Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010 /* SEK/2007/0288 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.3.2007 SEK(2007) 288 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Belgicka bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. Kontext hodnotenia aktualizovaného programu Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Belgicka predloženú 13. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a 3. hodnotení národného programu reforiem z decembra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Na základe analýzy posledných desiatich rokov možno skonštatovať, že hospodársky cyklus Belgicka sa celkovo vyvíja v súlade s cyklom v eurozóne a dosahuje podobné úrovne rastu. To všetko je však významnejšie, pretože v Belgicku sa zároveň uskutočnila fiškálna konsolidácia, ktorá išla nad rámec toho, čo sa vykonalo v eurozóne ako celku, pričom sa ukončilo dlhé obdobie vysokých rozpočtových deficitov. Od roku 2000 sa Belgicko zameralo na udržanie vyváženého rozpočtu (alebo – doteraz neúspešne - na nahromadenie prebytkov), naďalej sa však spoliehalo na jednorazové opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa. Domáci dopyt a dôvera spotrebiteľov získali výhody z rázneho zníženia pomeru verejného dlhu. V poslednom desaťročí klesla miera úspor domácností z približne 20 % v roku 1995 na približne 13 % v roku 2005. Čistý vývoz takisto pozitívne prispel k hospodárskemu rastu, Belgicko však čelí podstatnej strate podielov na trhu, ktorá by mohla ohroziť dlhodobú zamestnanosť a rast. Nedostatočné výsledky Belgicka v oblasti vývozu sú čiastočne spojené so štruktúrou jeho vývozu, ale aj vysokými nákladmi na pracovnú silu. Podpora v nezamestnanosti, ktorá je časovo neobmedzená, nízke požiadavky na hľadanie práce v prípade starších nezamestnaných a existencia štedrých systémov predčasného odchodu do dôchodku vysvetľujú, prečo je zapojenie sa do trhu práce jedným z najnižších v eurozóne (najmä v prípade starších pracovníkov). Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. februára 2006 prijala svoje stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala stanovisko, že „rozpočtová pozícia je celkovo zdravá a pokračujúce znižovanie dlhu z úrovne, ktorá je stále vysoká, tak ako to bolo plánované v programe, je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. Spoliehanie sa na jednorazové opatrenia na začiatku obdobia zvýrazňuje potrebu orientácie na štrukturálnu konsolidáciu“. Rada vyzvala Belgicko, „aby zvážilo opatrenia, ktoré umožnia vyhnúť sa zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2006 a uskutočniť požadované opatrenia na dosiahnutie ambicióznych rozpočtových cieľov v nasledujúcich rokoch“. Hodnotenie národného programu reforiem Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Belgicka vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V belgickom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržateľnosť verejných financií, zníženie nákladov na pracovnú silu, vytvorenie dynamickejšieho trhu práce, oživenie hospodárstva prostredníctvom investícií a reforiem, posilnenie systému sociálneho zabezpečenia a posilnenie synergie medzi ochranou životného prostredia a rastom. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Belgicko dobre napreduje v implementácii a posilňovaní svojho národného programu reforiem na roky 2005 – 2008. Hoci existujú určité riziká pre udržateľnosť verejných financií v súvislosti so starnutím obyvateľstva, celkový politický rámec je primeraný. Napriek miernemu pokroku v oblasti výskumu a vývoja Belgicko implementuje ohlásené opatrenia v mikroekonomickej oblasti a posilňuje existujúce reformy na zvýšenie investícií. Obraz v oblasti zamestnanosti je zmiešanejší, potrebné sú opatrenie na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa miery zamestnanosti na úrovni EÚ, najmä v prípade starších ľudí. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. marca 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010 [6]. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 2,7 % v roku 2006 na priemernú úroveň 2,2 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 0,2 % HDP oproti cieľovému vyváženému rozpočtu stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Hoci boli cyklické podmienky v roku 2006 výrazne lepšie, ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii, a výdavky sa vyvíjali vo všeobecnosti tak, ako sa očakávalo, príjmy boli nižšie ako očakávané (najmä z dôvodu podhodnotenia vplyvu záverečnej fázy reformy priamych daní z roku 2001, ktorý sa prejavil v druhej polovici roku 2006). S cieľom (čiastočne) vyrovnať pokles príjmov a zabezpečiť dosiahnutie vyváženého rozpočtu sa zvýšilo využívanie jednorazových opatrení. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa preto v roku 2006 výrazne zhoršilo. 7. Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zabezpečiť pokračujúce znižovanie stále vysokého pomeru dlhu (okolo 90 % v roku 2006) na úroveň nižšiu ako 75 % HDP v roku 2010 prostredníctvom postupného vytvárania nominálnych rozpočtových prebytkov (z 0,3 % HDP v roku 2007 na 0,9 % HDP v roku 2010) s cieľom pripraviť sa na očakávaný šok v dôsledku starnutia obyvateľstva. Očakáva sa, že sa primárne saldo, ktoré sa od roku 2001 (keď dosiahlo výšku 7 % HDP) znižovalo, ustáli na úrovni približne 4,1 % HDP. Úprava sa takmer v plnej miere dosiahne znížením výdavkov (o 1,25 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2010). Zníženie výdavkov je spôsobené najmä klesajúcimi úrokovými výdavkami (0,75 percentuálneho bodu), ktoré sú dôsledkom pokračujúceho znižovania dlhu, a je čiastočne vyrovnané poklesom verejných príjmov (0,5 percentuálneho bodu). Prognózy programu po roku 2007 vo všeobecnosti zodpovedajú prognózam žiadnej politickej zmeny, hoci sa zdá, že program sa (nepriamo) spolieha na ďalšie jednorazové opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov. Táto stratégia je vo veľkom rozsahu podobná stratégii navrhnutej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability na základe vo všeobecnosti nezmeneného makroekonomického scenára. 8. Keďže program neposkytuje informácie o využívaní jednorazových a iných dočasných opatrení po roku 2007, štrukturálne saldo od roku 2008 nemožno vypočítať na základe informácií v programe. Za predpokladu, že sa relatívny vplyv jednorazových opatrení po roku 2007 nezmení, plánuje sa zlepšenie štrukturálneho salda, vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky, z hodnoty približne -0,4 % HDP v roku 2006 na 0,7 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP, ktorý sa podľa programu „dosiahne do roku 2008 za predpokladu, že vplyv jednorazových opatrení nepresiahne 0,4 % HDP“. To je o rok neskôr ako v predchádzajúcej aktualizácii. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Rozpočtové výsledky by mohli byť o niečo horšie, ako sa v programe plánuje. To platí predovšetkým pre rok 2007, najmä preto, že rozpočet sa zdá v určitej miere optimistický a v niektorých prípadoch poskytuje nedostatočné podrobné údaje o predpokladaných opatreniach (vrátane jednorazových opatrení v oblasti predaja nehnuteľností alebo prevzatia dôchodkových povinností verejných spoločností, ktoré nie sú ďalej rozpísané). Belgicko celkovo zaznamenalo dobré výsledky pri dosahovaní nominálnych rozpočtových cieľov, zdá sa však, že na dosiahnutie cieľa na rok 2007 budú potrebné dodatočné opatrenia. Hoci výrazné zmeny a doplnenia rozpočtu v rámci jedného roku sú v Belgicku bežnou praxou, tieto by sa mohli oddialiť vzhľadom na národné voľby plánované na jún 2007. Horší ako plánovaný výsledok v roku 2007 by sa mohol preniesť do nasledujúcich rokov. Po roku 2008 existuje aj riziko, že ukončené jednorazové opatrenia nebudú nahradené štrukturálnymi opatreniami. 10. V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová stratégia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Ako sa uvádza, strednodobý cieľ má však náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. Rozpočtová stratégia sa zdá dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú od roku 2008 možno podľa paktu považovať za primeranú. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo postupu úpravy k strednodobému cieľu naznačené v programe by sa malo posilniť, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Vzhľadom na riziká nemusí úprava smerom k strednodobému cieľu dosiahnuť štandardnú hodnotu už v roku 2007 a v ďalších rokoch sa výrazne spomalí, hoci sa nezdá, že Belgicko je v nepriaznivom hospodárskom období. 11. V programe sa uvádza dlh v roku 2006 vo výške 87,7 % HDP, v tom však nie je zahrnuté prevzatie dlhu železničnej spoločnosti SNCB v roku 2005, ktoré podľa Eurostatu zvýši úroveň dlhu v tom istom roku o 1,7 % HDP. Útvary Komisie preto odhadujú hrubý verejný dlh v roku 2006 vo výške 89,4 % HDP, čo je stále výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve, hoci sa v posledných rokoch podstatne znížil. V programe sa počas programového obdobia predpokladá rýchly pokles pomeru dlhu o približne 15 percentuálnych bodov. V zmysle hodnotenia rizika a najmä vzhľadom na riziko pre uvedené rozpočtové ciele bude vývoj pomeru dlhu pravdepodobne o niečo menej priaznivý, ako sa plánuje v programe. Zdá sa však, že sa pomer dlhu počas programového obdobia stále dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Belgicku je nad priemernou úrovňou EÚ, ovplyvňuje ho najmä rozsiahly nárast výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, počas nadchádzajúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým primárnym prebytkom, hoci slabšia ako v roku 2005, prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie výrazného nárastu výdavkov. Navyše, súčasná úroveň hrubého dlhu, hoci klesá, zostáva výrazne nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Trvalé zníženie pomeru dlhu si vyžaduje udržateľné vysoké primárne prebytky počas dlhého obdobia, ktoré by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Belgicko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko. 13. Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, zdá sa však, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä postupnú implementáciu „generačného paktu“ (komplexný plán na zvýšenie zamestnanosti a posilnenie sociálneho zabezpečenia), ďalšie postupné znižovanie daňového zaťaženia pracovnej sily a opatrenia na podporu výskumu a podnikania. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[7]. Celkový záver je taký, že pokračujúce znižovanie stále vysokej úrovne dlhu je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. Hoci program predpokladá postupné vytváranie prebytkov (najmä znížením úrokových výdavkov), pričom vychádza z vyváženej pozície v nominálnom vyjadrení, existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov. Napriek tomu sa očakáva, že strednodobý cieľ sa dosiahne v programovom období. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Belgicko vyzýva, aby: (i) zabezpečilo dosiahnutie rozpočtového cieľa na rok 2007 a v ďalších rokoch posilnilo tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu, aj prostredníctvom požívania jednorazových opatrení v menšom rozsahu; (ii) vzhľadom na vysokú úroveň dlhu a plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií aspoň dosiahnutím strednodobého cieľa, ako aj prijatím opatrení na ďalšie zníženie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | KOM nov. 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | neuv. | Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 | KOM nov. 20065 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | neuv. | neuv. | PS dec. 20051 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | KOM nov. 2006 | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | KOM nov. 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | KOM nov. 2006 | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | neuv. | neuv. | PS dec. 20051 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | neuv. | -0.4 | 0.1 | neuv. | neuv. | neuv. | KOM nov. 20064 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* | KOM nov. 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | neuv. | neuv. | PS dec. 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | neuv. | Poznámky: | 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. | 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. | 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,6 % HDP v roku 2006 a 0,4 % v roku 2007, všetky s účinkom zníženia deficitu). Program neposkytuje informácie o využívaní jednorazových opatrení v ostatných rokoch. | 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (2,0 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu, 0,8 % v roku 2006 a 0,1 % v roku 2007, obidve s účinkom zníženia deficitu). | 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % resp. 2,2 % v období rokov 2005 – 2008. | * Údaje o deficite a dlhu v programe na rok 2005 nie sú v súlade s ESA 95. Eurostat 23. októbra 2006 zmenil a doplnil údaje o deficite a dlhu, ktoré oznámilo Belgicko v súvislosti s prevzatím dlhu železničnej spoločnosti SNCB/NMBS vo výške 7 400 mil. EUR (2,5 % HDP) vládou (FIF/FSI - Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) v roku 2005 (pozri tlačovú správu Eurostatu č. 139/2006). Podľa pravidiel ESA 95 je vplyv na deficit verejných financií v roku 2005 v rovnakej výške, vplyv na verejný dlh na konci roku 2005 predstavuje 5 200 mil. EUR (1,7 % HDP pri zohľadnení čiastočnej úhrady v priebehu tohto roku). Údaje za rok 2005 označené hviezdičkou zmenil a doplnil Eurostat. Údaje o dlhu za obdobie rokov 2006 až 2010 označené hviezdičkou „mechanicky“ upravili útvary Komisie tak, aby boli v súlade s ESA 95. Táto úprava údajov o dlhu sa zakladá na technickom predpoklade, že úroveň dlhu FIF/FIS zostane nezmenená. | Zdroj: | Program stability(PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Aktualizácia bola predložená takmer dva týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december. [7] V programových prognózach deficitu verejných financií a dlhu nie je zahrnutý vplyv prevzatia dlhu železničnej spoločnosti SNCB v roku 2005, ako rozhodol Eurostat 23. októbra 2006. Navyše, program takisto neposkytuje informácie o využívaní jednorazových a iných dočasných opatrení v období rokov 2008 – 2010.