zohľadňuje stabilitu financovania prostredníctvom priamych zahraničných investícií, je oveľa nižší. Navyše dlh verejného sektora zostáva na miernej úrovni a súkromný sektor aj naďalej znižuje svoju zadlženosť. Rast domácich úverov bol negatívny v prípade domácností, zatiaľ čo sa ukázal ako mierne pozitívny v prípade nefinančných korporácií a vlády. Po výraznej náprave, ku ktorej došlo v predchádzajúcich rokoch, sú ceny nehnuteľností stabilné v reálnom vyjadrení. Nezamestnanosť však zostáva otázkou, ktorá vzbudzuje obavy, a je pravdepodobné, že miera nezamestnanosti v najbližších rokoch zostane v dvojciferných číslach, aj keď od roku 2011 klesá a bude zrejme klesať aj ďalej. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Luxembursko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Luxembursku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o prebytok bežného účtu, nominálne jednotkové náklady práce, dlh súkromného sektora a tentoraz aj o ukazovateľ podielov na vývoznom trhu. Na vonkajšej strane sa očakáva, že pretrvávajúci značný prebytok bežného účtu nad orientačnou hraničnou hodnotou sa v nadchádzajúcich rokoch zníži. Nezdá sa, že by to súviselo s príliš utlmeným domácim dopytom, ale v zásade to vyplýva z veľmi vysokej koncentrácie hospodárskych činností v Luxembursku, a to predovšetkým vo finančnom sektore, ktoré láka celkové priaznivé prostredie (vrátane daňového systému). Hoci je nepravdepodobné, že by prebytok bežného účtu predstavoval škodlivú nerovnováhu pre Luxembursko alebo jeho partnerov, ukrýva trvalý deficit obchodnej bilancie tovarov, ktorá odzrkadľuje straty celkových podielov na vývoznom trhu. Luxembursko zároveň stále zvyšuje podiely na vývoznom trhu v oblasti služieb. Vývoj nominálnych jednotkových nákladov práce je pravdepodobnou príčinou slabej výkonnosti obchodu s tovarom. Nominálne jednotkové náklady práce sa od roku 2000 v skutočnosti zvýšili výrazne rýchlejšie než v eurozóne a viac než päťkrát rýchlejšie ako v Nemecku. Navyše sa očakáva, že jednotkové náklady práce v najbližších rokoch porastú vyšším tempom, ako je priemer v eurozóne, a to napriek nedávnym opatreniam, ktoré vláda prijala v oblasti miezd. Vysoká zadlženosť súkromného sektora sa predovšetkým vysvetľuje skôr rozsiahlym poskytovaním a prijímaním úverov a pôžičiek v rámci medzinárodných nefinančných korporácií než nadmernou zadlženosťou súkromného sektora. Zadlženie domácností zostáva na relatívne nízkej úrovni a súvisí predovšetkým s úvermi na nehnuteľnosti. Tempo rastu cien nehnuteľností, ktoré v poslednom desaťročí zaznamenalo silný kumulovaný rast, sa teraz spomaľuje a odráža prevažne vzájomný vzťah medzi silným dopytom a obmedzenou ponukou. Na záver možno skonštatovať, že hoci finančný sektor zostáva celkovo zdravý, zdá sa, že finančná kríza narušila jeho rastový potenciál. Vzhľadom na jeho rozsiahlosť v porovnaní s celkovým hospodárstvom sa vynára otázka vplyvu menej dynamického sektora na zamestnanosť a udržateľnosť verejných financií. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Maďarsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Maďarsku existujú vážne nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa čistej medzinárodnej investičnej pozície a dôsledkov vysokého verejného dlhu. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke viaceré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ako minulý rok aj teraz ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a verejný dlh a svoje hraničné hodnoty tento rok mierne prekračujú aj ukazovatele miery nezamestnanosti a dlhu súkromného sektora. Vonkajšie nerovnováhy sa znížili, pričom bežný účet bol v prebytku tretí rok za sebou a čistá medzinárodná investičná pozícia sa postupne zlepšovala, aj keď zostáva výrazne nad hraničnou hodnotou. Očakáva sa, že situácia bude rovnaká aj v niekoľkých nasledujúcich rokoch. Obrat, ku ktorému došlo v súvislosti s bežným účtom, bol predovšetkým dôsledkom poklesu domáceho dopytu, pričom vývozná konkurencieschopnosť sa podstatne nezmenila. Po výraznom poklese počas recesie v roku 2009 deficit príjmu z výrobných činiteľov začal opäť rásť, aj keď zostáva pod úrovňami spred krízy. Obe otázky naznačujú, že vonkajšia náprava je čiastočne cyklická. Znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore je nevyhnutné na nápravu nerovnováh predovšetkým v sektore domácností. Medzitým prudký pokles podnikových úverov, vyvolaný politickou neistotou a mimoriadnym zaťažením finančného sektora, prispel k historicky najnižšej miere investícií, ktorá následne narušila rastový potenciál krajiny. Investície zrejme čaká ďalší pokles v roku 2012 a ich stabilizácia sa odhaduje až v nasledujúcich rokoch. Mierne klesajúci, no stále značný verejný dlh spolu s politikami, ktoré majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, predstavuje zvýšenú zraniteľnosť, ktorá sa prejavuje aj v pomerne vysokých finančných nákladoch pre verejný aj súkromný sektor. Zvýšenie miery nezamestnanosti môže vyvolávať menšie obavy, než naznačujú údaje, vzhľadom na to, že odráža predovšetkým zvýšenú mieru účasti, keďže zamestnanosť sa vrátila na úroveň spred krízy. V novembri 2011 vláda oficiálne požiadala o rokovania vedúce k preventívnej finančnej pomoci. Tieto rokovania však výrazne nepokročili. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Malta: V predchádzajúcom kole PMN neboli na Malte zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o dlh súkromného sektora, bilanciu bežného účtu a verejný dlh. Zadlženosť súkromného sektora presahuje 200 % HDP, čo odráža najmä vysoký rast úverov poskytovaných nefinančným korporáciám počas obdobia rozmachu. Súkromný sektor sa však v súčasnosti nejaví ako príliš zadlžený, keďže domácnosti a korporácie majú značné finančné aktíva a štruktúra splatnosti ich dlhu je relatívne priaznivá: asi dve tretiny tvorí dlh s dlhodobou splatnosťou. Bežný účet vykazoval v uplynulom desaťročí značné deficity, ale nedávny vývoj naznačuje, že náprava, ktorá sa odráža aj v zvyšovaní podielov na vývoznom trhu, prebieha vďaka vyšším úsporám a ďalšiemu miernejšiemu nárastu jednotkových nákladov práce. Očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch bežný účet ostane v miernom prebytku a že nominálne jednotkové náklady práce sa zvýšia na úroveň blízku priemeru eurozóny. Navyše udržateľnosť vonkajšej pozície Malty využíva jej čistú zahraničnú veriteľskú pozíciu a pozitívnu čistú medzinárodnú investičnú pozíciu. Vzhľadom na rozsiahle objemy je však napriek tomu potrebné dôsledne monitorovať zraniteľnosť čistej medzinárodnej investičnej pozície voči nepriaznivému vývoju. Finančný sektor je v pomere k domácemu hospodárstvu veľmi rozsiahly, s celkovými záväzkami, ktoré v roku 2011 dosiahli takmer 900 % HDP. Miera rastu celkových finančných záväzkov v uplynulom desaťročí presiahla orientačnú hraničnú hodnotu niekoľkokrát, a preto kumulovaný rast v roku 2011 výrazne prevyšuje priemer v eurozóne. Riziká negatívnych spätnoväzbových slučiek sa zdajú byť obmedzené vzhľadom na skutočnosť, že značná časť týchto tokov smeruje do medzinárodne orientovaných bánk, ktoré majú veľmi malú expozíciu voči domácemu hospodárstvu. V súčasných zhoršujúcich sa hospodárskych podmienkach je však oprávnené dôsledne monitorovať domáci bankový systém vzhľadom na jeho vysokú expozíciu voči trhu s nehnuteľnosťami, ktorý v poslednom desaťročí zaznamenal veľmi dynamický rast cien sprevádzaný relatívne obmedzenou nápravou, a na nízku úroveň rezerv v prípade strát zo znehodnotených úverov. Komisia vo všeobecnosti považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká prostredníctvom hĺbkovej analýzy s cieľom posúdiť, či existuje nerovnováha. Holandsko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Holandsku zaznamenané nerovnováhy. Ako sa medzičasom diskutovalo v najnovších prognózach Komisie, v súvislosti s domácim dopytom došlo k zhoršeniu vyhliadok na rast. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o prebytok bežného účtu, podiely na vývoznom trhu, dlh súkromného sektora a verejný dlh. Na vonkajšej strane sú dlhodobo vysoké prebytky bežného účtu, značne nad orientačnou hraničnou hodnotou, predovšetkým výsledkom obchodnej bilancie vrátane pozitívnych čistých vývozov plynu. Tieto prebytky zároveň možno v čoraz väčšej miere prisudzovať rastúcemu prebytku v obchode so službami a rastúcim príjmom z vonkajších priamych investícií, hoci Holandsko stratilo podiel na vývoznom trhu, ktorý je nad orientačnou hraničnou hodnotou. To odzrkadľuje najmä pozitívny trend ziskov plynúcich zo zahraničia, ktoré zvyšujú úspory nefinančných korporácií. V reakcii na tieto trendy sa holandská čistá medzinárodná investičná pozícia zlepšila, a to najmä v posledných rokoch. Pri pohľade do budúcnosti dostupné prognózy naznačujú ďalší nárast prebytku bežného účtu na takmer 10 % HDP. Mierne straty konkurencieschopnosti domácich tovarov a služieb boli v značnej miere kompenzované dynamikou spätného vývozu. Celková strata podielov na vývoznom trhu bola len mierna. Ukazovateľ jednotkových nákladov práce je pod hraničnou hodnotou a predpokladá sa, že jednotkové náklady práce budú v krátkodobom horizonte rásť v súlade s priemerom eurozóny. Riziká pre hospodárstvo v Holandsku sa týkajú predovšetkým trhu s nehnuteľnosťami a vysokého zadlženia súkromných domácností, v dôsledku čoho ukazovateľ dlhu súkromného sektora výrazne prekračuje orientačnú hraničnú hodnotu. Hoci domácnosti majú silnú čistú pozíciu vo finančných aktívach, pomer dlhu k aktívam stále rastie, čo je zdrojom rizika pre bilancie domácností. Vysokú úroveň hypotekárneho dlhu súkromných domácností v pomere k ich disponibilnému príjmu je do značnej miery spôsobená daňovými stimulmi, ktoré ich mnoho rokov podporovali v tom, aby si brali veľké hypotéky, a finančnými inováciami, ktoré im uľahčovali prístup k úverom. To prispelo k rastu cien nehnuteľností. Od začiatku krízy však ceny nehnuteľností klesajú. Znižovanie sa v poslednom roku zrýchlilo a klesanie bude pravdepodobne ešte nejaký čas pokračovať. Hoci sa nastupujúca vláda dohodla na reformných opatreniach, výhľad pre trh s nehnuteľnosťami zostane nepriaznivý, pokiaľ hospodárske vyhliadky ostanú nejasné. To má vplyv na reálne hospodárstvo prostredníctvom vplyvov na bohatstvo a dôveru a nepriamo aj na finančný sektor, z čoho vyplýva, že prípadné riziká by sa mali dôsledne monitorovať. Komisia vo všeobecnosti považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká prostredníctvom hĺbkovej analýzy s cieľom posúdiť, či existuje nerovnováha. Rakúsko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Rakúsku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmenu v podieloch na vývoznom trhu, dlh súkromného sektora a verejný dlh. Celkové podiely Rakúska na vývoznom trhu v rokoch 2006 – 2011 poklesli o 11,5 %, ale zdá sa, že strata podielov na trhu sa v roku 2011 zastavila. Ukazovatele reálneho efektívneho výmenného kurzu a jednotkových nákladov práce nepoukazujú na problémy s cenovou a nákladovou konkurencieschopnosťou a očakáva sa, že v rokoch 2012 – 2014 zostane rast jednotkových nákladov práce výrazne pod orientačnou hraničnou hodnotou. Rakúsko si udržalo silnú pozíciu z hľadiska absolútnej produktivity (HDP z hľadiska štandardu kúpnej sily na zamestnanú osobu), rovnako ako pri vývoze na zamestnanú osobu. Napriek tomu nedávno, v rokoch 2010 až 2011, došlo k trochu náhlemu zníženiu prebytku bežného účtu, keďže vývoz ostal na úrovni spred krízy. Je to varovanie pred príliš miernym hodnotením situácie a môže signalizovať potrebu zvýšenia kapacity rakúskeho hospodárstva inovovať a diverzifikovať. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva, že prebytok zostane stabilný, keďže čistý vývoz postupne obnoví svoju intenzitu. Navyše verejný dlh sa zvýšil na úroveň 72,3 % HDP. Hoci sa zdá, že krajina je na dobrej ceste, pokiaľ ide o nápravu nadmerného deficitu, miera zadlženia bude podľa predpokladov klesať až od roku 2014 a bude si vyžadovať trvalé fiškálne úsilie. Hoci je riziko negatívnych spätnoväzbových slučiek medzi vládou a finančným sektorom obmedzené, proces reštrukturalizácie znárodnených bánk bude stále vystavený určitému riziku oneskorenia. V roku 2010 sa zadlženosť súkromného sektora posunula mierne nad orientačnú hraničnú hodnotu v dôsledku trvalého rastu záväzkov spoločností v priebehu niekoľkých rokov. V roku 2011 finančné záväzky domácností aj korporácií rástli pomalšie ako HDP. Rast úverov v súkromnom sektore sa oslabil v priebehu roka 2011 a ďalej v roku 2012, keďže poskytovanie úverov a pôžičiek spoločnostiam a domácnostiam bolo utlmené. Na jednej strane korporácie nahromadili dostatok vlastných prostriedkov, na druhej strane sa spomalil investičný a spotrebiteľský dopyt. Miera zadlženosti v roku 2011 bola preto len nepatrne nad hraničnou hodnotou, na úrovni 160,7 % HDP, a je pravdepodobné, že sa posunie ešte nižšie, keďže dopyt po úveroch zostáva slabý. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Poľsko: V predchádzajúcom kole PMN neboli v Poľsku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o bilanciu bežného účtu a čistú medzinárodnú investičnú pozíciu. Deficit bežného účtu, ktorý je mierne nad hraničnou hodnotou, bol z veľkej časti financovaný prostredníctvom relatívne stabilného prílevu priamych zahraničných investícií a finančných prostriedkov EÚ, z ktorých sa podporuje rozšírenie výroby orientovanej na vývoz a rozvoj modernej siete dopravnej infraštruktúry. Navyše sa očakáva, že deficit bežného účtu sa bude v blízkej budúcnosti postupne zmenšovať v dôsledku slabého domáceho dopytu, ktorý povedie k obmedzeniu dovozu a lepšej nákladovej konkurencieschopnosti. Kým čistá medzinárodná investičná pozícia je nad hraničnou hodnotou, čistý zahraničný dlh je viac obmedzený, aj keď rastúca závislosť štátu od zahraničných držiteľov dlhopisov by mohla byť zdrojom rizika. V rokoch 2006 – 2008 došlo k obmedzeným stratám cenovej konkurencieschopnosti, spôsobeným zhodnotením nominálneho výmenného kurzu, ale trend sa od roku 2009 trochu obrátil, keďže zvýšená celosvetová neochota riskovať prehĺbila nestabilitu a viedla k znehodnoteniu domácej meny. Napriek týmto stratám Poľsko zaznamenalo veľké, aj keď klesajúce zvýšenie podielov na vývoznom trhu a obmedzené zvýšenie nominálnych jednotkových nákladov práce, pri ktorých sa očakáva ďalšie zmierňovanie, keďže sa situácia na trhu práce zhoršuje. Navyše podiel súkromného dlhu na HDP zostáva mierny, a to napriek výraznému rastu úverov v rokoch 2006 – 2009. V minulosti býval významný podiel nových úverov, najmä hypoték v cudzej mene, čo zvýšilo riziká pre stabilitu bankového sektora a sektora domácností, a to najmä v poslednom období zvýšenej nestability a znehodnotenia meny. Celkovo sa však rast úverov výrazne spomalil a poskytovanie nových úverov v cudzích menách sa v rokoch 2010 – 2012 prudko znížilo. Ceny nehnuteľností klesali nepretržite od roku 2008, aj keď miernym tempom, a vplyvy na finančný sektor boli zvládnuteľné, pričom nesplácané úvery pochádzali prevažne z podnikového sektora alebo išlo o spotrebiteľské úvery. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Slovinsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Slovinsku existujú vážne makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa znižovania pákového efektu v podnikovom sektore, bankovej stability a do istej miery aj vonkajšej konkurencieschopnosti. Slovinsko odvtedy dosiahlo určitý pokrok prostredníctvom rekapitalizácie bánk a fiškálnej konsolidácie, ale situácia zostáva krehká. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a tento rok aj o zmeny v podieloch na vývoznom trhu. Na vonkajšej strane čistá medzinárodná investičná pozícia zostáva nad orientačnou hraničnou hodnotou, ale len veľmi tesne. Ak by nedošlo k veľkým zmenám v oceňovaní, predpokladaný nárast prebytku bežného účtu by mal tendenciu znížiť túto nerovnováhu. Ukazovateľ jednotkových nákladov práce už nie je nad orientačnou hraničnou hodnotou v dôsledku pretrvávajúcej stability nominálnych miezd v kombinácii s pokračujúcim rastom produktivity práce a tento trend bude zrejme pokračovať. Ukazovateľ straty podielov na vývoznom trhu sa zároveň posunul tesne nad hraničnú hodnotu. Slovinsko je však zraniteľné viac, než by mohli naznačovať tieto ukazovatele, vzhľadom na významné riziká vyplývajúce z bankového systému a problémov s prebiehajúcim procesom znižovania pákového efektu, ktoré nie sú úplne zohľadnené v miernom poklese nového ukazovateľa týkajúceho sa záväzkov finančného sektora. Sektor stavebníctva sa zmenšil na zlomok svojej veľkosti spred krízy, ale vysoké ceny nehnuteľností a nízky objem transakcií naznačujú, že trh s nehnuteľnosťami ešte stále nedosiahol rovnováhu. To by mohlo viesť k potenciálnym ďalším úpravám, najmä pokiaľ ide o ocenenie kolaterálu. Nefinančné spoločnosti zostávajú nadmerne zadlžené a problémové úvery v týchto segmentoch aj naďalej zaťažujú bankový sektor. Napokon, v kontexte zvýšeného napätia v oblasti verejného financovania sú ťažkosti pri realizácii reforiem stálym zdrojom zraniteľnosti. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie závažnej nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať súvisiace riziká a pokrok pri odstraňovaní nerovnováh prostredníctvom hĺbkovej analýzy. Slovensko: V predchádzajúcom kole PMN neboli na Slovensku zaznamenané nerovnováhy. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o čistú medzinárodnú investičnú pozíciu a mieru nezamestnanosti. V roku 2011 čistá medzinárodná investičná pozícia zaznamenala nepatrné zlepšenie, ale väčšina z vonkajších záväzkov je v nedlhových nástrojoch (najmä v priamych zahraničných investíciách, ktoré boli zamerané predovšetkým na odvetvia orientované na vývoz). Zlepšujúci sa stav bilancie tovarov a služieb a zvyšujúci sa odlev príjmov prispievajú k stabilnej bilancii bežného účtu od roku 2009. Vzhľadom na silný rast vývozu v spracovateľskom sektore sa od roku 2012 očakáva zlepšenie obchodnej bilancie a bežného účtu. Ukazovatele pre reálny efektívny výmenný kurz a nominálne jednotkové náklady práce sú v súčasnosti pod svojimi príslušnými hraničnými hodnotami, keďže vplyv silného nominálneho zhodnocovania pred prijatím eura a poklesu produktivity v roku 2009 vyvolaného recesiou už doznieva. Keďže sa očakáva, že miera nezamestnanosti v nasledujúcich rokoch aj naďalej zostane značne nad úrovňou spred krízy, mzdové tlaky by mali podľa odhadov zostať pod kontrolou. Pokračujúci pomerne priaznivý vývoj ukazovateľov konkurencieschopnosti sa odráža aj v prebiehajúcom zvyšovaní produktivity práce a podielov na vývoznom trhu. Bankový sektor, ktorý je z veľkej časti vo vlastníctve zahraničných subjektov, sa vyhol silnej expanzii objemu poskytovaných úverov a pôžičiek, čo ušetrilo Slovensko od nadmerného rastu úverov a pomohlo udržať verejný a súkromný dlh na pomerne obmedzenej úrovni. Pomer verejného dlhu sa však v posledných rokoch podstatne zvýšil. Miera nezamestnanosti, ktorá je vysoko nad hraničnou hodnotou, zostáva jednou z najnaliehavejších štrukturálnych otázok zaťažujúcich domáce hospodárstvo. Trvalo vysoká nezamestnanosť odzrkadľuje nedostatok zlepšení na trhu práce od vypuknutia krízy a pretrvávajúce zásadné regionálne rozdiely v hospodárskom raste a zamestnanosti. Komisia vo všeobecnosti v tejto fáze nevykoná ďalšiu hĺbkovú analýzu v kontexte PMN. Fínsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa konkurencieschopnosti. Niektoré ukazovatele v hodnotiacej tabuľke prekračujú orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmeny v podieloch na vývoznom trhu, nominálne jednotkové náklady práce, dlh súkromného sektora a mieru rastu záväzkov finančného sektora. Na vonkajšej strane pretrvávajú problémy v oblasti konkurencieschopnosti, pričom Fínsko naďalej zaznamenáva významné straty podielov na vývoznom trhu, aj keď mierne pomalším tempom v porovnaní s prudkými poklesmi v rokoch 2009 – 2010. Do roku 2009 dochádzalo k menším ročným stratám podielov Fínska na vývoznom trhu, pričom boli miestami prerušované malým zvýšením. V rokoch 2009 – 2010 však boli zaznamenané veľké straty a k ďalším stratám dochádzalo aj v roku 2011, hoci pomalším tempom. Pokles podielov Fínska na vývoznom trhu čiastočne odzrkadľuje problémy súvisiace s faktormi necenovej konkurencieschopnosti a klesajúcim vývozom v sektore elektroniky. Tento vývoj bol sprevádzaný rastom nominálnych jednotkových nákladov práce a postupnou zmenou z prebytku na malý deficit bežného účtu v roku 2011. Predpokladá sa, že jednotkové náklady práce budú rásť rýchlejšie, ako je priemer eurozóny, a deficit bežného účtu by sa mal podľa očakávania zachovať a mierne zvýšiť. Na vnútornej strane sa hospodárstvo zdá vyváženejšie než v minulom roku: dlh súkromného sektora (nefinančných korporácií) klesá, ale stále zostáva nad hraničnou hodnotou. Sektor nefinančných korporácií začal znižovať svoju zadlženosť a očakáva sa, že domácnosti začnú mierne znižovať zadlženosť v roku 2013. Medzitým reálne ceny nehnuteľností, ktoré sa v roku 2010 zvýšili nad orientačnú hraničnú hodnotu, v roku 2011 naopak mierne poklesli, čím podporili hodnotenie v rámci predchádzajúceho hĺbkového preskúmania, že existovalo obmedzené riziko prehriatia trhu s nehnuteľnosťami. Finančný sektor má aj naďalej silnú pozíciu, pokiaľ ide o solventnosť, zatiaľ čo likvidita by sa mohla zlepšiť. Došlo k silnému rastu finančných záväzkov finančného sektora, ale veľká časť miery rastu je spôsobená rozhodnutím jednej finančnej inštitúcie centralizovať svoje deriváty vo fínskej dcérskej spoločnosti. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. Švédsko: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa dlhu súkromného sektora a trhu s nehnuteľnosťami. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niektoré ukazovatele prekračujú svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o prebytok bežného účtu, zmenu v podieloch na vývoznom trhu a dlh súkromného sektora. Prebytok bežného účtu od roku 2007 klesá a v strednodobom horizonte sa očakáva jeho ďalší pokles. Výrazné prebytky odrážajú skôr ambiciózne fiškálne pravidlá a vysoké úspory domácností súvisiace s dôchodkovým sporením než politiky, ktoré by umelo brzdili domáci dopyt. Významné straty podielov na vývoznom trhu v rokoch 2005 – 2009 sa v rokoch 2010 – 2011 výrazne spomalili. Tieto straty sa nezdajú byť spôsobené nepriaznivým vývojom domácich cien a nákladov, keďže ceny a jednotkové náklady práce rástli pomalšie než u hlavných obchodných partnerov krajiny. Ako v prípade ďalších členských štátov, straty odrážajú skôr integráciu rýchlo rastúcich hospodárstiev na celosvetovom trhu. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva mierny rast jednotkových nákladov práce. Na vnútornej strane si pozornosť zaslúži vysoká úroveň súkromného dlhu, ktorá je výrazne nad hraničnou hodnotou. Podnikový dlh bol v rokoch 2009 – 2011 mierne upravený, ale zostáva vysoký aj bez započítania medzipodnikových úverov. Úroveň zadlženia domácností aj napriek niektorým zmierňujúcim faktorom zahŕňa zvýšené riziko pre makroekonomickú stabilitu tým, že zvyšuje citlivosť bilancie domácností na negatívne šoky. Napriek tomu, že ceny nehnuteľností boli v roku 2011 stabilizované a že hĺbkové preskúmanie v roku 2012 nezaznamenalo žiadny významný nepomer cien nehnuteľností, predchádzajúce zvýšenie cien nehnuteľností nabáda na opatrnosť. Trh s nehnuteľnosťami má stále sklon k nevyváženému vývoju v dôsledku politík, ktoré majú tendenciu vytvárať tlak na rast cien a prispievať k zvýšeniu zadlženosti domácností. Napriek vysokej úrovni súkromného dlhu sú riziká pre banky obmedzené vďaka ich vysokej kapitalizácii a likvidným rezervám, dobrej schopnosti spoločností a domácností splácať dlhy a dlhému obdobiu veľmi nízkych mier nesplácania. Na druhej strane vysoká úroveň súkromného dlhu spôsobuje, že švédske banky sú citlivejšie na prípadnú stratu dôvery investorov v prípade väčšieho poklesu cien nehnuteľností. V krátkodobom až strednodobom horizonte pomer súkromného dlhu k HDP a nominálne ceny nehnuteľností pravdepodobne zostanú vo všeobecnosti stabilné vzhľadom na spomalenie poskytovania úverov domácnostiam a korporáciám a na nedávne politické opatrenia na trhu s nehnuteľnosťami. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. Spojené kráľovstvo: V máji 2012 Komisia dospela k záveru, že v Spojenom kráľovstve existujú makroekonomické nerovnováhy, najmä pokiaľ ide o vývoj týkajúci sa dlhu domácností, trhu s nehnuteľnosťami a do istej miery aj vonkajšej konkurencieschopnosti. V aktualizovanej hodnotiacej tabuľke niekoľko ukazovateľov prekračuje svoje orientačné hraničné hodnoty. Ide najmä o zmenu v podieloch na vývoznom trhu, verejný dlh a dlh súkromného sektora. Na vonkajšej strane podiely na vývoznom trhu zaznamenali v rokoch 2007 – 2008 veľké straty, ktoré síce posunuli ukazovateľ výrazne nad hraničnú hodnotu, ale v roku 2011 zostali viac-menej stabilné. V roku 2011 bol deficit bežného účtu 1,9 % HDP, čo prispelo k tomu, že sa ukazovateľ udržal v rámci hraničnej hodnoty. Je však pravdepodobné, že bilancia bežného účtu sa v roku 2012 zhorší z dôvodu slabších čistých obchodných výsledkov v roku 2012, než sa očakávalo, čo možno vysvetliť slabým zahraničným dopytom a prekvapivým zvýšením dovozu. V najbližších rokoch sa však očakáva zníženie deficitu spojené s pokračovaním pomalého vyvažovania hospodárstva smerom k čistému vývozu, aj keď s pretrvávajúcim významným deficitom obchodu s tovarom. Spojené kráľovstvo naďalej čelí zásadným štrukturálnym výzvam pri zlepšovaní svojej výkonnosti na trhu. Patrí medzi ne potreba posilniť produktivitu a necenovú konkurencieschopnosť sektora výroby tovaru, udržanie dynamiky vývozu služieb v období pred krízou a pokračovanie v preorientovávaní vývozu na rýchlo rastúce trhy. Čistá vonkajšia pozícia Spojeného kráľovstva je mierne negatívna, ale udržateľná, pričom čistá medzinárodná investičná pozícia sa v roku 2011 zlepšila. Pokiaľ ide o vnútorný rozmer, domácnosti aj naďalej postupne znižovali zadlženie, keďže činnosť trhu s nehnuteľnosťami ostala utlmená a poskytovanie úverov súkromnému sektoru zostalo oslabené. Dlh súkromného sektora je však stále výrazne nad hraničnou hodnotou ukazovateľa. Znižovanie pákového efektu môže strácať na dynamike, ak sa hospodárstvo zotaví, keďže obmedzená ponuka na trhu nehnuteľností znamená, že ceny nehnuteľností pravdepodobne zostanú v strednodobom horizonte vysoké, a hypotekárny dlh by mohol opäť vzrásť, len čo sa zlepšia úverové podmienky. Ak by ceny nehnuteľností prudko klesli, mohlo by to zasiahnuť spotrebiteľské výdavky a vytvoriť riziká pre veriteľov. Vysoká a rastúca úroveň verejného dlhu naďalej vyvoláva obavy a hoci deficit verejných financií bude podľa odhadov stále postupne klesať, pokrok v oblasti fiškálnej konsolidácie sa v súvislosti so slabým hospodárskym rastom spomalil. Na záver možno skonštatovať, že pokračujúce nápravy bilancie finančného sektora – ktorý je jedným z najzadlženejších v EÚ – znamenajú, že sa neočakáva rýchly nárast záväzkov bánk, hoci nedostatok úverov brzdí hospodársky rast, a tým aj pokrok v oblasti fiškálnej konsolidácie. Komisia vo všeobecnosti aj vzhľadom na zistenie nerovnováhy v máji považuje za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh alebo ich odstraňovanie. 4. Závery Makroekonomické nerovnováhy, ako sú veľké a pretrvávajúce vonkajšie deficity a prebytky, straty konkurencieschopnosti a akumulácia zadlženosti súkromného a verejného sektora, prispeli k zhoršeniu krízy. Druhé uplatnenie postupu pri makroekonomických nerovnováhach sa uskutočňuje v kontexte pretrvávajúceho finančného napätia, neistoty a vyhliadok nízkeho rastu. Odstraňovanie nerovnováh formuje hospodárske prostredie. Členské štáty sa aj naďalej prispôsobujú vplyvu krízy, hoci ich konkrétne výzvy a účinky presahovania sa líšia svojím rozsahom a závažnosťou. Podľa ročného prieskumu rastu[7] vydaného Komisiou okrem nápravy podstatných nerovnováh, ktoré sa vytvárali v predchádzajúcich rokoch, sa musí Únia a členské štáty zaoberať aj vzájomne súvisiacimi výzvami týkajúcimi sa riešenia nízkeho rastu a vysokej nezamestnanosti, zabezpečiť udržateľné verejné financie a obnoviť stabilitu finančného systému. K zlepšeniu rastového potenciálu a odstraňovaniu nerovnováh[8] prispieva aj dobre fungujúci jednotný trh. Úprava makroekonomických nerovnováh prebieha v mnohých členských štátoch, najmä tých, ktoré majú vysoké vonkajšie deficity a veľké nerovnováhy v bilanciách domácností a/alebo podnikov a vo verejných sektoroch. Tento proces ešte prebieha a v niekoľkých členských štátoch viedol k podstatnému zvýšeniu nezamestnanosti a zníženiu úrovne hospodárskej činnosti v krátkodobom horizonte. V predchádzajúcom kole Komisia identifikovala dvanásť členských štátov, ktoré si vyžadovali hĺbkové preskúmanie[9], a v rámci preventívnej časti PMN sa vo všetkých týchto prípadoch potvrdila existencia nerovnováh. Široký prístup odrážal skutočnosť, že v minulom roku išlo o prvé uplatnenie dohľadu v rámci tohto postupu a že sa preto museli zohľadniť aj úpravy predtým nahromadených nerovnováh. V niektorých členských štátoch je potrebné napraviť nahromadené nerovnováhy na vnútornej aj vonkajšej strane. Tieto členské štáty budú musieť znížiť vysoké úrovne celkovej zadlženosti a opäť získať konkurencieschopnosť, aby zlepšili svoje rastové vyhliadky a vývoznú výkonnosť. S pomocou hĺbkovej analýzy sa posúdia hnacie sily produktivity, konkurencieschopnosti a vývoja na trhu, ako aj dôsledky akumulovanej úrovne zadlženia a miera súvisiacich nerovnováh v niekoľkých členských štátoch. V niektorých krajinách dochádza k rýchlej úprave čiastočne z dôvodu účinkov snahy o dobehnutie rozdielov a takýto vývoj si môže vyžadovať podrobnejšie preskúmanie. Vzhľadom na závery z mája 2012 o existencii makroekonomických nerovnováh a aktualizovanú hodnotiacu tabuľku sa Komisia domnieva, že treba podrobnejšie analyzovať vývoj týkajúci sa nahromadenia a odstraňovania nerovnováh a súvisiace riziká v 14 členských štátoch: v Belgicku, Bulharsku, Dánsku, Španielsku, vo Francúzsku, v Taliansku, na Cypre, v Maďarsku, na Malte, v Holandsku, Slovinsku, vo Fínsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve. Krajiny, ktoré v súčasnosti vykonávajú program reforiem, ktorý bol dojednaný s Komisiou a na ktorý bola poskytnutá externá finančná pomoc, sú už teraz pod zvýšeným hospodárskym dohľadom, a preto sa ich hospodárska situácia a politiky neposudzujú v rámci PMN. Ide o Grécko, Írsko, Portugalsko a Rumunsko. 14 členských štátov, v prípade ktorých Komisia plánuje začať hĺbkové preskúmanie, čelí rôznym výzvam a potenciálnym rizikám vrátane účinkov presahovania. Hĺbkové preskúmania prispejú k posúdeniu súvisiacich rizík, k posúdeniu toho, v ktorých z týchto členských štátov existujú nerovnováhy alebo nadmerné nerovnováhy, a k posúdeniu pokroku v odstraňovaní nerovnováh. V súvislosti s multilaterálnym dohľadom a v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Komisia vyzýva Radu a Euroskupinu na prerokovanie tejto správy. Komisia uvíta aj spätnú väzbu od Európskeho parlamentu a iných zainteresovaných strán. S prihliadnutím na tieto rokovania Komisia začne vypracúvať hĺbkové preskúmania pre príslušné členské štáty. Príloha 1: Vymedzenie pojmov a vývoj hodnotiacej tabuľky mechanizmu varovania Hodnotiacu tabuľku pre PMN vytvorila a uverejnila Komisia v súlade s článkom 4 nariadenia č. 1176/2011. Hodnotiaca tabuľka v rámci správy o mechanizme varovania z februára 2012 obsahovala desať ukazovateľov, ktoré sa vzťahovali na rozsah dohľadu v súlade s článkom 4 ods. 3 nariadenia[10]. Ako už bolo dohodnuté, pre tohtoročné kolo bol pridaný jedenásty ukazovateľ miery rastu záväzkov finančného sektora súvisiaci s hodnotiacou tabuľkou[11]. Vymedzenia ďalších desiatich ukazovateľov zostali nezmenené. Hoci bolo v prvej verzii hodnotiacej tabuľky pre PMN už zachytených viacero finančných otázok (ako sú úverové toky v súkromnom sektore, dlh súkromného sektora a dlh verejného sektora), Európsky parlament[12] a Rada[13] podporili zámer Komisie doplniť do hodnotiacej tabuľky v čase realizácie druhého kola PMN ďalší ukazovateľ zameraný na lepšie zachytenie vzájomných väzieb medzi reálnym hospodárstvom a finančným sektorom[14]. Európsky výbor pre systémové riziká tiež predložil pripomienky a uviedol svoj pohľad na počiatočný návrh hodnotiacej tabuľky, ako aj na plány zaviesť ďalší ukazovateľ finančného sektora[15]. Cieľom hodnotiacej tabuľky je umožniť včasné zistenie nerovnováh. Výber ukazovateľov sa preto zameriava na najdôležitejšie rozmery vonkajších a vnútorných nerovnováh: zahŕňa najmä údaje o bilanciách bežného účtu, čistých medzinárodných investičných pozíciách, reálnych efektívnych výmenných kurzoch, podieloch na vývoznom trhu, ako aj o cenách aktív vrátane nehnuteľností, zadlženosti vo verejnom a súkromnom sektore, raste úverov a nezamestnanosti. Orientačné hraničné hodnoty sú stanovené na obozretných úrovniach s cieľom zabrániť nadmerným počtom falošných poplachov, nie sú však stanovené tak prísne, aby identifikovali problémy až vtedy, keď sú hlboko zakorenené[16]. Vymedzenia ukazovateľov hodnotiacej tabuľky sú uvedené v tabuľke A1. Tabuľka A2 ukazuje hodnoty ukazovateľov aktualizovanej hodnotiacej tabuľky s príslušnými orientačnými hraničnými hodnotami. Hodnoty ukazovateľov za predchádzajúce roky sú uvedené v pripojenej štatistickej prílohe[17]. Sivé polia označujú prípady, kde hodnota ukazovateľa prekračuje orientačné hraničné hodnoty. Tieto hraničné hodnoty sú pre všetky krajiny rovnaké (s výnimkou ukazovateľov reálnych efektívnych výmenných kurzov a jednotkových nákladov práce, kde došlo k diferenciácii medzi krajinami eurozóny a mimo nej). Treba poznamenať, že posúdenie zohľadňuje najnovšie údaje, ako aj hospodársky výhľad uvedené v jesennej prognóze Komisie, ktorá bola uverejnená 7. novembra 2012[18]. Posúdenie nerovnováh – alebo presnejšie, posúdenie toho, či si situácia v danom členskom štáte vyžaduje podrobnejšiu kontrolu v rámci hĺbkového preskúmania – nevyplýva z mechanického uplatňovania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky a súvisiacich hraničných hodnôt. Takéto posúdenie Komisiou je výsledkom ekonomického čítania hodnotiacej tabuľky doplneného o ďalšie údaje a ukazovatele s riadnym zohľadnením okolností a inštitúcií konkrétnej krajiny, ako aj s ohľadom na závery v hĺbkových preskúmaniach z mája 2012. V súlade s nariadením sa zohľadňujú ďalšie ukazovatele, ktoré sú uvedené v tabuľke A3. Tieto ďalšie ukazovatele zahŕňajú aspekty súvisiace so všeobecnou makroekonomickou situáciou (vrátane hospodárskej činnosti a investícií), nominálnu a reálnu konvergenciu v rámci eurozóny a mimo nej vrátane ďalších aspektov výkonnosti trhu a podrobnejšie údaje o vonkajších záväzkoch vrátane priamych zahraničných investícií a čistého zahraničného dlhu. Zohľadňujú aj potenciál vývoja nerovnováh, ako aj schopnosť prispôsobenia sa hospodárstva, ako je napríklad produktivita. Súbor ďalších ukazovateľov teraz obsahuje aj ďalší ukazovateľ pákového efektu vo finančnom sektore, ktorý by mal pomôcť pri výklade nového ukazovateľa miery rastu záväzkov finančného sektora. Hodnotiaca tabuľka je a mala by zostať jednoduchým a jasným nástrojom fungujúcim ako filter, ktorý pomáha zamerať dohľad v rámci PMN. V tejto súvislosti sa hodnotí stabilita v priebehu času. V tomto okamihu Komisia nepredpokladá pridávanie nových ukazovateľov do hodnotiacej tabuľky. Treba dodať, že Komisia sa zaväzuje zlepšiť kvalitu hodnotiacej tabuľky. Komisia bude preto aj naďalej spolupracovať na technickej úrovni s členskými štátmi, ECB a ESRB, aby zabezpečila, že podoba hodnotiace tabuľky bude stále aktuálna. To môže viesť k technickým úpravám vo vymedzeniach premenných v hodnotiacej tabuľke. Komisia (Eurostat) je navyše odhodlaná zabezpečiť spoľahlivý a právne záväzný postup pre kvalitu štatistických údajov v hodnotiacej tabuľke a iných údajov týkajúcich sa PMN[19]. Tabuľka A1. Ukazovatele hodnotiacej tabuľky a ich orientačné hraničné hodnoty || Vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť || Vnútorné nerovnováhy Ukazovateľ || 3-ročný priemer bilancie bežného účtu ako % HDP || Čistá medzinárodná investičná pozícia ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu, deflátory HICP vzhľadom na 35 priemyselných krajín (a) || % zmena (5-ročná) v podieloch na vývoznom trhu || % zmena (3- ročná) v nominálnych jednotkových nákladoch práce (b) || Medziročná % zmena v znížených cenách nehnuteľností (c) || Úverový tok v súkromnom sektore ako % HDP (d), (e) || Miera nezamestnanosti -3-ročný priemer || Dlh súkromného sektora ako % HDP (d), (e) || Verejný dlh ako % HDP (f) || Medziročná % zmena celkových záväzkov finančného sektora, nekonsolidované údaje Zdroj údajov || EUROSTAT (štatistika platobnej bilancie) || EUROSTAT (štatistika platobnej bilancie) || GR ECFIN (databáza Cenová a nákladová konkurencieschopnosť) || EUROSTAT (štatistika platobnej bilancie) || EUROSTAT (vnútroštátne účty) || EUROSTAT || EUROSTAT (vnútroštátne účty) || EUROSTAT (prieskum na zisťovanie pracovných síl) || , EUROSTAT (vnútroštátne účty) || EUROSTAT (EDP – vymedzenie v zmluve) || , EUROSTAT (vnútroštátne účty) Orientačné hraničné hodnoty || - 4 /+ 6 % dolný kvartil (použité aj ako referencia pre horné hraničné hodnoty) || - 35 % dolný kvartil || +/‑ 5 % v eurozóne +/‑ 11 % mimo eurozóny horný a dolný kvartil eurozóny ‑/+ s.d. eurozóny || ‑ 6 % dolný kvartil || + 9 % v eurozóne + 12 % mimo eurozóny horný kvartil eurozóny + 3 % || + 6 % horný kvartil || + 15 % horný kvartil || + 10 % || 160 % horný kvartil || + 60 % || 16,5 % Obdobie pre výpočet hraničných hodnôt || 1970 – 2007 || prvý rok s dostupnými údajmi (polovica 90. rokov) – 2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || prvý rok s dostupnými údajmi – 2007 || 1995 – 2007 || 1994 – 2007 || 1994 – 2007 || || 1991 – 2007 Niektoré ďalšie ukazovatele, ktoré budú použité pri ekonomickom čítaní || čisté poskytnuté/prijaté úvery voči zvyšku sveta (CA+KA) ako % HDP || čistý zahraničný dlh ako % HDP || reálny efektívny výmenný kurz voči zvyšku eurozóny || podiely na vývoznom trhu založené na objemoch tovaru; produktivita práce; trend rastu TFP || nominálne jednotkové náklady práce (zmeny počas 1, 5, 10 rokov); efektívne jednotkové náklady práce týkajúce sa zvyšku eurozóny || skutočné zmeny cien nehnuteľností (súhrnne za 3 roky); nominálny index cien nehnuteľností; pridaná hodnota v bytovej výstavbe || zmena v súkromnom dlhu || || dlh súkromného sektora na základe konsolidovaných údajov || || pomer dlhu a vlastného imania Poznámky: (a) Pre obchodných partnerov z EÚ sa používa HICP, zatiaľ čo pre obchodných partnerov mimo EÚ je deflátor založený na CPI, ktorý sa podobá na HICP z hľadiska metodiky; (b) index stanovujúci pomer nominálnej mzdy na zamestnanca k reálnemu HDP na zamestnanú osobu; (c) zmeny cien nehnuteľností vo vzťahu k deflátoru spotreby EUROSTATU; (d) súkromný sektor sa vymedzuje ako nefinančné korporácie, domácnosti a neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam; (e) súčet úverov a cenné papiere iné ako akcie; záväzky, nekonsolidované; (f) udržateľnosť verejných financií nebude posudzovaná v kontexte PMN, keďže táto otázka je už zahrnutá v Pakte o stabilite a raste. Tento ukazovateľ je však súčasťou hodnotiacej tabuľky, pretože verejný dlh prispieva k celkovej zadlženosti krajiny, a teda aj k celkovej zraniteľnosti krajiny. Tabuľka A2: Hodnotiaca tabuľka PMN s hodnotami pre rok 2011 || Vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť || Vnútorné nerovnováhy Rok 2011 || 3-ročný priemer bilancie bežného účtu ako % HDP || Čistá medzinárodná investičná pozícia ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu s deflátormi HICP || % zmena (5-ročná) v podieloch na vývoznom trhu || % zmena (3-ročná) v nominálnych jednotkových nákladoch práce || Medziročná % zmena v znížených cenách nehnuteľností || Úverový tok v súkromnom sektore ako % HDP || Dlh súkromného sektora ako % HDP || Verejný dlh ako % HDP || Miera nezamestnanosti -3-ročný priemer || Medziročná % zmena celkových záväzkov finančného sektora, nekonsolidované údaje Hraničné hodnoty || – 4/+ 6 % || – 35 % || ± 5 % & ± 11 % || – 6 % || + 9 % & + 12 % || + 6 % || 15 % || 160 % || 60 % || 10 % || 16,5 % BE || – 0,3 || 65,7 || – 0,5 || – 10,2 || 6,2 || – 0,1 || 11,6 || 236 || 98 || 7,8 || 4,7 BG || – 3,4 || – 85,6 || 3,1 || 17,2 || 20,3 || – 9,0 || – 6,7 || 146 || 16 || 9,4 || 5,6 CZ || – 3,0 || – 49,3 || 0,3 || 8,4 || 3,3 || 0,0 || 2,5 || 78 || 41 || 6,9 || 3,8 DK || 5,0 || 24,5 || – 1,7 || – 16,9 || 4,7 || – 4,9 || – 2,2 || 238 || 47 || 7,0 || 4,7 DE || 5,9 || 32,6 || – 3,9 || – 8,4 || 5,9 || 1,4 || 4,8 || 128 || 81 || 6,9 || 2,1 EE || 2,8 || – 57,8 || 0,8 || 11,1 || – 6,2 || 3,3 || 6,8 || 133 || 6 || 14,4 || – 4,4 IE || 0,0 || – 96,0 || – 9,1 || – 12,2 || – 12,8 || – 15,2 || 4,0 || 310 || 106 || 13,3 || – 0,6 EL || – 10,4 || – 86,1 || 3,1 || – 18,7 || 4,1 || – 5,1 || – 5,5 || 125 || 171 || 13,2 || – 3,4 ES || – 4,3 || – 91,7 || – 1,3 || – 7,6 || – 2,1 || – 10,0 || – 4,1 || 218 || 69 || 19,9 || 3,7 FR || – 1,6 || – 15,9 || – 3,2 || – 11,2 || 6,0 || 3,8 || 4,0 || 160 || 86 || 9,6 || 7,3 IT || – 2,9 || – 20,6 || – 2,1 || – 18,4 || 4,4 || – 2,0 || 2,6 || 129 || 121 || 8,2 || 3,8 CY || – 8,4 || – 71,3 || – 0,9 || – 16,4 || 8,8 || – 8,5 || 16,1 || 288 || 71 || 6,6 || – 0,2 LV || 3,1 || – 73,3 || – 0,6 || 23,6 || – 15,0 || 4,9 || – 2,5 || 125 || 42 || 18,1 || – 4,5 LT || 0,0 || – 52,6 || 3,6 || 25,2 || – 8,4 || 2,4 || – 0,8 || 70 || 39 || 15,6 || 8,9 LU || 7,5 || 107,8 || 0,8 || – 10,1 || 12,5 || 1,5 || 2,5 || 326 || 18 || 4,8 || 11,3 HU || 0,6 || – 105,9 || – 3,3 || – 2,8 || 3,7 || – 4,1 || 6,4 || 167 || 81 || 10,7 || – 2,6 MT || – 4,3 || 5,7 || – 3,0 || 11,7 || 5,8 || – 2,3 || 2,2 || 210 || 71 || 6,8 || 1,4 NL || 7,5 || 35,5 || – 1,6 || – 8,2 || 5,8 || – 4,0 || 0,7 || 225 || 66 || 4,2 || 7,2 AT || 2,2 || – 2,3 || – 1,0 || – 12,7 || 5,9 || – 8,0 || 4,1 || 161 || 72 || 4,4 || – 0,3 PL || – 4,6 || – 63,5 || – 10,9 || 12,8 || 4,3 || – 5,7 || 7,1 || 80 || 56 || 9,2 || 4,4 PT || – 9,1 || – 105,0 || – 1,9 || – 9,5 || 0,9 || – 3,6 || – 3,2 || 249 || 108 || 11,9 || – 0,7 RO || – 4,3 || – 62,5 || – 2,4 || 22,8 || 12,9 || – 18,9 || 1,8 || 72 || 33 || 7,2 || 4,3 SI || – 0,4 || – 41,2 || – 0,3 || – 6,1 || 8,3 || 1,0 || 1,9 || 128 || 47 || 7,1 || – 1,3 SK || – 2,1 || – 64,4 || 4,3 || 20,9 || 4,4 || – 5,6 || 3,3 || 76 || 43 || 13,4 || 1,2 FI || 0,6 || 13,1 || – 1,3 || – 22,9 || 9,1 || – 0,3 || 4,6 || 179 || 49 || 8,1 || 30,8 SE || 6,6 || – 8,3 || 3,9 || – 11,6 || 1,2 || 1,0 || 6,3 || 232 || 38 || 8,1 || 3,6 UK || – 2,2 || – 17,3 || – 7,1 || – 24,2 || 8,1 || – 5,4 || 1,0 || 205 || 85 || 7,8 || 8,5 Poznámka: Dátum ukončenia 1. novembra 2012. Tabuľka A3: Dodatočné ukazovatele použité v ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky MPN za rok 2011 || Medziročný % rast reálneho HDP || Tvorba hrubého fixného kapitálu ako % HDP || Hrubé domáce výdavky na výskum a vývoj ako % HDP || Bilancia bežného účtu ako % HDP, údaje BoP || Čisté poskytnuté/prijaté úvery ako % HDP, údaje BoP || Čistý zahraničný dlh ako % HDP || Prílev priamych zahraničných investícií ako % HDP || Čistá obchodná bilancia energetických produktov ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu voči zvyšku eurozóny (17) || Medziročná % zmena objemov podielov na vývoznom trhu || Medziročný % rast produktivity práce || Medziročný % rast zamestnanosti || % zmena (10-ročná) nominálnych jednotkových nákladov práce || % zmena (10-ročná) efektívnych jednotkových nákladov práce voči zvyšku eurozóny (17) || % zmena (3-ročná) v nominálnych cenách nehnuteľností || Bytová výstavba ako % HDP || Dlh súkromného sektora ako % HDP, konsolidované údaje || Zadlženie finančného sektora (pomer dlhu a vlastného imania) Rok || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 BE || 1,8 || 20,7 || 2,0 || – 1,4 || – 1,7 || – 127,6 || 20,1 || – 3,7 || 1,4 || – 1,6 || 0,4 || 1,3 || 20,3 || 3,7 || 5,1 || neuv. || 143 || 641 BG || 1,7 || 20,9 || 0,6 || 0,3 || 1,6 || 33,9 || 4,5 || – 0,6 || || 5,2 || 6,1 || – 4,2 || 69,5 || || – 32,4 || neuv. || 136 || 414 CZ || 1,9 || 23,9 || 1,8 || – 2,8 || – 2,5 || 1,1 || 2,5 || – 1,4 || 5,2 || 1,6 || 0,6 || 23,2 || – 5,0 || 3,8 || 73 || 624 DK || 0,8 || 17,2 || 3,1 || 5,6 || 5,9 || 18,0 || 3,8 || 0,7 || 1,2 || 1,2 || – 0,5 || 29,3 || – 11,9 || 4,7 || 238 || 377 DE || 3,0 || 18,1 || 2,8 || 5,7 || 5,7 || – 2,9 || 1,1 || – 19,8 || – 0,9 || 2,5 || 1,6 || 1,4 || 5,5 || – 14,1 || 5,4 || 5,6 || 109 || 524 EE || 8,3 || 21,7 || 2,4 || 2,1 || 6,3 || 6,5 || 1,2 || neuv. || 3,2 || 25,7 || 1,2 || 6,7 || 64,4 || 44,8 || – 28,0 || 3,5 || 132 || 373 IE || 1,4 || 10,1 || 1,7 || 1,1 || 1,0 || – 339,2 || 5,2 || neuv. || – 6,5 || – 1,7 || 3,6 || – 2,1 || 15,4 || 0,1 || – 38,7 || 2,6 || 281 || 158 EL || – 7,1 || 15,1 || neuv. || – 9,9 || – 8,6 || – 98,0 || 0,4 || – 2,7 || 4,6 || – 6,0 || – 1,6 || – 5,6 || 31,1 || 11,5 || – 3,5 || 4,7 || 125 || 2728 ES || 0,4 || 21,1 || 1,3 || – 3,5 || – 3,0 || 93,5 || 2,0 || – 8,5 || 0,4 || 3,2 || 2,2 || – 1,6 || 25,3 || 4,3 || – 15,3 || 6,4 || 204 || 941 FR || 1,7 || 20,1 || 2,3 || – 2,0 || – 2,0 || 36,1 || 1,5 || – 12,7 || – 0,4 || – 0,8 || 1,2 || 0,5 || 22,3 || 5,1 || 3,5 || 6,1 || 139 || 461 IT || 0,4 || 19,6 || 1,3 || – 3,1 || – 3,0 || 49,0 || 1,6 || – 13,9 || 0,9 || – 0,2 || 0,3 || 0,3 || 28,3 || 11,1 || 0,4 || 5,5 || 126 || 1172 CY || 0,5 || 16,3 || 0,5 || – 4,7 || – 4,5 || 37,9 || 5,5 || neuv. || 0,7 || – 2,3 || 0,0 || 0,4 || 34,6 || 12,4 || – 16,7 || 5,0 || 281 || 2539 LV || 5,5 || 21,3 || 0,7 || – 2,2 || 0,0 || 46,4 || 5,1 || – 0,2 || || 6,8 || 14,8 || – 8,4 || 94,4 || || – 38,7 || 1,5 || 118 || 704 LT || 5,9 || 17,8 || 0,9 || – 3,7 || – 1,3 || 32,3 || 3,4 || – 0,5 || 7,9 || 3,8 || 2,0 || 33,6 || – 30,8 || 1,8 || 67 || 633 LU || 1,7 || 19,0 || 1,4 || 7,1 || 6,8 || – 3022,2 || 645,3 || neuv. || 2,0 || – 2,2 || – 1,2 || 2,6 || 35,7 || 14,0 || 6,5 || 3,4 || 267 || 50 HU || 1,6 || 17,9 || 1,2 || 0,9 || 3,3 || 52,6 || 3,7 || – 1,4 || || 2,7 || 1,2 || 0,8 || 44,3 || || – 8,5 || 1,8 || 147 || 562 MT || 1,9 || 14,8 || 0,7 || – 0,3 || 0,7 || – 158,3 || 4,7 || 0,0 || 1,8 || – 4,8 || – 0,5 || 2,5 || 23,7 || 7,0 || – 4,6 || 2,5 || 169 || 362 NL || 1,0 || 17,7 || 2,0 || 9,7 || 9,7 || 36,8 || 1,6 || – 4,6 || 0,0 || – 1,9 || 0,5 || 0,6 || 20,0 || 3,2 || – 7,5 || 4,9 || 224 || 231 AT || 2,7 || 21,4 || 2,8 || 0,6 || 0,4 || 24,4 || 3,5 || – 2,8 || 1,2 || 0,9 || 1,3 || 1,7 || 13,2 || – 1,6 || – 2,9 || 4,4 || 146 || 378 PL || 4,3 || 20,3 || 0,8 || – 4,9 || – 2,9 || 35,8 || 3,7 || neuv. || || 1,5 || 3,3 || 1,1 || 5,7 || || – 7,6 || 2,6 || 77 || 377 PT || – 1,7 || 18,1 || neuv. || – 6,5 || – 5,3 || 83,4 || 4,4 || neuv. || – 0,5 || 2,7 || – 0,1 || – 1,9 || 19,4 || 1,4 || 2,0 || 3,4 || 223 || 542 RO || 2,5 || 24,6 || 0,5 || – 4,4 || – 3,9 || 38,0 || 1,3 || – 0,7 || || 4,1 || 2,0 || – 1,3 || 154,9 || || – 39,5 || neuv. || 71 || 662 SI || 0,6 || 18,5 || 2,5 || 0,0 || – 0,3 || 37,5 || 2,0 || – 0,5 || 0,4 || 1,0 || 2,2 || – 1,4 || 38,9 || 21,0 || – 6,8 || 3,0 || 116 || 639 SK || 3,2 || 23,1 || 0,7 || 0,1 || 1,3 || 21,7 || 2,2 || – 1,0 || 5,0 || 5,0 || 1,4 || 1,5 || 28,8 || 12,6 || – 17,8 || 2,3 || 76 || 1079 FI || 2,7 || 19,6 || 3,8 || – 1,6 || – 1,5 || 30,9 || 1,0 || – 1,4 || 2,2 || – 6,6 || 1,6 || 1,1 || 21,9 || 3,8 || 11,1 || 6,8 || 153 || 616 SE || 3,9 || 18,4 || 3,4 || 6,4 || 6,3 || 62,4 || 2,7 || – 1,6 || || 0,6 || 1,6 || 2,2 || 8,1 || || 13,8 || 3,7 || 216 || 305 UK || 0,9 || 14,2 || 1,8 || – 1,9 || – 1,7 || 45,2 || 2,3 || – 2,2 || – 1,2 || 0,4 || 0,5 || 26,2 || – 2,0 || 3,2 || neuv. || 1187 Poznámka: Dátum ukončenia 1. novembra 2012. Zdroj: EUROSTAT okrem znížených cien nehnuteľností (údaje Eurostatu doplnené ECB), objemov podielov na vývoznom trhu (WEO IMF), reálneho efektívneho výmenného kurzu s deflátormi HICP (GR ECFIN), efektívnych jednotkových nákladov práce voči zvyšku eurozóny (GR ECFIN). vs EA (DG ECFIN). [1] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8). [2] COM(2012) 68 final, 14.2.2012. [3] Medzi tieto členské štáty patria Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo [pozri European Economy - Occasional Papers, č. 99 až 110, a oznámenie Komisie o opatreniach v prospech stability, rastu a zamestnanosti – COM(2012) 299 final z 30.5.2012]. [4] Odporúčania Rady z 10. júla 2012 (2012/C 219/01 až 27) (Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012). [5] Úsilie o posilnenie analytických rámcov a nástrojov na analýzu nerovnováh vynakladajú členské štáty a Komisia v kontexte Výboru pre hospodársku politiku. To napríklad zahŕňa otázky spojené s bývaním, so zadlženosťou a s posudzovaním vonkajších pozícií. [6] Tento prístup, ktorý zabraňuje duplicite postupov a oznamovacích povinností je v súlade s návrhom nariadenia Komisie o posilnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou v eurozóne alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené, KOM(2011) 819 v konečnom znení, 23.11.2011, ktorý je súčasťou balíka dvoch legislatívnych aktov . Pre podrobný rozbor hospodárskej situácie a pokroku pri odstraňovaní makroekonomických nerovnováh pozri najnovšie správy o plnení: v European Economy­—Occasional Papers, č. 94 (Grécko), č. 115 (Írsko), č. 116 (Rumunsko) a č. 117 (Portugalsko). Španielsko je spomenuté v tejto správe, hoci využíva oficiálne financovanie na rekapitalizáciu bánk, pozri Program úpravy finančného sektora pre Španielsko, European Economy — Occasional Papers, č. 118. Sú spomenuté aj Maďarsko a Cyprus. V novembri 2011 Maďarsko oficiálne požiadalo o rokovania vedúce k preventívnej finančnej pomoci. Tieto rokovania však výrazne nepokročili. O oficiálne financovanie požiadal 25. júna 2012 Cyprus a jeho rokovania o programe práve prebiehajú. [7] COM(2012) 750, 28.11.2012. [8] To si vyžaduje urýchlenú realizáciu kľúčových opatrení zahrnutých v Akte o jednotnom trhu I a Akte o jednotnom trhu II, ako aj zvýšené reformné úsilie na úrovni jednotlivých krajín, ako sa uvádza v oznámení o výročnej správe o integrácii jednotného trhu - COM(2012) 752, 28.11.2012. [9] Medzi tieto členské štáty patria Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [10] Pozri tiež „Hodnotiacu tabuľku na účely dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami“, European Economy — Occasional Papers, č. 92. [11] Pozri sprievodný dokument o doplnení hodnotiacej tabuľky pre PMN: ukazovateľ finančného sektora, SWD(2012) 389. [12] Bod 9 uznesenia Európskeho parlamentu z 15.12.2011: „Európsky parlament (...) berie na vedomie zámer Komisie vypracovať do konca roku 2012 a včas pred nasledujúcim európskym semestrom nový súbor ukazovateľov a súvisiacich hraničných hodnôt pre finančný sektor“. [13] Bod 9 záverov Rady ECOFIN z 8.11.2011: „(...) Od Komisie sa takisto vyžaduje, aby do konca roka 2012 a v súlade s nariadením predložila návrhy ukazovateľa týkajúceho sa finančného sektora na účely jeho zaradenia do hodnotiacej tabuľky pre európsky semester v roku 2013.“ [14] Článok 4 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 požaduje, aby hodnotiaca tabuľka obsahovala okrem iného ukazovatele „(...)vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania (...).“ [15] Názory ESRB na plánované ukazovatele hodnotiacej tabuľky relevantné pre stabilitu finančného trhu (Views of the ESRB on the Envisaged Scoreboard Indicators Relevant for Financial Market Stability) sú k dispozícii na http://www.esrb.europa.eu/pub/html/index.en.html. [16] Hraničné hodnoty hodnotiacej tabuľky boli zachované na rovnakej úrovni ako v predchádzajúcej správe o mechanizme varovania. Hraničná hodnota nového ukazovateľa bola vymedzená ako tretí kvartil dostupnej distribúcie. Rovnaký štatistický prístup sa používa aj pre iné ukazovatele (pole ukazovateľ verejného dlhu). [17] Pozri sprievodný dokument s názvom Štatistická príloha k správe o mechanizme varovania - SWD(2012) 421; pozri tiež Eurostat News Release z 28. novembra 2012. [18] European Economy, 8/2012. [19] Počas roka 2012 Komisia (Eurostat) pracovala na niekoľkých štatistických otázkach identifikovaných v priebehu prvého kola PMN, najmä pokiaľ ide o štatistické údaje týkajúce sa dlhu súkromného sektora a úverových tokov. V súvislosti s účelovo vytvorenými subjektmi Eurostat uskutočnil služobné cesty do niekoľkých členských štátov, aby zhromaždil podrobné údaje a informácie o použitých štatistických zdrojoch a metódach. V súvislosti s medzipodnikovými úvermi sa vyvíjalo úsilie v kontexte podskupiny ECB pre súkromný dlh. Informácie získané v rámci týchto činností podporia prácu dvoch pracovných skupín, ktoré boli zriadené na vypracovanie konkrétnejších usmernení pre holdingové spoločnosti, ústredia a účelovo vytvorené subjekty a usmernení týkajúcich sa nekonsolidovaných a konsolidovaných údajov. V súvislosti s indexmi cien nehnuteľností prebieha činnosť v spolupráci medzi Komisiou (Eurostatom), OECD, ECB a BIS s cieľom rozšíriť retrospektívne štvrťročné série a zlepšiť metaúdaje. Zatiaľ čo niekoľko hlavných ukazovateľov podlieha podrobnému rámcu kontroly kvality, iné hlavné ukazovatele a dodatočné relevantné ukazovatele si vyžadujú presnejšie rámce monitorovania kvality a opatrenia na zlepšenie.