EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli28. 10. 2020 COM(2020) 677 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ZÁRUKÁCH KRYTÝCH VŠEOBECNÝM ROZPOČTOM



Situácia k 31. decembru 2019 {SWD(2020) 241 final}



Obsah 1.ÚVOD 2.Operácie zaručené rozpočtom EÚ a mechanizmy krízového riadenia v eurozóne, ktoré nie sú kryté rozpočtom EÚ 2.1Úvery, ktoré Európska únia poskytuje na makroekonomické ciele 2.2Úvery na mikroekonomické ciele 2.3Financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) v nečlenských štátoch (ďalej len „vonkajšie financovanie zo strany EIB“), na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ (ELM) 2.4Financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) a Európskym investičným fondom (ďalej len „EIF“) v členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ – Európsky fond pre strategické investície (EFSI) 2.5Vonkajší investičný plán (EIP) a Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) 2.6Mechanizmy krízového riadenia, ktoré nie sú kryté rozpočtom EÚ 3.Vývoj zaručených operácií 3.1 Operácie riadené priamo Komisiou.............................................................................. 10 3.1.1Európsky finančný stabilizačný mechanizmus( (EFSM) 3.1.2Nástroj na podporu platobnej bilancie 3.1.3Úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFP) 3.1.4Úvery Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu 3.2Vývoj operácií vonkajšieho financovania zo strany EIB 4.Riziká kryté rozpočtom EÚ 4.1Vymedzenie rizika 4.2Zloženie celkového rizika

4.3Ročné riziko kryté rozpočtom EÚ 4.3.1Expozícia voči členským štátom 4.3.2Expozícia voči tretím krajinám 5.Aktivácia a platba záruk 5.1Dlhová služba nepokrytá Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia (úvery Euratomu pre členské štáty, EFSM a platobná bilancia) 5.1.1Platby z hotovostných zdrojov 5.1.2Platby z rozpočtu EÚ 5.2Žiadosti adresované Garančnému fondu pre vonkajšie opatrenia a vymáhanie pohľadávok (ELM, makrofinančná pomoc a úvery Euratomu pre tretie krajiny) 5.3 Vývoj Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia v roku 2019............................... 21 6.Európsky fond pre strategické investície (EFSI) v roku 2019 6.1 Účtovná závierka záručného fondu EFSI k 31. decembru 2019 6.2 Operácie EFSI v rámci záruky EÚ 6.3 Financovanie záručného fondu EFSI 6.4 Uplatnenie a využívanie záruky EÚ 7.Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) v roku 2019 7.1Investičné programy 7.2Záručný fond EFSD 1.ÚVOD

Cieľom tejto správy je monitorovať podmienené záväzky, ktorým je vystavený rozpočet EÚ v dôsledku poskytnutých záruk pre úverové operácie a podporu investícií vykonávané priamo Európskou úniou alebo nepriamo prostredníctvom záruky EÚ. Táto správa sa podáva v súlade s článkom 149 predchádzajúceho nariadenia o rozpočtových pravidlách. Táto správa o rozpočtových zárukách EÚ a súvisiacich rizikách za rok 2019 sa preto predkladá naposledy a bude nahradená budúcou schémou vykazovania stanovenou v článku 250 nového nariadenia o rozpočtových pravidlách. Správa má túto štruktúru: v oddiele 2 sa uvádzajú kľúčové prvky operácií zaručených rozpočtom EÚ; takisto sa v ňom opisuje niekoľko ďalších mechanizmov krízového riadenia, ktoré nepredstavujú riziko pre rozpočet EÚ. V oddiele 3 sa uvádza vývoj zaručených operácií riadených priamo Komisiou a zaručených vonkajších finančných operácií zo strany EIB (okrem operácií EFSI a EFSD, ktorými sa osobitne zaoberajú oddiely 6 a 7). V oddiele 4 sa poukazuje na hlavné riziká kryté rozpočtom EÚ. V oddiele 5 je opísaná aktivácia záruk a vývoj Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“) , v oddiele 6 je opísaný vývoj Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) a v oddiele 7 je opísaný vývoj Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (EFSD). Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie (SWD) so súborom podrobných tabuliek a vysvetliviek. 2.Operácie zaručené rozpočtom EÚ a mechanizmy krízového riadenia v eurozóne, ktoré nie sú kryté rozpočtom EÚ Riziká, ktoré sú kryté rozpočtom EÚ, vyplývajú z rôznych operácií poskytovania úverov a záruk, ktoré možno rozdeliť do štyroch kategórií: 2.1Úvery, ktoré Európska únia poskytuje na makroekonomické ciele Tieto úvery zahŕňajú: 1) úvery v rámci makrofinančnej pomoci (ďalej len „MFP“) tretím krajinám; 2) úvery na podporu platobnej bilancie členských štátov, ktoré nie sú členmi eurozóny a majú ťažkosti s platobnou bilanciou a 3) úvery v rámci Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (ďalej len „EFSM“) na podporu všetkých členských štátov, ktoré zažívajú ťažké ekonomické a finančné otrasy spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré nedokážu ovplyvniť, alebo sú takýmito ekonomickými a finančnými otrasmi vážne ohrozené. Sú aktivované v spojení s finančnou podporou Medzinárodného menového fondu (MMF). 2.2Úvery na mikroekonomické ciele Tento bod je venovaný úverom Euratomu . Úverový nástroj Euratomu možno použiť na: • [v členských štátoch]: investície do jadrových elektrární a do priemyselných zariadení v jadrovom palivovom cykle a • [v určitých nečlenských krajinách]: investície na zlepšenie bezpečnosti a efektívnosti jadrových elektrární, ktoré existujú alebo ktoré sa stavajú, ako aj na projekty vyraďovania z prevádzky . 2.3Financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) v nečlenských štátoch (ďalej len „vonkajšie financovanie zo strany EIB“), na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ (ELM) EÚ v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov (ELM) poskytuje záruku z rozpočtu EÚ, aby EIB umožnila zvýšiť jej poskytovanie úverov mimo EÚ na podporu politík EÚ. V rámci mandátu ELM sa podporuje činnosť EIB v predvstupových krajinách, krajinách východného a južného susedstva, Ázii, Latinskej Amerike a Juhoafrickej republike. V súčasnom období mandátu ELM (2014 – 2020) sa z rozpočtu EÚ poskytuje záruka za 32,3 miliardy EUR operácií EIB. Európsky parlament a Rada prijali 14. marca 2018 rozhodnutie (EÚ) 2018/412, ktorým sa mení rozhodnutie č. 466/2014/EÚ v súvislosti so strednodobým preskúmaním mandátu ELM, a to najmä so zvýšením maximálneho stropu pre súčasný mandát ELM z 27 miliárd na 32,3 miliardy EUR. Týmto preskúmaním sa pridáva nový cieľ zameraný na dlhodobú ekonomickú odolnosť utečencov, migrantov, hostiteľských a tranzitných komunít a komunít pôvodu ako strategická reakcia na riešenie základných príčin migrácie. Záruka EÚ pre EIB pokrýva riziká štátnej a politickej povahy spojené s jej finančnými operáciami vykonávanými mimo Únie na podporu vonkajších politických cieľov Únie. EIB okrem toho na vlastné riziko financuje investičné operácie mimo Únie, ako aj činnosti podľa osobitných mandátov, napríklad v krajinách AKT. V záujme podpory vonkajšej činnosti Únie a s cieľom umožniť EIB financovanie investícií mimo Únie bez toho, aby táto činnosť nepriaznivo ovplyvnila jej úverové postavenie, sa pri väčšine operácií EIB mimo Únie využíva rozpočtová záruka EÚ. Garančný fond pre vonkajšie opatrenia Na poskytovanie zaručeného vonkajšieho financovania zo strany EIB, úverov v rámci makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu tretím krajinám sa od roku 1994 poskytuje krytie z Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“), kým úvery na podporu platobnej bilancie, úvery EFSM a úvery Euratomu pre členské štáty sa kryjú priamo z rozpočtu EÚ. Garančný fond je určený na krytie nesplácaných úverov a záruk za úvery, ktoré boli poskytnuté nečlenským štátom alebo na projekty v nečlenských štátoch. Bol založený s cieľom: · poskytovať „likvidnú rezervu“ s cieľom predísť požiadavkám na rozpočet EÚ vždy, keď dôjde k nesplácaniu alebo k oneskoreniu splácania zaručeného úveru, ako aj

· vytvoriť nástroj rozpočtovej disciplíny prostredníctvom stanovenia finančného rámca na vypracovanie politiky EÚ pre oblasť záruk za úvery EÚ a EIB poskytované tretím krajinám . Ak sa tretie krajiny stanú členskými štátmi, úvery týchto krajín už nie sú kryté garančným fondom a riziko musí znášať priamo rozpočet EÚ. Rezervy fondu sa tvoria z rozpočtu EÚ a musia sa udržiavať na určitej percentuálnej úrovni zostatkovej sumy úverov a záruk za úvery krytej týmto garančným fondom. Táto percentuálna úroveň, známa ako cieľová úroveň, v súčasnosti predstavuje 9 %. Ak nie sú zdroje garančného fondu dostatočné, poskytnú sa potrebné zdroje z rozpočtu EÚ. Aktíva garančného fondu spravuje EIB. 2.4Financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) a Európskym investičným fondom (ďalej len „EIF“) v členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ – Európsky fond pre strategické investície (EFSI) Európsky fond pre strategické investície (EFSI) je kľúčovým prvkom Investičného plánu pre Európu a zameriava sa na zvýšenie dlhodobého hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti v Európskej únii. Záruka EÚ sa vzťahuje na operácie financovania a investičné operácie, ktoré podpísala EIB v rámci hlavnej časti okna pre infraštruktúru a inovácie (ďalej len „IIW“) a EIF v rámci okna pre MSP (ďalej len „SMEW“) a podokna IIW MSP/MidCap na financovanie investícií. Časť celkových operácií EFSI je krytá zárukou EÚ, zatiaľ čo ďalšiu časť vykonáva na vlastné riziko skupina EIB. EIB a EIF sú zodpovedné za posudzovanie a monitorovanie rizika jednotlivých operácií a predkladajú správu Komisii a Európskemu dvoru audítorov. Záručný fond Európskeho fondu pre strategické investície (záručný fond EFSI) Podľa článku 12 nariadenia o EFSI záručný fond EFSI predstavuje vankúš likvidity, z ktorého sa v prospech EIB uhrádzajú prostriedky v prípade, že dôjde k uplatneniu záruky EÚ. V súlade s dohodou o EFSI medzi EÚ a EIB sa uplatnenie záruky hradí zo záručného fondu EFSI, ak výška uplatnenia presahuje finančné prostriedky, ktoré má EIB k dispozícii na účte EFSI. Účet EFSI, ktorý spravuje EIB, bol zriadený na účely vyberania príjmov a vymožených súm EÚ vyplývajúcich z operácií EFSI v rámci záruky EÚ, pričom sa z neho uhrádza uplatnenie záruky EÚ do výšky disponibilného zostatku. Cieľová suma záručného fondu EFSI bola stanovená na 35 % celkových záručných záväzkov EÚ. Z posúdenia rizík jednotlivých produktov podporovaných zárukou EÚ vyplýva, že rozpočet Únie by bol pri tejto cieľovej miere celkovo primerane chránený pred potenciálnymi uplatneniami záruky EÚ, a to s prihliadnutím na vrátené sumy, príjmy a spätné toky prostriedkov z operácií EIB. Záručný fond EFSI sa dopĺňa postupne s prihliadnutím na zvýšenie expozície, ktorú kryje záruka EÚ. Podľa článku 12 ods. 4 zdroje záručného fondu EFSI spravuje priamo Komisia a investujú sa v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, pričom sa dodržiavajú primerané prudenciálne pravidlá. Viac informácií o EFSI nájdete v oddiele 6 – Európsky fond pre strategické investície (EFSI) v roku 2019. 2.5Vonkajší investičný plán (EIP) a Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) Európska komisia navrhla 14. septembra 2016 vonkajší investičný plán (EIP) na podporu investícií v partnerských krajinách EÚ v Afrike a v regióne susedstva EÚ s cieľom posilniť partnerstvá a prispieť k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, čo pomôže riešiť základné príčiny migrácie. Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) je prvým pilierom vonkajšieho investičného plánu (EIP) a poskytuje integrovaný finančný balík na podporu investícií verejných finančných inštitúcií a investícií v súkromnom sektore. Tým, že EFSD bude sprístupnený rôznym implementujúcim partnerom, je schopný zmobilizovať oveľa viac verejných a súkromných investícií v cieľových krajinách, ako by to bolo inak možné. Skladá sa: – z rozpočtovej záruky a – nástrojov kombinovaného financovania. Nariadenie EFSD nadobudlo účinnosť 26. septembra 2017. O záruke EFSD Záruka EFSD sa používa na zníženie rizík pre investície do udržateľného rozvoja v partnerských krajinách, čím sa prispeje k mobilizácii investícií, najmä zo súkromných zdrojov.

Záruka je určená na mobilizáciu súkromných investícií v hodnote 1,54 miliardy EUR. Táto suma bola pridelená na 28 navrhovaných investičných programov, od ktorých sa očakáva, že zmobilizujú až 17,5 miliardy EUR udržateľných investícií v partnerských krajinách (veľká časť zo súkromných zdrojov). Záruka môže: – prilákať finančné prostriedky na časť počiatočného kapitálu („vlastný kapitál“ alebo „rizikový kapitál“) potrebného na rozbehnutie projektu; – slúžiť ako záložné právo (záruka) na splatenie časti úveru, ak dlžníkovi vznikajú straty a nespláca úver. Záručný fond EFSD Záručný fond EFSD predstavuje vankúš likvidity, z ktorého sa v súlade s kapitolou III nariadenia (EÚ) 2017/1601 vyplácajú oprávnené protistrany v prípade výzvy na uplatnenie záruky EFSD po uzavretí dohôd o záruke s oprávnenými protistranami a v súlade s príslušnými ustanoveniami. Zdroje záručného fondu EFSD riadi priamo Komisia a investujú sa v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, pričom sa dodržiavajú primerané prudenciálne pravidlá. Záručný fond EFSD je financovaný z príspevkov z rozpočtu Únie a z Európskeho rozvojového fondu (ERF), ako aj z dobrovoľných príspevkov členských štátov a iných prispievateľov a z ďalších zdrojov financovania v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2017/1601. Výška rezerv je stanovená na 50 % celkových záväzkov záruky EFSD krytých zo všeobecného rozpočtu Únie. Viac informácií o EFSD nájdete v oddiele 7 tejto správy – Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) v roku 2019. 2.6Mechanizmy krízového riadenia, ktoré nie sú kryté rozpočtom EÚ V rámci reakcie na krízu bolo zriadených niekoľko ďalších mechanizmov, ktoré však nepredstavujú riziko pre rozpočet EÚ a ďalej sa uvádzajú len pre úplnosť: – úverový nástroj pre Grécko, ktorý je financovaný prostredníctvom bilaterálnych úverov od ostatných členských štátov eurozóny pre Grécko, je centrálne spravovaný Komisiou. – Európsky nástroj finančnej stability (ďalej len „ENFS“): ENFS bol vytvorený členskými štátmi eurozóny v júni 2010 ako dočasný záchranný mechanizmus s cieľom poskytovať finančnú pomoc členským štátom eurozóny v rámci programu makroekonomických úprav. Zmluva o zriadení trvalého záchranného mechanizmu – Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) – nadobudla účinnosť 27. septembra 2012. Od 1. júla 2013 ENFS pokračuje vo svojich prebiehajúcich programoch pre Grécko (spolu s MMF a niektorými členskými štátmi), ako aj pre Írsko a Portugalsko (spolu s MMF, niektorými členskými štátmi a EÚ/EFSM), ale už nie je zapojený do nových programov financovania alebo nových dohôd o úverovom mechanizme. – Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS): Európsky mechanizmus pre stabilitu je dôležitou súčasťou komplexnej stratégie EÚ navrhnutej na zabezpečenie finančnej stability v eurozóne poskytnutím finančnej pomoci členským štátom eurozóny, ktoré majú finančné ťažkosti alebo ktorým takéto ťažkosti hrozia. Je to medzivládna organizácia založená podľa medzinárodného práva verejného so sídlom v Luxemburgu a s efektívnou úverovou kapacitou 500 miliárd EUR. 3.Vývoj zaručených operácií V tomto oddiele sa opisuje vývoj zaručených operácií, a to operácií riadených priamo Komisiou, ako aj operácií, ktoré riadi EIB.



Tabuľka 1: Celkové nesplatené sumy kryté rozpočtom EÚ k 31. decembru 2019 (v miliónoch EUR) Nesplatený kapitál Vzniknutý úrok Spolu % Členské štáty* Euratom 112,8 0,3 113,2 0,1 % Platobná bilancia 200,0 1,1 201,1 0,2 % EIB 932,6 7,0 939,6 1,2 % EFSM 46 800,0 594,4 47 394,4 58,5 % Medzisúčet za členské štáty** 48 045,4 602,9 48 648,3 60,1 % Tretie krajiny*** Makrofinančná pomoc 4 728,6 25,8 4 754,4 5,9 % Euratom 100,0 0,5 100,5 0,1 % EIB**** 27 324,8 138,2 27 463,0 33,9 % Medzisúčet za tretie krajiny 32 153,4 164,4 32 317,8 39,9 % Spolu 80 198,8 767,3 80 966,1 100 % * Toto riziko je kryté priamo z rozpočtu EÚ. Patria sem aj úvery Euratomu a EIB poskytnuté

členským štátom pred ich pristúpením k EÚ. ** Tento údaj nezahŕňa expozíciu záruky EÚ vo vzťahu k vyplateným, ale nesplateným operáciám EFSI, ktorá predstavovala k 31. decembru 2019 sumu 17,7 miliardy EUR. *** Riziko kryté garančným fondom je obmedzené na 24,5 miliardy EUR z dôvodu obmedzení záruk poskytnutých EIB v rámci každého mandátu na poskytovanie vonkajších úverov (ELM) (pozri oddiel 2.1.3 – Záruky poskytnuté EIB v súvisiacom pracovnom dokumente útvarov Komisie). **** Zahrnuté sú aj úvery EIB, ktoré nesplatili Sýria a letisko Enfidha (Tunisko) a ktoré boli preto postúpené EÚ

(suma: 426,36 milióna EUR nesplateného kapitálu). Hodnota týchto úverov bola v plnej miere znížená v účtovnej závierke EÚ za roky 2015, 2016, 2017, 2018 a 2019. V tabuľkách A1, A2a, A2b a A3 v pracovnom dokumente útvarov Komisie sú uvedené podrobnejšie informácie o týchto nesplatených sumách, najmä pokiaľ ide o stropy, vyplatené sumy alebo miery záruky.

3.1 Operácie riadené priamo Komisiou Finančnú podporu tretím krajinám a členským štátom v podobe bilaterálnych úverov financovaných z kapitálových trhov so zárukou z rozpočtu EÚ poskytuje Komisia na základe rôznych právnych aktov Rady alebo Rady a Európskeho parlamentu, v závislosti od sledovaných cieľov. Súlad medzi finančnou podporou pre tretie krajiny a celkovými cieľmi politiky vonkajšej činnosti EÚ zaisťuje Komisia a vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, ktorému pomáha Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Na účely financovania činností v oblasti poskytovania úverov, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Prijímanie a poskytovanie úverov sa uskutočňuje ako operácie „back to back“, čím sa zabezpečuje, aby rozpočet EÚ nebol vystavený žiadnemu úrokovému ani devízovému riziku. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom.

Tabuľka 1b: Operácie EÚ v roku 2019 (v miliónoch EUR)



Tabuľka 2: Nové operácie prijímania a poskytovania úverov (zaručené rozpočtom Únie) plánované na roky 2020 a 2021 (v miliónoch EUR) Nástroj 2020 2021 A. Operácie prijímania a poskytovania úverov zo strany Únie a Euratomu zaručené rozpočtom Únie 1. Makrofinančná pomoc (MFP) Únie tretím krajinám Operácie, o ktorých bolo rozhodnuté alebo sú plánované: Gruzínsko III – druhá splátka 20 Moldavsko IV – druhá splátka 20 Ukrajina MFP IV – druhá splátka 500 Súhrnná MFP [*] 1 500 1 500 Medzisúčet MFA 2 040 1 500 2. Úvery Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Operácie, o ktorých bolo rozhodnuté alebo sú plánované: Energoatom (Ukrajina) – tretia splátka 100 Energoatom (Ukrajina) – štvrtá splátka 100 Medzisúčet Euratom 200 0 3. Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) [**] Operácie, o ktorých bolo rozhodnuté alebo sú plánované: Írsko – tretie predĺženie 3 000 Portugalsko – tretie predĺženie 6 750 Medzisúčet EFSM 0 9 750 4. Platobná bilancia 0 0 5. Príjemcovia SURE (rôzne členské štáty EÚ) [***] 40 000 60 000 Medzisúčet A 42 240 71 250 B. Úvery Európskej investičnej banky zaručené rozpočtom Únie [****] 1. Predvstupové krajiny 887 678 2. Susedné a partnerské krajiny 2 334 1 816 3. Ázia a Latinská Amerika 597 266 4. Juhoafrická republika 66 50 Medzisúčet B 3 884 2 810 Celkový súčet 46 124 74 060 [*] Súhrnná MFP vzťahujúca sa na COVID-19 bude vyplatená v dvoch splátkach desiatim prijímateľským krajinám. Predpokladáme vyplatenie celej schválenej sumy vo výške 3 miliardy EUR, a to prvú splátku v roku 2020 a druhú v roku 2021. [**] Operácie predĺženia splatnosti pre Portugalsko a Írsko sa očakávajú v roku 2021 s celkovou sumou 9,75 miliardy EUR úverovou splatnosťou v júni (5 miliárd EUR) a v septembri (4,75 miliárd EUR). I***] Predpokladáme, že členské štáty si vyžiadajú maximálnu sumu 100 miliárd EUR, ktorá je k dispozícii v rámci nástroja SURE, pričom 40 miliárd EUR si vyžiadajú v roku 2020 a 60 miliárd EUR v roku 2021. V nariadení SURE sa stanovuje, že úvery sa môžu poskytovať do 31. decembra 2022. [****] Plánované ročné vyplatenia. Údaje získané od EIB 15. novembra. 2019. 3.1.1Európsky finančný stabilizačný mechanizmus( (EFSM) Vo svojich záveroch z 9. a 10. mája 2010 Rada ECOFIN predpokladala objem mechanizmu vo výške 60 miliárd EUR . Členské štáty eurozóny boli navyše pripravené v prípade potreby tieto zdroje doplniť. V článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 je zostatková suma úverov alebo úverových liniek, ktoré sa majú poskytnúť členským štátom, obmedzená na rezervu dostupnú v rámci stropu vlastných zdrojov pre platobné rozpočtové prostriedky. V nadväznosti na rozhodnutia Rady o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (do výšky 22,5 miliardy EUR) a Portugalsku (do výšky 26 miliárd EUR) bola Írsku vyplatená suma 22,5 miliardy EUR a Portugalsku suma 24,3 miliardy EUR (zvyšných 1,7 miliardy EUR nebolo vyplatených, keďže o ne portugalská vláda nepožiadala). V rámci mechanizmu EFSM teda zostáva kapacita vo výške 13,2 miliardy EUR na poskytnutie ďalšej pomoci, ak bude potrebná. Euroskupina/Rada ECOFIN v apríli 2013 rozhodli o predĺžení maximálnej váženej priemernej lehoty splatnosti úverov EFSM z 12,5 na 19,5 roka, vďaka čomu majú prijímajúce krajiny možnosť požiadať o predĺženie splatnosti úverov až do roku 2026 (po jednotlivých tranžiach). Vývoj v roku 2019 Žiadny vývoj 3.1.2Nástroj na podporu platobnej bilancie Strednodobá finančná pomoc EÚ v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie sa znovu aktivovala na konci roka 2008 na pomoc Maďarsku a následne Lotyšsku a Rumunsku s cieľom obnoviť dôveru na trhu v celkovej sume 14,6 miliardy EUR, z ktorých bolo vyplatených 13,4 miliardy EUR. Vývoj v roku 2019 Rumunsko vrátilo svoju poslednú tranžu vo výške 1 miliardy EUR v máji 2019 a Lotyšsko vrátilo tranžu vo výške 500 miliónov EUR takisto v máji 2019. Nesplatená suma úverov na podporu platobnej bilancie sa tak v roku 2019 znížila z 1,7 miliardy EUR na 200 miliónov EUR.

V rámci nástroja na podporu platobnej bilancie ešte z celkového stropu 50 miliárd EUR zostávala k 31. decembru 2019 kapacita vo výške 49,8 miliardy EUR na poskytnutie ďalšej pomoci, ak by bola potrebná. 3.1.3Úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFP) Rozhodnutia o makrofinančnej pomoci vo všeobecnosti prijímajú Európsky parlament a Rada (článok 212 ZFEÚ). Rada však môže prijať rozhodnutie na základe návrhu Komisie, keď si situácia v tretej krajine vyžaduje neodkladnú finančnú pomoc (článok 213 ZFEÚ). Tento postup sa použil v druhom balíku makrofinančnej pomoci Ukrajine v roku 2014.



Vývoj v roku 2019 Jordánske hášimovské kráľovstvo Druhý program Jordánska (MFP II) Memorandum o porozumení (MoP) a dohoda o úverovom mechanizme pre Jordánsko II boli podpísané 19. septembra 2017. Jordánske orgány 19. septembra 2017 vykonali aj ratifikáciu a úverová zmluva nadobudla platnosť 3. októbra 2017. Prvá tranža vo výške 100 miliónov EUR (zo schválených 200 miliónov EUR) z druhého programu Jordánska (MFP II) sa vyplatila 25. októbra 2017. Druhá a zároveň posledná tranža vo výške 100 miliónov EUR sa vyplatila 3. júla 2019. Tunisko Druhý program Tuniska (MFP II) Memorandum o porozumení (MoP) a dohoda o úverovom mechanizme pre Tunisko II boli podpísané 27. apríla 2017. Tuniské orgány 11. augusta 2017 vykonali ratifikáciu a úverová zmluva nadobudla platnosť 8. septembra 2017. Prvá tranža vo výške 200 miliónov EUR (zo schválených 500 miliónov EUR) z druhého programu Tuniska (MFP II)) sa vyplatila 25. októbra 2017. Posledné tranže, druhá a tretia, vo výške 150 miliónov EUR boli vyplatené 3. júla 2019 a 11. novembra 2019, v uvedenom poradí. Moldavská republika Európsky parlament a Rada sa 13. septembra 2017 rozhodli o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Moldavskej republike vo výške 100 miliónov EUR (až 60 miliónov EUR poskytnutých vo forme úverov a až 40 miliónov EUR vo forme grantov). Prvá tranža vo výške 20 miliónov EUR sa vyplatila v októbri 2019 a druhá tranža v júli 2020. Doplňujúce informácie Čo sa týka splátok, prijímajúce krajiny vrátili 52,13 milióna EUR: Albánsko (1,8 milióna EUR), Bosna a Hercegovina (14 miliónov EUR), Čierna Hora (0,3 milióna EUR) a Srbsko (36,03 milióna EUR). Nesplatená suma úverov v rámci makrofinančnej pomoci sa v období od 31. decembra 2018 do 31. decembra 2019 zvýšila zo 4,4 miliardy EUR na 4,7 miliardy EUR. Úvery pre Ukrajinu predstavujú 70 % celkovej expozície v rámci makrofinančnej pomoci. 3.1.4Úvery Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Úvery Euratomu poskytované členským štátom alebo niektorým oprávneným štátom mimo EÚ (v súčasnosti Ruskej federácii, Arménsku, Ukrajine) sú ohraničené stropom 4 miliardy EUR, z čoho sa už vyplatilo približne 92 %. Zo 4 miliárd EUR schválených rozhodnutím 77/270/Euratom zostáva 326 miliónov EUR. Ukrajina Úver pre Ukrajinu vo výške 300 miliónov EUR určený na bezpečnostnú modernizáciu existujúcich jadrových zariadení bol udelený rozhodnutím Komisie z 24. júna 2013. Úver je poskytnutý v úzkej spolupráci s EBOR, ktorá súčasne poskytuje ďalší úver vo výške 300 miliónov EUR. Pri týchto úveroch sa uplatňujú aj štátne záruky, ktoré pokrývajú 100 % nesplatenej sumy ku koncu roka. Prvá tranža úveru Euratomu vo výške 50 miliónov EUR bola vyplatená v máji 2017, druhá tranža úveru Euratomu vo výške 50 miliónov EUR bola vyplatená v júni 2018 a tretia tranža Euratomu vo výške 100 miliónov EUR bola vyplatená v júli 2020.

Bulharsko a Rumunsko Bulharsku sa poskytol úver vo výške 212,5 milióna EUR vo forme nástroja vo viacerých menách na modernizáciu jadrovej elektrárne Kozloduj (bloky 5 a 6). Úverová dohoda medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a AEZ „Kozloduj“ EAD bola podpísaná 29. mája 2000. K 31. decembru 2019 predstavovala nesplatená suma 16,9 milióna EUR. Rumunsku sa poskytol úver vo výške 223,5 milióna EUR vo forme nástroja vo viacerých menách na dokončenie bloku 2 jadrovej elektrárne Cernavoda. Úverová dohoda medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Societatea Nationala Nuclearelectrica S.A. bola podpísaná 11. júna 2004. K 31. decembru 2018 predstavovala nesplatená suma 95,9 milióna EUR. Od 1. januára 2007, keď sa Bulharsko a Rumunsko stali členskými štátmi, bolo zostávajúce riziko vyplývajúce z týchto operácií priamo kryté rozpočtom EÚ, a nie Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia. 3.2Vývoj operácií vonkajšieho financovania zo strany EIB Vývoj v roku 2019 Na základe mandátu EIB na poskytovanie vonkajších úverov (ELM) vzťahujúceho sa na roky 2014 – 2020 bola k 31. decembru 2019 schválená celková suma 22,44 miliardy EUR, z ktorej sa k uvedenému dátumu vyplatilo iba 7,99 miliardy EUR, takže nesplatený kapitál dosahoval 7,03 miliardy EUR (pozri tabuľku A3 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Ďalšie informácie o krajinách, na ktoré sa vzťahujú mandáty EIB, sú uvedené v tabuľkách A1, A3 a A4 v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Predchádzajúce mandáty EIB na poskytovanie vonkajších úverov sú uvedené v tabuľke A3 v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Nesplácanie úrokov a splátok úverov zo strany sýrskej vlády pokračovalo aj v roku 2019. Na pokrytie týchto nesplácaných súm EIB požiadala o prostriedky z garančného fondu (pozri bod 5.2 nižšie). Nesplatené sumy k 31. decembru 2019 v rámci rôznych nástrojov uvedených v tomto oddiele sa uvádzajú v tabuľke 1. 4.Riziká kryté rozpočtom EÚ 4.1Vymedzenie rizika Riziko, ktoré znáša rozpočet EÚ, vyplýva z nesplatenej sumy kapitálu a úrokov v súvislosti so zaručenými operáciami. Na účely tejto správy sa používajú dve metódy vyhodnocovania rizík, ktoré znáša rozpočet EÚ (či už priamo, alebo nepriamo cez garančný fond): –metóda „celkové kryté riziko“ je založená na súčte celkovej sumy nesplateného kapitálu v súvislosti s príslušnými operáciami k danému dátumu vrátane vzniknutého úroku, –rozpočtový prístup vymedzený ako „ročné riziko, ktoré znáša rozpočet EÚ“, je založený na výpočte maximálnej sumy ročných splatných platieb, ktoré by EÚ musela v danom rozpočtovom roku uhradiť za predpokladu, že by sa neplnili platobné záväzky zo žiadneho zo zaručených úverov . 4.2Zloženie celkového rizika Do roku 2010 bolo maximálne riziko týkajúce sa celkových krytých nesplatených súm spojené hlavne s úvermi poskytovanými tretím krajinám. Finančná kríza od roku 2011 výrazne ovplyvnila verejné financie členských štátov, čo viedlo k zvýšeniu poskytovania úverov EÚ s cieľom podporiť potreby verejného financovania v členských štátoch. V dôsledku toho sa zloženie rizika zmenilo. K 31. decembru 2019 sa 60,1 % celkovej nesplatenej sumy týkalo operácií prijímania pôžičiek súvisiacich s úvermi pre členské štáty, ktoré sú priamo kryté rozpočtom EÚ (v porovnaní so 45 % k 31. decembru 2010).

4.3Ročné riziko kryté rozpočtom EÚ Pokiaľ ide o nesplatené úvery k 31. decembru 2019 (pozri tabuľku 1 vyššie), maximálna suma, ktorú by musela EÚ zaplatiť v roku 2020 (priamo a cez garančný fond) – za predpokladu, že by sa nesplácali žiadne zaručené pôžičky – predstavuje 4 509 miliónov EUR. Táto suma predstavuje platby kapitálu a úrokov zo zaručených úverov splatné v roku 2020 za predpokladu, že nie je požiadané o predčasné splatenie nesplácaných úverov (podrobnejšie informácie sú uvedené v tabuľke A4 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). 4.3.1Expozícia voči členským štátom V roku 2020 bude EÚ znášať maximálne ročné riziko týkajúce sa operácií s členskými štátmi vo výške 1 374,2 milióna EUR (30,5 % celkového ročného rizika). Toto riziko sa týka: a) úverov od EIB a/alebo úverov Euratomu poskytnutých pred pristúpením členských štátov k EÚ, b) úverov poskytnutých v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie a c) úverov poskytnutých v rámci EFSM. Tabuľka 2: Poradie členských štátov podľa ročného rizika, ktoré znáša rozpočet EÚ v roku 2020 (v miliónoch EUR) Poradie Krajina Úvery Maximálne ročné riziko Váha krajiny oproti ročnému riziku členských štátov Váha krajiny oproti celkovému ročnému riziku v roku 2020 (členské a nečlenské štáty) 1 Portugalsko c) 584,25 42,5 % 13,0 % 2 Írsko c) 515,63 37,5 % 11,4 % 3 Rumunsko a) 143,10 10,4 % 3,2 % 4 Bulharsko a) 46,52 3,4 % 1,0 % 5 Chorvátsko a) 32,63 2,4 % 0,7 % 6 Poľsko a) 18,07 1,3 % 0,4 % 7 Slovensko a) 12,98 0,9 % 0,3 % 8 Česká republika a) 12,07 0,9 % 0,3 % 9 Lotyšsko a+b) 7,17 0,5 % 0,2 % 10 Litva a) 1,83 0,1 % 0,0 % Spolu 1 374,25 100,0 % 30,5 % 4.3.2Expozícia voči tretím krajinám V roku 2020 bude garančný fond znášať maximálne ročné riziko týkajúce sa expozície voči tretím krajinám vo výške 3 134,41 milióna EUR (69,5 % celkového ročného rizika). Riziko spojené s tretími krajinami sa týka úverov od EIB, úverov v rámci makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu (podrobné informácie sú uvedené v tabuľke A2b v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Garančný fond kryje zaručené úvery pre tretie krajiny, ktorých splatnosť siaha až do roku 2042. Ďalej sa uvádza prvých desať krajín (zo 45 nečlenských štátov) zoradených podľa výšky splátok splatných v roku 2020. Ide o 2 716,77 milióna EUR alebo 86,7 % ročného rizika súvisiaceho s tretími krajinami, ktoré v roku 2020 znáša garančný fond. Tabuľka 3: Poradie 10 tretích krajín s najvyššou expozíciou podľa ročného rizika, ktoré znáša rozpočet EÚ v roku 2020 (v miliónoch EUR) Poradie Krajina Maximálne ročné riziko Váha krajiny oproti ročnému riziku tretích krajín Váha krajiny oproti celkovému ročnému riziku v roku 2020 (členské a nečlenské štáty) 1 Ukrajina 788,63 25,2 % 17,5 % 2 Turecko 633,31 20,2 % 14,0 % 3 Maroko 296,26 9,5 % 6,6 % 4 Egypt 271,87 8,7 % 6,0 % 5 Tunisko 269,76 8,6 % 6,0 % 6 Srbsko 148,86 4,7 % 3,3 % 7 Južná Afrika 100,64 3,2 % 2,2 % 8 Bosna a Hercegovina 78,11 2,5 % 1,7 % 9 Libanon 71,94 2,3 % 1,6 % 10 Panama 57,37 1,8 % 1,3 % Spolu (prvých 10) 2 716,77 86,7 % 60,3 % 5.Aktivácia a platba záruk 5.1Dlhová služba nepokrytá Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia (úvery Euratomu pre členské štáty, EFSM a platobná bilancia) V článku 323 ZFEÚ sa uvádza, že „finančné prostriedky sú k dispozícii na to, aby sa umožnilo Únii plniť jej právne záväzky vo vzťahu k tretím stranám“. Právny rámec EÚ a zavedené postupy tak zabezpečujú, aby členské štáty povinne sprístupnili v rámci rozpočtu EÚ finančné prostriedky potrebné na to, aby si Únia vždy plnila svoje právne záväzky. EÚ má preto k dispozícii viaceré úrovne veľmi solídnych bezpečnostných mechanizmov, aby zabezpečila, že bude vždy načas a v plnom rozsahu uhrádzať splátky svojim veriteľom. Každý z hlavných bezpečnostných mechanizmov by sám osebe postačoval na zabezpečenie úhrad. 5.1.1Platby z hotovostných zdrojov Z rozpočtu EÚ sa predbežne kryjú dlhové služby v dátumoch splatnosti v prípade, že dlžník nedokáže včas splácať svoj úver voči EÚ. Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov, aby predišla oneskoreniu a následným nákladom na obsluhu svojich operácií prijímania pôžičiek .

S vedomím, že väčšina výdavkov sa uskutočňuje v prvom kvartáli každého roka, sa splácanie úverov plánuje na neskoršie mesiace, ako aj vždy na začiatok mesiaca, kedy sú hotovostné zostatky najvyššie. 5.1.2Platby z rozpočtu EÚ Pokiaľ členské štáty neplnia svoje právne záväzky a vlastné zdroje EÚ sú nedostatočné, môže Komisia využiť dostupné rozpočtové prostriedky EÚ a uprednostniť splácanie dlhu pred inými nepovinnými výdavkami. Ak sa to ukáže ako nedostatočné, podľa článku 14 ods. 4 nariadenia Rady č. 609/2014 z právnych predpisov EÚ členským štátom vyplýva povinnosť poskytovať dodatočné príspevky potrebné na splácanie dlhu a na vyrovnanie rozpočtu, a to až do výšky 1,20 % HND EÚ. Keďže počas roku 2019 nevznikli prípady nesplácania zo strany členských štátov, nepožadovali sa žiadne rozpočtové prostriedky. 5.2Žiadosti adresované Garančnému fondu pre vonkajšie opatrenia a vymáhanie pohľadávok (ELM, makrofinančná pomoc a úvery Euratomu pre tretie krajiny) V prípade, že sa príjemca úveru pre tretie krajiny, ktorý poskytla EÚ alebo za ktorý sa zaručila, omešká s platbou, je garančný fond požiadaný, aby kryl nesplnený platobný záväzok v lehote troch mesiacov od žiadosti. Pokiaľ ide o úvery poskytnuté v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov, sumy, o ktoré požiada EIB, sa po schválení útvarmi Komisie stiahnu z účtu garančného fondu. Keď EÚ uskutoční platbu v rámci záruky EÚ, prechádzajú práva a opravné prostriedky EIB na EÚ . . Ak v prípade úverov Euratomu a úverov v rámci makrofinančnej pomoci omeškanie platby dosiahne tri mesiace po dátume splatnosti, Komisia čerpá z fondu, aby pokryla nesplnený platobný záväzok a naplnila svoju pokladnicu. V kontexte mandátu na poskytovanie vonkajších úverov uskutočňuje EIB v mene EÚ postupy vymáhania v súvislosti s prevzatými sumami . Úvery EIB na projekty v Sýrii Od začiatku decembra 2011 zaznamenala EIB nesplácanie určitých úrokových platieb a úverov zo strany sýrskej vlády. Keďže boli oficiálne žiadosti o platby neúspešné, EIB v máji 2012 požiadala po prvýkrát o čerpanie prostriedkov z garančného fondu. Vývoj žiadostí o čerpanie prostriedkov z garančného fondu zodpovedajúcich nesplácaným úverom v Sýrii je uvedený v tabuľke 4a. Tabuľka 4a: Žiadosti adresované garančnému fondu v súvislosti s nesplácanými úvermi zo strany Sýrie (v miliónoch EUR) Rok (stiahnutie z účtu garančného fondu) Počet vyplatených požiadaviek Výška dlžných splátok Sankcie a vzniknuté úroky Vymožená suma Spolu 2012 2 24,0 0,0 2,1 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 2018 12 55,7 0,1 0,0 55,7 2019 14 54,8 0,06 0,0 54,91 Spolu 63 471,01 7,09 2,1 475,96 K 31. decembru 2019 dosahoval celkový nesplatený kapitál zaručených úverov poskytnutých Sýrii 555 miliónov EUR istiny, pričom splatnosť posledného úveru je v roku 2030. TAV Tunisie S.A. (letisko Enfidha) EIB požiadala v roku 2016 o vyplatenie záruky EÚ v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov v súvislosti s úverom pre spoločnosť TAV Tunisie S.A. (letisko Enfidha). Suma vo výške 0,14 milióna EUR vymožená od letiska Enfidha sa 15. januára 2018 pripísala Garančnému fondu pre vonkajšie opatrenia. Táto suma už bola uznaná ako aktívum (pohľadávka) v súvahe z 31. decembra 2017. Požiadavky na fond, ktoré zodpovedajú nesplácanému úveru pre TAV Tunisie S.A. (letisko Enfidha), sú uvedené v tabuľke 4b.



Tabuľka 4b: Požiadavka na garančný fond v súvislosti s TAV Tunisie S.A. (letisko Enfidha) (v miliónoch EUR) Rok stiahnutia Počet vyplatených požiadaviek Požadovaná suma Vymožená suma Spolu 2016 1 4,65 0,00 4,65 2017 3 30,17 0,00 30,17 2018 0 0,0 0,14 -0,14 Spolu 4 34,82 0,14 34,68

Vývoj po 31. decembri 2019 (do 31. mája 2020) Letisko Enfidha (Tunisko) V januári 2020 suma vo výške 0,7 milióna EUR bola pripísaná na bankový účet garančného fondu. Išlo o čiastočne vymoženú sumu z úveru poskytnutému letisku Enfidha (Tunisko), ktorú inkasovala EIB v decembri 2019. Sýria V januári, v marci a v máji 2020 sa celkovo vyplatilo 12,7 milióna EUR na štyri požiadavky na nesplatené platby Sýrie (3,2 milióna EUR, 0,5 milióna EUR, 7,4 milióna EUR a 1,7 milióna EUR vrátane sankcií uplatnených zo strany EIB). 5.3 Vývoj Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia v roku 2019 V súlade s nariadením, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „nariadenie o garančnom fonde“) , musí garančný fond dosiahnuť primeranú výšku tvorby rezerv (cieľovú sumu) stanovenú na úrovni 9 % celkových splatných kapitálových záväzkov vyplývajúcich z každej operácie plus vzniknutý úrok. S cieľom zaistiť dosiahnutie cieľovej sumy bol zavedený mechanizmus na tvorbu rezerv. Na základe mechanizmu na tvorbu rezerv sa garančnému fondu vo februári 2019 z rozpočtu EÚ vyplatilo 103,2 milióna EUR, pričom vo februári 2020 dosiahla príslušná platba výšku 240,2 milióna EUR. Garančný fond dosiahol k 31. decembru 2019 celkovú výšku 2 828 738 292,88 EUR (2 609 881 747,51 EUR k 31. decembru 2018) . Celková účtovná hodnota fondu sa v roku 2019 zvýšila približne o 218,86 milióna EUR. Vysvetliť to možno najmä takto: Zvýšenie: ·z rozpočtu EÚ sa do fondu prispelo pohľadávkou 240,15 milióna EUR (výška rezervy), aby sa výška prostriedkov vo fonde upravila na cieľovú úroveň 9 % celkových nesplatených záväzkov, ·hospodársky výsledok finančných operácií dosiahol výšku 25,13 milióna EUR, ·hodnota portfólia sa zvýšila o 8,6 milióna EUR v dôsledku úpravy hodnoty podľa trhovej hodnoty. Zníženie: ·intervencie zo strany fondu v dôsledku platobnej neschopnosti v celkovej výške 54,9 milióna EUR. Viac informácií o Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia v roku 2019 je možné nájsť v Správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov o riadení Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia k 31. 12. 2019 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. 6.Európsky fond pre strategické investície (EFSI) v roku 2019 6.1 Účtovná závierka záručného fondu EFSI k 31. decembru 2019

Celkové aktíva záručného fondu EFSI predstavovalik 31. decembru 2019 6 688 miliónov EUR. Aktíva sa skladali z portfólia investičných cenných papierov klasifikovaných ako k dispozícii na predaj ( 6 654 miliónov EUR), predaja menových forwardov denominovaných v USD s kladnou čistou súčasnou hodnotou klasifikovaných ako finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote prostredníctvom prebytku a schodku ( 3 milióny EUR), ako aj peňazí a peňažných ekvivalentov ( 31 miliónov EUR). Z hľadiska výkazu ziskov a strát za rok 2019 záručný fond EFSI ukončil rok s hospodárskym výsledkom vo výške 21,7 milióna EUR. Najvýznamnejší príspevok pochádzal z kladných čistých výnosov z úrokov vo výške 18,3 milióna EUR a čistých ziskov z predaja cenných papierov k dispozícii na predaj ( 17,1 milióna EUR). Kompenzáciou bol záporný výsledok devízového precenenia vo výške –13,1 milióna EUR . Zvyšné čisté výdavky vo výške –0,6 milióna EUR tvorili najmä poplatky za úschovu. 6.2 Operácie EFSI v rámci záruky EÚ Expozícia záruky EÚ vo vzťahu k vyplateným, ale nesplateným operáciám EFSI, ktoré vykonala skupina EIB, predstavovala k 31. decembru 2019 sumu 17,7 miliardy EUR z čistého disponibilného právneho záväzku vo výške 25,8 miliardy EUR, ktorý pokrýva záruka EÚ. Suma 17,6 miliardy EUR sa v poznámkach k účtovnej závierke EÚ za rok 2019 zaznamenáva ako podmienený záväzok, zatiaľ čo v prípade zvyšnej sumy vo výške 0,1 miliardy (74 miliónov) bola vykázaná rezerva. Operácie EFSI, ktoré riadila EIB v rámci okna pre infraštruktúru a inovácie, vytvorili pre EÚ v roku 2019 čistý príjem vo výške 299,5 milióna EUR . Z tejto sumy bola v účtovnej závierke EÚ za rok 2019 k 31. decembru 2019 zaznamenaná čistá pohľadávka Komisie zo strany EIB vo výške 50,8 milióna EUR. V prípade operácií EFSI v rámci okna pre MSP vznikli EÚ v roku 2019 náklady vo výške 109,9 milióna EUR . Poplatky a náklady EIF z tejto sumy vo výške 37,9 milióna EUR vykázané v účtovnej závierke EÚ za rok 2019 sú splatné EIF po 31. decembri 2019. 6.3 Financovanie záručného fondu EFSI V súvislosti s tvorbou rezerv záručného fondu EFSI sa v roku 2019 vyčlenili celkové rozpočtové prostriedky vo výške 357 miliónov EUR. Z tejto sumy boli prostredníctvom rozhodnutia Komisie C(2019) 875 vyčlenené rozpočtové prostriedky vo výške 167 miliónov EUR. . Dodatočné viazané rozpočtové prostriedky na sumu 190 miliónov EUR boli vyčlenené ako pripísaný príjem. Počas roka sa do záručného fondu EFSI reálne vyplatila celková suma 1 166 miliónov EUR. Z toho väčšina pochádzala z platobných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu EÚ, zatiaľ čo suma 163 miliónov EUR bola vrátená ako pripísané príjmy ( 136 miliónov EUR z príjmov EFSI a 27 miliónov EUR z príjmov Nástroja na prepájanie Európy) a suma 3 milióny EUR bola prevedená ako dodatočné platobné prostriedky na konci rozpočtového roka. 6.4 Uplatnenie a využívanie záruky EÚ V roku 2019 sa v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. a) dohody o EFSI uplatnila záruka EÚ na sumu 3,5 milióna EUR v súvislosti s jednou zlyhanou operáciou kapitálového typu v rámci okna pre infraštruktúru a inovácie. Okrem toho sa uplatnila suma 1,4 milióna EUR na náklady EIB na financovanie, 27,3 milióna EUR na opravné položky a 0,14 milióna EUR na náklady na vymáhanie.. V rámci okna pre MSP sa záruka uplatnila na sumu 8,1 milióna EUR na hedžing v inej mene ako euro. Všetky záruky boli uhradené z prostriedkov, ktoré boli k dispozícii na účte EFSI. Zo záručného fondu EFSI neboli uhradené žiadne záruky. Viac informácií o EFSI a záručnom fonde EFSI je možné nájsť v Správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov o riadení Záručného fondu Európskeho fondu pre strategické investície k 31. 12. 2019 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. 7.Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) v roku 2019 7.1Investičné programy Do apríla 2018 navrhlo viacero partnerských finančných inštitúcií na krytie zárukou EFSD viac ako 40 investičných programov, ktorých hodnota presahuje 3,5 miliardy EUR, v rámci piatich prioritných oblastí investovania (investičné okná), t. j. a) Udržateľná energia a prepojiteľnosť, b) Financovanie mikropodnikov a malých a stredných podnikov („MMSP“), c) Udržateľné poľnohospodárstvo, podnikanie na vidieku a agropodnikanie, d) Udržateľné mestá a e) Digitalizácia pre rozvoj. Na základe návrhov finančných inštitúcií EÚ v júni a novembri 2018 pridelila sumu 1,54 miliardy EUR na 28 záruk. . K 31. decembru 2019 sa celkovo uzavreli tri dohody o záruke EFSD vo výške 165 miliónov EUR. Nasira Prvá dohoda o záruke EFSD vo výške 75 miliónov EUR týkajúca sa finančného nástroja s rozdelením rizika NASIRA bola podpísaná 18. decembra 2018 s holandskou rozvojovou bankou FMO s ratingom AAA. Táto záruka umožní miestnym bankám poskytovať úvery skupinám, ktoré za bežných okolností považujú za príliš riskantné. Takzvaným „rozdelením rizika“ NASIRA zníži vnímané a skutočné riziká poskytovania úverov skupinám obyvateľstva v európskom susedstve a v subsaharskej Afrike, ktoré sú zraniteľné a nemajú dostatočné služby, čím umožní a podporí financovanie potrebné pre ľudí, ktorí chcú rozvíjať svoje (mikro) podnikanie. FMO očakáva, že NASIRA vytvorí a podporí až 800 000 pracovných miest a bude prínosom pre malé a stredné podniky (MSP), vnútorne vysídlené osoby, utečencov, navrátilcov, ženy a mladých ľudí.