Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 a zrušuje smernica Rady 87/357/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES

[COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD)]

(2022/C 105/15)

Spravodajca:

Mordechaj Martin SALAMON

Konzultácia Európsky parlament, 13. 9. 2021 Rada, 23. 8. 2021 Právny základ článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 30. 9. 2021 Prijaté v pléne 20. 10. 2021 Plenárne zasadnutie č. 564 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 231/0/6

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, pretože sa ním aktualizuje súčasná smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES ( 1 ) o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, najmä pokiaľ ide o výzvy a nový vývoj na trhoch a v oblasti technológií, a má potenciál zlepšiť túto smernicu.

1.2. EHSV konštatuje, že mnohé z ponaučení získaných za 20 rokov vykonávania smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sú začlenené do navrhovaného rámca, čo dáva nádej, že spotrebitelia budú lepšie chránení, najmä ak sa ukáže, že nejaký výrobok nie je bezpečný. Zároveň budú s najväčšou pravdepodobnosťou pre hospodárske subjekty a online trhy prínosné jasnejšie a harmonizované pravidlá.

1.3. EHSV podporuje návrh nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, pretože uznáva potrebu opätovného zosúladiť rovnaké podmienky medzi rôznymi hospodárskymi subjektmi, najmä medzi európskymi výrobcami a MSP vo vzťahu k zahraničným spoločnostiam, pokiaľ ide o online predaj.

1.4. EHSV konštatuje, že vymedzenia pojmov „bezpečnosť“ a „výrobok“ boli aktualizované tak, aby zohľadňovali vyvíjajúcu sa povahu trhov a technológií, čo by malo pomôcť zmierniť ohrozenia bezpečnosti súvisiace s pripojenými zariadeniami, ktoré možno hacknúť, nedostatkom aktualizácií softvéru a škodlivými chemickými látkami. V záujme zvýšenia právnej istoty EHSV navrhuje presnejšie vymedziť bezpečné výrobky a prísnejšie stanoviť niektoré kritériá, ktoré sa uplatňujú na posúdenie bezpečnosti.

1.5. EHSV podporuje nové povinnosti uložené online trhom, silne však pochybuje, že ochrana spotrebiteľov bude postačujúca, ak bude úsilie v oblasti presadzovania predpisov naďalej predovšetkým zodpovednosťou vnútroštátnych orgánov presadzovania práva, a nie platforiem.

1.6. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť plynulú súhru s ostatnými hlavnými právnymi predpismi týkajúcimi sa rovnakých alebo súvisiacich tém, ako sú akt o digitálnych službách a akt o digitálnych trhoch, ako aj nadchádzajúca revízia smernice o zodpovednosti za výrobky, najmä pokiaľ ide o otázku vyvodzovania zodpovednosti voči rôznym druhom online trhov.

1.7. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa neuvádza, že online trhy sú dovozcami alebo distribútormi výrobkov v závislosti od ich činností a úloh v (digitálnom) dodávateľskom reťazci, a nestanovujú sa pre ne podobné povinnosti a zodpovednosti ako pre kamenné obchody. EHSV by privítal väčšiu jednoznačnosť, pokiaľ ide o nedostatky súvisiace so zodpovednosťou.

1.8. EHSV sa domnieva, že úsilie v oblasti dohľadu nad trhom sa musí rozšíriť na všetky druhy spotrebného tovaru a malo by ísť o spoločné, koordinované, primerane financované a efektívne úsilie v rámci celej Európy.

1.9. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty nie sú povinné zbierať a poskytovať kvalitnejšie údaje o nehodách a ujme. Bez databázy na úrovni EÚ s informáciami o ujme bude ťažké zabezpečiť nákladovo efektívne vykonávanie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a následne dosiahnuť jeho správne vyhodnotenie. V uvedenom nariadení by sa preto malo od členských štátov vyžadovať, aby na základe spoločnej metodiky zbierali a vymieňali si údaje o ujme spojenej so spotrebnými výrobkami.

1.10. EHSV by privítal prijatie opatrení na podporu MSP, a najmä mikropodnikov, pri plnení ich povinností – vrátane obdobia poskytovania finančnej podpory –, a to poskytovaním jasných a užitočných usmernení, poradenstva a príslušnej odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť, aby MSP neboli pri úsilí zameranom na dodržiavanie predpisov znevýhodnené v porovnaní s väčšími subjektmi s lepšími zdrojmi.

2. Návrh Komisie

2.1. Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov ( 2 ) je v súlade s novým programom pre spotrebiteľov z roku 2020 ( 3 ) a zameriava sa na: — aktualizáciu a modernizáciu všeobecného rámca bezpečnosti nepotravinových spotrebiteľských výrobkov, — zachovanie svojej úlohy záchrannej siete pre spotrebiteľov, — prispôsobenie ustanovení tak, aby sa nimi riešili výzvy, ktoré predstavujú nové technológie a online predaj, a — zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky.

2.2. Týmto návrhom sa nahrádza ( 4 ) smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a bude sa uplatňovať aj na vyrobené nepotravinové spotrebiteľské výrobky. V navrhovanom nariadení sa takisto bude zabezpečovať kontinuita so smernicou o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, a to tým, že: — sa v ňom bude vyžadovať, aby boli spotrebiteľské výrobky „bezpečné“, — sa v ňom budú hospodárskym subjektom stanovovať určité povinnosti a — bude obsahovať ustanovenia týkajúce sa vypracúvania noriem na podpory všeobecnej požiadavky na bezpečnosť.

2.3. Navrhované nariadenie sa zameriava na aktualizáciu pravidiel, ktoré sú v súčasnosti stanovené v smernici 2001/95/ES, s cieľom zabezpečiť záchrannú sieť pre všetky výrobky a zároveň zaistiť v rámci režimu lepší súlad zosúladením pravidiel dohľadu nad trhom týkajúcich sa výrobkov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti harmonizačných právnych predpisov EÚ (ďalej len „neharmonizované výrobky“), s pravidlami uplatňovanými na výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti harmonizačných právnych predpisov EÚ (ďalej len „harmonizované výrobky“), ako sa to stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1020 ( 5 )

3. Všeobecné pripomienky

3.1. EHSV víta iniciatívu Komisie zrevidovať a zmodernizovať smernicu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov ako súčasť nového programu pre spotrebiteľov na obdobie rokov 2020 – 2025. Smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov bola medzníkom v rámci právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa na jednotnom trhu, na základe nej sa na trh mohli uvádzať iba bezpečné výrobky a slúžila ako záchranná sieť pre spotrebiteľov, ktorí nemali možnosť využiť právne predpisy špecifickejšie zamerané na jednotlivé odvetvia. Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov zachováva túto kľúčovú úlohu.

3.2. Vzhľadom na skúsenosti získané pri vykonávaní smernice a zásadné zmeny, ktoré nastali v rámci výrobkov a trhov od jej prijatia v roku 2001, bola revízia už dlho potrebná. EHSV revíziu podporuje, pretože napriek tomu, že smernica slúžila ako dôležitý nástroj na dosiahnutie rovnakých podmienok medzi európskymi výrobcami a MSP vo vzťahu k zahraničným spoločnostiam, je potrebné pokúsiť sa dosiahnuť zosúladenie rovnakých podmienok, najmä pokiaľ ide o online predaj (potreba, ktorá sa zohľadňuje aj v nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov).

3.3. Povaha výrobkov predávaných spotrebiteľom do určitej miery prešla vývojom, čo znamená, že pôvodné vymedzenia pojmov „bezpečnosť“ a „výrobok“ už nie sú aktuálne. Vymedzenie bezpečnosti, ktoré zahŕňa len „zdravie“ a „fyzickú integritu“, už nezodpovedá skutočným rizikám, ktorým môže byť spotrebiteľ vystavený. EHSV víta, že do článku 7 boli začlenené viaceré aspekty, podľa ktorých sa posudzuje bezpečnosť výrobkov. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v článku 3 ods. 2 sa jasne neuvádza jeho súvislosť s článkom 7, čo by zvýšilo právnu istotu.

3.4. EHSV víta zameranie na koncepciu „bezpečnosti“ a zahrnutie pojmu „kybernetická bezpečnosť“ ako požiadavky na to, aby sa výrobok mohol považovať za „bezpečný“. V záujme zvýšenia právnej istoty však EHSV navrhuje stanoviť, aby sa kybernetická bezpečnosť posudzovala za každých okolností a počas celej životnosti produktu. Navyše, v prípade, že výrobky každodennej potreby obsahujú škodlivé chemické látky, je prostredníctvom súčasnej smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov ťažké chrániť spotrebiteľov. EHSV sa domnieva, že je zrejmé a nevyhnutné zabezpečiť, aby akýkoľvek budúci regulačný rámec zároveň chránil spotrebiteľov pred ohrozením ich bezpečnosti vyplývajúcim z pripojených zariadení, ktoré možno hacknúť, z nedostatočnej aktualizácie softvéru a škodlivých chemických látok, a víta zmeny prijaté v tejto súvislosti.

3.5. Napriek tomu, že existujú samoregulačné iniciatívy na zlepšenie ochrany pred nebezpečnými výrobkami predávanými online, podľa nedávnej štúdie (2020) ( 6 ) neboli dve tretiny z 250 zakúpených testovaných výrobkov v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti bezpečnosti a s technickými normami EÚ, v dôsledku čoho došlo k ohrozeniu spotrebiteľov. To naznačuje, že je potrebná skôr účinnejšia regulácie než samoregulácia. EHSV podporuje prijatie nariadenia v tejto oblasti a víta nové povinnosti uložené online trhom. Upozorňuje však, že tieto povinnosti nemusia byť úplne dostatočné na ochranu spotrebiteľa, keďže za odhaľovanie a presadzovanie predpisov sú zodpovedné skôr orgány presadzovania práva než platformy. EHSV zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že v nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa neuvádza, že online trhy sú dovozcami (alebo v relevantných prípadoch distribútormi) výrobkov v závislosti od svojej činností a úloh v (digitálnom) dodávateľskom reťazci, a nestanovujú sa pre ne podobné povinnosti a zodpovednosti ako pre kamenné obchody. EHSV požaduje, aby sa objasnila zodpovednosť platforiem v prípadoch, keď žiadny iný subjekt v dodávateľskom reťazci neprijíma opatrenia proti nebezpečnému výrobku.

3.6. Spotrebitelia vo väčšej miere obchodujú online, cezhranične a prostredníctvom dlhších a zložitejších dodávateľských reťazcov. Súčasný režim kontroly trhu má iba slabé medzinárodné a cezhraničné právomoci a je slabo financovanou zlátaninou, ktorá pokrýva iba určité druhy tovaru, čo poukazuje na jasnú potrebu konať. EHSV sa domnieva, že úsilie o dohľad nad trhom sa musí rozšíriť na všetky druhy spotrebného tovaru a malo by ísť o spoločné, koordinované, primerane financované a efektívne úsilie v rámci celej Európy. EHSV víta zriadenie mechanizmu rozhodcovského konania – a úlohu Komisie v rámci neho – na vyriešenie pretrvávajúcich rozdielov medzi jednotlivými krajinami v otázke výkladu a/alebo uplatňovania. EHSV takisto podporuje rozvoj silnej spolupráce na celom svete a podporuje účasť na medzinárodných iniciatívach.

3.7. Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov splní svoj účel ochrany spotrebiteľa iba vtedy, ak sa zabezpečí jeho plynulá súhra s ostatnými hlavnými právnymi predpismi týkajúcimi sa tej istej alebo súvisiacej tematiky. Najmä pokiaľ ide o otázku vyvodzovania zodpovednosti voči rôznym druhom online trhov, každá úspešná verzia nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa bude musieť koordinovať s aktom o digitálnych službách a smernicou o zodpovednosti za výrobky a bude si vyžadovať ich zodpovedajúce úpravy. Je takisto potrebné zabezpečiť konzistentnosť, pokiaľ ide o legislatívny návrh týkajúci sa umelej inteligencie, stratégiu v oblasti chemických látok a akčný plán pre obehové hospodárstvo. Aj napriek tomu, že sa v nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov tieto väzby jasne zohľadňujú, EHSV by privítal konkrétnejšie podrobnosti o interoperabilite rôznych právnych predpisov s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu v praxi. Bolo by neprijateľné ponechať akékoľvek medzery. EHSV zároveň požaduje, aby sa v súvislosti s medzinárodnou spoluprácou pozornosť venovala aj medzinárodným iniciatívam, akými sú iniciatívy OECD, Unctad a WTO, a podporuje vedúcu úlohu EÚ v tejto oblasti.

3.8. Smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov vychádza zo zásady predbežnej opatrnosti. EHSV víta skutočnosť, že táto zásada je zároveň jedným z pilierov štruktúry nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov. Táto zásada umožňuje dosahovať najvyššie úrovne ochrany spotrebiteľa. EHSV sa domnieva, že zakotvenie zásady predbežnej opatrnosti je na zabezpečenie ochrany spotrebiteľa nevyhnutné a zároveň poskytuje flexibilnú koncepciu, ktorá umožní nariadeniu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov prispôsobovať sa novým výzvam. Preto by sa pre prípady, keď sú vedecké dôkazy o existencii nebezpečenstva pre životné prostredie alebo ľudské zdravie neisté, no riziko je vysoké, mali vždy prijímať ochranné opatrenia. Vďaka tomu je účinnejšia funkcia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov ako záchrannej siete, ktorá poskytuje riešenia v prípade ohrozenia spotrebiteľov a nedostatkov v odvetvových právnych predpisoch. Uplatnením zásady predbežnej opatrnosti sa takisto zabezpečí kompletnejší dohľad nad trhom.

4. Konkrétne pripomienky

EHSV:

4.1. podporuje transformáciu smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov na nariadenie, keďže ide o možnosť, ktorou sa zabezpečí rýchlejšie a konzistentnejšie vykonávanie v celej EÚ. Hoci by sa pomocou smernice umožnilo prispôsobiť pravidlá miestnym právnym predpisom, zvýšili by sa náklady na dodržiavanie predpisov a neistota pre spoločnosti, ktoré obchodujú cezhranične alebo vyrábajú výrobky pre viaceré trhy. Doterajšia skúsenosť je taká, že dva z piatich podnikov uvádzajú, že im v súvislosti s nerovnomerným vykonávaním smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov vznikajú dodatočné náklady ( 7 )

4.2. víta jasnejší a širší rozsah pôsobnosti právnych predpisov, najmä objasnenie a zavedenie sekundárnych trhov (odôvodnenie 16), objasnenie, že environmentálne riziko má byť súčasťou posúdenia bezpečnosti výrobku (odôvodnenie 11) a zahrnutie poskytovateľov logistických služieb do rozsahu pôsobnosti nariadenia, čo umožní účinnejší dohľad nad trhom;

4.3. víta osobitné povinnosti pre online trhy v rámci nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov. Upozorňuje však, že je potrebné odstrániť medzery. Je potrebné bližšie vymedziť povinnosti a predovšetkým by sa malo zvážiť podrobenie trhov článku 5 a zvýšenie úrovne ich zodpovednosti na úroveň dovozcu (alebo v relevantných prípadoch distribútora), aby sa tak zabránilo tomu, že platformy budú obchádzať nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a súčasný návrh aktu o digitálnych službách. Odporúča, aby online trhy boli zároveň povinné monitorovať (oznamovať a odstraňovať) výrobky predávané prostredníctvom svojich sprostredkovateľov, ako sa uvádza v akte o digitálnych službách, s cieľom zbaviť vnútroštátne orgány presadzovania práva bremena súvisiaceho s postupmi oznamovania a sťahovania z trhu. Zároveň by privítal objasnenie toho, či sa povinnosti v rámci aktu o digitálnych službách budú uplatňovať osobitne a dodatočne k nariadeniu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, alebo ako jeho doplnok;

4.4. podporuje prísnejšie požiadavky na vysledovateľnosť a zdôrazňuje, že členské štáty musia mať k dispozícii vhodné nástroje na účinné sledovanie. V tejto súvislosti môžu nové právomoci Komisie prijímať vykonávacie opatrenia a stanoviť konkrétne požiadavky na vysledovateľnosť potenciálne posilniť aj ochranu spotrebiteľa;

4.5. podporuje posilnenie postupov spätného prevzatia výrobkov, no domnieva sa, že by sa mala zaviesť povinnosť zakaždým zverejniť oznámenia o spätnom prevzatí. V prípadoch, keď si spotrebitelia zakúpili výrobok a venovali ho ako dar alebo ho zakúpili na trhu s použitým tovarom, by inak dobre fungujúci systém priamych oznámení o spätnom prevzatí kupujúcim mohol zlyhať, pretože skutočný používateľ výrobku nedostane priame oznámenie o spätnom prevzatí;

4.6. vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty nie sú povinné zbierať a poskytovať kvalitnejšie údaje o nehodách a ujme, pričom databáza na úrovni EÚ s informáciami o ujme by uľahčila nákladovo efektívne vykonávanie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a následne dosiahnutie jeho správneho vyhodnotenia. Používanie údajov zo systému RAPEX na zaznamenávanie počtu prípadov ujmy, ktorú spotrebitelia utrpeli, je problematické, pretože skupiny výrobkov súvisiace s najvyšším počtom prípadov ujmy nevykazujú veľkú koreláciu s oznámeniami v systéme RAPEX. Tento problém je ďalej zdôraznený v podkladovej štúdii na posúdenie vplyvu, v ktorej sa uvádza, že „údaje zo systému RAPEX nemožno jednoducho použiť ako zástupnú hodnotu pre trendy v oblasti bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov […]“. ( 8 ) V nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov by sa preto malo od členských štátov vyžadovať, aby na základe spoločnej metodiky zbierali a vymieňali si údaje o ujme spojenej so spotrebnými výrobkami, a to s cieľom vytvoriť reprezentatívnu databázu pokrývajúcu jednotný trh. Program pre jednotný trh by mohol poskytnúť solídny finančný základ pre celoeurópsky dohľad nad ujmou spôsobenou výrobkami. Presunutie tejto záťaže na hospodárske subjekty – ako sa uvádza v návrhu – bez jasnej celoeurópskej stratégie presadzovania pravdepodobne nebude uspokojivé;

4.7. domnieva sa, že nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov by malo umožniť stanovenie kritérií chemickej bezpečnosti pre výrobky, na ktoré sa vzťahujú dané právne predpisy. V súčasnej smernici o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa neuvádza, čo predstavuje „bezpečný“ výrobok, pokiaľ ide o chemické látky. Nie je jasné, či nariadenie prinesie v tejto súvislosti väčšiu zrozumiteľnosť. EÚ napríklad zakazuje používanie karcinogénnych chemických látok pri výrobe hračiek, ale nie pri výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa, aj keď je riziko expozície často podobné. EHSV ( 9 ) podporuje cieľ Komisie smerovať k životnému prostrediu bez toxických látok stanovený v stratégii s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti, ktorý by sa mal dosahovať v rámci vykonávania nariadenia o všeobecnej bezpečnosti výrobkov ( 10 )

4.8. podporuje skutočnosť, že riziká týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť spotrebiteľa, teraz budú súčasťou koncepcie bezpečnosti. To zahŕňa včasné zavedenie pojmu „zhoda v prevádzke“ – keďže aktualizácie softvéru vedú k zmenám vo výrobku, po určitom čase je takýto výrobok potrebné preveriť. Ide o naliehavú potrebu, keďže čoraz viac spotrebiteľských výrobkov možno pripojiť k internetu, čím sa zvyšuje riziko hackovania a zneužitia, a teda aj potenciálne riziká pre bezpečnosť. Vymedzenia pojmu bezpečný výrobok by však mali obsahovať jasný odkaz na takéto požiadavky a kritériá;

4.9. domnieva sa, že dohľad nad trhom by mal byť podľa možnosti na rovnakej úrovni v rámci všetkých odvetví. Uvedené zmeny treba dôkladne preskúmať, aby sa zabezpečilo, že orgány presadzovania práva (vo všetkých príslušných odvetviach) budú mať k dispozícii primeraný súbor nástrojov a že sa zároveň vytvoria silné väzby s colnou úniou. Napriek tomu, že dôraz na dohľad nad trhom na základe rizika je vítaný, bude nevyhnutné, aby orgány vykonávali aj primerané náhodné kontroly s cieľom optimalizovať ochranu a predchádzať škodám spôsobeným spotrebiteľom. V opačnom prípade budú nebezpečné výrobky, o ktorých nie je známe, že sú nebezpečné, odhalené až po tom, ako spotrebiteľom spôsobia škodu;

4.10. je presvedčený, že vymedzenie pojmov, podmienky a systémy musia byť v súlade s rôznymi nástrojmi v oblasti bezpečnosti výrobkov a zároveň umožňovať potrebné variácie v závislosti od konkrétnej kategórie výrobkov (hračky, kozmetika, elektronika atď.);

4.11. víta skutočnosť, že došlo k sprísneniu vymedzenia bezpečných noriem v rámci celého procesu normalizácie, aby sa tak normy vypracúvali včas a aby mali členské štáty možnosť vzniesť námietky proti normám, ktoré nezaisťujú bezpečnosť spotrebiteľov, a teda nedodržiavajú daný mandát. S cieľom zabezpečiť, aby normalizácia spĺňala potreby spotrebiteľov a nevyužívala sa na vytláčanie malých subjektov z trhu, je veľmi dôležité zaistiť nepretržitú podporu efektívneho zapájania spotrebiteľov a sektora MSP do európskej normalizácie ( 11 )

4.12. víta skutočnosť, že povinnosti stanovené v nariadení o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa budú vzťahovať na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, pričom sa zakotví zásada, že bezpečnosť nemôže podliehať „ľahším“ režimom a že každý spotrebiteľský výrobok musí byť bezpečný. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že názory MSP boli v konzultačnej fáze nedostatočne zastúpené, čo ešte prehĺbilo narušenia, ktoré už existujú na trhu. Ďalej konštatuje, že údaje uvedené v kapitole 3 „Finančný vplyv“ týkajúce sa posúdenia vplyvu boli len približné. V záujme predchádzania akýmkoľvek budúcim narušeniam EHSV odporúča, aby sa v kľúčových ukazovateľoch výkonnosti pre ročné podávanie správ členskými štátmi (podľa článku 22 ods. 1) kvantifikovali vplyvy na MSP a mikropodniky;

4.13. uznáva, že MSP, a najmä mikropodniky, môžu byť týmito opatreniami neprimerane ovplyvnené v dôsledku nižšieho obratu a menšieho ľudského kapitálu na vykonávanie povinností ( 12 ) . Víta skutočnosť, že v súčasnom legislatívnom rámci sa riešia niektoré z ich konkrétnych potrieb, a to najmä prostredníctvom: sankčného režimu, ktorý pri ukladaní pokút zohľadňuje veľkosť podniku [článok 40 ods. 2 písm. h)] a presadzuje primerané sankcie, a systému dohľadu nad trhom založeného na riziku, ktorý zabraňuje znevýhodneniu menších spoločností ( 13 ) . EHSV by však privítal prijatie opatrení na podporu MSP, a najmä mikropodnikov, pri plnení ich povinností – vrátane obdobia poskytovania finančnej podpory –, a to prostredníctvom jasných a užitočných usmernení, poradenstva a príslušnej odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť, aby MSP neboli pri úsilí zameranom na dodržiavanie predpisov znevýhodnené v porovnaní s väčšími subjektmi s lepšími zdrojmi;

4.14. víta skutočnosť, že všetci spotrebitelia budú mať prístup k informáciám týkajúcim sa identifikácie výrobku, povahy rizika a prijatých opatrení ( 14 ) , najmä prostredníctvom portálu Safety Gate ( 15 ) , upozorňuje však, že by to nemalo viesť k požiadavke, aby spotrebitelia zmierňovali svoje riziká získavaním týchto poznatkov pred nákupom [v zmysle toho, čo možno interpretovať ako „racionálne očakávania spotrebiteľa týkajúce sa bezpečnosti“, článok 7 ods. 3 písm. i). Okrem toho by databázy a oznámenia mali byť ľahko dostupné zraniteľným spotrebiteľom, ako aj spotrebiteľom so zdravotným postihnutím;

4.15. konštatuje, že podľa článku 8 ods. 11 sú výrobcovia povinní využívať portál Safety Business Gateway na okamžité upozornenie spotrebiteľov na riziká pre ich zdravie a bezpečnosť a na informovanie orgánov dohľadu nad trhom. Opätovne pripomína, že nariadením by sa malo konkrétne zabezpečiť, aby skutočnosť, že sú tieto informácie dostupné, priamo ani nepriamo neukladala spotrebiteľom povinnosť nahliadať do databázy, ktorá môže ovplyvniť to, či sa výrobok považuje za nebezpečný, alebo nie. Okrem toho by mali byť oznámenia ľahko dostupné zraniteľným spotrebiteľom a spotrebiteľom so zdravotným postihnutím;

4.16. privítal by jasnejšie vymedzenie pojmov a podrobnosti týkajúce sa rozdielov medzi portálom Safety Gate (článok 24, prostredníctvom ktorého členské štáty vydávajú oznámenia) a portálom Safety Business Gateway (článok 25, prostredníctvom ktorého hospodárske subjekty poskytujú orgánom presadzovania práva a spotrebiteľom informácie o bezpečnosti svojich výrobkov), ako aj spôsobu, akým môžu tieto portály spolupracovať;

4.17. víta možnosť spotrebiteľov podávať sťažnosti vnútroštátnym orgánom ( 16 ) a takisto možnosť informovať portál Safety Gate o rizikách ( 17 ) , ktorými je potrebné sa zaoberať. Žiada o poskytnutie primeraných finančných prostriedkov, aby bolo možné všetky tieto sťažnosti náležite preskúmať a prispieť tak k účinnej ochrane spotrebiteľov. Víta prepojenie tohto mechanizmu podávania sťažností s potrebou, aby výrobcovia prešetrili prijaté sťažnosti (článok 8 ods. 2) a prijali nápravné opatrenia, ak sa domnievajú alebo majú dôvod domnievať sa, že výrobok, ktorý uviedli na trh, môže byť nebezpečný (článok 8 ods. 10).

V Bruseli 20. októbra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Smernica 2001/95/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4).

(2) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 a zrušuje smernica Rady 87/357/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES [2021/0170(COD)].

(3) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy [COM(2020) 696 final].

(4) Odôvodnenie 2, nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov.

(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1020 z 20. júna 2019 o dohľade nad trhom a súlade výrobkov a o zmene smernice 2004/42/ES a nariadení (ES) č. 765/2008 a (EÚ) č. 305/2011 (Ú. v. EÚ L 169, 25.6.2019, s. 1).

(6) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-004_is_it_safe_to_shop_on_online_marketplaces.pdf, s. 15.

(7) Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, s. 13.

(8) https://ec.europa.eu/info/files/study-support-preparation-evaluation-gpsd-well-impact-assessment-its-revision-part-1-evaluation_en, s. 40.

(9) Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 181.

(10) https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/eesc-2020-05343-00-00-ac-tra-sk.docx/content

(11) Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12, príloha III.

(12) Study to support the preparation of an evaluation of the General Product Safety Directive as well as of an impact assessment on its potential revision (Štúdia na účely prípravy hodnotenia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ako aj posúdenia vplyvu jej prípadnej revízie), s. 11 a 320. Pozri aj návrh nariadenia [COM(2021) 346 final] s. 13.

(13) Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12, príloha III.

(14) Článok 31.

(15) Článok 32 ods. 1.

(16) Článok 31 ods. 4

(17) Článok 32 ods. 2