[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 14.9.2005

KOM(2005) 400 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Trhovo orientovaný prístup k správe frekvenčného spektra v Európskej únii

OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Trhovo orientovaný prístup k správe frekvenčného spektra v Európskej únii (Text s významom pre EHP)

OBSAH

1. Zhrnutie 3

2. Efektívne využívanie frekvenčného spektra – potreba zmeny 4

3. Ako trhy s frekvenčným spektrom zlepšia efektívnosť? 5

4. Dimenzia EÚ v oblasti trhov s frekvenčným spektrom 6

5. Kľúčové otázky, ktoré je potrebné zvážiť pri zavádzaní európskych trhov s frekvenčným spektrom 7

5.1. Dohoda o cieľoch 7

5.2. Frekvenčné pásma 8

5.3. Prechod na trhový prístup 9

5.4. Vymedzenie používateľských práv k frekvenčnému spektru 9

5.5. Koordinácia informácií 10

5.6. Neutralita služieb a technológií 10

6. Ďalšie kroky k vytvoreniu trhov s frekvenčným spektrom 10

7. Závery 12

1. ZHRNUTIE

Závislosť modernej spoločnosti na vyspelej elektronickej komunikácii prispieva k neustále rastúcemu dopytu po rádiových frekvenciách. Frekvenčné spektrum je neoddeliteľnou súčasťou nášho každodenného života, od mobilnej telefónie cez bezdrôtový prístup k internetu až po televízne vysielanie. Tradičný prístup k riešeniu vzájomne si konkurujúcich dopytov po frekvenciách sa zakladá na plánovaní toho, kto a akým spôsobom má právo využívať frekvenčné spektrum, pričom sa vynakladá úsilie na podporu širokej škály cieľov politík.

Rýchly rozvoj technológií a konvergencia telekomunikácií, mediálneho obsahu a elektronických zariadení v súčasnosti vytvárajú dynamické prostredie, v ktorom sa frekvenčné spektrum stáva stále dôležitejším zdrojom. Správa frekvenčného spektra zaostáva za týmto vývojom, v dôsledku čoho vzrastá nebezpečenstvo, že ak nedôjde k zmene tradičného prístupu, spoločnosť nebude schopná zúročiť výhody tohto nového dynamického prostredia. Európe , ktorej kedysi patrilo svetové prvenstvo v rozvoji mobilnej telekomunikácie, teraz hrozí, že sa z nej namiesto inovátora stane používateľ technológií vyvinutých v iných častiach sveta . Z tohto dôvodu preskúmavajú členské štáty svoje politiky týkajúce sa frekvenčného spektra. Jednou z možností je použiť trhový model , ktorý by účastníkom trhu poskytoval väčšiu voľnosť pri rozhodovaní o tom, akým spôsobom by sa frekvenčné spektrum malo využívať, a odbúraval by prekážky prístupu k právam na využívanie frekvenčného spektra tým, že umožňuje obchodovanie s takými právami.

Takisto hrozí nebezpečenstvo, že nesúlad medzi právnymi predpismi a dynamikou trhu v oblasti konvergovaných služieb bezdrôtovej komunikácie zabráni efektívnemu využívaniu frekvenčného spektra a stane sa tak prekážkou v dosahovaní cieľov politík EÚ, akými sú rozvoj vnútorného trhu, hospodárska súťaž, inovácia a rast. V dôsledku nekomplexného prístupu k reforme využívania frekvenčného spektra sa tieto ciele budú dosahovať ťažšie. Práve vzhľadom na tieto súvislosti a v nadväznosti na rozsiahlu verejnú diskusiu a konzultácie navrhuje Komisia koordinované vytvorenie trhov s frekvenčnými spektrami v rámci celej EÚ.

Na základe tohto návrhu, ktorý predstavuje konkrétne uskutočnenie cieľov revidovanej lisabonskej agendy, sa vytvárajú možnosti pre rast a tvorbu pracovných príležitostí. Tento návrh je zároveň súčasťou stratégie efektívnej správy frekvenčného spektra plánovanej v rámci iniciatívy i2010, ktorá spočíva vo vízii spoločného a koordinovaného odstraňovania obmedzení pri využívaní frekvenčného spektra vo všetkých členských štátoch s cieľom presadiť otvorenú a konkurencieschopnú digitálnu ekonomiku. Európski občania by tak mali mať priamy prospech z rýchlejšieho prístupu k novým technológiám a nižších cien komunikácie.

Podstatné časti frekvenčného spektra, vrátane napríklad zhruba tretiny frekvenčného spektra do 3 GHz (časť frekvenčného spektra najvhodnejšia na terestriálnu komunikáciu) by mohli podliehať obchodovateľnosti a flexibilnému využívaniu do roku 2010. Toto oznámenie vymedzuje rámec pre dynamické a pohotové využívanie frekvenčného spektra.

Tradičný model bude popri trhovom prístupe k frekvenčnému spektru naďalej zohrávať úlohu tam, kde pôjde o verejný záujem (napr. obrana a letectvo alebo výskumné služby ako napr. rádioastronómia a družicový prieskum Zeme). Ďalším prístupom je nelicenčný model , ktorý poskytuje dodatočnú flexibilitu tým, že umožňuje voľný prístup v rámci určitých technických obmedzení. Každý model správy je užitočným nástrojom a na dosiahnutie cieľov politiky EÚ bude dôležité nájsť ich správnu kombináciu[1].

Na spustenie tohto procesu v EÚ koordinovaným spôsobom navrhuje Komisia zriadiť trhy s frekvenčnými spektrami a na politickej úrovni sa usiluje dosiahnuť dohodu o týchto cieľoch:

V období do roku 2010 zaviesť na úrovni EÚ do praxe:

- právo obchodovať s individuálnymi právami na využívanie frekvencií v rámci vybraných frekvenčných pásiem na terestriálne elektronické komunikačné služby,

- právo na flexibilné využívanie frekvencií.

Komisia zamýšľa navrhnúť regulačné opatrenia potrebné na realizáciu tohto cieľa v rámci revízie regulačného rámca pre elektronické komunikačné služby, ktorá sa začne v strede roka 2006. Podobne na účely zjednodušenia rýchleho rozvoja trhov s frekvenčným spektrom začne Komisia koordinačný proces s cieľom vyhnúť sa v čase hľadania riešenia pre celú EÚ oneskoreniam a nákladnému rozdrobeniu, ktoré by narúšali jednotný trh.

2. EFEKTÍVNE VYUžÍVANIE FREKVENčNÉHO SPEKTRA – POTREBA ZMENY

Všetky rádiové zariadenia využívajú rádiové frekvenčné spektrum na vysielanie alebo prijímanie informácií, čo pri narastajúcom množstve aplikácií, ktoré využívajú frekvenčné spektrum, spôsobuje narastajúci dopyt, ktorý je v rámci súčasných nepružných riadiacich predpisov ťažké uspokojiť. Frekvenčné spektrum sa považuje za vzácny zdroj. Dostupnosť frekvenčného spektra je kľúčová nielen pre mobilnú telefonickú komunikáciu, mediálne šírenie a bezdrôtový prístup k internetu, ale aj pre mnohé iné aplikácie, napr. predpovedanie počasia, astronómiu a vzdušnú a námornú bezpečnosť. Tiež je ťažisková pre služby dôležitého verejného záujmu ako bezpečnosť a obrana a takisto pre zariadenia na každodenné používanie ako diaľkové ovládače a načúvacie pomôcky. Dopyt po rádiovom frekvenčnom spektre prudko vzrástol.

Podľa tradičného modelu sa rozdeľovanie frekvenčného spektra uskutočňuje na základe prídelu individuálnych práv na využívanie frekvenčného spektra a prideľovania rôznych frekvenčných pásiem k vymedzeným kategóriám služieb s prvoradým cieľom zabrániť rušeniu. Veľkosť frekvenčných úsekov a podmienky ich využívania často viažu používateľov na špecifické technológie ako napr. globálny mobilný systém (GSM) v prípade niektorých „mobilných“ frekvenčných pásiem alebo televíziu v prípade niektorých „vysielacích“ frekvenčných pásiem. Preto sa v dôsledku individuálnych práv implicitne či explicitne bráni v používaní iných technológií alebo poskytovaní iných služieb .

Zdá sa, že takýto prístup už nie je vhodný pre elektronické komunikačné služby vo svete zrýchľujúceho sa technického rozvoja, v ktorom sa štrukturalizácia služieb pod dojmom ich konvergencie stáva čoraz obtiažnejšou . Digitalizácia znamená, že prostredníctvom jednej technológie je možné poskytovať viacero komunikačných služieb ako televízne vysielanie, telefonické služby a širokopásmový prístup. Okrem toho je možnosť zabezpečiť prevádzku zariadení na rôznych frekvenciách vďaka technickému rozvoju menej nákladná. Tradičný model nie je dostatočne výkonný či pohotový na to, aby umožnil spoločnosti využívať výhody takéhoto vývoja. To vedie k premárneným príležitostiam, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, priemyselný rozvoj a pracovné príležitosti, inováciu a ponuku služieb pre občanov.

V súčasnosti sa mnohé časti frekvenčného spektra využívajú nedostatočne. Nízkofrekvenčné časti spektra sú aj naďalej obsadené staršími, menej efektívnymi technológiami, kým pre nové technológie je možné sprístupniť len vyššie frekvencie, ktorých šírenie je obmedzené a ktoré vyžadujú vyššie zavádzacie náklady.

Politické súvislosti

Podľa názoru Európskej komisie je možné výrazne zlepšiť účinnosť správy frekvenčného spektra. Komisia vyzdvihla reformu správy frekvenčného spektra ako jednu zo strategických otázok v iniciatíve i2000, ktorá bola spustená v júni 2005. Takisto sa tejto otázke venovala v rámci niekoľkých ďalších iniciatív vrátane rozsiahlej štúdie o obchodovaní s frekvenčným spektrom[2], verejných diskusií, pracovných seminárov a podpory diskusií na vysokej politickej úrovni.

V novembri 2004 na žiadosť Komisie o radu dospela skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (ďalej len „RSPG“)[3] vo svojom stanovisku o obchodovaní s rádiovým frekvenčným spektrom k záveru, že „obchodovanie s frekvenčným spektrom by mohlo byť v niektorých častiach frekvenčného spektra prínosom pod podmienkou, že sa zavedú dostatočné ochranné opatrenia“ a „že je potrebný určitý spoločný prístup členských štátov k obchodovaniu.“ Skupina takisto poznamenala, že „by mohlo byť prínosným, keby sa tieto (licenčné) podmienky používania vymedzili v čo možno najširšom rozsahu, aby sa tak pri budúcom využívaní frekvenčného spektra zabezpečila technologická neutralita a flexibilita“.

V poradnej správe[4], ktorú v septembri 2004 predložilo Rade Holandské predsedníctvo, sa navrhovalo, „aby sa pristúpilo k novému a flexibilnému modelu prideľovania frekvenčného spektra: v EÚ existuje naliehavá potreba spružniť rigidný model prideľovania frekvenčného spektra“. Rada dospela v decembri 2004 k záveru, že by sa malo „pokračovať v posudzovaní rôznych modelov správy frekvenčného spektra s cieľom dosiahnuť flexibilnejšie a efektívnejšie využívanie frekvenčného spektra na európskej a svetovej úrovni pri súčasnom zohľadňovaní vývoja nových a inovatívnych technológií a metodík, ktoré využívajú trhové mechanizmy.“ [5]

3. AKO TRHY S FREKVENčNÝM SPEKTROM ZLEPšIA EFEKTÍVNOSť?

Ak sa umožní, aby sa o využívaní a rozdeľovaní frekvenčného spektra pre konvergované komunikačné služby rozhodovalo na základe trhových mechanizmov, je možné očakávať podstatné zlepšenie využitia frekvenčného spektra, čo predstavuje kľúčový politický cieľ regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu. Efektívne využívanie je tiež základom pre iné politické ciele EÚ, predovšetkým inováciu a rast, a má nepriamy vplyv na fungovanie jednotného trhu.

Zisky

Z výskumu vyplýva, že uplatnenie trhového prístupu by prinieslo významné hospodárske prínosy a výrazne zlepšilo možnosť voľby občanov a ich prístup k novým technológiám a službám za nízke ceny.

V štúdii o obchodovaní s frekvenčným spektrom, ktorá bola zrealizovaná pre potreby Komisie, sa odhaduje, že čistý zisk pre EÚ a členské štáty EHP, ktorý by prinieslo obchodovanie s frekvenčným spektrom v kombinácii s flexibilnými používateľskými právami, by predstavoval 8 až 9 biliónov eur za rok. Za najsilnejší faktor, ktorý vytvára prínosy, bola označený rozvoj inovácie, za ktorým nasleduje intenzívnejšia hospodárska súťaž. Odhaduje sa, že prínos možnosti obchodovania v kombinácii s flexibilitou využívania by bol 10-krát vyšší ako prínos pri zavedení obchodovania s frekvenčným spektrom bez flexibility. V ďalšej štúdii[6] sa uvádza, že reformy frekvenčného spektra v USA by spotrebiteľom v dôsledku nižších cien za mobilné hlasové služby priniesli ročný výnos v oblasti životnej úrovne vyčísliteľný až na 77 biliónov USD. Hoci pri týchto kvantitatívnych výsledkoch ide len o rádové hodnoty, jasne poukazujú na potrebu konať na európskej úrovni.

Vyvážený prístup

Na základe skúseností získaných pri implementácii rôznych prístupov k správe frekvenčného spektra sa odhalia silné a slabé stránky každého z alternatívnych modelov a to pomôže určiť, kde a v akých frekvenčných pásmach bude mať každý z nich najlepšie uplatnenie. Teraz je potrebné pomôcť rozvoju trhov s frekvenčným spektrom v EÚ, aby sa v procese vývoja trhov predišlo fragmentácii podmienok, ktorými sa tieto trhy riadia.

4. DIMENZIA EÚ V OBLASTI TRHOV S FREKVENčNÝM SPEKTROM

Rádiové frekvenčné spektrum spravujú hlavne členské štáty na vnútroštátnej úrovni a v rámci medzinárodnej koordinácie. Keďže rastie povedomie o možnom vplyve individuálnych rozhodnutí na politiky Spoločenstva, boli už na úrovni EÚ prijaté niektoré regulačné opatrenia na koordináciu a zlepšenie účinnosti[7]. V kontexte regulačného rámca[8] sa uvažuje o trhovom prístupe k správe frekvenčného spektra ako o jednej z možností a umožňuje sa, aby za určitých podmienok členské štáty zaviedli obchodovanie s frekvenčným spektrom[9].

Zlepšovanie efektívneho využívania frekvenčného spektra je tiež hlavným dôvodom toho, že niekoľko krajín v rámci EÚ i mimo nej trhové reformy už implementovalo alebo je v začiatočnej fáze prechodu na takéto reformy[10].

Spoločná cesta vpred

Harmonizácia využívania frekvenčného spektra na úrovni EÚ bola úspešne implementovaná v niektorých frekvenčných pásmach, aby sa zabezpečila rýchla implementácia nových technológií a využili výhody vyplývajúce z úspor z rozsahu. Väčšina frekvencií však nie je koordinovaná na úrovni EÚ a v dôsledku odlišujúcich sa politík členských štátov naďalej dochádza k obmedzovaniu rozvoja vnútorného trhu.

Koordinovaným zavedením trhov s frekvenčným spektrom v EÚ je možné zredukovať také problémy a zároveň umožniť de facto harmonizáciu efektívnejšieho využívania frekvenčného spektra. V štúdii vypracovanej pre Komisiu sa analyzovali vedľajšie účinky odlišujúcich sa politík na zavedenie obchodovania a flexibility. Zistilo sa, že ak by sa jedna krajina rozhodla nereformovať svoju politiku správy frekvenčného spektra prijatím takých opatrení, spôsobilo by to náklady pre ostatné krajiny, ak by sa ale jedna krajina rozhodla pripojiť k reformnému programu, pre ostatné krajiny by to znamenalo dodatočné prínosy. Vnútroštátnym reformám by bolo možné pripísať 60 až 70 % prínosov, kým 30 až 40 % z nich by vyplynulo z uskutočnenia tohto prechodu vo všetkých krajinách EÚ. Pri kvalitatívnom dôvodení, z ktorého vychádzajú tieto výpočty, sa vychádza z rovnakého druhu vedľajších účinkov, ktoré sa v EÚ vyskytli v súvislosti s vnútorným trhom.

Umožnením obchodovania s frekvenčným spektrom by sa vytvorili podmienky pre bezproblémové poskytovanie cezhraničných služieb na základe pravidiel uplatňovaných v rámci Spoločenstva a vytvoril by sa jeden z najväčších trhov so službami využívajúcimi frekvenčné spektrum na svete. Tým by sa rýchlo zlepšilo konkurenčné postavenie EÚ a výrazne by sa podnietila inovácia.

5. KľÚčOVÉ OTÁZKY, KTORÉ JE POTREBNÉ ZVÁžIť PRI VYTVÁRANÍ EURÓPSKYCH TRHOV S FREKVENčNÝM SPEKTROM

Pri zavádzaní trhov s frekvenčným spektrom je potrebné vysporiadať sa s určitými problémami, ktoré je možné riešiť len na základe dohody o politických cieľoch v rámci EÚ ako celku a prostredníctvom sústredenej pozornosti na niektoré kľúčové implementačné aspekty.

5.1. Dohoda o cieľoch

Cieľom politickej dohody by malo byť zriadenie fungujúcich trhov s frekvenčným spektrom pri súčasnom zavedení obchodovateľnosti a flexibilného využívania podstatnej časti frekvenčného spektra do roku 2010. Tým by sa všetkým dotknutým účastníkom poskytla možnosť pripraviť sa na nový systém správy frekvenčného spektra a zabezpečil by sa plynulý prechod na trhy so službami využívajúcimi frekvenčné spektrum.

5.2. Frekvenčné pásma

V záujme dosiahnutia uvedených cieľov by sa možnosť obchodovať s frekvenčným spektrom mala vzťahovať na jeho podstatnú časť. Postupný prístup („krok za krokom“), ktorým by sa zaviedlo niekoľko „skúšobných frekvenčných pásiem“, nedokáže vyvolať intenzívnejšiu hospodársku súťaž a inováciu. Pri obmedzenej možnosti obchodovať s frekvenčným spektrom by mohlo vzniknúť nebezpečenstvo praktík hromadenia brániacich hospodárskej súťaži a obmedzila by sa možnosť poučiť sa zo skúseností.

Tento návrh sa netýka frekvenčného spektra využívaného vo verejnom záujme ako napr. obrana a vedecké služby, alebo frekvenčného spektra využívaného na globálnej úrovni ako napr. letectvo a družice.

Skutočnosť, že najlepšie predpoklady na zabezpečenie prínosov sa spájajú s frekvenčnými pásmami využívanými na terestriálne elektronické komunikačné služby, je všeobecne známa a podložená štúdiami a verejnými diskusiami. Tieto frekvenčné pásma sa do veľkej miery prekrývajú s počiatočnými frekvenčnými pásmami, ktoré si niektoré členské štáty vybrali v rámci svojho národného prístupu k trhom s frekvenčným spektrom[11], a sú ťažiskom práce RSPG na strategickom prístupe ku konvergencii.

S cieľom zabezpečiť efektívnu spoluprácu vedúcu k hmatateľným výsledkom na úrovni Spoločenstva navrhuje Komisia zaviesť trhy pre tie frekvencie, ktoré sa v súčasnosti používajú na tieto účely, napríklad :

- terestriálne mobilné komunikačné služby vrátane napr. frekvencií na verejné mobilné služby ako GSM a 3G a frekvencií používaných v rámci uzavretých užívateľských skupín ako súkromné mobilné rádiové systémy (PMR) a externý rozhlas (PAMR);

- terestriálne pevné bezdrôtové komunikačné služby vrátane napr. frekvencií na bezdrôtovú miestnu slučku (Wireless Local Loop), širokopásmový bezdrôtový prístup (Broadband Wireless Access) a mikrovlnné prepojenia;

- terestriálne televízne a rádiové vysielacie služby vrátane napr. frekvencií na miestne, regionálne a národné vysielanie.

Výber súčasných frekvenčných pásiem bude potrebné schváliť v rámci koordinačného postupu a na základe zhodnotenia vplyvu bude potrebné vypracovať konkrétne legislatívne návrhy. V tomto kontexte, by mali byť dôsledne zobraté do úvahy náklady malých hospodárskych subjektov.

Očakáva sa, že uvedené frekvenčné pásma sa začnú prevádzkovať na trhovom základe už čoskoro. K mnohým už boli pridelené individuálne práva na využívanie konkrétnych „frekvenčných blokov“ v konkrétnych zemepisných oblastiach a držitelia práv často zodpovedajú za svoje vlastné sieťové plánovanie a majú skúsenosti v oblasti aktualizácie technológií a pôsobenia na trhu. Opätovný prídel frekvenčného spektra, ktoré sa uvoľní vo forme digitálnej dividendy, ešte viac podporí efektívne využívanie týchto frekvenčných pásiem (hoci sa môže rozhodnúť, že časť dividendy sa bude spravovať prostredníctvom iných modelov)[12].

Aby sa učinilo zadosť osobitému charakteru verejného vysielania, je potrebné pochopiť, že možnosť užívateľov frekvenčného spektra obchodovať s frekvenciami a využívať ich flexibilnejším spôsobom je ich alternatívou, nie povinnosťou. Takisto môže byť potrebné prehodnotiť domnienku, že na vysielanie ako vec verejného záujmu sa vyžaduje terestriálne frekvenčné spektrum, keďže povinnosti v súvislosti s pokrytím je možné splniť inými prostriedkami ako terestriálnym bezdrôtovým prenosom vzhľadom na to, že konvergencia a viacnásobné platformy sa čoraz viac stávajú každodennou skutočnosťou. Tento fakt nie je v rozpore s cieľom zabezpečiť poskytovanie služby verejného vysielania ani s inými naďalej platnými cieľmi v oblasti verejného záujmu.

Pri predpokladanom rozsahu frekvenčných pásiem, s ktorými sa bude môcť obchodovať, by sa minimalizovalo riziko praktík hromadenia frekvenčného spektra, keďže prevádzkovatelia by nemali zdroje ani podnety na získanie dominantného postavenia na trhu. Ak by aj do istej miery vznikli v rámci hospodárskej súťaže problémy, v právnych predpisoch práva hospodárskej súťaže sú ustanovené v princípe primerané a dostatočné nápravné opatrenia. V prípade, že v dôsledku nadbytočných zákazov a obmedzení súvisiacich s používateľskými právami k frekvenčnému spektru vzniknú prekážky vstupu na trh, najprimeranejším nápravným opatrením bude odstránenie príslušných obmedzení.

5.3. Prechod na trhový prístup

Očakáva sa, že zavedenie trhov s frekvenčným spektrom bude mať vplyv na hodnotu súčasných licencií, obchodovateľných alebo neobchodovateľných, ako aj na súvisiace investície. Taký vplyv môže mať rôzny dopad na držiteľov práv. V každom prípade sa prostredníctvom takého vplyvu odzrkadlia súčasné a budúce licenčné podmienky, ako aj úroveň konkurencieschopnosti v celom Spoločenstve.

V procese prechodu na trhový prístup by členské štáty mali zohľadniť legitímne záujmy držiteľov práv a zároveň zabezpečiť dodržiavanie požiadaviek podľa právnych predpisov práva hospodárskej súťaže a všeobecných zásad komunitárneho práva. Aby sa predišlo penalizácii súčasných držiteľov práv môže sa ukázať potrebným napríklad poskytnúť im väčšiu voľnosť pri výkone ich práv a odstrániť neopodstatnené obmedzenia vzťahujúce sa na výkon takých práv. Malo by sa tak urobiť postupne a nediskriminačným spôsobom, pokým sa bude vyvíjať trhová cena používateľských práv k frekvenčnému spektru.

5.4. Vymedzenie používateľských práv k frekvenčnému spektru

Bolo by potrebné aproximovať určité aspekty obchodovateľných práv ako napr. spoločný formát (dokument alebo „názov“), a napokon aj hmotnoprávne normy, prostredníctvom ktorých sa vymedzuje možnosť užívateľov vykonávať svoje práva a obchodovať s nimi. Tým by sa znížili transakčné náklady, zlepšila transparentnosť na trhu a zvýšila právna istota v celej EÚ. Takisto by tým zjednodušila zmena vlastníctva a podporilo by sa efektívne využívanie frekvenčného spektra, čím by sa umožnili rozsiahle inovácie a úspory z rozsahu.

5.5. Koordinácia informácií

Pre fungovanie trhov s frekvenčným spektrom je zásadne dôležité, aby spoľahlivé informácie boli ľahko dostupné. V súčasnosti sa také informácie nachádzajú vo vnútroštátnych databázach, ktoré používajú rôzne formáty. V budúcnosti by sa mali predkladať koordinovaným spôsobom, aby sa uľahčilo porovnávanie používateľských práv k frekvenčnému spektru a aby kupujúci mohli nájsť potenciálnych predajcov v celej EÚ. Preto je nevyhnutné zriadiť portál pre celú EÚ, prostredníctvom ktorého sa na jednom mieste zabezpečí prístup k informáciám o prideľovaní frekvencií, pridelených používateľských právach k frekvenčnému spektru (vnútroštátne registre), dostupnosti obchodovateľného frekvenčného spektra, ktoré je doposiaľ nepridelené alebo sa stane obchodovateľným v dohľadnom čase, ako aj o príslušných vnútroštátnych regulačných a právnych predpisoch. To je možné dosiahnuť prostredníctvom ďalšieho budovania alebo rozširovania súčasných informačných štruktúr, akou je EFIS, databáza Európskeho rádiokomunikačného úradu.

5.6. Neutralita služieb a technológií

Keďže obmedzenia vzťahujúce sa na technológie a služby sú v čoraz väčšom rozpore s konvergenciou, je dôležité riešiť otázku skombinovateľnosti obchodovateľných práv s flexibilitou, t. j. práva používateľa frekvenčného spektra využívať toto frekvenčné spektrum na účely akejkoľvek služby, pokiaľ sú splnené všetky technické požiadavky.

Neutralita technológií predstavuje princíp, ktorý vychádza zo súčasného regulačného rámca na úrovni EÚ a ktorý je potrebné uplatňovať vo vzťahu k frekvenčnému spektru v záujme minimalizácie obmedzení a súčasného vhodného vysporiadania sa s rušením. Je však potrebné uvedomiť si, že v určitých prípadoch nevyhnutné riadenie rušenia prináša obmedzenia, ktorých praktický prínos je pre každý druh technológií iný. Neutralita služieb znamená, že službu poskytovanú prostredníctvom užívacích práv k frekvenčnému spektru si vyberá držiteľ práv. Obmedzovanie služieb, na účely ktorých je možné využívať frekvenčné spektrum, nie je zo všeobecného hľadiska technickej správy frekvenčného spektra odôvodnené. V rádiokomunikačnom poriadku, v ktorom sa ustanovujú pravidlá predchádzania cezhraničnému rušeniu, sú však na úrovni Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) vymedzené rozsiahle kategórie. V oblasti terestriálnej elektronickej komunikácie takáto kategorizácia rýchlo stráca aktuálnosť.

V niektorých prípadoch je prínos obmedzovania služieb očividný a odôvodniteľný (napr. dosiahnutie interoperability služieb), a došlo aj k tomu, že vďaka takému prístupu sa veľmi úspešne vytvorili trhy so službami a uspokojil sa spotrebiteľský dopyt. Preto je dôležité špecifikovať kritériá ustanovenia výnimiek tam, kde by obmedzovanie služieb pri prídele užívacích práv k frekvenčnému spektru mohlo byť odôvodnené, a v iných prípadoch uplatňovať pravidlo neutrality služieb.

6. ĎALšIE KROKY K VYTVORENIU TRHOV S FREKVENčNÝM SPEKTROM

Prvoradým cieľom tohto oznámenia je dosiahnuť politickú dohodu na úrovni EÚ o široko koncipovanom cieli vytvorenia trhov s frekvenčným spektrom do roku 2010.

Na dosiahnutie tohto cieľa má Komisia v úmysle pracovať na rozvoji týchto kľúčových znakov v rámci prístupu EÚ k obchodovaniu s frekvenčným spektrom:

Možnosť obchodovania

- právo obchodovať s individuálnymi právami na využívanie frekvencií v rámci skupiny vymedzených frekvenčných pásiem na elektronické komunikačné služby,

- vymedzenie postupu zahrnutia frekvenčných pásiem do režimu obchodovania,

- rozvoj počiatočného výberu frekvenčných pásiem.

Neutralita technológií

- vymedzenie neutrality technológií, zavedenie čo najmenej okliešťujúcich obmedzení.

Neutralita služieb

- vymedzenie konkrétnych podmienok poskytovania služieb, ktoré by v budúcnosti mohli byť spojené s využívaním frekvenčných pásiem.

Používateľské práva k frekvenčnému spektru

- aproximácia používateľských práv k frekvenčnému spektru; spoločný formát spoločných vymedzení rôznych hmotnoprávnych aspektov týchto práv, ktoré vymedzujú možnosť používateľov využívať svoje práva a obchodovať s nimi.

Transparentnosť

- prístup k informáciám potrebným pre trhy s frekvenčným spektrom, vrátane informácií o prideľovaní frekvenčného spektra a pridelených užívacích právach k nemu (vnútroštátne registre), ktorý sa zabezpečí harmonizovaným spôsobom na jednom mieste prostredníctvom portálu pre celú EÚ.

Predmetom revízie regulačného rámca, ktorá sa začne v polovici roku 2006, budú predovšetkým opatrenia týkajúce sa možnosti obchodovania, neutrality technológií a neutrality služieb. Súčasne s legislatívnym procesom musí prebiehať hodnotenie vplyvu a aktívny dialóg s členskými štátmi, ako aj koordinačný proces, ktorý môže zahŕňať aj otázky vylúčené z rámcovej revízie. Tým sa umožní rozvoj praktickej implementácie obchodovania a zároveň sa v krátkodobom horizonte zabráni nákladným odkladom a rozdrobovaniu. Komisia môže v prípade potreby takisto vydávať odporúčania. Čo najskôr by sa mali vytvoriť koordinačné skupiny, ktoré sa budú zaoberať uvedenými kľúčovými aspektmi. Medzi koordinačným a legislatívnym postupom by malo dochádzať k vzájomnej výmene informácií a posilňovaniu.

Zároveň s uvedeným procesom by mali systematicky prebiehať verejné diskusie o konkrétnych návrhoch. Komisia plánuje podať správu o dosiahnutom pokroku v rámci výročnej správy o politike frekvenčného spektra.

7. ZÁVERY

Reforma správy frekvenčného spektra v EÚ spočívajúca v zavedení trhového prístupu k rozdeľovaniu frekvenčného spektra je náročnou úlohou. Stojí však za to sa na ňu podujať, pretože efektívne zavedenie trhov s frekvenčným spektrom by bolo:

- prínosom pre Európu, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, inovačný potenciál a posilnenie vnútorného trhu, ako aj rozšírenie škály služieb poskytovaných spotrebiteľom a pozitívne vplyvy na vytváranie pracovných príležitostí a zahraničný obchod,

- dobre načasované a potrebné, pretože správa frekvenčného spektra v takej podobe, v akej sa uskutočňuje doteraz, dosiahla v dôsledku technologického pokroku, rastúceho dopytu po zdrojoch frekvenčného spektra a rýchlosti zmien podnikateľských zámerov a trhov svoje hranice.

- uskutočniteľné v navrhovanom časovom rámci.

Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu ministrov, aby schválili prístup opísaný v tomto oznámení.

[1] V oznámení COM(2005) 411: Pokroková politika rádiového frekvenčného spektra pre Európsku úniu: 2. výročná správa predstavuje Komisia svoj komplexný prístup k tejto problematike.

[2] Štúdia „Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community“ http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm

[3] http://rspg.groups.eu.int

[4] „Rethinking the European ICT agenda: Ten ICT breakthroughs for reaching Lisbon goals“.

[5] Nariadenie Rady z 10.12.2004, pozri 15472/04 (tlač 345).

[6] „The economic costs of spectrum misallocation“, Jerry Ellig, May 2005, http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas

[7] Rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre č. 676/2002/ES.

[8] Rámcová smernica č. 2002/21/ES, smernica o oprávnení č. 2002/20/ES.

[9] Regulácia rádiového frekvenčného spektra je takisto dôležitým prostriedkom, ktorý v spojení so smernicou o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody č. 1999/5/ES prispieva k vnútornému trhu so zariadeniami.

[10] V rámci EÚ sú to DK, IT, NL, HU, AT, PT, SK, SI, SE a UK.

[11] Komisii je známa skutočnosť, že niektoré členské štáty plánujú uplatniť trhový prístup aj na iné frekvenčné pásma.

[12] Pozri Oznámenie o urýchlení prechodu od analógového terestriálneho vysielania k digitálnemu, KOM(2005) 204 a súvisiaci pracovný dokument útvarov Komisie SEC(2005) 661, s. 10.