Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Desať rokov Východného partnerstva: úvahy o úspechoch a formovaní budúcej politiky Východného partnerstva

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 14/04)

Spravodajkyňa: Indrė VAREIKYTĖ

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 20.2.2019 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku Stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre vonkajšie vzťahy Prijaté v sekcii 5.9.2019 Prijaté v pléne 26.9.2019 Plenárne zasadnutie č. 546 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 155/3/6

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že Východné partnerstvo je veľmi potrebná a potenciálne úspešná iniciatíva EÚ a vyzýva novozvolený Európsky parlament a Európsku komisiu, aby sa k nej plne zaviazali. Aj EHSV sa zaväzuje, že sa bude vo vysokej miere zapájať do budovania silnejších a demokratickejších spoločností v susedných krajinách ( 1 )

1.2. Hoci hlavnými úspechmi Východného partnerstva sú dohody o pridružení, vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) a dohôd o bezvízovom styku s Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou (pridružené TRIO), očakáva sa, že partnerstvo v ďalšom desaťročí dosiahne ďalší a cielenejší pokrok.

1.3. Výbor zdôrazňuje, že zatiaľ čo pridružené TRIO dosiahlo výraznejší pokrok a vyjadrilo väčšiu ochotu uskutočniť reformy, spolu s Arménskom, ktoré nasledovalo ich dobrý príklad, Bielorusko a Azerbajdžan prevažne stagnujú a v niektorých prípadoch sa vzďaľujú od toho, čo sa nazýva demokraciou.

1.4. EHSV sa domnieva, že EÚ je predovšetkým úniou hodnôt, a preto vzťahy so susedmi by mali byť tiež založené na rovnakých hodnotách a mali by byť podmienené ich dodržiavaním.

1.5. Výbor identifikuje tieto hlavné výzvy, ktorým je v rámci Východného partnerstva potrebné venovať pozornosť: účinné vykonávanie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode a ďalších súvisiacich záväzkov, posilnenie zásady právneho štátu, zavádzanie reforiem súdnictva a boj proti korupcii; ďalšia ochrana životného prostredia a aktívny boj proti zmene klímy; zvýšenie sociálnej odolnosti prostredníctvom boja proti hybridným hrozbám a dezinformáciám; posilnenie prostredia priaznivého pre občiansku spoločnosť a činnosť slobodných a nezávislých médií; silnejší záväzok EÚ pomáhať zlepšovať život občanov postihnutých konfliktami v regióne.

1.6. EHSV odporúča, aby Komisia v ďalšom období Východného partnerstva stanovila individuálne ciele a výsledky pre každú partnerskú krajinu. Účasť občianskej spoločnosti na tomto procese bude kľúčová, aby sa vytvoril ďalší nástroj na aktívne monitorovanie pokroku.

1.7. EHSV navrhuje stanoviť harmonogram pre povinné pravidelné hodnotenia pokroku s cieľom povzbudiť vlády krajín Východného partnerstva, aby si okrem bilaterálnych plánov realizácie vytvárali vlastné plány a vykonávali a monitorovali plnenie stanovených cieľov.

1.8. Výbor tiež odporúča postupne zvyšovať počet ukazovateľov a údajov, ktoré sú krajiny Východného partnerstva povinné predkladať Eurostatu.

1.9. Vzhľadom na dezinformácie propagované ruskou vládou a agresívne čínske a ruské investičné projektové kampane a iné hrozby v tomto regióne musia inštitúcie EÚ prehodnotiť komunikačnú stratégiu pre región Východného partnerstva v snahe osloviť občanov.

1.10. EHSV sa domnieva, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie a viac nástrojov na zlepšenie zručností organizácií občianskej spoločnosti, zamestnancov verejnej správy a politických lídrov krajín Východného partnerstva, ako aj na budovanie kapacít odborových zväzov a podnikateľských združení.

1.11. Výbor sa domnieva, že väčšia pozornosť by sa mala venovať odstráneniu nedostatkov a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami v krajinách Východného partnerstva, zlepšeniu všeobecnej účinnosti vzdelávania a posilneniu prepojenia medzi vzdelávaním, výskumom a inováciou s cieľom posilniť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom.

1.12. Hoci obchodná výmena medzi krajinami Východného partnerstva a EÚ rastie, posilniť by sa mal vnútroregionálny obchod, aby sa zabezpečila diverzifikácia príjmov z obchodnej činnosti a udržateľnosť.

1.13. EHSV je pevne presvedčený, že v každej krajine Východného partnerstva musí existovať povinný právny rámec, ktorý by občianskej spoločnosti umožňoval prístup k informáciám, brať na zodpovednosť vládu a zúčastňovať sa na tvorbe politík.

1.14. Výbor dôrazne podporuje návrh na zavedenie rozšíreného dialógu o reformách týkajúcich sa dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a pridruženým TRIO, zahrnutie porovnávacích prvkov do odporúčaní dohôd o pridružení pre jednotlivé krajiny a časové zladenie ich uverejnenia, aby sa podporila pozitívna hospodárska súťaž.

2. Všeobecné informácie

2.1. Východné partnerstvo, ktoré bolo vytvorené ako spoločná politická iniciatíva v roku 2009, má za cieľ prehlbovať a posilňovať vzťahy medzi Európskou úniou, jej členskými štátmi a jej šiestimi východnými susedmi: Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou.

2.2. V tomto rámci sa všetci partneri dohodli, že budú prinášať hmatateľné výhody pre každodenný život svojich občanov posilnením inštitúcií a dobrej správy vecí verejných, zabezpečením právneho štátu a jeho vymožiteľnosti, zavádzaním hlavných reforiem súdnictva, bojom proti korupcii, zintenzívnením spolupráce s občianskou spoločnosťou, posilnením postavenia žien a zabezpečením rodovej rovnosti, posilnením strategickej komunikácie a podporovaním plurality a nezávislosti médií, podporovaním rastu malých a stredných podnikov (MSP), prilákaním investícií, vytváraním kvalitných pracovných miest v nových odvetviach, zvyšovaním obchodných príležitostí pomocou podporovania prístupu na nové trhy, zlepšovaním dopravných spojení a infraštruktúry, zvyšovaním energetickej odolnosti a účinnosti, ako aj využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a investovaním do zručností mladých ľudí, podnikania a zamestnateľnosti.

2.3. Hoci tri dohody o pridružení a prehĺbené a komplexné dohody o voľnom obchode a dohody o bezvízovom styku so signatárskymi štátmi sú veľmi chvályhodnými výsledkami, celkový pokrok zaznamenaný vo väčšine uvedených oblastí je však mierny a nedosiahol sa žiaden z predtým stanovených konkrétnych výsledkov.

2.4. EHSV sa domnieva, že EÚ je predovšetkým úniou hodnôt ( 2 ) , a preto aj jej vzťahy so susednými krajinami by mali byť založené na rovnakých hodnotách. V rámci Východného partnerstva by mala existovať väčšia podmienenosť a jasné, vzájomne dohodnuté spôsoby spolupráce s krajinami Východného partnerstva, aby sa zabezpečili ľudské práva, občianske, mediálne a tlačové slobody, právny štát, transparentná správa vecí verejných, rodová rovnosť, sociálny dialóg, ochrana životného prostredia a ďalšie základné hodnoty, bez ktorých by dnešná Európa bola nemysliteľná. Pre celý región bude najviac prospešné, ak krajiny v susedstve s EÚ budú mať rovnakú úroveň demokracie ako EÚ. Partnerské krajiny by tiež mali predložiť časový plán ratifikácie všetkých 18 medzinárodných zmlúv o ľudských právach ( 3 ) a získania (alebo udržania) akreditačného štatútu „A“ od Globálnej aliancie národných inštitúcií pre ľudské práva ( 4 )

2.5. Výbor uznáva potrebu jasných a merateľných výsledkov a odporúča, aby Komisia v ďalšom období Východného partnerstva stanovila individuálne ciele a výsledky pre každú partnerskú krajinu. Je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa budúce ciele a výsledky zameriavali nielen na hospodárske ukazovatele, ale aj na sociálnu prosperitu a blahobyt. Zameranie sa len na hospodársky rozvoj preukázateľne neprináša očakávané výsledky. Napríklad celková suma grantov EÚ pre Ukrajinu do roku 2020 dosiahne 4,8 miliárd EUR ( 5 ) , no napriek tomu zostáva najchudobnejšou krajinou v regióne.

2.6. Rozhodujúca v tomto procese bude účasť občianskej spoločnosti v záujme toho, aby plánované reformy menej podliehali volebným cyklom a politickým zmenám. Proces transformácie a zavádzania potrebných reforiem možno uskutočniť len zapojením sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do legislatívneho procesu, reforiem a ich zavádzania do praxe. Na tento účel by sa do procesov navrhovania a vykonávania stratégií hospodárskeho rozvoja a regionálnej spolupráce mali zapojiť podnikateľské združenia a podporné organizácie.

2.7. Aby sa ciele mohli realizovať v plnom rozsahu a aby boli udržateľné, musia sa spájať so silnou zodpovednosťou na miestnej úrovni. Ak nebudú určené, prediskutované a realizované v spolupráci s miestnou občianskou spoločnosťou, dosiahnuté výsledky by sa mohli ľahko zvrátiť. Okrem toho, doteraz boli hlavnými subjektmi zodpovednými za vykonávanie Európska komisia a príslušné ministerstvá krajín Východného partnerstva, zatiaľ čo vlády, ktoré musia zabezpečovať nepretržitú politickú vôľu uskutočňovať reformy, ešte nie sú na zozname hlavných aktérov spojených s dosahovaním cieľov ( 6 )

2.8. Pri plánovaní ďalšieho súboru dlhodobých cieľov by sa mala venovať väčšia pozornosť monitorovaniu pokroku pri ich vykonávaní. Posúdenie doteraz vykonávala najmä Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a občianska spoločnosť v krajinách Východného partnerstva. EHSV navrhuje stanoviť harmonogram pre povinné pravidelné hodnotenie pokroku s cieľom povzbudiť vlády krajín Východného partnerstva, aby si okrem bilaterálnych plánov realizácie vytvárali vlastné plány a vykonávali a monitorovali stanovené výsledky a ciele.

2.9. EHSV odporúča zvážiť postupné zvyšovanie počtu ukazovateľov a údajov, ktoré musia krajiny Východného partnerstva predkladať Eurostatu, aby sa zabezpečilo dôkladnejšie monitorovanie pokroku hlavných reforiem a transparentnejšie a objektívnejšie hodnotenie. Krajiny, ktoré podpísali dohody o pridružení a prehĺbené a komplexné dohody o voľnom obchode by mali mať jasný časový plán, aby nakoniec dosiahli rovnakú úroveň poskytovania údajov Eurostatu ako členské štáty EÚ.

2.10. Výbor navrhuje pripraviť porovnávaciu analýzu, ktorá by merala rozdiely vo výsledkoch a vplyv občianskej spoločnosti v krajinách s domácimi poradnými skupinami a ostatnými partnermi Východného partnerstva, v snahe zmerať vplyv zapojenia občianskej spoločnosti do reforiem v krajinách Východného partnerstva.

2.11. Výbor je pevne presvedčený, že súčasnou prioritou novozvoleného Európskeho parlamentu a Európskej komisie je dosiahnuť konsenzus o pridružení a prípadne vyhliadky na členstvo, pokiaľ ide o krajiny Východného partnerstva, ktoré sú ochotné a schopné vstúpiť do EÚ v blízkej budúcnosti. Pokroku a plánovaniu v tejto oblasti však vážne bráni nedostatok jasnej vízie o tom, čo je konečným cieľom a cenou za všetko úsilie vynaložené všetkými partnerskými krajinami, ak v plnej miere dosiahnu stanovené ciele a výsledky.

2.12. Z dlhodobejšieho hľadiska by stratégia Východného partnerstva po roku 2020 mohla zahŕňať liberalizáciu niektorých služieb vrátane finančných služieb, pristúpenie pridružených krajín k jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) a prostredníctvom dohody o pridružení a prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode k Európskemu hospodárskemu priestoru (EHP), prehĺbenie integrácie v oblasti digitálneho trhu, napr. v oblasti prenosu údajov, a rozšírenie slobody pohybu odborníkov uzavretím dohôd s EÚ o vzájomnom uznávaní odborných kvalifikácií.

2.13. Presadzovanie hodnôt EÚ bolo a naďalej je hlavnou myšlienkou politiky Východného partnerstva. Podpora užších vzťahov a prípadne členstva v EÚ je medzi občanmi krajín Východného partnerstva naďalej vysoká, no zmena myslenia ľudí si vyžaduje dlhodobé úsilie. Zatiaľ čo väčšina občanov EÚ uznáva význam rešpektovania právneho štátu, platenia daní a vyhýbaniu sa tieňovému hospodárstvu, v krajinách Východného partnerstva zápasia ľudia každý deň o holé prežitie vzhľadom na hospodársku situáciu, a preto pre nich nie je prioritou akceptovať niektoré hodnoty EÚ.

2.14. Aby sa zlepšilo riadenie a účinnosť podporných systémov a nástrojov zameraných na zabezpečenie inkluzívnej účasti občianskej spoločnosti na všeobecných procesoch Východného partnerstva, mala by sa zvážiť možnosť sústrediť uvedené nástroje v rámci EHSV z dôvodu jeho neporovnateľných kapacít, skúseností v tejto oblasti, inštitucionálnej histórie a sociálneho prieniku.

2.15. Vzhľadom na skutočnosť, že dezinformácie propagované ruskou vládou, ako aj agresívne informačné kampane čínskych a ruských investičných projektov a iné hrozby v tejto oblasti majú obrovský vplyv na spoločnosť, inštitúcie EÚ musia prehodnotiť svoju komunikačnú stratégiu pre región Východného partnerstva. Jedným z osvedčených spôsobov šírenia informácií o hodnotách, cieľoch, vplyve a dobrých príkladoch spolupráce s EÚ je posilniť postavenie miestnych organizácií občianskej spoločnosti. To možno dosiahnuť jednoducho tak, že im pomôžeme vykonávať ich každodennú prácu efektívnejšie.

2.16. EÚ by mala naďalej prispievať k mierovému urovnaniu konfliktov v regióne Východného partnerstva. Malo by existovať viac iniciatív podobných Európskemu partnerstvu pre mierové urovnanie konfliktu v Náhornom Karabachu, v rámci ktorého sa organizácie občianskej spoločnosti z členských štátov EÚ a krajín Východného partnerstva spoločne usilujú o budovanie vzájomného porozumenia a dôvery v proces urovnania konfliktu.

3. Spoločnosť

3.1. Najnovšie systémy financovania organizácií občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva obsahujú jednu podmienku: aby sa občianska spoločnosť mohla zapojiť do vykonávania dohôd o pridružení a reforiem, musia sa organizácie občianskej spoločnosti stať aktérmi EÚ, a teda niekedy pracovať na témach, ktoré pre ne nie sú obvyklé. So zreteľom na túto podmienku organizácie občianskej spoločnosti jednoducho žiadajú o financovanie, ktoré je k dispozícii, namiesto toho, aby sa sústredili na svoje ciele a potreby spoločnosti, a stávajú sa teda len ďalším poskytovateľom služieb.

3.2. V správe organizácií občianskej spoločnosti a v porovnávacích údajoch ( 7 ) sa potvrdzuje, že väčšina ich partnerov v rámci Východného partnerstva nemá ani základné zručnosti v oblasti riadenia projektov vrátane toho, ako pripraviť návrh projektu a jeho rozpočet. Pri dosahovaní výsledkov súvisiacich s monitorovaním reforiem, prípravou tieňových správ, analýzami rôznych otázok a odporúčaniami zostáva úloha organizácií občianskej spoločnosti z EÚ veľmi dôležitá. EHSV sa domnieva, že menej kvalifikované organizácie občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva by sa nemali prehliadať alebo podceňovať, no jednoducho očakávania v ich smere by mali byť realistické: sú dôležitými aktérmi vo svojich spoločenstvách, avšak nemalo by sa od nich očakávať, že budú robiť to, čo sú schopné poskytnúť skúsené európske organizácie.

3.3. EHSV preto odporúča, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi EÚ vytvorila dostupný vzdelávací program zameraný na zlepšovanie zručností zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, zamestnancov verejnej správy a vedúcich predstaviteľov krajín Východného partnerstva. Takýto program by tiež mohol riešiť nedostatok zručností, ktorému čelia zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti pri vstupe do verejnej správy tak, ako to bolo po revolúcii dôstojnosti na Ukrajine a zamatovej revolúcii v Arménsku.

3.4. Výbor je okrem toho presvedčený, že prioritou by mali byť jednoznačne systémy podpory a partnerské začlenenie, pokiaľ ide o mládežnícke organizácie v štátoch Východného partnerstva, a ďalšie podporovanie ich účasti na programoch medzinárodnej spolupráce a mobility (napr. program Mládež v akcii a Erasmus +). Dobrým začiatkom by mohlo byť zriadenie európskych škôl, akou je napr. európska škola v Tbilisi (Gruzínsko), v ostatných krajinách Východného partnerstva, aby sa zvýšila úroveň vzdelanosti v podobe najlepších príkladov z členských štátov EÚ.

3.5. EHSV sa domnieva, že „program sociálnej súdržnosti“ musí odstrániť nedostatky a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami v krajinách Východného partnerstva s cieľom zlepšiť celkovú účinnosť vzdelávania prispôsobením najlepších príkladov a systémov ich náprotivkom z EÚ. Kvalita vzdelávania umožňujúceho inováciu je v rámci regiónu stále nízka, a preto je potrebné reformovať vzdelávacie systémy a do navrhovania učebných osnov zapojiť príslušné organizácie občianskej spoločnosti a odborníkov z praxe. Je potrebné zlepšiť prepojenie medzi vzdelávaním, výskumom a inováciami s cieľom posilniť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom ( 8 )

3.6. Výbor víta zapojenie Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) a jej paneurópskej regionálnej rady (PERC) a Európskej konfederácie odborových zväzov (ETUC) do budovania kapacít nezávislých odborov v krajinách Východného partnerstva. Takéto projekty a iniciatívy sú dôležité pre presadzovanie európskeho sociálneho modelu vrátane sociálneho dialógu a sociálneho zabezpečenia, ako aj kolektívneho vyjednávania. Existencia silných nezávislých odborových organizácií je kľúčová pre úspešný udržateľný rast a sociálny pokrok, ktorý je výsledkom transformačných procesov spojených s vykonávaním dohôd o pridružení alebo partnerských dohôd. Silné odbory sú aj predpokladom úspešnej a dynamickej občianskej spoločnosti.

4. Hospodárstvo

4.1. Budovanie hospodárskej odolnosti a zlepšovanie konkurencieschopnosti sú stredobodom spolupráce EÚ s krajinami Východného partnerstva so zameraním na spoluprácu pri tvorbe pracovných miest a rozvíjaní silnejšieho, diverzifikovanejšieho, pulzujúceho a udržateľného hospodárstva. V tejto oblasti sa dosiahol významný pokrok vrátane nárastu objemu obchodu medzi všetkými šiestimi partnerskými krajinami a EÚ.

4.2. EHSV sa domnieva, že záväzky týkajúce sa harmonizácie digitálnych trhov v regióne Východného partnerstva ešte nie sú účinne realizované, čo bráni pokroku a rozvoju digitálnych služieb. EHSV zároveň víta konsenzus, ktorý bol dosiahnutý v súvislosti s plánmi o dohode o roamingu pre tento región do roku 2020, vďaka ktorej by sa nielen zlepšil prístup ľudí ku komunikáciám, ale mohol by sa ňou aj podporiť cestovný ruch a zabezpečiť väčšie ekonomické výhody.

4.3. Hoci obchodná výmena medzi krajinami Východného partnerstva a EÚ rastie, mal by sa posilniť vnútroregionálny obchod, aby sa zabezpečila diverzifikácia príjmov z obchodnej činnosti a udržateľnosť.

4.4. EHSV sa nazdáva, že integrácia regionálneho obchodu vedúca k vytvoreniu spoločného hospodárskeho priestoru, bezplatného roamingu, spoločnej oblasti migrácie, synchronizácii elektrických sietí, rozvoju nezávislých čistých zdrojov energie a premene poľnohospodárskych noriem by sa mala zohľadňovať a rozvíjať ako najdôležitejšie hospodárske projekty spoločné pre partnerské krajiny Východného partnerstva a pre celú EÚ.

4.5. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v regióne rozvíjali nezávislé podnikateľské združenia a podporné organizácie. Takéto organizácie sa musia viac zapájať do rozvoja podnikateľského prostredia a vykonávania prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu. Zároveň je potrebné, aby malé a stredné podniky (MSP) v krajinách Východného partnerstva vytvárali združenia a/alebo zastrešujúce organizácie, ktoré by zastupovali ich záujmy a posilňovali by ich, pokiaľ ide o presadzovanie ich záujmov v legislatívnom procese a o zabezpečovanie obchodnej výmeny na miestnych trhoch a trhoch v EÚ.

5. Správa

5.1. Zvyšovanie úsilia v oblasti posilňovania inštitúcií a dobrej správy vecí verejných je pre EÚ hlavnou prioritou v krajinách Východného partnerstva, v ktorých pretrvávajú problémy. Predovšetkým je potrebné vyvinúť väčšie úsilie v oblasti právneho štátu, zavádzaní hlavných reforiem súdnictva a v boji proti korupcii. Toto sú základné predpoklady, pokiaľ ide o dôveru občanov v štát, dlhodobú stabilitu a bezpečnú investičnú klímu.

5.2. Výbor upozorňuje na skutočnosť, že právne predpisy týkajúce sa povinných vládnych konzultácií s verejnosťou existujú iba v Moldavsku a na Ukrajine. Musí existovať povinný právny rámec, ktorý by občianskej spoločnosti umožňoval prístup k informáciám, brať na zodpovednosť vládu a zúčastňovať sa na tvorbe politík. Vlády krajín Východného partnerstva sa musia okrem toho zaviazať ku koherentnejšej a priamejšej podpore organizácií občianskej spoločnosti, aby sa posilnili organizácie občianskej spoločnosti.

5.3. Pokiaľ ide o budovanie kapacít, oveľa dôležitejšie, ako kedykoľvek predtým, sú inštitúcie v krajinách Východného partnerstva, ktoré fungujú dobre a sú schopné vykonávať potrebné reformy, a preto by partnerské dohody medzi nimi (napr. sieť agentúr pre bezpečnosť potravín, normalizačné orgány, protikorupčné agentúry atď.) mali byť formalizované a prípadne podporované EÚ.

5.4. Spoločné budovanie kapacít, dohody o partnerstve a vytváraní sietí, výmena postupov a rozvíjanie spoločných prístupov a nástrojov by sa mohli podporiť prostredníctvom spoločného nástroja pridruženia. Mohlo by sa tiež zvážiť financovanie reformných tímov v súlade s usmerneniami vypracovanými pre Ukrajinu.

5.5. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné pomáhať vládam a občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva pri rozvoji nástrojov, ktoré sú potrebné na hodnotenie a riešenie problémov spojených s rodovými rozdielmi. Je nevyhnutné zabezpečiť, aby podpora poskytovaná štátnym štatistickým úradom zahŕňala vytváranie obchodných štatistík a štatistík rozčlenených na základe rodového hľadiska, a to aj prostredníctvom konkrétnych otázok v prieskumoch domácností a podnikov, a konkrétnych ukazovateľov pre sledovanie účinkov súvisiacich s obchodom v priebehu času.

6. Prepojenosť

6.1. Významný pokrok dosiahla spolupráca EÚ s partnerskými krajinami v oblasti zlepšovania dopravných spojení a infraštruktúry, zvyšovania energetickej odolnosti a účinnosti, ako aj využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v záujme znižovania úrovne emisií skleníkových plynov. Pokračujúce investície v týchto oblastiach prinesú väčší udržateľný hospodársky rozvoj a konkrétne výhody pre život občanov tým, že sa vytvoria alternatívne zdroje energie a zníži sa energetická závislosť od prevažne jedného dodávateľa a spotreba.

6.2. Výbor preto zdôrazňuje, že je dôležité ďalej diverzifikovať energetiku, znižovať úroveň emisií CO 2 a zaviesť účinné vnútroštátne mechanizmy monitorovania, ako aj zintenzívniť opatrenia v oblasti ochrany biodiverzity a udržateľného obhospodarovania lesov.

7. Dohody o pridružení/prehĺbená a komplexná zóna voľného obchodu

7.1. Výbor dôrazne podporuje návrh na zavedenie rozšíreného dialógu o reformách týkajúcich sa dohôd o pridružení a prehĺbených komplexných dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a pridruženým TRIO, zahrnutie porovnávacích prvkov do odporúčaní dohôd o pridružení pre jednotlivé krajiny a časové zladenie ich uverejnenia, aby sa podporila pozitívna hospodárska súťaž, pretože to už fungovalo pri urýchlení pokroku v strednej a východnej Európe.

7.2. Odporúča sa ďalej inštitucionalizovať spoluprácu medzi pridruženým TRIO a EÚ, najmä na úrovni výkonnej moci. Dobrým začiatkom by mohlo byť vytvorenie spoločnej výkonnej skupiny a niekoľkých podskupín odrážajúcich proces inštitucionalizácie na úrovni parlamentov. Potom by mohli nasledovať ďalšie zoskupenia organizovanej občianskej spoločnosti v rámci platforiem občianskej spoločnosti Východného partnerstva, podnikateľských združení a podporných organizácií, odborových zväzov a iných subjektov. Ako príklad možno použiť skúsenosti a siete vytvorené prostredníctvom Organizácie pre demokraciu a hospodársky rozvoj GUAM. Takejto inštitucionalizácii by výrazne napomohla podpora zo strany EÚ a jej jednotlivých členských štátov.

7.3. Vykonávanie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode je vzhľadom na ich zložitosť ťažké, keďže si vyžaduje značné politické, finančné a ľudské zdroje a prináša so sebou rad výziev najmä preto, že dohody smerujú k reformám trhov, pričom hlavné skutočné očakávania reforiem EÚ sa týkajú oblasti právneho štátu a dobrej správy vecí verejných. Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné zohľadniť tieto očakávania a podporiť vykonávanie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode spolu so súbežnými iniciatívami s cieľom posilňovať pridružené demokracie. Mohli by sa zvážiť dodatočné mechanizmy podpory, ktoré by sa poskytovali iba na základe úplnej realizácie vzájomne dohodnutých cieľov v rámci takýchto súbežných iniciatív a ktoré by slúžili aj ako dodatočný stimul.

7.4. EHSV tiež dôrazne odporúča pravidelne sa zaoberať otázkami týkajúcimi sa pracovných práv žien a mzdovými otázkami, najmä v priemyselných odvetviach a odvetviach služieb, v ktorých sa vyskytujú najväčšie a najrozmanitejšie rozdiely. Program aproximácie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode ponúka komplexný prístup, pokiaľ ide o legislatívne opatrenia a presadzovanie medzinárodných dohovorov vrátane rodovej rovnosti a boja proti diskriminácii. Je nevyhnutné monitorovať tento proces, zlepšiť zber štatistických údajov o zamestnanosti a mzdách rozlíšených podľa pohlavia a podporovať skupiny žien pri obhajovaní ich záujmov.

V Bruseli 26. septembra 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Za posledných desať rokov prijal EHSV viac ako desiatku stanovísk k rôznym aspektom Východného partnerstva. Zriadil tiež trvalý monitorovací výbor Východoeurópske susedné štáty, vytvoril dvojstranné platformy občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva, ako aj domáce poradné skupiny a zorganizoval fóra Východného partnerstva pre podnikanie súbežne so samitmi Východného partnerstva.

(2) Charta základných práv Európskej únie, 2016/C 202/02.

(3) https://indicators.ohchr.org.

(4) https://nhri.ohchr.org/.

(5) Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance, Chatham House, the Royal Institute of International Affairs, 2018.

(6) Politická správa Fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva – spoločný pracovný dokument útvarov Komisie EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society (Zameranie na kľúčové priority a výsledky – Hodnotenie a odporúčania občianskej spoločnosti), 2017.

(7) Ukrajinské analytické periodikum Ukraine Analytica, vydanie 3 (13), 2018.

(8) http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf.