·po druhé, spoluzákonodarcovia sa dohodli na smernici o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, druhej šanci a opatreniach na zvýšenie účinnosti postupov reštrukturalizácie, platobnej neschopnosti a oddlženia, vychádzajúcej zo systémov, ktoré už úspešne fungujú v členských štátoch . Životaschopné podniky to podnieti ku skorej reštrukturalizácii, takže ich hodnota môže byť lepšie chránená a môže sa zachovať viac pracovných miest. Poctivým podnikateľom to poskytne druhú šancu začať s novým podnikom, namiesto postihov za neúspech v podnikaní. Bol teda vykonaný veľmi dôležitý krok, keďže účinné pravidlá týkajúce sa reštrukturalizácie a platobnej neschopnosti majú kľúčový význam pri prevencii vzniku nesplácaných úverov a znižovaní ich objemu.

S cieľom umožniť taký pokrok vynaložila únia a jej členské štáty značné úsilie na zníženie rizík. Ako sa uvádza v tejto správe o pokroku, prinieslo to výsledky. V tejto správe o pokroku sa poukazuje na to, že v uplynulých rokoch boli prijaté rozhodné opatrenia na riešenie problému nesplácaných úverov, čo je jedna z kľúčových oblastí pre znižovanie rizika v európskom bankovom sektore. Z viacerých dôvodov vrátane finančnej krízy a na ňu nadväzujúcich recesií, ale tiež neobozretného poskytovania pôžičiek a neprimeraného posudzovania úverovej bonity, mnohí dlžníci (ľudia, ako aj spoločnosti), najmä v štátoch, ktoré postihla dlhá alebo hlboká recesia, čelili neschopnosti splácať svoje úvery a dokonca konkurzu. V dôsledku toho museli mnohé banky riešiť problém hromadenia nesplácaných úverov vo svojich súvahách.

Požiadavky na krytie pre banky sa progresívne zvyšujú až do 100 % po troch rokoch v prípade nezabezpečených problémových expozícií a po deviatich a siedmich rokoch v prípade problémových expozícií zabezpečených nehnuteľným majetkom, respektíve zabezpečených iným prípustným zabezpečením. Tento prístup odráža zvýšené riziko vyplývajúce zo „starých“ problémových expozícií, aj keď sú zabezpečené: čím dlhšie zostávajú nesplácané expozície na súvahách bánk, tým menšiu šancu majú banky na úspešné vymáhanie svojich peňazí. Cieľom opatrenia je podnietiť aktívne a včasné riadenie problémových expozícií zo strany bánk. Je to dôležité, keďže k úspešnému vymáhaniu a realizovateľným opatreniam týkajúcim sa úľavy (odklad splátok) zvyčajne dochádza počas prvých rokov po klasifikácii expozície ako problémovej.

Trvalý rast sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi je rovnako dôležitým faktorom. Kolektívne úsilie členských štátov a orgánov EÚ by nemalo stratiť zo zreteľa zatiaľ nevyužitý potenciál, ktorý spočíva v dobre fungujúcom sekundárnom trhu, a to nielen z hľadiska riešenia aktuálnych objemov nesplácaných úverov, ale aj ako východisko pre budúce toky, čím by sa významne zamedzilo opätovnému nahromadeniu nesplácaných úverov v súvahách bánk. Príslušné politické opatrenia (uvedené aj v ďalšej časti) by mali byť sústavne nasmerované k ďalšiemu rozvoju sekundárneho trhu, s cieľom stimulovať a udržať súčasnú dynamiku vo viacerých členských štátoch.

Rozdiely v podieloch nesplácaných úverov medzi členskými štátmi odrážajú pretrvávajúci asymetrický dosah finančnej krízy. Napriek celkovému povzbudivému pokroku nesplácané úvery naďalej predstavujú riziko (aj keď klesajúce) pre životaschopnosť najviac postihnutých bánk a pre hospodársky rast a finančnú stabilitu v niektorých členských štátoch. Ďalším znižovaním objemu nesplácaných úverov by sa dala dosiahnuť väčšia konvergencia medzi členskými štátmi. Celkový objem nesplácaných úverov v celej Únii je v súčasnosti na úrovni 786 miliárd EUR . Sústavná pozornosť by sa mala venovať postupom reštrukturalizácie dlhu, platobnej neschopnosti a vymáhania dlhov, ktorým by v mnohých prípadoch mohli výrazne prospieť ďalšie reformy. Efektívne a predvídateľné rámce vymáhania úverov a platobnej neschopnosti predstavujú kľúčovú pomoc bankám pri riešení objemu nesplácaných úverov a pri predchádzaní ich vzniku v budúcnosti. Efektívne riešenie tohto závažného problému by poskytlo silný impulz na podporu ďalšieho znižovania objemu nesplácaných úverov. Výzvou je harmonizácia právnych predpisov v tejto oblasti, vzhľadom na úzke prepojenia s rôznymi oblasťami práva, ktoré sú vo vnútroštátnej právomoci, a s politickými rozhodnutiami, ktoré siahajú mimo rámca problému nesplácaných úverov.

Únia a jej členské štáty by však svoje úsilie však nemali poľaviť. Mali by sme si byť vedomí možných dôsledkov nepriaznivého vývoja v hospodárskom prostredí. Riešeniu problému nesplácaných úverov pomohla v uplynulých rokoch silná hospodárska konjunktúra. Pokračovanie nášho kolektívneho úsilia umožní to najrozhodnejšie možné riešenie problému nesplácaných úverov, a teda zvýši našu odolnosť voči potenciálnym negatívnym šokom v budúcnosti.

Celkovo sa vďaka prudenciálnemu zabezpečovaciemu mechanizmu znížia riziká ohrozujúce finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z vysokej úrovne nedostatočne pokrytých problémových expozícií tým, že sa zabráni hromadeniu alebo nárastu takýchto problémových expozícií s potenciálnym rizikom presahovania predovšetkým v stresových trhových podmienkach. Na druhej strane to takisto pomôže zabezpečiť, aby inštitúcie mali rezervy na dostatočné pokrytie strát z problémových expozícií, čím sa ochráni ich ziskovosť, kapitál a náklady na financovanie v stresových podmienkach. To by zase malo prispieť k zabezpečeniu stabilného, menej procyklického financovania domácností a podnikov.

3.2.Smernica o správcoch úverov, nákupcoch úverov a vymáhaní kolaterálu

Navrhovaná smernica by bankám umožnila efektívnejšie riešiť problémy s úvermi, keď sa stanú nesplácanými, a to zlepšením podmienok na: 1. predaj úveru tretím stranám na sekundárnom trhu; alebo 2. posilnenie kolaterálu používaného na zabezpečenie úveru.

Jedným z hlavných cieľov návrhu je posilnenie rozvoja sekundárnych trhov, na ktorých môžu banky predávať nesplácané úvery na vnútroštátnej úrovni, aj medzi členskými štátmi, a zachovávať pritom vysokú úroveň ochrany dlžníka. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v smernici zavádza harmonizovaný a menej reštriktívny režim pre nákupcov a správcov úverov a odstraňujú sa zbytočné prekážky pre cezhraničnú činnosť. Stimulovalo by to ďalší rozvoj dobre fungujúceho sekundárneho trhu, a teda by to výrazne prispelo k zníženiu terajšieho objemu nesplácaných úverov.

Na dosiahnutie druhého hlavného cieľa Komisia navrhla doplnkový mechanizmus zrýchleného mimosúdneho vymáhania kolaterálu. Mechanizmus by umožnil bankám a podnikovým dlžníkom (nie spotrebiteľom) vopred sa zmluvne dohodnúť na metóde zrýchleného vymáhania kolaterálu veriteľom v prípade zlyhania podnikových dlžníkov. Tento mechanizmus by zvýšil šance zabezpečených veriteľov pri vymáhaní hodnoty a je určený na pomoc pri predchádzaní hromadeniu budúcich nesplácaných úverov.

Oba spôsoby pre banky na riešenie problému nesplácaných úverov, ktoré táto smernica podporuje, by sa posilňovali navzájom. Skrátený čas reštrukturalizácie a zvýšené vymáhateľné hodnoty zvyšujú hodnotu nesplácaných úverov, ako aj ponukové ceny pri možných transakciách s nesplácanými úvermi. Na sekundárnych trhoch by sa takisto jednoduchšie stanovovala cena nesplácaného úveru zabezpečeného kolaterálom, než cena nezabezpečeného úveru, pretože hodnota kolaterálu určuje minimálnu hodnotu nesplácaného úveru. Uvedený mechanizmus by mohol byť dôvodom, pre ktorý by nákupcovia úverov uprednostňovali nesplácané úvery s možnosťou zrýchleného mimosúdneho vymáhania kolaterálu. To by zase poskytlo dodatočnú motiváciu úverovým inštitúciám na využívanie tejto možnosti pri vzniku nových úverov. Harmonizácia dosiahnutá pri zrýchlenom mimosúdnom vymáhaní kolaterálu by podporila vznik celoeurópskych investorov do nesplácaných úverov, čo by ďalej zvýšilo likviditu trhu.

Zatiaľ čo Rada dosiahla čiastočné všeobecné smerovanie, pokiaľ ide o sekundárne trhy, rokovania týkajúce sa vymáhania kolaterálu pokračujú. Rokovania v Európskom parlamente o oboch aspektoch by sa mali brať ako prioritné po vytvorení nového parlamentu. Rýchle uzavretie tejto témy, ktorá je súčasťou akčného plánu Rady, má prvoradý význam ako podpora úsilia EÚ o úspešné riešenie problému nesplácaných úverov v celej Európe. Komisia preto vyzýva spoluzákonodarcov, aby rýchlo dosiahli dohodu o tomto dôležitom návrhu.

3.3.Referenčné porovnávanie vnútroštátnych režimov platobnej neschopnosti

Riadeniu nesplácaných úverov by prospeli efektívnejšie a predvídateľnejšie rámce vymáhania úverov a platobnej neschopnosti. Útvary Komisie preto vykonávajú referenčné porovnávanie vnútroštátnych režimov vymáhania úverov, ktoré zahŕňa individuálne a kolektívne vymáhanie pohľadávok, ako aj insolvenčné konanie. Cieľom je získať spoľahlivý obraz o oneskoreniach a mierach návratnosti hodnoty, ktorým banky čelia, v prípade dlžníkov v platobnej neschopnosti. Tieto výsledky sú výrazne závislé od kapacít súdnych orgánov v príslušných členských štátoch. Pokrok v referenčnom porovnávaní vrátane otázky nedostatočného prístupu k zmysluplným údajom sa prezentoval a prediskutoval s členskými štátmi na viacerých zasadnutiach, naposledy 13. februára a 10. apríla 2019. Útvary Komisie v januári 2019 vydali výzvu na predloženie odporúčaní Európskemu orgánu pre bankovníctvo, s cieľom zhromaždiť a analyzovať údaje z bánk o miere a rýchlosti návratnosti v rôznych jurisdikciách. Tento prístup by sa mal opierať o kvalitatívne údaje o základných charakteristikách vnútroštátnych režimov vymáhania úverov a platobnej neschopnosti. Útvary Komisie požiadali členské štáty, aby takéto kvalitatívne údaje poskytli.

3.4.Technická koncepcia pre vnútroštátne správcovské spoločnosti

Ako súčasť svojho balíka opatrení týkajúcich sa nesplácaných úverov Komisia poskytla členským štátom koncepciu pre správcovské spoločnosti. Tento dokument obsahuje nezáväzné a praktické usmernenia o tom, ako si v prípade záujmu môžu vytvoriť vnútroštátne správcovské spoločnosti, v plnom súlade s právnymi predpismi EÚ. Dokument vychádza z uplatniteľných najlepších postupov podľa minulých skúseností členských štátov. Koncepcia bola vypracovaná na základe niektorých hlavných zásad, ako je napríklad limit na relevantné aktíva, limit na účasť, úvahy o prahovej hodnote aktív, pravidlá oceňovania aktív, primeraná kapitálová štruktúra a riadenie a fungovanie správcovských spoločností. Určité návrhy koncepcie bude zjavne potrebné prispôsobiť podľa potreby okolnostiam špecifickým pre danú krajinu.

Komisia poznamenáva, že od vydania tejto koncepcie žiadny členský štát zatiaľ nezačal so zriaďovaním správcovských spoločností na vnútroštátnej úrovni v súlade so zásadami opísanými v koncepcii. Neformálne diskusie s niektorými členskými štátmi však ukázali, že takéto nástroje sa pozorne zvažujú. V každom prípade je nevyhnutné mať na pamäti, že správcovská spoločnosť môže byť úspešná, iba ak by bola podporovaná 1. vhodným právnym a administratívnym rámcom, napríklad uľahčujúcim vymáhanie dlhov a prístup ku kolaterálu a 2. rozumnou makrofinančnou politikou podporujúcou oživenie hospodárstva. Okrem toho je dôležité zopakovať, že táto koncepcia je prípustná pre správcovské spoločnosti s prvkom štátnej pomoci (čo treba vnímať ako výnimočné riešenie), v úplnom súlade s právnym rámcom EÚ, najmä so smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, s nariadením o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií a pravidlami štátnej pomoci.

3.5.Európske platformy pre transakcie s nesplácanými úvermi

Akčný plán Rady obsahoval aj výzvu pre Európsku centrálnu banku, Európsky orgán pre bankovníctvo a Komisiu, aby zvážili vytvorenie platforiem pre transakcie s nesplácanými úvermi s cieľom podnietiť rozvoj sekundárnych trhov. Koncom novembra 2018 bol vydaný pracovný dokument útvarov Komisie týkajúci sa potenciálneho vytvárania takých platforiem, ktorý spoločne navrhli pracovníci Európskej centrálnej banky a Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Uvádza sa v ňom, ako by mal taký nástroj fungovať v praxi.

Platformy pre transakcie s nesplácanými úvermi v rámci celej Únie by boli elektronickým trhom, na ktorom si môžu držitelia nesplácaných úverov – banky a nebankoví veritelia – a potenciálni investori vymieňať informácie a obchodovať s portfóliami nesplácaných úverov. Takéto platformy môžu na sekundárnom trhu pre nesplácané úvery prispieť k riešeniu niekoľkých súčasných príčin zlyhania trhu vrátane asymetrie informácií medzi predajcami a nákupcami a vysokých transakčných nákladov. Výsledkom by mohlo byť uľahčenie prístupu investorov na trhy s nesplácanými úvermi a pomoc bankám pri zvyšovaní predaja nesplácaných úverov, čo by im umožnilo zbavovať sa nesplácaných úverov a rýchlejšie ozdraviť súvahy, a to za vyššie predajné ceny, než sú možné v súčasnosti. Takéto platformy by mohli pomôcť pri riešení súčasného objemu nesplácaných úverov a byť prostriedkom na efektívnu likvidáciu budúcich nesplácaných úverov hneď ako vzniknú. V tomto smere by to mohli byť dôležité investície do infraštruktúry, ktoré si vyžadujú minimálny objem, vďaka ktorým by sa v budúcnosti predišlo hromadeniu veľkého objemu nových nesplácaných úverov na súvahách úverových inštitúcií.

Po vydaní pracovného dokumentu útvarov Komisie usporiadala Komisia 15. januára okrúhly stôl so zainteresovanými stranami z odvetvia, Európskeho orgánu pre bankovníctvo a Európskej centrálnej banky s cieľom začať prácu na vytváraní platforiem pre nesplácané úvery v celej Únii. Toto rokovanie umožnilo užitočnú výmenu informácií a názorov so zainteresovanými stranami a medzi nimi. Na to, aby vytvorenie takýchto platforiem spriechodnilo, mali by sa súkromné zainteresované strany dohodnúť na konkrétnej podobe vytvorenia a vydania odvetvových noriem pre európske platformy pre nesplácané úvery. S ohľadom na tento cieľ Komisia spoločne s Európskou centrálnou bankou a Európskym orgánom pre bankovníctvo naďalej zohráva kľúčovú úlohu v tom, aby sa dosiahol merateľný pokrok smerom ku vzniku platforiem pre nesplácané úvery v rámci celej Únie. Nasledujúcim krokom Komisie bude zorganizovanie druhého okrúhleho stola so zainteresovanými stranami.

4.Závery

Ako jasne vyplýva z tejto správy o pokroku, znižovanie rizika v bankovom sektore EÚ si naďalej zachováva významnú dynamiku, dosiahnutú v uplynulých rokoch. Hospodársky rast a relevantné politické opatrenia prispievajú k výraznému poklesu rizík, ktoré sú rovnomernejšie riešené v celej Únii. Táto správa o pokroku preto predstavuje významný príspevok k júnovému zasadnutiu Európskej rady.

Ako sa uvádza v tejto správe o pokroku, v Únii pokračuje trend poklesu znižovania objemu nesplácaných úverov. Mohutnosť tohto poklesu by mala povzbudiť Úniu a jej členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí o presvedčivé riešenie zostávajúcich objemov nesplácaných úverov a predchádzanie ich budúcemu hromadeniu. Osobitne v niektorých členských štátoch sú podiely nesplácaných úverov naďalej problémom a vyžadujú si neustálu pozornosť.

Všetky prvky akčného plánu, na ktorom sa Rada dohodla v júli 2017, boli splnené, alebo ich realizácia prebieha. Komisia vyzýva všetky zainteresované strany, na vnútroštátnej aj európskej úrovni, aby bez meškania dokončili zostávajúce prebiehajúce aktivity.