SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 8.12.2010 
SEK(2010) 1497 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný materiál k dokumentu 
  
OZNÁMENIE KOMISIE 
 
Posilňovanie sank čných režimov v odvetví finan čných služieb 
{SEK(2010) 1496 v kone čnom znení} 
{KOM(2010) 716 v kone čnom znení} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
V dôsledku finan čnej krízy sa na finan čnom trhu vynorila otázka, či sa pravidlá tohto trhu 
vždy dodržiavajú a uplat ňujú tak, ako by sa uplat ňovať mali.  
V nadväznosti na politický mandát, ktorý udelila Rada ECOFIN v roku 2007, uskuto čnila 
Komisia spolu s výbormi orgánov doh ľadu v európskom sektore finan čných služieb 
preskúmanie koherentnosti, rovnocennosti a skuto čného používania sank čných právomocí 
v členských štátoch ( ČŠ).  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Z predbežnej analýzy uskuto čnenej na základe informácií poskytnutých výbormi orgánov 
dohľadu vyplýva, že vo vnútroštátnych sank čných režimoch existujú ur čité rozdiely 
a slabé miesta , pričom tieto režimy zjavne nie vž dy poskytujú istotu, že sankcie sú 
dostatočne účinné, primerané a odrádzajúce.  
Úroveň administratívnych pe ňažných sankcií sa v jednotlivých ČŠ značne líši, pri čom 
v niektorých ČŠ sa javí by ť príliš nízka i v prípade rovnakého druhu porušenia noriem. Vo 
finančnom sektore, kde mnohými  potenciálnymi porušovate ľmi sú finan čné inštitúcie so 
značnými obratmi, sa pokuty vo výške nieko ľko tisíc eur javia by ť nedostato čne odrádzajúce.  
Niektoré ČŠ nemajú k dispozícii dôležité druhy sank čných právomocí (napr. odobratie 
povolenia) v prípade ur čitých porušení noriem, pri čom takéto právomoci môžu by ť 
nevyhnutné na ú činné sankcionovanie protiprávneho konania.  
Rozdiely existujú aj v druhu osôb, ktoré možno sankcionova ť: v niektorých ČŠ sa sankcie 
nevzťahujú na fyzické alebo právnické osoby. Preto sa s nimi v prípade konkrétneho 
porušenia bude zaobchádza ť rôznymi spôsobmi v závislosti od ČŠ, v ktorom k protiprávnemu 
konaniu došlo.  
Kritériá, ktoré sa zoh ľadňujú pri ur čovaní úrovne ukladaných sankcií, sa významne líšia a nie 
vždy zahŕňajú faktory (napr. požitky získané pro tiprávnym konaním), ktoré sú dôležité pri 
zabezpečovaní primeranosti a odrádzajúcej povahy sankcií. 
Niektoré ČŠ majú pre ur čité protiprávne konania trestné sankcie, zatia ľ čo iné ČŠ majú iba 
administratívne sankcie. Trestné sankc ie vysielajú jednotlivým páchate ľom silný signál 
nesúhlasu a mohli by ma ť dôležitý odrádzajúci ú činok.  
Určité rozdiely existujú na úrovni uplat ňovania sankcií v jednotlivých ČŠ vrátane tých, 
v ktorých sektory bankovníctva a pois ťovníctva majú podobnú ve ľkosť.  
Zistené problémy  
Vyššie opísané rozdiely a slabé miesta môžu:  
1. spôsobi ť, že sankcie za porušenia prá vnych predpisov EÚ o finan čných službách nebudú 
dostatočne účinné, primerané a odrádzajúce ;  
2. viesť k narušeniu hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu ; a  
SK 3   SK 3. mať negatívny vplyv na finan čný dohľad.  
Tieto problémy môžu spôsobi ť nedodržiavanie pravidiel EÚ pre finan čné služby, čím sa môže 
zvýšiť riziko manipulácie tr hu a netransparentnosti, čo môže by ť v konečnom dôsledku 
škodlivé pre správne fungovanie finan čných trhov.   
Táto situácia obsahuje rizi ko, že sa závažným spôsobom naruší ochrana spotrebite ľa 
a integrita trhu , čo môže ma ť negatívny vplyv na celé hospodárstvo.  
S touto situáciou je  spojené aj riziko podkopania dôvery vo finan čný sektor .  
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Na podporu odrádzajúcej povahy sankcií, a tým na zabezpe čenie rovnakých podmienok, 
jednotného uplat ňovania právnych pre dpisov EÚ o finan čných službách a úplnej spolupráce 
medzi vnútroštátnymi orgánmi doh ľadu v celej EÚ sa zdá by ť potrebná konvergencia 
vnútroštátnych sank čných režimov. Tieto ciele sa dajú dosiahnu ť prostredníctvom opatrení 
EÚ lepšie než rozli čnými vnútroštátnymi iniciatívami. Na dosiahnutie dostato čnej 
konvergencie by nesta čilo samotné lepšie uplat ňovanie jestvujúcich sank čných právomocí 
príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni.  
4. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Opatreniami EÚ by sa mohli splni ť tieto všeobecné politické ciele:  
• obnovenie dôvery vo finan čný sektor;  
• lepšia ochrana používate ľov finančných služieb; 
• bezpečnosť, stabilita a integrita finan čných trhov; 
• dodržiavanie finan čných pravidiel EÚ, čím sa prispeje k správnemu fungovaniu 
finančných trhov. 
Aby bolo možné dosiahnu ť uvedené ciele, treba zrealizova ť tieto špecifické ciele: 
• účinnosť, primeranos ť a odrádzajúca povaha sankcií; 
• vypracovanie rovnakých podmienok, čím sa zníži po čet regulačných arbitráží; 
• účinný dohľad nad finan čnými inštitúciami. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY , ANALÝZA VPLYVU A POROVNANIE  
V tejto fáze je analýza obmedzená na všeobecné posúdenie možných variantov s cie ľom 
zblížiť a posilni ť vnútroštátne sank čné režimy. V zvažovaných možnostiach politiky sa 
neriešia špecifické opatrenia, ktoré budú potrebné v jednotlivých dotknutých sektoroch 
(bankovníctvo, pois ťovníctvo, cenné papiere). Tieto opa trenia sa posúdia vtedy, ke ď Komisia 
predloží záväzné návrhy.  
SK 4   SK 5.1. Možnosti politiky v súvisl osti s obsahom opatrení 
Identifikovaných bolo pä ť oblastí pre potenciálne opatrenia EÚ. Pre každú oblas ť sa 
analyzovali a porovnávali rozli čné možnosti politiky. 
OBLASŤ 1: Druh administratí vnej sankcie a úrove ň administratívnych 
peňažných sankcií  
Táto oblas ť sa týka druhu a úrovne administ ratívnych sankcií, s ktorými sa po číta vo 
vnútroštátnych právnych predpisoch.  
Možnosti  
1: žiadne opatrenie EÚ  
2: minimálne spolo čné ustanovenia o druhu administratívnych sankcií a úrovni pe ňažných sankcií za hlavné formy 
protiprávneho konania  
3: jednotný druh administratívnych sankcií a úrove ň peňažných sankcií za hlavné formy protiprávneho konania  
4: jednotný druh administratívnych sankcií a úrove ň peňažných sankcií za všetky formy protiprávneho konania 
v celej EÚ  
V rámci možnosti 1  by ČŠ len ťažko boli ochotné porovna ť si druh sankcií a úrove ň 
peňažných sankcií, s ktorými po čítajú, so sankciami predpokladanými v iných členských 
štátoch a spochybni ť účinnosť svojho vlastného režimu. Rozdiely by pretrvávali. 
Možnosťou 2  by sa pomohlo zaisti ť, aby sa k protiprávnym konaniam pristupovalo vo 
všetkých ČŠ podobným spôsobom, čím by sa posilnilo vypracúvanie rovnakých pravidiel hry 
na európskych finan čných trhoch. Zvýšila by sa  tým dôvera spotrebite ľov a mohlo by to vies ť 
k väčšej miere cezhrani čného predaja produktov finan čných služieb. Ak by sa príslušným 
orgánom poskytli rovnocenné minimálne sank čné právomoci, zlepšil by sa cezhrani čný 
dohľad. Odrádzajúca povaha sa nkcií by sa zvýšila aspo ň v tých ČŠ, ktoré majú v sú časnosti 
príliš nízke úrovne sankcií. Znížili by sa riziká vyplývajú ce z konania v rozpore s právnymi 
predpismi EÚ, čo by bolo v prospech ochrany spotrebite ľov, hospodárskej sú ťaže medzi 
finančnými inštitúciami, bezpe čnosti a integrity finan čných trhov. ČŠ by dostali možnos ť ísť 
nad rámec minimálnych kritérií EÚ a prispôsobova ť sankcie špecifickosti jednotlivých 
vnútroštátnych právnych systémov. Zmeny vnútro štátnych právnych predpisov by boli nutné 
iba v niektorých ČŠ. Očakáva sa, že ČŠ budú ma ť obmedzené náklady na dodržiavanie 
právnych predpisov.  
Možnosť 3 by bola ú činná pri zabezpe čovaní rovnakých podmienok, pretože by sa ňou 
znížila možnos ť, že poskytovatelia finan čných služieb budú potenciálne vies ť regulačnú 
arbitráž oh ľadom sank čných režimov v jednotlivých členských štátoch. Zvýšil by sa ňou 
odrádzajúci ú činok sankcií a následne by sa znížili riziká vyplývajúce z konania v rozpore s 
právnymi predpismi EÚ, čo by bolo v prospech ochrany spotrebite ľov, hospodárskej sú ťaže, 
bezpečnosti a integrity finan čných trhov. Členské štáty by však nemohli ustanovova ť ďalšie 
druhy sankcií alebo vyššie úrovne pokút než tie, ktoré by boli ustanovené v jednotnom rámci 
EÚ. Táto možnos ť by si pravdepodobne vyžadovala  významné zmeny vo všetkých 
vnútroštátnych právnych systémoch. 
Možnosť 4 by bola najú činnejšia, pokia ľ ide o zabezpe čenie rovnakých podmienok 
a zvýšenie dôvery medzi orgánmi doh ľadu, pretože by sa ňou odstránili všet ky rozdiely. 
Vyžadovala by si však zásadné zmeny vo všetkých vnútroštátnych právnych systémoch 
SK 5   SK a odstránila by sa ňou akáko ľvek flexibilita v zaobchádzaní s konaním, ktoré je v rozpore s 
právnymi predpismi EÚ. Náklady na dodrži avanie právnych predpisov by mohli by ť značné 
a jednotný režim by nemusel by ť v súlade s vnútroštátnym právnym systémom a kultúrou 
jednotlivých ČŠ.  
OBLASŤ 2: Adresáti administratívnych sankcií  
Táto oblas ť sa zaoberá možnos ťou uplatňovať sankcie na fyzické os oby a/alebo na právnické 
osoby zodpovedné za konanie, ktoré je v rozpore s pravidlami EÚ o finan čných službách.  
Možnosti  
1: žiadne opatrenie EÚ  
2: sankcie uplatnite ľné tak na fyzické, ako aj na právnické osoby  
V rámci možnosti 1  by ČŠ pravdepodobne nerozšírili rozs ah pôsobnosti sankcií, ako ho 
v súčasnosti ustanovujú ich právne systémy, čím by sa pravdepodobne nezabezpe čila 
optimálna odrádzajúca povaha sankcií.  
Opačný účinok by sa dosiahol možnosťou 2 , ktorou by sa výrazne zvýšila odrádzajúca 
povaha sankcií, čím by sa zabezpe čilo lepšie dodržiavanie prá vnych predpisov EÚ. To by 
malo pozitívny vplyv na ochranu spotrebite ľov, spravodlivú hospodársku sú ťaž, bezpe čnosť 
a integritu finan čných trhov. Táto možnos ť by mala pozitívny vplyv na rovnaké podmienky 
na európskom finan čnom trhu a zvýšila by sa ňou dôvera spotrebite ľov a vzájomná dôvera 
medzi orgánmi doh ľadu. Legislatívne opatrenia by boli potrebné iba v tých ČŠ, kde sa rozsah 
pôsobnosti sankcií nevz ťahuje na fyzické aj právnické osoby.  
OBLASŤ 3: Faktory zoh ľadňované pri stanovovaní sankcií  
Táto oblas ť sa týka prvkov, ktoré príslušné orgány zvažujú vtedy, ke ď rozhodujú o druhu 
administratívnych sankcií a/al ebo výške administratívnej pe ňažnej sankcie, ktorá sa má 
uplatniť na páchate ľa špecifického protiprávneho konania.  
Možnosti  
1: žiadne opatrenie EÚ  
2: určité kľúčové faktory, ktoré majú zoh ľadňovať všetky orgány  
3: zoznam vy čerpávajúcich a identických faktorov, ktoré majú zoh ľadňovať všetky vnútroštátne orgány  
Zatiaľ čo závažnos ť protiprávneho konania by zohľadňovali všetky ČŠ, v rámci možnosti 
1 by sa iné faktory zoh ľadňovali iba v niektorých ČŠ alebo pri ur čitých porušeniach 
protiprávnych konaniach. To by pravdepodobne neposta čovalo na zaistenie odrádzajúcej 
povahy sankcií v optimálnej miere.  
Možnosť 2 by umož ňovala lepšie prispôsobi ť ukladané sankcie vplyvu porušenia noriem 
a osobným podmienkam porušovate ľa, čím by sa pomohla zabezpe čiť ich účinnosť, 
primeranos ť a odrádzajúca povaha. Zvýšenou konverg enciou spôsobu, akým sa v celej 
Európe uplat ňujú sankcie, by sa u ľahčila spolupráca medzi príslušnými orgánmi. Lepšie by 
bola zabezpe čená primeranos ť sankcií a zvýšila by sa ich odrádzajúca povaha, čím by sa 
znížili riziká vyplývajúce z konania v rozpore s právnymi predpismi EÚ. Zoh ľadňovaním 
SK 6   SK kooperatívneho správania porušovate ľa by sa pomohlo odha ľovať protiprávne konanie. 
Očakáva sa, že náklady na dodržiav anie právnych predpisov pre ČŠ budú obmedzené. 
V rámci možnosti 3  by sa lepší cezhrani čný dohľad zabezpe čil jednotnos ťou spôsobu, akým 
sa uplatňujú sankcie. Jednotné uplat ňovanie faktorov predpokladaných v možnosti 2 by malo 
rovnaké vplyvy ako možnos ť 2, pokia ľ ide o primeranos ť a odrádzajúcu povahu sankcií 
a lepšie odha ľovanie porušení noriem. Na zozname by však  boli zahrnuté iba faktory, ktoré sa 
dajú uplat ňovať rovnakým spôsobom vo všetkých vnút roštátnych právnych systémoch, čím 
by sa predišlo možnosti zoh ľadňovať aj iné faktory, ktoré by mohli by ť relevantné 
v niektorých právnych systémoch. Náklady na  dodržiavanie právnych  predpisov môžu by ť 
vysoké, pretože táto možnos ť znamená revíziu všetkých usta novení týkajúcich sa spôsobu, 
akým sa sankcie uplat ňujú.  
OBLASŤ 4: Trestné sankcie  
Táto oblas ť sa týka uplat ňovania trestných sankcií za konanie,  ktoré je v rozpore s právnymi 
predpismi EÚ o finan čných službách.  
Možnosti  
1: žiadne opatrenie EÚ  
2: zavedenie trestných sankcií za najzávažnejšie protiprávne konania  
V rámci možnosti 1  je nepravdepodobné, že ČŠ by zrevidovali svoje trestnoprávne predpisy 
s cieľom dosiahnu ť ďalšiu konvergenciu v tejto oblasti.  
Možnosťou 2  by sa vyslal silný signál nesúhlasu, ktorým by sa mohla zvýši ť odrádzajúca 
povaha sankcií a ktorý by mohol ma ť priaznivý vplyv na verejné ponímanie vhodnosti 
sankcií. Nie všetky porušenia noriem by pod liehali trestným sankciám, ale len tie 
najzávažnejšie, pre ktoré sú tres tné sankcie najefektívnejším, najú činnejším 
a najodrádzajúcejším nástrojom na dosiahnuti e náležitého presadzovania pravidiel EÚ 
o finančných službách. Trestné sankcie by sa ustanovi li iba v oblastiach, kde to je prísne 
nevyhnutné.  
OBLASŤ 5: Opatrenia EÚ na podporu ú činného uplat ňovania sankcií  
Táto oblas ť sa týka mechanizmov, ktoré by ČŠ mohli zavies ť s cieľom zlepši ť uplatňovanie 
sankcií, najmä zis ťovanie porušení noriem. Predpokladané opa trenia EÚ by sa zameriavali na 
(1) kľúčové právomoci a nástroje vyšetrovania dané k dispozícii všetkým príslušným 
orgánom a (2) spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi.  
Možnosti  
1: koordinácia zo strany európskych orgánov doh ľadu – žiadne dodato čné opatrenie zo strany EÚ  
2: dodato čné opatrenia EÚ na zabezpe čenie toho, aby všetky ČŠ ustanovili k ľúčové vyšetrovacie právomoci a 
nástroje   
V rámci možnosti 1 , zatiaľ čo určité ČŠ by aj na ďalej mali ustanovené pravidlá 
„informátorstva“ (whistleblowing), ve ľká väčšina ČŠ by pravdepodobne nezaviedla 
konzistentné a predvídate ľné programy na ochranu informátorov a nevy ňala by ich spod 
sankcií, ke ď sa zúčastňujú porušovania predpisov (progr amy miernejšieho režimu pri 
SK 7   SK udeľovaní sankcií). Cie ľ posilnenia vnútroštátnych sank čných režimov by sa mohol do ur čitej 
miery dosiahnu ť prostredníctvom koordinácie ak tivity nových európskych orgánov doh ľadu.  
Možnosť 2 by bola ú činnejšia, pokia ľ ide o lepšie presadzovanie sankcií, pretože na 
odhaľovanie protiprávneho konania by boli k dispozícii nov é nástroje. Ke ď sa protiprávne 
konania budú pravidelne odha ľovať a trestať, zvýši sa odrádzajúca povaha a ú činnosť sankcií. 
Povedomie, že porušovatelia noriem sú zvy čajne odhalení a ú činne potrestaní, by takisto 
obnovilo dôveru vo finan čný sektor.  
5.1.1.  Uprednost ňovaný balík politických možností 
Pre päť identifikovaných oblastí bol i vybraté tieto možnosti:  
• OBLASŤ 1: zavedenie minimálnych spolo čných kritérií pre druh a úrove ň 
administratívnych sankcií; 
• OBLASŤ 2: sankcie uplatnite ľné tak na fyzické, ako aj na právnické osoby; 
• OBLASŤ 3: nieko ľko kľúčových faktorov, ktoré majú všet ky vnútroštátne orgány 
zohľadňovať;  
• OBLASŤ 4: zavedenie trestných sankcií za najzávažnejšie porušenia noriem; 
• OBLASŤ 5: posilnenie m echanizmov na u ľahčenie odha ľovania porušení noriem / 
presadzovania sankcií. 
5.2. Možnosti týkajúce sa povahy opatrení 
Pokiaľ ide o povahu opatrení, uvažovalo sa o št yroch možnostiach, ktoré by sa mohli prija ť 
v rámci implementácie súboru politickýc h možností identifikovaných v oddiele 5.1.  
• Možnosť č. 1: nezáväzné opatrenia na u ľahčenie aproximácie sank čných režimov.   
Pri neexistencii povinností by sa nezaistilo, že všetky ČŠ prijmú všetky potrebné opatrenia, 
pričom relevantné oblasti by každý ČŠ pravdepodobne riešil po svojom.   
• Možnosť č. 2: minimálna aproximácia sank čných režimov – sektorový prístup. 
Táto možnos ť sa javí by ť veľmi účinná, pretože by umož ňovala zavádza ť ustanovenia, ktoré 
by boli najvhodnejšie pre špecifický sektor a pre príslušný špecifický právny akt EÚ. ČŠ by 
stále mali možnos ť rozhodnú ť sa na základe vlastnej úvahy pri výbere a uplat ňovaní sankcií 
a mali by povolené ustanovova ť pravidlá prísnejšie ako minimálne normy. Táto možnos ť by 
nemusela nevyhnutne znamena ť významné zmeny vo vnútroštátnych sank čných režimoch. 
• Možnosť č. 3: minimálna aproximácia sank čných režimov – medzisektorový prístup. 
Táto možnos ť by umož ňovala implementova ť politické možnosti vybraté pre všetky oblasti 
s výnimkou oblasti 4, pretože sektorový prístup sa javí by ť nevyhnutný na identifikáciu 
najzávažnejších porušení noriem, pre kt oré sú potrebné trestné sankcie. Ke ďže rámec EÚ by 
sa mohol vz ťahovať iba na ve ľmi všeobecné oblasti, ČŠ by i naďalej mali zna čnú možnos ť 
rozhodnú ť sa na základe vlastnej úvahy pri implementácii spolo čných pravidiel, čím by sa 
znižovala ú činnosť tejto možnosti.  
SK 8   SK • Možnosť č. 4: plná aproximácia sank čných režimov – sektorový prístup. 
Táto možnos ť je v každom prípade nemožná v pr ípade oblasti 4, pretože európski 
zákonodarcovia nemajú právomoc plne harmonizova ť trestné sankcie. Plná aproximácia 
sankčných režimov by nebola vhodná pri implemen tácii politických opatrení vybratých pre 
oblasti 1 a 3, ktoré nezh ŕňajú zavedenie jednotných pravidiel.  
5.2.1.  Uprednost ňované politické nástroje  
Za najvhodnejšiu možnos ť sa považuje legislatívne opatrenie zamerané na minimálnu 
aproximáciu vnútroštátnych sank čných režimov, ktoré by sa potenciálne vz ťahovalo na všetky 
oblasti, ktoré sa majú vyrieši ť.  
Za najúčinnejší prístup sa považuje se ktorový prístup, ktorý by mohol by ť skombinovaný 
s medzisektorovým prístupom tak, že by sa ustanovili ur čité základné zásady pre všetky 
sektory. 
6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Vybraté možnosti politiky budú predstavené v oznámení, aby mohli všetky zainteresované 
strany k navrhovaným opatreniam predklada ť pripomienky. Komisia získanú spätnú väzbu 
vyhodnotí a zoh ľadní ju pri vypracúvaní záväzných návrhov.