EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 12. 2021 COM(2021) 799 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o tretej správe o pokroku v plnení Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu



I.Úvod Cieľom bezpečnostnej únie je zabezpečiť, aby EÚ v plnej miere zohrávala svoju úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti občanov a zároveň dodržiavala hodnoty, ktoré definujú európsky spôsob života. Vykonávanie pokračuje v rámci všetkých štyroch strategických priorít, ktoré sú stanovené v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu: i) nadčasové bezpečnostné prostredie; ii) riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb; iii) ochrana Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou; iv) pevný európsky bezpečnostný ekosystém. Pandémia COVID-19 zvýraznila kľúčové zraniteľné miesta, zatiaľ čo hrozby a výzvy pre európsku bezpečnosť sa naďalej vyvíjajú v reakcii na meniace sa technológie a medzinárodný vývoj. V druhej správe o bezpečnostnej únii sa zmapovali konkrétne výzvy pre bezpečnosť, ktoré predstavuje pandémia COVID-19. Táto tretia správa sa zameriava na vývoj za posledných šesť mesiacov spojený s najvýznamnejšími hrozbami, ktoré sa v tomto období objavili. Zdôrazňuje sa v nej najmä potreba zintenzívniť spoluprácu so širokou škálou zainteresovaných strán a partnerov nielen v rámci EÚ, ale aj na medzinárodnej úrovni. Stratégia EÚ pre bezpečnostnú úniu sa spustila v kontexte hrozieb, ktoré sú čoraz viac cezhraničné a medziodvetvové. Digitálny svet sa naďalej zneužíva na nekalé účely. Kybernetické útoky pochádzajúce z Európy alebo mimo nej vrátane ransomvéru sú stále častejšie a zasahujú kľúčové funkcie štátu, ako sú zdravotná starostlivosť a dôležitá infraštruktúra, priemyselné odvetvia a verejné orgány, ako aj jednotlivcov. Činnosti týkajúce sa zahraničnej manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia sa vyskytujú čoraz častejšie a v niektorých prípadoch sa uskutočnili spolu s kybernetickými činnosťami, najmä s operáciami hack-and-leak (ukradnúť a zverejniť). Organizovaná trestná činnosť všetkého druhu naďalej funguje na cezhraničnej úrovni a účinná reakcia závisí od partnerstiev mimo EÚ. Medzinárodný vývoj si vyžaduje ostražitosť v súvislosti s možnou radikalizáciou a terorizmom, ako aj hybridnými útokmi, a to počas tohto vykazovaného obdobia aj na vonkajších hraniciach EÚ. EÚ na riešenie týchto čoraz premyslenejších globálnych a cezhraničných hrozieb stupňuje nielen svoju vlastnú reakciu, ale aj spoluprácu s medzinárodnými partnermi. To je hlavná téma tejto správy. Zároveň sa zintenzívňuje práca na posilnení bezpečnosti v schengenskom priestore. Úzka spolupráca medzi členskými štátmi má pre celkovú bezpečnosť schengenského priestoru zásadný význam. Komisia pripravila nový dôležitý balík opatrení vrátane opatrení na posilnenie policajnej spolupráce a bezpečnosti schengenského priestoru s cieľom zaistiť v tomto smere ďalšie zlepšenia. Do tejto práce sú plne zapojené agentúry EÚ prostredníctvom svojich operačných činností na podporu vnútroštátnych orgánov členských štátov a poskytovaním odborných znalostí, informácií a situačného povedomia o najnaliehavejších hrozbách. Ďalšie podrobnosti o celom rozsahu iniciatív v rámci bezpečnostnej únie a ich aktualizácie sú uvedené v prílohe k tomuto oznámeniu. II.Nadčasové bezpečnostné prostredie Digitálne infraštruktúry, technológie a online systémy nám umožňujú obchodovať, konzumovať výrobky a využívať služby. Táto rastúca digitalizácia nášho prostredia však zároveň spôsobuje, že sme zraniteľnejší voči útokom. Rozsah, frekvencia výskytu a sofistikovanosť počítačovej kriminality a kybernetických útokov sa zvyšuje, a to podľa hodnotenia Europolu týkajúceho sa hrozieb internetovej organizovanej trestnej činnosti zverejneného v novembri 2021, ako aj podľa výročnej správy Agentúry EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) o panoráme hrozieb z októbra 2021. Vlády v Európe čelili v minulom roku najmenej 198 kybernetickým bezpečnostným incidentom, čím sa verejná správa stala najsilnejšie zacieleným sektorom. Vysokokvalifikovaní a dobre vybavení aktéri s nekalými úmyslami pochádzajú zvnútra EÚ, ale aj mimo nej a zneužívajú bezhraničnú povahu globálneho otvoreného internetu a medzery v jurisdikcii súčasných rámcov. Kybernetické útoky a počítačová kriminalita sú často vzájomne prepojené, čo dokazujú mnohé incidenty, keď sa páchatelia trestnej činnosti zameriavajú na zraniteľné miesta, aby vymáhali peniaze, a sú neustálou hrozbou, ktorá sa ďalej vyvíja. Páchatelia počítačovej kriminality môžu byť jednoducho motivovaní rastúcimi príležitosťami na speňaženie svojich činností, avšak iné škodlivé správanie štátnych alebo neštátnych subjektov je okrem finančných ziskov motivované aj zložitejšími geopolitickými a ideologickými dôvodmi. Údaje, ktoré zhromaždila agentúra ENISA ukázali, že štátom podporovaní hakeri zároveň dosiahli pri útokoch zameraných na dodávateľské reťazce verejného a súkromného sektora „novú úroveň sofistikovanosti a vplyvu“. Je preto mimoriadne dôležité zachovať vysokú úroveň ambícií činnosti EÚ, pokiaľ ide tak o úroveň bezpečnosti, ktorú sa snažíme dosiahnuť, ako aj o tempo, akým pracujeme na jej dosiahnutí. Európska rada sa v októbri 2021 zaoberala výrazným nárastom škodlivej kybernetickej činnosti. Opätovne potvrdila záväzok EÚ týkajúci sa otvoreného, slobodného, stabilného a bezpečného kybernetického priestoru a zdôraznila potrebu účinnej koordinácie a pripravenosti na rastúce kybernetické hrozby. Zdôraznila aj potrebu vystupňovania činnosti v boji proti počítačovej kriminalite, najmä útokom ransomvéru, a posilnenia spolupráce s partnerskými krajinami, a to aj na mnohostranných fórach. Niekoľko príkladov nedávnych kybernetických/ransomvérových incidentov vo vykazovanom období −júl: Vo Švédsku museli zatvoriť približne 500 supermarketov pre veľmi agresívny kybernetický útok, ktorý ovplyvnil organizácie po celom svete. −júl: Estónsko oznámilo, že haker so sídlom v Talline stiahol 286 438 identifikačných fotografií z databáz verejnej správy, čím odhalil zraniteľnosť platformy, ktorú spravuje jeho orgán pre informačné systémy. −august: V regióne Lazio v Taliansku zaznamenali ransomvérový útok, ktorý ochromil administratívne informačné systémy vrátane portálu na registráciu na očkovanie proti ochoreniu COVID-19. Niekoľko dní po útoku nebolo možné naplánovať nové termíny očkovania. −september: V Nemecku bol potvrdený kybernetický útok, pri ktorom sa hakerom podarilo narušiť servery a systémy súborov nemeckého spolkového štatistického úradu, ktorý vedie národný volebný komisár. −september: V Holandsku kybernetický útok prekazil zavedenie pasu COVID-19. −október: Ransomvérový útok na nemocnicu v Belgicku ju prinútil zrušiť všetky naplánované ordinačné vyšetrenia. −november: Počas kybernetického útoku na európsku pobočku nadnárodného reťazca Mediamarkt hakeri požadovali 50 miliónov USD v bitcoinoch. Interné riešenie odolnosti EÚ

Kľúčovým prvkom na zvýšenie schopnosti EÚ rýchlo reagovať a obnoviť sa bolo odporúčanie Komisie zriadiť spoločnú kybernetickú jednotku. Spoločná kybernetická jednotka by spájala členské štáty a príslušné inštitúcie, agentúry a orgány EÚ s cieľom poskytnúť štruktúru na koordinovanú spoluprácu na operačnej úrovni. Pomohlo by to spojiť rôzne subjekty zodpovedné za kybernetické bezpečnostné operácie v rámci komunít EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti (odolnosť, presadzovanie práva, kybernetická diplomacia a kybernetická obrana). Dňa 19. októbra sa Rada dohodla, že preskúma potenciál iniciatívy týkajúcej sa spoločnej kybernetickej jednotky, ktorá dopĺňa odporúčanie Komisie o koordinovanej reakcii na rozsiahle kybernetické bezpečnostné incidenty a krízy. Začal sa prípravný proces a agentúra ENISA zorganizovala niekoľko workshopov s cieľom prediskutovať výstupy a ďalšie kroky, ako sú vymedzené v odporúčaní Komisie, pričom sa zohľadňuje dokument slovinského predsedníctva o ďalšom postupe v prípade spoločnej kybernetickej jednotky. Túto činnosť okrem týchto všeobecných návrhov dopĺňajú sektorové právne predpisy, ktoré zohľadňujú osobitné zraniteľné miesta, a počas vykazovaného obdobia možno zaznamenať pokrok vo finančnom, zdravotníckom, námornom a energetickom sektore a v oblasti ochrany spotrebiteľov. Napredujú rokovania o akte o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora, ktorého cieľom je posilniť celkovú digitálnu prevádzkovú odolnosť finančných inštitúcií. Rada dosiahla všeobecné smerovanie 24. novembra, zatiaľ čo Európsky parlament má v úmysle prijať svoj mandát na rokovanie do konca roka. Po prijatí poskytnú tieto opatrenia EÚ a jej členským štátom silný a nadčasový legislatívny rámec na účinnejšie riešenie týchto výziev za predpokladu, že požadovaná úroveň ambícií sa odrazí na konečnom výsledku rokovaní. Pandémia zdôraznila základnú povahu sektora zdravotnej starostlivosti a potrebu silného rámca zdravotnej bezpečnosti. Cieľom návrhov európskej zdravotnej únie je zlepšiť na úrovni EÚ ochranu, prevenciu, pripravenosť a reakciu na nebezpečenstvá pre ľudské zdravie a ukázať ambíciu a odhodlanie EÚ chrániť tento životne dôležitý sektor. Už sa dosiahla dohoda o aktualizácii mandátov kľúčových agentúr a čoskoro by mala nasledovať dohoda o cezhraničných zdravotných hrozbách. Uvedenie Úradu EÚ pre pripravenosť a reakciu na núdzové zdravotné situácie (HERA) do činnosti v septembri 2021 takisto pridalo nový rozmer tejto práci a podporí sa novým rámcom núdzových, časovo obmedzených opatrení, ktoré sa majú v prípade potreby aktivovať. Mimoriadne ničivé môžu byť kybernetické a hybridné hrozby v námornej oblasti zacielené na kritickú námornú infraštruktúru, ako sú prístavy, podmorské káble a potrubia, platformy pre energetiku a rizikové miesta námornej dopravy. Stratégia námornej bezpečnosti EÚ a jej akčný plán sa v súčasnosti posudzujú z hľadiska možnej aktualizácie, prostredníctvom ktorej by bolo možné účinnejšie riešiť vyvíjajúce sa kybernetické a hybridné hrozby. Komisia v nedávnom oznámení s názvom „Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu“ oznámila svoj zámer prijať do konca roka 2022 opatrenia na prispôsobenie odolnosti energetického systému novým hrozbám, ako sú kybernetické útoky alebo extrémne výkyvy počasia. Tie by zahŕňali nové pravidlá o kybernetickej bezpečnosti elektrickej energie, odporúčanie týkajúce sa aspektov odolnosti čistej energie a stálu európsku skupinu prevádzkovateľov a orgánov pre odolnosť energetickej infraštruktúry. Bezpečnostné zraniteľné miesta sa nachádzajú aj v mnohých inteligentných výrobkoch a bezdrôtových zariadeniach. Najmä deti môžu byť vystavené bezpečnostným rizikám z dôvodu zraniteľnosti elektronických výrobkov, ako sú napríklad hračky pripojené na internet a inteligentné hodinky. Na vyriešenie tohto problému prijala Komisia v októbri 2021 delegovaný akt podľa smernice o rádiových zariadeniach s cieľom zabezpečiť súkromie a siete a chrániť pred podvodmi v elektronických výrobkoch pripojených na internet. Výrobcom by sa týmto uložili požiadavky, ktoré by zvýšili úroveň kybernetickej bezpečnosti výrobkov uvádzaných na trh EÚ, a členským štátom by sa umožnilo prijať nápravné opatrenia, ak sa na trhu zistia nezabezpečené výrobky. Riešenie odolnosti EÚ prostredníctvom medzinárodnej spolupráce Bezpečnostné hrozby sú globálnej povahy a na ich účinné riešenie je nevyhnutné budovanie pevných medzinárodných partnerstiev. EÚ a jej členské štáty preto zintenzívňujú svoju činnosť s cieľom predchádzať hrozbám, ktoré podporujú štátne a neštátne subjekty, zabraňovať im a reagovať na ne, a to aj úsilím o jasnejšie určenie zodpovednosti. V júli 2021 vydali EÚ, Spojené štáty americké, NATO a ďalšie svetové mocnosti vyhlásenia, v ktorých dôrazne odsúdili škodlivé kybernetické činnosti a prisúdili napadnutie servera Microsoft Exchange zo začiatku roka 2021 územiu Číny. Táto škodlivá kybernetická činnosť poškodila vyše 100 000 serverov na celom svete. Vysoký predstaviteľ vydal 24. septembra 2021 v mene EÚ vyhlásenie o dodržiavaní demokratických procesov EÚ, v ktorom odsúdil množstvo škodlivých kybernetických činností, pričom vyzval Ruskú federáciu, aby dodržiavala normy zodpovedného správania sa štátu v kybernetickom priestore, a vyzval všetkých zúčastnených, aby takúto činnosť okamžite ukončili. Diskusie o globálnych bezpečnostných výzvach naberajú na intenzite na mnohostrannej úrovni. Na zasadnutí ministrov vnútra a bezpečnosti skupiny G7 v septembri 2021 sa diskutovalo o celom rade problémov, a to od online detskej pornografie až po ransomvér, boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti a korupciu. Partneri skupiny G7 si vymenili podobné postoje a zaviazali sa zvýšiť výmenu informácií (vrátane biometrických a biografických) a zároveň zabezpečiť ochranu osobných údajov a základných práv. Počas talianskeho predsedníctva sa EÚ v auguste zúčastnila aj na zasadnutí ministrov digitálnych technológií skupiny G20. Ministri sa dohodli na vyhlásení, ktoré zdôrazňuje potrebu zaistiť bezpečnosť údajov pre širokú verejnosť a podniky a ochrániť bezpečnosť digitálneho prostredia pre všetkých. Dohodli sa aj na súbore zásad skupiny G20 pre bezpečné a prospešné digitálne prostredie pre deti. EÚ je silným zástancom spolupráce viacerých zainteresovaných strán, pričom je presvedčená, že je nevyhnutné udržiavať kybernetický priestor otvorený, stabilný a dobre chránený. V novembri 2021, v kontexte Parížskeho mierového fóra 2021, predsedníčka von der Leyenová oznámila rozhodnutie podporovať Parížsku výzvu na dôveru a bezpečnosť v kybernetickom priestore, ktorá spája vyše 80 štátov, 700 spoločností a 350 organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaviazali spolupracovať s cieľom vysporiadať sa s výzvami, ale aj príležitosťami, ktoré kybernetický priestor prináša.

EÚ takisto dvojstranne spolupracuje s mnohými tretími krajinami, a to aj prostredníctvom pravidelných bezpečnostných a kybernetických dialógov. Spolupráca medzi EÚ a Spojenými štátmi o bezpečnostných otázkach sa počas posledných mesiacov zintenzívnila a je hlavným príkladom spolupráce s podobne zmýšľajúcimi krajinami pri podporovaní programu zameraného na bezpečnosť. Spolupráca medzi EÚ a Spojenými štátmi v bezpečnostných otázkach Na samite EÚ a Spojených štátov, ktorý sa uskutočnil 15. júna 2021, sa zdôraznilo obnovené odhodlanie riešiť spoločné výzvy v oblasti bezpečnosti spoločnými silami. Nasledovalo niekoľko iniciatív: – prvé zasadnutie rady EÚ – USA pre obchod a technológie sa konalo 29. septembra 2021. V súvisiacej Pittsburghskej deklarácii bol zdôraznený význam preverovania investícií pri riešení rizík pre národnú bezpečnosť, spolupráce v oblastiach súvisiacich s kontrolou vývozu v prípade obchodu s položkami s dvojakým použitím, rozširovania odolných a udržateľných dodávateľských reťazcov, ako aj boja proti zahraničnej manipulácii s informáciami a zasahovaniu zo zahraničia. Súčasťou Rady pre obchod a technológie je pracovná skupina špecializovaná na informačné a komunikačné technológie a služby, bezpečnosť a konkurencieschopnosť, ktorá bude pracovať na otázkach, ako sú bezpečnosť, rozmanitosť, interoperabilita a odolnosť v oblasti dodávateľského reťazca IKT vrátane citlivých a kritických oblastí, ako sú 5G, podmorské káble, dátové centrá a infraštruktúra cloudu. – kybernetický dialóg EÚ – Spojené štáty sa uskutočnil 21. septembra 2021. Došlo k dohode o potrebe zvýšenia spolupráce a koordinácie v rámci diskusií OSN, ktoré sa týkajú kybernetickej oblasti, s cieľom predchádzať škodlivým kybernetickým činnostiam, zabraňovať im a reagovať na ne a účinne spolupracovať s inými krajinami, najmä pri zvyšovaní globálnej odolnosti, – v októbri 2021 sa EÚ zapojila do iniciatívy Bieleho domu v oblasti boja proti ransomvéru, a to spolu s expertmi a zástupcami vlád z 30 krajín. Diskusie sa týkali odolnosti sietí, zneužívania virtuálnej meny na pranie platieb z výkupného, výmeny informácií s cieľom podporovať vyšetrovanie a trestné stíhanie nadnárodných ransomvérových páchateľov a diplomatického úsilia o podporu spoločných cieľov v oblasti boja proti ransomvéru. Pracovná skupina EÚ – Spojené štáty pre ransomvér zameraná na operačnú spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva sa prvý raz stretla 25. októbra 2021, – v rámci zasadnutia skupiny G20 v októbri 2021 diskutovala EÚ so Spojenými štátmi a ďalšími účastníkmi o krátkodobých prerušeniach dodávateľského reťazca a cestách k dlhodobej odolnosti, a to s cieľom vyhnúť sa nedostatku a zachovať otvorené trhy. S cieľom účinne bojovať proti počítačovej kriminalite sa na celom svete, na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni vyvíja úsilie o zlepšenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom na vyšetrovanie trestných činov. Zlučiteľné pravidlá na medzinárodnej úrovni sú osobitne dôležité, aby sa predišlo konfliktom právnych predpisov, keď sa požaduje cezhraničný prístup k elektronickým dôkazom. Veľký pokrok v tejto oblasti sa dosiahol formálnym ukončením rokovaní o druhom dodatkovom protokole k Dohovoru o počítačovej kriminalite (Budapeštiansky dohovor) v rámci Rady Európy, pričom text prijal Výbor ministrov Rady Európy 17. novembra 2021. Komisia prijala návrhy, ktoré splnomocňujú členské štáty, aby v záujme Únie tento protokol urýchlene podpísali a ratifikovali, a teraz úzko spolupracuje s Európskym parlamentom a Radou, aby členské štáty mohli protokol podpísať a ratifikovať čo najskôr. Protokol poskytuje aplikujúcim odborníkom z celého sveta nástroje na zlepšenie spolupráce v oblasti počítačovej kriminality a elektronických dôkazov a uznáva, že silné záruky na ochranu základných práv sú prínosom pre účinnú cezhraničnú spoluprácu na účely trestnej justície. Protokol zahŕňa aj záruky na ochranu súkromia a osobných údajov. Súbežne s tým sa pripravuje nový dohovor OSN o počítačovej kriminalite, ktorý by mal byť v právnom súlade s existujúcimi aktmi, najmä s Budapeštianskym dohovorom. Komisia zabezpečí účinnú účasť Európskej únie na rokovaniach, ktoré sa začnú v januári 2022. III.Riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb Najvýznamnejšie vyvíjajúce sa hrozby zaznamenané počas vykazovaného obdobia sa týkajú hybridných hrozieb a neustáleho vývoja technologických zmien. Rozsah, meniaca sa povaha a spôsob fungovania bezpečnostných a hybridných hrozieb sú v súčasnosti neustálou výzvou, pričom rozmanitosť nástrojov, ktoré používajú aktéri s nekalými úmyslami, sa rozširuje. Výzvy v oblasti bezpečnosti vznikajú čoraz častejšie aj v dôsledku technologického vývoja, ktorý, hoci prináša spoločnosti nové príležitosti, je aj často zneužívaný aktérmi s nekalými úmyslami a páchateľmi trestných činov. Aby bolo možné vyvíjajúce sa hrozby účinne riešiť, predsedníčka von der Leyenová zdôraznila potrebu komplexného prístupu založeného na spoločnom posúdení hrozieb. Strategický kompas, ktorý predložil vysoký predstaviteľ v novembri 2021 a o ktorom sa predpokladá, že ho členské štáty schvália v marci 2022, bude usmerňovacím dokumentom pre politiky EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany. Na základe vôbec prvej komplexnej analýzy EÚ v oblasti hrozieb vykonanej v roku 2020 stanovuje Strategický kompas cestu vpred s cieľom posilniť strategickú autonómiu EÚ a stať sa silnejším globálnym partnerom. Vymedzuje konkrétne ciele a výstupy na najbližších 5 až 10 rokov, to, ako rýchlo konať, keď sa čelí krízam, ako zabezpečiť našich občanov pred rýchlo sa meniacimi hrozbami, ako investovať do kapacít, ktoré potrebujeme, a ako spolupracovať s ostatnými pri dosahovaní spoločných cieľov.

Skúsenosti z pandémie COVID-19 ukázali, že zahraničná manipulácia s informáciami a zasahovanie zo zahraničia sú vážnou a rastúcou bezpečnostnou hrozbou. Môže dôjsť k ohrozeniu hodnôt zakotvených v zmluvách EÚ, najmä demokratických inštitúcií a procesov, a k oslabeniu základných práv a slobôd. EÚ je aktívna pri zisťovaní, analyzovaní a odhaľovaní zahraničnej manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia a úzko spolupracuje s tretími krajinami a medzinárodnými partnermi (najmä skupinou G7 a NATO) na budovaní kapacít. Európska služba pre vonkajšiu činnosť v súčasnosti vypracúva v nadväznosti na akčný plán pre európsku demokraciu a v úzkej spolupráci s Európskou komisiou súbor nástrojov na boj proti zahraničnej manipulácii s informáciami a zasahovaniu zo zahraničia. Komisia predložila 25. novembra niekoľko iniciatív na posilnenie demokracie a integrity volieb. Ide o návrh nariadenia o transparentnosti politickej reklamy a dva návrhy, ktorými sa aktualizujú smernice o volebnom práve „mobilných občanov EÚ“. Neobyčajným vývojom v súvislosti s hybridnými útokmi na EÚ v lete 2021 bol pokus o destabilizáciu EÚ prostredníctvom zneužívania migrantov na vonkajších hraniciach EÚ. Hybridný útok Bieloruska na EÚ −Bielorusko v lete 2021 čelilo sankciám po vynútenom pristátí osobného lietadla v máji 2021. Režim reagoval uľahčením príchodu neregulárnych migrantov na hranice Litvy, Lotyšska a Poľska, čo je krok, ktorý svedčí o rozhodnom pokuse o vytvorenie pretrvávajúcej krízy v rámci širšieho sústredeného úsilia o destabilizáciu EÚ. −Okrem toho, že migranti boli vystavení značnému osobnému riziku, bola dôležitou súčasťou činnosti Bieloruska pri zneužívaní migrantov manipulácia s informáciami. EÚ monitoruje, analyzuje a odhaľuje zahraničnú manipuláciu s informáciami a zasahovanie zo zahraničia a svoje zistenia zdieľa s členskými štátmi a medzinárodnými partnermi (NATO a skupinou G7) prostredníctvom systému rýchleho varovania. −V spoločnom oznámení z 23. novembra o reakcii na štátom podporované zneužívanie migrantov na vonkajších hraniciach EÚ sa uvádza rázna a rôznorodá reakcia EÚ na tieto udalosti. −Patrí sem široká škála opatrení vrátane: finančnej podpory EÚ, operačnej pomoci postihnutým členským štátom prostredníctvom agentúr EÚ Frontex a EASO, diplomatických kontaktov s krajinami pôvodu a tranzitu, aby sa ich občania vyhli tomu, že sa dostanú do pasce, prijatia sankcií zameraných na tých, ktorí uľahčujú nelegálne prekračovanie vonkajších hraníc Únie. Bol predložený návrh nariadenia na obmedzenie činností prevádzkovateľov dopravy, ktorí uľahčujú obchodovanie s ľuďmi alebo ich prevádzačstvo do EÚ. Boli navrhnuté mimoriadne opatrenia týkajúce sa azylu a návratov s cieľom pomôcť postihnutým členským štátom reagovať na súčasnú krízu, a to pri úplnom dodržiavaní hodnôt a noriem EÚ. Tento súbor nástrojov takisto doplní navrhovaná revízia Kódexu schengenských hraníc tým, že vymedzení zneužívanie v právnom rámci EÚ. Ako sa uvádza v piatej výročnej správe, pokračuje uplatňovanie spoločného rámca na boj proti hybridným hrozbám z roku 2016 a spoločného oznámenia z roku 2018 o zvyšovaní odolnosti a posilňovaní kapacít na riešenie hybridných hrozieb. Úvahy o hybridných hrozbách sa začleňujú do tvorby politík ako súčasť posúdenia vplyvu nadchádzajúcich politických iniciatív EÚ v rámci súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu. Posilnila sa sieť kontaktných miest pre hybridné hrozby, ktorá teraz zahŕňa odborných referentov zo všetkých útvarov Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a Európskej obrannej agentúry. Kľúčom k boju proti hybridným hrozbám je aj zvyšovanie situačného povedomia a budovanie odolnosti. Stredisko pre hybridné hrozby v Spravodajskom a situačnom centre EÚ (EU INTCEN), ktoré funguje v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, vytvorilo vyše 100 písomných správ o hybridných hrozbách vrátane šiestich analýz hybridných trendov. S cieľom vyvinúť nástroje na posúdenie úrovne pripravenosti v sektoroch, ktoré sú náchylné na rušenie hybridnými hrozbami, útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť vykonali prvú identifikáciu základných scenárov pre jednotlivé sektory, čo je prvý krok k sledovaniu pokroku pri ochrane členských štátov a inštitúcií EÚ pred hybridnými hrozbami. Hybridné hrozby sú aj stredobodom spolupráce medzi EÚ a NATOzaloženej na spoločných vyhláseniach z Varšavy a Bruselu z rokov 2016 a 2018, ktorá sa počas pandémie COVID-19 ešte viac zintenzívnila. Vzhľadom na neustále sa vyvíjajúce hrozby, ktorým čelia členské štáty EÚ a spojenci NATO, prebiehajú rokovania o treťom spoločnom vyhlásení EÚ a NATO. Chemické, biologické, rádiologické a jadrové riziká Hrozby biologického, chemického a neznámeho pôvodu môžu predstavovať cezhraničné ohrozenie zdravia a môžu sa používať ako hybridné hrozby alebo na teroristické účely. Bude to súčasťou mandátu úradu HERA, a to spolu s nepretržitým posudzovaním hrozieb a podporou obstarávania a vypracovania príslušných zdravotníckych protiopatrení. EÚ financuje (5 miliónov EUR z programu v oblasti zdravia) aj spoločné opatrenie osobitne navrhnuté na posilnenie pripravenosti a reakcie na biologické a chemické teroristické útoky. Technologické výzvy Technológie, ako sú šifrovanie alebo umelá inteligencia, môžu zneužívať aktéri s nekalými úmyslami a páchatelia trestnej činnosti. V tejto súvislosti je výzvou pre tvorcov politík v Európe a mimo nej nájsť správnu rovnováhu medzi ochranou práv a slobôd jednotlivcov, zaistením kybernetickej bezpečnosti a zabezpečením toho, aby orgány presadzovania práva mohli vykonávať svoju prácu. Ako sa zdôrazňuje v tretej správe monitorovacej funkcie pri šifrovaní, orgány presadzovania práva a justičné orgány čelia mnohým problémom, pokiaľ ide o zákonné zachytávanie komunikácie a zhromažďovane dôkazov pre vyšetrovanie trestných činov. Komisia v tohtoročnej stratégii proti organizovanej trestnej činnosti stanovila svoj zámer navrhnúť v roku 2022 ďalší postup pri riešení otázky zákonného a cieleného prístupu k šifrovaným informáciám na účely vyšetrovania a stíhania trestných činov. Komisia zmapuje existujúce právne predpisy, judikatúru, operačné postupy a potreby v členských štátoch s cieľom získať dôkladnejšie pochopenie právnych rámcov, súčasných postupov a potrieb orgánov v oblasti presadzovania práva, justície a komunít v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V Rade pre spravodlivosť a vnútorné veci a Rade pre telekomunikácie sa uskutočnili diskusie o návrhu Komisie v súvislosti s aktom o umelej inteligencii. Slovinské predsedníctvo zorganizovalo workshopy vrátane špecializovaných workshopov o presadzovaní práva, s cieľom objasniť najzložitejšie otázky. V júni 2021 zverejnili Európsky výbor pre ochranu údajov a Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov spoločné stanovisko k návrhu Komisie, v ktorom žiadali všeobecný zákaz akéhokoľvek využívania umelej inteligencie pre systémy diaľkovej biometrickej identifikácie vo verejných priestoroch. Európsky parlament prijal 6. októbra 2021 uznesenie, v ktorom poukázal na riziko systémov diaľkovej biometrickej identifikácie v reálnom čase a algoritmickej zaujatosti v aplikáciách umelej inteligencie a zdôraznil, že je potrebný ľudský dohľad a silné zákonné prostriedky, a to najmä v súvislosti s presadzovaním práva alebo pri prekračovaní hraníc.

IV.Ochrana Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou Terorizmus V správe EÚ o situácii a trendoch v oblasti terorizmu, ktorú Europol zverejnil v júni 2021, sa naznačilo, že členské štáty sa domnievajú, že najväčšou teroristickou hrozbou v EÚ zostáva džihádistický terorizmus. Správa potvrdzuje, že najčastejším druhom útokov inšpirovaných džihádizmom v EÚ, Švajčiarsku a Spojenom kráľovstve boli útoky na verejných miestach zacielené na civilné obyvateľstvo. Všetky dokončené džihádistické útoky v roku 2020 spáchali jednotlivci konajúci samostatne. Takisto uvádza, že niekoľko podozrivých osôb, ktoré boli zatknuté v roku 2020, malo online kontakt s prívržencami teroristických skupín mimo EÚ. Samozvaná teroristická skupina Islamský štát a sieť Al-Káida naďalej podnecovali útoky osamotených aktérov v západných krajinách, čo ukazuje, ako sú vonkajšia a vnútorná bezpečnosť úzko prepojené. V auguste Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci uviedla, že „EÚ a jej členské štáty urobia maximum pre to, aby situácia v Afganistane neviedla k novým bezpečnostným hrozbám pre občanov EÚ“. Boli podniknuté kroky, aby sa zabezpečilo, že sa pri reakcii na možné hrozby použijú všetky dostupné prostriedky. Vzhľadom na vývoj v Afganistane vypracoval koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu v koordinácii s Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, predsedníctvom a kľúčovými agentúrami EÚ akčný plán boja proti terorizmu pre Afganistan. V akčnom pláne sa stanovuje 23 odporúčaní v štyroch oblastiach: bezpečnostné kontroly – predchádzanie infiltrácii, predchádzanie tomu, aby sa Afganistan stal bezpečným útočiskom pre teroristické skupiny, monitorovanie propagandy a mobilizácie a boj proti nim (napríklad úloha siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii) a boj proti organizovanej trestnej činnosti ako zdroju financovania terorizmu. Členské štáty tento akčný plán uvítali na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 8. októbra 2021. Prvým úspechom bol dobrovoľný postup v prípade posilnených bezpečnostných kontrol osôb prichádzajúcich z Afganistanu, ktorý 22. novembra 2021 schválil Stály výbor EÚ pre vnútornú bezpečnosť. Na technickom stretnutí s členmi Talibanom vyhlásenej dočasnej afganskej vlády 28. novembra 2021 v Dauhe EÚ naliehavo vyzvala Afganistan, aby prijal rozhodné opatrenia na boj proti všetkým formám terorizmu. Komisia pokračuje vo svojej práci na vykonávaní programu boja proti terorizmu. Hodnotenie smernice o boji proti terorizmu bolo prijaté 18. novembra 2021 so všeobecne pozitívnym posúdením. Existujú však problémy, ktoré obmedzujú výkonnosť, napríklad ťažkosti pri dokazovaní teroristického úmyslu alebo problémy v niektorých členských štátoch týkajúce sa klasifikácie násilných činov pravicového extrémizmu ako teroristických činov. Napokon, prekážky účinnej spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi pretrvávajú, pokiaľ ide o ochranu a pomoc poskytovanú obetiam terorizmu. Komisia v súčasnosti ďalej posudzuje transpozíciu smernice do vnútroštátneho práva a od júla 2021 začala konania vo veci porušenia právnych predpisov proti 24 členským štátom za to, že smernicu primerane netransponovali. Pilotný projekt Centra odborných znalostí EÚ pre obete terorizmu pomáha členským štátom a vnútroštátnym organizáciám na podporu obetí pri praktickom uplatňovaní pravidiel EÚ o obetiach terorizmu. Medzi výsledky tohto pilotného projektu patrí príručka EÚ o obetiach terorizmu, vnútroštátne príručky a vyše 750 účastníkov, ktorí sa zúčastnili na vnútroštátnych činnostiach odbornej prípravy. Komisia neustále podporuje úsilie členských štátov o lepšiu ochranu verejných priestorov. Uskutočnila sa druhá digitálna jesenná škola o ochrane verejných priestorov a zainteresované strany sú informované o najlepších postupoch. S cieľom lepšie predchádzať terorizmu je potrebné pokračovať v boji proti radikalizácii, a to tak offline, ako aj online. V októbri 2021 si sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) pripomenula svoje 10. výročie predchádzania radikalizácii prostredníctvom konferencie zameranej na meniaci sa charakter výziev v tejto oblasti. Pokiaľ ide o boj proti online radikalizácii, Europol v spolupráci s Komisiou zorganizoval 5. novembra 2021 simulačné cvičenie s cieľom otestovať uplatňovanie krízového protokolu EÚ. Cvičenie sa uskutočnilo v rámci internetového fóra EÚ a preskúmala sa na ňom spolupráca medzi orgánmi verejnej správy a technologickým priemyslom s cieľom obmedziť virálne šírenie teroristického a násilného extrémistického obsahu online. Keďže bezpečnosť našich partnerov a susedov má zásadný význam pre zaistenie vlastnej vnútornej bezpečnosti Európy, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a Komisia úzko spolupracujú s kľúčovými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami prostredníctvom pravidelných dialógov o boji proti terorizmu, a to s cieľom posilniť našu spoluprácu v otázkach bezpečnosti a boja proti terorizmu. Zároveň sa zaviedlo množstvo dohôd na uľahčenie výmeny informácií a osobných údajov, čo zase umožňuje operačnejšiu spoluprácu prostredníctvom Europolu. Protiteroristické dialógy s tretími krajinami/medzinárodnými organizáciami v júli až decembri 2021 politický a bezpečnostný dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Strednou Áziou (júl 2021) −spoločný výbor pre spoluprácu s Novým Zélandom, strategický dialóg medzi EÚ a Novým Zélandom (júl 2021) −časť venovaná protiteroristickému dialógu v rámci stretnutia s vysokými úradníkmi Maldív (september 2021) −protiteroristický dialóg s Bosnou a Hercegovinou (október 2021) −protiteroristický dialóg s Tureckom (25. novembra 2021) −protiteroristický dialóg medzi EÚ a NATO (15. novembra 2021) Dohody Europolu s tretími krajinami o výmene osobných údajov −dohoda Europolu s Novými Zélandom sa uzavrela 28. septembra 2021, −prvé kolo rokovaní s Izraelom sa uskutočnilo 22. novembra 2021. Dohody Europolu o strategickej spolupráci −Europol podpísal 16. septembra 2021 dohodu o strategickej spolupráci s Arménskom. V oblasti boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii existuje osobitne intenzívna spolupráca so západným Balkánom, a to v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne z roku 2018. Práca na vykonávaní šiestich vykonávacích opatrení s každým partnerom zo západného Balkánu pokračuje stabilným tempom. Samit EÚ – západný Balkán v Slovinsku v októbri 2021 zdôraznil význam prijatia ráznych opatrení na riešenie terorizmu a radikalizácie, závažnej a organizovanej trestnej činnosti, najmä obchodovania s ľuďmi, prevádzačstva migrantov, prania špinavých peňazí, pestovania drog a obchodovania s nimi, ako aj korupcie, nezákonného obchodovania so strelnými zbraňami, kybernetických a hybridných hrozieb. Dňa 20. júla 2021 predložila Komisia ambiciózny balík legislatívnych návrhov na posilnenie pravidiel EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane opatrení týkajúcich sa kryptoaktív, a to s cieľom zosúladiť ich s najnovšími medzinárodnými normami, ktoré vypracovala Finančná akčná skupina. Napríklad všetci poskytovatelia služieb kryptoaktív sa zaradia do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa prania špinavých peňazí, čím sa od nich bude vyžadovať, aby hlásili všetky podozrivé transakcie uskutočnené ich zákazníkmi. Komisia takisto navrhuje zakázať, aby poskytovatelia služieb kryptoaktív poskytovali anonymné peňaženky s kryptoaktívami. Balík je súčasťou záväzku Komisie chrániť jednotlivcov v EÚ a finančný systém EÚ pred financovaním terorizmu. Cieľom je zlepšiť odhaľovanie podozrivých transakcií a činností a odstrániť medzery, ktoré páchatelia trestnej činnosti využívajú na to, aby prostredníctvom finančného systému prali nezákonné výnosy, alebo financovali teroristickú činnosť. Nové nedávne nariadenia o colných kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie a opúšťajú Úniu, a o dovoze tovaru kultúrnej hodnoty sú v súčasnosti vo fáze vykonávania (čiastočného vykonávania v prípade nariadenia o dovoze tovaru kultúrnej hodnoty, kým nebude vyvinutý súvisiaci centralizovaný informačný systém). Tieto nariadenia prispejú k boju proti praniu špinavých peňazí a k ochrane kultúrneho dedičstva, budú však takisto zohrávať úlohu pri posilňovaní boja proti financovaniu terorizmu. Organizovaná trestná činnosť Trendy v oblasti trestnej činnosti, ktoré Europol zaznamenal počas pandémie COVID-19, ukazujú, že napriek obmedzeniu pohybu a reštrikciám je závažná a organizovaná trestná činnosť stále aktívna, prispôsobuje sa a využíva všetky okolnosti na dosiahnutie zisku. Zatiaľ čo sa zákonné hospodárstva oslabili, hospodárstvo trestnej činnosti sa posilnilo. Medzinárodná spolupráca v oblasti presadzovania práva denne ukazuje celosvetový rozsah sietí organizovanej trestnej činnosti a mieru prepojenia medzi páchateľmi. Na riešenie tohto nadnárodného problému je potrebná medzinárodná angažovanosť v boji proti organizovanej trestnej činnosti vrátane ďalších krokov zameraných na rozvoj partnerstiev a spolupráce s krajinami v bezprostrednom susedstve i mimo neho. Obchod s nelegálnymi drogami je stále najväčším trhom trestnej činnosti v EÚ. Na začiatku júla bol prijatý akčný plán EÚ na boj proti drogám na roky 2021 – 2025 v nadväznosti na stratégiu zverejnenú v decembri 2020. Národní drogoví koordinátori EÚ sa stretli 22. septembra, aby prerokovali prevenciu. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) predstavilo svoju najnovšiu analýzu drogovej situácie v Európe v Európskej správe o drogách 2021 v júni a v septembri zverejnilo správu, v ktorej poukázalo na rastúcu výrobu metamfetamínu v Afganistane. Europol stupňuje spoluprácu s iránskymi a tureckými orgánmi s cieľom zlepšiť spravodajstvo o obchodovaní s drogami. Podľa Europolu hlavná trasa obchodovania s heroínom v rámci EÚ stále vedie cez Balkán, zatiaľ čo obchodovanie s kokaínom sa najčastejšie uskutočňuje cez kontajnerové prístavy, ako sú Antverpy alebo Rotterdam. Europol vytvára novú platformu pre drogy, ktorej cieľom je každý týždeň informovať členské štáty EÚ o vývoji.

Spolupráca s medzinárodnými partnermi je v boji proti drogám kľúčová. Medzi nedávne kontakty patril dialóg medzi EÚ a Spojenými štátmi v septembri 2021, dialóg medzi EÚ a západným Balkánom o drogách v októbri a mechanizmus koordinácie a spolupráce medzi EÚ a Spoločenstvom štátov Latinskej Ameriky a Karibiku (CELAC) v oblasti drog v júni. Má sa nadviazať dialóg o drogách medzi EÚ a Iránom, ako aj medzi EÚ a Kolumbiou. V akčnom pláne EÚ proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami na roky 2020 – 2025 sa jasne uvádza, že hlavnou prioritou je úplné uplatňovanie smernice o strelných zbraniach. V správe Komisie z októbra 2021 sa posudzuje uplatňovanie smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní, pričom sa uvádza, že smernicou o strelných zbraniach sa zlepšili kategórie strelných zbraní, ich vysledovateľnosť, výmena informácií a administratívne postupy. Smernicu však doteraz úplne transponovalo len 10 členských štátov. V správe sa zdôrazňuje, že existuje priestor na ďalší pokrok v právnej kontrole získavania, vlastnenia a pohybu civilných zbraní. Komisia preto vykoná posúdenie vplyvu možnej úpravy smernice o strelných zbraniach. V EÚ je približne 35 miliónov nedovolených strelných zbraní, pričom mnohé z nich sa pašujú cez naše hranice. Najdôležitejšia je spolupráca so západným Balkánom. V septembri 2021 sa konala ministerská konferencia EÚ a krajín západného Balkánu o strelných zbraniach, na ktorej sa zdôraznila úzka spolupráca medzi EÚ a západným Balkánom v boji proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami, ktorá funguje v rámci Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT). Od prijatia regionálneho plánu pre úplnú kontrolu ručných a ľahkých zbraní v roku 2018 dosiahli partneri zo západného Balkánu stabilný pokrok v harmonizácii právnych rámcov s pravidlami EÚ a OSN pre strelné zbrane, ako aj zlepšenie operačnej spolupráce a výmeny informácií s EÚ a jej agentúrami. Obchodovanie s odpadom je jednou z najzávažnejších foriem trestných činov proti životnému prostrediu. Až 30 % prepravy odpadu, čo predstavuje hodnotu 9,5 miliardy EUR ročne, je nezákonných. Komisia 17. novembra 2021 prijala revidované nariadenie o preprave odpadu , ktoré ešte viac posilní opatrenia proti obchodovaniu s odpadom, a to zriadením skupiny EÚ pre presadzovanie práva v oblasti prepravy odpadu, splnomocnením Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), aby mohol podporovať nadnárodné vyšetrovanie členských štátov v oblasti prepravy odpadu, a stanovením prísnejších pravidiel týkajúcich sa administratívnych sankcií. Boj proti korupcii je kľúčom k zabezpečeniu silného právneho štátu a zachovaniu dôvery občanov vo verejné inštitúcie. Najdôležitejšími výzvami sú silné prepojenie medzi organizovanou trestnou činnosťou a korupciou, ako aj riziko infiltrácie do zákonného hospodárstva a verejných inštitúcií. V druhej správe o právnom štáte, ktorá bola zverejnená 20. júla 2021, sa zdôraznilo, že hoci členské štáty EÚ naďalej patria z celosvetového hľadiska medzi najlepších aktérov v boji proti korupcii, v niektorých členských štátoch pretrvávajú problémy, najmä pokiaľ ide o vyšetrovanie a stíhanie trestných činov a uplatňovanie sankcií za korupciu. Zatiaľ čo mnohé členské štáty prijali opatrenia na posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a rámca pre bezúhonnosť, vrátane pravidiel o konflikte záujmov, transparentnosti lobizmu a efekte otáčavých dverí, v niektorých členských štátoch nie sú na boj proti korupcii vyčlenené dostatočné zdroje. V iných pretrvávajú obavy o účinnosť vyšetrovania, stíhania a rozhodovania prípadov korupcie na vysokých miestach. Takisto je nevyhnutné predchádzať podvodom poškodzujúcim rozpočet EÚ. Európsky parlament vydal 26. októbra dve správy, v ktorých so znepokojením poukázal na to, že pandémia COVID-19 vytvorila nové príležitosti pre páchateľov a organizovanú trestnú činnosť, a upozornil na dôležitosť preventívnych opatrení pre predvídanie rizík korupcie v krízových situáciách a reakciu na ne, ako aj potreby zvýšenej transparentnosti vo finančnom prostredí Únie. V septembri 2021, necelé štyri mesiace od začiatku svojej činnosti, Európska prokuratúra (EPPO) už dosiahla pozoruhodné výsledky a začala vyšetrovanie prípadov údajných podvodov v odhadovanej celkovej hodnote približne 4,5 miliardy EUR . Dňa 15. októbra 2021 spustil Europol operáciu Sentinel, novú operáciu v celej EÚ, ktorá sa zameria na podvody s finančnými prostriedkami udeľovanými v rámci iniciatívy NextGenerationEU. Na operácii sa zúčastňuje EPPO, Eurojust, úrad OLAF a 23 členských štátov. Činnosti budú prebiehať najmenej rok a sústredia sa na aktívne sprístupňovanie spravodajských informácií, výmenu informácií a podporu koordinácie operácií na boj proti podvodom, najmä proti Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Prevádzačstvo migrantov je trestnou činnosťou, ktorej cieľom je okrádať zraniteľných. 50 % prevádzačov ľudí sú viacnásobní páchatelia, ktorí sú zapojení do iných foriem trestnej činnosti. Predchádzanie prevádzačstvu migrantov a boj proti nemu je najdôležitejším cieľom Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu , Stratégie EÚ na boj proti organizovanému zločinu, Stratégie EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi (2021 – 2025) a Nového paktu o migrácii a azyle , ktoré si vyžadujú nepretržitú medzinárodnú spoluprácu a koordináciu. Na základe pokroku, ktorý sa dosiahol v rámci prvého akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2015 – 2020) , prijala Komisia v spolupráci s vysokým predstaviteľom obnovený akčný plán EÚ na roky 2021 – 2025. Kľúčové témy akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) −rozvíjať operačné partnerstvá v boji proti prevádzačstvu s konkrétnymi nástrojmi ako súčasť komplexných, vyvážených, na mieru prispôsobených a vzájomne prospešných partnerstiev v oblasti migrácie, ktoré sa budú ešte viac zakladať na dôvere a vzájomnej spolupráci, −zlepšiť uplatňovanie právnych rámcov na sankcionovanie prevádzačov a na ochranu pred zneužívaním, −posilniť justičnú spoluprácu v oblasti prevádzačstva migrantov vyzvaním členských štátov EÚ, aby viac využívali Eurojust, podporovali cezhraničné vyšetrovanie prostredníctvom spoločných vyšetrovacích tímov a čo najlepšie využívali osobitnú skupinu prokurátorov, −reagovať na vyvíjajúce sa online praktiky a nástroje, ktoré uľahčujú prevádzačstvo, a to prostredníctvom posilnenej operačnej spolupráce a výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi a agentúrami EÚ, −rozšíriť činnosti v oblasti výskumu a zberu údajov v záujme lepšieho pochopenia migračných trendov, povahy a rozsahu zločineckých sietí, vplyvu politík zameraných na boj proti prevádzačstvu a spôsobu práce zločineckých sietí. V dňoch 4. – 5. novembra 2021 usporiadal Eurojust svoje výročné stretnutie týkajúce sa prevádzačstva migrantov, ktoré takisto poskytlo príležitosť na posilnenie spolupráce v tejto oblasti so západným Balkánom a partnerskými krajinami južného Stredomoria, ktoré sa zúčastňujú na projekte EuroMed Justice. V posledných šiestich mesiacoch roka 2021 Eurojust podporil aj niekoľko rozsiahlych operácií proti prevádzačstvu migrantov . V nadväznosti na stratégiu boja proti obchodovaniu s ľuďmi vykonáva Komisia hodnotenie smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi vrátane posúdenia minimálnych pravidiel EÚ, ktorými sa kriminalizuje využívanie služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi. Dňa 18. októbra 2021 sa uskutočnil 15. deň boja EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi s cieľom zvýšiť povedomie o tejto trestnej činnosti. V ten istý deň sieť agentúr pre spravodlivosť a vnútorné veci zverejnila spoločnú správu o identifikácii a ochrane obetí obchodovania s ľuďmi. V novembri 2021 Europol a Frontex koordinovane podporili rozsiahlu medzinárodnú akciu proti obchodovaniu s ľuďmi. Na akcii sa zúčastnilo 29 krajín, na čele s Rakúskom a Rumunskom, s vyše 14 000 pracovníkmi orgánov presadzovania práva, ktorí sa zamerali na trasy obchodovania s ľuďmi na cestách a na letiskách, čo viedlo k 212 zatknutiam a identifikovaniu ďalších 89 osôb podozrivých z obchodovania s ľuďmi. Sexuálne zneužívanie detí tak online, ako aj offline je jedným z najzávažnejších trestných činov a trvalou prioritou EÚ a jej členských štátov. Dňa 12. novembra 2021 diskutovali ministri vnútra o politikách a postupoch zameraných na zvyšovanie informovanosti o tomto trestnom čine a na jeho predchádzanie, nástrojoch potrebných na úspešné vyšetrovanie tejto trestnej činnosti pri úplnom dodržiavaní základných práv všetkých dotknutých používateľov a spôsoboch zabezpečenia ochrany obetí, a to s veľkým dôrazom na práva dieťaťa. Dočasné právne predpisy, ktoré majú zabezpečiť, aby poskytovatelia internetových služieb mohli pokračovať vo svojich dobrovoľných postupoch odhaľovania a nahlasovania sexuálneho zneužívania detí na internete a odstraňovania detskej pornografie zo svojich systémov, nadobudli účinnosť 3. augusta 2021. Komisia pokračuje v práci na realizácii iniciatív oznámených v stratégii EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí a komplexnej stratégii EÚ o právach dieťaťa a pripravuje aj dlhodobejšie právne predpisy, aby bol boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí na internete účinnejší.

V.Pevný európsky bezpečnostný ekosystém Posilnená policajná spolupráca v celej EÚ, ako aj pevné vonkajšie hranice sú základnými prvkami EÚ bez kontrol vnútorných hraníc. Vzhľadom na cezhraničný charakter boja proti trestnej činnosti a zvyšovanie bezpečnosti sa musia členské štáty čoraz viac spoliehať na seba navzájom. Prekážky vo výmene údajov medzi orgánmi presadzovania práva v rôznych členských štátoch EÚ však pretrvávajú, čo vedie k slepým miestam, ktoré môžu zneužívať páchatelia a teroristi pôsobiaci vo viac ako jednom členskom štáte. Na lepšiu podporu členských štátov predkladá Komisia balík opatrení o policajnej spolupráci. Balík o policajnej spolupráci zahŕňa: −Návrh smernice o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov: cieľom je i) uľahčiť rovnocenný prístup orgánov presadzovania práva k informáciám dostupným v inom členskom štáte; ii) zabezpečiť, aby všetky členské štáty mali účinne fungujúce jednotné kontaktné miesto; iii) vytvoriť sieťovú aplikáciu Europolu na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA) ako štandardný komunikačný kanál na výmenu informácií o presadzovaní práva medzi členskými štátmi. −Návrh odporúčania Rady o operačnej policajnej spolupráci: cieľom je posilniť operačnú cezhraničnú policajnú spoluprácu prostredníctvom prijatia spoločných minimálnych noriem EÚ pre nástroje spolupráce v oblastiach, ako sú cezhraničné prenasledovanie, spoločné hliadky a spoločné operácie. −Návrh nariadenia o Prüm II: cieľom je zrevidovať súčasný prümský rámec týkajúci sa automatizovanej výmeny údajov, a to aj i) pridaním kategórií policajných záznamov a podôb tváre; ii) poskytnutím technického riešenia (centrálny smerovač) na efektívnejšiu automatizovanú výmenu údajov medzi orgánmi presadzovania práva; iii) zabezpečením toho, aby príslušné údaje z databázy Europolu boli dostupné orgánom presadzovania práva členských štátov. Europol má zásadný význam pre policajnú spoluprácu v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. Rýchla dohoda o návrhu na zmenu nariadenia o Europole by Europolu umožnila lepšie podporovať členské štáty v boji proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. Spolupráca na medzinárodnej úrovni medzi orgánmi presadzovania práva je kľúčom k našej vnútornej bezpečnosti. Rada prijala v júli mandát na rokovanie o dohode medzi EÚ a Interpolom. Rokovania by sa mali začať v decembri 2021. Na ďalšiu podporu vyšetrovania členských štátov v oblasti boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj na uľahčenie justičnej spolupráce prijala Komisia 1. decembra 2021 balík o digitálnej justícii. Balík o digitálnej justícii zahŕňa: −Návrh týkajúci sa digitálnej výmeny informácií o cezhraničných prípadoch terorizmu: cieľom je zlepšiť fungovanie registra na boj proti terorizmu zriadeného v októbri 2019. Eurojustu to umožní plniť silnejšiu a aktívnejšiu úlohu pri podpore koordinácie a spolupráce medzi národnými orgánmi vyšetrovania a trestného stíhania v súvislosti s trestnými činmi terorizmu. −Návrh na zriadenie platformy spolupráce na podporu fungovania spoločných vyšetrovacích tímov: cieľom je ešte viac zvýšiť efektívnosť a účinnosť spoločných vyšetrovacích tímov. Umožní to bezpečnú elektronickú komunikáciu a výmenu informácií a dôkazov medzi príslušnými národnými orgánmi, ako aj orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ktoré sú zapojené do príslušných spoločných vyšetrovacích tímov. −Návrh týkajúci sa digitalizácie cezhraničnej justičnej spolupráce EÚ a prístupu k spravodlivosti v občianskych, obchodných a trestných veciach: v návrhu sa požaduje zabezpečiť účinný prístup k spravodlivosti pre fyzické a právnické osoby a uľahčiť justičnú spoluprácu medzi členskými štátmi, a to poskytnutím právneho základu na využívanie moderných digitálnych technológií na komunikáciu v kontexte cezhraničných súdnych konaní v občianskych, obchodných a trestných veciach. Lepšími synergiami medzi bezpečnosťou a obranou sa zvýši účinnosť našich opatrení na podporu členských štátov v týchto oblastiach. Komisia začala plniť akčný plán pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom, ktorý bol prijatý vo februári 2021. Spolupracuje s agentúrami EÚ, najmä s Európskou obrannou agentúrou, na podpore prístupov zameraných na spôsobilosť v sektore bezpečnosti a na presadzovaní synergií zlepšením koordinácie programov a nástrojov EÚ. Komisia okrem toho zverejňuje pracovný dokument útvarov Komisie s názvom „Enhancing security through research and innovation“ (Zvyšovanie bezpečnosti prostredníctvom výskumu a inovácií). Tento dokument na jednej strane zdôrazňuje strategickú úlohu výskumu v oblasti bezpečnosti pri podpore dosahovania rôznych cieľov civilnej bezpečnostnej politiky a na druhej strane ilustruje opatrenia, ktoré sa zavádzajú s cieľom umožniť optimálne využívanie inovácií z výskumu v nástrojoch a službách, ktoré sú sprístupnené európskym a národným bezpečnostným orgánom. Pokiaľ ide o financovanie bezpečnosti zo strany EÚ, 26. novembra 2021 bol prijatý pracovný program Fondu pre vnútornú bezpečnosť na roky 2021 – 2022. Prispeje to k opatreniam v mnohých oblastiach, ako sú výmena informácií, cezhraničná spolupráca, predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a radikalizácii offline, ako aj online a boj proti nim. Dňa 10. novembra 2021 prijala Komisia pracovné programy v rámci programu Digitálna Európa . Spomedzi nich bude Komisia realizovať pracovný program pre kybernetickú bezpečnosť s financovaním vo výške 269 miliónov EUR v mene Európskeho centra priemyselných, technologických a výskumných kompetencií (ECCC) v oblasti kybernetickej bezpečnosti so sieťou národných koordinačných centier. V rámci tohto programu sa budú realizovať investície do budovania moderných zariadení, nástrojov a dátových infraštruktúr v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Bude sa z neho financovať rozvoj a čo najlepšie využívanie poznatkov a zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti, podporí sa ním výmena najlepších postupov a zabezpečí sa ním rozsiahle zavádzanie najmodernejších riešení kybernetickej bezpečnosti v celom európskom hospodárstve.