(3)Správa o Francúzsku na rok 2018 bola uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 7. marca 2018. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V súvislosti s nízkym rastom produktivity sa za slabé miesta považuje najmä vysoký verejný dlh a nízka dynamika konkurencieschopnosti. Riziko nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo, ako aj riziko negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu, je vzhľadom na jeho veľkosť obzvlášť veľké.

(4)Francúzsko 25. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(6)Po včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu a po prijatí rozhodnutia Rady z (XX). júna 2018, ktorým sa zrušuje postup pri nadmernom deficite, sa na Francúzsko vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vo svojom programe stability na rok 2018 vláda plánuje postupné zlepšovanie salda verejných financií z úrovne –2,6 % HDP v roku 2017 na +0,3 % HDP v roku 2022. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP, sa neplánuje dosiahnuť počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje program stability. Podľa programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne z 97,0 % v roku 2017 na 89,2 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli úplne konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu od roku 2019.

(7)Rada 11. júla 2017 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 nepresiahne 1,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po tom, ako Komisia pri príprave svojho stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Francúzska posúdila mieru oživenia vo Francúzsku a náležite zvážila jeho problémy v oblasti udržateľnosti, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018.

(8)Keďže pomer verejného dlhu Francúzska k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % HDP a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,6 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v roku 2019 presiahnuť 1,4 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe matice požiadaviek Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Francúzsko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Prima facie sa nepredpokladá, že Francúzsko v rokoch 2018 a 2019 dodrží prechodné dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné, keby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie zníženie pomeru verejného dlhu k HDP.

(9)Úroveň verejných výdavkov vo Francúzsku je najvyššia v EÚ. Podľa prognóz má pomer výdavkov v roku 2018 dosiahnuť úroveň 56,0 % HDP, čo je o 10,6 percentuálneho bodu viac než priemer EÚ. Napriek tomu, že konsolidačná stratégia v uplynulých rokoch ťažila najmä z klesajúcich úrokových sadzieb a zo škrtov v oblasti verejných investícií, je iba málo pravdepodobné, že prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami pretrvá aj v strednodobom horizonte, a škrty v oblasti produktívnych investícií by mohli ohroziť budúci hospodársky potenciál. Preskúmavanie výdavkov od roku 2014 neprinieslo žiadne významnejšie úspory a zvýšenie efektívnosti bolo obmedzené, keďže chýbali primerané nadväzné opatrenia a vyvodzovanie politickej zodpovednosti nebolo dostatočné. Od poslednej stratégie preskúmavania výdavkov sa upustilo a bude nahradená programom Action Publique 2022, ktorého zásady sú stanovené v zákone o viacročnom plánovaní verejných financií na roky 2018 – 2022. Program Comité Action Publique 2022 má za úlohu zostaviť plán do leta 2018 a zanalyzovať, aké opatrenia treba prijať. Doteraz však neboli navrhnuté žiadne jasne vymedzené opatrenia a nové úspory v tomto rámci možno očakávať až od roku 2020. Rýchle zavedenie opatrení zameraných na úsporu výdavkov by prispelo k úsiliu, ktoré sa vyvíja na riešenie súčasných potrieb fiškálnej konsolidácie v krátkodobom až strednodobom horizonte.

(10)Vo Francúzsku v súčasnosti súbežne existuje 37 rôznych dôchodkových systémov. Zahŕňajú rôzne skupiny pracovníkov a fungujú podľa odlišných pravidiel. Postupné zjednocovanie pravidiel by zlepšilo transparentnosť systému, zvýšilo medzigeneračnú spravodlivosť a uľahčilo mobilitu pracovnej sily. Harmonizácia pravidiel výpočtu by takisto prispela k lepšej kontrole verejných výdavkov. Hoci sa očakáva, že sa vďaka doteraz prijatým dôchodkovým reformám zníži pomer verejných výdavkov na dôchodky v dlhodobom horizonte, jednoduchší a efektívnejší dôchodkový systém by priniesol ďalšie úspory a pomohol by zmierniť riziká ohrozujúce udržateľnosť verejných financií v strednodobom horizonte. Podľa nedávnej štúdie by zosúladenie rôznych dôchodkových systémov vo verejnom a súkromnom sektore prinieslo do roku 2020 úspory vo verejných výdavkoch vo výške viac než 5 miliárd EUR.

(11)Miera nezamestnanosti klesla z 10,4 % v roku 2015 na 9,4 % v roku 2017 a predpokladá sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude ďalej klesať, pričom miera zamestnanosti sa v roku 2017 zvýšila na 70,6 %. Podmienky na trhu práce v prípade mladých ľudí, nízkokvalifikovaných pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom (prvej a druhej generácie) sú však aj naďalej pomerne zložité. V roku 2016 bolo zamestnaných len 54,5 % osôb narodených mimo EÚ (vo veku 20 – 64 rokov), čo je o 17,5 percentuálneho bodu menej ako v prípade obyvateľov narodených vo Francúzsku. Obyvatelia z najchudobnejších oblastí (Quartiers de la politique de la ville) vrátane osôb s migrantským pôvodom naďalej čelia ťažkostiam na trhu práce. Napriek politickým opatreniam je vplyv sociálno-ekonomického zázemia a migrantského pôvodu na výsledky v oblasti vzdelávania pomerne vysoký a brzdí integráciu na trhu práce. Existujú dôkazy aj o diskriminačných praktikách na trhu práce. Účinné aktívne politiky na podporu zamestnanosti vrátane jazykovej prípravy, intenzívneho pracovného poradenstva a pomoci pri nábore pracovníkov, ako aj dôraznejšie opatrenia proti diskriminačným praktikám sú kľúčom k presadzovaniu rovnakých príležitostí na trhu práce.

(12)Zákon z roku 2016 o práci, modernizácii sociálneho dialógu a zabezpečení profesijných dráh je zacielený na zlepšenie schopnosti podnikov prispôsobiť sa hospodárskym cyklom a na zníženie podielu pracovníkov s dočasnými pracovnými zmluvami. Hoci sa viac ľudí prijíma do zamestnania s trvalou pracovnou zmluvou, segmentácia trhu práce zostáva aj naďalej problematická a mal by sa podporovať prechod na formy zamestnania s trvalou pracovnou zmluvou. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa dokončilo vykonávanie prebiehajúceho ambiciózneho programu reforiem, ktorý zahŕňa nedávno prijatú reformu pracovného práva, plánovanú revíziu systému dávok v nezamestnanosti a reformu systému odborného vzdelávania a prípravy vrátane učňovského vzdelávania.

(13)Postupným zavádzaním opatrení na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia sa zlepšila od roku 2013 nákladová konkurencieschopnosť Francúzska, avšak straty nahromadené v minulosti sa ešte nepodarilo úplne nahradiť. Sadzby príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie vyjadrené ako podiel celkových nákladov práce patrili v roku 2016 vo Francúzsku medzi najvyššie v celej EÚ. Očakáva sa, že existujúce politické opatrenia na zníženie nákladov práce, by sa mali od roku 2019 naďalej konsolidovať a posilňovať vzhľadom na oznámený prechod od daňovej úľavy pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE) na všeobecné zníženie sociálnych príspevkov zamestnávateľov a vzhľadom na zavedenie ďalších úľav v prípade nižších miezd s cieľom podporiť zamestnanosť pracovníkov s nízkou kvalifikáciou.

(14)Od roku 2013 sa minimálna mzda vo Francúzsku vyvíjala v súlade s pravidlom indexácie bez toho, aby dochádzalo k zvyšovaniu ad hoc. V dôsledku toho rástla pomalšie ako referenčné mzdy (1,23 % v roku 2017 v porovnaní s 1,31 % v prípade priemernej mzdy) vzhľadom na nízku mieru inflácie a tlmený rast miezd. Zatiaľ čo v medzinárodnom meradle je minimálna mzda v porovnaní s priemernou mzdou vysoká, náklady práce pri minimálnej mzde podstatne klesli vďaka zníženiu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Takéto zníženia budú čoraz intenzívnejšie a od roku 2019 sa zmenia na trvalé. Hoci je indexácia minimálnej mzdy dôležitá z hľadiska zachovania kúpnej sily pracovníkov, súčasný mechanizmus (ktorý je v EÚ jedinečný) by mohol obmedziť schopnosť upravovať mzdy v závislosti od meniacich sa podmienok, čo by mohlo mať negatívne dôsledky pre konkurencieschopnosť. Skupina nezávislých odborníkov každoročne posudzuje minimálnu mzdu a poskytuje nezáväzné stanoviská k jej vývoju. V roku 2017 skupina odporučila, aby sa uskutočnila revízia pravidla indexácie, napríklad tak, že sa jeho uplatňovanie obmedzí iba na inflačnú indexáciu.

(15)V súčasnosti platný počiatočný systém odborného vzdelávania a prípravy dostatočne nepodporuje integráciu na trhu práce, a to najmä preto, že podstatná časť študentov sa orientuje na povolania s obmedzenými vyhliadkami na zamestnanie. Francúzski študenti odborného vzdelávania a prípravy navyše dosahujú oveľa slabšie študijné výsledky v porovnaní s priemerom EÚ, zatiaľ čo vo všeobecnom vzdelávaní sú výsledky oveľa lepšie. V tejto súvislosti je dôležité prijať opatrenia na zlepšovanie učňovského vzdelávania, ktoré je spojené s lepšími vyhliadkami na zamestnanie, ako aj opatrenia na zlepšenie školských výsledkov, vďaka čomu sa podporí zamestnanosť mladých ľudí a rovnosť príležitostí. Popritom je dôležité aj to, aby sa zlepšil prístup ku kontinuálnej odbornej príprave pre nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie a aby sa podporovalo dosiahnutie vyššej kvalifikácie pomocou náležitého poradenstva v otázkach odbornej prípravy. Vzhľadom na uvedené výzvy, a najmä na potrebu zlepšiť riadenie systému, zabezpečiť relevantnosť pre trh práce, kvalitu odbornej prípravy, ako aj prístup k nej, a zaistiť zmeny postavenia na trhu práce vláda 27. apríla 2018 predložila návrh zákona o reforme učňovskej prípravy a systému kontinuálneho odborného vzdelávania a prípravy. V národnom programe reforiem na rok 2018 sa okrem toho potvrdzuje zámer zrealizovať investičný plán na podporu zručností vo výške 14 miliárd EUR a otvára sa cesta pre doplnkovú reformu počiatočného odborného vzdelávania v školskom prostredí.

(16)V systéme sociálnej ochrany sa celkovo dosahujú dobré výsledky. Nerovnosť v príjmoch po uskutočnení transferov sa pohybuje pod priemerom EÚ a počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením zostáva napriek nedávnemu zvýšeniu pomerne nízky. Niektoré skupiny, najmä rodiny s jedným rodičom, ľudia nenarodení v EÚ a ľudia žijúci v znevýhodnených mestských oblastiach, sú však vystavené vyššiemu riziku chudoby. Prístup k primeranému bývaniu pre ľudí žijúcich v chudobe je aj naďalej znepokojujúci. Napriek nedávnym zlepšeniam trpia niektoré oblasti nedostatkom sociálneho bývania.

(17)Napriek prebiehajúcim reformám zameraným na zníženie daňového zaťaženia podnikov a na podporu produktívnych investícií sa francúzsky daňový systém aj naďalej vyznačuje tým, že je veľmi zložitý, a charakterizujú ho daňové výdavky, neefektívnosť daní a dane z výroby, ktoré tvoria prekážky pre dobre fungujúce podnikateľské prostredie. Vysoký počet daňových výdavkov (daňové úvery, oslobodenia od dane, daňové úľavy) predstavuje dodatočnú záťaž pre podniky (a predovšetkým MSP), ktorá sa prejavuje zvýšenými nákladmi na dodržiavanie predpisov a neistotou. Zároveň tak daňovej správe vznikajú dodatočné náklady na kontrolu. Podľa zákona o rozpočte na rok 2018 sa daňové výdavky budú naďalej zvyšovať z hľadiska počtu aj hodnoty a v roku 2018 dosiahnu 99,8 miliardy EUR (4,5 % HDP) v porovnaní s 93 miliardami EUR v roku 2017. Okrem toho sa zistilo, že existuje asi 192 daní, ktoré prinášajú nízke príjmy (menej ako 150 miliónov EUR ročne), ale iba veľmi málo z nich bolo od roku 2014 odstránených. Nakoniec možno konštatovať, že Francúzsko má veľmi vysoké dane z výroby v EÚ (3,1 % HDP v roku 2016), ktoré pozostávajú hlavne z daní z kapitálu a práce, ktoré musia podniky povinne odvádzať, ak začnú vyvíjať výrobnú činnosť a bez ohľadu na ich hospodársku výkonnosť.

(18)Trhové služby predstavovali v roku 2016 viac ako 50 % pridanej hodnoty, 40 % zamestnanosti a 20 % pridanej hodnoty spracovateľského priemyslu v oblasti vývozu. Napriek tomu, že hospodárska súťaž na trhu služieb ovplyvňuje celé hospodárstvo, ešte stále ju brzdia regulačné požiadavky a administratívne zaťaženie, ktoré bránia aj schopnosti podnikov rásť. Pokiaľ budú reformy v oblasti služieb dostatočne ambiciózne a zrealizujú sa kompletne, mohli by mať zásadný pozitívny hospodársky vplyv. Pri určovaní priorít reformného úsilia je dôležité zohľadniť hospodársky význam a výkonnosť jednotlivých pododvetví služieb. Prístup založený na ukazovateľoch, ktorý sa používa na identifikáciu prioritných reforiem v sektore služieb, poukazuje na celý rad služieb poskytovaných pre podniky (architektonické a inžinierske činnosti, právne a účtovnícke činnosti, administratívne a podporné služby), maloobchod, ubytovacie a stravovacie služby a zdravotníctvo. Pokiaľ ide o špecifickú oblasť odborných služieb, zákon o raste, činnosti a rovnakých hospodárskych príležitostiach (ďalej len „Macronov zákon“) zo 6. augusta 2015 zmiernil obmedzenia v menšom počte povolaní, a najmä v právnických povolaniach. Zámer tohto zákona bol navyše oslabený ďalšími zákonmi, ktoré takisto obmedzili jeho očakávaný vplyv. Ďalšie reformy by sa mohli zamerať na konkrétne obmedzenia vstupu na trh a výkonu povolania [ide napríklad o vyhradené činnosti, obmedzenia hlasovacích práv, obmedzenia podielového vlastníctva, multidisciplinárne obmedzenia a obmedzenia počtu (numerus clausus)], ktoré sa považujú za neprimerané. Reformy zamerané na riešenie kľúčových prekážok rastu podnikov by mohli zahŕňať odstránenie účinku limitných hodnôt, ktoré sa ukladajú v právnych predpisoch v súvislosti s kritériami pre veľkosť podniku, a zníženie administratívneho zaťaženia podnikov. Lepšie pokrytie Francúzska rýchlym širokopásmovým pripojením by takisto prispelo k zvýšeniu jeho schopnosti využívať prínosy digitálneho hospodárstva.

(19)Výsledky Francúzska v oblasti inovácií sú podľa európskeho prehľadu výsledkov inovácie aj naďalej pod úrovňou výsledkov krajín EÚ s vedúcim postavením v oblasti inovácií, a to napriek relatívne vysokej úrovni verejnej podpory. Zlepšenie efektívnosti systémov verejnej podpory (vrátane Crédit d’Impôt Recherche – daňovej úľavy na výskum a vývoj) by stimulovalo dosahovanie lepších výsledkov v oblasti inovácie. V tejto súvislosti sa výsledky prebiehajúcich hodnotení musia využiť na účely vylepšenia koncepcie verejnej podpory určenej pre inovácie. Výmena poznatkov medzi verejným výskumom a podnikmi zostáva aj naďalej problematická, čo obmedzuje komerčné využívanie výsledkov výskumu. Francúzsko dosahuje v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ slabé výsledky v oblasti spoločných publikácií verejného a súkromného sektora a v oblasti verejného výskumu a vývoja financovaného podnikmi. Existuje určitý potenciál na posilnenie mechanizmov prenosu poznatkov medzi akademickou obcou a priemyslom prostredníctvom zjednodušenia výskumu uskutočňovaného v partnerskej spolupráci a prostredníctvom stimulovania mobility výskumných pracovníkov.

(20) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj to, do akej miery sú v súlade s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanoviskoje zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

(22)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 3,