SK Úradný vestník Európskej únie C 54/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore v EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2011/C 54/04)

Spravodajca: Armands KRAUZE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 18. februára 2010 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore v EÚ“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. novembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 467. plenárnom zasadnutí 8. a 9. decembra 2010 (schôdza z 9. decembra) prijal 133 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Zabezpečenie kontinuity dodávok potravín by malo aj naďalej byť jedným z hlavných cieľov poľnohospodárskej politiky EÚ. Vzhľadom na výzvy a neistotu súvisiacu s celosvetovou potravinovou bezpečnosťou by mala spoločná poľnohospodárska politika (SPP) po roku 2013 naďalej zabezpečovať v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore.

1.2 Trvalo udržateľná poľnohospodárska výroba a hladké fungovanie poľnohospodárskych trhov tvoria základ pre zabezpečenie dodávok potravín v EÚ. Budúca spoločná poľnohospodárska politika potrebuje výkonné riadiace trhové mechanizmy na zabezpečenie fungovania poľnohospodárskych trhov a cenovej stability. Pravidlá obchodovania v poľnohospodárskom sektore by mali zaručiť bezpečnosť dodávok v poľnohospodárstve vo všetkých krajinách a za každých okolností.

1.3 Aby bola EÚ v budúcnosti schopná riešiť všetky problémy a zabezpečiť dodávky v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore vo všetkých členských štátoch, potrebuje silnú spoločnú poľnohospodársku politiku. SPP by mala byť aj naďalej jednou z kľúčových oblastí politiky EÚ v budúcnosti. Budúce financovanie SPP musí byť adekvátne.

1.4 Kľúčom k potravinovej bezpečnosti na celom svete je udržateľná miestna výroba potravín. V EÚ by sa mala zachovávať a podporovať rôznorodá poľnohospodárska výroba Zvláštna pozornosť by sa mala venovať vzdialeným regiónom a oblastiam so špecifickými znevýhodneniami.

1.5 EÚ musí vynaložiť viac úsilia na systematické plánovanie v oblasti bezpečnosti dodávok, aby zabezpečila životaschopnosť poľnohospodárskej výroby a celého potravinárskeho sektora, a to aj v krízových a mimoriadnych situáciách. Praktické opatrenia (zásoby, poľnohospodárska infraštruktúra, odborná príprava atď.) v tejto oblasti by však mali aj naďalej spadať do právomoci členských štátov. V súčasnosti nie je potrebné vytvárať nové právne predpisy EÚ v oblasti bezpečných dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore.

1.6 Členské štáty môžu využiť politiku EÚ v oblasti rozvoja vidieka ako nástroj na podporu opatrení na zabezpečenie a zlepšenie dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore. Členské štáty by mali využiť túto možnosť v rámci svojich programov rozvoja vidieka.

1.7 Poľnohospodársky sektor by mohol zohrávať významnú úlohu pri zvyšovaní objemu bezpečných a udržateľných dodávok energie v EÚ a znižovaní závislosti EÚ od dovážaných fosílnych palív. Vlastná výroba energie môže na úrovni poľnohospodárskych podnikov významne prispieť k bezpečnosti dodávok S cieľom rozšíriť využívanie bioenergie v poľnohospodárskych podnikoch by sa mali ďalej rozvíjať technológie v oblasti bioenergií. Výroba bioenergie by mala byť udržateľná a väčší dôraz by sa mal klásť na lepšie využívanie vedľajších produktov z poľnohospodárskeho a potravinárskeho sektora na zníženie znečistenia a emisií CO2.

2. Úvod

2.1 Bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore znamená zabezpečenie dostupnosti potravín tak, aby k nim mali obyvatelia ekonomický prístup, a odstránenie hladu. V mnohých poľnohospodárskych odvetviach v EÚ sa dosahuje dostatočná úroveň produkcie na zabezpečenie obyvateľstva EÚ, čo sa dosiahlo prostredníctvom SPP. Potravinová bezpečnosť ako verejné blaho, ktoré nie je odmeňované trhom, ale ktoré poľnohospodársky a potravinársky sektor poskytuje v prospech spoločnosti, bude dôležitým cieľom SPP po roku 2013 (1).

2.2 Potravinová bezpečnosť bude v nasledujúcich desaťročiach hlavnou výzvou pre poľnohospodársky a potravinársky sektor na celom svete. V dôsledku potravinovej a hospodárskej krízy trpí jedna miliarda ľudí na svete hladom.

2.3 Potravinová bezpečnosť znamená dostatok potravín pre zdravý život, ako aj bezpečné a nekontaminované potraviny. Ide o zložitú problematiku, ktorá je prepojená s inými sektormi, ako je výroba pohonných hmôt, logistika atď. Akýkoľvek logistický alebo výrobný problém v hlavných produkčných regiónoch spôsobený neočakávanými krízami môže ovplyvniť dostupnosť potravín pre milióny ľudí, najmä tých, ktorí žijú v mestských oblastiach. Kľúčom k celosvetovej potravinovej bezpečnosti je udržateľná miestna výroba potravín (2).

3. Výzvy celosvetovej produkcie potravín

3.1 Podľa odhadov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) dosiahne počet obyvateľov na celom svete do roku 2050 úroveň takmer 9,5 mld. Na zabezpečenie potravín pre týchto ľudí sa bude musieť výroba potravín v porovnaní so súčasnosťou zdvojnásobiť. Obzvlášť rýchlo vzrastie počet obyvateľov vo veľkomestách v rozvojových krajinách. Veľa sa bude očakávať od poľnohospodárov a bude sa vyvíjať tlak na rozširovanie intenzívnejšieho obrábania pôdy. Poľnohospodárska produktivita sa bude musieť zvýšiť s cieľom zabezpečiť potraviny pre rastúci počet obyvateľov na svete. Možnosti rozširovania využívania pôdy sú obmedzené vzhľadom na nepoľnohospodársky dopyt po pôde a nedostatok dostupnej vhodnej poľnohospodárskej pôdy.

3.2 Investície do poľnohospodárstva sa budú musieť zvýšiť všade, ale najmä v rozvojových krajinách, ktoré majú značný potenciál rozširovať výrobu. V rozvojových krajinách treba tiež zlepšiť vidiecku infraštruktúru, prístup k moderným poľnohospodárskym strojom a technológiám, trvalo udržateľné využívanie pôdy a najmä dostupnosť vody, ako aj systémy vzdelávania a fungovanie poľnohospodárskych trhov. V dlhodobejšom časovom horizonte však bude hlavným problémom potravinovej bezpečnosti dostupnosť potravín a prístup k nim. Najefektívnejším prostriedkom na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti bude všeobecný rozvoj a zvyšovanie príjmov v najchudobnejších krajinách. Poľnohospodárstvo zohráva obzvlášť významnú úlohu pri zabezpečovaní potravinovej bezpečnosti, je však ťažké zaručiť potravinovú bezpečnosť výlučne prostredníctvom poľnohospodárstva (3).

3.3 V záverečnom vyhlásení potravinového summitu FAO z roku 2009 sa odporúča, aby výroba potravín spadala do právomocí jednotlivých krajín.

3.4 Vzhľadom na potravinovú a hospodársku krízu a meniacu sa situáciu vo svete teraz ľudia vo všeobecnosti viac chápu, že všetky krajiny a regióny, vrátane tých znevýhodnenejších, musia mať právo, či dokonca povinnosť, vyrábať svoje vlastné potraviny. Treba umožniť, aby sa vyrábalo viac potravín udržateľnejším spôsobom.

3.5 Ďalšiu kľúčovú výzvu pre potravinovú bezpečnosť na celom svete, okrem populačného rastu, predstavujú klimatické zmeny a súvisiace obmedzenie prírodných zdrojov. Klimatické zmeny môžu mať podstatný vplyv na výrobu potravín, najmä v rozvojových krajinách, z ktorých niektoré sa s klimatickými zmenami dokážu vyrovnať len minimálne. Poľnohospodárstvo sa musí snažiť o zníženie emisií skleníkových plynov, ale zároveň môže tiež prispieť k riešeniu problému s emisiami prostredníctvom sekvestrácie oxidu uhličitého do pôdy. Treba dosiahnuť účinnejšiu poľnohospodársku výrobu s nižšími emisiami. Poľnohospodárstvo musí prispieť k zlepšeniu kvality ovzdušia a vody, ochrane prírodnej rozmanitosti a predchádzaniu erózii. Medzi hlavné výzvy pre celosvetovú potravinovú bezpečnosť patrí aj zabezpečenie dostatočného množstva poľnohospodárskej pôdy a pitnej vody.

3.6 Inovácie v poľnohospodárstve zohrávajú významnú úlohu pri riešení problémov súvisiacich s potravinovou bezpečnosťou a klimatickými zmenami. Najdôležitejšie inovácie v tejto oblasti často súvisia s pestovaním plodín a chovom zvierat, metódami zavlažovania, opatreniami proti povodniam, odolnosťou voči chladu a vysokým teplotám, diverzifikáciou metód tradičného poľnohospodárstva atď. Jedným z riešení budúcich problémov by tiež mohlo byť zlepšenie účinnosti metód pestovania rastlín, ktoré má potenciál podstatne zvýšiť poľnohospodársku produktivitu.

4. Koncepcia bezpečnosti dodávok

4.1 Potravinová bezpečnosť je hlavnou strategickou témou pre všetkých obyvateľov sveta. Prístup k potravinám je jedným z aspektov širšej koncepcie bezpečnosti. Problémy v prístupe k potravinám veľmi rýchlo vyústia do zvýšenej sociálnej nestability a nepokojov. Zabezpečenie prístupu k potravinám, dokonca aj v krízových a mimoriadnych situáciách, je úlohou spoločnosti.

4.2 Potravinová bezpečnosť v modernom prepojenom hospodárstve závisí od mnohých aspektov. Vyžaduje si stabilné dodávky energie (pohonné hmoty a elektrina), IT, účinnú logistiku, dobrú hygienu a fungujúci systém rýchleho varovania na ochranu spoločnosti pred škodlivými potravinami. Členské štáty musia zabezpečiť ochranu najdôležitejšej infraštruktúry v poľnohospodárskom a potravinovom sektore a prijať konkrétne opatrenia v praxi.

4.3 Spoločnosti musia vytvoriť zásoby pre prípad núdzových dodávok potravín. To sa označuje pojmom „bezpečnosť dodávok“. Pod týmto pojmom sa vo všeobecnosti rozumie zabezpečenie toku materiálu (napr. vytváranie zásob pre prípad núdze), ale bezpečnosť dodávok sa v širšom zmysle chápe ako schopnosť udržať tie základné ekonomické činnosti spoločnosti, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie životných podmienok obyvateľstva a na fungovanie a bezpečnosť spoločnosti. Bezpečnosť dodávok vzhľadom na dostupnosť potravín teda znamená schopnosť zaručiť výrobu potravín a fungovanie celého potravinárskeho sektora, aj v krízových a mimoriadnych situáciách.

5. Poľnohospodárska politika EÚ a bezpečnosť dodávok

5.1 Európska únia sa v súčasnosti pripravuje na ďalšiu revíziu SPP, t. j. na poľnohospodársku politiku po roku 2013. Komisia uverejnila v novembri 2010 oznámenie o budúcej politike. V druhej polovici roka 2011 pravdepodobne vydá príslušné legislatívne návrhy a rozhodnutie Rady a Európskeho parlamentu možno očakávať v roku 2012. V EÚ sa dostatočná úroveň výroby potravín bude aj naďalej dosahovať prostredníctvom SPP.

5.2 Ciele poľnohospodárskej politiky EÚ, v súlade s ustanoveniami Zmluvy o založení ES, ktoré boli v nezmenenej podobe začlenené do Lisabonskej zmluvy ratifikovanej minulý rok, sú:

— zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva,

— zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov,

— stabilizovať trhy,

— zabezpečiť riadne zásobovanie,

— zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny.

5.3 Je jasné, že globálne zmeny a nové výzvy, ktoré s týmito zmenami súvisia, prinesú poľnohospodárskej politike EÚ nové ciele, no vyššie spomenuté primárne ciele sú aj naďalej dôležité a relevantné. V priebehu rokov bola poľnohospodárska politika EÚ ako aj obchodné rokovania vystavené značnej kritike. SPP sa však v podstate podarilo dosiahnuť stanovené ciele viac než uspokojivo. Zaručila dodávky potravín v celej Únii, a to napriek meniacim sa cenám a aj v obdobiach krízy. SPP teda udržala bezpečnosť dodávok v Únii aj napriek tomu, že EÚ nie je úplne sebestačná, pokiaľ ide o niektoré poľnohospodárske produkty a suroviny. V tejto súvislosti musí EÚ vziať do úvahy skutočnosť, že štáty pri vonkajších hraniciach EÚ často čelia problémom pri zabezpečovaní svojich dodávok počas období výraznej nestability cien.

5.4 V budúcnosti budú svetové trhy fungovať otvorenejšie. Akékoľvek budúce dohody môžu umožniť, aby sa poľnohospodárske výrobky z krajín mimo EÚ jednoduchšie dostávali do EÚ (ak splnia kritériá bezpečnosti potravín), ale zároveň poskytnú poľnohospodárskym produktom z EÚ príležitosť vstúpiť na iné trhy. Celosvetová demografická situácia a trhy menia priority poľnohospodárskej výroby a dopyt po potravinách vo svete. Vzájomná závislosť spoločností a ekonomických zón sa zvyšuje. Klimatické zmeny spôsobujú čoraz extrémnejšie klimatické podmienky. Keďže zvýšený objem medzinárodného obchodu samostatne nepostačuje na zabezpečenie dodávok potravín, v budúcnosti sa zvýši pohyb cien potravinárskych výrobkov a nestabilita trhov. Budúca poľnohospodárska politika EÚ musí poskytnúť mechanizmy na stabilizáciu trhu. EÚ nesmie spôsobovať nestabilitu na svetových trhoch potravín, ale naopak, musí aktívne prispievať k jej odstráneniu.

5.5 Európska únia je jedným z hlavných svetových výrobcov a vývozcov potravín. Najlepším spôsobom, ako môže EÚ pomôcť udržať stabilitu svetových trhov s potravinami a zabrániť potravinovým krízam, je zabezpečiť, aby bol jej vlastný poľnohospodársky trh vyvážený a aby fungoval efektívne. EÚ by tiež mala zohrávať významnú úlohu pri udržiavaní potravinovej bezpečnosti na celom svete.

5.6 Európski spotrebitelia chcú aj naďalej konzumovať kvalitné, výživné a bezpečné potraviny. Budúca poľnohospodárska politika musí zabezpečiť, aby celá výroba prebiehala spôsobom, ktorý chráni životné prostredie (ovzdušie, pôdu, vodu) a zachováva dobré životné podmienky zvierat. Skutočnosť, že v EÚ je štandard vyšší ako v ostatných krajinách sveta, zvyšuje náklady európskych výrobcov a poľnohospodárska politika EÚ musí poskytnúť nástroje, v poľnohospodárstve aj v obchode, na vytvorenie rovnakých podmienok pre produkciu v EÚ a v iných krajinách. EÚ sa bude musieť snažiť využiť súčasné nástroje (napr. obchodné dohody) a tiež vytvoriť nové, ktoré pomôžu presadiť v ostatných krajinách vyrábajúcich potraviny výrobné štandardy uplatňované výrobcami potravín z EÚ.

5.7 Politika rozvoja vidieka (2. pilier SPP) bude mať aj naďalej veľký význam pre vyvážený rozvoj vidieckych oblastí v budúcnosti. Vidiecke oblasti sú neoddeliteľnou súčasťou Európy. Viac ako 60 % obyvateľstva súčasnej Európskej únie s 27 členskými štátmi žije vo vidieckych oblastiach a vidiecke oblasti predstavujú 90 % celkovej zemepisnej rozlohy EÚ. Politika rozvoja vidieka, ktorá viac zohľadní rozdielne podmienky v členských štátoch, by v budúcnosti mohla nadobudnúť ešte väčší význam. Úloha politiky rozvoja vidieka ako zamestnávateľa vo vidieckych komunitách a diverzifikátora podnikateľských príležitostí bude rásť. Politika rozvoja vidieka by sa mohla využiť ako nástroj EÚ na podporu bezpečnosti dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore.

5.8 Budúca poľnohospodárska politika EÚ musí naďalej venovať pozornosť problémom s bezpečnosťou dodávok vzhľadom na výzvy a neistotu súvisiacu s celosvetovou potravinovou bezpečnosťou. Zabezpečenie dostupnosti dodávok potravín je základným cieľom poľnohospodárskej politiky EÚ. EÚ musí vynaložiť viac úsilia na systematické plánovanie, aby zabezpečila životaschopnosť poľnohospodárskej výroby a celého potravinárskeho sektora, a to aj v krízových a mimoriadnych situáciách. Na dosiahnutie tohto cieľa treba zaviesť potrebné mechanizmy. Jedným z kľúčových cieľov poľnohospodárskej politiky EÚ musí byť zachovanie rôznorodej poľnohospodárskej výroby a jej podpora v celej EÚ. Zachovaním bohatej rôznorodosti vysokokvalitných potravín z rôznych vidieckych oblastí z celej Únie pre občanov EÚ poskytne správne strategické riešenie pre potravinársku politiku EÚ. To tiež pomôže zabezpečiť dodávky.

5.9 Z dlhodobého hľadiska si bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore vyžaduje, aby bola poľnohospodárska výroba udržateľná. Okrem environmentálnej udržateľnosti je dôležitá aj hospodárska a sociálna udržateľnosť. Väčší dôraz by sa mal klásť na úlohu poľnohospodárstva pri prispôsobovaní sa klimatických zmenám a zmierňovaní ich dosahu. Poľnohospodársky a potravinársky sektor zohrávajú úlohu aj pri výrobe bioenergie. Ciele stratégie EÚ 2020 by sa mali začleniť do poľnohospodárskej politiky.

5.10 Vďaka výrobe bioenergie sa poľnohospodárstvo EÚ stalo významným aktérom pri zavádzaní technológií s využitím obnoviteľných energií. Udržateľné poľnohospodárstvo a potravinársky sektor môžu významným spôsobom prispieť k znižovaniu závislosti EÚ od dovážaných fosílnych palív a zabezpečení bezpečných dodávok energie spotrebiteľom v EÚ. Premena poľnohospodárskeho odpadu a vedľajších produktov (hnojív a odpadu z potravinárskeho priemyslu atď.) na bioenergiu pomôže znížiť znečistenie a emisie CO2.

V Bruseli 9. decembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) V súvislosti s prípravou stanoviska sa 31. mája 2010 v Helsinkách uskutočnil seminár na tému „The security of supply in agriculture and in the food sector in the European Union“ (Bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore v Európskej únii).

(2) Ako bola definovaná na potravinovom summite FAO.

(3) Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 44.