(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Slovensko predložilo Komisii 29. apríla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 13. júla 2021 prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Slovenska. Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Slovensko uspokojivo splnilo príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

(10)Slovensko predložilo 29. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a 28. apríla 2022 svoj program stability na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Slovenska o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

(11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Slovensku na rok 2022. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Slovenskom. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Slovenska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(12)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Slovenska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu, zatiaľ čo dlhové kritérium bolo dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia v rámci svojho posúdenia všetkých závažných faktorov usúdila, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu by znamenalo príliš náročné a skoré fiškálne úsilie, ktoré by mohlo ohroziť rast. Komisia sa preto domnieva, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu nie je za súčasných výnimočných hospodárskych podmienok opodstatnené. Ako bolo oznámené, Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

(13)Rada 20. júla 2020 odporučila Slovensku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Slovenska zvýšil z 5,5 % HDP v roku 2020 na 6,2 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Slovensko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení sa zvýšil z 2,3 % HDP v roku 2020 na 3,3 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Slovensko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o zvýšenia 13. dôchodku, zmeny vo veku odchodu do dôchodku pre rodičov, zníženie dane z motorových vozidiel a zrušenie bankového odvodu. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 63,1 % HDP.

(14)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové projekcie uvedené v programe stability na rok 2022, je v roku 2022 realistický a v roku 2023 optimistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 2,1 % a v roku 2023 o 5,3 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá vyšší rast reálneho HDP na úrovni 2,3 % a v roku 2023 nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,6 %, čo je spôsobené najmä odhadovaným vyšším vplyvom inflácie na súkromnú spotrebu a pomalším oživením vývozu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit sa v roku 2022 zníži na 5,1 % HDP a v roku 2023 na 2,4 % HDP. Zníženie v roku 2022 odráža najmä ukončenie väčšiny núdzových opatrení a výrazný rast nominálneho HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 61,6 % a v roku 2023 na 58,0 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 3,6 % HDP v roku 2022 a 2,6 % HDP v roku 2023. Komisia teda počíta s nižším deficitom na rok 2022 a vyšším deficitom na rok 2023, než sa predpokladá v programe stability na rok 2022, čo je spôsobené najmä predpokladaným optimistickejším vývojom na trhu práce v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s podobným pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 61,7 % v roku 2022 a 58,3 % v roku 2023.

Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 2,0 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Slovenska.

(15)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 3,3 % HDP v roku 2021 na 1,0 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,1 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,2 % HDP.

(16)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Slovensko v roku 2022 zachovalo podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(17)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Slovenska na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 reštriktívne a dosiahnu úroveň +0,3 % HDP, hoci Rada odporúčala podporné zámery fiškálnej politiky. Slovensko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,7 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,4 percentuálneho bodu. Slovensko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,6 percentuálneho bodu. V tejto projekcii je zahrnutý dodatočný vplyv nákladov na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Vzhľadom na oneskorenú indexáciu na základe inflácie rastú významné výdavky verejnej správy, ako sú sociálne dávky okrem naturálnych dávok alebo odmeny zamestnancov, v roku 2022 nižším tempom než inflácia a prispievajú k reštriktívnym zámerom.

(18)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať –0,8 % HDP. Predpokladá sa, že Slovensko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 zvýšiť o 1,0 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,1 percentuálneho bodu. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať všeobecne neutrálny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,2 percentuálneho bodu. V tejto projekcii sú zahrnuté dodatočné náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(19)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na 2,3 % v roku 2024 a na 2,0 % do roku 2025. Počíta sa teda s tým, že deficit verejných financií do roku 2023 klesne pod úroveň 3 % HDP a pod touto úrovňou zostane počas celého časového rámca programu. V týchto projekciách sa predpokladá, že rast výdavkov verejnej správy – vrátane odmien zamestnancov a naturálnych sociálnych transferov – sa obmedzí na tempo, ktoré nepresiahne rast príjmov ani solídny rast nominálneho HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa do roku 2025 zníži, pričom v roku 2024 vzrastie na 58,2 % a následne v roku 2025 klesne na 57,3 %. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte vysoké.

(20)Daňový systém Slovenska by sa mohol zreformovať s cieľom zvýšiť hospodársku efektívnosť, podporiť environmentálnu a fiškálnu udržateľnosť a zvýšiť spravodlivosť, pričom by zároveň mohol podporovať širšie ciele politiky. Daňové zaťaženie práce osôb s nízkymi príjmami je v porovnaní s inými krajinami EÚ mimoriadne vysoké. Na druhej strane sa naplno nevyužíva potenciál environmentálnych a majetkových daní. Zmena daňového mixu by mohla podporiť rast a zároveň pomôcť posilniť zelenú transformáciu a environmentálnu udržateľnosť. Energetická náročnosť ekonomiky je výrazne nad priemerom EÚ, ale príjmy z environmentálnych daní boli v roku 2020 na úrovni 2,4 %, čo sa približuje k priemeru EÚ. Environmentálne poplatky týkajúce sa nakladania s odpadmi a znečisťovania ovzdušia dostatočne nepodporujú efektívne využívanie zdrojov ani neznižujú náklady pre životné prostredie a spoločnosť. Cestné dane a poplatky za registráciu vozidiel primerane neodzrkadľujú intenzitu emisií. Environmentálne dane a poplatky nie sú indexované, čo postupom času vedie k znižovaniu príjmov z týchto zelených daní v dôsledku inflácie. Pokiaľ ide o majetkové dane, príjmy z periodických daní z nehnuteľností boli v roku 2020 pomerne nízke (0,5 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 1,2 % HDP). Slovensko v súčasnosti nemá dostatočné údaje, ktoré by umožnili aktualizáciu základu dane z nehnuteľností a jeho indexáciu v súlade s trhovými hodnotami, čo by takisto mohlo čiastočne zmierniť pretrvávajúci výrazný dopyt po bývaní a súvisiaci výrazný rast cien obytných nehnuteľností. Verejné príjmy sa môžu zvýšiť aj ďalším úsilím v oblasti zjednodušenia daní a zlepšenia daňovej disciplíny, čo by prispelo k fiškálnej udržateľnosti a väčšej spravodlivosti. Napriek zlepšeniam bola daňová medzera na DPH v roku 2019 naďalej vysoká (16,1 % v porovnaní s 10,4 % v EÚ). Ďalšie zlepšenia daňovej správy vrátane elektronickej fakturácie, predvyplnených daňových priznaní a väčšej digitalizácie by mohli pomôcť pri ďalšom odstraňovaní únikov v daňovom systéme.

(21)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Slovensku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Výrazné zameranie plánu na inkluzívne vzdelávanie, verejnú správu a investície do zelenej a digitálnej transformácie, ktoré zvyšujú produktivitu, ako aj plánovaný príspevok k znižovaniu regionálnych rozdielov možno považovať za komplexnú a primeranú reakciu na výzvy, ktorým Slovensko čelí. Výzva urýchlenia zelenej a digitálnej transformácie sa rieši rozhodne a prostredníctvom širokej škály opatrení. Dlhodobé výzvy v oblasti vzdelávania, starostlivosti o deti, zdravotnej starostlivosti a výskumu a inovácií sa takisto riešia pomocou komplexných opatrení zameraných na najvážnejšie nedostatky, ako sú nízka kvalita a inkluzívnosť vzdelávania, fragmentovaná koordinácia politík v oblasti výskumu a inovácií, nedostatočná spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom a slabá výkonnosť v oblasti výskumu a inovácií. Ďalšie opatrenia zamerané na zlepšenie súdnictva, verejného obstarávania a boja proti praniu špinavých peňazí, ktoré sa v pláne navrhujú, majú potenciál riešiť mnohé zo základných výziev, pokiaľ budú prijaté a vykonávané v súlade s požiadavkami práva EÚ týkajúcimi sa primeraných záruk a nezávislosti súdnictva a za náležitej účasti zainteresovaných strán. Napokon sa očakáva, že viaceré reformy zlepšia dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo tak plán obsahuje ambiciózne reformy a investície, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, zelenej a digitálnej transformácie a verejnej správy, ktoré sú navyše orientované na ďalšie zlepšovanie konvergencie v eurozóne a posilnenie hospodárskeho rastu.

(22)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Slovenska prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy na Slovensku predstavujú 45 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 21 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Slovensku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

(23)Slovensko predložilo 8. apríla 2022 partnerskú dohodu, ale zatiaľ nepredložilo ostatné programové dokumenty politiky súdržnosti. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Slovensko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja. Riešiť by sa mali najmä regionálne rozdiely v konkurencieschopnosti a sociálnych ukazovateľoch, a to s využitím kombinácie rôznych dostupných fondov.

(24)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.