Tento sektor je do veľkej miery na cezhraničnej úrovni roztrieštený, čo prináša výraznú duplicitu a následnú neefektívnosť z hľadiska využívania úspor z rozsahu a učenia sa. Napriek kombinácii rastúcich nákladov a stagnujúcich alebo klesajúcich rozpočtov v oblasti obrany zostávajú plánovanie, výdavky na výskum a vývoj a obstarávanie a údržba vybavenia do veľkej miery vecou jednotlivých členských štátov, ktorých vzájomná spolupráca je veľmi obmedzená. Súčasný stav nie je udržateľný a vývoj významného obranného systému novej generácie je čoraz viac mimo dosahu jednotlivých členských štátov.

Opatrenia fondu by sa mali primeraným spôsobom použiť na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií bez zdvojovania alebo vytláčania súkromného financovania a mali by mať jasnú pridanú hodnotu EÚ. Zabezpečí sa tým súdržnosť medzi akciami fondu a pravidlami EÚ v oblasti štátnej pomoci, čím sa zabráni neprimeraným narušeniam hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

Kombinácia podpory orientovanej na projekty v podobe financovania z Európskeho obranného fondu a vhodne navrhnutého a cieleného financovania v sektore obrany môže významne prispieť k posilneniu odolnosti sektora a k riešeniu prípadov jeho zraniteľnosti, s prínosom najmä pre inovačné MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou. Rozpočtové záruky môžu byť fiškálne účinným spôsobom na riešenie rizík v dodávateľskom reťazci subdodávateľov zapojených do projektov financovaných z fondu. Sektor obrany bol navrhnutý ako sektor oprávnený na podporu prostredníctvom rozpočtových záruk v rámci Fondu InvestEU, ktorý predstavuje medzisektorový a všeobecný rámec na podporu investícií v rôznych oblastiach politiky, podporený rozpočtovými zárukami EÚ. V tomto návrhu sa stanovuje možnosť kombinovania podpory z fondu s financovaním podporeným Fondom InvestEU.

Medzi fondom a projektmi implementovanými v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce v oblasti obrany (PESCO) budú existovať úzke väzby. Po posúdení oprávnenosti sa oprávneným projektom v rámci PESCO poskytne tzv. bonus PESCO vo forme vyššej miery financovania. Mala by sa prizvať Komisia, aby sa zapojila do projektových konaní na účely konzultácií, aby mohla pomôcť posúdiť možnú oprávnenosť takýchto projektov v rámci fondu.

iniciatívy EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú iniciatívy oznámené v spoločnom oznámení o kybernetickej bezpečnosti. Synergie medzi civilným a obranným rozmerom kybernetickej bezpečnosti by sa mali vyhľadávať najmä v rámci centra pre rozvoj spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa má zriadiť. Centrum by mohlo aktívne podporovať členské štáty a iných príslušných aktérov poskytovaním poradenstva, výmenou odborných znalostí a napomáhaním spolupráce v súvislosti s projektmi a akciami, ako aj na žiadosť členských štátov pôsobením vo funkcii projektového manažéra vo vzťahu k akciám v rámci Európskeho obranného fondu,

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Rozhodnutia o investíciách do obrany a programoch na rozvoj obrany zostávajú výsadou a zodpovednosťou členských štátov. Únia nemôže a nemala by vyrovnávať nízke úrovne investícií členských štátov v oblasti obrany. Môže však dopĺňať, využívať a konsolidovať ich úsilie spolupráce v oblasti rozvoja obranných spôsobilostí, pokiaľ ide o podporu európskeho obranného priemyslu a reakciu na bezpečnostné výzvy. Zabránilo by sa tým duplicite a umožnilo by sa efektívnejšie využívanie peňazí daňovníkov, zlepšila by sa interoperabilita obranného vybavenia, minimalizovala by sa fragmentácia a podporila by sa konkurencieschopnosť a inovácie v európskej obrannej a technologicko-priemyselnej základni.

–možnosť 2 – zaviesť dodatočné opatrenia týkajúce sa flexibility a zjednodušenia. Jeden fond by umožňoval integrované plánovanie v prípade výskumu aj vývoja s harmonizovanými pravidlami účasti. V možnosti 2 sa prihliada na obavu zainteresovaných strán, že v metodike uplatňovanej v základnom scenári je úroveň financovania nepriamych nákladov priveľa nízka. Mali by sa uznať osobitné charakteristiky odvetvia vrátane závislosti od jedného odberateľa a významných obmedzení komerčného využitia výsledkov výskumu a vývoja zameraného na obranu. V rámci možnosti 2 sa zavedie flexibilita umožňujúca lepšie pokrytie nepriamych nákladov. Zaviedli by sa aj opatrenia na zjednodušenie, ako sú granty vo forme jednorazových platieb, a

Podľa správy fond prispeje k náprave situácie presunutím 13 miliárd EUR na spoluprácu v oblasti výskumu zameraného na obranu a na rozvoj spôsobilostí, vďaka čomu sa Únia stane jedným z najväčších investorov do výskumu v oblasti obrany v EÚ, pričom fond bude fungovať ako katalyzátor presmerovaním jednotlivých výdavkov na kooperatívne vývojové projekty EÚ so spoločnými technickými požiadavkami zamerané na riešenie priorít EÚ.

V správe o posúdení vplyvu sa vysvetľujú problémy a hybné činitele v pozadí týchto problémov, ktoré Komisiu viedli k predloženiu návrhu iniciatívy. Tieto problémy súvisia so znižovaním vnútroštátnych rozpočtov na obranu a s nekoordinovanými výdavkami, čo vedie k neefektívnosti a znižovaniu dostupnosti obranného vybavenia na kritickú úroveň. V správe sa takisto dospelo k záveru, že problematický je nedostatok inovácií v oblasti obrany a že klesajúca úroveň spolupráce vo výskume a vývoji v oblasti obrany a investícií do vybavenia je prekážkou schopnosti Únie rozvíjať nové obranné technológie a systémy. Fragmentovaný dopyt sa odráža v neefektívnej organizácii na strane ponuky vrátane významnej duplicity, malého rozsahu výroby a priemyselných dodávateľských reťazcov budovaných najmä na vnútroštátnom základe. Tým všetkým sa obmedzila interoperabilita obranného vybavenia a viedlo to k nevyužitým úsporám z rozsahu.

–v štruktúre fondu by sa mal odrážať celostný prístup zameraný na spôsobilosť, ktorý zahŕňa celý technologický cyklus, a na základe jedného nariadenia. Podrobné úpravy oboch špecializovaných nástrojov by sa mali čo najviac zosúladiť,

–pozornosť by sa mala venovať dlhodobým/strednodobým prioritám v oblasti výskumu a vývoja (technologický stimul a prevratné inovácie) vzhľadom na dlhodobú konkurencieschopnosť odvetvia a zabezpečenie prelomových spôsobilostí. Priority fondu by sa mali určiť s členskými štátmi v kontexte ročných/viacročných pracovných programov,

Opatrenia fondu vykonávané počas fázy vývoja sú výrazne prepojené so stratégiami a procesmi členských štátov v oblasti plánovania a nadobúdania vrátane ich finančných príspevkov na nadnárodné projekty vyzbrojovania. Preto je dôležité, aby boli členské štáty zapojené do prijímania rozhodnutí o vývojových akciách podľa komitologických pravidiel.

–podporoval vývoj výrobkov obranného priemyslu a obranných technológií v Únii, keďže fond by pôsobil ako katalyzátor programov spolupráce v oblasti výskumu a vývoja v kľúčových oblastiach obrannej technológie. To by malo viesť k následným programom spolupráce v oblasti investícií do obrany na riešenie budúcich potrieb členských štátov týkajúcich sa spôsobilostí a posilnenie rozvoja budúcich spôsobilostí prostredníctvom zvýšenej spolupráce, a

(13)Ak je to za určitých okolností nevyhnutné na dosiahnutie cieľov akcie, malo by byť možné sa odchýliť od zásady, že príjemcovia a ich subdodávatelia by nemali podliehať kontrole nepridružených tretích krajín ani subjektov z nepridružených tretích krajín. Z tohto uhla pohľadu môžu byť právne subjekty usadené v Únii, ktoré sú kontrolované nepridruženou treťou krajinou alebo subjektom z nepridruženej tretej krajiny, oprávnené, ak sú splnené príslušné a prísne podmienky týkajúce sa bezpečnostných a obranných záujmov Únie a jej členských štátov. Účasť takýchto subjektov by nemala byť v rozpore s cieľmi fondu. Žiadatelia by mali poskytnúť všetky príslušné informácie o infraštruktúre, zariadeniach, aktívach a zdrojoch, ktoré sa majú v rámci akcie použiť.

(12)Keďže fond sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti, efektívnosti a autonómnosti obranného priemyslu Únie, oprávnené na získanie financovania by v zásade mali byť len subjekty usadené v Únii alebo pridružených krajinách, ktoré nepodliehajú kontrole tretích nepridružených krajín ani subjektov z nepridružených tretích krajín. Okrem toho, aby sa zabezpečila ochrana základných bezpečnostných a obranných záujmov Únie a jej členských štátov, by infraštruktúra, zariadenia, majetok a zdroje, ktoré používajú príjemcovia a ich subdodávatelia pri akciách podporovaných z tohto fondu, nemali byť umiestnené na území nepridružených tretích krajín.

(10)Keďže fond sa zameriava predovšetkým na posilnenie spolupráce medzi právnymi subjektmi a členskými štátmi v celej Európe, akcia by mala byť oprávnená na získanie financovania len vtedy, ak sa uskutoční v rámci spolupráce najmenej troch právnych subjektov v najmenej troch rôznych členských štátoch a/alebo pridružených krajinách. Najmenej tri z oprávnených právnych subjektov usadených v najmenej dvoch rôznych členských štátoch a/alebo pridružených krajinách by nemali byť pod faktickou kontrolou, či už priamou alebo nepriamou, tohto istého subjektu, ani by sa nemali kontrolovať navzájom. S cieľom podporiť spoluprácu medzi členskými štátmi možno z fondu podporiť obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím.

(9)Keďže cieľom fondu je podporiť konkurencieschopnosť a inovácie obranného priemyslu Únie využívaním a dopĺňaním činností spolupráce týkajúcich sa výskumu a technológií v oblasti obrany a elimináciou rizika vo fáze vývoja projektov spolupráce, na čerpanie prostriedkov z fondu by mali byť oprávnené akcie týkajúce sa výskumu a vývoja výrobku alebo technológie obranného priemyslu. To sa má vzťahovať aj na modernizáciu existujúcich výrobkov a technológií obranného priemyslu vrátane ich interoperability.

(8)Cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi a medzi právnymi subjektmi so sídlom v rôznych členských štátoch brzdí to, že je ťažké dohodnúť sa na konsolidovaných požiadavkách na obrannú spôsobilosť a spoločných technických špecifikáciách alebo štandardoch. Absencia takýchto požiadaviek, špecifikácií a štandardov mala za následok zvýšenú roztrieštenosť obranného odvetvia, technickú zložitosť, oneskorenia, vyššie náklady, ako aj nižšiu úroveň interoperability. Dohoda o spoločných technických špecifikáciách by mala byť podmienkou akcií, ktoré si vyžadujú vyššiu úroveň technologickej pripravenosti. Na podporu z fondu by mali byť takisto oprávnené činnosti členských štátov vedúce k vypracovaniu spoločných požiadaviek na obrannú spôsobilosť a podporných štúdií, ako aj akcie zamerané na podporu tvorby spoločného vymedzenia technických špecifikácií alebo noriem.

(7)S cieľom zaistiť, aby sa pri vykonávaní tohto nariadenia dodržali medzinárodné záväzky Únie a jej členských štátov, akcie týkajúce sa produktov alebo technológií, ktorých používanie, vývoj alebo výroba sú zakázané medzinárodným právom, by nemali byť oprávnené na financovanie z fondu. V tejto súvislosti by mala oprávnenosť akcií týkajúcich sa nových výrobkov alebo technológií obranného priemyslu, ktoré sú napríklad osobitne navrhnuté tak, aby vykonávali smrteľné útoky bez ľudskej kontroly nad rozhodnutiam týkajúcimi sa streľby, by mali takisto podliehať vývoju medzinárodného práva.

(6)Z fondu by sa mohli podporovať akcie, ktoré sa týkajú nových výrobkov a technológií a modernizácie existujúcich výrobkov a technológií, a to vo všetkých prípadoch, v ktorých využitie už existujúcich informácií potrebných na uskutočnenie modernizačnej akcie nepodliehajú obmedzeniam zo strany nepridružených tretích krajín alebo subjektov z tretích nepridružených krajín. Ak právne subjekty žiadajú o financovanie z Únie, malo by sa od nich vyžadovať predloženie príslušných informácií, aby sa zistilo, že obmedzenia neexistujú. Ak takéto informácie chýbajú, financovanie z prostriedkov Únie by nemalo byť možné.

(5)Fond by nemal podporovať čistý základný výskum, ktorý by sa mal skôr podporovať z iných schém, môže však zahŕňať základný výskum zameraný na obranu, z ktorého sa s pravdepodobnosťou vytvorí základ riešenia zistených alebo očakávaných problémov alebo možností.

(3)Pri uplatňovaní integrovaného prístupu a s cieľom prispieť k posilneniu kapacít obranného priemyslu Únie v oblasti konkurencieschopnosti a inovácií by sa mal zriadiť Európsky obranný fond. Fond by sa mal zamerať na posilnenie konkurencieschopnosti, inovácií, efektívnosti a autonómnosti obranného priemyslu Únie a tým prispieť k strategickej autonómnosti EÚ podporou cezhraničnej spolupráce medzi členskými štátmi a medzi podnikmi, výskumnými centrami, vnútroštátnymi správnymi orgánmi, medzinárodnými organizáciami a univerzitami, vo fáze výskumu a fáze vývoja obranných produktov a technológií. S cieľom dospieť k inovatívnejším riešeniam a vybudovať otvorený vnútorný trh, by mal fond podporovať cezhraničnú účasť malých a stredných podnikov (MSP) a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou pôsobiacich v obrannom priemysle.

(2)Fond by prispel k vytvoreniu silnej konkurencieschopnej a inovačnej priemyselnej a technologickej základne v oblasti obrany a súčasne by podporil iniciatívy Únie k dosiahnutiu integrovanejšieho európskeho obranného trhu, a to najmä smernicu o verejnom obstarávaní a smernicu o transferoch EÚ v oblasti obrany prijaté v roku 2009.

(1)V akčnom pláne v oblasti európskej obrany, prijatom 30. novembra 2016, sa Komisia zaviazala dopĺňať, využívať a konsolidovať snahy o spoluprácu členských štátov pri rozvoji technologických a priemyselných spôsobilostí v oblasti obrany s cieľom reagovať na bezpečnostné výzvy a zároveň podporovať konkurencieschopný, inovačný a efektívny európsky obranný priemysel. Konkrétne navrhla vytvoriť Európsky obranný fond („fond“) na podporu investícií do spoločného výskumu a spoločného vývoja výrobkov a technológií obranného priemyslu, a tým pomáhať rozvíjaniu súčinnosti a nákladovej efektívnosti, a na podporu spoločných nákupov a údržby obranného vybavenia členskými štátmi. Tento fond by dopĺňal vnútroštátne financovanie, ktoré sa už na tieto účely používa, a mal by členské štáty stimulovať k spolupráci a väčším investíciám v oblasti obrany. Tento fond by podporoval spoluprácu počas celého cyklu výrobkov a technológií obranného priemyslu.

(14)Ak sa na oprávnenej akcii chce zúčastniť konzorcium a finančná pomoc Únie má mať formu grantu, toto konzorcium by malo vymenovať jedného zo svojich členov za koordinátora, ktorý bude hlavným kontaktným miestom.

(15)Ak vývojovú akciu podporovanú z fondu riadi projektový manažér vymenovaný členskými štátmi alebo pridruženými krajinami, Komisia by ho mala pred vykonaním platby príjemcovi informovať, aby mohol zabezpečiť, že príjemcovia dodržia lehoty. Za určitých okolnosti by projektový manažér mohol Komisii poskytnúť svoje pripomienky k dosiahnutému pokroku v rámci akcie, aby tak Komisia mohla potvrdiť, či sú splnené podmienky na to, aby sa prikročilo k vykonaniu platby.

(16)S cieľom zabezpečiť finančnú životaschopnosť financovaných akcií treba, aby príjemcovia preukázali, že náklady na akcie, ktoré nie sú hradené z finančných prostriedkov Únie, sú pokryté inými finančnými prostriedkami.

(17)Členské štáty by mali mať k dispozícii rôzne druhy finančných mechanizmov na účely spoločného vývoja a nadobudnutia obranných spôsobilostí. Komisiou vypracovaný súbor finančných nástrojov by mal zabezpečovať rôzne druhy mechanizmov, ktoré môžu členské štáty využívať pri riešení problémov financovania v oblasti kolaboratívneho vývoja a obstarávania. Využívaním takýchto finančných mechanizmov by sa mohlo ďalej podporiť spúšťanie projektov spolupráce v oblasti obrany a zvýšiť efektívnosť výdavkov na obranu, a to aj v prípade projektov podporovaných z Európskeho obranného fondu.

(18)Vzhľadom na špecifiká obranného priemyslu, kde dopyt takmer výlučne vychádza zo strany členských štátov a pridružených krajín, ktoré takisto kontrolujú celé nadobudnutie výrobkov a technológií obranného priemyslu vrátane exportu, má fungovanie sektoru obrany jedinečný charakter a neriadi sa obvyklými pravidlami a obchodnými modelmi, ktorými sa riadia tradičnejšie trhy. Preto toto odvetvie nemôže uskutočňovať zásadné projekty výskumu a vývoja v oblasti obrany financované z vlastných zdrojov, takže členské štáty a pridružené krajiny obvykle v plnej výške hradia náklady na výskum a vývoj. V záujme dosiahnutia cieľov fondu, a to najmä podnietenia spolupráce medzi spoločnosťami z rôznych členských štátov a pridružených krajín, a pri zohľadnení špecifík sektoru obrany, v prípade akcií, ktoré sa implementujú pred fázou vývoja prototypov, by sa mali hradiť oprávnené náklady v plnej výške.

(19)Kľúčovou fázou je fáza prototypu, pretože členské štáty alebo pridružené krajiny vtedy zvyčajne prijímajú rozhodnutie o svojej celkovej investícii a začínajú postup nadobudnutia budúcich výrobkov alebo technológií obranného priemyslu. Preto sa členské štáty a pridružené krajiny v tejto konkrétnej fáze dohodnú na potrebných záväzkoch vrátane spoločného rozdelenia nákladov a vlastníctva projektu. Aby sa zaistila dôveryhodnosť ich záväzkov, finančná pomoc Únie z fondu by nemala presiahnuť 20 % oprávnených nákladov.

(20)V prípade akcií, ktoré idú nad rámec fázy prototypu, by sa malo predpokladať financovanie do výšky až 80 %. Tieto akcie, ktoré sú bližšie dokončeniu výrobku a technológie, si môžu stále vyžadovať značné náklady.

(21)Zainteresované strany v sektore obrany čelia osobitnými nepriamym nákladom, ako sú náklady na bezpečnosť. Navyše zainteresované strany vyvíjajú činnosť na osobitnom trhu, na ktorom – pri absencii akéhokoľvek dopytu na strane kupujúcich – si nemôžu vykompenzovať náklady na výskum a vývoj ako v civilnom sektore. Preto je odôvodnené povoliť paušálnu sadzbu 25 %, ako aj možnosť účtovať nepriame náklady vypočítané v súlade s obvyklými postupmi účtovníctva príjemcov podľa jednotlivých projektov, ak tieto postupy ich vnútroštátne orgány uznávajú na základe porovnateľných vnútroštátnych systémov financovania, ktoré boli oznámené Komisii. Zodpovedný povoľujúci úradník by mal odôvodniť svoje rozhodnutie o uznaní nepriamych oprávnených nákladov nad rámec paušálnej sadzby 25 % v pracovnom programe alebo vo výzve na predkladanie návrhov.

(22)Aby sa zabezpečilo, že financované akcie prispejú ku konkurencieschopnosti a k efektívnosti európskeho obranného priemyslu, je dôležité, aby členské štáty vopred vyjadrili úmysel spoločne obstarať koncový výrobok alebo spoločne využívať technológiu, predovšetkým prostredníctvom spoločného cezhraničného obstarávania, v rámci ktorého členské štáty spoločne organizujú svoje postupy verejného obstarávania, a to najmä prostredníctvom centrálnej obstarávacej organizácie.

(23)Podpora inovácií a technologického vývoja v obrannom priemysle Únie by sa mala uskutočňovať spôsobom, ktorý je v súlade s bezpečnostnými a obrannými záujmami Únie. Preto by kritériom na vyhodnotenie návrhov mal byť prínos akcie pre dané záujmy a pre priority v oblasti obranného výskumu a obranných spôsobilostí, na ktorých sa členské štáty spoločne dohodli. Najmä v zastrešujúcom programe strategického výskumu a pláne rozvoja spôsobilostí boli na úrovni Únie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) identifikované spoločné nedostatky vo výskume a v spôsobilostiach v oblasti obrany. Iné procesy v Únii, napríklad koordinované výročné preskúmanie v oblasti obrany a stála štruktúrovaná spolupráca, podporia plnenie príslušných priorít tak, že identifikujú a využijú príležitosti na posilnenie spolupráce s cieľom naplniť ambície v oblasti bezpečnosti a obrany na úrovni EÚ. Vo vhodných prípadoch sa môžu takisto zohľadniť regionálne a medzinárodné priority vrátane priorít v kontexte Organizácie Severoatlantickej zmluvy, ak sú v súlade s prioritami Únie a nebránia žiadnemu členskému štátu ani pridruženej krajine v účasti, pričom by sa malo zohľadniť aj to, aby sa predišlo zbytočnej duplicite.

(24)Oprávnenými akciami vypracovanými v medziach stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) v inštitucionálnom rámci Únie by sa mala zabezpečiť nepretržitá posilnená spolupráca medzi právnymi subjektmi v rôznych členských štátoch, čím by sa priamo prispievalo k cieľom fondu. Ak boli takéto projekty vybrané, mali by byť preto oprávnené na zvýšenie miery financovania.

(25)Aby sa predišlo zbytočnej duplicite a zabezpečilo vzájomné obohacovanie civilného a obranného výskumu, Komisia zohľadní iné činnosti financované z rámcového programu Európsky horizont.

(26)Keďže kybernetická bezpečnosť a kybernetická obrana sa stávajú čoraz významnejšími výzvami, Komisia a vysoká predstaviteľka uznávajú potrebu dosiahnuť súčinnosť medzi akciami v oblasti kybernetickej obrany v rozsahu pôsobnosti fondu a iniciatívami Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú napríklad iniciatívy uvedené v spoločnom oznámení o kybernetickej bezpečnosti. Konkrétne by sa európske centrum pre rozvoj priemyselných, technologických a výskumných spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa má zriadiť, malo usilovať o súčinnosť medzi civilným a obranným rozmerom kybernetickej bezpečnosti. Mohlo by aktívne podporovať členské štáty a iných príslušných aktérov, a to poskytovaním poradenstva, výmenou odborných znalostí a uľahčovaním spolupráce na projektoch a akciách, ako aj vykonávaním funkcie projektového manažéra vo vzťahu k Európskemu obrannému fondu, ak o to členské štáty požiadajú.

(27)Integrovaný prístup by sa mal zabezpečiť spojením činností, na ktoré sa vzťahuje prípravná akcia v oblasti obranného výskumu začatá Komisiou v zmysle článku [58 ods. 2 písm. b)] nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/... („nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a program rozvoja európskeho obranného priemyslu zriadený nariadením Európskeho parlamentu (ES) č. ... a s cieľom zjednotiť podmienky účasti, vytvoriť súdržnejší súbor nástrojov, zvýšiť inovačný, kolaboratívny a hospodársky vplyv a zároveň predísť zbytočnej duplicite a fragmentácii. Uplatňovaním takéhoto integrovaného prístupu by fond prispel aj k lepšiemu využívaniu výsledkov výskumu v oblasti obrany a zároveň k preklenutiu medzery medzi výskumom a vývojom pri súčasnom zohľadnení špecifík sektoru obrany, ako aj podpore všetkých foriem inovácií vrátane prevratných inovácií, v prípade ktorých by sa malo počítať s možným neúspechom.

(28)Ciele tohto fondu týkajúce sa príslušných politík sa budú takisto dosahovať prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtových záruk v rámci nástroja, resp. nástrojov politiky [...] Fondu InvestEU.

(29)Finančná podpora by sa pri zlyhaní trhu alebo v suboptimálnych investičných situáciách mala využívať primerane a akcie by nemali zdvojovať či vytláčať súkromné financovanie, ani by nemali narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Akcie by mali prinášať jasnú európsku pridanú hodnotu.

(30)Typy financovania a spôsoby plnenia podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti plniť konkrétne ciele akcií a dosahovať výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nedodržiavania predpisov. V rámci toho by sa malo zvážiť využívanie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako je uvedené v článku [125 ods. 1] nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(31)Komisia by mala vytvoriť ročné alebo viacročné pracovné programy v súlade s cieľmi fondu. Pri zostavovaní pracovného programu by mal Komisii pomáhať výbor členských štátov. Európskej obrannej agentúre sa udelí štatút pozorovateľa vo výbore, aby sa využili jej odborné znalosti v sektore obrany. Vzhľadom na špecifiká sektoru obrany by mala výboru členských štátov pomáhať aj Európska služba pre vonkajšiu činnosť.

(32)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prijatie pracovného programu a pridelenie finančných prostriedkov na vybrané vývojové akcie. Najmä pri implementácii vývojových akcií by sa mali zohľadniť špecifiká sektoru obrany, predovšetkým zodpovednosť členských štátov a/alebo pridružených krajín za proces plánovania a nadobúdania. Tieto vykonávacie právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [č. 182/2011].

(33)V záujme podpory otvoreného vnútorného trhu by sa mala podporiť účasť cezhranične pôsobiacich MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou buď ako členov konzorcií alebo ako subdodávateľov.