Len 9 % MSP EÚ si dalo zapísať práva duševného vlastníctva. Počas súčasnej krízy počet zápisov duševného vlastníctva klesá, a to na úkor konkurencieschopnosti a odolnosti spoločností. Z nedávnej analýzy vyplýva, že MSP nie sú ochotné využívať práva duševného vlastníctva do veľkej miery preto, že nemajú o duševnom vlastníctve dostatočné vedomosti . Aj keď uplatňujú práva duševného vlastníctva, zdá sa im systém príliš nákladný, zložitý a je pre ne ťažké sa v ňom orientovať.

Európske patenty sú predmetom nákladných vnútroštátnych postupov potvrdzovania a súdnych sporov, ktoré prebiehajú súčasne vo viacerých krajinách EÚ. V prípade liekov je ochrana prostredníctvom dodatkového ochranného osvedčenia dostupná len na vnútroštátnej úrovni. Ochrana dizajnu a zemepisného označenia by sa mala zlepšiť. Keď je na ochranu niečích práv duševného vlastníctva potrebný zápis, postupy jednotného kontaktného miesta zabezpečujúce náležité krytie by mali byť normou, nie výnimkou.

Komisia v súvislosti so svojou novou farmaceutickou stratégiou pre Európu podrobne skúma aj to, ako ďalej optimalizovať stimuly a odmeny, aby sa podporili inovácie, riešili neuspokojené potreby, podporila sa cenová dostupnosť zabezpečením rýchleho uvedenia liekov na trh a nepretržitých dodávok liekov vrátane generických a biologicky podobných liekov. Inovácie v tejto oblasti by mali zodpovedať potrebám a mali by byť dostupné všetkým pacientom, ktorí z nich môžu mať prospech. V tejto súvislosti sa okrem iného zameriava na režim pre lieky na ojedinelé ochorenie a lieky na pediatrické použitie a na tzv. Bolarovu výnimku .

S patentmi úzko súvisia dodatkové ochranné osvedčenia, ktoré poskytujú ďalšie obdobie ochrany duševného vlastníctva v prípade patentovaných liečiv a patentovaných prípravkov na ochranu rastlín, ktoré sú predmetom zdĺhavého klinického skúšania a zdĺhavých postupov udeľovania povolení na uvedenie na trh. Po zavedení tzv. výrobnej výnimky z dodatkových ochranných osvedčení v roku 2019 Komisia nedávno dokončila podrobné hodnotenie režimu dodatkových ochranných osvedčení. Z tohto hodnotenia vyplýva, že systém dodatkových ochranných osvedčení je síce stále dôležitý, ale neuplatňuje sa v členských štátoch jednotne. To sa premieta do neefektívnosti a nedostatočnej transparentnosti a predvídateľnosti, čo prekáža inovátorom a výrobcom generických liekov a nakoniec spôsobuje ujmu pacientom. Komisia posudzuje spôsoby, ako riešiť tieto úskalia, vrátane možnosti zaviesť jednotný mechanizmus udeľovania dodatkového ochranného osvedčenia a/alebo vytvoriť dodatkové ochranné osvedčenie s jednotným účinkom.

V určitých krajinách mimo EÚ nie je duševné vlastníctvo dostatočne chránené, v dôsledku čoho spoločnostiam nezriedka vzniknú škody. EÚ musí využiť svoj potenciál konať ako globálny normotvorca. Musí zintenzívniť svoje úsilie v boji proti praktikám zneužívania, ako sú zápisy duševného vlastníctva so zlým úmyslom a iné zneužitie duševného vlastníctva. V prvom rade by mala ísť príkladom tým, že: vypracuje aktuálne regulačné riešenia globálnych problémov, ako sú udeľovanie licencií na patenty nevyhnutné pre normy alebo spôsob, akým sa spoločne využívajú údaje.

Hodnota dovozu falšovaného a pirátskeho tovaru do EÚ dosahuje až 121 miliárd EUR, čo predstavuje až 6,8 % dovozu do EÚ v roku 2016 (oproti 5 % dovozu do EÚ v roku 2013) . To ročne vedie k priamym stratám na tržbách vo výške 50 miliárd EUR a priamemu poklesu zamestnanosti stratou 416 000 pracovných miest . Kybernetická krádež obchodných tajomstiev predstavuje v EÚ podľa odhadov stratu 60 miliárd EUR .

Komisia po úspešnej reforme právnych predpisov EÚ o ochranných známkach preskúma právne predpisy EÚ o ochrane dizajnov. Cieľom je zlepšiť prístupnosť a cenovú dostupnosť ochrany dizajnov v EÚ, najmä pre ekosystémy v oblasti textilných výrobkov, nábytku a elektroniky, a zabezpečiť, aby tento režim ochrany dizajnov lepšie podporoval prechod na digitálne a ekologické hospodárstvo. Dizajn robí výrobok príťažlivým a výrobky s dobrým dizajnom poskytujú výrobcom významnú konkurenčnú výhodu. Výsledky nedávneho hodnotenia právnych predpisov EÚ o ochrane dizajnov ukazujú, že hoci systémy EÚ na ochranu dizajnu fungujú celkovo dobre, stále existujú nedostatky. Postupy prihlasovania sú čiastočne zastarané a v niektorých prípadoch sa s nimi spája zbytočná administratívna záťaž. Ochrana nových foriem dizajnu (napr. animovaný dizajn, grafické používateľské rozhranie) nie je dostatočne jasná. Výzvy predstavuje aj nedostatočná jasnosť rozsahu pôsobnosti práv k dizajnu, najmä pokiaľ ide o čoraz častejšie využívanie 3D tlače alebo presadzovanie práva k dizajnu v prípade tovaru porušujúceho práva duševného vlastníctva, ktorý prechádza cez územie EÚ. Nakoniec v dôsledku len čiastočnej harmonizácie ochrany dizajnov v prípade súčastí, ktoré sa používajú na opravu zloženého výrobku, zostáva hospodársky dôležitý trh s náhradnými dielmi veľmi nejednotný, vážne narúša hospodársku súťaž a bráni prechodu na udržateľnejšie a ekologickejšie hospodárstvo.

Európa potrebuje aj nový prístup k spôsobu ochrany zemepisných označení. Zemepisné označenia sú názvy výrobkov spájajúcich sa s prirodzeným prostredím a know-how miestnych výrobcov. Sú súčasťou kultúrneho dedičstva Európy a prispievajú k sociálnej, environmentálnej a hospodárskeho udržateľnosti vidieckeho hospodárstva, niekedy sa označujú aj ako vidiecke práva duševného vlastníctva. Zemepisné označenia majú veľkú hospodársku hodnotu v odvetví poľnohospodárstva. Agropotravinové a nápojové výrobky, ktorých názvy sú chránené právnymi predpismi EÚ ako zemepisné označenia, dosiahli v roku 2017 hodnotu predaja vo výške 74,76 miliardy EUR v rámci EÚ, čo predstavuje 7 % celkových predajov v európskom sektore potravín a nápojov. Navyše predstavujú výrobky so zemepisným označením 15,5 % celkového vývozu agropotravinových výrobkov EÚ, pričom predajná prirážka je vyššia v prípade chránených názvov výrobkov. Stále však existuje nevyužitý potenciál. Platné pravidlá na ochranu a presadzovanie by mohli byť presnejšie a úlohy členských štátov a Komisie v procese prihlasovania by sa mohli lepšie určiť. Okrem toho existujú rôzne systémy zemepisných označení pre rôzne druhy poľnohospodárskych výrobkov. Komisia na základe výsledkov prebiehajúceho hodnotenia preskúma spôsoby, ako posilniť, modernizovať, zefektívniť a lepšie presadzovať zemepisné označenia poľnohospodárskych výrobkov, potravín, vín a liehovín.

Len niektoré členské štáty majú v súčasnosti zavedené pravidlá na zabezpečenie ochrany zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov (ako sú remeselné predmety). Na úrovni EÚ v súčasnosti neexistuje žiadny jednotný mechanizmus na ochranu takýchto zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov, ktoré nezriedka predstavujú dôležitú súčasť miestnej identity, priťahujú cestovný ruch, zachovávajú jedinečné zručnosti a prispievajú k tvorbe pracovných miest. Nedávna štúdia ukazuje, že harmonizovaný systém pre nepoľnohospodárske výrobky by bol prospešný pre hospodárstvo EÚ. Vďaka nemu by spotrebitelia mohli tieto výrobky ľahšie rozpoznať a bola by lepšie označená ich pravosť. Výrobcom by mohol pomôcť, aby zostali konkurencieschopní a spolupracovali na trhoch pre špecifickú skupinu zákazníkov, a mohol by podporiť menej rozvinuté regióny. Z týchto dôvodov a na základe dôkladného posúdenia vplyvu jeho potenciálnych nákladov a prínosov Komisia v rámci celkovej reformy systému zemepisných označení zváži, či je realizovateľné vytvoriť účinný a transparentný systém EÚ na ochranu zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov. To by EÚ umožnilo plne využívať príležitosti, ktoré ponúka medzinárodný systém označení pôvodu a zemepisných označení. Vo všeobecnosti by tým vznikla počiatočná výhoda pri presadzovaní uznávania európskych zemepisných označení na celom svete.

Kľúčovú úlohu pre hospodárstvo EÚ zohrávajú aj práva Spoločenstva k odrodám rastlín. Rozsiahly systém práv k odrodám rastlín podnecuje šľachtiteľov vyvíjať nové odrody, čím sa prispieva k dosiahnutiu cieľov Európskej zelenej dohody a cieľov udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov. Komisia bude naďalej monitorovať riadne uplatňovanie systému a v prípade potreby sa bude usilovať zaviesť ďalšie zlepšenia. V hodnotení právnych predpisov o právach Spoločenstva k odrodám rastlín z roku 2011 sa dospelo k záveru, že systém, ktorý celkovo funguje dobre, by sa mal síce zachovať, ale s niektorými starostlivo cielenými úpravami. Tento záver potvrdzujú aj nedávno zistené nedostatky, ktoré by sa dali riešiť po vykonaní hodnotenia v rámci cielenej revízie právnych predpisov v strednodobom horizonte.

Okrem prijatia už uvedených reforiem Komisia spolu so zainteresovanými stranami a úradmi pre duševné vlastníctvo preskúma používanie nových technológií, ako je umelá inteligencia a blockchain, aby ešte zlepšila účinnosť našich systémov duševného vlastníctva. Nové technológie môžu v skutočnosti pomôcť uľahčiť ochranu duševného vlastníctva, zlepšiť transparentnosť, umožniť plynulejšie rozdelenie licenčných poplatkov a účinnejšie si poradiť s falšovaním a pirátstvom. Komisia na preskúmanie celého potenciálu nových technológií a na podporu ich zavedenia podnieti priemyselný dialóg, ktorý má slúžiť ako konzultačné fórum a doplnenie mnohých prebiehajúcich iniciatív v tejto oblasti.

Navyše si digitálna revolúcia vyžaduje zamyslieť sa nad tým, ako a čo treba chrániť. Technológie umelej inteligencie vytvárajú nové diela a uskutočňujú nové vynálezy. V niektorých prípadoch, napríklad v kultúrnom odvetví, sa používanie strojov s invenčnou schopnosťou môže stať normou. V dôsledku tohto vývoja vyvstáva otázka, ako by sa mali chrániť výrobky, ktoré boli vytvorené s pomocou technológií umelej inteligencie. Diskusie o vplyve umelej inteligencie na práva duševného vlastníctva prebiehajú v Európe aj na celom svete (pozri oddiel 6). V štúdii, ktorá bola dnes uverejnená, sa zdôrazňuje potreba rozlišovať medzi vynálezmi a výtvormi, ktoré vznikli s pomocou technológií umelej inteligencie, a tými, ktoré vytvorili výlučne technológie umelej inteligencie. Kým vynálezy a výtvory autonómne vytvárané technológiami umelej inteligencie sú ešte stále väčšinou otázkou budúcnosti, Komisia zastáva názor, že so systémami umelej inteligencie by sa nemalo zaobchádzať ako s autormi alebo vynálezcami. Toto podporuje aj línia, ktorú Európsky patentový úrad zaujal vo veci Dabus. Štúdia takisto ukazuje, že súčasný rámec EÚ pre duševné vlastníctvo a Európsky patentový dohovor sa javia vo všeobecnosti vhodné na riešenie výziev spojených so vznikom vynálezov a výtvorov za pomoci umelej inteligencie. Stále však zostávajú medzery v harmonizácii a priestor na zlepšenie. Je potrebné ich riešiť, aby sa mohla európska excelentnosť v oblasti umelej inteligencie úspešne rozvíjať. Komisia v prvom rade zmapuje a zanalyzuje všetky otázky a zapojí sa do diskusií so zainteresovanými stranami. Už uvedený priemyselný dialóg by mohol byť v tejto súvislosti užitočným fórom.

Napokon Komisia v spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami zabezpečí súdržné a aktuálne uplatňovanie pravidiel.

Komisia sa v oblasti autorských práv zameriava na podporu včasnej a účinnej transpozície a vykonávania dvoch novoprijatých smerníc o modernizácii rámca EÚ pre autorské práva. Kľúčová časť týchto opatrení sa týka vykonávania článku 17 smernice o autorských právach, v ktorej sa stanovuje osobitný právny režim pre používanie obsahu chráneného autorským právom platformami na spoločné využívanie obsahu nahraného používateľmi. Komisia uskutočnila rozsiahly dialóg so zainteresovanými stranami, aby zhromaždila názory príslušných zainteresovaných strán na hlavné témy spojené s uplatňovaním tohto článku. Na základe výsledkov tohto dialógu Komisia čoskoro vydá usmernenia na podporu členských štátov pri vykonávaní tohto ustanovenia. Pokiaľ ide o platný rámec EÚ pre autorské práva, Komisia bude pracovať aj na niekoľkých správach vyplývajúcich z osobitných ustanovení, ako sú doložky o preskúmaní stanovené v niekoľkých nástrojoch EÚ pre autorské práva vrátane smernice o lehote ochrany, smernice o kolektívnej správe práv, takzvanej marrákešskej smernice a nariadenia o prenosnosti.

Pre rýchlo sa rozvíjajúci trh s biotechnológiami je kľúčové uplatňovanie smernice o biotechnologických vynálezoch. Patenty týkajúce sa biotechnologických vynálezov ponúkajú kľúčové stimuly, mali by sa však vydávať v odôvodnených prípadoch. Smernica o biotechnologických vynálezoch ponúka v tomto smere vyvážený rámec, ktorého uplatňovanie bude Komisia pozorne sledovať.

Na zlepšenie spôsobu ochrany práv duševného vlastníctva v EÚ prijme Komisia tieto opatrenia: -podporí rýchle zavedenie jednotného patentového systému, aby vzniklo jednotné kontaktné miesto zaoberajúce sa patentovou ochranou a presadzovaním patentov v celej EÚ (2021), -zoptimalizuje systém dodatkového ochranného osvedčenia, aby bol transparentnejší a účinnejší (1. štvrťrok 2022), -zmodernizuje právne predpisy EÚ o priemyselných dizajnoch, aby boli prístupnejšie a lepšie podporovali prechod na digitálne a ekologické hospodárstvo (4. štvrťrok 2021), -posilní systém ochrany zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov, aby bol účinnejší, a na základe posúdenia vplyvu zváži, či navrhne systém EÚ na ochranu zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov (4. štvrťrok 2021), -posúdi právne predpisy o odrodách rastlín (4. štvrťrok 2022).

3.Podporovanie účinného využívania a zavádzania duševného vlastníctva, najmä malými a strednými podnikmi

Kým stratégie pre inteligentné duševné vlastníctvo môžu urýchľovať rast, európski inovátori a tvorcovia často nechápu výhody duševného vlastníctva. To veľmi významne oslabuje schopnosť EÚ inovovať a posilniť svoju odolnosť v kľúčových oblastiach hospodárstva. Európa by mala ďalej využiť hodnotu vedomostí, ktoré naše spoločnosti neustále vytvárajú, vyvíjajú a o ktoré sa delia, a to tým, že im pomôže aktívnejšie spravovať tieto aktíva a podporí lepší prístup k vlastnému kapitálu a financovaniu.

Komisia na tento účel prijme tieto opatrenia:

·V krátkodobom horizonte spolu s Úradom Európskej únie pre duševné vlastníctvo ponúkne MSP, ktoré postihla kríza spôsobená ochorením COVID-19, finančnú podporu alebo poukazy na duševné vlastníctvo, aby im pomohla spravovať ich portfóliá duševného vlastníctva. Systém s rozpočtom 20 miliónov EUR na jeden rok by mal začať fungovať od 1. januára 2021 a bude zahŕňať čiastočnú náhradu nákladov na prihlasovanie ochranných známok a dizajnov a na služby označované ako IP scan (odborník preskúma nehmotné aktíva spoločnosti a poskytne prvotné odporúčania o tom, ako spravovať tieto aktíva strategicky).

·Zároveň bude ďalej rozvíjať prispôsobené poradenstvo v oblasti duševného vlastníctva v rámci programu Horizont Európa a pomáhať tak inovačným podnikom v rôznych fázach procesu výskumu a inovácie. Preskúma aj možnosti rozšírenia poradenstva v oblasti duševného vlastníctva na ďalšie výskumné a investičné programy EÚ vrátane Poradenského centra InvestEU. Komisia v prípade vybranej skupiny vysoko inovačných spoločností spojí strategické poradenstvo s finančnou podporou na vytvorenie portfólií duševného vlastníctva .