EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 12. 2017 COM(2017) 720 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o preskúmaní v polovici trvania týkajúca sa nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti {SWD(2017) 463 final}

{SWD(2017) 600 final}

{SWD(2017) 601 final}

{SWD(2017) 602 final}

{SWD(2017) 604 final}

{SWD(2017) 605 final}

{SWD(2017) 606 final}

{SWD(2017) 607 final}

{SWD(2017) 608 final}

{SWD(2017) 609 final}



Obsah Zhrnutie 1. Úvod Účel Rozsah pôsobnosti 2. Súvislosti 3. Finančný rozpis 4. Dosahovanie cieľov Relevantnosť cieľov Účinnosť Efektívnosť Vnútorná súdržnosť, vonkajšia súdržnosť, komplementárnosť a synergie medzi nástrojmi na financovanie vonkajšej činnosti Pridaná hodnota Pákový efekt Možnosti zjednodušenia Prínos ku konzistentnej vonkajšej činnosti EÚ Prínos k prioritám EÚ v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Dlhodobý vplyv 5. Závery

Prílohy Zoznam skratiek



Zhrnutie Táto správa bola pripravená na základe nariadenia (EÚ) č. 236/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti (ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“), v ktorom sa požaduje vypracovanie správy o preskúmaní v polovici trvania týkajúcej sa niekoľkých nástrojov EÚ na financovanie vonkajšej činnosti (ďalej len „nástroje“). V tejto správe sa posudzuje, či sú tieto nástroje stále vhodné na svoj účel, aby sa zabezpečilo účinné vykonávanie pomoci EÚ. Správa obsahuje informácie potrebné pri prijímaní rozhodnutí o obnovení, zmene alebo pozastavení určitých typov opatrení vykonávaných v rámci súboru nástrojov. V správe sa analyzuje, či boli splnené ciele, pričom pozornosť je zameraná na výsledky, ich účinnosť, pridanú hodnotu, možnosti zjednodušenia, vnútornú a vonkajšiu súdržnosť vrátane komplementárnosti a synergií, pretrvávajúcu relevantnosť všetkých cieľov, ich prínos ku konzistentnej vonkajšej činnosti EÚ, prípadne k prioritám EÚ, pokiaľ ide o inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, a na dosiahnutý pákový efekt. Správa je založená na zisteniach súboru 10 pracovných dokumentov útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia (jeden dokument na každý nástroj na financovanie vonkajšej činnosti), ktoré sú priložené k tejto správe. Tieto pracovné dokumenty útvarov Komisie samy vychádzajú z desiatich vonkajších hodnotení nástrojov, ktoré sa uskutočnili v rokoch 2016 – 2017, a zo súhrnnej správy (ďalej len „správa o koherentnosti“), ktorá poučenie a kľúčové posolstvá čerpala z celého súboru týchto nástrojov. Z pracovných dokumentov útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia vyplýva, že tieto nástroje sú v súčasnosti vo všeobecnosti vhodné na svoj účel a v súvislosti s cieľmi nástrojov sa začínajú prejavovať pozitívne trendy. Nástroje teda nie je potrebné meniť prostredníctvom legislatívnych zmien či delegovaných aktov. Od prijatia nástrojov sa prijatím programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, Globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie a nového Európskeho konsenzu o rozvoji zmenil rámec medzinárodnej politiky a politiky EÚ. Všeobecná povaha cieľov týchto nástrojov sa však vzťahuje na potreby partnerských krajín a na celosvetové priority a priority EÚ bez výraznejších rozdielov. Navyše v prvých rokoch vykonávania čiastočne umožnili EÚ reagovať na nové krízy a meniace sa potreby. Obmedzené zdroje a finančná flexibilita v spojení so znásobovaním kríz však vyčerpávajú nástroje až po ich hranice. Z hlavných zistení hodnotenia vyplýva, že treba prispôsobiť spôsob vykonávania nástrojov, a to najmä prostredníctvom strategickejšieho a zastrešujúceho plánovania a zabezpečením jasnej komunikácie na operačnej úrovni v obnovenom medzinárodnom kontexte. Pokiaľ ide o budúcnosť, v ďalšej generácii nástrojov treba zohľadniť úroveň finančnej flexibility a iných foriem flexibility, ktoré sú potrebné pre vonkajšiu činnosť, aby bolo možné reagovať na problémy, pred ktorými EÚ stojí vo svete.

1. Úvod

Účel Táto správa bola pripravená na základe článku 17 spoločného vykonávacieho nariadenia, v ktorom sa požaduje, aby sa do konca roku 2017 vypracovala správa o preskúmaní v polovici trvania týkajúca sa nástrojov EÚ na financovanie vonkajšej činnosti (ďalej len „nástroje“). V tejto správe sa posudzuje, či sú tieto nástroje stále vhodné na svoj účel s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie pomoci EÚ. Správa obsahuje informácie potrebné pri prijímaní rozhodnutí o obnovení, zmene alebo pozastavení určitých typov opatrení vykonávaných v rámci tohto súboru nástrojov. Rozsah pôsobnosti Spoločné vykonávacie nariadenie sa týka týchto nástrojov: ·nástroj financovania rozvojovej spolupráce, ·európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva, ·nástroj európskeho susedstva, ·nástroj na podporu stability a mieru, ·nástroj predvstupovej pomoci a ·nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami. Ďalšie nástroje, ktoré sa riadia požiadavkami stanovenými v spoločnom vykonávacom nariadení, a preto boli zahrnuté do tejto správy, sú: ·nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti a ·rozhodnutie o Grónsku. Keďže táto správa poskytuje prehľad nástrojov, zahŕňa aj 11. Európsky rozvojový fond (ERF). 11. Európsky rozvojový fond odkazuje na preskúmanie výkonnosti, ktoré sa musí uskutočniť do konca roku 2018. Preskúmanie výkonnosti sa podobá preskúmaniu v polovici trvania stanovenému v spoločnom vykonávacom nariadení. Rozhodnutie o pridružení zámorských krajín a území bolo začlenené do preskúmania výkonnosti 11. ERF. Táto správa o preskúmaní v polovici trvania sa teda vzťahuje na deväť nástrojov, ako aj na samotné spoločné vykonávacie nariadenie. V súlade s požiadavkami spoločného vykonávacieho nariadenia sa táto správa zaoberá obdobím od 1. januára 2014 do 30. júna 2017. V správe sa analyzuje dosiahnutie cieľov každého z uvedených nástrojov, pričom pozornosť je zameraná na ich výsledky, účinnosť, pridanú hodnotu, možnosti zjednodušenia, vnútornú a vonkajšiu súdržnosť vrátane komplementárnosti a synergií medzi nástrojmi, pretrvávajúcu relevantnosť všetkých cieľov, prínos nástrojov ku konzistentnej vonkajšej činnosti EÚ a prípadne k prioritám EÚ, pokiaľ ide o inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, a na dosiahnutý pákový efekt fondov.

V rokoch 2016 – 2017 sa uskutočnilo niekoľko vonkajších hodnotení všetkých nástrojov s cieľom získať informácie pre túto správu. Pracovné dokumenty útvarov Komisie týkajúce sa hodnotenia spojené s touto správou sú takisto založené zväčša na týchto vonkajších hodnoteniach. 2. Súvislosti Európska únia je aj naďalej najväčším poskytovateľom vonkajšej pomoci na svete. Prostredníctvom pomoci sa usiluje o znížiť chudobu, presadzovať globálne záujmy a základné hodnoty, ako aj záujmy a základné hodnoty EÚ (ako je demokracia, ľudské práva, mier, stabilita, solidarita a prosperita) a o podporovať ochranu globálnych verejných statkov. Nástroje tvoria významnú časť okruhu IV Globálna Európa viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Počiatočná celková suma okruhu IV bola 66,2 miliardy EUR (t. j. 6 % viacročného finančného rámca). Rozpočtové nástroje EÚ, na ktoré sa vzťahuje táto správa, predstavujú spolu 51,8 miliardy EUR. Navyše na 11. ERF, ktorý je mimo rozpočtu EÚ, bolo pridelených 30,5 miliardy EUR. Tabuľka 1: Hlavné nástroje okruhu IV a ERF Nástroje Suma (v miliónoch EUR) 1.Nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) 12 138,63 2.Nástroj európskeho susedstva (ENI) 16 496,26 3.Nástroj financovania rozvojovej spolupráce (DCI) 19 947,59 4.Nástroj partnerstva 958,53 5.Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) 1 306,56 6.Nástroj na podporu stability a mieru 2 365,85 7.Nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti 325,321 8.Rozhodnutie o Grónsku 217,8 Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika (SZBP) 2 121,24 Makrofinančná pomoc 294,843 Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 1 627,67 Humanitárna pomoc 82 909,02 Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany 122,827 Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ 126,02 Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) 350 Rezerva 4 -672,572 9.11. Európsky rozvojový fond vrátane rozhodnutia o zámorských krajinách a územiach 30 506,00 10.Spoločné vykonávacie nariadenie (nejde o finančný nástroj, ale o nariadenie na vykonávanie niektorých z uvedených nástrojov) Neuvádza sa Väčšina nástrojov bola od svojho vzniku pod finančným tlakom, a to z dôvodu: ·zvýšenia počtu kríz, ·nestability v susedných krajinách a vo svete, ·teroristických hrozieb, ·bezprecedentného prílevu utečencov, a ·prudkého zvýšenia neregulárnej migrácie a obchodovania s ľuďmi. Na posilnenie schopnosti EÚ reagovať na nové tlaky boli zriadené inovačné mechanizmy a mechanizmy ad hoc, ako sú trustové fondy a nástroj pre utečencov v Turecku. Aj nedávno prijatý Európsky fond pre udržateľný rozvoj (v septembri 2017) bol vytvorený s cieľom zabezpečiť ďalšiu kapacitu pákového efektu. Nástroje prijaté začiatkom roku 2014 boli navrhnuté tak, aby boli dostatočne všeobecné na prispôsobenie sa rámcu politiky, ktorý sa neustále mení. Ich podporná povaha sa testovala, keďže hranice medzi zahraničnou a rozvojovou politikou a význam prepojenia medzi vnútornými a vonkajšími politikami sa v posledných niekoľkých rokoch zmenili. Vzhľadom na to sa od vytvorenia nástrojov nepovažovali za potrebné nijaké zmeny s výnimkou zmien súvisiacich s novými opatreniami v oblasti budovania kapacít pre bezpečnosť a rozvoj v rámci nástroja na podporu stability a mieru. 3. Finančný rozpis

Podľa požiadavky v spoločnom vykonávacom nariadení sa v tabuľkách uvedených v prílohách uvádzajú konsolidované informácie o všetkých finančných prostriedkoch, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto správy: výdavky podľa krajiny a regiónu a podľa nástroja spoločne s príspevkami do trustových fondov a vonkajšími pripísanými príjmami. 4. Dosahovanie cieľov Nástroje sledujú odlišné, všeobecné ciele: EFI Hlavný cieľ DCI Znížiť a v dlhodobom horizonte odstrániť chudobu v rozvojových krajinách, ktoré nečerpajú prostriedky v rámci ERF, ENI ani IPA. Poskytovať tematickú podporu pre celosvetové verejné statky a problémy spojené s rozvojom, ako aj organizáciám občianskej spoločnosti a miestnym orgánom verejnej správy v partnerských krajinách (OOS/MO) Podporovať strategické partnerstvo medzi Afrikou a EÚ. ENI Ďalej napredovať smerom k priestoru spoločnej prosperity a dobrého susedstva zahŕňajúcemu Európsku úniu a 16 krajín a území. IPA II Podporovať osem príjemcov pomoci pri prijímaní a vykonávaní reforiem potrebných na členstvo v EÚ. 11. ERF Znížiť a v dlhodobom horizonte odstrániť chudobu v afrických, karibských a tichomorských štátoch. Dosiahnuť udržateľný rozvoj zámorských krajín a území. PI Podporovať a presadzovať záujmy EÚ a spoločné záujmy a podporovať partnerstvo a budovanie aliancií v oblasti celosvetových problémov a vonkajších aspektov vnútorných politík EÚ. EIDHR Podporovať demokraciu a posilňovať dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd a demokraciu v tretích krajinách. IcSP Reagovať na krízy a predchádzať konfliktom, podporovať budovanie mieru a riešiť celosvetové, nadregionálne a vznikajúce hrozby. INSC Podporovať vysokú mieru jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením a uplatňovania efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení týkajúcich sa jadrových materiálov v tretích krajinách. Grónsko Zachovať úzke a trvalé väzby medzi Grónskom, EÚ a Dánskom a zároveň podporiť trvalo udržateľný rozvoj Grónska. Z pracovných dokumentov útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia vyplýva, že v súvislosti s cieľmi nástrojov sa začínajú prejavovať pozitívne trendy. Napríklad vo väčšine krajín, v ktorých sa vykonáva 11. ERF a geografické programy nástroja financovania rozvojovej spolupráce, sa v posledných desiatich rokoch prejavil pokrok pri znižovaní chudoby a v oblasti ľudského a hospodárskeho rozvoja. Pomoc v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) prispela v krajinách západného Balkánu k vykonaniu reforiem v kľúčových oblastiach, ako je justícia, boj proti korupcii, verejná správa a sociálne začlenenie, a podporovala sa z neho postupná harmonizácia s právnymi predpismi a normami EÚ. V oblasti susedstva sa v rámci pomoci nástroja európskeho susedstva dosiahli zrejmé výsledky v rôznych sektoroch, ako je regionálny rozvoj, poľnohospodárstvo, trh práce, riadenie hraníc a migrácia. Zároveň sa v prípade nástrojov (nástroj ENI doplnený nástrojom na podporu stability a mieru) prejavila ich schopnosť reagovať na meniace sa potreby a krízové situácie. Prostredníctvom nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti sa zvýšila úroveň jadrovej bezpečnosti, napríklad podporou opatrení nadväzujúcich na spoločný komplexný akčný plán spolupráce s Iránom a záťažovým testovaním jadrových elektrární v rôznych krajinách. Nástroj partnerstva efektívne ovplyvnil rozvoj politík v partnerských krajinách v súlade so záujmami EÚ a prispel k rozvoju vzájomných vzťahov s tretími krajinami, čím doplnil rozsiahlejšie tematické činnosti financované v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce, konkrétne program zameraný na celosvetové verejné statky a problémy. Treba však upozorniť na ťažkosti pri meraní plnenia cieľov. Keďže toto je správa o preskúmaní v polovici trvania a vykonávanie niekoľkých nástrojov sa začalo iba nedávno (po vypracovaní strategických dokumentov), v tejto fáze je príliš skoro merať plnenie cieľov na vysokej úrovni (a dlhodobých cieľov). Na zmiernenie tejto situácie sa v rámci vonkajších hodnotení zbierali aj údaje z predchádzajúcich nástrojov. Vzhľadom na to sa musia zohľadniť ďalšie obmedzenia týkajúce sa merania plnenia cieľov. Podporu EÚ možno často vnímať iba ako faktor, ktorý prispieva k akýmkoľvek dosiahnutým výsledkom. Napríklad boj za odstránenie chudoby predstavuje veľmi ambiciózne úsilie. Na rozvoj partnerských krajín EÚ a na ďalšie ciele má vplyv veľa činiteľov, vnútorných aj vonkajších. Aktívnu úlohu zohrávajú aj ďalšie významné subjekty v oblasti vonkajších vzťahov spoločne s čoraz väčším počtom súkromných darcov vrátane nadácií. Okrem toho za prijatie a vykonávanie potrebných reforiem a politík, ktoré sa v rámci nástrojov podporujú, zodpovedajú partnerské krajiny. Relevantnosť cieľov V pracovných dokumentoch útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia sa potvrdilo, že ciele nástrojov boli v čase, keď sa tieto nástroje vypracúvali, vo veľkej miere relevantné pre politické priority.

V porovnaní s viacročným finančným rámcom na roky 2007 – 2013 sa značne zvýšila strategická relevantnosť, lebo získané poznatky z minulosti sa začlenili do nových právnych predpisov: ·potvrdenie globálneho vplyvu (nástroj na podporu stability a mieru, nástroj partnerstva), ·podpora záujmov EÚ vo svete (nástroj partnerstva), ·väčší dôraz na predchádzanie konfliktom (nástroj na podporu stability a mieru), ·nové zásady spoločnej tvorby programov (DCI, ERF), ·väčšia diferenciácia (DCI, ENI, IPA), ·intenzívnejšie zameranie na sektorové prístupy (IPA), ·jasné vymedzenie špecifických cieľov (EIDHR), ·vyššia konzistentnosť a komplementárnosť medzi nástrojom na podporu stability a mieru a nástrojmi geografickej spolupráce a s operáciami SZBP, ·širšie ciele v súvislosti s partnerstvom s Grónskom (rozhodnutie o Grónsku) a ·harmonizácia vykonávacích postupov (spoločné vykonávacie nariadenie). Vo vonkajších hodnoteniach sa okrem toho vyzdvihuje strategický význam tematických nástrojov, a najmä ich schopnosť v prípade potreby konať bez výslovného súhlasu partnerskej krajiny, ako je napríklad reagovanie na krízu, zapojenie sa do ochrany ľudských práv a demokratizácie v zhoršujúcej sa situácii a presadzovanie záujmov EÚ a podpora globálnych opatrení týkajúcich sa verejných statkov vrátane oblasti zmeny klímy. Súbor všeobecných podporných nástrojov bol schopný obsiahnuť priority EÚ bez významnejších nedostatkov, až na budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja. Tento potenciál týkajúci sa plánovania (ak sa uplatňuje) a vykonávania nástrojov sa však nie vždy využíval v plnej miere. V niektorých krajinách sa opatrenia v rámci nástrojov strategicky spájali, kým v ďalších štátoch sa možnosť strategicky spojiť opatrenia nevyužila vo všetkých prípadoch.

Hlavným prínosom významu nástrojov je flexibilita, ktorá je do nich zabudovaná. Flexibilita týkajúca sa reakcií na nepredvídané udalosti sa vyžaduje na rôznych úrovniach: i) krátkodobá reakcia na krízu; ii) flexibilita pri voľbe spôsobov tvorby programov a plnenia; iii) finančná flexibilita v súvislosti s rezervnými fondmi a prerozdeľovaním v rámci nástrojov a medzi nimi; iv) flexibilita pri tvorbe viacročných programov s možnosťou prispôsobiť trvanie tvorby programov situácii na mieste a pohotovo presmerovať financovanie v prípade závažných zmien a v) použitie osobitných opatrení podľa spoločného vykonávacieho nariadenia. Z pracovných dokumentov útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia vyplýva, že nástroje v dôsledku svojej podpornej povahy a dostatočne širokých cieľov uľahčili EÚ reakciu nové krízy a na jej meniace sa potreby a ciele politiky, ako aj na meniace sa potreby a ciele politiky partnerských krajín. Schopnosť prerozdelenia finančných zdrojov sa plne využila v súvislosti s výskytom nových kríz v krajinách, ktoré susedia s EÚ. Vnútorné zdroje a finančné prostriedky, ktoré neboli vyčlenené, neboli na riešenie kríz dostatočné. V dôsledku toho sa počas preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania museli zvýšiť prostriedky v rámci okruhu IV a EÚ musela vytvoriť rôzne krízové trustové fondy a koordinačné mechanizmy, ako je nástroj pre utečencov v Turecku. Prostredníctvom trustových fondov a nástroja pre utečencov v Turecku bola EÚ schopná dosť rýchlo zareagovať na krízy a mobilizovať dodatočné prostriedky z členských štátov EÚ a od iných darcov, hoci príspevky z členských štátov boli nižšie, než sa očakávalo. Reakcii pomohlo aj použitie osobitných opatrení mimo obvyklých programových rozhodnutí. Je priskoro na to, aby sa mohlo usúdiť, či sú všetky nástroje navrhnuté primerane na úplné vykonanie Globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ a nového Európskeho konsenzu o rozvoji, ktorý sa zameriava na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja dohodnutých na medzinárodnej úrovni, hoci medzi novými cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a cieľmi niekoľkých nástrojov existuje jasné prepojenie. Celkovo sa zdá, že priority a oblasti intervencie vymedzené v nariadeniach týkajúcich sa 11. ERF, EIDHR, ENI, DCI, IPA II, nástroja na podporu stability a mieru a nástroja partnerstva sú stále relevantné a zahŕňajú aktuálne potreby a priority. To znamená, že v tejto fáze nie sú potrebné nijaké zmeny týchto nariadení. Jednako sa však v budúcej štruktúre nástrojov musia zohľadniť poznatky získané z preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania z hľadiska nízkej finančnej flexibility a komplexnosti súčasnej architektúry, ktorá bráni väčšej komplementárnosti na mieste, ako aj na odstránenie nedostatkov v oblasti bezpečnosti. Účinnosť V súvislosti s mnohými partnerskými krajinami a témami, ktorými sa zaoberajú nástroje, sa v posledných rokoch zaznamenal pozitívny pokrok. V nedávnych výročných správach o vykonávaní nástrojov EÚ na financovanie vonkajších činností sa uvádza množstvo pozitívnych príkladov všetkých dotknutých cieľov, a to aj napriek občas zložitým situáciám (napr. v prípade susedstva a subsaharskej Afriky). Napríklad: ·reforma verejnej správy v Gruzínsku,

·zníženie chudoby vo Vietname o 90 % za posledných desať rokov, ·stabilizácia Kolumbie po podpísaní mierovej dohody (prostredníctvom krátkodobých a dlhodobejších opatrení) a ·podpora odbornej prípravy zamestnancov jadrových elektrární na Ukrajine na zlepšenie bezpečnosti. Celkovú účinnosť nástrojov pri plnení ich cieľov je však ťažké merať, a to čiastočne z toho dôvodu, že je náročné vymedziť primerané systémy na sledovanie a hodnotenie na úrovni nástrojov. Aj počet výsledkov možno merať iba na úrovni krajiny a/alebo sektora a nemožno ich zhrnúť na úrovni nástrojov, a to sčasti pre rozmanitosť dotknutých krajín a tém. V niekoľkých prípadoch (napr. pri ERF a DCI) boli do právneho základu zahrnuté hlavné ukazovatele spojené s miléniovými rozvojovými cieľmi (do roku 2015) a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja (po roku 2015) a tieto ukazovatele sa používajú na meranie celkového pokroku, ale tieto ukazovatele: i) nie je možné priamo spojiť s opatreniami nástrojov; ii) sú ovplyvnené množstvom vonkajších faktorov (napr. vládne politiky, intervencie iných darcov a medzinárodné súvislosti) a iii) nemajú schopnosť posúdiť vlastnosti nástrojov, ako je flexibilita. Komisia od vytvorenia nástrojov vynaložila úsilie na dosiahnutie výsledkov projektov a programov a zlepšila ich vykazovanie, napríklad spustením rámca EÚ pre výsledky v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja v roku 2015, ktorého prvá správa o vybratých výsledkoch vyšla v júli 2016. Iné, podobné výkonnostné rámce so strategickými a operačnými ukazovateľmi boli vytvorené osobitne pre nástroj IPA II a pre nástroj partnerstva. Napriek tomuto zlepšeniu je potrebné vyvinúť viac úsilia na úrovni nástrojov, aby sa zabezpečilo, že sa zavedie jasný systém monitorovania a hodnotenia, ktorým sa vysvetlí spôsob, akým bude EÚ merať zmeny. Významnú úlohu v rámci účinnosti nástrojov zohráva rozsah dostupných vykonávacích opatrení. V dôsledku zjednodušení zavedených v spoločnom vykonávacom nariadení, ako je možnosť čiastkových grantov alebo udeľovania grantov subjektom bez právnej subjektivity, sa posilnila účinnosť EIDHR. Reakcia na krízu v rámci nástroja na podporu stability a mieru môže byť vzhľadom na využívanie výnimiek rovnako rýchla ako humanitárna pomoc. Zavedenie rozpočtovej podpory a súvisiaci politický dialóg v rámci nástroja IPA II zohrali významnú úlohu pri zlepšovaní politického dialógu na podporu presadzovania skutočných reforiem a programov stabilizácie v prijímajúcich krajinách. Týka sa to najmä krajín západného Balkánu, kde sa rozpočtová podpora zaviedla prvýkrát. Podobne v Grónsku viedli opatrenia rozpočtovej podpory k posilneniu systémov riadenia verejných financií a k zlepšeniu schopnosti vnútroštátnych správnych orgánov plánovať a vykonávať politiky. Postupy EÚ (vychádzajúce z nariadenia o rozpočtových pravidlách) však zainteresované strany stále vnímajú ako zdĺhavé a zaťažujúce. Z hľadiska začleňovania priorít EÚ bol významný pokrok zaznamenaný v niektorých programoch v oblasti zmeny klímy a životného prostredia. Stále však ostáva veľa práce, pokiaľ ide o integráciu týchto oblastí vo všetkých sektoroch vzhľadom na rozsah problémov. Uplatňovanie hľadiska problematiky ľudských práv vrátane rovnosti žien a mužov a posilnenia postavenia žien stále prebieha, hoci zo štúdie o vykonávaní akčného plánu EÚ pre rodovú rovnosť II vyplývajú určité pozitívne správy, najmä v prípade nástroja na podporu stability a mieru. Vo všeobecnosti z vonkajších hodnotení vyplynulo, že nedostatok záujmu partnerských vlád o podporu ľudských práv alebo ich odpor voči nej často predstavuje významnú prekážku vo vykonávaní. Efektívnosť Výška administratívnych výdavkov poukazuje na efektívne spravovanie rozpočtov príslušných nástrojov.

Hoci celková organizačná činnosť môže byť efektívna, niektoré zainteresované strany považujú vykonávanie nástrojov v určitých prípadoch za administratívne náročné. Niektoré zainteresované strany sa domnievajú, že Komisia sa viac zameriava na proces než na ciele politiky a výsledky. Požiadavky, ako je začlenenie rôznych politík a plnenie medzinárodných záväzkov, ako je zodpovednosť a partnerstvo, predstavujú náročné procesy. Ďalšie predpisy (ako je nariadenie o komitologickom postupe) zvyšujú zložitosť a množstvo času potrebné na vykonávanie nástrojov. V porovnaní s nástrojmi viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 sa dosiahlo mierne zvýšenie efektívnosti, napríklad znížením počtu tematických programov nástroja DCI z piatich na dva, hoci program Celosvetové verejné statky a problémy ostáva nepružný, keďže sa vytvorilo päť rôznych rozpočtových riadkov. V prípade procesov tvorby programov nástrojov DCI, ERF, ENI a IPA II došlo v dôsledku procesov zjednodušenia (ako je používanie vnútroštátnych stratégií namiesto stratégií EÚ pre jednotlivé krajiny a to, že spoločné programové dokumenty môžu v prípade splnenia kritérií kvality nahradiť viacročné orientačné programy) k určitému zvýšeniu efektívnosti. Pokiaľ ide o geografické nástroje, na ochranu zásad zodpovednosti a partnerstva sa používa zdĺhavý proces tvorby programov. V prípade ERF je súčasťou postupov aj účasť vnútroštátnych alebo regionálnych povoľujúcich úradníkov, ktorých úloha sa často vníma ako prekážka pre účinnosť a efektívnosť, a to najmä na regionálnej úrovni. Často používané vysvetlenie súvisí s otázkami kapacity napriek pravidelnej podpore v oblasti budovania kapacít. Vypracovanie spoločného vykonávacieho nariadenia predstavovalo nový zjednodušujúci prvok viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 pre rozpočtové nástroje EÚ, na ktoré sa vzťahuje táto správa, ktorý bol z veľkej časti zopakovaný vo vykonávacom nariadení pre 11. ERF. Prostredníctvom harmonizácie pravidiel a obmedzenia rozdielnych výkladov nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti sa vo vonkajších hodnoteniach poukazuje na zvýšenie efektívnosti spôsobené spoločným vykonávacím nariadením, hoci len malej miere. Napríklad v rámci EIDHR (v konkrétnych prípadoch), a najmä v rámci nástroja na podporu stability a mieru, sa priamym pridelením finančných prostriedkov zrýchlilo vykonávanie v situáciách krízy alebo naliehavej potreby. Vnútorná súdržnosť, vonkajšia súdržnosť, komplementárnosť a synergie medzi nástrojmi na financovanie vonkajšej činnosti Každý nástroj na financovanie vonkajšej činnosti má svoj vlastný osobitný rozsah pôsobnosti, ktorý je založený buď na problematike, ktorú rieši (EIDHR, nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti, nástroj na podporu stability a mieru a nástroj partnerstva sa môžu uplatňovať celosvetovo), alebo vychádza z geografického zamerania (DCI, ERF, ENI, rozhodnutie o Grónsku a IPA II doplnené osobitnými témami). Tieto nástroje sú jasne určené na to, aby prostredníctvom svojich odlišných spôsobov vykonávania dopĺňali ďalšie nástroje: 1. EIDHR (nezávislé a flexibilné opatrenia); 2. nástroj na podporu stability a mieru (na rýchlu reakciu krátkodobými a dlhodobými opatreniami) a 3. nástroj partnerstva (opatrenia v záujme EÚ a/alebo v spoločnom záujme, ktoré nie je možné financovať v rámci nástrojov DCI, ENI alebo IPA II). Vnútorná súdržnosť v rámci nástrojov je do značnej miery uspokojivá z dôvodu revidovaných pokynov ku geografickému programovaniu, sektorovej koncentrácie, vhodných rozhodovacích procesov a lepších systémov na hodnotenie kvality. Na úrovni delegácií EÚ však možno pozorovať veľké odlišnosti.

Pracovné dokumenty útvarov Komisie týkajúce sa hodnotenia obsahujú niekoľko príkladov komplementárnosti medzi nástrojmi. Napríklad EIDHR a nástroj partnerstva podporujú určité opatrenia, ktoré nemožno financovať z iných geografických nástrojov, ako je priama spolupráca s organizáciami občianskej spoločnosti v oblasti ľudských práv alebo spolupráca s priemyselnými krajinami. Zistili sa aj účinné synergie medzi nástrojom na podporu stability a mieru (s jeho schopnosťou zabezpečiť krátkodobé reakcie bez programovania) a geografickými nástrojmi, hoci účinnému nadviazaniu bráni nedostatočná flexibilita postupov väčšiny ostatných nástrojov, ktoré sú viazané dlhými programovými obdobiami. Celková súdržnosť medzi nástrojmi by sa však mohla ešte viac zlepšiť, a to najmä zjednodušením nástrojov s cieľom zmenšiť hranice medzi geografickými (11. ERF, ENI, DCI a IPA II) a tematickými nástrojmi alebo programami (tematické programy v rámci DCI, nástroja na podporu stability a mieru a nástroja partnerstva), ktoré tak môžu zasahovať v rovnakých oblastiach. Osobitný rozsah pôsobnosti geografických nástrojov sťažuje strategickú a súdržnú spoluprácu s niektorými partnerskými krajinami. Na spoluprácu s Afrikou sa používajú tri geografické nástroje (ERF, DCI a ENI) a spolupráca na kontinentálnej úrovni sa financuje z nástroja DCI (celoafrický program) a v obmedzenom rozsahu aj z 11. ERF (program spolupráce v rámci skupiny AKT). Podobne sa ukázalo náročné budovať mosty medzi regiónmi, keďže napríklad vzťahmi EÚ s krajinami karibskej oblasti a Latinskej Ameriky sa zaoberá DCI aj ERF. Zintenzívnilo sa úsilie v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja. Z analýzy podpory rozvoja zo strany obchodnej politiky v rámci regionálnej spolupráce vyplýva, že sa vzťahu medzi obchodom a rozvojom venuje čoraz väčšia pozornosť. Politický impulz získali aj väzby medzi bezpečnostnou, rozvojovou a humanitárnou pomocou. Z hľadiska súdržnosti medzi prioritami partnerskej krajiny a EÚ sa v niektorých vonkajších hodnoteniach v súvislosti s geografickými nástrojmi (DCI, ENI a 11. ERF) uvádza, že pri tvorbe programov sa prejavujú sklony k programom zameraným predovšetkým na EÚ. K tomu došlo aj napriek rozsiahlym konzultáciám so zainteresovanými stranami počas tvorby programov a vykonávania projektov, a najmä v prípade ERF napriek spolupodpísaniu viacročných programových dokumentov a ročných opatrení. Tento zdanlivý kompromis medzi záujmami EÚ/medzinárodnými hodnotami a zásadami partnerstva by sa mal vnímať v súvislosti s novým politickým kontextom všeobecne dohodnutého programu 2030/cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Pridaná hodnota Pridanú hodnotu nástrojov EÚ možno vysvetliť kombináciou niekoľkých faktorov: i) právomoci alebo odborné znalosti EÚ; ii) charakter EÚ ako nadnárodného subjektu a relatívna neutralita, politický vplyv a pákový efekt, ktoré z toho môžu vyplývať; iii) geografické rozšírenie niektorých nástrojov vrátane účasti v nestabilných situáciách, v ktorých vystupuje menej rozvojových partnerov, a značný objem finančných prostriedkov; iv) rozsah pôsobnosti nástrojov a metód (napríklad rozpočtová podpora, granty, nepriame hospodárenie, mechanizmy kombinovaného financovania a rýchle rozhodovanie v rámci reakcie na krízu); a v) schopnosť EÚ viesť spoločné opatrenia (t. j. spoločné programovanie a spoločné plnenie), a to najmä opatrenia s členskými štátmi. Ďalším faktorom je skutočnosť, že nástroje sa môžu použiť na zásah na rôznych úrovniach (t. j. na vnútroštátnej, regionálnej, kontinentálnej), predvídateľnosť fondov (najmä Európskeho rozvojového fondu, na ktorý sa nevzťahuje zásada ročnej platnosti rozpočtu EÚ), dôraz, ktorý sa kladie na regionálnu spoluprácu, a jedinečná pozícia EÚ na prípravu prístupových krajín na členstvo v EÚ prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci.

Špecializovanejšie nástroje majú špecifickú pridanú hodnotu spojenú s rozsahom ich pôsobnosti. Napríklad rýchlosť, flexibilita a schopnosť nástroja na podporu stability a mieru prispôsobiť sa meniacim sa podmienkam a jeho prítomnosť v oblastiach, v ktorých chýbajú iné subjekty, a opatrenia EIDHR v citlivých situáciách súvisiacich s ľudskými právami bez potreby súhlasu partnerských vlád. Pákový efekt Zaviedli sa podmienky, ktoré nástrojom umožňujú posilniť dialóg o politike na úrovni krajiny, najmä pri vykonávaní programov prostredníctvom rozpočtovej podpory. Nástroj partnerstva poskytuje odôvodnenie dialógov o politike/partnerstiev s tretími krajinami prostredníctvom podpory konkrétnych činností v oblasti spolupráce (na základe spoločného záujmu), ktoré pomáhajú pri presadzovaní záujmov EÚ a vytvárajú jedinečný politický pákový efekt. Ďalší významný pákový efekt vyplýva z úlohy koordinácie darcov, ktorú zohrávajú delegácie EÚ: podpora rozvoja komplementárnosti a súdržnosti medzi rôznymi subjektmi EÚ a zvýšenie viditeľnosti EÚ. To platí najmä v prípade, keď sa začali postupy spoločného programovania. Špecializované nástroje sa zapájajú aj do cieleného dialógu o politike, napríklad prostredníctvom nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti alebo EIDHR, pokiaľ ide o pozorovanie volieb. Nástroj na podporu stability a mieru zvyšuje váhu dialógu EÚ o politike pri zvyšovaní finančných prostriedkov darcov vynaložených spôsobom zohľadňujúcim konflikty. V hodnoteniach sa poukazuje aj na určité nevýhody politického tlaku vyvíjaného na posilnenie dialógu o politike v oblasti ľudských práv a základných hodnôt. Nevýhody súviseli najmä so znižujúcou sa mierou prijímania liberálno-demokratického modelu rozvoja, s oslabením významu oficiálnej rozvojovej pomoci a vznikom nových subjektov. Finančná páka nástrojov je primerane vysoká, a to najmä vďaka mechanizmom kombinovaného financovania (t. j. pre DCI, ERF, ENI a IPA). Vytvorenie trustových fondov takisto spôsobilo vznik finančnej páky, hoci nie vždy na očakávanej úrovni. Možnosti zjednodušenia Nákladovo efektívne a účinné mechanizmy plnenia sú nevyhnutné na zlepšenie výkonnosti nástrojov. Komisia začala proces zjednodušovania prostredníctvom revízie usmernení viacročného programovania a postupov každoročného rozhodovania. Zainteresované strany však stále považovali celkový počet nástrojov, ako aj niektoré konkrétne nástroje za zložité, administratívne náročné a nedostatočne flexibilné. Podrobné rozdelenie rozpočtu zahrnuté v nástroji DCI pre geografické aj tematické programy zvyšuje zložitosť a nepružnosť nástroja, čím sa sťažuje možnosť prevádzať finančné prostriedky medzi cieľmi a možnosť zmeniť priority v rámci nástroja, a to najmä vtedy, keď je potrebné riešiť stavy núdze a čeliť krízam. Pred viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020 mal každý nástroj svoje vlastné vykonávacie predpisy, čo malo za následok rozdiely v ich vykonávaní počas viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013. Spoločné vykonávacie nariadenie, s ktorým je vykonávacie nariadenie pre ERF z veľkej časti zosúladené, prispelo k zjednodušeniu programu tým, že zabránilo rozdielom a problémom pri výklade. Od roku 2014 bolo nepretržité úsilie o zjednodušenie v oblasti vonkajších vzťahov zamerané na odstránenie zbytočnej záťaže, zvýšenie flexibility a zníženie zložitosti pre externých partnerov na úrovni vykonávania. K dispozícii sú aj iné zjednodušenia, ktoré si však najprv vyžadujú pozmeňujúce návrhy Rady a Európskeho parlamentu k nariadeniu o rozpočtových pravidlách, ktorého revíziu navrhla Komisia. Prínos ku konzistentnej vonkajšej činnosti EÚ Európska únia poskytuje Európanom bezpečnosť a prosperitu aktívnou účasťou na svetovej úrovni, ktorej cieľom je podpora jej záujmov, presadzovanie hodnôt demokracie, právneho štátu a ochrany ľudských práv. Medzi politiky EÚ v oblasti vonkajšej činnosti patria medzinárodné záväzky, ako je okrem iných program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a Parížska dohoda v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy spoločne s Globálnou stratégiou pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, novým Európskym konsenzom o rozvoji, obnoveným partnerstvom medzi EÚ a Afrikou, revidovanou európskou susedskou politikou, politikou rozširovania a konsenzom o humanitárnej pomoci, ktoré spoločne poskytujú EÚ potrebný rámec, aby mohla dosiahnuť svoje ciele.

Na splnenie týchto cieľov súbor nástrojov EÚ pre vonkajšie politiky obsahuje rozvojovú spoluprácu, diplomaciu, mier, bezpečnostné a obranné opatrenia, hospodársku spoluprácu, rozširovanie, humanitárnu pomoc a civilnú ochranu, posilnenie susedských vzťahov, makrofinančnú pomoc, partnerstvo v oblasti celosvetových problémov a obchodu. Časť tohto súboru týkajúca sa nástrojov predstavuje vyše tri štvrtiny dostupných finančných prostriedkov v rámci súčasného viacročného finančného rámca a tieto nástroje prispievajú k vonkajším činnostiam EÚ od roku 2014, ako sa uvádza v pracovných dokumentoch útvarov Komisie týkajúcich sa hodnotenia. Okrem toho Komisia na zlepšenie účinnosti EÚ v oblasti podpory stability, bezpečnosti a trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách prijala návrh na zmenu nariadenia o nástroji na podporu stability a mieru. Touto zmenou sa odstraňuje zistený nedostatok týkajúci sa schopnosti EÚ poskytovať podporu pri budovaní kapacít partnerov EÚ v sektore bezpečnosti a EÚ sa umožní, aby mohla za výnimočných a jasne vymedzených okolností podporiť vojenské subjekty. Prostredníctvom používania spoločného programovania s členskými štátmi a ďalšími darcami sa vytvorila súdržnejšia a viditeľnejšia reakcia EÚ na rozvoj v partnerských krajinách. V osobitnom hodnotení zverejnenom v marci 2017 sa zistil pokrok v oblasti spoločného programovania s členskými štátmi a vyplýva z neho, že hoci ide o skoré štádium hodnotenia, pre EÚ a jej členské štáty je cenné. Problémy spojené so zabezpečením zodpovednosti partnerských krajín za proces a výsledky sa budú musieť riešiť hĺbkovejšie. Pokiaľ ide o občiansku spoločnosť v partnerských krajinách, hoci geografické nástroje pracujú najmä s ich orgánmi, spolupráca s organizáciami občianskej spoločnosti ostáva trvalým prvkom všetkých nástrojov a jej cieľom je prispieť k posilneniu ich kapacít a k vytvoreniu občianskej spoločnosti, ktorá je schopná podporovať reformy a viesť vlády k zodpovednosti. Niektoré nástroje a programy, napríklad EIDHR a tematický program nástroja financovania rozvojovej spolupráce pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány verejnej správy, sú určené predovšetkým na podporu občianskej spoločnosti. Úzke prepojenie medzi vnútornými a vonkajšími politikami je samozrejmé, napríklad v prípade migračnej krízy, pri ktorej bola potrebná koordinácia a komplementárnosť medzi nástrojmi. Pokiaľ to bolo možné, priority vnútorných politík EÚ sa jednotným a dôsledným spôsobom začlenili do vonkajších činností s cieľom ochraňovať záujmy EÚ a podporovať riešenia, ktoré sú v spoločnom záujme, a takisto im prospelo špecializované zamerania nástroja partnerstva na vzťah medzi vnútornými a vonkajšími politikami. Na riadne riešenie vonkajších záujmov a dosiahnutie globálnych cieľov sa vykonávala silnejšia spolupráca medzi službami EÚ pre vnútornú a vonkajšiu činnosť, aby sa zabezpečili súdržné prístupy a zabránilo duplicite a prekrývaniu. V záujme posilnenia súdržnosti, zabezpečenia, aby sa opatrenia EÚ navzájom posilňovali, a s cieľom vyhnúť sa protikladným prístupom služby pre vonkajšiu činnosť musia mať úplnejší prehľad o činnostiach, ktoré sa uskutočňujú mimo EÚ, najmä pokiaľ ide o celosvetové problémy, ako je zmena klímy, biodiverzita alebo boj proti terorizmu. Súčasné viaceré programové dokumenty týkajúce sa danej krajiny, regiónu alebo kontinentu sťažujú vytvorenie jasného prehľadu o vonkajších činnostiach. Prínos k prioritám EÚ v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast je stredobodom vonkajšej pomoci EÚ. Nástroje prispievajú k inteligentnému rastu prostredníctvom podpory obchodných projektov a rozvojom spoločných prístupov k zmene klímy a životnému prostrediu. V súlade s programom zmien, ktorý je zameraný na značné zvýšenie vplyvu a účinnosti vonkajšej pomoci EÚ, sa pomoc EÚ na úrovni krajín musí vo väčšine partnerských krajín zameriavať na tri alebo menej hlavných sektorov. Podpora EÚ sa odvtedy viac zameriava na dve prioritné oblasti programu zmien, z ktorých jednou je inkluzívny a udržateľný rast ľudského rozvoja. Nástroj IPA II má jasný cieľ posilniť hospodársky a sociálny rozvoj prijímajúcich krajín v záujme dosiahnutia cieľov stanovených v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Rozvojové nástroje sa výrazne zameriavajú na inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, ako sa to odzrkadľuje v opatreniach prijatých v rámci rôznych ročných akčných programov. K týmto prioritám EÚ prispieva aj nástroj partnerstva rovnako ako rozhodnutie o Grónsku. Jedným zo špecifických cieľov nástroja partnerstva je podpora medzinárodného rozmeru stratégie Európa 2020 vo všetkých jej aspektoch (napr. pracovné miesta, rast a investície, MSP).

Komisia od roku 2008 zriaďuje mechanizmy kombinovaného financovania v rôznych regiónoch sveta, čo viedlo k pákovému efektu investícií, aby podporila udržateľný hospodársky rozvoj. Tieto operácie kombinovaného financovania sa týkajú rôznych oblastí intervencií (infraštruktúrne projekty, financovanie mikropodnikov, malých a stredných podnikov atď.) a pridaná hodnota, ktorú vytvorili, sa líši podľa osobitného cieľa doplnkovosti, ktorý majú riešiť, ako aj podľa hospodárskej situácie v krajine, kde operácie prebiehajú (napr. makroekonomický rámec, priaznivé podnikateľské prostredie, investičné prostredie). Dlhodobý vplyv Vo vonkajších hodnoteniach sa poukázalo na to, že existujú zrejmé ťažkosti pri meraní dlhodobého vplyvu nástrojov v polovici obdobia ich vykonávania, keďže niektoré z nich iba nedávno začali vykonávať významné množstvo projektov a programov a keďže v mnohých prípadoch neboli zatiaľ určené východiská. V niektorých hodnoteniach však bolo možné preskúmať dosiahnuté výsledky predchádzajúcich nástrojov, aby sa ukázali pozitívne trendy kľúčových ukazovateľov. Napríklad v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce sa v posledných rokoch podporilo vypracovanie 50 vnútroštátnych a regionálnych stratégií v oblasti zmeny klímy; v krajinách európskeho susedstva napriek náročným okolnostiam (napr. celosvetová hospodárska kríza, regionálne krízy, občianske vojny, terorizmus a migračná kríza) niektoré krajiny dosiahli značný pokrok v určitých oblastiach správy (napr. Gruzínsko v oblasti verejnej správy). Záverom hodnotenia nástroja partnerstva v polovici trvania je, že zavedená podpora je na správnej ceste k dosiahnutiu očakávaných účinkov. Výkonnosť na základe aktuálneho súboru cieľov uvedených v nástrojoch závisí od rôznych vonkajších faktorov, ktoré sú mimo kontroly nástrojov, ako je vnútroštátna zodpovednosť, politická vôľa a administratívna kapacita krajiny. Náklady vyplývajúce z nečinnosti alebo oneskorenej činnosti v oblasti vonkajších vzťahov by boli katastrofálne, ak by sa zvýšila nestabilita, konflikty a vojna, a to najmä v susedstve EÚ s potenciálnymi účinkami presahovania na samotnú EÚ. 5. Závery Záverom, aktuálny súbor nástrojov je stále relevantný a ukázal sa ako dostatočne podporujúci. V tejto fáze ich teda nie je potrebné meniť prostredníctvom legislatívnych návrhov alebo delegovaných aktov. V pracovných dokumentoch útvarov Komisie spojených s touto správou sa však upozorňuje na určité aspekty, ktoré si v budúcnosti zaslúžia pozornosť, s cieľom zlepšiť vykonávanie vonkajších činností EÚ a získať skúsenosti pre ďalšiu generáciu nástrojov. Otázky, ktorými sa zaoberali rôzne vonkajšie hodnotenia, sa zohľadnia počas zostávajúceho obdobia vykonávania nástrojov a pri príprave ďalšej generácie nástrojov. Konkrétne: ·Program 2030 je kľúčový, keďže sa v ňom stanovujú ambiciózne všeobecné ciele trvalo udržateľného rozvoja a keďže vychádza z partnerstiev s viacerými zainteresovanými stranami, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť programu, ktorý nie je zameraný na pomoc, a vzájomných prepojení medzi cieľmi vrátane vzťahov medzi bezpečnosťou a rozvojom. Ciele trvalo udržateľného rozvoja sa vo vonkajších činnostiach EÚ musia zohľadňovať konzistentným a jednotným spôsobom. V súlade s programom 2030 poskytuje Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie novú víziu vonkajších činností EÚ. ·Dôležitosť podpory základných hodnôt a ľudských práv tvorí jadro nástrojov, vo vonkajších hodnoteniach sa však poukazuje na väčšie ťažkosti pri podpore a presadzovaní tohto programu v mnohých krajinách, ako aj na zmenšovanie priestoru pre organizácie občianskej spoločnosti v mnohých krajinách. V dôsledku toho je pre EÚ ťažké pracovať na týchto dôležitých rozmeroch, čo poukazuje na ďalšie možné napätie medzi niektorými základnými prvkami vonkajších činností EÚ a zásadami partnerstva a zodpovednosti. ·V súčasnom kontexte viacerých kríz a konfliktov musí byť viacročný finančný rámec EÚ schopný rýchlo sa prispôsobiť meniacim sa prioritám a nepredvídaným udalostiam, aby mohol urýchlene reagovať na mieste . Podobne nástroje potrebujú dostatočnú finančnú flexibilitu a iné formy flexibility, ktoré sú potrebné pre vonkajšiu činnosť, aby bolo možné reagovať na mnohé problémy, pred ktorými EÚ stojí na svetovej úrovni. Táto flexibilita sa musí vybudovať na rôznych úrovniach. To znamená začať od rozpočtu, ktorý by mal obsahovať väčšie rezervy, až po viacročné programovanie a väčšie zjednodušenie na úrovni vykonávania na zvýšenie účinnosti a efektívnosti.

·Znovu by sa mala posúdiť rovnováha medzi dlhodobými záväzkami na podporu reforiem v partnerských krajinách a krátkodobými opatreniami. Tu sa upozorňuje na napätie medzi predvídateľnosťou spojenou so záväzkami vzťahujúcimi sa na účinnosť pomoci a flexibilitou vonkajšej pomoci EÚ. ·Celkovo sa musí zohľadniť budúca úroveň ambícií týkajúcich sa mieru a bezpečnosti v rámci vonkajších činností. Na základe nedávnych skúseností bude naďalej potrebná aj schopnosť pohotovo a pružne reagovať na krízy. ·Hoci existujú dôkazy o súdržnosti medzi nástrojmi, mohla by sa posilniť znížením ich počtu. Tým by sa pomohla zabezpečiť lepšia vzájomná komunikácia medzi nimi na operačnej úrovni, a to najmä medzi geografickými a tematickými nástrojmi a programami, ktoré môžu zasahovať v rovnakých oblastiach. ·Hoci je uplatňovanie priorít EÚ celkovo úspešné, napr. opatrenia v oblasti zmeny klímy a ochrany životného prostredia, v určitých situáciách sa ukázalo problematické, najmä z dôvodu odporu v partnerských krajinách a možného napätia medzi presadzovaním programu EÚ, napr. pokiaľ ide o podporu opatrení na riešenie celosvetových problémov a verejné statky alebo o migráciu a bezpečnosť, a zásadami zodpovednosti a partnerstva. ·Vzťah medzi cieľmi vnútornej a vonkajšej politiky sa musí lepšie formulovať. Vypracovať sa budú musieť alternatívne prístupy k tejto spolupráci na základe skúseností z programu nástroja financovania rozvojovej spolupráce Celosvetové verejné statky a problémy a nástroja partnerstva s celosvetovým rozsahom pôsobnosti. ·Zásada postupného ukončenia daného typu pomoci v rámci DCI je zámerne obmedzená na schopnosť EÚ spolupracovať s krajinami s vyšším stredným príjmom prostredníctvom dvojstrannej spolupráce. Európska únia sa v súlade s programom 2030 a Európskym konsenzom o rozvoji musí usilovať o spoluprácu so všetkými krajinami vrátane spolupráce s rozvinutejšími rozvojovými krajinami a strategickými partnermi. ·Musí sa ešte viac posilniť potenciál spolupráce s členskými štátmi EÚ, a to predovšetkým prostredníctvom spoločného programovania. Tento postup si však v určitých krajinách vyžiada väčšie záväzky vlád partnerských krajín aj členských štátov. Prílohy Tabuľka 1 Výdavky podľa prijímajúcej krajiny a regiónu a podľa jednotlivých nástrojov (v EUR)

Tabuľka 2 Príspevky do nástroja pre utečencov v Turecku v tis. EUR Tabuľka 3

Príspevky do trustových fondov (vyplatené sumy od prispievateľov – v mil. EUR)