Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Švédska na rok 2012,ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0328 final */





Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa národného programu reforiem Švédska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2015 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[5], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2011 – 2014. (4) Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (5) Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (6) Švédsko 20. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Švédsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní[7] k záveru, že Švédsko zažíva nerovnováhu, hoci nie je nadmerná. (7) Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je v prípade roku 2012 realistický a v prípade rokov 2013 – 2015 optimistický pri očakávanom raste HDP v priemere okolo 3,5 %. V prognóze Komisie z jari 2012 sa v roku 2013 predpokladá rast HDP vo výške 2,1 %. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dodržiavaním pravidiel švédskeho fiškálneho rámca vrátane cieľa v podobe prebytku čistých pôžičiek verejnej správy vo výške 1 % HDP v priebehu celého cyklu. Cieľom stratégie je takisto splniť požiadavky Paktu o stabilite a raste, najmä dodržanie referenčnej hodnoty 3 % HDP. V programe sa zmenil strednodobý rozpočtový cieľ z prebytku verejných financií vo výške 1,0 % HDP na deficit vo výške 1,0 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. V dôsledku tejto zmeny je pravdepodobné, že strednodobý rozpočtový cieľ, na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda[8], sa v priebehu programového obdobia dosiahne, a to aj po zohľadnení pravdepodobnosti ďalších expanzívnych diskrečných opatrení v roku 2013 alebo 2014, ktoré by mohli byť nevyhnutné na obnovu skutočnej hodnoty neindexovaných výdavkov verejnej správy. Určité riziká poklesu ohrozujúce rozpočtové prognózy od roku 2013 sú viazané na optimistické makroekonomické predpoklady. Po dočasnom porušení referenčnej hodnoty pre výdavky v roku 2012 by bol plánovaný rast výdavkov verejnej správy po zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov v súlade referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste od roku 2013. Pomer dlhu k DPH je pod 60 % HDP a v priebehu programového obdobia sa podľa programu predpokladá jeho ďalšie znižovanie. (8) Hĺbkovým preskúmaním vykonaným Komisiou podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa potvrdilo, že Švédsko má dosť vysokú úroveň zadlženia domácností. Hoci sa situácia na trhu s bývaním a hypotekárnom trhu v roku 2011 stabilizovala, naďalej pretrváva niekoľko štrukturálnych deformácií, ktoré ohrozujú stabilitu týchto trhov z dlhodobého hľadiska. Prijali sa príslušné opatrenia na posilnenie odolnosti finančného sektora. V súčasnosti je však zavedených niekoľko politík, ktoré môžu prispieť k volatilite na švédskom trhu s bývaním a ku kumulácii hypotekárneho dlhu, ktorým sa venovala menšia pozornosť: štedrý daňový odpočet úrokových platieb a nízke dane z nehnuteľného majetku, nízka miera amortizácie a prísna regulácia nájomného. Na strane ponuky bráni flexibilite ponuky bývania miestny monopol v plánovaní výstavby, zdĺhavé procesy územného plánovania a nedostatok konkurencie. (9) Napriek všeobecnému zlepšeniu situácie na trhu práce v roku 2011 je miera nezamestnanosti mladých ľudí a zraniteľných skupín naďalej vysoká, a to najmä v prípade ľudí z prostredia migrantov. Švédsko v súčasnosti na vyriešenie tejto situácie zavádza niekoľko opatrení aktívnej politiky trhu práce a uskutočňuje reformy v oblasti vzdelávania. Hoci je príliš skoro na hodnotenie vplyvu týchto opatrení, väčšina z nich sa zdá byť relevantná a dôveryhodná. Význam a účinnosť hlavného opatrenia zameraného na zamestnanosť mladých ľudí – zníženie DPH pre reštauračné a stravovacie služby – sú však otázne a je potrebné ich posúdiť. Navyše úroveň úsilia by sa mohla zvýšiť, ak by sa problémy riešili v širšej miere, a to aj zaoberaním sa pomerne vysokými mzdami na dolnom konci mzdovej stupnice a rozdielmi v ochrane zamestnanosti medzi stálymi a dočasnými zamestnancami. (10) Švédsko má v rámci EÚ druhé najvyššie výdavky na vývoj a výskum ako podiel na HDP a podľa prehľadu výsledkov výskumu a inovácií v Únii sa považuje za lídra v inováciách. Pokiaľ však ide o komercializáciu inovatívnych produktov, Švédsko je pod priemerom EÚ a vykazuje negatívny trend. Navyše sa zdá, že Švédsko zaostáva vo vytváraní rýchlorastúcich inovatívnych podnikov. Celková silná pozícia Švédska v oblasti vývoja a výskumu je navyše zraniteľná pre jeho silnú závislosť od niekoľkých veľkých nadnárodných spoločností, ktoré čoraz viac premiestňujú svoje činnosti v oblasti vývoja a výskumu za hranice Švédska. Tieto otázky by sa mali riešiť v novom návrhu zákona o vývoji a inováciách, ktorý sa má prijať na jeseň roku 2012. (11) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Švédska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (4). (12) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Švédska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1). (13) Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem Švédska na rok 2012 a jeho konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (2), TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom: 1. V roku 2012 a po tomto roku zachovať zdravú fiškálnu pozíciu vykonaním rozpočtovej stratégie podľa plánu a ďalším zabezpečením dosahovania strednodobého rozpočtového cieľa vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. 2. Vykonať ďalšie preventívne opatrenia na posilnenie stability trhu s bývaním a hypotekárneho trhu v strednodobom horizonte, a to aj posilnením obozretnej úverovej politiky, znižovaním tendencie financovať investície do bývania dlhovou cestou a riešením prekážok v ponuke bývania a regulácii nájomného. 3. Vykonať ďalšie opatrenia na zvýšenie účasti mladých ľudí a zraniteľných skupín na trhu práce zameraním sa na účinné opatrenia aktívnej politiky trhu práce, podporovaním zvýšenia flexibility miezd, najmä na dolnom konci mzdovej stupnice, a preskúmaním vybraných aspektov právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, ako napr. skúšobné obdobie na uľahčenie prechodu na stále zamestnanie. Preskúmať účinnosť súčasnej zníženej sadzby DPH pre reštauračné a stravovacie služby v snahe podporiť vytváranie pracovných miest. 4. Zamerať nadchádzajúci návrh zákona o výskume a inováciách na opatrenia na zlepšenie komercializácie inovatívnych produktov a vývoja nových technológií na podporu vysoko inovatívnych podnikov. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. ES L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2012) 328 final. [4] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047 [5] Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 160 final. [8] Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky. [9] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.