SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 27. 2. 2013  
COM(2013) 92 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
DÔSTOJNÝ ŽIVOT PRE VŠETKÝCH: 
 
odstránenie chudoby a zabezpe čenie trvalo udržate ľnej budúcnosti pre celý svet 
 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
DÔSTOJNÝ ŽIVOT PRE VŠETKÝCH: 
 
odstránenie chudoby a zabezpe čenie trvalo udržate ľnej budúcnosti pre celý svet 
1. Ú VOD  
Odstránenie chudoby a zabezpe čenie trvalo udržate ľnej prosperity a dobrých životných 
podmienok sú dve najnaliehavejšie výzvy, ktorým v sú časnosti čelí svet. Zhruba 1,3 miliardy 
ľudí žije ešte stále v extrémnej chudobe v dôsledku nízkych príjmov a v prípade mnohých 
ďalších ešte stále nie sú uspokojené potreby ľudského rozvoja. Dve tretiny služieb 
poskytovaných prírodou, medzi ktoré patrí aj úrodná pôda, čistá voda a čistý vzduch, sú na 
ústupe, zatia ľ čo zmena klímy, ako aj strata biodiverzity sa približujú k hranici, za ktorou sa 
ich vplyvy na ľudskú spolo čnosť a prírodné prostredie stávajú nezvratnými.  
Tieto výzvy sú celosvetové a vzájomne pr epojené a do ich riešenia sa musia zapoji ť všetky 
krajiny. Rieši ť každú výzvu osobitne nesta čí – ich riešenie si vy žaduje jednotný politický 
rámec. Takýto všeobecný politický rá mec je nevyhnutný, aby bolo možné vytý čiť cestu 
z chudoby smerom k prosperite a dobr ým životným podmienkam pre všetkých ľudí a pre 
všetky krajiny bez toho, aby pokrok vy čerpával ekologické možnosti našej planéty. Tento 
rámec by mal by ť úzko prepojený aj s otázkami týkajúcimi sa správy vecí verejných, 
ľudských práv, mieru a bezpe čnosti, ktoré vytvárajú pr iaznivé podmienky pre pokrok. 
Odhaduje sa, že 1,5 miliardy ľudí žije v krajin ách, ktoré sú pozna čené vážnym politickým 
konfliktom, ozbrojeným násilím, neistotou alebo nestabilitou.  
Na jeseň roku 2013 sa bude kona ť osobitné podujatie OSN, na ktorom sa bude vyhodnocova ť 
úsilie vyvíjané smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cie ľov (MRC), bude sa 
diskutova ť o spôsoboch urýchlenia  pokroku do roku 2015 a za čne sa výmena názorov o tom, 
aké kroky by sa mohli podniknú ť po cieľovom roku 2015. Navyše je nutné splni ť záväzky, 
ktoré boli prijaté v júni 2012 na konferencii Rio+20, napríklad aj prostredníctvom opatrení 
zameraných na dosiahnutie inkluzívneho ekologi ckého hospodárstva. Okrem toho bude nutné 
nadviazať na tieto dosiahnuté výsledky prostr edníctvom otvorenej pracovnej skupiny 
zriadenej v Riu. Všetky tieto podnety budú slúži ť ako podklad pre vypracovanie všeobecného 
rámca na obdobie po roku 2015. 
V tomto oznámení sa navrhuje spolo čný prístup EÚ k uvedeným otázkam. Preto sa v ňom 
najprv vymedzujú hlavné celosvetové výz vy a príležitosti a následne sa vyhodnocujú 
výsledky dosiahnuté v rámci programu odstra ňovania chudoby vo svete, ako aj skúsenosti 
s plnením miléniových rozvojových cie ľov a vyty čujú sa jednak niektoré k ľúčové kroky 
smerom k trvalo udržate ľnému rozvoju, ktoré sa dohodli na  konferencii Rio+20, ako aj 
kľúčové opatrenia. Následne sa v ňom opisujú aj výzvy a aspekty budúceho rámca, ktorý sa 
môže opiera ť o skúsenosti s plnením miléniových rozvojových cie ľov a o prácu vykonávanú 
v nadväznosti na konferenciu Rio+20, a najmä vypracovávanie cie ľov v oblasti trvalo 
udržateľného rozvoja, a uvádza sa v ňom, ako ich možno spolo čne zahrnú ť do príslušných 
procesov OSN.  
Na základe týchto úvah sa v oznámení navrhujú zásady, ktorými by sa mal riadi ť všeobecný 
rámec na obdobie po roku 2015, ktorý by umožnil reagova ť koherentným a všestranným 
spôsobom na celosvetové výzvy, a kými sú odstránenie chudoby a zabezpe čenie trvalo 
 
SK 3   SK udržateľného rozvoja v jeho troch dimenziách, čím by sa zabezpe čil dôstojný život pre 
všetkých do roku 2030. 
2. N OVÝ CELOSVETOVÝ KONTEXT , NOVÉ VÝZVY , NOVÉ MOŽNOSTI  
Svet prešiel za posledné roky obrovskými zmenami. Okrem in ého došlo k výrazným posunom 
v hospodárskej a politickej rovnováhe vo svete,  nárastu celosvetového obchodu, zmene klímy 
a vyčerpávaniu prírodných zdrojov, technol ogickej zmene, hospodárskej a finan čnej kríze, 
zvýšeniu spotreby potravín a kolísavosti ich cie n, zvýšeniu spotreby energie, zmene 
a migrácii populácie, násiliu a ozbrojeným kon fliktom, prírodným katastrofám, katastrofám 
zavineným ľuďmi a k prehlbovaniu nerovností. Na svet ovej scéne sa objavili noví aktéri 
vrátane súkromných a iných mimovládnych aktérov.  
Hoci väčšina celosvetového HDP pripadá na rozvinuté krajiny a rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, 
hlavnou hnacou silou celosvetového rastu sa stal i rýchlo sa rozvíjajúce krajiny a už majú 
významný vplyv na svetové hospodárstvo. Trendy nazna čujú, že v tejto rovnováhe by ešte 
malo dôjs ť k ďalším posunom. Celosvetový hospodársky rast by mali v roku 2025 generova ť 
predovšetkým rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, pri čom podľa očakávaní bude viac ako polovica 
celosvetového rastu pripada ť na šesť krajín.  
Miera nezamestnanosti zostáva aj na ďalej celosvetovým problémom. Približne 200 miliónov 
ľudí je bez práce a z toho 75 miliónov sú mladí ľudia. Miera ú časti žien na trhu práce zostáva 
často nízka, zatia ľ čo sociálne služby sú aj na ďalej obmedzené. Okrem toho približne 621 
miliónov mladých ľudí na celom svete nechodí do škol y ani na odbornú pr ípravu, nie je 
zamestnaných a ani neh ľadá prácu, takže im hrozí trvalé vylú čenie z pracovného trhu. 
Nelegálna práca a základy pre dôstojnú prácu vr átane práva na prácu a sociálny dialóg 
predstavujú problém v mnohých krajinách. Vä čšina chudobných ľudí v rozvojových krajinách 
pôsobí v drobnom po ľnohospodárstve alebo je samostatne zárobkovo činná. Mnohí chudobní 
ľudia v týchto krajinách  pracujú v nebezpe čných podmienkach a bez t oho, aby boli chránené 
ich základné práva. Iba 20 % sv etovej populácie má prístup k prim eranej sociálnej ochrane.  
Zároveň sa takmer všade vo svete prehlbujú nerovnosti v rámci samotných krajín. Vä čšina 
chudobných ľudí dnes žije v krajinách so stredne vysokými príjmami aj napriek rýchlemu 
rastu týchto krajín. Odstránenie chudoby v ta kýchto krajinách preto predstavuje jednu 
z hlavných výziev. Z dlhodobých prognóz však vyplýva, že v roku 2050 by sa mala chudoba 
opäť sústrediť v najchudobnejších a najnes tabilnejších krajinách. 
Viac ako 1,5 miliardy ľudí žije v krajinách pozna čených násilným konfliktom. Násilie ni čí 
životy a zdroje obživy a jeho obe ťami sú často ženy a zranite ľné osoby, ako napríklad deti 
a osoby so zdravotným postihnutím. Rozd iel medzi nestabilnými krajinami pozna čenými 
násilím a inými rozvojovými krajinami sa preh lbuje. V apríli 2011 sa ani jednej nestabilnej 
alebo konfliktom pozna čenej krajine s nízkymi príjmami nepodarilo dosiahnu ť niektorý 
z miléniových rozvojových cie ľov a očakáva sa, že splni ť niektorý z týchto cie ľov do roku 
2015 sa podarí iba nieko ľkým z nich. Snaha o odstránenie chudoby a zabezpe čenie trvalo 
udržateľného rozvoja je v sú časnosti brzdená nedostato čnou správou vecí verejných vrátane 
chýbajúcej demokracie, neexistencie  právneho štátu a nedodržiavania ľudských práv.  
Navyše existuje všeobecná zhoda ná zorov a potvrdzujú to i presved čivé vedecké dôkazy, že 
využívanie prírodných zdrojov trvalo neudržate ľným spôsobom predstavuje jednu 
z najväčších dlhodobých hrozieb pre ľudstvo. Vplyvy degradácie životného prostredia 
a zmeny klímy poci ťujeme už dnes a hrozí, že znehodnotia aj ve ľkú časť výsledkov 
dosiahnutých v boji proti odstráneniu chudoby a povedú tak k prírodným katastrofám. Zatia ľ 
sa nám nedarí udrža ť nárast teploty pod 2 °C v por ovnaní s preindustriálnym obdobím, čo je 
prahová teplota, nad ktorou hrozí ove ľa väčšie riziko, že dôjde ku kata strofálnym vplyvom na 
 
SK 4   SK prírodné zdroje, čo by viedlo aj k ohrozeniu po ľnohospodárstva, dodávok potravín a vody, 
ako aj výsledkov rozvoja dosiahnutých za posledné  roky. Výzva na celosvetovej úrovni bude 
spočívať v prispôsobovaní sa uvedeným vplyvom a v ich zmier ňovaní, napríklad aj 
prostredníctvom znižovania emisií skleníkových plynov.  
Už dnes má zmena klímy, vy čerpávanie prírodných zdrojov a degradácia ekosystému 
podstatný vplyv na zdroje obživy. Pr ejavuje sa napríklad zvýšeným po čtom a intenzitou 
prírodných katastrof a vy čerpávaním prírodného kapitálu a in fraštruktúry. Prírodné katastrofy 
spôsobili od roku 1992 škody vo výške 750 miliárd EUR a usmrtili 1,3 milióna ľudí. Vplyvy 
trvalo neudržate ľných modelov sú časného hospodárskeho rozvoj a možno ešte stále do ve ľkej 
miery pripisova ť rozvinutým krajinám a čoraz viac aj rýchlo sa rozvíjajúcim krajinám, zatia ľ 
čo dosah na chudobnejšie krajiny je neúmerne vyšší, pri čom majú najmenej zdrojov na boj 
proti týmto negatívnym vplyvom1. Tieto krajiny sú okrem toho často mimoriadne závislé od 
prírodných zdrojov, najmä ich sektory po ľnohospodárstva, lesného hospo dárstva, energetiky a 
cestovného ruchu, takže sú o to viac zranite ľné voči degradácii a vy čerpávaniu zdrojov.  
Rozvoj a rast síce prispievajú k prosperite ľudí a ich dobrým životným podmienkam, ale 
zároveň sú aj zdrojom problémov v oblasti životného prostr edia, ako je napríklad 
vyčerpávanie zdrojov a zne čisťovanie, ktoré sa časom pravdepodobne ešte vyostria. Tieto 
negatívne vplyvy prevažne spôsobuje 5,7 miliardy ľudí, ktorí nežijú  v extrémnej chudobe 
spôsobenej nízkymi príjmami, čo sa prejavuje výrazným ra stom celosvetového dopytu 
a spotreby a dodato čným tlakom na prírodné zdroje. Pret o je nevyhnutné, aby sme smerovali 
k inkluzívnemu ekologickému hospodárs tvu prostredníctvom trvalo udržate ľných modelov 
spotreby a výroby a efektívneho využívania zdrojov, a najmä nízkoemisných energetických 
systémov.  
V snahe uspokoji ť rastúci dopyt sa celosvetová po ľnohospodárska produkcia bude musie ť 
podľa odhadov zvýši ť v roku 2050 o 60 % v porovnaní s úrov ňami z roku 2005, čím sa zvýši 
tlak na už aj tak vzácne prírodné zdroje, najmä pôdy, lesy, vody a oceány. Zárove ň však 
existujú náznaky, že takmer s polovicou celos vetovej produkcie potra vín sa plytvá. Vzh ľadom 
na urbanizáciu a rast populácie by sa mala spotreba vody zvýši ť do roku 2025 o 50 %. V tom 
čase bude zhruba 5,5 miliardy ľudí, t. j. dve tretiny odhado vanej celosvetovej populácie, ži ť 
v oblastiach, ktoré budú trpie ť miernym až vážnym nedostatkom vody.  
Tieto budúce výzvy je potrebné vníma ť v kontexte demografických trendov: predpokladá sa, 
že celosvetová populácia narastie v roku 2050 na viac ako 9 miliárd ľudí, pričom populácia 
v subsaharskej Afrike bude viac ako dvojná sobná. V Afrike a Ázii sa bude v roku 2050 
sústreďovať takmer 80 % celosvetovej populácie. Zvyšovanie priemerného veku na 
celosvetovej úrovni sa pravdepodobne na jviac prejaví v rozvojových krajinách, čo bude ma ť 
negatívne dôsledky na zdravotné služby, dôchodky i da ňové príjmy. 
Práve na tomto pozadí sa budú prijíma ť opatrenia nadväzujúce na konferenciu Rio+20 
a uskutoční sa osobitné podujatie zamerané sa pr eskúmanie miléniových rozvojových cie ľov. 
Musíme ma ť na pamäti, že uvedené výzvy sú navzájom prepojené a vyžadujú si koherentný 
a komplexný prístup, ktorý by mal by ť prínosný aj pre ostatné medzinárodné procesy, ako sú 
rokovania o klíme a biodiverzite. 
                                                 
1 V najmenej rozvinutých krajinách žije viac ako 880 miliónov ľudí (asi 12 % svetovej populácie), ale 
pripadajú na ne menej ako 2 % celosvetového HDP. 
 
SK 5   SK 3. V YUŽITIE VÝSLEDKOV MILÉNIOVÝCH ROZVOJOVÝCH CIE ĽOV A  KONFERENCIE 
RIO+20   
3.1. Hodnotenie plnenia m iléniových rozvojových cie ľov  
E Ú  j e  a j  n a ďalej odhodlaná urobi ť všetko pre to, aby prispela k dosiahnutiu miléniových 
rozvojových cie ľov do roku 2015 v súlade so svojou rámcovou politikou vymedzenou 
v programe zmien2 a Európskom konsenze o rozvoji3. 
Miléniové rozvojové ciele sú  konkretizáciou základnej celo svetovej dohody o odstránení 
chudoby a podporovaní ľudského rozvoja. Tieto ci ele sa v poslednom desa ťročí osvedčili ako 
cenné nástroje na zvyšovanie povedomia verejnosti, posil ňovanie politickej vôle 
a mobilizovanie zdrojov na odstránenie chudoby. Doteraz sa dosiahli pozoruhodné výsledky:  
• Podľa údajov Svetovej banky podiel ľudí žijúcich z menej ako 1,25 USD na de ň (ceny 
z roku 2005) sa znížil z úrovne 43 % v r oku 1990 na 22 % v roku 2008. Predpokladá sa, 
že cieľ sledujúci zníženie podielu ľudí žijúcich v extrémne j chudobe na polovicu bol 
dosiahnutý v roku 2010. 
• Cieľ sledujúci zníženie podielu obyvate ľstva bez prístupu k bezpe čnej pitnej vode na 
polovicu bol celosvetovo dosiahnutý v roku 2010, pri čom v období rokov 1990 až 2010 
viac ako dve miliardy ľudí získali prístup k bezpe čnej pitnej vode. 
• Počet žiakov zapísaných do základných škôl na celosvetovej úrovni sa zvýšil v priemere 
na 89 %, pri čom v súčasnosti je pravdepodobnos ť zápisu diev čat takmer rovnako vysoká 
ako pri chlapcoch. 
• Pravdepodobnos ť úmrtia detí na choroby alebo podvýživu sa podstatne znížila. 
• Výskyt infekcie HIV vo svete na ďalej klesá a prístup k antiretrovirálnym liekom sa 
podstatne zlepšil. 
Celosvetové partnerstvo pre rozvoj doplnilo ús ilie jednotlivých krajín pri plnení miléniových 
rozvojových cie ľov. Od roku 2000 sa celosvetová ro čná oficiálna rozvojová pomoc zvýšila 
takmer o 70 % na 96 miliárd EUR a podiel of iciálnej rozvojovej pomoci smerujúcej do 
najmenej rozvinutých krajín sa viac a ko zdvojnásobil. EÚ je spolu so svojimi členskými 
štátmi najvä čším darcom. Každoro čne spolo čne poskytnú 53 miliárd EUR oficiálnej 
rozvojovej pomoci (2011), resp ektíve viac ako polovicu celos vetovej rozvojovej pomoci. 
Zavedenie zásad a cie ľov zameraných na ú činnosť pomoci a rozvoja zárove ň prispelo 
k zlepšeniu ú činkov oficiálnej rozvojovej pomoci. Neoby čajný nárast obchodu bol hlavným 
faktorom pokroku: v rokoch 2000 až 2009 vývozy z rozvojových krajín vzrástli o 80 % oproti 
40 % nárastu celosvetového obchodu. EÚ je najvä čším obchodným partnerom rozvojových 
krajín a má vedúce postavenie v ude ľovaní bezcolného a bezkvótové ho prístupu pre všetky 
výrobky z najmenej rozvinutých krajín v rámci in iciatívy „Všetko okrem zbraní“. Takisto aj 
výskum financovaný Európskou úniou, napríklad pr ostredníctvom partnerstva európskych a 
rozvojových krajín v oblasti klinických test ov, prispel k dosiahnutiu miléniových rozvojových 
cieľov. 
Ťažkosti s plnením miléniových rozvojových cie ľov však pretrvávajú a zaostáva najmä 
subsaharská Afrika. 1,3 miliardy ľudí vo svete ešte stále žijú v extrémnej chudobe v dôsledku 
nízkych príjmov. Viac ako 850 miliónov ľudí trpí hladom. Pribli žne 61 miliónov detí ešte 
stále nechodí do školy. Ženy sú aj na ďalej diskriminované a sú vystavené vážnym 
zdravotným rizikám, najmä pokia ľ ide o zdravie matiek a sexuálne a reproduk čné zdravie žien 
a s tým súvisiace práva. Jedna tretina všetkých žien je po čas svojho života obe ťou násilia, čo 
                                                 
2 KOM(2011) 637 v kone čnom znení. 
3 2006/C 46/01 
 
SK 6   SK bráni snahám o dosiahnutie miléniových rozvojových cie ľov. Podľa odhadov 2,5 miliardy 
ľudí nemá prístup k dôstojným hygienickým zariadeniam a 780 miliónov ľudí ešte stále nemá 
prístup k čistej a bezpe čnej pitnej vode. 7 miliónov ľudí s HIV/AIDS ešte stále nemá prístup k 
liečbe. Svet ešte z ďaleka nedosiahol cie ľ plnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práce 
pre všetkých. Iba 20 % svetovej populácie má príst up k primeranej sociálnej ochrane. Trvalo 
neudržate ľné využívanie a riadenie obmedzených zdrojov planéty ohr ozuje životy a dobré 
životné podmienky budúcich generácií.  
Úspechy sú navyše rozložené nerovnomerne nielen medzi jednotlivými krajinami – pri čom 
výrazný nedostatok pokroku pri dosahova ní miléniových rozvojových cie ľov možno 
pozorovať najmä v nestabilných a konfliktom pozna čeným krajinách – ale aj v rámci  
jednotlivých krajín vrátane tých, ktoré už disponujú prostriedkami na to, aby svojmu 
obyvateľstvu ponúkli lepší život a lepšiu budúcnos ť.  
Celková situácia – najmä s prihliadnutím na technologický a ekonomický pokrok, ktorý 
dosiahli mnohé rýchlo sa rozvíjajúce kr ajiny a rozvojové krajiny od vypracovania 
miléniových rozvojových cie ľov – však nazna čuje, že nielen obmed zenie, ale dokonca i úplné 
odstránenie chudoby je na dosah  v rámci jednej generácie.  
3.2. Hlavné výsledky a záväzky konferencie Rio+20  
Na konferencii Rio+20 sa potvrdila spolo čná globálna vízia ho spodársky, sociálne 
a ekologicky udržate ľnej budúcnosti pre našu  planétu a pre sú časné i budúce generácie 
a zdôraznilo sa, že ešte treba vyrieši ť mnohé výzvy. Ú častníci konferencie Rio+20 uznali, že 
ekologické hospodárstvo v kontexte trvalo udržate ľného rozvoja a odstra ňovania chudoby 
zohráva dôležitú úlohu pr i dosahovaní trvalo udržate ľného rozvoja, za čali proces 
vypracovávania univerzálnych cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja a dohodli sa na 
prijatí opatrení v záujme dosiahnutia trvalo udržate ľného rozvoja. Tieto opatrenia budú 
nápomocné aj pri procese vypracovávania cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja a 
z dlhodobého h ľadiska prispejú aj k ich plneniu. Ú častníci konferencie Rio+20 sa dohodli aj 
na reforme inštitucionálneho rámca pre trvalo udržate ľný rozvoj, na vytvorení štruktúry, ktorá 
zabezpečí vykonávanie opatrení v nadväznosti na konferenciu, a na ďalšom vypracovávaní 
spôsobov vykonávania. Teraz je dô ležité, aby EÚ urýchlene sp lnila záväzky pr ijaté v Riu, 
aktívne sa zapojila do  týchto procesov a prijala potrebn é opatrenia v rámci EÚ aj na 
medzinárodnej úrovni. 
3.3. Vykonávanie: opatrenia na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni  
EÚ bude pokra čovať vo svojom úsilí o dosiahnutie trvalo udržate ľného rozvoja, a to aj 
prostredníctvom plnenia záväz kov prijatých na konferenci i Rio+20 pomocou viacerých 
všeobecných politík, a najmä prostredníctvom svojej všeobecnej stratégie na zabezpe čenie 
inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu – Európa  2020. Táto stratégia sa okrem 
iného vz ťahuje na efektívne využívanie zdroj ov, nízkouhlíkové hospodárstvo, výskum 
a inovácie, zamestnanos ť, sociálne za členenie a mládež. Vykonávani e stratégie Európa 2020, 
ktorá sa opiera o integra čný prístup zavedený stratégi ou EÚ pre trvalo udržate ľný rozvoj, ako 
aj jej pravidelné preskúmavanie by mali prispie ť k väčšej koherentnosti, presadzovaniu 
a integrácii troch dimenzií trvalo udržate ľného rozvoja v rámci všetkých politík EÚ. Ciele v 
oblasti trvalo udržate ľného rozvoja sa budú realizova ť prostredníctvom súboru 
pripravovaných k ľúčových politík vrátane reformy spolo čnej poľnohospodárskej politiky 
a spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, nadchádzajúceho 7. environmentálneho 
akčného programu, iniciatívy Inovácia v Únii, pr ogramu Horizont 2020 a balíka opatrení pre 
sociálne investície.  
 
SK 7   SK EÚ sa sústavne zapája do rozvojovej spolupráce s cie ľom prispie ť k úplnému plneniu 
miléniových rozvojových cie ľov. Prostredníctvom svojej externej činnosti, a najmä 
prostredníctvom vykonávania pr ogramu zmien bude EÚ aj na ďalej podporova ť napredovanie 
smerom k dosiahnutiu milé niových rozvojových cie ľov a trvalo udržate ľného rozvoja 
v rozvojových krajinách s osob itným dôrazom na najmenej rozv inuté krajiny a krajiny, ktoré 
sú v najvä čšej núdzi. Zárove ň je nutné podniknú ť celý rad opatrení s cie ľom prispie ť 
k plneniu záväzkov prijatých na konferencii Rio+20.  
Hlavné činnosti, ktoré v sú časnosti vykonáva EÚ s cie ľom plniť záväzky prijaté na 
konferencii Rio+20, sú zhrnuté v prílohe I.  
3.4. Inštitucionálny rámec pre trvalo udržate ľný rozvoj a spôsoby vykonávania 
Na konferencii Rio+20 sa za čal proces posil ňovania inštitucionálneh o rámca pre trvalo 
udržateľný rozvoj vrátane posilnenia úlohy Va lného zhromaždenia OSN (VZ OSN) 
a Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC). Dô ležitým rozhodnutím bolo zriadenie fóra na 
vysokej politickej úrovni pre trvalo udržate ľný rozvoj, ktorý nahradí Komisiu OSN pre trvalo 
udržateľný rozvoj. Fórum na vysokej politickej úrovni bude sledova ť a posudzova ť pokrok 
dosiahnutý pri vykonávaní záverov konferenci e Rio+20 a okrem toho má za úlohu posil ňovať 
vzájomné prepojenie medzi vedeckou a politickou sférou, čo bude ma ť rozhodujúci význam 
z hľadiska plnenia cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja. Fórum by malo by ť priamo 
prepojené s Hospodárskou a sociálnou radou, ktorá v sú časnosti prechádza reformou, a malo 
by pravidelne pracova ť na vyššej politickej úrovni (VZ OSN).  Tieto väzby ponúkajú 
príležitosť na posilnenie koherentnos ti s prebiehajúcou prácou na  preskúmavaní miléniových 
rozvojových cie ľov a diskusiami o rozvoji po roku 2015.  
Ďalším dôležitým výsledkom konferenci e Rio+20 bolo rozhodnutie posilni ť a zmodernizova ť 
program OSN pre životné prostredie (UNE P), a najmä rozhodnutie o univerzálnom členstve 
v správnej rade programu. To sa teraz potvr dilo rozhodnutím o novom inštitucionálnom 
usporiadaní pre program UNEP na poslednom  zasadnutí jeho správnej rady. Rozhodnutie 
vytvoriť zhromaždenie v rámci OSN pre otázky ži votného prostredia je dôležitý krok vpred, 
ktorý je v súlade so snahou EÚ premeni ť UNEP v dlhodobejšom horizonte na agentúru OSN. 
EÚ bude zohráva ť aktívnu úlohu pri zavádzaní tohto zrev idovaného inštitucionálneho rámca. 
Zabezpečenie náležitej ú časti EÚ vo fóre na vysokej politickej úrovni, ako aj 
v zreformovanom programe OSN pre ži votné prostredie bude prioritou. 
Na konferencii Rio+20 sa takisto rozhodlo, že sa budú podporova ť čisté a ekologické 
technológie a že sa zriadi medziv ládny výbor expertov, ktorý bude pracova ť na možnostiach 
stratégie financovania trvalo udržate ľného rozvoja. Výbor musí zabezpe čiť koherentnos ť 
a koordináciu a zabráni ť duplicite úsilia pri financovaní rozvojového procesu. EÚ sa bude 
zúčastňovať na tomto procese v súlade s nižšie opísaným všeobecným prístupom k 
financovaniu a ostatným spôsobom vykonávania.  
3.5. Verejné konzultácie 
Komisia zorganizovala viaceré verejné konz ultácie a dialógy o budú cich vyhliadkach na 
odstránenie chudoby a trvalo udržate ľný rozvoj. Tieto konzultácie poslúžili ako východisko 
pre viaceré aspekty návrhov obsia hnutých v tomto oznámení. Preh ľad týchto konzultácií je 
uvedený v prílohe II. Komisia bude pokra čovať v aktívnom dialógu o všetkých týchto 
otázkach so všetkými zainteresovanými stranami a ob čianskou spolo čnosťou. 
 
SK 8   SK 4. Z AČLENENIE TRVALO UDRŽATE ĽNÉHO ROZVOJA A ODSTRÁNENIA CHUDOBY DO 
VŠEOBECNÉHO RÁMCA NA OBDOBIE PO ROKU 2015   
Na medzinárodnej úrovni aj v OSN sa ve ľká časť prác na odstra ňovaní chudoby a trvalo 
udržateľnom rozvoji vykonávala v rámci rozli čných skupín a v dvoch oddelených líniách, 
pričom jedna vyplynula z Miléniovej deklarácie a druhá zo série samitov OSN o trvalo 
udržateľnom rozvoji. V skuto čnosti mali obe tieto línie vždy spolo čné prvky; napríklad, 
miléniové rozvojové ciele riešia otázky životné ho prostredia prostred níctvom 7. miléniového 
rozvojového cie ľa a odstránenie chudoby sa vždy považovalo za prioritný cie ľ trvalo 
udržateľného rozvoja.  
V snahe ú činne riešiť problémy odstránenia chudoby a trvalo udržate ľného rozvoja ako jednu 
hlavnú a prepojenú celosvetovú výzvu je nu tné, aby sa preskúmavanie miléniových 
rozvojových cie ľov a vypracovávanie cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja spojili do 
jedného všeobecného rámca so spolo čnými prioritnými výzvami a cie ľmi tak, aby sa 
zabezpečil dôstojný život pre všetkých do roku 2030 a aby sa svetu ponúkla trvalo udržate ľná 
budúcnos ť.  
Na jeseň roku 2013 sa bude kona ť osobitné podujatie OSN, na ktorom sa bude hodnoti ť úsilie 
vyvinuté smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cie ľov, bude sa diskutova ť 
o možnostiach urýchlenia pokroku do roku 2015 a za čne sa výmena názor ov o tom, ako by sa 
mohlo pokra čovať po roku 2015, ktorý je cie ľovým rokom pre splnenie miléniových 
rozvojových cie ľov. Na svojom prvom zasadnutí v septembri 2013 sa fórum na vysokej 
politickej úrovni, ktoré bolo zriadené na konferencii Ri o+20, bude okrem iného zaobera ť 
skúmaním plnenia záväzkov, ktoré boli prijaté v júni 2012 na konferenci i Rio+20. Bude nutné 
napredova ť aj v rámci otvorenej pracovnej skup iny pre ciele v obl asti trvalo udržate ľného 
rozvoja, ktorá bola zriadená v Riu. Všet ky tieto podnety poskytnú základ pre dohodu o 
všeobecnom rámci na obdobie po roku 2015. 
V záujme ďalšieho rozširovania úvah o cie ľoch bude EÚ pokra čovať v otvorenom dialógu so 
všetkými príslušnými zainteresovan ými stranami. EÚ tak bude môc ť aktívne prispie ť k práci 
otvorenej pracovnej skupiny pre ci ele v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja, ktorá bude 
predklada ť odporúčania opatrení na valnom zhromaždení OSN.  
V tomto oddiele sa opisujú poznatky získ ané pri preskúmavaní miléniových rozvojových 
cieľov a vypracovávaní cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja, ako aj k ľúčové prvky 
vyplývajúce z týchto dvoch činností. Ďalej sa v ňom stručne uvádza, akým spôsobom ich 
možno prakticky zhrnú ť do príslušných procesov OSN. Násl edne sa na tomto základe uvádza 
v poslednom oddiele zhrnutie k ľúčových zásad, ktorými sa riadi všeobecný rámec.  
4.1. Prioritné prvky všeobecného rámca  
Opierajúc sa o skúsenosti s plnením miléniových rozvojových cie ľov, ako aj o práce v oblasti 
trvalo udržate ľného rozvoja vyplývajúce z konferencie Rio+20 a berúc do úvahy sú časné 
trendy sa EÚ domnieva, že pre všeobecný rámec na obdobie po roku 2015 možno stanovi ť 
viacero výziev. 
Medzi globálnou udržate ľnosťou životného prostredia a ods tránením chudoby existuje 
zásadná súvislos ť. Odstráni ť chudobu a zabezpe čiť dôstojný život pre všetkých nebude možné 
bez toho, aby sa zárove ň nevyriešila otázka globálnej udržate ľnosti životného prostredia. 
Zmena klímy, prírodné katastrofy, strata bi odiverzity a degradácia oceánov, sladkovodných 
zdrojov a pôdy má mimoriadne nega tívny vplyv na najchudobnejších obyvate ľov sveta. Aby 
bolo možné tieto otázky rieši ť, všeobecný rámec musí pôsobi ť ako katalyzátor na dobrú 
správu vecí verejných, transparentnos ť, sociálnu súdržnos ť a posilňovanie postavenia žien vo 
 
SK 9   SK všetkých krajinách i na medzinárodnej úrovni, pri čom všetky tieto prvky sú nevyhnutné 
z hľadiska trvalo udržate ľného rozvoja a odstránenia chudoby.  
Ako sa dohodlo v závere čnom dokumente na konferencii Ri o+20, ciele v oblasti trvalo 
udržateľného rozvoja by sa mali da ť všeobecne uplat ňovať na všetky krajiny, pri čom by mali 
zohľadňovať rozdielnu situáciu, možnosti a úrove ň rozvoja v jednotlivých krajinách 
a rešpektova ť vnútroštátne politiky a priority, mali by obsahova ť tri rozmery trvalo 
udržateľného rozvoja, mali by by ť akčné, stručné a ľahko sprostredkovate ľné a ich po čet by 
mal byť obmedzený. V návrhoch EÚ predložených po čas prípravnej fázy konferencie Rio+20 
sa uvádzalo, že ciele by mali by ť zamerané aj na zdroje, ktoré tvoria verejné statky a základné 
„piliere života“, ako sú napríkla d energia, voda, potravinová bezpe čnosť, oceány, trvalo 
udržateľná spotreba a výroba , ako aj sociálne za členenie a dôstojná robota. Ciele by mali by ť 
zároveň v súlade aj s existujúcimi medzinárodnými dohodami, napríklad s cie ľmi v oblasti 
zmeny klímy a biodiverzity, ako aj minimálnymi úrov ňami sociálnej ochrany.   
Mali by by ť zamerané na tri všeobecn é ciele trvalo udržate ľného rozvoja: odstránenie 
chudoby, zmenu trvalo neudržate ľných modelov spotreby a výr oby a ochranu a riadenie 
prírodných zdrojov, na ktorých sto jí hospodársky a sociálny rozvoj. 
Ciele na obdobie po roku 2015 musia by ť dlhodobé a musia sa snaži ť o vymedzenie hnacích 
síl pre dosiahnutie trvalo udržate ľnej budúcnosti: vychádzajúc zo spolo čnej vízie do roku 
2050 by ciele a úlohy mali by ť zamerané na časový horizont do roku 2030. 
Keďže všeobecným cie ľom rámca by malo by ť odstránenie chudoby a trvalo udržate ľný 
rozvoj, prioritné výzvy musia zoh ľadňovať obe vyššie uvedené perspektívy. Vzh ľadom na 
uvedené dôvody by sa rámec mohol opiera ť o viaceré hlavné  prvky: zabezpe čenie základnej 
životnej úrovne, podporovanie hybných s íl inkluzívneho a trvalo udržate ľného rastu, ako aj 
zabezpečenie trvalo udržate ľného riadenia prírodných zdrojov za sú časného podporovania 
rovnosti, rovnoprávnosti a spravodlivosti, mieru a bezpe čnosti. Okrem toho, hoci si riešenie 
problému ekologických možností planéty bude vyžadova ť integrované opatrenia, ktoré budú 
mať vplyv na všetky uvedené prvky, a bude sa musie ť riešiť v rámci niektorých týchto 
prvkov, bude si vyžadova ť aj samostatné špecifické opa trenia. Preto ho možno považova ť aj 
za ďalšiu prierezovú zložku integrovaného všeobecného rámca na obdobie po roku 2015.  
4.1.1. Základná životná úrove ň 
Miléniové rozvojové ciele poskytli rámec pre ľudský rozvoj tak, že stanovili ciele, ako 
napríklad minimálny príjem, odstránen ie hladu, úplnú a produktívnu zamestnanos ť, dôstojnú 
prácu pre všetkých, prístup k základnému vzdelaniu, prístup k základným zdravotným 
službám a prístup k vode a hygienickým zariadeniam, pri čom všetky vymenované ciele tvoria 
samotný základ pre dôstojný život.  
Je potrebné dokon čiť aktivity za čaté v rámci sú časných miléniových rozvojových cie ľov, 
zaplniť medzery a pou čiť sa. Musíme napríklad vyrieši ť širšie problémy v oblasti vzdelávania 
a zdravotnej starostlivosti a za členiť sociálnu ochranu. Súhrnné pr iemery zakryli vnútroštátne 
rozdiely spôsobené extrémnou chudobou, ge ografickou polohou alebo marginalizáciou. Od 
čisto kvantitatívnych cie ľov musíme prejs ť k riešeniu kvality, napr íklad v oblasti vzdelávania 
a zdravia. Musí existova ť prah, pod ktorým by sa najneskôr do roku 2030 nemal ocitnú ť 
žiadny muž, žena či dieťa: mali by existova ť normy, na základe ktorých by každý ob čan mal 
mať možnosť brať na zodpovednos ť svoju vládu. Mali by sme sa zamera ť na zlepšenie 
postavenia ľudí, aby boli schopní dosta ť sa z chudoby vlastnými silami. Ciele zamerané na 
stimulovanie opatrení na dosiahnutie k ľúčových noriem v oblasti vzdelávania, výživy, čistej 
vody a čistého vzduchu pomôžu odstráni ť hlad a zlepši ť potravinovú bezpe čnosť, zdravie 
a dobré životné podmienky. Ciele by mali stimulova ť aj opatrenia na dosiahnutie produktívnej 
 
SK 10   SK zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých vrátane mladých ľudí, žien a osôb so 
zdravotným postihnutím, v závislosti od úrovne rozvoja jednotlivých krajín. Na rozdiel od 
existujúcich miléni ových rozvojových cie ľov by sa mali tieto ciele uplat ňovať na každú 
krajinu. Nemalo by ís ť iba o globálne ciele bez toho, aby jednotlivé krajiny niesli akúko ľvek 
zodpovednos ť. Každá krajina je zodpovedná za zabezpe čenie pokroku smerom k dosiahnutiu 
medzinárodne dohodnutých cie ľov. 
4.1.2. Hnacie sily inkluzívneho a trvalo udržate ľného rastu 
Verejné konzultácie Komisie, ako aj skús enosti krajín, ktorým sa podarilo dosta ť z chudoby, 
dokazujú, akú dôležitú úlohu zohrávajú k ľúčové hnacie sily inkluzívneho a trvalo 
udržateľného rastu, najmä pri poskytovaní hlavných služieb ľudského rozvoja a rastu 
a vytváraní rastu a dôstojných pracovných mies t. O štrukturálnu transformáciu by sa mali 
snažiť všetky krajiny bez oh ľadu na fázu ich rozvoja, ab y sa umožnilo zavedenie trhovo 
orientovaných, otvorených hospodárstiev, kt oré podporujú inkluzí vny a trvalo udržate ľný rast, 
zlepšujú výrobné kapacity, podporujú rozvoj súkromného se ktora, invest ície a tvorbu 
bohatstva, podporujú prechod na inkluzívne ekologické hospodárstvo a zabezpe čujú, aby 
dosiahnuté výhody mohli využíva ť všetci. Ciele by prispeli k vytváraniu príležitostí na 
inkluzívnejší a trvalo udržate ľnejší rast opierajúc sa aj o iné ukazovatele ako iba HDP. Mnohé 
krajiny by ich mohli využi ť na to, aby zamerali svoje úsilie na sociálnu súdržnos ť, ako aj na 
trvalo udržate ľnejšie po ľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a akvakultúru s cie ľom 
dosiahnuť lepšiu výživu, prekona ť problém nedostatku vody a zabráni ť plytvaniu 
potravinami. Iné krajiny by mohli dosiahnu ť výrobu s efektívnejším využívaním zdrojov, 
pričom by šetrili vodou a obmedzovali, resp. recyklovali odpad. Cie ľ, ktorý by spo číval 
v smerovaní k trvalo udržate ľným, odolným mestám, by prispel k zlepšeniu kvality ovzdušia, 
vody, energie, dostupnej infraštruktúry, bývania a dopravy, čo by prinieslo riešenia, ktoré 
súvisia so zamestnanos ťou, zdravím, hospodárskym rozvojom a riešia aj otázku adaptácie na 
zmenu klímy, predchádzania katastrofám a pripravenosti na katastrofy. Ďalšími dôležitými 
hnacími silami sú trvalo udržate ľná energia, veda a technika, telekomunika čné služby, 
finančné služby a infraštruktúra, ktoré napríklad u ľahčujú prístup k trhu, ako aj migráciu a 
mobilnosť. Všetky tieto aspekty si vyžadujú priaznivé a stabilné prostredie pre rozvoj 
obchodu, podnikania, inovácií a pr oduktívnej zamestnanosti. 
Hospodárska transformácia je nevyhnutná a zárove ň predstavuje aj obrovskú výzvu: nové 
investície si budú vyžadova ť miliardy4. Skúsenosti krajín, ktoré dosiahli ve ľký pokrok pri 
poskytovaní týchto služieb svojim ob čanom, a nedávne celosvetové  iniciatívy, ako napríklad 
trvalo udržate ľná energia pre všetkých a podpora výživy, preukázali, že takýto prístup môže 
priniesť sľubné výsledky, ke ďže urýchľuje rast a investície.  
4.1.3. Trvalo udržate ľné riadenie prírodných zdrojov 
Trvalo udržate ľné riadenie a využívanie prírodnýc h zdrojov je nevyhnutné na podporu 
hospodárskeho rastu a zamestnanosti, najmä v sektoroch primárne j výroby, ako napr. 
poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a lesné hospodá rstvo, alebo v sektoroch služieb ako 
cestovný ruch. 70 % chudobnej popul ácie vo svete žije vo vidieckyc h oblastiach a jej prežitie 
a dobré životné podmienky priamo závisia od biodive rzity a ekosystémových služieb, takže je 
citlivejšia na nedostatok a ri ziká súvisiace so zmenou klím y. Dobré spravovanie prírodných 
                                                 
4 Napríklad Medzinárodná agentúra pre energiu odhaduje, že ak chceme zabezpe čiť trvalo udržate ľné 
energetické služby pre všetkých do roku 2030, pri vývoji za nezmenených okolností bude potrebné investova ť približne ďalších 30 miliárd EUR ro čne. FAO odhaduje, že ak chceme dosiahnu ť svet bez 
hladu do roku 2025, na po ľnohospodárstvo a záchranné siete budeme musie ť vynaloži ť viac než 50 
miliárd USD ro čne dodato čných verejných výdavkov. 
 
SK 11   SK zdrojov založené na transparentnosti, zodpove dnosti a dobrej správe vecí verejných je 
nevyhnutné pre odstránenie chudoby a trvalo udržate ľný rozvoj smerom k inkluzívnemu 
ekologickému hospodárstvu. Treba prija ť opatrenia na propagáciu podávania správ podnikov 
o trvalej udržate ľnosti, ktoré budú nabáda ť celý rad podnikov k tomu, aby sa zapojili do 
zodpovedných postupov. Ciele zamerané na dosiahnutie  sveta bez degradác ie pôdy by prispeli 
k hospodárskemu rastu, ochrane biodiverzity, trvalo udržate ľnému obhospodarovaniu lesov, 
zmierneniu zmeny klímy, adaptácii na zmenu klímy a potravinovej bezpe čnosti a zárove ň by 
zlepšili kvalitu pôdy, obmedzili eróziu, zvýšili odolnos ť voči prírodným rizikám a zamedzili 
zaberaniu pôdy. Vzh ľadom na celosvetový význam oceánov by sa ciele zamerané na ochranu 
a obnovu zdravia oceánov a morských ekosystémov v záujme trvalo udržate ľných zdrojov 
obživy mali uplat ňovať všeobecne, pri čom by mali prispie ť k dosiahnutiu trvalej 
udržateľnosti populácií rýb aj v záujme  potravinovej bezpe čnosti a obmedzi ť značné riziká, 
ako napr. morský odpad. S cie ľom riešiť tieto výzvy by mala každá krajina riadi ť smerovanie 
k trvalo udržate ľnému riadeniu prírodných zdrojov a vytvori ť otvorené a transparentné 
štruktúry riadenia, aby sa zabezpe čilo, že tieto zdroje sa budú využíva ť v prospech jej 
občanov spravodlivým a trvalo udržate ľným spôsobom. 
To si vyžaduje, aby každá krajina zabezpe čila, že sa budú zdroje využíva ť spôsobom šetrným 
voči životnému prostrediu, a pokia ľ ide o zdroje, ako napríklad pôda, lesy, rieky a oceány, že 
ich budú môc ť využívať aj budúce generácie. Rovnako aj využívanie obmedzených zdrojov, 
ako napríklad minerálov a podzemných vôd, sa musí vykonáva ť inkluzívnym a zodpovedným 
spôsobom, ktorý zaru čí maximálny úžitok pre spolo čnosť z hľadiska spôsobu, akým sa s nimi 
obchoduje, miery ich vy čerpávania a využitia vzniknutého príjm u. Postupné rušenie dotácií na 
využívanie obmedzených zdrojov, ako sú fosílne palivá, je k ľúčovým nákladovo efektívnym 
opatrením, ktoré podporuje efektívnos ť využívania zdrojov. Štáty by mali zintenzívni ť svoju 
spoluprácu pri riadení spolo čných zdrojov (ako sú napríkla d populácie rýb a morská 
biodiverzita) v oblastiach mimo  vnútroštátnej jurisdikcie. 
Bude potrebné prija ť aj integrovaný prístup s cie ľom zabezpe čiť, aby riešenia problému 
obmedzenosti zdrojov v jedne j oblasti neprinášali dodato čné obmedzenia v inej oblasti. 
Budúci program by mal zaväzova ť všetky krajiny k tomu, aby po čas nadchádzajúcich 
desaťročí riadili a využívali svoje prírodné zdroje trvalo udržate ľným spôsobom, a mal by 
zahŕňať aj také otázky, akými sú transparentnos ť, maximalizácia príjmov, ochrana 
vlastníckych práv, odolnos ť5, a to aj vo či prírodným katastrofám, a ochrana životného 
prostredia. Svetové spolo čenstvo musí vyvíja ť toto úsilie spolo čne. Najmä súkromné a 
verejné spolo čnosti musia na seba prevzia ť zodpovednos ť a musia dodržiava ť vysoké normy 
transparentnosti a dobrej sprá vy vecí verejných. Nízkouhlíkov é hospodárstvo a hospodárstvo 
efektívne využívajúce zdro je si takisto bude vyžadova ť opatrenia a odbornú prípravu 
zameranú na potrebné osobitné zru čnosti. 
4.1.4. Rovnoprávnos ť, rovnosť a spravodlivos ť 
Ciele týkajúce sa dobrý ch životných podmienok ľudí a dôstojnosti pre všetkých sú zakotvené 
vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a Miléniovej deklar ácii, v ktorých sa výslovne 
uznáva aj spojenie medzi ľudskými právami, dobrou správou vecí verejných a trvalo 
udržateľným rozvojom. Tieto skuto čnosti, ako aj záväzok dodržiava ť spoločné základné 
hodnoty boli opätovne potvrdené na sa mite o miléniových rozvojových cie ľoch v roku 2010 
a na konferencii Rio+20 v roku 2012. 
Dôležitos ť spravodlivosti, rovnosti, ľudských práv, demokracie a ostatných aspektov dobrej 
správy vecí verejných z ďaleka presahuje ich vplyv na pokrok pri plnení rozvojových cie ľov 
                                                 
5 KOM(2012)586: Prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti: Pou čenie z kríz v oblasti potravinovej bezpe čnosti 
 
SK 12   SK v oblasti príjmu, vzdelávania, zdravia a osta tných základných potrieb. Zohrávajú dôležitú 
úlohu vo všetkých krajinách. Nedávne udalosti v severnej Afrike a na Blízkom východe 
poukázali na význam inkluzívnych politických systémov, spravodlivosti a zamestnanosti, 
najmä v prípade mladých ľudí, a vyzdvihli, že pokrok pri plnení miléniových rozvojových 
cieľov je síce podstatný, avšak nesta čí. Správa vecí verejných zostáva aj v nasledujúcich 
rokoch celosvetovou výzvou. 
Je dôležité, aby nový všeobecný rámec na obdobie po roku 2015 zah ŕňal všetky tieto výzvy. 
Úloha žien je mimori adne dôležitá pre uvo ľnenie potenciálu trvalo udržate ľného rozvoja, 
a preto je potrebné odstráni ť všetky formy prekážok rovnakej ú časti mužov a žien. Rámec by 
mal klásť osobitný dôraz na prechod k prístupu k rozvoju založenému na právach, na 
odstraňovanie nerovností, ako aj na podpor u a ochranu práv žien a diev čat, rodovú rovnos ť, 
transparentnos ť a boj proti korupcii. Mal by zah ŕňať aj základné otázky týkajúce sa 
rovnoprávnosti. Aby sa mohla vyrieši ť táto výzva, ciele by mali stimulova ť opatrenia 
nevyhnutné na zabezpe čenie toho, aby mohlo viac osôb využíva ť základný súbor sociálnych 
záruk a aby sa zlepšilo ich uplat ňovanie. 
4.1.5. Mier a bezpe čnosť 
V prípade fyzického nebezpe čenstva, vysokej miery nerovnos ti, problémov v oblasti správy 
vecí verejných a nízkej alebo neexistu júcej inštitucionálnej kapacity, je ve ľmi zložité 
dosiahnuť trvalo udržate ľný pokrok v oblasti k ľúčových referen čných ukazovate ľov 
miléniových rozvojových cie ľov, ako sú chudoba, zdravie, vz delávanie alebo hygienické 
zariadenia. Preto je nevyhnutné rieši ť prvotné prí činy tejto situácie a prija ť náležité 
preventívne opatrenia. 
Tento program sa však nevz ťahuje iba na nestabilné štáty, pretože aj mnohé iné krajiny čelia 
problémom súvisiacim s neistotou a násilím. Nezákonné obchodovanie, nadnárodný 
terorizmus, zlo činecké siete a násilie gangov ohrozujú bezpe čnosť občanov a znižujú tak 
šance na dôstojný život, pri čom ženy a deti sú zvláš ť ohrozené. 
Pri riešení otázky mieru a bezpe čnosti v kontexte všeobecného rámca na obdobie po roku 
2015 by sa malo vychádza ť z prác, ktoré už boli vykonané v Pusane v novembri 2011 medzi 
niektorými nestabilnými štátmi a krajinami OECD, EÚ, OSN a rozvojovými bankami. Malo 
by sa vychádza ť z Novej dohody pre angažovanie sa v nestabilných štátoch, v ktorej sa 
stanovil dohodnutý súbor cie ľov zameraných na konsolidovanie mieru a budovanie štátu. 
5. N A CESTE K VŠEOBECNÉMU RÁMCU NA OBDOBIE PO ROKU 2015   
5.1. Spojenie dvoch línií s cie ľom riešiť budúce výzvy 
Odstránenie chudoby a zabezpe čenie toho, aby prosperita a dobré životné podmienky boli 
trvalo udržate ľné, zostávajú aj na ďalej najnaliehavejšími výzvami budúcnosti. Ich úspešné 
riešenie si vyžaduje, aby sa riešili spolo čne prostredníctvom všeob ecného rámca, ktorý bude 
univerzálny a priamo uplatnite ľný na všetky krajiny a sú časne bude zoh ľadňovať skutočnosť, 
že jednotlivé krajiny sú pozna čené týmito problémami v rôznej miere, takže ich opatrenia 
a príspevok ku globálnym cie ľom sa budú líši ť. Hoci sa mnohé krajiny budú postupne 
dostávať z extrémnej chudoby, na boj proti chudobe sa bude musie ť klásť veľký dôraz, aby 
nedošlo k obratu. Trvalo neudržate ľné modely sú časného hospodárskeho rozvoja, ktoré majú 
negatívny vplyv na životné prostredie  a prírodné zdroje, sú stále do zna čnej miery ur čované 
rozvinutými krajinami a čoraz viac aj rýchlo sa rozv íjajúcimi krajinami, zatia ľ čo najmenej 
rozvinuté krajiny takisto poci ťujú tieto negatívne vplyvy. Sociálne vylú čenie a nerovnos ť, 
nezamestnanos ť, neisté zamestnanie a nedostatok soci álnej ochrany majú takisto priamy 
vplyv na chudobu a trvalo udržate ľný rozvoj. 
 
SK 13   SK Miléniová deklarácia, ktorá zost áva stále platná, by mala usmer ňovať vypracovávanie 
budúceho rámca. Opierajúc sa o opatrenia vykonávané v nadväz nosti na konferenciu Rio+20, 
preskúmavanie miléniových rozvojových cie ľov a ostatné príslušné medzinárodné procesy by 
sa v budúcom všeobecnom rámci mala vytý čiť cesta smerom k odstráneniu chudoby 
a dosiahnutiu prosperity a dobrých životných po dmienok pre všetkých, s dôrazom na hlavné 
hnacie sily inkluzívne ho a trvalo udržate ľného rastu v rámci ekologických možností planéty. 
Tento rámec by mal preto spája ť tri dimenzie trvalo udržate ľného rozvoja: ekonomickú, 
sociálnu a environmentálnu a mal by bra ť na zodpovednos ť všetky krajiny. 
Hlavným cie ľom tohto nového všeobecného rámca by malo by ť zabezpečenie toho, aby sa do 
roku 2030 koncepcia „dôstojného života pre všetkých“ uplat ňovala bez výnimky na každého. 
To si vyžaduje, aby sa potreba  odstránenia chudoby riešila sú časne s otázkou univerzálnej 
vízie trvalo udržate ľného rozvoja nevyhnutnej na zabezpe čenie prosperity pre sú časné 
a budúce generácie. 
Vo vyššie uvedených oddieloch sa opisuje, ako by vzájomne prepojené procesy na úrovni 
OSN mali prispie ť k spoločnému všeobecnému rámcu, ktorý je nevyhnutný, pokia ľ má byť 
splnený cie ľ zabezpečenia „dôstojného život a pre všetkých“. Kone čný výsledok by sa mal 
zakladať na výsledkoch konštruktívnej interakcie so všetkými zú častnenými stranami a 
medzinárodnými partnermi. EÚ sa však domnieva, že už dnes možno identifikova ť množstvo 
všeobecných zásad, ktoré by mali by ť všeobecne prijate ľné. 
5.2. Zásady všeobecného rámca na obdobie po roku 2015 
Komisia navrhuje, aby EÚ sle dovala nasledujúce zásady vo svojich diskusiách o rámci na 
obdobie po roku 2015: 
5.2.1. Rozsah pôsobnosti 
Rámec by mal by ť univerzálny z h ľadiska ambícií i pôsobnosti, pri čom jeho ciele by sa mali 
uplatňovať na všetky krajiny, mal by sa vz ťahovať na celé ľudstvo, mal by sa zameriava ť na 
odstránenie chudoby vo všetkých jej dimenziách bez oh ľadu na to, kde sa vyskytuje, a 
podporova ť prosperitu a dobré ži votné podmienky všetkých ľudí v rámci ekologických 
možností planéty. 
• Rámec by mal zah ŕňať tri rozmery trvalo udržate ľného rozvoja – hospodársky, sociálny 
a environmentálny, pri čom by mal zoh ľadňovať získané poznatky z preskúmavania 
miléniových rozvojových cie ľov a opiera ť sa o práce na stanovovaní cie ľov v oblasti 
trvalo udržate ľného rozvoja zameraných na odstránenie chudoby a trvalo udržate ľný 
rozvoj. Ciele by mali stanovova ť minimálny prah životne j úrovne, pod ktorým by sa 
najneskôr do roku 2030 nemala ocitnú ť žiadna osoba, a mali by usmer ňovať vývoj 
smerom k prosperite a dobrým životným podmienkam v rámci ekologických možností 
planéty. 
• Rámec by mal zoh ľadňovať, že chudobu, prosperitu a dobré životné podmienky nemožno 
posudzova ť iba z finan čného hľadiska, pretože sú viacro zmerné a odrážajú schopnos ť ľudí 
rásť a rozvíjať sa. 
• Rámec by mal integrovaným spôsobom zah ŕňať: 
• základný ľudský rozvoj (založený na aktualiz ovaných existujúci ch miléniových 
rozvojových cie ľoch a zoh ľadňujúci aj otázky, ako je napr íklad sociálna ochrana), 
• hnacie sily trvalo udržate ľného a inkluzívneho rastu a rozvoja, ktoré sú nevyhnutné 
z hľadiska štrukturálnej transformácie hos podárstva, ktorá je nutná na zabezpe čenie 
tvorby produktívnych kapacít a zamestnanosti a zabezpe čenie prechodu na inkluzívne 
ekologické hospodárstvo schopné rieši ť výzvy súvisiace so zmenou klímy, a 
 
SK 14   SK • trvalo udržate ľné riadenie prírodných zdrojov. 
• Rámec by sa mal zaobera ť aj spravodlivos ťou, rovnos ťou a rovnoprávnos ťou, pričom by 
mal zahŕňať aj otázky týkajúce sa ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu, ako 
aj posilnenia postavenia žien a rodovej r ovnosti, ktoré nie sú rozhodujúce iba z h ľadiska 
inkluzívneho a trvalo udržate ľného rozvoja, ale aj ako hodnoty. Rámec by mal rieši ť aj 
otázku mieru a bezpe čnosti, pri čom by mal nadväzova ť na doterajšie práce v oblasti 
konsolidovania mieru a budovania štátu. 
5.2.2. Povaha cie ľov a ich po čet 
• Počet cieľov by mal by ť obmedzený a ciele by sa mali uplat ňovať všeobecne na všetky 
krajiny, avšak zárove ň by mali zoh ľadňovať rôzne kontexty. S cie ľom zabezpe čiť 
zodpovednos ť a relevantnos ť by ciele mali by ť prispôsobené a funk čné na vnútroštátnej 
úrovni. Osobitná pozornos ť by sa mala venova ť potrebám nestabilných štátov. 
• Ciele by mali by ť vypracované takým spôsobom, aby zoh ľadňovali vedecké a výskumné 
výsledky, a súvisiace úlohy a ukazovatele by mali by ť merateľné. 
5.2.3. Transparentnos ť, vykonávanie a zodpovednos ť 
• Zodpovednos ť za dosiahnutie želaných výsledkov nesú v prvom rade jednotlivé krajiny. 
Je nutné, aby sa zmobilizovali všetky zdro je: vnútroštátne a medzinárodné, súkromné 
i verejné. Financovanie a iné spôsoby vykonávania by sa mali rieši ť komplexným 
a integrovaným spôsobom, ke ďže potenciálne zdroje na vyko návanie rôznych globálnych 
cieľov sú rovnaké. 
• Tento rámec by sa mal vypracova ť a vykonáva ť v úzkej spolupráci so zainteresovanými 
stranami z ob čianskej spolo čnosti vrátane súkromného sektora. 
• Mal by sa stanovi ť harmonogram pre za čatie činnosti na všetkých úrovniach v záujme 
dosiahnutia cie ľov. Harmonogram by mal siaha ť do roku 2050, pri čom splnenie cie ľov a 
úloh by malo by ť stanovené do roku 2030. 
• Rámec by mal by ť založený jednak na individuálne j zodpovednosti, ktorú musia nies ť 
jednotlivé krajiny za prijímanie opatrení, ako aj na partnerstve medzi všetkými krajinami 
a zainteresovanými stranami. Ciele by mali poskytova ť stimuly pre spoluprácu 
a partnerstvo medzi vládami, ob čianskou spolo čnosťou vrátane súkromného sektora 
a medzinárodnou komunitou všeobecne. Všetky krajiny by mali prispie ť spravodlivým 
dielom k dosiahnutiu cie ľov. Ciele by mali vies ť k väčšej zodpovednosti. 
• Rozvoj rámca by mal by ť sprevádzaný úsilím o zlepšenie koherentnosti na inštitucionálnej 
úrovni. 
• S cieľom umožni ť dobré monitorovanie pokroku by sa mala posilni ť štatistická základ ňa. 
5.2.4. Koherentnos ť  
• Rámec by mal by ť v súlade s existujúcimi medzinárodne dohodnutými cie ľmi a úlohami, 
napríklad v oblasti zmeny klímy, biodive rzity, obmedzovania rizika katastrofy 
a minimálnej sociálnej ochrany. 
5.3. Vykonávanie rámca: zodpovednos ť krajín a ich súvisiace povinnosti 
Zodpovednos ť za vykonávanie budúceho rámca nesie každá krajina zvláš ť a do jeho 
vykonávania sú zapojené všetky príslušné zainteres ované strany vrátane sociálnych partnerov. 
Hlavné hnacie sily rozvoja majú v prvom rade vnútroštá tny charakter. Ide najmä 
o demokratickos ť vlády, právny štát, stabilnos ť politických inštitúc ií, zdravé politiky, 
transparentnos ť verejných financií a boj proti podvodo m a korupcii. Mobilizácia domácich 
zdrojov, právne a da ňové predpisy a inštitúcie podporuj úce rozvoj súkromného sektora, 
investície, tvorba dôstojných pracovných miest a konkurencieschopnos ť vývozu sú 
 
SK 15   SK nevyhnutné na to, aby boli stanovené ciele dosiahnute ľné pre všetky kraji ny. V tejto súvislosti 
sú nevyhnutné vnútroštátne reformy, aby sa zabezpe čil trvalo udržate ľný hospodársky rast 
a jeho účinné fungovanie v záujme odstránenia c hudoby, obmedzenia rozdielov a dosiahnutia 
lepších životných podmienok pre všetkých. Platí to pre všetky krajiny bez oh ľadu na úrove ň 
ich rozvoja. 
EÚ si je však vedomá, že niektoré krajiny budú aj na ďalej potrebova ť podporu vrátane 
rozvojovej pomoci. V tomto kontexte sa ešte len vyvíjajú ú činnejšie a efektívnejšie metódy 
investovania rozvojovej pomoci, ktoré zabezpe čujú, aby pomoc urých ľovala rozvoj 
a mobilizovala investície, okrem iného aj prostredníctvom inovatívnych finan čných zdrojov, 
nástrojov a mechanizmov, ako napríklad miešan é financovanie. Tento aktualizovaný prístup 
sa prijal v EÚ pod názvom „program zmien“ . Spolupráca medzi južnými krajinami môže 
podstatne prispie ť k formovaniu výsledkov globálneho rozvoja. Zásady globálneho 
partnerstva pre efektívn y rozvoj spolupráce, ktoré boli doh odnuté na fóre na vysokej úrovni 
pre účinnosť pomoci v Pusane v roku 2011, by sa mali uplat ňovať všeobecne. 
Významnú úlohu pri odstra ňovaní chudoby a dosahova ní trvalo udržate ľného rozvoja zohráva 
okrem pomoci aj súdržnos ť politík v záujme rozvoja. V budúcom rámci by sa preto mala 
týmto politikám venova ť náležitá pozornos ť. Napríklad v mnohých rozvojových krajinách 
príjmy z obchodu výrazne narástli a môžu by ť použité na boj proti chudobe. Tento trend by 
mal pokra čovať v mnohých rozvojových krajinách a je  mimoriadne výrazný v subsaharskej 
Afrike. 
Aby bol všeobecný rámec dosiahnute ľný, malo by ho sprevádza ť úsilie o zabezpe čenie toho, 
aby boli všetky  zdroje účinne mobilizované a zhodnotené, spolu so záväzkom všetkých krajín, 
že budú uplat ňovať ucelený prístup k týmto zdrojom a koherentné a vhodné politiky. Ciele 
a úlohy prispejú k stimulácii investícií v súkromnom sektore. Všetky krajiny by mali 
predklada ť správu o pokroku dosiahnutom  pri plnení budúcich cie ľov otvoreným 
a transparentným spôsobom. 
EÚ by mala podporova ť ucelený a integrovaný prístup k prostriedkom vykonávania vrátane 
otázok financovania na celosvetovej úrovni. V sú časnosti prebiehajú r okovania o financovaní 
v oblasti klímy, biodiverzity, rozvoja a trvalo udržate ľného rozvoja na rozli čných fórach, hoci 
potenciálne finan čné zdroje sú totožné. Je nutné zabezpe čiť koherentnos ť a koordináciu a 
vyhnúť sa zdvojeniu úsilia, pokia ľ ide o financovanie rozvojové ho procesu. Komisia plánuje 
predložiť v polovici roka 2013 oznáme nie, v ktorom navrhne integrovaný prístup EÚ 
k financovaniu a iným prostriedkom vykoná vania súvisiacim s rôznymi celosvetovými 
procesmi. 
6. ĎALŠIE KROKY  
EÚ sa musí plne angažova ť v pripravovaných medzinárodných procesoch prostredníctvom 
koherentných a koordinovaných príspevkov v OSN a na iných príslušných fórach. 
V tejto súvislosti by po prijatí tohto oznámenia mala na jar 2013 nasledova ť diskusia s Radou 
a Parlamentom v záujme vypracovania spolo čného prístupu EÚ v ďalších fázach 
prebiehajúcich procesov, ktorý by mal: 
• zabezpečiť komplexnú nadväznos ť na konferenciu Rio+20 a usmer ňovať pozíciu EÚ v 
otvorenej pracovnej skupine OSN pr e ciele v oblast i trvalo udržate ľného rozvoja, ktorá 
bude pravidelne informova ť Valné zhromaždenie OSN, a 
• prispieť k príprave osobitného podujatia Va lného zhromaždenia OSN o miléniových 
rozvojových cie ľoch na jese ň 2013 vrátane správy generálneho tajomníka OSN a skupiny 
 
SK 16   SK odborníkov na vysokej úrovni OSN o programe na obdobie po roku 2015, ako aj prvého 
stretnutia tejto skupiny. 
EÚ by mala podporova ť smerovanie k všeobecnému rámcu na obdobie po roku 2015. 
Diskusie na základe vyššie uve dených smerovaní by mali umožni ť EÚ, aby zaujala spolo čnú 
pozíciu k spôsobu, akým by sa postup preskúmavania cie ľov v oblasti trvalo udržate ľného 
rozvoja a postup preskúmavani a miléniových rozvojových cie ľov mohli čo najlepšie priblíži ť 
a spojiť do jedného postupu s cie ľom dosiahnu ť lepší ucelený rámec. V tejto súvislosti by sa 
EÚ mala takisto aktívne snaži ť o konštruktívny dialóg so všetkými partnermi a 
zainteresovanými stranami s cie ľom vytvori ť spoločné základy, napríklad aj prostredníctvom 
politického dialógu s tretími krajinami. 
 
SK 17   SK PRÍLOHA I  
Hlavné sú časné a plánované opatrenia v EÚ a na medzinárodnej úrovni, ktoré 
prispievajú k plneniu záväzkov prijatých na konferencii Rio+20  
Oblasť EÚ Medzinárodná komunita  
Voda a hygiena  Efektívnejšie využívanie vody 
a zvyšovanie kvality vody 
prostredníctvom plánu EÚ na ochranu 
vodných zdrojov  Opatrenia prijímané v súlade s programom zmien a medzinárodnými 
záväzkami, zamerané na zlepšenie 
prístupu k pitnej vode a hygienickým zariadeniam, zvýšenie kvality vody 
a obmedzovanie zne čistenia, ako aj na 
uľahčovanie politického dialógu pri 
spoločnom využívaní vodných zdrojov 
a vykonávanie činností v súvislosti 
s vodou v záujme hospodárskeho 
a trvalo udržate ľného rastu
 
Energia, klíma 
 Zlepšovanie ú činnosti a podielu 
obnoviteľných zdrojov energie 
a znižovanie emisií skleníkových 
plynov prostredníctvom:  
– klimaticko-energetického balíka 
a plánu prechodu na nízkouhlíkové 
hospodárstvo v roku 2050,  
– politiky v oblasti klímy a energetiky 
do roku 2030, 
– smernice o energetickej ú činnosti, 
– pripravovaných návrhov právnych 
predpisov týkajúcich sa emisií z áut 
a dodávkových vozidiel, ako aj 
znižovania fluórovaných skleníkových plynov. 
 Podporovanie medzinárodných 
opatrení v oblasti klímy prostredníctvom Durbanskej platformy 
a Rámcového dohovoru Organizácie 
Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC)
 
Medzinárodné partnerstvo v oblasti zmierňovania vplyvov a iniciatívy 
v oblasti medzinárodnej spolupráce
. 
IRENA: celosvetové využívanie 
energie z obnovite ľných zdrojov  
GEEREF: Fond globálnej energetickej 
účinnosti a obnovite ľnej energie  
Globálna aliancia proti zmene klímy 
(GCCA) 
Iniciatíva „Udržate ľná energia pre 
všetkých“ (SE4ALL)  
Nástroj AKT-EÚ pre energetiku 
a program spolupráce medzi Afrikou 
a EÚ v oblasti obnovite ľných zdrojov 
energie (RECP)  
Biodiverzita, lesy, pôdy 
 
 Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do 
roku 2020, práce na oce ňovaní 
biodiverzity a ekosystémových službách  
Akčný plán pre lesy; preskúmanie 
stratégie lesného hospodárstva 
 
Príprava oznámenia o pôde ako zdroji  
Digitálne stredisko pre monitorovanie chránených oblastí ako sú časť 
globálneho systému systémov 
pozorovania Zeme (GEOSS) 
 
 Strategický plán Dohovoru 
o biologickej diverzite a 20 cie ľov 
z Aichi 
Podporovanie štúdie TEEB (ekonómia 
ekosystémov a biodiverzity) 
a partnerstva WAVES (vykazovanie bohatstva a oce ňovanie 
ekosystémových služieb) 
Vykonávanie tematického programu 
pre životné prostredie a prírodné zdroje 
(ENRTP)  
Rozšírenie a vykonávanie programu 
zameraného na vynútite ľnosť práva, 
správu a obchod v lesnom 
 
SK 18   SK hospodárstve (FLEGT) a prispievanie 
k programu UN-REDD+  
Prípadné vypracovanie protokolu na základe UNCCD, v ktorom by sa EÚ vyhlásila za dotknutú stranu. 
Svetové partnerstvo pre pôdu (s FAO)
 
Vyhotovenie nového svetového atlasu 
dezertifikácie v spolupráci s UNEP  
Oceány  Rámec námornej stratégie; Integrovaná 
námorná politika, morský odpad 
a odpad z plastov   
Spoločná politika v oblasti rybného 
hospodárstva: maximálny udržate ľný 
výnos, vedecky podložené plány 
riadenia, odhodené úlovky.  
Pozorovanie a modelovanie morských 
a pobrežných ekosystémov  Regionálne morské dohovory  
Vykonávacia dohoda UNCLOS 
v záujme ochrany a trvalo udržate ľného 
využívania morskej biodiverzity 
v oblastiach mimo vnútroštátnej jurisdikcie 
Nezákonný, nenahlásený 
a neregulovaný rybolov  
Opatrenia nadväzujúce na záväzok 
týkajúci sa morského odpadu prijatý 
v Honolulu
 
Odpad, chemické látky  Plán efektívneho využívania zdrojov a právne predpisy EÚ o odpade, 
vykonávanie nariadenia REACH
 Šírenie medzinárodných politík 
týkajúcich sa odpadu (WEEE, RoHs)  
Vykonávanie Bazilejského, 
Štokholmského a Rotterdamského dohovoru a SAICM (Strategický 
prístup k medzinárodnému riadeniu 
chemikálií)  
Potraviny, výživa, poľnohospodárstvo 
 Príprava oznámenia o trvalej 
udržateľnosti výroby potravín  
Vykonávanie smernice o trhoch 
s finančnými nástrojmi (MiFID) 
a smernice o zneužívaní trhu (MAD) 
Návrhy na reformu spolo čnej 
poľnohospodárskej politiky vrátane 
podpory trvalo udržate ľnej 
poľnohospodárskej výroby, otázky 
výrobnej kapacity a zmeny klímy. 
Európske partnerstvo v oblasti inovácií
„Poľnohospodárska produktivita a 
udržateľnosť“
 
Označovanie ekologických potravín  Prispievanie do informa čnému systému 
o poľnohospodárskych trhoch (AMIS)  
Vykonávanie projektu MARS 
(monitorovanie po ľnohospodárskych 
zdrojov) a iniciatívy GEO-GLAM 
(pozorovanie Zeme) 
Vykonávanie dobrovo ľných usmernení 
o zodpovednom riadení pôdy a rybného 
a lesného hospodárstva  
Tematický program potravinovej 
bezpečnosti EÚ (FSTP)  
Uplatňovanie budúceho vykonávacieho 
plánu EÚ na podporu potravinovej a 
výživovej bezpe čnosti prostredníctvom 
opatrení EÚ: plnenie záväzkov  
Príprava oznámenia o výžive 
Príprava ak čného plánu pre odolnos ť 
Posilnenie opatrení zameraných na 
výživu (SUN); Nová aliancia pre 
potravinovú a výživovú bezpe čnosť 
Vykonávanie dohovoru o potravinovej 
pomoci  
 
SK 19   SK Dane, subvencie  Vykonávanie príslušných opatrení na 
základe plánu efektívneho využívania 
zdrojov  Pokračovanie reformy subvencií 
prostredníctvom skupiny G20  
Čistý priemysel a 
vykazovanie d ĺžky 
životného cyklu 
 Vykonávanie priemyselnej politiky EÚ 
do roku 2020: čisté technológie, 
ekologické hospodárstvo  
Príprava oznámenia o jednotnom trhu 
pre ekologické výrobky 
Európska databáza údajov o životnom 
cykle  Medzinárodná sie ť údajov o životnom 
cykle (ILCD)  
 
Trvalo udržate ľná 
spotreba a výroba a 
zelené verejné obstarávanie Zrevidovaná smernica o obstarávaní, 
vrátane zeleného verejného 
obstarávania 
Prijatie európskeho aktu o prístupnosti  Prispievanie k iniciatíve UNEP 
v oblasti trvalo udržate ľného verejného 
obstarávanie  
 
Prispievanie k vykonávaniu 10-ro čného 
rámcového programu pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu 
 
Odolnosť   Vykonávanie oznámenia EÚ o prístupe 
k odolnosti: pou čenie z potravinových 
kríz a plánovaný ak čný plán  
Vykonávanie iniciatív SHARE a AGIR 
Podporovanie odolnosti na 
medzinárodných fórach a ako témy v 
rámci partnerstiev s organizáciami ako FAO, IFAD a WFP, UNISDR, Svetová 
banka a organizáciami ob čianskej 
spoločnosti  
 
Riadenie rizík 
súvisiacich s katastrofami 
 
 
 Vykonávanie rámca EÚ na 
predchádzanie katastrofám  
Začlenenie riadenia rizika katastrof 
(prevencia, pripravenos ť a reakcia) 
hodnotenie rizika katastrof do plánovania na úrovni EÚ a ČŠ 
 
Európsky systém varovania pred 
povodňami a Európske stredisko pre 
monitorovanie sucha  
 
Podporovanie opatrení na ochranu pred 
katastrofami vo finan čných nástrojoch 
EÚ Vykonávanie ak čného rámca z Hyogo 
a vypracovanie nadväzujúceho rámca pre znižovanie rizika katastrof na 
obdobie po roku 2015 
Dôraz na hlavné priority stanovené vo 
vykonávacom pláne EÚ na znižovanie 
rizika katastrof 
Podporovanie medzinárodných 
iniciatív, ako napríklad globálneho 
nástroja na znižovanie rizika katastrof 
riadeného Svetovou bankou (GFDRR)  
 
   
Mestá, cestovný ruch, 
doprava 
 Posilnenie trvalej udržate ľnosti miest 
EÚ ako sú časť 7. rámcového programu  
Vykonávanie opatrení na podporu 
trvalo udržate ľného a dostupného 
cestovného ruchu Podporovanie trvalo udržate ľných, 
odolných a prístupných miest  
 
SK 20   SK Bezpečnosť na cestách v EÚ, smernica 
o ekologických palivách, podpora 
dostupnej, trvalo udržate ľnej dopravy  
Plná a produktívna 
zamestnanos ť a 
dôstojná práca 
 
 Európa 2020: usmernenia o 
zamestnanosti, spolo čné správy o 
zamestnanosti, vnútroštátne reformné 
programy, balík opatrení pre 
zamestnanos ť mladých ľudí, prieskum 
zamestnanosti a vývoja sociálnej 
situácie v Európe  Podporovanie medzinárodných 
pracovných noriem prostredníctvom medzinárodných organizácií (najmä 
MOP) v rámci bilaterálnych vz ťahov 
EÚ, ako aj prostredníctvom politík rozvoja a obchodných politík  
Prijímanie opatrení nadväzujúcich na 
rezolúciu prijatú na medzinárodnej 
konferencii práce a na stratégiu 
skupiny G20 pre zamestnanos ť 
mladých ľudí  
Vykonávanie tematického programu 
„Investovanie do ľudí“; súčinnosť s 
príslušnými tematickými programami 
EÚ, ako sú napríklad „Neštátni aktéri v 
oblasti rozvoja“, „Migrácia a azyl“ a „Demokratizácia a ľudské práva“
 
Sociálna ochrana, 
sociálne za členenie a 
odstránenie chudoby 
 
 Podporovanie znižovania chudoby, 
sociálneho za členenia a ú činnejších 
sociálnych politík prostredníctvom stratégie Európa 2020 
Pomoc členským štátom pri 
štrukturálnych reformách 
prostredníctvom balíka opatrení pre sociálne investície 
 
Európska platforma proti chudobe a 
sociálnemu vylú čeniu:  európsky rámec 
pre sociálnu a územnú súdržnos ť  
 
Európska stratégia pre oblas ť 
zdravotného postihnutia na roky 2010 
až 2020  
 Podporovanie sociálnej ochrany 
vrátane minimálnej sociálnej ochrany a 
vykonávanie odporú čaní prijatých 
MOP v súlade s plánmi a politikami 
partnerských krajín 
Podporovanie sociálnej ochrany 
vrátane minima sociálnej ochrany, ak 
je to potrebné, v rámci bilaterálnych 
vzťahov s partnerskými krajinami, na 
medzinárodných fórach (MOP, OECD, 
G20 a ASEM) a v rámci rozvojovej 
spolupráce. 
Vykonávanie opatrení uvedených 
v oznámení o sociálnej ochrane v rámci rozvojovej spolupráce Európskej únie 
Začleňovanie práv detí a pôvodných 
obyvateľov, sociálneho za členenia a 
práv osôb so zdravotným postihnutím 
do rozvojových politík EÚ 
Vykonávanie Dohovoru OSN o 
právach osôb so zdravotným 
postihnutím 
 
Sociálna zodpovednos ť 
podnikov 
 Vykonávanie opatrení v oblasti 
sociálnej zodpovednosti podnikov  Prispievanie k medzinárodným usmerňovacím dokumentom 
o sociálnej zodpovednosti pre podniky 
a MSP (vrátane MOP, OECD), ako aj 
k usmerneniam OSN
 
Zdravie  Stratégia EÚ v oblasti zdravia  
Európske ukazovatele verejného 
zdravia  
Oznámenie o boji proti HIV/AIDS v 
Európskej únii a v susedných krajinách  Vykonávanie oznámenia o úlohe EÚ v oblasti celosvetového zdravia 
Posilňovanie systémov zdravotníctva, 
zlepšovanie zdravotnej bezpe čnosti a 
politickej súdržnosti pomocou 
geografických nástrojov a tematických 
 
SK 21   SK programov v záujme dosiahnutia 
lepších výsledkov v oblasti zdravia a 
zníženia nerovností v oblasti zdravia.  
Podporovanie Globálneho fondu pre 
boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, 
Aliancie GAVI a Globálneho programu 
na podporu bezpe čnosti produktov pre 
reprodukčné zdravie  
Európske stredisko pre monitorovanie 
zdravotníckych systémov  
Vypracovanie ukazovate ľov dobrých 
životných podmienok ako sú časť 
stratégie v oblasti zdravia do roku 2020  
Vzdelávanie 
 Strategický rámec pre európsku 
spoluprácu v oblasti vzdelávania a 
odbornej prípravy  
Vzdelávanie a odborná príprava v 
rámci stratégie Európa 2020.  
Európska spolupráca v oblasti školstva 
v 21. storo čí Podporovanie kvalitného vzdelávania 
pre všetkých prostredníctvom 
geografických a tematických programov Komisie  
Vykonávanie medzinárodných 
programov Komisie pre spoluprácu v oblasti vyššieho vzdelávania 
a odbornej prípravy 
Podporovanie globálnych iniciatív, ako 
napríklad Globálne partnerstvo v 
oblasti vzdelávania, ako aj politických 
dialógov, ako napríklad Asociácia pre rozvoj vzdelávania v Afrike
 
Rodová rovnos ť a 
posilnenie postavenia 
žien  
  Zohľadňovanie rodovej rovnosti a práv 
žien v ak čnom pláne EÚ pre rodovú 
rovnosť na roky 2010 až 2015 
Prijímanie opatrení v nadväznosti na 
Pekinskú ak čnú platformu  
 Začleňovanie rodovej rovnosti a 
posilňovania postavenia žien do 
rozvojových politík EÚ; vykonávanie akčného plánu EÚ pre rodovú rovnos ť 
na roky 2010 až 2015 v oblasti 
rozvojovej spolupráce; prispievanie k 
programu OSN na zvyšovanie 
zodpovednosti v oblasti financovania rodovej rovnosti
 
Vykonávanie opatrení na posil ňovanie 
postavenia žien v hospodárstve prostredníctvom programu 
„Investovanie do ľudí“ 
Vykonávanie opatrení uvedených v 
oznámení o sociálnej ochrane v rámci 
rozvojovej spolupráce Európskej únie
 
Spravodlivos ť, ľudské 
práva, základné slobody, dobrá správa 
vecí verejných a právny 
štát 
 Charta základných práv Európskej únie 
Vykonávanie Aarhuského dohovoru  
 Vykonávanie opatrení stanovených 
v týchto oznámeniach: Podpora EÚ pre trvalo udržate ľné zmeny v 
spoločnostiach v procese 
transformácie; Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ, strategického 
rámca EÚ a ak čného plánu EÚ na 
ľudské práva a demokraciu
 
Vykonávanie programu EÚ „Neštátni 
účastníci a miestne orgány v rozvoji“ v 
rámci nástroja na financovanie 
 
SK 22   SK rozvojovej spolupráce. 
Podporovanie uplat ňovania 
Aarhuského dohovoru na finan čné 
inštitúcie, rozvojovú spoluprácu a obchodné dohody
 
Veda, technológie, 
výskum a inovácie 
 
 Vykonávanie programu Horizont 2020 
podporujúceho výskum  v rôznych 
oblastiach, ako sú voda, energetika, poľnohospodárstvo, doprava, životné 
prostredie, sociálne vedy 
Trvalo udržate ľný rozvoj bude 
všeobecným cie ľom programu 
Horizont 2020, pri čom minimálne 
60 % celkového rozpo čtu bude 
pridelených do tejto oblasti.  
Vykonávanie iniciatívy Inovácia v Únii 
a akčného plánu pre ekologické 
inovácie v rámci stratégie Európa 2020
 Posilnenie medzinárodnej spolupráce EÚ v oblasti výskumu a inovácie. 
 
Prispievanie ku globálnemu systému 
systémov pozorovania Zeme (GEOSS) 
Výskum na základe tematického 
programu potravinovej bezpe čnosti 
(2011 – 2013) a partnerstva medzi Afrikou a EÚ
 
Štatistika  
 Ďalší vývoj ukazovate ľov o HDP 
a iných ukazovate ľov, poradenstvo 
o štatistikách pre všeobecný rámec.  Spolupráca s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami pod vedením BR OSN s cie ľom zlepši ť 
meranie pokroku a zabezpe čiť 
porovnate ľnosť 
 
Obchod  
  Rokovania o ustanoveniach o obchode 
a trvalo udržate ľnom rozvoji v 
obchodných dohodách a uplat ňovanie 
týchto ustanovení; Podporovanie odstraňovania ciel a necolných 
prekážok pri obchodovaní s 
environmentálnymi tovarmi a službami na všetkých úrovniach
 
Ďalšie podporovanie iniciatívy „Všetko 
okrem zbraní“  
Ďalšie podporovanie iniciatívy „Pomoc 
obchodu“  
 
SK 23   SK PRÍLOHA II  
Verejné konzultácie 
Komisia zorganizovala verejné konzultácie6 v lete 2012. Do konzultáci í sa zapojilo približne 
120 organizácií a jednotlivcov z radov verejných orgánov a ob čianskej spolo čnosti vrátane 
súkromného sektora a akademickej obce. Z ko nzultácií vyplynul konsenzus, že miléniové 
rozvojové ciele spojili mnohých rozli čných aktérov v úsilí dosiahnu ť rovnaké rozvojové ciele 
a že miléniové rozvojové ciele sú prínosné pri zvyšovaní verejné ho povedomia, zvyšovaní 
politickej vôle a mobilizovaní zdrojov na odstránenie chudoby a sú časne sú aj ú činnými 
nástrojmi monitorovania.  
Z konzultácie vyplynuli niektoré spolo čné názory na budúce priority: 
• Zamerať sa na chudobu v rámci širšej, komplexnejšej a trvalo udržate ľnej vízie rozvoja; 
• Integrova ť tri dimenzie trvalo udržate ľného rozvoja (hospodársku, sociálnu 
a environmentálnu); 
• Zabezpečiť, aby bol proces stanovovania rá mca na obdobie po roku 2015 inkluzívny 
s vysokou ú časťou chudobných krajín a ob čianskej spolo čnosti; 
• Navrhnúť univerzálny rámec, ktorý by platil pre všetky krajiny a z ktorého by vyplývala 
zodpovednos ť pre všetkých; 
• Podporova ť hnacie sily hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest vrátane 
spolupráce so súkromným sektorom; 
• Zlepšiť financovanie rozvoja a súdržnos ť politík v záujme rozvoja. 
Komisia okrem toho za čala verejné konzultácie7 v októbri 2012 v nadväznosti na konferenciu 
Rio+20. Európsky hospodársky a sociálny výbor podpor il spätnú väzbu prostredníctvom série 
štruktúrovaných dialógov. V rámc i verejných konzultácií bolo doru čených viac ako 125 
odpovedí od jednotlivcov, verejných orgá nov, podnikov a obchodných združení, MVO, 
odborov a združení na ochranu spotrebite ľa. Na základe toho boli niektoré pripomienky 
zohľadnené. Ve ľký počet odpovedí poukazuje na problémy týkajúce sa inkluzívneho 
ekologického hospodárstva, najmä na potrebu ukazovate ľov, ktoré by sa neobmedzovali na 
HDP, zatia ľ čo iné odpovede poukázali na potrebu priaznivého obchodného prostredia, 
v ktorom by sa odstránili ekologicky škodlivé dotácie a environmentálne dane.  
Respondenti uviedli viaceré oblasti, na kt oré by sa mohli prípadne zameriava ť ciele trvalo 
udržateľného rozvoja: ú činnosť energií a ú činnosť prírodných zdrojov, odpad a chemikálie, 
biodiverzita, trvalo udržate ľná spotreba a výroba, voda a hygienické zariadenia, ochrana 
oceánov a rybného hospodárstva, trvalo udržate ľná doprava, trvalo udržate ľné 
poľnohospodárstvo, rodová rovnos ť, odstránenie chudoby, zmena klímy a adaptácia na zmenu 
klímy, zdravie a bezpe čnosť potravín. Respondenti taki sto zdôraznili dôležitos ť jasných a 
dlhodobých cie ľov založených na ex istujúcich cie ľoch a dohodách. Pokia ľ ide o vzťah medzi 
cieľmi v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja a miléniovými rozvojovými cie ľmi, dosiahol sa 
konsenzus, že by sa mal vytvori ť jeden rámec rozvoja na  obdobie po roku 2015, ktorý by 
obsahoval obe skupiny cie ľov.  
Konzultácie sa vykonali aj prostredníctvom deleg ácií EÚ v tretích krajinách. Z týchto krajín 
sa doručilo viac ako 50 odpovedí. Vä čšina krajín uviedla, že je potrebné koherentným a 
koordinovaným spôsobom spoji ť ciele v oblasti trvalo udržate ľného rozvoja a miléniové 
rozvojové ciele.  
                                                 
6 http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/towards_post-2015-development-
framework_en.htm  
7 http://ec.europa.eu/environment/consultations/rio20_en.htm  
 
SK 24   SK Súvisiace konzultácie zah ŕňajú konzultácie, ktoré sa uskuto čnili v rámci plánu pre ú činné 
využívanie zdrojov, a konzultácie o 7. environmentálnom ak čnom programe. Komisia vo 
veľkej miere zapojila ob čiansku spolo čnosť, okrem iného aj prostredníctvom verejných 
konzultácií pred konferenciou Rio+20, pri čom občianska spolo čnosť takisto poskytla dôležité 
príspevky po čas tejto konferencie.