Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Internet vecí : akčný plán pre Európu /* KOM/2009/0278 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 18.6.2009 KOM(2009) 278 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Internet vecí – akčný plán pre Európu OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Internet vecí – akčný plán pre Európu INTERNET VECÍ: SÚHRNNÝ NÁZOV PRE NOVÚ PARADIGMU Rast internetu je prebiehajúci proces: ešte pred dvadsiatimi piatimi rokmi spájal približne len tisíc uzlových počítačov, ale odvtedy neprestajne rástol a dnes pomocou počítačov a mobilných zariadení vytvára prepojenie medzi miliardami ľudí. Jedným z hlavných krokov v tomto rozvoji bude postupná premena zo siete prepojených počítačov na sieť prepojených predmetov, od kníh po autá, od elektrických spotrebičov po potraviny, čím sa vytvorí „internet vecí“[1]. Niektoré predmety budú mať svoje vlastné adresy internetových protokolov, budú včlenené do komplexných systémov a budú využívať senzory na získavanie informácií z okolia (napr. potravinové výrobky budú zaznamenávať teplotu počas dodávateľského reťazca) a/alebo aktivátory na interakciu s ním (napr. klimatizácia, ktorá reaguje na prítomnosť ľudí). S aplikáciami internetu vecí sa spájajú veľké očakávania v súvislosti s riešením problémov súčasnej spoločnosti: systémy monitorovania zdravotného stavu pomôžu čeliť problémom starnúcej spoločnosti[2], prepojenie stromov bude nápomocné pri boji s výrubom[3], prepojené autá pomôžu pri znižovaní dopravnej zápchy a zlepšovaní svojej recyklovateľnosti, čím sa zníži hladina ich emisií uhlíka. Takéto prepojenie fyzických predmetov by mohlo posilniť výrazný vplyv širokej komunikácie v rámci siete na našu spoločnosť a postupne by vďaka nemu mohlo dôjsť k skutočnej premene paradigmy. Na doplnenie tohto prehľadu treba uviesť tri body, ktoré znázorňujú komplexnú podstatu internetu vecí. Po prvé, nemal by sa považovať len za rozšírenie internetu v takej podobe, v akej ho poznáme dnes, ale za celý rad nových nezávislých systémov, ktoré prevádzkujú svoje vlastné infraštruktúry (a čiastočne sú založené na existujúcich infraštruktúrach internetu). Po druhé, internet vecí sa zavedie v symbióze s novými službami, ako sa konkretizovalo v nedávnej správe poradnej skupiny programu IST (ISTAG)[4]. Po tretie, internet vecí sa vzťahuje na rozličné spôsoby komunikácie: komunikáciu medzi vecou a človekom a komunikáciu medzi vecami navzájom vrátane komunikácie medzi strojmi, na ktorej by sa potenciálne mohlo podieľať 50 – 70 miliárd „strojov“, z ktorých je však dnes prepojené len 1 %[5]. Tieto prepojenia sa môžu vytvoriť v obmedzených oblastiach („intranet vecí“) alebo verejne sprístupniť („internet vecí“). Nástup internetu vecí sa deje v prostredí IKT, ktoré ovplyvňuje niekoľko významných trendov[6]. Jedným z nich je „rozsah“: počet zapojených zariadení stúpa, pričom ich rozmery sa redukujú v takej miere, že sa stávajú pre ľudské oko neviditeľnými. Ďalším je „mobilita“: predmety sú čoraz väčšmi prepojené bezdrôtovo, ľudia ich permanentne prenášajú a pomocou geolokalizácie sa dá určiť ich poloha. „Rôznorodosť a komplexnosť“ sú tretím trendom: internet vecí sa zavedie v prostredí, v ktorom sa už nachádza veľký počet aplikácií a ich interoperabilita je čoraz problematickejšia. Uvedené príklady ozrejmujú skutočnosť, že internet vecí môže pomôcť zlepšiť kvalitu života občanov, vytvoriť nové a lepšie pracovné miesta, otvoriť nové možnosti podnikania a rastu hospodárstva a posilniť konkurencieschopnosť EÚ. Preto táto správa presne zapadá do širších politických iniciatív súvisiacich s lisabonskou stratégiou a súčasnými úvahami o následných iniciatívach po i2010[7]. Táto myšlienka sa prvýkrát načrtla v oznámení o rádiofrekvenčnej identifikácii (RFID)[8] a ďalej sa rozvíja na základe výsledkov práce expertnej skupiny pre rádiofrekvenčnú identifikáciu[9], Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10] a samitov EÚ v Berlíne, Lisabone a Nice[11]. Je reakciou na výzvu Rady[12] prehĺbiť úvahy o rozvoji decentralizovaných architektúr a podporovať spoločnú a decentralizovanú správu siete pri internete vecí. V neposlednom rade sa v tejto správe zohľadňuje pôvodné stanovisko Komisie[13] a pripomienky[14] k nemu. EXISTUJÚCE APLIKÁCIE INTERNETU VECÍ Internet vecí zďaleka nie je utópiou, naopak, niekoľko prvých komponentov internetu vecí sa práve zavádza do praxe, ako dokazujú tieto príklady: - Spotrebitelia čoraz väčšmi využívajú mobilné telefóny umožňujúce prístup na internet a vybavené kamerou alebo technológiou NFC[15]. Pomocou týchto telefónov majú používatelia prístup k dodatočným informáciám o výrobkoch, napríklad k informáciám o alergénoch. - Členské štáty v čoraz väčšej miere označujú farmaceutické výrobky jedinečným sériovým číslom (pomocou čiarových kódov), na základe ktorých možno každý výrobok skontrolovať pred tým, ako sa dostane k pacientovi. Tým sa znižuje falšovanie, podvody pri úhrade nákladov a omyly pri výdaji[16]. Pomocou podobnej koncepcie všeobecnej vysledovateľnosti spotrebiteľských výrobkov by EÚ mohla ľahšie bojovať proti falšovaniu a prijímať opatrenia proti nebezpečným výrobkom[17]. - Niekoľko podnikov poskytujúcich komunálne služby v energetickom sektore začalo zavádzať inteligentné merače spotreby elektrickej energie, pomocou ktorých odberatelia získajú informácie o spotrebe v reálnom čase a dodávatelia elektrickej energie môžu monitorovať elektrické spotrebiče na diaľku[18]. - V tradičných odvetviach ako logistika (eFreight – elektronická nákladná doprava)[19], vo výrobnom[20] a maloobchodnom odvetví „inteligentné predmety“ uľahčujú výmenu informácií a zvyšujú účinnosť výrobných cyklov. Tieto príklady vychádzajú z niekoľkých prvkov, ako je RFID, technológia NFC, 2D čiarové kódy, bezdrôtové senzory/aktivátory, 6. verzia internetového protokolu (IPv6)[21], ultraširoké pásmo alebo 3/4G, pričom by všetky mali zohrávať významnú úlohu pri zavádzaní takýchto systémov v budúcnosti. Európska komisia do týchto technológií už investovala prostredníctvom rámcového programu pre výskum a rozvoj (5, 6, a 7 RP) a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI). Napríklad v oblasti dopravy aktívne podporuje ich zavádzanie prostredníctvom akčných plánov pre logistiku nákladnej dopravy a inteligentné systémy dopravy[22]. Priemyselný sektor v EÚ má pri mnohých takýchto technológiách, ako sú napríklad telekomunikačné zariadenia, podnikový softvér a polovodiče, takisto silné postavenie. Podporou rozvoja internetu vecí sa teda posilňuje aj odvetvie IKT v EÚ a výsledkom by mal byť a rast v iných odvetviach, napríklad odvetviach, ktoré poskytujú služby blízko k zákazníkom (cestovný ruch, osobná zdravotná starostlivosť atď.). SPRÁVA INTERNETU VECÍ Prečo by sa verejné orgány mali zaangažovať? Technický pokrok načrtnutý v predchádzajúcej časti nastane bez ohľadu na to, či verejné orgány zasiahnu alebo nie, pretože bude jednoducho zodpovedať bežnému cyklu inovácie, v ktorom sa priemyselné odvetvia usilujú využiť nové technológie, ktoré vedci vyvinuli, pre svoje vlastné potreby. Internet vecí bude síce predstavovať riešenie niektorých problémov, sám však prinesie nové problémy, pričom niektoré z nich sa môžu priamo týkať jednotlivcov. Napríklad niektoré aplikácie môžu byť úzko prepojené s kritickou infraštruktúrou, ako je dodávanie elektrickej energie, a iné budú spracúvať informácie o momentálnej polohe jednotlivcov. Ponechať rozvoj internetu vecí len na súkromný sektor a prípadne na iné regióny sveta[23],[24] nie je vzhľadom na rozsiahle zmeny v spoločnosti, ktoré internet vecí so sebou prinesie, rozumné riešenie. Mnohými z týchto zmien sa budú musieť zaoberať európski tvorcovia politiky a verejné orgány, aby sa zabezpečilo, že technológie a aplikácie internetu vecí budú stimulovať hospodársky rast, budú slúžiť dobru jednotlivcov a prispejú k riešeniu súčasných problémov spoločnosti. Treba takisto zdôrazniť, že celý rad zásad, na ktorých by mala správa internetu vecí spočívať, sa už prediskutoval na Svetovom samite o informačnej spoločnosti (SSIS)[25]. EÚ bola jedným z hlavných iniciátorov medzinárodného konsenzu, ktorý odráža jej pôvodné stanoviská[26]. Dôležitým aspektom v tejto súvislosti je, že SSIS uznala zodpovednosť vlád za záležitosti verejnej politiky[27]: verejné orgány sa nemôžu zrieknuť svojej zodpovednosti voči svojim občanom. Predovšetkým správa internetu vecí sa musí sformovať a vykonávať súdržne a spôsobom, ktorý zodpovedá všetkým verejným politickým činnostiam súvisiacim so správou internetu. Čo treba spravovať? Veci sa navzájom prepájajú bežne tak, že sa im pridelí identifikátor a prostriedky na pripojenie k iným predmetom alebo sieti. Množstvo informácií o samotnom predmete je väčšinou obmedzené, ďalšie informácie sa nachádzajú na inom mieste v sieti. Inými slovami: prístup k informáciám o predmete si vyžaduje vytvorenie sieťovej komunikácie. Bezprostredne vyvstávajú tieto otázky: - Ako je táto identifikácia štruktúrovaná? (pomenovanie predmetu) - Kto prideľuje identifikátor? (prideľovací orgán) - Ako a kde možno získať o predmete dodatočné informácie vrátane jeho histórie? (mechanizmus adresy a úložisko údajov) - Ako sú informácie zabezpečené? - Ktorá zainteresovaná strana zodpovedá za jednotlivé uvedené otázky a ako je riešená zodpovednosť? - Aký etický a právny rámec platia pre rozličné zainteresované strany? Systémy internetu vecí, ktoré nevyriešili tieto otázky dostatočným spôsobom, by mohli mať vážny negatívny vplyv, napríklad: - Chybné spracovanie informácie by mohlo mať za následok odhalenie osobných údajov alebo kompromitovať dôvernosť obchodných údajov. - Nevhodné pridelenie práv a povinností súkromným aktérom by mohlo utlmiť inováciu. - Nedostatočné preberanie zodpovednosti by mohlo ohroziť fungovanie samotného systému internetu vecí. Oblasť opatrení 1 - správa Komisia bude na všetkých relevantných fórach iniciovať a podporovať diskusie a rozhodnutia o: vymedzení súboru zásad ako základu správy internetu vecí, vytvorení „architektúry“ s dostatočným stupňom decentralizácie riadenia, aby verejné orgány na celom svete mohli vykonávať svoje úlohy súvisiace s transparentnosťou, hospodársku súťažou a preberaním zodpovednosti. | ODSTRÁNENIE PREKÁžOK PRE ZAVEDENIE A VYUžÍVANIE INTERNETU VECÍ - Ako sa internet vecí stáva skutočnosťou, popri otázkach týkajúcich sa jeho správy uvedených v časti 3 sa vynára mnoho ďalších, pričom každá predstavuje potenciálnu prekážku pre zavedenie a využívanie internetu vecí. V tejto časti sa uvedú tie najdôležitejšie a konkretizujú sa opatrenia, ktorými ich Komisia plánuje vyriešiť. Súkromie a ochrana osobných údajov Prijatie internetu vecí v spoločnosti bude úzko prepojené s rešpektovaním súkromia a ochranou osobných údajov - oboje sú základnými právami v EÚ[28]. Ochrana súkromia a osobných údajov bude na jednej strane mať výrazný vplyv na to, ako bude internet vecí vnímaný. Napríklad, v domácnosti vybavenej systémom na monitorovanie zdravotného stavu by sa mohli spracúvať aj citlivé údaje o jej obyvateľoch. Predpokladom dôvery v tieto systémy a ich prijatia sú vhodné opatrenia na ochranu údajov proti možnému zneužitiu a iným rizikám súvisiacim s osobnými údajmi. Na druhej strane je pravdepodobné, že zavedenie a využívanie internetu vecí zmení naše chápanie súkromia. Dôkazom je nedávny vývoj v IKT, ako sú mobilné telefóny a spoločenské siete, predovšetkým vďaka mladším generáciám. Oblasť opatrení 2 – Nepretržité monitorovanie súkromia a otázky týkajúce sa ochrany osobných údajov Komisia nedávno prijala odporúčanie[29], ktoré obsahuje usmernenia, ako prevádzkovať aplikácie RFID podľa zásad ochrany súkromia a údajov, a v roku 2010 plánuje zverejniť rozsiahlejšie oznámenie o súkromí a dôvere vo všadeprítomnej informačnej spoločnosti. Tieto dva príklady ilustrujú, ako Komisia bude v praxi dohliadať na uplatňovanie právnych predpisov o ochrane údajov pri internete vecí: v prípade potreby prostredníctvom konzultácií s pracovnou skupinou pre ochranu údajov podľa článku 29, poskytovaním usmernení pri správnom výklade právnych predpisov EÚ, podporovaním dialógu medzi zainteresovanými stranami, v prípade potreby navrhovaním dodatočných regulačných nástrojov. | Oblasť opatrení 3 – „Mlčanie čipov“ Komisia iniciuje diskusiu o technických a právnych aspektoch „práva na mlčanie čipov“, na ktoré rozliční autori poukazujú pod rozličnými názvami[30] a ktoré vyjadruje myšlienku, že jednotlivci by mali mať možnosť kedykoľvek sa odpojiť od svojho zosieťovaného prostredia. | - Dôvera, prijatie a bezpečnosť Bezpečnosť informácií je absolútne nevyhnutná a väčšina zainteresovaných strán ju považuje za hlavný problém pri internete vecí. V súkromí je bezpečnosť informácií úzko prepojená so zmienenými otázkami dôvery a súkromia. Zo skúseností z rozvoja IKT v minulosti vyplýva, že tento aspekt sa vo fáze navrhovania a vytvárania niekedy zanedbáva a že zakomponovanie prvkov na ochranu súkromia v neskoršej fáze je komplikované, nákladné a môže výrazne znížiť kvalitu systémov. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa komponenty internetu vecí už od začiatku navrhovali a vytvárali s integrovanými ochrannými a bezpečnostnými funkciami a zodpovedali požiadavkám používateľov. Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Agency, ENISA) si ako súčasť svojho pracovného programu na rok 2009 a ako prejav podpory politike EÚ predsavzala odhaliť vznikajúce riziká, ktoré ovplyvňujú dôveru, predovšetkým pri RFID. Ide o prvý krok k pochopeniu rizík pre súkromie a bezpečnosť, ktoré budú vyplývať z internetu vecí. Ďalším kľúčovým aspektom budovania dôvery je schopnosť prispôsobiť fungovanie a vlastnosti technologických systémov osobným preferenciám (v rámci bezpečných hraníc). Zo štúdií[31] vyplýva, že dostatočná úroveň kontroly pre používateľov zvyšuje ich dôveru a zohráva dôležitú úlohu pri zavádzaní a využívaní technológií. V obchodnej sfére bezpečnosť informácií znamená dostupnosť, spoľahlivosť a dôvernosť obchodných údajov. Spoločnosti musia zodpovedať otázku, kto má prístup k ich údajom a ako môžu udeliť čiastočné prístupové práva k svojim údajom tretej strane. Tieto otázky sa síce zdajú jednoduché, ale v skutočnosti ich rozhodujúcou mierou ovplyvňuje komplexnosť súčasných obchodných postupov[32]. Oblasť opatrení 4 – Odhalenie vznikajúcich rizík Komisia bude sledovať spomenutú činnosť agentúry ENISA a v prípade potreby prijme ďalšie opatrenia, a to regulačné aj neregulačné, s cieľom zabezpečiť politický rámec, v ktorom internet vecí bude schopný spĺňať požiadavky súvisiace s dôverou, prijatím a bezpečnosťou. | Oblasť opatrení 5 – Internet vecí ako životne dôležitý zdroj hospodárstva a spoločnosti V prípade, že internet vecí sa stane takým dôležitým, ako sa očakáva, každé narušenie by mohlo mať výrazný vplyv na hospodárstvo a spoločnosť. Komisia bude preto presne sledovať rozvoj infraštruktúry internetu vecí ako životne dôležitého zdroja pre EÚ, predovšetkým v spojitosti so svojimi opatreniami na ochranu kritickej informačnej infraštruktúry[33]. | Normalizácia Normalizácia bude pri zavádzaní a využívaní internetu vecí zohrávať významnú úlohu, pretože pomocou nej sa znižujú počiatočné bariéry pre nové trhové subjekty a prevádzkové náklady pre používateľov, pretože je podmienkou interoperability a úspor z rozsahu a pretože umožňuje priemyselnému sektoru lepšie sa presadiť v hospodárskej súťaži na medzinárodnej úrovni. Normalizácia internetu vecí by mala byť zameraná na racionalizáciu existujúcich noriem alebo vypracovanie nových v oblastiach, kde sú potrebné. Ďalej by pre internet vecí bolo veľmi prospešné, keby sa čo najrýchlejšie zaviedol IPv6, ako to navrhla Komisia[34] a schválila Rada, keďže by sa tým umožnil priamy prístup k ľubovoľnému počtu potrebných objektov. Oblasť opatrení 6 – Mandát na normalizáciu Komisia posúdi rozsah, v akom môžu súčasné mandáty na normalizáciu zahrnúť ďalšie otázky spojené s internetom vecí[35], alebo v prípade potreby vydá nové mandáty. Okrem toho bude Komisia naďalej monitorovať rozvoj v európskych normalizačných organizáciách (ETSI, CEN, CENELEC), medzinárodných organizáciách (ISO, ITU) a iných normalizačných orgánoch a konzorciách (IETF, EPCglobal atď.), aby sa normy pre internet vecí vypracúvali otvoreným, transparentným a dohodnutým spôsobom a za účasti všetkých zainteresovaných strán. Mimoriadnu pozornosť bude venovať pracovnej skupine Európskeho inštitútu pre telekomunikačné normy (ETSI) pre komunikáciu medzi strojmi a osobitnej skupine pre internetovú techniku (IETF) v oblasti služieb vyhľadávania (discovery services). | Výskum a vývoj Komisia nedávno zdôraznila[36] svoje ambiciózne ciele pri výskume IKT a navrhla celý rad opatrení na jeho posilnenie v Európe. Internet vecí je sľubným kandidátom pre túto iniciatívu, pretože slúži na riešenie rozsiahlych spoločenských problémov a je oblasťou, v ktorej EÚ a členské štáty už dosiahli priaznivé výsledky, aj keď na to, aby sa internet vecí stal skutočnosťou, je potrebný ďalší značný výskum[37]. Oblasť opatrení 7 – Výskum a vývoj Komisia bude naďalej financovať výskumné projekty 7 RP v oblasti internetu vecí, pričom zvláštny dôraz kladie na dôležité technologické aspekty, ako napríklad mikroelektronika, komponenty na inej báze ako kremík, technológie na získavanie energie, všadeprítomná geolokalizácia, siete inteligentných systémov, ktoré medzi sebou bezdrôtovo komunikujú, sémantika, zabudovaná bezpečnosť a súkromie, softvér imitujúci ľudské rozmýšľanie a nové aplikácie. | Oblasť opatrení 8 – Verejno-súkromné partnerstvá Komisia v súčasnosti pripravuje zriadenie štyroch verejno-súkromných partnerstiev, pri ktorých internet vecí môže zohrávať významnú úlohu. Tri z nich, konkrétne „ekologické autá“, „európske energeticky účinné budovy“ a „závody budúcnosti“ navrhla ako súčasť balíka opatrení na hospodársku obnovu[38]. Štvrté, teda „budúci internet“, je zamerané na intenzívnejšiu integráciu súčasného výskumného úsilia v oblasti IKT vzhľadom na budúcnosť internetu[39]. | Otvorenosť inovácii Systémy internetu vecí budú navrhovať a vypracúvať, riadiť a využívať mnohé zainteresované strany s rozličnými obchodnými modelmi a záujmami. Na to, aby boli katalyzátormi rastu a inovácie, by tieto systéme mali: - umožňovať, aby sa na existujúcich systémoch mohli vybudovať nové aplikácie a aby sa nové systémy mohli zavádzať paralelne s existujúcimi bez toho, aby sa vytvorilo nadmerné bremeno pri vstupovaní na trh alebo iné prekážky prevádzky, ako napríklad nadmerné licenčné a iné poplatky alebo nevhodné úpravy duševného vlastníctva[40], - umožňovať primeraný stupeň interoperability, aby sa mohli vyvíjať inovatívne a konkurencieschopné cezdoménové systémy a aplikácie. Mnohé z technológií uvedené v časti 2 sú už vyzreté. V niektorých prípadoch však ešte neexistujú scenáre pre skutočné situácie orientované na používateľov, v dôsledku čoho je zavádzanie samotnej technológie spomalené. Túto skutočnosť posilňuje aj to, že ešte nie sú zavedené obchodné modely pre internet vecí a odvetvie priemyslu niekedy váhať investovať. Európa môže v tejto situácii pôsobiť ako katalyzátor a podporovať - a v prípade potreby aj financovať - projekty validácie týchto aplikácií. Oblasť opatrení 9 – Inovácia a pilotné projekty Na doplnenie uvedených výskumných činností Komisia zváži podporu zavádzaniu a využívaniu aplikácií internetu vecí prostredníctvom pilotného projektu v rámci PKI[41]. Tieto pilotné projekty by mali byť zamerané na aplikácie internetu vecí, z ktorých spoločnosti plynú výrazné výhody, napríklad elektronické zdravotníctvo, elektronická dostupnosť, zmena klímy alebo pomoc pri preklenutí digitálneho rozdelenia. | Inštitucionálne zvyšovanie informovanosti Príprava tohto oznámenia odhalila, že iba obmedzený počet priemyselných a inštitucionálnych zainteresovaných strán do hĺbky chápe problém a možnosti spojené s internetom vecí. Oblasť opatrení 10 – Inštitucionálne zvyšovanie informovanosti Komisia bude pravidelne informovať Európsky parlament, Radu, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov a pracovnú skupinu pre ochranu údajov podľa článku 29[42] a všetky ostatné relevantné zainteresované strany o vývoji v oblasti internetu vecí. | Medzinárodný dialóg Podstata mnohých systémov a aplikácií internetu vecí bude bezhraničná, a preto bude potrebný neprestajný medzinárodný dialóg, predovšetkým o otázkach architektúry, noriem a správy. Oblasť opatrení 11 - Medzinárodný dialóg Komisia plánuje zintenzívniť súčasný dialóg[43][44] so svojimi medzinárodnými partnermi o všetkých aspektoch internetu vecí, pričom jej cieľom je dohoda na relevantných spoločných krokoch, výmena najlepšej praxe a podpora oblastí opatrení ustanovených v tomto oznámení. | Odpadové hospodárstvo V mnohých prípadoch sa spojenie medzi predmetmi zabezpečí pomocou senzora alebo štítkov zabudovaných do predmetu. V dohľadnej budúcnosti sa štítky[45] budú vyrábať z kovu (bežne z kremíka, mede, striebra a hliníka), v dôsledku čoho môže dôjsť ku komplikáciám pri recyklovaní skla, plastov, hliníka a pocínovaného plechu. Na druhej strane je výhodné, keď je možné predmety v recyklačnom procese presne identifikovať, a predmety so štítkom by sa teda mohli vyradiť z bežného odpadu a recyklovať efektívnejšie. Oblasť opatrení 12 - RFID v recyklačných zariadeniach Komisia ako súčasť bežného monitorovania odpadového hospodárstva zadá štúdiu na posúdenie komplikácií pri recyklovaní štítkov a výhod a nevýhod pri recyklácií predmetov so štítkami. | Budúci vývoj Ako sa uviedlo, internet vecí nie je jednoliaty systém, ale súhrnný názov, ktorý sa vzťahuje na celý rad rozličných technológií, systémov a aplikácií, ktoré sa stále ďalej rozvíjajú. Komisia bude naďalej monitorovať vývoj internetu vecí a zároveň pracovať na: - včasnej dostupnosti vhodných zdrojov spektra. Zvýšený počet pripojených zariadení si bude vyžadovať novú úroveň zavádzania infraštruktúry, a to ako drôtových, tak aj bezdrôtových pripojení. V prípade bezdrôtovej komunikácie je dôležité zabezpečiť včasnú dostupnosť zdrojov spektra[46] a Komisia bude naďalej monitorovať a posudzovať potrebu dodatočného harmonizovaného spektra na konkrétne účely internetu vecí, - elektromagnetických poliach. Očakáva sa, že väčšina z dnes dohľadných zariadení internetu vecí bude fungovať v rádiovom frekvenčnom pásme (t. j. >100 kHz) a s veľmi nízkym výkonom, a preto je pravdepodobné, že expozícia elektromagnetickému poľu bude zanedbateľná. Platný regulačný rámec pre elektromagnetické pole[47] sa pravidelne skúma a zabezpečuje sa, aby všetky zariadenia a systémy aj v budúcnosti vyhovovali požiadavkám bezpečnosti a zdravia obyvateľstva. Oblasť opatrení 13 – Meranie zavádzania Eurostat v decembri 2009 začne zverejňovať štatistiky používania technológií RFID. Pri monitorovaní zavádzania technológií súvisiacich s internetom vecí sa získajú informácie o tom, do akej miery sa rozšíria, a umožní sa posúdiť ich vplyv na hospodárstvo a spoločnosť, ako aj účinnosť príslušných politík Spoločenstva. | Oblasť opatrení 14 – Posúdenie vývoja Okrem uvedených konkrétnych aspektov je dôležité takisto na úrovni EÚ zriadiť mechanizmus zahŕňajúci všetky zainteresované strany, ktorým by sa: monitoroval vývoj internetu vecí, poskytovala podpora Komisii pri realizácii opatrení uvedených v tomto oznámení, posudzovalo, aké dodatočné opatrenia by mali prijať európske verejné orgány. Komisia bude túto prácu vykonávať v rámci 7 RP, a to pomocou reprezentatívneho výberu zainteresovaných strán z EÚ, pravidelného dialógu a výmenou najlepšej praxe s inými regiónmi sveta. | ZÁVER - Ako sa v tomto dokumente objasnilo, internet vecí ešte nie je hmatateľnou realitou, ale perspektívnou víziou celého radu technológií, ktoré by spolu v nadchádzajúcich 5 až 15 rokoch mohli dramaticky zmeniť spôsob, akým funguje naša spoločnosť. Ak by Európa zaujala proaktívny prístup, mohla by zohrávať vedúcu úlohu pri úpravách fungovania internetu vecí a žať s tým súvisiace výhody v oblasti hospodárskeho rastu a blaha jednotlivcov, čím by sa internet vecí stal internetom vecí pre ľudí . V opačnom prípade by nevyužila túto jedinečnú šancu a ocitla by sa v pozícii, kde by bola nútená preberať technológie, ktoré sa nenavrhli na základe kľúčových európskych hodnôt, ako je ochrana súkromia a osobných údajov. Komisia iniciuje celý rad a opatrení a úvah, pričom jej cieľom je byť hnacou silou tohto úsilia a vyzýva Európsky parlament, Radu a všetky zainteresované strany, aby spolupracovali na dosahovaní týchto ambicióznych, avšak realizovateľných cieľov. [1] Pozri správu ITU z roku 2005 www.itu.int/dms_pub/itu-s/opb/pol/S-POL-IR.IT-2005-SUM-PDF-E.pdf alebo správu ISTAG ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istagscenarios2010.pdf . [2] Pozri napríklad www.aal-europe.eu/about-aal . [3] Pozri napríklad www.planetaryskin.org/ . [4] Pozri „Revising Europe’s ICT Strategy“ (Prepracovanie stratégie EÚ pre IKT), — ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istag-revising-europes-ict-strategy-final-version_en.pdf . [5] Tento číselný údaj uvádzajú rozliční autori, ktorí vychádzajú z predpokladu, že každého človeka obklopuje približne 10 strojov. [6] Pozri KOM/2008/0594 v konečnom znení - Oznámenie o budúcnosti sietí a internetu. [7] Pozri ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. [8] Pozri KOM/2007/0096 v konečnom znení - Rádiofrekvenčná identifikácia (RFID) v Európe: kroky k politickému rámcu [9] Pozri 2007/467/ES – rozhodnutie, ktorým sa zriaďuje expertná skupina pre rádiofrekvenčnú identifikáciu. [10] Pozri stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru č 1514 z roku 2008. [11] Pozri www.internet2008.eu. [12] Pozri závery Rady 16616/08. [13] Pozri SEK/2008/2516 — Early Challenges regarding the “Internet of Things” (Prvé problémy týkajúce sa „internetu vecí“). [14] Pozri ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/library/index_en.htm. [15] Pozri www.nfc-forum.org/home. [16] Pozri prácu federácie EFPIA — www.efpia.eu/Content/Default.asp?PageID=566. [17] Pozri ročný správu RAPEX ec.europa.eu/consumers/safety/rapex/docs/rapex_annualreport2009_en.pdf. [18] Pozri www.esma-home.eu/default.asp. [19] Pozri KOM/2007/0607- Akčný plán pre logistiku nákladnej dopravy. [20] Pozri Fraunhoferov inštitút pre tok materiálov a logistiku: www.iml.fraunhofer.de/1327.html. [21] Pozri súvisiacu prácu, ktorú vykonáva IETF: tools.ietf.org/wg/6lowpan/. [22] Pozri KOM/2008/0886 v konečnom znení – Akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe. [23] Národná výzvedná Rada USA (National Intelligence Council) považuje všadeprítomné elektronické spracúvanie údajov za jednu z deviatich technológií, ktoré do roku 2025 spôsobia prevratné zmeny. Pozri www.dni.gov/nic/NIC_2025_project.html. [24] Songdo (Južná Kórea) je mesto s rozlohou 6 km2, ktoré je práve vo výstavbe a bude výkladnou skriňou prvého rozsiahleho zavedenia internetu vecí. Pozri www.songdo.com/page1992.aspx. [25] V tuniskom programe pre informačnú spoločnosť, ktorý je jedným z hlavných výsledných dokumentov SSIS, sa uvádzajú hlavné zásady www.itu.int/wsis/documents/doc_multi.asp?lang=fr&id=2266|2267. [26] Pozri KOM/2006/0181 v konečnom znení - Na ceste ku globálnemu partnerstvu v informačnej spoločnosti - Pokračovanie tuniskej fázy samitu o informačnej spoločnosti (SSIS). [27] V paragrafe 35a tuniského programu sa uvádza, že „politická kompetencia pri záležitostiach verejnej politiky súvisiacich s internetom je zvrchovaným právom štátov. Tie majú práva a povinnosti vzhľadom na medzinárodné záležitosti verejnej politiky súvisiace s Internetom.“ [28] Pozri články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. [29] Pozri K(2009)3200 — Odporúčanie týkajúce sa dodržiavania zásad ochrany súkromia a údajov v aplikáciách podporovaných RFID (Recommendation on the implementation of privacy and data protection principles in applications supported by radio-frequency identification). [30] Pozri Adam Greenfield, „ Everyware “, ISBN 0321384016. [31] Pozri európsky výskumný projekt SWAMI: www.isi.fraunhofer.de/t/projekte/e-fri-swami.htm. [32] Pozri súvisiacu prácu organizácie IETF — https://www.ietf.org/mailman/listinfo/esds. [33] Pozri KOM/2009/0149 v konečnom znení — Ochrana Európy pred rozsiahlymi kybernetickými útokmi a narušeniami: zvyšovanie pripravenosti, bezpečnosti a odolnosti. [34] Pozri KOM/2008/00313 v konečnom znení – Rozvoj internetu - Akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe. [35] Pozri mandát ES/436 na RFID a mandát ES/441 na inteligentné merače. [36] Pozri KOM/2009/0116 v konečnom znení — Stratégia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií IKT: Nastaviť latku vyššie. [37] Pozri správu zo spoločného workshopu EÚ-EPoSS : www.iot-visitthefuture.eu/fileadmin/documents/researchforeurope/270808_IoT_in_2020_Workshop_Report_V1-1.pdf. [38] Pozri KOM/2008/0800 v konečnom znení - Plán hospodárskej obnovy Európy. [39] Pozri www.future-Internet.eu. [40] Príkladom komplexnosti a trvania týchto procesov je úsilie dôležitých držiteľov patentov RFID poskytovať využívateľom patentov jednotné kontaktné miesto. Pozri www.rfidlicensing.com/ alebo „RFID Journal“ z 13. apríla 2009, „ RFID Consortium Readies to Launch First Licenses“ — www.rfidjournal.com/article/view/4785. [41] Pozri ec.europa.eu/cip/index_en.htm. [42] Pozri ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/index_en.htm. [43] Ako časť rámca pre podporu transatlantickej hospodárskej integrácie medzi Európsku úniu a Spojenými štátmi na rok 2007 má spolupráca na RFID zvláštne postavenie a EÚ a Spojené štáty si začali vymieňať najlepšie postupy s cieľom optimalizovať hospodárske a spoločenské dôsledky RFID. Pozri ec.europa.eu/enterprise/policies/international/cooperating-governments/usa/transatlantic-economic-council/index_en.htm. [44] Generálne riaditeľstvo pre informačnú spoločnosť a médiá Komisie v lete 2009 podpíše s japonským ministerstvom hospodárstva, obchodu a priemyslu memorandum o spolupráci, okrem iného, pri RFID, bezdrôtových senzorických sieťach a internete vecí. [45] Prebieha dlhodobý výskum možností vyrábať tieto štítky z organických a biologicky odbúrateľných materiálov. [46] Konkrétnym zámerom je pravidelne aktualizovať rozhodnutie o zariadeniach s krátkym dosahom (pozri 2006/771/ES). [47] Pozri odporúčanie Rady 1999/519/ES a smernice 1999/5/ES, 2004/40/ES and 2006/95/ES. Pozri takisto stanovisko Vedeckého výboru pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, SCENIHR) z 19. januára 2009.