SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 3. 2. 2015  
COM(2015) 42 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
o vykonávaní nariadenia Európske ho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexe 
nákladov práce 
 
 
1 
 1. Ú VOD 
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 z 27. februára 2003 o indexe 
nákladov práce1 sa vytvára spolo čný rámec na zostavovanie porovnate ľných indexov 
nákladov práce členskými štátmi a ich poskytovanie Ko misii. Komisia (Eurostat) vydáva 
štvrťročnú tlačovú správu o indexe hodinových nákladov práce na svojom webovom sídle2. 
Obsahuje úplný súbor údajov, v členení pod ľa ekonomických činností a položiek nákladov 
práce. Okrem toho zah ŕňa medzištvr ťročné a medziro čné tempo rastu. 
V júli 2003 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1216/20033, v ktorom sa podrobnejšie 
stanovujú postupy, ktoré musia členské štáty dodržiava ť pri zasielaní svojich indexov 
Komisii, sezónne o čistenie indexov, ktoré sa má vykona ť, a obsah správ o kvalite 
predkladaných jednotlivými členskými štátmi. V marci 2007 Komisia následne prijala 
nariadenie (ES) č. 224/20074. Týmto nariadením sa me ní nariadenie (ES) č. 1216/2003 a 
rozširuje rozsah indexu nákladov práce tak, aby zah ŕňal ekonomické činnosti uvedené v 
kategóriách L, M, N a O NACE Revision 1. Toto rozšírenie znamená, že sú zahrnuté aj 
netrhové služby, ktoré predstavujú najvä čšiu časť ekonomických činností v týchto kategóriách 
a ktoré môžu ma ť inú dynamiku než trhové služby. V auguste 2007 Komisia prijala 
nariadenie (ES) č. 973/20075. N í m  s a  n a  ú čely zavedenia štatisti ckej klasifikácie 
ekonomických činností NACE Revision 2 zmenilo nieko ľko nariadení o osobitných 
oblastiach štatistiky vrátane indexu nákladov práce.  
V článku 13 nariadenia (ES) č. 450/2003 sa stanovuje, že Ko misia musí každé dva roky 
predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade. V správe by sa mala preskúma ť najmä 
kvalita údajov o indexe nákladov práce. Sú časná správa sa zaoberá údajmi o indexe nákladov 
práce, ktoré boli poskytnuté Komisii za referen čné štvrťroky 2012Q3 až 2014Q2 (vrátane). 
V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1216/2003 sa kvalita indexu nákladov práce definuje na 
základe týchto kritérií: významnos ť, správnos ť, presnos ť zasielania údajov, prístupnos ť a 
jasnosť, porovnate ľnosť, konzistentnos ť a úplnosť. 
Miera správnosti, prístupnosti a jasnosti je, tak ako v pred chádzajúcom období vykazovania, 
naďalej uspokojivá. Táto sprá va sa preto bude zameriava ť na zlepšenia dosiahnuté z h ľadiska 
významnosti a pokrytia údajov a bude rieši ť otázky konzistentnosti s údajmi z národných 
účtov a porovnate ľnosti s údajmi o čistenými o vplyv po čtu pracovných dní. Osobitná 
                                                            
1 Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2003, s. 1.  
2 Štvr ťročná tlačová správa sa vydáva k dátumom uvedeným v kalendári zverej ňovania; obidva 
dokumenty sú dostupné na webovom sídle Eurostatu ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3  Nariadenie Komisie (ES) č. 1216/2003 zo 7. júla 2003, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexe nákladov práce (Ú. v. EÚ  L 169, 8.7.2003, s. 37).  
4 Nariadenie Komisie (EÚ) č. 224/2007 z 1. marca 2007, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 
1216/2003, pokia ľ ide o hospodársku činnosť zahrnutú v indexe náklad ov práce (Ú. v. EÚ L 64, 
2.3.2007, s. 23).  
5 Nariadenie Komisie (ES) č. 973/2007 z 20. augusta 2007 o zmene a doplnení niektorých nariadení ES 
týkajúcich sa ur čitých štatistických oblastí na ú čely implementácie štatistickej klasifikácie 
ekonomických činností NACE Revision 2 (Ú.  V. EÚ L 216, 21.8.2007,  s. 10). 
 
2 
 pozornosť sa venuje problému, že členské štáty nezasielajú údaje  v stanovených lehotách, a z 
toho vyplývajúcim dôsledkom pre kvalitu  zverejnených európskych agregátov. 
2. C ELKOVÝ POKROK DOSIAHNUTÝ OD POSLEDNEJ SPRÁVY  
Za posledné spravodajské obdobie Eurostat pracoval na zjednodušení a harmonizácii 
štandardov týkajúcich sa údajov a metaúda jov (správy o kvalite ), ktoré zasielajú členské štáty 
Komisii. Klasifikácie a ukazovatele používan é v prípade údajov o indexe nákladov práce 
údaje boli prispôsobené štandardu SDMX6, ktorý je novým celosvetovo používaným 
formátom na výmenu štatistických informácií. Vä čšina členských štátov za čala zasiela ť svoje 
údaje vo formáte SDMX a Eurostat pož iadal tie, ktoré te nto formát zatia ľ neprijali (Belgicko, 
Dánsko, Írsko, Grécko, Chorvátsko, Luxembur sko a Rumunsko), aby tak urobili do konca 
roka 2014. 
Správy o kvalite predložené členskými štátmi migrovali do obslužného programu pre 
metaúdaje Európskeho štatistického systému, čo je IT nástroj, ktorý umož ňuje každému 
členskému štátu na čítať svoje správy o kvalite na dia ľku a aktualizova ť časti, ktoré sa v 
predchádzajúcom roku zmenili, bez toho, aby sa museli znovu zasla ť všetky údaje. Okrem 
toho sa pomocou tohto IT nástroja mô žu národné správy o kvalite vloži ť do referen čnej 
databázy Eurostatu a tak ich sprístupni ť všetkým používate ľom. 
Obidve iniciatívy prispeli k zjed nodušeniu vypracúvania a zárove ň k zlepšeniu služby 
poskytovanej používate ľom, pričom sa znížilo za ťaženie národných štatistických úradov. 
Vo všeobecnosti sa dostupnos ť a kvalita indexu nákladov práce na ďalej zlepšovali. V 
súčasnosti sú k dispozícii sezónne o čistené údaje za všetky členské štáty okrem Írska a 
Chorvátska. Eurostat sa rozhodol, že sezónne o čistený index nákladov práce nebude hlavným 
referenčným bodom v tla čových správach, hoci hodnoty sú jasne uvedené na príslušnej strane 
webového sídla Štatistiky v kocke ( Statistics Explained )7. Vnútroštátne správy o kvalite za 
referenčný rok 2013 predložili všetky členské štáty okrem Gréck a a Chorvátska a boli 
sprístupnené verejnosti. 
Jednou z oblastí, ktorej sa bude aj na ďalej venova ť pozornos ť, je konzistentnos ť indexu 
nákladov práce s inými štatistikami nákladov práce, najmä so štvr ťročnými údajmi národných 
účtov. Analyzovalo sa to z te oretického aj empirického h ľadiska a výsledky boli predmetom 
diskusií s členskými štátmi. Komisia (Eurostat) okrem toho zorganizuje v roku 2015 s 
členskými štátmi seminár, na ktorom budú posudzova ť celkovú kvalitu štatistiky nákladov 
práce a usilova ť sa o jej ďalšie zlepšenie. 
Komisia (Eurostat) zlepšila aj dostupnos ť odhadov hodinových nákladov práce tým, že 
zverejňuje priemerné hodnoty za obdobie jedného roka, ktoré sú vo ve ľkej miere založené na 
indexe nákladov práce a môžu sa zostavi ť skoro po konci referen čného obdobia. V dôsledku 
toho vnútroštátne údaje o ro čných nákladoch práce, ktoré sa predtým zbierali v rámci 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 džentlmenskej dohody, už členské štáty neposkytujú Komisii na zverejnenie. Zatia ľ čo 
členské štáty zaviedli a zachovali potrebnú in fraštruktúru na zosta vovanie indexu nákladov 
práce, Komisia (Eurostat) zachovala a zlepš ila svoj systém na prijímanie, overovanie, 
spracúvanie, uchovávanie a zverej ňovanie údajov, čo umožňuje ich rýchle publikovanie. Tieto 
postupy, ktoré za čali naplno fungova ť v roku 2005, sa priebežne preskúmavajú a aktualizujú. 
3. H ODNOTENIE KVALITY ÚDAJOV A JEJ VPLYV NA EURÓPSKE AGREGÁTY  
3.1. Relevantnos ť 
Zmeny v nákladoch práce na odpracovanú hodinu sú dôležitým ukazovate ľom pri analýze 
krátkodobého a strednodobého hospodárskeho vývoja. Komisia a Európska centrálna banka 
pri posudzovaní možného infla čného tlaku spôsobeného vývojom na trhu práce používa index 
nákladov práce na odpracovanú hodinu, ktorý odr áža krátkodobý vývoj nákladov práce. Hne ď 
ako sú k dispozícii údaje, musí sa vypo čítať index za každý členský štát, za celú EÚ a za 
eurozónu. Index nákladov práce je takist o dôležitý pre sociálnych partnerov zú častňujúcich sa 
na rokovaniach o mzdách a pre samotnú Ko misiu pri monitorova ní krátkodobého vývoja 
nákladov práce. Index nákladov práce je jedným z hlavných európskych hospodárskych 
ukazovate ľov8. 
Existuje dopyt nielen po informáciách o štvr ťročných percentuálnych zmenách v nákladoch 
práce meraných na základe indexu nákladov práce, ale čoraz viac aj po informáciách o 
nákladoch práce v absolútnom vyjadrení (EUR  za hodinu). Eurostat v apríli 2012 po prvý raz 
uverejnil predbežné odhady (za rok 2011) hodinových nákladov práce v eurách 
a v jednotlivých národných men ách. Tieto odhady, ktoré boli za ložené na indexe nákladov 
práce, sa považovali za dostato čne kvalitné. Ke ďže sa aj môžu uverejni ť oveľa skôr po konci 
referenčného roka ako ro čné náklady práce zbierané na základe džentlmenskej dohody, bolo 
prijaté rozhodnutie, aby sa ro čné náklady práce od roku 2014 prestali zasiela ť. 
Zverejnenie odhadov ro čných nákladov práce na základe inde xu nákladov práce zvýšilo už aj 
tak veľký dopyt používate ľov po komplexných a rýchlo zost avených informáciách o výške 
hodinových nákladov práce. Komisia dostala v s úvislosti so zverejnením týchto odhadov 
pozitívnu spätnú väzbu, pri čom niektorí používatelia vyjadrili záujem o členenia pod ľa sekcií 
NACE, ako aj pod ľa nákladových položiek. Aby sa zlepšila ich dostupnos ť, odhady boli po 
prvýkrát v roku 2013 zverejnené aj v online databáze. Možnosti zverej ňovania podrobnejších 
informácií budú zhodnotené po analýze výsledkov zis ťovania nákladov práce za rok 2012. 
 
                                                            
8 KOM(2002) 661, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade Towards improved 
methodologies for eurozone statistics and indicators (Smerom k lepšej metodike štatistiky a 
ukazovate ľov za eurozónu) . 
 
4 
 3.2. Presnos ť a revízie 
Presnosť zasielania údajov členskými štátmi Komisii sa od  predchádzajúcej správy vydanej v 
roku 2012 zlepšila. S výnimkou jednej krajiny9 došlo len k menším oneskoreniam. V časné 
poskytovanie údajov je mimoria dne dôležité na zostavovani e indexu nákladov práce, ke ďže 
oneskorenia v zasielaní údajov znamenajú, že v prípade agregátov za EÚ a eurozónu sa musia 
použiť odhady. To môže neskôr vies ť k zbytočne rozsiahlym revíziám. Na obrázku 1 vidie ť 
podiel celkových nákladov práce za EÚ v eurách, v prípade ktorých boli v čase vydania 
tlačovej správy k dispozíc ii údaje za každý štvr ťrok. 
 
Obrázok 1: Dostupné údaje o indexe nákladov práce v čase zverejnenia, percentuálny podiel 
celkových nákladov práce za EÚ v eurách 
 
 
Dva členské štáty (Chorvátsko a Spojené krá ľovstvo) zaslali svoje údaje s viac ako 
dvojdňovým omeškaním v jednom prípade medzi referen čnými štvr ťrokmi 2012Q3 a 
2014Q2. Údaje však boli zaslané ešte nato ľko včas, že sa mohli uvies ť v tlačovej správe. V 
čase písania tejto správy mal len jeden členský štát, Grécko, štruktur álny problém, ktorý mu 
zabránil v zostavení a zaslaní hodnôt indexu nákladov práce. Po čas celého referen čného 
obdobia boli jeho údaje boli predkladané príliš neskoro na to, aby mohli by ť zahrnuté do 
tlačovej správy. V máji 2014 sa uskuto čnilo bilaterálne zasadnutie, na ktorom sa Eurostat a 
Štatistický úrad Grécka dohodli na  pláne riešenia tý chto štrukturálnych problémov. Odvtedy 
sa v skrátení času zasielania údajov dosiahol ur čitý pokrok. 
Index nákladov práce pozostáva z rôznyc h premenných (napr. náklady práce a po čet 
odpracovaných hodín), ktoré môžu pochádza ť z viacerých zdrojov. To znamená, že k 
                                                            
9 V dôsledku problémov s vä čšou zmenou vo vnútroštátnom zis ťovaní nemohlo Portugalsko v čas zaslať 
index nákladov práce za 2012Q4. 
 
5 
 revíziám môže dôjs ť kedykoľvek, pričom sa môžu týka ť posledného štvr ťroka, nieko ľkých 
štvrťrokov alebo údajov za celé roky. Ak sa o čistenie údajov týka referen čného roku, musí sa 
zrevidova ť celý rad. Od prvého štvr ťroku 2012 presiahli reví zie základného ukazovate ľa za 
EÚ10 (medziro čné tempo rastu) trikrát 0,3 percentuálneho bodu. V prípade vä čšiny štvrťrokov 
boli odhady zrevidov ané smerom nahor, čo je obrat oproti trendu uvedenému v 
predchádzajúcej správe (pozri obrá zok 2). Eurostat tento problém na ďalej podrobne skúma, 
pričom využíva dlhodobejšie časové rady. 
Obrázok 2: Zmeny údajov medzi prvou z verejnenou hodnotou a zver ejnením údajov za 
2014Q2 za EÚ-27/28, sekcie B až S NACE Revi sion 2, agregát v percentuálnych bodoch 
 
 
3.3. Porovnate ľnosť: očistenie o vplyv po čtu pracovných dní 
V článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2003 sa uvádza, že hodnoty indexu nákladov 
práce sa musia zasiela ť sezónne neo čistené, očistené o vplyv po čtu pracovných dní, ako aj 
sezónne o čistené a o čistené o vplyv po čtu pracovných dní. Existuje nieko ľko výnimiek: 
viaceré členské štáty majú výnimky na zasielanie sezónne neo čistených údajov a Chorvátsko 
a Írsko poskytujú len rady za sekcie O až S NACE Revision 2, ktoré sú príliš krátke na 
sezónne o čistenie. V nariadení (ES) č. 450/2003 sa výslovne neuvádza, či sa očistenie o vplyv 
počtu pracovných dní a sezónne o čistenie musí vykona ť s uplatnením priameho alebo 
nepriameho prístupu. Pri nepriamom o čistení sa o čistí len základný rad, kt orý sa následne 
použije na vytvorenie agregátov na vyššej úrovni. Priame o čistenie znamená, že každý jeden 
rad vrátane agregátov na vyššej úrovni sa o čistí samostatne. Oba prístupy majú svoje výhody 
a nevýhody a oba sú v súlade s usmerneniami  Európskeho štatistického systému (EŠS) 
o očisťovaní od sezónnych vplyvov11. Členské štáty uplat ňujú pri očisťovaní indexu nákladov 
práce oba prístupy. 
                                                            
10 EÚ- 27 do 2013Q2 vrátane, potom EÚ-28. 
11 Aktualizované znenie usmernení bude obsahova ť osobitný oddiel o o čisťovaní reťazených indexov. 
 
6 
 Obidva prístupy zvy čajne prinášajú podobné výsledky, pri čom zo skuto čnosti, či sa vyberie 
jeden alebo druhý prístup, vo vš eobecnosti nevyplývajú žiadne  problémy. Ak je však 
vzhľadom na nestálos ť nespracovaných údajov náro čné zvoliť správny model o čistenia, môže 
najmä priamy prístup vies ť k určitým problémom. Napríklad by sa mohlo ukáza ť, že očistený 
index celkových nákladov je bu ď vyšší alebo nižší ako o čistený index jeho dvoch 
podpoložiek. Eurostat preto systematic ky kontroluje údaje poskytnuté všetkými členskými 
štátmi s cie ľom zabezpe čiť, aby bol celkový index konzistentný s jeho podpoložkami pod ľa 
sekcií NACE. Eurostat zaviedol politiku zverej ňovania len celkového in dexu a bez uvedenia 
položiek, ak sa od celkovej hodnoty odchy ľujú o viac ako dva bázické body. 
3.4. Konzistentnos ť s údajmi z národných ú čtov 
Od členských štátov sa vyžaduje, aby vo výro čnej správe o kvalite porovnali tempo rastu 
indexu nákladov práce s tempom rastu hodinovej odmeny zamestnancov pod ľa národných 
účtov (definícia pod ľa ESA95). Nie je reálne o čakávať, že údaje sú presne rovnaké. Aj ke ď sa 
použijú takmer zhodné definície ná kladov práce, štatistické sprac ovanie a zdroje štatistiky sa 
môžu líši ť. Okrem toho je mimoriadne ťažké zbiera ť údaje o odpracovaných hodinách pre 
index nákladov práce aj pre národné ú čty. Napriek týmto rozdielo m v metodike sa miera 
zhody (alebo jej nedostatku) medzi tý mito dvoma súbormi údajov môže použi ť na 
identifikáciu potenciálnych problémov v každ om z nich. Toto porovnanie nebolo možné v 
prípade Belgicka, Chorvátska, Luxemburska a Malty, ke ďže tieto krajiny nezostavujú 
štvrťročné údaje o odmenách zamestnancov alebo odpracovaných hodinách pre národné ú čty. 
Od uverejnenia poslednej správy za čal Eurostat zah ŕňať údaje z národných ú čtov priamo do 
svojej databázy indexu nákladov práce, čím sa zjednodušuje porovnávanie obidvoch súborov 
údajov. 
Eurostat na ú čely tejto správy o kvalite porovnal sezónne neo čistené agregáty sekcií B až S 
NACE Revision 2. Akáko ľvek odchýlka medzi tempom rast u indexu nákladov práce a 
tempom rastu hodinovej odmeny zamestnancov o viac ako dva percentuálne body v rámci 
dvojročného obdobia, ktoré sa  analyzovalo na ú čely správy (t. j. je den percentuálny bod 
ročne), si vyžaduje ďalšiu analýzu. Platilo to v prípade Českej republiky, Estónska, Talianska, 
Maďarska, Po ľska, Portugalska a Slovinska. Ro zdiel medzi týmito dvoma hodnotami 
predstavoval v prípade Talianska a Portugalska viac ako pä ť percentuálnych bodov. V prípade 
Írska a Švédska zaznamenalo tempo rastu údaj ov o indexe nákladov práce a tempo rastu 
hodinovej odmeny zamestnancov, ktoré obsahujú národné ú čty, v minimálne jednom 
štvrťroku opačné znamienka. 
Eurostat podrobne analyzuje konzistentnos ť indexu nákladov práce s údajmi z národných 
účtov a zo zis ťovania nákladov práce a touto otázkou sa bude ďalej zaobera ť. Výsledky 
analýzy sú predmetom diskusie s členskými štátmi s cie ľom identifikova ť a riešiť príčiny 
problémov, najmä v súvislosti s údajmi o po čte odpracovaných hodín, a s cie ľom zlepši ť 
konzistentnos ť medzi rôznymi štatistickými oblas ťami. 
 
 
7 
 3.5. Úplnos ť 
Chorvátsko a Írsko sú jediné členské štáty, ktoré v sú časnosti neposkytujú sezónne o čistené 
údaje. Vzh ľadom na to, že sezónne o čistené údaje sú k dispoz ícii za všetky ostatné členské 
štáty, tieto údaje sa mali zverejni ť vo štvrťročnej tlačovej správe, ako aj v online databáze 
Eurostatu. Po dôkladnej analýze kva lity údajov a potrieb používate ľov však bolo rozhodnuté, 
že údaje o čistené o vplyv po čtu pracovných dní sa budú na ďalej používa ť len pre základné 
ukazovatele. Zabezpe čuje sa tým aj jasnos ť a konzistentnos ť s ostatnými štatistikami cien 
(napr. index spotrebite ľských cien). 
Štvrťročná tlačová správa bola od uverejnenia posle dnej správy upravená. Predovšetkým boli 
zjednodušené poznámky pod čiarou a na webové sídl o Štatistiky v kocke ( Statistics 
Explained )12 sa presunulo viac technických informác ií. Základné údaje predstavujú rovnako 
ako doteraz hodnoty za sekcie B až S NACE Revision 2 a tabu ľky obsahujú niektoré ďalšie 
členenia. 
4. Z ÁVER  
Celkovo možno poveda ť, že kvalita indexu nákladov práce sa od predchádzajúcej správy 
uverejnenej v roku 2012 na ďalej zlepšovala. Treba vyzdvihnú ť najmä zlepšenie, pokia ľ ide o 
presnosť členských štátov pri poskyt ovaní údajov a ich úplnos ť. K celkovej užito čnosti 
indexu nákladov práce okrem toho prispela aj dostupnos ť všetkých agregátov (vrátane sekcií 
O až S NACE Revision 2). V ďaka zverejneniu ro čných odhadov nákladov práce na základe 
údajov o indexe nákladov práce sú lepšie splnené požiadavky používate ľov. Zasielanie údajov 
členskými štátmi je takmer uspokojivé. Komis ii nezasielala údaje systematicky neskoro s 
výnimkou Grécka žiadna krajina. 
Komisia (Eurostat) v posledných rokoch pravidelne vyzývala členské štáty, aby sa viac snažili 
dodržiava ť požiadavky v tejto oblasti. Komisia bude  s použitím poskytnutých údajov a iných 
materiálov z členských štátov vrátane správ o kvalite na ďalej pravidelne monitorova ť doteraz 
nevyriešené otázky týkajúce sa nesúladu a kvali ty údajov. Ak nedôjde k zlepšeniu alebo ak 
bude zlepšenie nedostato čné, budú kontaktované príslušné vnútroštátne orgány a Komisia 
prijme nevyhnutné opatrenia na zabezpe čenie súladu. 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends .