Zhrnutie

V tomto oznámení je zhrnuté posúdenie návrhov rozpočtových plánov na rok 2022 predložených členskými štátmi eurozóny a celkovej rozpočtovej situácie v eurozóne vrátane súhrnných zámerov fiškálnej politiky, ktoré vykonala Komisia, ako sa požaduje v nariadení (EÚ) č. 473/2013.

Komisia vo svojom posúdení berie do úvahy prebiehajúce zotavovanie hospodárstva z krízy spôsobenej ochorením COVID-19, ako aj pokračujúce uplatňovanie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu v roku 2022, ktorej deaktivácia sa očakáva od roku 2023. Posúdenie vychádza z odporúčaní, ktoré prijala Rada v oblasti fiškálnej politiky 18. júna 2021. Tieto odporúčania možno zhrnúť takto: Členské štáty s nízkym až stredným dlhom by mali v roku 2022 uplatňovať alebo zachovať podporné zámery fiškálnej politiky, zatiaľ čo členské štáty s vysokým dlhom by mali využiť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „RRF“) a financovať pomocou neho dodatočné investície podporujúce obnovu za súčasného uplatňovania obozretnej fiškálnej politiky. Všetky členské štáty by mali zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Aby sa maximalizovala podpora obnovy, no neobmedzili sa pritom budúce fiškálne trajektórie či nevytvorila trvalá záťaž pre verejné financie, mal by sa rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov udržiavať pod kontrolou a v prípade členských štátov s vysokým dlhom by mal zostať tento rast obmedzený.

Návrhy rozpočtových plánov na rok 2022 vrátane posúdenia zámerov fiškálnej politiky v eurozóne ako takej možno zhrnúť takto:

1.S opätovným otváraním ekonomík eurozóny dochádza k stimulovaniu intenzívnej obnovy vo všetkých členských štátoch a odvetviach. Predpokladá sa, že po oživení súkromnej spotreby a investícií dosiahne rast reálneho HDP v roku 2021 úroveň 5 %. Očakáva sa, že hospodárska činnosť bude v roku 2022 naďalej rýchlo rásť a dosiahne úroveň 4,3 %. Tempo obnovy v jednotlivých krajinách však nie je rovnomerné. Neistota aj riziká zostávajú naďalej vysoké a ich tendencia je skôr nepriaznivá, keďže hospodársky výhľad ohrozujú nové a čoraz väčšie prekážky na strane ponuky.

2.Členské štáty ukončujú dočasné núdzové opatrenia a svoje podporné opatrenia sústreďujú čoraz viac na udržanie obnovy. Aj vďaka pôsobeniu automatických stabilizátorov to napomáha súhrnnú fiškálnu pozíciu eurozóny, ktorá sa má v roku 2022 výrazne zlepšiť. Návrhy rozpočtových plánov poukazujú v roku 2022 na súhrnný celkový deficit vo výške 4,1 % HDP a pomer dlhu k HDP na úrovni približne 96 %, čo je vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie z jesene 2021. Ak by sa riziká ohrozujúce prognózu naplnili, mohlo by to v roku 2022 zhoršiť hospodárske a fiškálne výsledky oproti odhadom v návrhoch rozpočtových plánov.

3.Členské štáty prechádzajú od protikrízových opatrení k opatreniam na udržanie obnovy. V snahe reagovať na pandémiu a podporiť obnovu prijali členské štáty rozsiahle fiškálne opatrenia (5,2 % HDP v roku 2021 a 2,8 % HDP v roku 2022). Predpokladá sa, že dočasné núdzové opatrenia sa v roku 2022 vo väčšine prípadov postupne ukončia (3,7 % HDP v roku 2021, 0,4 % HDP v roku 2022). Výdavky na opatrenia podporujúce obnovu sa majú naopak zvýšiť (1,5 % HDP v roku 2021, 2,3 % HDP v roku 2022), pričom opatrenia financované z EÚ zohrávajú v tomto smere čoraz väčšiu úlohu. V roku 2022 sa bude 24 % všetkých opatrení na podporu obnovy financovať prostredníctvom nenávratnej finančnej podpory alebo „grantov“ z RRF. Členské štáty poskytli okrem toho aj dostatočnú podporu likvidity domácnostiam a podnikom vo forme záruk alebo odkladu platenia daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Takéto opatrenia vo všeobecnosti nemajú vplyv na celkový deficit, pokiaľ nejde o štandardizované záruky.

4.Očakáva sa, že granty z RRF sa budú čerpať prednostne. Podľa prognózy Komisie z jesene 2021 a návrhov rozpočtových plánov sa očakáva, že do momentu prijatia rozhodnutia o vyplatení po splnení míľnikov a cieľov členské štáty minú viac ako 40 % celkovej sumy pridelených grantov z RRF. Väčšina (viac ako 70 %) grantov z RRF v období 2020 – 2022 bude použitá na financovanie súkromných a verejných investícií, pričom zvyšok bude použitý najmä na financovanie bežných výdavkov, ktoré by mali slúžiť na financovanie opatrení na podporu obnovy, zlepšovanie odolnosti a podporovanie zelenej a digitálnej transformácie.

5.V súlade s odporúčaním Rady sa v roku 2022 vo všetkých členských štátoch plánujú zachovať, resp. vo všeobecnosti zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Predpokladané zvýšenie podielu verejných investícií na HDP bude stimulované jednak finančnými zdrojmi EÚ, ako aj vnútroštátnymi finančnými zdrojmi. Väčšina členských štátov oznámila vo svojich NRP na rok 2022 opatrenia financované z RRF. Profily čerpania grantov z RRF jednotlivými členskými štátmi vykazujú v rokoch 2020 – 2022 istú mieru odlišnosti. Členské štáty s vysokým dlhom plánujú použiť väčšinu grantov z RRF na financovanie dodatočných investícií v súlade s odporúčaniami Rady.

6.Zámery fiškálnej politiky v eurozóne by mali byť v období 2020 – 2022 expanzívne. Po úpravách zohľadňujúcich postupné ukončovanie dočasných núdzových opatrení majú podľa plánov zostať jednotlivé zámery fiškálnej politiky v roku 2022 expanzívne takmer vo všetkých členských štátoch. Veľká väčšina členských štátov s nízkym až stredným dlhom plánuje fiškálnu expanziu v súlade s odporúčaniami Rady.

7.Pozitívny príspevok pochádzajúci z verejných investícií a iných kapitálových výdavkov financovaných z vnútroštátnych rozpočtov, ako aj z rozpočtu EÚ je síce dôležitý, no hlavnou hnacou silou fiškálnej expanzie v rokoch 2021 a 2022 sú čisté bežné primárne výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov. Vo viacerých členských štátoch vrátane niektorých vysoko zadlžených štátov sa plánované podporné zámery fiškálnej politiky majú stimulovať vyššími bežnými výdavkami financovanými z vnútroštátnych zdrojov alebo nefinancovanými daňovými znižovaniami. Očakáva sa, že to bude mať v niektorých prípadoch výrazný vplyv na základnú fiškálnu pozíciu. Približne vo štvrtine členských štátov sa očakáva, že podporné zámery fiškálnej politiky budú stimulované investíciami financovanými z vnútroštátnych zdrojov, ako aj z prostriedkov EÚ.

Stanoviská Komisie k návrhom rozpočtových plánov na rok 2022 sa zameriavajú na to, či sú v súlade s odporúčaniami Rady z 18. júna 2021. Stanoviská Komisie, ktoré vychádzajú z prognózy Komisie z jesene 2021, možno zhrnúť takto:

Členské štáty s vysokým dlhom (Belgicko, Francúzsko, Grécko, Taliansko a Španielsko)

·V súlade s odporúčaniami Rady všetky členské štáty využívajú RRF na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy.

·V súlade s odporúčaniami Rady všetky členské štáty zachovávajú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

·Rada odporučila Taliansku, aby obmedzilo rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov. Nepredpokladá sa však, že to zabezpečí dostatočne, keďže podľa očakávaní má rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) v roku 2022 podstatne prispievať k celkovým podporným zámerom fiškálnej politiky Talianska. Komisia vyzýva Taliansko, aby prispelo k uplatňovaniu obozretnej fiškálnej politiky tak, že v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijme potrebné opatrenia na obmedzenie rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

·Pokiaľ ide o Belgicko, Francúzsko, Grécko, Taliansko a Španielsko, vzhľadom na úroveň ich verejného dlhu a zásadné výzvy, ktorým čelili v oblasti udržateľnosti v strednodobom horizonte už pred vypuknutím pandémie COVID-19, je dôležité, aby pri prijímaní podporných rozpočtových opatrení zachovali obozretnú fiškálnu politiku v záujme zabezpečenia udržateľných verejných financií v strednodobom horizonte.

Členské štáty s nízkym až stredným dlhom (Rakúsko, Cyprus, Estónsko, Fínsko, Nemecko, Írsko, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Malta, Holandsko, Slovinsko a Slovensko)

·V súlade s odporúčaním Rady všetky členské štáty s výnimkou Slovenska a Malty uplatňujú podporné zámery fiškálnej politiky vrátane stimulov poskytovaných RRF. Na Slovensku dochádza k reštriktívnym fiškálnym zámerom v kontexte vysokého rastu produkcie a vznikajúcich kapacitných obmedzení. Na neutrálnych fiškálnych zámeroch Malty sa odráža najmä veľmi vysoký odhadovaný potenciálny rast, zatiaľ čo verejné investície dosahujú historicky vysokú úroveň. To je vo všeobecnosti v súlade s odporúčaním Rady.

·Všetky členské štáty plánujú využiť RRF na podporu obnovy, no Holandsko zatiaľ svoj plán obnovy a odolnosti nepredložilo.

·V súlade s odporúčaniami Rady všetky členské štáty zachovávajú, resp. vo všeobecnosti zachovávajú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

·Rada odporučila Litve a Lotyšsku, aby udržali pod kontrolou rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov. Nepredpokladá sa však, že to zabezpečia dostatočne, keďže podľa očakávaní má rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) v roku 2022 podstatne prispievať k ich celkovým podporným zámerom fiškálnej politiky.