SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Východné partnerstvo: Plán opatrení na obdobie do samitu 2013 /* JOIN/2012/013 final */





SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Východné partnerstvo: Plán opatrení na obdobie do samitu 2013 ÚVOD Spolupráca medzi EÚ a jej východoeurópskymi partnermi – Arménskou republikou, Azerbajdžanskou republikou, Bieloruskou republikou, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou – predstavuje kľúčovú súčasť vonkajších vzťahov Únie. Čím sú partnerské krajiny bližšie k EÚ, tým viac možností vzniká na posilnenie ich politických, hospodárskych a kultúrnych väzieb s Úniou, ako aj medzi nimi navzájom. Toto oznámenie má za cieľ predstaviť plán Východného partnerstva, ako bol schválený na samite Východného partnerstva, ktorý sa uskutočnil 29.-30. septembra 2011 vo Varšave[1]. Plán opatrení by mal usmerňovať opatrenia v období do budúceho samitu, ktorý sa má uskutočniť na jeseň roku 2013[2]. Zahŕňa v sebe bilaterálny aj multilaterálny rozmer Východného partnerstva a riadi sa zásadami spoločnej zodpovednosti, diferenciácie a podmienenosti. 1. KONTEXT POLITÍK 1.1. Východné partnerstvo: partnerstvo rovnoprávnych subjektov, ktoré vyznávajú spoločné hodnoty Východné partnerstvo vzniklo v roku 2009 na samite v Prahe[3] ako prejav úsilia EÚ a jej východoeurópskych partnerov o presadenie politických a hospodárskych reforiem a o pomoc krajinám z tohto regiónu priblížiť sa k EÚ. Keďže jeho základ spočíva v spoločnom záväzku k dodržiavaniu medzinárodného práva a základných hodnôt vrátane demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, ako aj trhového hospodárstva, udržateľného rozvoja a dobrej správy vecí verejných. Hoci každá z týchto krajín má s EÚ osobitný vzťah, v rámci Východného partnerstva sa EÚ a jej partneri zaviazali ďalej rozvíjať multilaterálny rozmer, ktorý spája všetky členské štáty EÚ a partnerské krajiny. Tento multilaterálny rozmer by mal posilniť a doplniť bilaterálne vzťahy, a zároveň zjednodušiť rozvoj spoločných stanovísk a činností. Druhý samit Východného partnerstva, ktorý sa uskutočnil v septembri 2011 vo Varšave, opätovne potvrdil program prijatý v Prahe a významný pokrok dosiahnutý v niekoľkých oblastiach. Účastníci samitu však zároveň konštatovali, že je potrebné zintenzívniť reformné úsilie, že pre intenzitu spolupráce bude určujúce reformné tempo a že partneri, ktorí sa budú reformám najviac venovať, budú môcť čerpať zo vzťahu s Európskou úniou najväčšie výhody. Okrem toho vyzvali k obnove záväzku k spoločným hodnotám. Najdôležitejšie je dosiahnuť zmeny priamo na mieste, vybudovať udržateľné demokratické inštitúcie, mierovo vyriešiť dlhodobé konflikty a vytvoriť solídne základy pre udržateľný a inkluzívny hospodársky rast a tvorbu pracovných miest. Pre budúce vzťahy medzi EÚ a jej východoeurópskymi partnermi je kľúčové pokračovať v úsilí o prehlbovanie a udržateľnosť demokracie. Osobitný dôraz sa kladie na potrebu zapojenia celej spoločnosti. Občianska spoločnosť je základný prvok dobre fungujúceho demokratického systému. Podpora a angažovanosť EÚ v prospech občianskej spoločnosti vo východoeurópskych krajinách sa preto významne posilňuje. Tieto aspekty sa zdôrazňujú aj v navrhovanom pláne opatrení. 1.2. Ciele Hlavným cieľom Východného partnerstva je vytvoriť potrebné podmienky na zrýchlenie politického pridružovania a prehĺbenie ekonomickej integrácie medzi EÚ a východoeurópskymi partnerskými krajinami. Samit Východného partnerstva vo Varšave potvrdil u niektorých partnerov európske ašpirácie a ich vôľu zvoliť si Európu, ako aj záväzok budovať prehĺbenú a udržateľnú demokraciu. Zdôraznil osobitnú úlohu Východného partnerstva pri podpore tých, ktorí sa snažia o zbližovanie s EÚ[4]. Východné partnerstvo sa okrem toho zameriava na podporu regionálnej spolupráce a dobré susedské vzťahy. O tieto ciele sa opiera spoločný záväzok EÚ aj jej partnerských krajín k stabilite, bezpečnosti a prosperite. Na podporu týchto súhrnných cieľov podniknú EÚ a jej východoeurópski partneri tieto kroky: · Vytvoria nové, prehĺbené zmluvné vzťahy medzi EÚ a partnerskými krajinami vo forme dohôd o pridružení, prípadne prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu (DCFTA), kde môže regulačná aproximácia slúžiť na umocnenie pozitívnych dosahov liberalizácie obchodu a investícií a viesť k zblíženiu s právnymi predpismi a normami EÚ. · Podporia mobilitu občanov a liberalizáciu vízového režimu v dobre riadenom a bezpečnom prostredí. Mobilita občanov partnerských krajín sa zvýši prostredníctvom dohôd o zjednodušení vízového režimu a readmisii, ktoré predstavujú prvý krok na ceste ku konečnému cieľu bezvízového styku. · Zintenzívnia sektorovú spoluprácu a zjednodušia účasť partnerských krajín na programoch a práci agentúr EÚ. Východné partnerstvo sa zaoberá otázkou nedokončenej transformácie. Prostredníctvom podpory reformných procesov svojim partnerom pomáha zvládnuť prechod na demokraciu a trhovú ekonomiku. 2. IMPLEMENTÁCIA NOVÉHO PRÍSTUPU Plán opatrení si kladie za cieľ preniesť do praxe zásadu obnovenej európskej susedskej politiky „viac za viac“. Čím väčší pokrok partnerská krajina dosiahne, tým viac podpory získa z EÚ. To bude znamenať viac finančných prostriedkov na sociálny a hospodársky rozvoj, širšie programy komplexného budovania inštitúcií, rozšírený prístup partnerských krajín na vnútorný trh EÚ, zvýšené financovanie investícií zo strany EÚ vrátane úverov EIB, ako aj rozpočtové granty spojené s úvermi EIB a ďalších medzinárodných finančných inštitúcií, a posilnený politický dialóg. Reformný pokrok sa bude posudzovať v ročných správach ESP pre jednotlivé krajiny. Pri posudzovaní pokroku sa budú zvažovať konkrétne kritériá, podľa ktorých možno posúdiť záväzky prijaté v existujúcich dohodách medzi EÚ a partnerskými krajinami vrátane záväzkov zahrnutých v akčných plánoch alebo programoch pridruženia ESP. EÚ bude vnímať svoje vzťahy s partnermi z holistického hľadiska, ktorého súčasťou je úsilie o elimináciu nestability a konfliktov v danom regióne. Plán opatrení podporí dodatočné financovanie v zmysle zásady „viac za viac“. Zostavuje sa nový program pod názvom EaPIC (Integrácia a spolupráca v rámci Východného partnerstva), ktorému má byť na roky 2012–2013 predbežne pridelených 130 miliónov EUR. Tieto prostriedky sa pridajú k záväzku EÚ na roky 2012–2013 pre Východné partnerstvo v hodnote 1,9 miliardy EUR. Rozpočtové prostriedky pridelené na účasť východoeurópskych partnerov v programoch spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania (Erasmus Mundus a Tempus) sa v prípade programu Erasmus zdvojnásobia a v prípade programu Tempus sa výrazne zvýšia. EaPIC sa zameria na podporu demokratickej transformácie a budovania inštitúcií, ako aj na udržateľný a inkluzívny rast a zintenzívnenie opatrení na budovanie dôvery. 3. PLÁN OPATRENÍ: DYNAMICKÝ NÁSTROJ NA MONITOROVANIE SPOLOČNÉHO ZÁVÄZKU K REFORMÁM A POKROKU Plán Východného partnerstva spolu s dvomi tabuľkami v priložených dokumentoch umožní EÚ aj partnerským krajinám vo Východnej Európe usmerňovať a monitorovať reformy a pokrok. V pláne opatrení sa stanovujú: · ciele, na ktorých sa dohodla EÚ spoločne so svojimi východoeurópskymi partnermi v rámci Východného partnerstva a ktoré vyplývajú z deklarácií pražského samitu z roku 2009 a varšavského samitu z roku 2011. · reformy a pokrok, na ktoré by sa partnerské krajiny mali zamerať, aby splnili ciele spoločne dohodnutých krokov obsiahnutých v príslušných programoch pridruženia a akčných plánoch ESP, · rôzne nástroje a podpora, ktoré EÚ poskytne prostredníctvom finančnej spolupráce EÚ a dialógu o politikách, · miera plnenia cieľov, ktorú EÚ a partnerské krajiny očakávajú do konca druhej polovice roku 2013, a to prostredníctvom stanovenia čiastkových cieľov, výstupov alebo časových rozvrhov. 4. BILATERÁLNA ČASŤ PLÁNU OPATRENÍ Bilaterálna tabuľka plánu opatrení sa sústreďuje na tieto hlavné spoločne dohodnuté ciele: – politické pridruženie a hospodárska integrácia, – zvýšená mobilita občanov v bezpečnom a riadne spravovanom prostredí, – posilnenie sektorovej spolupráce. Zámerom bilaterálnej časti tabuľky je pre každý z týchto troch cieľov stanoviť typy potrebných opatrení v partnerských krajinách, a to na základe existujúcich dokumentov, ktoré sú predmetom spoločnej dohody, čiže programov pridruženia a akčných plánov ESP, a zároveň určiť, akú podporu môže poskytnúť EÚ. · Cieľ 1: Politické pridruženie a hospodárska integrácia Uplatňovanie spoločných hodnôt V bilaterálnej časti sa vymenúvajú kľúčové kritériá, podľa ktorých sa posudzuje uplatňovanie spoločných hodnôt. Na jednej strane sa tu uvádzajú hlavné opatrenia partnerských krajín stanovené v spoločne dohodnutých dokumentoch, akými sú programy pridruženia, a na druhej strane sa stanovuje podpora, ktorú ponúka EÚ. Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Dokončili sa rokovania s Ukrajinou o dohode o pridružení vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu, pričom dohodnuté znenie bolo parafované 30. marca 2012. Začali sa rokovania o dohodách o pridružení s Moldavskou republikou, Gruzínskom, Arménskom a Azerbajdžanom, ktoré dobre napredujú, zatiaľ čo o začatí rokovania o prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu (DCFTA)[5] ako integrálnej súčasti dohôd o pridružení sa v decembri 2011 rozhodlo v súvislosti s Gruzínskom a Moldavskom a vo februári 2012 v súvislosti s Arménskom. Výsledky očakávané do jesene 2013 Po dokončení rokovaní o dohode o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou na samite v decembri 2011 sa obe strany zhodli, že stav Ukrajiny najmä v súvislosti so spoločnými hodnotami a právnym štátom bude mať rozhodujúci vplyv na rýchlosť jej politického pridružovania a hospodárskej integrácie s EÚ, a to aj v kontexte uzavretia dohody o pridružení a jej následnej implementácie. Do jesene 2013 by mali značne pokročiť alebo sa dokončiť rokovania o dohodách o pridružení s Moldavskou republikou, Gruzínskom, Arménskom a Azerbajdžanom. Rokovania o DCFTA s Arménskom, Gruzínskom a Moldavskou republikou by mali značne pokročiť alebo sa uzavrieť a v súlade s odporúčaniami Komisie by sa mal dosiahnuť významný pokrok v oblasti regulačnej aproximácie. Azerbajdžan by mal dosiahnuť pokrok v súvislosti s jeho pristúpením k WTO, ktoré je podmienkou začatia rokovaní o DCFTA. Na podporu procesu prípravy a implementácie dohôd o pridružení, a to vrátane DCFTA v relevantných prípadoch, by sa mali EÚ a Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko a Moldavská republika dohodnúť na programoch pridruženia v roku 2013. Počas negociačného procesu umožní EÚ partnerom dialóg o politikách a poskytne finančnú podporu aj prostredníctvom komplexných programov budovania inštitúcií. Na to, ako rýchlo budú môcť partneri profitovať z bližšieho vzťahu s EÚ, bude mať vplyv pokrok v politických reformách, ktoré sú potrebné na uplatnenie spoločných hodnôt Východného partnerstva, a celkový stav vzťahov EÚ s partnerskými krajinami. Pre konsolidáciu demokracie v Arménsku, Gruzínsku a Ukrajine budú mať kľúčový význam blížiace sa parlamentné voľby. EÚ očakáva dôveryhodné a vytrvalé úsilie o čo najskoršie mierové urovnanie konfliktov v Gruzínsku, podnesterského konfliktu v Moldavskej republike a konfliktu o Náhorný Karabach. EÚ potvrdzuje svoj záväzok angažovať sa a zapájať do úsilia o stabilizáciu a vyriešenie konfliktov, a to aj tým, že bude naďalej spolupredsedať ženevským rozhovorom, pokračovať v úsilí osobitného zástupcu EÚ pre Zakaukazsko a krízu v Gruzínsku a zachová pozorovateľskú misiu Európskej únie (EUMM). Pokiaľ ide o podnesterský konflikt, EÚ v plnej miere podporuje súčasné sprostredkovateľské úsilie pod záštitou OBSE vo formáte 5+2, na ktorom sa zúčastňuje. EÚ zároveň v plnej miere podporuje sprostredkovateľské úsilie minskej skupiny OBSE pre konflikt o Náhorný Karabach, v ktorej EÚ nie je členom. EÚ zdôrazňuje svoju podporu madridským zásadám a vyzýva Arménsko a Azerbajdžan, aby zintenzívnili úsilie o dosiahnutie dohody na týchto zásadách, ktoré môžu tvoriť mierový základ. EÚ zintenzívňuje spoluprácu s príslušnými partnerskými krajinami a posilňuje podporu opatrení na budovanie dôvery, ako aj opatrení na zlepšenie života ľudí, na ktorých doliehajú konflikty. Pokrok v politickom pridružovaní a hospodárskej integrácii partnerov s Európskou úniou napomôže urovnanie konfliktov a stabilitu v regióne. EÚ bude aj naďalej odhodlane posilňovať svoje väzby s bieloruským ľudom a občianskou spoločnosťou. Vzhľadom na súčasný stav vzťahov medzi EÚ a Bieloruskom EÚ zvýši podporu bieloruskej občianskej spoločnosti a demokratických politických síl prostredníctvom „európskeho dialógu o modernizácii“, ktorý sa začal 29. marca 2012 v Bruseli na znamenie pevného odhodlania EÚ podporovať demokratické ašpirácie bieloruského ľudu. EÚ bude naďalej pozorne monitorovať situáciu v Bielorusku, pričom ostane verná politike kritickej angažovanosti, a to najmä prostredníctvom dialógu a Východného partnerstva. Podmienkou rozvoja bilaterálnych vzťahov bude aj naďalej pokrok Bieloruska v oblasti dodržiavania zásad demokracie, právneho štátu a ľudských práv. Zároveň vzhľadom na ďalší vývoj je EÚ pripravená zvážiť ďalšie cielené opatrenia podľa možnosti vo všetkých oblastiach spolupráce. · Cieľ 2: Zvýšená mobilita občanov v bezpečnom a riadne spravovanom prostredí Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Po implementácii dohôd s EÚ o liberalizácii vízového režimu a readmisii, ktoré boli uzavreté v roku 2008, teraz Moldavská republika a Ukrajina implementujú akčné plány liberalizácie vízového režimu. S Gruzínskom, Moldavskou republikou a najnovšie aj s Arménskom sa realizuje partnerstvo v oblasti mobility. Od marca 2011 Gruzínsko úspešne implementuje dohody o liberalizácii víz a readmisii. Európska komisia začala v marci 2012 po tom, ako v decembri 2011 získala mandát Rady ministrov EÚ, rokovania o podobných dohodách s Arménskom a Azerbajdžanom. Podobnú ponuku, ktorá by priniesla prospech širokým vrstvám populácie, dostalo v júni 2011 Bielorusko, to však na ňu neodpovedalo. S cieľom zjednodušiť vydávanie víz bieloruským občanom sa členské štáty EÚ usilujú o čo najlepšie využitie flexibility vízového kódexu, a to najmä z hľadiska možností oslobodenia od vízových poplatkov a ich zníženia pre určité kategórie bieloruských občanov alebo v jednotlivých prípadoch. Výsledky očakávané do jesene 2013 Predpokladá sa, že bude možné uzatvoriť rokovania o dohodách o zjednodušení vízového režimu a readmisii s Arménskom a Azerbajdžanom. EÚ je aj naďalej pripravená otvoriť rokovania o týchto dohodách s Bieloruskom. Plánuje sa zriadenie partnerstva v oblasti mobility s Azerbajdžanom. Pod podmienkou účinnej implementácie dohôd o zjednodušení vízového režimu a readmisii a účinnej spolupráce v širokom spektre oblastí spravodlivosti a vnútorných vecí by sa mohli začať rokovania o akčných plánoch liberalizácie vízového režimu, a to už v najbližšom období s Gruzínskom a o niečo neskôr s Arménskom a Azerbajdžanom. EÚ plánuje v najbližšom období začať dialóg o vízovom režime s Gruzínskom. Liberalizácia vízového režimu s Moldavskou republikou a Ukrajinou bude závisieť od implementácie príslušných akčných plánov liberalizácie vízového režimu. · Cieľ 3: Prehĺbenie sektorovej spolupráce Nasledujúce pokrytie sektorov nie je vyčerpávajúce a má len orientačný charakter. Ďalšie podrobné informácie o sektorovej spolupráci sú uvedené v tabuľkách. Neformálne dialógy o Východnom partnerstve, ktoré sa majú konať s partnerskými krajinami dvakrát za rok (podrobne vysvetlené v časti 5), zároveň prispejú k zvýšeniu úrovne bilaterálnej sektorovej spolupráce. Účasť na programoch a práci agentúr EÚ Aký je súčasný stav Východného partnerstva? EÚ podpísala protokoly s Moldavskou republikou a Ukrajinou, ktoré poskytujú právny základ ich účasti na programoch EÚ otvorených pre partnerov ESP. Moldavská republika je pridružená k 7. rámcovému programu EÚ v oblasti výskumu a technického rozvoja od januára 2012. Spolupráca alebo úsilie o posilnenie spolupráce medzi agentúrami EÚ a východoeurópskymi krajinami napredujú, a to najmä v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ako aj v oblasti bezpečnosti letectva. Výsledky očakávané do jesene 2013 EÚ zjednoduší účasť partnerských krajín na práci agentúr a programoch EÚ, ktoré sú pre ne prístupné na základe príslušného oznámenia Komisie[6]. Do konca roku 2013 sa na základe vzájomnej dohody dokončia rokovania o protokoloch, ktoré umožnia krajinám Východného partnerstva zúčastňovať sa na programoch EÚ. Komisia podporí partnerské krajiny pri plnení legislatívnych podmienok účasti na práci agentúr EÚ a sprístupní podporu na pokrytie niektorých nákladov spojených s účasťou na práci agentúr a programoch EÚ. Energia Aký je súčasný stav Východného partnerstva? V súčasnosti prebiehajú sektorové reformy zamerané na zvýšenie energetickej bezpečnosti. Podnikajú sa prvé kroky smerom k integrácii východoeurópskych krajín do energetických trhov EÚ, zlepšeniu sieťových prepojení medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva, diverzifikácii dodávateľských zdrojov a trás, zvýšeniu energetickej efektivity a využívaniu obnoviteľných zdrojov energie. Začalo sa pracovať na aproximácii sektorových právnych predpisov k niektorým pravidlám vnútorného trhu EÚ s energiou. Ukrajina a Moldavská republika sú členmi Energetického spoločenstva, ktoré predstavuje účinný integračný nástroj. Gruzínsko a Arménsko v ňom majú štatút pozorovateľov. Ukrajina a Arménsko sa zaoberajú zlepšovaním jadrovej bezpečnosti. Po havárii vo Fukušime v roku 2011 sa obe tieto krajiny zaviazali uskutočniť tzv. záťažové testy na základe technických podmienok EÚ. Bielorusko sa takisto zaviazalo posúdiť riziko a bezpečnosť svojho projektu jadrovej elektrárne. Výsledky očakávané do jesene 2013 Na upevnenie energetického partnerstva sa bude podporovať inkluzívna a otvorená politika bezpečnosti, prepravy a dodávok energie. Reformy sektorovej politiky by mali značne pokročiť, aby umožnili užšiu integráciu energetických trhov. Budú sa stimulovať ďalšie synergie s činnosťami vyplývajúcimi zo Zmluvy o Energetickom spoločenstve. Mali by sa ďalej rozvíjať energetické siete spoločného záujmu (zemný plyn, ropa, elektrina), a to z hľadiska plánovania a samotnej výstavby vrátane konkrétnych krokov smerom k realizácii južného koridoru zemného plynu, ktorý predstavuje strategicky dôležitú infraštruktúru pre diverzifikáciu trás dodávok energie z Kaspického mora na európsky trh. Partneri by mali zlepšiť úroveň politík a projektov energetickej efektivity a obnoviteľných zdrojov energie. Ukrajina a Arménsko by mali ďalej zlepšiť bezpečnosť svojich jadrových elektrární a mali by dokončiť tzv. záťažové testy. Doprava Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Hoci reformy dopravného sektora pokrývajúce všetky druhy dopravy sa už začali realizovať, ani zďaleka nie sú dokončené. Väčšina krajín sa postupne prispôsobuje dopravným normám EÚ. Pre užšiu integráciu partnerských krajín do dopravného systému EÚ je kľúčová vysoká úroveň dopravnej bezpečnosti a sociálnych noriem. V sektore leteckej dopravy sa rokovania s Gruzínskom a Moldavskou republikou o komplexných dohodách o leteckých dopravných službách uzavreli, zatiaľ čo s Azerbajdžanom sa majú začať. Rokovania s Ukrajinou napredujú. Zlepšenie námornej bezpečnosti je aj naďalej výzvou, keďže vlajky väčšiny partnerských krajín sú stále na čiernom zozname Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, na základe ktorého sa hodnotí výkonnosť vlajkových štátov. Bezpečnosť cestnej premávky v partnerských krajinách je zdrojom obáv, pretože úmrtnosť na dopravné úrazy je výrazne vyššia ako v EÚ. Potenciál železničnej dopravy možno ďalej rozvíjať zvýšením interoperability so železničnými systémami EÚ. Bezproblémové cestovanie ľudí a tovarový tok medzi EÚ a partnerskými krajinami obmedzujú infraštruktúrne prekážky. EÚ a partnerské krajiny spolupracujú na plánovaní infraštruktúry s cieľom dohliadnuť na spojenia medzi dopravnými sieťami. Výsledky očakávané do jesene 2013 Reformy dopravného sektora by mali zabezpečiť užšiu aproximáciu s dopravnými normami EÚ. S viacerými krajinami by sa mali rokovania uzavrieť, s inými by mali pokračovať alebo začať a malo by sa pokračovať v implementácii. Námorná bezpečnosť by sa mala zlepšiť prostredníctvom reformnej politiky a vlajkové štáty by mali zvýšiť výkonnosť v zmysle Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole. Partnerské krajiny by mali byť schopné preukázať zlepšenie výsledkov v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, ako aj konkrétne kroky smerujúce k zlepšeniu železničnej interoperability s EÚ. Dopravné prepojenia z EÚ by sa mali skvalitniť vďaka lepšiemu plánovaniu sietí a prioritným projektom infraštruktúry, ktoré napomáhajú spojenie partnerských krajín s transeurópskou dopravnou sieťou. Sloboda, spravodlivosť a bezpečnosť Aký je súčasný stav Východného partnerstva? V tejto oblasti sa bilaterálna spolupráca vyvíjala postupne. Najprv sa začala spolupráca s Ukrajinou, a to na základe konkrétneho sektorového akčného plánu pre EÚ a Ukrajinu. Partnerstvá v oblasti mobility s Moldavskou republikou a Gruzínskom sa stali príkladmi posilnenia väzieb a činností v širšej oblasti migrácie, ktoré prispeli k podpísaniu partnerstva v oblasti mobility s Arménskom v októbri 2011. Zintenzívnila sa regionálna spolupráca v oblasti riadenia hraníc, a to v kontexte hraničnej podpornej misie EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM) a projektu integrovaného riadenia hraníc v Zakaukazsku (SCIBM). EUBAM naďalej monitoroval situáciu v podnesterskom regióne Moldavskej republiky. V ostatných rokoch boli na programe EÚ a jej východoeurópskych partnerov témy ako azyl, boj proti organizovanému zločinu, obchodovaniu s ľuďmi a praniu špinavých peňazí, ale aj korupcia, ochrana údajov a justičná spolupráca. V roku 2011 začali prebiehať dialógy o drogách s Moldavskou republikou, Arménskom a Azerbajdžanom. V decembri 2011 EÚ znova zdôraznila svoj úmysel pokračovať v posilňovaní sektorovej spolupráce v rámci Východného partnerstva, a to vrátane spolupráce v protidrogovej oblasti. Okrem toho, ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie o spolupráci v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v rámci Východného partnerstva, možnosť zvolávania pravidelných zasadnutí na ministerskej úrovni venovaných spravodlivosti a vnútorným veciam podľa potreby a v záujme spolupráce môže takisto zohrať úlohu z hľadiska zabezpečenia politického riadenia a koordinácie, aby sa dosiahol pokrok v určitých oblastiach činnosti[7]. Výsledky očakávané do jesene 2013 V súlade s oznámením Komisie o spolupráci v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v rámci Východného partnerstva a príslušnými závermi Rady[8] možno očakávať pokrok v podpore legálnej migrácie, a to formou primeraných regulačných opatrení a presadzovania právnych predpisov. V otázkach azylu by sa mali prijať zákony a administratívne štruktúry a postupy, ktoré zabezpečia účinnú ochranu. Očakáva sa dokončenie relevantného legislatívneho rámca v boji proti nezákonnej migrácii vrátane readmisie a prijatie účinných vykonávacích opatrení. Boj proti obchodovaniu s ľuďmi sa prenesie do praxe v podobe plnohodnotnej implementácie príslušných medzinárodných dohovorov spolu s integrovaným riadením hraníc, ktoré sa uskutoční na základe osvedčených postupov a medzinárodných dohôd. Značný pokrok by sa mal dosiahnuť prijatím účinných právnych predpisov sprevádzaných dôslednými vykonávacími opatreniami v oblasti boja proti organizovanému zločinu a finančnej trestnej činnosti vrátane financovania teroristov, potláčania nezákonného obchodovania s drogami a korupcie, ako aj v oblasti ochrany údajov. Regionálny rozvoj, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Aký je súčasný stav Východného partnerstva? V oblasti regionálnej politiky prebieha dialóg s Ukrajinou a nedávno sa začali dialógy s Gruzínskom a Moldavskou republikou, s ktorými sa dospelo k dohode o pracovných programoch. Na Ukrajine a v Gruzínsku sa realizujú veľké programy regionálneho rozvoja a s vládami Arménska a Azerbajdžanu prebiehajú diskusie o ich príslušných stratégiách regionálneho rozvoja v kontexte príprav pilotných programov regionálneho rozvoja (PRDP). Pokiaľ ide o Moldavsko, prípravy sú vo finálnom štádiu a program sa začne realizovať v roku 2012. V oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka sa v zmysle dohôd o partnerskej spolupráci uskutočňujú sektorové dialógy v príslušných podvýboroch. S cieľom posilniť spoluprácu s partnerskými krajinami v oblasti poľnohospodárstva začala Komisia pracovať na všeobecnom prístupe k podpore tohto sektora prostredníctvom Programu európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ENPARD. Výsledky očakávané do jesene 2013 V oblasti regionálneho rozvoja by sa mal dosiahnuť pokrok v implementácii pracovných programov a mohli by sa začať dialógy s inými zainteresovanými stranami. Vo väčšine partnerských krajín budú PRDP v implementačnej fáze. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, pred spustením programu ENPARD sa uskutočnia prípravné práce na súhrnných sektorových štúdiách. Očakáva sa, že ENPARD pomôže partnerským krajinám účinnejšie pôsobiť na zahraničných trhoch, v plnej miere využívať budúce DCFTA a stimulovať domáce hospodárstva. V danom rámci sa Komisia s partnerskými krajinami zapojí do priamych dialógov o politikách, v ktorých podporí dlhodobé stratégie poľnohospodárskeho a vidieckeho rozvoja v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami. Na tento účel bude zadaná štúdia, ktorej cieľom je zrevidovať s partnerskými krajinami ich vidiecke a poľnohospodárske politiky a stratégie a priradiť k nim možné oblasti budúcej podpory, čím sa vytvorí pevný základ pre ďalšie formovanie programov ENPARD vo východoeurópskych partnerských krajinách. V Gruzínsku sa v poľnohospodárskom sektore paralelne dokončuje rozsiahly program ENPARD Gruzínsko v hodnote 40 miliónov EUR. Ďalšie programy spolupráce ENPARD sa zvážia v rámci plánovania programu, ktoré sa začne toto leto, a to na základe posudkov prebiehajúcich rozvojových programov, akým je napríklad spomínaný program v Gruzínsku a programy realizované v Azerbajdžane (Poľnohospodársky a vidiecky rozvoj) a v Moldavskej republike (Stimulovanie rozvoja vo vidieckych oblastiach). Okrem toho je EÚ pripravená užšie spolupracovať s pobrežnými partnerskými krajinami v oblasti námornej politiky, aby okrem iného zabezpečila udržateľné využívanie rybolovných zdrojov. Životné prostredie a zmena klímy Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Spolupráca v oblasti životného prostredia a zmeny klímy pokrýva široké spektrum tém, ako je zelená ekonomika, biodiverzita, spoločný systém environmentálnych informácií a environmentálne hodnotenie. Základným cieľom je podporiť regulačnú aproximáciu, posilniť administratívne kapacity a implementáciu a zaviesť do praxe environmentálne dohody. Výsledky očakávané do jesene 2013 Partnerské krajiny by mali dosiahnuť značný pokrok v prípravách na zblíženie s kľúčovými právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Mali by zlepšiť svoje administratívne podmienky a pokročiť v budovaní komplexného systému zhromažďovania environmentálnych údajov. 5. MULTILATERÁLNA ČASŤ PLÁNU OPATRENÍ Multilaterálny rozmer Východného partnerstva má podporovať a utužovať jeho bilaterálne ciele. Poskytuje fórum na spoločnú výmenu informácií a skúseností partnerských krajín, ktoré kráčajú smerom k transformácii, reforme a modernizácii. Predstavuje nástroj na zintenzívnenie integrácie s EÚ, ktorý partnerom umožňuje využívať ďalšie nástroje na podporu reformného úsilia a zjednodušenie právnej aproximácie. Ako sa zdôraznilo vo vyhlásení varšavského samitu, Východné partnerstvo by okrem toho malo podporiť stabilitu a viacstranné budovanie dôvery na miestach, kde pretrvávajúce konflikty stále bránia spolupráci. Táto časť plánu opatrení sa dôsledne pridržiava cieľov vymedzených v dvojročných pracovných programoch multilaterálnych platforiem Východného partnerstva. Tieto fóra navštevujú vyšší úradníci členských štátov EÚ a partnerských krajín, aby sa zapojili do dialógu o politikách na tieto témy: demokracia, dobrá správa vecí verejných a stabilita; hospodársky vývoj, energetická bezpečnosť, zapájanie občianskej spoločnosti a zjednodušovanie cezhraničných kontaktov medzi ľuďmi. Dopĺňa sa nimi bilaterálny program vzťahov medzi EÚ a partnerskými krajinami. EÚ od vzniku Východného partnerstva začala sériu vlajkových iniciatív, o ktorých sa pravidelne diskutuje v rámci príslušnej multilaterálnej platformy. V rokoch 2012–2013 sa uskutoční ich posúdenie a v období do ďalšieho samitu Východného partnerstva a v rámci programového obdobia 2014–2020 EÚ zváži prípadné nové vlajkové iniciatívy, ktoré by sa začali implementovať v roku 2014. Neformálne dialógy v rámci Východného partnerstva majú slúžiť ako ďalší prostriedok na posilnenie prepojenia medzi bilaterálnym a multilaterálnym procesom, na umocnenie zmyslu pre spoločné autorstvo Východného partnerstva a na podporu regionálnej dynamiky. Tieto dvojročné neformálne multilaterálne dialógy medzi ministrami zahraničných vecí partnerských krajín a vysokou predstaviteľkou EÚ / podpredsedníčkou Komisie a komisárom pre susedskú politiku poskytnú príležitosť na neformálne diskusie na ministerskej úrovni o vývoji v partnerských krajinách a pokroku v reformných procesoch, a pritom umožnia monitorovanie plnenia plánu Východného partnerstva. V tomto rámci zároveň vznikne priestor na neformálne rozhovory medzi príslušnými sektorovými ministrami a komisármi EÚ, aby sa upevnila multilaterálna sektorová spolupráca medzi EÚ a jej východoeurópskymi partnermi. · Demokracia, dobrá správa vecí verejných a stabilita Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Určitý pokrok sa už dosiahol v týchto oblastiach: boj proti korupcii, demokracia a ľudské práva, riešenie fungovania súdnictva, počítačová kriminalita a zlepšovanie volebných noriem. Tematická platforma pre demokraciu, dobrú správu vecí verejných a stabilitu zriadila nové expertné skupiny pre reformu verejnej správy a pre migráciu a azyl, a zároveň prijala ich dvojročné pracovné plány. Platforma sa zameriava na skúmanie možností, ako zlepšiť spoločný prístup orgánov presadzovania práva, aby sa obmedzila cezhraničná trestná činnosť, a začať spoluprácu v otázkach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP). Výsledky očakávané do jesene 2013 Mal by sa dosiahnuť výrazný pokrok v plnení dohodnutých kľúčových cieľov súčasného pracovného programu na roky 2012–2013, ktorého súčasťou sú dve súvisiace vlajkové iniciatívy. Výsledkom činností súvisiacich s vlajkovou iniciatívou v oblasti integrovaného riadenia hraníc (IBM) by malo byť absolvovanie odbornej prípravy u vyše 700 príslušníkov pohraničnej stráže a colných úradníkov a začatie viacerých konkrétnych pilotných projektov na hraniciach partnerských krajín. V oblasti civilnej ochrany by mala vlajková iniciatíva o prevencii, pripravenosti a reakcii na prírodné a človekom spôsobené katastrofy (PPRD) dosiahnuť významný pokrok v súvislosti s vývojom tzv. elektronického atlasu regionálnych rizík a vydať odporúčania, ako zlepšiť kapacity partnerských krajín z hľadiska prevencie, pripravenosti a reakcie. Činnosť tematickej platformy pre demokraciu, dobrú správu vecí verejných a stabilitu a príbuzných expertných skupín v úzkej spolupráci s Radou Európy prostredníctvom Východného partnerstva financovaného z prostriedkov EÚ by mala prispieť k zlepšeniu súladu s európskymi volebnými normami, reformou súdnictva a bojom proti korupcii, a zároveň zvýšiť kapacity boja proti počítačovej kriminalite. Mali by sa prijať opatrenia vedúce k posilneniu inštitúcie ombudsmana. Výsledkom výmeny skúseností, odbornej prípravy, seminárov a workshopov, ktoré sa uskutočnia v rokoch 2012–2013, by mal byť pokrok reformy verejnej správy. Vďaka podpore poskytnutej prostredníctvom programov cezhraničnej spolupráce a pilotných projektov územnej spolupráce by mala činnosť Konferencie regionálnych a miestnych samospráv (CORLEAP) a expertnej skupiny pre reformu verejnej správy zvýšiť kapacity partnerských krajín na úrovni regionálnej aj miestnej samosprávy. Nová expertná skupina pre migráciu a azyl by mala posilniť azylové a migračné systémy v súlade s najlepšími postupmi. Spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva by sa mala zintenzívniť vďaka projektu EuroEast Police. Mala by sa začať výmena skúseností o možných spôsoboch, ako podporiť spoluprácu v otázkach medzinárodnej bezpečnosti a SBOP. · Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Platforma pre ekonomickú integráciu a zbližovanie s politikami EÚ poskytovala pomoc partnerom v oblasti obchodnej a s obchodom súvisiacej regulačnej aproximácie, investičnej klímy a rozvoja MSP. Jej expertná skupina pre obchodnú a s obchodom súvisiacu regulačnú spoluprácu prepojená na DCFTA sa venovala širokému spektru tém na podporu obchodných rokovaní v rámci bilaterálnych rokovaní Východného partnerstva. Expertná skupina pre životné prostredie a zmenu klímy sa zameriava na zbližovanie s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, čoraz ekologickejšie hospodárstva a opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy. Platforma zriadila expertnú skupinu pre politiku MSP a šíri kontakty medzi podnikmi. Expertná skupina pre dopravu vznikla v roku 2011, aby posilnila dopravné prepojenia so susednými krajinami cez podporu opatrení, ktoré Komisia uviedla v príslušnom oznámení[9]. Zvažuje sa založenie expertnej skupiny pre trh práce a sociálne politiky. Výsledky očakávané do jesene 2013 Práca v tejto oblasti by mala prispieť k postupnej aproximácii právnych predpisov partnerských krajín s príslušným obchodným a s obchodom súvisiacim acquis, a to v rámci súčasných alebo budúcich rokovaní o DCFTA a ich implementácii. Spolupráca v colnej oblasti mala priniesť plynulejšie a bezpečnejšie obchodné prúdy, rozvoj systémov riadenia rizík a podporu pre celkovú modernizáciu colníctva, ktorej súčasťou je zbližovanie s normami EÚ v partnerských krajinách a pokrok v boji proti podvodom, najmä pašovaniu cigariet. Spolupráca na problematike malých a stredných podnikateľov (MSP), a to aj prostredníctvom vlajkovej iniciatívy, by sa mala prejaviť na zlepšenom prístupe k poradným službám a investičnému financovaniu. V oblasti informačnej spoločnosti bola zriadená sieť regulačných orgánov krajín Východného partnerstva. V sektore dopravy by sa malo zamerať úsilie na podporu trhovej integrácie a zlepšenie vzájomných prepojení, aby sa zjednodušila osobná a nákladná doprava. Zintenzívnený dialóg o životnom prostredí a zmene klímy by mal prispieť k zbližovaniu s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, malo by sa podporiť vytváranie národných schém obchodovania s emisiami a uskutočňovať pilotné projekty v oblasti zmeny klímy. Dialóg o harmonizácii daňových politík a dobrej správe vecí verejných v daňovej oblasti bude pokračovať. Mal by sa začať dialóg o trhu práce a sociálnych politikách, ktorý bude slúžiť na výmenu skúseností o politikách zamestnanosti, sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia a budú sa na ňom zúčastňovať poskytovatelia štátnych služieb a sociálni partneri. EÚ a partnerské krajiny by takisto mali pokračovať v spolupráci na šírení a distribúcii štatistík vysokej kvality. Posilnená spolupráca s EIB (Európska investičná banka), EBRR (Európska banka pre rekonštrukciu a rozvoj) a ďalšími európskymi finančnými inštitúciami prispeje k zintenzívneniu pákového efektu financovania EÚ najmä v prípade projektov kľúčových dopravných prepojení, a to aj prostredníctvom nástroja pre východných partnerov v rámci EIB. EÚ povzbudená skúsenosťou s podporou poskytnutou na Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (EFSE) a nástroj financovania malých a stredných podnikov rozvíja ďalšie možnosti, ako spolu s EIB, EBRR a ďalšími európskymi finančnými inštitúciami podporiť operácie rizikového kapitálu a záručné programy vo východnom susedstve. · Energetická bezpečnosť Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Platforma pre energetickú bezpečnosť pracuje na svojich štyroch základných cieľoch: zvýšenie úrovne rámcových podmienok a solidarity; podpora rozvoja infraštruktúry, vzájomné prepojenie a diverzifikácia dodávok; šírenie zvýšenej energetickej účinnosti a využívanie obnoviteľných zdrojov energie; regulačný rámec a aproximácia energetických politík. Pracovný program tejto platformy na roky 2012–2013 vychádza zo smerovaní načrtnutých vo vyhlásení Varšavského samitu a zahŕňa aj činnosti, ktoré sa zameriavajú na vytvorenie a upevnenie regulačného rámca v oblasti jadrovej bezpečnosti. Výsledky očakávané do jesene 2013 V rokoch 2012–2013 sa činnosť mala sústrediť na zintenzívnenie spolupráce s cieľom integrovať konkurencieschopné trhy s energiou s trhom EÚ cez komplexné reformy energetického sektora (politiky, implementácia právnych predpisov a regulácia). Takisto sa bude pokračovať v úsilí o diverzifikáciu dodávok energie. Významné aktivity sa nasmerujú na podporu energetickej efektivity a používania obnoviteľných zdrojov. Vlajková iniciatíva týkajúca sa regionálnych trhov s elektrickou energiou, energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie prispeje prostredníctvom programu INOGATE a Dohody starostov k dosiahnutiu základných cieľov vo všetkých týchto oblastiach. Ako súčasť úsilia o rozšírenie kultúry silnejšej jadrovej bezpečnosti a vytvorenie pevného právne záväzného regulačného rámca v súlade s medzinárodnými dohodami a dohovormi, sa očakáva, že dotknuté partnerské krajiny dokončia záťažové testy v priebehu roka 2012. · Kontakty medzi ľuďmi Aký je súčasný stav Východného partnerstva? Platforma pre kontakty medzi ľuďmi podporuje vzájomnú komunikáciu medzi občanmi krajín EÚ a partnerských krajín, pričom sa zameriava predovšetkým na študentov, akademických pracovníkov, mladých ľudí a predstaviteľov kultúry. Členské štáty EÚ a partnerských krajín spolu začali viesť dialóg o viacerých politikách vrátane politiky mládeže a kultúry. Spolupráca sa organizuje v rámci a v sprievode niekoľkých nových alebo už prebiehajúcich programov spolupráce EÚ v oblasti vzdelávania, vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie, mládeže a kultúry. Pozornosť sa zameriava na otázky modernizácie, budovania kapacít v oblasti výskumu a inovácie a mobility študentov, učiteľov, výskumných pracovníkov a mladých ľudí. Táto platforma okrem toho podporuje budovanie spolupráce s EÚ vo všetkých oblastiach výskumu vrátane výskumnej infraštruktúry. Výsledky očakávané do jesene 2013 Spolupráca na podpore kontaktov medzi ľuďmi by mala priniesť zvýšenú účasť študentov a učiteľov partnerských krajín na medzinárodných programoch spolupráce EÚ v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Napríklad prostredníctvom programu Erasmus Mundus sa v akademických rokoch 2012–2013 očakáva udelenie viac ako 2 300 štipendií študentom a akademickým pracovníkom z partnerských krajín. Zvýši sa aj úroveň zbližovania systémov vysokoškolského vzdelávania, podpora školskej spolupráce a kolaboratívneho učenia. Partnerské krajiny by mali čerpať výhody zo zvýšenej účasti na programe EÚ Mládež v akcii (keďže sa na to v rámci Východného partnerstva otvoril široký priestor). V partnerských krajinách by sa mali posilniť kapacity úradníkov a občianskej spoločnosti, ktorí sa zaoberajú politikou mládeže. Spolupráca v kultúre sa zintenzívni prostredníctvom programu Východného partnerstva v oblasti kultúry a širšieho politického dialógu vrátane seminárov na expertnej úrovni a podujatia na vysokej úrovni, na ktorom sa stretnú tvorcovia politík a osobnosti kultúrnej scény a ktoré sa uskutoční v roku 2013. Spolupráca v tomto kontexte by mala pomôcť pri budovaní povedomia v partnerských krajinách o potenciáli kultúry pre hospodársky a sociálny rozvoj a mala by upevniť kontakty v kultúrnych otázkach na ministerskej úrovni. Spolupráca sa začne aj v audiovizuálnom sektore a zapoja sa do nej tvorcovia politík a profesijní zástupcovia. Vďaka budovaniu výskumných kapacít a zlepšeniu šírenia informácií o možnostiach financovania najmä z lokálnych kontaktných miest, ako aj vďaka výmene najlepších postupov najmä v oblasti nezávislého partnerského hodnotenia výskumných návrhov by sa v rokoch 2012–2013 takisto mala zvýšiť účasť na 7. rámcovom programe v oblasti výskumu. Vyvinie sa úsilie o zlepšenie prepojení medzi výskumnými a vzdelávacími sieťami partnerských krajín a sieťou GEANT. V rokoch 2012–2013 sa podniknú kroky smerom k rozvoju spoločného priestoru vedomostí a inovácií. 6. PLNENIE CIEĽOV VÝCHODNÉHO PARTNERSTVA: KOMUNIKÁCIA S OSTATNÝMI ZAINTERESOVANÝMI SUBJEKTMI V rámci Východného partnerstva sa značná pozornosť venuje zapojeniu všetkých segmentov spoločnosti. V roku 2009 vzniklo Fórum občianskej spoločnosti, aby pomáhalo zapájať organizácie občianskej spoločnosti do napĺňania obsahu Východného partnerstva. Jeho úlohu si uvedomujú členské štáty EÚ, ako aj partnerské krajiny, o čom svedčí ich rozhodnutie prizvať predstaviteľov Fóra občianskej spoločnosti do štyroch multilaterálnych platforiem Východného partnerstva ako stálych účastníkov. Stratégia fóra, ktorá bola prijatá na výročnom zasadnutí v Poznani (v novembri 2011), umožní zamerať príspevky občianskej spoločnosti na náplň činnosti Východného partnerstva. Vznikli národné platformy Fóra občianskej spoločnosti, ktoré v partnerských krajinách prispejú do diskusie o cieľoch Východného partnerstva na národnej úrovni. S cieľom zvýšiť podporu organizáciám občianskej spoločnosti v susedných krajinách EÚ sa v septembri 2011 vytvoril nový nástroj na podporu občianskej spoločnosti v susedstve, ktorý pokrýva celé susedstvo a na rok 2011 disponuje rozpočtom 26 miliónov EUR s tým, že podobné sumy sa plánujú aj na roky 2012 a 2013. Okrem toho sa v decembri 2011 Rada ministrov EÚ dohodla na hlavných zásadách, na ktorých bude spočívať Európska nadácia na podporu demokracie (EED). EED sa bude spočiatku zameriavať na susedstvo EÚ, aj keď nie výlučne, a umožní dodatočnú podporu pre tých, ktorí v regióne obhajujú demokraciu. Európsky hospodársky a sociálny výbor (ECOSOC) zohráva dôležitú úlohu v dialógu s občianskou spoločnosťou vo východnom susedstve . Okrem toho prispieva k posilňovaniu dialógu so zamestnávateľskými organizáciami a odbormi. V prerokúvaných dohodách o pridružení sa predpokladá podpora pravidelným stretnutiam predstaviteľov občianskej spoločnosti EÚ a partnerských krajín. Parlamentné zhromaždenie EURONEST, ktoré vzniklo v máji 2011, spája parlamentných poslancov partnerských krajín s členmi Európskeho parlamentu. Ako inštitúcia zodpovedná za parlamentnú konzultáciu, dohľad a monitorovanie Východného partnerstva prispieva k jeho posilňovaniu, rozvoju a zviditeľňovaniu. Od svojho založenia prijalo zhromaždenie EURONEST sériu opatrení na zracionalizovanie parlamentnej debaty o programe Východného partnerstva. Konferencia regionálnych a miestnych samospráv (CORLEAP) zriadená v septembri 2011 položila základy regionálneho rozmeru Východného partnerstva. Ďalší rozvoj tejto konferencie pomôže upevniť prepojenie medzi národnými orgánmi a občanmi pri plnení cieľov Východného partnerstva. V septembri 2011 vzniklo v Sopote obchodné fórum Východného partnerstva, ktoré umožní podnikateľským spoločenstvám EÚ a partnerských krajín ďalej toto fórum rozvíjať, a to predovšetkým v kontexte ukončených rokovaní o DCFTA s jedným partnerom a prebiehajúcich rokovaní s niekoľkými ďalšími. Východné partnerstvo takisto využíva expertízu Rady Európy, ktorá uplatňuje nástroj Východného partnerstva pre Radu Európy, financovaný z prostriedkov EÚ. Na podporu triezvych reforiem politík a s cieľom prispieť k realizácii veľkých projektov infraštruktúry, ktoré prepoja východoeurópskych partnerov s EÚ, povzbudia rozvoj a budú riešiť kľúčové energetické, environmentálne a dopravné problémy, pomáhajú EIB a ďalšie regionálne a národné rozvojové banky ako napr. EBRR zabezpečiť dodatočné financovanie, aby podporili rast a zamestnanosť. V kontexte Východného partnerstva sa prostredníctvom informačnej a koordinačnej skupiny spájajú partneri mimo EÚ a medzinárodné financujúce inštitúcie, aby si vymenili informácie o Východnom partnerstve a presadili koordináciu darcov. 7. MONITOROVANIE PLNENIA PLÁNU OPATRENÍ Plán opatrení má slúžiť ako praktický nástroj na monitorovanie a posudzovanie pokroku Východného partnerstva. Predstavuje ho samostatný súbor dokumentov určených členským štátom EÚ a východoeurópskym krajinám, v ktorom sú načrtnuté spoločne dohodnuté ciele, potrebné kroky, ktoré majú podniknúť partnerské krajiny, podpora, ktorú EÚ rozšírila, aby dosiahla splnenie týchto krokov, a očakávané výsledky. Tento plán stanovuje opatrenia, ktoré majú do jesene 2013 priniesť konkrétny pokrok. EÚ a jej partnerské krajiny budú mať príležitosť kolektívne posúdiť dosiahnutý pokrok pri plnení cieľov Východného partnerstva na výročných zasadnutiach ministrov zahraničných vecí Východného partnerstva. Neformálne dialógy Východného partnerstva, ktoré sa budú konať na ministerskej úrovni dvakrát za rok, takisto vytvoria príležitosť na výmenu názorov o plnení plánu opatrení a na prebratie konkrétnych sektorových aspektov. Vo vyhlásení varšavského samitu bol občianskej spoločnosti zverený mandát, aby sa angažovala v prospech demokracie, udržateľného sociálno-ekonomického rozvoja, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu. Od občianskej spoločnosti sa očakáva zjednodušenie transformácie partnerských krajín, ktoré môže dosiahnuť obsahovaním reforiem a podporou hodnôt Východného partnerstva. Prínos občianskej spoločnosti je kľúčový aj z hľadiska monitorovania implementácie Východného partnerstva a reformného tempa v partnerských krajinách, ktoré spracúva vo svojich ročných hodnotiacich správach. Preto sa od Fóra občianskej spoločnosti a jeho národných platforiem (s ktorými sa bude posilňovať spolupráca cez štruktúrovaný dialóg iniciovaný delegáciami EÚ), ako aj od parlamentného zhromaždenia EURONEST a konferencie CORLEAP očakáva, že zohrajú významnejšiu úlohu pri dosahovaní cieľov Východného partnerstva a monitorovaní plnenia plánu opatrení. Na podporu monitorovania plnenia cieľov Východného partnerstva sa podniknú kroky vedúce k zviditeľneniu činností Východného partnerstva. 8. NADVÄZNÉ OPATRENIA Pri zostavovaní plánu opatrení sa zvažovali návrhy, ktoré predložili členské štáty EÚ, východoeurópske krajiny a predstavitelia občianskej spoločnosti počas série konzultácií. V nadväznosti na toto spoločné úsilie sa očakáva, že z plánu opatrení sa stane účinný a dynamický nástroj podporujúci dosahovanie cieľov Východného partnerstva. Po jeho prijatí vysokou predstaviteľkou a Európskou komisiou v máji 2012 sa o Východnom partnerstve bude diskutovať na výročnom stretnutí ministrov zahraničných vecí Východného partnerstva, ktoré sa má konať v lete 2012. [1] Spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, Varšava, 29.-30. septembra 2011. [2] Plán sa nedotýka jednotlivých cieľov európskych integračných programov žiadnej z východoeurópskych partnerských krajín. Pri zostavovaní jeho obsahu sa čerpalo z konzultácií s členskými štátmi EÚ a východoeurópskymi partnerskými krajinami, ako aj predstaviteľmi občianskej spoločnosti. [3] Spoločné vyhlásenie pražského samitu Výhodného partnerstva, Praha, 7. mája 2009 [4] Spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, Varšava, 29.-30. septembra 2011. [5] Predpokladom na začatie rokovania o DCFTA je členstvo vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO). [6] KOM(2006) 724, Oznámenie Komisie o všeobecnom prístupe, ktorý umožní partnerským krajinám Európskej susedskej politiky (ESP) účasť v agentúrach Spoločenstva a programoch Spoločenstva, Brusel, 4. decembra 2006. [7] KOM (2011) 564, Oznámenie Komisie o spolupráci v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v rámci Východného partnerstva, Brusel, 26. septembra 2011. [8] Závery Rady o spolupráci v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v rámci Východného partnerstva, Brusel, 13.-14. decembra 2011. [9] KOM(2011) 415, Oznámenie Komisie „EÚ a jej susedné regióny: obnovená koncepcia spolupráce v oblasti dopravy“, Brusel, 7. júla 2011.