Osobitná správa Riešia sa finančnou 
podporou EÚ potreby 
mikropodnikateľov 
primerane?SK 2015  Č. 08
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2605-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/790851 QJ-AB-15-008-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-2596-2 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/083295 QJ-AB-15-008-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-2580-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/951963 QJ-AB-15-008-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Riešia sa finančnou 
podporou EÚ potreby 
mikropodnikateľov 
primerane?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 08
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy 
tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo 
výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Henri Grethen a ktorá sa 
špecializuje na štrukturálne politiky, výdavkové oblasti dopravy a energetiky. Audit viedla členka Dvora audítorov Iliana 
Ivanova; pomáhal jej Tony Murphy, vedúci kabinetu; Mihail Stefanov, atašé kabinetu; Emmanuel Rauch, vedúci oddelenia; 
Dennis Wernerus, vedúci tímu; Romuald Kayibanda, vedúci tímu; Piotr Senator, audítor, a Christian Wieser, audítor.
Zľava doprava: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, 
D. Wernerus, P . Senator, M. Stefanov.

03
 Obsah
Bod
 Skratky
 Glosár  
I – VI Zhrnutie
1 – 16 Úvod
17 – 18 Rozsah auditu a audítorský prístup
19 – 63 Pripomienky
19 – 37 Plánovanie a koncepcia podpory EÚ mikropodnikateľom
21 – 30 Chýbajúce posúdenia konkrétnych potrieb a náležité systémy riadenia rizík podpory ESF 
mikropodnikateľom
31 – 33 Vo všeobecnosti uspokojivé opatrenia na zriadenie finančných nástrojov EPMF
34 – 36 Väčšina finančných nástrojov ESF neprilákala dodatočné súkromné financovanie
37 Finančné nástroje EPMF prilákali určité súkromné financovanie
38 – 54 Systémy monitorovania a predkladania správ o výkonnosti
41 – 44 Obmedzené informácie o dosahu a miere prežitia za OP ESF
45 – 47 Úplnejšie informácie o dosahu a miere prežitia za projekty EPMF
48 – 54 Dosah na mikropodnikateľov, približne polovica z nich bola predtým nezamestnaná
55 – 63 Informácie o nákladoch na vykonávanie podpory EÚ mikropodnikateľom
56 – 58 Neúplné informácie o administratívnych nákladoch na vykonávanie OP ESF
59 – 63 Rôzne náklady účtované za finančné nástroje ESF
64 – 72 Závery a odporúčania
 Odpovede Komisie
04
 Skratky
CGAP : Poradná skupina pre pomoc chudobným
EaSI : Program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja
EIB: Európska investičná banka alebo skupina Európskej investičnej banky, keď sa odkazuje na EIB a EIF spolu
EIF: Európsky investičný fond
EPMF : európsky nástroj mikrofinancovania Progress
ESF : Európsky sociálny fond
EÚ: Európska únia
HND : hrubý národný dôchodok
MSP : malý a stredný podnik
OP: operačný program
05
 Glosár
Dosah : Dosah je stupeň, v akom projekty zasiahnu plánovanú cieľovú skupinu (napr. mikropodnikateľov).
EaSI : Program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) je finančný nástroj na úrovni EÚ na podporu 
vysokej kvality a udržateľnosti zamestnanosti, zaručenie primeranej a dôstojnej sociálnej ochrany, boj proti 
sociálnemu vylúčeniu a chudobe a zlepšenie pracovných podmienok.
EaSI riadi priamo Európska komisia. Sú v ňom spojené EPMF a dva ďalšie programy EÚ, ktoré boli riadené oddelene 
v rokoch 2007 až 2013.
Európsky etický kódex poskytovania mikroúverov : Súbor usmernení „osvedčených postupov“ a odporúčaní pre 
poskytovateľov mikroúverov, ktoré vydala Komisia v decembri 2011.
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja je posilniť 
hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom 
finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, najmä pre 
podniky.
Európsky investičný fond : EIF je špecializovaný poskytovateľ rizikového financovania v prospech malých 
a stredných podnikov (MSP) v celej Európe. Je súčasťou skupiny EIB a jeho akcionármi sú: Európska investičná banka 
(EIB), Európska komisia a široké spektrum verejných a súkromných bánk a finančných inštitúcií.
Európsky nástroj mikrofinancovania Progress (EPMF) : Európsky nástroj mikrofinancovania Progress 
implementuje v mene Komisie Európsky investičný fond (EIF), pokiaľ ide o záruky na mikroúvery a úvery pre banky 
a iných finančných sprostredkovateľov.
V druhom prípade je EIB spoluinvestorom v EPMF.
Európsky sociálny fond (ESF) : Cieľom Európskeho sociálneho fondu je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť 
v Európskej únii zlepšením zamestnanosti a príležitostí na zamestnanie (najmä prostredníctvom školení), 
podporovaním vysokej miery zamestnanosti a vytvárania viacerých a lepších pracovných miest.
Finančné nástroje : Finančný nástroj je všeobecný termín pre zmluvy, ktoré poskytujú ich držiteľovi nárok voči 
dlžníkovi. EÚ poskytuje podporu na tri možné typy finančných nástrojov: kapitálové, pôžičkové a záručné nástroje. 
Kapitálové alebo pôžičkové nástroje sú zmluvy medzi investorom a subjektom, do ktorého sa investuje, alebo medzi 
veriteľom a dlžníkom. Záruky sú zmluvy, pri ktorých ručiteľ ručí za práva investora alebo veriteľa.
Finančný nástroj nadmernej veľkosti : Finančný nástroj má nadmernú veľkosť, keď celkový vklad do nástroja 
značne prevyšuje financovanie potrebné na pokrytie skutočných potrieb cieľovej skupiny (t. j. mikropodnikateľov 
v rámci tohto auditu).
Malé a stredné podniky : Malé a stredné podniky (MSP) sú podniky s menej ako 250 zamestnancami s ročným 
obratom pod 50 mil. EUR a/alebo celkovou ročnou bilančnou hodnotou pod 43 mil. EUR. V kategórii MSP sa malé 
podniky definujú ako podniky, ktoré zamestnávajú menej než 50 osôb a ktorých ročný obrat a/alebo celková ročná 
súvaha neprevyšuje 10 mil. EUR. 
Miera prežitia : Miera prežitia je ukazovateľ úspechu finančnej podpory mikropodnikateľom. Vypočíta sa ako podiel 
subjektov, ktoré boli podporené a naďalej podnikajú na konci daného obdobia („spätné obdobie“), a celkového 
počtu podporených subjektov.
06 Glosár
Mikrofinancovanie : V tejto správe sa mikrofinancovanie definuje ako úvery mikropodnikateľom a záruky bankám 
a iným finančným sprostredkovateľom, ktorí poskytujú takéto úvery.
Mikropodnik : Ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2003/361/ES, mikropodnik je podnik, ktorý zamestnáva menej 
ako 10 osôb a ktorého ročný obrat a/alebo celková ročná bilančná hodnota neprevyšuje 2 mil. EUR.
Mikropodnikateľ : V tejto správe mikropodnikateľ znamená samostatne zárobkovo činnú osobu, ako aj mikropodnik 
(t. j. registrovanú právnickú osobu).
Mikroúver : Komisia definuje mikroúver ako pôžičku vo výške do 25 000 EUR mikropodnikateľom [pozri pracovný 
dokument útvarov Komisie s názvom Mikroúver pre európske malé podniky, SEC(2004) 1156].
Operačný program (OP) : V operačnom programe sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a ako sa 
financovanie (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) použije v priebehu daného 
obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu 
určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi OP . OP existujú pre každý fond v oblasti súdržnosti 
(t. j. EFRR, KF a ESF). OP vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb 
z rozpočtu EÚ. OP sa môžu meniť v priebehu príslušného obdobia len vtedy, ak s tým súhlasia obidve strany.
Pákový efekt : V súvislosti s finančnými nástrojmi financovanými z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych verejných 
finančných prostriedkov sa pákový efekt vyjadruje tým, koľko euro financovania (verejného a súkromného) je 
účinne k dispozícii na poskytnutie finančnej podpory konečným príjemcom za každé euro verejného financovania 
(EÚ a vnútroštátne verejné finančné prostriedky) vložené do nástroja.
Politika pre prípad vystúpenia : Politika pre prípad vystúpenia je politikou/stratégiou pre likvidáciu holdingov 
finančným nástrojom podľa plánu s cieľom dosiahnuť maximálnu návratnosť.
Poradná skupina pre pomoc chudobným (CGAP) : Poradná skupina pre pomoc chudobným (CGAP) je politické 
a výskumné centrum, ktoré podporuje približne 30 rozvojových agentúr a súkromných nadácií a ktoré sa venuje 
sprostredkovaniu finančnej pomoci chudobným vo svete. Sídlo má vo Svetovej banke.
Portfólio vystavené riziku : Hodnota všetkých nesplatených úverov, ktoré majú jednu splátku alebo viac splátok 
istiny po lehote splatnosti viac než určitý počet dní (zvyčajne 30 dní).
Revolvingový efekt : Efekt finančných prostriedkov vložených do finančného nástroja, ktoré sa opätovne použijú 
aspoň raz (prostredníctvom úverov alebo záruk).
Riadiaci orgán : Vnútroštátny, regionálny alebo miestny verejný orgán (či iný verejný alebo súkromný orgán), ktorý 
členský štát poveril riadením operačného programu. To zahŕňa najmä výber projektov, ktoré sa budú financovať, 
monitorovanie realizácie týchto projektov a predkladanie správ o finančných aspektoch a dosiahnutých výsledkoch 
Komisii.
Zrušenie : Zrušenie je proces, ktorého súčasťou je predaj všetkých aktív fondu, vyplatenie veriteľov, rozdelenie 
zvyšných aktív majiteľom a rozpustenie fondu. Zrušením sa v zásade rozumie likvidácia fondu, ktorým sa 
implementuje finančný nástroj.
07
 Zhrnutie
I
Mikropodnikatelia čelia problémom s prístupom k tra -
dičnému trhu s úvermi, čo brzdí vytváranie nových 
mikropodnikov a samostatnej zárobkovej činnosti. 
Cieľom podpory EÚ je do istej miery riešiť existujúcu 
likvidnú medzeru poskytovaním grantov mikropod -
nikom (v rámci ESF) alebo ľahším prístupom k úverom 
vďaka finančným nástrojom pre poskytovateľov mik -
roúverov, konkrétne úverov a záruk.
II
EÚ poskytuje podporu najmä prostredníctvom dvoch 
odlišných nástrojov: Európskeho sociálneho fondu 
(ESF) a európskeho nástroja mikrofinancovania Prog -
ress (EPMF). ESF zahŕňa opatrenia realizované najmä 
prostredníctvom grantov a taktiež prostredníctvom 
finančných nástrojov (úvery a záruky), ktoré sú súčasťou 
operačných programov vypracovaných členskými štátmi 
a schválených Komisiou. Na druhej strane EPMF imple -
mentuje v mene Komisie Európsky investičný fond.
III
Dvor audítorov posúdil, či plánovanie a koncepcia 
podpory EÚ riešili skutočné potreby mikropodnikate -
ľov a či boli zavedené dôkladné systémy predkladania 
správ. Okrem toho Dvor audítorov preskúmal, či sú 
k dispozícii dostatočné informácie o nákladoch na 
vykonávanie rôznych mechanizmov financovania EÚ, 
ktorými sa podporujú mikropodnikatelia.
IV
Dvor audítorov dospel k záveru, že pokiaľ ide 
o finančnú podporu ESF mikropodnikateľom, existujú 
nedostatky v plánovaní a koncepcii podpory a chýbajú 
dostatočné a spoľahlivé informácie na monitorova -
nie výkonnosti. Okrem toho Komisia a členské štáty 
nemajú k dispozícii dostatočné informácie o adminis -
tratívnych nákladoch za jednotlivé členské štáty a jed -
notlivé mechanizmy financovania (t. j. granty alebo 
finančné nástroje, napr. úvery a záruky).V
Vo všeobecnosti Dvor audítorov zastáva názor, 
že tieto záležitosti môžu mať negatívny dosah na 
účinnosť finančnej podpory EÚ pri riešení potrieb 
mikropodnikateľov.
VI
S cieľom vyriešiť problémy uvedené v tejto správe 
Dvor audítorov odporúča, aby:
a) v programovom období 2014 – 2020 členské štáty 
konzistentne vykonávali posúdenie potrieb pri 
navrhovaní finančných nástrojov a vypracúvaní 
operačných programov, ktoré zahŕňajú finančnú 
podporu EÚ pre mikropodnikateľov. To by po -
mohlo aj vyčleniť primeraný objem financovania 
na alternatívne mechanizmy financovania, t. j. 
granty alebo finančné nástroje (úvery a záruky). 
Komisia by mala v tejto súvislosti poskytnúť 
usmernenia.
b) Komisia podmieňovala využívanie finančných 
nástrojov ESF členskými štátmi nielen súladom 
s požiadavkami právnych predpisov, ale aj exis -
tenciou dôkladného systému riadenia rizík, aby sa 
predišlo nadmernej veľkosti fondov.
c) S cieľom zlepšiť dosah by Komisia spolu s člen -
skými štátmi mala navrhnúť opatrenia ESF na 
podporu mikropodnikateľov a definovať kritériá 
oprávnenosti, ktorých cieľom je zasiahnuť neza -
mestnaných a zraniteľné osoby, ktoré sú v znevý -
hodnenej pozícii, pokiaľ ide o prístup k tradičnému 
trhu s úvermi.
d) V programovom období 2014 – 2020 Komisia 
vykonala komparatívnu analýzu nákladov na 
vykonávanie grantov ESF, finančných nástrojov 
ESF a finančných nástrojov EaSI s cieľom stanoviť 
ich skutočnú výšku. Týmto posúdením by sa mali 
stanoviť „osvedčené postupy“, ako možno uvoľniť 
nízke sumy grantov, úverov a záruk s primeranými 
nákladmi.
08
 Úvod
01 
Mikropodnikatelia často trpia tým, že 
nemajú prístup ku konvenčnému trhu 
s úvermi. Celkový dopyt po mikro -
financovaní v členských štátoch EÚ, 
ktorý sa v roku 2012 odhadoval na viac 
než 12 mld. EUR1, skutočne presahuje 
ponuku úverov bankami a inými fi -
nančnými inštitúciami. Cieľom finanč -
nej podpory EÚ mikropodnikateľom 
je do istej miery riešiť túto likvidnú 
medzeru, ktorej čelia.
02 
Tým, že sa ponúka možnosť začať ale -
bo rozvinúť nové podnikanie, finančná 
podpora pre mikropodnikateľov má 
tiež riešiť vylúčenie a zvýšiť zamest -
nanosť najmä medzi osobami, ktoré 
boli predtým nezamestnané. EÚ tým 
prispieva k dosiahnutiu cieľov stratégie 
Európa 2020, a to inteligentného, udr -
žateľného a inkluzívneho rastu pros–
tredníctvom zvýšenia zamestnanosti, 
produktivity a sociálnej súdržnosti.
03 
Komisia definuje mikrofinancovanie 
ako finančnú podporu mikropodnika -
teľom vo výške do 25 000 EUR, ktorá sa 
môže poskytnúť mikropodnikateľom 
v rámci EPMF. Väčší prístup a dostup -
nosť sa zabezpečujú prostredníctvom 
finančných nástrojov v podobe úverov 
a záruk. V kontexte tohto auditu sa 
granty poskytnuté na začatie alebo 
rozvoj nového podnikania, ktoré 
spĺňajú túto hranicu 25 000 EUR, 
taktiež považujú za finančnú podporu 
mikropodnikateľom.Podpora EÚ 
mikropodnikateľom 
prostredníctvom ESF 
a EPMF
04 
Finančná podpora EÚ mikropodnika -
teľom sa poskytovala najmä prostred -
níctvom Európskeho sociálneho fondu 
(ESF) v programovom období 2007 – 
2013 a prostredníctvom európskeho 
nástroja mikrofinancovania Progress 
(EPMF) v rokoch 2010 až 2013.
05 
Iné nástroje EÚ poskytujú mikrofi -
nancovanie mikropodnikom, napr. 
finančné nástroje pre MSP v rámci OP 
EFRR (3 136 mil. EUR v programovom 
období 2007  – 20132) a Záručný fond 
pre MSP v rámci programu pre konku -
rencieschopnosť a inovácie (CIP), ktorý 
riadil EIF v mene Komisie (550 mil. EUR3 
v programovom období 2007 – 2013). 
Tieto nástroje nie sú predmetom tohto 
auditu, pretože buď nie sú v rozpočte 
EÚ (úvery EIB), alebo nie sú konkrétne 
zamerané na mikropodnikateľov.
06 
Príklady projektov, ktoré preskú -
mal Dvor audítorov, sú uvedené 
v rámčeku 1 .1 Európska komisia, Hodnotenie 
pilotnej fázy technickej 
pomoci JASMINE, ICF GHK 
v mene GR pre regionálnu 
a mestskú politiku, 
14. november 2013, s. 20 – 22.
2 Zdroj:  Zhrnutie údajov 
o pokroku dosiahnutom vo 
financovaní a implementácii 
nástrojov finančného 
inžinierstva vykázaných 
riadiacimi orgánmi v súlade 
s článkom 67 ods. 2 písm. j) 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25), programové 
obdobie 2007  – 2013, 
september 2014, Európska 
komisia, situácia 
k 31. decembru 2013, s. 26.
3 Zdroj:  Číselné údaje 
o finančnom príspevku 
v rokoch 2007 – 2013, EIF, 
november 2011 ( http://www.
eif.org/news_centre/
publications/corporate_
brochure/fei_brochure_new/
files/assets/seo/page14.html ).
09 Úvod
Európsky sociálny fond
07 
Zámerom ESF je rozširovať možnosti 
zamestnania pracovníkov (vrátane 
samostatnej zárobkovej činnosti), ako 
aj zvyšovať ich geografickú a profesij -
nú mobilitu a uľahčovať ich adaptáciu 
na priemyselné zmeny a zmeny vo vý -
robných systémoch4. V programovom 
období 2007  – 2013 Komisia presadzo -
vala, aby sa z ESF podporovali opatre -
nia, ktoré zlepšujú finančné a sociálne 
začleňovanie znevýhodnených osôb 
a poskytujú prístup k zamestnanosti5.
08 
Podpora mikropodnikateľom financo -
vaná z ESF zahŕňa opatrenia realizova -
né prostredníctvom grantov a finanč -
ných nástrojov a definuje sa v OP , ktoré 
vypracúvajú členské štáty a schvaľuje 
Komisia.09 
V programovom období 2007  – 2013 
členské štáty zriadili 117 OP ESF, z toho 
96 financovalo opatrenia klasifikova -
né pod kódom „podpora samostat -
nej zárobkovej činnosti a zakladania 
podnikov”6, v celkovej výške približne 
2,4 mld. EUR, zväčša prostredníctvom 
grantov. K dispozícii však nie sú nijaké 
informácie o tom, koľko z tohto gran -
tového financovania bolo vyčlenených 
mikropodnikateľom. Na druhej strane 
vklad do finančných nástrojov ESF 
poskytujúcich podporu mikropodni -
kateľom dosahoval výšku 680 mil. EUR 
koncom roka 20137.4 Článok 162 Zmluvy 
o fungovaní EÚ.
5 Odporúčanie Komisie 
2008/867/ES z 3. októbra 2008 
o aktívnom začleňovaní osôb 
vylúčených z trhu práce (Ú. v. 
EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11); 
SEC(2010) 1564 final zo 
16. decembra 2010: Zoznam 
kľúčových iniciatív.
6 Tento odhad je založený na 
analýze výdavkov podľa 86 
kódov, ktoré špecifikovala 
Komisia pre výkazníctvo 
členských štátov podľa 
prílohy II k nariadeniu Komisie 
(ES) č. 1828/2006 
z 8. decembra 2006, ktorým sa 
stanovujú vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde 
a nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja 
(Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1), 
a najmä výdavkov pod kódom 
68 „Podpora samostatnej 
zárobkovej činnosti 
a zakladania podnikov”.
7 Podpora vo výške 680 mil. EUR 
poskytnutá prostredníctvom 
mikroúverov je čiastočne, ale 
nie výhradne začlenená do 
výdavkov ESF vo výške 
2,4 mld. EUR na podporu 
samostatnej zárobkovej 
činnosti.Aký typ mikropodnikateľov mal prospech z podpory EÚ?
V malom meste Opoľského veľkovojvodstva (Poľsko) dostala mikropodnikateľka grant  vo výške 40 000 zlo -
tých (približne 9 500 EUR) v rámci projektu ESF na pomoc so zriadením vnútorného ihriska pre deti a obchodu 
s oblečením.
V Bavorsku (Nemecko) mikropodnikateľ dostal mikroúver 7 000 EUR na financovanie nového hudobného za -
riadenia, ktorého cieľom bolo prilákať viac klientov do jeho baru na brehu jazera. Tento úver  poskytol finanč -
ný sprostredkovateľ podporovaný ESF.
Na ostrove Kréta (Grécko) mikropodnikateľ použil nástroj na financovanie prevádzkového kapitálu vo výške 
5 000 EUR na rozšírenie svojho kiosku v meste. Tento mikroúver poskytla miestna banka so zárukou  EPMF.Rámček 1
10 Úvod
8 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 283/2010/EÚ 
z 25. marca 2010, ktorým sa 
zriaďuje európsky nástroj 
mikrofinancovania Progress 
v oblasti zamestnanosti 
a sociálneho začleňovania 
(Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 1).
9 SEC(2009) 907 z 2. júla 2009.
10 Belgicko, Bulharsko, Dánsko, 
Írsko, Grécko, Španielsko, 
Francúzsko, Chorvátsko, 
Taliansko, Cyprus, Litva, 
Holandsko, Rakúsko, Poľsko, 
Portugalsko, Rumunsko, 
Slovinsko, Slovensko, Švédsko 
a Spojené kráľovstvo.
11 COM(2014) 639 final 
z 20. októbra 2014: 
Vykonávanie európskeho 
nástroja mikrofinancovania 
Progress – 2013.
12 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1296/2013 
z 11. decembra 2013 
o programe Európskej únie 
v oblasti zamestnanosti 
a sociálnej inovácie (EaSI), 
ktorým sa mení rozhodnutie 
č. 283/2010/EÚ, ktorým sa 
zriaďuje európsky nástroj 
mikrofinancovania Progress 
v oblasti zamestnanosti 
a sociálneho začleňovania 
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, 
s. 238).Európsky nástroj mikrofinan -
covania Progress
10 
Cieľom EPMF je zlepšiť prístup k mikro -
financovaniu osobám, ako sú neza -
mestnaní, ako aj iným zraniteľným 
osobám, ktoré sú znevýhodnené z hľa -
diska prístupu ku konvenčnému trhu 
s úvermi8, a mikropodnikateľom. EPMF 
implementuje v mene Komisie Európ -
sky investičný fond (EIF), ktorý koná 
ako správca fondov pri financovaných 
nástrojoch a ako poverený subjekt pri 
zárukách.
11 
Rozhodnutie Európskeho parlamentu 
a Rady o zriadení EPMF bolo založe -
né na predbežnom hodnotení, ktoré 
vykonala Komisia. V tomto dokumente 
sa dospelo k záveru, že okrem existujú -
cich nástrojov EÚ bolo potrebné zriadiť 
nástroj mikrofinancovania v rámci 
rozpočtu EÚ9.
12 
V období 2010 – 2013 bol vklad do 
EPMF vo výške 203 mil. EUR (103 mil. 
EUR z rozpočtu EÚ a 100 mil. EUR od 
EIB): 25 mil. EUR (12 % z celkovej výšky) 
bolo určených na záruky a 178 mil. 
EUR (88 %) na úverové financovanie. 
Finančné nástroje EPMF neposkytujú 
priamu pomoc mikropodnikateľom, 
ale poskytujú podporu sprostredkova -
teľom prostredníctvom úverov a/alebo 
záruk.13 
V oboch prípadoch EIF vyberá banky 
alebo iných finančných sprostredko -
vateľov, ktorí majú záujem o posky -
tovanie podpory mikropodnikateľom 
za podmienok, ktoré sa čo najviac 
približujú trhovým podmienkam. Títo 
sprostredkovatelia poskytujú úvery 
oprávneným konečným príjemcom za 
zvýhodnených podmienok v porovna -
ní s podmienkami na trhu pre dlžníkov 
s podobným úverovým rizikom.
14 
K 30. júnu 2014 bolo vybraných 
55 bánk alebo iných finančných 
sprostredkovateľov v 20 členských 
štátoch10 a viac než 23 000 mikroúve -
rov vo výške 208 mil. EUR bolo vyplate -
ných mikropodnikateľom11.
15 
V programovom období 2014 – 2020 
jedna z troch vetiev programu EÚ v ob -
lasti zamestnanosti a sociálnej inovácie 
(EaSI)12 postupne nahradí EPMF.
16 
V grafe 1  je znázornené, ako sa posky -
tuje podpora EÚ mikropodnikateľom 
prostredníctvom grantov ESF, finanč -
ných nástrojov ESF a EPMF.
11 Úvod Graf 1Podpora EÚ mikropodnikateľom prostredníctvom grantov ESF, finančných nástrojov 
ESF a EPMF (schéma)
Zdroj:  EDA.Mikropodnikatelia
(koneční príjemcovia)Vnútroštátne rozpočty Rozpočet EÚ Rozpočet EIB
Operačné programy Európskeho sociálneho fondu 
(OP ESF) 
realizované Komisiou a riadiacimi orgánmi členských štátov
        
Granty Finančné nástroje Finančné nástroje
Finanční sprostredkovatelia 
(vrátane bánk) Finanční sprostredkovatelia 
(vrátane bánk) Projektoví manažéri ESF EPMF
Európsky nástroj mikroﬁnancovania Progress
(EPMF) 
realizovaný EIF v mene Komisie na záruky na úvery
12
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
13 Projekty boli preskúmané na 
úrovni riadiacich orgánov 
a sprostredkovateľských 
orgánov (v prípade grantov) 
alebo na úrovni finančných 
sprostredkovateľov (v prípade 
finančných nástrojov).
14 Nemecko (päť projektov), 
Grécko (šesť projektov), 
Taliansko (štyri projekty), 
Poľsko (osem projektov) 
a Rumunsko (štyri projekty).
15 Belgicko, Bulharsko, Česká 
republika, Estónsko, 
Španielsko, Francúzsko, 
Lotyšsko, Litva, Malta, 
Portugalsko, Slovinsko, 
Slovensko, Fínsko a Spojené 
kráľovstvo.
16 Odpovede zaslalo 16 
riadiacich orgánov zo 
14 členských štátov za 19 OP.17 
V rámci tohto auditu Dvor audítorov 
posúdil, či sa riešili potreby mikropod -
nikateľov prostredníctvom finančnej 
podpory z Európskeho sociálneho 
fondu (ESF) a európskeho nástroja mik -
rofinancovania Progress (EPMF). Dvor 
audítorov konkrétne preskúmal, či:
 – plánovanie a koncepcia podpo -
ry EÚ riešili skutočné potreby 
mikropodnikateľov,
 – boli zavedené dôkladné systémy 
predkladania správ,
 – sú k dispozícii dostatočné informá -
cie o nákladoch na vykonávanie 
rôznych mechanizmov financo -
vania EÚ, ktorými sa podporujú 
mikropodnikatelia.
18 
Výsledky auditu sú založené na:
 – preskúmaní dokumentov na úrovni 
Komisie a členských štátov (za ESF) 
a EIF (za EPMF),
 – preskúmaní vzorky 27 projektov13, 
v rámci ktorých bola poskytnutá 
finančná podpora mikropodnika -
teľom: za šesť OP ESF – 14 grantov 
a šesť finančných nástrojov (tri 
úverové a tri záručné fondy) a se -
dem finančných nástrojov EPMF 
(dva nástroje poskytujúce úvery 
a päť nástrojov poskytujúcich zá -
ruky). Tieto projekty, ktoré predsta -
vujú viazané finančné pros  triedky 
vo výške približne 1,6 mld. EUR 
(1,2 mld. EUR vyplatených), sa reali -
zovali v piatich členských štátoch14 
(Nemecko, Grécko, Taliansko, Poľ -
sko a Rumunsko) a buď čiastočne, 
alebo úplne sa dokončili do konca 
roka 2013 (podrobnejšie informá -
cie pozri v  tabuľke 1 ), – rozhovoroch s odborníkmi v danej 
oblasti,
 – analýze spisov klientov (prí -
jemcovia grantov a dlžníci) na 
úrovni bánk a iných finančných 
sprostredkovateľov,
 – prieskume 18 ďalších riadiacich 
orgánov v 14 členských štátoch15 
zodpovedných za 22 OP ESF s vý -
davkami na samostatne zárobkovú 
činnosť a zakladanie podnikov. 
Miera odpovedí na prieskum bola 
89 %16 a poskytla spätnú väzbu 
o ich skúsenostiach s opatreniami 
finančnej podpory mikropodnika -
teľom. Dvor audítorov analyzoval 
odpovede 11 riadiacich orgánov 
v 10 členských štátoch, ktoré vy -
kázali, že ich OP zahŕňali opatrenia 
pre mikropodnikateľov.
13 Rozsah auditu a audítorský prístup Tabuľka 1Verejné financovanie použité (do konca roka 2013) na podporu prístupu 
mikropodnikateľov k financovaniu za projekty preskúmané Dvorom audítorov v mil. EUR
Členský štátESF EPMF
Spolu
Granty Záruky Úvery Záruky Úvery
Nemecko 665,8 100,0 765,8
Grécko 368,9 0,8 369,7
Taliansko 9,1 13,9 9,5 32,5
Poľsko 21,0 11,6 7,9 40,5
Rumunsko 1,7 6,2 18,9 26,8
Spolu 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Zdroj: Analýza EDA, december 2013.
14
 Pripomienky
17 Bulharsko, Česká republika, 
Estónsko, Francúzsko 
(kontinentálne, Martinik), 
Lotyšsko, Litva, Portugalsko 
(Madeira), Slovinsko, 
Slovensko a Fínsko.Plánovanie a koncepcia 
podpory EÚ 
mikropodnikateľom
19 
Navrhovanie nástrojov financovania 
s cieľom dosiahnuť určité ciele politiky 
je náročná úloha. Dôležitým faktorom 
v tejto súvislosti je zabezpečiť, aby 
povaha a typ podpory (granty alebo 
finančné nástroje), ako aj disponi -
bilné sumy riešili skutočné potreby 
potenciál  nych prijímateľov.
20 
Dvor audítorov preto posúdil, či:
 – boli za ESF vykonané posúdenia 
potrieb s cieľom určiť celkovú 
výšku a typ podporných opatrení 
navrhovaných mikropodnikateľom 
a za finančné nástroje, či boli zave -
dené primerané investičné straté -
gie a postupy riadenia rizík, aby sa 
predišlo nadmernej alebo nedo -
statočnej veľkosti fondov, a či bola 
definovaná politika pre prípad 
vystúpenia a/alebo ustanovenia 
o zrušení finančných nástrojov,
 – bol zavedený dôkladný systém 
riadenia rizík pre finančné nástroje 
financované z EPMF a konkrétne či 
bolo vykonané požadované posú -
denie portfólia vystaveného riziku,
 – finančné nástroje financované 
z ESF alebo EPMF uspeli a prilákali 
dodatočné súkromné finančné 
prostriedky vypočítaním dosiahnu -
tého pákového pomeru.Chýbajúce posúdenia kon -
krétnych potrieb a náležité 
systémy riadenia rizík pod -
pory ESF mikropodnikateľom
Riadiace orgány neriešili 
konkrétne potreby 
mikropodnikateľov vo fáze 
navrhovania preskúmaných 
operačných programov ESF
21 
Z auditu Dvora audítorov vyplynulo, že 
riadiace orgány preskúmaných OP ESF 
nevykonali posúdenie konkrétnych po -
trieb mikropodnikateľov pred vyčlene -
ním finančných prostriedkov a neurčili 
najvhodnejší spôsob, akým by sa tieto 
finančné prostriedky mali použiť.
22 
V odpovedi na prieskum Dvora audí -
torov 11 riadiacich orgánov v 10 člen -
ských štátoch17 uviedlo, že ich OP 
ESF zahŕňali podporné opatrenia pre 
mikropodnikateľov. Z analýzy Dvora 
audítorov vyplynulo, že ani jeden 
z týchto 11 riadiacich orgánov nepo -
súdil konkrétne potreby mikropodni -
kateľov pred schválením OP . Bolo to 
tak aj v prípade všetkých OP v piatich 
členských štátoch, v ktorých Dvor 
audítorov preskúmal konkrétne projek -
ty. Dvor audítorov poznamenáva, že 
v programovom období 2007 – 2013 
neexistovala pre členské štáty zákon -
ná povinnosť vykonávať posúdenia 
potrieb.
15 Pripomienky
19 Článok 43 nariadenia Komisie 
(ES) č. 1828/2006.23 
V rámčeku 2  sa nachádza príklad 
mimo kontrolovanej vzorky, keď 
bolo vykonané dôkladné posúdenie 
potrieb s cieľom stanoviť potreby 
podporných opatrení zameraných na 
mikropodnikateľov.
Žiadne investičné stratégie pre 
tri zo šiestich preskúmaných 
finančných nástrojov ESF
24 
Vo všeobecnosti finančné nástroje ESF 
dostávajú príspevok z OP po zriade -
ní ich právnej štruktúry. Následne 
použijú tieto peniaze na podporu 
projektov, ktoré spadajú do rozsahu 
OP (t. j. poskytovanie úverov a zá -
ruk konečným príjemcom). V súlade 
s právnymi požiadavkami pre finančné 
nástroje ESF musí byť pre každý fond 
vypracovaná investičná stratégia. Pri 
finančných nástrojoch ESF investičná stratégia19 obsahuje aj analýzu poten -
ciálnej cieľovej skupiny, aby sa predišlo 
nadmernému alebo nedostatočnému 
vkladu do fondu.Príklad štúdie, v ktorej je stanovená potreba špecifického podporného opatrenia 
zameraného na mikropodnikateľov
V nemeckom Brandenburgu bola v roku 2006 zrealizovaná štúdia s cieľom určiť konkrétne potreby začínajú -
cich podnikov18 a osobitne o primeranosti finančných služieb poskytovaných bankami mikropodnikateľom.
Táto štúdia bola založená na kvalitatívnom a kvantitatívnom posúdení ponuky a dopytu po mikrofinancovaní 
v tomto regióne.
Zistilo sa v nej, že: i) pre tradičné banky nebolo poskytovanie finančných služieb mikropodnikateľom atrak -
tívne, obzvlášť pri nízkych úveroch do 10 000 EUR, a ii) existujúce iniciatívy finančnej podpory (napr. úvery 
dotované štátom) neponúkali mikropodnikateľom vhodné alternatívy.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , predtým GTZ GmbH), Mikrofinancovanie v Európe – Regionálne prípadové štúdie 
z Francúzska, Nemecka a Grécka, s. 13 – 15 (správa spolufinancovaná ESF).Rámček 2
16 Pripomienky
20 Usmernenie k nástrojom 
finančného inžinierstva podľa 
článku 44 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, COCOF_10-0014-
04-EN, 21. február 2011, 
článok 4.1.6.25 
Pri troch zo šiestich kontrolovaných 
finančných nástrojov ESF v Poľsku a Ta -
liansku (Kalábria) Dvor audítorov zistil, 
že nebola vypracovaná žiadna investič -
ná stratégia (pozri tabuľku 2 ).
Neprimerané systémy riadenia 
rizík pri piatich zo šiestich 
preskúmaných finančných 
nástrojov ESF
26 
Okrem predbežného posúdenia po -
trieb by správcovia fondov mali zaviesť 
aj primerané postupy riadenia rizík. 
To konkrétne zahŕňa analýzu portfólia 
vystaveného riziku daného finančného 
nástroja s cieľom posúdiť, či je vklad 
do fondu primeraný, a najmä určiť, 
či je možné kryť potenciálne straty 
z úverov a záruk. Vykonanie takejto analýzy znamená dodržanie zásad 
riadneho finančného hospodárenia 
v súlade s usmerneniami Komisie20 pre 
členské štáty na programové obdobie 
2007  – 2013.Tabuľka 2Existencia investičnej stratégie, systémov riadenia rizík a politiky pre prípad 
vystúpenia/ustanovení o zrušení kontrolovaných finančných nástrojov ESF
Kontrolované finančné nástroje 
ESF (členský štát)Investičná stratégia Systémy riadenia rizík 
(analýza PAR)Politika pre prípad vystúpenia/
ustanovenia o  zrušení
Finančný nástroj A  
(Nemecko) áno nie áno
Finančný nástroj B  
(Taliansko)nie nie nie
Finančný nástroj C  
(Taliansko)nie nie nie
Finančný nástroj D  
(Taliansko)áno nie nie
Finančný nástroj E  
(Poľsko)áno áno áno
Finančný nástroj F  
(Poľsko)nie nie áno
Zdroj:  Analýza EDA (2014).
17 Pripomienky
21 Článok 43 ods. 2 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1828/2006.
23 Článok 43 ods. 2 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1828/2006.27 
Dvor audítorov zistil, že analýza port -
fólia vystaveného riziku bola vykonaná 
len pre jeden finančný nástroj ESF zo 
šiestich, ktoré preskúmal Dvor audíto -
rov (pozri tabuľku 2 ), a v prípade Ta -
lianska Dvor audítorov zastáva názor, 
že tri kontrolované finančné nástroje 
ESF majú výrazne nadmernú veľkosť 
(pozri rámček 3 ).28 
Podľa nariadenia sa nevyužité vklady 
do finančných nástrojov majú vrátiť 
späť do rozpočtu EÚ pri ich ukončení21.
Nedostatky týkajúce sa 
politiky pre prípad vystúpenia 
a ustanovení o zrušení 
finančných nástrojov ESF
29 
Dvor audítorov taktiež posúdil, či 
riadiace orgány zaviedli politiku pre 
prípad vystúpenia/ustanovenia o zru -
šení finančných nástrojov v súlade 
s platnými pravidlami23 pre finančné 
nástroje ESF. Účelom týchto politík 
a ustanovení je zabezpečiť riadnu 
a náležitú likvidáciu fondu v čase jeho 
ukončenia.30 
Dvor audítorov zistil, že pre tri zo 
šiestich preskúmaných finančných 
nástrojov ESF nebola stanovená žiadna 
stratégia pre prípad vystúpenia a/
alebo ustanovenia o zrušení finanč -
ných nástrojov (dva v Kampánii a jeden 
v Kalábrii).Príklad nadmerne veľkých finančných nástrojov ESF
Do konca roka 2013 bolo mikropodnikateľom vyplatených 9,5 % z celkového vkladu do úverového fondu 
v Kampánii (zriadený v decembri 2009) a v prípade dvoch záručných fondov v Kalábrii to bolo 0 % a 26,7 % 
(zriadených v septembri a novembri 2012).
Na dodržanie pravidla oprávnenosti výdavkov by podpora mala byť vyplatená do 31. decembra 201522. Je ne -
pravdepodobné, aby sa zvyšné finančné prostriedky dostali k mikropodnikateľom pred koncom roka 2015.
22 Ukončenie obdobia oprávnenosti, ako je definované v nariadení č. 1083/2006, sa v súčasnosti prerokúva.Rámček 3
18 Pripomienky
24 Pákový pomer nižší než 1,0 je 
možný vtedy, keď sa časť 
vkladu do fondu použije na 
správne poplatky.Vo všeobecnosti uspoko -
jivé opatrenia na zriadenie 
finančných nástrojov EPMF
31 
Zriadenie finančných nástrojov EPMF 
sa líši od ESF. Finanční sprostred -
kovatelia EPMF (napr. banky) musia 
podať žiadosť EIF na získanie finan -
covania svojich finančných nástrojov. 
Ak finanční sprostredkovatelia čelia 
tomu, že po ich úveroch či zárukách 
nie je dopyt, jednoducho nepožiada -
jú o financovanie zo strany EIF. Preto 
nie je potrebné špecifické regionálne 
posúdenie potrieb.
32 
Okrem toho v súlade s pravidlami 
EPMF každý finančný sprostredkovateľ 
podlieha štandardnému procesu hĺb -
kovej analýzy, ktorú vykonáva EIF. To 
zahŕňa posúdenie systémov riadenia 
rizík vrátane postupov pre portfólio 
vystavené riziku. Finančný sprostred -
kovateľ následne monitoruje portfólio 
a príslušné miery defaultu a pravidelne 
ich vykazuje EIF. Konkrétne pravidlá 
monitorovania a výkazníctva tvoria 
neoddeliteľnú časť zmluvy medzi EIF 
a finančným sprostredkovateľom.
33 
Dvor audítorov zistil, že požadované 
analýzy portfólia vystaveného riziku sa 
vykonali pri všetkých siedmich preskú -
maných finančných nástrojoch EPMF. 
Hoci sú činnosti súvisiace s mikrofinan -
covaním z ich samotnej podstaty vyso -
ko rizikové, z analýzy Dvora audítorov 
vyplynulo, že portfólio vystavené 
riziku pri úverovom fonde v Rumunsku 
bolo nízke v porovnaní s podobnými 
fondmi. Fond, ktorý začal fungovať od 
marca 2012, mal 0,3 % riziko defaultu 
pre svoje portfólio a žiadne odpisy 
k 30. septembru 2013.Väčšina finančných nástrojov 
ESF neprilákala dodatočné 
súkromné financovanie
34 
Jednou z výhod využitia finančných 
nástrojov v porovnaní s grantmi je to, 
že môžu potenciálne prilákať súkrom -
né financovanie navyše k verejnému 
financovaniu (z EÚ a vnútroštátnych 
rozpočtov). Ide o takzvaný pákový 
efekt, ktorý sa vypočíta ako pomer 
celkového financovania k verejnému 
financovaniu. Pákový pomer viac 
než 1 znamená, že súkromné finan -
covanie bolo prilákané. Dvor audíto -
rov preskúmal, či finančné nástroje 
použité v rámci ESF prípadne EPMF 
na podporu mikropodnikateľov uspeli 
pri prilákaní dodatočného súkromného 
financovania.
35 
Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo, 
že len jeden zo šiestich preskúma -
ných finančných nástrojov ESF prilákal 
dodatočné súkromné financovanie 
s pákovým pomerom 1,2 pri záručnom 
fonde v Taliansku (Kalábria). Pri štyroch 
zo šiestich nástrojov nebol vôbec 
nijaký pákový efekt, pretože pákový 
pomer bol jeden alebo menej24. Pri 
poslednom nástroji, ďalšom záručnom 
fonde v Taliansku (Kalábria), riadiaci 
orgán nedokázal predložiť informácie 
o pákovom pomere.
19 Pripomienky
36 
Pokiaľ ide o kvantitatívne ciele, Dvor 
audítorov poznamenáva, že stanovenie 
cieľového pákového pomeru nebolo 
zákonnou požiadavkou v programo -
vom období 2007 – 2013. Pozname -
náva však, že pákové pomery nad 1,0 
boli uvedené pri zriadení fondu len pri 
dvoch talianskych záručných fondoch 
(1,25 sa malo dosiahnuť pri ukonče -
ní fondov v roku 2015). Vo všetkých 
ostatných prípadoch buď neboli 
k dispozícii nijaké informácie, alebo sa 
pri cieľových pákových pomeroch ne -
predpokladalo prilákanie súkromného 
financovania.Finančné nástroje EPMF 
prilákali určité súkromné 
financovanie
37 
Dvor audítorov zistil, že všetkých se -
dem finančných nástrojov EPMF imple -
mentovaných v čase vykonávania tohto 
auditu prilákalo dodatočné súkromné 
financovanie (pozri tabuľku 3 ). Pokiaľ 
ide o záruky, cieľové pákové pomery 
sa presne dosiahli v jednom zo sied -
mich prípadov a nedosiahli v dvoch 
prípadoch. V ďalších dvoch prípadoch 
je nepravdepodobné, aby sa pôvodné 
ciele dosiahli, pretože rozdiel medzi 
súčasným a cieľovým pomerom je príliš 
značný na to, aby bol prekonaný pred 
konečným dátumom v polovici roka 
2015. Pri dvoch portfóliách mikroúve -
rov neboli ciele stanovené. Podľa Komi -
sie sa záverečné posúdenie cieľového 
pákového pomeru za celý EPMF vykoná 
po jeho ukončení, čo nebude skôr ako 
v roku 2020.Tabuľka 3Pákový efekt preskúmaných finančných nástrojov EPMF
Subjekt
(členský štát)Opis projektuPákový pomer
Cieľový dátumSúkromné financovanie 
(mil. EUR )CieľovýSkutočný 
(31. 12. 2013)
Subjekt 1 (Grécko)záruka na portfólio 
mikroúverov7, 47 1,33 18. 12. 2014 0,3
Subjekt 2 (Rumunsko) portfólio mikroúverov neuvedený 1,25120. 3. 2014 2,4
Subjekt 3 (Rumunsko) portfólio mikroúverov neuvedený 1,18 16. 5. 2013 1,7
Subjekt 4 (Rumunsko)záruka na portfólio 
mikroúverov8,33 1,38 29. 12. 2013 2,4
Subjekt 5 (Poľsko)záruka na portfólio 
mikroúverov9,13 9,13 30. 3. 2013 55,2
Subjekt 6 (Poľsko)záruka na portfólio 
mikroúverov6,67 1,33 27. 6. 2015 0,3
Subjekt 7 (Poľsko)záruka na portfólio 
mikroúverov7, 5 8 1,33 27. 6. 2015 0,1
1 Skutočný dátum pákového efektu je 30. 9. 2013.
Zdroj:  Analýza EDA na základe údajov EIF (2013).
20 Pripomienky
25 Článok 20 ods. 2 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1828/2006.
26 Európsky etický kódex 
poskytovania mikroúverov; 
CGAP, Inteligentná kampaň 
(Centrum pre finančné 
začlenenie), Všeobecné 
štandardy pre riadenie 
sociálnej výkonnosti (osobitná 
skupina pre sociálnu 
výkonnosť).Systémy monitorovania 
a predkladania správ 
o výkonnosti
38 
Dvor audítorov posúdil v prvom rade 
relevantnosť systému predkladania 
správ zavedeného členskými štátmi 
a EPMF a v druhom rade, pokiaľ ide 
o projekty zaradené do vzorky, či bolo 
pravdepodobné, že poskytnú podporu 
mikropodnikateľom, a to najmä tým, 
ktorí boli predtým nezamestnaní. Dvor 
audítorov poznamenáva, že monito -
rovanie ESF sa vykonávalo na úrovni 
prioritnej osi, a nie na úrovni projektov 
v programovom období 2007 – 201325.
39 
Konečným cieľom finančnej podpory 
EÚ mikropodnikateľom je vytvoriť 
alebo ďalej rozvíjať udržateľné pod -
niky a pracovné miesta a zabrániť 
alebo predísť nezamestnanosti. Dvor 
audítorov preto posúdil, či nasledujúce 
informácie boli vykázané za ESF alebo 
EPMF, pretože tieto ukazovatele výkon -
nosti sa taktiež odporúčajú v etickom 
kódexe poskytovania mikroúverov 
Komisie a profesijnými organizáciami 
v oblasti mikrofinancovania26:
 – informácie o sociálnom profile 
(napr. vzdelanie, vek, miesto alebo 
príslušnosť ku konkrétnym zraniteľ -
ným skupinám, ako sú nezamest -
naní, postihnutí, etnické menšiny 
alebo prisťahovalci) príjemcov 
finančnej podpory pre mikropod -
nikateľov a – informácie o miere prežitia mik -
ropodnikov po uplynutí určitého 
obdobia od ukončenia podpory 
(napr. dva roky).
40 
Toto posúdenie sa vykonalo na zá -
klade kontroly projektov na mieste, 
odpovedí na dotazník Dvora audíto -
rov a preskúmania výročných správ 
o vykonávaní, ktoré predložili riadiace 
orgány Komisii za 17 OP ESF, ktoré boli 
predmetom tohto auditu.
Obmedzené informácie 
o dosahu a miere prežitia za 
OP ESF
41 
Z analýzy Dvora audítorov vyplýva, že:
 – informácie o tom, či príjemcovia 
finančnej podpory pre mikropod -
nikateľov boli súčasťou zraniteľnej 
skupiny, neboli k dispozícii pri 11 
zo 17 (65 %) preskúmaných ope -
račných programov ESF. Pri ďalších 
šiestich programoch sa informácie 
považujú za čiastočne k dispozícii, 
pretože boli poskytnuté len za 
projekty, ktoré sa konkrétne zame -
riavali na nezamestnaných. Okrem 
toho, ak boli informácie o profile 
príjemcov za kontrolované OP 
ESF k dispozícii, systematicky sa 
nemonitorovali,
 – informácie o miere prežitia boli 
k dispozícii za tri OP (v Nemecku, 
Bulharsku a vo Fínsku) zo 17 OP 
ESF (18 %). Bez spoľahlivých a dô -
kladných údajov o miere prežitia 
nemožno udržateľnosť projektov 
posúdiť za zvyšných 14 OP .
21 Pripomienky
27 Článok 8 rozhodnutia 
č. 283/2010/EÚ.42 
Táto analýza je podporená 
prieskumom výročných správ o vyko -
návaní OP , ktoré predložili riadiace or -
gány Komisii a ktoré taktiež obsahujú 
veľmi obmedzené alebo žiadne údaje 
o podpore EÚ mikropodnikateľom.
43 
Vzhľadom na tieto obmedzené údaje, 
ktoré poskytli členské štáty, Komisia 
nemôže zhromaždiť jednotné, zmyslu -
plné a spoľahlivé informácie na účely 
monitorovania výsledkov podpory 
mikropodnikateľov z ESF, obzvlášť 
z hľadiska začlenenia.
44 
Dvor audítorov preto zastáva názor, 
že vzhľadom na chýbajúce dostatočné 
a spoľahlivé informácie o výkonnosti 
nemožno dôjsť k celkovému záve -
ru, do akej miery sa dosiahli celkové 
ciele finančnej podpory z ESF pre 
mikropodnikateľov.Úplnejšie informácie 
o dosahu a miere prežitia za 
projekty EPMF
45 
Za sedem projektov EPMF, ktoré boli 
predmetom auditu Dvora audítorov, 
informácie o tom, či mali dosah na 
mikropodnikateľov, boli poskytnuté vo 
všetkých prípadoch. Vo väčšine prípa -
dov sa vo výkazníctve EPMF taktiež na -
chádzali informácie o profile príjemcov 
finančnej podpory pre mikropodnika -
teľov (napr. pohlavie, vzdelanie, vek 
a región). Údaje o predchádzajúcom 
stave zamestnania konečných príjem -
cov však boli k dispozícii len v jednom 
zo siedmich preskúmaných finančných 
nástrojov EPMF (v Grécku).
46 
Pokiaľ ide o mieru prežitia, tri projekty 
EPMF vykázali 100 % mieru prežitia 
a jeden projekt priemernú mieru preži -
tia 70 %. Pokiaľ ide o ďalšie tri projekty 
EPMF, stav ich realizácie zatiaľ neumož -
ňuje takýto výpočet.
47 
Celkovo Dvor audítorov zistil, že 
výkazníctvo bolo v súlade s požiadav -
kami rozhodnutia o zriadení EPMF vo 
všetkých siedmich preskúmaných pro -
jektoch27 a poskytlo lepšie informácie 
ako výkazníctvo, ktoré je k dispozícii za 
finančné nástroje v rámci spoločného 
hospodárenia.
22 Pripomienky
28 Odporúčanie Komisie 
2003/361/ES zo 6. mája 2003 
o vymedzení mikropodnikov, 
malých a stredných podnikov 
(Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).Dosah na mikropodnikate -
ľov, približne polovica z nich 
bola predtým nezamestnaná
48 
Dvor audítorov posúdil, či bolo prav -
depodobné, že projekty zaradené do 
vzorky poskytnú podporu mikropod -
nikateľom, a najmä nezamestnaným. 
V rámci tohto posúdenia sa najprv 
overilo, či priemerná výška podpory 
zodpovedala potrebám mikropodni -
kateľov, a potom sa preskúmali profily 
príjemcov grantov alebo príjemcov 
finančných nástrojov.Priemerná výška finančnej 
podpory EÚ zodpovedá 
potrebám mikropodnikateľov
49 
Dvor audítorov zistil, že priemerná výš -
ka podpory bola nižšia alebo len o nie -
čo vyššia ako strop 25 000 EUR28 odpo -
rúčaný EÚ vo všetkých preskúmaných 
20 projektoch ESF okrem jedného. 
Všetkých sedem preskúmaných pro -
jektov EPMF dodržalo povinný strop 
25 000 EUR stanovený v právnom zák -
lade EPMF (pozri graf 2 ). Podľa Komisie 
bola k 30. septembru 2014 priemerná 
výška úveru EPMF 9 825 EUR na záruky 
a 6 717 EUR na úverové nástroje.Graf 2Priemerná finančná podpora EÚ mikropodnikateľom podľa projektov oproti 
vybraným prahom
Zdroj:  Analýza EDA (2013) na základe údajov poskytnutých riadiacimi orgánmi (2013) a Svetovou bankou (2012).
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Nemecko Taliansko Grécko Poľsko RumunskoCGAP „Riziko chudoby“
„Mikroﬁnancovanie“ EÚ
Projekty ESF
Projekty EPMFtis. EUR
23 Pripomienky
29 Prah CGAP pozostáva z HND 
na obyvateľa vyjadreného 
v USD násobeného 2,5.50 
Dvor audítorov poznamenáva, že strop 
25 000 EUR platný vo všetkých 28 člen -
ských štátoch nezohľadňuje značné 
rozdiely v príjmoch a bohatstve medzi 
nimi. Dvor audítorov preto overil, či 
bola podpora pod váženým prahom 
HND, ktorý zohľadňuje, do akej miery 
bolo zasiahnuté obyvateľstvo vysta -
vené riziku chudoby (CGAP „Riziko 
chudoby“29). Táto dodatočná analýza 
ukázala, že všetkých 27 preskúmaných 
projektov bolo pod stropom CGAP .
51 
To naznačuje, že jednotlivé opatrenia 
finančnej podpory mali takú veľkosť, 
ktorú možno považovať za zodpoveda -
júcu potrebám mikropodnikateľov.
Nie všetky projekty vo vzorke 
zacielené na nezamestnaných
52 
Dvor audítorov takisto preskúmal 
profily príjemcov grantov (na úrovni 
riadiacich orgánov), prípadne profily 
klientov, ktorí získali finančnú podporu 
prostredníctvom finančných nástrojov 
ESF a EPMF (na úrovni správcov fon -
dov), aby posúdil, do akej miery boli 
zacielení mikropodnikatelia, ktorí boli 
predtým nezamestnaní.53 
Mikropodnikatelia, ktorí boli predtým 
nezamestnaní, boli cieľovou skupinou 
v 11 z 20 preskúmaných projektov ESF 
(55 %) vrátane deviatich projektov 
(45 %), ktoré sa výlučne zameriavali na 
nezamestnaných [päť v Grécku, dva 
v Poľsku, jeden v Taliansku (Kampánia) 
a jeden v Nemecku].
54 
Pokiaľ ide o EPMF, koneční príjemco -
via, ktorí boli predtým nezamestnaní, 
boli špecificky zacielení v jednom zo 
siedmich preskúmaných projektov. 
Podľa Komisie zo súhrnných údajov za 
EPMF ku koncu septembra 2014 však 
vyplýva, že 58 % samostatne zárob -
kových osôb financovaných z EPMF 
bolo predtým nezamestnaných a viac 
než 60  % mikropodnikateľov podpo -
rených z EPMF boli začínajúce pod -
niky, čo naznačuje vysoký dosah na 
mikropodnikateľov, ktorí boli predtým 
nezamestnaní.
24 Pripomienky
30 Belgicko, Česká republika, 
Taliansko, Malta, Poľsko, Fínsko 
a Spojené kráľovstvo.
31 GR pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie, 
Výročná správa o činnosti za 
rok 2013 , s. 61 ( http://
ec.europa.eu/atwork/
synthesis/aar/doc/empl_
aar_2013.pdf ).Informácie o nákladoch 
na vykonávanie podpory 
EÚ mikropodnikateľom
55 
Pokiaľ ide o náklady na vykonávanie 
podpory EÚ mikropodnikateľom, je 
potrebné zvážiť dve zložky: verejné 
administratívne náklady a náklady 
účtované za finančné nástroje. Dvor 
audítorov posúdil, či Komisia a člen -
ské štáty mali dostatočné informácie 
o týchto nákladoch.
Neúplné informácie o admi -
nistratívnych nákladoch na 
vykonávanie OP ESF
56 
V roku 2011 Komisia odhadla, že ad -
ministratívne náklady na vykonávanie 
OP dosahujú 3,2 % celkového financo -
vania EFRR/KF a ESF v programovom 
období 2007 – 2013. Sem patria aj 
náklady na kontrolu, ktoré sa odha -
dujú na 0,9 % a týkajú sa overovania, 
osvedčovania a auditov vykonávaných 
vnútroštátnymi orgánmi. Tento odhad 
je založený na číselných údajoch vy -
kázaných členskými štátmi30 za počia -
točné roky programového obdobia 
2007 – 2013 za OP EFRR/KF aj ESF.57 
Na tomto základe31 Generálne riaditeľ -
stvo pre zamestnanosť, sociálne zále -
žitosti a začlenenie vo svojej výročnej 
správe o činnosti za rok 2013 odhadlo 
náklady na úrovni členských štátov na 
4,8 % rozpočtu ESF na programové 
obdobie 2007 – 2013 (zahŕňa riadiace 
orgány, certifikačné orgány a orgány 
auditu). Je to založené na priemerných 
nákladoch členských štátov, ktoré sa 
pohybovali od 2 % do 13 %. Okrem 
toho ročné celkové administratívne 
náklady Komisie predstavujú približ -
ne 0,2 % celkových rozpočtových 
prostriedkov. Celkové odhadované 
administratívne náklady na riadenie 
a kontrolu ESF sú približne 5 % celko -
vého ročného rozpočtu. Hlavné zložky 
administratívnych nákladov sú opísané 
v rámčeku 4 .
58 
Na záver Dvor audítorov poznamená -
va, že Komisia nemá k dispozícii žiadne 
porovnateľné informácie o adminis -
tratívnych nákladoch za jednotlivé 
členské štáty a jednotlivé mechanizmy 
financovania (t. j. granty alebo finanč -
né nástroje, napr. úvery alebo záruky). 
Okrem toho dostupné číselné údaje 
boli aktualizované len za finančné 
nástroje. Pokiaľ ide o OP ESF, OP , ktoré 
preskúmal Dvor audítorov v piatich 
členských štátoch, na úrovni rôznych 
riadiacich orgánov neboli k dispozícii 
žiadne informácie o skutočných admi -
nistratívnych nákladoch.
25 Pripomienky
32 Podľa článku 43 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1828/2006 
náklady na riadenie 
finančných nástrojov ESF 
nesmú v ročnom priemere 
prekročiť 4 % celkového 
vkladu do fondu, pokiaľ 
správca fondu nebol vybraný 
na základe verejnej súťaže, čo 
bol prípad jedného fondu 
v Nemecku.Rôzne náklady účtované za 
finančné nástroje ESF
59 
Vysoké náklady vedú k nižšiemu finan -
covaniu, ktoré je v konečnom dôsledku 
k dispozícii pre mikropodnikateľov, 
a môžu ohroziť udržateľnosť fondu 
najmä v prípade malých fondov mikro -
financovania. Najbežnejšími nákladmi 
účtovanými za finančné nástroje sú 
náklady na správu, ktoré môžu zahŕňať 
rôzne čiastkové zložky (napr. osobné 
náklady, náklady na reklamu a marke -
ting, cestovné náklady a náklady na 
konzultáciu).60 
Z analýzy Dvora audítorov vyplýva, že 
náklady na správu piatich zo šiestich 
preskúmaných finančných nástrojov 
ESF sa pohybovali od 2,3 % do 4,2 %32. 
Napokon jeden záručný fond v Talian -
sku nedokázal poskytnúť informácie 
o nákladoch na správu, keď si ich Dvor 
audítorov vyžiadal.Hlavné zložky verejných administratívnych nákladov na OP ESF
Administratívne náklady členských štátov zahŕňajú náklady na riadenie, kontrolu, monitorovanie a hodnotenie 
operačných programov vnútroštátnymi orgánmi. Môže ísť o náklady na zamestnancov, prevádzkové náklady, 
cestovné náklady a náklady na odbornú prípravu. S cieľom zabezpečiť, aby krajina mala účinný prínos z po -
skytnutej podpory, môžu administratívne náklady zahŕňať aj náklady na informačné a komunikačné činnosti 
o možnostiach financovania v rámci OP ESF alebo náklady na posilnenie administratívnych kapacít príjemcov 
(napr. prostredníctvom školení).
V prípade finančných nástrojov časť administratívnej činnosti vykonáva správca fondu (napr. výber konečných 
príjemcov), čo vedie k nižším administratívnym nákladom na úrovni členských štátov. Za tieto činnosti správca 
fondu účtuje náklady na správu priamo na OP .
Na úrovni Komisie sú administratívne náklady spojené s nákladmi na návrh regulačného rámca ESF, finančným 
hospodárením, kontrolou, auditom, technickou koordináciou s členskými štátmi, ako aj hodnotením a infor -
mačnými činnosťami.
Tieto administratívne náklady nezahŕňajú náklady znášané príjemcami finančnej podpory EÚ.Rámček 4
26 Pripomienky
61 
Dvor audítorov poznamenáva, že 
v jeho vzorke za dva finančné nástroje 
ESF v Taliansku (Kalábria) boli navyše 
k nákladom na správu účtované nákla -
dy na OP , konkrétne platba úrokov zo 
zaručených úverov (pozri  rámček 5 ). 
V dôsledku toho sa zvýšili náklady na 
vykonávanie týchto dvoch finančných 
nástrojov na 7,8 %, čo predstavuje 
približne 4 mil. EUR ročne.62 
Štruktúra nákladov účtovaných za fi -
nančné nástroje ESF na ťarchu rozpoč -
tu EÚ sa líšila v závislosti od rôznych 
čiastkových zložiek. Hoci Dvor audíto -
rov uznáva, že môžu existovať objek -
tívne príčiny pre tieto rozdiely, Komisia 
nemá úplný prehľad o základe výpočtu 
nákladov na riadenie a implementáciu 
finančných nástrojov ESF ani o tom, či 
sú odôvodnené.
63 
Na druhej strane, pokiaľ ide o EPMF 
(úverové aj záručné nástroje), Komisia 
odhaduje, že priemerné ročné náklady 
splatné z rozpočtu EÚ sú najviac 0,5 % 
až 0,7 % celkového vkladu.
Vysoké náklady účtované za finančný nástroj v Kalábrii
V Kalábrii náklady na správu účtované záručným fondom za mikroúvery boli vykázané Komisii vo výške 
2,23 % celkového vkladu do fondu, čo znamená, že boli formálne pod 4 % stropom stanoveným v právnych 
predpisoch.
Riadiace orgány však dohodli s miestnymi bankami takú štruktúru nákladov na správu, pri ktorej by ESF platili 
úrok z mikroúveru za dlžníkov. Ak sa k nákladom na správu pripočítajú platby úrokov vo výške 5,6 %, celkové 
náklady účtované na OP prevyšujú 7,8 %. Okrem toho tie isté súkromné banky, ktoré dostali platby úrokov, 
súčasne mali výnos z úrokov z vložených finančných prostriedkov ESF, ktoré slúžili ako záruky.Rámček 5
27
 Závery a odporúčania
64 
Dvor audítorov dospel k záveru, že po -
kiaľ ide o finančnú podporu ESF mik -
ropodnikateľom, existujú nedostatky 
v plánovaní a koncepcii podpory a chý -
bajú dostatočné a spoľahlivé informá -
cie o výkonnosti. Okrem toho Komisia 
a členské štáty nemajú k dispozícii 
porovnateľné informácie o adminis -
tratívnych nákladoch za jednotlivé 
členské štáty a jednotlivé mechanizmy 
financovania (t. j. granty alebo finanč -
né nástroje, napr. úvery a záruky).
65 
Vo všeobecnosti Dvor audítorov zastá -
va názor, že tieto záležitosti môžu mať 
negatívny dosah na účinnosť finanč -
nej podpory EÚ pri riešení potrieb 
mikropodnikateľov.
Nedostatky v plánovaní 
a koncepcii finančnej podpory 
ESF mikropodnikateľom
66 
Členské štáty vo všeobecnosti neposú -
dili primerane konkrétne potreby mik -
ropodnikateľov pri navrhovaní OP ESF. 
Na úrovni EÚ v programovom období 
2007 – 2013 neexistovala zákonná po -
žiadavka riešiť konkrétne potreby mik -
ropodnikateľov. Počas obdobia, na kto -
ré sa vzťahuje tento audit, boli granty 
zďaleka najhlavnejším mechanizmom 
podpory mikropodnikateľov z ESF.67 
Finančná podpora EÚ mikropodnikate -
ľom z ESF sa vo všeobecnosti posky -
tovala bez odôvodneného posúdenia 
potrieb. Pri niektorých preskúmaných 
finančných nástrojoch ESF chýbajúce 
investičné stratégie spolu s neprime -
ranými systémami riadenia rizík viedli 
k nadmerným vkladom do fondov. 
Dvor audítorov tiež zistil, že polovica 
preskúmaných finančných nástrojov 
ESF nemala politiku pre prípad vy -
stúpenia a ustanovenia o ich zrušení 
napriek tomu, že sa požadujú v prísluš -
ných nariadeniach.
68 
Pokiaľ ide o finančný nástroj Komisie, 
EPMF, jeho ustanovenia na zriadenie 
systémov riadenia rizík sa vo vše -
obecnosti považujú za uspokojivé. 
EPMF uspel v prilákaní dodatočného 
súkromného financovania, čo nebol 
prípad finančných nástrojov ESF. Avšak 
sumy vyčlenené z rozpočtu EÚ na 
EPMF k dnešnému dátumu (v porov -
naní s finančnými nástrojmi ESF) boli 
obmedzené.
Odporúčanie 1
V programovom období 2014 – 2020 
by členské štáty mali konzistentne 
vykonávať posúdenie potrieb pri 
navrhovaní finančných nástrojov 
a vypracúvaní operačných programov, 
ktoré zahŕňajú finančnú podporu EÚ 
pre mikropodnikateľov. To by pomohlo 
aj vyčleniť primeraný objem finan -
covania na alternatívne mechanizmy 
financovania, t. j. granty alebo finanč -
né nástroje (úvery a záruky). Komisia 
by mala v tejto súvislosti poskytnúť 
usmernenia.
28 Závery a odporúčania
Odporúčanie 2
Komisia by mala podmieňovať využíva -
nie finančných nástrojov ESF členskými 
štátmi nielen súladom s požiadavkami 
právnych predpisov, ale aj existenciou 
dôkladného systému riadenia rizík, aby 
sa predišlo nadmernej veľkosti fondov.
Chýbajúce dostatočné 
a spoľahlivé informácie na 
monitorovanie výkonnosti
69 
Systémy predkladania správ o vý -
konnosti EPMF poskytujú úplnejšie 
informácie než systémy ESF, ktoré sa 
považujú za neprimerané. Na základe 
údajov poskytnutých členskými štátmi 
Komisia nemôže zhromaždiť jednotné, 
zmysluplné a spoľahlivé informácie 
(napr. o miere prežitia a dosahu mikro -
podnikateľov) na účely monitorovania 
výsledkov podpory mikropodnika -
teľov z ESF. Dvor audítorov zastáva 
názor, že vzhľadom na túto situáciu 
nie je možné dôjsť k celkovému 
záveru o účinnosti podpory ESF pre 
mikropodnikateľov.
70 
Na základe preskúmanej vzorky granty 
ESF, finančné nástroje ESF a EPMF po -
skytli finančnú podporu mikropodni -
kateľom. Dosah na mikropodnikateľov, 
ktorí boli predtým nezamestnaní, mala 
približne polovica projektov.Odporúčanie 3
S cieľom zlepšiť dosah v budúcnosti by 
Komisia spolu s členskými štátmi mala 
navrhnúť opatrenia finančnej podpory 
ESF mikropodnikateľom a definovať 
kritériá oprávnenosti, ktoré budú 
zamerané na nezamestnaných a zrani -
teľné osoby, ktoré sú v znevýhodnenej 
pozícii, pokiaľ ide o prístup k tradičné -
mu trhu s úvermi.
Nedostatočné informácie 
o nákladoch na vykonávanie 
grantov ESF a finančných 
nástrojov
71 
Za preskúmané OP ESF riadiace orgány 
nemali nijaké informácie o skutočných 
nákladoch na správu. Komisia a členské 
štáty nemajú k dispozícii porovnateľné 
informácie o verejných administratív -
nych nákladoch za jednotlivé členské 
štáty a jednotlivé mechanizmy finan -
covania (t. j. granty alebo finančné 
nástroje, napr. úvery a záruky). Táto 
situácia im neumožňuje zvážiť nákla -
dovo najefektívnejší spôsob poskytnu -
tia podpory EÚ mikropodnikateľom.
72 
Pri preskúmaných finančných nástro -
joch Dvor audítorov zaznamenal rôzne 
štruktúry nákladov a odchýlky v per -
centuálnej miere nákladov na správu, 
ktoré sa účtovali na ťarchu rozpočtu 
EÚ. Komisia nemá úplný prehľad o zá -
klade výpočtu nákladov na vykonáva -
nie finančných nástrojov ESF, a preto 
nemôže posúdiť, či sú rozdiely v ná -
kladoch medzi jednotlivými nástrojmi 
odôvodnené.
29 Závery a odporúčania
Odporúčanie 4
V programovom období 2014 – 2020 
by Komisia mala vykonať komparatív -
nu analýzu nákladov na vykonávanie 
grantov ESF, finančných nástrojov ESF 
a finančných nástrojov EaSI s cieľom 
stanoviť ich skutočnú výšku. Toto po -
súdenie by malo umožniť určiť „osved -
čené postupy“, ako možno uvoľniť 
nízke sumy grantov, úverov a záruk 
s primeranými nákladmi.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 10. júna 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda

30
VI d)
Komisia toto odporúčanie neprijíma.
Komisia sa na jednej strane domnieva, že analýza 
by si vyžadovala oddelenie nákladov na správu 
grantu alebo finančného nástroja, ktoré znáša 
riadiaci orgán. Okrem toho by bolo zložité porovnať 
náklady a poplatky medzi grantmi a finančnými 
nástrojmi ESF a medzi finančnými nástrojmi ESF 
a EPMF (napr. náklady na finančné nástroje ESF 
zahŕňajú aj poplatky bánk, nie však náklady riadia -
cich a sprostredkovateľských orgánov); rovnako aj 
štruktúra nákladov finančných nástrojov EPMF sa 
líši od štruktúry nákladov ESF vzhľadom na to, že 
riadiace orgány do nej nezasahujú.
Na druhej strane sa analýzou nemusí dosiahnuť 
účel navrhovania osvedčených postupov na nové 
programové obdobie, keďže regulačným rámcom 
sa poskytujú nové pravidlá týkajúce sa nákladov na 
riadenie a poplatkov za riadenie, ktoré sú založené 
na výkonnosti a zahŕňajú hraničné hodnoty [pozri 
delegované nariadenie (EÚ) č. 480/2014].
Úvod
09
V programovom období 2007 – 2013 nemali ria -
diace orgány povinnosť na projektovej úrovni 
podávať Komisii správy o cieľovej skupine 
mikropodnikateľov.Zhrnutie
VI a)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V programovom období 2014 – 2020 sa prostred -
níctvom regulačného rámca zabezpečí, že každý 
finančný nástroj sa bude zakladať na posúdení 
ex ante , pomocou ktorého sa zistili zlyhania trhu 
alebo neoptimálne investičné situácie a investičné 
potreby. S požiadavkami na posúdenie ex ante  sa 
počíta aj pri pokračovaní finančných nástrojov, 
ktoré boli vytvorené v predchádzajúcom programo -
vom období.
Komisia pri schvaľovaní operačných programov 
zabezpečila zosúladenie so strategickými prioritami, 
identifikáciu/splnenie kondicionalít ex ante  a hod -
notenie dôvodov formy navrhovanej podpory.
Komisia sa tiež zaväzuje poskytovať poradenstvo 
v súvislosti s posúdením ex ante a  usmernenia 
pri vykonávaní finančných nástrojov.
Poskytla už usmernenia a praktickú metodiku 
týkajúcu sa prípravy povinného posúdenia ex ante  
na nové programové obdobie.
VI b)
Komisia prijíma toto odporúčanie, ktoré sa už rieši 
v novom regulačnom rámci ESF, v ktorom sa poža -
dujú posúdenia ex ante  finančných nástrojov.
VI c)
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Novým regulačným rámcom sa umožní identifiko -
vanie najrelevantnejších cieľových skupín nástroja 
mikrofinancovania pre každý posudzovaný trh. To 
sa má dosiahnuť posúdeniami ex ante .Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 31
27
Pozri spoločnú odpoveď na body 21 a 22.
V rámci programového obdobia 2014 – 2020 je 
vykonanie posúdenia ex ante  základnou požia -
davkou a v platobných pravidlách sa predpokladá 
postupné potvrdzovanie platby. Prispeje to k opti -
malizácii veľkosti finančných nástrojov.
Rámček 3
Pokiaľ ide o Kampániu, ako uvádza Dvor audítorov, 
nadmernú veľkosť finančných nástrojov spôsobil 
nadmerný záujem o jeden cieľ osi na úkor iných, 
o ktoré záujem nebol. Došlo k úprave následnej 
výzvy na predkladanie návrhov s cieľom vyriešiť 
tento problém. Na konci mája 2015 dosiahla suma 
vyplatená mikropodnikateľom 37,4 % celkových 
prostriedkov fondu.
33
Komisia zastáva názor, že je priskoro na posúdenie 
portfólia vystaveného riziku, pretože portfólio EPMF 
vzniklo nedávno a ešte sa neukončil prvý cyklus 
platieb.
Spoločná odpoveď na body 35 a 36
Pákový efekt nebol zákonnou požiadavkou 
pre programové obdobie 2007 – 2013. Bol však zara -
dený do právneho rámca na obdobie 2014 – 20201.
Aj bez pôsobenia pákového efektu dodatočného 
súkromného financovania môžu mať finančné 
nástroje vytvorené zo zdrojov ESF multiplikačný 
účinok vďaka svojej revolvingovej povahe.
1 Odôvodnenie 34 a článok 37 ods. 2 písm. c) a článok 46 ods. 2 
písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.Pripomienky
Spoločná odpoveď na body 21 a 22
Pokiaľ ide o finančné nástroje v spoločnom hospo -
dárení, nariadením o spoločných ustanoveniach 
(EÚ) č. 1303/2013 (NSU) sa v programovom období 
2014 – 2020 stanovuje povinné posúdenie ex 
ante , ktoré by sa okrem iného malo vzťahovať aj 
na dôvody formy navrhovanej podpory.
Spoločná odpoveď na body 24 a 25
V rámci spoločného hospodárenia a v súlade 
so zásadou subsidiarity sú vnútroštátne orgány 
zodpovedné za zabezpečenie vykonania jednotli -
vých operácií v súlade s uplatniteľnými právnymi 
ustanoveniami.
Komisia uznáva skutočnosť, že pre nastavenie troch 
zo šiestich finančných nástrojov sa nevytvorila 
investičná stratégia.
Dôvodom tejto situácie, ku ktorej došlo v progra -
movom období 2007 – 2013, bol zrejme nedosta -
tok istoty vyplývajúci zo všeobecného nariadenia 
(ES) č. 1828/2006, ktoré bolo v súvislosti s finanč -
nými nástrojmi v rokoch 2010 a 2011 niekoľkokrát 
upravené.
26
V programovom období 2007 – 2013 táto požia -
davka vyplynula z uvedenej poznámky Výboru 
pre koordináciu fondov (COCOF). Presahuje rámec 
právomocí riadiacich orgánov a správca fondov je 
za ňu zodpovedný v súlade so zásadami riadneho 
finančného hospodárenia.
Na programové obdobie 2014 – 2020 sa tieto 
požiadavky jednoznačne stanovujú v článku 37 
ods. 2 NSU, ktorým sa predpisuje povinnosť vykonať 
posúdenie ex ante .
Odpovede Komisie 32
45
V rámci pravidiel EPMF sa údaje zozbierané o pred -
chádzajúcom zamestnaní týkali fyzických osôb, ale 
nie mikropodnikov. Táto záležitosť sa zohľadnila 
pri navrhovaní finančných nástrojov EaSI.
Spoločná odpoveď na body 52 až 54
Komisia poznamenáva, že kontrolované nástroje 
mikrofinancovania sú nástrojmi na dosiahnutie 
jednotlivých cieľov častí operačných programov ESF 
a EPMF, v rámci ktorých sa vykonávajú, čím môžu 
presahovať rámec integrácie nezamestnaných.
Rozhodnutím EPMF sa cieľové skupiny vymedzujú 
ako jednotlivci, a to najmä zo zraniteľných skupín, 
ale aj mikropodniky.
Spoluprácou s nebankovými mikrofinančnými inšti -
túciami, ak na príslušnom trhu existujú, sa zabezpe -
čuje aktívna pomoc príjemcom mikroúverov, ktorí 
sú na konvenčnom trhu s úvermi znevýhodnení. 
Podnikový model nebankových mikrofinančných 
inštitúcií je založený na súčasnej situácii, v ktorej sú 
zraniteľné osoby v znevýhodnenej pozícii, pokiaľ 
ide o prístup ku konvenčnému trhu s úvermi, pre -
tože ich bežné banky vnímajú ako nákladnejšie a/
alebo ako väčšie riziko.
58
Komisia sa domnieva, že poskytnutie tejto infor -
mácie v porovnaní s očakávanými výsledkami by 
predstavovalo neprimeranú záťaž. Vyžadovalo by 
si to predovšetkým oddelenie nákladov na správu 
grantu alebo finančného nástroja, ktoré znáša 
riadiaci orgán. Okrem toho by bolo náročné porov -
nať náklady a poplatky medzi grantmi a finančnými 
nástrojmi ESF (napr. náklady na finančné nástroje 
ESF zahŕňajú bankové poplatky, nie však náklady 
vyplývajúce pre riadiace a sprostredkovateľské 
orgány).37
Pokiaľ ide o cieľový pákový efekt, Komisia by chcela 
zdôrazniť, že to, že niektoré transakcie nedosahujú 
očakávaný pákový efekt, nie je záležitosť výkon -
nosti, ale prijateľná obchodná skutočnosť na neroz -
vinutom trhu mikrofinancovania a tiež pre subjekt, 
ktorý sa snaží mať dosah nielen na najvýkonnejších, 
ale aj nových sprostredkovateľov, ako aj tých, ktorí 
sa zameriavajú na zraniteľné skupiny. S cieľom 
maximalizovať využívanie dostupného rozpočtu 
EÚ upravuje EIF primerane v zmluvách o zárukách, 
ktoré nedosahujú cieľový pákový efekt, jednotlivé 
horné hranice súm a opakovane používa uvoľnené 
horné hranice súm na nové transakcie. Okrem 
toho sprostredkovatelia musia zaplatiť poplatky 
za záväzky, keď nedokážu splniť zmluvne dohod -
nuté portfólio objemov.
Spoločná odpoveď na body 41 až 44
Monitorovanie ESF ako takého sa uskutočňuje 
na úrovni prioritnej osi, a nie na  úrovni projektu. 
Ukazovatele výstupov a výsledkov boli sformulo -
vané na úrovni prioritnej osi spolu s jej cieľmi. Zlep -
šenie prinesie programové obdobie 2014 – 2020, 
keďže ukazovatele výstupov a výsledkov sú nasta -
vené podľa úrovne investičnej priority a vyjadrujú 
konkrétne ciele danej investičnej priority.
Pokiaľ ide o predkladanie správ o miere prežitia, 
nemožno ho očakávať, lebo nie je požiadavkou 
stanovenou v nariadení.
Okrem toho Komisia nepovažuje mieru prežitia ako 
takú za relevantné kritérium na posúdenie úspechu 
nástroja mikrofinancovania. Napríklad ak sa neza -
mestnaná osoba pokúsila založiť si vlastný podnik 
a následne zlyhá, predsa len mohla získať profesio -
nálnu skúsenosť a riadiace zručnosti, vďaka ktorým 
si neskôr môže nájsť prácu. Výsledok zásahu by sa 
preto mal považovať za kladný.
Mieru prežitia mikropodnikateľov, ktorí získali 
pomoc, by mohlo doplniť napríklad posúdenie 
situácie na pracovnom trhu konečného príjemcu 
po uplynutí určitého času po ukončení činnosti.
Odpovede Komisie 33
Závery a odporúčania
Spoločná odpoveď na body 64 a 65
Komisia sa domnieva, že získanie tejto informácie by 
predstavovalo neprimeranú záťaž. Okrem toho by 
bolo náročné porovnať náklady a poplatky medzi 
grantmi a finančnými nástrojmi ESF a medzi člen -
skými štátmi.
Ďalej administratívne náklady ako také nemajú byť 
hlavným dôvodom výberu najvhodnejšieho mecha -
nizmu financovania.
67
Pozri odpovede Komisie na body 21 a 22 a 27.
68
EPMF uskutočňuje pilotnú iniciatívu od roku 2010. 
Ďalšie rozpočtové zdroje sa pridelili jeho nadväzujú -
cemu programu v rámci EaSI.
Odporúčanie 1
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V programovom období 2014 – 2020 sa prostred -
níctvom regulačného rámca zabezpečí, že každý 
finančný nástroj sa bude „zakladať na posúdení 
ex ante“ , pomocou ktorého sa zistili zlyhania trhu 
alebo neoptimálne investičné situácie a investičné 
potreby. S požiadavkami na posúdenie ex ante  sa 
počíta aj pri pokračovaní finančných nástrojov, 
ktoré boli zriadené v predchádzajúcom programo -
vom období.
Komisia pri schvaľovaní operačných programov 
zabezpečila zosúladenie so strategickými prioritami, 
identifikáciu/splnenie kondicionalít ex ante  a hod -
notenie dôvodov formy navrhovanej podpory.59
Náklady na správu činností spojených s mik -
roúvermi sú vo svojej podstate vyššie než bežné 
úvery, a to z dôvodu špecifického cieľového obyva -
teľstva, malej sumy a veľkého počtu úverov, ktoré 
poskytujú mikrofinančné inštitúcie.
62
V rámci spoločného hospodárenia a v súlade 
so zásadou subsidiarity sú vnútroštátne orgány 
zodpovedné za zabezpečenie vykonania jednotli -
vých operácií v súlade s uplatniteľnými právnymi 
ustanoveniami.
Od roku 2011 majú členské štáty povinnosť poskyto -
vať vo výročnej správe o vykonávaní údaje o nákla -
doch na riadenie a poplatkoch za riadenie, ktoré sa 
týkajú vykonávania finančných nástrojov.
Tieto informácie sú inštitúciám a verejnosti k dis -
pozícii v Zhrnutí údajov o pokroku dosiahnutom 
vo financovaní a vykonávaní nástrojov finančného 
inžinierstva poskytnutých riadiacimi orgánmi, ktoré 
sa zverejňuje každý rok v decembri.
Je tiež potrebné zdôrazniť, že pokým sa správca 
fondu určuje na základe postupu verejného obsta -
rávania, výšku nákladov na riadenie a poplatkov za 
riadenie určuje trh.
Pokiaľ ide o výpočet nákladov, právny rámec 
na obdobie 2014 – 2020, tak ako v prípade progra -
mového obdobia 2007 – 2013, zahŕňa hornú hra -
nicu nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie. 
Navyše povinným prvkom týchto poplatkov je teraz 
aj výkonnostná zložka2.
Komisia v delegovanom nariadení (EÚ) č. 480/2014 
stanovila kritériá na určenie nákladov na finančné 
nástroje a poplatkov za ne na základe výkonnosti 
a nastavila hraničné hodnoty nákladov na riadenie 
a poplatkov za riadenie na základe osvedčených 
postupov na trhu.
2 Pozri článok 42 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Odpovede Komisie 34
Spoločná odpoveď na body 71 a 72
Pokiaľ ide o finančné nástroje ESF, od roku 2011 
majú členské štáty povinnosť poskytovať vo výroč -
nej správe o vykonávaní údaje o nákladoch na ria -
denie a poplatkoch za riadenie, ktoré sa týkajú 
vykonávania finančných nástrojov.
Na programové obdobie 2014 – 2020 Komisia 
v delegovanom nariadení (EÚ) č. 480/2014 stanovila 
kritériá na určenie nákladov na finančné nástroje 
a poplatkov za ne na základe výkonnosti a nastavila 
hraničné hodnoty nákladov na riadenie a poplat -
kov za riadenie na základe osvedčených postupov 
na trhu.
Odporúčanie 4
Komisia toto odporúčanie neprijíma.
Komisia sa na jednej strane domnieva, že analýza 
by si vyžadovala oddelenie nákladov na správu 
grantu alebo finančného nástroja, ktoré znáša 
riadiaci orgán. Okrem toho by bolo zložité porovnať 
náklady a poplatky medzi grantmi a finančnými 
nástrojmi ESF a medzi finančnými nástrojmi ESF 
a EPMF (napr. náklady na finančné nástroje ESF 
zahŕňajú aj poplatky bánk, nie však náklady riadia -
cich a sprostredkovateľských orgánov); rovnako aj 
štruktúra nákladov finančných nástrojov EPMF sa 
líši od štruktúry nákladov ESF vzhľadom na to, že 
riadiace orgány do nej nezasahujú).
Na druhej strane sa analýzou nemusí dosiahnuť 
účel navrhovania osvedčených postupov na nové 
programové obdobie, keďže regulačným rámcom 
sa poskytujú nové pravidlá týkajúce sa nákladov na 
riadenie a poplatkov za riadenie, ktoré sú založené 
na výkonnosti a zahŕňajú hraničné hodnoty [pozri 
delegované nariadenie (EÚ) č. 480/2014].Komisia sa tiež zaväzuje poskytovať poradenstvo 
v súvislosti s posúdením ex ante  a usmernenia 
pri vykonávaní finančných nástrojov.
Poskytla už usmernenia a praktickú metodiku 
týkajúcu sa prípravy povinného posúdenia ex ante  
na nové programové obdobie.
Odporúčanie 2
Komisia prijíma toto odporúčanie, ktoré sa už rieši 
v novom regulačnom rámci ESF, v ktorom sa poža -
dujú posúdenia ex ante finančných nástrojov.
69
Nezdá sa, že by EPMF mal ťažkosti s nedostatočnými 
a nespoľahlivými informáciami o monitorovaní 
výkonnosti.
V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 
Komisia poznamenáva, že okrem miery prežitia 
pomáhajú posúdiť účinnosť podpory z ESF pre mik -
ropodnikateľov aj konkrétne ukazovatele pre ESF, 
ako je počet mikropodnikov, ktoré získali pod -
poru, a stav zamestnanosti účastníkov pri vstupe 
a výstupe.
Odporúčanie 3
Komisia  prijíma toto odporúčanie.
Novým regulačným rámcom sa umožní identifiko -
vanie najrelevantnejších cieľových skupín nástroja 
mikrofinancovania pre každý posudzovaný trh. To 
sa má dosiahnuť posúdeniami ex ante .
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Mikropodnikatelia v celej EÚ čelia ťažkostiam s prístupom 
k tradičnému trhu s úvermi. S cieľom zlepšiť túto situáciu EÚ 
poskytuje finančnú podporu prostredníctvom grantov 
a finančných nástrojov.
V tejto správe Dvor audítorov posúdil, či plánovanie 
a koncepcia finančnej podpory EÚ riešili skutočné potreby 
mikropodnikateľov a či boli zavedené dôkladné systémy 
predkladania správ. Okrem toho Dvor audítorov preskúmal, 
či sú k dispozícii dostatočné informácie o nákladoch na 
vykonávanie rôznych mechanizmov financovania EÚ, 
ktorými sa podporujú mikropodnikatelia.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV