ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.1.

Bolo by vhodné určiť spôsoby, ako by sa európske finančné nástroje mohli využiť na podporu športu ako prostriedku na posilnenie sociálneho začlenenia a zvýšenie zamestnanosti mladých ľudí, v záujme rovnosti pohlaví, inovácie, vytvárania sietí organizácií, ktoré sa zasadzujú za opätovné začlenenie do spoločnosti a ďalšie ciele vo verejnom záujme. Ako prostriedok boja proti sociálnemu vylúčeniu a forma opätovného začlenenia do spoločnosti je šport vhodný nástroj na dosiahnutie hodnôt, ktoré posilnia osobný a spoločenský rozvoj a budú vplývať na zdravie a vzdelávanie osôb. Na európskej úrovni by sa mala presadzovať sociálna súdržnosť a sociálne začlenenie, a to aj v prípade osôb zbavených slobody, ktoré môžu nájsť v športe prostriedok, ako sa znovu začleniť do spoločnosti, keďže šport navodzuje emocionálnu pohodu a prináša súdržnosť a stabilitu vďaka svojim hodnotám, ako je úsilie, solidarita a napokon aj fair play.
4.16.

Recyklácia v sektore stavebného skla sa musí stimulovať. Malo by sa uvažovať o zavedení viacerých politických nástrojov, ktoré by umožnili rozvíjať miestne iniciatívy v oblasti zberu a recyklácie stavebného skla. Na európskej úrovni by sa mali stanoviť individuálne ciele pre rôzne druhy stavebného a demolačného odpadu a audity pred búraním alebo renováciou terciárnych budov by mali byť povinné. Vďaka tomu by sa zvýšili demontáže, triedenie a zber okenných tabúľ na účely recyklácie.
1.10.

Európa by mala nasledovať príklad USA a uznať túto disciplínu za samostatný vedný odbor. Pomohlo by to tiež posilniť medzinárodnú konkurencieschopnosť európskych spoločností.
3.1.

Európske ostrovy sú niekedy v nevýhode v porovnaní s európskou pevninou z dôvodu ich izolácie a okrajovému charakteru. Geografická poloha však prináša veľké výhody, ako aj nevýhody, a v súčasnosti ostrovy ponúkajú obrovský potenciál pre rast a rozvoj, a to nielen pre seba, ale aj pre Európu ako celok. EHSV sa preto zasadzuje za inteligentné politiky a iniciatívy v oblasti inteligentného rozvoja na úrovni EÚ, členských štátov a regiónov, ktoré by zohľadnili aj osobitosti ostrovov. Zodpovednosť za inteligentné politiky na ostrovoch by sa však mala rozdeliť medzi všetky uvedené úrovne a nemala by patriť výlučne len jednej kategórii. Vzhľadom na túto spoločnú zodpovednosť, ale nielen výlučne z tohto dôvodu, EHSV žiada vytvoriť expertnú skupinu pre ostrovy, ktorá by dohliadala na politiky a sledovala ich použiteľnosť a účinok na ostrovoch. EHSV okrem toho odporúča vytvoriť otvorenú platformu pre ostrovy, ktorá by pôsobila ako fórum pre koordináciu a činnosť medzi ostrovmi, pokiaľ ide o ciele inteligentných ostrovov.
1.4.

EHSV navrhuje vytvoriť „európsku vkladnú knižku na podporu energetiky“. Táto vkladná knižka, ktorú si môže zriadiť každý Európan, by mala o čosi vyšší výnos, než je ročná inflácia v Únii, hromadil by sa na nej kapitál určený výlučne na podporu európskych projektov v oblasti energetiky a umožňovala by posilniť financovanie zo strany verejnej a súkromnej sféry (podnikov).
4.2.1.

V roku 2012 však prílev zahraničných investícií EÚ do Číny predstavoval iba 15,5 miliardy EUR (5,3 miliardy EUR v roku 2009), zatiaľ čo čínske investície do EÚ predstavovali len 7,6 miliardy EUR (0,3 miliardy EUR v roku 2009) (15), resp. iba približne 2,6 % investícií do EÚ v tom roku. Tieto hodnoty sú veľmi nízke, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že v porovnaní s takmer 30 % investícií do USA idú do Číny necelé 2 % PZI EÚ (hoci táto hodnota predstavuje asi 20 % všetkých PZI do Číny). Na druhej strane, podiel Číny na celkových PZI v EÚ predstavuje necelých 0,7 % (tento údaj môže zahŕňať aj nepriame investície cez Hongkong alebo iné oblasti), zatiaľ čo v USA je tento podiel na úrovni 21 %.
1.7.

Financovanie Európskou úniou a stimulačné opatrenia členských štátov, ktorých cieľom je vyššia energetická hospodárnosť budov by sa mali spájať s bezpečným odstraňovaním azbestu z týchto budov. EÚ síce vypracovala ambicióznu politiku energetickej účinnosti a očakáva sa, že revidovanou smernicou o energetickej účinnosti sa určí dlhodobá stratégia renovácie budov v každom členskom štáte, no táto politika nie je spojená so stratégiami odstraňovania azbestu. Treba dôrazne odporúčať, aby sa takéto spojenie stanovilo v trvalej politike EÚ, ktorá integruje zodpovedajúce politické oblasti. V akomkoľvek akčnom pláne na odstraňovanie azbestu sa musí zohľadňovať kvalifikácia každého, kto sa zúčastňuje na zodpovedajúcich prácach a činnostiach. Týka sa to teda zamestnancov aj podnikov, technikov bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), ako aj inšpektorov práce, poradcov, školiteľov, zamestnávateľov a ďalších. Je veľmi potrebné a odporúča sa certifikovať schopnosti podnikov zapojiť sa do týchto akčných plánov.
2.3.

Makroregionálne stratégie sú aktuálne, pretože: — na základe výsledkov volieb bola vytvorená nová Komisia s novými prioritami, ktorej hlavné ciele sú: vytvárania pracovných miest a posilňovanie rastu, pričom účinnosť plánovaných investícií do podnikov vo veľkej miere závisí od prispôsobivosti regiónov, — prebieha príprava preskúmania stratégie Európa 2020 v polovici jej uplatňovania a zmenené smernice by mali byť prijaté v roku 2015, kde možno očakávať posilnenie makroregionálneho prístupu, — je potvrdené, že v rámci už prijatých alebo vykonávaných makroregionálnych stratégií (pre podunajskú oblasť a pre Pobaltie) boli identifikované nové zdroje tak v oblasti riadenia, ako aj európskej pridanej hodnoty – medzi iným v oblasti ochrany životného prostredia (moria) a predchádzaniu živelným pohromám (ochrana proti povodniam) alebo v rámci hospodárskej spolupráce/cestovného ruchu a v odvetviach/oblastiach citlivých na inovácie, — dochádza k priestorovému rozširovaniu iniciatív Komisie (Jadranské more, Alpy) a posilňovaniu požiadavky, aby členské štáty a regióny mohli plánovať makroregionálne väzby (najmä v súvislosti s účasťou „tretích krajín“ na spolupráci), — možnosti makroregionálnej spolupráce (Stredozemné more, pobrežie Atlantického oceánu), ktoré sa ukázali v sociálnej a hospodárskej oblasti, sú dôkazom významného pokroku aj v politickej oblasti. To významne prispieva aj ku koordinácii námorných stratégií a vnútrozemských politík, — makroregionálna spolupráca vychádzajúca z histórie sa posilňuje pozdĺž rozsiahlych cezhraničných a lineárnych infraštruktúr, najmä vďaka rozvoju makroregionálnych osí nástroja „Spájame Európu“. — prezentácia makroregionálnej spolupráce sa stala povinnou súčasťou dohôd o partnerstve na programové obdobie do roku 2020.
6.4.

Organizácie rôznej politickej orientácie sa zaoberali otázkou regulovania vlastníctva pôdy a vypracovaním príslušných politických opatrení a poukázali na to, že v tejto oblasti je nevyhnutná dobrá správa vecí verejných. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) vypracovala na túto tému dobrovoľné usmernenia: „The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry“ (8). Cieľom týchto usmernení je dosiahnuť regulované, zaistené práva na užívanie pôdy, ktoré majú zabezpečiť rovnaký prístup k zdrojom (pôde, rybolovným oblastiam, lesom), aby sa tak redukoval výskyt hladu a chudoby, podporil trvalo udržateľný rozvoj a zlepšilo životné prostredie. Unctad, FAO, IFAD a Svetová banka spoločne vytvorili zásady pre zodpovedné investície do poľnohospodárstva (9), ktoré uznávajú práva, prostriedky na živobytie a zdroje. OECD vydala politický rámec pre investície do poľnohospodárstva (Policy Framework for Investment in Agriculture – PFIA) (10). Cieľom je poskytnúť štátom usmernenia pri formulovaní politických opatrení na stimulovanie súkromných investícií do poľnohospodárstva.
9.2.

Komisia pre Severné more by mala spolupracovať so Snemovňou lordov s cieľom zapojiť britskú vládu do presadzovania integrovaného prístupu k námornému územnému plánovaniu v oblasti Severného mora a vypracovať oznámenie a stratégiu týkajúcu sa stanovenia prínosov energetickej siete v Severnom mori pre verejnosť.
3.6.

Keby európske štáty takúto definíciu prijali, umožnilo by to zozbierať kvantitatívne údaje, na základe ktorých by sa po súhrnnej syntéze mohli vypracovať štatistiky o týchto podnikoch. Tieto údaje by predovšetkým pomohli preskúmať rodinné firmy v nových členských štátoch, kde tieto firmy zohrávajú dôležitú úlohu. Tejto úlohy by sa mohol zhostiť štatistický úrad Európskej únie – Eurostat.
2.8.2.

podporovať investície do inteligentných miest v duchu verejno-súkromného partnerstva, ktoré by zhodnotilo predovšetkým mnohé dostupné európske fondy a zosúladilo by ich s fungovaním EFSI (Návrh nariadenia Komisie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia č. 1291/2013 a č. 1316/2013, COM(2015) 10 final) s cieľom prijať na európskej úrovni model rozvoja, ktorý by sa vyznačoval schopnosťou vytvárať návratnosť súčasne v sociálnej, environmentálnej a výrobnej oblasti, ako aj v oblasti zamestnanosti [Komisia odhaduje, že do roku 2018 sa počet pracovných miest zvýši o 2,8 milióna (Start-Up Europe, konferencia EHSV, 10. novembra 2014)] a zabezpečiť možnosť splácania kapitálu súkromným investorom;
2.5.

Všetky obchodné a investičné dohody by mali byť v súlade s kritériami udržateľného rozvoja, vrátane ich vplyvu na zamestnanosť, marginalizované osoby a rodovú rovnosť. Nemali by brániť rozvojovým krajinám zvládať krízy, regulovať tok kapitálu, vykonávanie spravodlivého zdaňovania a základných verejných služieb. EÚ by mala vykonávať podrobné hodnotenia vplyvu dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na ľudské práva s osobitným dôrazom na rozvojové práva a osobitné práva, ako je právo na výživu, zdravie a slušný príjem a so zohľadnením vplyvu na marginalizované skupiny.
1.6.

Európska komisia a členské štáty by mali v medziach svojich právomocí posilniť svoje opatrenia, pokiaľ ide o dohľad, kontrolu a sankcie v súvislosti so súčasnými systémami samoregulácie a spoločnej regulácie v tejto oblasti, ktorých súčasťou sú aj tvrdenia environmentálneho, sociálneho a zdravotného charakteru, a predovšetkým by mali zaručiť, aby národné a európske orgány zodpovedné za samoreguláciu v reklame dodržiavali normy vymedzené v ustanoveniach a odporúčaniach EÚ, a najmä aby sa prihliadalo na cieľ zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. Okrem toho by organizácie spotrebiteľov mali byť informované o vypracúvaní etických kódexov, aby sa mohli podieľať na ich zostavovaní.
3.1.

Európska komisia analyzovala scenáre dekarbonizácie energetického systému a v roku 2011 uverejnila Plán postupu v energetike do roku 2050, v ktorom sa uvádza viacero scenárov na rok 2050. Na dosiahnutie stanovených predpokladov z hľadiska dekarbonizácie by elektrárenský priemysel mohol využiť veľký podiel energie z obnoviteľných zdrojov (59 až 85 %), ktorý by z väčšej časti pochádzal z nestálych obnoviteľných zdrojov. V ďalšom oznámení z roku 2014 s názvom „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“ sa potvrdila cesta k dekarbonizácii a pre rok 2030 sa uvádza takmer 45 % podiel obnoviteľných zdrojov energie. To je v súlade s cieľmi, na ktorých sa dohodli lídri EÚ 23. októbra 2014 v súvislosti s politickým rámcom do roku 2030. Významný podiel nestálych obnoviteľných zdrojov energie v elektrizačnej sústave by si vyžadoval desiatky alebo stovky GW skladovacích kapacít v elektrizačnej sústave, dokonca i vtedy, ak by sa použili aj iné opatrenia na zvýšenie pružnosti.
1.8.

EHSV sa domnieva, že by sa opäť mali zracionalizovať metódy a nástroje používané na konzultácie so zainteresovanými stranami. V zásade existujú dve možné metódy konzultácie: písomná/online alebo ústna/formou interaktívnych diskusií. Vhodné metódy a nástroje musia byť zvolené v závislosti od sledovaného cieľa, cieľovej skupiny atď., a to v rámci všeobecného strategického prístupu ku konzultačnému procesu. Okrem toho by sa mali účinným spôsobom využívať nové technológie, najmä v snahe ľahšie osloviť určité cieľové skupiny, ako sú napríklad mladí ľudia.
5.1.

Na zabezpečenie produktívneho a účinného prínosu súkromného sektora do obchodných partnerstiev pre priemyselný rozvoj je potrebné zostaviť program z hľadiska dôstojnej práce, ktorý bude taký nekompromisný ako doteraz ešte nikdy, pokiaľ ide o uspokojivé pracovné podmienky. Nové pracovné miesta sa musia viac ako kedykoľvek predtým vyznačovať kvalitou, primeranou odmenou, rešpektovať životné prostredie a zdravie ľudí a musí byť zabezpečená účinná sociálna ochrana (5). Je to obzvlášť dôležité pre región Blízkeho východu a severnej Afriky, kde miera nezamestnanosti mladých ľudí patrí medzi najvyššie na svete a neustále rastie, preto je tam značný počet mladých ľudí v aktívnom veku, ktorí nemajú zamestnanie, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET). Na to, aby sa zabezpečila sociálna a politická stabilita a predišlo konfliktom, je nevyhnutné zaručiť minimálny príjem pre ľudí v neformálnom sektore, čím sa zníži radikalizmus a extrémizmus, a tak prispeje k politickej stabilite a bezpečnosti (6). Formálne a ďalšie vzdelávanie, rovnosť, účasť mladých ľudí a žien na trhu práce, túžba občanov po rešpekte, sloboda prejavu, slušná mzda, bezpečnosť, ochrana životného prostredia a verejného zdravia, výchova detí a solidarita medzi generáciami patria medzi snahy, ktoré sú pre obidva brehy spoločné. Je potrebné, aby tieto snahy garantovali vlády bez hrozby nadnárodnej arbitráže, za ktorou bude jednostranná ochrana konkrétnych záujmov, a to so všetkou dôležitosťou, ktorú by sme si priali prikladať medzinárodnému obchodu na účely financovania univerzálnych cieľov (7).
4.4.1.

Vďaka tomuto všetkému by sme mali mať väčšie odhodlanie než kedykoľvek predtým budovať pevnejšie a konštruktívnejšie vzťahy s občanmi Európy a nachádzať spôsoby, ako ich zapájať do verejného života. Mali by sa zaručiť spoľahlivé formy konzultácií o špecifických otázkach, do ktorých budú zapojení sociálni partneri a občianska spoločnosť, najmä v eurozóne, pretože tieto organizácie zohrávajú dôležitú úlohu v oblastiach politiky, ktorých sa HMÚ priamo týka. Často tiež ovplyvňujú výsledok politických opatrení na vnútroštátnej úrovni. Na európskej úrovni môže EHSV plniť úlohu sprostredkovateľa občianskej spoločnosti zodpovedného za účasť organizovanej občianskej spoločnosti v rozhodovacom procese EÚ bez toho, aby bola dotknutá úloha sociálnych partnerov v sociálnom dialógu, a to prostredníctvom: a) fóra organizovanej občianskej spoločnosti o osobitných otázkach, medzi ktoré by patrilo posúdenie možností procesu európskej integrácie a hľadanie nových foriem účasti; b) osobitného fóra pre eurozónu, ktorého cieľom bude posúdiť zmysel pre spoločný cieľ a pocit spolupatričnosti, ako prostriedku na prekonávanie predsudkov a zvýšenie vzájomnej dôvery; c) stanovísk vo forme predlegislatívnych iniciatív k určitým otázkam, ktoré sú osobitne citlivé pre verejnosť, a ku ktorým EP a Rada prijímajú právne predpisy.
2.1

Počas posledných desiatich rokov sa v udiali veľké zmeny v energetickom systéme EÚ. EÚ smeruje k nízkouhlíkovému hospodárstvu a snaží sa plniť svoje ciele v oblasti emisií skleníkových plynov, energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie v súlade so svojimi cieľmi „20-20-20“. V roku 2014 EÚ schválila rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 so znížením emisií skleníkových plynov o 40 %, podielom spotreby energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 27 % a úsporami energie vo výške 27 %. Tieto strednodobé ciele pomáhajú EÚ pri plnení jej dlhodobého cieľa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2050 o 80 až 95 %.
6.7.

Vyššie a obsiahlejšie kvalifikácie by sa mali využiť v EÚ a mimo nej. To si vyžaduje cezhraničné vzájomné obohacovanie vysokých škôl, vysokoškolských pedagógov a študentov a otvorenosť svetu. Výslovná angažovanosť Rady, členských štátov a Komisie by mala viesť k lepším výsledkom vysokých škôl, a to vďaka lepšiemu rozdeleniu a upresneniu právomocí členských štátov a EÚ.
2.15.

Tento druh spolupráce musí vzniknúť na miestnej úrovni, ale skúsenosti a osvedčené postupy by sa mali vymieňať v celej Európe. To by mohlo prispieť k vytvoreniu nových pracovných miest a kariérnych príležitostí pre inžinierov a mohlo by to pomôcť k tomu, aby tieto predmety boli pre novú generáciu živšie a relevantnejšie.
4.4.

Podľa mnohých zdrojov (IEA, REN) a hodnotiacich štúdií majú krajiny západného Balkánu veľký potenciál v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý treba využiť a do ktorého treba investovať, aby sa tieto krajiny mohli zapojiť do rámca politík Európskej únie v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030: — Dĺžka slnečného svitu tu dosahuje veľké hodnoty a slnko svieti počas veľkej časti roka. Fotovoltaický potenciál, ktorého posudzovanie práve prebieha, by sa mal využívať prostredníctvom rozličných partnerstiev vrátane družstiev a spoločenstiev a musí sa podporiť stabilným legislatívnym rámcom. — Vodná energia (zo zadržiavanej vody alebo vodných tokov) sa s výnimkou veľkých projektov v Albánsku a menších projektov v Srbsku a Čiernej Hore využíva veľmi málo. Je potrebné podporovať skladovanie v prečerpávacích elektrárňach (STEP). — To isté platí pre bioenergiu a veternú energiu, ktoré sú síce len v začiatkoch, no majú povzbudzujúcu perspektívu, keďže je tu dostupná pôda na ich využívanie. — V novom energetickom spektre musia svoju úlohu zohrávať aj družstvá a spotrebitelia, ktorí sú súčasne výrobcami (tzv. prozumenti). Vychádzame najmä z vynikajúcej štúdie siete SEENET (South East Europe network on natural resources, energy and transport).
—

Zdravotnícki pracovníci musia počas svojho vedeckého vzdelávania získať primeranú odbornú prípravu. Vzdelávacie strediská pre dospelých by mohli organizovať zaujímavé kurzy, ktoré by boli šité na mieru používateľom systému. V záujme zasiahnutia cieľovej skupiny by mohli spolupracovať so zdravotníckymi pracovníkmi (najmä s lekármi), s miestnymi lekárňami a miestnymi zdravotnými a sociálnymi zariadeniami. Táto spolupráca je dôležitá najmä vo vidieckych oblastiach, kde sú ľudia izolovaní. Najmä medzigeneračné vzdelávanie by mohlo pomôcť pri výmene vedomostí o obsahoch a technických zručností.
5.4.

EHSV však úplne nesúhlasí s kazuistickým prístupom týkajúcim sa rozlišovania oblastí, ktoré majú byť predmetom delegovaných aktov alebo vykonávacích aktov, lebo kritériá stále nie sú jednoznačné a ponechávajú príliš široký priestor na interpretáciu. Želal by si, aby sa vynaložilo úsilie na konceptualizáciu a aby sa v dohode stanovovali jasné pravidlá, podľa ktorých: a. by využívanie delegovaných aktov malo byť výnimkou a nie pravidlom; b. v prípade pochybností, pokiaľ ide o podstatný charakter príslušných prvkov alebo „šedú zónu“, by sa Komisia mala zdržať navrhnutia delegovaných aktov a mala by tvoriť právo v rámci základného legislatívneho aktu; c. v prípade pochybností, pokiaľ ide o povahu opatrenia, ktoré sa má prijať, by Komisia mala prijať radšej vykonávacie akty ako delegované akty.
1.4.4.

EHSV sa domnieva, že cieľ EÚ týkajúci sa OVP a zber údajov by mohli pomôcť udržať členské štáty na ceste k zlepšeniu úrovne vzdelania a zabezpečiť, aby mladí ľudia mali pozitívne skúsenosti so systémom vzdelávania a odchádzali so zručnosťami potrebnými na trhu práce.
6.1.

Osobitosťou poľnohospodárskej výroby na rozdiel od priemyselného spôsobu výroby je to, že je vystavená vplyvom prírody. Výroba a ponuka závisia od premenných, ktoré sa dajú ťažko predvídať a kontrolovať. Platí to o počasí alebo o výskyte chorôb rastlín alebo zvierat. Celosvetovou zmenou klímy sa bude nevypočítateľnosť vplyvu prírodných faktorov ešte viac posilňovať. Iné svetadiely a krajiny to postihne oveľa dramatickejšie, než samotnú EÚ.
2.5.6.

Mnoho zamestnancov používa v zamestnaní internet. Násilie založené na rodovej príslušnosti sa ním môže šíriť prostredníctvom znevažujúcich obrázkov vrátane správ uverejnených na sociálnych médiách. Je možné sa stretnúť so zastrašovaním, nepriateľstvom alebo ponižovaním tak v skutočných vzťahoch, ako aj vo vzťahoch na internete. Nová norma by nemala ignorovať fakt, že internet zasahuje do pracovných vzťahov a že aj tam je potrebné bojovať proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti.
5.12.

„(Regionálny) akciový trh spoločného blaha“. Všetky etické banky pracujúce v prospech spoločného blaha by mohli spoločne vytvoriť regionálny akciový trh spoločného blaha, ktorý by prijímal žiadosti o úvery, ktoré prejdú etickým testom, ale nie testom platobnej schopnosti. Tieto akciové trhy by na rozdiel od tých konvenčných nepôsobili ako fórum na obchodovanie s akciami spoločností alebo získavanie finančných výnosov – toto by nebol dôvod na investovanie do spoločnosti. Prospech pre finančných investorov by spočíval v niečom inom: napríklad v zmysle, prospešnosti a etike (tzv. trojitý horizont). Týmto spôsobom by európski občania a spoločnosti mali príležitosť zabezpečiť, aby etické investície odzrkadľovali hodnoty zakotvené v ústavách členských štátov a vo vlastných zmluvách EÚ.
1.13.

Podpora poľnohospodárstva by sa mohla stať základom hospodárskych reforiem v krajinách Východného partnerstva, na ktorých by sa mohli vybudovať intenzívnejšie hospodárske a obchodné vzťahy s EÚ. Prinieslo by to aj spoľahlivejšiu ochranu proti narúšaniu obchodu s inými partnermi.
5.1.

EHSV považuje za potrebné, aby orgány oboch strán dohody v rámci rokovaní o jej modernizácii prijali vytvorenie zmiešaného poradného výboru, ktorý by fungoval v rámci tejto dohody a tvoril by ho rovnaký počet zástupcov EHSV a mexickej občianskej spoločnosti, pričom jeho cieľom by bolo vniesť do tohto procesu väčšiu dynamiku.
5.3.

Hoci sa rozpočet SPP znižuje, ďalšie požiadavky Komisie na dodržiavanie pravidiel platieb v rámci prvého piliera sa zvyšujú. Preto je nutné, aby program rozvoja vidieka podporoval investície do konkurencieschopného poľného a lesného hospodárstva aj prostredníctvom výrobkov s väčšou pridanou hodnotou, lepšieho marketingu, posilnenia krátkych dodávateľských reťazcov, značiek a výmeny poznatkov. Univerzity a vysoké školy musia zohrávať významnú úlohu vo svojich regiónoch a pri podpore najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom partnerstva a mentorstva. Mali by spolupracovať s pracoviskami poľnohospodárskeho a vidieckeho poradenstva, aby sa výskumné fondy EÚ využívali na uspokojovanie špecifických miestnych potrieb. Program rozvoja vidieka by mal byť mostom medzi žiadateľmi a Európskym investičným fondom a rámcovým programom Horizont 2020 a pritom pomáhať uplatňovať vedecké poznatky v poľnohospodárskych podnikoch alebo na vidieku. Hoci školy nie sú priamo financované z programu rozvoja vidieka, majú jasnú úlohu, najmä vo vidieckych oblastiach, pri riešení príslušných podnikateľských potrieb budúcich generácií. Dni otvorených dverí v poľnohospodárskych podnikoch, pracovné skúsenosti a učňovské vzdelávanie financované z iných programov financovania sú nevyhnutné na podporu dobre odborne pripravených pracovníkov (9). Formálna a neformálna odborná príprava musí byť profesionálna, musí súvisieť s podnikaním a, ak je to možné, musí byť na miestnej úrovni (10).
2.6.

Na základe odporúčania Rady by do režimov potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa mali byť podľa potreby začlenené nasledujúce prvky a každému jednotlivcovi by malo byť umožnené použiť ktorýkoľvek z nich, a to buď jednotlivo alebo v kombinácii, v závislosti od jeho potrieb: — IDENTIFIKÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, — DOKUMENTÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, — HODNOTENIE výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, — CERTIFIKÁCIA výsledkov hodnotenia výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa v podobe kvalifikácie alebo kreditov vedúcich ku kvalifikácii alebo v inej vhodnej podobe.