SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o zárukách krytých všeobecným rozpočtom Stav k 30. júnu 2012 /* COM/2013/0211 final */





OBSAH 1........... Úvod. 3 2........... Druhy operácií krytých rozpočtom.. 3 3........... Udalosti, ku ktorým došlo od poslednej správy k 31. decembru 2011. 4 3.1........ Podpora platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny. 4 3.2........ Makrofinančná pomoc. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Európsky finančný stabilizačný mechanizmus. 4 3.5........ Záruka z rozpočtu na poskytovanie vonkajších úverov EIB.. 5 4........... Údaje o rizikách krytých rozpočtom.. 5 4.1........ Vymedzenie rizika. 5 4.2........ Zloženie rizika. 5 4.3........ Ročné riziko kryté rozpočtom.. 7 4.3.1..... Riziko spojené s členskými štátmi 7 4.3.2..... Riziko spojené s tretími krajinami 8 4.4........ Vývoj rizika. 9 5........... Nesplácanie, aktivácia rozpočtových záruk a nedoplatky. 12 5.1........ Platby z hotovostných zdrojov. 12 5.2........ Platby z rozpočtu. 12 5.3........ Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia. 12 6........... Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. 13 6.1........ Spätne získané prostriedky. 13 6.2........ Aktíva. 13 6.3........ Cieľová suma. 13 7........... Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín s najvyššou mierou vystavenia riziku 13 7.1........ Ciele. 13 7.2........ Metódy posudzovania rizík. 13 1. Úvod Cieľom tejto správy je monitorovať úverové riziká, ktorým je vystavený rozpočet Európskej únie v dôsledku poskytnutých záruk a úverových operácií vykonávaných priamo Európskou úniou alebo nepriamo prostredníctvom mandátu EIB na poskytovanie vonkajších úverov. Táto správa sa predkladá na základe nariadenia o rozpočtových pravidlách, podľa ktorého je Komisia povinná predkladať Európskemu parlamentu a Rade správy o rozpočtových zárukách a súvisiacich rizikách[1]. Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci súbor podrobných tabuliek a vysvetliviek (ďalej len „PDÚK“). 2. Druhy operácií krytých rozpočtom Riziká kryté rozpočtom Európskej únie (ďalej len „rozpočet“) vyplývajú z rôznych úverových a záručných operácií, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: – úvery, ktoré Európska únia poskytuje na makroekonomické ciele, t. j. úvery v rámci makrofinančnej pomoci[2] tretím krajinám v spojení s brettonwoodskými inštitúciami, úvery na podporu platobnej bilancie[3] (ďalej len „PB“) členských štátov, ktoré nie sú členmi eurozóny a majú ťažkosti s platobnou bilanciou, úvery v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu[4] (ďalej len „EFSM“) na podporu všetkých členských štátov, ktoré zažívajú ťažké ekonomické a finančné otrasy spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré nedokážu ovplyvniť, alebo sú takýmito ekonomickými a finančnými otrasmi vážne ohrozené a – úvery na mikroekonomické ciele, t. j. úvery Euratomu, a najmä financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) v nečlenských štátoch („poskytovanie vonkajších úverov EIB“), na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ[5]. Na poskytovanie zaručených vonkajších úverov EIB, úverov Euratomu a úverov makrofinančnej pomoci sa od roku 1994 poskytuje krytie z Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia[6] (ďalej len „fond“), kým úvery na podporu PB a úvery EFSM sa kryjú priamo rozpočtom. Fond je určený na prípady nesplácania úverov a na záruky za úvery poskytnuté nečlenským štátom alebo na projekty v nečlenských štátoch. Bol založený s cieľom: – poskytovať „likvidný vankúš“ s cieľom predísť požiadavkám na rozpočet vždy, keď dôjde k nesplácaniu alebo k oneskoreniu splácania zaručeného úveru, a – vytvoriť nástroj rozpočtovej disciplíny prostredníctvom stanovenia finančného rámca na vypracovanie politiky EÚ pre oblasť záruk za úvery Komisie a EIB nečlenským krajinám EÚ[7]. Ak sa tretie krajiny stanú členskými štátmi, úvery takýchto krajín prestanú byť kryté fondom a riziko musí znášať priamo rozpočet. Rezervy fondu sa tvoria z rozpočtu a musia sa udržiavať na určitej výške percentuálneho podielu nesplatenej sumy úverov a záruk za úvery krytých týmto fondom. Tento percentuálny podiel, známy ako cieľová sadzba, predstavuje v súčasnosti 9 %. Ak nie sú zdroje fondu dostatočné, poskytnú sa potrebné zdroje z rozpočtu. 3. Udalosti, ku ktorým došlo od poslednej správy k 31. decembru 2011 3.1. Podpora platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny Počas prvého polroka 2012 sa neuskutočnili žiadne operácie. Preventívna strednodobá finančná pomoc EÚ Rumunsku ešte nebola k 30. júnu 2012 aktivovaná. 3.2. Makrofinančná pomoc Druhá a posledná tranža vo výške 39 mil. EUR bola Arménsku vyplatená vo februári a splatených bolo 19 mil. EUR (Bosna a Hercegovina: 2 mil. EUR, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko: 5 mil. EUR a Tadžikistan: 12 mil. EUR). 3.3. Euratom Počas sledovaného obdobia nedošlo k žiadnemu vyplateniu úveru. Bulharsko splatilo sumu vo výške 10,5 mil. EUR a Ukrajina sumu vo výške 2,8 mil. EUR. 3.4. Európsky finančný stabilizačný mechanizmus Počas prvých šiestich mesiacov roku 2012 sa Írsku vyplatilo 4,5 mld. EUR a Portugalsku 6 mld. EUR. Nesplatené sumy k 30. júnu 2012 pre tieto štyri nástroje sa uvádzajú v tabuľke 1. V rámci reakcie na krízu bolo zriadených niekoľko ďalších mechanizmov, ktoré však nepredstavujú riziko pre rozpočet: – Európsky nástroj finančnej stability (ENFS[8])/Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM[9]), ktoré na pomernom základe zaručujú zúčastnené členské štáty, a – úverový nástroj pre Grécko[10], ktorý je financovaný prostredníctvom dvojstranných úverov od ostatných členských štátov eurozóny centrálne spravovaných Komisiou. 3.5. Záruka z rozpočtu na poskytovanie vonkajších úverov EIB V rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov na obdobie 2007 – 2013 sa v prvom polroku 2012 zvýšil počet úverových zmlúv o 3 % a dosiahli 605 mil. EUR. Suma vyplatených úverov predstavovala 1 065 mil. EUR. Kumulovaná suma úverov vyplatených v rámci mandátu dosiahla teda k 30. júnu 2012 sumu 9 626 mil. EUR, čo je v porovnaní s 31. decembrom 2011 o 12,5 % viac. 4. Údaje o rizikách krytých rozpočtom 4.1. Vymedzenie rizika Riziko, ktoré znáša rozpočet, vyplýva z nesplatenej sumy kapitálu a úrokov v súvislosti so zaručenými operáciami. Na účely tejto správy sa používajú dve metódy vyhodnocovania rizík, ktoré rozpočet znáša (či už priamo alebo nepriamo cez fond): – „Celkové kryté riziko“ je založené na súčte celkovej sumy nesplateného kapitálu pre príslušné operácie v stanovenom dátume vrátane vzniknutého úroku[11]. – Rozpočtový prístup vymedzený ako „ročné riziko, ktoré znáša rozpočet,“ je založený na výpočte maximálnej sumy ročných splatných platieb, ktoré by EÚ musela v danom rozpočtovom roku zaplatiť za predpokladu nesplácania všetkých zaručených úverov[12]. 4.2. Zloženie rizika Do roku 2010 bolo maximálne riziko týkajúce sa celkových krytých nesplatených súm spojené hlavne s úvermi poskytovanými tretím krajinám. Finančná kríza od roku 2011 výrazne ovplyvnila verejné financie členských štátov, čo viedlo k zvýšeniu poskytovania úverov EÚ na podporu vyšších finančných potrieb na úrovni štátnej správy. V dôsledku toho sa zloženie rizika zmenilo. K 30. júnu 2012: · 73 % celkovej zaručenej nesplatenej sumy sa týkalo operácií prijímania pôžičiek súvisiacich s úvermi pre členské štáty, ktoré sú priamo kryté rozpočtom (v porovnaní so 45 % k 31. 12. 2010). Celkové riziko kryté rozpočtom k 30. júnu 2012 sa uvádza v tejto tabuľke 1. Tabuľka 1: Celkové nesplatené sumy kryté rozpočtom k 30. júnu 2012 v miliónoch EUR || Nesplatený kapitál || Vzniknutý úrok || Spolu || % Členské štáty* || || || || Makrofinančná pomoc || 25 || 0 || 25 || <1% Euratom || 393 || 2 || 395 || 1% Podpora PB || 11,400 || 145 || 11,545 || 15% EIB*** || 2,838 || 24 || 2,862 || 4% EFSM || 38,500 || 444 || 38,944 || 52% Medzisúčet za členské štáty || 53,156 || 615 || 53,771 || 73% Tretie krajiny** || || || || Makrofinančná pomoc || 585 || 21 || 606 || 1% Euratom || 41 || 0 || 41 || <1% EIB*** || 21,205 || 171 || 21,376 || 26% Medzisúčet za tretie krajiny || 21,831 || 192 || 22,024 || 27% Spolu || 74,987 || 808 || 75,795 || 100% * Toto riziko kryje priamo rozpočet. Patria sem aj úvery makrofinančnej pomoci, Euratomu a EIB poskytnuté krajinám pred ich pristúpením k EÚ. ** Toto riziko je kryté fondom. ***Približne 82 % úverových operácií EIB (úverové operácie na vnútroštátnej a nižšej úrovni) je krytých komplexnou zárukou, pričom v prípade zostávajúcich operácií profituje EIB iba z krytia politického rizika. V tabuľkách A1, A2, A3 a A4 v PDÚK sú uvedené podrobnejšie informácie o týchto nesplatených sumách, najmä pokiaľ ide o stropy, vyplatené sumy alebo záručné sadzby. Celková suma nesplateného kapitálu a úrokov krytých rozpočtom sa aj naďalej zvyšovala, a to najmä kvôli sumám poskytnutým v rámci EFSM. 4.3. Ročné riziko kryté rozpočtom V druhej polovici roku 2012 môže rozpočet kryť (priamo a prostredníctvom fondu) 1 871 mil. EUR[13], čo predstavuje sumy (kapitál a úroky), ktoré sú splatné počas tohto obdobia. V tabuľke A2 v PDÚK sú uvedené podrobnosti o váhe každej krajiny na celkovom krytom riziku. 4.3.1. Riziko spojené s členskými štátmi Riziko spojené s členskými štátmi sa týka: a) úverov od EIB a/alebo makrofinančnej pomoci a/alebo úverov Euratomu poskytnutých pred pristúpením k EÚ; b) úverov poskytnutých v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie a c) úverov poskytnutých v rámci EFSM. Tabuľka 2: Poradie členských štátov podľa maximálneho rizika, ktoré znáša rozpočet v druhom polroku 2012 (v miliónoch EUR) Poradie || Krajina || Úvery || Maximálne riziko || Váha krajiny oproti celkovému riziku členských štátov (ČŠ) || Váha krajiny oproti celkovému riziku (ČŠ a nečlenské štáty) 1 || Portugalsko || c) || 207,6 || 25,9 % || 11,1 % 2 || Írsko || c) || 192,7 || 24,0 % || 10,3 % 3 || Rumunsko || a) + b) || 160,4 || 20,0 % || 8,6 % 4 || Maďarsko || a) + b) || 79,0 || 9,9 % || 4,2 % 5 || Bulharsko || a) || 43,4 || 5,4 % || 2,3 % 6 || Poľsko || a) || 40,2 || 5,0 % || 2,2 % 7 || Česká republika || a) || 35,1 || 4,6 % || 1,9 % 8 || Slovenská republika || a) || 22,1 || 2,8 % || 1,2 % 9 || Lotyšsko || a) + b) || 8,5 || 1,1 % || 0,5 % 10 || Slovinsko || a) || 5,7 || 0,7 % || 0,3 % 11 || Cyprus || a) || 3,9 || 0,5 % || 0,2 % 12 || Litva || a) || 2,6 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,4 || 0,0 % || 0,0 % Spolu || || || 801,5 || 100 % || 42,8 % 4.3.2. Riziko spojené s tretími krajinami Fond kryje zaručené úvery pre tretie krajiny, ktorých splatnosť siaha až do roku 2042. Fond bude znášať maximálne ročné riziko týkajúce sa tretích krajín vo výške 1 070 mil. EUR (57% celkového ročného rizika). V tabuľke sa uvádza desať krajín (zo 46 krajín) s najvyššou celkovou nesplatenou sumou. Ide o 841 mil. EUR alebo 78,6% ročného rizika, ktoré znáša fond. Hospodárska situácia týchto krajín sa analyzuje a objasňuje v bode 3 v PDÚK. V každej tabuľke pre jednotlivé krajiny je takisto uvedená ich úverová bonita tak, ako ju posúdili ratingové agentúry. Riziko spojené s tretími krajinami sa týka úverov od EIB a/alebo makrofinančnej pomoci a/alebo úverov Euratomu (podrobné informácie sú uvedené v tabuľke A3b a A4 v PDÚK). Tabuľka 3: Poradie 10 najdôležitejších tretích krajín podľa maximálneho rizika, ktoré znáša fond v druhom polroku 2012 (v miliónoch EUR). Poradie || Krajina || Maximálne riziko || Váha krajiny oproti celkovému riziku tretích krajín || Váha krajiny oproti celkovému riziku (ČŠ a nečlenské štáty) 1 || Turecko || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Srbsko || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunisko || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Egypt || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Maroko || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Južná Afrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libanon || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Sýria || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosna a Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordánsko || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % Všetkých 10 krajín spolu || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. Vývoj rizika Keďže celosvetová hospodárska a finančná kríza aj naďalej ovplyvňuje oživenie hospodárstva v EÚ a rast na celom svete, úroveň neistoty zostáva vysoká. K neistote týkajúcej sa oživenia hospodárstva v určitých tretích krajinách prispieva aj geopolitické napätie ovplyvňujúce niektoré krajiny južného Stredozemia. · Nástroj na podporu platobnej bilancie Strednodobá finančná pomoc EÚ v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie sa znovu aktivovala v novembri 2008 na pomoc Maďarsku a následne v januári a máji 2009 na pomoc Lotyšsku a Rumunsku v celkovej sume 14,6 mld. EUR s cieľom obnoviť dôveru na trhu. Suma 1,2 mld. EUR sa z dôvodu uplynutia lehoty na vyplatenie nevyplatí. Popri pomoci Rumunsku na podporu platobnej bilancie vo výške 5 mld. EUR, ktoré už boli poskytnuté, sa Rada 12. mája 2011 rozhodla poskytnúť tejto krajine preventívnu finančnú pomoc až do výšky 1,4 mld. EUR[14], z čoho ešte žiadna suma nebola vyplatená. V rámci nástroja na podporu PB s celkovým stropom 50 mld. EUR zostáva na poskytovanie ďalšej pomoci na podporu PB v prípade potreby kapacita 37,2 mld. EUR. · Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) V prvom polroku 2012 bolo napätie na trhoch so štátnymi dlhopismi aj naďalej vysoké. Aj napriek aktivácii EFSM (doplneného o bilaterálne úvery) a ENFS zostávajú podmienky emisie dlhopisov pre členské štáty na okraji eurozóny naďalej napäté. Úspešné naplnenie zvýšených potrieb refinancovania vlád členských štátov bude výzvou aj v nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch. V záveroch Rady ECOFIN sa maximálny objem mechanizmu stanovuje na 60 mld. EUR[15], ale v článku 2 ods. 2 nariadenia Rady sa uvádza právne obmedzenie, podľa ktorého je zostatková suma obmedzená na rezervu dostupnú v rámci stropu vlastných zdrojov[16]. Po rozhodnutiach Rady poskytnúť finančnú pomoc Únie Írsku[17] a Portugalsku[18] dosahuje výška vyplatených súm Írsku 18,4 mld. EUR a Portugalsku 20,1 mld. EUR. EFSM ešte z maximálneho objemu 60 mld. EUR zostáva k 30. júnu 2012 kapacita vo výške 21,5 mld. EUR na poskytnutie ďalšej pomoci, ak bude potrebná[19]. · Úvery v rámci makrofinančnej pomoci Po vstupe do platnosti Lisabonskej zmluvy už rozhodnutia o makrofinančnej pomoci neprijíma samotná Rada, ale prijímajú sa v súlade s riadnym legislatívnym postupom (spolurozhodovanie). Na zlepšenie rozhodovacieho procesu v rámci Lisabonskej zmluvy prijala Komisia 4. júla 2011 nový legislatívny návrh rámcového nariadenia o makrofinančnej pomoci[20]. Podľa navrhovaného rámcového nariadenia by sa postup v prípade makrofinančnej pomoci podobal postupu v prípade iných nástrojov vonkajšieho financovania, pričom Komisia by mala právomoc prijímať rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s postupom preskúmania zavedeným novými komitologickými predpismi, ktoré nadobudli účinnosť 1. marca 2011[21]. Parlament a Rada v roku 2012 pokračovali v diskusiách o navrhovanom nariadení vrátane postupu pre rozhodovanie o makrofinančnej pomoci. · Úvery Euratomu Úvery Euratomu členským štátom alebo niektorým oprávneným nečlenským krajinám (Ruskej federácii, Arménsku, Ukrajine) sú ohraničené stropom 4 mld. EUR, z čoho sa už využilo približne 85 %. Zostávajúca suma vo výške zhruba 600 mil. EUR by sa mohla použiť na financovanie nových projektov. · Úvery EIB Na základe všeobecného mandátu EIB vzťahujúceho sa na obdobie 2007 – 2013 bola k 30. júnu 2012 schválená celková suma 19 998 mil. EUR, z ktorej sa k uvedenému dátumu vyplatilo 9 626 mil. EUR (pozri tabuľku A6 v PDÚK). Ďalšie informácie o krajinách, na ktoré sa vzťahujú mandáty EIB, sú uvedené v tabuľkách A1 a A2 v PDÚK. EIB zaznamenala vo vzťahu k určitým úrokovým platbám a splácaniu úverov prípady nesplácania zo strany sýrskej vlády od konca roka 2011 (pozri odsek 5.3 nižšie). 5. Nesplácanie, aktivácia rozpočtových záruk a nedoplatky 5.1. Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov, aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom na splácanie jej vypožičiavacích operácií, ak dlžník mešká so splátkami EÚ[22]. 5.2. Platby z rozpočtu Keďže sa v prvom polroku 2012 nezaznamenali žiadne prípady nesplácania zo strany členských štátov, z rozpočtového článku 01 04 01 pod položkou p.m. „Záruky Európskej únie za vypožičiavacie operácie EÚ a Euratomu a úverové operácie EIB“ sa nepožadovali žiadne prostriedky. 5.3. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia V prípade, že sa príjemca úveru pre tretie krajiny poskytnutého alebo zaručeného EÚ oneskorí s platbou, fond sa vyzve, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od podania žiadosti[23]. EIB zaznamenala vo vzťahu k určitým úrokovým platbám a splácaniu úverov prípady nesplácania zo strany sýrskej vlády. Keďže oficiálne žiadosti o platbu zostali neúspešné, EIB požiadala v máji 2012 garančný fond o platbu sumy vo výške 15,5 mil. EUR, čo zodpovedá nesplateným platbám za november a december 2011. Táto suma bola stiahnutá z účtu záručného fondu v auguste 2012. Tri ďalšie žiadosti o platbu nesplatených úverov zo strany sýrskej vlády boli zaslané na sumy 8,6 mil. EUR, 2,6 mil. EUR a 15,4 mil. EUR, ktoré má zaplatiť fond v prospech EIB v novembri 2012 a januári a februári 2013. Medzitým banka získala späť sumu vo výške 2,1 mil. EUR. Ak sa situácia v tejto krajine nezlepší, možno očakávať ďalšie výzvy na pokrytie nesplatených platieb. Celkový nesplatený kapitál zaručených úverov poskytnutých Sýrii dosahuje sumu 551 mil. EUR, pričom splatnosť posledného úveru je v roku 2030. Keď EÚ uskutoční platbu v rámci záruky EÚ, v súlade s dohodami o záruke prechádzajú práva a opravné prostriedky EIB na EÚ. Postupy vymáhania v súvislosti s prevzatými sumami bude viesť EIB. 6. Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 6.1. Spätne získané prostriedky[24] K 30. júnu 2012 fond neevidoval žiadne nedoplatky, ktoré sa majú získať späť, pretože sa neuskutočnili žiadne platby. 6.2. Aktíva K 30. júnu 2012 predstavovali čisté aktíva[25] fondu sumu 1 839 956 496,39 EUR. 6.3. Cieľová suma Fond musí dosiahnuť vhodnú úroveň (cieľovú sumu) stanovenú na 9 % celkových nesplatených kapitálových záväzkov vyplývajúcich z každej operácie, plus vzniknutý úrok. K 31. decembru 2011 bol pomer medzi zdrojmi fondu (1 755,43 mil. EUR) a splatnými kapitálovými záväzkami[26] (21 234,34 mil. EUR) v zmysle nariadenia o fonde nižší než cieľová suma. Z tohto dôvodu sa do predbežného rozpočtu na rok 2013 vložila vytvorená rezerva vo výške 155,66 mil. EUR. Vo februári 2012 sa na základe predbežného návrhu rozpočtu na rok 2012 a v súlade s pravidlami nariadenia o fonde (cieľová suma vo výške 9 %) previedlo z rozpočtu do fondu 260,17 mil. EUR. 7. Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín s najvyššou mierou vystavenia riziku 7.1. Ciele V predchádzajúcich oddieloch tejto správy sú poskytnuté informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša rozpočet v súvislosti s tretími krajinami. V oddiele 3 v PDÚK je uvedená makroekonomická analýza tretích krajín, ktoré majú pre rozpočet najvyššiu mieru vystavenia riziku alebo ktoré profitujú z nástrojov poskytovania úverov EÚ (úvery makrofinančnej pomoci a Euratomu). 7.2. Metódy posudzovania rizík Posudzovanie rizík uvedené v PDÚK vychádza z informácií o hospodárskej a finančnej situácii, z ratingov a iných známych skutočností týkajúcich sa krajín, ktoré dostali zaručené úvery. V tomto posúdení nie sú zahrnuté odhady očakávaných strát a spätne získaných prostriedkov, ktoré sú nevyhnutným spôsobom veľmi neisté. Ukazovatele rizikovosti krajín zahrnutých do tabuliek v PDÚK naznačujú vývoj rizika nesplácania. Táto analýza sa uvádza v oddiele 3 PDÚK, a to pre krajiny, ktoré k 30. júnu 2012 predstavujú pre rozpočet najvyššiu mieru úverového rizika a najvyššie vystavenie riziku (vrátane úverov makrofinančnej pomoci a Euratomu). [1] COM(2012)609 final a SEC(2012)347 final tvoria predchádzajúcu správu o zárukách krytých rozpočtom k 31. decembru 2011. [2] Makrofinančná pomoc môže mať aj podobu grantov poskytovaných tretím krajinám. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s.1). [4] Nariadenie Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 (Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1). [5] Odkazy na právne základy sú uvedené v tabuľke A4 v PDÚK. [6] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (kodifikované znenie), „nariadenie o garančnom fonde“ (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10). [7] Hoci vonkajšie riziká sú úhrnne kryté rozpočtom EÚ, garančný fond slúži ako nástroj na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami platobnej neschopnosti. Súhrnná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente COM(2012)399 final a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie [SWD(2012)217 final]. [8] Informácie o EFNS: http://www.efsf.europa.eu. [9] Informácie o EFNS: http://www.esm.europa.eu. [10] Úverový nástroj pre Grécko – ECFIN – Európska komisia: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Pozri tabuľku 1 tejto správy. [12] Na účely tohto výpočtu sa predpokladá, že nesplácané úvery sa nesplatia v predstihu, to znamená, že sa zohľadňujú len splatné splátky (pozri aj tabuľky 2 a 3 správy a tabuľku A2 v PDÚK). [13] Čo predstavuje sumy splatné v druhom polroku 2012 (z celkových nesplatených súm k 30. júnu 2012) a za predpokladu, že nesplácané úvery sa nesplatia v predstihu (podrobnejšie informácie sú uvedené v tabuľke A2 v PDÚK). [14] Rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [15] Pozri tlačovú správu o mimoriadnom zasadnutí Rady Ecofin z 9. – 10. mája 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [16] Nariadenie Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus (Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1). [17] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/77/EÚ zo 7. decembra 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 348). [18] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/344/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88) a korigendum k vykonávaciemu rozhodnutiu Rady zo 17. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 178, 10.7.2012, s. 15). [19] Ďalšie informácie o EFSM sa nachádzajú aj v správe Komisie o prijímaní a poskytovaní úverov Európskej únie v roku 2011, COM(2012) 419. [20] KOM(2011) 396 final – 2011/0176 (COD) zo 4. júla 2011. [21] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13), ktorým sa nahrádza rozhodnutie Rady 1999/468/ES. [22] Pozri článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31.5.2000, s. 1). [23] Od jeho založenia v roku 1994 sa od fondu požadovala súhrnná suma vo výške 493 mil. EUR. Ďalšie informácie sa uvádzajú v oddiele 2.5.3 v PDÚK. [24] Od založenia fondu v roku 1994 spätne získané prostriedky fondu predstavovali 576 mil. EUR (to zahŕňa sumu kapitálu a splatených úrokov vrátane úrokov z omeškania za oneskorené platby, ako aj realizované kurzové zisky a straty). [25] Celkové aktíva fondu znížené o vzniknuté záväzky (poplatky EIB a poplatky za audit). [26] Vrátane vzniknutých úrokov.