Oznámenia Komisie Európskemu Parlamentu a Rade o opatreniach pre bezpečnejšiu Európu /* KOM/2006/0328 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.6.2006 KOM(2006) 328 v konečnom znení OZNÁMENIA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o opatreniach pre bezpečnejšiu Európu OZNÁMENIA KOMISIEEURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o opatreniach pre bezpečnejšiu Európu (Text s významom pre EHP) OBSAH 1. Účel 3 2. Bremeno, ktoré predstavujú úrazy 4 3. Schopnosť predchádzať úrazom 4 4. Akčný plán Spoločenstva 5 4.1. Základné infraštruktúry pre prevenciu pred úrazmi 5 4.1.1. Dohľad nad úrazmi v celom Spoločenstve 5 4.1.2. Podpora Spoločenstva v oblasti výmeny osvedčených postupov 6 4.1.3. Sieť zainteresovaných strán v Spoločenstve 7 4.1.4. Budovanie kapacít v Spoločenstve 7 4.1.5. Podpora národných akčných plánov 7 4.1.6. Informovanie o riziku 8 4.2. Hlavné prioritné oblasti opatrení 8 4.2.1. Bezpečnosť detí a mladistvých 9 4.2.2. Bezpečnosť starších ľudí 9 4.2.3. Bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky 10 4.2.4. Prevencia pred úrazmi pri športe 10 4.2.5. Prevencia pred úrazmi spôsobenými výrobkami a službami 10 4.2.6. Prevencia pred sebapoškodzovaním 11 4.2.7. Prevencia pred násilím medzi ľuďmi 11 5. Implementácia 11 1. ÚčEL Toto oznámenie sa zameriava na prevenciu pred nehodami a úrazmi v Európe prostredníctvom opatrení v oblasti verejného zdravia. Jeho zámerom je poskytnúť strategický rámec, ktorý má pomôcť všetkým členským štátom stanoviť si svoje priority pokiaľ ide o opatrenia na zníženie nehôd a úrazov. Tieto opatrenia by sa mali prijať v rámci programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 - 2008)[1], stratégie politiky spotrebiteľa (2003 - 2006)[2] a následných iniciatív. Úraz je telesné zranenie v dôsledku intenzívneho vystavenia energii (mechanickej, tepelnej, elektrickej, chemickej alebo žiariacej) alebo nedostatku životne dôležitého prvku (utopenie, zadusenie alebo zamrznutie). Čas medzi vystavením a objavením sa zranenia musí byť krátky. Úrazy sa často klasifikujú ako neúmyselné (v dôsledku nehôd) a úmyselné (v dôsledku sebapoškodzovania alebo násilia medzi ľuďmi). Úrazy sú hlavnou príčinou smrti medzi obyvateľmi Európy. Odhaduje sa, že neúmyselné a úmyselné zranenia sú hlavnou príčinou chronického postihnutia mladých ľudí, ktoré vedú k obrovskej strate rokov života v dobrom zdraví. Aj v skupine ľudí starších ako 65 rokov sú nehody a úrazy hlavnou príčinou smrti a postihnutia a sú často impulzom k výraznému zhoršeniu ich zdravotného stavu. Keď vezmeme do úvahy obrovský dosah epidémie úrazov na produktivitu, zdravie a blahobyt v Spoločenstve, reakcia Spoločenstva na tento problém by priniesla pridanú hodnotu. V minulosti bolo prijatých množstvo iniciatív na zníženie počtu zranení v dôsledku nehôd a násilia, ktoré boli úspešné najmä pri znižovaní smrteľných dopravných nehôd, nehôd na pracoviskách, chemických nehôd a zranení spôsobených používaním spotrebiteľských výrobkov. Existuje aj množstvo dôkazov, že zlepšenie starostlivosti pri úrazoch viedlo k výraznému zníženiu úmrtnosti v dôsledku úrazu. Stále však existuje priestor na účinnejšie opatrenia na zníženie obrovskej sociálnej záťaže, ktorú spôsobujú nehody a úrazy, najmä zameraním sa na rizikové situácie a rizikové skupiny, ktorým bola doteraz venovaná menšia pozornosť. Výrazné rozdiely v nehodovosti a úrazovosti medzi členskými štátmi a medzi ich obyvateľmi ukazujú, že stále existuje veľký potenciál na zníženie bremena, ktoré predstavujú úrazy v Spoločenstve a v susedných krajinách. Súčasná úmrtnosť v dôsledku úrazov sa v Európskej únii pohybuje od 27 úmrtí na 100 000 obyvateľov v Spojenom kráľovstve a v Holandsku po viac ako 120 úmrtí na 100 000 obyvateľov v pobaltských krajinách (129 v Lotyšsku a Estónsku a 143 v Litve). Toto oznámenie vyzdvihuje úlohu sektora zdravotníctva v prevencii pred úrazmi určovaním problémov, informovaním o rizikových faktoroch, podporou primárnej prevencie, šírením stratégií založených na dôkazoch, ktoré posilňujú odborné kapacity pre poskytovanie poradenstva ohrozeným ľuďom, uskutočňovaním komplexných akčných plánov a informovaním verejnosti o rizikách a bezpečnostných opatreniach. 2. BREMENO, KTORÉ PREDSTAVUJÚ ÚRAZY Nehody a úrazy predstavujú pre spoločnosť a jednotlivcov v Spoločenstve obrovské bremeno. Je to nielen v dôsledku obrovskej ceny ľudského života v zmysle predčasnej smrti a rokov života prežitých so zdravotným postihnutím, ale aj vysokých nákladov na zdravotnú starostlivosť a hodnôt, ktoré spoločnosť stráca v dôsledku zníženej produktivity. Úraz je po kardiovaskulárnych chorobách, rakovine a chorobách dýchacích orgánov štvrtou najčastejšou príčinou smrti v členských štátoch. Každý rok zomrie v dôsledku nehody alebo násilia asi 235 000 obyvateľov členských štátov. Každý rok vyhľadá lekársku starostlivosť v dôsledku úrazu viac ako 50 miliónov obyvateľov a 6,8 milióna z nich je hospitalizovaných. Presnejšie, úraz je: - Zabijakom číslo jeden medzi mladými ľuďmi. Nehody a úrazy sú hlavnou príčinou smrti detí, mladistvých a dospelých mladých ľudí. Bremeno, ktoré predstavuje predčasná smrť, je zvlášť závažné v tak zdanlivo odlišných oblastiach, ako sú dopravné nehody, utopenie a samovraždy. - Hlavnou príčinou postihnutia . Mnoho tých, ktorí prežijú vážne úrazy, trpia celoživotným poškodením. Hoci počet nehôd a úrazov nebol presne určený, predpokladá sa, že sú hlavnou príčinou chronického postihnutia medzi mladšími ľuďmi, čo vedie k obrovskej strate rokov života v dobrom zdraví. - Hlavnou príčinou chorobnosti a nákladov na zdravotnú starostlivosť . Vo všetkých vekových skupinách predstavujú úrazy v priemere asi 11 % všetkých hospitalizácií. Okrem obrovského finančného zaťaženia zdravotného systému a systému sociálnej starostlivosti majú úrazy často emocionálny, organizačný a finančný dosah na celú rodinu. - Škodlivý pre produktivitu Spoločenstva . O príčinách práceneschopnosti a postihnutia v dôsledku úrazov je k dispozícii málo údajov. Práceneschopnosť a postihnutie sú dôležitými faktormi zníženej produktivity. Údaje z jednotlivých členských krajín uvádzajú, že až 8 % prípadov odchodu do dôchodku z dôvodu postihnutia a 20 % počtu dní práceneschopnosti sú dôsledkom úrazov. - Má rozdielny dosah na sociálne skupiny. Riziko úmrtia v dôsledku úrazu je päťkrát vyššie v členskom štáte s najvyššou úrazovosťou, ako v štáte s najnižšou úrazovosťou. Rozdiely sú aj vo vystavení sa riziku úrazu na základe pohlavia, veku a sociálneho postavenia. 3. SCHOPNOSť PREDCHÁDZAť ÚRAZOM V mnohých oblastiach, ktoré sú relevantné z hľadiska bezpečnosti, sa dosiahol výrazný pokrok, ale stále existuje priestor na účinnejšie opatrenia na zníženie obrovského počtu obetí nehôd a úrazov v spoločnosti z týchto dôvodov: - na rozdiel od mnohých iných príčin ochorení a predčasnej smrti, úrazom je možné predchádzať tak, že sa naše životné prostredie a výrobky a služby, ktoré používame, stanú bezpečnejšími, - existuje množstvo dôkazov o preukázanej účinnosti opatrení v oblasti prevencie pred nehodami, ktoré sa však stále neuplatňujú v plnej miere v celom Spoločenstve, - väčšina týchto opatrení sa osvedčila aj ako nákladovo efektívne opatrenia, pretože prínosy prevencie pred úrazmi často desaťnásobne prevážia náklady na zásah, - dokonca aj v krajinách s dobrou bezpečnostnou úrovňou a v rizikových oblastiach, v ktorých sa dosiahlo výrazné zníženie počtu úrazov, sú ešte možnosti ďalšieho zlepšovania a prínosov pre zdravie, - je preto stále možné výrazne zmeniť situáciu spojením zainteresovaných strán zo všetkých sektorov a podporou spolupráce a dohodnutých opatrení v rámci Spoločenstva a v susedných krajinách. 4. AKčNÝ PLÁN SPOLOčENSTVA Tento akčný plán je navrhnutý tak, aby poskytol Spoločenstvu informácie založené na dôkazoch, ktoré majú pomôcť všetkým členským štátom zmenšiť bremeno, ktoré predstavujú úrazy. Najvyšším cieľom je znížiť úmrtnosť a chorobnosť v dôsledku úrazov a zabezpečiť, aby sa Spoločenstvo stalo bezpečnejším miestom pre život. Splnenie tejto vízie si vyžaduje, aby členské štáty prijali za vlastné náročné úlohy spojené s prevenciou pred úrazmi a aby prevenciu pred úrazmi a podporu bezpečnosti zaradili na vyššie miesto na svojom zozname priorít verejného zdravia. 4.1. Základné infraštruktúry pre prevenciu pred úrazmi Opatrenia Spoločenstva v oblasti verejného zdravia vytvoria pridanú hodnotu: - určením problémov, stanovením rizikových faktorov a meraním účinnosti zásahov, - určením, prispôsobením a navrhnutím nákladovo efektívnych zásahov založených na dôkazoch a zdieľaním skúseností, - podporou budovania kapacít na riešenie problému, - podporou rozvoja multisektorálnych politík a programov riadených sektorom zdravotníctva, - iniciovaním kampaní zameraných na prevenciu pred úrazmi. 4.1.1. Dohľad nad úrazmi v celom Spoločenstve Cieľom spoločného informačného systému o nehodách a úrazoch je poskytnúť všetkým zainteresovaným stranám najlepšie dostupné informácie o závažnosti problému, vrátane vysokorizikových skupín obyvateľov, ako aj rizikových činiteľov a rizík spojených s určitými výrobkami a službami pre spotrebiteľov. Tieto informácie sú bezpodmienečne nutné pre tvorbu politiky, sledovanie opatrení a hodnotenie výsledkov. Informačný systém o úrazoch v Spoločenstve bude vybudovaný na skúsenostiach z národných systémov niektorých členských štátov a bude: - poskytovať komplexný obraz o všetkých rizikách úrazov v členských štátoch, ako aj v Spoločenstve, - spájať údaje o úrazoch zo zdravotných štatistík zhromaždených v rámci Európskeho štatistického systému (príčiny smrti, štatistiky nemocníc, zisťovania zdravia a iné zisťovania v domácnostiach, medzi ktoré patrí zisťovanie pracovných síl a zisťovanie o viktimizácii) a zo špeciálnych registrov, medzi ktoré patria databáza údajov o úrazoch (IDB – Injury Data Base) založená na údajoch nemocníc, databáza Spoločenstva o dopravných nehodách (CARE – Community Road Accident Data Base) a Európska štatistika pracovných úrazov (ESAW – European Statistics on Accidents at Work), - hodnotiť zdravotné bremeno vzhľadom na rôzne dôsledky (úmrtnosť, liečba v nemocnici), čo umožní posúdiť postihnutie a finančné bremeno, - porovnávať riziká úrazu a rizikové činitele medzi krajinami, ako kľúčový prvok motivácie úsilia jednotlivých krajín, - určovať rizikové faktory, aby bolo možné zhodnotiť potrebu politických iniciatív, - merať pokrok a určovať, či sa ciele plánov prevencie boli plnia. Štatistický prvok systému bude vypracovaný v spolupráci s členskými štátmi, podľa potreby s použitím štatistického programu Spoločenstva[3], s cieľom podporiť synergiu a vyhnúť sa zdvojeniu. 4.1.2. Podpora Spoločenstva v oblasti výmeny osvedčených postupov Cieľom je zhromaždiť a v širokej miere šíriť informácie o opatreniach v oblasti prevencie, ktoré sa ukázali ako úspešné v rámci projektov Spoločenstva alebo národných projektov. Účinná výmena skúseností zabráni zdvojeniu práce, uľahčí maximálne využitie dostupných poznatkov a zabezpečí vyšší prínos z obmedzených zdrojov. Účinné opatrenia sú stanovené v rôznych politických sektoroch, medzi ktoré patrí verejné zdravie, doprava, pracovisko, ochrana spotrebiteľov, vzdelávanie, sociálna starostlivosť, ako aj na rôznych politických úrovniach. Účinná cezhraničná výmena skúseností týchto sektorov je potrebná a mal by ju zabezpečiť sektor verejného zdravia. Programy Spoločenstva, napríklad, program v oblasti verejného zdravia[4], všeobecný rámec financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky[5] a program v oblasti výskumu[6] by sa mali využívať v celom Spoločenstve na podporu výmeny informácií a postupov založených na dôkazoch, ktoré tiež podporia spoločné využívanie zdrojov v oblasti výskumu, vývoja a implementácie a väčší súlad opatrení a odkazov. 4.1.3. Sieť zainteresovaných strán v Spoločenstve Na dosiahnutie úspechu v oblasti prevencie pred úrazmi je nutné vytvoriť sieť, ktorá umožňuje upevňovať odborné znalosti, úsilie a výsledky na účinné riešenie okamžitých potrieb prevencie pred nehodami a úrazmi v Spoločenstve. Komisia bude spolupracovať s orgánmi členských štátov, najmä ministerstvami zdravotníctva a ministerstvami pre ochranu spotrebiteľov s cieľom podporiť opatrenia v oblasti verejného zdravia v prospech prevencie pred úrazmi a zabezpečiť synergiu s inými príslušnými oblasťami politiky. 4.1.4. Budovanie kapacít v Spoločenstve Odborníci v sektore zdravotníctva - lekári, pracovníci záchrannej služby, zdravotné sestry a ďalší poskytovatelia zdravotnej starostlivosti - by mohli pacientom a klientom, rozhodovacím orgánom a médiám poskytovať poradenstvo v oblasti rizík a bezpečnostných opatrení účinnejšie ako doteraz. Vďaka svojim vedomostiam sú tieto skupiny úspešnejšie pri podpore zdravia pokiaľ ide o mnohé zdravotné stránky, ako fajčenie, výživa a cvičenie, ale chýba im vhodná odborná príprava v oblasti hodnotenia rizika a podpory bezpečnosti. V rámci budúcich plánov práce programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia[7] sa zaradenie tejto stránky verejného zdravia do odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov bude považovať za prioritu. Zodpovednosť za prevenciu pred úrazmi nesú aj iné sektory v spoločnosti a profesijné skupiny, medzi ktoré patria odborníci v oblasti sociálnej starostlivosti, učitelia, architekti, predajcovia a poskytovatelia služieb. Základné informácie o rizikách a bezpečnostných opatreniach by sa mali zaradiť do odbornej prípravy týchto skupín, aby sa zabezpečilo poskytovanie kvalitných informácií zákazníkom. Sektor zdravotníctva by mal úzko spolupracovať s tými politickými sektormi, ktoré sú zodpovedné za vypracovanie a riadenie príslušných učebných osnov, a požadovať príslušné zmeny v predpisoch v oblasti odbornej prípravy. V rámci zdravotnej politiky by sa mal vyžadovať aj lepší výklad analýz nehôd a výskumu v oblasti prevencie pred úrazmi na univerzitách, najmä lekárskych fakultách. 4.1.5. Podpora národných akčných plánov Navrhuje sa, aby všetky členské štáty vytvorili politiky prevencie pred úrazmi, t. j. rámec opatrení, do ktorého sa zapoja príslušní partneri a zainteresované strany a ktorým sa vymedzia povinnosti inštitúcií. Keďže takéto politiky si vyžadujú koordináciu rôznych politických sektorov a zameriavajú sa na zlepšenie zdravia, úlohu koordinátora by mal prevziať sektor zdravotníctva. Hlavnou charakteristikou národných politík je to, že budú v súlade s víziou Spoločenstva a základnými prioritami určenými v oddiele 4.2, budú sa zaoberať osobitnými potrebami a požiadavkami príslušnej krajiny, budú obsahovať osobitné ciele, ktoré sa majú tiež vymedziť v zmysle dosiahnuteľného zníženia úrazovosti, a budú sa spoliehať na skutočnú angažovanosť vládnych a mimovládnych organizácií v krajine. Komisia podporí členské štáty pri vypracovaní národných plánov: - podporou analýz situácie založených na informáciách z prieskumu o úrazovosti v celom Spoločenstve, vrátane komparatívnych údajov s cieľom porovnania, - poskytovaním informácií o sľubných riešeniach bezpečnostných problémov podporovaním výmeny osvedčených postupov v celom Spoločenstve, - podporou projektov, ktoré skúmajú existujúce možnosti implementácie stratégií prevencie a vypracovania usmernení, - poskytnutím pomoci pri určení kľúčových partnerov a zainteresovaných skupín, ktorí môžu podporiť trvalo udržateľné uskutočnenie riešení. 4.1.6. Informovanie o riziku Účinné informovanie o riziku umožňuje ľuďom urobiť bezpečnejšie rozhodnutie. Pri informovaní o riziku sa zohľadňuje, že mnohé výhody, ktoré prinášajú činnosti, situácie alebo výrobky, nemožno dosiahnuť bez prijatia aspoň minimálneho rizika. Dobre pripravené kampane prinútia ľudí uvedomiť si určité riziká, informujú ich o prínosoch bezpečnostných opatrení a umožňujú obrat k bezpečnejšiemu správaniu. Príkladmi úspešných kampaní v mnohých členských štátoch sú: bezpečnostné pásy v autách, zapaľovače cigariet s detskou poistkou, bezpečnostná obuv na stavbách, bezbariérové verejné budovy, právne predpisy zaoberajúce sa násilím voči blízkemu partnerovi. Všetky tieto kampane boli úspešné v tom, že prispeli k zníženiu zbytočných úrazov. Programom Spoločenstva v oblasti verejného zdravia by sa mali podporovať kampane zamerané na prioritné oblasti uvedené v tomto dokumente. Kľúčovými znakmi by mali byť zameranie sa na sprostredkovateľov, cieľ trvalo udržateľných výsledkov, podporu členských štátov, spoliehanie sa na dôkazy o tom, čo funguje pri podpore prevencie a bezpečnosti, a kvalita hodnotenia a dokumentácie. Verejno-súkromné partnerstvá pomôžu vytvoriť širšie a lepšie distribučné kanály, cez ktoré môžu pôsobiť odkazy týkajúce sa bezpečnosti. 4.2. Hlavné prioritné oblasti opatrení Na stanovenie kľúčových priorít, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa úrazov, sa použili tieto kritériá: - sociálny dosah úrazov v zmysle počtu, závažnosti a dôsledkov rôznych kategórií úrazov, medzi ktoré patrí strata produktívnych rokov, postihnutie a ľudské utrpenie, - dôkazy týkajúce sa účinnosti zásahov a nákladovej efektívnosti alternatívnych zásahov, pokiaľ ide o rôzne prioritné možnosti, - uskutočniteľnosť úspešnej implementácie zásahov v európskom kontexte a vzhľadom na veľkú rôznorodosť infraštruktúrv rámci členských štátov, - časový rámec a merateľnosť okamžitých výsledkov opatrení a dosahov z hľadiska zníženia úrazovosti. To viedlo k určeniu týchto siedmich prioritných oblastí: - bezpečnosť detí a mladistvých, - bezpečnosť starších ľudí, - bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky, - prevencia pred úrazmi pri športe, - prevencia pred úrazmi spôsobenými výrobkami a službami, - prevencia pred sebapoškodzovaním, - prevencia pred násilím medzi ľuďmi. Všetky kampane Spoločenstva v oblasti verejného zdravia budú informovať o množstve problémov, požadovať lepšiu primárnu prevenciu, šíriť osvedčené postupy, podporovať siete, poskytovať zdravotným správam členských štátov politické nástroje na opatrenia na vnútroštátnej úrovni. 4.2.1. Bezpečnosť detí a mladistvých Deti a mladiství boli vybratí za prioritu, pretože úrazy a ich dôsledky, ktorým je postihnutie, majú obrovský dosah na zdravie, najmä v tejto vekovej skupine. Európske združenie pre bezpečnosť detí v súčasnosti podporuje vo väčšine členských štátov zavedenie národných akčných plánov v oblasti bezpečnosti detí v rámci projektu programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia. Hlavnou prioritou je zapojiť zostávajúce členské štáty a kandidátske krajiny do procesu a pripraviť implementáciu národných akčných plánov v oblasti bezpečnosti detí. Kampane zamerané na bezpečnosť detí by sa mali zaoberať najmä vážnymi rizikami úrazov predškolských detí doma (pády, obarenie, udusenie, otrava, utopenie), bezpečnosťou na detských ihriskách a bezpečnosťou výrobkov pre deti, používaním systémov detských poistiek v autách a cyklistických prílb medzi staršími deťmi. Podobné akčné plány budú vypracované pre mladistvých. 4.2.2. Bezpečnosť starších ľudí Najvyššia úmrtnosť v dôsledku úrazov sa uvádza vo vekovej skupine 65 rokov a viac, pričom pády predstavujú hlavnú príčinu týchto úmrtí. Úrazy a najmä úrazy v dôsledku pádu predstavujú aj vyššiu mieru hospitalizácie, ako je priemerná hospitalizácia, a nadmerný podiel na priamych nákladoch na lekársku starostlivosť v dôsledku úrazov v tejto vekovej skupine. Budúce projekty v rámci programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia sa budú zaoberať touto prioritnou oblasťou dohodnutým spôsobom. Existujúce osvedčené postupy a inovačné prístupy, pokiaľ ide o príslušné rizikové skupiny, sa budú šíriť medzi príslušnými profesijnými skupinami, správou zariadení zdravotnej starostlivosti a združeniami starších ľudí alebo dôchodcov. Kampane zamerané na bezpečnosť starších ľudí by sa mali zamerať najmä na riziká pádov doma (podlahová krytina, osvetlenie, nábytok, usporiadanie zariadenia v kúpeľniach), v budovách a okolo budov (schodištia, zábradlia, konštrukcia chodníkov). 4.2.3. Bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky Deti, starších ľudí, ľudí so zdravotným postihnutím, cyklistov, korčuliarov a chodcov na verejných cestách ohrozujú nielen vozidlá. Štatistiky v oblasti zdravia uvádzajú vysoký počet vážnych úrazov v dôsledku pádov bez účasti druhého subjektu alebo pri cestovaní verejnou dopravou. Tieto riziká si zaslúžia viac pozornosti, napríklad, lepšia konštrukcia chodníkov, cestičiek, prechodov pre chodcov, cyklistických ciest, prostriedkov verejnej dopravy, ako aj nosenie cyklistických prílb, môžu podľa štatistík o nehodovosti na cestách prispieť k záchrane ľudských životov. Opatrenia v oblasti verejného zdravia týkajúce sa tejto oblasti budú dopĺňať prebiehajúce opatrenia Spoločenstva v oblasti dopravy zmerané na zraniteľných účastníkov cestnej premávky[8]. Spoločná štúdia čoskoro určí celoštátne a miestne osvedčené postupy v tejto oblasti, ktoré môžu slúžiť ako príklady ostatným. Kampane by sa mali zamerať najmä na riziká vyplývajúce z už uvedenej zlej konštrukcie ciest a mali by podporovať nosenie ochranných pomôcok. 4.2.4. Prevencia pred úrazmi pri športe Je jasné, že pohybové a športové činnosti výrazne prispievajú k zdraviu a zdravému životnému štýlu, ako aj k fyzickému, emocionálnemu a sociálnemu blahu. Podpora pohybovej aktivity je základnou stratégiou podpory zdravia v boji proti epidémii obezity. Podľa štúdií uskutočnených v niektorých členských štátoch sa však výrazné prínosy pre zdravie strácajú v dôsledku úrazov pri športe. Dohodnuté politiky v oblasti zdravia môžu zmeniť situáciu tým, že budú podporovať bezpečné športy, bezpečnosť, ako aj účasť na športových aktivitách. Vhodné informácie o športoch, používanie osobných ochranných pomôcok, primeraná kvalifikácia trénerov, zabezpečenie kvality a údržby vybavenia sú hlavné stratégie, ktoré sa majú uplatňovať. Kampane by sa mali zamerať najmä na obľúbené športové činnosti s vysokým rizikom úrazu, medzi ktoré patrí futbal a iné loptové športy, potápanie a vodné športy, lyžovanie a horské športy. 4.2.5. Prevencia pred úrazmi spôsobenými výrobkami a službami Zabezpečenie prísnych noriem v oblasti bezpečnosti spotrebiteľov je jedným z hlavných cieľov Spoločenstva. Bezpečnosť nepotravinových spotrebiteľských výrobkov je zabezpečená celým spektrom sektorových právnych predpisov, ktoré doplňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov[9]. Nehody súvisiace s nepotravinovými výrobkami a/alebo službami pre spotrebiteľov (t. j. turistické služby, športové služby a služby v oblasti trávenia voľného času) sú však početné. Takýmto nehodám je potrebné predchádzať zabezpečením primeraných požiadaviek na bezpečnosť a ich primeraným presadzovaním. Na podporu tohto cieľa je tiež nutné zaviesť účinný systém monitorovania a oznamovania úrazov, ktorým sa stanovuje druh úrazu, druh výrobku a/alebo služby a okolnosti úrazu. Tieto informácie môžu potom využiť regulátori a tvorcovia výrobkov na neustále zlepšovanie bezpečnosti a znižovanie počtu úrazov v celom Spoločenstve. 4.2.6. Prevencia pred sebapoškodzovaním Sebapoškodzujúce konanie a samovražda sú ďalšie dôležité príčiny predčasnej smrti a hospitalizácie. Sebapoškodzovanie a samovražda úzko súvisia s duševným zdravím a najmä s prevenciou pred depresiou. Komisia v októbri 2005 uverejnila Zelenú knihu o duševnom zdraví,[10] v ktorej bola zdôraznená prevencia pred samovraždou. V nadväznosti na túto Zelenú knihu sa vo všetkých členských štátoch pripravia a budú podporovať opatrenia na zlepšenie duševného zdravia a na predchádzanie zlému duševnému stavu. Z tohto hľadiska budú na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a na úrovni Spoločenstva podporované opatrenia na predchádzanie samovraždám. Opatrenia v oblasti prevencie pred úrazmi by mali byť preto spojené s existujúcimi projektmi v oblasti duševného zdravia, so Zelenou knihou o duševnom zdraví a s budúcimi akčnými plánmi v tejto oblasti. 4.2.7. Prevencia pred násilím medzi ľuďmi Násilie medzi ľuďmi je problémom, ktorý vyvoláva medzi verejnosťou obavy, a zahŕňa aj domáce násilie, zneužívanie detí, týranie starších ľudí a násilie medzi mladými ľuďmi. Násilie medzi ľuďmi má mnohé formy (fyzické, duševné a sexuálne) a vyskytuje sa v rôznych prostrediach (v rodine, medzi blízkymi partnermi, v spoločenstve, v inštitúciách a v práci). Zaznamenávanie prípadov násilia políciou nie je dostatočne presné alebo podrobné. Tieto prípady sa okrem toho veľmi málo oznamujú na polícii, pretože obete nie sú ochotné ich oznamovať. V rámci programu duševného zdravia sa vypracujú zlepšené postupy oznamovania s cieľom získať lepšie odhady rozsahu problému. Za účelom doplnenia obmedzených údajov, ktoré sú dostupné z policajných záznamov, bude snahou zhromaždiť informácie o „skrytých“ formách násilia, ktoré sú k dispozícii zo zisťovaní o viktimizácii. Táto činnosť by mohla zahŕňať prípravu zosúladeného prieskumu alebo modulu európskym štatistickým systémom. Je potrebné systematickejšie zdokumentovanie a šírenie postupov prevencie pred násilím, do ktorých by bol zapojený najmä sektor zdravotníctva v spolupráci s políciou, súdnictvom a sociálnym systémom. Zainteresované skupiny je potrebné podporiť poskytnutím nástrojov na plánovanie, implementáciu a hodnotenie projektov v oblasti prevencie pred násilím. Opatrenia v tejto oblasti budú iniciované v úzkej spolupráci s inými programami Spoločenstva, medzi ktoré patrí program DAPHNE[11]. 5. IMPLEMENTÁCIA V budúcnosti je skutočne nutné zamerať sa na zhromaždenie zdrojov a rozvíjanie trvalo udržateľného prístupu k prevencii pred úrazmi. Komisia má v úmysle podporovať túto iniciatívu prostredníctvom programu verejného zdravia. Toto oznámenie poukázalo na hlavné prioritné oblasti, na ktoré by sa mali zamerať činnosti, ktoré by nakoniec mali viesť k lepšiemu porozumeniu problematiky úrazov a úmrtí a prevencie pred nimi. Porozumenie problematiky úrazov a jej riešenie si vyžadujú trvalú spoluprácu národných, regionálnych a miestnych orgánov členských štátov, subjektov pôsobiacich v oblasti verejného zdravia a výskumu, podnikateľských a záujmových skupín, medzi ktoré patria organizácie spotrebiteľov. Zainteresované skupiny, medzi ktoré patrí akademická, podnikateľská obec a občianska spoločnosť, zohrávajú kľúčovú úlohu pri sprístupňovaní informácií a odborných vedomostí za účelom ich výmeny na celoštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva. Mali by sa zapojiť do výskumného procesu, ako aj do implementácie modelov osvedčených postupov. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES z 23. septembra 2002, o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 - 2008). [2] Stratégia Komisie v oblasti spotrebiteľskej politiky Spoločenstva (2002 - 2006), doc 8907/02. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2367/2002/ES zo 16. decembra 2002 o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2003 - 2007, Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 1. [4] Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1. [5] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 20/2004/ES z 8. decembra 2003, ktorým sa stanovuje všeobecný systém financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky na roky 2004 až 2007, Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2004, s. 1. [6] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a k inovácii (2002 až 2006), Ú. v. ES L 232, 28.8.2002, s. 1. [7] Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1. [8] Oznámenie Komisie o akčnom pláne bezpečnosti cestnej premávky v Európe (2003 – 2010), KOM(2003) 311 (neuverejnené v Úradnom vestníku). [9] Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4. [10] Zelená kniha o zlepšovaní duševného zdravia obyvateľov: k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu, KOM(2005) 484. [11] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 293/2000/ES z 24. januára 2000, ktorým sa zavádza program opatrení Spoločenstva v oblasti preventívnych opatrení na boj proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám a na ochranu obetí a ohrozených skupín. Ú. v. ES L 34, 9.2.2000, s. 1.