Delegácie EÚ v tretích krajinách sú dôležité pre dialógy o bezpečnosti, a preto si vyžadujú odborné znalosti a silnejšiu miestnu koordináciu. Prioritou by malo byť prebiehajúce vysielanie bezpečnostných expertov v rámci delegácií EÚ v krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, a vo vybraných tretích krajinách. Tiež by sme mali preskúmať, ako by bolo možné v plnej miere využiť odborné znalosti úradníkov orgánov presadzovania práva členských štátov vyslaných do tretích krajín, ako aj posúdiť možnosti vyslania styčných dôstojníkov agentúr EÚ a sudcov do kľúčových tretích krajín.

Mali by sme maximalizovať pridanú hodnotu existujúcich politických dialógov o bezpečnosti, ktoré vedie EÚ, a súvisiacich finančných nástrojov a činností EÚ realizovaných s kandidátskymi a susediacimi krajinami, strategickými partnermi a príslušnými medzinárodnými a regionálnymi organizáciami. Dialógy by sa mali rozšíriť tak, aby zahŕňali priority, ako sú spolupráca v boji proti nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti a terorizmu, pašovaniu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. Tento prístup by mal viesť k vypracovaniu osobitných spoločných akčných plánov s kľúčovými tretími krajinami a mal by sa premietnuť do cieleného využívania finančných nástrojov EÚ.

Po prvé, musíme zabezpečiť dodržiavanie základných práv v plnom rozsahu. Bezpečnosť a dodržiavanie základných práv nie sú protichodnými cieľmi, ale trvalými a navzájom sa dopĺňajúcimi cieľmi politiky. Prístup Únie je založený na spoločných demokratických hodnotách našich otvorených spoločností vrátane zásady právneho štátu a dodržiavania a presadzovania základných práv, ako sú stanovené v Charte základných práv Európskej únie. Všetky bezpečnostné opatrenia musia byť v súlade so zásadami nevyhnutnosti, proporcionality a zákonnosti, a musia byť zavedené primerané záruky na zaistenie zodpovednosti a súdnej nápravy . Komisia bude prísne posudzovať každé bezpečnostné opatrenie, či dodržiava základné práva a zároveň efektívne plní svoje ciele. Vplyv akejkoľvek novej iniciatívy na voľný pohyb a ochranu osobných údajov musí byť v úplnom súlade so zásadou proporcionality a dodržiavaním základných práv. Ide o spoločnú zodpovednosť všetkých aktérov EÚ a členských štátov. Orgány EÚ, ako sú Agentúra EÚ pre základné práva (FRA) a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o poskytovanie pomoci inštitúciám EÚ a iným agentúram EÚ na podporu našich hodnôt.

Tento program podporí lepšiu výmenu informácií, zvýšenú operačnú spoluprácu a vzájomnú dôveru, pričom sa využije kompletná škála politík a nástrojov EÚ. Zabezpečí, že vnútorné a vonkajšie aspekty bezpečnosti budú pôsobiť súbežne. Keďže EÚ musí zostať ostražitá, pokiaľ ide o ďalšie nové hrozby, ktoré by si takisto mohli vyžadovať koordinovanú reakciu EÚ, v rámci programu má prioritu boj proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminalite, ktoré predstavujú navzájom prepojené oblasti so silným cezhraničným rozmerom a v ktorých môžu byť opatrenia EÚ skutočným prínosom.

Na dosiahnutie tohto cieľa sa v tomto Európskom programe v oblasti bezpečnosti stanovuje, ako môže Únia poskytnúť pridanú hodnotu podpore členských štátov pri zaisťovaní bezpečnosti. Predseda Jean-Claude Juncker vo svojich politických usmerneniach uviedol, že „boj proti cezhraničnej trestnej činnosti a terorizmu je spoločnou európskou zodpovednosťou“ . Zodpovednosť za bezpečnosť nesú predovšetkým členské štáty. Jej zaistenie však už viac nemôžu úspešne dosiahnuť samy. Všetky inštitúcie EÚ aj vnútroštátne orgány musia lepšie spolupracovať v záujme boja proti cezhraničným hrozbám, a to pri rešpektovaní oblastí zodpovednosti štátov, pokiaľ ide o zachovávanie práva a zaistenie vnútornej bezpečnosti. Európsky program v oblasti bezpečnosti preto musí byť spoločným programom Únie a členských štátov. Výsledkom by mal byť priestor vnútornej bezpečnosti EÚ, v rámci ktorého sú jednotlivci chránení v plnom súlade so základnými právami.

EÚ uzavrela dohody o PNR so Spojenými štátmi americkými, Kanadou a Austráliou. Takáto spolupráca je skutočne prínosná, pokiaľ ide o identifikáciu a zadržanie zahraničných teroristických bojovníkov, obchodníkov s drogami či cestujúcich páchateľov sexuálnych trestných činov. Budúci prístup Únie k výmene údajov z PNR s tretími krajinami, bude zohľadňovať potrebu uplatňovať konzistentné normy a používať osobitné prostriedky ochrany základných práv. Keď Európsky súdny dvor vydá svoje stanovisko k návrhu dohody o PNR s Kanadou, Komisia dokončí na základe záverov Dvora audítorov svoju prácu na právne podložených a vhodných riešeniach výmeny údajov z PNR s inými tretími krajinami, pričom zváži aj možnosť zavedenia vzorovej dohody o PNR, v ktorej by boli stanovené požiadavky, ktoré tretie krajiny musia splniť, ak chcú dostávať údaje z PNR z EÚ.

Právna implementácia nástrojov EÚ na vnútroštátnej úrovni však samozrejme nestačí. Nástroje bezpečnostného rámca EÚ budú plne účinné iba vtedy, ak vnútroštátne orgány presadzovania práva budú môcť s dôverou využívať existujúce nástroje a budú si ochotne vymieňať informácie. V návrhu nového právneho základu pre Europol, ktorý je v súčasnosti predložený zákonodarcom, sa úsilie zameriava na zvýšenie analytickej kapacity Europolu, operačných činností členských štátov a posilnenie režimu ochrany údajov používaného agentúrou. Členské štáty by mali používať Europol ako hlavný kanál pre výmenu informácií na účely presadzovania práva v celej EÚ. Sieťová aplikácia Europolu na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA) umožňuje členským štátom vymieňať si informácie navzájom, s Europolom, alebo s tretími stranami, ktoré uzavreli dohodu o spolupráci s Europolom, a to rýchlym, bezpečným a užívateľsky ústretovým spôsobom. Aktívne využívanie nástrojov výmeny informácií si vyžaduje aj správne rozhranie medzi nástrojmi EÚ a vnútroštátnymi systémami presadzovania práva, ako sú napríklad jednotné kontaktné miesta. Členské štáty musia vytvoriť správne štruktúry na vnútroštátnej úrovni na integráciu a koordináciu práce príslušných orgánov.

Doplnkové opatrenia na zlepšenie bezpečnosti vo vzťahu k pohybu tovaru prispievajú aj k boju proti nelegálnym aktivitám na hraniciach – napríklad pašovaniu zbraní, pašovaniu nelegálnych drog a cigariet alebo nelegálnym devízovým prevodom. Colný systém predbežných informácií o náklade poskytuje colným orgánom vopred oznámenia na účely posúdenia bezpečnostného rizika nákladu prichádzajúceho do a odchádzajúceho z EÚ. Tento systém by sa mal využívať v plnej miere zabezpečením účinnej výmeny informácií medzi colnými a inými orgánmi presadzovania práva. Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS) poskytuje dôležitú platformu na výmenu colných informácií pre boj proti podvodom podporujúcich presadzovanie colných právnych predpisov na účely boja proti cezhraničnej trestnej činnosti.

Keď členské štáty kontrolujú svoju časť vonkajších hraníc, nesú zodpovednosť za celú Úniu. To je dôvod, pre ktorý by spoločné ukazovatele rizika mali podporovať prácu vnútroštátnych pohraničných orgánov pri vykonávaní kontrol osôb. Na základe príspevkov členských štátov dokončí Komisia v prvom polroku 2015 prvý súbor spoločných ukazovateľov rizika, pokiaľ ide o zahraničných teroristických bojovníkov. Europol a Frontex budú zohrávať kľúčovú úlohu v zabezpečovaní aktuálnosti týchto ukazovateľov rizika v budúcnosti. Komisia bude naďalej monitorovať účinnosť kódexu schengenských hraníc a preskúma každú potrebu zlepšenia, ktorá vznikne.

Schengenský informačný systém (SIS) je v súčasnosti najpoužívanejším nástrojom na výmenu informácií. Príslušné vnútroštátne orgány ho môžu využiť na vyhľadávanie zápisov o hľadaných alebo nezvestných osobách a predmetoch v rámci Únie a na vonkajších hraniciach. SIS bol začiatkom roku 2015 modernizovaný na účely zlepšenia výmeny informácií o osobách podozrivých z terorizmu a na podporu členských štátov pri rušení platnosti cestovných dokladov osôb, ktoré sú podozrivé z úmyslu vstúpiť do teroristických skupín mimo EÚ. Komisia preskúma možnosti, ako členským štátom pomôcť so zavádzaním zákazu cestovania na vnútroštátnej úrovni. Komisia vykoná v rokoch 2015 – 2016 hodnotenie SIS, aby posúdila, či si nové operačné potreby vyžadujú legislatívne zmeny, ako napríklad zavedenie ďalších kategórií zápisov.

Únia poskytuje viacero nástrojov na uľahčenie výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva. Členské štáty by ich mali využívať v plnej miere. Tam, kde stále existujú vážne nedostatky, by sme mali zvážiť, či nie je potrebné zaviesť ďalšie nástroje EÚ.

Z operačného hľadiska znamená lepšia a užšia spolupráca predovšetkým to, že všetci zapojení aktéri – inštitúcie a agentúry EÚ, členské štáty alebo vnútroštátne orgány presadzovania práva – plne uplatňujú existujúce nástroje. To si vyžaduje aj vytvorenie nových alebo rozvinutejších nástrojov s cieľom maximalizovať pridanú hodnotu opatrení EÚ na výmenu informácií, operačnú spoluprácu a inú podporu.

Činnosť EÚ sa musí v prvom rade zamerať na plné uplatňovanie už platných pravidiel, ako je napr. prümský rámec, a na prijatie návrhov, ktoré už boli predložené, ako sú napríklad smernica EÚ o PNR, nariadenie o úrade Europol a reforma v oblasti ochrany údajov. Tento postup bude predstavovať významný krok vpred tým, že sa zavedie jasný, bezpečný a riadne regulovaný súbor nástrojov umožňujúcich poskytnúť orgánom informácie, ktoré potrebujú – pokiaľ sa tieto nástroje využívajú v plnej miere. Kľúčové nástroje, ako sú Schengenský informačný systém, kódex schengenských hraníc a ECRIS, by sa mali neustále prehodnocovať a nedostatky týkajúce sa ich pôsobnosti odstraňovať.

2.2. Posilnená operačná spolupráca

Lisabonská zmluva poskytuje právne a praktické opatrenia s cieľom zefektívniť operačnú spoluprácu medzi orgánmi rôznych členských štátov.

Prostredníctvom cyklu politík EÚ na boj proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti koordinujú orgány členských štátov spoločné priority a operačné činnosti. Ústrednú úlohu zohráva Stály výbor pre operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (COSI). Cyklus politík poskytuje metodiku prístupu k vnútornej bezpečnosti založeného na poznatkoch, ktorá sa opiera o spoločné posúdenia hrozieb koordinované úradom Europol. Zameriava sa dostupné zdroje použiteľné v prípade bezprostredných, strednodobých a dlhodobých bezpečnostných hrozieb a rizík. Cyklus politík by mali členské štáty využívať vo väčšej miere na začatie konkrétnych operácií presadzovania práva na účely boja proti organizovanej trestnej činnosti, a to aj s tretími krajinami. Praktickým príkladom toho, ako môže pomôcť, je operácia Archimedes, ktorú koordinoval Europol v septembri 2014 a ktorá bola zameraná na riešenie viacerých závažných trestných činov v členských štátoch a tretích krajinách. Takéto operácie by sa mali pravidelne vyhodnocovať s cieľom určiť najlepšie postupy pre budúce vykonávanie činností.

Agentúry EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore operačnej spolupráce. Prispievajú k vyhodnocovaniu spoločných bezpečnostných hrozieb, pomáhajú stanoviť spoločné priority pre operačné činnosti a umožňujú cezhraničnú spoluprácu a cezhraničné trestné stíhanie. Podporu agentúr v oblasti boja proti terorizmu a trestnej činnosti prostredníctvom spoločných akcií by mali členské štáty využívať v plnej miere. Podporovať by sa malo aj posilnenie spolupráce medzi agentúrami v rámci ich príslušných mandátov. Revidovaná dohoda o spolupráci medzi Europolom a Frontexom umožní po tom, ako sa začne uplatňovať, vytvorenie takýchto synergií tým, že obom agentúram umožní zdieľať osobné údaje pri dodržiavaní primeraných záruk ochrany údajov. Europol a Eurojust by mali ďalej zlepšovať svoju operačnú spoluprácu.

Na základe príspevkov od agentúr EÚ a v úzkej spolupráci s členskými štátmi získala Komisia konkrétne odborné poznatky, ako vykonávať posúdenie rizík. Komisia vypracovala usmernenia pre posudzovanie a mapovanie rizík pre potreby zvládania katastrof, ako aj usmernenia pre posúdenie spôsobilosti členských štátov na riadenie rizík, a vykonala posúdenia rizík týkajúce sa výbušnín v náklade prepravovanom letecky z tretích krajín a kontrol cestujúcich na letiskách v členských štátoch. Komisia plánuje uplatniť túto metodiku aj v iných oblastiach dôležitých pre bezpečnosť, ako sú kritické infraštruktúry, boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu,najmä posúdiť kaskádové účinky systémových rizík.

Koordinačné centrá môžu uľahčiť koherentnú európsku reakciu počas kríz a núdzových situácií, čím sa zabráni nepotrebnému a finančne nákladnému zdvojeniu úsilia. V rámci doložky o solidarite môže členský štát požiadať EÚ o pomoc v prípade krízy vrátane teroristických útokov. Koordinačné centrum EÚ pre reakcie na núdzové situácie je hlavnou koordinačnou platformou, ktorá je nonstop v prevádzke a využíva sa v prípade akýchkoľvek kríz v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, doložky o solidarite a integrovaných dojednaní EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR). Opiera sa o informácie od Komisie, agentúr EÚ a členských štátov. Keďže riziká katastrof narastajú a vznikajú aj nové, členské štáty a Komisia musia spolupracovať, aby dosiahli úplnú implementáciu a uplatňovanie právnych predpisov v oblasti civilnej ochrany z roku 2013 a sendaiského rámca na zníženie rizika katastrofy na roky 2015 – 2030. EÚ by mala pokračovať v posilňovaní pripravenosti v oblasti krízového riadenia s cieľom dosiahnuť efektívnejšiu a súdržnejšiu reakciu EÚ na krízy vyvolané trestnými činmi, ktoré majú dosah na hranice, verejnú bezpečnosť a kritické systémy. Súčasne by sa malo organizovať viac spoločných cvičení v teréne.

Cezhraničné nástroje sú k dispozícii na úrovni EÚ na podporu operačnej spolupráce. Spoločné vyšetrovacie tímy (JIT) poskytujú rámec pre spoluprácu medzi členskými štátmi – na určité konkrétne obdobie na vyšetrovanie konkrétnych prípadov. JIT sú úspešným nástrojom, ktorý by sa mal využívať častejšie, pričom by sa malo systematicky opierať o agentúry. Ak majú trestné stíhania medzinárodný rozmer, členské štáty by mali využiť možnosť zapojiť do JIT tretie krajiny. Podobne aj spoločné colné operácie (SCO) umožňujú colným orgánom bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti v colnej oblasti s použitím multidisciplinárneho prístupu.Komisia a členské štáty spolu vytvorili spoločné kritériá rizík, podľa ktorých by mali colné orgány posudzovať bezpečnostné riziká súvisiace s medzinárodným pohybom tovaru. V súlade so stratégiou a akčným plánom EÚ pre riadenie colných rizík by EÚ mala pokračovať v posilňovaní svojich kapacít na odhaľovanie ilegálneho obchodovania s tovarom alebo pohybu peňažných prostriedkov v hotovosti.

Spolupráca v rámci sietí vnútroštátnych špecializovaných jednotiek je ďalším účinným spôsobom, ako zabezpečiť cezhraničnú operačnú spoluprácu. Cezhraničná spolupráca medzi vnútroštátnymi finančnými spravodajskými jednotkami (FIU) a vnútroštátnymi úradmi pre vyhľadávanie majetku (ARO) pomáha v boji proti praniu špinavých peňazí a umožňuje prístup k nelegálnym príjmom z trestnej činnosti. Podobne aj colné orgány spolupracujú v oblasti riadenia rizík v medzinárodnom dodávateľskom reťazci a zároveň uľahčujú legálne obchodovanie. Zlepšenie koordinácie a spolupráce medzi jednotkami pobrežnej stráže vykonávajúcimi činnosť na celoštátnej úrovni posilňuje námornú bezpečnosť. Experti z rôznych orgánov presadzovania práva v členských štátoch takisto spolupracujú v rámci rôznych sietí s cieľom bojovať proti trestným činom namiereným proti životnému prostrediu. Komisia bude tento prístup podporovať aj v iných oblastiach.

Centrá policajnej a colnej spolupráce (PCCC) v pohraničných regiónoch spájajú na jednom mieste orgány presadzovania práva z rozličných členských štátov. EÚ podporuje rastúci počet PCCC spolufinancovaním a prostredníctvom výročných konferencií na výmenu skúseností a osvedčených postupov. Napriek tomu, že sa väčšina informácií, ktoré sa vymieňajú medzi jednotlivými PCCC, netýka závažnej a organizovanej trestnej činnosti, je dôležité, aby sa informácie o takýchto prípadoch postupovali ďalej na vnútroštátnu úroveň a podľa potreby aj Europolu.

Pokiaľ ide o regionálnu spoluprácu, mohla by sa – po zhodnotení existujúcich nástrojov vrátane prenasledovania a cezhraničného sledovania – zvážiť potreba a pridaná hodnota prijatia opatrení podľa článku 89 ZFEÚ, týkajúcich sa fungovania príslušných orgánov jedného členského štátu na území druhého.

Justičná spolupráca v trestných veciach sa takisto opiera o existenciu účinných cezhraničných nástrojov. Vzájomné uznávanie rozsudkov a súdnych rozhodnutí je kľúčovým prvkom bezpečnostného rámca. Nástroje, akým je európsky zatýkací rozkaz, sa ukázali účinné, ale iné nástroje, ako je zmrazenie a konfiškácia majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, sa ešte nevyužívajú systematicky vo všetkých príslušných prípadoch. Sudcovia v jednotlivých členských štátoch by na výkon európskeho zatykača a príkazu na zmrazenie a konfiškáciu majetku mali využívať Európsku justičnú sieť (EJS). Zavedením európskeho vyšetrovacieho príkazu sa pridá ďalší dôležitý nástroj. Členské štáty by mali Eurojust využívať častejšie na koordináciu cezhraničných vyšetrovaní a trestných stíhaní. Eurojust môže takisto predstavovať veľkú pomoc v prípade zložitých žiadostí o vzájomnú právnu pomoc vo vzťahu s krajinami mimo EÚ, pričom prínosná tu môže byť najmä sieť kontaktných miest Eurojustu.

Zriadenie Európskej prokuratúry poskytne nový rozmer pre osobitné otázky ochrany z rozpočtu EÚ pred stratami spôsobenými trestnou činnosťou.

Inštitúcie EÚ, jej agentúry a existujúce nástroje spolupráce už predstavujú účinný súbor nástrojov, ktorých úlohou je premeniť politiku EÚ v oblasti bezpečnosti na operačnú realitu. Viac synergií medzi agentúrami EÚ, systematickejšia koordinácia a plné využívanie nástrojov, akými sú napríklad spoločné vyšetrovacie tímy, môžu byť pre oblasť prevencie bezpečnostných hrozieb, ich odhaľovania a reakcie na ne skutočne prínosné.

2.3. Podporné opatrenia: odborná príprava, financovanie, výskum a inovácie

Okrem výmeny informácií a operačnej spolupráce podporuje EÚ aj opatrenia týkajúce sa bezpečnosti, a to prostredníctvom odbornej prípravy, financovania a podpory výskumu a inovácií v oblasti bezpečnosti. Komisia chce túto podporu strategicky a nákladovo efektívne zamerať.

O účinnosti nástrojov spolupráce rozhoduje to, či ich príslušníci orgánov presadzovania práva v členských štátoch vedia používať. Odborná príprava je dôležitá, aby orgánom v teréne umožnila využívať nástroje v operačných situáciách. Európska policajná akadémia CEPOL organizuje školenia, vymedzuje spoločné učebné plány pre cezhraničnú spoluprácu a koordinuje výmenné programy. Súčasný legislatívny návrh o CEPOL-e by ďalej posilnil jeho schopnosť pripraviť príslušníkov polície na účinnú spoluprácu a rozvíjať spoločnú kultúru v oblasti presadzovania práva. CEPOL by mal prispôsobiť svoje ročné programy odbornej prípravy prioritám stanoveným v tomto programe. Vnútroštátne policajné akadémie by mali využiť prostriedky EÚ tiež na to, aby sa cezhraničná spolupráca stala neoddeliteľnou súčasťou ich vlastnej odbornej prípravy a praktických cvičení. Odborná príprava sudcov a justičných pracovníkov by mala byť lepšie zosúladená s prioritami EÚ, mala by sa opierať o existujúce štruktúry a siete a využívať podporu Európskej siete odbornej justičnej prípravy (EJTN), Európskeho portálu elektronickej justície a elektronického vzdelávania. Komisia zriadila aj Európske stredisko odbornej prípravy v oblasti bezpečnostnej ochrany, ktoré umožňuje členským štátom zlepšovať svoje kapacity na odhaľovanie a identifikáciu nezákonných jadrových alebo rádioaktívnych materiálov na účely predchádzania hrozbám.

Nedávno zriadený Fond pre vnútornú bezpečnosť je reagujúcim a flexibilným nástrojom na riešenie najdôležitejších výziev do roku 2020. Tento program poskytuje fondu strategické smerovanie so zameraním sa na tie oblasti, v ktorých finančná podpora prinesie najväčšiu pridanú hodnotu. Prioritné využívanie fondu by malo zahŕňať aj aktualizáciu vnútroštátnych častí Schengenského informačného systému, vykonávanie prümského rámca a vytvorenie jednotných kontaktných miest. Fond by sa mal tiež využiť na posilnenie cezhraničnej operačnej spolupráce v rámci cyklu politík EÚ na boj proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, a na rozvoj stratégií na zmenu postoja radikalizovaných osôb pomocou osvedčených postupov, ktoré boli predmetom výmeny v rámci siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii. Iné nástroje financovania z EÚ, ako je program Horizont 2020 pre výskum a inováciu, európske štrukturálne a investičné fondy, programy EÚ v oblasti spravodlivosti, program Colníctvo 2020 a finančné nástroje pre vonkajšiu činnosť môžu vo svojich príslušných oblastiach takisto prispieť k podpore priorít programu v oblasti bezpečnosti.

Strednodobé preskúmanie Fondu pre vnútornú bezpečnosť v roku 2018 poskytne príležitosť na zhodnotenie toho, ako financovanie z fondu pomohlo realizovať priority programu, a na prípadnú zmenu priorít.

Ak má EÚ vždy aktuálne reagovať na vznikajúce potreby v oblasti bezpečnosti, sú pre ňu výskum a inovácie dôležité. Výskum môže odhaliť nové bezpečnostné hrozby a ich vplyv na európsku spoločnosť. Tiež prispieva k vytváraniu dôvery spoločnosti v nové politiky a nástroje vytvorené na základe výsledkov výskumu. Inovatívne riešenia môžu pomôcť účinnejšie zmierniť bezpečnostné riziká, a to využitím poznatkov, výskumu a technológií. Program Horizont 2020 môže zohrávať ústrednú úlohu pri zabezpečení toho, aby úsilie EÚ v oblasti výskumu bolo náležite cielené vrátane zohľadnenia potrieb orgánov presadzovania práva zapojením koncových používateľov vo všetkých fázach procesu – od koncepcie až po uvedenie na trh. Väčšie zameranie sa na inovácie je potrebné aj v oblasti civilnej ochrany, kde vytvorenie znalostného centra v rámci Koordinačného centra EÚ pre reakcie na núdzové situácie spolu s vytvorením okruhu používateľov prispeje k vybudovaniu prepojenia medzi výskumom a koncových používateľmi v členských štátoch.