Správa Komisie Rade - Výhľady trhu pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov /* KOM/2007/0800 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.12.2007 KOM(2007) 800 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE Výhľady trhu pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov SPRÁVA KOMISIE RADE Výhľady trhu pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov OBSAH 1. Úvod 3 2. Vývoj mliekarenskej výroby v rokoch 2003 – 2007 4 3. Vývoj výroby mlieka v rokoch 2003 – 2007 6 4. Vývoj cien mlieka a mliečnych výrobkov v rokoch 2003 – 2007 7 5. Používanie nástrojov na riadenie trhu v rokoch 2003 – 2007 8 6. Výhľady trhu EÚ: 2007 – 2014 8 7. Výhľady svetového trhu: 2006 – 2016 10 8. Zvýšenie kvót mlieka o 2 % od roku 2008 12 9. Závery 13 ÚVOD V júni 2003 dospela Rada k dohode o niekoľkých zmenách v politike EÚ v sektore mlieka a mliečnych výrobkov. Najdôležitejšie prvky boli: 1. asymetrické zníženie intervenčnej ceny: 25 % pre maslo (z 328,20 EUR na 246,39 EUR/100 kg) a 15 % (z 205,52 EUR na 174,69 EUR/100 kg) pre sušené odtučnené mlieko (SOM); 2. čiastočná náhrada za zníženie intervenčnej ceny pre chovateľov dobytka na mlieko: priama platba 24,49 EUR/100 kg kvóty a doplnková platba pre členský štát, ktorá sa rovná 11 EUR/100 kg. Táto náhrada sa vypláca za celkovú vnútroštátnu kvótu z roku 1999/2000. Pôvodne sa viazané platby plánovali v Agende 2000 na nižšej úrovni. Viazanosť týchto platieb sa má zrušiť najneskôr v roku 2007; 3. odrádzanie od intervencie masla: zavedením možnosti začať verejnú súťaž na intervenčný nákup po nakúpení 30 000 ton za pevné ceny; 4. ukončenie platnosti výrobných kvót 1. apríla 2015; 5. o jeden rok odklad postupného zvyšovania kvót o 1,5 % v troch krokoch po 0,5 % pre 11 členských štátov, ako sa už predpokladalo v Agende 2000. Toto zvýšenie zodpovedá množstvu 1,4 milióna ton mlieka; 6. zníženie odvodu pri nadprodukcii: v štyroch krokoch z 35,63 EUR/100 kg v roku 2003/04 na 27,83 EUR/100 kg od roku 2007/08 ďalej. Súčasne so začiatkom reformy mlieka v roku 2004 sa k EÚ pripojilo 10 nových členských štátov. Tým sa zvýšila základná kvóta EÚ o 18,5 milióna ton a pribudlo 80 miliónov spotrebiteľov. Okrem toho v súlade s dohodami o pristúpení sa pre osem nových členských štátov stanovila reštrukturalizačná rezerva 0,67 milióna ton. Táto dodatočná rezerva sa pripočítala k ich vnútroštátnym kvótam 1. apríla 2006. V roku 2007 k Únii pristúpili ďalšie dva nové členské štáty s celkovou kvótou 4 milióny ton, a celková výška kvóty pre EÚ - 27 tak dosiahla 142 miliónov ton. Do 1. apríla 2008 sa tak od roku 2003 k EÚ pripojilo ďalších 103 miliónov spotrebiteľov a 24,5 milióna ton kvót navyše. Cieľom reformy mlieka v roku 2003 bolo zvýšenie konkurencieschopnosti a trhovej orientácie. Plán bol taký, že po znížení zaručenej ceny masla budú tieto výrobky menej príťažlivé pre výrobu a priemysel bude stimulovaný vyrábať výrobky s väčšou pridanou hodnotou, ako je syr a čerstvé mliečne výrobky. Súčasným zvýšením kvóty sa podporí ďalšia výroba, uľahčí sa reštrukturalizácia odvetvia a podnieti sa vstup mladých poľnohospodárov do odvetvia. Pripomína sa, že v reforme z roku 2003 Komisia navrhla zvýšiť kvótu o 2 % navyše oproti zvýšeniu o 1,5 %, ktoré už bolo schválené v Agende 2000. V kompromisnej dohode z júna 2003 však Rada vyhlásila, že „o žiadnom ďalšom zvýšení kvóty v roku 2007 a 2008 sa teraz nerozhodne. Komisia predloží správu o výhľadoch trhu, až keď sa reforma vykoná v celom rozsahu a na základe toho sa vydá rozhodnutie.“ Bez ohľadu na posledné plánované zvýšenie kvóty o 0,5 % v 11 členských štátoch od 1. apríla 2008 reforma z roku 2003 sa v súčasnosti vykonáva a táto správa obsahuje analýzu trhu, ktorú Komisia vykonala podľa požiadavky Rady z júna 2003. Správa sa intenzívne zaoberá otázkou, či trh ponúka dosť príležitostí pre dodávky ďalších množstiev mlieka bez toho, aby to viedlo k zvýšeniu štátnej pomoci v krátkodobom a/alebo strednodobom horizonte, ak by sa obmedzenia výroby rozšírili na všetkých 27 členských štátov. VÝVOJ MLIEKARENSKEJ VÝROBY V ROKOCH 2003 – 2007 Pre vývoj v rokoch 2003 až 2006 bol charakteristický pokračujúci nárast výroby syra a čerstvých výrobkov, stabilizácia dodávok surového mlieka a znižovanie výroby SOM, masla a sušeného plnotučného mlieka (SPM). Bol tu trvalý posun k výrobkom s vyššou pridanou hodnotou a odklon od veľkoobjemových komodít. V tomto posune zohrávali rozhodujúcu úlohu dva činitele. Po prvé, znížením intervenčných cien SOM a masla sa vyslal spracovateľom jasný signál, že Spoločenstvo už nebude podporovať tieto dve komodity v takom rozsahu ako v minulosti. Po druhé, zvýšenie dopytu po syre v EÚ - 15 a v nových členských štátoch. Nárast spotreby syra bol osobitne dynamický v nových členských štátoch. V kategórii „čerstvé“ je vývoj spoločným výsledkom klesajúcej spotreby mlieka na pitie a rastúcej spotreby iných čerstvých výrobkov, ako sú fermentované mliečne výrobky. V nasledujúcej tabuľke sa tento vývoj znázorňuje porovnaním výroby mlieka a určitých mliečnych výrobkov v rokoch 2003 a 2006. Tabuľka 2.1 – Výroba mliečnych výrobkov v EÚ - 25 v rokoch 2003 a 2006 ( v tisícoch ton ) *** maslo nie je vyjadrené v ekvivalentoch mlieka, keďže sa považuje najmä za zvyšok z iných mliečnych výrobkov. | Odhaduje sa, že vývoj zaznamenaný v rokoch 2003 až 2006 väčšinou pokračoval v roku 2007. V dôsledku dosť výrazných pohybov cien v roku 2007 však došlo k významnej zmene úrovne výroby SOM, ktorá sa znova zvýšila. Keďže sa predpokladá, že sa zvýši výroba syra a výroba surového mlieka bude skôr ustálená, znižuje sa výroba SPM. Nižšia výroba kazeínu tiež umožnila alternatívne využívanie proteínov. Tabuľka 2.2 – Výroba mliečnych výrobkov v roku 2007 ( v tisícoch ton , odhady) 1000 t | Surové mlieko * | Syr** | Čerstvé | SOM | SPM | Iné | Maslo | EÚ - 25 | 131 000 | 8 147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2 072 | N 2 | 2 100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 | EÚ - 27 | 133 100 | 8 289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2 090 | * mlieko dodané spracovateľom mlieka | ** syr z kravského mlieka | V ekvivalentoch mlieka si ďalšia výroba syra v rokoch 2003 až 2007 vyžiadala 5,2 milióna ton mlieka[1]. Na zvýšenú výrobu čerstvých výrobkov bolo potrebné 0,3 milióna ton mlieka[2]. To znamená, že v roku 2007 sa 5,5 milióna ton mlieka použije na uspokojenie ďalšieho dopytu v porovnaní s rokom 2003. V snahe uspokojiť vnútorný dopyt EÚ potrebná mliečna sušina pochádzala zo zníženia výroby SOM, kazeínu, SPM a masla. V roku 2007 napriek ďalším kvótam vo výške 1,2 milióna ton, ktoré boli k dispozícii v porovnaní s rokom 2006 (+0,5 % a reštrukturalizačná rezerva), sa celková výroba zvýšila nepatrne. V období rokov 2003 – 2007 sa znížil vývoz mliečnych výrobkov EÚ s výnimkou syra. Je to výsledok stabilnej výroby mlieka v EÚ a narastajúcich objemov mlieka spotrebovaných na výrobu syra a čerstvých výrobkov. To malo výrazný vplyv na úroveň výroby a vývozu SOM, masla a SPM, s výnimkou SOM v roku 2007, keď vysoké ceny na svetovom trhu spôsobili, že zvýšenie vývozu sa stalo zaujímavým. Tabuľka 2.3 – Vývoz mliečnych výrobkov EÚ 1000 t | 2003 | 2006 | 2007 (odhad) | Maslo (olej) SOM Syr SPM Kondenzované mlieko | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 | V dovoze sa v rokoch 2003 – 2007 neprejavila žiadna významná zmena, keďže dovoznými clami sa tlmil dovoz nad rámec kvót colných sadzieb (TRQ). VÝVOJ VÝROBY MLIEKA V ROKOCH 2003 – 2007 Od reformy v roku 2003 a pristúpenia 10 nových členských štátov sa na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami EÚ pozoroval nový jav (pozri prílohu 3.2). Oproti minulosti, keď sa kvóty v plnej miere vyčerpali, niekoľko členských štátov už neplní možnosti svojich kvót (pozri prílohu 3.3). V prídelovom roku 2006/07 to viedlo k čistému nevyužitiu kvóty v množstve 1,9 milióna ton, čo je rozdiel medzi výrobou 0,8 milióna ton nad kvótu, najmä v Taliansku a Rakúsku, a 2,7 milióna ton pod kvótu, najmä vo Francúzsku, Spojenom kráľovstve a Maďarsku. Za prvé štyri mesiace aktuálneho roka sú dodávky mlieka o 0,7 % nižšie ako v minulom roku. Ak bude tento vývoj pokračovať, výroba mlieka v EÚ - 27 v tomto prídelovom roku sa zníži o ďalších 0,9 milióna ton. To predstavuje výrobu takmer 3 milióny ton mlieka pod výškou kvóty. Tento stav vznikol vzhľadom na: 7. pokračujúcu nepružnosť pri prevode kvót. Kvóty sa stanovujú na členské štáty a v niektorých členských štátoch na región alebo dokonca na spracovateľa mlieka a mliečnych výrobkov. Tým sa sťažuje prerozdelenie kvóty v rámci členského štátu. Zatiaľ čo pôsobenie tohto opatrenia mohlo zachovať mliekarenskú výrobu v tých oblastiach, kde by inak zanikla, v niektorých prípadoch sa zabránilo rozvoju sektora mlieka a mliečnych výrobkov v konkurencieschopnejších regiónoch alebo členských štátoch; 8. slabé čerpanie dostupných kvót. Odvetvie výroby mlieka je charakteristické postupnou reštrukturalizáciou a trvalým poklesom počtu chovateľov dobytka na mlieko (pozri prílohu 3.1). Donedávna by nevyužité kvóty boli čerpali iní výrobcovia. Zdá sa, že toto už neplatí dokonca ani v členských štátoch s otvoreným obchodovaním s kvótami a nízkymi cenami kvót. Treba pamätať na to, že výroba mlieka sa bude rozširovať len vtedy, keď bude zisková. V tomto zmysle sú aktuálne vysoké ceny skúškou možností v EÚ pred rokom 2015; 9. v súvislosti s reformou z roku 2003 sa mohli objaviť ziskovejšie možnosti, ako je mliekarenská výroba, či už v rámci poľnohospodárskeho odvetvia, alebo mimo neho, najmä tam, kde nastáva časový posun reakcie výroby na vyššie ceny mlieka. Zistenie rozsahu vplyvu zrušenia viazanosti platieb vyžaduje ďalšiu analýzu. Zatiaľ čo v predchádzajúcej kapitole sa poukazovalo na pomerne priaznivý vývoj dopytu po mliečnych výrobkoch v EÚ v rokoch 2003 – 2007, v tejto kapitole sa ukazuje, že vývoj na strane dodávok bol v niektorých členských štátoch menej priaznivý (pozri prílohu 3.3). VÝVOJ CIEN MLIEKA A MLIEčNYCH VÝROBKOV V ROKOCH 2003 – 2007 S výnimkou posledných mesiacov sa ceny mlieka znižovali od začiatku reformy z roku 2003. V tom čase sa odhadovalo, že bez zmeny sortimentu výrobkov možno predpokladať pokles cien až o 6 centov/liter v rokoch 2003 až 2007. Mliekarenský priemysel bol schopný preorientovať výrobu na výrobky vyššej hodnoty vzhľadom na: 10. výraznejší dopyt po syre na trhu, a to v EÚ - 15 aj v nových členských štátoch oproti predpokladom; 11. vyššie ceny na svetovom trhu v dôsledku trvalého rastu dopytu, najmä z Ázie a z krajín vyvážajúcich ropu, spôsobeného narastaním bohatstva a diétami na západný štýl oproti predpokladom; 12. úsilie, ktoré vynaložil mliekarenský priemysel na výskum a vývoj, zvýšilo využitie mliečnych výrobkov ako prísad v širokej škále výrobkov. Tabuľka 4.1 – Ročné priemerné ceny surového mlieka v EÚ - 25 (skutočný obsah tuku, centy/kg ) 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (odhad) | 28,7 | 29,1 | 28,9 | 27,9 | 28,5 – 30,0 | Výrobcovia mlieka v EÚ - 15 dostávali až do 3,5 centov za kg kvóty ako kompenzačnú platbu. Viazanosť tejto platby sa úplne zrušila v roku 2007. Vo väčšine nových členských štátov sa táto platba začlenila do schémy jednotných platieb na plochu. Do roku 2006 sa trhové ceny masla a SPM znižovali súbežne so znižovaním cien s podporou EÚ. Na druhej strane ceny SOM a syra sa zmenili nepatrne. V roku 2007 sú trhové ceny oveľa vyššie ako intervenčné ceny. Tabuľka 4.2 – Priemerné ceny mliečnych výrobkov EÚ 2003 2004 2005 2006 2007 | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5 000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 nie je k dispozícii | VÝHľADY TRHU EÚ: 2007 – 2014 Strednodobá základná úroveň dodávok mlieka a výroby mliečnych výrobkov, ktorá sa tu predkladá, vychádza zo správy GR AGRI „Vyhliadky pre poľnohospodárske trhy a príjmy v Európskej únii na roky 2007 – 2014“, uverejnenej v júli 2007. Táto správa vychádza z trhových a politických informácií dostupných na konci júna 2007 a predpokladá sa v nej nezmenené politické prostredie. Celú správu možno nájsť na tejto internetovej adrese:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm Hlavné trendy sa opisujú ďalej a graficky sú znázornené v prílohe 1: „ZÁKLADNÝ SCENÁR.“ Predpokladá sa, že výroba mlieka v EÚ zostane v rokoch 2007 až 2014 pomerne stabilná. Krátkodobo sa môže trochu zvýšiť v reakcii na vyššie ceny mlieka. Predpokladá sa však, že po roku 2009 celková výroba mlieka bude postupne klesať v dôsledku trvalého poklesu výroby potravín hlavne v nových členských štátoch. Na druhej strane sa predpokladá, že množstvo mlieka dodané spracovateľom sa zvýši hlavne v dôsledku posunu od priameho predaja k dodávkam do nových členských štátov. Predpokladá sa, že spotreba syra zostane hlavným hnacím motorom výroby mlieka a mliečnych výrobkov v EÚ. V rokoch 2007 – 2014 sa predpokladá ďalšia výroba syra v objeme 679 000 ton. Predpokladá sa, že spotreba vzrastie o 771 000 ton. Očakáva sa, že spotreba syra bude veľmi rýchlo rásť v nových členských štátoch: +35 %. Taktiež pokračuje rast spotreby syra v EÚ - 15 (+5 %), jasne oveľa menšou rýchlosťou. Predpokladá sa, že zatiaľ čo dovoz sa bude zvyšovať len nepodstatne, vývoz syra z EÚ bude klesať. Ďalších 771 000 ton spotreby syra by si vyžiadalo asi 6,2 milióna ton ekvivalentov mlieka. Spotreba čerstvých mliečnych výrobkov je ďalším hnacím motorom výroby mlieka a mliečnych výrobkov v EÚ. Existujú dva vedľajšie trendy. Na jednej strane sa znižuje spotreba mlieka na pitie. Na druhej strane sa zvyšuje spotreba fermentovaných mliečnych výrobkov. Predpokladá sa, že celková spotreba bude ďalej rásť ročne o 0,5 % alebo 0,25 milióna ton ekvivalentov mlieka. V roku 2014 to znamená ďalšiu spotrebu mlieka v množstve 1,75 milióna ton . Predpokladá sa, že spotreba masla bude ďalej klesať napriek malému zvýšeniu v posledných rokoch. Predpokladá sa, že výroba masla sa bude znižovať rýchlejšie v dôsledku väčšieho odberu mliečneho tuku na výrobu syra a nižšieho obsahu tuku v surovom mlieku. To znamená, že vývoz sa bude postupne znižovať. Predpokladá sa, že v roku 2014 sa bude EÚ blížiť k stavu čistého dovozcu masla. Nepredpokladá sa, že by sa obnovili intervenčné zásoby. Výroba odtučneného práškového mlieka sa v prognózovanom období považuje za klesajúcu, keďže viac proteínov sa používa v syre a v čerstvých výrobkoch. Keďže sa plánuje zníženie výroby a predpokladá sa, že spotreba zostane stabilná, očakáva sa zníženie vývozu. EÚ sa do roku 2014 stane malým čistým vývozcom SOM. Ani pre SOM sa nepredpokladá obnovenie intervenčných zásob. Na rozdiel od väčšiny iných mliečnych výrobkov EÚ plnotučné sušené mlieko sa vyrába vo veľkých množstvách pre trhy tretích krajín. Iní dodávatelia SPM na svetový trh sú však viac konkurencieschopní ako EÚ. Predpokladá sa, že to bude viesť k postupnému znižovaniu výroby SPM, ako aj k poklesu vývozu. Očakáva sa, že spotreba SPM zostane stabilná. Celkove sa odhaduje, že v rokoch 2007 až 2014 bude potrebných ďalších 1,75 milióna ton mlieka na uspokojenie rastúcej spotreby čerstvých mliečnych výrobkov a 6,2 milióna ton na rastúcu spotrebu syra. Predpokladá sa, že spotreba SOM a SPM zostane stabilná. To znamená, že je potrebných 8,0 miliónov ton mlieka len na pokrytie rastúceho vnútorného dopytu. V podstate sú teda trhové príležitosti pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov EÚ veľmi priaznivé. VÝHľADY SVETOVÉHO TRHU: 2006 – 2016 Svetová výroba mlieka sa trvale zvyšuje. Od roku 1998 výroba mlieka rastie rýchlosťou minimálne 10 miliónov ton za rok. Predpokladá sa, že tento trend bude pokračovať. Obrázok 7.1 – Svetová výroba mlieka [pic] Iba 7 % svetovej výroby mlieka sa používa vo výrobkoch, s ktorými sa obchoduje na svetovom trhu. Väčšina mlieka, ktoré sa vo svete vyrobí, sa spotrebuje v tom istom regióne, najmä vo forme tekutého mlieka. Mliečne výrobky, s ktorými sa obchoduje, sú tie, ktoré na rozdiel od tekutého mlieka možno určitý čas skladovať: sušené mlieka, maslo (olej) a syr. Aj EÚ vyváža pomerne malú časť svojej výroby mlieka do tretích krajín (9 % mliečnej sušiny v roku 2006). Dovoz mliečnych výrobkov do EÚ je nízky (1 % mliečnej sušiny) kvôli dovozným clám. Výhľady pre svetový trh analyzuje Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) v spolupráci s Organizáciou pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a s Výskumným ústavom pre výživu a poľnohospodársku politiku (FAPRI). Porovnanie ich dvoch štúdií a vlastnej analýzy EÚ možno nájsť na tejto adrese:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm Tabuľka 7.1 – Predpokladaný vývoj svetového trhu v rokoch 2006 – 2016 Plánovaná cena na rok 2016 (USD/tona) | Cenový rozdiel 1996 – 2006 2006 – 2016 | Výroba a spotreba (ročný nárast) | Obchod (ročný nárast) | Maslo | 2 200 | +24 % | +2 – 2,3 % | +2 % | Čedar | 3 000 | +38 % | +1,3 – 1,8 % | +2,5 % | SOM | 2 600 | +40 % | +0,7 – 1,8 % | +0,5 – 3 % | SPM | 2 500 | +35 % | +2 % | +1,7 % | Zdroj: Poľnohospodárske komoditné trhy – výhľady na roky 2007 – 2016. | Ďalší graf podľa FAPRI ukazuje, že mliekarenský priemysel EÚ sa bude musieť vzdať podielu na svetovom trhu, keďže pri rastúcej spotrebe sa na vnútornom trhu spotrebuje väčší podiel vyrobeného mlieka. [pic] Keď zhrnieme uvedené, predpokladá sa, že priemerné ceny za mliečne výrobky na svetových trhoch sa zásadne zvýšia v budúcom desaťročí v porovnaní s minulým desaťročím. FAPRI a OECD očakávajú, že svetová výroba a spotreba mliečnych výrobkov bude v nasledujúcich rokoch mierne narastať. Výhľady svetového trhu s mliečnymi výrobkami sú veľmi priaznivé, najmä pre syr. Napriek rastu tohto celosvetového dopytu na základnej úrovni Komisia počíta so znížením vývozu syra z EÚ v dôsledku súčasných obmedzení systému kvót, ktorý bráni rozširovaniu výroby mlieka. ZVÝšENIE KVÓT MLIEKA O 2 % OD ROKU 2008 Oproti neistotám, ktoré prevládali v roku 2003, v súčasnosti je väčšia istota, pokiaľ ide o vývoj trhu po reforme a po dvoch následných rozšíreniach. Komisia má teda lepšiu pozíciu na analýzu pravdepodobného vplyvu 2 % zvýšenia kvóty, ktoré sa pôvodne navrhovalo v roku 2003, pre prípad, že by sa toto zvýšenie navrhlo dnes pre 27 členských štátov. Vykonalo sa posúdenie vplyvu tohto zvýšenia na sektor mlieka a mliečnych výrobkov, pričom sa predpokladalo plné využitie dodatočných 2 % kvóty, t. j. ďalších 2,84 milióna ton mlieka. Vyššie úrovne kvóty platia od roku 2008. Podrobné výsledky tejto analýzy sú uvedené v prílohe 2: „odchýlky od základnej úrovne.“ V porovnaní so základnou úrovňou v kapitole 6 sa predpokladá, že cena mlieka sa zníži o 4 %. Na základnej úrovni sa však počíta s nárastom o 7 %. Pri mliečnych výrobkoch existuje posun k výrobe väčšieho množstva syra. Tento posun najprv uspokojuje dodatočný dopyt, ktorý je vyšší v dôsledku nižších cien syra. Ku koncu obdobia sa počíta s tým, že vývoz sa v porovnaní so základnou úrovňou znova zvýši. To znamená, že zníženie vývozu syra na svetový trh, ktorý sa predpokladá na základnej úrovni, sa čiastočne vyváži ďalšou výrobou mlieka. V prípade masla sa predpokladá, že výroba sa bude zvyšovať, ale len v obmedzenom rozsahu, keďže časť zvyšného mliečneho tuku sa používa na výrobu ďalšieho množstva syra a čerstvých mliečnych výrobkov, po ktorých je dopyt v dôsledku nižších cien. Spotreba masla sa bude najprv zvyšovať v dôsledku nižších cien a vývoz bude tiež narastať v dôsledku nižších cien a vyššej konkurencieschopnosti na svetových trhoch. Ku koncu obdobia bude tento účinok menej výrazný. Predpokladá sa, že výroba SOM sa významne zvýši a v dôsledku toho sa zvýši vývoz EÚ s cieľom predaja ďalších množstiev. Pre maslo aj SOM by dodatočná výroba mala byť možná bez ďalšej podpory trhu. Z analýzy vyplýva, že pri výrobe mlieka navyše o ďalšie 2 % sa výrobcom ponúka viac príležitostí na uspokojenie dopytu na trhu, či už na vnútornom alebo zahraničnom bez toho, aby sa preťažil existujúci intervenčný režim. Zatiaľ čo pri analýze sa predpokladá plné využitie 2 % zvýšenia kvót, skutočný vplyv na výrobu by bol pravdepodobne viac obmedzený vzhľadom na aktuálnu mieru plnenia kvót v EÚ. ZÁVERY V rokoch 2003 až 2007 zvyšujúca sa výroba syra a čerstvých mliečnych výrobkov pohltila ďalších 5,5 miliónov ton mlieka, pričom celková výroba mlieka zostala na stabilnej úrovni. Podľa analýzy uvedenej na predchádzajúcich stranách v rokoch 2007 až 2014 by bolo potrebné dodať približne ďalších 8,0 miliónov ton, aby sa uspokojil rastúci vnútorný dopyt, pričom pri nezmenenej kvóte sa zvýšenie výroby surového mlieka nepredpokladá. Okrem toho výhľad smerom na svetový trh je priaznivý. Zo štúdie, v ktorej sa posudzoval vplyv 2 % zvýšenia výroby mlieka v rámci EÚ, vyplýva záver, že trh ponúka dostatok príležitostí na pohltenie ďalšieho množstva. Zatiaľ čo v analýze sa predpokladá, že 2 % zvýšenie kvóty sa v plnej miere využije, skutočný vplyv na výrobu je pravdepodobne viac obmedzený s prihliadnutím na aktuálny stav, keď vnútroštátne kvóty v mnohých členských štátoch nie sú naplno využité. Ako odpoveď na žiadosť Rady o poskytnutie podkladov, z ktorých možno vychádzať pri rozhodovaní v súvislosti so zvýšením kvót, Komisia predkladá záver, že 2 % zvýšenie, ktoré sa navrhovalo ako súčasť reformy v roku 2003, sa môže zaviesť od roku 2008. PRÍLOHA 1: ZÁKLADNÝ SCENÁR Výroba mlieka a dodávky v EÚ - 27 za roky 2001 – 2014 [pic] Bilancia syra v EÚ - 27 za roky 2001–2014 [pic] Bilancia masla v EÚ - 27 za roky 2001 – 2014 [pic] Bilancia sušeného odtučneného mlieka v EÚ - 27 za roky 2001 – 2014 [pic] PRÍLOHA 2: +2 % ODCHÝLKA VÝROBY MLIEKA OD ZÁKLADNÉHO SCENÁRA Výroba MLIEKA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VPLYV | Výroba (milióny t) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Dodávky (milióny t) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Obsah tuku ( %) | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | Dojivosť (kg/dojnica) | 0,5 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % | Počet dojníc (milióny kusov) | 1,5 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,5 % | Cena | –4,9 % | –5,0 % | –4,6 % | –4,0 % | Výroba SYRA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VPLYV | Výroba (vrátane spracovaných syrov) | 2,2 % | 2,3 % | 2,2 % | 2,2 % | Dovoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vývoz | 0,0 % | 0,0 % | 2,4 % | 11,9 % | Domáca spotreba | 2,3 % | 2,4 % | 2,2 % | 1,6 % | Cena v EÚ | –3,7 % | –3,8 % | –3,5 % | –2,6 % | Cena na svetovom trhu | –0,2 % | –0,1 % | –0,5 % | –1,5 % | Výroba MASLA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VPLYV | Výroba v EÚ - 27 | 1,1 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,3 % | Dovoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vývoz | 23,4 % | 9,3 % | 9,0 % | 6,6 % | Spotreba v EÚ - 27 | 3,8 % | 4,0 % | 3,7 % | 3,1 % | Konečné zásoby | Cena v EÚ | –1,2 % | –0,6 % | –0,5 % | –0,3 % | Cena na svetovom trhu | –0,3 % | –0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | Výroba SOM | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VPLYV | Výroba v EÚ - 27 | 7,6 % | 5,8 % | 5,3 % | 4,5 % | Dovoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vývoz | 70,9 % | 40,0 % | 36,5 % | 29,7 % | Spotreba v EÚ - 27 | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | Konečné zásoby | – | – | – | – | Cena v EÚ | –6,6 % | –7,1 % | –6,6 % | –5,7 % | Cena na svetovom trhu | –2,3 % | –0,6 % | –0,6 % | –0,7 % | PRÍLOHA 3: VÝVOJ KVÓT Tabuľka A3.1 – Počet chovateľov dobytka na mlieko s kvótou Členský štát | 1995 | 2005 | 2007 | Zmena v období 1995 – 2007 | Medziročná zmena v období 1995 – 2005 | Medziročná zmena v období 2005/2007 | BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3 % | –4,9 % | –6,6 % | CZ | 2 991 | 2 727 | –4,5 % | DK | 15 301 | 6 540 | 5 354 | –65,0 % | –8,1 % | –9,5 % | DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0 % | –6,9 % | –4,3 % | EE | 1 859 | 1 506 | –10,0 % | EL | 30 316 | 7 752 | 6 288 | –79,3 % | –12,7 % | –9,9 % | ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5 % | –12,2 % | –11,0 % | FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8 % | –4,1 % | –4,2 % | IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4 % | –6,6 % | –4,9 % | IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4 % | –6,8 % | –5,9 % | CY | 241 | 224 | –3,6 % | LV | 25 457 | 22 141 | –6,7 % | LT | 111 097 | 82 281 | –13,9 % | LU | 1 465 | 991 | 923 | –37,0 % | –3,8 % | –3,5 % | HU | 6 076 | 6 175 | 0,8 % | MT | 150 | 152 | 0,7 % | NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8 % | –5,8 % | –4,4 % | AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5 % | –4,3 % | –6,1 % | PL | 0 | 276 508 | PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2 % | –14,2 % | –11,8 % | SI | 0 | 9 234 | SK | 814 | 734 | –5,0 % | FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3 % | –5,6 % | –7,6 % | SE | 17 023* | 9 449 | 8 369 | –50,8 % | –5,7 % | –5,9 % | UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4 % | –6,7 % | –5,7 % | * číselné údaje za roky 1996 - 1997. | [pic] [pic] Tabuľka A3.4 – Ceny zaplatené za 1 kg kvóty v rôznych členských štátoch Členský štát | Trhová cena v roku 2007 | Administratívna cena | Vývoj od minulého roka | CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Ostatné členské štáty | 1,33 EUR 1,20 EUR 70-80 centov 43-72 centov 62 centov 50-70 centov 7-34 centov 23/42 centov 30 centov 10-28 centov 6-36 centov 7 centov 9 centov 6 centov 6 centov … | 37/25 centov 27 centov 12 centov 4 centy 0/15 centov … | zvýšenie zvýšenie zníženie zvýšenie zvýšenie bez zmeny zvýšenie bez zmeny zníženie bez zmeny bez zmeny zvýšenie zníženie zníženie bez zmeny bez zmeny zvýšenie zvýšenie žiadne dostupné informácie | Zdroj: Odhady členských štátov. | Obrázok A3.5 –Štruktúra výroby mlieka v EÚ - 25 v rokoch 2006 a 2007: rozloženie mliekarenských holdingov podľa veľkosti kvót ( tony ) [pic] [1] V priemere je na výrobu 1 kg syra potrebných 8 kg mlieka. [2] 1 kg mlieka na 1 kg čerstvého výrobku.