OZNÁMENIE KOMISIE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2009 /* KOM/2010/0632 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 5.11.2010 KOM(2010) 632 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2009 OZNÁMENIE KOMISIE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2009 1. VÝCHODISKÁ VÝROčNEJ SPRÁVY O AKTIVITÁCH V OBLASTI VÝSKUMU A TECHNICKÉHO ROZVOJA Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja sa pripravuje v súlade s článkom 190[1] Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Aj keď formálne netvoria súčasť tejto správy, boli do nej zaradené niektoré informácie o výskumných aktivitách vykonávaných v rámci Zmluvy o Euratome. 2. ŠIRšÍ KONTEXT V ROKU 2009 V Lisabonskej zmluve sa ustanovuje výskumná politika ako spoločná oblasť pôsobnosti Únie a členských štátov. Výslovne sa v nej uznáva európsky výskumný priestor ako nástroj na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti výskumu. Zaviedlo sa nové ustanovenie týkajúce sa právnych opatrení na podporu EVP. V politických usmerneniach pre novú Komisiu[2] predseda Barroso prináša svoju predstavu priorít budúcej politiky Únie v oblasti výskumu. Dosiahnutie excelentnosti v základnom výskume, aplikovaný výskum a vývoj výraznejšie ovplyvňovaný odvetviami priemyslu, rozšírenie výmenných programov a väčšie zameranie na priblíženie kapacít výskumu a vývoja smerom k regiónom. Volá po Európe ambícií a hodnôt, v centre záujmu ktorej budú ľudia. Medzitým pokračovala hospodárska kríza. HDP EÚ 27 sa v roku 2009 znížil o 4,2 %. Európske vlády reagovali zvýšením verejných výdavkov prostredníctvom záchranných balíkov a fiškálnych stimulov. Krátkodobé opatrenia sa často vyvažovali dlhodobými investíciami do výskumu a inovácie; tento postup sa podporil v Pláne hospodárskej obnovy Európy (EERP)[3]. Prieskum[4] účinkov hospodárskej krízy na investovanie do výskumu a vývoja odhalil, že členské štáty s vysokou alebo stredne vysokou intenzitou výskumu a vývoja si svoje rozpočty na výskum a vývoj v roku 2009 udržali alebo zvýšili, zatiaľ čo niektoré členské štáty so strednou alebo nízkou intenzitou výskumu a vývoja museli svoje snahy obmedziť. To so sebou prinášalo nebezpečenstvo prehĺbenia rozdielov vo výskume a inovácii v rámci Únie. Pri pohľade na súkromné investície do výskumu a vývoja situácia svedčí o tom, že kríza znížila peňažný tok takmer vo všetkých oblastiach podnikania, pričom obmedzila vnútorné finančné zdroje, ktoré boli k dispozícii pre výskum a vývoj, najmä v malých a stredných podnikoch z oblasti high-tech[5]. Sťaženie prístupu k vonkajším zdrojom súkromného financovania ešte zvýraznilo tento negatívny vplyv. Zdá sa však, že na rozdiel od predchádzajúcich hospodárskych poklesov si väčšie spoločnosti udržali úroveň investovania do výskumu a vývoja, aj keď mali sklon zužovať rozsah svojich priorít. V dôsledku krízy si tiež ľudia viac uvedomujú, že politika výskumu a vývoja musí byť užšie prepojená s ašpiráciami spoločnosti. Lundovo vyhlásenie, prijaté na konferencii švédskeho predsedníctva „Nové svety, nové riešenia“ obsahuje výzvu európskemu výskumu, aby sa sústredil na závažné problémy našich čias. 3. ÚSPECHY POLITIKY EVP 3.1. Riadenie EVP Cieľom ľubľanského procesu je vysporiadať sa s nedostatkami a neefektívnosťami európskeho systému výskumu spôsobenými roztrieštenosťou, nedostatkom súdržnosti a koordinácie a obmedzeniami voľného pohybu znalostí. Proces sa začal v roku 2008[6], pričom prvým krokom bola dohoda o dlhodobej vízii EVP[7]. Súbežne s ňou bolo spustených päť osobitných iniciatív EVP. V roku 2009 sa dosiahol pokrok na dvoch úrovniach: - V rámci všetkých piatich osobitných iniciatív EVP sa prijali praktické vykonávacie opatrenia (pozri časti 3.2 až 3.6); - Kľúčovým krokom v celkovom riadení EVP bolo prijatie uznesenia Rady o posilnenom riadení EVP[8]. V tomto uznesení Rada uznáva potrebu rozvinúť prípravu súdržnejších politík na úrovni Únie a členských štátov a zároveň stanoviť prostriedky na poskytnutie impulzu na rozvoj EVP na politickej úrovni. V uznesení sa požaduje aj revízia mandátu CREST-u[9]. Od roku 2007 umožnili výmenu názorov a konzultácie so zainteresovanými stranami o rozvoji politiky EVP dve veľké konferencie o EVP. Druhá konferencia o EVP sa konala v októbri roku 2009 v Bruseli. 3.2. Iniciatívy EVP týkajúce sa výskumných pracovníkov Európske partnerstvo pre výskum (EPV)[10] obsahuje štyri akčné línie: otvorený nábor pracovníkov a prenosnosť grantov; sociálne zabezpečenie a dôchodky; atraktívne podmienky pre zamestnanie a prácu; zvyšovanie schopností a skúseností. Vedúcu úlohu pri implementácii EPV zohrávala Riadiaca skupina pre ľudské zdroje a mobilitu (SGHRM). V priebehu roku 2009 sa SGHRM zaoberala väčšinou aspektov EPV, čo vyústilo do bohatej výmeny vnútroštátnych skúseností. Tri pracovné skupiny pripravili konkrétne výstupy v oblasti otvoreného náboru pracovníkov a pracovných podmienok, vzdelávania a získavania skúseností, monitorovania a indikátorov. Osem krajín pripravilo vnútroštátne akčné plány, ďalšie ich pripravujú a niektoré integrujú implementáciu EPV do existujúcich vnútroštátnych plánov. Otázkami sociálneho poistenia sa zaoberala skupina odborníkov. Dokončuje sa aj štúdia uskutočniteľnosti celoeurópskeho penzijného fondu. Kým pokračuje práca na implementácii EPV – vrátane koordinovania sociálneho poistenia a doplnkových systémov dôchodkového poistenia[11] - objavujú sa nové osi a zamerania činností: - zatraktívnenie oblasti výskumu a vedy a zvýšenie podielu mladých pracovníčok a pracovníkov v rámci hlavnej iniciatívy „Mládež v pohybe“ stratégie Európa 2020; - podpora kariérneho rastu výskumných pracovníkov adekvátnou vyváženosťou pracovného a súkromného života; - uplatňovanie zásad flexiistoty na výskumných pracovníkov ako súčasť stratégie vymanenia sa z krízy v súlade s hlavnou iniciatívou „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“ stratégie Európa 2020. 3.3. Iniciatívy EVP týkajúce sa spoločného plánovania Spoločné plánovanie je proces, ktorý má odstrániť nerovnováhu medzi európskou a svetovou škálou súčasných problémov trápiacich spoločnosť a vnútroštátnou alebo regionálnou povahou dostupných nástrojov slúžiacich na ich odstránenie. Intenzívna debata o modalitách spoločného plánovania prebiehala v roku 2009, pričom do konca roka sa v nej dosiahol slušný pokrok. V skupine na vysokej úrovni zaoberajúcej sa spoločným plánovaním (GPC), osobitnej konfigurácii CREST-u, členské štáty podporované Komisiou pracovali na identifikácii a príprave iniciatív spoločného plánovania, ako aj na vývoji dobrovoľných usmernení pre rámcové podmienky spoločného plánovania. Boli identifikované štyri iniciatívy spoločného plánovania: - Pilotná iniciatívna spoločného plánovania sa začala v oblasti „neurodegeneratívnych chorôb vrátane Alzheimerovej“; - „Poľnohospodárstvo, potravinová bezpečnosť a zmena klímy“, „Kultúrne dedičstvo a globálna zmena: nová výzva pre Európu“ a „Zdravie, potraviny, prevencia chorôb súvisiacich so stravou“ boli vybrané ako iniciatívy začínajúce sa v roku 2010. Istý obmedzený počet nových tém pre iniciatívy spoločného plánovania bude pravdepodobne identifikovaný v roku 2010. Budú pokračovať diskusie o dobrovoľných usmerneniach pre rámcové podmienky. Pokroky v spoločnom plánovaní zhodnotí konferencia v rámci belgického predsedníctva. 3.4. Iniciatívy EVP týkajúce sa výskumných infraštruktúr Rada prijala nariadenie, ktorým sa ustanovuje právny rámec pre rozvoj celoeurópskych výskumných infraštruktúr, v júni 2009[12]. Tento rámec pre konzorcium európskej výskumnej infraštruktúry (ERIC) poskytuje status právnickej osoby uznávanej vo všetkých členských štátoch a zároveň má niektoré výhody medzinárodných organizácií. Právny rámec ERIC by mohol významne skrátiť čas potrebný na vytvorenie európskych výskumných infraštruktúr. Komisia zaviedla postupy potrebné na vykonávanie právneho rámca ERIC. Žiadosti s navrhovaným štatútom právneho rámca ERIC treba posielať Komisii. Žiadosti sa potom posúdia s cieľom overiť ich súlad s požiadavkami nariadenia. Ak je posúdenie pozitívne, Komisia prijme rozhodnutie o zriadení právneho rámca ERIC. Siedmy rámcový program podporuje prípravnú fázu 45 výskumných infraštruktúr identifikovaných Európskym strategickým fórom pre výskumné infraštruktúry (ESFRI). Mnohé z projektov na zozname ESFRI sú v štádiu zbierania záväzných prísľubov členských štátov a finalizácie štatútov ich právnych rámcov ERIC. Očakáva sa, že prvý právny rámec ERIC bude zriadený v roku 2010. 3.5. Iniciatívy EVP týkajúce sa medzinárodnej spolupráce Otvorenie EVP pred svetom zostáva aj naďalej dôležitým prvkom aktivít Únie. Rada v decembri 2008 zriadila Strategické fórum pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vedy a techniky (SFIC) s cieľom vytvoriť európsky prístup. Zatiaľ sa toto fórum zameriavalo na výmenu informácií a vytváranie mechanizmov pre spoločné určovanie priorít. Konkrétnymi výsledkami sú vyvinutie nástroja na manažment dokumentov založeného na webe a umožňujúceho prístup k vnútroštátnym informáciám a informáciám EÚ, užšia spolupráca medzi vedeckými poradcami EÚ a pridelencami členských štátov v tretích krajinách a kalendár obsahujúci spoločné kľúčové udalosti umožňujúci lepšie priebežné chápanie trendov súčasnej práce. Podnikli sa aj kroky smerujúce k spoločných výskumným aktivitám, podporené pilotnou iniciatívou spolupráce s Indiou na výskume problémov týkajúcich sa vodného hospodárstva a pilotná akcia v oblasti energetiky podniknutá spoločne s USA. Globálnu iniciatívu za zdravie zvierat odštartuje Komisia v roku 2010. 3.6. Iniciatívy EVP týkajúce sa prenosu znalostí V roku 2008 Komisia prijala odporúčanie a zásady dobrej praxe pri prenose znalostí[13], ktoré následne podporila svojím uznesením Rada. Bola vytvorená pracovná skupina CREST-u pre prenos znalostí s cieľom podporovať a monitorovať jeho implementáciu. Skupina vytvorila prehľad existujúcich zásad dobrej praxe a pokroku pri implementácii na vnútroštátnej úrovni. Niekoľko krajín prijalo alebo sa chystá prijať vnútroštátne právne predpisy na zlepšenie prenosu znalostí. Pracovná skupina začala pracovať na spoločných usmerneniach týkajúcich sa prenosu znalostí a správy duševného vlastníctva v medzinárodnej výskumnej spolupráci a na indikátoroch prenosu znalostí. S cieľom zapojiť zainteresované strany Komisia zorganizovala fórum zainteresovaných strán prenosu znalostí, už druhé v poradí, ktoré sa konalo v máji roku 2009. V roku 2010 pracovná skupina pripraví svoju prvú výročnú správu a na jeseň 2010 zorganizuje tretie fórum zainteresovaných strán prenosu znalostí. Komisia plánuje spustiť pilotný plán podpory prenosu znalostí v oblasti bioekonomiky. 3.7. Univerzity: program modernizácie Program modernizácie pre univerzity vstúpil v roku 2009 do novej fázy spustením aktivít vzájomného učenia sa (Peer Learnig activities, PLA). Cieľom PLA je prehĺbiť spoločné oboznamovanie sa s témami, ako sú inštitucionálne reformy, kalkulácie výskumných projektov, spôsob dosahovania excelentnosti svetovej úrovne, nábor mladých výskumných pracovníkov a rozvoj ich kariéry. Skupina odborníkov na „diverzifikované plány financovania výskumu v rámci univerzít“ upozornila na ťažkosti, ktoré vytvára nedostatok konzistentnosti medzi konkurujúcimi si plánmi financovania výskumu, najmä čo sa týka finančných a účtovných požiadaviek a požiadaviek na podávanie správ. Na konferencii EVP subjekty financujúce výskum i subjekty, ktoré ho vykonávajú, vyjadrili ochotu riešiť tento problém. V roku 2010 začne fungovať platforma zainteresovaných strán s cieľom vyvinúť spoločné zásady pre externé konkurenčné financovanie výskumu. Vytvorí sa sieť na zhromažďovanie údajov o výskumných aktivitách na univerzitách. Pozornosť sa bude venovať aj rozvoju celoeurópskych škôl zameraných na výskum. 4. SIEDMY RÁMCOVÝ PROGRAM 4.1. Realizácia V roku 2009 sa uzavrelo 63 výziev na predloženie návrhov s celkovým rozpočtom 5,3 miliardy EUR. Predložených bolo spolu 16 057 oprávnených návrhov, z ktorých 3678 splnilo podmienky všetkých hodnotení, čo znamenalo, že úspešnosť návrhov dosiahla 22,9 %. Na všetkých oprávnených návrhoch sa podieľalo 73 485 účastníkov, pričom celkové náklady na projekty dosiahli 34,3 miliardy EUR a celková výška požadovaných príspevkov EÚ 26,8 miliardy EUR. Na vybraných návrhoch sa podieľalo spolu 17 626 účastníkov pri celkových nákladoch na projekty vo výške 6,9 miliardy EUR a celkovej výške požadovaných príspevkov 5,2 miliardy EUR. Z toho vyplýva, že z pohľadu žiadateľov sa dosiahla úspešnosť 24,0 %. Uzavrelo sa 3 034 dohôd o grantoch so 17 144 účastníkmi a celkovým príspevkom požadovaným od EÚ vo výške 5,3 miliardy EUR. 33,2 % všetkých dohôd o grantoch sa uzavrelo v rámci osobitného programu „Spolupráca“ a pokrylo sa nimi 63,9 % celkového požadovaného príspevku EÚ. 12,6 % sa uzavrelo v rámci osobitného programu „Myšlienky“ a pokrylo sa nimi 11,6 % celkového požadovaného príspevku EÚ. 43,3 % v rámci osobitného programu „Ľudia“ a pokrylo sa nimi 11,9 % celkového požadovaného príspevku EÚ. 10,5 % v rámci osobitného programu „Kapacity“ a pokrylo sa nimi 12,2 % celkového požadovaného príspevku EÚ. 0,4 % v rámci rámcového programu „Euratom“ a pokrylo sa nimi 0,4 % celkového požadovaného príspevku EÚ. 4.2. Pracovné programy na rok 2010 Pracovné programy na rok 2010 boli prijaté 29. júla 2009. Obsahovali tieto body: - výzvu na podávanie návrhov vo verejno-súkromných partnerstvách EERP (pozri časť 4.3.1); - urýchlenie implementácie Finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF, z angl. Risk Sharing Finance Facility); - osobitnú výzvu na reakciu na krízu A (H1N1); - spoločnú výskumnú iniciatívu Komisie a Európskeho kozmetického združenia (COLIPA) o alternatívnych stratégiách pre testovanie na zvieratách; - výzvu na podporu budovania kapacít na Západnom Balkáne v rámci programu výskumného potenciálu; - výzvu „Oceány zajtrajška“ v kontexte európskej stratégie pre morský a námorný výskum; - osobitnú výzvu na zabezpečenie vody a potravín a zlepšenie zdravotnej starostlivosti pre Afriku. Popri existujúcich 41 dvojstranných dohodách o vedecko-technickej medzinárodnej spolupráci (17 v rámci Zmluvy o EÚ a 24 v rámci Zmluvy o Euratome) podpísaných s 21 krajinami sa podpísali štyri ďalšie, s Jordánskom a Japonskom v rámci Zmluvy o EÚ a s Indiou a Brazíliou v rámci Zmluvy o Euratome. 4.3. Súvisiace iniciatívy Pokiaľ ide o iniciatívy podľa článku 185, v oblasti bývania s podporou okolia (AAL) sa realizovali dve výzvy, pričom sa financovalo viac ako 50 projektov a účasť MSP presiahla 40 %. Záväzky členských štátov presiahli 25 miliónov EUR na rok a príspevok EÚ na prvé dva roky dosiahol výšku 50 miliónov EUR. V rámci EUROSTARS sa realizovali tri výzvy, v ktorých sa vybralo na financovanie 260 projektov s viac ako 70 % účasťou MSP. Predpokladané príspevky členských štátov dosiahli 135 miliónov EUR s príspevkom EÚ vo výške 45 miliónov EUR. Bola podpísaná všeobecná dohoda o európskom programe metrologického výskumu (EMRP, z angl. European Metrology Research Programme), ktorou sa delegovalo vykonávanie programu na EURAMET e. V. Komisia prijala návrh na vytvorenie Spoločného programu výskumu v oblasti Baltského mora (BONUS)[14] a zverejnila druhú vykonávaciu správu[15] o Akčnom pláne v oblasti nanovied a nanotechnológií. Bol vytvorený monitorovací systém, ktorým sa má určiť objem výskumu financovaného v rámci 7. RP, ktorý má vplyv na ciele obnovenej stratégie udržateľného vývoja (SDS, z angl. sustainable development strategy) EÚ. Z analýzy vyplýva, že v prvých štyroch rokoch 7. RP prispieva k týmto cieľom pozitívne 75 % tém spolupráce. Dňa 13. marca 2009 Komisia prijala oznámenie s názvom „Stratégia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií IKT v Európe: Nastaviť latku vyššie“[16], ktorým sa pokúša vystupňovať úsilie v oblasti výskumu a inovácií IKT a maximalizovať jeho vplyv. Finančná podpora výskumu, vývoja a inovácií sa poskytovala súkromným spoločnostiam prostredníctvom RSFF. V roku 2009 dosiahli uzavreté pôžičky RSFF na 25 projektov hodnotu 2,98 miliardy EUR. Pre 62 projektov bola schválená celková suma 6,30 miliardy EUR. Okrem šírenia výsledkov výskumu prostredníctvom CORDIS[17] je otvorený prístup významným spôsobom zlepšovania prístupu k výsledkom verejne financovaného výskumu a ich šírenia[18] otvorený prístup. Komisia začala pilotný projekt Otvorený prístup 7. RP v auguste 2008 a v roku 2009 sa sústredila na vytvorenie monitorovacieho systému pre tento projekt. Pokiaľ ide o uplatňovanie etického rámca 7. RP, v roku 2009 bol schválený nový postup etického preskúmania. Nové odhady nákladov na projekt ITER významne prevýšili pôvodné odhady. Aby dodržala svoje záväzky, Komisia oboznámila Radu so stavom projektu ITER, problémami, ktorým musí čeliť, a opatreniami, ktoré by sa mali prijať. Rada potvrdila podporu projektu ITER, pod podmienkou, že sa dodržia hraničné podmienky vypracované Komisiou. Patria medzi ne politika dôveryhodného posudzovania nákladov a ich obmedzovania, realistický harmonogram a zodpovedné riadenie projektu na všetkých úrovniach. Žiadala prijatie opatrení a vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosti financovania v kontexte súčasného viacročného finančného rámca. Informácie o priamych opatreniach 7. RP na rok 2009 možno nájsť vo výročnej správe spoločného výskumného centra[19]. Komisia prijala oznámenie s názvom „Európsky program výskumu a inovácií v oblasti bezpečnosti“[20] nadväzujúce na hlavné zistenia a odporúčania Európskeho fóra pre výskum a inovácie v oblasti bezpečnosti[21]. 4.4. Najvýznamnejšie udalosti 4.4.1. Verejno-súkromné partnerstvá vo výskume Verejno-súkromné partnerstvá (VSP) na európskej úrovni sú efektívnym prostriedkom na podporu investovania priemyselných odvetví a národných vlád do oblasti výskumu a vývoja a súčasne na zníženie roztrieštenosti úsilia v oblasti výskumu a vývoja. Európske technologické platformy Európske technologické platformy[22] (ETP) poskytujú rámec pre zainteresované strany vedené priemyselnými odvetviami na definovanie priorít, harmonogramov a akčných plánov výskumu a vývoja. Zabezpečujú adekvátnu koncentráciu financovania výskumu na oblasti s významom pre priemysel tým, že pokrývajú celý hospodársky hodnotový reťazec a že mobilizujú vnútroštátne a regionálne verejné orgány. Rok 2009 zaznamenal okrem iného ich pokračujúce prispievanie k dotváraniu výskumných priorít EÚ, profesionalizáciu činností v rámci platformy, dotváranie rámcových podmienok a politík doplňujúcich politiky výskumu a vývoja a pokusy o získavanie finančných prostriedkov mimo rámcového programu. Skupina odborníkov odporučila[23] vytváranie zoskupení ETP[24], ktoré by mali pracovať na riešení problémov v spoločnosti a využiť potenciál znalostného trojuholníka tým, že by zoskupenia ETP prijali rozsiahlejšiu úlohu a rozšírili svoj záber aj o vzdelávanie a kompletný proces inovácie. Na konferencii v Bruseli[25] sa diskutovalo o vývoji úlohy ETP. Myšlienka posilnenia spolupráce medzi ETP s cieľom čeliť problémom v spoločnosti a hľadania spôsobu, ako možno tieto rozsiahle problémy rozčleniť na lepšie zvládnuteľné kľúčové oblasti, sa stretla s pozitívnou odozvou. Zaznamenal sa všeobecný pocit potreby systematickejšie integrovať inováciu do činností ETP. Európske priemyselné iniciatívy Strategického plánu energetických technológií (plán SET)[26] sú názorným príkladom toho, ako sa verejný i súkromný sektor angažovali v príprave podrobných technologických a vykonávacích plánov na urýchlenie technologického rozvoja sektorov, ako je veterná energia, slnečná energia, elektrické rozvodné siete alebo zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého. Spoločné technologické iniciatívy Priekopnícky prístup k rozvoju VSP priniesli spoločné technologické iniciatívy (STI). V roku 2009 päť STI[27] pokračovalo v zverejňovaní výziev na podávanie návrhov. Ďalšie prípravné práce umožnili, aby IMI, Čisté nebo a ARTEMIS dosiahli na jeseň roku 2009 prevádzkovú kapacity potrebnú na plnenie rozpočtu. STI preto začali zohrávať úlohu v utváraní podoby európskeho výskumného prostredia. V novembri roku 2009 Komisia uverejnila svoje oznámenie nazvané „Mobilizovanie súkromných a verejných investícií na zotavenie a dlhodobú štrukturálnu zmenu: rozvíjanie verejno-súkromných partnerstiev“[28]. Uznáva sa v ňom dôležitosť európskych VSP vo výskume a ich osobitný charakter, pretože investujú do vytvárania nových znalostí, ktoré sú menej predvídateľné, ale potenciálne veľmi prínosné. Pokiaľ ide o vytváranie nových VSP, budú sa zvažovať všetky možnosti preskúmania právneho rámca a pravidiel financovania s cieľom vytvoriť jednoduchý a nákladovo efektívny model založený na vzájomnom porozumení, skutočnom partnerstve a rozdelení rizika. Poučenie z vytvárania prvých STI zosumarizovala skupina zástupcov priemyselných partnerov STI (skupina „šerpov v rámci spoločnej technologickej iniciatívy“) a nachádza sa v ich správe nazvanej „Spoločný návrh ‚ideálneho domu‘ pre verejno-súkromné partnerstvo v európskom výskume“[29]. Jedným z odporúčaní je uznať v revízii finančného nariadenia VSP ako osobitné útvary. V októbri roku 2009 Komisia zverejnila svoje oznámenie „Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti budúceho internetu“[30], v ktorom uvádza podrobné plány na posilnenie konkurencieschopnosti Európy v oblasti technológií a systémov budúceho internetu a na podporu objavujúcich sa zlepšených aplikácií pre budúci internet s významom pre verejnosť a spoločnosť. VSP sa uvedie do prevádzky v roku 2011. Verejno-súkromné partnerstvo EERP - EERP obsahuje výzvu na zriadenie troch VSP: „Továrne budúcnosti“, „Energeticky efektívne budovy“ a „Európska iniciatíva v oblasti ekologických vozidiel“. Financovať ich budú rovným dielom priemyselné odvetvia a 7. RP, v období rokov 2010 - 2013 celkovou sumou 3,2 miliárd EUR. - Boli vytvorené ad hoc poradné skupiny pre priemysel, aby sa uľahčil dialóg s priemyselnými odvetviami a vyvinuli sa výskumné stratégie, ktoré pomôžu definovať výzvy na podávanie návrhov VSP počas zostávajúceho obdobia 7. RP. - Prvé výzvy v celkovej hodnote 268 miliónov EUR boli zverejnené 30. júla. Predbežné výsledky naznačujú vyššiu účasť priemyslu v porovnaní s bežnými výzvami 7. RP. V spoločnom vyhlásení vydanom Komisiou a zástupcami priemyslu v marci 2009 sa uvádza, že VSP sú účinným spôsobom, ktorým sa zaistí: - vedúca úloha priemyslu pri definovaní priorít a vykonávaní výskumu; - viacročný pracovný program s preddefinovaným rozpočtom, ktorý zabezpečí kontinuitu a umožní priemyslu prijímanie dlhodobých investičných plánov; - multitematický prístup siahajúci od základného a aplikovaného výskumu až po validovanie a predvedenie ukážok vo veľkom meradle so zvýšeným dôrazom na dôsledky a využitie; - zvýšené príležitosti na podporu inovácií v MSP. 4.4.2. Vyhodnocovanie a monitorovanie rámcového programu V odpovedi na následné hodnotenie 6. RP[31] Komisia zdôraznila dôležitosť zistení obsiahnutých v hodnotení a poskytla predbežnú reakciu na odporúčania. Komisia súhlasila s väčšinou z nich a zdôraznila, že mnohé súvisiace iniciatívy už prebiehajú. V správe o pokroku vo vykonávaní 7. RP[32] je obsiahnutý prehľad a analýza vykonávania 7. RP, najmä pokiaľ ide o novinky, ako Európska rada pre výskum (ERC, z angl. European Research Council), STI a RSFF. Druhá monitorovacia správa 7. RP, ktorá pokrýva rok 2008[33], je založená na súbore ukazovateľov vykonávania a výkonnosti rámcových programov. Popisná časť poskytuje hĺbkovú sondu do obzvlášť zaujímavých alebo dôležitých aktuálnych záležitostí. Formát monitorovacej správy umožnil zozbieranie časového radu údajov o hlavných indikátoroch. Prehľad štruktúr a mechanizmov ERC[34] bol uverejnený 23. júla 2009. Vo svojej odpovedi[35] Komisia ohlásila kroky na zabezpečenie dlhodobého úspechu ERC ako organizácie na financovanie výskumu svetovej kvality podporujúcej špičkový výskum na hraniciach poznania. Predbežné hodnotenie 7. RP Euratom sa začalo v júli 2009. Skupina odborníkov dokončila svoju správu vo februári 2010[36]. Hodnotenie predstavuje hodnotný vklad do príprav rámcového programu Euratomu na roky 2012 a 2013. Zriadenie webovej lokality na hodnotenie RP[37] radikálne zlepšilo viditeľnosť a dostupnosť hodnotení a monitorovania RP. Webové stránky obsahujú viac ako 300 správ a umožňujú použitie výkonného vyhľadávcieho nástroja. 5. VÝHľAD NA ROK 2010 V stratégii Európa 2020 sa zvýrazňuje kľúčová úloha, ktorú musia zohrať znalosti a inovácie ako motivačné činitele rastu a pri riešení hlavných problémov v spoločnosti. Zdôrazňuje sa v nej potreba posilniť výkonnosť výskumu EÚ a zvýšiť intenzitu výskumu a vývoja na úroveň 3 % HDP. Dokončenie EVP je kľúčovým komponentom hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“. Programy EÚ na financovanie výskumu a inovácie vrátane rámcového programu pre výskum sa tiež označujú ako hlavné nástroje na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. Hlavná iniciatíva Únia inovácií vyzýva na podstatné zefektívnenie a zjednodušenie týchto nástrojov v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci. V rámci možností existujúceho právneho rámca bude 7. RP podporovať vykonávanie stratégie Európa 2020. V tomto kontexte pracovné programy na rok 2011 naplánovali rekordné financovanie výskumu a inovácie vo výške 6,4 miliardy EUR, predstavujúce značný stimul pre hospodárstvo a investíciu do inteligentnejšej, udržateľnejšej a inkluzívnejšej Európy. Komisia v októbri roku 2010 predstavila svoj návrh na pokračovanie hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“. Návrh obsahuje opatrenia ktoré sa majú prijať a ktorých cieľom je: - mobilizovať výskum a inovácie na riešenie hlavných problémov v spoločnosti; - vytvárať a priťahovať viac znalostí, kreatívnosti a nadania; - umožniť podnikom prístup k hodnotným myšlienkam a podporovať ich rast; - vytvoriť veľké európske trhy inovácií; - umožniť regiónom, aby sa špecializovali podľa svojich schopností, najmä s podporou politiky súdržnosti[38]; - urýchliť vnútorné reformy a spoluprácu so svetovými partnermi. Komisia navrhuje „hodnotiacu tabuľku“ na monitorovanie výkonu Únie, založenú na medzinárodne porovnateľných ukazovateľoch. Činnosti súvisiace s EVP sa ďalej rozvinú v roku 2012. Práca na predbežnom hodnotení 7. RP sa začala začiatkom roku 2010 a skupina odborníkov ju má dokončiť v októbri 2010. Hodnotenie bude obsahovať cenné informácie na optimalizáciu vykonávania 7. RP v posledných rokoch a poslúži aj ako podklad pre prípravu ďalšieho rámcového programu. 6. ZDROJE ďALšÍCH INFORMÁCIÍ Výročné správy o monitorovaní rámcového programu a jeho osobitných programov[39]; Päťročné hodnotiace správy[40]; Pravidelné správy s hlavnými údajmi o vede, technológii a konkurencieschopnosti[41]; Štatistické údaje o vede a technológii v Európe (Eurostat)[42]; Štúdie a analýzy uverejňované v súvislosti s výskumnými činnosťami a politikami Európskej únie[43]; Výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev pre výskum[44]; Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ[45] Portál CORDIS: http://cordis.europa.eu Webová stránka Komisie venovaná tematike výskumu: http://ec.europa.eu/research; Webová stránka ERA: http://ec.europa.eu/research/era; Webová stránka „Investovanie do európskeho výskumu“: http://ec.europa.eu/invest-in-research; Webová stránka ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch; [1] „Komisia na začiatku každého roku zašle správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja a o šírení výsledkov za uplynulý rok a o pracovnom programe na bežný rok.“ [2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf [3] KOM(2008) 800. [4] Prieskum vykonalo generálne riaditeľstvo pre výskum. [5] Innobarometer v máji 2009 poznamenal, že v rámci reakcie na krízu výrobcovia high-tech produktov s najväčšou pravdepodobnosťou budú musieť zníži svoje rozpočtové položky určené na inovácie. [6] Závery Rady z mája roku 2008 (9076/08). [7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html [8] Ú. v. EÚ C 323, 31.12.2009, s. 1-4. [9] CREST je poradný orgán Rady a Komisie pre politiku VTR. [10] KOM(2008) 317. [11] Zelená kniha Komisie o dôchodkoch v polovici roku 2010 a oznámenie o nových formách mobility v roku 2011 sa budú zaoberať otázkami sociálneho poistenia a dôchodkov výskumných pracovníkov. [12] Nariadenie Rady 723/2009, 25.6.2009 (Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1 - 8). [13] K(2008) 1329. [14] KOM(2009) 610. [15] KOM(2009) 607. [16] KOM(2009) 116. [17] http://cordis.europa.eu [18] KOM(2007) 56 a dokument Rady 14865/07. [19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf [20] KOM(2009) 691. [21] http://www.esrif.eu [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf [24] Zoskupenie ETP usilujúcich sa o vytvorenie európskej bioekonomiky na udržateľnom základe bolo vytvorené v rolku 2009 ( www.becoteps.org ). [25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html [26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm [27] Ide o týchto päť STI: Innovative Medicines Initiative (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) a Fuel Cells & Hydrogen (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm). [28] KOM(2009) 615 v konečnom znení, 19.11.2009. http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf [29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [30] KOM(2009) 479 v konečnom znení. [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf a KOM(2009) 210. [32] KOM(2009)209, SEK(2009)589. [33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf [35] KOM(2009) 552. [36] Osobitné predbežné hodnotenie Témy IKT 7. RP sa uzavrelo v júni 2010. [37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home [38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm [39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment [41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [42] http://ec.europa.eu/eurostat [43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html