Kybernetická bezpečnosť sa musí začleniť do všetkých týchto digitálnych investícií, najmä do kľúčových technológií ako umelá inteligencia (AI), šifrovanie a kvantová výpočtová technika, pričom treba využiť stimuly, povinnosti a referenčné porovnávanie. Možno tak stimulovať rast európskeho odvetvia kybernetickej bezpečnosti a poskytnúť istotu potrebnú na uľahčenie postupného odstavovania starých systémov. Z Európskeho obranného fondu (EDF) sa podporia európske riešenia v oblasti kybernetickej obrany v rámci európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB). Kybernetická bezpečnosť je na podporu našich partnerov zahrnutá aj v nástrojoch na financovanie vonkajšej činnosti, najmä Nástroji susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. Prevencia zneužívania technológií, ochrana kritickej infraštruktúry a zabezpečenie integrity dodávateľských reťazcov takisto umožňujú, aby EÚ dodržiavala normy, pravidlá a zásady zodpovedného správania štátov OSN.

Cieľom tejto stratégie je zabezpečiť globálny a otvorený internet so silnými prvkami ochrany pred rizikami z hľadiska bezpečnosti a základných práv a slobôd Európanov. V nadväznosti na pokrok dosiahnutý predchádzajúcimi stratégiami obsahuje konkrétne návrhy na zavedenie troch hlavných nástrojov – regulačného, investičného a politického, s cieľom riešiť tri oblasti činnosti EÚ – 1. odolnosť, technologická suverenita a vedúce postavenie; 2. budovanie operačnej kapacity na prevenciu, odrádzanie a reakciu a 3. presadzovanie globálneho a otvoreného kybernetického priestoru. EÚ je odhodlaná podporiť túto stratégiu bezprecedentnými investíciami do digitálnej transformácie EÚ v nasledujúcich siedmich rokoch (pričom predošlá úroveň financovania sa môže až zoštvornásobiť) v rámci nových technologických a priemyselných politík a programu obnovy.

EÚ chýba kolektívna situačná informovanosť o kybernetických hrozbách. Je to preto, že vnútroštátne orgány systematicky nezhromažďujú a nezdieľajú informácie (napríklad dostupné zo súkromného sektora), ktoré by mohli pomôcť vyhodnotiť stav kybernetickej bezpečnosti v EÚ. Členské štáty nahlasujú len zlomok incidentov a výmena informácií nie je ani systematická, ani komplexná ; kybernetické útoky môžu byť len jednou zo zložiek zosúladených zlovoľných útokov na európsku spoločnosť. Členské štáty si dnes vzájomne poskytujú len obmedzenú operačnú pomoc a neexistuje medzi nimi a inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ žiaden operačný mechanizmus pre prípad rozsiahlych cezhraničných kybernetických incidentov alebo kríz.

Doprava, energetika a zdravotníctvo, telekomunikácie, financie, bezpečnosť, demokratické procesy, vesmír aj obrana intenzívne využívajú siete a informačné systémy, ktoré sú čoraz prepojenejšie. Medziodvetvová previazanosť je veľmi silná, pretože fungovanie sietí a informačných systémov si zas vyžaduje stabilnú dodávku elektriny. Počet pripojených zariadení už presiahol počet ľudí na planéte a predpokladá sa, že do roku 2025 vzrastie na 25 miliárd – a štvrtina z nich bude v Európe. Digitalizáciu pracovného režimu urýchlila pandémia COVID-19: 40 % pracovníkov EÚ počas nej presedlalo na prácu na diaľku, čo pravdepodobne trvalo ovplyvní každodenný život. Rastie tým náchylnosť na kybernetické útoky. Pripojené produkty sa často dodávajú spotrebiteľovi so známymi bezpečnostnými slabinami, čo ešte rozširuje „plochu útoku“ pre škodlivé kybernetické činnosti. Čoraz viac sa digitalizuje a prepája aj priemyselná scéna EÚ, čo tiež znamená, že kybernetické útoky môžu mať oveľa väčší dosah na odvetvia a ekosystémy než kedykoľvek predtým.

EÚ a jej členské štáty by mali výhľadovo zabezpečiť, aby sa primerane a koordinovane zmiernili zistené riziká, najmä pokiaľ ide o cieľ minimalizovať vystavenie vysokorizikovým dodávateľom a zabrániť závislosti od týchto dodávateľov na vnútroštátnej aj únijnej úrovni, pričom sa musí zohľadniť akýkoľvek nový významný vývoj alebo riziko. Členské štáty sa vyzývajú, aby pri svojich investíciách do digitálnych kapacít a pripojiteľnosti súbor nástrojov plne využili.

V tomto kontexte Komisia zájde ešte ďalej a preskúma možné zavedenie systému multiorbitálneho zabezpečeného spojenia. Vychádzal by zo systémov GOVSATCOM a QCI, pričom by integroval najmodernejšie technológie (kvantum, 5G, umelá inteligencia, edge computing) vyhovujúce tomu najprísnejšiemu kybernetickobezpečnostnému rámcu s cieľom podporiť služby zabezpečené už v štádiu návrhu; ide napríklad o spoľahlivú, zabezpečenú a nákladovo efektívnu pripojiteľnosť a šifrovanú komunikáciu pre kritické vládne činnosti.

Členské štáty sa vyzývajú, aby do tohto projektu investovali tiež. Centrá by potom mohli účinnejšie zdieľať a korelovať zachytené signály a produkovať kvalitné spravodajské informácie o hrozbách, ktoré by sa mali poskytovať strediskám ISAC a vnútroštátnym orgánom v záujme získania komplexnejšieho situačného povedomia. Cieľom by bolo postupne prepojiť čo najviac centier v celej EÚ, budovať kolektívne vedomosti a vymieňať si osvedčené postupy. Centrá budú mať k dispozícii podporu na zrýchlenie odhaľovania incidentov, ich analýzy a reakcie na ne vďaka najmodernejším kapacitám umelej inteligencie a strojového učenia, ktoré doplní superpočítačová infraštruktúra, ktorú v EÚ vyvíja spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku.

Komisia navrhla vybudovať celoúnijnú sieť centier bezpečnostných operácií a podporiť zdokonaľovanie existujúcich centier a zriaďovanie nových. Bude podporovať aj odbornú prípravu a rozvoj zručností zamestnancov zabezpečujúcich prevádzku týchto centier. Na základe analýzy potrieb v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami a s podporou Agentúry EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) by sa mohlo na podporu verejno-súkromnej a cezhraničnej spolupráce pri vytváraní národných a sektorových sietí zahŕňajúcich aj MSP vyčleniť vyše 300 miliónov EUR, pričom táto spolupráca by vychádzala z primeraných ustanovení o riadení, zdieľaní údajov a zabezpečení.

Reformovaná smernica NIS poskytne základ pre konkrétnejšie pravidlá, ktoré sú potrebné aj pre strategicky dôležité odvetvia vrátane energetiky, dopravy a zdravotníctva. V záujme jednotného prístupu avizovaného v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025 sa reformovaná smernica navrhuje spolu s preskúmaním legislatívy o odolnosti kritickej infraštruktúry. Energetické technológie s digitálnymi prvkami a zabezpečenie súvisiacich dodávateľských reťazcov sú dôležité pre kontinuitu základných služieb a strategickú kontrolu nad kritickou energetickou infraštruktúrou. Komisia preto navrhne opatrenia vrátane tzv. sieťového predpisu, v ktorom sa stanovia pravidlá kybernetickej bezpečnosti cezhraničných tokov elektriny, ktoré predloží na prijatie do konca roka 2022. Digitálnu prevádzkovú odolnosť treba posilniť aj vo finančnom sektore, aby odolal všetkým typom narušení a hrozieb súvisiacich s IKT, ako to Komisia už navrhla . Pokiaľ ide o dopravu, Komisia doplnila ustanovenia o kybernetickej bezpečnosti do legislatívy EÚ o bezpečnostnej ochrane letectva a bude pokračovať vo svojom úsilí o posilnenie kybernetickej odolnosti všetkých druhov dopravy. Posilnenie kybernetickej odolnosti demokratických procesov a inštitúcií je základnou zložkou akčného plánu pre európsku demokraciu, ktorý má chrániť a podporovať slobodné voľby, demokratickú diskusiu a pluralitu médií. A pokiaľ ide o bezpečnosť infraštruktúry a služieb v rámci budúceho vesmírneho programu, Komisia bude pokračovať v prehlbovaní stratégie kybernetickej bezpečnosti systému Galileo pre ďalšiu generáciu služieb globálneho navigačného satelitného systému, ako aj ďalších nových zložiek vesmírneho programu.

·prostredníctvom CCCN investície do kybernetickej bezpečnosti (najmä z programov Digitálna Európa a Horizont Európa a z mechanizmu obnovy), pričom verejné a súkromné investície by v rokoch 2021 – 2027 mali dosiahnuť až 4,5 miliardy eur,

Vzdelávanie – vrátane odborného vzdelávania a prípravy (OVP), informovanosti a cvičení – by zároveň malo ďalej zvyšovať zručnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti a obrany na úrovni EÚ. Na tento účel by sa príslušní aktéri EÚ ako ENISA, Európska obranná agentúra (EDA), Európska akadémia bezpečnosti a obrany (EABO) mali usilovať o vzájomné synergie činností.

Komisia plánuje (prípadne spoločne s CCCN) podporiť rozvoj špecializovaného magisterského programu v oblasti kybernetickej bezpečnosti a prispieť k spoločnému európskemu plánu výskumu a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti po roku 2020. Investície smerované cez CCCN by nadväzovali aj na spoluprácu vo výskume a vývoji medzi sieťami centier kybernetickobezpečnostnej excelentnosti, ktorá združuje najlepšie európske výskumné tímy s priemyslom pri návrhu a realizácii spoločných výskumných programov v súlade s plánom Európskej organizácie kybernetickej bezpečnosti. Komisia bude pokračovať vo využívaní výskumu agentúry ENISA a Europolu a v rámci programu Horizont Európa bude naďalej podporovať jednotlivých internetových inovátorov, ktorí vyvíjajú technológie na posilnenie ochrany súkromia a zabezpečenie komunikácie založené na softvéri a hardvéri s otvoreným zdrojovým kódom, ako je to v súčasnosti v rámci iniciatívy Internet ďalšej generácie.

Osobitný dôraz sa bude klásť aj na Nástroj technickej podpory a optimálne využitie najnovších kybernetickobezpečnostných nástrojov zo strany MSP – najmä tých, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti revidovanej smernice NIS, a to aj prostredníctvom cielených činností centier digitálnych inovácií v rámci programu Digitálna Európa. Cieľom je vyvolať podobný objem investícií zo strany členských štátov a priemyslu v rámci partnerstva riadeného spoločne s členskými štátmi v rámci navrhovaného centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier (CCCN). CCCN by malo s podporou priemyslu a akademickej obce zohrávať kľúčovú úlohu pri rozvoji technologickej suverenity EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, budovaní kapacít na zabezpečenie citlivých infraštruktúr, ako je 5G, a znižovaní závislosti od kľúčových technológií z iných častí sveta.

EÚ má vďaka plánovanej finančnej podpore kyberneticky zabezpečenej digitálnej transformácie v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 jedinečnú príležitosť zlúčiť svoje zdroje na podporu priemyselnej stratégie a vedúceho postavenia na poli digitálnych technológií a kybernetickej bezpečnosti v celom digitálnom dodávateľskom reťazci (vrátane údajov a cloudu, technológií procesorov novej generácie, ultrabezpečnej pripojiteľnosti a sietí 6G) v súlade so svojimi hodnotami a prioritami. Intervencia verejného sektora by sa mala opierať o nástroje, ktoré poskytuje regulačný rámec EÚ pre verejné obstarávanie a dôležité projekty spoločného európskeho záujmu. Okrem toho možno mobilizovať súkromné investície formou verejno-súkromných partnerstiev (vrátane využitia skúseností so zmluvným verejno-súkromným partnerstvom v oblasti kybernetickej bezpečnosti a jeho vykonávaním v rámci Európskej organizácie kybernetickej bezpečnosti), rizikového kapitálu na podporu MSP alebo odvetvových aliancií, ako aj stratégií v oblasti technologických kapacít.

Komisia takisto v spolupráci s členskými štátmi a priemyslom urýchli zavádzanie kľúčových internetových noriem vrátane IPv6 a etablovaných noriem internetového zabezpečenia a osvedčených postupov pre DNS, smerovanie a zabezpečenie elektronickej pošty, pričom na usmernenie trhu nevylučuje regulačné opatrenia, ako je európska doložka o ukončení platnosti IPv4, ak by sa nedosiahol dostatočný pokrok v ich zavádzaní. EÚ by mala presadzovať (ako napríklad v rámci stratégie EÚ – Afrika) uplatňovanie týchto noriem v partnerských krajinách na podporu rozvoja globálneho a otvoreného internetu a predchádzanie uzavretým modelom internetu založeným na kontrole. Komisia napokon zváži potrebu mechanizmu na systematickejšie monitorovanie a zhromažďovanie súhrnných údajov o objeme dátových prenosov na internete a na konzultácie v prípade narušení.

Komisia zváži komplexný prístup vrátane možných nových horizontálnych pravidiel na posilnenie kybernetickej bezpečnosti všetkých pripojených produktov a súvisiacich služieb umiestnených na vnútornom trhu. Takéto pravidlá by mohli zahŕňať novú povinnosť náležitej starostlivosti výrobcov pripojených zariadení na riešenie softvérových slabín vrátane kontinuálnych softvérových a bezpečnostných aktualizácií, ale aj na zaistenie toho, aby sa na konci životnosti vymazali všetky osobné a iné citlivé údaje. Tieto pravidlá by posilnili iniciatívu „práva na opravu zastaraného softvéru“ predstavenú v akčnom pláne EÚ pre obehové hospodárstvo, a zároveň by doplnili prebiehajúce opatrenia zamerané na osobitné druhy produktov, ako napríklad povinné požiadavky, ktoré sa majú navrhnúť pre prístup určitých bezdrôtových výrobkov na trh (formou delegovaného aktu na základe smernice o rádiových zariadeniach), alebo cieľ zaviesť kybernetickobezpečnostné pravidlá pre všetky nové typy motorových vozidiel od júla 2022. Okrem toho by vychádzali z navrhovanej revízie pravidiel všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktoré sa priamo netýkajú aspektov kybernetickej bezpečnosti.

Spoločná kybernetická jednotka by slúžila ako virtuálna aj fyzická platforma spolupráce jednotlivých kybernetickobezpečnostných komunít v EÚ so zameraním na operačnú a technickú koordináciu v boji proti veľkým cezhraničným kybernetickým incidentom a hrozbám.

Spoločná kybernetická jednotka by bola dôležitým krokom k dokončeniu európskeho rámca krízového riadenia kybernetickej bezpečnosti. Jednotka vychádza z politických usmernení predsedníčky Komisie a mala by členským štátom a inštitúciám, orgánom a agentúram EÚ umožniť plnohodnotné využívanie existujúcich štruktúr, zdrojov a kapacít a podporovať mentálne nastavenie „potreby zdieľania“ (need to share). Poskytla by prostriedky na konsolidáciu doterajšieho pokroku vo vykonávaní odporúčania z roku 2017 o koordinovanej reakcii na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu (ďalej len „koncepcia“). Takisto by bola príležitosťou na ďalšie posilnenie spolupráce na architektúre koncepcie a využitie dosiahnutého pokroku najmä v rámci skupiny pre spoluprácu v sieťovej a informačnej bezpečnosti a siete CyCLONe.

Tým by sa dali vyriešiť dva hlavné nedostatky, ktoré v súčasnosti zvyšujú zraniteľnosť a znižujú efektívnosť reakcie na cezhraničné hrozby a incidenty, ktoré postihujú Úniu. Po prvé, civilné a diplomatické kruhy, orgány presadzovania práva a obranné kybernetickobezpečnostné komunity zatiaľ nemajú spoločný priestor na podporu štruktúrovanej operačnej a technickej spolupráce. Po druhé, príslušní kybernetickobezpečnostní aktéri zatiaľ nemali príležitosť naplno využiť potenciál operačnej spolupráce a vzájomnej pomoci v rámci existujúcich sietí a komunít. Sem spadá aj absencia platformy, ktorá by umožňovala operačnú spoluprácu so súkromným sektorom. Jednotka by mala zlepšiť a urýchliť koordináciu a umožniť EÚ postaviť sa a čeliť rozsiahlym kybernetickým incidentom a krízam.

Spoločná kybernetická jednotka by nebola ďalším samostatným orgánom, ani by nezasahovala do právomocí vnútroštátnych kybernetickobezpečnostných orgánov či aktérov na úrovni EÚ. Skôr by bola zabezpečovacím mechanizmom, v ktorom by účastníci mohli využívať vzájomnú podporu a expertízu, najmä v prípadoch, kde sa vyžaduje úzka spolupráca rôznych kybernetických komunít. Najnovšie dianie zároveň ukazuje, že EÚ musí posilniť svoje ambície a pripravenosť čeliť panoráme a realite kybernetických hrozieb. Aktéri EÚ (Komisia a agentúry a orgány EÚ) budú preto v rámci svojho príspevku do spoločnej kybernetickej jednotky pripravení výrazne navýšiť svoje zdroje a kapacity v záujme posilnenia pripravenosti a odolnosti.

Spoločná kybernetická jednotka by sledovala tri hlavné ciele. Po prvé, zabezpečovala by pripravenosť všetkých kybernetickobezpečnostných komunít, po druhé, výmenou informácií by poskytovala nepretržité spoločné situačné povedomie a po tretie by posilňovala koordinovanú reakciu a obnovu. Na dosiahnutie týchto cieľov by jednotka mala vychádzať z dobre vymedzených blokov a čiastkových cieľov – napríklad zaručenie zabezpečenej a rýchlej výmeny informácií, zlepšovanie spolupráce účastníkov (vrátane interakcie medzi členskými štátmi a príslušnými subjektmi na úrovni EÚ), vytváranie štruktúrovaných partnerstiev s dôveryhodnou odvetvovou základňou a podpora koordinovaného prístupu k spolupráci s externými partnermi. Na to by jednotka mohla na základe mapovania dostupných kapacít na vnútroštátnej a únijnej úrovni podporiť rozvoj rámca spolupráce.

Aby sa spoločná kybernetická jednotka stala stredobodom operačnej spolupráce EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi a príslušnými inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ vrátane agentúry ENISA, tímu CERT-EU a Europolu na presadzovaní inkrementálneho a inkluzívneho prístupu, ktorý bude plne rešpektovať právomoci a mandáty všetkých zúčastnených aktérov. V súlade s týmto prístupom by jednotka mohla prispieť k ďalšej spolupráci medzi zložkami konkrétnej kybernetickej komunity tam, kde to považujú za potrebné.

Na vytvorenie spoločnej kybernetickej jednotky sa navrhujú štyri hlavné kroky:

·vymedzenie zmapovaním dostupných kapacít na vnútroštátnej a únijnej úrovni,

·príprava vytvorením rámca štruktúrovanej spolupráce a pomoci,

·zavedenie implementáciou tohto rámca s využitím zdrojov poskytnutých účastníkmi tak, aby sa spoločná kybernetická jednotka stala prevádzkyschopnou,

·rozšírenie posilnením koordinovanej schopnosti reakcie za pomoci priemyslu a partnerov.

Na základe výsledkov konzultácií s členskými štátmi, inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ Komisia za účasti vysokého predstaviteľa a v súlade s jeho právomocami do februára 2021 predstaví proces, míľniky a harmonogram vymedzenia, prípravy, zavedenia a rozšírenia spoločnej kybernetickej jednotky.

2.2. Boj proti počítačovej kriminalite

Naša závislosť od online nástrojov exponenciálne zvýšila plochu útoku dostupnú počítačovým kriminálnikom a viedla k situácii, keď vyšetrovanie takmer všetkých druhov trestnej činnosti zahŕňa digitálnu zložku. Okrem toho sú kľúčové časti našej spoločnosti ohrozované kybernetickými aktérmi a tými, ktorí využívajú kybernetické nástroje na plánovanie a realizáciu nezákonnej činnosti. Preto existuje úzke prepojenie s celkovou bezpečnostnou politikou EÚ, ktoré sa odráža v kybernetických prvkoch jej Stratégie pre bezpečnostnú úniu z roku 2020 a v jej programe boja proti terorizmu.

Účinný boj proti počítačovej kriminalite je kľúčovým faktorom kybernetickej bezpečnosti: odrádzajúci účinok nemožno dosiahnuť len odolnosťou – vyžaduje si aj identifikáciu a stíhanie páchateľov. Preto je nevyhnutné posilniť spoluprácu a výmenu medzi kybernetickobezpečnostnými aktérmi a orgánmi presadzovania práva. Na úrovni EÚ preto Europol a ENISA už nadviazali úzku spoluprácu, v rámci ktorej organizovali spoločné konferencie a semináre a Komisii, členským štátom a iným zainteresovaným stranám predložili spoločné správy o kybernetickobezpečnostných hrozbách a technologických výzvach. Komisia bude tento integrovaný prístup naďalej podporovať s cieľom zabezpečiť koherentnú a účinnú reakciu na základe komplexného prehľadu informácií.

Ako jeden z dôležitých prvkov tejto reakcie musia orgány EÚ a vnútroštátne orgány rozšíriť a zlepšiť možnosti orgánov presadzovania práva vyšetrovať počítačovú kriminalitu, pričom treba plne rešpektovať základné práva a usilovať sa o požadovanú rovnováhu medzi rôznymi právami a záujmami. EÚ by mala byť schopná bojovať proti počítačovej kriminalite plne uplatňovanou legislatívou, ktorá je primeraná svojmu účelu, s osobitným dôrazom na boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online a na digitálne vyšetrovanie vrátane trestnej činnosti na tzv. darknete. Orgány presadzovania práva musia byť na digitálne vyšetrovanie plne vybavené. Komisia preto predloží akčný plán na zlepšenie digitálnej kapacity orgánov presadzovania práva tým, že im poskytne potrebné zručnosti a nástroje. Europol bude okrem toho ďalej rozvíjať svoju rolu centra expertízy na podporu vnútroštátnych orgánov presadzovania práva v boji proti trestnej činnosti umožnenej počítačom a trestnej činnosti závislej od počítača, pričom prispeje k vymedzeniu spoločných forenzných noriem (prostredníctvom inovačného laboratória a centra Europolu). Všetky tieto činnosti si vyžadujú primerané využitie v členských štátoch, ktoré by mali využiť národné programy Fondu pre vnútornú bezpečnosť a navrhnúť projekty v rámci výziev na predkladanie návrhov spadajúcich pod príslušný tematický nástroj.

Komisia využije všetky vhodné prostriedky vrátane konaní o nesplnení povinnosti, aby zabezpečila úplnú transpozíciu a vykonávanie smernice z roku 2013 o útokoch na informačné systémy vrátane poskytovania štatistík členskými štátmi. Bude lepšie brániť zneužívaniu doménových mien (vrátane prípadného šírenia nezákonného obsahu) a presadzovať sprístupňovanie presných registračných údajov, a to pokračujúcou spoluprácou s Internetovou korporáciou pre prideľovanie mien a čísel (ICANN) a ďalšími zainteresovanými stranami v systéme správy internetu, najmä prostredníctvom pracovnej skupiny pre verejnú bezpečnosť v rámci vládneho poradného výboru ICANN. V návrhu revidovanej smernice NIS sa preto predpokladá udržiavanie presných a úplných databáz doménových mien a registračných údajov (tzv. údajov WHOIS) a poskytovanie zákonného prístupu k takýmto údajom, čo je nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti, stability a odolnosti DNS.

Komisia bude okrem toho aj naďalej pracovať na zabezpečení vhodných kanálov a objasnení pravidiel na získanie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom na účely vyšetrovania trestných činov (potreba v 85 % vyšetrovaní, pričom 65 % celkového objemu žiadostí je adresovaných poskytovateľom so sídlom v inej jurisdikcii), a to podporou prijatia a následného vykonávania „balíka predpisov o elektronických dôkazoch“ a praktických opatrení. Urýchlené prijatie návrhov o elektronických dôkazoch Európskym parlamentom a Radou je kľúčové, aby mali pracovníci v tejto oblasti účinný nástroj. Elektronické dôkazy musia byť čitateľné, takže Komisia bude ďalej pracovať na podpore kapacít presadzovania práva v oblasti digitálnych vyšetrovaní vrátane otázok šifrovania, ak sa naň pri vyšetrovaní trestných činov narazí, pričom plne zachová svoju funkciu chrániť základné práva a kybernetickú bezpečnosť.

2.3. Súbor nástrojov kybernetickej diplomacie EÚ

EÚ využíva svoj súbor nástrojov kybernetickej diplomacie na prevenciu škodlivých kybernetických činností, odrádzanie od nich a reakciu na ne. Po zavedení právneho rámca cielených reštriktívnych opatrení proti kybernetickým útokom v máji 2019 EÚ v júli 2020 zostavila zoznam šiestich fyzických osôb a troch subjektov, ktoré boli zodpovedné za kybernetické útoky postihujúce EÚ a jej členské štáty alebo do nich boli zapojené. Ďalšie dve fyzické osoby a jeden orgán boli do zoznamu zaradené v októbri 2020. Škodlivé kybernetické činnosti vrátane tých „pomaly kvasiacich“ by sa mali riešiť účinnou, komplexnou a jednotnou diplomatickou reakciou EÚ s využitím všetkých druhov opatrení dostupných na úrovni EÚ.