Návrh nariadenie rady o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení {SEC(2008)1977} {SEC(2008)1978} /* KOM/2008/0324 v konečnom znení - CNS 2008/0112 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.6.2008 KOM(2008) 324 v konečnom znení 2008/0112 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení (predložená Komisiou) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1) Kontext návrhu - Dôvody a ciele návrhu Zámerom tohto návrhu je zjednodušenie súčasného regulačného rámca, ktorý sa týka zachovania zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení nahradením: - nariadenia Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov[1], - nariadenia Rady (ES) č. 2549/2000 zo 17. novembra 2000 zriaďujúce dodatočné technické opatrenia na obnovenie stavov tresky v Írskom mori (ICES divízia VIIa)[2]. Nariadenie Rady (ES) č. 850/98 zahŕňa aktuálne podmienky pre vody Spoločenstva mimo vôd Baltského mora, Čierneho mora a Stredozemného mora, ktoré sa týkajú technických opatrení na zachovanie zásob rýb prostredníctvom ochrany mláďat morských organizmov. V týchto technických opatreniach sa vymedzuje veľkosť ôk a iné aspekty štruktúry rybárskeho výstroja, časové intervaly a geografické oblasti, kde sú určité typy rybolovu zakázané alebo obmedzené, a minimálne rozmery morských organizmov pri vykladaní. Počas reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva v roku 2002 sa Komisia a Rada dohodli na postupnom zavádzaní obnovovania, riadenia a dlhodobých plánov týkajúcich sa zdrojov rybolovu, ktoré sú dôležité z hľadiska záujmov Spoločenstva. Zavedením takých plánov, ktoré sa týkali väčšiny zásob tresky vo vodách Spoločenstva, dvoch zásob merlúzy, dvoch zásob homára, dvoch zásob soley a zásob platesy a soley v Severnom mori, sa zmenili a doplnili alebo rozšírili podmienky stanovené v nariadení (ES) č. 850/98. Okrem toho, nariadenie (ES) č. 850/98 bolo predmetom 10 pozmeňujúcich a dopĺňajúcich nariadení, ktoré sa nevyhnutne netýkali dlhodobých plánov. Všetky tieto revidované podmienky je potrebné začleniť do komplexného súboru technických opatrení. Tento súbor technických opatrení je určený na dosiahnutie širokej škály cieľov. Hlavným cieľom je ochrana mláďat rýb a významná časť týchto opatrení je navrhnutá na obmedzenie ich zachytávania, napríklad pomocou opatrení na zlepšenie selektívnosti rybárskeho výstroja alebo stanovenia určitých sezón/oblastí, v ktorých platí zákaz lovu. Ďalšie opatrenia sú zamerané na ochranu určitých druhov alebo ekosystémov obmedzením rybolovného úsilia, napríklad, prostredníctvom prijatia zákazov lovu. V prijatí vhodných technických opatrení sa tiež odzrkadľuje potreba znížiť objem odpadu z výlovu. Okrem toho, technické opatrenia by sa mali prispôsobiť kontextu vytvárania regionálnych poradných rád (ďalej len „RPR“) na základe rozhodnutia Rady z 19. júla 2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3]. Musí sa vytvoriť rovnováha medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami, ktoré sú uplatniteľné výslovne na regionálnom základe vymedzenom oblasťami regionálnej poradnej rady (RPR) alebo vo vodách pri pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska. Štruktúra navrhovaného nariadenia preto ustanovuje nariadenie Rady založené na článku 37 Zmluvy o ES, ktoré zahrňuje všetky spoločné trvalé opatrenia pre všetky oblasti, t. j. riadiace zásady. Opatrenia uplatniteľné v každej z oblastí RPR alebo vo vodách pri pobreží francúzskych departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska, t. j. čisto technické aspekty regionálneho charakteru, by sa potom mali implementovať prostredníctvom samostatných nariadením Komisie v rámci postupu v Riadiacom výbore na základe nariadenia Rady. Pokiaľ ide o otázku postupu a načasovania, tento prístup vyžaduje, aby sa predtým, ako bude možné prijať regionálne nariadenia Komisie, prijalo nariadenie Rady. Všeobecný kontext Na základe iniciatívy írskeho predsedníctva Komisia predložila v júni 2004 oznámenie Rade a Európskemu parlamentu: „Podpora metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie: úloha technických opatrení na zachovanie zdrojov“[4]. Rada následne prijala závery 21. júna 2004, v ktorých vyzvala Komisiu, aby predložila nový návrh technických opatrení v Atlantiku s cieľom nahradiť nariadenie Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov[5]. V Akčnom pláne 2006 – 2008 na zjednodušenie a zlepšenie spoločnej politiky v oblasti rybolovu[6] (ďalej len „akčný plán“), sa ustanovuje, že po konzultáciách s členskými štátmi a príslušným odvetvím sa bude uprednostňovať zjednodušenie právnych predpisov týkajúcich sa opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov, v súčasnosti ustanovených v nariadení (ES) č. 850/98. Zjednodušenie je jedným z kľúčových cieľov navrhovaného nariadenia, s prihliadnutím na reakcie Rady, Európskeho parlamentu, Hospodárskeho a sociálneho výboru a zainteresovaných strán (Výbor pre rybolov a akvakultúru (ďalej len „VRA“) a regionálne poradné rady) na akčný plán. Na základe neoficiálneho technického dokumentu o budúcich technických opatreniach v Atlantiku uskutočnila Komisia konzultácie s dotknutými RPR[7] v priebehu roku 2006 a v septembri roku 2005 aj konzultácie s VRA. Cieľom tohto návrhu nie je zmeniť úroveň ambícií, pokiaľ ide o technické opatrenia na zachovanie zdrojov, napríklad prostredníctvom rozsiahleho prechodu na väčšie rozmery ôk sietí. Aj keď Komisia usudzuje, že udržateľný rybolov, obzvlášť v prípade lovu pri dne, vyžaduje podstatné zvýšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja, prioritou je zaviesť nový súbor jednoduchších jasnejších pravidiel. Zlepšenia selekčnej schopnosti sa potom budú zavádzať postupne prostredníctvom budúcich zmien a doplnení týchto pravidiel, súbežne so všeobecným zlepšením stavu zachovania zásob rýb v Spoločenstve, ktoré sa má dosiahnuť prostredníctvom iných prvkov politiky zachovania, ako sú napríklad viacročné plány. Všetky ustanovenia musia byť jednoduché, zrozumiteľné a kontrolovateľné a musia mať pozitívny účinok na zachovanie druhov, na ochranu morských biotopov alebo na zníženie odpadu z výlovu. Návrh sa uplatňuje na komerčný a rekreačný rybolov vo všetkých európskych vodách s výnimkou Stredozemného mora, Baltského mora, Čierneho mora a v rybolove vysoko sťahovavých druhov rýb vo všetkých vodách, na ktorý sa uplatňujú osobitné pravidlá. Spojí sa v ňom väčšina existujúcich technických opatrení v rôznych nariadeniach Spoločenstva pre Atlantický oceán a Severné more, aj keď niektoré opatrenia, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v samostatných nariadeniach zostanú aj naďalej samostatné[8]. Harmonizácia/regionalizácia Komisia je presvedčená, že by sa mal uprednostňovať regionálny prístup, pretože tento prístup je vhodnejší na zapojenie zainteresovaných strán do procesu. Zapojenie zainteresovaných strán je nevyhnutné, pretože vedie k záväznosti opatrení a zabezpečuje väčšiu pravdepodobnosť dodržiavania prijatých opatrení. Taká regionalizácia by nemala znamenať, že technické opatrenia stratia vnútroštátny charakter. Týmto nariadením sa nezmení rovnováha kompetencií medzi Spoločenstvom a členskými štátmi, ako sa ustanovuje v nariadení Rady (ES) č. 2371/2002. Riadiace zásady verzus technické alebo regionálne pravidlá Navrhované nariadenie Rady sa sústreďuje na opatrenia, o ktorých sa predpokladá, že by mali byť trvalé. Ustanovili by sa však v ňom aj postupy, ktoré by sa mali uplatňovať pri riešení opatrení, u ktorých je predpoklad pomerne rýchleho vývoja a opatrení, ktoré majú veľmi technický charakter. Pokiaľ ide o naostatok uvedené opatrenia, v nariadení by sa malo uprednostniť uplatnenie postupu pre prijatie nových pravidiel prostredníctvom postupu vo výboroch. Tento prístup má vyjsť v ústrety záujmu členských štátov na znížení alebo odstránení technických opatrení z nariadenia o ročnom TAC a kvótach s prihliadnutím na skutočnosť, že uplatňovanie technických opatrení je veľmi často naliehavou záležitosťou. Hodnotenie Spoločnou prioritou členských štátov, Európskeho parlamentu a zainteresovaných strán je potreba vyhodnotiť dôsledky technických opatrení pred a po ich implementácii. Účinnosť mnohých ustanovení podľa nariadenia (ES) č. 850/98 sa nikdy nehodnotila a tieto opatrenia zostali v účinnosti bez ohľadu na ich hodnotu pre zachovanie zdrojov. Riadiaca zásada bude spočívať v tom, že opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa mali po určitom čase vyhodnotiť s cieľom opätovne posúdiť, či sú potrebné. Ďalšia riadiaca zásada bude spočívať v tom, že ak sa navrhnú nové a závažné opatrenia (ako napríklad značné zväčšenie rozmerov ôk sietí), ak to umožnia dostupné údaje, Komisia predtým vykoná hodnotenie ich pravdepodobných účinkov. - Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 850/98 a následné zmeny a doplnenia. Nariadenie Rady (ES) č. 2549/2000. - Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Návrh bude slúžiť cieľom SPR. 2) Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu - Konzultácie so zainteresovanými stranami Útvary Komisie vypracovali na účely konzultácií so zainteresovanými stranami dva neoficiálne technické dokumenty, v ktorých sa vysvetľujú zámery Komisie v súvislosti s revíziou, kodifikáciou a zjednodušením nariadenia (ES) č. 850/98. Návrh vychádza z niekoľkých konzultácií s členskými štátmi a zástupcami zainteresovaných strán v RPR pre Severné more, RPR pre severozápadné vody a RPR pre juhozápadné vody. Strany, s ktorými sa uskutočnili konzultácie, dospeli k všeobecnej dohode o potrebe zjednodušenia a harmonizácie ale taktiež o potrebe vziať do úvahy regionálne charakteristiky rybného hospodárstva a prístup založený na rybnom hospodárstve ako aj o potrebe spojiť všetky technické opatrenia do jedného nariadenia. Vyjadrili tiež dôraznú požiadavku, pokiaľ ide o objasnenie a pokiaľ ide o potrebu zlepšiť selekčnú schopnosť rybárskeho výstroja pre lov pri dne pomocou vlečných sietí. V návrhu sa zohľadnili všetky tieto pripomienky. Získavanie a využívanie expertízy Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) predložil odporúčania o oblastiach, v ktorých platí zákaz rybolovu[9] a o vplyve najdôležitejších faktorov, ktoré ovplyvňujú selekčnú schopnosť koncového rukávca[10]. Technickí experti pre rybársky výstroj sa stretli v rámci dvojstrannej dohody o rybnom hospodárstve medzi EÚ a Nórskom s cieľom diskutovať o selektivite v Severnom mori[11]. V návrhu sa zohľadnila správa Pracovnej skupiny ICES-FAO pre technológiu rybolovu a správanie rýb (WGFTFB) o nariadeniach EÚ v oblasti technických opatrení[12]. V Bruseli sa 3. júla 2007 uskutočnilo odborné stretnutie s výrobcami sietí o technických opatreniach. Hodnotenie vplyvu Komisia uskutočnila hodnotenie vplyvu návrhu, ktorého výsledkom je správa, ktorá bude dostupná na internetovej stránke GR pre rybné hospodárstvo a námorné záležitosti v rámci Európskej komisie. Hlavným cieľom nového navrhovaného nariadenia je zjednodušenie. Špecifickými cieľmi činnosti sú: - začlenenie všetkých revidovaných podmienok a zmien a doplnení do komplexného súboru technických opatrení, ktorý sa dá ľahko pochopiť, kontrolovať a vykonávať, - vytvorenie rovnováhy medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami, ktoré sú uplatniteľné výslovne na regionálnom základe, ako ich ustanovujú regionálne poradné rady (RPR) oblastí. V pôsobnosti návrhu nie je rozsiahla zmena podstaty príslušných právnych predpisov ale zmena legislatívneho prístupu, a preto majú pravdepodobné environmentálne, sociálne a ekonomické vplyvy menší rozsah. V správe o hodnotení vplyvu sa posudzovali tieto možnosti a návrh zodpovedá možnosti vysvetlenej v treťom odseku: - Možnosť „zachovania súčasného stavu“: tento prístup znamená, že v tejto etape sa neprijmú žiadne konkrétne kroky na zjednodušenie alebo úpravu právnych predpisov v oblasti technických opatrení pre Atlantický oceán a Severné more a riadenie rybného hospodárstva bude pokračovať vo svojej súčasnej podobe. Táto možnosť sa už prediskutovala v rámci Rady, ktorá dospela k záveru, že nový návrh je nevyhnutný a vyzvala Komisiu, aby po konzultáciách so zainteresovanými stranami navrhla nové nariadenie v oblasti technických opatrení na zachovanie zdrojov. - Možnosť „len zjednodušenia“: touto možnosťou by sa zjednodušili a všeobecne zosúladili technické opatrenia, bez zohľadnenia regionálnych alebo iných konkrétnych okolností. Ak sa opatrenia neprispôsobia špecifickým miestnym potrebám a prístupu zdola nahor, nedosiahlo by sa žiadne zlepšenie účinnosti technických opatrení. Taký návrh, ktorý by nepresadzoval metódy rybolovu priaznivejšie k životnému prostrediu, t. j. politiku zníženia odpadu z výlovu, by bol v rozpore s akčným plánom Komisie na roky2006 – 2008 na zlepšenie SPR. To je dôvod, pre ktorý sa táto možnosť od začiatku zamietla a ďalej sa neanalyzovala. - Možnosť „zjednodušenia a regionalizácie“: v tejto možnosti sa navrhuje nový súbor právnych predpisov, ktorý nielenže zjednodušuje súčasné zložité pravidlá, ale zavádza aj špecifické ustanovenia pre každú oblasť RPR, v ktorých sa odrážajú regionálne rozdiely. Taký legislatívny návrh je odpoveďou na požiadavku Rady preskúmať pravidlá technických opatrení na účely ich zjednodušenia a prijatia prístupu viac zameraného na región s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Navrhne sa komplexný a koherentný súbor, ktorým sa dosiahne správna rovnováha medzi opatreniami všeobecne uplatniteľnými vo všetkých oblastiach a opatreniami špecifickými pre lokalizované oblasti RPR, a to jedno rámcové nariadenie Rady obsahujúce všeobecné zásady a ustanovenia a doplňujúce nariadenia Komisie obsahujúce konkrétne technické predpisy pre každú „oblasť RPR“. Taká revízia technických opatrení bude v súlade s akčným plánom Komisie na roky 2006 – 2008 zameraným na zjednodušenie a zlepšenie SPR. 3) Právne prvky návrhu - Zhrnutie navrhovaného opatrenia Nahradenie a zrušenie nariadenia Rady (ES) č. 850/98 a zrušenie nariadenia Rady (ES) č. 2549/2000. - Právny základ Článok 37 Zmluvy o ES. - Zásada subsidiarity Tento návrh patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorá je vo výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa neuplatňuje. - Zásada proporcionality V súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[13], má spoločná politika v oblasti rybolovu zabezpečiť využívanie živých vodných zdrojov, ktorým sa zabezpečia udržateľné hospodárske, environmentálne a spoločenské podmienky. Pri prijímaní opatrení určených na ochranu a zachovanie živých vodných zdrojov Spoločenstvo na tento účel uplatní preventívny prístup, aby sa zabezpečilo ich udržateľné využívanie a minimalizoval sa vplyv rybolovných činností na morské ekosystémy. Na dosiahnutie tohto cieľa Rada v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2371/2002 prijme opatrenia Spoločenstva upravujúce prístup do vôd a k zdrojom a udržateľné vykonávanie rybolovných činností. V článku 4 ods. 2 písm. g) nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa ďalej stanovuje, že tieto opatrenia môžu zahrnovať najmä opatrenia pre každú zásobu alebo skupinu zásob s cieľom obmedziť úmrtnosť pri rybolove a vplyv rybolovných činností na životné prostredie prijatím technických opatrení. Vzhľadom k tomu, že návrh bude slúžiť cieľom SPR, považuje sa za návrh, ktorý je v súlade so zásadou proporcionality. - Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie Rady Iné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov: návrh sa týka nahradenia a zrušenia nariadenia Rady. 4) Vplyv na rozpočet Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. 2008/0112 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie[14], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[15], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[16], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[17], keďže: (1) v nariadení (ES) č. 850/98[18] sa stanovujú určité technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu. (2) Rada vo svojich záveroch z júna 2004 na podporu metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie, odporúčala revíziu technických opatrení pre Atlantik a Severné more s cieľom zjednodušenia a zohľadnenia regionálnych charakteristík. Rada vyzvala Komisiu, aby po konzultácii s hospodárskym odvetvím predložila zjednodušený návrh technických opatrení. (3) Vo svojom oznámení z júna 2004[19] Komisia navrhla spôsoby, akými môže Spoločenstvo ďalej podporovať využívanie metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie, najmä prostredníctvom technických opatrení na zachovanie zdrojov, pričom sa zohľadní aj potreba dosiahnuť rovnováhu medzi environmentálnymi a ekonomickými cieľmi. (4) V apríli 2006 rada schválila Akčný plán Komisie na zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva. So zreteľom na závery tohto akčného plánu by sa všetky technické opatrenia rozptýlené do rôznych nariadení, vrátane každoročného nariadenia o možnostiach rybolovu a plánoch na obnovu určitých zásob, mali integrovať do jedného nariadenia. (5) Týmto nariadením by sa stanovili technické opatrenia len pre oblasť severovýchodného Atlantiku, stredovýchodného Atlantiku a vody v blízkosti pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska, pretože technické opatrenia pre Baltské more sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 2187/2005 z 21. decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.1434/98 a zrušuje nariadenie (ES) č. 88/98[20] a pre Stredozemné more v nariadení Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach na udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1626/94[21]. (6) Technické opatrenia by sa mali prispôsobiť kontextu novej Spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva prijatej v roku 2002, najmä so zreteľom na zriaďovanie regionálnych poradných rád (RPR) na základe rozhodnutia Rady z 19. júla 2004 ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[22], a posúdenia aspektov ochrany životného prostredia, ako je napríklad ochrana morských biotopov a zníženie odpadu z výlovu. (7) Potrebné je dosiahnuť rovnováhu medzi prispôsobením technických opatrení na zachovanie zdrojov rozmanitosti rybolovu a potrebou homogénnych pravidiel, ktoré sa ľahko uplatňujú a rovnováhu medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami uplatniteľnými výslovne na regionálnom základe v súlade s definíciou oblastí, ktoré sa vzťahujú na každú regionálnu poradnú radu (RPR). (8) V článku 174 zmluvy sa stanovuje zásada, že do všetkých opatrení Spoločenstva sa musia integrovať požiadavky na ochranu životného prostredia, najmä so zreteľom na zásadu obozretného konania. (9) Malo by sa pokračovať v implementácii záväzku rozvíjať postupy rybolovu, ktoré nemajú ničivý účinok na životné prostredie, ako to odporúčal Svetový samit o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002. (10) Opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa mali po určitom čase vyhodnotiť s cieľom opätovne posúdiť ich účinnosť a odôvodnenosť. (11) Rada v smernici 92/43/EHS stanovila opatrenia na ochranu prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín. Niektoré druhy morských organizmov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sú chránené požiadavkami tejto smernice. (12) V záujme zabezpečenia ochrany morských biologických zdrojov a vyváženého využívania zdrojov rybolovu v záujme rybárov aj spotrebiteľov by mali byť stanovené technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu špecifikujúce, okrem iného, veľkosti ôk sietí a ich kombinácie vhodné na lov niektorých druhov a iné parametre rybárskeho výstroja, minimálne veľkosti morských organizmov, ako aj obmedzenia rybolovu v niektorých oblastiach s použitím niektorých druhov výstroja a zariadení. (13) Mal by sa definovať spôsob merania veľkosti morských organizmov. (14) S cieľom nebrániť vedeckému výskumu, umelému nasadzovaniu morských organizmov alebo ich premiestňovaniu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na operácie, ktoré môžu byť nevyhnutné v rámci výkonu týchto činností. (15) Plavidlo sa musí okamžite presunúť do inej oblasti, ak sa prekročí maximálne množstvo vedľajších úlovkov. (16) Mali by sa stanoviť rozmery a doba a hĺbka ponorenia určitých druhov pasívneho rybárskeho výstroja. (17) V prípade, že zachovanie zdrojov je vážne ohrozené, Komisia a členské štáty by mali byť oprávnené prijať primerané predbežné opatrenia, ktoré sa implementujú v reálnom čase. (18) V súlade so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva sa môžu zachovať alebo prijať dodatočné vnútroštátne opatrenia čisto lokálneho charakteru. (19) Opatrenia potrebné na účely implementácie tohto nariadenia, vrátane osobitných ustanovení za každú oblasť v pôsobnosti regionálnej poradnej rady, by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy výkonu vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[23]. (20) So zreteľom na počet a rozsah zmien predpisov by sa nariadenie (ES) č. 850/98 malo zrušiť a nahradiť novým znením, PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa uplatňuje: a) na rybolov, držanie na palube, prekládku a vykládku zdrojov rybolovu, ak: i) sa také činnosti vykonávajú vo vodách Spoločenstva v rámci rybárskych zón a vôd uvedených v článku 2; ii) ak ich vykonávajú plavidlá Spoločenstva vo vodách rybárskych zón uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré nie sú súčasťou vôd Spoločenstva; iii) ak ich vykonávajú štátni príslušníci členských štátov vo vodách rybárskych zón uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré nie sú súčasťou vôd Spoločenstva bez toho, aby bola dotknutá prvotná zodpovednosť štátu, pod ktorého vlajkou plávajú; b) na skladovanie, predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj produktov rybolovu ulovených v rybárskych zónach a vodách uvedených v článku 2; c) na dovoz produktov rybolovu ulovených mimo rybárskych zón a vôd uvedených v článku 2 alebo ulovených rybárskym plavidlom tretej krajiny kdekoľvek inde so zreteľom na ustanovenia uvedené v článku 4. Článok 2 Definície rybárskych zón 1. Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto rybárske zóny, ak sú zahrnuté do jednej z oblastí stanovených v článku 2 ods. 1 písm. c) až f) rozhodnutia č. 585/2004/ES: a) zóny ICES (Medzinárodnej rady pre výskum morí) sú definované v nariadení (EHS) č. 3880/91[24]; b) zóny CECAF (Stredovýchodný Atlantik alebo FAO hlavná oblasť rybolovu 34) 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody okolo ostrova Madeira a Kanárskych ostrovov), ako sú definované v nariadení Rady (ES) č. 2597/95[25]. 2. Toto nariadenie sa uplatňuje na vody v blízkosti pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska. Článok 3 Iné vymedzenia pojmov Na účely tohto nariadenia, okrem definícií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002, platia tieto definície: a) „vlečná sieť" je akýkoľvek výstroj aktívne vlečený jedným alebo viacerými rybárskymi plavidlami, ktorý pozostáva zo siete kužeľovitého alebo pyramídového tvaru (telo vlečnej siete), ukončenej vzadu koncovým rukávcom; b) „vlečná sieť s rozperným rahnom“ je vlečná sieť na lov pri dne, v ktorej je horizontálny otvor siete vybavený rahnom; c) „dánska záťahová sieť“ je obkľučujúca alebo vlečná sieť, ktorá sa riadi z lode prostredníctvom dvoch dlhých lán (záťahových lán) určených na nahnanie rýb smerom k otvoru siete. Výstroj tvorený sieťou sa konštrukciou a veľkosťou podobá vlečnej sieti na lov pri dne a pozostáva z dvoch dlhých krídel, tela a vaku (koncový rukávec); d) „vlečný výstroj“ znamenajú vlečné siete, dánske záťahové siete a podobný výstroj s kužeľovitým alebo pyramídovým telom ukončeným vzadu koncovým rukávcom alebo pozostávajúci z dvoch dlhých krídel, tela a vaku, ktoré sa aktívne pohybujú vo vode; e) „koncový rukávec“ znamená posledných 8 m vlečného výstroja meraných od zaťahovacieho lana, ak je veľkosť ôk 80 mm a viac a posledných 20 m vlečného výstroja meraných od zaťahovacieho lana, ak je veľkosť ôk menej ako 80 mm; f) „spevňovací vak“ je valcovitý kus sieťoviny úplne obklopujúci koncový rukávec vlečnej siete, ktorý sa občas môže pripojiť ku koncovému rukávcu. Má najmenej také rozmery (dĺžku a šírku) ako tá časť koncového rukávca, ku ktorej sa pripája; g) „obvodový pás“ je kus povrazu, ktorý obopína obvod koncového rukávca alebo spevňovacieho vaku, ku ktorým sa pripevňuje; h) „zdvíhací pás“ je kus povrazu, ktorý obopína obvod vaku zaťahovacej siete alebo spevňujúceho vaku, ak sa tam nachádza, a je naň pripevnená pomocou slučiek alebo krúžkov; i) „žiabrová sieť“ je sieť vytvorená z jedného kusu sieťoviny a upnutá vo vode vertikálne pomocou plavákov a závaží. Loví živé vodné organizmy buď zamotaním, alebo zachytením do ôk; j) „trojstenná žiabrová sieť“ je sieť vyrobená z dvoch alebo viacerých kusov sieťoviny súbežne zavesených na jednom vrchnom lane siete; k) „čas ponorenia“ je časový úsek od chvíle, keď sa siete po prvý raz vložia do vody až do chvíle, keď sa úplne vytiahnu na palubu rybárskeho plavidla; l) „pobrežný členský štát“ je členský štát, ktorý má zvrchované práva alebo jurisdikciu nad vodami, v ktorých sa vykonávajú rybolovné činnosti. KAPITOLA II SPOLOČNÉ TRVALÉ OPATRENIA PRE VŠETKY OBLASTI ODDIEL 1 MINIMÁLNA VYKLÁDKOVÁ VEľKOSť Článok 4 Minimálna vykládková veľkosť živých vodných zdrojov 1. Živý vodný zdroj sa považuje za nedostatočne veľký, ak sú jeho rozmery menšie ako minimálna vykládková veľkosť stanovená v prílohe I pre príslušné druhy. 2. Živé vodné zdroje, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, sa nesmú ponechať na palube, prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať na predaj, ale sa musia okamžite vrátiť do mora. 3. Odchylne od odseku 2, nedostatočne veľké sardinky, sardely, stavridy a makrely, ktoré boli chytené s cieľom použitia ako živá návnada, však možno ponechať na palube, za predpokladu, že na palube budú ponechané živé. 4. Meranie veľkosti morských organizmov sa vykonáva v súlade s ustanoveniami stanovenými v prílohe II. ODDIEL 2 RYBÁRSKY VÝSTROJ Článok 5 Pravidlo jednej siete Počas akejkoľvek rybolovnej plavby je zakázané prevážať na palube akúkoľvek kombináciu sietí s viac ako jednou veľkosťou ôk. Článok 6 Vlečné zariadenie 1. Nesmú sa používať žiadne zariadenia, ktoré upchávajú alebo inak zmenšujú oká v hornej polovici koncového rukávca. 2. Odchylne od odseku 1 je povolené: a) pri love s použitím vlečného zariadenia s veľkosťou ôk menej ako 80 mm pripojiť na akúkoľvek vonkajšiu časť koncového rukávca spevňovací vak. Veľkosť ôk spevňovacieho vaku je prinajmenšom dvojnásobkom veľkosti ôk koncového rukávca; b) pripojiť na akúkoľvek vonkajšiu časť koncového rukávca senzor určený na meranie objemu úlovkov; c) pripevniť na vonkajšiu časť koncového rukávca obvodové pásy a zdvíhací pás; d) pripevniť k dvom postranným obrubám koncového rukávca plaváky. 3. Je zakázané používať: a) akýkoľvek koncový rukávec, v ktorom sa v smere od prednej časti k zadnej zvyšuje počet ôk rovnakej veľkosti okolo ktoréhokoľvek obvodu koncového rukávca. Tento zákaz sa neuplatňuje na tú časť koncového rukávca, v ktorej je vložené schválené selektívne zariadenie; b) akýkoľvek koncový rukávec s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, v ktorom žiadne oká nie sú štvorstranné a priečky ôk nie sú približne rovnako dlhé; c) akýkoľvek koncový rukávec, ktorého dĺžka natiahnutia hornej polovice sa približne nerovná dĺžke natiahnutia spodnej polovice; d) akékoľvek vlečné zariadenie s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, ktoré má viac ako 100 otvorených ôk a menej ako 40 otvorených ôk v ktoromkoľvek obvode uvedeného koncového rukávca okrem spojov a okrajov; e) akýkoľvek koncový rukávec s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, ktorý nie je vyrobený z: i) jednožilovej sieťoviny ktorej žiadne vlákno nie je hrubšie ako 8 mm alebo ii) dvojžilovej sieťoviny, ktorej žiadne vlákno nie je hrubšie ako 5 mm. 4. Odchylne od odseku 2 písm. a), odseku 3 písm. b), odseku 3 písm. d) a odseku 3 písm. e), v prípade rybolovu v zónach ICES VIII, IX a X sa veľkosť ôk 80 mm nahrádza veľkosťou ôk 60 mm. Článok 7 Vlečné siete s rozperným rahnom 1. Zakazuje sa používať alebo držať na palube vlečné siete s rozperným rahnom s veľkosťou ôk od 80 do 120 mm, pokiaľ celá horná polovica prednej časti takejto siete nepozostáva z panelu sieťoviny, ktorej žiadne oko nie je menšie ako 180 mm. Dĺžka panelu je rovnaká alebo väčšia ako polovica dĺžky rozperného rahna. Panel je pripevnený priamo k hornému lanu rybárskej siete, alebo k najviac trom radom ôk ľubovoľnej veľkosti pripevnených priamo k hornému lanu. 2. Zakazuje sa používať alebo držať na palube akékoľvek vlečné siete s rozperným rahnom, ktorých dĺžka rozpery alebo súhrnná dĺžka rozpier, vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých rozpier, presahuje 24 metrov, alebo môže byť predĺžená na dĺžku presahujúcu 24 metrov. Dĺžka rozpery sa meria medzi jej koncami, vrátane akýchkoľvek zariadení k nej pripojených. Článok 8 Žiabrové siete a trojstenné žiabrové siete 1. Plavidlá Spoločenstva neumiestňujú žiabrové siete a trojstenné žiabrové siete v žiadnej polohe, ak je hĺbka uvedená na mape väčšia ako 200 metrov. 2. Doba ponorenia žiabrových sietí a trojstenných žiabrových sietí nepresiahne 48 hodín. 3. Ak sa rybolov vykonáva pomocou žiabrových sietí a trojstenných žiabrových sietí, je zakázané používať viac ako 50 km sietí. Článok 9 Osobitné ustanovenia o niektorých žiabrových sieťach 1. Odchylne od článku 8, je povolené rozmiestňovať žiabrové siete s veľkosťou ôk 120 mm alebo viac a menej ako 150 mm severne od 48° severnej šírky alebo s veľkosťou ôk 100 mm a viac a menej ako 130 mm južne od 48° severnej šírky vo vodách, ktorých hĺbka uvedená na mape je menej ako 600 metrov, za predpokladu, že nie sú viac ako 100 ôk hlboké, majú koeficient zavesenia najmenej 0,5 a sú vybavené plavákmi alebo rovnocennými plavákovými zariadeniami. Siete sú maximálne 5 námorných míľ dlhé a celková dĺžka všetkých sietí použitých kedykoľvek súčasne nepresahuje 25 km na plavidlo. Maximálny čas ponorenia je 24 hodín. 2. Odchylne od článku 8, je povolené rozmiestňovať žiabrové siete s veľkosťou ôk 250 mm alebo viac, vo vodách, ktorých hĺbka uvedená na mape je menej ako 600 metrov, za predpokladu, že nie sú viac ako 15 ôk hlboké, majú koeficient zavesenia najmenej 0,33 a nie sú vybavené plavákmi alebo rovnocennými plavákovými zariadeniami. Siete sú maximálne 10 km dlhé. Celková dĺžka všetkých sietí použitých kedykoľvek súčasne nepresahuje 100 km na plavidlo. Maximálna doba ponorenia je 72 hodín. 3. Množstvo žralokov nachádzajúcich sa na palube akéhokoľvek plavidla, ktoré používa žiabrové siete uvedené v odseku 2, nesmie byť vyššie ako 5 % živej hmotnosti z celkového množstva morských organizmov nachádzajúcich sa na palube. ODDIEL 3 OPATRENIA NA ZNÍžENIE OBJEMU ODPADU Z VÝLOVU Článok 10 Skutočný čas na premiestnenie do inej oblasti, ak množstvo vedľajších úlovkov presiahne povolené maximum 1. Ak množstvo ulovených rýb, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, prevyšuje 10 % celkového množstva v jednom záťahu, plavidlo sa premiestni o vzdialenosť najmenej päť námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu, skôr ako bude pokračovať v rybolove. 2. Ak minimálne alebo maximálne percentuálne podiely cieľových druhov, okrem rýb cieľových druhov, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, ktoré sa smú loviť sieťami s rozpätím veľkosti ôk povoleným pre daný druh a smú sa ponechať na palube, v každom jednom záťahu, neboli v zhode s percentuálnymi podielmi stanovenými v podrobných pravidlách prijatých v súlade s článkom 22, plavidlo sa musí neodkladne premiestniť najmenej 10 námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu a počas nasledujúceho záťahu dodržať minimálnu vzdialenosť 10 námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu. Článok 11 Obmedzenia používania automatických triediacich zariadení 1. Zakazuje sa prepravovať na palube rybárskeho plavidla alebo používať zariadenie, ktoré je schopné automaticky triediť sleďov ( Clupea harengus ), makrely ( Scomber scombrus ) alebo stavridy ( Trachurus spp .) na základe veľkosti. 2. Odchylne od odseku 1, prepravovanie a používanie takého zariadenia je povolené ak: a) celý úlovok, ktorý možno v súlade s platnou legislatívou ponechať na palube, sa uskladní zmrazený, vytriedené ryby sa zmrazia okamžite po vytriedení a žiadne z triedených rýb sa nevrátia do mora a b) dané zariadenie je namontované takým spôsobom a nachádza sa na plavidle na takom mieste, ktoré zabezpečuje okamžité zmrazenie a neumožňuje vracanie morských organizmov do mora. 3. Odchylne od odseku 1, ktorékoľvek plavidlo, ktoré má povolenie loviť ryby v Baltickom mori, Veľkom a Malom Belte a Øresunde, môže v úžine Kattegat držať na palube automatické triediace zariadenie, ako je uvedené v ods. 1, za predpokladu, že mu bolo na tento účel vydané zvláštne rybárske povolenie. V zvláštnom rybárskom povolení sa musia vymedziť druhy, oblasti, časové obdobia a akékoľvek iné požadované podmienky týkajúce sa používania automatického triediaceho zariadenia a jeho držania na palube. ODDIEL 4 OPATRENIA NA OCHRANU žIVOTNÉHO PROSTREDIA Článok 12 Spôsoby rybolovu poškodzujúce životné prostredie Zakazuje sa lov, držanie na palube, prekládka, uskladnenie, vykládka, predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj morských organizmov ulovených metódami, ktorých súčasťou je použitie výbušnín, jedovatých alebo omamných látok, elektrického prúdu alebo striel akéhokoľvek druhu. ODDIEL 5 ČINNOSTI NA PALUBE Článok 13 Spracovateľské činnosti 1. Zakazuje sa vykonávanie akéhokoľvek fyzikálneho alebo chemického spracovania rýb s cieľom výroby rybacej múčky alebo rybacieho oleja na palube akéhokoľvek plavidla alebo prekládka úlovkov rýb na také účely. 2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa nevzťahuje na tieto činnosti: a) spracovanie alebo prekládku vnútorností; b) výrobu surimi a rybacej drviny na palube rybárskeho plavidla. ODDIEL 6 OSOBITNÉ OPATRENIA PRE URčITÉ DRUHY Článok 14 Obmedzenie lovu kreviet slúžiace na ochranu platesovitých rýb 1. Zakazuje sa držanie na palube akéhokoľvek množstva kreviet rodu ( Crangon spp .) a kreviet druhu Pandalus montagui ulovených vlečnými sieťami na lov pri dne s akoukoľvek veľkosťou ôk v rozpätí od 16 až do 31 milimetrov, pokiaľ také množstvo nepresiahne 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube. 2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa neuplatňuje ak: a) dané plavidlo má na palube namontované funkčné zariadenie určené na oddeľovanie platesovitých rýb od kreviet rodu crangon a kreviet druhu Pandalus montagui po ulovení a b) na lov kreviet rodu crangon a kreviet druhu Pandalus montagui sa používa oddeľovacia vlečná sieť alebo sieť s triediacou mriežkou v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanovia členské štáty. Také pravidlá sa môžu uplatňovať len na siete vlečené rybárskymi plavidlami. Článok 15 Obmedzenia lovu lososa atlantického a pstruha morského Vo vodách Spoločenstva, ktoré sú súčasťou rybárskej zóny uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a), ak je táto rybárska zóna zahrnutá do oblastí stanovených v článku 2 ods. 1 písm. c) až e) rozhodnutia č. 585/2004/ES, sa lososy atlantické a pstruhy morské nesmú držať na palube alebo prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora, ak boli ulovené: a) vo vodách nachádzajúcich sa mimo 6-míľového pásma meraného od základných línií členských štátov, s výnimkou úžin Skagerrak a Kattegat; b) v ktorejkoľvek časti úžin Skagerrak a Kattegat nachádzajúcej sa mimo 4-míľového pásma meraného od základných línií členských štátov; c) akoukoľvek vlečnou sieťou. KAPITOLA III VNÚTROŠTÁTNE A REGIONÁLNE OPATRENIA Článok 16 Mimoriadne ochranné opatrenia prijaté členskými štátmi 1. Ak je zachovanie určitých druhov alebo lovísk rýb vážne ohrozené a aj v prípade, ak sa zistí veľká hustota mláďat rýb a akýkoľvek odklad by spôsobil poškodenie, ktoré by sa ťažko odstraňovalo, môže členský štát prijať pre vody na ktoré sa vzťahujú jeho zvrchované práva alebo jurisdikcia vhodné ochranné opatrenia na ich zachovanie. Príslušný členský štát zabezpečí, aby sa prijatím takých opatrení nediskriminovali rybárske plavidlá z iných členských štátov. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1 trvajú najviac 10 dní, zemepisné rozšírenie ovplyvnených lovísk sa jasne vymedzí a opatrenia môžu mať vplyv len na rybárske plavidlá, ktoré sú vybavené na lov príslušných druhov a/alebo majú povolenie na lov v príslušných loviskách. 3. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa spolu s dôvodovou správou oznámia Komisii, ostatným členským štátom a regionálnym poradným radám okamžite po tom, ako sa prijmú. Článok 17 Opatrenia prijaté členskými štátmi platné výhradne pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou 1. Členský štát môže na účely zachovania a riadenia zásob alebo na zníženie účinku rybolovu na morský ekosystém prijať technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu, ktoré sa vzťahujú len na plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou. Tieto opatrenia môžu: a) dopĺňať opatrenia ustanovené v nariadeniach Spoločenstva týkajúcich sa rybného hospodárstva; alebo b) presahovať rámec minimálnych požiadaviek stanovených nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa rybného hospodárstva. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sú zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva. 3. Príslušný členský štát bezodkladne informuje o takých opatreniach ostatné členské štáty a Komisiu. 4. Členské štáty na požiadanie Komisie poskytnú všetky informácie potrebné na posúdenie toho, či sú dané opatrenia v súlade s odsekom 1. 5. V prípade, že Komisia dospeje k záveru, že opatrenia nie sú v súlade s odsekom 1, prijme rozhodnutie, ktorým požiada členský štát, aby opatrenia stiahol alebo ich upravil. Článok 18 Vnútroštátne a/alebo regionálne plány na zníženie alebo odstránenie odpadu z výlovu 1. Členské štáty a/alebo regionálna poradná rada môžu Komisii predkladať návrhy vo veciach, ktoré sa týkajú zavádzania plánov na zníženie alebo odstránenie odpadu z výlovu na mori a na zlepšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja. Komisia do troch mesiacov od dátumu prijatia také návrhy vyhodnotí a predloží svoje pripomienky k nim členskému štátu a/alebo regionálnej poradnej rade, obzvlášť so zreteľom na spôsob, akým budú plány prispievať k zníženiu alebo odstráneniu odpadu z výlovu. 2. Ak by akýkoľvek odklad v znižovaní alebo odstraňovaní odpadov z výlovu spôsobil poškodenie, ktoré by sa ťažko odstraňovalo, môže členský štát prijať pre vody na ktoré sa vťahujú jeho zvrchované práva a jurisdikcia vhodné nediskriminujúce ochranné opatrenia v súlade s článkom 16. KAPITOLA IV ČINNOSTI, NA KTORÉ SA NARIADENIE NEVZŤAHUJE Článok 19 Vedecký výskum 1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na rybolovné činnosti, ktoré sa vykonávajú výhradne na účely vedeckého výskumu za týchto podmienok: a) rybolovné činnosti sa musia vykonávať s povolením a na základe právomoci členského štátu, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva; b) ak je to vhodné, členský štát musí byť vopred informovaný o rybolovných činnostiach; c) plavidlo vykonávajúce rybolovné činnosti musí mať na palube povolenie vydané vlajkovým členským štátom; d) ak to pobrežný členský štát vyžaduje od členského štátu, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva, kapitán plavidla vezme počas vykonávania rybolovných činností na palubu pozorovateľa z pobrežného členského štátu. 2. Morské organizmy chytené na účely uvedené v odseku 1 možno predávať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj za predpokladu, že: a) spĺňajú normy stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu a marketingové normy prijaté v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 104/2000[26] alebo b) sa predávajú priamo na účely iné ako na ľudskú spotrebu. Článok 20 Umelé nasadzovanie a premiestňovanie Toto nariadenie sa neuplatňuje na rybolovné činnosti vykonávané výhradne na účely umelého nasadzovania alebo premiestňovania morských organizmov, ktoré sa vykonávajú s povolením a na základe právomoci členského štátu. Komisia a všetky dotknuté členské štáty musia byť vopred informované, ak sa tieto rybolovné činnosti vykonávajú vo vodách iného členského štátu. KAPITOLA V ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 21 Hodnotenie účinnosti technických opatrení Každých päť rokov a prvý raz po piatich rokoch od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia predloží Komisia na základe odporúčaní Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) a po konzultáciách s príslušnými regionálnymi poradnými radami Európskemu parlamentu a Rade správu o implementácii tohto nariadenia vrátane posúdenia vplyvu technických opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu. Komisia na základe tejto správy navrhne Rade všetky potrebné zmeny a doplnenia. Článok 22 Podrobné pravidlá Podrobné pravidlá implementácie tohto nariadenia sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia č. 2371/2002. V týchto pravidlách sa stanovujú najmä: a) minimálne a maximálne percentuálne podiely cieľových druhov vo vzťahu k živým vodným zdrojom ponechaným na palube; b) rozpätia veľkostí ôk sietí povolené pre každý cieľový druh; c) ustanovenia na zníženie alebo odstránenie odpadov z výlovu a zlepšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja; d) opatrenia týkajúce sa obmedzenia rybolovných činností v určitých obdobiach a/alebo určitých oblastiach uvedených v článku 2 na základe najlepších dostupných vedeckých informácií s cieľom chrániť morské biotopy v týchto oblastiach; e) iné technické opatrenia na ochranu morských biotopov alebo zdrojov rybolovu. Článok 23 Postup zmeny a doplnenia príloh Zmeny a doplnenia príloh k tomuto nariadeniu sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 nariadenia (ES) č. No 2371/2002. Článok 24 Zrušenie 1. Nariadenia (ES) č. 850/98 a (ES) č. 2549/2000 sa týmto zrušujú. 2. Odkazy na ustanovenia zrušeného nariadenia sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe III. Článok 25 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od xx. xx. 2009. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za radu predseda Príloha I Minimálne vykládkové veľkosti Ryby Treska škvrnitá (Gadus morhua) Treska tmavá (Pollachius virens) Merlúza európska (Merluccius merluccius) Kalkany (Lepidorhombus spp.) Soley (Solea spp.) Morona striebristá (Dicentrarchus labrax) Makrela atlantická (Scomber spp.) Stavrida (Trachurus spp.) Sleď atlantický (Clupea harengus) Sardinka európska (Sardina pilchardus) Sardela (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm | Kôrovce Homár štíhly (Nephrops norvegicus) Chvosty nórskych homárov Krab pavúčí (Maia squinado) Krab piesočný (Cancer pagurus) | 85 mm (celková dĺžka) 25 mm (dĺžka panciera) 46 mm 120 mm 140 mm | Mäkkýše Chobotnica (Octopus vulgaris) Hrebeňovka veľká (Pecten maximus) | 450 gramov (bez vnútorností) 100 mm | Príloha II Meranie veľkosti morských organizmov 1. Veľkosť akýchkoľvek rýb sa meria od špičky papule po koniec chvostovej plutvy. 2. Veľkosť homára štíhleho sa meria ako dĺžka panciera, pozdĺž stredovej čiary, od zadnej strany ktorejkoľvek očnej jamky k vzdialenej hrane panciera a/alebo, ako celková dĺžka, od špičky rostra k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad a/alebo, v prípade oddelených chvostov homára nórskeho: od prednej hrany prvého prítomného chvostového článku k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad. Chvost musí byť pri meraní uložený plocho na chrbtovej strane a nesmie byť natiahnutý. 3. Veľkosť krabov pavúčích alebo krabov jedlých sa meria ako minimálna šírka panciera meraná kolmo k predozadnej stredovej čiare panciera. 4. Veľkosť akýchkoľvek lastúrnikov sa meria priečne cez najdlhšiu časť lastúry. Príloha III Tabuľka zhody Nariadenie (ES) č. 850/98 | Toto nariadenie | Článok 1 | Článok 1 | Článok 2 | Článok 2 | Článok 3 | Článok 3 | Článok 4 ods. 1 | Článok 4 ods. 2 | Článok 4 ods. 3 | Článok 4 ods. 4 | Článok 4 ods. 5 | Článok 4 ods. 6 | Článok 5 | Článok 6 ods. 1 | Článok 6 ods. 3 písm. d) | Článok 6 ods. 2 | Článok 6 ods. 3 písm. a) | Článok 6 ods. 3 | Článok 7 | Článok 8 | Článok 6 ods. 3 písm. e) | Článok 9 | Článok 6 ods. 3 písm. b) | Článok 10 | Článok 11 | Článok 12 | Článok 13 | Článok 14 | Článok 15 | Článok 16 | Článok 6 ods. 1 | Článok 17 | Článok 4 ods. 1 | Článok 18 ods. 1 | Článok 4 ods. 4 | Článok 18 ods. 2 | Článok 18 ods. 3 | Článok 18 ods. 4 | Článok 19 ods. 1 | Článok 4 ods. 2 | Článok 19 ods. 2 | Článok 19 ods. 3 | Článok 4 ods. 3 | Článok 20 | Článok 21 | Článok 22 | Článok 23 | Článok 25 | Článok 14 | Článok 26 | Článok 15 | Článok 27 | Článok 28 | Článok 29 | Článok 29a | Článok 29b | Článok 30 ods. 1 | Článok 7 ods. 2 | Článok 30 ods. 2 | Článok 30(3) | Článok 30(4) | Článok 30(5) | Článok 31 | Článok 12 | Článok 32 | Článok 11 | Článok 33 | Článok 34 | Článok 35 | Článok 36 | Článok 37 | Článok 38 | Článok 39 | Článok 40 | Článok 42 | Článok 13 | Článok 43 | Článok 19 | Článok 44 | Článok 20 | Článok 45 | Článok 16 | Článok 46 | Článok 17 | Článok 47 | Článok 48 | Článok 22 | Článok 49 | Článok 50 | Článok 25 | Príloha I | Príloha II | Príloha III | Príloha IV | Príloha V | Príloha VI | Príloha VII | Príloha VIII | Príloha IX | Príloha X | Príloha XI | Príloha XII | Príloha I | Príloha XIII | Príloha II | Príloha XIV | Príloha XV | Príloha III | [1] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1. [2] Ú. v. ES L 292, 21.11.2000, s. 5. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1456/2001 zo 16. júla 2001. [3] Ú. v. EÚ L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady z 11. júna 2007 (2007/409/ES). [4] KOM(2004) 438 v konečnom znení. [5] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1. [6] KOM(2005) 647 v konečnom znení. [7] NS RPR, NWW RPR, SWW RPR. [8] Nariadenie Rady (ES) č. 812/2004 z 26. apríla 2004, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa náhodných úlovkov veľrybovitých cicavcov (veľrýb) v loviskách rýb a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 88/98. Toto nariadenie sa nevzťahuje len na Severné more ale taktiež na Stredozemné a Baltské more, a preto zostane samostatným nariadením. [9] Zasadnutie pracovnej skupiny VTHVRH 19. – 23. marca 2007 a 15. – 19. marca 2007. [10] Zasadnutie pracovnej skupiny VTHVRH 11. – 15. júna 2007. [11] 4. – 6. júna 2007, Aalesund, Nórsko. [12] Správa ICES WGFTFB 2005 (ICES CM 2005/B:04). [13] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [14] Ú. v. EÚ C , , s. . [15] Ú. v. EÚ C , , s. . [16] Ú. v. EÚ C , , s. . [17] Ú. v. EÚ C , , s. . [18] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2166/2005. [19] KOM(2004) 438 v konečnom znení. [20] Ú. v. EÚ L 349, 31.12.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 809/2007. [21] Ú. v. EÚ L 409, 30.12.2006, s. 11. [22] Ú. v. EÚ L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2007/409/ES (Ú. v. EÚ L 155, 15.6.2007, s. 68). [23] Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 10. [24] [25] [26] Ú. v. ES L 17, 21.1.2000, s. 22.