EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 6. 2017 COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskej agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a o zmene nariadenia (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutia Rady 2007/533/SVV a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1077/2011



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU ·Dôvody a ciele návrhu Nariadenie, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (ďalej len „eu-LISA“), bolo prijaté v roku 2011 [nariadenie (EÚ) č. 1077/2011] a v roku 2015 zmenené nariadením (EÚ) č. 603/2013. Agentúra eu-LISA je v súčasnosti zodpovedná za ústredné prevádzkové riadenie Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II), vízového informačného systému (VIS) a systému Eurodac. Agentúra eu-LISA môže byť poverená aj vývojom a prevádzkovým riadením iných rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ak sa to stanoví v príslušných legislatívnych nástrojoch. Agentúra eu-LISA začala vykonávať svoje hlavné úlohy 1. decembra 2012, pričom systém VIS prevádzkuje od 1. decembra 2012, systém SIS II od mája 2013 a systém Eurodac od júna 2013. Sídlom agentúry je Tallin a systémy sa prevádzkujú z technického pracoviska v Štrasburgu. Záložné pracovisko sa nachádza v meste Sankt Johann im Pongau. Cieľom tohto návrhu je revidovať nariadenie, ktorým sa zriaďuje agentúra, s cieľom prispôsobiť ho odporúčaniam na legislatívne zmeny, ktoré vyplynuli z hodnotenia, ako aj zlepšiť fungovanie agentúry, rozšíriť a posilniť jej úlohu v záujme zabezpečenia toho, aby jej mandát zodpovedal súčasným výzvam na úrovni EÚ v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Jeho cieľom je aj zaviesť do nariadenia zmeny, ktoré vyplývajú z politického a právneho vývoja, ako aj vývoja situácie, najmä so zámerom zohľadniť skutočnosť, že agentúre sa na základe dohody spoluzákonodarcov zveria nové systémy a že agentúra by mala byť poverená úlohou prispievať k rozvoju interoperability medzi rozsiahlymi informačnými systémami v nadväznosti na oznámenie Komisie o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť zo 6. apríla 2016, záverečnú správu expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu z 11. mája 2017 a siedmu správu Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie zo 16. mája 2017. Zaoberá sa aj odporúčaniami na zmeny, ktoré navrhla správna rada agentúry, a prípadnou potrebou hostiteľských služieb a riadenia spoločných technických riešení zo strany agentúry, pokiaľ ide o zavedenie decentralizovaných systémov na vnútroštátnej úrovni v zainteresovaných členských štátoch. Prostredníctvom návrhu sa nakoniec zakladajúci akt agentúry zosúlaďuje so zásadami spoločného vyhlásenia Európskeho parlamentu, Rady a Európskej komisie o decentralizovaných agentúrach z 19. júla 2012 (ďalej len „spoločný prístup“). Komisia v súlade s článkom 31 zakladajúceho nariadenia vykonala hodnotenie, a to na základe externého hodnotenia, v úzkej spolupráci so správnou radou agentúry eu-LISA s cieľom preskúmať, akým spôsobom a v akom rozsahu agentúra účinne prispieva k prevádzkovému riadeniu rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a plní svoje úlohy, ktoré sú stanovené v zakladajúcom nariadení. Preskúmala aj potrebu revízie alebo rozšírenia úloh, ktorými bola poverená agentúra eu-LISA v zakladajúcom nariadení. Komisia by na základe uvedeného hodnotenia a po porade so správnou radou mala vydať odporúčania týkajúce sa zmien zakladajúceho nariadenia a postúpiť ich spolu so stanoviskom správnej rady, ako aj s vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu, Rade a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov. Odporúčania boli zahrnuté v správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o fungovaní Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie o hodnotení agentúry eu-LISA, ktorých prijatie sa plánuje v rovnakom čase ako prijatie tohto návrhu. Tento návrh preto súvisí s hodnotením agentúry, ale zohľadňuje sa v ňom aj ďalší právny a politický vývoj, odporúčania uvedené vyššie, ako aj stanovisko správnej rady. ·Zohľadnenie odporúčaní z externého hodnotenia agentúry eu-LISA Štyri roky potom, ako agentúra v decembri 2012 prebrala svoje úlohy, z hodnotení vyplynulo, že preukázala svoju schopnosť vykonávať svoje úlohy, ale aj nové úlohy, ktoré jej boli zverené, najmä pokiaľ ide o sieť DubliNet, sieť VISION a účinné a efektívne vykonávanie pilotného projektu Inteligentné hranice. Zistilo sa aj, že agentúra eu-LISA účinne prispela k vytvoreniu koordinovaného, účinného a súdržného informačného prostredia na riadenie rozsiahlych informačných systémov podporujúcich vykonávanie politík v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Existujú však nedostatky, ktoré treba napraviť s cieľom zlepšiť fungovanie agentúry, ako aj podporiť a posilniť jej úlohu a zabezpečiť prispôsobenie jej mandátu na riešenie súčasných výziev na úrovni EÚ v oblasti migrácie a bezpečnosti. Väčšinu nedostatkov zistených v hodnotení možno riešiť bez legislatívnych zmien. Výkonný riaditeľ agentúry eu-LISA prijal nadväzujúce opatrenia v súvislosti s nelegislatívnymi odporúčaniami; správna rada prijala 21. marca 2017 príslušný akčný plán. Toto sú nedostatky, ktoré by si vyžadovali legislatívne zmeny, ako sa určili pri hodnotení: –koherentnosť riadenia komunikačnej infraštruktúry by sa mala zlepšiť prenosom súvisiacich úloh Komisie (najmä plnenie rozpočtu, nadobúdanie, obnova a zmluvné záležitosti) na agentúru prostredníctvom zmeny legislatívnych nástrojov, ktorými sa riadi zriadenie a prevádzka systémov, ktoré prevádzkuje agentúra, –mal by sa objasniť rozsah spolupráce s inými agentúrami v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v rámci mandátu agentúry eu-LISA, –správna rada by mala každý rok do konca augusta prijať priebežnú správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní plánovaných činností počas prvých šiestich mesiacov daného roka, –rozsah pilotných projektov, ktoré môže agentúra eu-LISA vykonávať, je obmedzený na tie, ktoré sa uvádzajú v článku 54 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách (t. j. bez základného aktu), a mal by sa rozšíriť prinajmenšom na pilotné projekty s existujúcim základným aktom. V hodnotení sa takisto odporúčalo vypracovanie posúdenia rizika a posúdenia ex ante v prípade projektov s rozpočtom nad 500 000 EUR, ktoré vykonáva agentúra eu-LISA v rámci svojho súčasného mandátu (t. j. nezávisle od legislatívneho nástroja, ktorým sa jej zveruje nový systém, v prípade ktorého poskytne posúdenie vplyvu Komisia). Je to dôležité odporúčanie, ktorým sa agentúra eu-LISA bude primerane zaoberať. Nevyžaduje sa však zmena nariadenia o zriadení agentúry, keďže v článku 29 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1271/2013 a nariadenia o rozpočtových pravidlách agentúry sa už vyžaduje vypracovanie hodnotení ex ante a ex post v prípade programov a činností, ktoré sú spojené so značnými výdavkami. V hodnotení sa uvádzajú aj ďalšie odporúčania na zmeny mandátu agentúry. Tieto odporúčania by sa mali zaviesť do legislatívnych nástrojov systémov, a pokiaľ ide o rozšírenú zodpovednosť agentúry eu-LISA v súvislosti so štatistikou, nevyžadovali by si zmenu nariadenia, ktorým sa zriaďuje agentúra: –Rozšírená zodpovednosť agentúry eu-LISA pri tvorbe/zverejňovaní štatistických údajov o každom systéme.

–Nová úloha agentúry eu-LISA vypracúvať správy o kvalite údajov a ich analýze s cieľom zlepšiť kontrolu uplatňovania právnych nástrojov systémov. V správe o fungovaní Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorá sa prijme v rovnaký deň ako tento návrh, sa uvádzajú zistenia a odporúčania vyplývajúce z hodnotenia. Takisto sa v nej uvádza, že zakladajúce nariadenie, v ktorom sa vymedzujú úlohy agentúry, reaguje na právne, politické a hospodárske prostredie, v ktorom agentúra vznikla. Nedávny politický a právny vývoj si vyžaduje ďalšiu revíziu alebo rozšírenie úloh, ktoré sa zverili agentúre eu-LISA v zakladajúcom nariadení a iných príslušných právnych nástrojoch (t. j. právnych nástrojoch systémov). Komisia v roku 2016 predložila návrhy, aby sa agentúre zverili nové systémy: systém vstup/výstup (EES), automatizovaný systém na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu a systém EÚ pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS). Ak spoluzákonodarcovia prijmú tieto iniciatívy, vyžadovali by sa zmeny nariadenia o agentúre eu-LISA, ktoré by vstúpili do platnosti potom, ako sa tieto návrhy začnú uplatňovať, s cieľom zohľadniť tieto nové úlohy v nariadení o agentúre eu-LISA, najmä pokiaľ ide o povinnosti správnej rady a výkonného riaditeľa. Návrh týkajúci sa systému EES zahŕňa zmeny nariadenia (EÚ) č. 1077/2011. Predsedníctvo v prípade návrhu nariadenia o systéme ETIAS a návrhu prepracovaného znenia nariadenia o systéme Eurodac zahrnulo takéto zmeny v priebehu rokovaní v Rade. Keďže tento návrh sa predkladá skôr, ako sa prijme ktorýkoľvek z troch návrhov na zverenie nových systémov agentúre, je potrebné aj v tomto návrhu zohľadniť požadované zmeny v zátvorke, a to za predpokladu ich konečného začlenenia do znenia, keď spoluzákonodarcovia prijmú tieto návrhy. Komisia prijala 6. apríla 2016 aj oznámenie o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť. Agentúre eu-LISA by sa mal v zakladajúcom nariadení udeliť jasný mandát na vykonávanie úloh, ktoré jej boli zverené, ako sa uvádza v danom oznámení a v siedmej správe Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá bola prijatá 16. mája 2017. Zahŕňa to predovšetkým poskytovanie podpory Komisii a členským štátom pri skúmaní technickej uskutočniteľnosti vývoja a opatrení zameraných na dosiahnutie interoperability systémov, a to aj prostredníctvom štúdií alebo testovacích činností. Do návrhu by sa mali začleniť aj zmeny vyplývajúce z hodnotenia systému SIS, ktoré sa vykonalo v roku 2016, ako sa zohľadňujú v návrhoch na revíziu právnych nástrojov systému SIS, ako aj z návrhu prepracovaného znenia nariadenia o systéme Eurodac. Okrem toho existujú rozdiely medzi zakladajúcim nariadením a spoločným prístupom pripojeným k spoločnému vyhláseniu Európskeho parlamentu, Rady EÚ a Európskej komisie o decentralizovaných agentúrach z 19. júla 2012 (ďalej len „spoločný prístup“) a medzi novým a rámcovým nariadením o rozpočtových pravidlách. Tieto by sa mali vyriešiť prostredníctvom legislatívnej revízie. Jedným z príkladov je možnosť predĺžiť mandát výkonného riaditeľa na maximálne päť rokov namiesto maximálneho obdobia 3 rokov, ako sa stanovuje v súčasnosti. Ďalším príkladom je požiadavka na hodnotenie agentúry každých päť rokov namiesto každé štyri roky, ako sa stanovuje v súčasnosti. V nariadení by sa takisto malo stanoviť, že agentúra eu-LISA môže členským štátom poskytovať poradenstvo v súvislosti s prepojením vnútroštátnych systémov s centrálnym systémom a podporu/pomoc ad hoc členským štátom (napríklad podpora, ktorá sa poskytla gréckemu hotspotu začiatkom roka 2016 počas utečeneckej krízy). Agentúre eu-LISA by takisto malo umožniť poskytovanie pomoci/podpory príslušným útvarom Komisie, pokiaľ ide o technické otázky týkajúce sa existujúcich alebo nových systémov, ak o to požiadajú. ·Zohľadnenie odporúčaní na zmeny, ktoré navrhla správna rada agentúry Konzultácie so správnou radou agentúry o odporúčaniach na zmeny nariadenia, ktorým sa zriaďuje agentúra, sa viedli 25. novembra 2016 a rada prijala svoje stanovisko 27. februára 2017. Rada uvítala odporúčania na zmeny a zámer Komisie rozšíriť povinnosti agentúry eu-LISA a predložila ďalšie odporúčania na zmeny. Komisia z týchto dodatočných odporúčaní na zmeny prebrala rozšírenie mandátu v oblasti výskumu, ako aj rozšírenie mandátu predsedu poradných skupín. Správna rada navrhla, že agentúra by mala byť schopná po schválení rady zriadiť ďalšie technické pracoviská okrem tých, ktoré existujú v Štrasburgu a meste Sankt Johann im Pongau (Rakúsko). Komisia nemôže prijať toto odporúčanie, keďže nie je podložené žiadnym relevantným dôkazom o jeho potrebe, pridanej hodnote alebo zvýšení účinnosti. Uviedlo sa, že umiestnenie centrálnych a záložných systémov SIS II a VIS v Štrasburgu (Francúzsko) a meste Sankt Johann im Pongau (Rakúsko) už spoluzákonodarcovia upravili v legislatívnych nástrojoch o systémoch SIS II (prijatý v rokoch 2006 a 2007) a VIS (prijatý v roku 2008). Počas rokovaní o návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje agentúra, spoluzákonodarcovia rozhodli na základe spoločnej ponuky, ktorú predložili Estónsko a Francúzsko, pokiaľ ide o hostiteľský štát agentúry, že sídlo agentúry bude v Talline, zatiaľ čo technické a záložné pracoviská zostanú v mestách Štrasburg a Sankt Johann im Pongau. Okrem toho agentúra neposkytla žiadne posúdenie na odôvodnenie potreby ďalšieho pracoviska. V záujme zabezpečenia vyššej flexibility sa však v tomto návrhu zabezpečuje, aby agentúra mala možnosť používať záložné pracovisko v meste Sankt Johann im Pongau na súbežnú prevádzku záložných systémov v aktívnom režime. Malo by sa tým umožniť spracovanie obchodných transakcií dokonca aj počas bežnej prevádzky, a nielen počas zlyhania systému. ·Na riešenie zmien sa vyžadovalo, aby sa agentúre eu-LISA zverili úlohy uvedené v záverečnej správe expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu z 11. mája 2017 a siedmej správe Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie prijatej 16. mája 2017. Medzi tieto zmeny patrí: a)Agentúre eu-LISA sa zverí zodpovednosť, pokiaľ ide o kvalitu údajov v závislosti od prijatia špecifických legislatívnych zmien/návrhov Expertná skupina na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu zvážila odporúčanie, ktoré sa uvádza v oznámení o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť, aby agentúra eu-LISA vyvinula centrálnu kapacitu na monitorovanie kvality údajov. Expertná skupina sa domnieva, že automatické kontroly kvality, formátu a úplnosti, ktoré uložili alebo navrhli centrálne systémy, by sa mali zlepšiť alebo dokončiť. Vyžaduje sa ďalšia analýza možného rozvoja automatickej kontroly kvality údajov, pokiaľ ide o rôzne dátové polia v systémoch SIS, VIS a Eurodac, ako aj v ktorýchkoľvek nových systémoch, napríklad EES. Cieľom takéhoto mechanizmu na kontrolu kvality údajov bude dosiahnuť, aby centrálne systémy automaticky identifikovali zjavne nesprávne alebo nejednotné predložené údaje, aby ich členský štát pôvodu mohol overiť a vykonať potrebné nápravné opatrenia. Túto činnosť možno uľahčiť pomocou spoločného úložiska údajov na tvorbu štatistických správ a správ o kvalite údajov (dátový sklad), ktoré bude obsahovať anonymizované údaje extrahované zo systémov. V siedmej správe Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sa uvádza, že Komisia presadí odporúčania expertnej skupiny o automatickej kontrole kvality, dátovom sklade na analýzu anonymizovaných údajov extrahovaných z príslušných informačných systémov na účely štatistiky a podávania správ, ako aj o moduloch odbornej prípravy týkajúcich sa kvality údajov pre zamestnancov zodpovedných za zadávanie vstupov do systémov na vnútroštátnej úrovni. Táto nová úloha, ako aj vytvorenie „dátového skladu“, by si vyžadovali zavedenie špecifických podrobných ustanovení o kvalite údajov v nástrojoch systémov alebo v konkrétnom legislatívnom nástroji. b)Agentúre eu-LISA sa zverí zodpovednosť za vývoj opatrení interoperability v závislosti od prijatia príslušných legislatívnych návrhov. V siedmej správe o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá bola prijatá 16. mája 2017, sa uvádza, že v súlade s oznámením z apríla 2016 a podľa zistení a odporúčaní expertnej skupiny Komisia stanoví nový prístup k správe údajov pre hranice a bezpečnosť, v rámci ktorého budú všetky centralizované informačné systémy EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie interoperabilné pri plnom rešpektovaní základných práv, aby: ·sa v systémoch mohlo súbežne vyhľadávať pomocou európskeho vyhľadávacieho portálu, a to v plnom súlade s obmedzením účelu a právami na prístup, s cieľom lepšie využiť existujúce informačné systémy, podľa možnosti aj so zjednodušenými pravidlami prístupu na účely presadzovania práva, ·systémy používali jednu spoločnú službu porovnávania biometrických údajov na vyhľadávanie v rôznych informačných systémoch obsahujúcich biometrické údaje, ktorá podľa možnosti naznačí vzťah so súvisiacimi biometrickými údajmi nájdenými v inom systéme, ·mali systémy spoločné úložisko s alfanumerickými údajmi o totožnosti na odhalenie osôb zaregistrovaných pod viacerými totožnosťami v rôznych databázach. Cieľom tohto návrhu je umožniť agentúre eu-LISA vykonávať úlohy vyplývajúce zo siedmej správy o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá bola prijatá 16. mája 2017, ako aj vývoj európskeho vyhľadávacieho portálu, spoločnej služby porovnávania biometrických údajov a spoločného úložiska údajov o totožnosti v závislosti od prijatia príslušného legislatívneho nástroja týkajúceho sa interoperability.

c)Bude sa riešiť prípadná potreba, aby agentúra eu-LISA pre zainteresované členské štáty vypracovala a riadila spoločné technické riešenia pre vnútroštátne zavedenie technických aspektov povinností, ktoré vyplývajú z právnych predpisov EÚ o decentralizovaných systémoch v priestore slobody, bezpečnosti, a/alebo k nim poskytovala hostiteľské služby. Ako sa pripomína v siedmej správe o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá bola prijatá 16. mája 2017, v záverečnej správe expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu sa zdôrazňuje aj význam plného zavedenia a uplatňovania existujúcich informačných systémov. Takisto sa v nej skúma decentralizovaný prümský rámec na výmenu údajov, ktoré sa týkajú DNA, odtlačkov prstov a evidencie vozidiel, pričom sa odporúča vypracovanie štúdie uskutočniteľnosti o pokroku smerom k zavedeniu centrálneho smerovača a prípadne ďalších nových funkcií. Pokiaľ ide o vopred poskytované informácie o cestujúcich (API), expertná skupina odporučila, že Komisia by mala vypracovať štúdiu uskutočniteľnosti týkajúcu sa centralizovaného mechanizmu pre API vrátane potreby centrálneho smerovača. Cieľom tohto opatrenia by bolo umožniť zainteresovaným členským štátom získať pripojenie k jednotnému kontaktnému miestu pre letecké spoločnosti a poskytnúť údaje API vnútroštátnym aj centrálnym systémom (EES, ETIAS). Pokiaľ ide o centralizovaný systém, ktorý sa zriadil smernicou EÚ o záznamoch o cestujúcich (smernica PNR), expertná skupina odporučila vypracovanie štúdie uskutočniteľnosti týkajúcej sa centrálneho komponentu pre vopred poskytované informácie o cestujúcich a údaje zo záznamov o cestujúcich ako technického podporného nástroja na uľahčenie prepojenia s leteckými dopravcami. Cieľom tohto opatrenia by bolo umožniť zainteresovaným členským štátom získať pripojenie k jednotnému kontaktnému miestu pre letecké spoločnosti a poskytnúť údaje PNR vnútroštátnym systémom členských štátov, ktoré vykonali smernicu PNR. Expertná skupina sa domnieva, že by to posilnilo účinnosť útvarov informácií o cestujúcich potom, ako členské štáty vykonajú smernicu EÚ PNR. V tomto návrhu sa preto stanovuje možnosť, aby skupiny členských štátov mohli agentúru poveriť vývojom, správou a/alebo poskytovaním hostiteľských služieb, pokiaľ ide o spoločný informačný systém, v ktorom môžu spoločne zaviesť technické aspekty povinností vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ o decentralizovaných systémoch v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v závislosti od predchádzajúceho súhlasu Komisie a v nadväznosti na rozhodnutie správnej rady. Toto by sa mohlo dosiahnuť pomocou dohody o delegovaní uzavretej medzi dotknutými členskými štátmi a agentúrou, ktorej by sa zverili uvedené úlohy a zodpovedajúci rozpočet. Agentúra bude v takomto prípade členským štátom účtovať príspevok, ktorý pokryje všetky príslušné náklady. Ako sa uvádza v siedmej správe o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, Komisia podporila prácu, ktorú v tejto fáze vykonáva skupina členských štátov na udržiavaní systému e-CODEX, systému pre cezhraničnú justičnú spoluprácu a digitálny prístup k právnym postupom. Komisia vzala na vedomie, že tieto členské štáty to nepovažujú za udržateľné riešenie. Členské štáty skúmali na úrovni pracovnej skupiny Rady rôzne možnosti a dospeli k záveru, že najlepším miestom na zaistenie údržby a prevádzkyschopnosti systému e-CODEX by bola agentúra eu-LISA. Komisia v záujme preskúmania najlepšieho riešenia iniciovala posúdenie vplyvu rôznych možností na údržbu systému e-CODEX. Výsledok tohto posúdenia vplyvu bude dostupný do jesene 2017. ·Reakcia na zmeny, ktoré si vyžaduje prijatie návrhu o systéme ECRIS-TCN Nakoniec sa v návrhu zohľadňujú aj zmeny, ktoré si vyžaduje prijatie návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, ktoré majú k dispozícii informácie o odsudzujúcich rozsudkoch o štátnych príslušníkoch tretích krajín a osobách bez štátnej príslušnosti (TCN), na doplnenie a podporu Európskeho informačného systému registrov trestov (systém ECRIS-TCN) (ďalej len „systém ECRIS-TCN“). Rovnako ako v prípade ostatných návrhov, prostredníctvom ktorých sa agentúre zverujú nové systémy, návrh týkajúci sa systému ECRIS-TCN si vyžiada zmeny v nariadení o agentúre eu-LISA. Tieto zmeny sa musia zohľadniť v návrhu o systéme ECRIS-TCN aj v návrhu o agentúre. Ak sa návrh o systéme ECRIS-TCN prijme skôr ako návrh o agentúre, budú sa uplatňovať zmeny navrhované v jeho znení pred zmenami v nariadení o agentúre eu-LISA. Po prijatí návrhu o agentúre sa uvedené zmeny nahradia tými, ktoré sú obsiahnuté v návrhu o agentúre. V závislosti od rýchlosti prijatia obidvoch návrhov sa budú počas rokovaní upravovať s cieľom zaistiť konzistentnosť medzi obidvomi zneniami, pokiaľ ide o úlohy agentúry eu-LISA: *** Nové úlohy/systémy, ktoré sa plánujú zveriť agentúre eu-LISA, posilnia a potvrdia pridanú hodnotu tejto agentúry, ktorá zastrešuje tri rozsiahle informačné systémy. Týmto sa umožnilo zhromažďovanie odborných znalostí, využívanie synergického účinku a flexibilnejší rámec, než bol možný pred zriadením agentúry, keď systémy vyvíjala a spravovala Komisia, pričom niektoré úlohy sa zverili subjektom verejného sektora v dvoch členských štátoch. Nové úlohy budú zároveň reakciou na potrebu podpory agentúry s cieľom pomôcť členským štátom, ak to bude potrebné. Hoci bude mať iniciatíva priamy vplyv na agentúru, jej zamestnancov vrátane výkonného riaditeľa, členské štáty zastúpené v správnej rade a poradných skupinách, ako aj na útvary Komisie, ktoré sú v styku s agentúrou, vo všeobecnosti z nej budú mať úžitok členské štáty a agentúry, ktoré sú koncovými používateľmi systémov, keďže agentúra bude mať posilnenú úlohu pri budúcom vývoji informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a bude poskytovať podporu členským štátom, ak to bude potrebné. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh vychádza z existujúceho nariadenia o agentúre eu-LISA, ktoré sa v roku 2015 zmenilo nariadením (EÚ) č. 603/2013 s cieľom zohľadniť zmeny, ktoré sa zaviedli v prepracovanom znení nariadenia o systéme Eurodac, vrátane prístupu do systému Eurodac na účely presadzovania práva. V tomto návrhu sa rozširuje mandát agentúry s cieľom umožniť jej prevziať nové úlohy. V Európskom programe v oblasti bezpečnosti a európskej migračnej agende sa stanovuje smer rozvoja a vykonávania politiky EÚ na riešenie súbežných výziev týkajúcich sa riadenia migrácie a boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. V európskej migračnej agende sa zdôrazňuje význam plného využívania rozsiahlych informačných systémov SIS, VIS a Eurodac, ktoré môžu byť prínosom pre riadenie hraníc, ako aj pre posilnenie kapacity Európy na obmedzenie neregulárnej migrácie a vrátenie neregulárnych migrantov. Takisto sa v ňom uvádza, že nová fáza by nastala prijatím návrhu, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup (EES) na posilnenie boja proti neregulárnej migrácii prostredníctvom zaznamenávania cezhraničných pohybov štátnych príslušníkov tretích krajín. V Európskom programe v oblasti bezpečnosti sa pripomína, že agentúry EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore prevádzkovej spolupráce. Členské štáty sa v ňom vyzývajú k plnému využívaniu podpory agentúry pri boji proti trestnej činnosti prostredníctvom jednotnej akcie a uvádza sa v ňom, že by sa mala podporovať zvýšená spolupráca medzi agentúrami v rámci ich príslušných mandátov. Komisia prostredníctvom tohto návrhu nariadenia prispieva k zvýšeniu efektívnosti a bezpečnosti riadenia hraníc a posilneniu bezpečnosti a boja proti trestnej činnosti, ako aj jeho prevencie rozšírením úlohy a povinností agentúry eu-LISA so zreteľom na existujúce a prípadné nové rozsiahle informačné systémy na spoluprácu a výmenu informácií v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a na podporu členským štátom a Komisii. Takisto sa v ňom odrážajú navrhované zmeny legislatívnych nástrojov, ktorými sa riadi vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie systémov, ktoré v súčasnosti riadi agentúra eu-LISA, a návrhy, na základe ktorých sa jej zverujú budúce systémy, s ktorými je v plnom súlade. •Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh je úzko prepojený s ostatnými politikami Únie a dopĺňa ich. Konkrétne ide o: a)Vnútornú bezpečnosť. Ako sa zdôrazňuje v európskom programe v oblasti bezpečnosti, spoločné prísne normy riadenia hraníc majú zásadný význam pre predchádzanie cezhraničnej trestnej činnosti a terorizmu. Tento návrh ďalej prispieva k dosiahnutiu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti tým, že agentúre eu-LISA umožňuje prevziať vývoj a prevádzkové riadenie prípadných nových systémov (EES, ETIAS a ECRIS-TCN) a súvisiace úlohy, ktoré účinne prispejú k dosiahnutiu tohto cieľa. b)Spoločný európsky azylový systém, keďže agentúra prevádzkuje systém Eurodac, sieť DubliNet a bude poverená vývojom a prevádzkovým riadením automatizovaného systému na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu (návrh prepracovaného znenia dublinského nariadenia), ako aj z hľadiska spolupráce medzi agentúrou a [Agentúrou Európskej únie pre azyl]. c)Riadenie vonkajších hraníc a bezpečnosť, keďže agentúra prevádzkuje systémy SIS a VIS, ktoré prispievajú k účinnej kontrole vonkajších hraníc Únie, a bude jej zverená prevádzka systémov EES a ETIAS. d)Ochranu údajov, keďže sa týmto návrhom zaisťuje ochrana zo strany agentúry v súvislosti s bezpečnosťou údajov v centrálnych systémoch a komunikačnej infraštruktúre.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Právny základ Tento legislatívny návrh vychádza z článku 74, článku 77 ods. 2 písm. a) a b), článku 78 ods. 2 písm. e), článku 79 ods. 2 písm. c), článku 82 ods. 1 písm. d), článku 85 ods. 1, článku 87 ods. 2 písm. a) a článku 88 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, čo poskytuje právny základ pre zmenu nariadenia, ktorým sa zriaďuje agentúra eu-LISA a právne nástroje systémov. V článku 74 ZFEÚ sa stanovuje prijatie príslušných opatrení na povzbudenie a posilnenie administratívnej spolupráce medzi príslušnými administratívnymi útvarmi členských štátov. Tento článok predstavuje primeraný právny základ, keďže agentúra umožní komunikáciu a spoluprácu medzi príslušnými administratívnymi útvarmi členských štátov v uvedených oblastiach. Úlohami prevádzkového riadenia, ktorými je agentúra poverená, sa podporia aspekty politiky súvisiace s legislatívnymi nástrojmi o SIS a VIS. V súlade s článkom 77 ods. 2 písm. b) a článkom 79 ods. 2 písm. c) ZFEÚ, ktoré poskytujú primeraný právny základ úloh agentúry súvisiacich so systémom SIS II, sa bude činnosť agentúry z technického hľadiska vzťahovať na záležitosti súvisiace s kontrolou osôb na vonkajších hraniciach, ako aj na opatrenia v oblasti neregulárneho prisťahovalectva a neoprávneného pobytu. Pokiaľ ide o VIS, činnosť agentúry technicky podporí postupy udeľovania víz členskými štátmi. Agentúra je preto zriadená na základe článku 77 ods. 2 písm. a) ZFEÚ. Pokiaľ ide o otázky týkajúce sa systému Eurodac, úlohy prevádzkového riadenia, ktorými je agentúra poverená, technicky podporia určenie toho členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl predloženej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov [článok 78 ods. 2 písm. e) ZFEÚ], identifikáciu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti [článok 79 ods. 2 písm. c) ZFEÚ], kontrolu, ukladanie, spracovanie, analýzu a výmenu relevantných informácií na účely presadzovania práva [článok 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ] a oblasť pôsobnosti a úlohy Europolu v súvislosti so systémom Eurodac na účely presadzovania práva [článok 88 ods. 2 písm. a) ZFEÚ]. V článku 82 ods. 1 písm. d) ZFEÚ sa stanovuje prijatie opatrení na zjednodušenie spolupráce medzi súdnymi alebo rovnocennými orgánmi členských štátov vo vzťahu ku konaniam v trestných veciach a k výkonu rozhodnutí. Okrem toho sa v článku 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ stanovuje, že na účely nadviazania policajnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov sa prijmú opatrenia týkajúce sa zberu, ukladania, spracovania, analýzy a výmeny relevantných informácií. Tieto ustanovenia predstavujú primeraný právny základ na to, aby mohla byť agentúra poverená úlohami v tejto oblasti. Opatrenia, ktoré sa uvádzajú v článku 77 ods. 2 písm. a) a b), článku 78 ods. 2 písm. e), článku 79 ods. 2 písm. c), článku 82 ods. 1 písm. d) a článku 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ, sa prijmú v súlade s riadnym legislatívnym postupom. Preto sa na prijatie nariadenia ako jednotného celku uplatňuje riadny legislatívny postup. ·Variabilná geometria Keďže právny základ návrhu tohto nariadenia vychádza z ustanovení hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podlieha variabilnej geometrii vyplývajúcej z protokolov o postavení Spojeného kráľovstva, Írska a Dánska. Tento návrh nariadenia vychádza zo schengenského acquis a z ustanovení opatrení súvisiacich so systémom Eurodac. Musia sa preto zohľadniť nasledujúce skutočnosti, ktoré súvisia s rozličnými protokolmi a dohodami o pridružení. Dánsko: Podľa Protokolu (č. 22) o postavení Dánska pripojeného k Zmluve o EÚ a ZFEÚ sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní opatrení podľa hlavy V ZFEÚ Radou s výnimkou „opatrení vymedzujúcich tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci musia mať pri prekročení vonkajších hraníc členských štátov víza, alebo opatrení týkajúcich sa jednotného formátu víz“. Vzhľadom na to, že toto nariadenie v rozsahu, v akom súvisí so systémami SIS, VIS, [EES] a [ETIAS], vychádza zo schengenského acquis, sa má Dánsko podľa článku 4 uvedeného protokolu v lehote šiestich mesiacov odo dňa prijatia tohto nariadenia rozhodnúť, či ho začlení do svojho vnútroštátneho práva. V súlade s podobným článkom 5 predchádzajúceho protokolu o postavení Dánska sa Dánsko rozhodlo prevziať do vnútroštátneho práva nariadenie (ES) č. 1987/2006 a nariadenie (ES) č. 767/2008. V rozsahu, v akom sa tento návrh vzťahuje na systém Eurodac [a automatizovaný systém na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu, na ktorý sa odkazuje v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/20XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o medzinárodnú ochranu, ktorú podal štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)]. V súlade s článkom 3 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej v Dánsku alebo ktoromkoľvek inom členskom štáte Európskej únie, a o systéme Eurodac na porovnanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru má Dánsko informovať Komisiu, či vykoná obsah tohto nariadenia v rozsahu, v akom súvisí so systémom Eurodac [a automatizovaným systémom na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu, na ktorý sa odkazuje v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/20XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o medzinárodnú ochranu, ktorú podal štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)]. Dánsko uplatňuje súčasné nariadenie o systéme Eurodac (EÚ) č. 603/2013 na základe oznámenia podľa tejto dohody. [V rozsahu, v akom súvisí so systémom ECRIS-TCN, sa Dánsko v súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.] Spojené kráľovstvo a Írsko: Tento návrh v rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS II upraveným nariadením (ES) č. 1987/2006 a so systémom VIS, [EES] a [ETIAS], vychádza z ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis, a s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. Spojené kráľovstvo a Írsko preto nie sú viazané navrhovaným nariadením ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu v rozsahu, v akom sa jeho ustanovenia vzťahujú na systém SIS II vymedzený v nariadení (ES) č. 1987/2006 a na systém VIS, [EES] a [ETIAS]. Spojené kráľovstvo a Írsko môžu požiadať, aby im bolo umožnené zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia v súlade s článkom 4 protokolu (č. 19) o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS II upraveným rozhodnutím 2007/533/SVV, sa Spojené kráľovstvo a Írsko zúčastňujú na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu (č. 19) o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ (ďalej len "protokol o schengenskom acquis"), a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 20. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis a článku 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom Eurodac [a automatizovaným systémom na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu, na ktorý sa odkazuje v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/20XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o medzinárodnú ochranu, ktorú podal štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)], môžu Spojené kráľovstvo a Írsko informovať predsedu Rady o ich želaní zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní nariadenia v súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ. Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané nariadením (EÚ) č. 603/2013 na základe ich oznámenia, že si želajú zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia, a to na základe protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. [V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom ECRIS-TCN, v súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4 písm. a) bodom 1 protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pripojeného k Zmluve o EÚ a ZFEÚ sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijatí tohto nariadenia, nie sú ním viazané a ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. Tieto členské štáty môžu v súlade s článkom 3 a článkom 4 písm. a) bodom 1 protokolu č. 21 oznámiť, či si želajú zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia.] Keďže Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 oznámilo v súlade s článkom 50 Zmluvy o Európskej únii svoj úmysel vystúpiť z Únie, zmluvy sa na Spojené kráľovstvo prestanú vzťahovať odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení, alebo ak dohoda nenadobudne platnosť, po dvoch rokoch od uvedeného oznámenia, pokiaľ Európska rada po dohode so Spojeným kráľovstvom nerozhodne o predĺžení tejto lehoty. Preto sa bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia dohody o vystúpení, tento uvedený opis účasti Spojeného kráľovstva na návrhu uplatňuje iba dovtedy, kým je Spojené kráľovstvo členským štátom.

Nórsko a Island: Pokiaľ ide o Nórsko a Island, tento návrh v rozsahu, v akom súvisí so systémami SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS], predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis . Zároveň s pridružením štyroch krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, k schengenskému acquis Únia uzavrela aj dohody, ktorými sa tieto krajiny pridružujú aj k opatreniam súvisiacim s Dublinským dohovorom vrátane systému Eurodac. Dohoda, ktorou sa pridružujú Island a Nórsko, bola uzavretá v roku 2001. Švajčiarsko: Pokiaľ ide o Švajčiarsko, tento návrh v rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémami SIS a VIS, [EES] [a ETIAS], predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, v zmysle dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, ktorá sa týka pridruženia Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju Schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A, B a G rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES. Pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s Dublinským dohovorom, dohoda o pridružení Švajčiarska bola uzavretá 28. februára 2008 a uplatňuje sa od 12. decembra 2008. Lichtenštajnsko: Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, tento návrh v rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémami SIS a VIS, [EES] [a ETIAS], predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pristúpení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 body A, B a G rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/261/ES. Pokiaľ ide o opatrenia súvisiace so systémom EURODAC [a Dublinským dohovorom], dohoda o pridružení Lichtenštajnska bola podpísaná 7. marca 2011. Spoločné ustanovenia pre krajiny pridružené k opatreniam súvisiacim so systémom EURODAC [a Dublinským dohovorom]: V súlade s troma uvedenými dohodami pridružené krajiny prijímajú opatrenia súvisiace so systémom EURODAC [a Dublinským dohovorom] a ich vývojom bez výhrad. Nezúčastnia sa na prijímaní žiadnych aktov, ktorými sa menia alebo dopĺňajú opatrenia súvisiace so systémom Eurodac alebo ktoré vychádzajú z tohto systému (a tým ani tohto návrhu), musia však po schválení tohto aktu Radou a Európskym parlamentom oznámiť Komisii v stanovenej lehote svoje rozhodnutie, či jeho obsah akceptujú alebo nie. S cieľom stanoviť práva a povinnosti medzi Dánskom – ktoré, ako už bolo uvedené, sa pridružilo k opatreniam súvisiacim so systémom EURODAC [a Dublinským dohovorom] prostredníctvom medzinárodnej dohody – a uvedenými pridruženými krajinami bola medzi bývalým Spoločenstvom (teraz Úniou) a pridruženými krajinami uzavretá dohoda o ďalších dvoch nástrojoch. •Subsidiarita Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže cieľom navrhovaného opatrenia je potvrdiť poverenie agentúry eu-LISA prevádzkovým riadením centrálneho systému SIS, centrálneho systému VIS a národných rozhraní, centrálneho systému Eurodac, ich komunikačnými infraštruktúrami, ako aj ostatných systémov a zveriť jej nové dodatočné úlohy. Tieto úlohy nemôžu členské štáty vykonávať samostatne a možno ich lepšie zvládnuť prostredníctvom opatrení na úrovni Únie v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa stanovuje v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. •Proporcionalita Zámerom návrhu nariadenia je reagovať na odporúčania hodnotenia a na vývoj vyplývajúci z nových výziev a skutočností, ktorým Únia čelí v oblasti riadenia migrácie a vnútornej bezpečnosti. Zohľadňujú sa v ňom preto nové úlohy agentúry, pokiaľ ide o navrhované nové systémy v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Agentúre udeľuje v obmedzenom rozsahu aj nové úlohy, a to za predpokladu, ak je to potrebné, prijatia príslušných legislatívnych nástrojov. Agentúre financovanej z rozpočtu EÚ sa udeľuje právomoc spravovať len centrálne časti systému SIS II, centrálne časti systému VIS a národné rozhrania, centrálnu časť systému EURODAC, ako aj určité komunikačné infraštruktúry bez toho, aby bola zodpovedná za údaje vkladané do systémov. Členské štáty sú zodpovedné za svoje vnútroštátne systémy, aj keď sa agentúre teraz zveria rozšírené úlohy na poskytovanie poradenstva a podpory členským štátom v špecifických prípadoch. Rozsah právomocí agentúry je preto na minimálnej úrovni potrebnej na podporu účinnej, bezpečnej a nepretržitej výmeny údajov medzi členskými štátmi. Potvrdenie zriadenia agentúry ako osobitnej štruktúry na riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a rozšírenie jej mandátu a úloh v navrhovanom rozsahu sa považuje za primerané oprávneným záujmom používateľov a vysoko bezpečných a dostupných systémov zásadných pre plnenie úloh. •Výber nástroja So zreteľom na skutočnosť, že agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bola zriadená prostredníctvom nariadenia, rovnaký právny nástroj je primeraný aj pre tento návrh. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Komisia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1077/2011 do troch rokov od 1. decembra 2012 v úzkej spolupráci so správnou radou vykonala hodnotenie opatrení agentúry. Hodnotenie Komisie bolo založené na správe o externom hodnotení, ktoré vykonala spoločnosť Ernst & Young v období od marca 2015 do marca 2016 a ktorá zahŕňa obdobie od decembra 2012 do septembra 2015. Správa o externom hodnotení sa zverejnila v marci 2016. Správa Komisie o fungovaní Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie o hodnotení agentúry eu-LISA boli predložené v rovnakom čase ako tento návrh. Výsledky hodnotenia a jeho odporúčania sú zhrnuté v bode 1. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Návrh Komisie bol vypracovaný na základe hodnotenia uvedeného vyššie, ktoré vychádza z konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami. Patria medzi ne členské štáty EÚ, a to najmä zástupcovia správnej rady a poradných skupín, krajiny pridružené k schengenskému a dublinskému acquis/acquis Eurodac, Európsky parlament, Rada Európskej únie, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, Európsky dvor audítorov, agentúry EÚ, najmä CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust, FRA a subdodávatelia agentúry eu-LISA. Komisia navyše s agentúrou viedla konzultácie o jej odporúčaniach na možné zmeny zakladajúceho nariadenia, ktoré by mohli vyplynúť z technického vývoja, a požiadala ju o vypracovanie krátkych posúdení vplyvu na odôvodnenie takýchto zmien. Ako sa stanovuje v nariadení, Komisia viedla so správnou radou agentúry konzultácie o odporúčaniach na zmenu nariadenia o agentúre. Ako sa vysvetľuje v bode 1, Komisia v najväčšej možnej miere prijala odporúčania rady, najmä na rozšírenie mandátu agentúry, pokiaľ ide o výskum, na rozšírenie mandátu predsedov poradných skupín a zabezpečenie možnosti používať pracovisko v meste Sankt Johann im Pongau na súbežné prevádzkovanie systémov v aktívnom režime. Stanovisko správnej rady k odporúčaniam Komisie je pripojené k vyššie uvedenej správe Komisie. •Získavanie a využívanie expertízy Nezávislé externé hodnotenie agentúry vypracovala spoločnosť Ernst & Young, ktorá využila svoje dlhodobé skúsenosti a expertízu na vypracovanie hodnotenia agentúry a uskutočnila rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami. Zohľadnila aj správy agentúry eu-LISA o technickom fungovaní systémov SIS II a VIS a výročné správy o činnosti centrálnej jednotky systému Eurodac a celkové hodnotiace správy o systémoch VIS a SIS II. •Posúdenie vplyvu Návrh vychádza do veľkej miery z výsledkov a odporúčaní správy z nezávislého externého hodnotenia, ktoré sa uvádza v bode 1. Nevypracovalo sa žiadne posúdenie vplyvu, keďže na základe hodnotenia sa dospelo k záveru, že zmeny sú v podstate technické v tom zmysle, že sú buď potrebné na zlepšenie fungovania a prevádzkovej účinnosti agentúry alebo v dôsledku iného právneho a politického vývoja, t. j. zverenie nových systémov alebo úloh. Na jednej strane by tieto zmeny rozšírili mandát agentúry iba do určitej miery a nezahŕňajú dôležité vplyvy. Na druhej strane a so zreteľom na tieto zmeny, ktoré vyplývajú z vývoja v oblasti právnych predpisov alebo politiky, Komisia nemôže vykonávať politické rozhodnutia, keďže dôležité zmeny vyplývajú z toho istého vývoja. •Základné práva Tento návrh rešpektuje základné práva a je v súlade so zásadami uvedenými v Charte základných práv Európskej únie. Rozširuje rozsah úloh a povinností agentúry, a to najmä tým, že ju poveruje prevádzkou nových rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Jeho vplyv na základné práva je však obmedzený, keďže agentúra preukázala, že dokáže účinne zabezpečiť prevádzkové riadenie systémov SIS, VIS a Eurodac, ako aj vykonávať nové úlohy, ktoré jej boli zverené, pri plnom rešpektovaní základných práv, a najmä článku 8 o ochrane osobných údajov. Nové navrhované systémy, ktoré sa zveria agentúre, budú v súlade s príslušnými legislatívnymi nástrojmi zahŕňať primerané záruky týkajúce sa ochrany údajov, ktorú musí agentúra zabezpečiť. Návrh je teda v súlade s článkami 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii a s Chartou základných práv Európskej únie. 4.VPLYV NA ROZPOČET Dotácia pre agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je už súčasťou rozpočtu Únie. V súčasnom návrhu sa rozširuje rozsah úloh agentúry. Zatiaľ čo akýkoľvek nový systém, ktorý jej bude zverený, podlieha osobitnému legislatívnemu aktu na základe hlavy V ZFEÚ, podľa ktorého sa takisto pridelí potrebný rozpočet na jeho vývoj a prevádzkové riadenie, ďalšie nové úlohy, ktoré sa stanovujú v tomto návrhu, si vyžadujú osobitné zdroje a rozpočet, ako sa podrobnejšie uvádza v legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu. Ide o úlohy týkajúce sa komunikačnej infraštruktúry systému SIS, ktoré sa zveria agentúre, úlohy vyplývajúce z oznámenia o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť zo 6. apríla 2016 a siedmej správy Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie zo 16. mája 2017. V rozpočte by sa mali zohľadniť nové úlohy agentúry pri poskytovaní poradenstva a podpory ad hoc členským štátom a poskytovaní pomoci útvarom Komisie v súvislosti s technickými problémami, ktoré sa týkajú existujúcich alebo nových systémov, ak je to potrebné. Rozšírenie úloh, ktoré sa týkajú výskumu, pokiaľ ide o vykonávanie častí rámcového programu pre výskum a inováciu súvisiacich s rozsiahlymi informačnými systémami v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, by sa malo pokryť z príspevku Únie, ktorý sa stanovuje v príslušnom poverovacom právnom dokumente, ktorý Komisia vydala agentúre. Možnosť skupiny členských štátov poveriť agentúru eu-LISA vývojom, riadením a/alebo hostiteľskými službami, pokiaľ ide o centralizované riešenia na zavedenie technických aspektov povinností, ktoré vyplývajú z práva EÚ o decentralizovaných systémoch, by sa mali v plnom rozsahu financovať z príspevkov, ktoré zaplatia príslušné členské štáty a ktorými sa pokryjú všetky príslušné náklady. Na to, aby mohla agentúra primerane vykonávať svoje nové úlohy, ako sa stanovuje v tomto návrhu, bude potrebné v období rokov 2018 až 2020 pridať sumu 78,354 mil. EUR k dotácii Únie pre agentúru a v tom istom období vytvoriť 52 dodatočných pracovných miest vrátane 23 pracovných miest v rámci plánu pracovných miest (dočasní zamestnanci), 2 zmluvných zamestnancov, 2 vyslaných národných expertov a 25 zmluvných zamestnancov po zamestnaní dočasných zamestnancov interne. Táto suma nezahŕňa rozpočet potrebný na nové systémy, ktorý sa stanovuje v príslušných legislatívnych návrhoch, ani rozpočet potrebný na návrhy na zmenu existujúcich systémov. Podrobný rozpis na jednotlivé roky a systémy sa uvádza v časti 3.2.2. legislatívneho finančného výkazu pripojeného k tomuto návrhu.

5.ĎALŠIE PRVKY ·Monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ Agentúra eu-LISA má mnoho povinností, pokiaľ ide o podávanie správ o jej činnosti a monitorovanie práce. Agentúra musí v prvom rade zostaviť konsolidovanú výročnú správu o činnosti za predchádzajúci rok, v ktorej sa porovnávajú predovšetkým dosiahnuté výsledky s cieľmi ročného pracovného programu. Jednou z úloh výkonného riaditeľa je vytvoriť a zaviesť účinný systém, ktorý umožní pravidelné monitorovanie a hodnotenie rozsiahlych informačných systémov a agentúry vrátane účinného a efektívneho dosahovania jej cieľov. Agentúra bude mať posilnenú úlohu v oblasti vypracúvania štatistík súvisiacich so systémami, ktoré prevádzkuje. Je takisto zodpovedná za zverejnenie štatistiky, ktorá sa týka systému. Podrobné ustanovenia v tejto súvislosti sa stanovia v osobitných legislatívnych nástrojoch, ktorými sa upravujú rôzne systémy. Správna rada prijme každé dva roky správy o technickom fungovaní systémov SIS a VIS, ako sa požadujú v legislatívnych nástrojoch, ktorými sa upravujú tieto systémy, ako aj výročné správy o činnosti centrálneho systému Eurodac. Takisto prijme správy o vývoji a správy o technickom fungovaní nových systémov, ktoré jej boli zverené. Komisia musí vykonať hodnotenie práce agentúry najneskôr do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a potom každých päť rokov. Komisia podá správu o záveroch hodnotenia Európskemu parlamentu, Rade a správnej rade. Výkonný riaditeľ zabezpečí primerané opatrenia v nadväznosti na zistenia a odporúčania vyplývajúce z hodnotenia. Európsky parlament a Rada navyše môžu výkonného riaditeľa vyzvať, aby im podával správy o vykonávaní svojich úloh, a môžu ho ďalej vyzvať, aby predniesol vyhlásenie pred Európskym parlamentom a zodpovedal otázky príslušných členov výboru pred vymenovaním a predĺžením svojho mandátu. Kľúčovou úlohou agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je a malo by naďalej byť zabezpečenie prevádzkového riadenia existujúcich informačných systémov v tejto oblasti politiky a príprava, vývoj a riadenie nových systémov, ak sa to stanovuje v príslušných legislatívnych nástrojoch na základe článkov 69 až 89 ZFEÚ. Agentúra musí v krátkom čase vyvinúť predovšetkým tieto systémy: systémy EES a ETIAS v závislosti od prijatia príslušných legislatívnych nástrojov. Z prvého hodnotenia agentúry však vyplynulo, že je potrebné rozšíriť jej mandát. V tomto návrhu sa stanovujú nasledujúce prvky na posilnenie úlohy agentúry v porovnaní s jej mandátom podľa nariadenia (EÚ) č. 1077/2011 s cieľom zohľadniť odporúčania z hodnotenia, ako aj ďalší právny a politický vývoj a vývoj situácie, ako je zhrnuté v bode 1. ·Rozšírenie mandátu agentúry eu-LISA Článok 1: V tomto ustanovení sa teraz uvádza zoznam právomocí agentúry. Stanovuje sa v ňom predovšetkým, že agentúra by mala byť zodpovedná za vykonávanie týchto nových úloh: –príprava, vývoj a prevádzkové riadenie systému vstup/výstup (EES), siete DubliNet, európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), automatizovaného systému na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu a systému ECRIS-TCN (v závislosti od prijatia príslušných legislatívnych nástrojov), –zabezpečenie kvality údajov v súlade s článkom 8, –vypracovanie potrebných opatrení s cieľom umožniť interoperabilitu v súlade s článkom 9, –poskytovanie podpory členským štátom a Komisii v súlade s článkom 12. ·Osobitné úlohy, pokiaľ ide o nové systémy (tieto úlohy závisia od prijatia príslušných legislatívnych nástrojov) V článku 5 písm. a) sa uvádzajú úlohy týkajúce sa systému vstup/výstup, ktoré Komisia navrhla 6. apríla 2016 a ktoré sú momentálne predmetom rokovaní na úrovni spoluzákonodarcov. V článku 5 písm. b) sa uvádzajú úlohy, ktoré sa týkajú európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia. Prijatie návrhu o systéme ETIAS, ktorý bol prijatý 16. novembra 2016, sa plánuje na jeseň 2017. V článku 5 písm. d) sa uvádzajú úlohy, ktoré sa týkajú automatizovaného systému na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu (dublinský systém alokácie). Návrh prepracovaného znenia dublinského nariadenia, ktorý bol prijatý 4. mája 2016, je v súčasnosti predmetom rokovaní na úrovni spoluzákonodarcov. V článku 5 písm. e) sa uvádzajú úlohy, ktoré sa týkajú centralizovaného systému na identifikáciu členských štátov, ktoré majú k dispozícii informácie o odsudzujúcich rozsudkoch o štátnych príslušníkoch tretích krajín a osobách bez štátnej príslušnosti (TCN), na podporu Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS) (systém ECRIS-TCN). Návrh týkajúci sa systému ECRIS-TCN bol prijatý 29. júna 2017.

·Prenos úloh Komisie, ktoré sa týkajú komunikačnej infraštruktúry systémov SIS a VIS, na agentúru Článok 7 sa upravil vzhľadom na skutočnosť, že sa na agentúru preniesli úlohy Komisie súvisiace s komunikačnou infraštruktúrou medzi centrálnym systémom a jednotným vnútroštátnym rozhraním v každom štáte, čím sa umožňuje prepojenie centrálnych systémov SIS a VIS s vnútroštátnymi infraštruktúrami v členských štátoch. Takisto sa v ňom objasní, že prenos sa neuskutoční v prípade systémov, ktoré používajú doménu EuroDomain (v súčasnosti iba systém Eurodac), čo je zabezpečená telekomunikačná infraštruktúra, ktorú poskytuje sieť TESTA-ng (Transeurópske telematické služby medzi orgánmi štátnej správy), ktorú prevádzkuje a financuje Komisia, a preto sa v blízkej budúcnosti na agentúru eu-LISA neprenesú žiadne zmluvné úlohy alebo rozpočet. ·Zabezpečenie kvality údajov V článku 8 sa agentúre zverila úloha vytvoriť automatizované mechanizmy na kontrolu kvality údajov, spoločné ukazovatele kvality údajov, centrálne úložisko pre podávanie správ a štatistiku v závislosti od špecifických legislatívnych zmien nástrojov existujúcich systémov a/alebo špecifických ustanovení v nových nástrojoch. ·Vývoj potrebných opatrení na umožnenie interoperability V článku 9 sa agentúre zverila úloha vyvinúť potrebné opatrenia s cieľom umožniť interoperabilitu systémov, ak je to potrebné v závislosti od prijatia príslušných legislatívnych nástrojov. ·Rozšírenie úloh agentúry eu-LISA v oblasti výskumu V článku 10 sa rozširuje rozsah mandátu agentúry v súvislosti s výskumom. Agentúre eu-LISA sa predovšetkým zverila úloha vykonávania častí rámcového programu pre výskum a inováciu, ktoré sa týkajú informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. ·Rozšírenie rozsahu pôsobnosti pilotných projektov V článku 11 sa rozširuje rozsah pôsobnosti pilotných projektov, ktoré možno zveriť agentúre eu-LISA. Komisia môže agentúre zveriť úlohy plnenia rozpočtu, pokiaľ ide o overenia koncepcie financované prostredníctvom nástroja pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 515/2014, pomocou dohody o delegovaní. Agentúra môže ďalej naplánovať a zaviesť testovacie činnosti týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a legislatívne nástroje, ktorými sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie všetkých rozsiahlych informačných systémov, ktoré spravuje agentúra, v nadväznosti na rozhodnutie správnej rady. ·Poskytovanie podpory členským štátom a Komisii V článku 12 sa stanovuje, že od agentúry sa môže vyžadovať poskytovanie poradenstva členským štátom so zreteľom na prepojenie vnútroštátnych systémov s centrálnymi systémami a podpora ad hoc členským štátom. Od agentúry sa môže vyžadovať aj poskytovanie poradenstva a/alebo podpory Komisii, pokiaľ ide o technické otázky týkajúce sa existujúcich alebo nových systémov, a to aj pomocou štúdií a testovania. V článku 12 sa ďalej stanovuje, že skupina najmenej šiestich členských štátov môže agentúru poveriť vývojom, riadením a/alebo poskytovaním hostiteľských služieb, pokiaľ ide o spoločný informačný systém, pričom sa dobrovoľne môže rozhodnúť pre centralizované riešenie, ktoré im pomôže pri zavedení technických aspektov povinností, ktoré vyplývajú z právnych predpisov EÚ o decentralizovaných systémoch v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, na základe predchádzajúceho súhlasu Komisie a v nadväznosti na rozhodnutie správnej rady. Členské štáty v takomto prípade zveria agentúre uvedené úlohy prostredníctvom dohody o delegovaní vrátane podmienok delegovania a stanovenia výpočtu všetkých príslušných nákladov a metódy fakturácie. ·Rozšírenie možného používania záložného pracoviska na aktívnu prevádzku systémov Článok 13 stanovuje možnosť používania záložného pracoviska v meste Sankt Johann im Pongau na súbežnú aktívnu prevádzku rozsiahlych informačných systémov, ktoré prevádzkuje agentúra, za predpokladu, že je tiež schopná zabezpečiť ich prevádzku v prípade zlyhania systému. Akékoľvek ďalšie špecifiká používania zálohovania pre každý systém sa stanovia v osobitných legislatívnych nástrojoch systémov. ·Pridané úlohy pre správnu radu V článku 15 sa objasňujú úlohy, ktoré sa majú prideliť správnej rade s cieľom zohľadniť okrem iného jej zodpovednosť, pokiaľ ide o poskytovanie všeobecných usmernení v súvislosti s činnosťami agentúry. Článok 15 sa dopĺňa v záujme zosúladenia jeho ustanovení so spoločným prístupom, ktorý je pripojený k spoločnému vyhláseniu Európskeho parlamentu, Rady Európskej únie a Európskej komisie o decentralizovaných agentúrach z 19. júla 2012. Takisto sa upravil s cieľom zaviesť novú povinnosť správnej rady prijať každý rok do konca augusta priebežnú správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní plánovaných činností počas prvých šiestich mesiacov daného roka s cieľom zohľadniť vývoj týkajúci sa nového nariadenia o rozpočtových pravidlách a rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách a s cieľom zohľadniť nové úlohy správnej rady, ktoré vyplývajú z toho, že jej boli zverené ďalšie systémy. ·Zmeny týkajúce sa správnej rady V článku 18 sa predlžuje mandát predsedu správnej rady z dvoch na štyri roky, ktorý možno jedenkrát obnoviť v súlade so spoločným prístupom. Článok 19 sa dopĺňa o možnosť určitých agentúr EÚ zúčastňovať sa na zasadnutiach správnej rady, keď je bodom programu otázka týkajúca sa nového systému, ku ktorému majú prístup ako koncový používateľ, za predpokladu prijatia príslušných legislatívnych nástrojov.

·Zmeny týkajúce sa úloh a mandátu výkonného riaditeľa V článku 21 sa objasňujú úlohy výkonného riaditeľa s cieľom zohľadniť jeho zodpovednosť za administratívne riadenie agentúry a za vykonávanie povinností, ktoré boli pridelené agentúre. Článok 21 sa dopĺňa v súlade so spoločným prístupom a s cieľom zohľadniť nové úlohy vyplývajúce z prijatia legislatívnych nástrojov, prostredníctvom ktorých sa agentúre zverili nové systémy. Povinnosť výkonného riaditeľa predkladať správnej rade návrh mandátu na hodnotenie sa zrušila. V článku 22 sa stanovuje, že mandát výkonného riaditeľa sa môže predĺžiť maximálne o päť rokov v súlade so spoločným prístupom, namiesto o tri roky, ako je to v súčasnosti. ·Zmeny týkajúce sa poradných skupín (za predpokladu prijatia príslušných legislatívnych nástrojov) V článku 23 sa stanovuje zriadenie poradných skupín, ktoré sa plánuje v príslušných legislatívnych nástrojoch, pokiaľ ide o systémy EES, ETIAS a ECRIS-TCN. ·Požiadavka predchádzajúceho súhlasu Komisie, pokiaľ ide o bezpečnostné pravidlá založené na legislatívnych nástrojoch Komisie V článku 33 sa zavádza povinnosť dodržiavať bezpečnostné pravidlá agentúry v oblasti ochrany utajovaných skutočností a citlivých neutajovaných skutočností na základe pravidiel Komisie, ktoré má správna rada prijať po schválení Komisie. ·Zmena článku o hodnotení Článok 35 sa upravil s cieľom objasniť, že Komisia posúdi prácu agentúry a bude informovať Európsky parlament, Radu a správnu radu o zisteniach hodnotenia. Hodnotenie sa uskutoční každých päť rokov namiesto každé štyri roky, ako je to v súčasnosti, v súlade so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram. ·Začlenenie ustanovenia o spolupráci s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie V článku 37 sa stanovujú pravidlá spolupráce s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, a to najmä s tými, ktoré boli zriadené v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. ·Zosúladenie ustanovení o rozpočte s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1271/2013 Články 39 až 42 sa zosúladili s ustanoveniami delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1271/2013 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012, ako sa zohľadňuje vo finančných pravidlách agentúry. ·Začlenenie ustanovenia o zabránení konfliktu záujmov V článku 43 sa vyžaduje, aby agentúra prijala vnútorné pravidlá s cieľom zabrániť konfliktu záujmov. ·Kapitola VI sa týka zmien iných nástrojov Únie V článkoch 46 a 47 sa navrhli zmeny právnych nástrojov systému SIS II s cieľom zohľadniť prenos úloh Komisie týkajúcich sa komunikačných infraštruktúr systému SIS na agentúru. Táto zmena nie je potrebná v súvislosti s nariadením o systéme VIS, keďže v návrhu o systéme EES sa stanovuje zmena článku 26 ods. 2 nariadenia o systéme VIS v tom zmysle, že riadiaci orgán (agentúra) bude zodpovedný za vykonávanie úloh Komisie týkajúcich sa komunikačnej infraštruktúry v období šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti nariadenia o systéme EES. Pokiaľ ide o systém Eurodac, nevyžaduje sa žiadna zmena, keďže komunikačná infraštruktúra systému Eurodac je zabezpečená doménou EuroDomain, prevádzkuje a financuje ju Komisia, takže v blízkej budúcnosti sa agentúre eu-LISA nezveria žiadne zmluvné úlohy alebo rozpočet. Ak spoluzákonodarcovia prijmú legislatívny návrh, systém ECRIS-TCN bude používať aj infraštruktúru EuroDomain, takže Komisia bude zodpovedná za plnenie rozpočtu, nadobúdanie a obnovovanie, ako aj zmluvné záležitosti komunikačnej infraštruktúry systému ECRIS-TCN. Po prijatí tohto návrhu by sa malo upraviť memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a agentúrou na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom dohody medzi Komisiou a agentúrou eu-LISA s cieľom zohľadniť uvedené zmeny legislatívnych nástrojov systémov so zreteľom na komunikačnú infraštruktúru.





2017/0145 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskej agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a o zmene nariadenia (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutia Rady 2007/533/SVV a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1077/2011 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 74, článok 77 ods. 2 písm. a) a b), článok 78 ods. 2 písm. e), článok 79 ods. 2 písm. c), článok 82 ods. 1 písm. d), článok 85 ods. 1, článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom(), keďže: (1)Schengenský informačný systém (SIS) bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV. V nariadení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV sa stanovuje, že za prevádzkové riadenie centrálneho SIS II zodpovedá počas prechodného obdobia Komisia. Po uplynutí tohto prechodného obdobia zodpovedá za prevádzkové riadenie centrálneho SIS II a určité aspekty komunikačnej infraštruktúry riadiaci orgán. (2)Vízový informačný systém (VIS) bol vytvorený rozhodnutím Rady 2004/512/ES. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 sa stanovuje, že za prevádzkové riadenie centrálneho VIS zodpovedá počas prechodného obdobia Komisia. Po uplynutí tohto prechodného obdobia zodpovedá za prevádzkové riadenie centrálneho VIS a národných rozhraní a za určité aspekty komunikačnej infraštruktúry riadiaci orgán. (3)Systém Eurodac bol zriadený nariadením Rady (ES) č. 2725/2000. Potrebné vykonávacie pravidlá boli stanovené v nariadení Rady (ES) č. 407/2002. Tieto nástroje boli zrušené a nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 603/2013 s účinnosťou od 20. júla 2015. (4)Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bola zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011 s cieľom zabezpečiť prevádzkové riadenie systémov SIS, VIS a Eurodac a určitých aspektov ich komunikačnej infraštruktúry a potenciálne aj iných rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s výhradou prijatia samostatných legislatívnych nástrojov. Nariadenie (EÚ) č. 1077/2011 bolo zmenené nariadením (EÚ) č. 603/2013 so zámerom zohľadniť zmeny vykonané v systéme Eurodac. (5)Keďže riadiaci orgán musel byť právne, administratívne a finančne nezávislý, zriadil sa formou regulačnej agentúry („agentúra“) s právnou subjektivitou. Na základe dohody sa sídlom agentúry stal Tallinn (Estónsko). Keďže úlohy súvisiace s technickým vývojom a prípravou prevádzkového riadenia systémov SIS a VIS sa už vykonávali v Štrasburgu (Francúzsko) a záložné pracovisko pre uvedené informačné systémy sa zriadilo v Sankt Johann im Pongau (Rakúsko), a to aj v súlade s umiestnením systémov SIS a VIS, o ktorom sa rozhodlo na základe príslušných právnych nástrojov, malo by to tak zostať naďalej. Tieto dve miesta by mali byť aj naďalej miestami pre vykonávanie úloh spojených s prevádzkovým riadením systému Eurodac a pre vytvorenie záložného pracoviska pre systém Eurodac. Tieto dve miesta by mali byť aj miestami pre technický vývoj a prevádzkové riadenie iných rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a ak sa tak stanoví v príslušnom legislatívnom nástroji, aj pre záložné pracovisko, ktoré bude schopné zabezpečiť prevádzku rozsiahleho informačného systému v prípade jeho poruchy. S cieľom zabezpečiť maximálne využitie záložného pracoviska by malo byť toto záložné pracovisko spôsobilé simultánne prevádzkovať systémy v aktívnom režime za predpokladu, že bude i naďalej schopné zabezpečiť prevádzku týchto systémov v prípade ich poruchy. Od začiatku plnenia svojich povinností 1. decembra 2012 prevzala agentúra na seba úlohy, ktoré boli riadiacemu orgánu v súvislosti s VIS zverené nariadením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím Rady 2008/633/SVV. V apríli 2013 po začatí prevádzky systému prevzala agentúra na seba úlohy, ktoré boli riadiacemu orgánu v súvislosti s SIS II zverené nariadením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV a v júni 2013 úlohy, ktoré boli zverené Komisii v súvislosti so systémom Eurodac v súlade s nariadením (ES) č. 2725/2000 a nariadením (ES) č. 407/2002. Z prvého hodnotenia činnosti agentúry vykonaného na základe nezávislého externého hodnotenia v rokoch 2015 – 2016 vyplýva, že agentúra eu-LISA účinne zabezpečuje prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov a vykonáva iné úlohy, ktoré jej boli zverené, ale že je zároveň potrebné uskutočniť v nariadení o zriadení tejto agentúry viacero zmien, ako napr. presun úloh súvisiacich s komunikačnou infraštruktúrou, ktoré si ponechala Komisia, na agentúru. Vychádzajúc z externého hodnotenia Komisia zohľadnila politický, právny a faktický vývoj a následne – v správe o fungovaní Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) – navrhla predovšetkým rozšíriť mandát agentúry tak, aby zahŕňal vykonávanie úloh, ktoré vyplynuli z toho, že spoluzákonodarcovia prijali návrhy, na základe ktorých sa agentúre zverili nové systémy, úloh uvedených v oznámení Komisie o silnejších a inteligentnejších systémoch pre hranice a bezpečnosť zo 6. apríla 2016, v záverečnej správe expertnej skupiny na vysokej úrovni z 11. mája 2017 a v siedmej správe Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie zo 16. mája 2017, a to s výhradou prijatia príslušných legislatívnych nástrojov v prípade potreby. S výhradou prijatia príslušného legislatívneho nástroja o interoperabilite by agentúra mala byť poverená predovšetkým vytvorením európskeho vyhľadávacieho portálu, spoločnej služby porovnávania biometrických údajov a spoločného úložiska údajov o totožnosti. Tam, kde je to relevantné, by sa akákoľvek činnosť v oblasti interoperability mala riadiť oznámením Komisie o európskom rámci interoperability – stratégii vykonávania. (6)Z uvedenej správy Komisie zároveň vyplýva, že mandát agentúry by sa mal rozšíriť, aby mohla agentúra na jednej strane poskytovať poradenstvo členským štátom v oblasti prepojenia vnútroštátnych systémov na centrálne systémy, a prípadne aj ad-hoc pomoc/podporu, a na strane druhej pomoc/podporu útvarom Komisie v technických otázkach týkajúcich sa nových systémov. (7)[Agentúra by mala byť preto poverená prípravou, vývojom a prevádzkovým riadením systému vstup/výstup zriadeného nariadením XX/XX z XX [ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup (EES) na zaznamenávanie údajov o vstupe a výstupe a odopretí vstupu v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov Európskej únie a ktorým sa stanovujú podmienky prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva a ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008 a nariadenie (EÚ) č. 1077/2011].] (8)[Mala by byť poverená prevádzkovým riadením siete DubliNet, osobitného bezpečného elektronického kanála zriadeného podľa článku 18 nariadenia Komisie (ES) č. 1560/2003, v súlade s nariadením XX/XX z XX o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie [nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, na zistenie totožnosti neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva (prepracované znenie)]. (9)[Mala by byť poverená prípravou, vývojom a prevádzkovým riadením európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) zriadeného nariadením XX/XX [z XX, ktorým sa zriaďuje európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/794 a (EÚ) 2016/1624 ].]

(10)[Mala by byť poverená prípravou, vývojom a prevádzkovým riadením automatizovaného systému na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedeného v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/20XX,[ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)]. (11)[Mala by byť poverená aj prípravou, vývojom a prevádzkovým riadením centralizovaného systému na určenie členských štátov, ktoré majú informácie o trestnej činnosti štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti zriadeného nariadením XX/XX [z XX, ktorým sa zriaďuje centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, v ktorých sú k dispozícii informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (TCN), s cieľom doplniť a podporiť Európsky informačný systém registrov trestov (ECRIS-TCN), a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1077/2011 (systém ECRIS-TCN), ako aj údržbou referenčného vykonávania systému ECRIS spomenutej v uvedenom nariadení.]. (12)Agentúra by mala zostať rovnakou právnickou osobou, pričom by si mala zachovať úplnú kontinuitou všetkých svojich činností a postupov. (13)Hlavnou funkciou agentúry by malo byť aj naďalej plnenie úloh prevádzkového riadenia pre systémy SIS, VIS a Eurodac, [EES], [DubliNet], [ETIAS], [automatizovaného systému na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu a [systému ECRIS-TCN] a, ak sa tak rozhodne, aj pre iné rozsiahle informačné systémy v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Agentúra by mala zodpovedať aj za technické opatrenia nevyhnutné z hľadiska vykonávania zverených úloh, ktoré nemajú normatívnu povahu. Uvedené povinnosti by sa nemali dotýkať normatívnych úloh, ktoré sú podľa príslušných legislatívnych nástrojov, ktorými sa upravujú systémy, ktorých prevádzkové riadenie zabezpečuje agentúra, vyhradené pre Komisiu konajúcu samostatne alebo za pomoci niektorého z výborov. Keďže už nie je viac opodstatnené, aby si Komisia ponechávala určité úlohy súvisiace s komunikačnou infraštruktúrou systémov, tieto úlohy by sa mali presunúť na agentúru v záujme zabezpečenia koherentnejšieho riadenia agentúrou. Avšak v prípade tých systémov, ktoré využívajú sieť EuroDomain, teda zabezpečenú komunikačnú infraštruktúru poskytovanú sieťou TESTA-ng (transeurópske telematické služby medzi orgánmi verejnej správy – nová generácia), čo je projekt vo forme sieťovej služby na základe článku 3 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 922/2009/ES, by si mala úlohy v oblasti plnenia rozpočtu, nadobúdania a obnovovania a zmluvných záležitostí ponechať Komisia. (14)Okrem toho by agentúra mala aj naďalej vykonávať úlohy súvisiace s odbornou prípravou zameranou na technické aspekty používania systémov SIS, VIS a Eurodac, ako aj iných rozsiahlych informačných systémov, ktoré jej budú zverené v budúcnosti. (15)V rámci uplatňovania článkov 67 až 89 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by agentúra navyše mohla niesť zodpovednosť aj za prípravu, vývoj a prevádzkové riadenie ďalších rozsiahlych informačných systémov. Agentúra by mala byť takýmito úlohami poverená iba na základe následných a samostatných legislatívnych nástrojov, ktorým by malo predchádzať posúdenie vplyvu. (16)Mal by sa rozšíriť mandát agentúry v oblasti výskumu, aby bola agentúra vo väčšej miere schopná proaktívne navrhovať relevantné a potrebné technické zmeny v informačných systémoch, za ktoré zodpovedá. Agentúra by mohla nielen monitorovať výskumné činnosti, ktoré sú relevantné z hľadiska prevádzkového riadenia systémov, ktoré riadi, ale aj prispievať k ich vykonávaniu. O tomto monitorovaní by mala pravidelne informovať Európsky parlament, Radu a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. (17)Agentúra by mala zodpovedať za vykonávanie pilotných projektov v súlade s článkom 54 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Komisia môže okrem toho poveriť agentúru, aby v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 vykonávala úlohy súvisiace s plnením rozpočtu v prípade overovania koncepcie, ktoré je financované prostredníctvom nástroja pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014. Agentúra môže zároveň plánovať a vykonávať testovacie činnosti v oblastiach, na ktoré sa výlučne vzťahuje toto nariadenie a legislatívne nástroje, ktorými sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie rozsiahlych informačných systémov riadených agentúrou. Ak bude agentúra poverená vykonávaním pilotného projektu, osobitnú pozornosť by mala venovať stratégii Európskej únie pre riadenie informácií. (18)Agentúra by mala členským štátom poskytovať poradenstvo v oblasti prepojenia vnútroštátnych systémov s centrálnymi systémami. (19)Agentúra by mala členským štátom zároveň poskytovať ad-hoc podporu, ak si to vyžaduje mimoriadna bezpečnostná alebo migračná situácia. Členské štáty by mali mať možnosť využívať technickú a operačnú podporu, a to najmä vtedy, ak je niektorý členský štát vystavený na konkrétnych úsekoch svojich vonkajších hraníc osobitným a neúmerným migračným výzvam, ktoré sú charakterizované veľkým prílevom migračných tokov. Túto podporu by mali v problémových oblastiach (hotspotoch) zabezpečiť podporné tímy pre riadenie migrácie zložené z odborníkov z príslušných agentúr Únie. Ak by sa za týchto okolností vyžadovala podpora agentúry eu-LISA v súvislosti s problémami týkajúcimi sa rozsiahlych informačných systémov, ktoré riadi, žiadosť o túto podporu by mala agentúre zaslaťKomisia. (20)Agentúra by mala v prípade potreby poskytovať podporu aj útvarom Komisie, a to v technických otázkach týkajúcich sa existujúcich alebo nových systémov, najmä pokiaľ ide o prípravu nových návrhov rozsiahlych informačných systémov, ktoré majú byť zverené agentúre. (21)Malo by byť tiež možné, aby agentúra bola poverená úlohami v oblasti vývoja, riadenia a/alebo hostingu spoločného informačného systému pre skupinu členských štátov, ktoré sa na dobrovoľnom základe rozhodli pre centralizované riešenie, a poskytovala pomoc pri realizácii technických aspektov ich záväzkov, ktoré vyplývajú z právnych predpisov Únie upravujúcich decentralizované rozsiahle informačné systémy v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. V tomto prípade by bol však potrebný súhlas Komisie vopred a rozhodnutie správnej rady, pričom tieto úlohy by mali byť zohľadnené v dohode o delegovaní medzi príslušnými členskými štátmi a agentúrou a financované na základe príspevkov hradených príslušnými členskými štátmi, ktoré by mali pokryť všetky náklady. (22)Poverenie agentúry prevádzkovým riadením rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by nemalo mať vplyv na osobitné pravidlá uplatniteľné na tieto systémy. Na všetky rozsiahle informačné systémy, ktorých prevádzkové riadenie bolo zverené agentúre, sa plne uplatňujú najmä osobitné pravidlá, ktoré upravujú účel, prístupové práva, bezpečnostné opatrenia a ďalšie požiadavky na ochranu údajov. (23)Členské štáty a Komisia by mali mať zastúpenie v správnej rade, aby mohli efektívne kontrolovať činnosť agentúry. Správnej rade by sa mali udeliť funkcie, ktoré sú potrebné predovšetkým na prijímanie ročného pracovného programu, vykonávanie funkcií súvisiacich s rozpočtom agentúry, prijímanie rozpočtových pravidiel uplatniteľných na agentúru, vymenúvanie výkonného riaditeľa a na stanovenie postupov, na základe ktorých výkonný riaditeľ prijíma rozhodnutia týkajúce sa prevádzkových úloh agentúry. Správa a prevádzka agentúry by sa mali riadiť zásadami spoločného prístupu k decentralizovaným agentúram Únie, ktorý bol 19. júla 2012 prijatý Európskym parlamentom, Radou a Komisiou. (24)Pokiaľ ide o systém SIS II, Európsky policajný úrad (Europol) a Európska jednotka pre justičnú spoluprácu (Eurojust) by ako subjekty, ktoré majú právo na prístup k údajom vloženým do systému SIS II a právo na priame vyhľadávanie týchto údajov na základe rozhodnutia 2007/533/SVV [alebo nariadenia XX z XX o zriadení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce v trestných veciach, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 515/2014 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1986/2006, rozhodnutie Rady 2007/533/SVV a rozhodnutie Komisie 2010/261/EÚ], mali mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania rozhodnutia 2007/533/SVV. Európska pohraničná a pobrežná stráž, ktorá má právo na prístup do systému SIS a právo na vyhľadávanie v tomto systéme na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 a nariadenia XXX [o zriadení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach] by mala mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania nariadenia (EÚ) 2016/1624 alebo nariadenia XXX z XXX [o zriadení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach]. Europol, Eurojust a Európska pohraničná a pobrežná stráž by každý mali mať možnosť vymenovať svojho zástupcu do poradnej skupiny pre systém SIS zriadenej na základe tohto nariadenia. (25)Pokiaľ ide o systém VIS, Europol by mal mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania rozhodnutia Rady 2008/633/SVV. Europol by mal mať možnosť vymenovať svojho zástupcu do poradnej skupiny pre systém VIS zriadenej na základe tohto nariadenia. (26)Pokiaľ ide o systém Eurodac, Europol by mal mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 603/2013 [alebo nariadenia XX z XX o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov,] na účely zistenia totožnosti neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva (prepracované znenie); Europol by mal mať možnosť vymenovať svojho zástupcu do poradnej skupiny pre systém Eurodac. (27)[Pokiaľ ide o systém EES, Europol by mal mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania nariadenia XX/XXXX, [ktorým sa zriaďuje systém EES].] (28)[Pokiaľ ide o systém ETIAS, Europol by mal mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania nariadenia XX/XXXX, [ktorým sa zriaďuje systém ETIAS]. Európska pohraničná a pobrežná stráž by mala mať na zasadnutiach správnej rady tiež štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa systému ETIAS v súvislosti s uplatňovaním nariadenia XX/XX, ktorým sa zriaďuje systém ETIAS. Europol a Európska pohraničná a pobrežná stráž by mali mať možnosť vymenovať svojho zástupcu do poradnej skupiny pre systém [EES-[ETIAS]. (29)[Pokiaľ ide o automatizovaný systém na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedený v článku 44 nariadenia (EÚ) …/… [, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov], úrad EASO by mal mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa tohto systému.]

(30)[Pokiaľ ide o systém ECRIS-TCN, Eurojust, Europol [a Európska prokuratúra] by mali mať na zasadnutiach správnej rady štatút pozorovateľa, ak je na programe otázka týkajúca sa uplatňovania nariadenia XX/XXXX, [ktorým sa zriaďuje systém ECRIS-TCN]. Eurojust, Europol [a Európska prokuratúra] by mali mať možnosť vymenovať svojho zástupcu do poradnej skupiny pre systém ECRIS-TCN]. (31)Členské štáty by mali mať v správnej rade agentúry hlasovacie práva týkajúce sa rozsiahlych informačných systémov, ak sú podľa práva Únie viazané niektorým z legislatívnych nástrojov, ktorým sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie tohto systému. Hlasovacie práva týkajúce sa rozsiahlych informačných systémov by malo mať aj Dánsko, ak sa podľa článku 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ, rozhodne, že do svojho právneho poriadku prevezme legislatívny nástroj, ktorým sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie tohto systému. (32)Členské štáty by do poradnej skupiny pre rozsiahly informačný systém mali vymenovať člena, pokiaľ sú podľa práva Únie viazané niektorým z legislatívnych nástrojov, ktorými sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie tohto systému. Člena do poradnej skupiny pre rozsiahly informačný systém by malo vymenovať aj Dánsko, ak sa podľa článku 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska rozhodne, že do svojho právneho poriadku prevezme legislatívny nástroj, ktorým sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie tohto systému. (33)S cieľom zabezpečiť úplnú autonómnosť a nezávislosť agentúry mala by mať agentúra k dispozícii samostatný rozpočet, ktorého príjmy by pochádzali zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Financovanie agentúry by malo byť predmetom dohody rozpočtového orgánu, ako je stanovené v bode 47 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení. Mal by sa uplatňovať rozpočtový postup Únie a postup Únie pre udeľovanie absolutória. Audit účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných transakcií by mal vykonávať Dvor audítorov. (34)Agentúre by sa na účely plnenia jej poslania a v rozsahu potrebnom na vykonávanie jej úloh malo umožniť spolupracovať s inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, najmä s tými, ktoré sú zriadené v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, vo veciach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a legislatívne nástroje, ktorými sa upravuje vývoj, zriadenie, prevádzka a používanie rozsiahlych informačných systémov riadených agentúrou, a to v rámci dohôd o pracovných podmienkach uzatvorených v súlade s právnymi predpismi a politikou Únie a v rámci ich príslušných právomocí. Uvedené dohody o pracovných podmienkach by mali byť vopred odsúhlasené Komisiou. V prípade potreby by agentúra mala viesť konzultácie aj s Európskou agentúrou pre bezpečnosť sietí a informácií, a to vo veci bezpečnosti siete, a mala by prijať opatrenia v nadväznosti na jej odporúčania. (35)Agentúra by sa mala pri zabezpečovaní vývoja a prevádzkového riadenia rozsiahlych informačných systémov riadiť európskymi a medzinárodnými normami, pričom by mala zohľadniť najvyššie odborné požiadavky, a to najmä stratégiu Európskej únie pre riadenie informácií. (36)Na spracovávanie osobných údajov agentúrou by sa malo uplatňovať nariadenie (ES) č. 45/2001 [alebo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady XX/2018 o ochrane osobných údajov v prípade inštitúcií a orgánov Únie]. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by mal mať možnosť získať od agentúry prístup k všetkým informáciám, ktoré sú potrebné na účely jeho vyšetrovania. Komisia v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 45/2001 uskutočnila konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý predložil svoje stanovisko XX XX. (37)V záujme zabezpečenia transparentného fungovania agentúry by sa na agentúru malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001. Agentúra by mala, pokiaľ ide o jej činnosti, zabezpečiť maximálnu transparentnosť, pričom by nemala ohroziť dosahovanie cieľov svojich operácií. Mala by zverejňovať informácie o všetkých svojich činnostiach. Zároveň by mala zaistiť, aby boli verejnosť a všetky zainteresované strany bezodkladne informovaní o jej činnosti. (38)Činnosť agentúry by mala podliehať kontrole európskeho ombudsmana v súlade s článkom 228 ZFEÚ. (39)Na agentúru by sa malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a agentúra by mala pristúpiť k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní vedených Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF). (40)V záujme zabezpečenia otvorených a transparentných pracovných podmienok a rovnakého zaobchádzania so zamestnancami by sa na zamestnancov (vrátane výkonného riaditeľa agentúry) mal uplatňovať Služobný poriadok úradníkov Európskej únie („služobný poriadok“) a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie („podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov“) stanovené v nariadení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (spoločne ako "služobný poriadok"), vrátane pravidiel, ktoré upravujú služobné tajomstvo, alebo iných rovnocenných povinností zachovávať mlčanlivosť. (41)Agentúra je subjekt zriadený Úniou v zmysle článku 208 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, a mala by prijať svoje rozpočtové pravidlá v súlade s uvedeným nariadením. (42)Na agentúru by sa malo uplatňovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1271/2013 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. (43)Keďže ciele tohto nariadenia, a to zriadenie agentúry na úrovni Únie zodpovednej za prevádzkové riadenie a prípadne vývoj rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (44)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie v rozsahu, v akom súvisí so systémami SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS], je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov od prijatia tohto nariadenia, či ho prevezme do svojho právneho poriadku. V súlade s článkom 3 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej v Dánsku alebo v ktoromkoľvek inom členskom štáte Európskej únie, a o systéme „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru, má Dánsko informovať Komisiu, či prevezme obsah tohto nariadenia v rozsahu, v akom súvisí so systémom Eurodac. [a automatizovaným systémom na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedeného v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)]. [V rozsahu, v akom súvisí so systémom ECRIS-TCN, sa Dánsko v súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.] (45)V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS upraveným rozhodnutím 2007/533/SVV, sa Spojené kráľovstvo zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu (č. 19) o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie (protokol o schengenskom acquis), a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS upraveným nariadením (ES) č. 1987/2006 a systémom VIS, [EES] [a ETIAS], ktoré predstavujú vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES, Spojené kráľovstvo môže podľa článku 4 protokolu o schengenskom acquis požiadať predsedu Rady o povolenie zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia. Okrem toho v rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom Eurodac [a automatizovaným systémom na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedeným v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)], Spojené kráľovstvo môže v súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pripojeného k ZEÚ a ZFEÚ (protokol o postavení Spojeného kráľovstva a Írska) oznámiť predsedovi Rady želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom ECRIS-TCN, sa Spojené kráľovstvo v súlade s článkami 1 a 2 a s článkom 4a ods. 1 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. V súlade s článkom 3 a s článkom 4a ods. 1 protokolu (č. 21) môže Spojené kráľovstvo oznámiť svoje želanie zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia. Keďže Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 oznámilo v súlade s článkom 50 Zmluvy o Európskej únii svoj úmysel vystúpiť z Únie, zmluvy sa na Spojené kráľovstvo prestanú vzťahovať odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení, alebo ak dohoda nenadobudne platnosť, po dvoch rokoch od uvedeného oznámenia, pokiaľ Európska rada po dohode so Spojeným kráľovstvom nerozhodne o predĺžení tejto lehoty. Preto sa bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia dohody o vystúpení, sa tento uvedený opis účasti Spojeného kráľovstva na návrhu uplatňuje iba dovtedy, kým je Spojené kráľovstvo členským štátom. (46)V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS II upraveným rozhodnutím 2007/533/SVV, sa Írsko zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu (č. 19) o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie (protokol o schengenskom acquis), a v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom SIS upraveným nariadením (ES) č. 1987/2006 a systémom VIS, [EES] [a ETIAS], toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. Írsko môže v súlade s článkom 4 protokolu o schengenskom acquis požiadať predsedu Rady o povolenie zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia.

Okrem toho v rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom Eurodac [a automatizovaným systémom na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedeným v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)], Írsko môže v súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie (protokol o postavení Spojeného kráľovstva a Írska) oznámiť predsedovi Rady želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia. V rozsahu, v akom jeho ustanovenia súvisia so systémom ECRIS-TCN, sa Írsko v súlade s článkami 1 a 2 a s článkom 4a ods. 1 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. V súlade s článkom 3 a s článkom 4a ods. 1 protokolu (č. 21) môže Írsko oznámiť svoje želanie zúčastniť sa na prijatí tohto nariadenia. (47)Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie v rozsahu, v akom súvisí so systémom SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS], predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A, B a G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode. Pokiaľ ide o systém Eurodac [a automatizovaný systém na účely registrácie a monitorovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a uplatňovania alokačného mechanizmu uvedený v článku 44 nariadenia (EÚ) XX/XX, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie)], toto nariadenie predstavuje nové opatrenie v zmysle Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku. Preto za predpokladu, že sa rozhodnú toto nariadenie prevziať do svojich vnútroštátnych právnych poriadkov, by delegácie Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva mali mať účasť v správnej rade agen