SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 14.7.2004 
KOM(2004) 501 v kone čnom znení 
2004/0170 (CNS) 
2004/0171 (CNS) 
  
Návrh  
ROZHODNUTIE RADY 
o systéme vlastných zdrojov Európskych spolo čenstiev 
Návrh  
NARIADENIE RADY 
o vykonávacích opatreniach tý kajúcich sa korekcie rozpo čtových schodkov v súlade 
s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady z (...) o systéme vlastných zdrojov Európskych 
spoločenstiev 
  
(predložené Komisiou) 
 
SK 2   SK ODÔVODNENIE  
1. Ú VOD 
Európska únia tvorí spolo čenstvo so spolo čnými cieľmi. Časť rozpočtu EÚ slúži 
jasnému cie ľu súdržnosti. Ostatnými časťami sa financujú konkrétne ciele 
vyplývajúce zo schválených programov EÚ . Výsledkom toho je, že vždy budú 
existovať čistí príjemcovia z rozpo čtu EÚ a čistí prispievatelia do rozpo čtu EÚ, hoci 
prínosy politiky sa vz ťahujú na Úniu ako celok. 
Rozpočtové bilancie (nazývané tiež čisté bilancie) merané rozdielom medzi 
príspevkami do a príjmami z rozpo čtu EÚ nedokážu naplno zoh ľadniť výhody 
plynúce členským štátom z ú časti v EÚ. Napríklad výdavky na výskum alebo 
ochranu hraníc prospievajú nielen bezprostredným prijímate ľom, ale majú aj 
vedľajšie kladné ú činky prekra čujúce národné hranice1. Pravdepodobne nie je možné 
kvantifikova ť rozsah týchto ved ľajších účinkov, ale v prípade, že by sa zoh ľadnili, 
zmenilo by to posudzovanie ú čtovnej nerovnováhy. 
Definícia rozpo čtových bilancií so sebou tiež prináša podstatné koncep čné a účtovné 
problémy. Pri výpo čte rozpočtových bilancií je potrebné urobi ť viaceré rozhodnutia 
o položkách, ktoré treba zahrnú ť do príjmových a výdavkových tokov a o 
referenčných obdobiach (napr. hotovos ť voči časovo rozlíšeným číselným údajom, 
prebytky z predchádzajúcich rokov, at ď.). Výsledné rozpo čtové bilancie sa pod ľa 
takéhoto výberu podstatne líšia. 
Avšak ve ľkosť niektorých týchto schodkov je predmetom diskusií. Po nieko ľkých 
rokoch, kedy prebehli obtiažne diskusie a problematika rozpo čtu sa ocitla na m ŕtvom 
bode, zaviedla v roku 1984 dohoda z Fontainebl eau existujúcu korekciu pre Spojené 
kráľovstvo, ktorá nadobudla ú činnosť rozhodnutím zo 7. mája 1985 o vlastných 
zdrojoch. Rozhodnutie bolo založené na  nasledovnej všeobecnej zásade2: 
„... každý členský štát, ktorý nesie v porovn aní s jeho relatívnou prosperitou 
nadmernú rozpo čtovú záťaž, môže vo vhodnom čase čerpať výhody z korekcie.“  
Zásada všeobecnej korekcie bola už preto uznaná Európskou radou v roku 1984 
(„každý členský štát“). Rozhodnutie o pos kytnutí korekcie by malo by ť založené na 
dvoch kritériách: výška rozpo čtového schodku („nadmerná“) a bohatstvo členského 
štátu v porovnaní s EÚ ako celkom  („relatívna prosperita“).  
Dôvody na udelenie korekcie výhradne  Spojenému krá ľovstvu sú dnes menej 
podstatné ako v čase zasadania Európskej ra dy vo Fontainebleau, nako ľko niekoľko 
ďalších členských štátov môže oprávnene tvrdi ť, že ich sú časná situácia je 
porovnate ľná so situáciou Spojeného krá ľovstva (časť 2). Navyše by sa mali náklady 
na rozšírenie rovnomerne rozdeli ť. V dôsledku toho na základe zásady stanovenej 
                                                 
1 Tieto ved ľajšie účinky zahŕňajú vyčerpanie príjmu vzniknutého v prijímacích členských štátoch za 
tovar alebo služby vyprodukované v inom členskom štáte, nákup finan čných aktív v menách rôznych 
členských štátov at ď. 
2 Pozri zasadnutie Európskej Rady vo Fontainebleau „Závery predsedníctva“, Bulletin Európskych 
spoločenstiev, 6-1984. 
 
SK 3   SK v záveroch z Fontainebleau existujú podmienky na zavedenie všeobecného 
korekčného mechanizmu. Preverujú sa para metre definujúce takýto všeobecný 
korekčný mechanizmus (VKM) a je podaný návr h, ktorý by rešpektoval dvojitý cie ľ: 
• predchádza ť nadmerným negatívnym rozpo čtovým bilanciám a zárove ň znižovať 
rozdiely medzi čistými prispievate ľmi na porovnate ľnej úrovni prosperity; 
• zaistiť, aby náklady na financovanie mechan izmu zostali na primeranej úrovni. 
2. S ÚČASNÁ SITUÁCIA SPOJENÉHO KRÁ ĽOVSTVA V  POROVNANÍ S  OSTATNÝMI ČISTÝMI 
PRISPIEVATE ĽMI 
Nasledujúce dve pod časti sa zaoberajú relatívn ou prosperitou a rozsahom čistých 
rozpočtových bilancií pre všetkých čistých prispievate ľov do rozpo čtu EÚ3. 
2.1. Relatívny stupe ň prosperity 
Nižšie uvedená tabu ľka uvádza preh ľad o hrubom národnom dôchodku (HND) na 
obyvateľa vyjadreného normou kúpnej sily (NKS4) za rok 2003 pre všetky členské 
štáty, ktoré boli v roku 20025 čistými prispievate ľmi. 
Tabuľka 1.  HND čistých prispievate ľov na obyvate ľa (v NKS)  
(priemer EÚ - 15 = 100) 
 2003 1984 
Spojené krá ľovstvo 111,2 90,6 
Dánsko 111,1 104,0 
Rakúsko 109,8 -- 
Holandsko 106,6 95,0 
Švédsko 104,6 -- 
Francúzsko 104,2 104,0 
Nemecko 98,6 109,6 
Taliansko 97,3 92,9 
Táto tabu ľka jasne znázor ňuje, že v roku 2003 dosahoval HND na obyvate ľa 
vyjadrený v NKS v prípade všetkých čistých prispievate ľov rozpočtu EÚ od 97 % do 
111 % priemeru EÚ – 15. Na poprednom mieste  je relatívna prosperita Spojeného 
kráľovstva so 111,2 %. To je v ostrom kont raste so situáci ou z roku 1984, kedy 
Spojené krá ľovstvo prosperovalo z čistých prispievate ľov najmenej. 
Vzhľadom na výrazný posun pozície Spojeného krá ľovstva v porovnaní s ostatnými 
čistými prispievate ľmi je oprávnené prehodnoti ť existujúci systém korekcie na 
základe zásady z Fontainebleau, pod ľa ktorej je potrebné posudzova ť čistú bilanciu 
každého členského štátu v súvislosti s jeho relatívnou prosperitou. 
                                                 
3 Hodnotenie a návrh v tomto oznámení sú založené na podrobnejších informáciách a na analýze 
obsiahnuté v technickej prílohe k správe Komisie o vlastných zdrojoch. 
4 NKS je umelá mena, ktorá odráža rozdiely v národných cenových hladinách, ktoré nie sú zoh ľadnené 
vo výmenných kurzoch. Táto jednotka umož ňuje zmysluplné objemové porovnávanie hospodárskych 
ukazovate ľov v jednotlivých krajinách. Údaje o NKS vypo čítava Eurostat. 
5 Čisté bilancie uvedené v tomto dokumente, ako aj bilancie používané na korekciu pre Spojené 
kráľovstvo, sa po čítajú spolu s administratívnymi výdavkami. Z tohto dôvodu sa Belgicko 
a Luxembursko nenachádzajú medzi čistými prispievate ľmi. 
 
SK 4   SK 2.2. Čisté rozpo čtové bilancie pred korekciou pre Spojené krá ľovstvo 
Čistá rozpo čtová bilancia Spojeného krá ľovstva v roku 1985 (prvý rok, pre ktorý 
bola korekcia po čítaná) dosiahla pred korekciou -0,48 % HND. (Napriek tomu, že 
presné údaje iných členských štátov nie sú k dispozícií, Nemecko bolo v tom čase 
jediným z hlavných čistých prispievate ľov do rozpo čtu EÚ.) Ako je uvedené v ďalšej 
tabuľke, čistá bilancia Spojeného krá ľovstva zostáva v posledných rokoch v priemere 
na porovnate ľnej úrovni. V období 1996-2002 bola pred korekciou pre Spojené 
kráľovstvo čistá rozpo čtová bilancia vrátane administratívnych výdavkov čistých 
prispievate ľov EÚ-15 v priemere takáto: 
Tabuľka 2.  Čisté rozpo čtové bilancie pred  korekciou pre Spojené 
kráľovstvo pre vybraných členov EÚ – 15  
(ročné priemery za obdobie 1996-2002 ) 
 v % z HND 
Spojené krá ľovstvo -0,47 % 
Nemecko -0,44 % 
Holandsko -0,43 % 
Švédsko -0,38 % 
Rakúsko -0,24 % 
Taliansko -0,06 % 
Francúzsko -0,04 % 
Ak by zostal sú časný systém nezmenený, priemerné čisté rozpo čtové bilancie za 
obdobie 2008-20136 by sa u všetkých čistých prispievate ľov z dôvodu financovania 
nákladov na rozšírenie zhoršili. Pod ľa odhadov Komisie a za predpokladu, že úrovne 
výdavkov zodpovedajú budúcim finan čným horným hraniciam, ako to navrhla 
Komisia vo svojom ozná mení z 10. februára 20037, by odhadované čisté bilancie 
čistých prispievate ľov boli takéto. 
Tabuľka 3. Odhadované čisté rozpo čtové bilancie pred  korekciou pre 
spojené krá ľovstvo  pre vybraných členov eú-15 (ro čné 
priemery za obdobie 2008-20138) 
 v % z HND 
Spojené krá ľovstvo -0,62 % 
Holandsko -0,55 % 
Nemecko -0,52 % 
Švédsko -0,47 % 
Rakúsko -0,37 % 
Taliansko -0,29 % 
Francúzsko -0,27 % 
Dánsko -0,20 % 
Fínsko -0,14 % 
Za predpokladu, že výška výdavkov na po ľnohospodárstvo pre EÚ-25, ktoré 
schválila Európska rada na zasadnutí v Bruseli v októbri 2002, a „kohéznych“ 
                                                 
6 Podrobnosti o hypotézach  používaných pri výpo čte týchto odhadov sú uvedené v technickej prílohe 
k správe o vlastných zdrojoch. 
7 KOM(2004) 101 kone čná verzia. 
8 Ke ďže sa korekcie uhrádzajú spätne, priemery v tejto tabu ľke a v ďalších tabu ľkách sa vypo čítavajú na 
šesťročné obdobie, a teda korekcia za rok 2007 sa vyplatí v roku 2008 a korekcia za rok 2013 sa 
uskutoční v roku 2014. 
 
SK 5   SK výdavkov navrhovaných Komisiou pod ľa takzvaného cie ľa 1 a Kohézneho fondu 
zostanú nezmenené, zníženie celkovej výšky platobných finan čných prostriedkov z 
1,14 % HND navrhovanej Komisiou napríklad na 1,00 % by malo na rozsah odhadovaných čistých bilancií iba obmedze ný dopad. Tento fakt je zaprí činený tým, 
že výdavky pre nové členské štáty by zostali v podsta te nedotknuté a zníženie by sa 
dosiahlo prudkými škrtmi v ostatných nepo ľnohospodárskych výdavkoch plynúcich 
do EÚ-15 a/alebo na vonkajšie vz ťahy, ktoré sú nie sú časťou pridelených výdavkov. 
Následkom toho by sa výsledné znížen ie platieb vlastných zdrojov pre čistých 
prispievate ľov do ve ľkej miery vykompenzovalo zodpovedajúcemu zníženiu 
výdavkov EÚ pridelených tým istým členským štátom. 
V prípade, že by neexistoval žiadny korek čný mechanizmus, Spojené krá ľovstvo by 
bolo v priemere najvä čším čistým prispievate ľom počas uplynulých 7 rokov, pri čom 
by pravdepodobne zostalo najvä čším čistým prispievate ľom do rozpo čtu EÚ v 
období do roku 2013. Avšak čisté bilancie Holandska, Nemecka a do menšej miery 
aj Švédska sú, a o čakáva sa, že aj zostanú, rádovo porovnate ľné. Ako už bolo 
spomenuté v predchádzajúcej časti, všetky tieto členské štáty sú v sú časnosti 
relatívne menej prospe rujúce ako Spojené krá ľovstvo. 
To, či je rozsah čistej rozpo čtovej bilancie „nadmerný“ vzh ľadom na relatívnu 
prosperitu príslušných členských štátov, vo ve ľkej miere závisí od politického 
vnímania prijate ľného stup ňa finančnej solidarity v rámci Únie. Ak by bola čistá 
bilancia Spojeného krá ľovstva považovaná za „nadmernú“, uplat ňovanie zásady z 
Fontainebleau by potom  malo skôr vies ť k rozšíreniu korek čného mechanizmu aj na 
ostatné členské štáty, kt oré – s nižšou úrov ňou prosperity – vykazujú rádovo 
porovnate ľné záporné čisté bilancie. 
V každom prípade sa udelenie korekcie výhradne jednému členskému štátu javí ako 
neodôvodnené, zvláš ť ak zohľadníme očakávaný vývoj čistých rozpo čtových bilancií 
v rozšírenej Únii pri nezmenených podmienkach  tak, ako je to opísané v nasledujúcej 
časti. 
3. O
DHADOVANÉ ČISTÉ BILANCIE S NEZMENENÝM ROZHODNUTÍM O VLASTNÝCH 
ZDROJOCH  
Odhady poukazujú na to, že za obdobi e 2007-2013 sa korekcia pre Spojené 
kráľovstvo zvýši o viac ako 50 %  v porovnaní s priemerom za posledných 7 rokov 
a dosiahne odhadovanú hodnotu 7,1 miliárd EUR oproti 4,6 miliardám EUR v 
období rokov 1997-2003. 
Následkom dodato čných výdavkov potrebných na rozšírenie sa čisté bilancie 
všetkých  štátov EÚ-15 zhoršia. Hoci rozšírenie o 10 nových členských štátov bolo na 
zasadnutí Európskej rady v Berlíne v marci 1999 jednomyse ľne odsúhlasené, 
Spojené krá ľovstvo úspešne trvalo na tom, aby sa pri výpo čte korekcie pre Spojené 
kráľovstvo zoh ľadnili9 výdavky spojené s rozšírením , a tak ho ochránilo pred 
viacerými finan čnými dôsledkami rozšírenia. Toto je hlavný dôvod o čakávaného 
budúceho zvýšenia korek cie pre Spojené krá ľovstvo. 
                                                 
9 Predvstupové výdavky súvisiace so skuto čnými platbami v poslednom roku pred pristúpením 
akejkoľvek prístupovej krajiny sa od pridelených výdavkov natrvalo odpo čítajú. 
 
SK 6   SK V dôsledku toho sa propor čne zvýšia náklady členských štátov, ktoré platia svoj plný 
podiel na financovanie kor ekcie pre Spojené krá ľovstvo, a to vrátane všetkých 
nových členských štátov. 
Ak by zostalo sú časné rozhodnutie o vlastných zdrojo ch v platnosti, odhaduje sa, že 
priemerná čistá bilancia pre čistých prispievate ľov v období 2007-2013 po korekcii 
pre Spojené krá ľovstvo  bude takáto: 
Tabuľka 4.  Odhadované čisté rozpo čtové bilancie po  korekcii 
pre Spojené krá ľovstvo (ročné priemery za obdobie 2008-2013 ) 
 v % z HND 
Holandsko -0,56 % 
Nemecko -0,54 % 
Švédsko -0,50 % 
Rakúsko -0,38 % 
Taliansko -0,41 % 
Cyprus10 -0,37 % 
Francúzsko -0,37 % 
Dánsko -0,31 % 
Fínsko -0,25 % 
Spojené krá ľovstvo -0,25 % 
Podľa týchto odhadov sa Spojené krá ľovstvo stane (spolu s Fínskom) najmenším 
čistým prispievate ľom do rozpo čtu EÚ, čo je v zrejmom rozpore s vyššie uvedenou 
zásadou z Fontainebleau. Sú časný systém výnimo čnej korekcie pre Spojené 
kráľovstvo je preto potrebné prehodnoti ť. Zovšeobecnenie korek čného mechanizmu 
vychádzajúce z existujúcej kor ekcie by umožnilo priblíži ť systém pôvodnému cie ľu, 
ktorým bolo predís ť nadmernému rozpo čtovému za ťaženiu vo vz ťahu k relatívnej 
prosperite členských štátov. Zavedením istého „bezpe čnostného mechanizmu“ pre 
veľkých čistých prispievate ľov nad ur čitú hranicu môže tiež napomôc ť 
konštruktívnejšiemu prístupu pri zabezpe čovaní rozpo čtových prostriedkov na 
uskutočňovanie politických výzie v rozšírenej Únie. 
4. K ONCEPCIA VŠEOBECNÉHO KOREK ČNÉHO MECHANIZMU  
4.1. Všeobecná koncepcia mechanizmu 
Navrhovaný všeobecný korek čný mechanizmus je potrebné ohodnoti ť v kontexte 
celkového „balí čka“ Komisie pre finan čný rámec po roku 2006. Preto bude kone čná 
čistá pozícia členských štátov pred a po ko rekcii pravdepodobne ovplyvnená 
rozhodnutiami, ktoré bude potrebné urobi ť na výdavkovej strane balí čka. 
Všeobecný korek čný mechanizmus sa vypo číta na základe čistej rozpo čtovej bilancie 
každého členského štátu vo vz ťahu k rozpo čtu EÚ. Mechanizmus by sa mal spusti ť 
pri prekro čení prahovej hranice vyjadrenej pe rcentuálnym podielom HND každého 
členského štátu, ktorý odráža minimálnu prijate ľnú mieru neobmedzenej finan čnej 
solidarity medzi členskými štátmi a predstavuje akýsi základný primeraný čistý 
príspevok . Čisté pozície presahujúce túto prahovú hranicu budú ma ť nárok na 
korekciu ( čiastočná spätná úhrada). Výška korekcie má by ť založená na tej časti 
                                                 
10 V celom tomto dokumente sú odhady založené na územiach kontrolovaných Cyperskou republikou. 
 
SK 7   SK čistej bilancie, ktorá presa huje túto prahovú hranicu, vynáso benej mierou náhrad (t.j. 
percentuálnym podielom čiastky presahujúcej schvále nú prahovú hranicu, ktorá má 
byť kompenzovaná). Ak sú čet všetkých korekcií presia hne celkový vopred stanovený 
objem, miera náhrad sa príslušne zníž i. Príloha 1 opisuje nevyhnutné kroky 
a fungovanie navrhovaného korek čného mechanizmu. 
4.2 Úrove ň prahovej hranice 
Pre rôzne úrovne prahovej hranice sa uskuto čnili simulácie (pri použití miery náhrad 
66 %), ktoré dosahujú hodnoty od nuly po 0,50 % HND. 
Celkový sú čet korekcií pri rôznych úrovniach pr ahovej hranice je odhadovaný takto: 
Tabuľka 5.  Odhadované hrubé korekcie  (priemer za obdobie 2008-
2013 ) 
Úroveň prahovej hranice   
(v % z HND, EÚ-27)  Celkový sú čet všetkých korekcií   
(v miliardách EUR)  
0,00 % 25,8 
0,10 % 19,8 
0,20 % 13,8 
0,25 % 11,1 
0,30 % 8,8 
0,40 % 5,2 
0,50 % 1,9 
Prahová hranica približne -0,25 % by predstavovala ur čitý „neutrálny bod “, pri ktorej 
by odhadované budúce náklady fina ncovania všeobecného korek čného mechanizmu 
zodpovedali odhadovaným budúcim nákladom financovania sú časného korek čného 
mechanizmu pre Spojené krá ľovstvo. Prahová hranica nižšia ako 0,25 % by 
znamenala, že tie členské štáty, ktoré v plnej výš ke platia rabat pre Spojené 
kráľovstvo (v sú časnosti znášajú viac ako 90 % celkových nákladov) by museli v 
budúcnosti plati ť viac, ako predstavujú odhadova né náklady financovania sú časného 
korekčného mechanizmu pre Spojené krá ľovstvo. S prahovou hranicou vyššou ako 
0,25 % by bol mechanizmus pre tieto členské štáty, vrátane všetkých čistých 
príjemcov z rozpo čtu EÚ, menej nákladný ako financovanie odhadovanej budúcej 
korekcie pre Spojené krá ľovstvo. 
Vyššie uvedená tabu ľka opisuje, že celková čiastka korekcií s prahovou hranicou 
0,25 % by bola podstatne vyššia ako odhadovaná výška budúcich korekcií pre Spojené krá ľovstvo pri nezmenenom sú časnom rozhodnutí o vlastných zdrojoch 
(RVZ). Uplatnenie prahovej hranice na úrovni -0,25 % by vytvorilo výšku (hrubých) 
korekcií nie čo nad hodnotou 11 miliárd EUR, čo je podstatne viac ako predstavuje 
(čistá) priemerná korekcia pre Spojené krá ľovstvo vo výške približne 7 miliárd EUR 
za to isté obdobie. Tento rozd iel súvisí s predpokladom, že na financovaní korekcií 
by sa podie ľali všetky
 členské štáty v závislosti od ich podielu na HND (pozri časť 
4.3). 
Takže po dobu, kedy za čne byť všeobecný korek čný mechanizmus pre tie členské 
štáty, ktoré z neho nemajú úžitok, drahší ako trvanie sú časného RVZ, je možné 
financova ť korekcie až do celkovej výšky 11 miliárd EUR. 
 
SK 8   SK Dôsledky zavedenia všeobecného mechanizmu  s prahovou hranicou nie sú lineárne. 
Dopad na čisté bilancie členských štátov je v porovnaní so sú časnou situáciou 
ovplyvnený kombináciou nasle dujúcich prvkov: a) úrov ňou rozpočtových schodkov 
členských štátov pred korekciou; b) úrov ňou prahovej hranice; a c) finan čnými 
pravidlami v rámci existujúcej  korekcie pre Spojené krá ľovstvo. 
Všetci hlavní čistí prispievatelia do rozpo čtu EÚ (UK, DE, NL, SE) by profitovali z 
korekčného mechanizmu s prahovými hrani cami nižšími alebo rovnajúcimi sa 
0,50 % HND. Menší čistí prispievatelia by dost ali korekcie závislé od úrovne 
prahovej hranice. Relatívna pozícia každého jednotlivého čistého prispievate ľa v 
porovnaní s jeho odhadovanou budúcou pozíciou pod ľa platného RVZ ur čuje 
kombinácia týchto dvoch faktorov: 
¾ objem zápornej čistej bilancie pred korekci ou, pomocou ktorej majú 
väčší čistí prispievatelia, akými sú napríklad Nemecko, Holandsko a 
Švédsko, (pri porovnaní s menšími čistými prispievate ľmi) vyšší úžitok 
pri nižších prahových hraniciach 
¾ súčasný finan čný režim pre korekciu poskytovanú Spojenému 
kráľovstvu, kedy členské štáty v sú časnosti využívajúce zvláštne 
dojednanie (DE, NL, SE, AT) majú  pri vyšších úrovniach prahovej 
hranice (v porovnaní s menšími čistými prispievate ľmi) tendenciu 
profitovať menej. 
Každý budúci „spravodlivejší“ me chanizmus by mal najmä zaisti ť, aby výsledné 
náklady na financovanie neviedli k vä čšiemu za ťaženiu „kohéznych“ členských 
štátov ako je tomu v rámci sú časného korek čného mechanizmu pre Spojené 
kráľovstvo. 
4.3. Pravidlá financovania 
Korekcia by technicky mohla by ť financovaná tromi rozli čnými spôsobmi: 
• Členské štáty, ktoré poberajú kore kciu sa na financovaní nezú častňujú. V takomto 
prípade by bola celková zá ťaž financovania sústredená na krajiny predstavujúce 
menej ako 50 % celkového HND EÚ-27, z ktorých mnohé vykazujú relatívne 
nízku úrove ň prosperity. V dôsledku toho by sa ich čisté rozpo čtové pozície 
neprijateľne zhoršili, alebo by sa  musel radikálne obmedzi ť objem korekcií. 
Navyše by mohlo dôjs ť ku skresleniam v prípade, že by sa členský štát s čistou 
pozíciou tesne pod prahovou hranicou musel podie ľať na financovaní korekcií, 
pričom iný členský štát s pozíciou tesne nad prahovou hranicou by bol z 
financovania vy ňatý. 
• Členské štáty sa podie ľajú na financovaní všetkých korekcií s výnimkou ich 
vlastných korekcií. Táto alternatíva by návrhu zna čne dodala na zložitosti, ke ďže 
by znamenala samostatné kolo fina ncovania pre každú z korekcií. 
• Všetky členské štáty sa podie ľajú na financovaní všetký ch korekcií. Ich podiel 
financovania na celkovej výške korekcií by ur čoval ich podiel na HND. 
Z dôvodu uskuto čniteľnosti, transparentnosti a jednoduchosti by sa všetky členské 
štáty mali podie ľať na financovaní všetkýc h korekcií (tretia možnos ť). 
 
SK 9   SK Hoci sa tieto pravidlá financovania r ovnajú pridaniu výške korekcií na výdavkovú 
stranu rozpo čtu (čím by bola táto tiež financovan á výhradne zvýšením okrajových 
zdrojov HND), navrhuje sa udrža ť všeobecný korek čný mechanizmus na strane 
príjmov rozpo čtu, ako tomu je aj v prípade existujúcej korekcie pre Spojené 
kráľovstvo. Pridanie korekcií na st ranu výdavkov by umelo zvýšilo výšku 
rozpočtových výdavkov a zárove ň príslušne znížilo dostupné rozpätia v rámci 
horných hraníc pre celkové výdavky. 
4.4. Porovnávanie výšky korekcií 
Prahová hranica vo výške – 0,35 % HND  za obdobie 2007-2012 povedie k nárastu 
odhadovaného priemerného objemu hrubých korekcií vo výške približne 7 miliárd 
EUR (financovaného v rokoch 2008-2013). 
Prechod na všeobecný opravný mechanizmus spolu so zmenou pravidiel 
financovania znamená, že porovnanie s výškou korekcie pod ľa súčasného systému je 
akosi nejasné. Vzh ľadom na to, že všetky členské štáty, vrátane tých, ktoré využívajú 
výhody z tohto mechanizmu, sa budú podie ľať na financovaní všetkých korekcií, 
bude celková čistá oprava vždy nižšia ako hrubá oprava, zatia ľ čo podľa súčasného 
systému nie je žiadny rozdiel medzi čistou a hrubou korekciou (Spojené krá ľovstvo 
dostáva presne to ľko, koľko iné členské štáty zaplatia). 
Výsledné čisté bilancie ve ľkých čistých prispievate ľov po korekcii budú z dôvodu 
kombinácie ú činku čiastočnej spätnej úhrady a ú časti na financovaní korek čného 
systému vyššie, ako je stanovená prahová hranica. Zá ťaž členských štátov plynúca 
z povinnosti úplne hradi ť ich podiel nákladov na financovanie bez oh ľadu na to, či 
majú z korekcií úžitok, bude  naopak nižšia ako v sú časnosti aj napriek tomu, že budú 
celkové hrubé korekcie vyššie. Preto s prahovou hranicou vo výške 0,35 % HND 
a najvyšším vopred ur čeným objemom korekcií stanoveným na 7,5 miliárd EUR by 
bola celková zá ťaž pre tieto členské štáty ešte nižšia (o približne 1 miliardu) ako 
priemerná výška platená v rokoch 2001-2004 a ove ľa nižšia pri porovnaní 
s odhadovanými nákladmi na pokra čovanie sú časného systému po čas budúceho 
finančného rámca (pozri tabu ľku 6). 
5. N ÁVRH KOMISIE  
Každý korek čný mechanizmus znamená ďalšie komplikácie financovania rozpo čtu. 
Preto by mal by ť základný návrh relatívne a dostato čne transparentný. Z tohoto 
hľadiska by mali by ť súčasné parametre výpo čtu korekcie poskyt ovanej Spojenému 
kráľovstvu upravené len tam, kde to je potrebn é a zjednodušené všade tam, kde to je 
možné. 
Komisia preto navrhuje pre všeobecný korek čný mechanizmus použi ť nasledovné 
parametre: 
– ponechať kategórie príjmov, ktoré sa majú zoh ľadniť (DPH + HND) nezmenené; 
akákoľvek ďalšia existujúca komplikácia11 by sa mala odstráni ť 
                                                 
11 Ako napríklad výpo čet „zvýhodnenia Spojeného krá ľovstva“ a neo čakávaných príjmov z tradi čných 
vlastných zdrojov. 
 
SK 10   SK – ponechať výdavkové položky zahrnuté do pridelených výdavkov nezmenené 
– zjednoduši ť financovanie tak, že bude založené iba na podieloch HND, pri čom by 
sa všetky členské štáty podie ľali na financovaní celkového objemu korekcií 
v pomere k ich relatívnej prosperite 
– stanoviť prahovú hranicu na úrove ň -0,35 % HND 
– používať mieru náhrad ako vyrovnávaciu pr emennú s maximálnou výškou 66 %, 
ktorá sa automaticky zníži, ke ď sa v danom roku prekro čí dohodnutý maximálny 
objem úhrad 
– ohraničiť maximálne dostupný objem úhrad na 7,5 miliárd EUR. 
V absolútnych číslach by Spojené krá ľovstvo malo najvä čší úžitok zo všeobecného 
korekčného mechanizmu, ke ďže by v priemere poberalo čistú kompenzáciu 
presahujúcu 2 miliardy EUR ro čne, čo je približne dvakrát viac, ako je čistá čiastka, 
ktorú by poberalo Nemecko. 
Uvedená tabu ľka uvádza odhadované čisté rozpo čtové bilancie za uvažované 
obdobie s navrhovaným všeobecným korek čným mechanizmom a porovnáva ich s 
ďalšími dvomi alternatívnymi scenármi. 
 
SK 11   SK Tabuľka 6.  Odhadované čisté rozpo čtové bilancie   
(priemer za obdobie 2008-2013 ) 
 v % z HND 
 Všeobecný 
korekčný 
mechanizmus Platné RVZ Bez korekcie 
Spojené krá ľovstvo -0,51 % -0,25 % -0,62 % Holandsko -0,48 % -0,56 % -0,55 % Nemecko -0,48 % -0,54 % -0,52 % Švédsko -0,45 % -0,50 % -0,47 % Rakúsko -0,41 % -0,38 % -0,37 % Taliansko -0,35 % -0,41 % -0,29 % Francúzsko -0,33 % -0,37 % -0,27 % Cyprus -0,33 % -0,37 % -0,28 % Dánsko -0,25 % -0,31 % -0,20 % Fínsko -0,19 % -0,25 % -0,14 % Španielsko  0,26 % 0,23 % 0,32 % Írsko  0,51 % 0,47 % 0,56 % Malta  1,10 % 1,06 % 1,16 % Belgicko12 1,27 % 1,21 % 1,32 % Slovinsko  1,34 % 1,31 % 1,40 % Portugalsko  1,54 % 1,50 % 1,60 % Grécko  2,20 % 2,16 % 2,25 % Maďarsko  3,09 % 3,06 % 3,15 % Česká republika  3,21 % 3,17 % 3,26 % Slovensko  3,31 % 3,27 % 3,36 % Estónsko  3,79 % 3,76 % 3,85 % Poľsko 3,80 % 3,76 % 3,85 % Litva  4,44 % 4,41 % 4,50 % Lotyšsko  4,45 % 4,40 % 4,51 % Luxembursko12 5,84 % 5,80 % 5,89 % 
S navrhovaným mechanizmom by sa priemerné čisté bilancie najvä čších čistých 
prispievate ľov dostali na porovnate ľnú úrove ň so Spojeným krá ľovstvom, 
Nemeckom, Holandskom a Švédskom, pri čom by sa pohybovali v rozmedzí -0,51 % 
a -0,45 %, v porovnaní s rozmedzím -0,56 % a -0,25 % v rámci korek čného 
mechanizmu pre Spojené krá ľovstvo (a -0,62 % a -0,47 % bez korekcie). Niektoré 
členské štáty (Francúzsko, Talia nsko, Cyprus a Rakúsko) by mali čisté bilancie v 
priemere medzi -0,40 % a -0,30 %, pri čom Rakúsko by malo o nie čo vyššiu bilanciu 
ako ostatné tri uvedené štáty. Dánsko a Fínsko by boli zostávajúcimi dvomi menšími čistými prispievate ľmi s odhadovanými priemernými čistými bilanciami -0,19 % a  
-0,25 % (v uvedenom poradí). 
Aj pri prahovej hranici – 0,35 % by najvä čší čistí prispievatelia z dôvodu kombinácie 
účinku čiastočnej úhrady a ú časti na financovaní korek čného systému dosiahli čisté 
bilancie presahujúce túto prahovú hranicu. Výsledné čisté rozpo čtové bilancie pre 
čistých prispievate ľov by v porovnaní so sú časným systémom viac zodpovedali 
zásade z Fontainebleau. 
                                                
 
12 Po vylú čení administratívnych výdavkov budú Belgicko a Luxembursko figurova ť ako čistí 
prispievatelia. 
 
SK 12   SK Na druhej strane by odhadovaná zá ťaž financovania celkovej korekcie pre všetky 
ostatné členské štáty bola nižšia, ako je zá ťaž v rámci sú časného systému. 
6. P RECHODNÉ OPATRENIA  
Je vhodné, aby zavedenie všeobecného korek čného mechanizmu rozpo čtových 
schodkov sprevádzali prechodné opatren ia zamerané na Spojené krá ľovstvo, ktoré by 
zmiernili finan čný dopad z prechodu na nový systém tohto členského štátu. 
Uplatňovanie všeobecného systém u je potrebné zavádza ť v ostatných oprávnených 
členských štátoch postupne, aby sa nadmer ne nezvyšovali celkové náklady na 
korekcie. 
Uvedená alternatíva je re latívne jednoduchá. Na jednej strane je založená na 
dodatočných vyrovnávacích platbách pre Spojené krá ľovstvo a na druhej strane na 
postupnom zapojení ostatných členských štátov do všeobecného korek čného 
mechanizmu (Spojené krá ľovstvo by sa do VKM zapojilo okamžite). 
6.1. Dodato čné vyrovnávacie platby pre Spojené krá ľovstvo 
Okrem korekcií, ktoré bude Spojené krá ľovstvo prijíma ť v rámci všeobecného 
korekčného mechanizmu, sa navrhuje, aby sa v priebehu 4 rokov tejto krajine udelili 
tiež dodato čné vyrovnávacie platby: 
• v roku 2008 : 2 miliardy EUR 
• v roku 2009 : 1,5 miliardy EUR 
• v roku 2010 : 1 miliarda EUR 
• v roku 2011 : 0,5 miliardy EUR 
Tieto vyrovnávacie platby by v štyroch postupných krokoch zmiernili finan čný 
dopad zavedenia všeobecného korek čného mechanizmu na Spojené krá ľovstvo. 
Spojené krá ľovstvo obdržalo v období 1997-2003 čistú korekciu v priemere 4,6 
miliardy EUR ro čne. Podľa všeobecného korek čného mechanizmu sa o čakáva, že 
Spojené krá ľovstvo obdrží po čas daného obdobia v priemere 2,1 miliardy EUR 
ročne. Prostredníctvom navrhnutých prechodných opatrení sa tento ro čný priemer 
zvýši na 3,1 miliardy EUR. 
Keďže tieto paušálne platby predstavujú postupné ukon čenie súčasného systému, 
boli by na ďalej financované v súlade so sú časnými finan čnými pravidlami, t.j.: 
Spojené krá ľovstvo sa na ich financovaní nepodie ľa a podiel Nemecka, Holandska, 
Rakúska a Švédska sa obmedzí na 25 % ich normálneho podielu. 
Ďalej sa navrhuje, aby tie to platby pre Spojené krá ľovstvo ako aj ich financovanie 
nemali vplyv na výpo čet korekcií v rámci navrhovaného všeobecného korek čného 
mechanizmu (VKM). Konkrétne to znamená: 
• korekcie v rámci všeobecného korek čného mechanizmu budú vychádza ť z čistých 
bilancií členských štátov bez toho, aby boli zoh ľadnené vyrovnávacie platby 
 
SK 13   SK • vyrovnávacie platby pre Spojené krá ľovstvo sa pri stanovení maximálne 
dostupného objemu úhrad (limitu) nezoh ľadnia. 
6.2. Postupné zavedenie VKM pre ostatné členské štáty 
Je vhodné po čítať s prechodným obdobím postupného zapojenia členských štátov do 
VKM, aby sa vyrovnali zvýšené náklady spôsobené navrhovanými vyrovnávacími 
platbami pre Spojené krá ľovstvo s cie ľom obmedzi ť celkové náklady financovania 
počas prechodného obdobia. (VKM by sa mal na Spojené krá ľovstvo uplat ňovať 
okamžite, aby sa zachovala logika uvedená v predchádzajúcom odseku.) 
Za týmto ú čelom sa navrhuje, aby sa pre všetky členské štáty (s výnimkou Spojeného 
kráľovstva, ktorému by bolo od prvého roka udelená sadzba 66 %) postupne zaviedla 
miera náhrad, ktorá sa použije na tú časť čistej bilancie ktoréhoko ľvek členského 
štátu, ktorá presiahne prahovú hranicu a to týmto spôsobom: 
• v roku 2008 : 33 % 
• v roku 2009 : 50 %  
• v roku 2010 : 50 %  
• v roku 2011 : 66 % 
6.3. Výsledky simulácie 
Celkový objem korekcií (teda vrátane vyr ovnávacích platieb pre Spojené krá ľovstvo 
ako aj VKM) vyplývajúci z tohto na vrhovaného prechodného režimu by bolo 
v priemere 7,205 milióna EUR za obdobie 2008 – 2013 v porovnaní so 6,771 miliónmi EUR pod ľa navrhovaného VKM. To predstav uje zvýšenie o približne 430 
miliónov EUR ro čne. 
Čisté bilancie vyplývajúce z uplat ňovania tohto kombinovaného postupného 
zavádzania uvádza ďalšia tabu ľka. Tabu ľka uvádza porovnanie so stavom pred 
korekciou, stavom pod ľa platného rozhodnutia o vlas tných zdrojoch a stavom pod ľa 
VKM bez prechodného obdobia. 
 
SK 14   SK Odhadované čisté rozpo čtové bilancie  pre čistých prispievate ľov  
(priemer 2008-2013 ) 
v % z HND 
 Bez korekcie Súčasná 
korekcia pre 
Spojené 
kráľovstvo Všeobecný 
korekčný 
mechanizmus s 
prahovou 
hranicou 0,35 
% a limitom 
7,5 miliárd 
EUR Návrh 
Komisie: 
VKM + 
prechodné 
obdobie  
 (1) (2)  (3) (4)  
Belgicko 1,32 % 1,21 % 1,26 % 1,26 % 
Česká republika 3,26 % 3,17 % 3,20 % 3,20 % 
Dánsko -0,20 % -0,31 % -0,26 % -0,26 % 
Nemecko -0,52 % -0,54 % -0,48 % -0,49 % 
Estónsko 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,78 % 
Grécko 2,25 % 2,16 % 2,19 % 2,19 % 
Španielsko 0,32 % 0,23 % 0,26 % 0,25 % 
Francúzsko -0,27 % -0,37 % -0,33 % -0,34 % 
Írsko 0,56 % 0,47 % 0,51 % 0,50 % 
Taliansko -0,29 % -0,41 % -0,35 % -0,36 % 
Cyprus -0,28 % -0,37 % -0,33 % -0,34 % 
Lotyšsko 4,51 % 4,40 % 4,45 % 4,44 % 
Litva 4,50 % 4,41 % 4,44 % 4,43 % 
Luxembursko 5,89 % 5,80 % 5,83 % 5,83 % 
Maďarsko 3,15 % 3,06 % 3,09 % 3,09 % 
Malta 1,16 % 1,06 % 1,10 % 1,09 % 
Holandsko -0,55 % -0,56 % -0,48 % -0,50 % 
Rakúsko -0,37 % -0,38 % -0,41 % -0,41 % 
Poľsko 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,79 % 
Portugalsko 1,60 % 1,50 % 1,54 % 1,53 % 
Slovinsko 1,40 % 1,31 % 1,34 % 1,33 % 
Slovensko 3,36 % 3,27 % 3,30 % 3,30 % 
Fínsko -0,14 % -0,25 % -0,20 % -0,20 % 
Švédsko -0,47 % -0,50 % -0,45 % -0,46 % 
Spojené krá ľovstvo -0,62 % -0,25 % -0,51 % -0,46 % 
7. ZÁVER  
Na základe prehodnotenia systému vlastnýc h zdrojov je Komisia toho názoru, že 
existujúci korek čný mechanizmus fungujúci na základe výhrady už nie je viac 
opodstatnený a navrhuje zavedenie všeobecného mechanizmu na korekciu nadmerných záporných rozpo čtových schodkov. 
 
SK 15   SK PRÍLOHA 1  
Hlavné črty navrhovaného všeobecného korek čného mechanizmu 
Podľa navrhovaného mechanizmu spo číva výpočet korekcií v nasledovných krokoch: 
1. Výpo čet celkovej čiastky všetkých výdavkov pridelených každému členskému 
štátu. K prideleným výdavkom sú časného korek čného mechanizmu patria 
všetky kategórie „interných“ výdavkov EÚ13. 
2. Výpo čet percentuálneho podielu každého členského štátu na celkových 
pridelených výdavkoch. 
3. Stanovenie percentuálneho podielu každého členského štátu na platbách 
vlastných zdrojov. Ke ďže z kategórií príjmov, ktoré je možné zoh ľadniť, sú 
vylúčené tradi čné vlastné zdroje , použije sa pre výpo čet podielu každého 
členského štátu na rozpo čtových príjmoch EÚ14 spoločný podiel na vlastných 
zdrojoch DPH a HND. 
4. Výsledok z bodu 2 sa pre každý členský štát od číta od výsledku bodu 3, čím sa 
získa príslušné percento kladnej/zápornej bilancie. 
5. Pre každý členský štát sa percento získan é v bode 4 vynásobí celkovými 
pridelenými výdavkami, čím sa získa čistý rozpo čtový príspevok/ čistý príjem 
z rozpočtu v EUR. 
6. Prahová hranica zodpovedajúca primeranému čistému príspevku (PČP) sa 
vynásobí HND (v EUR) každého členského štátu a od výsledku sa odpo číta 
výsledok bodu 5. 
7. Ak je výsledok získaný z bodu 6 vyšší ako nula, vynásobí sa tento výsledok 
mierou náhrad, čím sa získa korekcia pre každý členský štát. Ak sú čet všetkých 
korekcií presahuje vopred stanovený maximálny objem úhrad, je potrebné 
mieru náhrad príslušne zníži ť (pozri ďalej).  
                                                 
13 Sem patrí v podstate celková výška bežných výdavkov bodu 1 (po ľnohospodárstvo) a 2 (štrukturálne 
činnosti), ako aj ve ľkú väčšinu výdavkov bodu 3 (vnútorné politiky) a 5 (administratíva), okrem 
niektorých menej významných výdavkových položiek, ktoré nie je možné prideli ť žiadnemu 
jednotlivému členskému štátu. Body 4 (vonkajšie politiky), 6 (rezervy) a 7 (predvstupové výdavky) 
súvisia zrete ľne s „vonkajšími“ výdavkami, a preto sa nezoh ľadnia. 
14 Návrh všeobecného korek čného mechanizmu by mal by ť, pokiaľ možno, najjednoduchší 
a najtransparentnejší. Preto je potrebné zruši ť všetky existujúce faktory komplikujúce výpo čet rabatu 
pre Spojené krá ľovstvo, ktorý súvisí so zachovaním príjmovej pozície Spojeného krá ľovstva z roku 
1984 (podiel na nelimitovanom DPH, výpo čet „zvýhodnenia”, ako aj „neo čakávaných príjmov 
z tradičných vlastných zdrojov“). 
 
SK 16   SK Celkové náklady korek čného mechanizmu, t.j. sú čet všetkých korekcií, je 
obmedzený maximálne dostupným objemom úhrad (MDOÚ). MDOÚ je potrebné stanoviť na obdobie finan čného výhľadu vopred ako ro čnú čiastku ad-hoc
15. 
Na čisté rozpo čtové pozície presahujúce P ČP sa vzťahuje čiastočná spätná úhrada: 
korekčné percento alebo miera náhrad (MN) sa má použi ť na tú časť čistej 
rozpočtovej bilancie členského štátu, ktorá pres iahne prahovú hranicu (P ČP). Táto 
miera náhrad je závislou premennou, pre kt orú platí horná hranica vo výške 66 % (v 
súčasnosti používaná v prípade korekcie pre Spojené krá ľovstvo). Skuto čná miera 
náhrad sa odvodí z dostupného objemu úhrad. Miera náhrad sa tak automaticky zníži 
v prípade, že bude MDOÚ použitím maxi málnej miery náhrad v hodnote 66 % 
prekročené.  
Čiastočná úhrada sa vykonáva spätne, ako je tomu v sú časnosti v prípade korekcie 
pre Spojené krá ľovstvo. 
Výsledný vzorec pre výpo čet všeobecného korek čného mechanizmu je takýto: 
 CP x Vx 
 MN 
x K = [( CP _ 
V *V _PČP * R x]* MN 
 
ak MN 
x K > 0 
 kde MN = 0,66 ak  ∑ 
x xK 66,0
 ≤ MDOÚ a
 
MDOÚ   
MN = 
∑
xx K 66 , 0 
 * 0,66 ak  ∑
xxK66,0> MDOÚ  
Vysvetlivky: 
 CP = Celkové DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t 
 CP x = DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t 
 V = Celkové pridelené výdavky za rok t 
 V x = Výdavky pridelené členskému štátu x za rok t 
                                                 
15 Stanovenie výšky MDOÚ je jednozna čne ľubovolným rozhodnutím, ktoré a priori nepodlieha žiadnym 
záväzným obmedzeniam. Z politických dôvodov by však vyplývalo, že náklady financovania korekcií by pre členské štáty, ktoré v sú časnosti financujú plný podiel nákladov na korekciu pre Spojené 
kráľovstvo, nemali presiahnu ť odhadované budúce náklady na financovanie tejto korekcie (t.j. všetky 
okrem Spojeného krá ľovstva, Nemecka, Holandsk a, Švédska a Rakúska). MN K x = Korekcia (pri miere náhrad MN), ktorá sa udelí členskému štátu x za rok t 
 
SK 17   SK  P ČP = Primeraný čistý príspevok (= prahová hranica) vyjadrená v % z HND 
 R x = HND členského štátu x za rok t  
 MN = Miera náhrady 
 MDOÚ = Maximálne dostupný objem úhrad 
∑ 
x x K 66 , 0 
 = Celková čiastka korekcií v prípade, že MN je rovné 0,66 
 
SK 18   SK 2004/0170 (CNS) 
Návrh  
ROZHODNUTIE RADY 
o systéme vlastných zdrojov Európskych spolo čenstiev 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, najmä na jej článok 269, 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu, najmä na 
jej článok 173, 
so zreteľom na návrh Komisie16, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu17, 
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov18, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru19, 
keďže: 
(1) Európska rada na zasadnutí v Be rlíne 24. a 25. marca 1999 rozhodla, inter alia , že 
systém vlastných zdrojov Spolo čenstiev by mal by ť spravodlivý, transparentný, 
hospodárny, jednoduchý, a že by mal by ť založený na kritériách, ktoré najlepšie 
vystihujú schopnos ť každého členského štátu prispieva ť. 
(2) Systém vlastných zdrojov Spolo čenstiev musí zabezpe čiť primerané zdroje pre riadny 
rozvoj politík Spolo čenstiev pri dodržan í prísnej rozpo čtovej disciplíny. 
(3) Podľa rozhodnutia Rady 2000/597/ES, Euratom z 29. septembra 2000 o systéme 
vlastných zdrojov Európskych spolo čenstiev20, sa hrubým národným dôchodkom 
(HND) na príslušný rok rozumie HND v tr hových cenách, ako je stanovené Komisiou 
pri používaní Európskeho systému integrovaných ekonomických ú čtov (ďalej len 
„ESA 95“) v súlade s nariadením (ES) č. 2223/96.  
(4) V prípade, že by úpravy ESA 95 viedli k podstatným zmenám HND stanoveného 
Komisiou v súlade s nariadením (ES) č. 2223/96, je vhodné, a by Rada rozhodla, či sa 
tieto úpravy uplatnia pre ú čely vlastných zdrojov. 
                                                 
16 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
17 Stanovisko z (Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
18 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
19 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
20 Ú. v. ES L 253, 7.10.2000, s. 42. 
 
SK 19   SK (5) Podľa článku 3 ods. 1 a ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/597/ES, Euratom Komisia 
v decembri 2001 vypo čítala na základe uvedeného vzorca nový percentuálny podiel 
hornej hranice vlastných zdrojov a hornej hranice finan čných prostriedkov na platby 
vyjadrený na dve desatinné miesta. 
(6) Podľa oznámenia21 Komisie Rade a Európskemu parlamentu o prispôsobení hornej 
hranice vlastných zdroj ov a hornej hranice finan čných prostriedkov na záväzky 
v súvislosti so vstupom do platnosti rozhodnutia 2000/597/ ES, Euratom z 12. 
decembra 2001 sa maximálna horná hranica vlastných zdrojov stanovuje na 1,24 % HND Spolo čenstiev v trhových cenách a celková horná hranica finan čných 
prostriedkov na záväzky sa stanovuje na 1,31 % HND Spolo čenstiev. 
(7) Je vhodné, aby sa podobná metóda použila v budúcnosti pri podobných zmenách v 
ESA 95, ktoré by mohli ma ť vplyv na úrove ň HND v prípade, že by sa Rada rozhodla, 
že sa tieto úpravy uplatnia pre ú čely vlastných zdrojov. 
(8) V súvislosti s transponova ním dohôd uzatvorených po čas uruguajského kola o 
multilaterálnom obchode do právnych predpiso v EÚ už neexistuje podstatný rozdiel 
medzi po ľnohospodárskymi poplatkami a clami. Preto je vhodné v oblasti rozpo čtu 
EÚ tento rozdiel odstráni ť. 
(9) Je vhodné, aby základy dane z pridanej hodnoty členských štátov zostali aj na ďalej 
obmedzené na 50 % ich HND. 
(10) V záujme transparentnosti a jednoduchosti sa navrhuje stanovi ť jednotnú sadzbu DPH 
ako fixné percento. S cie ľom zabráni ť tomu, aby táto technická zmena mala vplyv na 
platby DPH členských štátov, fixná sadzba by mala zodpoveda ť súčasnej jednotnej 
sadzbe požiadavky. Jednotná sadzba DP H by sa preto mala pevne stanovi ť na 0,30 %. 
(11) Európska rada 25. a 26. j úna rozhodla, že „každý členský štát, ktorý v pomere k jeho 
relatívnej prosperite znáša nadmernú rozpo čtovú záťaž, môže vo vhodnom čase čerpať 
výhody z korekcie.“ Ke ďže niekoľko členských štátov znáša podobnú rozpo čtovú 
záťaž na porovnate ľnej úrovni prosperity, je vhodné korekciu rozpo čtových schodkov 
udelenú Spojenému krá ľovstvu v súlade s článkom 4 rozhodnutia Rady 2000/597/ES, 
Euratom nahradi ť všeobecným korek čným systémom rozpo čtových schodkov. 
(12) Je vhodné, aby zavedenie všeobecného korek čného systému rozpo čtových schodkov 
sprevádzali prechodné opatrenia zamerané na Spojené krá ľovstvo, ktoré by zmiernili 
finančný dopad z prechodu na nový systém tohoto členského štátu. Uplat ňovanie 
všeobecného systému je potrebné postupne zavádza ť v ostatných oprávnených 
členských štátoch, aby sa nadmerne nez vyšovali celkové náklady na korekcie. 
(13) Komisia bude na ďalej zvažova ť možnosti úpravy štrukt úry vlastných zdrojov 
zavedením vlastného zdroja, skuto čne založeného na daniach, ktorý by mal by ť 
k dispozícií od 1. januára 2014 a pr edloží Rade príslušný návrh. 
(14) Je nevyhnutné prija ť ustanovenia upravujúce prechod  zo systému zavedeného 
rozhodnutím 2000/597/ES, Euratom na syst ém vyplývajúci z tohto rozhodnutia. 
                                                
 
21 KOM(2001) 801 v kone čnom znení. 
 
SK 20   SK STANOVILA TIETO USTAN OVENIA, KTORÉ ODPORÚ ČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM 
PRIJAŤ: 
Článok 1 
Spoločenstvám sa v súlade s pravidlami stanovenými v nasledovných článkoch pride ľujú 
vlastné zdroje, aby sa tak zabezpe čilo financovanie rozpo čtu Európskej únie v súlade 
s článkom 269 Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva (ďalej len „Zmluva o ES“) 
a článkom 173 Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu ( ďalej len 
„Zmluva o Euratome“). 
Rozpočet Európskej únie je, bez toho, aby bo li dotknuté iné príjmy, úplne financovaný 
z vlastných zdrojov Spolo čenstiev. 
Článok 2 
1. Vlastné zdroje zahrnuté do rozpo čtu Európskej únie tvoria tieto príjmy: 
a) odvody, prémie, doplnkové alebo vyrovnávacie čiastky, doplnkové čiastky alebo iné 
poplatky, clá Spolo čného colného sadzobníku a ďalšie clá zavedené alebo, ktoré zavedú 
inštitúcie Spolo čenstiev s oh ľadom na obchod s ne členskými krajinami, clá na výrobky, na 
ktoré sa vz ťahuje Zmluva o založení Európskeho spolo čenstva uhlia a ocele, ako aj príspevky 
a iné poplatky stanovené v rámci spolo čnej organizácie trhu s cukrom; 
b) uplatňovanie jednotnej sadzby  platnej pre všetky členské štáty na harmonizovaný 
vymeriavací základ DPH, ktorý sa ur čuje v súlade s pravidlami Spolo čenstva. Vymeriavací 
základ pre tento ú čel nepresiahne 50 % HND každého členského štátu, ako je uvedené 
v odseku 7; 
c) uplatňovanie sadzby, ktorá sa ur čí v súlade s rozpo čtovým postupom pri zoh ľadnení 
celkovej výšky všetkých ostatných príjmov, na sú čet HND všetkých členských štátov. 
2. Vlastné zdroje zahrnuté do rozpo čtu Európskej únie tvoria tiež príjmy z akýchko ľvek 
nových poplatkov zavedených v rámci spolo čnej politiky v súlade so Zmluvou o ES alebo 
Zmluvou o Euratome, za predpokladu, že bol postup stanovený v článku 269 Zmluvy o ES 
alebo v článku 173 Zmluvy o Euratome dodržaný. 
3. Členské štáty si ponechajú 25 % čiastok uvedených v odseku 1 písm. a) ako náklady 
na výber. 
4. Jednotná sadzba uvedená v odseku 1 písm. b) zodpovedá 0,30 %. 5. Sadzba pevne stanovená pod ľa odseku 1 písm. c) sa bude uplat ňovať na HND každého 
členského štátu. 
6. Ak na za čiatku finan čného roka rozpo čet nie je prijatý, až do vstupu nových sadzieb 
do platnosti zostáva uplatnite ľná predchádzajúca jednotná sadzba DPH, ako aj sadzba 
uplatniteľná na HND členských štátov. 
 
SK 21   SK 7. Za ú čelom uplat ňovania tohto rozhodnutia sa  HND na príslušný rok vypo číta na 
základe trhových cien, ako je  stanovené Komisiou pri uplat ňovaní ESA 95 v súlade 
s nariadením (ES) 2223/96. 
Ak by úpravy ESA 95 viedli k podstatným  zmenám HND stanoveného Komisiou, Rada 
konajúc jednomyse ľne na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom, rozhodne 
o tom, či sa tieto úpravy uplatnia na ú čely tohto rozhodnutia. 
Článok 3 
1. Celková čiastka vlastných zdrojov pridelená Spolo čenstvám na pokrytie finan čných 
prostriedkov na platby nesmie prekro čiť 1,24 % celkového HND členských štátov. 
2. Finan čné prostriedky na záväzky zahrnuté do všeobecného rozpo čtu Európskej únie 
musia vykáza ť postupnos ť vo vývoji, ktorým výsledkom je celková čiastka nepresahujúca 
1,31 % celkového HND členských štátov. 
Medzi finan čnými prostriedkami na záväzky a finan čnými prostriedkami na platby sa 
zachováva riadny pomer, aby bola zabezpe čená ich zlu čiteľnosť a aby sa v nasledujúcich 
rokoch umožnilo dodržiava nie hornej hranice pod ľa odseku 1. 
3. V prípade úprav ESA 95 majúce za následok zmeny úrovne HND, ktoré sa uplat ňujú 
pre účely tohto rozhodnutia, musí Komisia prepo čítať horné hranice na platby a záväzky, ako 
je stanovené v odsekoch 1 a 2 na základe tohto vzorca: 
 HND t – 2 + HND t – 1 + HND t ESA súčasné 
1,24%(1,31%)*  
 HND t – 2 + HND t – 1 + HND t ESA zmenené  
t predstavuje posledný celý rok, za ktorý sú k dispozícií údaje Eurostatu. 
Článok 4 
1. Každému členskému štátu, ktorý znáša záporné rozpo čtové schodky presahujúce 
prahovú hranicu, ktorá zodpovedá ur čitému percentuálnemu podielu jeho HND, sa poskytne 
korekcia. Celková čiastka korekcií v príslušnom roku nesmie prekro čiť maximálne dostupný 
objem úhrad vyjadrený v EUR. Rada, v súlade s postupom stanoveným v článku 279 ods. 2 
Zmluvy o ES, stanoví vykonávacie opatrenia pre výpo čet korekcií a ich financovanie, najmä 
prahové hranice a maximálne dostupný objem úhrad. 
Korekcie sa ur čia nasledovným spôsobom: 
a) výpočtom rozpo čtových schodkov pre každý členský štát ako rozdiel vo finan čnom roku 
medzi: 
- percentuálnym podielom príslušného členského štátu na sú čte celkových platieb vlastných 
zdrojov založených na DPH a HND, a 
- percentuálnym podielom príslušného členského štátu na celkových pridelených výdavkoch 
 
SK 22   SK b) vynásobením takto získaného rozdie lu celkovými pridelenými výdavkami 
c) odčítaním sú činu hodnoty HND príslušného členského štátu a prahovej hranice od 
výsledku vypo čítaného pod ľa bodu b) 
d) ak je výsledok získaný pod ľa bodu c) kladný, tak poto m vynásobením tohto výsledku 
mierou náhrad stanovenou najviac na 0,66 a, ak je to nevyhnutné, pomerne zníženým tak, aby 
zodpovedala maximálne dostupnému objemu úhrad. 
2. Budú sa uplat ňovať nasledujúce prechodné opatrenia: 
a) Okrem korekcií vyplývajúcich z uplat ňovania článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia obdrží 
Spojené krá ľovstvo nasledovné platby: 
v roku 2008 : 2,0 miliardy EUR 
v roku 2009 : 1,5 miliardy EUR v roku 2010 : 1,0 miliardy EUR v roku 2011 : 0,5 miliardy EUR 
Tieto čiastky sa budú financova ť v súlade s pravidlami stanovenými v článku 5 rozhodnutia 
Rady 2000/597/ES, Euratom. 
Tieto čiastky a ich financovanie sa nezoh ľadnia pri výpo čte korekcií uvedených v článku 4 
ods. 1 písm. d) tohto rozhodnutia. 
b) Maximálna miera náhrad uvedená v článku 4 ods. 1 písm. d) tohto rozhodnutia sa postupne 
zavedie pre všetky členské štáty okrem Spojeného krá ľovstva pod ľa nasledovného rozvrhu: 
v roku 2008 : 33 % 
v roku 2009 : 50 % v roku 2010 : 50 % v roku 2011 : 66 % 
Článok 5 
1. Náklady na korekcie znášajú všetky členské štáty v súlade s týmito dojednaniami: 
rozdelenie nákladov sa vypo číta s ohľadom na podiel jednotlivých členských štátov na 
celkovom HND EÚ.  
2. Korekcia sa udelí každému členskému štátu znížením jeho platieb vyplývajúcich 
z uplatňovania článku 2 ods. 1 písm. c). Nákl ady, ktoré znášajú všetky členské štáty, sa 
pripočítajú k ich platbám vyplývajúcim pre každý členský štát z uplat ňovania článku 2 ods. 1 
písm. c). 
3. Komisia vykoná potrebné výpo čty na uplat ňovanie článku 4 a tohto článku. 
 
SK 23   SK 4. Ak na za čiatku finan čného roka rozpo čet nie je prijatý, posky tnutá korekcia každému 
členskému štátu a náklady, ktoré znášajú všetky členské štáty sa budú na ďalej uplatňovať tak, 
ako je uvedené v poslednom schválenom rozpo čte. 
Článok 6 
Príjmy uvedené v článku 2 sa použijú bez rozdielu na financovanie všetkých výdavkov 
začlenených do rozpo čtu. 
Článok 7 
Akýkoľvek prebytok príjmu Spolo čenstiev nad celkovými skuto čnými výdavkami po čas 
finančného roka sa prenesie do nasledujúceho finan čného roka. 
Článok 8 
1. Vlastné zdroje Spolo čenstiev uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) vyberajú členské 
štáty v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami zav edenými právnymi predpismi, nariadeniami 
alebo administratívnymi postupmi, ktoré budú  tam, kde to bude vhodné, prijaté za ú čelom 
splnenia požiadaviek pravidiel Spolo čenstva. 
Komisia pravidelne preveruje vnút roštátne ustanovenia, ktoré jej členské štáty oznámia, 
oznamuje členským štátom úpravy, ktoré pov ažuje za nevyhnutné na zabezpe čenie súladu 
s pravidlami Spolo čenstva a podáva správy rozpo čtovému orgánu. 
Členské štáty sprístupnia Komisii zdroje uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) až c). 
2. Bez toho, aby bol dotknutý ú čtovný audit a preskúmanie zákonitosti a správnosti, ako 
je stanovené v článku 248 Zmluvy o ES a článku 160C Zmluvy o Euratome, sa takýto audit a 
kontroly týkajú hlavne spo ľahlivosti a ú činnosti vnútroštátnych systémov a postupov na 
určenie základu pre vlastné zdroje vyplývajú ce z DHP a HND a bez toho, aby boli dotknuté 
kontroly vykonané pod ľa článku 279 ods. 1 písm. b) Zmluvy o ES a článku 183 písm. c) 
Zmluvy o Euratome, Rada konajúc jednomyse ľne na návrh Komisie a po porade s Európskym 
parlamentom prijíma ustanovenia nevyhnutné na uplat ňovanie tohto rozhodnutia a na 
umožnenie kontroly výberu pod ľa článkov 2 a 5 a ustanovenia o tom, ako budú tieto výbery 
poskytnuté Komisii, ako aj o ich odvode. 
Článok 9 
Komisia predloží Rade návrh na úpravu št ruktúry vlastných zdro jov zavedením skuto čne na 
daniach založeného zdroja, ktorý by mal by ť k dispozícií od 1. januára 2014. 
Článok 10 
1. Členským štátom oznámi toto rozhodnutie generálny tajomník Rady a rozhodnutie sa 
uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie . 
 
SK 24   SK Členské štáty okamžite oznámia generálnemu tajomníkovi Rady ukon čenie postupov 
nevyhnutných na prijatie tohto rozhodnutia v súlade so svojimi príslušnými ústavnými 
predpismi.  
Toto rozhodnutie nadobúda ú činnosť prvý deň v mesiaci po obdržaní posledného oznámenia 
uvedeného v druhom pododseku. Nadobúda platnos ť 1. januára 2007. 
2. a) S výhradou písmena b) sa rozhodnu tie 2000/597/ES, Euratom od 1. januára 2007 
zrušuje. Všetky odkazy na rozhodnutie Rady z 21. apríla 1970 o nahradení finan čných 
príspevkov členských štátov vlastnými zdrojmi Spolo čenstiev22, na rozhodnutie Rady 
85/257/EHS, Euratom zo 7. mája 1985 o systéme vlastných zdrojov Spolo čenstiev23, na 
rozhodnutie 88/376/EHS, Euratom, na rozhodnu tie 94/728/ES, Euratom alebo na rozhodnutie 
2000/597/ES, Euratom sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie. 
b) Články 2, 4 a 5 rozhodnutí 88 /376/EHS, Euratom, 94/728/ES, Euratom a 2000/597/ES, 
Euratom sa na ďalej vzťahujú pri výpo čte a úprave príjmu vyplývajúceho z uplat ňovania 
jednotnej sadzby platnej pre všetky členské štáty na základe jednotne ur čeného základu DPH 
a obmedzenom na 50 % až 55 % HNP alebo HND každého členského štátu, v závislosti od 
príslušného roka a pri výpo čte korekcie rozpo čtových schodkov udelených Spojenému 
kráľovstvu na roky 1988 až 2006. 
c) Členské štáty si aj na ďalej ako náklady na  výber ponechajú 10 % čiastok, ktoré sú uvedené 
v článku 2 ods. 1 písm. a), a ktoré mali by ť poskytnuté členskými štátmi do 28. februára 2001 
v súlade s platnými pravidlami Spolo čenstva. 
V Bruseli  
 Za Radu 
 predseda 
                                                 
22 Ú. v. ES L 94, 28.4.1970, s. 19. 
23 Ú. v. ES L 128, 14.5.1985, s. 15. Rozhodnutie zrušené rozhodnutím 88/376/EHS, Euratom. 
 
SK 25   SK ODÔVODNENIE  
Účelom tohto návrhu je stanovenie vykoná vacích opatrení pre korekciu rozpo čtových 
schodkov stanovených v rozhodnutí Rady o sy stéme vlastných zdrojov Spolo čenstiev z 
(..........). Tento návrh nariadenia  Rady nahrádza „metódu výpo čtu“ z 29. septembra 200024. 
                                                 
24 Výpočet, financovanie, platba a zahrnutie korekcií rozpo čtových schodkov do rozpo čtu v súlade 
s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov EÚ (Rada Európskej únie, 10646/00 
ADD 2). 
 
SK 26   SK 2004/0171 (CNS) 
Návrh 
NARIADENIE RADY 
o vykonávacích opatreniach tý kajúcich sa korekcie rozpo čtových schodkov v súlade 
s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady z (...) o systéme vlastných zdrojov Európskych 
spoločenstiev 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, najmä na jej článok 279 ods. 2, 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu, najmä na 
jej článok 183, 
so zreteľom na rozhodnutie Rady 2 00x/xxx/ES, Euratom z (...) o systéme vlastných zdrojov 
Európskych spolo čenstiev25, najmä na jeho články 4 a 5, 
so zreteľom na návrh Komisie26, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu27, 
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov28, 
keďže: 
(1) Pod ľa rozhodnutia Rady z ( ...) sa korekcia rozpo čtových schodkov udelená Spojenému 
kráľovstvu pod ľa článku 4 rozhodnutia Rady 2000/5 97/ES, Euratom nahradí 
všeobecným systémom na korekciu nadmerných záporných rozpo čtových schodkov. 
(2) Pod ľa rozhodnutia Rady z (...) Rada st anoví vykonávacie opatrenia pre výpo čet týchto 
korekcií a ich financovania, najmä pra hové hranice a maximálne dostupný objem 
úhrad. 
(3) Je vhodné stanovi ť kategórie výdavkov a príjmov, ktoré sa zoh ľadnia pri výpo čte 
korekcií. 
(4) Je vhodné stanovi ť pravidlá pre zahrnu tie korekcií do rozpo čtu. 
                                                 
25 Ú. v. [..] L [..], [..], s. [..]. 
26 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
27 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
28 Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..]. 
 
SK 27   SK PRIJALA TOTO NARIADENIE: 
Článok 1 
1. Výpo čet výšky korekcie rozpo čtových schodkov členských štátov sa na rok t v súlade 
s článkom 4 rozhodnutia Rady (...) stanoví takto: 
a) výpo čtom rozpo čtových schodkov pre každý členský štát ako rozdiel medzi: 
-percentuálnym podielom príslušného členského štátu na sú čte celkových platieb vlastných 
zdrojov založených na DPH a HND za rok t, a 
- percentuálnym podielom príslušného členského štátu na celkových pridelených výdavkoch; 
b) vynásobením takto získaného rozdielu celkovými pridelenými výdavkami; c) od čítaním súčinu hodnoty hrubého národného dôchodku (HND) príslušného členského 
štátu a prahovej hranice od výsledku vypo čítaného pod ľa bodu b);  
d) ak je výsledok získaný pod ľa bodu c) kladný, tak potom vy násobením tohto výsledku 
mierou náhrad stanovenej najviac na 0,66 a, ak  je to nevyhnutné, zníženou v takom pomere, 
aby zodpovedala maximálne dostupnému objemu úhrad. 
2. Výsledok získaný z bodov a) až d) zodpovedá tomuto vzorcu: 
 CP x Vx 
 MN 
x K = [( CP _ 
V *V _PČP * R x]* MN 
 
ak MN 
x K > 0 
 kde MN = 0,66 ak  ∑ 
x xK 66,0
 ≤ MDOÚ a
 
MDOÚ   
MN = 
∑
xx K 66 , 0 
 * 0,66 ak  ∑
xxK66,0> MDOÚ  
Vysvetlivky: 
 CP = Celkové DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t 
 CP x = DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t 
 V = Celkové pridelené výdavky za rok t 
 V x = Výdavky pridelené členskému štátu x za rok t 
MN K x = Korekcia (pri miere náhrad MN), ktorá sa udelí členskému štátu x za rok t 
 
SK 28   SK  P ČP = Primeraný čistý príspevok (= prahová hranica) vyjadrená v % z HND 
 R x = HND členského štátu x za rok t  
 MN = Miera náhrady 
 MDOÚ = Maximálne dostupný objem úhrad 
∑ 
x x K 66 , 0 
 = Celková čiastka korekcií v prípade, že MN je rovné 0,66 
3. Pre ú čely výpočtu korekcií sa do platieb založenýc h na DPH a HND nezahrnú platby 
týkajúce sa korekcií.  
Článok 2 
1. Prahová hranica uvedená v článku 1 sa rovná 0,35 % HND príslušného členského 
štátu. 
2. Maximálne dostupný objem úhrad (MDOÚ) uvedený v článku 1 sa rovná 7,5 
miliardám EUR. 
Článok 3 
1. Rozdelenie celkových nákladov korekcií v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady (...) 
sa vypočíta podľa pomeru podielu každého členského štátu na cel kovom HND EÚ v roku t. 
2. Korekcia sa udelí každému členskému štátu znížením jeho platieb vyplývajúcich 
z uplatňovania článku 2 ods. 1 písm. c) rozhodnutia Rady (...). 
3. Náklady na korekcie, ktoré nesú všetky členské štáty, sa pripo čítajú k ich platbám, 
ktoré vyplývajú z uplat ňovania článku 2 ods. 1 písm. c) roz hodnutia Rady (...) pre každý 
členský štát. 
Článok 4 
1. Pojem výdavky, ktorý sa použije pri výpo čte korekcií, zodpovedá skuto čným platbám 
(vykonávanie finan čných prostriedkov na platby) vykona ných v príslušnom roku (rok t) na 
základe finan čných prostriedkov na platby príslušné ho roku, ako aj platbám na základe 
prenosu nevykonaných finan čných prostriedkov na platby do nasledujúceho roka (z roku t do 
roku t + l). Zohľadnia sa iba použité finan čné prostriedky na platby, t.j. čiastka skuto čne 
vykonaných platieb. 
2. Pridelenie výdavkov členským štátom sa riadi týmito pravidlami: 
Platby sa vo všeobecnosti pridelia členskému štátu, v ktorom má sídlo hlavný príjemca. 
Avšak v prípadoch, v ktorých si je Komisi a vedomá, že príslušný príjemca koná ako 
sprostredkovate ľ, platby budú, vždy ak to bude možné, pridelené členskému/(-ým) štátu/(-
om), v ktorom/(-ých) má/majú sídlo kone čný/(-í) príjemca/príjemcovia, a to v súlade s ich 
podielmi na týchto platbách. 
 
SK 29   SK Celkové pridelené výdavky spo čívajú na celkových výdavkoch všeobecného rozpo čtu 
Európskej únie, okrem nasledovných dvoch hlavných kate górií výdavkov: 
- Výdavky v oblastiach vonkajšej politiky, vrátane výdavkov spojených s 
predvstupovými činnosťami alebo činnosťami súvisiacimi s rozšírením v ne členských 
krajinách, ako aj ostatných výdavkov ur čených príjemcom mimo Únie, ako sú výdavky na 
rozvojovú spoluprácu, výdavky na výskum vynalo žené mimo EÚ, administratívne výdavky 
vyplatené príjemcom mimo Únie, at ď. 
- Výdavky, ktoré nie je možné prideli ť alebo určiť z koncepčných alebo iných prekážok, 
ako sú napríklad výdavky na reprezentáciu, na mi sie a na oficiálne a iné stretnutia, ako aj 
platby súvisiace s cezhrani čnými aktivitami Spolo čenstva, podporou medziregionálnej 
spolupráce a ďalšími cezhrani čnými činnosťami. 
Článok 5 
1. Výška korekcií sa do rozpo čtu zahrnie v dvoch krokoch: 
a) Výsledok prvého do časného výpo čtu výšky korekcií na rok t sa zahrnie do 
predbežného návrhu rozpo čtu na rok t + l. Výpočet spočíva na najnovších údajoch, ktoré sú k 
dispozícií pre príjmy ako aj výdavky. 
b) Výsledok kone čného výpo čtu výšky korekcií na rok t sa zahrnie do opravného 
rozpočtu na rok t + 3. Výpočet spočíva na údajoch o základe pre DPH, HND a pridelených 
výdavkoch týkajúcich sa roku t v hodnote známej k 31. decembru roku t + 2, ktoré sa, ak je to 
vhodné, prepo čítajú na EUR pod ľa priemerného ro čného výmenného kurzu na rok t. 
 Na výpo čet podielu každého členského štátu na sú čte celkových platieb vlastných 
zdrojov založených na DPH a HND sa rozpo čet na rok t prepočíta na základe plnenia 
finančných prostriedkov na platby za rok t, zníženého o ostatné príjmy za rok t (bez zostatku z 
predchádzajúceho obdobia alebo iných zostat kov alebo úprav zostat kov, ktoré sa týkajú 
predchádzajúcich rokov) a skuto čnú čiastku tradi čných vlastných zdrojov k dispozícii na rok 
t. Zvyšná čiastka sa financuje z vlastného zdro ja založeného na DPH do výšky jednotnej 
sadzby požiadavky DPH a zo zdroja založeného na HND pre zvyšnú čiastku, ktorá je 
nevyhnutná na vyrovnanie rozpo čtu. 
2. Financovanie korekcií uvedenýc h v odseku 1 písm. a) sa vypo číta na základe 
najnovších údajov o HND členských štátov za rok t, ktoré budú dostupné v čase zostavovania 
predbežného návrhu rozpo čtu. 
3. Kone čný výpočet sa vykoná tiež s oh ľadom na financovanie korekcií na rok t 
uvedených v odseku 1 písm. b). Výpo čet spočíva na HND členských štátov za rok t v hodnote 
známej k 31. decembru roku t+2, ktorá sa, ak je to vhodné, prepo číta na EUR pod ľa 
priemerného ro čného výmenného kurzu na rok t. Konečné finančné údaje sa porovnajú 
s platbami súvisiacimi s korekciami na rok t, ktoré už boli do rozpo čtu na rok t + l zahrnuté. 
Zostatky jednotlivých členských štátov sa zahr nú do príslušnej rozpo čtovej kapitoly 
opravného rozpo čtu podľa ods. 1 písm. b) a prepo čítajú sa do národnej meny pod ľa 
priemerného ro čného výmenného kurzu na rok t. 
 
SK 30   SK Článok 6 
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej 
únie. Nadobúda platnos ť podľa ustanovení v článku 10 rozhodnutia Rady (...). 
Toto nariadenie je záväzné vo svojej  celistvosti a je priamo uplatnite ľné vo všetkých 
členských štátoch. 
V Bruseli  
 Za Radu 
 predseda