DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie prostriedkov vo výške 1 651 834 EUR z Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) v súvislosti so zemetrasením v Grécku. Táto mobilizácia sa bude v plnej výške financovať využitím časti z 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch, ktoré už boli zahrnuté do rozpočtu na rok 2016, preto sa nevyžaduje opravný rozpočet.

2.INFORMÁCIE A PODMIENKY

Komisii bola 5. februára 2016 doručená žiadosť o finančnú pomoc z fondu v súvislosti so živelnou pohromou v Grécku (zemetrasenie, ktoré postihlo región Iónskych ostrovov, najmä ostrovy Lefkada a Kefalónia), ktorá sa odohrala 17. novembra 2015. Komisia túto žiadosť dôkladne preskúmala v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie (ďalej len „nariadenie“), a najmä jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti vyplývajúce z týchto posúdení sú uvedené ďalej.

1.Grécko predložilo žiadosť o finančný príspevok z fondu 5. februára 2016, t. j. v rámci lehoty 12 týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 17. novembra 2015 (ostrov Lefkada). Žiadosť bola predložená na základe „regionálnej živelnej pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia. V nadväznosti na otázku Komisie boli 9. marca 2016 predložené aktualizované informácie.

2.Grécko pri predložení žiadosti požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok z fondu. Po predbežnom posúdení žiadostí Komisia dospela k záveru, že podmienky stanovené v článku 4a nariadenia sú splnené.

3.Rozhodnutím Komisie C(2016) 1772 z 18. marca 2016 sa poskytla záloha vo výške 164 798 EUR, ktorá predstavovala 10 % predpokladaného finančného príspevku z fondu.

4.Podľa pôvodného odhadu gréckych orgánov dosahovali celkové priame škody sumu 65 919 000 EUR. Grécke orgány predložili 9. marca 2016 aktualizáciu žiadosti, pričom uviedli zvýšenú sumu celkových priamych škôd vo výške 66 073 345 EUR. Aktualizovaná výška škody predstavuje 2,1 % regionálneho HDP v dotknutom regióne NUTS 2 – Iónske ostrovy (3 137 miliónov EUR na základe údajov Eurostatu z roku 2014 týkajúcich sa EL62) a presahuje teda strop 1,5 % regionálneho HDP, ktorý je stanovený v nariadení na vymedzenie regionálnej živelnej pohromy.

5.Celkové priame škody tvoria základ pre určenie výšky finančného príspevku z fondu. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia.

6.Pokiaľ ide o vplyv a následky živelnej pohromy, séria katastrofálnych zemetrasení dosahujúcich intenzitu 6,1 stupňa Richterovej stupnice zasiahla ostrov Lefkadu ráno 17. novembra 2015. Škody boli zaznamenané aj v severných častiach ostrovov Kefalónia a Ithaki. Po hlavnom zemetrasení nasledovalo niekoľko ďalších otrasov. O život prišli dvaja ľudia, osem ľudí bolo zranených. Podľa profesionálnych seizmológov bol ostrov Lefkada posunutý o 36 cm na juh. Grécke operačné centrum civilnej ochrany okamžite zasiahlo a postihnutému obyvateľstvu poskytlo dočasné bývanie, prístrešie a jedlo. Zemetrasenie poškodilo 120 bytových jednotiek, z ktorých 20 bolo uznaných za nevhodné na bývanie. Okrem toho boli nahlásené rozsiahle škody na regionálnych a komunálnych sieťach infraštruktúry, súkromných a verejných budovách (vrátane miestnej nemocnice) a na ostatnej infraštruktúre (prístavy, biologické siete), ale aj na kultúrnych pamiatkach (najmä kostoly). Zosuvy pôdy zasypali a zničili niektoré z turisticky najdôležitejších pláží na západnej strane ostrova.

7.Grécke orgány odhadli náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 52 374 miliónov EUR, pričom poskytli prehľad podľa druhu operácie. Najväčšia časť nákladov (38 miliónov EUR) sa týka odvetvia dopravy. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka ochrany kultúrneho dedičstva vo výške 7 miliónov EUR.

8.Zasiahnutý región je „menej rozvinutým regiónom“ oprávneným na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020). Grécke orgány nesignalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

9.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie rizika katastrof a ich riadenia, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o porušení povinnosti. Grécko, jedna zo seizmicky najaktívnejších krajín Európy, sa snaží vytvoriť rámec na prevenciu a riadenie rizika živelných pohrôm. Prvý grécky zákon týkajúci sa zemetrasení (EAK-2000) nadobudol účinnosť v roku 1959 a prešiel niekoľkými úpravami. Zákon bol doplnený v roku 2003 o novú mapu zón seizmických rizík. Organizácia pre plánovanie a ochranu pred zemetraseniami (OASP) je verejnoprávna právnická osoba pod kontrolou ministerstva infraštruktúry, dopravy a sietí, ktorá sa zameriava na minimalizáciu ničivých účinkov zemetrasení.

10.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Grécku vedené konanie o porušení povinností v súvislosti s právnymi predpismi Únie, pokiaľ ide o povahu živelnej pohromy.

11.Grécke orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

3.VPLYV NA ROZPOČET

Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020, a najmä jeho článok 10 umožňuje mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) v rámci ročného stropu vo výške 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011) nad rámec príslušných okruhov finančného rámca. Podmienky oprávnenosti na finančné prostriedky z fondu sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 2012/2002, zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie. V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení sa stanovujú spôsoby mobilizácie fondu.

Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia zastáva názor, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje strop pre „veľké katastrofy“ (t. j. 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanoveným stropom. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých živelných pohromách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod stropom a sadzba 6 % pre časť škôd, ktorá tento strop presahuje. Pre regionálne živelné pohromy a živelné pohromy uznané podľa ustanovenia o „susednej krajine“ je sadzba 2,5 %.