Vo veľmi špecifických prípadoch je EÚ oprávnená si požičiavať a poskytovať pôžičky. Platí to najmä v prípade riadenia úverov poskytnutých v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny, ktorým hrozia problémy s platobnou bilanciou. Platí to aj pre úvery poskytnuté v rámci Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu. Keďže vypožičané prostriedky a zodpovedajúce úvery sú nadväzné operácie (tzv. back-to-back), nemajú priamy vplyv na rozpočet EÚ, pokiaľ si prijímajúce členské štáty plnia svoje povinnosti.

Prehĺbenie hospodárskej a menovej únie patrí medzi uvedené spoločné priority. Vyžaduje si to rozhodné opatrenia jednotlivých členských štátov, ako aj primeranú podporu z rozpočtu EÚ a koordinačné nástroje politiky. V tomto oznámení sa uvádzajú návrhy a nápady na to, ako lepšie využiť rozpočet EÚ ako prostriedok na posilnenie odolnosti našich vzájomne prepojených hospodárstiev. Pokrok krajín eurozóny a krajín mimo eurozóny v realizácii reforiem a dosahovaní pozitívnej konvergencie je prospešný pre všetkých.

Prehĺbenie hospodárskej a menovej únie je prínosom pre eurozónu aj pre EÚ ako celok. Integrovanejšia a výkonnejšia eurozóna by priniesla viac stability a prosperity pre všetkých v EÚ, a zároveň by zabezpečiť silnejšie postavenie európskeho hospodárstva na svetovej scéne. Nové rozpočtové nástroje uvedené v tomto oznámení sú zamerané na riešenie niektorých špecifických potrieb členských štátov eurozóny a členských štátov, ktoré sú na ceste k vstupu do eurozóny, pričom sa zároveň bude prihliadať na ich širšie potreby a ambície ako členských štátov EÚ. V pozadí toho úsilia je snaha maximalizovať synergie medzi existujúcimi a budúcimi nástrojmi, ktoré Komisia predstaví v máji 2018 ako súčasť svojich návrhov týkajúcich sa viacročného finančného rámca EÚ na obdobie po roku 2020.

Európska pridaná hodnota je ústrednou témou diskusie o európskych verejných financiách. Zdroje EÚ by sa mali použiť na financovanie európskych verejných statkov. Z takýchto statkov má prospech EÚ ako celok, a nijaký členský štát osamote ich nedokáže zabezpečiť efektívne. V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality by EÚ mala prijímať opatrenia, ak ponúka lepšiu hodnotu za každé euro daňovníka v porovnaní s opatreniami prijatými na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

Predseda Juncker vo svojej správe o stave Únie za rok 2017 a súvisiacom vyhlásení o zámere oznámil zámer Komisie predložiť konkrétne návrhy na vytvorenie samostatného rozpočtového riadku eurozóny v rozpočte EÚ, ktorý bude zabezpečovať tieto funkcie: 1. pomoc pri štrukturálnych reformách, a to na základe programu Komisie na podporu štrukturálnych reforiem; 2. stabilizačnú funkciu; 3. zabezpečovací mechanizmus pre bankovú úniu a 4. nástroj konvergencie na poskytovanie predvstupovej pomoci členským štátom na ich ceste k vstupu do eurozóny.

·V tomto oznámení sa navrhuje vytvorenie špecializovaného nástroja konvergencie pre členské štáty, ktoré sú na ceste k vstupu do eurozóny. Na obdobie rokov 2018 – 2020 Komisia navrhuje zriadiť samostatný pracovný okruh v rámci programu na podporu štrukturálnych reforiem. Na obdobie po roku 2020 by sa tento pracovný okruh mal zmeniť na špecializovaný nástroj. Základom pre výber reformných priorít budú diskusie a monitoring uskutočňované v rámci európskeho semestra.

2. Podpora členských štátov eurozóny, aby mohli lepšie reagovať na rýchlo sa meniace hospodárske pomery a stabilizovať hospodárstva v prípade veľkých asymetrických otrasov. V dôsledku zjednotenia menovej politiky v priestore s jednotnou menou už zúčastnené členské štáty nemajú k dispozícii nástroje makroekonomickej politicky, ako mali predtým. Krajiny sa líšia, pričom veľkosť a štruktúra hospodárstva má význam, pokiaľ ide o pravdepodobnosť, že krajiny budú vystavené otrasom. Kríza odhalila obmedzený rozsah prostriedkov dostupných pre jednotlivé členské štáty eurozóny na zmiernenie dosahu veľkých asymetrických otrasov, pričom niektoré z nich prišli o prístup na trhy, kde by mohli uspokojiť svoje finančné potreby. Vo viacerých prípadoch to viedlo k zdĺhavej recesii a negatívnym účinkom presahovania do iných členských štátov.

Hoci rozpočet EÚ vždy podporoval sociálnu a hospodársku konvergenciu nahor a úverová kapacita dostupná na úrovni EÚ sa v posledných rokoch zvýšila s cieľom umožniť reakciu na mimoriadne okolnosti, makroekonomická stabilizácia doteraz nebola výslovným cieľom rozpočtu EÚ. Zo skúsenosti z krízových rokov vieme, že štruktúra a objem verejných financií EÚ naďalej nenapĺňa špecifické potreby hospodárskej a menovej únie, a to ani v prípade členských štátov eurozóny, ani pokiaľ ide o členské štáty, ktoré sú na ceste k vstupu do eurozóny.

I keď táto konštrukcia je pomerne podobná súčasnej realite, bude obohatená o dva nové prvky. Prvým z nich je nástroj na realizáciu reforiem, ktorý by poskytoval mimoriadne granty na podporu vnútroštátneho úsilia zameraného na realizáciu reforiem označených za priority v rámci európskeho semestra. Druhým je stabilizačná funkcia, ktorá by v prípade veľkých asymetrických otrasov mohla zabezpečiť rýchlu podporu a pomôcť zachovať úroveň vnútroštátnych investícií, zvyčajne vyplnením medzery vo financovaní existujúcich finančných tokov pre projekty a/alebo podporou zvyšovania úrovne zručností. Tieto dva nové prvky sú podrobnejšie vysvetlené ďalej v texte.

Okrem národných reformných priorít vypracujú členské štáty vlastné investičné priority, ktoré by sa mali premietnuť do národnej platformy pre investície. Takéto platformy by mali spojiť príslušných aktérov na rôznych úrovniach verejnej správy v každom členskom štáte s cieľom stanoviť viacročné investičné priority, podporiť zásobníky projektov, ktoré by rovnako mohli byť súčasťou európskych projektov, a určiť zdroje financovania a podpory vrátane zo strany EÚ.

Členské štáty budú naďalej v rámci svojich ročných národných programov stanovovať svoje národné reformné priority, a to ako súčasť európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Ako sa uvádza v ročnom prieskume rastu na rok 2018, naďalej treba pokračovať v realizácii prebiehajúcich, čo často trvá určitý čas a vyžaduje si to diskusiu. Preto Komisia presadzuje viacročný prístup a preskúmanie reformných záväzkov s posilneným kolektívnym prvkom.

Na obdobie po roku 2020 je možné navrhnúť spôsob, ktorým sa maximalizuje dosah verejných financií EÚ. Tento spôsob je zhrnutý v nižšie uvedenom grafe. Viaceré jeho prvky sú dobre známe: tak ako v súčasnosti by viaceré fondy EÚ, a najmä európske štrukturálne a investičné fondy, ostali zachované ako štruktúra na podporu skutočnej konvergencie, popri iných zdrojoch financovania, ako sú zdroje poskytované v rámci „Junckerovho plánu“ a ďalšie nástroje na úrovni EÚ. Bez ohľadu na presný zdroj financovania by podpora naďalej mala jednu z troch základných foriem: technická pomoc, granty alebo pôžičky.

·Po štvrté, tieto štyri funkcie sú úzko prepojené. Môžu pôsobiť ako súčasť globálneho prístupu k modernizovanému rámcu EÚ. Vzhľadom na dôraz na hospodársku a menovú úniu sa vysvetlenia prirodzene zameriavajú na priority a finančné nástroje EÚ súvisiace so zamestnanosťou, rastom, investíciami a makroekonomickou stabilitou. Nemá to však vplyv na iné prvky návrhov viacročného finančného rámca, ktoré budú predložené v máji 2018.

·Po tretie, tieto funkcie by mali fungovať spoločne a nerozdielne s politickým rámcom vytvoreným pre európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík, vrátane Paktu stability a rastu. Európsky semester je hlavným nástrojom na koordináciu hospodárskych politík členských štátov na úrovni EÚ. Členským štátom umožňuje diskusiu o ich hospodárskych, sociálnych a rozpočtových prioritách a monitorovanie pokroku v presne stanovenom období roka. Pakt stability a rastu a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe slúžia v kontexte európskeho semestra na zabezpečenie zdravých verejných financií a zabránenie rizikám nerovnováhy. Pokrok sa dosiahol aj pri vytváraní väčšieho prepojenia medzi prioritami európskeho semestra a európskych štrukturálnych a investičných fondov, a to zavedením podmienenosti ex-ante a makroekonomickej podmienenosti. Okrem toho, najlepším využívaním flexibility zahrnutej do existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu súčasná Komisia posilnila prepojenie medzi investíciami, štrukturálnymi reformami a fiškálnou zodpovednosťou, pričom lepšie zohľadnila cyklické hospodárske podmienky, ktorým čelia členské štáty . V budúcnosti bude dôležité naďalej posilňovať súdržnosť všetkých týchto nástrojov a ich vplyv.

·Po druhé, hoci zvyšná časť tohto dokumentu sa zameriava hlavne na stranu výdavkov verejných financií EÚ, moderný systém vlastných zdrojov by v budúcnosti mohol byť takisto prínosný. Napríklad, strana príjmov rozpočtu EÚ už poskytuje určitý stupeň hospodárskej stabilizácie, najmä prostredníctvom vlastného zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku, ktorý predstavuje takmer 75 % z celkového objemu vlastných zdrojov, a ktorý odráža relatívnu hospodársku výkonnosť . Znamená to, že rovnako ako sa postupom času vyvíjala strana výdavkov rozpočtu EÚ, mali by sa zvážiť aj ďalšie zlepšenia na strane príjmov . Možné zdroje budúcich príjmov ponúkla napríklad skupina na vysokej úrovni pre vlastné zdroje . Tieto úvahy nie sú rozpracované v texte, preskúmajú sa však s ohľadom na viacročný finančný rámec po roku 2020. Môžu sa vzájomne dopĺňať s tým, čo je uvedené ďalej.

·Po prvé, hoci sa určité funkcie zameriavajú na jednej stane na osobitné potreby členských štátov eurozóny a na druhej stane na potreby členských štátov mimo eurozóny, všetky sú zakotvené v spoločnom prístupe EÚ a vo vízii širšieho rámca EÚ. Je nevyhnutné, aby sme pri vytváraní týchto nástrojov mali jasný obraz o celkových verejných financií EÚ – súčasných aj budúcich: pomôže nám to posilniť synergie medzi všetkými aktérmi a nástrojmi financovania, vyhnúť sa duplicite a v konečnom dôsledku zabezpečiť vyššiu návratnosť za každé spoločne vynaložené euro. Je to o to dôležitejšie – a tento aspekt sa opakuje na viacerých miestach dnešného balíka –, že budúcnosť členských štátov eurozóny i štátov mimo nej je úzko spojená a rozdiel medzi nimi je postupom času čoraz menej relevantný.

·V tomto oznámení sa uvádzajú niektoré kľúčové prvky na zavedenie stabilizačnej funkcie ako spôsobu na zachovanie úrovne investícií v prípade veľkých asymetrických otrasov. Stabilizačná funkcia je koncipovaná pre členské štáty eurozóny a mala by byť otvorená ostatným členským štátom EÚ. Táto koncepcia by sa mala odzrkadliť v prípadnom návrhu finančnej štruktúry.

·V tomto oznámení sa stanovujú kľúčové prvky zabezpečovacieho mechanizmus pre bankovú úniu. Tento mechanizmus sa skladá z úverovej linky alebo záruk poskytovaných z Európskeho mechanizmu pre stabilitu/Európskeho menového fondu, ktoré by sa poskytovali priamo do jednotného fondu na riešenie krízových situácií.

a) nástroj na realizáciu reforiem, ktorým by sa podporovali členské štáty v plnení ich reformných záväzkov a

b) technickú pomoc pre osobitné opatrenia na žiadosť členských štátov.

Nástroj na realizáciu reforiem, ktorým by sa podporovali členské štáty v plnení ich reformných záväzkov

S cieľom podporiť členské štáty pri realizácii reforiem vytýčených v rámci európskeho semestra má Komisia v úmysle navrhnúť nový nástroj na realizáciu reforiem ako súčasť viacročného finančného rámca po roku 2020. Tento nový nástroj by mali k dispozícii členské štáty, ktoré sa zaviažu k reformám dohodnutým v dialógu s Komisiou a zahrnutým v reformných záväzkoch.

Úlohou tohto nového nástroja na realizáciu reforiem bude podporovať širokú škálu reforiem. Dôraz by sa mal klásť na reformy, ktoré môžu najviac prispieť k odolnosti národných hospodárstiev a majú pozitívne účinky presahovania na ostatné členské štáty. Patria sem reformy na trhoch výrobkov a práce, daňové reformy, rozvoj kapitálových trhov, reformy na zlepšenie podnikateľského prostredia, ako aj investície do ľudského kapitálu a reformy verejnej správy.

Podporené reformy by sa zahrnuli do viacročných balíkov reformných záväzkov, ktoré by sa predstavili a monitorovali spolu s národnými programami reforiem. Reformné záväzky by navrhli samotné členské štáty a obsahovali by súbor reformných opatrení s jasnými medzníkmi a cieľmi (pozri rámček ďalej v texte). Členské štáty s nadmernými nerovnováhami zachytenými v postupe pri makroekonomických nerovnováhach by boli vyzvané, aby predstavili takéto reformné záväzky ako prostriedok na riešenie zistených problémov. Procesom partnerského preskúmania by sa zabezpečilo, že návrhy reforiem čerpajú zo skúseností iných členských štátov, ako aj z posúdenia vypracovaného Komisiou.

Po odsúhlasení balíka reformných záväzkov sa jeho monitorovanie a podávanie správ o dosahovaní medzníkov prepojí s európskym semestrom. Národné programy reforiem by slúžili ako zdroj informácií o pokroku a mali by poskytovať informácie o krokoch na dokončenie reforiem. Ročné správy o jednotlivých krajinách vypracované útvarmi Komisie by obsahovali by aktualizované posúdenie pokroku reforiem. Postup udeľovania podpory z tohto nástroja bude treba dôkladne nastaviť tak, aby sa zabezpečilo, že sú rozhodnutia prijímané včas a je za ne prevzatá dostatočná zodpovednosť.

V období rokov 2018 – 2020 by sa tento systém mohol otestovať v pilotnej fáze tak, že by sa členským štátom ponúkla možnosť použiť časť výkonnostnej rezervy súčasných európskych štrukturálnych a investičných fondov na podporu reforiem namiesto podpory konkrétnych projektov. Preto sú dnes súčasťou predkladaného balíka návrhy na zmenu nariadenia o spoločných ustanoveniach.

Podpora štrukturálnych reforiem nástrojom na realizáciu reforiem 1.Príslušné štrukturálne reformy by mali navrhovať členské štáty s ohľadom na výzvy zistené v rámci procesu európskeho semestra. 2.Na základe dialógu s Komisiou by v prvej fáze balík reformných záväzkov zastrešoval viaceré reformy, ktoré sa majú zrealizovať počas obdobia troch rokov na začiatku viacročného finančného rámca na programové obdobie po roku 2020. 3.Dohodnuté balíky reformných záväzkov by priniesli podrobný súbor opatrení, medzníky ich realizácie a harmonogram dokončenia v lehote najviac troch rokov. Členské štáty by správy o pokroku podávali ako súčasť ich národných programov reforiem. 4.Druhé kolo balíkov reformných záväzkov by sa mohol dohodnúť v priebehu programového obdobia, napríklad na žiadosť novej vlády. 5.Komisia by vypracovala kritériá pre posudzovanie pokroku plnenia jednotlivých medzníkov s cieľom pomôcť členským štátom s ich reformami. Kvantitatívne a kvalitatívne ciele a medzníky by predstavovali základ pre posúdenie finančnej podpory.



Technická pomoc pre osobitné opatrenia na žiadosť členských štátov

Ako doplnok Komisia plánuje významne posilniť technickú pomoc, ktorú členským štátom ponúka na navrhovanie reforiem a ich realizáciu. Odkedy bol začatý program na podporu štrukturálnych reforiem, žiadosti členských štátov o podporu výrazne prekračujú výšku disponibilných prostriedkov pre ročné cykly (pozri rámček ďalej v texte).

Ako prvý krok Komisia navrhuje zdvojnásobiť finančné krytie súčasného programu na podporu štrukturálnych reforiem, čím by sa jeho krytie dostalo na sumu 300 miliónov EUR na obdobie do roku 2020 a použilo by sa aj na krytie potrieb členských štátov, ktoré sú na ceste k vstupu do eurozóny (pozri ďalej v texte). Umožnilo by sa tým rýchle zavedenie dodatočnej technickej pomoci pre v súčasnosti plánované štrukturálne reformy. Na základe týchto skúseností Komisia takisto zamýšľa navrhnúť nadväzujúci program na podporu štrukturálnych reforiem v rámci viacročného finančného rámca po roku 2020.