Návrh nariadenie Rady ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekaného (sintrovaného) horčíka pôvodom z Čínskej ľudovej republiky /* KOM/2006/0165 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.4.2006 KOM(2006) 165 v konecnom znení Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekaného (sintrovaného) horčíka pôvodom z Čínskej ľudovej republiky (predložený Komisiou) ODÔVODNENIE 1. KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu spekaného (sintrovaného) horčíka pôvodom z Čínskej ľudovej republiky. | 120 | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s obsahovými a formálnymi požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. | 130 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 360/2000 zo 14. februára 2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekaného (sintrovaného) horčíka pochádzajúceho z Čínskej ľudovej republiky, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 986/2003 z 5. júna 2003. Návrh nariadenia, ktorým sa predlžujú opatrenia uložené nariadením Rady (ES) č. 360/2000. | 141 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | 2. PORADY SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE DOSAHU | Porady so zainteresovanými stranami | 219 | Zainteresovaným stranám, ktorých sa konanie týka, bola v súlade s ustanoveniami základného nariadenia poskytnutá príležitosť chrániť počas prešetrovania svoje záujmy. | Zhromažďovanie a využívanie expertízy | 229 | Externá expertíza nebola potrebná. | 230 | Hodnotenie dosahu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. Základné nariadenie nestanovuje všeobecné hodnotenie dosahu, ale obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa majú hodnotiť. | 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Komisia začala 15. februára 2005 prešetrovanie uplynutia platnosti opatrení pre dovoz spekaného horčíka pôvodom z Čínskej ľudovej republiky na podnet výrobcov v Spoločenstve, ktorí naznačili, že skončenie účinnosti opatrení pravdepodobne bude viesť k pokračovaniu alebo k opakovanému výskytu poškodzujúceho dumpingu. Pripojený návrh nariadenia Rady vychádza zo zistení v oblasti poškodzujúceho dumpingu a záujmov Spoločenstva a z analýzy možných účinkov zrušenia alebo zachovania platných opatrení. Prešetrovaním sa potvrdilo pokračovanie dumpingu a pravdepodobnosť opakovaného výskytu z neho vyplývajúcich škôd, ak by sa zrušili opatrenia pre príslušnú krajinu. Toto preskúmanie bolo prekonzultované s členskými štátmi. Navrhuje sa, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorým sa zachovajú existujúce opatrenia. | 310 | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej pôsobnosti Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov). | 331 | Forma činnosti je opísaná v uvedenom základnom nariadení a n neposkytuje možnosť vnútroštátneho rozhodovania. | 332 | Uvedenie údajov o minimalizovaní finančného a administratívneho zaťaženia Spoločenstva, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych prevádzkovateľov a občanov a o jeho úmernosti vzhľadom na cieľ návrhu sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | 341 | Navrhované nástroje: nariadenie. | 342 | Iné prostriedky by neboli primerané z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov). Uvedené základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | 4. VPLYV NA ROZPOčET | 409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekaného (sintrovaného) horčíka pôvodom z Čínskej ľudovej republiky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 9 a 11 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia (1) V decembri 1993 boli uložené konečné antidumpingové opatrenia na dovoz spekaného (sintrovaného) horčíka (ďalej len „SH“ alebo „príslušný výrobok“) pôvodom z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“) nariadením Rady (ES) č. 3386/93[2] (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Tieto opatrenia mali formu minimálnej dovoznej ceny. (2) Po preskúmaní uplynutia platnosti boli tieto antidumpingové opatrenia zachované nariadením Rady (ES) č. 360/2000[3] vo februári 2000. (3) Po predbežnom preskúmaní Rada nariadením (ES) č. 986/2003[4] zmenila a doplnila formu účinných antidumpingových opatrení zachovaním minimálnej ceny, ale v závislosti od osobitných podmienok a uložením hodnotového cla vo výške 63,3 % vo všetkých ostatných prípadoch. 2. Žiadosť o prekúmanie (4) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí účinnosti antidumpingových opatrení na dovoz SH pôvodom z ČĽR[5] útvary Komisie dostali v novembri 2004 žiadosť o preskúmanie týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. (5) Žiadosť podal Eurométaux vystupujúci v mene výrobcov zo Spoločenstva (ďalej len „žiadajúci výrobcovia“), ktorí zastupujú väčšinu, v tomto prípade viac ako 50 % z celkovej výroby SH v Spoločenstve. (6) Žiadosť bola zdôvodnená tým, že uplynutie účinnosti opatrení bude pravdepodobne viesť k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Keď sa po konzultáciách s poradným výborom zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie preskúmania, Komisia toto preskúmanie začala[6] podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. 3. Prešetrovanie (7) Útvary Komisie oficiálne oznámili začatie prešetrovania žiadajúcim výrobcom zo Spoločenstva, iným výrobcom zo Spoločenstva, vyvážajúcim výrobcom v ČĽR (ďalej len „čínski vývozcovia“), dovozcom, obchodníkom, spotrebiteľom a ich združeniam, o ktorých sa vedelo, že sa ich tento problém týka, ako aj zástupcom vlády vyvážajúcej krajiny. (8) Útvary Komisie zaslali dotazníky všetkým týmto stranám a tým, ktorí sa prihlásili v časovom limite stanovenom v oznámení o začatí prešetrovania. (9) Útvary Komisie tiež dali zainteresovaným stranám možnosť priamo vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v časovom limite stanovenom v oznámení o začatí prešetrovania. (10) Vzhľadom na zrejme vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a dovozcov príslušného výrobku, v oznámení o začatí prešetrovania sa počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby sa dalo rozhodnúť, či výber vzorky bude potrebný, a ak áno, výber vzorky vykonať, útvary Komisie rozoslali formuláre na výber vzorky a požiadali každého zainteresovaného vyvážajúceho výrobcu a dovozcu o určité informácie o priemernom objeme predaja a o cenách. Odpoveď neprišla od žiadneho vyvážajúceho výrobcu a od dovozcov prišli len tri odpovede. Preto sa rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. (11) Okrem toho, dotazníky boli zaslané výrobcom v potenciálnych analogických krajinách, konkrétne v Brazílii, Kanade a Turecku, ktoré boli útvarom Komisie známe. (12) Všetci žiadajúci výrobcovia zo Spoločenstva vyplnili dotazník. Dotazník nevyplnil žiadny vyvážajúci výrobca z Číny ani žiadny dovozca. Dvaja dovozcovia však oznámili svoje stanoviská písomne. Jeden spotrebiteľ predložil čiastočne vyplnený dotazník. (13) Útvary Komisie vyhľadali a preverili všetky informácie, ktoré sa považujú za potrebné na účely zisťovania pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu alebo ujmy a na určenie záujmov Spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností: (a) žiadajúci výrobcovia zo Spoločenstva: — Grecian Magnesite SA, Atény, Grécko; — Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španielsko; — Slovenské Magnezitové Závody a.s., Jelšava, Slovensko; (b) výrobca v analogickej krajine: — Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turecko. 4. Obdobie prešetrovania (14) Prešetrovanie pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu trvalo od 1. januára 2004 do 31. decembra 2004 (ďalej len „OP“). Preskúmanie vývojových tendencií, dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy, trvalo od 1. januára 2000 do konca OP (posudzované obdobie). B. PRÍSLUšNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (15) Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok v predchádzajúcich prešetrovaniach, ktoré viedli k uloženiu opatrení platných v súčasnosti, napr. prírodný spekaný horčík pôvodom z ČĽR, ktorý patrí pod kód KN 2519 90 30. (16) SH sa vyrába z magnezitu, čo je prírodný uhličitan horečnatý. Na výrobu SH sa uhličitan horečnatý musí vyťažiť, drviť, triediť a potom žíhať v peci pri teplotách 1 500 až 2 000 °C. Výsledkom je SH s obsahom MgO (oxid horečnatý) v rozmedzí 80 až 98 %. Hlavné nečistoty v SH sú SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO a B2O3 (oxid kremičitý, oxid železitý, oxid hlinitý, oxid vápenatý a oxid boritý). SH sa používa hlavne v priemysle žiaruvzdorných hmôt na výrobu formovaných a neformovaných žiaruvzdorných materiálov. I keď existujú rôzne druhy príslušného výrobku, napr. s rôznym obsahom MgO, všetky majú rovnaké základné chemické a fyzikálne vlastnosti a použitie a sú vzájomne zameniteľné. Preto podobne ako v predchádzajúcom prešetrovaní, na účely tohto prešetrovania by sa všetky druhy SH mali považovať za jediný výrobok. 2. Podobný výrobok (17) Ako sa zistilo v predchádzajúcich prešetrovaniach, v tomto prieskume sa potvrdilo, že výrobky, ktoré vyváža ČĽR, a výrobky, ktoré sa vyrábajú a predávajú na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú výrobcovia zo Spoločenstva na trhoch Spoločenstva a výrobca v analogickej krajine na domácom trhu analogickej krajiny, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v súlade s článkom 1 ods. 4 základného nariadenia. C. PRAVDEPODOBNOSť POKRAčOVANIA DUMPINGU (18) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že skončenie opatrení bude viesť k pokračovaniu dumpingu. 1. Úvodné poznámky (19) Pri chýbajúcej spolupráci všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo všetkých dovozcov do Spoločenstva toto skúmanie musí vychádzať z informácií, ktoré majú k dispozícii útvary Komisie z iných zdrojov. V tejto súvislosti a v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia sa na stanovenie dovážaných množstiev a cien použili údaje Eurostat na základe 8-miestneho kódu KN, overené z iných zdrojov. (20) Na základe údajov Eurostat sa zistilo, že počas OP sa z ČĽR doviezlo do Spoločenstva 369 079 ton SH, t. j. približne 40 % spotreby Spoločenstva. (21) Počas OP v predchádzajúcom preskúmaní uplynutia platnosti objem dovozu čínskeho SH do Spoločenstva dosiahol 260 967 ton, t. j. 54 % spotreby Spoločenstva. (22) Treba poznamenať, že vzhľadom na to, že sa Spoločenstvo rozšírilo na 25 členských štátov, objemy vývozu a vývozné podiely na trhu pri predchádzajúcom a súčasnom preskúmaní uplynutia platnosti nemožno priamo porovnávať. 2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania (23) V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia útvary Komisie použili rovnakú metodiku ako pri predchádzajúcom prešetrovaní. Pripomína sa, že pri predchádzajúcom prešetrovaní sa zistilo dumpingové rozpätie rádovo 50 %. Analogická krajina (24) Pri výpočte normálnej hodnoty sa prihliadalo na to, že v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia pri tomto prešetrovaní normálna hodnota pre dovoz z ČĽR musí vychádzať z údajov trhového hospodárstva tretej krajiny. V oznámení o začatí sa o Turecku uvažovalo ako o vhodnej tretej krajine s trhovou ekonomikou. Jeden nezávislý dovozca namietol, že Turecko nie je vhodné, lebo prístup Turecka k surovinám je ťažší ako ČĽR: magnezitové bane v Turecku nemajú také prirodzené výhody ako bane v ČĽR, takže náklady na ťažbu a spracovanie sú vyššie ako v čínskych baniach. Okrem toho, ten istý dovozca tvrdil, že turecký domáci trh je príliš malý na to, aby mohol fungovať ako reprezentatívny za čínsky trh. Tento dovozca navrhol Brazíliu alebo Kanadu ako vhodnejšie potenciálne tretie krajiny s trhovou ekonomikou. (25) Útvary Komisie skúmali, či Turecko, ktoré sa už použilo ako tretia krajina s trhovou ekonomikou v predchádzajúcom prešetrovaní, je stále vhodnou voľbou. Konkrétne sa zistilo, že aspoň tri turecké spoločnosti vyrábajú a predávajú SH v Turecku vo významných množstvách vo vzájomnej hospodárskej súťaži a v súťaži s dovozom z iných krajín. Otázkou ľahšieho prístupu ČĽR k surovinám v porovnaní s Tureckom sa zaoberalo už pôvodné prešetrovanie a neboli predložené žiadne nové dôkazy, ktorými by sa zmenil záver, že Turecko je vhodnou treťou krajinou s trhovou ekonomikou. Pokiaľ by sa preukázalo, že takéto veľké rozdiely existujú, musí sa to zohľadniť vykonaním nevyhnutných korekcií. So spoluprácou súhlasil jeden turecký výrobca. (26) Návrh Brazílie a Kanady ako potenciálnych analogických krajín sa tiež zvažoval a antidumpingové dotazníky boli zaslané všetkým známym výrobcom SH v týchto krajinách. Neprišli však žiadne odpovede a útvary Komisie preto nemali k dispozícii žiadne informácie o predajných cenách a nákladoch na výrobu SH v Kanade a Brazílii. Preto sa ďalej už o použití Brazílie a Kanady ako analogických krajín neuvažovalo. (27) Záver bol teda taký, že Turecko je vhodná analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty. Normálna hodnota (28) V súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia sa posudzovalo, či pri obvyklom obchodovaní dosiahol výrobca dostatočný predaj príslušného výrobku v Turecku. Keďže objem ziskových transakcií bol vyšší ako 80 % a vážená priemerná cena presiahla výrobné náklady plus náklady na predaj, všeobecné a administratívne náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe vážených priemerných cien skutočne zaplatených za predaj príslušného výrobku na domácom tureckom trhu. V súlade s článkom 18 základného nariadenia a pri absencii akejkoľvek spolupráce zo strany čínskych vývozcov sa použila vážená priemerná predajná cena tureckého výrobcu, keďže neboli žiadne informácie o typoch výrobkov dovážaných z ČĽR do Spoločenstva a ani informácie, ktoré by naznačovali, že zloženie výrobkov v čínskom vývoze do Spoločenstva a domáci turecký predaj sa významne líšia. Vývozná cena (29) Pri nedostatočnej spolupráci čínskych vývozcov sa musela vývozná cena stanoviť na základe dostupných faktov v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Číselné údaje Eurostat sa zvolili ako vhodný základ pre stanovenie vývoznej ceny. Priemerné cenové úrovne podľa Eurostatu boli potvrdené odkazom na informácie získané od jedného spolupracujúceho spotrebiteľa. Porovnanie (30) Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnávala s váženou priemernou vývoznou cenou SH v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, pričom obidve ceny boli zadané na úrovni priamo zo závodu. (31) V snahe zabezpečiť objektívne porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa do úvahy brali rozdiely medzi faktormi, ktoré ovplyvňujú cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa vykonali úpravy pre vnútrozemské a morské zásielky, náklady na poistenie, manipuláciu, nakládku a náklady na pomocné činnosti. (32) V predchádzajúcom prešetrovaní sa akceptoval názor, že prístup k surovinám je ľahší v ČĽR ako v Turecku. Keďže neboli predložené žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že sa tento stav zmenil, bola poskytnutá úľava s cieľom zohľadniť rozdiel v nákladoch na ťažbu v obidvoch týchto krajinách. Použila sa taká istá úprava normálnej hodnoty ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. zníženie normálnej hodnoty zodpovedajúce 20 % nákladom na ťažbu, ktoré sa zistili u spolupracujúceho tureckého výrobcu. (33) Okrem toho podobne ako v predchádzajúcich prešetrovaniach sa prihliadalo na to, že čistota suroviny z ČĽR je vyššia ako čistota tureckej suroviny. Pri absencii informácií, ktoré by naznačovali v tejto súvislosti nejakú zmenu, sa na zohľadnenie tohto rozdielu uplatnila korekcia zodpovedajúca 25 % výrobných nákladov, ktoré sa zistili u spolupracujúceho tureckého výrobcu. Dumpingové rozpätie (34) Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny preukázalo existenciu dumpingu, pričom dumpingové rozpätie sa rovnalo sume, o ktorú normálna hodnota, takto zistená, prevýšila cenu za vývoz do Spoločenstva. Zistené dumpingové rozpätie, ako percentuálna časť z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, bolo rádovo 35 %. 3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení Predbežné poznámky (35) Po analýze existencie dumpingu počas OP sa skúmala aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Pri nedostatku spolupráce zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov a keďže bolo k dispozícii len malé množstvo zverejnených informácií o čínskom priemysle na výrobu SH, závery uvedené ďalej sa opierajú najmä o dostupné skutočnosti, najmä o informácie z prieskumu trhu, ktoré predložili žiadajúci výrobcovia alebo ktoré sa zistili pri prešetrovaní a považovali sa za spoľahlivé, spolu s údajmi Eurostatu, japonskými obchodnými štatistikami a údajmi Úradu na sčítanie obyvateľstva v USA. Výrobná kapacita ČĽR (36) Podľa žiadosti o vykonanie preskúmania uplynutia platnosti opatrení čínski výrobcovia majú významnú rezervnú výrobnú kapacitu, keďže majú najväčšie zdroje magnezitovej rudy na svete, ktoré sa odhadujú na 1 300 miliónov ton. Celková čínska výrobná kapacita pre príslušný výrobok sa odhaduje približne na 3,5 milióna ton za rok, pričom čínska domáca spotreba sa odhaduje približne na 1,2 až 1,5 milióna ton a vývoz asi na 1 milión ton ročne. To naznačuje, že čínski vývozcovia môžu čínsku výrobu ďalej rýchlo zvyšovať. Vývozné ceny ČĽR do Spoločenstva (37) Podľa číselných údajov Eurostatu, vývozná cena čínskeho SH do Spoločenstva klesla od roku 2000 do OP o 10 % , pričom opatrenia boli platné. Priemerná vývozná cena SH však zostala vyššia ako uložená minimálna dovozná cena. Vývoz do tretích krajín (38) V prešetrovanom období boli Japonsko a USA dva hlavné vývozné trhy pre SH z Číny. (39) Od roku 2000 do OP ceny čínskeho vývozu do Japonska klesli približne o 7 %, z 20 054 JPY/tona na 19 513 JPY/tona, pričom množstvá zostali rovnaké počas celého obdobia medzi rokom 2000 a OP, a to okolo 270 000 ton. Vývozné ceny do Japonska, vyjadrené v eurách, boli 202 EUR/tona, resp. 145 EUR/tona, v roku 2000 a počas OP. (40) I keď vývozné ceny do Japonska boli stále vyššie ako vývozné ceny do ES, vývozné ceny do Japonska boli oveľa bližšie k vývozným cenám do ES na konci uvažovaného obdobia ako na jeho začiatku. Preto sa počas uvažovaného obdobia vývoz do ES stal pre čínskych vývozcov atraktívnejším ako vývoz do Japonska a čínski vývozcovia boli stimulovaní na vývoz väčších objemov do ES. (41) Od roku 2000 do OP sa ceny čínskeho vývozu do USA značne zvýšili, a to zo 129 USD/tona na 208 USD/tona počas OP, čo zodpovedá 140 EUR/tona, resp. 167 EUR/tona. (42) Vzhľadom na tento obrovský nárast vývozných cien do USA je potrebné poznamenať, že počas uvažovaného obdobia všetci americkí výrobcovia prírodného SH postupne zastavili svoju činnosť a že americký trh ovládol SH dovážaný z Číny. Počas OP tento dovoz v skutočnosti pokrýval asi 82 % spotreby spekaného horčíka v USA. (43) S porovnateľne vyššími cenami, najmä vzhľadom na vyššiu cenovú úroveň vývozu do USA ako do ES, americký trh sa mohol stať v sledovanom období atraktívnejším pre čínskych vývozcov SH. V období medzi začiatkom uvažovaného obdobia a OP sa však množstvá SH vyvážané do USA celkove nezvýšili a zostali v objeme asi 340 000 ton ročne. Preto sa nezdá pravdepodobné, že by čínski vývozcovia v blízkej budúcnosti ešte významne zvýšili objem svojich vývozov SH do USA. (44) V každom prípade vzhľadom na významnú rezervnú kapacitu výrobcov v ČĽR nie je pravdepodobné, že by tretie krajiny boli schopné absorbovať zvýšenie čínskeho vývozu. Keby sa teda ppripustilo skončenie platnosti opatrení, čínski vývozcovia by boli stimulovaní zvyšovať svoje vývozy do Spoločenstva. Pravdepodobný vývoj čínskeho vývozu do Spoločenstva (45) Keďže žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov pri prešetrovaní nespolupracoval, analýza vývoja čínskeho vývozu do Spoločenstva v súlade s článkom 18 vychádza zo skutočností, ktoré sú k dispozícii. (46) Vývojové tendencie, ktoré sa pozorovali počas uvažovaného obdobia, ukazujú veľké medziročné rozdiely v priemerných objemoch a jednotkových cenách čínskeho vývozu do Spoločenstva. (47) Pokiaľ ide o ceny, ako sme už uviedli, celkové zníženie cien počas uvažovaného obdobia bolo 10 %, ale k najväčšiemu zníženiu (-24 %) došlo v posledných rokoch uvažovaného obdobia, konkrétne v období 2001 až 2004. (48) Pokiaľ ide o objem, už sme poukázali na to, že čínski vývozcovia budú stimulovaní k ďalšiemu zvyšovaniu objemu svojich vývozov do EÚ, vzhľadom na dostupnú rezervnú kapacitu a obmedzené možnosti zvyšovania vývozu do tretích krajín. Okrem toho, zatiaľ čo celkový vývoj v sledovanom období vykázal nárast o 6 %, značné zvýšenie nastalo v posledných rokoch uvažovaného obdobia (+36 % v rokoch 2001 až 2004). (49) Keďže neexistujú žiadne známky toho, že vývojové tendencie pozorované v posledných rokoch uvažovaného obdobia nebudú pokračovať, dostupné informácie ukazujú, že pravdepodobne nastane ďalšie znižovanie cien a ďalšie zvyšovanie objemov . V skutočnosti predpokladané ďalšie zvýšenie čínskeho vývozu do ES pravdepodobne pôjde na ťarchu výrobného odvetvia Spoločenstva, inými slovami získaním podielu na trhu za cenu na úrovni súčasnej dumpingovej ceny alebo dokonca nižšej. (50) Okrem toho je potrebné poukázať na to, že ako sa už uviedlo v odôvodnení (73) nariadenia Rady (ES) č. 360/2000, čínske vývozné ceny a množstvá v súčasnosti ovplyvňuje systém vývozných povolení, ktorý zaviedli čínske orgány a ktorý naznačuje, že ak by tento systém bol zrušený, čínski vývozcovia majú potenciál na zvýšenie vývozných objemov a na zníženie vývozných cien. Záver k pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (51) Prešetrovanie ukázalo, že čínski vývozcovia v značnej miere počas OP pokračovali vo svojich dumpingových praktikách. Vzhľadom na skutočnosť, že Čína má značnú rezervnú výrobnú kapacitu a že ES sa môže stať atraktívnejším trhom pre čínskych vývozcov ako v minulosti v porovnaní s inými trhmi, existuje tu vysoká pravdepodobnosť, že dumping, minimálne na podobnej úrovni, bude pokračovať, ak sa existujúce opatrenia zrušia. Okrem toho je pravdepodobné, že objem dumpingových dovozov sa značne zvýši a že ich ceny klesnú, ak sa existujúce opatrenia zrušia. D. DEFINÍCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOčENSTVA (52) Počas OP bolo v Spoločenstve päť výrobcov SH. Pri prešetrovaní sa zistilo, že traja žiadajúci výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali, pokrývajú asi 55 % výroby SH v Spoločenstve, a teda tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. (53) Jeden výrobca nespolupracoval, ale nemal námietky voči prešetrovaniu. Ukázalo sa, že tento výrobca je plne integrovaný druhotný výrobca, ktorý svoj výstup SH využíva výlučne na vnútornú spotrebu. (54) Iný výrobca bol Komisii známy a bol kontaktovaný v rámci tohto konania. Táto spoločnosť nevyjadrila svoju podporu, ani voči konaniu nenamietala. E. URčENIE PRÍSLUŠNÉHO TRHU SPOLOčENSTVA (55) V snahe zistiť, či výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu, a aby sa stanovila spotreba a rôzne hospodárske ukazovatele týkajúce sa situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva, skúmalo sa, či vôbec a v akom rozsahu sa musí pri analýze zohľadniť následná spotreba podobného výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva. (56) SH sa používa ako vstup do výroby žiaruvzdorných materiálov v rámci spoločností alebo sa predáva tretej strane, či už prepojenej alebo nezávislej. (57) Na účely tohto prešetrovania bolo využitie na vlastnú spotrebu definované ako existujúce vtedy, keď sa výrobok dodáva v rámci tej istej skupiny spoločností na ďalšie priame druhotné spracovanie. V prípadoch využitia na vlastnú spotrebu sa predaj alebo prevod nákladov robil pri hodnote prevodu, ktorá nie je nastavená podľa trhových podmienok, alebo sa robí do spoločnosti, ktorá nemá slobodný výber dodávateľa. V dôsledku toho sa využívanie na vlastnú spotrebu muselo analyzovať na úrovni vyrobených množstiev a podľa podielu na celkovom predaji, ktorý využitie na vlastnú spotrebu predstavovalo. Všetky ostatné prípady sa posudzovali ako predaj na voľnom trhu. (58) Rozlíšenie trhu na vlastnú spotrebu a voľného trhu je pre analyzovanie ujmy dôležité, lebo výrobky určené na vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej hospodárskej súťaži s dovozmi. Naproti tomu sa zistilo, že výroba určená pre predaj na voľnom trhu je v priamej hospodárskej súťaži s príslušným výrobkom z dovozu. (59) V snahe vytvoriť čo najúplnejší obraz o situácii v tomto výrobnom odvetví Spoločenstva sa zhromaždili a analyzovali údaje za celú činnosť v súvislosti so SH a následne sa rozhodlo o tom, či výroba bola určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. (60) Na základe prešetrovania sa zistilo, že určité hospodárske ukazovatele týkajúce sa tohto výrobného odvetvia Spoločenstva možno vhodne preskúmať s prihliadnutím na činnosť ako celok, t. j. na využitie na vlastnú spotrebu aj na predaj na voľnom trhu. V skutočnosti výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity, peňažný tok, investície, schopnosť navyšovania kapitálu, zásoby, zamestnanosť, mzdové náklady a produktivita závisia od činnosti ako celku, bez ohľadu na to, či výrobok prechádza druhotne v rámci skupiny spoločností na ďalšie spracovanie alebo sa predáva na voľnom trhu. (61) Ďalšie hospodárske ukazovatele týkajúce sa tohto výrobného odvetvia Spoločenstva sa analyzovali a hodnotili s prihliadnutím na situáciu prevládajúcu na voľnom trhu, najmä keď existujú merateľné trhové podmienky a keď sa transakcie vykonávajú v normálnych trhových podmienkach, kde sa predpokladá slobodný výber dodávateľa: objem predaja a predajné ceny na trhu Spoločenstva, objem a ceny vývozu. Vzhľadom na to sa spotreba, podiely na trhu, rast, ako aj rentabilita a návratnosť investícií určovali na základe predaja na voľnom trhu. F. SITUÁCIA NA TRHU SPOLOčENSTVA 1. Spotreba na trhu Spoločenstva (62) Spotreba Spoločenstva bola daná kombináciou objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva, bez využitia dovozu z ČĽR a dovozu z iných tretích krajín na vlastnú spotrebu. (63) Na základe toho sa počas uvažovaného obdobia spotreba Spoločenstva zvýšila o 32 %, z 693 145 ton v roku 2000 na 911 672 ton v OP. Čiastočne to bolo spôsobené oživením oceliarskeho priemyslu. TABUĽKA 1 – Spotreba Spoločenstva Spotreba Spoločenstva | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Voľný trh (tony) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 | Index | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 | Medziročný vývoj | 14 | -13 | 17 | 14 | Zdroj: EUROSTAT, overené vyplnené dotazníky výrobného odvetvia Spoločenstva a trhové informácie, ktoré poskytli žiadajúci výrobcovia. (64) Za účelom doplnenia informácií o spotrebe Spoločenstva na voľnom trhu bola vypočítaná aj spotreba na vlastné použitie na základe overených vyplnených dotazníkov o výrobnom odvetví Spoločenstva a trhových informácií, ktoré poskytli žiadajúci výrobcovia. Zistilo sa, že spotreba na vlastné použitie sa počas príslušného obdobia zvýšila o 12 %. TABUĽKA 2 – Použitie na vlastnú spotrebu Použitie na vlastnú spotrebu | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Množstvo (tony) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 | Index | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 | Medziročný vývoj | 1 | 2 | 3 | 6 | 2. Dovoz z ČĽR Objem a podiel na trhu (65) Objem dovážaný z ČĽR nesleduje ten istý vývoj ako spotreba Spoločenstva. V rokoch 2000 až 2002 najprv klesol v priemere o 25 % a potom, od roku 2002 do OP vzrástol o 41 %. Celkove v sledovanom období sa dovoz z ČĽR zvýšil o 6 %, z 349 561 ton na 369 079 ton. TABUĽKA 3 – Dovoz z ČĽR Dovoz z ČĽR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Tony | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 | Index | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 | Medziročný vývoj | -22 | -3 | 26 | 5 | Zdroj: EUROSTAT (66) Trhový podiel čínskeho dovozu, vyjadrený ako percentuálny podiel zo spotreby Spoločenstva na voľnom trhu, sa znížil z 50 % v roku 2000 na 40 % v OP. TABUĽKA 4 – Trhový podiel dovozu z ČĽR Trhový podiel dovozov z ČĽR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Percentuálny podiel z voľného trhu | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % | Index | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 | Medziročný vývoj | -32 | 6 | 11 | -5 | Zdroj: EUROSTAT a overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Cenový vývoj dovozov a cenové podhodnotenie (67) Priemerná CIF cena pri dovoze cez hranice Spoločenstva z ČĽR v rokoch 2000 až 2002 vzrástla o 14 %, ale prudko klesla od roku 2002 do OP, a to o 22 %. V priebehu celého sledovaného obdobia sa znížila o 10 % a v OP dosiahla 140 EUR/tona. TABUĽKA 5 – Priemerná cena dovozu z ČĽR Priemerná cena dovozu z ČĽR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | EUR/tona | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 | Index | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 | Medziročný vývoj | 18 | -3 | -26 | 2 | Zdroj: EUROSTAT (68) Komisia skúmala, či vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine počas OP podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. S cieľom dostať ceny na porovnateľný základ boli ceny výrobcov zo Spoločenstva upravené na úroveň priamo zo závodu. (69) Rozpätie podhodnotenia zistené na tomto základe bolo 7,6 %. 3. Ekonomická situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva (a) Analýza faktorov týkajúcich sa činnosti ako celku, vrátane použitia na vlastnú spotrebu Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity (70) V sledovanom období sa výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšila o 11 %, čo do určitej miery kopíruje vývoj spotreby Spoločenstva. Pokles výroby o 3 percentuálne body v roku 2002 sa zhodoval s krátením spotreby SH na trhu Spoločenstva. TABUĽKA 6 – Objem výroby Objem výroby | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 | Medziročný vývoj | 1 | -3 | 10 | 3 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (71) Počas sledovaného obdobia bola výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva najprv stabilná v rokoch 2000 až 2002 a potom vzrástla o 3 % od roku 2002 do OP. TABUĽKA 7 – Výrobná kapacita Výrobná kapacita | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 | Medziročný vývoj | 0 | 0 | 3 | 0 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (72) Počas uvažovaného obdobia využitie kapacity sledovalo ten istý vývoj ako výroba a spotreba Spoločenstva. Využitie kapacity sa znížilo o 2 % v rokoch 2000 až 2002, ale po roku 2002 sa zvýšilo, takže v sledovanom období vzrástlo o 7 %. TABUĽKA 8 – Využitie kapacity Využitie kapacity | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 | Medziročný vývoj | 1 | -3 | 7 | 2 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Peňažný tok (73) Peňažný tok v sledovanom období kolísal. Celkove však zostal na rovnakej úrovni (-1 %). TABUĽKA 9 – Peňažný tok Peňažný tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 | Medziročný vývoj | 27 | -25 | 25 | -28 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Investície a schopnosť navyšovania kapitálu (74) V sledovanom období sa investície znížili asi o 23 %. Zostali však na významnej úrovni a počas OP predstavovali okolo 10 % z celkového obratu výrobného odvetvia Spoločenstva. TABUĽKA 10 – Investície Investície | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 | Medziročný vývoj | 41 | -62 | -20 | 18 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (75) Nezistilo sa, že by výrobné odvetvie Spoločenstva malo v sledovanom období ťažkosti s navyšovaním kapitálu. Zásoby (76) Tabuľka uvedená ďalej ukazuje, že zásoby sa v sledovanom období značne zvýšili o 88 %. V absolútnom vyjadrení však toto zvýšenie nie je významné. (77) Pomer objemu zásob k objemu výroby, ktorý dosiahol 4 % v roku 2000, sa v OP zvýšil približne na 7 %. TABUĽKA 11 – Zásoby Objemy zásob | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 | Medziročný vývoj | 37 | 0 | 9 | 42 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Zamestnanosť, produktivita a mzdové náklady (78) Po zvýšení o 8 % v rokoch 2000 až 2002 sa v roku 2003 a v OP zamestnanosť znížila. Celkove počas sledovaného obdobia klesla o 4 %. TABUĽKA 12 – Zamestnanosť Počet zamestnancov | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 | Medziročný vývoj | 6 | 2 | -4 | -8 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (79) So zreteľom na zvýšenie výroby a zníženie zamestnanosti produktivita vzrástla v sledovanom období o 15 %. TABUĽKA 13 – Produktivita Produktivita (tony/zamestnanec) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 | Medziročný vývoj | -4 | -5 | 13 | 11 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (80) Počas uvažovaného obdobia postupne rástli mzdové náklady vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Celkový nárast od roku 2000 do OP bol 32 %. TABUĽKA 14 – Mzdy Mzdy | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 | Medziročný vývoj | 6 | 5 | 7 | 14 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (b) Analýza faktorov týkajúcich sa fungovania voľného trhu Objem predaja, použitie na vlastnú spotrebu a predajné ceny (81) Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva klesol v rokoch 2000 až 2003 o 9 %, ale v sledovanom období vzrástol, takže celkove v sledovanom období stúpol o 3 %. TABUĽKA 15 – Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým stranám Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým stranám | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 | Medziročný vývoj | -9 | 0 | 0 | 12 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (82) Počas uvažovaného obdobia priemerná predajná cena prevládajúca na voľnom trhu Spoločenstva so SH, ktorú účtovalo výrobné odvetvie Spoločenstva, postupne rástla. Celkový nárast od roku 2000 do OP bol 25 %. TABUĽKA 16 – Predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva Predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 | Medziročný vývoj | 12 | 5 | 2 | 6 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Podiel na trhu (83) Celkový podiel na trhu, ktorý zaberalo výrobné odvetvie Spoločenstva, klesol z 26 % v roku 2000 na 20% v OP. TABUĽKA 17 – Trhový podiel predaja výrobného odvetvia Spoločenstva Trhový podiel predaja výrobného odvetvia Spoločenstva | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Percentuálny podiel voľného trhu | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % | Index | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 | Medziročný vývoj | -20 | 10 | -13 | 1 | Zdroj: EUROSTAT a overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Rast (84) Zatiaľ čo spotreba Spoločenstva vzrástla v sledovanom období o 32 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu sa zvýšil iba o 3 % a trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu klesol o 6 %. Takže rastúci vývoj spotreby Spoločenstva nesprevádzalo zodpovedajúce zvýšenie predaja výrobného odvetvia Spoločenstva. Rentabilita a návratnosť investícií (85) V sledovanom období sa rentabilita, vyjadrená ako percento z čistej hodnoty predaja nezávislým stranám, vyvíjala takto: TABUĽKA 18 – Rentabilita Rentabilita | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Percento z čistej hodnoty predaja | -3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva (86) Rentabilita výrobného odvetvia Spoločenstva sledovala ten istý vývoj ako predajné ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Po strate v roku 2000 a vyrovnanom roku 2001 bez zisku a straty, v roku 2002 a v nasledujúcich rokoch dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva zisk. Rentabilita sa vtedy zvýšila z 3,9 % v roku 2002 na 11,4 % v OP. Bolo to hlavne v dôsledku prechodu na výrobu výrobkov s vyššou pridanou hodnotou. V sledovanom období bol priemerný zisk výrobného odvetvia Spoločenstva 4,5 %. (87) Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisky/straty vo vzťahu k čistej účtovnej hodnote investícií, sledovala ten istý vývoj ako rentabilita. TABUĽKA 19 – Návratnosť investícií Návratnosť investícií | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | % | -2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % | Index | -100 | -1 | 114 | 275 | 403 | Medziročný vývoj | 99 | 115 | 161 | 128 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva 4. Vplyv iných faktorov Vývozná aktivita výrobného odvetvia Spoločenstva (88) Vývozy SH z výrobného odvetvia Spoločenstva počas uvažovaného obdobia kolísali. Celkove však v OP zostávali na rovnakej úrovni ako v roku 2000 (nepatrný pokles o 1 %). Tieto vývozy stále predstavovali asi 40 % z celkovej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva v OP. TABUĽKA 20 – Vývozy výrobného odvetvia Spoločenstva Vývozy výrobného odvetvia Spoločenstva | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Index | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 | Medziročný vývoj | 4 | -9 | 18 | -13 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky o výrobnom odvetví Spoločenstva Objemy a ceny dovozov z iných tretích krajín (89) Objemy dovozov SH do Spoločenstva z iných krajín ako ČĽR sa vyvíjali takto: TABUĽKA 21 – Dovoz z iných tretích krajín Tony | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Austrália | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 | Severná Kórea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 | Turecko | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 | Brazília | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 | Rusko | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 | Južná Kórea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 | Všetky ostatné | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 | Tretie krajiny spolu | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 | Index | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 | Medziročný vývoj | 118 | -49 | 16 | 34 | Zdroj: EUROSTAT a trhové informácie, ktoré poskytli žiadajúci výrobcovia (90) Celkové objemy dovozov SH z tretích krajín iných ako ČĽR sa v sledovanom období viac ako zdvojnásobili, a to zo 164 044 ton v roku 2000 na 358 552 ton v OP. Hlavnými vývozcami do Spoločenstva boli Austrália, Severná Kórea, Turecko, Brazília, Rusko a Južná Kórea. (91) Trhový podiel dovozov pochádzajúcich z tretích krajín iných ako ČĽR sa v sledovanom období zvýšil o 15,6 percentuálneho bodu a tvoril 39,3 %. TABUĽKA 22 – Trhový podiel dovozov z iných tretích krajín Trhový podiel dovozov z iných tretích krajín | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Percentuálny podiel z voľného trhu | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % | Index | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 | Medziročný vývoj | 91 | -24 | -10 | 9 | Zdroj: EUROSTAT a trhové informácie, ktoré poskytli žiadajúci výrobcovia (92) Priemerné dovozné ceny z tretích krajín boli vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas uvažovaného obdobia, s výnimkou cien zo Severnej Kórei, Ruska a Južnej Kórei. Je potrebné poznamenať, že dovoz príslušného výrobku z týchto tretích krajín tvoril len 8,9 % celého dovozu do Spoločenstva v sledovanom období a ich podiel na trhu Spoločenstva bol 7,1 % oproti trhovému podielu ČĽR, ktorý predstavoval 40 %. TABUĽKA 23 – Dovoz do Spoločenstva z iných tretích krajín - ceny Dovoz do Spoločenstva z iných tretích krajín (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | Austrália | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 | Severná Kórea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 | Turecko | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 | Brazília | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 | Rusko | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 | Južná Kórea | N/A | 139 | 154 | 126 | 132 | Iné | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 | Zdroj: EUROSTAT (93) Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že dovoz príslušného výrobku z iných tretích krajín nemal žiadny významný vplyv na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva počas sledovaného obdobia. 5. Záver k situácii výrobného odvetvia Spoločenstva (94) Platné opatrenia viedli k čiastočnému zotaveniu výrobného odvetvia Spoločenstva po roku 2000. Súbežne s nárastom celkovej spotreby Spoločenstva sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo zvýšiť objem predaja a zdvihnúť ceny. V hospodárskych faktoroch, ako je výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity, rentabilita, návratnosť investícií a produktivita, sa tiež prejavil pozitívny vývoj. Tieto ukazovatele dokazujú, že úsilie, ktoré bolo vynaložené vo výrobnom odvetví Spoločenstva za účelom zlepšenia jeho konkurencieschopnosti, bolo do určitej miery úspešné: predaj výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva bol rentabilný od roku 2002. (95) Na druhej strane, v iných ukazovateľoch sa prejavil negatívny vývoj: trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu a objem investícií sa znížili, pričom zásoby, výrobné náklady na jednotku a mzdové náklady sa zvýšili. Je však možné urobiť záver, že celkove sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva v sledovanom období zlepšila, i keď zistené zotavenie je len čiastočné. Toto zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva v skutočnosti zostáva citlivé, okrem iného v dôsledku rastúceho cenového tlaku dumpingových dovozov z ČĽR. (96) Vzhľadom na neisté zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva nemožno ďalšie ujmy spôsobené dumpingovým dovozom vyhodnotiť. Preto sa skúmalo, či pri skončení opatrení nastane opakovaný výskyt tejto ujmy. G. PRAVDEPODOBNOSť OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY (97) Vzhľadom na pravdepodobný vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva v prípade, že sa platnosť účinných opatrení skončí, posudzovali sa mnohé faktory spolu s aspektmi, ktoré už boli zhrnuté v predchádzajúcom texte. (98) Porovnaním dovozov z ČĽR a z iných tretích krajín do Spoločenstva sa preukázali významné rozdiely v cenách. Dovozné ceny z tretích krajín, s výnimkou Ruska, Severnej Kórey a Južnej Kórey, boli vyššie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v sledovanom období, zatiaľ čo priemerná cena dumpingového čínskeho dovozu klesla o 10 %. (99) Pokiaľ ide o relatívne nízke ceny dovozu z Ruska, Severnej Kórey a Južnej Kórey, ich priemerné vývozné ceny do ES klesli úmerne k vývozu menej ako ceny čínskeho vývozu do ES. Okrem toho, objem dovážaný z týchto krajín zostal veľmi nízky v porovnaní s dovozom z Číny. Kumulovaný trhový podiel Ruska, Severnej Kórey a Južnej Kórey v sledovanom období bol 7,1 %, t. j. menej ako pätina trhového podielu ČĽR. Preto v sledovanom období ekonomický vplyv čínskeho dovozu na trh SH v Spoločenstve ďaleko prevýšil účinky dovozu z Ruska, Severnej Kórey a Južnej Kórey, a nič nenasvedčuje, že by sa to v budúcnosti malo zmeniť. (100) Ako sa už podrobnejšie uviedlo v odôvodneniach (45) až (50), ak sa umožní skončenie antidumpingových opatrení , je pravdepodobné, že dovoz príslušného výrobku z ČĽR za dumpingové ceny bude rásť a ceny budú klesať z týchto dôvodov: - ČĽR má značnú rezervnú výrobnú kapacitu a má najväčšie zdroje magnezitovej rudy na svete; - vývoj cien a objemu v sledovanom období už ukazuje pravdepodobný ďalší pokles cien a nárast objemu; - ceny, ktoré by čínski vývozcovia mohli účtovať pri absencii antidumpingových opatrení, sú potenciálne veľmi nízke, ak vezmeme do úvahy, že je v nich zahrnutý poplatok za vývozné povolenie; - trh Spoločenstva je atraktívny z hľadiska objemu, a keďže je nepravdepodobné, že by sa vývoz do tretích krajín vo významnej miere zvýšil, keby sa platnosť súčasných opatrení skončila, čínski vývozcovia by sa pravdepodobne pokúsili, zvýšiť svoj trhový podiel v ES ďalším znížením vývoznej ceny. (101) Je možné urobiť záver, že značný objem čínskeho dovozu pri nízkych a klesajúcich cenách vyvinul vzrastajúci tlak na trh so SH v Spoločenstve, ktorý by sa so všetkou pravdepodobnosťou naďalej intenzifikoval, keby sa skončili antidumpingové opatrenia, keďže ceny ČĽR by pravdepodobne klesli, zatiaľ čo objem vývozu by sa zvýšil. Prudké zvýšenie dovozov z ČĽR by veľmi pravdepodobne viedlo k ďalšiemu zníženiu podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu a za predpokladu, že predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a rentabilita sa budú v sledovanom období vyvíjať súbežne, zvýšený tlak na ceny by takmer určite viedol k zníženiu zisku vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Ostatné ukazovatele by sa s najväčšou pravdepodobnosťou tiež vyvíjali negatívne, keby predaj výrobného odvetvia Spoločenstva klesal a muselo by riešiť by významne klesajúce ceny. (102) Okrem toho sa zdá, že pravdepodobne neexistujú žiadne iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Dovoz z iných krajín bol za vyššie ceny ako dovoz z ČĽR alebo príslušný objem boli oveľa menší, a nič nenasvedčuje, že by sa to v budúcnosti malo zmeniť. (103) Vzhľadom na uvedené skutočnosti platí záver, že ak sa platnosť opatrení skončí, so všetkou pravdepodobnosťou dôjde k opakovanému výskytu ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva, spôsobené dumpingovým dovozom. H. ZÁUJEM SPOLOčENSTVA 1. Úvod (104) Podľa článku 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by predĺženie platnosti existujúcich antidumpingových opatrení bolo proti záujmom Spoločenstva ako celku. Určenie záujmu Spoločenstva vychádzalo zo zohľadnenia všetkých rôznych existujúcich záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov a obchodníkov ako aj spotrebiteľov príslušného výrobku. (105) Na hodnotenie pravdepodobného vplyvu predĺženia alebo nepredĺženia opatrení si Komisia vyžiadala informácie od všetkých uvedených zainteresovaných strán. Komisia zaslala dotazníky 18 dovozcom a 17 spotrebiteľom príslušného výrobku. Žiadny dovozca na dotazník nereagoval, i keď dvaja z nich predložili písomné stanoviská. Pokiaľ ide o spotrebiteľov, jeden z nich čiastočne vyplnil dotazník. (106) Je potrebné pripomenúť, že pri predchádzajúcom prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo za krok proti záujmom Spoločenstva. Okrem toho je potrebné poznamenať, že súčasné prešetrovanie je druhým preskúmaním uplynutia platnosti, takže sa pri ňom analyzuje situácia, keď sú antidumpingové opatrenia už zavedené. V dôsledku toho načasovanie a charakter súčasného prešetrovania umožňuje hodnotenie všetkých nežiaducich negatívnych vplyvov, ktoré súčasné antidumpingové opatrenia mohli mať na zúčastnené strany v minulosti. (107) Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pokračovaní dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, existujú nevyvrátiteľné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Spoločenstva v tomto konkrétnom prípade opatrenia zachovať. 2. Záujmy výrobného odvetvia Spoločenstva (108) Pripomína sa, že sa zistilo, že bez zachovania antidumpingových opatrení dumping bude pravdepodobne pokračovať s vysokým a rastúcim dumpingovým rozpätím, čo by viedlo k zhoršeniu situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ktoré stále nie je v stabilnom plne ozdravenom stave. Na druhej strane pokračujúcimi opatreniami by sa mohlo pomôcť výrobnému odvetviu Spoločenstva plne sa zotaviť a zabrániť ďalšej ujme. Okrem toho úsilie, ktoré výrobné odvetvie Spoločenstva vyvinulo na racionalizáciu svojej výroby a na zvýšenie jej konkurencieschopnosti, a zisk, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva dosiahlo za posledné tri roky uvažovaného obdobia, ukazujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva je životaschopné a konkurencieschopné. (109) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa javí ako potrebné predĺžiť existujúce opatrenia, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom dumpingového dovozu, ktorý by mohol ohroziť proces oživenia výrobného odvetvia Spoločenstva a nakoniec aj jeho samotnú existenciu a následkom toho počet pracovných miest. Je tiež nutné prihliadnuť na to, že ak výrobné odvetvie Spoločenstva zanikne, bude to mať negatívny vplyv na druhotné výrobné odvetvia, pretože sa im značne obmedzí možnosť výberu dodávateľov. 3. Záujmy dovozcov (110) Ako sa už uviedlo, žiadny z nezávislých dovozcov nevyplnil dotazník, ktorý Komisia rozoslala. Už samotná chýbajúca spolupráca je znakom toho, že hospodárska situácia v tomto sektore neutrpela v dôsledku uloženia opatrení žiadny významný negatívny účinok. To potvrdzuje aj skutočnosť, že dovozcovia naďalej obchodujú s významným objemom príslušného výrobku, dokonca počas sledovaného obdobia dovážaný objem zvýšili. (111) Preto sa prijal záver, že uloženie antidumpingových opatrení, ktoré sú v súčasnosti platné, nemalo žiadny významný negatívny vplyv na hospodársku situáciu dovozcov príslušného výrobku. Z tých istých dôvodov je tiež nepravdepodobné, že by pokračovanie týchto opatrení viedlo k zhoršeniu ich hospodárskej situácie v budúcnosti. 4. Záujmy spotrebiteľov (112) Spotrebiteľmi príslušného výrobku, t. j. druhotným výrobným odvetvím, sú najmä výrobcovia žiaruvzdorných materiálov. Ako sa už uviedlo, len jeden zo 17 spotrebiteľov, ktorým Komisia zaslala dotazník, vyplnil dotazník, a to len čiastočne. Tak isto ako u dovozcov už samotná nízka úroveň spolupráce je znakom toho, že tento sektor v dôsledku opatrení neutrpel žiadny významný negatívny účinok. I keď zastúpenie spolupracujúcich spoločností z druhotného výrobného odvetvia je obmedzené, keďže nakúpili menej ako 5 % všetkého SH dovezeného z ČĽR počas uvažovaného obdobia, vplyv platných opatrení na túto situáciu sa hodnotil. (113) V súvislosti s tým sa pri prešetrovaní zistilo, že spolupracujúci spotrebiteľ naďalej dovážal SH pochádzajúci z ČĽR, aj napriek platným opatreniam. Týmito opatreniami sa teda nevytvorila prekážka pre výrobcov žiaruvzdorných materiálov, ktorá by ich viedla k zmene zdroja dodávok. Zatiaľ čo SH tvorí nezanedbateľnú, i keď malú časť nákladov na výrobu žiaruvzdorných materiálov, ceny čínskeho dovozu boli stále porovnateľne nízke a v sledovanom období dokonca v priemere klesli. Možno teda urobiť záver, že antidumpingové opatrenia nemali žiadny výrazný negatívny vplyv na náklady, ani na rentabilitu spotrebiteľov príslušného výrobku. (114) Spolupracujúci spotrebiteľ tvrdil, že i keď v krátkodobom horizonte by zachovanie antidumpingových opatrení nemalo žiadny závažný vplyv na jeho situáciu, v strednodobom a dlhodobom výhľade by mohlo viesť k tomu, že čoraz viac a viac žiaruvzdorných materiálov by sa vyrábalo mimo ES a dovážali by sa do ES namiesto suroviny, t. j. SH. (115) Vzhľadom na to je potrebné pripomenúť, že ako sa už uviedlo, výsledkom platných antidumpingových opatrení nebolo uzatvorenie trhu Spoločenstva pre dovoz SH, ale boj proti nečistým obchodným praktikám a do určitej miery aj náprava deformačných vplyvov dumpingových dovozov. Zabezpečenie vyváženého prostredia pre odvetvie výroby SH v Spoločenstve tiež garantuje vyššiu mieru hospodárskej súťaže medzi rôznymi dodávateľmi SH, vrátane čínskych vývozcov SH, na trhu ES. (116) Okrem toho sa zistilo, že vývoz z ČĽR na iné veľké trhy vrátane USA mal vyššie ceny ako vývoz do Spoločenstva. Pritom sa nezdá, že by opatrenia spôsobili nárast dovozných cien do Spoločenstva nad dovozné ceny do iných tretích krajín. Tvrdenie, že pokračovanie antidumpingových opatrení nepriaznivo ovplyvní konkurencieschopnosť na iných trhoch, bolo preto zamietnuté. (117) Preto sa dospelo k záveru, že ak sa opatrenia zachovajú na rovnakej úrovni, nevyvolá to žiadne zhoršenie situácie spotrebiteľov. 5. Záver k záujmu Spoločenstva (118) Prešetrovanie ukázalo, že existujúce antidumpingové opatrenia umožnili výrobnému odvetviu Spoločenstva do určitej miery sa zotaviť. Ak by sa umožnilo uplynutie platnosti týchto opatrení , ohrozilo by to ozdravný proces a viedlo aj k možnému zániku výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokračovanie opatrení je teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. (119) Okrem toho v minulosti sa zdalo, že existujúce opatrenia nemajú žiadne významné negatívne účinky na hospodársku situáciu spotrebiteľov a dovozcov. Žiadne zvýšenie cien pre spotrebiteľov, ak by vôbec k nejakému došlo, v dôsledku uloženia antidumpingových opatrení, na základe informácií získaných počas súčasného prešetrovania, sa nejaví ako neprimerané v porovnaní s prínosom pre výrobné odvetvie Spoločenstva, dosiahnutým odstránením deformácií trhu spôsobených dumpingovým dovozom, ako aj s prínosom pre spotrebiteľov v dôsledku pokračujúcej hospodárskej súťaže medzi rôznymi dodávateľmi SH na trhu ES. Záver je teda taký, že neexistujú žiadne nevyvrátiteľné dôvody proti predĺženiu existujúcich antidumpingových opatrení. I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (120) Všetky zainteresované strany boli informované o zásadných faktoch a aspektoch, na základe ktorých sa navrhuje zachovanie existujúcich opatrení. Dostali čas, v ktorom mohli žiadať následné vysvetlenia k zisteniam. Neboli predložené žiadne také pripomienky, na základe ktorých by bolo potrebné zmeniť uvedené závery. (121) Z uvedeného vyplýva, že v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia pohyblivé antidumpingové clá v kombinácii s minimálnou cenou 120 EUR/tona na dovoz SH pôvodom z ČĽR, uložené nariadením (ES) č. 360/2000, naposledy zmeneným a doplneným nariadením (ES) č. 986/2003, by sa mali zachovať, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz spekaného horčíka, ktoré spadá pod kód KN 2519 90 30, pôvodom z Čínskej ľudovej republiky. 2. Výška cla je 1. rozdiel medzi minimálnou dovoznou cenou 120 EUR/tona a čistou franko cenou na hranici Spoločenstva pred preclením vo všetkých prípadoch, keď druhá cena je: 2. nižšia ako minimálna dovozná cena, a 3. stanovená na základe faktúry, ktorú vydá vývozca so sídlom v Čínskej ľudovej republiky priamo nezávislej strane v Spoločenstve (dodatkový kód Taric A439). 4. nula, ak sa čistá franko cena na hranici Spoločenstva pred preclením zistí na základe faktúry, ktorú vydal vývozca so sídlom v Čínskej ľudovej republike priamo nezávislej strane v Spoločenstve, a rovná sa alebo je vyššia ako minimálna dovozná cena 120 EUR/tona (dodatkový kód Taric A439). 5. rovná hodnotovému clu 63,3 % vo všetkých ostatných prípadoch, ktoré nepatria do bodu (a) a (b) (dodatkový kód Taric A99). 3. V prípadoch, keď sa antidumpingové clo stanovuje podľa článku 1 ods. 2 písm. a) a keď bol tovar poškodený pred vstupom do voľného obehu, a teda cena skutočne zaplatená alebo splatná sa pre určenie cla rozdelí podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa ustanovujú opatrenia na implementáciu nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ustanovujúceho Colný kódex Spoločenstva[7], minimálna dovozná cena stanovená vyššie sa zníži o percentuálny podiel, ktorý zodpovedá rozdeleniu zaplatenej alebo splatnej ceny. Splatné clo sa potom rovná rozdielu medzi zníženou minimálnou dovoznou cenou a zníženou čistou franko cenou na hranici Spoločenstva pred preclením. 4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel a iných colných postupov. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1, nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Ú. v. ES L 306, 11.12.1993, s. 16. [3] Ú. v. ES L 46, 18.2.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 986/2003 (Ú. v. EÚ L 143, 11.6.2003, s. 5). [4] Ú. v. EÚ L 143, 11.6.2003, s. 5. [5] Ú. v. EÚ C 215, 27.8.2004, s. 2. [6] Ú. v. EÚ C 38, 15.2.2005, s. 2. [7] Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 215/2006 (Ú. v. EÚ L 38, 9.2.2006, s. 11).