SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 28. 10. 2009 
SEK(2009) 1437 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument k 
 
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
 
Premena digitálnej dividendy na spolo čenské výhody a hospodársky rast 
 
a k  
 
ODPORÚ ČANIU KOMISIE  
 
Uľahčenie uvoľnenia digitálnej dividendy v Európskej únii 
 
{KOM(2009) 586 v kone čnom znení} 
{K(2009) 8287 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1436} 
 
 
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
„Digitálna dividenda“, t.  j. rádiové frekven čné spektrum uvo ľnené v dôsledku prechodu 
pozemného televízneho vysielani a z analógového formátu na di gitálny (digitálna pozemná 
televízia - DPT), predstavuje významné množ stvo vysokokvalitných rádiový frekvencií, ktoré 
sa stáva dostupným vo všetkých členských štátoch. Koordinovaná koncepcia digitálnej 
dividendy môže by ť prínosom pre dva dôležité  ciele politiky EÚ, a to: 
1. Zabezpečiť, aby bolo v Európe dostupné dostato čné spektrum na riešenie 
otázky prístupu k širokopásmovým službám vo vidieckych oblastiach  (teda tam, 
kde bezdrôtová infraštruktúra je často jediným zrealizovate ľným riešením) a na 
preklenutie širokopásmových rozdielov  vyplývajúcich z nedostatku takýchto 
služieb.  
2. A takisto zvýši ť priemernú efektívnos ť televíznych vysiel acích infraštruktúr, 
a pripraviť tak pôdu pre budúce trendy v pozemnom vysielaní  (napr. televízia 
s vysokým rozlíšením). Zárove ň sa tým zvä čší schopnos ť členských štátov 
vykonáva ť ich kompetencie v oblasti audiovizuálnej  politiky. 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Bez primeranej koordinácie medzi členskými štátmi budú možné spolo čenské a hospodárske 
výhody spojené s digitá lnou dividendou cite ľne menšie.  
1.1. Nesúlad medzi vnútroštátnymi koncepciam i by mal za následok obmedzenejšie 
využívanie spektra v dôsledku rušenia 
Z technického h ľadiska nie je efektívne využíva ť rovnaké spektrum pre rôzne bezdrôtové 
služby, ktoré majú úplne odlišné technick é charakteristiky, ako napríklad tradi čné 
vysokovýkonné vysielanie a nízko- až stredne výkonné bezdrôtové široké pásmo. Táto otázka 
súvisí aj s cezhrani čnými účinkami, pretože reziduálne rušenie v tejto časti spektra sa môže 
prenášať až do vzdialenosti 100 km. 
1.2. Nedostato čná koordinácia na úr ovni EÚ znemožní členským štátom pridelenie 
digitálnej dividendy na použit ia s najvýznamnejšími spolo čenskými a 
hospodárskymi výsledkami 
Bez koordinovanej koncepcie minimalizácie ne gatívnych vplyvov rušenia v EÚ by sa mohlo 
stať, že vnútroštátne orgány spravujúce frekven čné spektrum by museli uprednostni ť DPT. 
Ak by sa však postupovalo koordinovane, mohli by povoli ť využitie na iné ú čely, z ktorých 
by plynuli vä čšie celkové výhody. 
1.3. Nedostato čné úspory z rozsahu a nedostato čná celoeurópska dostupnos ť služieb 
by mohli uškodi ť európskemu hospodárstvu a odradi ť investorov 
V podstate všetky o čakávané potenciálne využitia digitáln ej dividendy vychádzajú z možnosti 
dosiahnuť kritický objem a úspory z rozsahu. Zo štúdie Komisie napríklad vyplynulo, že 
výrobcovia zariadení na mobilnú komunikáciu o čakávajú potenciálny trh minimálne 100 
miliónov obyvate ľov pred tým, ako za čnú investova ť do nových výrobných liniek štvrtej 
generácie zariadení na mobilnú komunikáciu. Úspory z rozsahu sú takisto nevyhnutné na 
zabezpečenie úspešného zavedenia nových gener ácií vysielacieho zariadenia a sietí. 
SK 3   SK 1.4. Riziko narušenia dôležitých služieb už využívajúcich časti pásma UHF 
nachádzajúceho sa v blízkosti spektra digitálnej dividendy 
Existujúce bezdrôtové mikrofóny a podobné ap likácie využívajú konkrétne frekvencie 
v pásme UHF (známe aj ako „prekladané spek trum“ alebo „biele priestory“). Celý rad 
sektorov sa opiera o tieto služby, predovš etkým vysielanie a organizácia podujatí. Bez 
koordinácie na úrovni EÚ existuje riziko, že tie to významné spôsoby využívania spektra raz 
nebudú ma ť dosť frekvencií na to, aby sa zabezpe čilo pokra čovanie ich prevádzky. Po čet 
zariadení tohto druhu (4 až 5 miliónov v EÚ1) svedčí o jednozna čných rozmeroch vnútorného 
trhu. 
1.5. Bez vhodnej koordinácie s tretím i krajinami by sme mohli prís ť o veľkú časť 
výhod  
Cezhraničné rušenie z ne členských krajín EÚ môže zamedzi ť prevádzku ur čitých služieb na 
veľkých geografických územiach EÚ, čo môže znemožni ť ich zavedenie na celoštátnej 
úrovni, pretože nie je možné pokry ť všetky regióny. V rámci mechanizmov ITU prebiehajú 
medzi členskými krajinami a tretími krajinami r okovania o frekvenciách digitálnej dividendy. 
V mnohých prípadoch však nemali priaznivý výsledok. Spolo čná koncepcia by umožnila 
stratégiu na úrovni EÚ a posilnila by pozíciu Spolo čenstva a členských štátov v rokovaniach s 
tretími krajinami. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Vzhľadom na skuto čnosť, že rádiový prenos sa nezastaví na  politických hraniciach, jednotlivé 
členské štáty nedokážu efektívnym spôsobom vyrieši ť väčšinu otázok súvisiacich s využitím 
digitálnej dividendy. Z t ohto dôvodu by kroky jedného členského štátu mohli výrazne 
ovplyvňovať záujmy iných členských štátov. Okrem toho ve ľké množstvo mobilných 
zariadení, ktoré by toto spektrum mohli využíva ť, nadobúda jasný rozmer vnútorného trhu.  
Kroky na úrovni Spolo čenstva by v porovnaní s krokmi jednotlivých členských štátov 
priniesli výrazné výhody. Hlavné oblasti, kde by sa potenciálna pridaná hodnota EÚ mohla 
prejaviť, sú: 
• vedúce postavenie (koordinované kroky EÚ su sedné krajiny akceptu jú skôr, ako kroky 
jednotlivých členských štátov, čo môže vies ť k širšej dostupnosti sp ektra v samotnej EÚ), 
• efektívnejšie využívanie spektra a úspor  z rozsahu (ak by sa vypracoval spolo čný plán 
využívania pásma), 
• všeobecné výhody podporovania vnútorného trhu (a j prostredníctvom interoperability a 
roamingu, ak by došlo k využívaniu napr. be zdrôtového širokého pásma na masovom 
trhu). 
                                                 
1 Zdroj: APWPT. 
SK 4   SK 3. CIELE  
Prvotným cie ľom je maximalizova ť výhody plynúce z digitálnej dividendy a kona ť 
dostatočne rýchlo, aby sa zabránilo rozdrobenosti východiskových situácií v jednotlivých 
členských štátoch, čo by malo negatívny vplyv na vytvor enie jednotného trhu budúcich 
služieb a zariadení. 
Druhým cie ľom tejto iniciatívy je zabezpe čiť dostatočný súlad medzi vnútroštátnymi 
koncepciami a podporova ť z dlhodobého h ľadiska ich zblíženie s cie ľom podporova ť inovácie 
a dlhodobé výhody pre spotrebite ľov, posilni ť jednotný trh a zvýši ť konkurencieschopnos ť 
EÚ. 
Po tretie by sa kr oky Komisie mali zamera ť na uľahčenie počiatočného úsilia nieko ľkých 
členských štátov o sprístupnenie podpásma 790 – 862 MHz novým službám, ako je 
bezdrôtové široké pásmo, a o zamedzenie rozdrobenosti vnútorného trhu (napr. ke ď členské 
štáty zavádzajú odlišné  technické alebo funk čné obmedzenia). 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
V tomto oznámení, ktoré v konkrétnych aspektoch dop ĺňa odporúčanie, sa uvádzajú návrhy 
pre štyri hlavné oblasti: 
– včasné vypnutie analógovej pozemnej TV ako predpoklad využitia di gitálnej dividendy, 
– koordinácia krokov členských štátov s cie ľom zabezpe čiť jednotnú koncepciu podpásma 
790 – 862 MHz, 
– spoločné iniciatívy na zaistenie optimál neho využitia spektra vo všetkých častiach pásma 
UHF (470 - 862 MHz), 
– technická harmonizácia podpásma 790 - 862 MHz (v rámci mechanizmu rozhodnutia o 
rádiovom frekven čnom spektre). 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
5.1. Vplyv možností týkajúcich sa v časného vypnutia analógového pozemného 
televízneho vysielania  
5.1.1.  Žiadne ďalšie opatrenia EÚ 
Desať až jedenás ť členských štátov bude pravdepodobne na ďalej čiastočne pokra čovať 
v nejakej forme analógového vysielani a do roku 2012, niektoré dokonca do roku 2013, čím sa 
zvýši riziko ďalšieho odkladu.  
5.1.2.  Odporúčanie, aby členské štáty podnikli všetky kr oky nutné na vypnutie analógového 
signálu do 1. januára 2012  
Ak by sa podarilo zabráni ť ročnému sklzu pri sprístupnení podpásma 790 – 862 MHz, ktorý 
by zapríčinilo len nieko ľko členských štátov, vznikol by ce lkový prínos, ktorého výška by 
SK 5   SK podľa odhadu v štúdii Komisie dosiahla až nieko ľko miliárd eur sú časnej čistej hodnoty 
(minimálne 1 miliarda EUR pre spotrebite ľov a dodávate ľov, akumulovaná za 15 rokov2). 
Keďže všetky členské štáty sa už zaviazali zavies ť digitálnu televíziu, náklady, ktoré vzniknú, 
budú obmedzené na náklady na urýchlenie prechodu v 10 až 11 členských štátoch o nieko ľko 
mesiacov.  
Takisto treba po čítať so sociálnymi nákladmi , súvisiacimi  predovšetkým s podporou 
spotrebite ľov, ktorí na ďalej chcú využíva ť svoje analógové televízne prijíma če, na zakúpenie 
digitálno-analógových prevodníkov3. Zo skúseností z prechodu z analógového vysielania na 
digitálne v piatich členských štátoch (a v Spojených štátoc h), ktoré už na digitálne vysielanie 
prešli, však vyplýva, že dôsledky v sociálnej sfére sú obmedzené a môžu sa zmierni ť 
špecifickými dotáciami pre znevýhodnené skupiny obyvate ľov.  
5.1.3.  Povinné vypnutie analógového vysielan ia do 1. januára 2012 (právne opatrenie 
Spoločenstva) 
Výhody a náklady vrátane vplyvu na spolo čnosť by boli rovnaké ako v predchádzajúcej 
možnosti (odporú čaný prechod), ale s vä čšou pravdepodobnos ťou vyťažiť najväčšie možné 
celkové výhody. 
5.2. Spoločné iniciatívy na zaistenie optimáln eho využitia spektra vo všetkých 
častiach pásma UHF (470 - 862 MHz) 
Táto otázka sa týka možných koordina čných akcií zameraných na u ľahčenie uvoľnenia 
dodatočných frekvencií, predovšet kým v spektre pod 790 MHz, čím by sa digitálna dividenda 
zväčšila. Podrobné kvantitatívne vplyvy sa neposúdili, pretože tieto opatrenia sú v súčasnosti 
len predbežnými návrhmi na diskusiu na úrovni EÚ . 
5.2.1.  Žiadne ďalšie akcie EÚ pri koordina čných činnostiach 
Hlavnou výhodou tejto možnosti je, že by nevznikli žiadne nevyhnutné dodato čné výdavky na 
vylepšenie prijíma čov alebo prenosových sietí.  
5.2.2.  Vplyv ďalších koordina čných činností v podpásme pod 790 MHz 
Niektorými z oblastí, v ktorých by ďalšie koordina čné činnosti prichádzali do úvahy, sú:  
– zabezpečenie minimálnej prenosovej komprimáci e a kvalitatívnych noriem pre vysielacie 
siete vrátane nových prijíma čov DPT,  
– intenzívnejšie využívanie jednofrekven čných sietí (SFN), 
– podpora frekven čne agilných systémov, pod ľa možnosti na základe financovania zo strany 
Spoločenstva, 
                                                 
2 Britský orgán Ofcom odhadol výhodu len pre samotné Spojené krá ľovstvo za podobných okolností na 
100 až 400 miliónov GBP. 
3 Náklady na digitálno-analógové prevodníky neprevyšujú spravidla 50 eur. 
SK 6   SK – pomoc aktuálnym používate ľom bezdrôtových mikrofónov pri prechode na nové 
frekvencie, ako aj zváženie využitia „bie lych priestorov“ pre kognitívne technológie4. 
– zlepšenie cezhrani čnej koordinácie spektra, ako medzi členskými štátmi, tak aj medzi nimi 
a nečlenskými krajinami . 
Každá iniciatíva by mohla ma ť pozitívny vplyv, ale v tomto štádiu je ťažké vypracova ť 
spoľahlivú analýzu senzitivity. Jedný m negatívnym dôsledkom by mohla by ť skutočnosť, že 
nie všetci televízni diváci by mali prístup k novým zariadeniam, ale tento problém by sa dal 
vyriešiť tak, že by sa povolilo prechodné obdobie, po čas ktorého by sa signál vysielal pod ľa 
starých, a zárove ň aj nových noriem, aby ho mohli prijíma ť aj zariadenia prvej generácie 
DPT. 
5.2.3.  Vplyv povinných požiadaviek zlepši ť efektivitu spektra di gitálnej dividendy 
Ďalší vplyv povinných požiadaviek by vo všeobecnosti znamenal posilnenie ú činkov každého 
opatrenia. 
5.3. Vplyv možností vzh ľadom na koordináciu krokov členských štátov pri 
podpásme 790- 862 MHz 
5.3.1.  Žiadne ďalšie opatrenia EÚ 
Celý rad členských štátov5 už rozhoduje alebo v doh ľadnej dobe bude rozhodova ť 
o sprístupnení tohto pásm a elektronickým komunika čným službám. Výsledkom tejto 
možnosti by mohli by ť regulačné opatrenia na vnútroštátne j úrovni, ktoré by mohli by ť 
v rozpore s opatreniami iných krajín, čím by sa ohrozila technická harmonizácia tohto 
podpásma na ú čel nových spôsobov využitia širokého pásma.  
5.3.2.  Odporúčanie, aby členské štáty nepodnikali žiadne kroky, ktoré by boli v rozpore 
s opatreniami technickej harmonizácie pl ánovanými na úrovni EÚ v podpásme 790 - 
862 MHz 
V praxi by sa takéto odporú čanie malo týka ť (dočasne) len tých členských štátov, ktoré 
plánujú nové spôsoby využívania tohto pásma. Z tohto dôvodu by nevznikl i v podstate žiadne 
náklady, ale úsilie by sa zameralo na u ľahčenie rýchleho dosiahnutia stabilného konsenzu o 
harmonizovaných technických podmienkach. 
5.4. Vplyv možností vzh ľadom na technickú harmonizáciu podpásma 790 – 862 
MHz 
Jedným z hlavných záverov štúdie Komisie je, že „súkromná hodnota“6, ktorú by bolo možné 
vytvoriť, ak by všetky členské štáty vy členili podpásmo 790 – 862 MHz elektronickým 
komunika čným službám za rovnakých podmienok použ ívania, by sa pohybovala v rozpätí 
                                                 
4 Kognitívne rádiové technológie umož ňujú rádiovým zariadeniam vypátra ť frekvencie, ktoré ich 
primárny používate ľ v danom okamihu nevyužíva, a do časne ich využi ť. 
5 Z najaktuálnejších údajov vyplýva, že to sú: Česká republika, Holandsko, Fínsko, Francúzsko, 
Nemecko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko a Spojené krá ľovstvo. 
6 Zisk spotrebite ľov a výrobcov. 
SK 7   SK medzi minimálne 17 miliardami EUR a v najopt imistickejšom prípade až 44 miliardami EUR, 
v závislosti od predpokladanej  úrovne dopytu po rozli čných službách7.  
Výrazné sociálne výhody by vyplynuli z lepš ieho prístupu k širokopásmovým službám 
a možnosti zabezpe čiť celoeurópsku interope rabilitu služieb.  
Pokiaľ ide o rozdelenie, nepo číta sa so žiadnymi celkovými negatívnymi dôsledkami pre 
vysielacie služby, pretože každé prípadné zmen šenie vysielacej kapacity v pásme 790 – 862 
MHz by sa vyrovnalo reorganizáciou siete a/ alebo zlepšenými technológiami prenosu. 
Súvisiace náklady budú závisie ť od počtu vysiela čov DPT v podpásme za každý členský štát 
(vplyv delenia). Kroky Spolo čenstva by však mali u ľahčiť a nie komplikova ť reorganizáciu 
vysielacích sietí.  
5.4.1.  Usmernenia (nepovinné) na harmonizáciu podpásma 790 – 862 MHz  
Súvisiace náklady by pr avdepodobne boli len ve ľmi malé, ale pravdepodobnos ť získania 
najväčších výhod z harmonizácie by sa významne nezvä čšila. 
5.4.2.  Rozhodnutie Komisie, v ktorom by sa stanovili technické parametre pre podpásmo 
790 – 862 MHz  
Zo štúdie Komisie vyplynul o, že táto politická možnos ť je najpravdepodobnejšie spojená 
s veľkými výhodami spomenutými v úvode k časti 5.4, pretože vä čšia miera harmonizácie 
bude ma ť za následok úspory z rozsahu a u ľahčí interoperabilitu. Tým sa zas u ľahčí 
dosiahnutie dôležitých sociálnych cie ľov EÚ ako napríklad zabezpe čenie „prístupu 
k širokému pásmu pre všetkých“.  
5.4.3.  Rozhodnutie Komisie, v ktorom by sa  stanovili technické parametre a ur čil povinný 
konečný termín uvo ľnenia podpásma 790 – 862 MHz od vysielacích 
(vysokovýkonných) služieb 
Táto možnos ť by bola zárukou maximálnych výhod, preto že by sa v rámci nej eliminovala 
akákoľvek neistota zainteresovaných strá n. Z dôvodu možného vplyvu predovšetkým na 
rozvoj vysielacích služieb by ta kéto rozhodnutie však malo by ť predmetom dohody 
Európskeho parlamentu a Rady  
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnanie možností týkajúcich sa v časného ukon čenia vypnutia analógového 
vysielania 
Voči povinnému opatreniu v celom Spolo čenstve by pravdepodobne vznieslo námietky 
viacero členských štátov z dôvodu dôležitých otázok verejného záujmu. 
Preto sa ako najvhodnejšia možnos ť javí vyda ť „odporúčanie“ (možnos ť 5.1.2), ktoré by 
pomohlo posilni ť skoršie politické záväzky, čo by malo pozitívny „psychologický“ vplyv na 
zainteresované strany. Ak by sa na zák lade tejto možnos ti podarilo urýchli ť pridelenie 
podpásma 790 - 862 MHz v celej EÚ o nieko ľko mesiacov, výsledkom by mohli - ako sa už 
                                                 
7 Čistá súčasná hodnota za 15 rokov v porovnaní s prípadom neexistencie koordinácie na úrovni EÚ. 
SK 8   SK objasnilo - by ť výrazné výhody a znížené náklady pre vysielate ľov, ktorí by nemuseli vysiela ť 
ten istý program v digitálnom aj v analógovom formáte. 
6.2. Porovnanie možností vzh ľadom na optimálne využívan ie spektra v pásme UHF 
(470 - 862 MHz) 
Možnosť „ďalšie koordina čné činnosti“ z dlhodobého h ľadiska pripravuje pôdu pre ďalšiu 
digitálnu dividendu bez toho, aby s ňou boli spojené ve ľké náklady. Možnos ť sa ukazuje ako 
oprávnená a primeraná, pretože v sú časnosti sa pri žiadnej z posúdených možností nedá 
preukázať jednozna čná výhoda povinnej koncepcie na úrovni EÚ. 
6.3. Porovnanie možností vzh ľadom na koordináciu krokov členských štátov pri 
podpásme 790- 862 MHz 
Členské štáty, ktoré v sú časnosti zvažujú vnútroštátne regula čné opatrenia týkajúce sa tohto 
podpásma, sú pod čoraz väčším tlakom, aby za čali podnika ť kroky. Je teda nutné urýchlene 
poskytnúť hlavné črty koncepcie Spolo čenstva, pretože v opa čnom prípade hrozí 
rozdrobenos ť vnútorného trhu a strata ús por z rozsahu. Navrhované odporú čanie (v bode 
5.3.2.) sa preto ukazuje ako najlepšia možnos ť. 
6.4. Porovnanie možností vzh ľadom na technickú harmonizáciu podpásma 790 – 
862 MHz 
Skutočnosť, že v rámci tejto možnosti sa neur čí konečný termín uvo ľnenia podpásma 790 - 
862 MHz (5.4.2), by mohla vies ť k neistote na jednotnom trhu v EÚ z dôvodu rozli čných 
rýchlostí realizácie a zavádzania  nového využitia spektra v rôznych členských štátoch, 
zároveň je však dôležité zoh ľadniť aj osobitosti členských štátov vyplývajúce predovšetkým 
z rozličných rýchlostí vypínania analógového vysielania a rozli čných východiskových situácií 
pri vysielaní.  
Z uvedených dôvodov sa v sú časnosti ako najlepšia možnos ť, ktorá sp ĺňa aj požiadavky 
proporcionality, ukazuje zaved enie povinnosti vo všetkých členských štátoch uplat ňovať 
rovnaké technické podmienky pri zmen e využívania podpásma 790 – 862 MHz v sú časnosti 
prideleného na vysielanie a odporu čiť, aby sa pásmo pride ľovalo nezávisle od technológie 
a služieb za spolo čných technických podmienok a na základe spolo čného plánu využívania 
pásma.  
Nie je isté, či by všetky členské štáty podporili také opatrenie , v ktorom by Komisia stanovila 
konečný termín. Zvolená možnos ť znamená, že členské štáty majú priestor pre flexibilitu pri 
výbere a na časovaní prechodu na využívanie bezdrôtového širokého pásma, ale zárove ň že, 
technické podmienky, ktoré za čnú platiť od okamihu, ako dospejú k rozhodnutiu, sú už teraz 
jasné a koordinované, čím sa teda eliminuje podstatná hrozba rozdrobenosti. 
7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Navrhuje sa sústredi ť monitorovanie a hodnotenie na  operatívne ciele v konkrétnych 
oblastiach, predovšetkým na: 
• včasnosť vykonania opatrení členských štátov s cie ľom zabezpe čiť úplné vypnutie 
analógových televíznych si gnálov do 1. januára 2012, 
SK 9   SK • pokrok pri sprístup ňovaní podpásma 790 – 862 MHz pre elektronické komunikácie pod ľa 
harmonizovaných technických podmienok, 
• pokrok pri prechode na „najlepš ie technológie vo svojej trie de pre prenosné siete“. 
Komisii by mal pomáha ť príslušný poradný výbor.