ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Podľa článku 81 ods. 2 písm. h) a článku 82 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní EÚ podporuje Únia odbornú prípravu sudcov a justičných pracovníkov ako nástroj na zlepšenie justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach založenej na vzájomnom uznávaní rozsudkov a súdnych rozhodnutí. Odborná príprava odborníkov z oblasti justície je dôležitým nástrojom prehlbovania spoločného chápania toho, ako najlepšie vykonávať a dodržiavať zásady právneho štátu a základné práva . Prispieva k budovaniu európskeho priestoru spravodlivosti vytvorením spoločnej justičnej kultúry medzi odborníkmi z oblasti justície členských štátov. Je nevyhnutné zabezpečiť nediskriminačné , správne a jednotné uplatňovanie práva v Únii a vzájomnú dôveru a pochopenie medzi odborníkmi z oblasti justície v cezhraničných konaniach. Činnosti odbornej prípravy podporované týmto programom by mali byť založené na spoľahlivých posúdeniach potrieb odbornej prípravy, využívať najmodernejšiu metodiku odbornej prípravy, zahŕňať cezhraničné podujatia spájajúce odborníkov z oblasti justície z rôznych členských štátov, pozostávať z aktívneho učenia, zahŕňať prvky nadväzovania profesionálnych kontaktov a byť udržateľné. Takéto činnosti by mali zahŕňať odbornú prípravu v oblasti právnej terminológie, občianskeho a trestného práva, základných práv a vzájomného uznávania a procesných záruk. Mali by zahŕňať kurzy odbornej prípravy pre sudcov, právnikov a prokurátorov o problémoch a prekážkach, s ktorými sa stretávajú ľudia, ktorí často čelia diskriminácii alebo sú v zraniteľnej situácii, ako sú ženy, deti, menšiny, osoby LGBTQI, osoby so zdravotným postihnutím, obete rodovo motivovaného násilia, domáceho násilia alebo násilia v blízkych vzťahoch a iných foriem medziľudského násilia. Tieto kurzy odbornej prípravy by sa mali organizovať s priamym zapojením organizácií zastupujúcich alebo podporujúcich tieto osoby a pokiaľ možno so zapojením uvedených osôb. Vzhľadom na nedostatočné zastúpenie sudkýň na najvyšších pozíciách by sa mali sudkyne, prokurátorky a ženy pôsobiace v iných právnických profesiách nabádať, aby sa na činnostiach odbornej prípravy zúčastňovali.
(26a)

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania právneho štátu v členských štátoch má za cieľ vybaviť Úniu tak, aby lepšie chránila svoj rozpočet, keď nedostatky v oblasti právneho štátu narúšajú riadne finančné hospodárenie alebo finančné záujmy Únie alebo hrozia ich narušením. Mal by dopĺňať program Práva a hodnoty, ktorého úloha je odlišná, a to financovať politiky v súlade so základnými právami a s európskymi hodnotami, ktorých jadrom sú život a účasť občanov.
(26b)

Týmto nariadením by sa mal ustanoviť mechanizmus na podávanie sťažností úradu v spolupráci s kontrolórom procesných záruk s cieľom zabezpečiť dodržiavanie procesných práv a záruk vo všetkých činnostiach úradu. Mal by to byť správny mechanizmus, v rámci ktorého by kontrolór mal byť zodpovedný za vybavovanie sťažností prijatých úradom v súlade s právom na dobrú správu. Mechanizmus by mal byť účinný a mal by zabezpečiť riadne vybavenie sťažností. V záujme zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti by úrad mal do svojej výročnej správy zahrnúť informácie o mechanizme na podávanie sťažností. Mala by zahŕňať najmä počet prijatých sťažností, typy porušení procesných práv a záruk, príslušné činnosti a podľa možnosti následné opatrenia prijaté úradom. [PN 11]
(48)

Copernicus by mal stavať na činnostiach a úspechoch dosiahnutých na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 (10), ktorým sa zriaďuje program Únie pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (Copernicus), ako aj nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (11), ktorým sa zriadil predchádzajúci program globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) a stanovili sa pravidlá zabezpečovania jeho počiatočnej prevádzky, a mal by na tieto činnosti nadväzovať a zdokonaľovať ich , pritom by sa mali zohľadňovať najnovšie trendy vo výskume, technologické pokroky a inovácie vplývajúce na oblasť pozorovania Zeme, ako aj vývoj v oblastiach analýzy veľkých dát a umelej inteligencie a súvisiace stratégie a iniciatívy na úrovni Únie (12). Komisia by mala úzko spolupracovať s členskými štátmi, Európskou vesmírnou agentúrou, Eumesatom a v náležitých prípadoch so subjektmi, ktoré vlastnia príslušné vesmírne aktíva a aktíva in situ, na vývoji nových aktív. V čo najväčšej možnej miere by sa v rámci neho mali využívať kapacity členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry, organizácie EUMETSAT (13), ako aj iných subjektov vrátane komerčných iniciatív v Európe, pokiaľ ide o pozorovania z vesmíru, ktoré by tak mali prispievať aj k rozvoju životaschopného komerčného kozmického sektora v Európe. V uskutočniteľných a vhodných prípadoch by sa mali v rámci neho využívať aj dostupné údaje in situ a pomocné údaje poskytované hlavne členskými štátmi v súlade so smernicou 2007/2/ES (14). Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi a Európskou agentúrou pre životné prostredie s cieľom zaistiť pre Copernicus efektívny prístup k súborom údajov in situ a ich efektívne využívanie.
(9)

Vzhľadom na význam globalizácie a dôležitosť boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu by program mal naďalej umožňovať zapojenie externých expertov v zmysle článku 238 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Títo externí experti by mali byť najmä zástupcovia vládnych orgánov vrátane zástupcov z nepridružených tretích krajín, a to aj z najmenej rozvinutých krajín, ako aj zástupcovia medzinárodných organizácií, hospodárskych subjektov, daňovníkov a občianskej spoločnosti. Najmenej rozvinuté krajiny by sa mali chápať ako krajiny, ktoré nie sú súčasťou EÚ ani územia oprávneného na oficiálnu rozvojovú pomoc podľa príslušného zoznamu, ktorý zverejnil Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a vychádza z definície Organizácie Spojených národov. Výber expertov do expertných skupín by mal vychádzať z rozhodnutia Komisie z 30. mája 2016 o vytvorení a fungovaní expertných skupín Komisie. Čo sa týka expertov, ktorí sú menovaní ako súkromné osoby, aby vo verejnom záujme konali nezávisle, mala by sa zabezpečiť ich nestrannosť, aby nebol možný konflikt záujmov s ich profesionálnou úlohou a aby informácie o ich výbere a účasti boli verejne dostupné.
(11)

Ústredná úloha pri implementácii tohto programu by sa mala priznať európskym centrám digitálnych inovácií, ktoré by mali stimulovať všeobecné zavedenie vyspelých digitálnych technológií v priemysle , najmä v MSP a subjektoch do 3 000 zamestnancov, ktoré nie sú MSP (spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou) , vo verejných organizáciách a v akademickej obci. S cieľom objasniť rozdiel medzi centrami digitálnych inovácií, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti v rámci tohto programu, a centrami digitálnych inovácií vytvorených v nadväznosti na oznámenie o digitalizácii európskeho priemyslu (COM(2016)0180) a financovaných z iných zdrojov, by sa centrá digitálnych inovácií financované v rámci tohto programu mali nazývať európske centrá digitálnych inovácií. Európske centrá digitálnych inovácií by mali spolupracovať ako decentralizovaná sieť. Mali by slúžiť ako body prístupu k najmodernejším digitálnym kapacitám vrátane vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC), umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, ako aj ďalších existujúcich inovačných technológií, ako sú kľúčové podporné technológie, ktoré sú k dispozícii aj v tzv. FabLaboch či CityLaboch. Pôsobia ako jednotné body prístupu k odskúšaným a validovaným technológiám, ktoré propagujú otvorenú inováciu. Budú tiež poskytovať podporu v oblasti vyspelých digitálnych zručností (napr. koordináciou s poskytovateľmi vzdelávania na zabezpečovanie krátkodobej odbornej prípravy pracovníkov a stáží pre študentov) . Sieť európskych centier digitálnych inovácií by mala zabezpečiť široké geografické pokrytie v celej Európe (18) a mala by tiež prispieť k účasti najvzdialenejších regiónov na jednotnom digitálnom trhu.
(32a)

Komisia by mala po vyhodnotení návrhov s pomocou nezávislých expertov, ktorých bezpečnostné previerky by mali potvrdiť príslušné členské štáty, vybrať akcie, ktoré sa majú finančne podporovať z fondu. Komisia by mala vytvoriť databázu nezávislých expertov. Táto databáza by sa nemala zverejniť. Nezávislí experti by sa mali vymenovať na základe svojich zručností, skúseností a vedomostí, pričom by sa mali zohľadniť úlohy, ktorými sa poveria. Komisia by mala v čo najväčšom možnom rozsahu pri vymenúvaní nezávislých expertov prijať vhodné opatrenia na dosiahnutie vyváženého zloženia skupín expertov a hodnotiacich komisií, pokiaľ ide o rôzne zručnosti, skúsenosti, znalosti, geografickú a rodovú rozmanitosť, a zohľadňujúc situáciu v oblasti činnosti. Mala by sa tiež usilovať o primeranú rotáciu expertov a primeranú vyváženosť medzi súkromným a verejným sektorom. Členské štáty by mali byť informované o výsledkoch hodnotenia so zoznamom poradia vybraných akcií a o pokroku vo financovaných akciách. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prijatie a vykonávanie pracovného programu, ako aj prijatie rozhodnutí o poskytnutí finančných prostriedkov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.
(24)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to konkrétne stanovenie rámca pre SBBS, nie je možné dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov, vzhľadom na to, že vznik trhu s SBBS závisí od odstránenia prekážok vyplývajúcich z uplatňovania právnych predpisov Únie a že rovnaké podmienky na vnútornom trhu pre všetkých inštitucionálnych investorov a subjekty zapojené do prevádzkovania SBBS je možné dosiahnuť len na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,
(17)

Ako sa uvádza v diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy (7) a v oznámení o európskom pilieri sociálnych práv (8) , ako aj v rámci Únie pre Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím , je budovanie inkluzívnejšej a spravodlivejšej Únie kľúčovou prioritou Únie zameranou na riešenie nerovnosti a posilnenie politiky sociálneho začlenenia v Európe. Nerovnosť príležitostí má vplyv najmä na prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave, kultúre, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám . Investíciami do hospodárstva vyznačujúceho sa sociálnymi zručnosťami a ľudským kapitálom, ako aj integráciou zraniteľných populácií do spoločnosti možno posilniť hospodárske príležitosti, najmä ak sú koordinované na úrovni Únie. Fond InvestEU by sa mal využívať na podporu investícií do vzdelávania a odbornej prípravy vrátane rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov, okrem iného v regiónoch závisiacich od hospodárstva s vysokým obsahom uhlíka a ovplyvnených štrukturálnym prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo , mal by pomáhať zvyšovať zamestnanosť, najmä v radoch nekvalifikovaných a dlhodobo nezamestnaných osôb, a zlepšovať situáciu, pokiaľ ide o rodovú rovnosť, rovnaké príležitosti, medzigeneračnú solidaritu, sektor zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb, sociálne bývanie, bezdomovectvo, digitálnu inklúziu, rozvoj komunít, úlohu a miesto mladých ľudí v spoločnosti, ako aj o zraniteľné osoby vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. Program InvestEU by mal prispievať aj k podpore európskej kultúry a kreativity. S cieľom reagovať na rozsiahle premeny, ktorými v nasledujúcom desaťročí prejdú spoločnosti v Únii a trh práce, je potrebné investovať do ľudského kapitálu , sociálnej infraštruktúry , mikrofinancií, etických financií a financií pre sociálne podniky a nových obchodných modelov sociálneho hospodárstva vrátane investícií so sociálnym vplyvom a obstarávania so sociálnymi výsledkami. Prostredníctvom Programu InvestEU by sa mal posilniť vznikajúci ekosystém sociálneho hospodárstva, pričom by sa zvýšila ponuka financií pre mikropodniky, sociálne podniky a inštitúcie sociálnej solidarity a posilnil by sa ich prístup k financiám, aby sa tak uspokojil dopyt tých, ktorí ich potrebujú najviac. Pracovná skupina na vysokej úrovni pre investovanie do sociálnej infraštruktúry v Európe vo svojej správe (9) identifikovala celkový nedostatok investícií vo výške najmenej 1,5 bilióna EUR v období 2018 až 2030 do sociálnej infraštruktúry a služieb (vrátane vzdelávania, odbornej prípravy, zdravotnej starostlivosti a bývania), ktoré si vyžadujú podporu, a to aj na úrovni Únie. Mali by sa preto využiť spojené sily kapitálu z verejných a komerčných zdrojov a od filantropov, ako aj podpora alternatívnych typov poskytovateľov finančných služieb, ako sú etickí, sociálni a udržateľní aktéri, a nadácií, aby sa podporil rozvoj reťazca sociálno-trhových hodnôt a zvýšila odolnosť Únie.
6.

prispievať k posilňovaniu kyberneticko-bezpečnostného výskumu a vývoja v Únii, a to: a) finančnou podporou kyberneticko-bezpečnostného výskumu na základe spoločného, priebežne hodnoteného a zdokonaľovaného viacročného programu plánu zameraného na stratégiu, odvetvie, technológiu a výskum uvedeného v článku 13 ; [PN 80] b) podporou rozsiahlych výskumných a demonštračných projektov, ktoré sa zameriavajú na kyberneticko-bezpečnostné spôsobilosti ďalšej generácie, v spolupráci s odvetvím, a so sieťou akademickými a výskumnými inštitúciami, verejným sektorom a orgánmi vrátane siete a komunity ; [PN 81] ba) zabezpečiť dodržiavanie základných práv a etickej realizácie projektov kyberneticko-bezpečnostného výskumu s podporou kompetenčného centra; [PN 82] bb) monitorovanie hlásení komunity o zraniteľných miestach a podpora pri zverejňovaní zraniteľných miest, vývoj záplat, opráv a riešení a ich šírenie; [PN 83] bc) výsledky výskumu monitorovania algoritmov samoučenia využívaných na škodlivú kybernetickú činnosť v spolupráci s agentúrou ENISA a podpora vykonávania smernice (EÚ) 2016/1148; [PN 84] bd) podpora výskumu v oblasti počítačovej kriminality; [PN 85] be) podpora produktov a procesov výskumu a vývoja, ktoré sa dajú bezplatne skúmať, vymieňať a rozvíjať, a na nich stavať, a to najmä v oblasti overeného a overiteľného hardvéru a softvéru, v úzkej spolupráci s týmto odvetvím, sieťou a komunitou; [PN 86] c) podporou výskumu a inovácie v oblasti stanovovania kyberneticko-bezpečnostných noriem formálnej a neformálnej normalizácie a certifikácie kyberneticko-bezpečnostnej technológie , súvisiacej so súčasnou prácou, prípadne v úzkej spolupráci s európskymi organizáciami pre normalizáciu, certifikačnými orgánmi a agentúrou ENISA ; [PN 87] ca) poskytovať osobitnú podporu MSP uľahčením prístupu k znalostiam a odbornej príprave formou individualizovaného prístupu k výsledkom výskumu a vývoja, ktorý je posilnený kompetenčným centrom a sieťou, s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť; [PN 88]
(15)

Dobrovoľným systémom Biodiverzita a ekosystémové služby na európskych zámorských územiach (BEST) sa podporuje zachovanie biodiverzity vrátane morskej biodiverzity a udržateľné využívanie ekosystémových služieb vrátane prístupov k adaptácii na zmenu klímu a zmierneniu zmeny klímy založených na ekosystémoch v najvzdialenejších regiónoch Únie a v zámorských krajinách a na zámorských územiach. Vďaka prípravnej akcii BEST prijatej v roku 2011 a programu BEST 2.0 a projektu BEST NR, ktoré po nej nasledovali, sa prostredníctvom systému BEST prispelo k zvýšeniu informovanosti o ekologickom význame najvzdialenejších regiónov a zámorských krajín a území a o ich kľúčovej úlohe v súvislosti so zachovaním globálnej biodiverzity. Komisia odhaduje potreby v oblasti finančnej podpory projektov v teréne na týchto územiach hodnotia na 8 miliónov EUR ročne. Zámorské krajiny a územia vo svojich ministerských vyhláseniach v rokoch 2017 a 2018 ocenili tento systém malých grantov pre biodiverzitu. Preto by sa z programu LIFE mali financovať malé granty zamerané na biodiverzitu vrátane posilnenia kapacít a urýchľovacích akcií, a to aj v najvzdialenejších regiónoch, aj v zámorských krajinách a na zámorských územiach.
(4)

Vzhľadom na dôležitosť riešenia problematiky zmeny klímy v súlade so záväzkami Únie uplatňovať Parížsku dohodu a so záväzkom voči cieľom Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by sa preto v tomto nariadení mal zohľadňovať aspekt zmeny klímy a toto nariadenie by malo viesť k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov EÚ na podporu cieľov v oblasti zmeny klímy (4). 60 % z celkového finančného krytia programu by malo byť vynaložených na akcie, ktoré prispievajú k cieľom v oblasti zmeny klímy, a to okrem iného na základe týchto Rio markerov: i) 100 % na výdavky týkajúce sa železničnej infraštruktúry, nabíjacej infraštruktúry, alternatívnych a udržateľných palív, čistej mestskej dopravy, prenosu elektriny, skladovania elektriny, inteligentných sietí, prepravy CO2 a energie z obnoviteľných zdrojov; ii) 40 % na vnútrozemskú vodnú dopravu a multimodálnu dopravu a plynárenskú infraštruktúru, ak je možné zvýšiť využitie vodíka alebo biometánu z obnoviteľných zdrojov. Príslušné akcie sa určia počas prípravy a vykonávania programu a opätovne sa prehodnotia v rámci príslušných hodnotení a postupov preskúmania. Aby sa predišlo zraniteľnosti infraštruktúry z hľadiska možných dlhodobých vplyvov zmeny klímy, a aby sa zaistilo, že náklady na elimináciu emisií skleníkových plynov, ktoré z projektu vyplývajú, budú zahrnuté v ekonomickom hodnotení projektu, projekty podporované v rámci programu by mali mať zabezpečenú odolnosť proti zmene klímy podľa usmernenia, ktoré by mala Komisia v prípade potreby vypracovať v súlade s usmernením vypracovaným pre ostatné programy Únie.
(23)

Presadzovaním integrácie v oblasti obchodných činností, výskumu, vysokoškolského vzdelávania a podnikania by sa mal EIT v záujme rozvoja celkovej inovačnej kapacity Únie usilovať o posilnenie inovačných ekosystémov, ktoré sa zameriavajú na globálne výzvy, a to najmä využitím svojich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) a regionálneho inovačného systému EIT . V súlade so svojím zakladajúcim aktom, nariadením o EIT (7) a so strategickým inovačným programom EIT (8) by mal EIT vo svojich aktivitách podporovať inováciu a integráciu vysokoškolského vzdelávania v rámci inovačného ekosystému, a to najmä: stimulovaním podnikateľského vzdelávania a podporou pevnej nedisciplinárnej spolupráce medzi priemyslom a akademickou obcou a identifikáciou potenciálnych zručností vrátane pokročilých digitálnych a inovačných zručností pre budúcich inovátorov na riešenie globálnych výziev. Systémy podpory zo strany EIT by mali prinášať výhody prijímateľom EIC, zatiaľ čo startupy vznikajúce zo znalostných a inovačných spoločenstiev EIT by mali mať zrýchlený prístup k akciám EIC. Aj keď EIT je zameraný na inovačné ekosystémy, čím by sa mal prirodzene zaradiť do piliera Inovačná Európa, mal by podľa možnosti podporovať aj všetky ostatné piliere; plánovanie jeho ZIS by malo byť na základe procesu strategického plánovania zosúladené s pilierom Globálne výzvy a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Treba zabrániť zdvojovaniu medzi ZIS a ostatnými nástrojmi v tej istej oblasti, najmä ostatnými partnerstvami.
(20)

Na účely pravidelného monitorovania a podávania správ by sa mal zaviesť vhodný rámec monitorovania výsledkov, ktoré sa dosiahli vďaka nástroju a jeho akciám. Takéto monitorovanie a podávanie správ by malo vychádzať z kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov, ktorými sa meria vplyv akcií nástroja. Členské štáty by mali zabezpečiť transparentný a jasný postup verejného obstarávania. Podávané správy by mali obsahovať podrobné informácie o vybavení na colné kontroly a postupe verejného obstarávania nad rámec určitej hraničnej , ktoré prekračuje určité hraničné hodnoty a odôvodnenie nákladov. [PN 18]
(7) V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (46) je dôležité, aby bola povinnosť poskytovateľa platobných služieb uchovávať a poskytovať informácie v súvislosti s cezhraničnou platobnou transakciou primeraná a obmedzená len na to, čo členské štáty potrebujú v boji proti cezhraničným podvodom v oblasti DPH pri elektronickom obchodovaní. Okrem toho, pokiaľ ide o informácie týkajúce sa platiteľa, uchovávať by sa mala len informácia o tom, kde sa platiteľ nachádza. Pokiaľ ide o informácie týkajúce sa príjemcu platby a platobnej transakcie samotnej, poskytovatelia platobných služieb by mali mať povinnosť uchovávať a daňovým orgánom odovzdávať len informácie, ktoré daňové orgány potrebujú na odhaľovanie prípadných podvodníkov a vykonávanie kontrol v súvislosti s DPH. Poskytovatelia platobných služieb by preto mali byť povinní uchovávať záznamy len o cezhraničných platobných transakciách, ktoré by mohli svedčiť o hospodárskej činnosti. Stanovením stropu založeného na počte platieb, ktoré príjemca platby prijal za kalendárny štvrťrok, by sa zaviedol spoľahlivý ukazovateľ toho, či sa tieto platby prijali v rámci hospodárskej činnosti, a zároveň by sa vylúčili platby na neobchodné účely. V prípade, že by sa takýto strop dosiahol, uplatnila by sa účtovná povinnosť poskytovateľa platobných služieb.

(7) V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (46) je dôležité, aby bola povinnosť poskytovateľa platobných služieb uchovávať a poskytovať informácie v súvislosti s cezhraničnou platobnou transakciou primeraná a obmedzená len na to, čo členské štáty potrebujú v boji proti cezhraničným podvodom v oblasti DPH pri elektronickom obchodovaní. Okrem toho, pokiaľ ide o informácie týkajúce sa platiteľa, uchovávať by sa mala len informácia o tom, kde sa platiteľ nachádza. Pokiaľ ide o informácie týkajúce sa príjemcu platby a platobnej transakcie samotnej, poskytovatelia platobných služieb by mali mať povinnosť uchovávať a daňovým orgánom odovzdávať len informácie, ktoré daňové orgány potrebujú na odhaľovanie prípadných podvodníkov a vykonávanie kontrol v súvislosti s DPH. Poskytovatelia platobných služieb by preto mali byť povinní uchovávať záznamy len o cezhraničných platobných transakciách, ktoré by mohli svedčiť o hospodárskej činnosti. Stanovením stropu založeného buď na počte platieb, ktoré príjemca platby prijal za kalendárny štvrťrok , alebo na minimálnej sume platby by sa zaviedol spoľahlivý ukazovateľ toho, či sa tieto platby prijali v rámci hospodárskej činnosti, a zároveň by sa vylúčili platby na neobchodné účely. V prípade, že by sa takýto strop dosiahol, uplatnila by sa účtovná povinnosť poskytovateľa platobných služieb.
(2c)

Stratégia boja proti podvodom v oblasti DPH by sa mala rozvíjať súbežne so silnejúcou modernizáciou a digitalizáciou hospodárstva, pričom by systém DPH mal byť pre podniky a občanov čo najjednoduchší. Je preto mimoriadne dôležité, aby členské štáty pokračovali v investíciách do výberu daní založeného na technológiách, a to najmä automatickým prepojením podnikových registračných pokladníc a systémov predaja s daňovými priznaniami k DPH. Navyše by sa daňové správy mali naďalej usilovať o užšiu spoluprácu a výmenu osvedčených postupov, a to aj na pôde samitu EÚ o daňovej správe (TADEUS), teda siete riaditeľov daňových správ členských štátov, s cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu daňových správ na strategickej úrovni. V tejto súvislosti by daňové orgány mali zamerať úsilie na efektívnu komunikáciu medzi všetkými databázami a ich vzájomnú interoperabilitu v daňových záležitostiach na úrovni Únie. Na lepšiu ochranu osobných údajov a skvalitnenie výmeny informácií online medzi daňovými orgánmi by sa mohla využívať aj technológia blockchain.