Komisia spolupracuje s európskymi organizáciami pre normalizáciu a inými organizáciami, ktoré tvoria normy, fórami, konzorciami a príslušnými zainteresovanými stranami v prípadných opatreniach, ktoré zlepšia ekosystém normalizácie IKT. Zahŕňa to podporu interakcie medzi európskymi komunitami otvoreného zdrojového kódu a subjektmi činnými v oblasti normalizácie a vymedzenie pojmu vyváženého, jasného a predvídateľného európskeho licenčného rámca pre patenty nevyhnutné pre normy. Komisia uverejnila oznámenie o druhej uvedenej problematike v novembri 2017.

Zabezpečenie úzkej a včasnej interakcie medzi výskumom, vývojom a normalizáciou je kľúčovým faktorom na zabezpečenie, aby sa inovačný tovar dostal na trh. Program Horizont 2020 tiež obnovil svoje zameranie na vzťah medzi výskumnými projektmi a procesom normalizácie, a to začlenením normalizačných činností do výskumných projektov a uznaním ich potenciálu posilniť vplyv výskumu a výsledky výskumu a vývoja. Celý rad prednormatívnych činností, ktoré podporujú zdravotnícke pomôcky, ochranu životného prostredia, elimináciu emisií uhlíka, energetickú účinnosť a metrológiu, sa spracováva v rámci projektov programu Horizont 2020 pre kooperatívne inteligentné dopravné systémy (C-ITS), kybernetickú bezpečnosť a digitálne súkromie, nanotechnológie, pokrokové materiály, biotechnológiu, energiu vrátane palivových článkov a vodíka, bezpečné spoločnosti a pokrokovú výrobu a spracovanie.

Normy sú uznávanou hybnou silou pre inovácie. Kľúčovým nástrojom inovácií v procese normalizácie je spracovanie príslušných vedeckých a technických údajov, lepšie známe ako prednormatívny výskum, ktorý vedie k návrhu normy. Nariadenie EÚ č. 1025/2012 (ďalej len „nariadenie“) vytvorilo rámec v nadväznosti na zvýšený príspevok normalizácie k inováciám v Európe. V rámci opatrení spoločnej iniciatívy v oblasti normalizácie Komisia spolu s ostatnými zainteresovanými stranami posilnila od roku 2016 svoje zameranie na tento cieľ spojením výskumu a inovácií do normalizácie.

Cieľom tejto správy je vysvetliť, ako jednotlivé opatrenia a subjekty predchádzajúcich ročných pracovných programov Únie pre európsku normalizáciu, oznámenie o prioritách v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (ďalej len „oznámenie o IKT“) a spoločná iniciatíva v oblasti normalizácie prispeli doteraz k cieľom stanoveným v oznámení. Správa je rozdelená na dve časti; jedná zahŕňa prvky politiky tejto novej vízie a jedna sa týka spolupráce so zainteresovanými stranami. Je k nej pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa podrobne opisuje pokrok v rôznych opatreniach vyššie uvedeného ročného pracovného programu Únie pre európsku normalizáciu a iné prebiehajúce činnosti. Táto správa je určená na podporu medziinštuitucionálneho dialógu predpokladaného v oznámení, ktorý Komisia uskutoční so spoluzákonodárcami v priebehu mesiaca po oznámení s cieľom položiť základy pre prácu na ročnom pracovnom programe Únie pre európsku normalizáciu na rok 2019.

Jednou z najdôležitejších zásad normalizácie je transparentnosť, ktorá si vyžaduje vytvorenie nástrojov pre oznamovanie a výmenu informácií so zainteresovanými stranami. V európskej normalizácii sa to až doteraz dosahovalo prostredníctvom ročného pracovného programu Únie pre európsku normalizáciu a priebežného plánu pre normalizáciu IKT.

Okrem takejto rozšírenej politickej podpory sa v oznámení predstavujú aj nové iniciatívy pre dosiahnutie týchto cieľov v rámci systému európskej normalizácie. Zahŕňa to predovšetkým spoločnú iniciatívu v oblasti normalizácie a návrh na začatie medziinštitucionálneho dialógu so spoluzákonodarcami. Komisia okrem toho v apríli 2016 stanovila priority pre normalizáciu informačných a komunikačných technológií (IKT) a vo svojom oznámení o prioritách v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (ďalej len „oznámenie o IKT“) navrhla konkrétne opatrenia na základe strategického prístupu, ktorý pozostáva z dvoch pilierov. V prvom pilieri Komisia určila päť prioritných oblasti, kde sa opatrenia považujú za naliehavejšie. V druhom pilieri Komisia navrhla proces na vysokej úrovni s cieľom vykonať opatrenia, zhodnotiť pokrok vo výsledkoch a – v prípade potreby – prispôsobiť priority.

V rámci EÚ a medzi jej medzinárodnými obchodnými partnermi sa mení hospodárske prostredie. Hranice medzi tradičnou výrobou, digitalizáciou a službami sa čím ďalej tým viac stierajú a digitálne riešenia sa postupne začleňujú do globálnych priemyselných hodnotových reťazcov. V súvislosti s týmito výzvami by Komisia spolu s medziinštitucionálnymi partnermi mala previesť túto ekonomickú realitu do svojich priorít v oblasti normalizácie pre európske politiky a právne predpisy. S cieľom splniť tieto výzvy Komisia v oznámení „Európske normy pre 21. storočie“ (ďalej len „oznámenie“) v júni 2016 predstavila novú víziu pre systém európskej normalizácie.

Očakáva sa, že európske normy požadované v poslednom čase zlepšia v metrológii kvalitu merania, najmä konkrétne meranie energie z vody a tepelnej energie, ako aj decentralizovanej výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov a prenosu energie do elektrických vozidiel a z nich.

2.2.Bezpečnosť

Bezpečnosť je kľúčovou oblasťou európskej normalizácie. Zodpovedá približne 60 % žiadostí Komisie týkajúcich sa normalizačných prác, ktoré odrážajú vplyv bezpečnosti na každodenný život občanov EÚ. Harmonizované právne predpisy EÚ, ako aj smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktoré zaisťujú bezpečnosť stoviek výrobkov na trhoch EÚ, sa opierajú o harmonizované normy a iné normy podporujúce právne predpisy EÚ, aby sa zaistilo dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek právnych predpisov.

Normy poskytnuté v poslednom čase podporujú harmonizáciu v širokej škále oblastí, ako je bezpečnosť detí a osobné ochranné prostriedky. V európskej norme o bezpečnosti detí prijatej nedávno sa stanovujú požiadavky na bezpečnosť, ktoré musia spĺňať zapaľovače, a ktoré zabraňujú deťom zdarne ovládať zapaľovací mechanizmus. Okrem toho novo prijaté normy týkajúce sa nosičov na deti zaisťujú, že deti nemôžu uchopiť ich komponenty. Nakoniec normalizácia stanovila technické požiadavky na prostriedky na ochranu očí proti laserovému žiareniu s cieľom chrániť pracovníkov proti náhodnému vystaveniu laserovému žiareniu v osobných ochranných prostriedkoch.

2.3.Ochrana

Vzhľadom na technický i medzinárodný politický vývoj má ochrana čím ďalej tým väčšiu prioritu v oblasti politiky EÚ. V súvislosti s ochranou Komisia od roku 2016 určila potreby normalizácie v oblasti krízového riadenia a chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej obrany, a požiadala Európsky výbor pre normalizáciu o vypracovanie príslušných noriem. Okrem toho sa v celom rade oblastí obsahujúcich bezpečnostné hrozby, ako sú rádiologické a jadrové hrozby pre kritické infraštruktúry, začal prednormatívny výskum v rámci programu Horizont 2020. V oblasti IKT Komisia predložila žiadosť o normalizáciu v súvislosti s ochranou súkromia už v štádiu návrhu, aby sa výrobcom pomohlo v dôkladnej evidencii otázok ochrany údajov.

2.4.Udržateľnosť

Udržateľnosť je významný dlhodobý cieľ európskej normalizácie. Normy sú potrebné na vykonávanie kľúčových priorít EÚ, napríklad politiky energetickej únie a jej výskumu a inovačnej stratégie – Urýchlenie inovácií v oblasti čistej energie – ktorá obsahuje opatrenia na riešenie zmiernenia zmeny klímy a prispôsobenia sa nej a dekarbonizáciu energetických systémov. V rokoch 20162017Komisia požiadala európske organizácie pre normalizáciu o vypracovanie noriem týkajúcich sa: systémov environmentálneho manažérstva, obalov a odpadov z obalov, polyaromatických uhľovodíkov, environmentálneho riadenia, ekologického dizajnu a energetického označovania, rámcovej smernice o vode, emisií skleníkových plynov, aplikácie pesticídov, zariadenia na rekuperáciu pár, batérií, ekologického vodíka, prchavých organických zlúčenín, pyrolytických olejov, rias, vyššej energetickej hospodárnosti budov, využívania zelenej infraštruktúry, kvality ovzdušia a zníženia emisií. Tieto žiadosti boli založené na existujúcich právnych a politických rámcoch a dodržiavajú kritéria stanovené v týchto rámcoch. Aby sa odstránili prekážky pre technológie šetrné ku klíme v odvetví chladiacich a klimatizačných zariadení, tepelných čerpadiel a penových materiálov, Komisia požiadala Európsky výbor pre normalizáciu a Európsky výbor pre normalizáciu v oblasti elektrotechniky, aby vypracovali príslušné európske normy.

3.Umožnenie vytvárania pracovných miest a dosahovania rastu

Normalizácia je proces zdola nahor, ktorý umožňuje zhromaždiť zástupcov priemyselných, vládnych, vedeckých a iných zainteresovaných strán, čo vedie k vysokej úrovni akceptovania noriem medzi nimi. Pre EÚ sú normy a normalizácia jasnými strategickými nástrojmi na ochranu konkurencieschopnosti EÚ a kľúčovými nástrojmi na podporu inovácií a pokroku na jednotnom trhu. Všeobecne sa prijíma, že normy a normalizácia hrajú dôležitú úlohu v podpore hospodárskeho rastu prostredníctvom ich úlohy vo zvyšovaní produktivity a konkurencieschopnosti a stimulovaní inovácií a prosperity. Poskytujú tiež prostriedky, aby si EÚ udržala vedúce postavenie v technickom rozvoji a svetovom obchode.

Aj keď vnútroštátne štúdie, ktoré uskutočnilo Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo a ďalšie krajiny, svedčia o príspevku noriem a normalizácie ku konkurencieschopnosti podnikov EÚ, účinky noriem a normalizácie sú v širšom európskom rámci aj naďalej nebadateľné. Bola to otázka, ktorá sa vrátila za rokovací stôl počas diskusie v súvislosti so spoločnou iniciatívou v oblasti normalizácie s cieľom posilniť informačnú základňu ročného cyklu riadenia politiky normalizácie EÚ.

Komisia uznala dôležitosť hlbšieho chápania hospodárskych a spoločenských vplyvov noriem a normalizácie a vytýčila si zámer začať štúdiu v ročnom pracovnom programe Únie pre európsku normalizáciu na rok 2017. Téma je veľmi obsiahla a existujú metodické problémy v meraní (hospodárskych) vplyvov noriem a normalizácie, ako aj v zbere údajov, ktoré by umožnili peňažné vyjadrenie dopadov noriem a normalizácie a ich vedľajších účinkov na makroekonomických, odvetvových a podnikových úrovniach. Komisia vzhľadom na tieto úvahy začala tento rok štúdiu uskutočniteľnosti v spolupráci s vnútroštátnymi normalizačnými orgánmi a inými účastníkmi príslušných opatrení spoločnej iniciatívy v oblasti normalizácie, ktoré zahŕňajú túto štúdiu. Jej účelom je vyhodnotiť ďalšie posúdenie uskutočnenia prípadnej štúdie.

4.Podpora globálnych hodnotových reťazcov

Systém európskej normalizácie hrá kľúčovú úlohu pri pomoci európskym podnikom a MSP rozširovať ich činnosti mimo Európy a v zabezpečovaní kvality a bezpečnosti dovážaných výrobkov a služieb. Dokazujú to dohody medzi európskymi organizáciami pre normalizáciu a medzinárodnými organizáciami pre normalizáciu, napríklad ISO a IEC, ako aj globálne partnerstvá, ako je projekt partnerstva 3. generácie (3GPP) a jedna organizácia M2M. Komisia od roku 2016 pracovala aj na presadzovaní európskeho regulačného modelu podporovaného dobrovoľnými normami a na jeho úzkom spojení s medzinárodnou normalizáciou v tretích krajinách, a to v nadväznosti na rámec spoločnej iniciatívy v oblasti normalizácie. Rovnako sa začala zapájať do priamych dialógov s ISO a IEC s cieľom maximalizovať prijatie rovnakých európskych a medzinárodných noriem a súčasne zaistiť čo najvyššiu ochranu pre európskych spotrebiteľov.

Normalizácia je kľúčovou zložkou rokovaní s tretími krajinami týkajúcich sa Dohody EÚ o voľnom obchode. Komisia sa snaží, aby jej partneri prijali záväzok, že budú používať najnovšie medzinárodné normy ako základ pre nariadenia, ktoré sa dotýkajú kľúčových výrobkov a služieb, aby bola zaručená bezpečnosť a ochrana občanov EÚ a aby sa tiež zvýšila medzinárodná konkurencieschopnosť podnikov EÚ. Rokovania týkajúce sa dohôd o voľnom obchode dokončené v poslednom čase, kde normalizácia zaujímala významné miesto, zahŕňajú dohody EÚ s Kanadou (CETA, ktorá vstúpila do platnosti predbežne 21. septembra 2017), Singapurom a Vietnamom (rokovania boli uzavreté) a Japonskom (v zásade bola dosiahnutá dohoda o hlavných prvkoch).

Aby sa lepšie využili príležitosti poskytované najväčšími novo vznikajúcimi trhmi, dvaja odborníci EÚ na normalizáciu (spoločne financovaní Komisiou, EZVO a troma európskymi organizáciami pre normalizáciu) vyslaní do Číny a Indie uskutočnili činnosti na účel zvýšenia informovanosti o príslušných systémoch normalizácie a poskytli trhové a regulačné informácie v oblastiach súvisiacich s konkrétnymi trhmi. Pretože súčasná fáza projektu európskych odborníkov na normalizáciu vyslaných do Číny bude ukončená v decembri 2017, Komisia pracuje spolu so svojimi projektovými partnermi na obnovení projektu počínajúc rokom 2018.

Čo sa týka medzinárodného vplyvu európskej normalizácie v oblasti IKT, spolupráca v rámci programu Horizont 2020 a podporné opatrenia spojené s opatreniami nástroja zahraničnej politiky pomôže posilniť účasť EÚ zriadením strediska globálnych činností v oblasti normalizácie IKT a finančného nástroja s cieľom podporiť účasť európskych odborníkov na medzinárodnej normalizácii IKT a napomáhať európskej normalizácii v iných regiónoch.

Normalizácia súvisiaca s ochranou je súčasťou rokovaní v Európskej hospodárskej komisii OSN, ktorých cieľom je posilniť účasť EÚ a zapojenie európskych zainteresovaných strán do otázok spojených s ochranou.