Návrh rádiového zariadenia patrí do pôsobnosti smernice 2014/53/EÚ o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu. Na druhej strane charakteristika vonkajšieho zdroja napájania patrí do pôsobnosti smernice 2009/125/ES o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov.

V tejto súvislosti Komisia v roku 2018 iniciovala štúdiu o posúdení vplyvu možného návrhu s cieľom zaviesť spoločné riešenie pre nabíjanie mobilných telefónov (a prípadne ďalších podobných kategórií alebo tried rádiových zariadení). Kým pôvodným cieľom tejto iniciatívy bolo zlepšenie pohodlia spotrebiteľov, zo štúdie vyplýva, že zavedením spoločného nabíjacieho rozhrania a spoločného komunikačného protokolu nabíjania na strane rádiových zariadení (smartfónov, prípadne aj tabletov, fotoaparátov, čítačiek atď.), zatiaľ čo by sa podporovalo alebo vynucovalo oddelenie (t. j. dodávka rádiových zariadení bez nabíjacieho zariadenia koncovému užívateľovi), by sa zvýhodnili spotrebitelia a znížilo by sa množstvo elektronického odpadu (odpadu z elektrických a elektronických zariadení). Zo štúdie vyplýva, že len harmonizáciou nabíjacieho rozhrania (v prípade rádiových zariadení, ktoré sa nabíjajú prostredníctvom drôtového nabíjania, je toto rozhranie nabíjacím portom) by sa nedosiahla plná interoperabilita nabíjania. Existujú totiž rôzne komunikačné protokoly nabíjania a nie všetky dokážu zabezpečiť rovnaký nabíjací výkon, ak sa použije nabíjacie zariadenie inej značky. Zo štúdie navyše vyplýva, že používanie spoločných nabíjacích zariadení pre rôzne typy rádiových zariadení by pravdepodobne viedlo k celkovému zvýšeniu pohodlia spotrebiteľov. Vzhľadom na bezdrôtové nabíjanie (t. j. všeobecnejšie nabíjacie technológie iné než drôtové nabíjanie) zo štúdie vyplýva, že ak by nastal akýkoľvek prelom v oblasti technológií bezdrôtového nabíjania, mohlo by to narušiť odôvodnenie riešenia spoločného konektora, a to významným znížením relevantnosti riešení drôtového nabíjania vo všeobecnosti. So zreteľom na tieto závery Komisia v októbri 2020 iniciovala dve doplnkové štúdie o oddelení mobilných telefónov a podobných prenosných elektronických zariadení a technológií bezdrôtového nabíjania s cieľom posilniť dôkazový základ návrhu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Pokiaľ ide o pohodlie spotrebiteľov, uprednostňovanou možnosťou sa zabezpečí interoperabilita prostredníctvom spoločného rozhrania a nabíjacieho výkonu, čím sa zníži predaj samostatného vonkajšieho zdroja napájania a káblov a podporí sa ich opätovné použitie. Pokiaľ ide o harmonizáciu nabíjacieho rozhrania, čím sa v súvislosti s rádiovým zariadením zavádza nabíjací port USB typu C, postačuje na riešenie ťažkostí, ktorým čelia spotrebitelia, ktorí nie sú schopní nabíjať svoje zariadenie, pretože nemajú k dispozícii kompatibilnú nabíjačku. Vyústi to takisto do zníženia výdavkov spotrebiteľov na uvedené položky o približne 250 miliónov EUR ročne.

Podľa tretej štúdie zahŕňajú možnosti oddelenia veľmi jasné a očividné kompromisy, predovšetkým tie, v ktorých sa uprednostňuje environmentálny prínos pred finančnými nákladmi a stratou pohodlia zákazníkov. Väčšina respondentov prieskumu zainteresovaných strán (subjekty verejného sektora, organizácie občianskej spoločnosti a súkromné osoby) uprednostňovala možnosť zaviazať výrobcov a distribútorov, aby spotrebiteľom dávali možnosť voľby, či si chcú alebo nechcú kúpiť nový vonkajší zdroj napájania a/alebo kábel s novým mobilným telefónom. Šesť z desiatich respondentov z odvetvia však malo pocit, že každý výrobca alebo distribútor mobilných telefónov by mal mať možnosť zvoliť si, ako predá svoje telefóny a nabíjačky (t. j. čo zahrnúť do predajnej škatule).

Podľa druhej štúdie je bezdrôtové nabíjanie stále vyvíjajúcou sa technológiou, ktorá vykazuje nízku fragmentáciu nabíjacích rozhraní a dobrú úroveň interoperability medzi riešeniami nabíjania, a teda by sa zdalo predčasné zaviesť povinné požiadavky pre uvedenú technológiu. Keďže sa však táto technológia ďalej vyvíja a je začleňovaná do viacerých výrobkov, môže sa vyvinúť fragmentácia, ak sa použijú rôzne nabíjacie rozhrania a komunikačné protokoly nabíjania.

Prvou štúdiou sa takisto zvážil rozsah, v rámci ktorého by sa iniciatívou týkajúcou sa spoločnej nabíjačky mohol podporovať súčasný trend dobrovoľného oddeľovania (t. j. hospodárske subjekty, ktoré ponúkajú telefóny bez nabíjacích zariadení) s cieľom zabezpečiť environmentálny prínos a dať spotrebiteľom túto možnosť. Prišlo sa k záveru, že takouto iniciatívou spolu s ďalšími opatreniami na podnietenie oddelenia by sa mohlo prispieť k plneniu environmentálnych cieľov EÚ. Čím vyššia je miera oddelenia, tým väčší je prínos pre životné prostredie a pre spotrebiteľov z hľadiska úspor nákladov a pohodlia.

Prvou štúdiou sa prišlo k záveru, že väčšina občanov EÚ, ktorí sa zúčastnili na verejnej konzultácii Komisie týkajúcej sa nabíjačiek pre mobilné telefóny, bolo nespokojných (41 %) alebo veľmi nespokojných (22 %) so „súčasnou situáciou, čo sa týka nabíjačiek pre mobilné telefóny a ich bezproblémového prepojenia“, a 76 % súhlasilo alebo „rozhodne“ súhlasilo, že súčasná situácia vyústi v nepohodlie používateľov mobilných telefónov. Takisto sa zdalo, že respondenti podporovali riešenie týkajúce sa spoločnej nabíjačky. V prípade 63 % respondentov sa vyjadril súhlas s tým, aby Únia vykonávala svoju regulačnú právomoc na stanovenie štandardu nabíjačiek, kým 31 % respondentov sa domnievalo, že Únia by mala podporiť vytvorenie dohody v rámci celého odvetvia. Len 6 % opýtaných občanov uviedlo, že Únia by sa mala zdržať akejkoľvek formy intervencie. Verejné orgány, mimovládne organizácie a organizácie spotrebiteľov takisto vyjadrili podporu spoločnému riešeniu nabíjania.

6.Článok 17, ktorým sa stanovujú uplatniteľné postupy posudzovania zhody na účely preukázania súladu so základnými požiadavkami stanovenými v článku 3 smernice 2014/53/EÚ, sa mení s cieľom doplniť odkazy v odseku 2 k novým požiadavkám, ktoré sa navrhujú vložiť do článku 3 smernice 2014/53/EÚ (základné požiadavky).

(3)Únia je odhodlaná podporovať efektívne využívanie zdrojov prechodom na čisté obehové hospodárstvo prostredníctvom zavedenia iniciatív, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ, a nedávno prostredníctvom zavedenia Európskej zelenej dohody. Cieľom tejto smernice je znížiť množstvo odpadu z elektrických a elektronických zariadení, ktorý vzniká predajom rádiových zariadení, a znížiť ťažbu surovín a emisie CO2, ktoré vznikajú pri výrobe, preprave a likvidácii nabíjačiek, a tým podporiť obehové hospodárstvo.

(4)Akčným plánom Komisie pre obehové hospodárstvo sa stanovili iniciatívy vzťahujúce sa na celý životný cyklus výrobkov, ktoré sa zameriavajú na ich navrhovanie, podporu procesov obehového hospodárstva, podporu udržateľnej spotreby a snahu zaistiť, aby sa použité zdroje udržali v hospodárstve Únie čo najdlhšie.

(5)Komisia dokončila štúdiu o posúdení vplyvu, ktorou sa preukázalo, že vnútorný trh nevyužíva svoj plný potenciál, keďže pretrvávajúca fragmentácia trhu s nabíjacími rozhraniami a komunikačnými protokolmi nabíjania pre mobilné telefóny a ďalšie podobné rádiové zariadenia vedie k nedostatku pohodlia spotrebiteľov a zvyšovaniu množstva odpadu z elektrických a elektronických zariadení.

(6)Interoperabilita medzi rádiovými zariadeniami a príslušenstvom, ako sú nabíjačky, je obmedzená, keďže pre určité kategórie alebo triedy rádiových zariadení, ktoré využívajú nabíjanie cez kábel, ako sú mobilné telefóny, tablety, digitálne fotoaparáty, slúchadlá alebo slúchadlá s mikrofónom, ručné herné konzoly a prenosné reproduktory, existujú rôzne nabíjacie rozhrania. Navyše existuje niekoľko typov komunikačných protokolov rýchleho nabíjania, v prípade ktorých nie je vždy zaručená minimálna úroveň výkonu. Preto je potrebné, aby Únia prijala opatrenia na podporu jednotnej úrovne interoperability a na zaistenie poskytovania informácií týkajúcich sa charakteristík nabíjania rádiových zariadení koncovým užívateľom. Je teda nutné zaviesť v smernici 2014/53/EÚ príslušné požiadavky, ktoré sa týkajú komunikačných protokolov nabíjania a nabíjacieho rozhrania (t. j. nabíjacieho portu) určitých kategórií alebo tried rádiových zariadení, ako aj informácií o charakteristikách nabíjania týchto kategórií alebo tried rádiových zariadení, ktoré sa majú poskytovať koncovým užívateľom.

(7)Absencia harmonizácie v tejto oblasti môže viesť k podstatným rozdielom medzi zákonmi, inými právnymi predpismi, správnymi opatreniami alebo postupmi členských štátov týkajúcimi sa interoperability mobilných telefónov a podobných kategórií alebo tried rádiových zariadení s ich nabíjacími zariadeniami, ako aj dodávania rádiových zariadení bez nabíjacích zariadení.

(8)Veľkosť vnútorného trhu s nabíjateľnými mobilnými telefónmi a podobnými kategóriami alebo triedami rádiových zariadení, šírenie rôznych typov nabíjacích zariadení pre takéto rádiové zariadenia a významný cezhraničný obchod s týmito výrobkami si vyžadujú dôraznejšie legislatívne opatrenia skôr na úrovni Únie než na vnútroštátnej úrovni alebo dobrovoľné opatrenia, a to s cieľom dosiahnuť plynulé fungovanie vnútorného trhu.

(9)Je preto nutné harmonizovať nabíjacie rozhranie a komunikačné protokoly nabíjania pre konkrétne kategórie alebo triedy rádiových zariadení, ktoré sa nabíjajú cez kábel. Je takisto nutné vytvoriť základ pre prispôsobenie sa akémukoľvek budúcemu technologickému pokroku, a to zavedením harmonizácie nabíjacích rozhraní a komunikačných protokolov nabíjania, pokiaľ ide o rádiové zariadenia, ktoré možno nabíjať akýmkoľvek iným spôsobom než nabíjaním cez kábel vrátane nabíjania prostredníctvom rádiových vĺn (bezdrôtové nabíjanie). Takáto harmonizácia by mala znížiť množstvo environmentálneho odpadu, zaistiť pohodlie spotrebiteľov a zabrániť fragmentácii trhu medzi rôznymi nabíjacími rozhraniami a komunikačnými protokolmi nabíjania, ako aj medzi akýmikoľvek iniciatívami na vnútroštátnej úrovni, čo by mohlo viesť k vytvoreniu prekážok obchodu na vnútornom trhu.

(10)Takáto harmonizácia by však bola neúplná, ak by nebola spojená s požiadavkami, ktoré sa týkajú viazaného predaja rádiových zariadení a ich nabíjačiek a informácií, ktoré sa majú poskytovať koncovým užívateľom. Roztrieštenosť prístupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o uvádzanie dotknutých kategórií alebo tried rádiových zariadení a ich nabíjacích zariadení na trh, by obmedzila cezhraničný obchod s týmito výrobkami, napríklad uložením povinnosti hospodárskym subjektom prebaliť svoje výrobky podľa členského štátu, do ktorého sa majú dodať. To by následne viedlo k zhoršeniu ťažkostí spotrebiteľov a k vzniku zbytočného odpadu z elektrických a elektronických zariadení, čím by sa vyvážili výhody vyplývajúce z harmonizácie nabíjacieho rozhrania a komunikačného protokolu nabíjania. Je teda nutné zaviesť požiadavky, ktorými sa zaistí, že koncoví užívatelia nie sú nútení kupovať si nové nabíjacie zariadenie pri každom nákupe nového mobilného telefónu alebo podobného rádiového zariadenia. Aby sa zaistila účinnosť takýchto požiadaviek, koncoví užívatelia by mali pri nákupe mobilného telefónu alebo podobného rádiového zariadenia dostať nevyhnutné informácie o charakteristikách nabíjania.

(11)Je technicky uskutočniteľné definovať USB typu C ako spoločný nabíjací port pre príslušné kategórie alebo triedy rádiových zariadení. Technológia USB typu C, ktorá sa používa na celom svete, bola prijatá na medzinárodnej normalizačnej úrovni a prevzatá do európskeho systému Európskym výborom pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC) v rámci európskej normy EN IEC 62680-1.

(12)Technológia USB typu C sa už bežne využíva v prípade mnohých kategórií alebo tried rádiových zariadení, pretože umožňuje vysokokvalitné nabíjanie a prenos dát. Keď sa nabíjací port USB typu C skombinuje s komunikačným protokolom nabíjania elektrickou energiou cez USB (USB Power Delivery), dokáže poskytnúť výkon až100 wattov, a teda ponecháva dostatočný priestor na ďalší vývoj riešení rýchleho nabíjania a zároveň umožňuje trhu uspokojiť potreby týkajúce sa telefónov nižšej triedy, ktoré rýchle nabíjanie nepotrebujú. Mobilné telefóny a podobné rádiové zariadenia, ktoré podporujú rýchle nabíjanie, môžu zahŕňať funkcie nabíjania elektrickou energiou cez USB, ako sa opisujú v norme EN IEC 62680-1-2:2020 „Rozhrania univerzálnej sériovej zbernice pre dáta a napájanie. Časť 1-2: Spoločné súčasti. Špecifikácia napájania elektrickou energiou cez USB“.

(13)Pokiaľ ide o nabíjanie inými spôsobmi ako cez kábel, v budúcnosti sa môžu vyvinúť rozdielne riešenia, ktoré môžu mať negatívny vplyv na interoperabilitu, pohodlie spotrebiteľov a životné prostredie. I keď je v tomto štádiu predčasné stanoviť konkrétne požiadavky na takéto riešenia, Komisia by mala mať v budúcnosti možnosť prijať v prípade, že dôjde k fragmentácii vnútorného trhu, opatrenia na ich harmonizáciu.

(14)Článok 3 smernice 2014/53/EÚ by sa mal zmeniť, aby zahŕňal nabíjacie rozhrania a komunikačné protokoly nabíjania. Kategórie alebo triedy rádiových zariadení, na ktoré sa toto nové ustanovenie konkrétne vzťahuje, by sa mali podrobne uviesť v novej prílohe k smernici 2014/53/EÚ.

(15)Takisto je potrebné zmeniť smernicu 2014/53/EÚ, aby sa do nej mohol vložiť nový článok, ktorý sa bude týkať požiadaviek na dodávanie určitých kategórií alebo tried rádiových zariadení bez nabíjacích zariadení. Dotknuté kategórie alebo triedy rádiových zariadení, ako aj špecifikácie týkajúce sa nabíjacích riešení, by mali byť uvedené v novej prílohe k smernici 2014/53/EÚ.

(16)V článku 10 ods. 8 smernice 2014/53/EÚ sa stanovujú informácie, ktoré majú byť zahrnuté do návodu na použitie, a preto by do uvedeného článku mali byť zahrnuté aj dodatočné požiadavky na informácie. Podrobnosti o nových požiadavkách by mali byť uvedené v novej prílohe k smernici 2014/53/EÚ. Týmito požiadavkami na informácie by sa malo zaistiť, aby spotrebitelia dokázali určiť najvhodnejší vonkajší zdroj napájania, ktorý je potrebný na nabitie ich rádiového zariadenia. Tieto požiadavky by malo byť v budúcnosti možné prispôsobiť tak, aby sa zohľadnili akékoľvek zmeny v požiadavkách na označovanie vonkajšieho zdroja napájania, ktoré sa môžu zaviesť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES.

(17)Článok 17 smernice 2014/53/EÚ, ktorým sa stanovujú postupy posudzovania zhody, by sa mal zmeniť tak, aby sa do neho doplnili odkazy na nové základné požiadavky, ktoré sa majú vložiť do článku 3 uvedenej smernice. Výrobca by teda mal mať možnosť riadiť sa postupom vnútornej kontroly, aby preukázal súlad s týmito novými základnými požiadavkami.

(18)Články 40, 43 a 44 smernice 2014/53/EÚ by sa mali zmeniť, aby sa odkazy, ktoré obsahujú, upravili podľa nových ustanovení, ktoré sa zavádzajú touto smernicou.

(19)S cieľom riešiť akýkoľvek budúci vývoj nabíjacích technológií a zaistiť minimálnu spoločnú interoperabilitu medzi rádiovými zariadeniami a nabíjacími zariadeniami pre takéto rádiové zariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny kategórií alebo tried rádiových zariadení a špecifikácií, ktoré sa týkajú nabíjacích rozhraní a komunikačných protokolov nabíjania, ako aj podrobností o informáciách týkajúcich sa nabíjania. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(20)Smernica 2014/53/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(21)Hospodárskym subjektom by sa mal poskytnúť dostatočný čas na to, aby mohli vykonať potrebné úpravy rádiových zariadení, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice a ktoré zamýšľajú uviesť na trh v Únii,