SK ECB-PUBLIC  
 
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 5. decembra 2011 
k rozpočtovej zodpovednosti 
(CON/2011/96) 
 
Úvod a právny základ  
Európska centrálna banka (ECB)  prijala 11. novembra 2011 žiados ť Výboru Národnej rady Slovenskej 
republiky pre financie a rozpo čet o stanovisko k návrhu ústavného zákona o rozpo čtovej zodpovednosti 
(ďalej len „návrh zákona“). 
Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej Únie a článku 2 ods. 1 tretej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení 
sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi orgánmi oh ľadom návrhu právnych predpisov1, 
nakoľko sa návrh zákona týka Národnej bank y Slovenska (NBS). V súlade s článkom 17.5 prvou vetou 
rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko. 
 1.  Účel návrhu zákona 
V návrhu zákona sa upravujú pravidlá rozpo čtovej zodpovednosti a rozpo čtovej transparentnosti a 
zriadenie a pôsobnos ť Rady pre rozpo čtovú zodpovednos ť
2. 
Rada pre rozpo čtovú zodpovednos ť (ďalej len „rada“) bude nezávislým orgánom monitorovania a 
hodnotenia vývoja hospodárenia Slovenskej repub liky a hodnotenia plnenia pravidiel rozpo čtovej 
zodpovednosti3. Jej členmi budú predseda a dvaja ďalší členovia zvolení Národnou radou Slovenskej 
republiky. Guvernér NBS navr hne kandidáta na jedného z členov rady4. Členstvo v rade bude 
nezlučiteľné s členstvom v Bankovej rade NBS5. NBS bude financova ť Kanceláriu rady ( ďalej len 
„kancelária“) a ur čí limit jej výdavkov6. V rozsahu výkonu svojej pôsobnos ti bude rada spolupracova ť s 
NBS a poskytova ť jej údaje7. 
 
                                                 
1  Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ , kapitola 1/zv. 1, s. 446.  
2  Článok 1 návrhu zákona. 
3  Článok 3 ods. 1 návrhu zákona. 
4 Článok 3 ods. 2 návrhu zákona. Pod ľa článku 10 ods. 3 pri prvej vo ľbe navrhne kandidáta aspo ň jedna pätina všetkých 
poslancov. 
5  Článok 3 ods. 4 návrhu zákona. 
6  Článok 3 ods. 8 návrhu zákona. 
7 Článok 4 ods. 2 návrhu zákona. 
ECB-PUBLIC 
2 Návrh zákona spo čiatku ustanovuje horný limit dlhu verejnej správy ( ďalej len „dlh“) vo výške 60% 
podielu na HDP a ustanovuje postup na zní ženie dlhu, ak výška dlhu dosiahne aspo ň 50 % podielu na 
HDP. Od roku 2018 sa bude horný limit dlhu verejnej správy každoro čne znižova ť o jeden percentuálny 
bod, až kým v roku 2028 nedosiahne 50% podielu na HDP, pri čom sa postup na zníženie dlhu uplatní pri 
dlhu vo výške aspo ň 40% podielu na HDP. 
 2. Financovanie rady a kancelárie Kancelária bude ma ť právnu subjektivitu a bude vykonáva ť úlohy spojené s odborným, organiza čným, 
administratívnym, personálnym a technickým zabezpe čením činnosti rady. Riadi ť ju bude výkonný 
riaditeľ a bude ma ť vlastných zamestnancov, ktorí budú vykonáva ť funkciu rozpo čtových analytikov
8. 
Rada bude rozhodova ť o štruktúre rozpo čtu rady aj kancelárie. NBS bude financova ť kanceláriu a ur čí 
celkový limit jej výdavkov, pri čom dôvodová správa k článku 3 návrhu zákona tiež uvádza, že NBS bude 
financova ť radu.  
ECB poznamenáva, že je dôležité zabezpe čiť súlad so zákazom menového financovania pod ľa článku 123 
zmluvy. Ide v podstate o zákaz pre národné centrálne banky umož ňovať prečerpávanie ú čtov alebo 
poskytova ť iný druh úveru verejnému sektoru9. Vnútroštátna legislatíva preto nesmie požadova ť, aby 
národná centrálna banka fi nancovala výkon funkcií inýc h orgánov verejného sektora10. Rada a jej 
kancelária sú nezávislé od NBS a ich úlohou ni e je ani úloha centrálneho bankovníctva, ani 
nenapomáhajú výkonu takejto úlohy. Preto by mali by ť úlohy kancelárie plnené a financované 
prostredníctvom štátneho rozpo čtu. Financovanie výdavkov kancelárie a rady prostredníctvom NBS je 
týmto v rozpore so zákazom menového financovania. 
 
3. Rozpočtové pravidlá  
Navrhované rozpo čtové pravidlo ustanovuje horný limit dlhu a nieko ľko stupňov opatrení na sprísnenie 
rozpočtovej politiky, ak sa výška dlhu bl íži k hornému limitu alebo ho prekro čí. Ak dlh zostane najmenej 
10 % pod horným limitom, neustanovujú sa pre rozpo čtovú politiku žiadne obmedzenia. Ak dlh prekro čí 
viaceré úrovne, vyžadujú sa čoraz prísnejšie opatrenia, ktorými sú  zdôvodnenie, obmedzenia výdavkov a 
hlasovanie o dôvere, ak sa horný limit prekro čí. Uvedené opatrenia sa neuplat ňujú v prípade vážnej 
recesie, finan čnej krízy, prírodnej katastrofy a voj ny. Prechodné ustanovenia upravujú, že po čiatočný 
limit dlhu je stanovený na 60 % podiel u na HDP a postupne sa bude znižova ť o 1 percentuálny bod ro čne 
počnúc rokom 2018 s tým, že kone čný horný limit 50 % podielu na HDP sa dosiahne v roku 2028. 
ECB je toho názoru, že navrhované rozpo čtové pravidlo upravené v návrhu zákona, nesp ĺňa všetky 
rozpočtové požiadavky, ke ďže nezah ŕňa limit deficitu, ustanovenia, ktoré by umožnili hospodársky 
cyklus a odkaz na legislatívu Únie. Toto rozpo čtové pravidlo by malo obmedzi ť okrem dlhu aj deficit 
verejnej správy, aby ním bola fiškál na politika viazaná aj v prípade relatívne nízkeho dlhu. Limit deficitu 
                                                 
8  Dôvodová správa k článku 3. 
9  Presný rozsah uplatnenia zákazu menového financova nia je bližšie upravený v nariadení Rady (ES) č. 3603/93. 
10  Konvergen čná správa, máj 2010, s. 25. 
ECB-PUBLIC 
3 sa vyžaduje aj v smernici Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpo čtové rámce 
členských štátov11, ako aj vo vyhlásení zo summitu o eure z 26. októbra 201112. Rozpočtové pravidlo by 
navyše malo obsahova ť ustanovenia oh ľadom hospodárskeho cyklu, ktoré idú nad rámec navrhovaných 
výnimiek, ktoré sa dajú uplatni ť len v najzložitejších podmienkach. Rozpo čtové pravidlo by tiež malo 
obsahova ť odkaz na legislatívu Únie tak, aby sa zoh ľadnili prípadné budúce zmeny v limitoch Únie pre 
deficit alebo dlh. 
Uprednost ňuje sa, aby sa uvedené pravidlá smerni ce 2011/85/EÚ ustanovili v návrhu zákona, ke ďže 
vyhlásenie zo summitu o eure z 26. októbra 2011 odporú ča ich prijatie na úrovni  ústavných predpisov. 
ECB poznamenáva, že slovenský zákonodarca upravuj e formou ústavného zákona len najdôležitejšie 
záležitosti, a že uvedené pravidlá by sa v každom prípade mali zoh ľadniť v slovenskej legislatíve. 
 4. Rozpočtová transparentnos ť 
Ustanovenia o transparentnosti nepokrývajú všetky po žiadavky uvedené v smernici 2011/85/EÚ, ako je 
povinnosť uverejňovať údaje zostavované mesa čne na základe pe ňažných tokov, povinnos ť porovnáva ť 
vlastný makrofiškálny scenár s prognózami Eur ópskej komisie a potrebu pravidelného uverej ňovania 
hodnotenia prognóz ex post. Navyše rozpo čtová transparentnos ť by sa zvýšila, ak by bola úloha 
rozpočtových prognóz zverená Rade pre rozpo čtovú zodpovednos ť a nie výboru spadajúcemu pod 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky. 
 5. Vymedzenie pojmu dlh verejnej správy  
ECB má za to, že pojem „dlh verejnej sprá vy“ v návrhu zákona má rovnaký význam ako v článku 1 ods. 
5 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplat ňovaní Protokolu o pos tupe pri nadmernom 
schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva
13. Aby sa však predišlo 
nejasnostiam, ECB navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu  dlh verejnej správy zaviedlo medzi vymedzenia 
pojmov a aby sa upresnili oce ňovanie a konsolidácia dlhu verejnej správy a dotknuté finan čné nástroje. 
Výška dlhu spomínaná v článku 5 ods. 2 návrhu zákona  by mala tiež odkazova ť na uvedený Protokol a na 
nariadenie (ES) č. 479/2009. 
 Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB.   Vo Frankfurte nad Mohanom 5. decembra 2011. 
[podpis]  
Prezident ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
11  Ú.v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41.  
12  Dostupné na internetovej stránke Rady  Európskej únie www.consilium.europa.eu. 
13  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.