EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 6.10.2011 
SEK(2011) 1142 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
SÚHRN POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
ktorým sa stanovujú spolo čné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom po ľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a r ybného hospodárstva zahrnuté do 
spoločného strategického rámca a ktorým sa  stanovujú všeob ecné ustanovenia o 
Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom 
fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006 
{KOM(2011) 615 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1141 v kone čnom znení}  
 
2/10 1. ZHRNUTIE  
Toto je posúdenie vplyvu legislatívneho návr hu nariadenia, ktorým sa stanovujú spolo čné 
ustanovenia o Európskom fonde re gionálneho rozvoja, Európskom  sociálnom fonde, Kohéznom 
fonde, Európskom po ľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidi eka a Európskom fonde námorného a 
rybného hospodárstva zahrnuté do spolo čného strategického rámca a ktorým sa stanovujú 
všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regioná lneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a 
Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/200 (nariadenie o spolo čných 
ustanoveniach/všeobecné nariadenie). Vz ťahuje sa na záležitosti týkajúce sa Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho so ciálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu na 
programové obdobie po roku 2013. Dop ĺňajú ho posúdenia vplyvu t ýkajúce sa Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu námorného a rybného 
hospodárstva. Tvorí sú časť balíka posúdení vplyvu, ktorý zah ŕňa takisto posúdenie vplyvu 
nariadení o EFRR, Kohéznom  fonde a ETC a posúdenie vp lyvu nariadenia o ESF.  
Uskutočnili sa rozsiahle verejné konzultácie, ako konzultácia skupiny na vysokej úrovni 
zaoberajúca sa budúcnos ťou politiky súdržnosti, konzultácia pracovnej skupiny pre podmienenos ť 
a verejná konzultáci a, ktorá sa uskuto čnila medzi 12. novembro m 2010 a 31. januárom 2011, 
o záveroch piatej správy o súdržnosti1.  
Piata správa o súdržnosti a násled né hodnotenia rôznych programov uskuto čnených v období rokov 
2000 – 2006 poskytujú dôkazy o tom, že politika súdr žnosti významne prispieva k šíreniu rastu 
a prosperity v celej Únii tým, že presad zuje priority európskej politiky a zárove ň znižuje 
hospodárske, sociálne a územné rozdiely2. Zostáva však vyrieši ť ešte veľa problémov.  
1.1. Problémy súvisiace so schopnos ťou poskytova ť európsku pridanú hodnotu 
a) Rozdelenie podpory z geografického h ľadiska  
Problém sa týka optimálneho zemepisného pokrytia po litiky súdržnosti. Niektorí zastávajú názor, 
že je potrebné zachova ť plné pokrytie, aby bolo možné podporova ť stratégiu Európa 2020 
vo všetkých regiónoch a ďalej znižova ť rozdiely v rámci celej Únie. Iní zasa tvrdia, že pri neustále 
zvyšujúcom sa tlaku na verejn é financie možno lepšie využíva ť zdroje pridelené bohatším 
regiónom.  
b) Zameranie sa na obmedzený po čet priorít v súlade so stratégiou Európa 2020  
Existujú opodstatnené dôvody, pre čo by sa politika súdržnosti mala zamerať na priority EÚ . 
Stratégia Európa 2020 poskytuje jasný súbor spolo čných cie ľov vrátane hlavných cie ľov 
a prioritných iniciatív a jasný rámec na identifikáci u priorít na financovanie. Explicitné prepojenie 
politiky súdržnosti so stratégi ou Európa 2020 poskytuje príležitos ť pokračovať v poskytovaní 
pomoci chudobnejším regiónom EÚ a rozvíja ť politiku súdržnosti tak, aby podporila dosahovanie 
rastu v celej EÚ. V snahe dosiahnu ť tento cieľ je potrebné vyrieši ť niekoľko problémov. 
                                                 
1  Výsledky verejnej konzultácie záverov piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, v Bruseli, 
pracovný dokument útvarov Komisie, SEK(2011) 590 v kone čnom znení, 13.5.2011. 
2  Piata správa o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, november 2010. Súhrnná správa o následnom 
hodnotení programov politiky súdržnosti na obdobie rokov 2000 – 2006 spolufinancovaných EFRR (cie ľ 1 a 2) 
vyhotovená Viedenským inštitútom pre medzinárodné ekonomické štúdie Applica, Ismeri, v apríli 2010. 
Podrobnejšia diskusia o úspechoch a slabých stránkach politiky súdržnosti v oblasti znižovania rozdielov tvorí 
súčasť oddielu 2.5. 
 
3/10 a) Nedostato čná koncentrácia na strategické ciele.  Niekoľko štúdií a následných hodnotení 
identifikovalo problémy týkajúce sa nedostato čnej koncentrácie na strategické ciele, 
nedostato čnej orientácie na výkonnos ť a nedostatku stimulov na podporu koncentrácie 
na dosahovanie výsledkov. V období 2007 – 2013 sa uskuto čnili pokusy o zvýšenie 
koncentrácie na strategické priority a ciele, ale mali len obmedzený dosah.  
b) Nedostato čná predvídate ľnosť objemu financovania z ESF . Napriek tomu, 
že pre stratégiu Európa 2020 sú dôl ežité pracovné miesta a zru čnosti, v priebehu posledných 
štyroch programových období sa výrazne znížila dôležitos ť pomeru ESF k príspevkom 
(z ESF, EFRR a KF) zo 40 % v rokoch 1989 – 1993 na 22 % v prebiehajúcom programovom období. 
c) Nedostato čná koordinácia . S uvedenými dvoma problémami súvisí otázka nedostato čnej 
koordinácie a komplementárnosti medzi rô znymi fondmi (ESF, EFRR a KF) a inými 
politikami a finan čnými nástrojmi EÚ, ako aj s národnými programami reforiem členských 
štátov. Pokia ľ ide o koordináciu, záujmové skupiny sa často sťažujú na zložitos ť vznikajúcu 
v dôsledku prekrývajúcich sa schém a nedostato čnej koordinácie na stra tegickej úrovni.  
1.2. Problémy súvisiace s výkonom politiky 
Politika súdržnosti ako politik a založená na zásadách spolo čného riadenia sa často vyzna čovala 
napätím medzi, na jednej strane , zameriavaním sa na dosahovanie čo najlepších možných výsledkov 
a, na strane druhej, predvídate ľným pride ľovaním finan čných prostriedkov v priebehu obdobia 
7 rokov za prísnych požiadaviek na časové obdobie, po čas ktorého sa majú prostriedky využi ť. 
Politika a podmienky regula č
ného a inštitucionálneho rámca 
Účinnosť štrukturálnych fondov závisí od spo ľahlivých makroekonomických politík, priaznivého 
mikroekonomického prostredia a siln ého inštitucionálneho rámca.  
Makrofiškálne podmienky 
Súčasný regula čný rámec predpokladá, že makrofiškálna podmienenos ť v rámci Kohézneho fondu 
posilní vykonávanie stabiliza čných a konvergen čných programov a umožní predchádza ť 
nadmernému schodku. Jednou možnos ťou je preskúma ť existujúce pravidlá a zosúladi ť ich 
s novými opatreniami na výkon Paktu o stabil ite a raste, ktoré sa majú prija ť ako súčasť šiesteho 
balíka správy ekonomických záležitostí. 
Výkonnos ť z hľadiska nap ĺňania celkových a čiastkových cie ľov 
Hoci sa v následných hodnoteniach obdobia 2000 – 2006 uvádza, že politika súdržnosti mala 
významný a okamžitý ú činok na domáce politiky, obzvláš ť v oblastiach strategické plánovanie, 
kultúra hodnotenia a orientácia na výkonnos ť vo vnútroštátnych politikác h, stále existujú problémy 
súvisiace s monitorovaním a hodnotením, pre ktoré sa výkonnos ť ťažko posudzuje.  
1.3. Problémy súvisiace s výkonom politiky 
Spoľahlivé, efektívne a ú činné riadenie výkonu zdrojov politi ky súdržnosti vyžaduje náležité, 
účinné a transparentné štruktúry vnú troštátnej a regionálnej správy. 
 
4/10 1.4. Opodstatnenie opatrení na úrovni EÚ 
Opatrenia EÚ sú odôvodnené na základe cie ľov stanovených v článku 174 zmluvy, 
ako aj na základe zásady subsidiarity. Právo kona ť je ustanovené článkom 3 Zmluvy o Európskej 
únii, pod ľa ktorého „[Únia] podporuje hospodá rsku, sociálnu a územnú súdržnos ť a solidaritu 
medzi členskými štátmi“, ako aj článkom 175 ZFEÚ, v ktorom sa od  Únie vyslovene vyžaduje, 
aby zaviedla túto politiku prostr edníctvom štrukturálnych fondov, a článkom 177, v ktorom je 
vymedzená úloha Kohézneho fondu. Ciele Európs keho sociálneho fondu (ESF), Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja (EFRR) a Koh ézneho fondu (KF) sú definované v článkoch 162, 176 a 177. 
2. CIELE  
Všeobecný cie ľ je vymedzený v zmluve a je ním podpora vyváženého a harmonického rozvoja 
členských štátov a regiónov a zniž ovanie rozdielov medzi úrov ňami rozvoja rôznych regiónov 
a zaostalosti najvia c znevýhodnených regiónov.  
Osobitnými cie ľmi je pomoc členským štátom a regiónom s presadzovaním inteligentného, 
udržateľného a inkluzívneho rastu v súlade so straté giou Európa 2020, a to prostredníctvom riešenia 
konkrétnych problémov. Vzh ľadom na rozsah pôsobnosti tohto hodnotenia vplyvu sa od osobitných 
cieľov očakáva, že zabezpe čia, aby sa prostriedky zo štrukt urálnych fondov a Kohézneho fondu 
využívali: 
• spôsobom, ktorý poskytuje vysokú európsku pridanú hodnotu , 
• účinným spôsobom , čo znamená, že sa využijú tak, aby mali maximálny dosah, 
• efektívnym spôsobom , čo znamená znižovanie n eefektívnosti spôsobovanej 
nepotrebnými administratívnymi požiadavkami alebo ve ľmi zložitými postupmi na 
minimálnu úrove ň a presadzovanie efektívne ho využívania zdrojov.  
Takéto všeobecne vyjadrené ciele sa pretransformujú do týchto cie ľov operačnej politiky: 
• zameranie  zdrojov politiky súdržnosti na vývoj rámcových podmienok na udržate ľný 
rozvoj a rast je potrebné na dosiahnuti e najvyššej európskej pridanej hodnoty, 
• zabezpečenie vhodných mechanizmov v rámci nariadení, ktoré umožnia úplný súlad 
so stratégiou Európa 2020, cie ľmi a hlavnými cie ľmi, 
• zabezpečenie optimálnej koordinácie  medzi fondmi navzájom, ako aj s inými 
finančnými nástrojmi, 
• stanovenie jasných a merate ľných cieľov, 
• nájdenie správnej rovnováhy medzi, na jednej strane, nízkymi administratívnymi 
nákladmi/administratívnym za ťažením  riadiacich orgánov a príjemcov a na strane 
druhej, minimalizáciou ohrozenia rozpo čtu EÚ .  
3. MOŽNOSTI , ANALÝZA A POROVNANIE  
Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh nadchádzajúceho viacro čného finan čného rámca 
na obdobie rokov 2014 – 2020, v ktorom sa vyzýva na posilnenie ú činnosti výdavkov na súdržnos ť. 
 
5/10 Tento návrh sa odzrkad ľuje vo viacerých navrhovaných možnostiach.  
3.1. Poskytovanie európskej pridanej hodnoty 
V rámci geografickej koncentrácie podpory  možnos ť 1 nepredpokladá žiadnu zmenu, 
iba koncentráciu podpory na mene j rozvinuté regióny, a zárove ň predpokladá, že sú časné 
konvergen čné regióny, ktoré presahujú prah 75 %, získajú podporu za vyradenie (phasing-out). 
Možnosť 2 je podobná, iba sa líši v tom, že nová ka tegória regiónov s prechodným financovaním by 
nahradila sú časné štatisticky „vyra ďované“ (phasing-out) a „zara ďované“ (phasing-in) regióny. 
Možnosť 3 by predstavila radikálnejší prístup,  v rámci ktorého by podpora politiky súdržnosti 
nebola poskytovaná mimo členských štátov s priemerným HND na obyvate ľa nižším ako 90 % 
priemeru HND na obyvate ľa na úrovni Únie. Pod ľa možnosti 3 by „zara ďované“ a štatisticky 
„vyraďované“ regióny, ako aj konkurenci eschopné regióny neboli oprávne né na intervencie politiky 
súdržnosti.  
Tabuľka č. 1: Prídel rozpo čtových prostriedkov na každú možnos ť  
 Možnosť 1 Možnosť 2 Možnosť 3 
Menej rozvinuté regióny 70,3 % 67,9 % 100 % 
Regióny s prechodným 
financovaním 8,4 % 13,5 % 0 % 
Rozvinutejšie regióny 21,3 % 18,6 % 0 % 
Spolu 100 % 100 % 100 % 
Možnosti 1 a 2 by zabezpe čili pokrytie celého obyvate ľstva EÚ pri rozdielnej intenzite pomoci. 
Všetky regióny EÚ by tak dostávali podpor u z politiky súdržnosti, kým možnos ť 3 by zabezpe čila, 
aby sa zdroje politiky súdržnosti sústre ďovali len na zaostávajúce členské štáty. Iba možnos ť 2 
poskytuje celistvejšie pokrytie obyvate ľstva, a to prostredníctvom medzikategórie regiónov, 
a dosahuje najvyšší rast HDP  zo všetkým možností a sú časne poskytuje najvyššiu mieru pomoci 
zaostávajúcim regiónom.  
V rámci koncentrácie na priority EÚ  možnosť 1 predpokladá vy členenie výdavkov na ciele 
stratégie Európa 2020 a stra tegické usmernenia Spolo čenstva na úrovni EÚ.  Možnos ť 2 okrem toho 
ponúka tematické ciele priamo prepojené so stratégiou Európa 2020 a vymedzuje investi čné priority 
fondov. Koncentrácia na priority  EÚ sa posilní stanovením minimálnych podielov podpory 
zo štrukturálnych fondov na ur čitých oblastiach politiky. Vzh ľadom na obmedzené zemepisné 
pokrytie možnosti 3 sa koncentrácia na priority EÚ v rámci tejto možnosti vyskytuje iba v menej 
rozvinutých členských štátoch. 
Možnosť 1 predstavuje pre členské štáty flexibilnejší prístup prostredníctvom vy členenia 
finančných prostriedkov a možnos ť 2 navrhuje vidite ľnejšie a zrozumite ľnejšie prepojenie 
s hlavnými cie ľmi stratégie Európa  2020 a integrovanými usmerneniami. Možnos ť 3 sa zameriava 
iba na priority EÚ v menej rozvinutých krajinách. Možnos ť 2 tak prispieva v najvyššej miere 
k napĺňaniu hlavných cie ľov, kým možnos ť 1 by viedla k rozdrobenosti opatrení v rámci politiky 
súdržnosti.  
Pokiaľ ide o viditeľnosť a predvídate ľnosť financovania z ESF , iba možnosti 2 a 3 by 
zabezpečili minimálne podiely pre ESF. V rámci možnosti 1 by členské štáty mali možnos ť 
flexibilnejšie rokova ť o pridelení prostriedkov z ESF v súlade s ich potrebami.  
 
6/10 V rámci koordinácie s inými politikami a finan čnými nástrojmi EÚ  predstavujú možnosti 1 a 2 
postupný prístup k strategickému zosúlade niu so stratégiou Európa 2020. Kým možnos ť 1 
predpokladá vo ľné zosúladenie na základe nezáväz ných strategických usmernení Spolo čenstva, 
možnosť 2 predpokladá komplexnejš ie zosúladenie s cie ľmi stratégie Európa 2020 prostredníctvom 
spoločného strategického rámca a zmluvy o partnerstve a možnos ť 3 nepredpokladá žiadne 
zosúladenie nad rámec formálneho súladu. K nap ĺňaniu hlavných cie ľov stratégie Európa 2020 
prispieva najviac možnos ť 2, a to pre jej záväznejší st rategický rámec, menej možnos ť 1 a najmenej 
možnosť 3 pre jej nezáväznú povahu a menšie zemepisné pokrytie.  
Z hľadiska geografickej koncentrácie a koor dinácie s inými politikami a finan čnými nástrojmi EÚ 
poskytuje najvyššiu európsku pridanú hodnotu možnos ť 2.  
3.2. Zvýšenie výkonu politiky 
3.2.1.  Možnosť 1 – Bez zmeny politiky 
V rámci možnosti „bez zmeny politiky“ by na ďalej existovali tieto podmienenosti : 
− makrofiškálna podmienenos ť v rámci Kohézneho fondu (hoci zatia ľ sa ešte nikdy 
neuplatnila), 
− dodržiavanie postupov, 
− súlad so sektorovými právnymi pr edpismi EÚ priamo uplatnite ľnými na investície 
a niektoré tematické podmienenosti súvi siace so strategickými rámcami. 
Hlavnou výhodou tejto možnosti je, že nezah ŕňa žiadne nové požiadavky na riadiace orgány. 
Jej hlavnou nevýhodou je, že by na ďalej dochádzalo k neefektí vnosti spojenej so slabou 
inštitucionálnou kapacitou, nedostato čným dodržiavaním právnych predpisov EÚ, neprimeranými 
fiškálnymi politikami a strategickými rámcami. Makrofiškálna podmienenos ť Kohézneho fondu by 
zostala na vlastnom uvážení. Nedostato čné možnosti systému na odme ňovanie a stimulovanie 
výkonu obmedzujú vplyv na ú činnosť a efektívnos ť politiky. 
3.2.2.  Možnosť 2 – Podmienenos ť ex-ante 
Podmienenos ť ex-ante  sa viaže na nap ĺňanie predbežných podmienok súvisiacich so strategickým, 
regulačným a inštitucionálnym rámcom, ako aj s vykonávaním politiky v súlade s usmerneniami 
politiky na úrovni EÚ. Predbežné podmienky sa môžu často určiť ešte pred prijatím nových 
programov. V niektorých prípadoch, v záv islosti od konkrétnych okolností, môžu by ť potrebné 
ďalšie zmeny alebo úpravy, ktoré sa budú viaza ť na záväzný časový plán členských štátov 
a regiónov. Skuto čná realizácia záväzkov by sa monitorovala.  
Hlavnou výhodou tejto možnosti je, že by zvýšila ú činnosť výdavkov na súdržnos ť t ý m ,  ž e  b y  
zaviedla regula čné, strategické a inštitucionálne pr edbežné podmienky, ktoré sú potrebné 
na zabezpe čenie účinnosti investícií. Hlavnou nevýhodou tejto  možnosti je riziko omeškania sa 
so začiatkom programov a zvýšenie administratívneho za ťaženia. 
3.2.3.  Možnosť 3 – Výkonnostný rámec a výkonnostná rezerva 
Vytvoril by sa výkonnostný rámec,  ktorým by sa vyjadrila zamýš ľaná rýchlos ť postupného 
dosahovania celkových a čiastkových cie ľov stanovených na za čiatku obdobia prostredníctvom 
zavedenia tzv. medzicie ľov (čiastkových cie ľov). Tieto ciele by boli prepojené so záväzkami, 
výstupmi a v prípade potreby výdavkami a vý sledkami. Výkonnostný rámec by sa vymedzil 
 
7/10 v zmluvách o partnerstve a programoch. Výkonnostná rezerva  by sa udelila členskému štátu 
na programy/prioritné osi, v rámc i ktorých sa dosiahli stanovené čiastkové ciele.  
Hlavnou výhodou tejto možnosti je to, že zavádza mech anizmus, ktorý stimuluje prispievanie 
fondov k nap ĺňaniu celkových a čiastkových európskych cie ľov a monitoruje a podáva správy 
o dosiahnutých cie ľoch. Hlavnou nevýhodou je zvyš ovanie administratívneho za ťaženia, výzvy 
v oblasti náro čných techník merania, ako aj nepresnos ti vzniknuté v dôsledku pozastavenia 
programov. 
  
3.2.4.  Možnosť 4 – Posilnená makrofiškálna podmienenos ť 
Makrofiškálnu podmienenos ť politiky súdržnosti možno posilni ť v dvoch krokoch: 
(i) Účinné uplat ňovanie existujúcej podmienenosti v rá mci Kohézneho fondu by bolo možné 
zabezpečiť revíziou sú časných ustanovení týkajúcich sa  implementácie, akými sú 
potenciálne skoršie spúš ťacie mechanizmy postupu pr i nadmernom schodku, postupné 
zrušenie všetkých záväzkov alebo ich časti v prípade opakovaného porušovania opatrení 
Paktu o stabilite a raste na základe ob jektívnych a transpar entných ustanovení ex ante .  
(ii) Tieto revidované pravid lá makrofiškálnej podmienenosti v rámci Kohézneho fondu možno 
rozšíriť na štrukturálne fondy, ke ďže ich ú činnosť závisí tiež od spo ľahlivých 
makroekonomických a fiškálnych politík, ktoré napomáhajú rastu. 
3.2.5.  Možnosť 5 – Kombinácia možnosti 2, možnosti 3 a možnosti 4 
Táto možnos ť kombinuje všetky prvky možnosti 2, možnosti  3 a možnosti 4 vrátane týchto prvkov: 
i) podmienenosti ex-ante , ii) výkonnostného rámca a výkonnostnej  rezervy a iii) posilnenej 
makrofiškálnej podmienenosti rozš írenej na štrukturálne fondy. 
Hlavnou výhodou tejto možnosti je, že by riešila všetky problémy t ýkajúce sa výkonu politiky. 
Zabezpečila by primerané strategické, regula čné a inštitucionálne podmienky, ako aj spo ľahlivé 
makrofiškálne politiky. Podniet ila by a monitorovala skuto čný výkon programov, pokia ľ ide 
o napĺňanie celkových a čiastkových cie ľov prepojených s celkovými a čiastkovými cie ľmi. 
Hlavnou nevýhodou tejto možnosti by bolo zvýšené administratívne za ťaženie vyplývajúce 
z potreby plni ť nevyhnutné podmienky a výkonnostný rámec.  
3.2.6.  Porovnanie možností z h ľadiska výkonu 
Hodnotenie možností prebiehalo na základe ich prispievania k riešen iu problémov súvisiacich i) so 
strategickými, regula čnými a inštitucionálnymi predbežným i podmienkami, ii) s makrofiškálnymi 
podmienkami a iii) s výkonom, pokia ľ ide o nap ĺňanie celkových a čiastkových cie ľov. S cieľom 
napĺňať nevyhnutné podmienky pre ú činné investovanie sa možnosti posudzovali v súlade 
so zásadami a podmienenos ťami Svetovej banky3.  
                                                 
3  Svetová banka (2005): Preskúmanie podmienenosti, opera čnej politiky a služieb Svetovej banky. Svetová banka, 
Washington, DC, september. (World Bank (2005), Revi ew of World Bank Conditionality, Operations Policy and 
Country Services, The World Bank , Washington, DC, September.) 
 
8/10 Možnosť 1 vplýva len v malej miere na zabezpe čenie nevyhnutných predbežných podmienok 
potrebných na ú činnú podporu a na podnieten ie výkonnosti programov. Možnos ť 2 sa zaoberá iba 
predpokladmi na zabezpe čenie účinnej podpory, ale má malý vplyv na podnietenie skuto čného 
výkonu programov, kým možnos ť 3 sa zasa zameriava len na  stimulovanie výkonu programov. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je kombinácia možností 2, 3 a 4, ktorá by riešila všetky problémy 
súvisiace s výkonnos ťou.  
 
3.3. Zefektívnenie systému a minimalizácia rizika chýb 
3.3.1.  Zjednodušenie – zníženie administratívnych  nákladov a minimalizácia rizika chýb 
3.3.1.1.  Možnosť 1 – Bez zmeny politiky 
− Náhrada výdavkov na základe skuto čných nákladov (nieko ľko voliteľných zjednodušených 
možností, pokia ľ ide o náklady) 
− Neexistuje žiadne významné usmernen ie o elektronicke j verejnej správe4 na úrovni EÚ 
týkajúce sa vykonávania politiky súdržnosti 
− Vnútroštátna akreditácia systémov riadenia  a kontroly podlieha 100 % schváleniu Komisie 
 
3.3.1.2.  Možnosť 2 – Flexibilný prístup  
− Možnosti flexibilnej platby pod ľa operácií, ktoré ur čia príjemcovia 
− Pokiaľ ide o elektronickú verejnú správu uplat ňuje sa prístup založený na usmer ňovaní 
− Zodpovednos ť členského štátu za predbežné hodnotenie systémov riadenia a kontroly ( čisto 
vnútroštátna akreditácia) 
 
3.3.1.3.  Možnosť 3 – Normatívny prístup  
− Platby na základe výsledkov projektu 
− Povinné zavedenie elektronickej verejnej správy na úrovni EÚ 
− Hodnotenie systémov riadenia a kontroly Komisiou 
  
3.3.1.4.  Možnosť 4 – Proporcionálny prístup  
− Platby založené bu ď na skutočných nákladoch alebo možnosti ach zjednodušených nákladov 
                                                 
4  Elektronická verejná správa by v rámci politiky súdržnosti zabezpe čila, aby príjemcovia nemuseli predklada ť 
tie isté informácie viac ako jedenkrát, a sú časne by zabezpe čila dostupnos ť a prenos informácií v elektronickej 
podobe.  
 
9/10 − Povinné zavedenie elektronickej  verejnej správy na úrovni členského štátu a regionálnej 
úrovni 
− Pri predbežnom hodnotení systémov ri adenia a kontroly sa uplat ňuje proporcionálny prístup 
Hlavné rozdiely medzi možnos ťami sa týkajú úrovne zapojenia Komisie do hodnotenia riadiacich 
a kontrolných systémov, dostupnosti možností ná hrady nákladov prepoj ených s výsledkami 
a mechanizmov na presadzovanie elektronickej verejnej  správy v súvislosti s politikou súdržnosti. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4, proporcionálny prístup, pretože vedie k výraznému 
potenciálnemu zníženiu nákladov  na kontroly a k poklesu objemu práce. V rámci administratívnych 
postupov by proporcionálny prístup zabezpe čil zníženie objemu práce o približne 4 % v porovnaní 
s možnosťou „bez zmeny politiky“. Táto možnos ť rešpektuje tiež lepšie  zásadu subsidiarity. Ďalšie 
zníženie o 5 – 10 % by sa okrem toho dosiahlo zjednodušením vnútroštátnych predpisov a postupov 
týkajúcich sa vykonávania nariaden í EÚ a obmedzením pridávania ďalších požiadaviek (pridávanie 
vnútroštátnych požiadaviek navyše k pravidlám EÚ). 
3.3.2.  Koordinácia medzi nástroj mi politiky súdržnosti 
3.3.2.1.  Možnosť 1 – Bez zmeny politiky 
Programovanie EFRR a ESF má podobu programov  financovaných z jedného fondu. Rozlíšenie 
medzi fondmi sa vykonáva najmä na  základe druhu investície. Na opera čnej úrovni je v ďaka 
doložke flexibilnosti povolené tzv. krížové financovanie niektorých investícií.  
3.3.2.2.  Možnosť 2 – Uľahčenie integrovaného plánovania 
V rámci tejto možnosti sú členské štáty podporované v tom, aby využívali financovanie 
z viacerých fondov  s jednotnými postupmi na prípravu, r okovanie, riadenie a implementáciu. 
V odôvodnených prípadoch sa zriadi  „hlavný fond“ viazaný na oblas ť, resp. oblasti politiky 
programu. Intervencie hlavného fondu budú doplnené o intervencie z iných štrukturálnych fondov 
tak, aby sa zaru čila koherentná podpora pre rôzne tematické  ciele v rámci politiky súdržnosti.  
3.3.2.3.  Možnosť 3 – Prístup jednej politiky a jedného fondu 
V rámci tejto možnosti môže ma ť programovanie EFRR a ESF podobu programov financovaných 
z jedného fondu alebo programov fi nancovaných z viacerých fondov  a vytvára ť prísne 
ohraničenia uplat ňovania fondov.  
Možnosť 2 poskytuje najvyššie zvýšenie ef ektívnosti, ako aj najvyšší stupe ň flexibility. Možnos ť 1 
vytvára dodato čné administratívne za ťaženie (z dôvodu možnosti krížového financovania) 
a možnos ť 3 by vytvorila nepružné vymedzenia uplat ňovania fondov.  
4. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Možnosti predložené v tomto posúdení vplyvu p oukazujú na to, ako by bolo možné preformulova ť 
ciele a podobu politiky, aby riešila tri konkrétne problematiky. V tomto smere zohráva dôležitú 
úlohu monitorovanie a hodnotenie. V rámci všetkýc h možností zmeny by sa systémy monitorovania 
a hodnotenia v porovnaní so sú časnou situáciou posilnili. Navrhované zmeny systémov 
monitorovania a hodnotenia by zlepšili zameranie na  výsledky a súlad so stratégiou Európa 2020.  
• Všetky programy budú ma ť jasnejšiu interven čnú logiku, na základe kt orej bude jasnejšie, 
 
10/10 ako zdroje financovania (vstupy) konkrétnych op atrení (výstupy) prispievajú k výsledkom. 
V prípade potreby bude v rámci všetkých programov uplat ňovaný súbor spolo čných ukazovate ľov 
prepojených s cie ľmi stratégie Európa 2020. Tieto ukazovatele budú zah ŕňať najmä výstupy, 
ale aj nieko ľko priebežných výsledkov.