P9_TA(2021)0472

Politika a právo v oblasti legálnej migrácie

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. novembra 2021 s odporúčaniami Komisii o politike a práve v oblasti legálnej migrácie (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

— so zreteľom na článok 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii,

— so zreteľom na článok 79 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

— so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 45,

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 5, 10, 12 a 16,

— so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, najmä na článok 2 protokolu 4,

— so zreteľom na acquis Únie v oblasti legálnej migrácie vypracované v rokoch 2003 až 2021, ktoré upravuje podmienky vstupu a pobytu a práva štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pracujú v Únii, a zahŕňa:

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1883 z 20. októbra 2021 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania a o zrušení smernice Rady 2009/50/ES (1),

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair (2),

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci (3),

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu (4),

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (5),

— smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (6),

— smernicu Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom (7);

— smernicu Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny (8),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (9),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/589 z 13. apríla 2016 o Európskej sieti služieb zamestnanosti (EURES), prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii trhov práce a o zmene nariadenia (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) č. 1296/2013 (10),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1149 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 883/2004, (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) 2016/589 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2016/344 (11),

— so zreteľom na závery Európskej rady o pandémii COVID-19 a migrácii z 24. júna 2021, a to najmä na záver č. 12,

— so zreteľom na Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku,

— so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 29. marca 2019 s názvom Kontrola vhodnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa legálnej migrácie (ďalej len „kontrola vhodnosti“),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2015 s názvom Európska migračná agenda,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2020 s názvom Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. apríla 2016 s názvom Smerom k reforme spoločného európskeho azylového systému a zlepšeniu možností legálnej migrácie do Európy,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. septembra 2018 s názvom Rozšírenie možností legálnej migrácie do Európy: nevyhnutná súčasť vyváženej a komplexnej migračnej politiky,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle,

— so zreteľom na akčný plán a politické vyhlásenie prijaté na samite EÚ – Afrika o migrácii, ktorý sa konal vo Vallette 11. a 12. novembra 2015, najmä na ich príslušné časti týkajúce sa legálnej migrácie a mobility,

— so zreteľom na tlačovú správu Komisie z 11. júna 2021 s názvom Partnerstvá zamerané na talenty: Komisia začína nové iniciatívy na riešenie nedostatku zručností v EÚ a zlepšenie spolupráce v oblasti migrácie s partnerskými krajinami,

— so zreteľom na štúdiu Spoločného výskumného centra Komisie z 23. apríla 2020 s názvom Kľúčoví pracovníci z radov prisťahovalcov: ich príspevok k európskej reakcii na pandémiu COVID-19 a na jeho technickú správu z 19. mája 2020 s názvom Zraniteľná pracovná sila: migrujúci pracovníci počas pandémie COVID-19,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o situácii v Stredozemí a potrebe holistického prístupu EÚ k migrácii (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o nových spôsoboch legálnej migrácie pracovnej sily, založenom na iniciatívnej správe Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (14),

— so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci svojho generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Únie zo septembra 2015 s názvom Preskúmanie nových možností právnych predpisov v oblasti migrácie pracovnej sily do Európskej únie,

— so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci svojho generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Únie z októbra 2015 s názvom Spolupráca EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie,

— so zreteľom na štúdiu výskumnej služby Európskeho parlamentu z marca 2019 s názvom Náklady spôsobené nečinnosťou na európskej úrovni v oblasti legálnej migrácie,

— so zreteľom na štúdiu výskumnej služby Európskeho parlamentu zo septembra 2021 s názvom Politika a právo v oblasti legálnej migrácie – Posúdenie európskej pridanej hodnoty,

— so zreteľom na štúdie Európskej migračnej siete,

— so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, najmä na jej článok 13,

— so zreteľom na globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii z 19. decembra 2018,

— so zreteľom na medzinárodné pracovné normy v oblasti migrácie pracovnej sily, ktoré prijala Medzinárodná konferencia práce Medzinárodnej organizácie práce,

— so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, ktorý bol prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 1990,

— so zreteľom na štúdie Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj týkajúce sa legálnej migrácie,

— so zreteľom na činnosť a správy osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov,

— so zreteľom na štúdiu Centra pre globálny rozvoj z 15. júla 2019 s názvom Maximalizácia spoločných výhod možností legálnej migrácie: poučenie z nemeckých partnerstiev v oblasti zručností,

— so zreteľom na správu o migrácii v Afrike: spochybňovanie naratívu z októbra 2020 Medzinárodnou organizáciou pre migráciu,

— so zreteľom na štúdiu výskumnej služby Európskeho parlamentu z augusta 2021 s názvom Nový pakt Európskej komisie o migrácii a azyle – horizontálne náhradné posúdenie vplyvu,

— so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj,

— so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0314/2021),

A. keďže primerané vykonávanie existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa pracovnej migrácie je rovnako dôležité pre navrhovanie nových právnych predpisov;

B. keďže v článku 79 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEU) sa uvádza, že Únia tvorí spoločnú prisťahovaleckú politiku s cieľom zabezpečiť vo všetkých etapách účinné riadenie migračných tokov, spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členských štátoch, ako aj predchádzanie a posilnený boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi,

C. keďže Únia je jedným z hlavných investorov do rozvoja ľudského kapitálu v susedných krajinách;

D. keďže vytvorenie ďalších legálnych možností migrácie na úrovni Únie by mohlo pomôcť poskytnúť členským štátom nástroj na riadne riešenie týchto demografických výziev, ako aj na uspokojenie dopytu na trhoch práce, ktorý nemôže uspokojiť domáca pracovná sila, a zlepšiť zosúlaďovanie ponúkaných a požadovaných zručností na trhoch práce;

E. keďže v roku 2020 malo v členských štátoch EÚ oprávnený pobyt 23 miliónov štátnych príslušníkov tretích krajín, teda približne 5,1 % celkového počtu obyvateľov EÚ (15);

F. keďže nízka miera vydávania povolení na dlhodobý pobyt naznačuje, že je potrebné zvýšiť ich atraktívnosť, čo by sa mohlo dosiahnuť revíziou smernice 2003/109/ES s cieľom objasniť výhody držby povolenia na dlhodobý pobyt v EÚ a zblížiť vnútroštátne legislatívne systémy;

G. keďže podľa správy Európskej komisie o vplyve demografickej zmeny zo 17. júna 2020 (16) je mediánový vek obyvateľstva Únie v súčasnosti 44 rokov, už niekoľko rokov narastá a bude rásť minimálne počas ďalších dvoch dekád;

H. keďže z toho vyplýva, že v nadchádzajúcich desaťročiach bude Únia čeliť rastúcemu podielu obyvateľstva pozostávajúceho z občanov vo veku 65 rokov a viac, pričom sa predpokladá, že podiel obyvateľstva v produktívnom veku sa v rovnakom období zníži;

I. keďže táto kontrola vhodnosti ukázala, že súčasné pravidlá Únie v oblasti legálnej migrácie majú obmedzený vplyv, pokiaľ ide o prilákanie zručností a talentov potrebných pre trh práce a hospodárstvo Únie, a že súčasný právny rámec je roztrieštený a obsahuje množstvo nedostatkov, ako aj problémov s jeho vykonávaním;

J. keďže hlavné zistenia kontroly vhodnosti zdôrazňujú, že účinné politiky legálnej migrácie sú kľúčové pre riadenie migračných tokov;

K. keďže komisárka Ylva Johansson pri príležitosti úvodného podujatia v súvislosti so spustením partnerstiev zameraných na talenty 11. júna 2021 uviedla, že strategickým cieľom Komisie je nahradiť neregulárnu migráciu legálnymi možnosťami migrácie (17);

L. keďže vízové opatrenia môžu pôsobiť ako pozitívny stimul pri spolupráci s tretími krajinami; keďže úplné vykonávanie nedávno revidovaného vízového kódexu (18) a ďalšie úsilie o zjednodušenie vízového režimu s tretími krajinami je súčasťou komplexného prístupu k migračnej politike načrtnutého v Novom pakte o migrácii a azyle; keďže väčšia spolupráca a výmena informácií by pomohli odhaliť zneužívanie víz;

M. keďže rámce partnerstva medzi členskými štátmi a tretími krajinami môžu slúžiť ako kľúčový nástroj na urýchlenie vzájomného uznávania zručností a kvalifikácií legálnych pracovných migrantov;

N. keďže viaceré členské štáty už nadviazali úspešné partnerstvá s tretími krajinami s cieľom vytvoriť legálne možnosti pracovnej migrácie a uspokojiť dopyt na trhu práce v menšom rozsahu prostredníctvom pilotných projektov; keďže partnerstvá zamerané na talenty by mali vychádzať z pozitívnych skúseností získaných z týchto projektov;

O. keďže obnovené európske partnerstvo pre integráciu so sociálnymi a hospodárskymi partnermi sa zaoberá rozšírením budúcej spolupráce na oblasť pracovnej migrácie;

P. keďže nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhoch práce členských štátov sa ukázal ako veľmi nákladný pre Úniu, pretože tento stav viedol podľa štúdie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z roku 2018 k strate viac ako 2 % produktivity ročne (19); keďže v tejto štúdii sa uvádza, že k danému nesúladu dochádza na všetkých úrovniach zručností – od kuchárov a vodičov kamiónov až po lekárov a učiteľov; keďže podľa tejto štúdie súčasné legislatívne systémy sú nedostatočné na zabezpečenie toho, aby Únia zostala hospodársky konkurencieschopná z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska a aby spĺňala požiadavky trhov práce členských štátov;

Q. keďže v roku 2017 bolo približne 3,1 milióna štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolenia na dlhodobý pobyt v EÚ, v porovnaní s približne 7,1 milióna štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi vnútroštátneho povolenia na dlhodobý pobyt (20);

R. keďže dvoma hlavnými cieľmi smernice 2011/98/EÚ sú uľahčenie postupov podávania žiadostí o kombinované pracovné povolenie a povolenie na pobyt a rovnaké zaobchádzanie; keďže v hodnotení tejto smernice v rámci kontroly vhodnosti a v správe o jej vykonávaní sa zistilo niekoľko nedostatkov, pokiaľ ide o dosiahnutie týchto cieľov; keďže na odstránenie týchto nedostatkov Komisia v Novom pakte o migrácii a azyle ohlásila celý rad nových iniciatív vrátane revízie uvedenej smernice;

S. keďže technický vývoj zmenil spôsob fungovania vo svete a viedol k situácii, keď mnoho európskych pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb v Únii pracuje na diaľku; keďže pracovníci na diaľku v súčasnosti uviazli v právnej šedej zóne, pretože nemôžu požiadať o tradičné pracovné povolenie v členskom štáte (21);

T. keďže viaceré členské štáty zaviedli tzv. víza pre digitálnych nomádov, ktorých cieľom je uľahčiť pobyt zamestnancov pracujúcich na diaľku alebo samostatne zárobkovo činných osôb pracujúcich na diaľku (22);

U. keďže Únia prechádza procesom oživenia hospodárstva po pandémii; keďže zlepšené legislatívne systémy týkajúce sa legálnej migrácie pracovnej sily sú rozhodujúcim faktorom pre oživenie hospodárstva Únie;

V. so zreteľom na štúdiu Spoločného výskumného centra Komisie z 23. apríla 2020 s názvom Kľúčoví pracovníci z radov prisťahovalcov: ich príspevok k reakcii Európy na ochorenie COVID-19, v priemere 13 % pracovníkov, ktorí sú kľúčoví pre spoločnosť, sú prisťahovalci do Únie, čo dokazuje, že zohrali kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o schopnosť Únie zvládať pandémiu ochorenia COVID-19;

W. keďže priame prepojenie medzi právami na pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným pobytom a ich zamestnávateľom ich vystavuje potenciálnemu pracovnému vykorisťovaniu; keďže zazneli výzvy, aby sa tieto druhy povolení postupne zrušili a aby sa namiesto toho štátnym príslušníkom tretích krajín s oprávneným pobytom umožnilo zmeniť zamestnávateľa bez straty pracovného povolenia (23);

X. keďže smernica 2009/52/ES stanovuje sankcie a opatrenia, ktoré možno použiť voči zamestnávateľom vykorisťujúcim neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pracujú; keďže štátni príslušníci tretích krajín, ktorí vstúpili do Únie legálne, môžu byť tiež vykorisťovaní a mali by mať rovnakú úroveň ochrany;

Y. keďže Európsky orgán práce posilnil svoju cezhraničnú operačnú kapacitu na podporu a posilnenie vnútroštátnych inšpektorátov a orgánov práce, ako aj sociálnych partnerov s cieľom presadzovať spravodlivú mobilitu pracovnej sily a bojovať proti cezhraničným podvodom a zneužívaniu;

1. domnieva sa, že na to, aby bolo možné čeliť budúcim demografickým výzvam v členských štátoch, pričom údaje ukazujú, že podiel obyvateľov vo veku 65 rokov a viac bude podľa prognóz do roku 2050 ( 24 ) predstavovať približne jednu tretinu obyvateľstva Únie, čo spôsobí výrazný nedostatok pracovnej sily na všetkých úrovniach zručností ( 25 ) , musí Únia predložiť nové možnosti legálnej migrácie pracovnej sily do Únie, pričom musí zohľadniť aj skutočnosť, že trhy práce členských štátov sú odlišné a čelia rôznym druhom nedostatku pracovných síl a výzvam; zastáva názor, že tieto nové možnosti sa ukážu ako nevyhnutné na zvýšenie hospodárskej konkurencieschopnosti Únie a jej globálneho vplyvu ako zástancu demokracie, právneho štátu, ľudských práv a voľného obchodu s tovarom a službami a ako lídra v boji proti zmene klímy; konštatuje, že tieto nové možnosti by mali zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky a znížiť vykorisťovanie pracovníkov z tretích krajín; okrem toho konštatuje, že v situácii, keď sa znížia prekážky legálnej migrácie pracovnej sily a zníži sa diskriminácia pracovníkov z tretích krajín na trhu práce, by sa podľa odhadov mohlo v Únii dosiahnuť dlhodobé zvýšenie HDP o 74 miliárd EUR ročne ( 26 ) ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že veľké prekážky legálnej migrácie pracovnej sily vedú k zníženiu atraktívnosti Únie v celosvetovej konkurencii pracovníkov všetkých úrovní zručností; zdôrazňuje, že zavedenie nových legálnych kanálov pre vstup migrantov do Únie za prácou, by mohlo priniesť zvýšenie HDP až o 37,6 miliardy EUR ročne ( 27 )

2. požaduje, aby Komisia do 31. januára 2022 na základe článku 79 ods. 2 a najmä písmen a) a b) ZFEÚ predložila návrh aktu, ktorý by predstavoval balík návrhov na uľahčenie a podporu vstupu do Únie a mobility v rámci nej pre legálne migrujúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí si hľadajú prácu alebo už majú pracovné povolenie, a ktorý by zosúladením ustanovení v rámci existujúcich smerníc o legálnej migrácii slúžil na zníženie byrokracie, posilnenie harmonizácie, podporu základných práv, ako je rovnaké zaobchádzanie, a predchádzanie pracovnému vykorisťovaniu v nadväznosti na odporúčania uvedené v prílohe k tejto správe; konštatuje, že takýto nový akt na podporu legálnej migrácie pracovnej sily z tretích krajín a vyššej miery mobility zostáva jednou z hlavných odpovedí na súčasný nesúlad medzi ponukou pracovnej sily a dopytom po nej;

3. domnieva sa, že vytvorenie okruhu talentov Únie pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa chcú uchádzať o prácu s výhľadom legálnej migrácie do niektorého členského štátu, ako aj pre zamestnávateľov, ktorí si tak môžu hľadať potenciálnych zamestnancov z tretích krajín, bude základným nástrojom na dosiahnutie účelu navrhovaného aktu, a vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula vytvorenie takéhoto okruhu talentov; navrhuje, aby Komisia do okruhu talentov zahrnula sieť talentov Únie na diaľku, ktorá by štátnym príslušníkom tretích krajín umožnila pracovať na diaľku v inom členskom štáte, ako je členský štát, v ktorom majú pobyt, a aby Komisia a členské štáty spolupracovali s cieľom lepšie pochopiť výhody a výzvy spojené s prijímaním talentovaných štátnych príslušníkov tretích krajín na diaľku a podporovať spravodlivé zamestnávanie medzinárodných talentov na diaľku; poukazuje na to, že takáto sieť by bola pre členské štáty dobrovoľná;

4. podporuje vyhlásenie Komisie z jej oznámenia z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle, pokiaľ ide o posilnenie krátkodobej mobility v dobrej viere ako doplnku legálnych možností najmä na účely výskumu alebo štúdia, s cieľom zlepšiť spoluprácu s tretími krajinami už na začiatku, a žiada Komisiu, aby preskúmala ďalšie možnosti v tomto smere;

5. žiada Komisiu, aby zohľadnila článok 15 ods. 1 čiastočnej predbežnej dohody Parlamentu a Rady o prepracovanom znení smernice o podmienkach prijímania, čím sa zníži negatívny vplyv nútenej nečinnosti až do ukončenia konania o azyle;

6. víta smernicu (EÚ) 2021/1883 („revidovaná smernica o modrej karte“), ale považuje ju za nedostatočnú z toho dôvodu, že pracovné trhy v Únii potrebujú aj pracovníkov s nízkou a strednou kvalifikáciou, aj keď sa tieto potreby líšia; konštatuje, že Únia je už od nich vo veľkej miere závislá v kľúčových odvetviach, ako je poľnohospodárstvo a zdravotná starostlivosť ( 28 ) ; vyzýva preto Komisiu, aby prioritne začlenila do svojho návrhu ambiciózny systém prijímania pracovníkov z tretích krajín s nízkou a strednou kvalifikáciou po konzultácii so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou a aby zároveň zohľadnila potreby členských štátov; vyzýva Komisiu, aby začlenila vytvorenie rámca pre potvrdzovanie a uznávanie zručností a kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane odborného vzdelávania na základe objektívnych a jednotných kritérií, aby sa uľahčila ich skorá integrácia na trhu práce; žiada, aby rámec pre potvrdzovanie a uznávanie zručností a kvalifikácií zabezpečil, aby sa so štátnymi príslušníkmi tretích krajín počas procesu potvrdzovania a uznávania zaobchádzalo spravodlivo, umožnil účinné systémy a postupy a uľahčil získavanie informácií účinným a jednoduchým spôsobom; nabáda Komisiu, aby trvala na tom, aby si vnútroštátne orgány naďalej vymieňali informácie a najlepšie postupy; okrem toho vyzýva Komisiu, aby všetkými možnými prostriedkami, a to aj prostredníctvom cielených kampaní, podporovala revidovanú smernicu o modrej karte, a to aj v začínajúcich podnikoch v odvetví IT, kde sa zručnosti uznávajú za rovnocenné s kvalifikáciou, ako sa uvádza v článku 26 v spojení s prílohou I k uvedenej smernici; pripomína však, že v článku 79 ods. 5 ZFEÚ sa uvádza, že týmto článkom „nie je dotknuté právo členských štátov určiť počty prijímaných štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prichádzajú na ich územie z tretích krajín s cieľom nájsť si prácu buď ako zamestnanci, alebo ako samostatne zárobkovo činné osoby“.

7. domnieva sa, že Únia potrebuje prilákať viac samostatne zárobkovo činných osôb a podnikateľov a musí posilniť inovácie, napríklad prostredníctvom systémov mobility mladých ľudí a nomádov; v záujme toho, aby si Únia zachovala svoj význam a konkurencieschopnosť na svetovom trhu, zvýšila pružnosť, robustnosť, stabilitu a rast svojho hospodárstva a zároveň vytvorila nové hospodárske aktivity a pracovné príležitosti, vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula systém prijímania v celej Únii pre vstup a pobyt samostatne zárobkovo činných osôb a podnikateľov založený na objektívnych a jednotných kritériách, najmä pre osoby pracujúce na založení malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov, ako aj pre vysoko mobilných samostatne zárobkovo činných štátnych príslušníkov tretích krajín, ako sú umelci a odborníci v oblasti kultúry; trvá na tom, že navrhované systémy musia obsahovať opatrenia, ktoré posilňujú základné práva a podporujú rovnaké zaobchádzanie s pracovníkmi z tretích krajín; domnieva sa, že Komisia by mala zaviesť päťročné vízum na viac vstupov, ktoré by tejto kategórii štátnych príslušníkov tretích krajín umožnilo vstúpiť na územie Únie až na 90 dní ročne;

8. žiada Komisiu, aby do svojho návrhu začlenila rámec pre partnerstvá s tretími krajinami zamerané na talenty, do ktorých by sa členské štáty mohli dobrovoľne zapojiť, pričom tento rámec by bol prispôsobený situácii a výhodám príslušných vysielajúcich aj prijímajúcich krajín a mal by obsahovať programy odbornej prípravy založené na zručnostiach, najmä skúšky spôsobilosti, prehliadky pracoviska a simulácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že tento rámec umožní, aby Parlament mohol plne vykonávať svoju kontrolnú a hodnotiacu úlohu, a že návrh bude obsahovať primerané mechanizmy na predchádzanie pracovnému vykorisťovaniu a zabezpečenie rovnakého zaobchádzania; zdôrazňuje, že inšpiráciu pre partnerstvá zamerané na talenty možno nájsť v existujúcich dohodách založených na zručnostiach v členských štátoch a že partnerstvá zamerané na talenty by sa mali rozvíjať po konzultácii s príslušnými organizáciami v členských štátoch aj v tretích krajinách;

9. trvá na tom, že je nevyhnutné uplatňovať odlišný a vyvážený prístup k vzťahom medzi Úniou a tretími krajinami v oblasti migrácie; vyzýva Úniu, aby sa usilovala o formálne dohody s partnerskými krajinami o migračnej mobilite;

10. víta zámer Komisie preskúmať smernicu 2011/98/EÚ; poznamenáva, že jedným z cieľov tejto smernice je zjednodušiť a harmonizovať pravidlá týkajúce sa povolení, ktoré sú v súčasnosti platné v členských štátoch, a podporovať rovnaké zaobchádzanie a že tieto ciele neboli v plnej miere dosiahnuté, keďže niektoré ustanovenia tejto smernice sa v Únii vykonávajú rôznymi spôsobmi; ďalej sa domnieva, že Komisia by mala podniknúť potrebné kroky, aby zabezpečila predovšetkým riadne vykonávanie tejto smernice členskými štátmi, po druhé, aby bola zmenená tak, aby bolo možné podávať žiadosti o jednotné povolenie z členského štátu aj z tretej krajiny, a po tretie, aby sa v záujme ďalšieho zjednodušenia a harmonizácie pravidiel jasne upravil postup získania vstupného víza, aby sa predišlo situácii, keď by žiadatelia museli predkladať dokumenty potrebné na získanie jednotného povolenia dvakrát, a aby sa znížila závislosť pracovníkov a riziko vykorisťovania; poukazuje na to, že podanie žiadosti z členského štátu by malo byť možné len vtedy, ak je štátny príslušník tretej krajiny v čase podania žiadosti držiteľom povolenia na pobyt; vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula takéto zmeny tejto smernice;

11. požaduje, aby Komisia do svojho návrhu zahrnula zriadenie nadnárodnej siete poradných služieb pre legálne migrujúcich pracovníkov z tretích krajín, ktorú by riadila Komisia, pričom by každý členský štát určil vedúci orgán na spracúvanie žiadostí a na koordináciu poradenstva a informácií poskytovaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o prácu v Únii alebo už majú pracovné povolenie; zdôrazňuje, že vedúce orgány by mali byť zodpovedné za výmenu informácií medzi členskými štátmi o pracovníkoch z tretích krajín, mali by pôsobiť ako kontaktné miesta pre pracovníkov a zamestnávateľov, pokiaľ ide o zásobu talentov, a mali by poskytovať príslušné informácie štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí majú záujem legálne migrovať do Únie za prácou; poukazuje na to, že takéto informácie by sa mohli odovzdávať buď virtuálne, alebo prostredníctvom príslušných orgánov prítomných v tretích krajinách, ako sú veľvyslanectvá členských štátov alebo delegácie Únie; požaduje, aby vedúce orgány zodpovedali aj za úzku vzájomnú koordináciu, pokiaľ ide o podané žiadosti o jednotné povolenie na pobyt a prácu v súlade so smernicou 2011/98/EÚ, s cieľom vyhnúť sa dvojitým podaniam a povzbudiť zamestnávateľov k tomu, aby zvážili možnosť požiadať o toto povolenie, a aby sa im v tomto úsilí poskytla podpora; poukazuje na potrebu uľahčiť zber údajov, štatistík a dôkazov a na potrebu výmeny informácií medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť a účinnosť acquis v oblasti legálnej migrácie;

12. vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula zmenu smernice 2014/36/EÚ, ktorá by držiteľom pracovných povolení podľa tejto smernice umožnila trojmesačné obdobie na hľadanie nového zamestnania po odchode od predchádzajúceho zamestnávateľa bez toho, aby im bolo zrušené pracovné povolenie, čo by im umožnilo legálne sa zdržiavať v dotknutom členskom štáte až do konca obdobia, na ktoré majú povolenie, ale nie dlhšie ako deväť mesiacov, ako je stanovené v tejto smernici, za predpokladu, že sa počas tohto obdobia uchádzajú o prácu u iného zamestnávateľa; ďalej vyzýva Komisiu, aby v záujme predchádzania pracovnému vykorisťovaniu nabádala členské štáty k úplnému uplatňovaniu tohto ustanovenia, čím by sa oddelili povolenia na pobyt od jednotlivých zamestnávateľov a pracovných miest; vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula zmenu smernice 2014/36/EÚ s cieľom umožniť členským štátom predlžovať pracovné povolenia na účely sezónnej práce na obdobie najviac 5 rokov;

13. žiada Komisiu, aby do svojho návrhu zahrnula zmenu smernice 2009/52/ES s cieľom prispôsobiť jej rozsah pôsobnosti tak, aby zahŕňala vykorisťovaných štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným pobytom, ktorí pracujú v Únii a ktorí sú obeťami podmienok, ktoré ovplyvňujú ich zdravie a bezpečnosť a porušujú ich ľudskú dôstojnosť, a aby zlepšila presadzovanie ustanovení o rovnakom zaobchádzaní, ako sú dostupné a účinné mechanizmy podávania sťažností a prístup k spravodlivosti pre všetkých pracovníkov v prípade vykorisťovania a iných trestných činov;

14. zastáva názor, že smernica 2003/109/ES, ktorá sa v súčasnosti používa a neposkytuje účinné právo na mobilitu v rámci Únie, by sa mala zmeniť tak, aby sa štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí majú dlhodobý pobyt v jednom členskom štáte, umožnil trvalý pobyt v inom členskom štáte od dňa vydania povolenia, a to za podobných podmienok, aké majú občania Únie, a aby sa znížil počet rokov požadovaných na získanie trvalého pobytu v Únii z päť rokov na tri roky, a žiada Komisiu, aby tieto zmeny a doplnenia zahrnula do pripravovanej revízie uvedenej smernice; uznáva, že nepretržitý pobyt v jednom členskom štáte je jedným z aspektov, ktoré podporujú riadnu integráciu osoby do spoločenstva predtým, ako sa táto osoba rozhodne bývať v inom členskom štáte; vyzýva Komisiu, aby tieto zmeny začlenila do svojho návrhu;

15. zastáva názor, že na návrhy uvedené v tejto správe je potrebné dostatočné množstvo finančných prostriedkov, a domnieva sa, že finančné dôsledky požadovaného návrhu by sa mali pokryť z príslušných rozpočtových prostriedkov Únie;

16. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii, Rade a národným parlamentom.

(1) Ú. v. EÚ L 382, 28.10.2021, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016, s. 21.

(3) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 375.

(4) Ú. v. EÚ L 157, 27.5.2014, s. 1.

(5) Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011, s. 1.

(6) Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 24.

(7) Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 44.

(8) Ú. v. EÚ L 251, 3.10.2003, s. 12.

(9) Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 9.

(10) Ú. v. EÚ L 107, 22.4.2016, s. 1.

(11) Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 21.

(12) Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 9.

(13) Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 82.

(14) Prijaté texty, P9_TA(2021)0260.

(15) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population.

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf.

(17) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_21_2921.

(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

(19) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(20) https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents.

(21) https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days.

(22) Ibidem.

(23) https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf.

(24) Ageing Europe, Looking at the lives of older people in the EU (Starnúca Európa, obraz života starších ľuí v EÚ), vydanie 2020.

(25) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(26) Navarra, C. a Fernandes M. Legal migration policy and law – European Added Value Assessment, (Politika a právo v oblasti legálnej migrácie – Posúdenie Európskej pridanej hodnoty), Výskumná služba Európskeho parlamentu , 2021, s prílohami I a II.

(27) Ibidem.

(28) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en.