V súlade so záväzkom, ktorý na seba prevzala na londýnskej konferencii vo februári 2016, vyčlenila Komisia 454 miliónov EUR na humanitárne operácie v Sýrii a v susedných krajinách.

V tejto správe sa uvádzajú hlavné činnosti a výsledky politík Únie v oblasti humanitárnej pomoci, ktoré sa v roku 2016 realizovali prostredníctvom Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (GR ECHO). Táto správa je vypracovaná podľa článku 19 nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci, v ktorom sa od Komisie vyžaduje predložiť Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu so súhrnom opatrení financovaných v priebehu predchádzajúceho roka.

Tak ako v predchádzajúcich rokoch, reakcia na humanitárnu krízu v Afrike bola ďalšou významnou súčasťou humanitárnej pomoci EÚ. Pozornosť sa zamerala najmä na zložité núdzové situácie v regióne Sahel a v Africkom rohu, ako aj v regióne Čadského jazera, kde niekoľko dlhotrvajúcich konfliktov zatienilo krízu potravinovej bezpečnosti. Komisia vyčlenila celkovo 747 miliónov EUR na krízy v subsaharskej Afrike. Najväčšia časť prostriedkov putovala do Sudánu a Južného Sudánu

(192 miliónov EUR), do Afrického rohu (203 miliónov EUR), a do západnej Afriky (140 miliónov EUR). Ústredným bodom stratégie Komisie v Africkom rohu a v regióne Sahel bolo zabezpečiť úzke väzby s EÚ v oblasti rozvojovej pomoci s cieľom posilniť odolnosť zasiahnutých spoločenstiev. EÚ zostala aj naďalej veľmi aktívnym poskytovateľom humanitárnej pomoci v Stredoafrickej republike (SAR), v súlade s konzistentným angažovaním sa EÚ za záujmy SAR. Obetiam konfliktu v krajine samotnej, ako aj utečencom v susedných krajinách poskytovala krátkodobú a dlhodobú pomoc a podporu budovania odolnosti.

Irak, širší región Blízkeho východu a severná Afrika

EÚ zohrala kľúčovú úlohu pri poskytovaní pomoci obetiam konfliktu v Iraku (159 mil. EUR) a bola na čele medzinárodného úsilia o podporu, napr. aj na podujatí na vysokej úrovni na Valnom zhromaždení OSN, ktoré usporiadal komisár Stylianides. EÚ prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany pomáhala pri rozmiestňovaní a koordinácii materiálnej pomoci z členských štátov EÚ v konfliktných oblastiach okolo Mosulu.

Okrem toho EÚ aj naďalej poskytovala významnú podporu humanitárnym operáciám v Jemene (70 miliónov EUR), kde sa situácia zhoršovala z hľadiska základných humanitárnych potrieb a dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva, a v Palestíne (25 miliónov EUR). V severnej Afrike pokračovala podpora pri uspokojovaní humanitárnych potrieb západosaharských utečencov a obyvateľov postihnutých konfliktom v Líbyi.

Ukrajina

EÚ bola naďalej jedným z najväčších poskytovateľov humanitárnej pomoci súvisiacej s krízou na Ukrajine, a to poskytovaním potravín, prístrešia, zdravotnej starostlivosti a psychologickej pomoci najzraniteľnejším ľuďom, ktorí trpia v dôsledku konfliktu na východnej Ukrajine. Celkovo bolo vyčlenených 28,4 milióna EUR ako humanitárna reakcia na krízu.

Reakcia na prírodné katastrofy

Reagovať na prírodné katastrofy rýchlo a efektívne bolo kľúčovou prioritou pre Komisiu aj v roku 2016. Čerpalo sa z humanitárnej pomoci, ktorú poskytli partnerské organizácie, a z mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorým sa uľahčuje a koordinuje materiálna pomoc členských štátov prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC).

Kľúčovou prioritou v roku 2016 bola reakcia na fenomén El Niño, jeden z najhorších, aké boli doteraz zaznamenané. Komisia vyčlenila 298 miliónov EUR na núdzovú humanitárnu pomoc pre ľudí postihnutých javom El Niño.

Komisia bola pripravená poskytnúť podporu aj v prípade náhlych katastrof. EÚ poskytla finančné prostriedky najmä na podporu obetí tropického cyklónu Winston na Fidži a v Papue-Novej Guinei, ako aj pomoc ľuďom postihnutým zemetrasením, ktoré zasiahlo Ekvádor v roku 2016, vo forme humanitárnej pomoci a aj mobilizácie európskej pomoci v oblasti civilnej ochrany.

Prierezové otázky

Vzdelávanie v núdzových situáciách

Podpora vzdelávania v núdzových situáciách bola v posledných rokoch významnou prioritou Komisie. V roku 2016 vyčlenila Komisia viac ako 4 % počiatočného rozpočtu na humanitárnu pomoc na vzdelávacie programy v humanitárnych krízach v súlade so záväzkami, ktoré komisár Stylianides prijal na začiatku svojho mandátu.

Svetový humanitárny samit

Komisia sa aktívne zúčastnila na Svetovom humanitárnom samite (SHS), ktorý sa konal 23. – 24. mája 2016 v Istanbule. EÚ prijala približne 100 záväzkov. Zahŕňali okrem iného novú rozvojovo orientovanú politiku v súvislosti s núteným vysídľovaním obyvateľstva; nové usmernenia k humanitárnej ochrane; aktívne zapojenie a prihlásenie sa do tzv. veľkej dohody (Grand Bargain) s cieľom zlepšiť účinnosť a efektívnosť pomoci; pokračovanie financovania vzdelávania v núdzových situáciách z rozpočtu na humanitárnu pomoc; ako aj podpísanie Charte o začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím do humanitárnej činnosti a charty o urbánnej kríze .

Veľká dohoda

Počas príprav na svetový humanitárny samit, ako aj v prvom roku plnenia jej záväzkov zohrávala Komisia vedúcu úlohu v rokovaniach o tzv. veľkej dohode. Darcovia a vykonávacie agentúry sa veľkou dohodou zaviazali k balíku opatrení, ktorými sa má zvýšiť účinnosť humanitárnej činnosti v duchu spoločných opatrení a spoločných záväzkov. Okrem svojej úlohy podporovať tzv. veľkú dohodu ako celok sa Komisia podieľa na organizovaní nestranných a komplexných posúdení humanitárnych potrieb v jednotlivých pracovných oblastiach. Pracovné oblasti sa považujú za mimoriadne dôležité, pretože sa nimi vytvára základ strategického plánovania a financovania, ako aj cielenej a účinnej humanitárnej reakcie.

Vzťah medzi humanitárnou oblasťou a rozvojom

Dôležitosť vzťahu medzi humanitárnou pomocou a rozvojom stála v popredí diskusií viacerých kľúčových multilaterálnych podujatí a diskusií na európskej úrovni. V roku 2016 sa v tejto súvislosti zaznamenal pokrok na politickej úrovni (napr. obnovený Európsky konsenzus o rozvoji, Svetový humanitárny samit a tzv. veľká dohoda).