SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Štrasburgu 15. 2. 2022  
COM(2022) 61 final  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Plán pre kritické bezpečnostné a obranné technológie   
 
1 1. Úvod  
Zotrvanie na špičke technologického vývoja je rozhodujúce na zabezpečenie európskej 
prosperity, bezpečnosti  a spôsobu života. Nové technológie pretvárajú sektory bezpečnosti  
a obrany rýchlejšie ako kedykoľvek predtým, pričom stierajú hranice medzi vojenskou  a civilnou 
oblasťou. Na existujúcu rovnováhu moci  v oblasti globálnej bezpečnosti majú vplyv najmä 
digitálne technológie. Preto j e nevyhnutné zabezpečiť, aby mohli sektory bezpečnosti  a obrany  
v Európe  z technologického hľadiska naďalej plniť svoj účel.  
Mnohé kritické technológie  v oblastiach bezpečnosti  a obrany majú čoraz častejšie pôvod  
v civilnej oblasti  a využívajú kritické komponenty, ktoré majú dvojaké použitie. Na urýchlenie 
tempa inovácií  v oboch oblastiach  a na podporu technologickej suverenity  v sektoroch 
bezpečnosti  a obrany je potrebná lepšia úroveň výmeny medzi výskumnými  a inovačnými 
komunitami  z civilnej  a obrannej  sféry. EÚ sa vzhľadom na svoje dlhoročné odborné znalosti  
v oblasti vývoja civilných technológií  a vzhľadom na nové nástroje spolupráce  v oblasti obrany1 
nachádza  v dobrej pozícii, aby zaujala vedúcu úlohu. Bude si to však vyžadovať efektívnejšie 
využívan ie zdrojov  a pripravenosť preskúmať príležitosti dvojakého použitia, pričom sa dodržia 
základné hodnoty EÚ. Zároveň to znamená znižovanie strategických závislostí  a zraniteľností 
hodnotových  a dodávateľských reťazcov spojených  s týmito technológiami.  
Roztrieštenosť bezpečnostnej  a obrannej spôsobilosti Európy viedla  k hospodárskej 
neefektívnosti, nižšej operačnej kapacite  a vyšším strategickým závislostiam. Prebiehajúca 
revolúcia  v oblasti bezpečnostných  a obranných technológií  a nové nástroje spoluprá ce EÚ  
v oblasti obrany sú príležitosťou pre EÚ vyhnúť sa chybám  z minulosti, stavať na existujúcich 
kapacitách  a zachovať si hospodársku prosperitu  a bezpečnosť. Európske prostredie 
technológií  a inovácií  v oblastiach bezpečnosti  a obrany budúcnosti by sa malo od začiatku 
rozvíjať na základe rámcov spolupráce EÚ.  
Predsedníčka von der Leyenová vo svojej správe  o stave Únie2 v roku 2021 uznala, že hoci sa 
začali práce na vývoji európskeho obranného ekosystému, potrebujeme vybudovať európsku 
obrannú úniu. Stra tegickým kompasom pre bezpečnosť  a obranu EÚ (ďalej len „Strategický 
kompas“), ktorý majú členské štáty prijať  v marci 2022, sa stanoví spoločná strategická vízia na 
nasledujúce desaťročie  a načrtne sa spôsob, akým bude EÚ posilňovať svoju schopnosť konať  
a reagovať na rôzne krízy  a výzvy; hájiť svoje záujmy  a chrániť svojich občanov; investovať  
a inovovať, aby spoločne vyvinula potrebné spôsobilosti  a technológie;  a prehlbovať partnerstvá 
založené na hodnotách  a záujmoch Únie . 
Tento plán pre kritické bezpe čnostné  a obranné technológie je odpoveďou na požiadavku 
Európskej rady  z 25 – 26. februára  20213 o načrtnutie cesty, ako podporiť výskum, technický 
rozvoj  a inováciu  a ako znížiť strategické závislosti EÚ  v oblasti kritických technológií  
a hodnotových reťazcov pre bezpečnosť  a obranu.  Plán sa predloží na neformálnom samite  
                                                           
1  Európsky obranný fond, koordinované ročné hodnotenie obrany (CARD)  a stála štruktúrovaná spolupráca  
v oblasti obrany (PESCO).  
2  Prejav predsedníčky Komisie von der Leyenovej  o stave Únie 2021 . 
3  Vyhlásenie č lenov Európskej rady  z 26. februára  2021 .  
 
2 v Paríži, ktorý sa uskutoční 10  – 11. marca  2022,  a premietne sa do Strategického kompasu.  
V tomto pláne sa navrhuje ďalší postup na to, aby členské štáty  a EÚ spoločne dosiahli uvede ný 
cieľ, a to najmä:  
 identifikáciou technológií, ktoré sú kritické pre bezpečnosť  a obranu EÚ, ich posilňovaním 
prostredníctvom európskych programov (pre výskum, technický rozvoj  a inováciu),  
 zabezpečením, aby sa  v civilných európskych programoch výskumu, technického rozvoja  
a inovácie, ako aj  v priemyselnej  a obchodnej politike lepšie zohľadňovali náležité aspekty 
obrany  a naopak – aby sa vo vojenských programoch výskumu, technického rozvoja  
a inovácie lepšie zohľadňovalo možné civilné využitie technológií , 
 podporou od samého začiatku celoúnijného strategického  a koordinovaného prístupu  
k technológiám kritickým pre bezpečnosť  a obranu  s cieľom čo najlepšie využívať programy 
EÚ a členských štátov  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie, dosiahnuť 
synergie medzi civilnou  a obrannou sférou  v oblasti výskumu  a inovácií  a zmierňovať 
strategické závislosti od vonkajších zdrojov, a  
 čo najväčšou koordináciou  s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako sú Spojené štáty  
a Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NAT O), a to za vzájomne výhodných podmienok.  
2. Kritické technológie  a strategické závislosti  v oblastiach bezpečnosti  a obrany  
Aktualizácia „Novej priemyselne stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu 
pre obnovu Európy“ (ďalej len „aktuali zovaná priemyselná stratégia“)4 z mája 2021 potvrdzuje, 
že vedúce technologické postavenie ostáva aj naďalej základnou hnacou silou 
konkurencieschopnosti  a inovácií EÚ, najmä pokiaľ ide  o tzv. kritické technológie5. Zároveň sa  
v nej zdôrazňuje význam identifikácie  a zmierňovania strategických závislostí  v „citlivých 
ekosystémoch“ na zabezpečenie odolnosti EÚ,  a to vrátane ekosystémov „blízkosť, sociálne 
hospodárstvo  a civilná bezpečnosť“  a „letecký/kozmický priestor  a obrana“.  
V akčnom pláne Komisie pr e synergie medzi civilným sektorom, obranným  a vesmírnym 
priemyslom (ďalej len „akčný plán pre synergie“)6 z februára 2021 sa uznáva rastúci význam 
prelomových  a podporných technológií  s pôvodom  v civilnej oblasti pre bezpečnosť  a obranu 
EÚ v budúcnosti  a potreba podporovať vzájomné obohacovanie  a synergie medzi civilnými  
a obrannými technológiami. Stanovujú sa  v ňom viaceré kľúčové opatrenia na podporu výmeny 
informácií  a spolupráce medzi civilnou  a obrannou sférou, ktorých východiskovým bodom sú 
programy  a nástroje EÚ  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie.  
2.1. Špecifické vlastnosti sektorov bezpečnosti  a obrany  
Obranný priemysel EÚ sa vyznačuje rozmanitou štruktúrou, ktorú tvoria veľké nadnárodné 
podniky  a malé až stredne veľké subjekty. Dopyt  pochádza takmer výhradne od národných vlád, 
                                                           
4  COM(2021) 350 final . 
5  Komisia sa  v rámci svojej práce na Monitorovacom stredisku pre kritické  technológie nachádza  v procese 
vymedzenia „kritickosti“ na účely vesmírneho  a obranného priemyslu, ako aj súvisiacich civilných sektorov 
(vrátane bezpečnosti).  
6  COM(2021) 70 final . 
 
3 ktoré zároveň majú kontrolu nad každým nadobúdaním technológií  a výrobkov obranného 
priemyslu, ako aj ich vývozom. Rôzne vnútroštátne požiadavky  a národné verejné výdavky  
a investície naďalej spôsobujú roztriešt enie trhu EÚ  v oblasti obrany, pričom  v niektorých 
prípadoch predstavujú riziko ohrozenia interoperability medzi národnými ozbrojenými silami 
členských štátov. Sektor obrany sa preto neriadi konvenčnými pravidlami  a obchodnými 
modelmi, ktoré sa vzťahujú na  tradičnejšie trhy,  a má preto obmedzený priestor vplývať na 
súvisiace investície  a požiadavky trhu. Priemyslu to sťažuje vykonávať významné samostatne 
financované obranné projekty  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie . 
Bezpečnostný priemysel E Ú čelí podobným výzvam, keďže trhy sú takisto prevažne 
vnútroštátne, ale ešte viac roztrieštené. Vyznačuje sa rozmanitou škálou zákazníkov (napr. 
policajná zložka, agentúry vnútornej bezpečnosti, colné agentúry, pohraničné orgány, súkromné 
bezpečnostné slu žby), činnosťami uskutočňovanými na rôznych úrovniach (miestna, regionálna, 
celoštátna)  a organizáciou, ktorá sa medzi jednotlivými členskými štátmi líši. Komisia  v roku 
2022 predloží štúdiu  o trhu EÚ  v oblasti bezpečnosti, ktorá prinesie ďalšie poznatky  
o tomto komplexnom sektore.  Útvary Komisie okrem toho  v prvej polovici roka 2022 zhrnú 
návrhy na podporu prijatia prístupov zameraných na spôsobilosť, ktoré sa majú uplatniť vo 
všetkých sektoroch bezpečnosti. Týmito návrhmi sa posilní skorá  a výhľadová id entifikácia 
potrieb  a riešení, pokiaľ ide  o bezpečnosť  a presadzovanie práva . 
Vesmír  a kybernetika sú strategickými „podpornými faktormi“ pre sektory bezpečnosti  a obrany. 
Vesmírny sektor, ktorý sa vyznačuje malým objemom na trhu  a obmedzeným vplyvom na 
súkromnom trhu  s komponentmi, má mnohé  z ich špecifických vlastností spoločné. Odolnosť 
vesmírnych programov  a vesmírnych hodnotových reťazcov je zásadná pre bezpečnostné  
a obranné ciele EÚ. Dôležitejšiu úlohu vo všetkých obranných spôsobilostiach čoraz viac  
zohráva aj kybernetika, čo si vyžaduje pozornosť  a investície.  V dôsledku rýchlo rastúceho počtu 
kybernetických útokov zameraných na civilné  i obranné aktíva  a siete, ako aj rastúcej úlohy 
civilného sektora pri inováciách  a normalizácii  v odvetví kybernet iky je potrebné vytvoriť užšie 
prepojenia medzi kybernetickou bezpečnosťou  a kybernetickou obranou.  V príspevku Komisie  
k európskej obrane  v súvislosti so Strategickým kompasom („oznámenie  o obrane“), ktorý je 
súčasťou tohto obranného balíka, sa stanovujú ďalšie opatrenia  pre tieto dva sektory.  
2.2. Mapovanie kritických technológií  a strategických závislostí  v oblastiach bezpečnosti  
a obrany  
V aktualizovanej priemyselnej stratégii sa poskytuje všeobecné zmapovanie  a analýza 
strategických závislostí  a kapacít EÚ, ktoré vychádzajú  z prvého kola hĺbkových preskúmaní 
citlivých ekosystémov7. Hoci tento dokument predstavuje základ pre politické opatrenie na 
podporu lepšej odolnosti EÚ, zároveň sa  v ňom uvádza, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na 
zlepšenie ná šho chápania strategických závislostí EÚ  a toho, ako sa môžu vyvíjať  a viesť  
k ďalším zraniteľnostiam. Jeho súčasťou je druhé kolo hĺbkových preskúmaní citlivých 
ekosystémov  a systém monitorovania prostredníctvom Monitorovacieho strediska pre kritické 
technológie (ďalej len „monitorovacie stredisko“), pozri oddiel  2.3. 
                                                           
7  SWD(2021) 352 final . 
 
4 Útvary Komisie začali práce na hĺbkových preskúmaniach oblastí obranných  a bezpečnostných 
technológií vrátane oblasti kybernetickej bezpečnosti  s cieľom podporiť aktualizovanú 
priemyselnú stratégiu  a rozvoj monitorovacieho strediska. Doteraz sa vykonali dve predbežné 
prípadové štúdie  o oblastiach obranných technológií autonómnych systémov  a polovodičov, 
ktoré sa považovali za reprezentatívne vzorky  z dôvodu ich prierezového významu pre voje nské 
spôsobilosti  v rôznych oblastiach,  pozri rámček  1. Cieľom bolo identifikovať spoločné 
charakteristiky týchto oblastí obranných technológií, najmä pokiaľ ide  o príčiny závislostí  
a súvisiace riziká, ako aj prvotné možnosti na ich zmiernenie . 
Prípadové štúdie potvrdzujú, že sektor obrany má vo všeobecnosti rovnaké strategické závislosti  
a zraniteľnosti ako iné citlivé ekosystémy, najmä pokiaľ ide  o technologické medzery, (kritické) 
suroviny, zručnosti, nízke investície  v oblasti výskumu, technického rozv oja a inovácie, ako aj 
extrateritoriálne predpisy krajín mimo EÚ. Zároveň  z nich vyplýva, že zraniteľnosti sektora vo 
všeobecnosti zhoršuje strategická  a citlivá povaha jeho činností (napr. prísnejšie normy 
bezpečnosti informácií  a bezpečnosti dodávok)  a pomerne marginálna veľkosť trhu . 
Z prípadových štúdií ďalej vyplýva, že niektorí zo svetových konkurentov EÚ prijímajú  
v porovnaní  s doterajšími opatreniami Únie agresívnejšie  a defenzívnejšie opatrenia na podporu 
kritických technológií  a riešenie strategic kých závislostí. Napríklad systematickejšie zapájajú 
úvahy súvisiace  s národnou obranou do vývoja civilných technológií, vo veľkej miere investujú 
do svojich domácich kapacít  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie  a priemyselných 
kapacít, priťahujú investorov zo zahraničia  a v určitých prípadoch uplatňujú stratégie 
agresívneho prevzatia  v tretích krajinách. Zároveň chránia svoje vlastné priemyselné odborné 
znalosti  a vplyv využívaním vzájomných závislostí alebo používaním prísnej extraterit oriálnej 
regulácie na obmedzenie prístupu tretích krajín  k technológiám.  
Hoci EÚ má  k dispozícii vlastné nástroje na posilnenie svojich priemyselných kapacít  v súlade  
s pravidlami EÚ, sú obmedzené pretrvávajúcim značne roztriešteným dopytom na trhu EÚ  
v oblasti obrany, historicky prísnym oddelením civilného  a obranného výskumu, technického 
rozvoja  a inovácie na úrovni Únie, ako aj pomerne nedostatočnými investíciami členských štátov 
do európskej obrannej technologickej  a priemyselnej základne (EDTIB). Kolek tívne výdavky 
členských štátov na inovácie  v oblasti obrany (2,5  miliardy EUR alebo 1,2  % z výdavkov na 
obranu)  v skutočnosti zaostávajú za 15 rokov starým cieľom EDA na úrovni 2  %. 
Zatiaľ čo trhové sily viedli  k situácii,  v ktorej žiadna krajina nemôže do siahnuť úplnú 
technologickú suverenitu  v oblasti technológií, prebieha globálna súťaž  o vedúce technologické 
postavenie  a s tým súvisiace hospodárske  a vojenské výhody. Ak EÚ nepodnikne žiadne kroky, 
mohlo by to viesť  k zhoršeniu jej existujúcich strategic kých závislostí  a vytvoreniu nových. 
Štruktúrovaný prístup je nevyhnutný na to, aby EÚ zostala na čele kritických technológií  a aby 
sa identifikovali  a zmiernili strategické závislosti  v oblastiach bezpečnosti  a obrany. Cieľom 
tohto plánu je stanoviť takýt o prístup, ktorý sa má začleniť do Strategického kompasu EÚ.  
Rámček 1: Prípadové štúdie – autonómne systémy  a polovodiče  v oblasti obrany  
Analytickou prácou Komisie  o autonómnych systémoch  v oblasti obrany  s osobitnou 
pozornosťou venovanou umelej inteligencii  a strojovému učeniu sa identifikovali významné 
kritické technológie  a štyri hlavné oblasti,  v ktorých EÚ zaostáva,  a to: zručnosti, údaje, 
 
5 hardvér  a testovanie. Možné opatrenia na ich riešenie by boli založené na existujúcej stratégii 
EÚ v oblasti umelej inteligencie8 a súvisiacich politických iniciatívach, ako aj na 
vnútroštátnych stratégiách členských štátov  v oblasti umelej inteligencie. Medzi tieto opatrenia 
patria činnosti  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie (napr. zvýšená do stupnosť 
údajov  a učenia umelej inteligencie, prepojenie  s európskou iniciatívou  v oblasti procesorov), 
infraštruktúra (napr. kapacita cloud computingu na účely obrany, domáce skúšobné zariadenia)  
a ochrana existujúcich kritických aktív (napr. preverovanie  priamych zahraničných investícií).  
Analytickou prácou  o polovodičoch  v oblasti obrany sa zdôraznila všadeprítomnosť 
polovodičov  v obrannom vybavení  a existujúce  a budúce závislosti spôsobené predovšetkým 
nedostatkom domácich kapacít EÚ (zlievarní) najpokročilejších technologických uzlov. 
Komisia zahrnula zmierňujúce opatrenia do návrhu európskeho aktu  o čipoch prijatého 
8. februára  20229, ktorého cieľom je vytvoriť najmodernejší európsky ekosystém čipov na 
zlepšenie spôsobilostí EÚ  v tejto oblasti,  a tak zároveň riešiť potreby  v oblasti obrany.  
 
2.3. Monitorovacie stredisko pre kritické technológie  
Nedostatok prezieravosti, pokiaľ ide  o význam technológií  v budúcnosti, je čiastočnou príčinou 
niektorých existujúcich strategických závislostí EÚ od tretích krajín (napr.  v oblasti diaľkovo 
riadených leteckých systémov, polovodičov). EÚ potrebuje štruktúrovanejšiu prognózu  
a strategickú reflexiu  o kritických technológiách  v oblastiach bezpečnosti  a obrany  s cieľom 
identifikovať prioritné oblasti na podporu výskumu  a inovácií, zníženie existujúcich 
strategických závislostí  a zabránenie vzniku nových . 
Monitorovacie stredisko pre kritické technológie, ktoré Komisia  v súčasnosti zriaďuje  v súlade  
s akčným plánom pre synergie (opatrenie  4), prispeje  k tejto reflexii.  V rámci jeho pracovných 
metód sa zohľadnia ďalšie podobné iniciatívy10, aby sa predišlo duplicite. Umožní sa tým doladiť 
zoznam kritických technológií uvedených  v akčnom pláne pre synergie tak, aby zohľadňoval 
vyvíjajúce sa prostredie technológ ií a potreby  v oblasti spôsobilostí.  
Monitorovacie stredisko bude identifikovať, monitorovať  a posudzovať kritické technológie  
v oblasti vesmírneho  a obranného priemyslu, ako aj súvisiacich civilných sektorov, ich možné 
využitie  a súvisiace hodnotové  a dodávateľské reťazce. Okrem toho bude identifikovať, 
monitorovať  a analyzovať existujúce  a predvídateľné technologické medzery, základné príčiny 
strategických závislostí  a zraniteľné miesta . 
S členskými štátmi bude nevyhnutné dohodnúť sa na vhodnej úrovni podrobností pri diskusii  
o týchto otázkach na úrovni EÚ  a na potrebe vymieňať si relevantné údaje medzi členskými 
štátmi  a Komisiou.  V rámci monitorovacieho strediska sa vytvorí mechanizmus vo forme 
špecializovanej expertnej skupiny na výmenu informácií  a diskusie  s členskými štátmi  
                                                           
8  COM(2018)  237 final . 
9  COM(2022)  45 final . 
10  Napríklad podpora  a nástroje projektu Pokročilé technológie  v priemysle (ATI), monitorovanie kritických 
technológií  v oblasti vesmíru, zastrešujúc a agenda strategického výskumu (OSRA), technologické stavebné 
prvky  a kľúčové strategické činnosti (KSA) Európskej obrannej agentúry.  
 
6 v utajovanom prostredí. Zahŕňať to bude diskusie  o vzniku nových  a prelomových technológií  
s cieľom predchádzať novým závislostiam  v bezpečnostnom, obrannom  a vesmírnom priemysle. 
Do tohto procesu sa zapojí vysoký predstaviteľ Ú nie a jeho útvary.  
Komisia na základe údajov monitorovacieho strediska do konca roka 2022  a potom každé dva 
roky predloží členským štátom utajovanú správu  o kritických technológiách  a rizikách 
súvisiacich so strategickými závislosťami, ktoré majú vplyv na oblasti bezpečnosti, vesmíru  
a obrany. Komisia na základe týchto správ vypracuje technologické plány, ktorých súčasťou 
budú zmierňujúce opatrenia na podporu výskumu, technického rozvoja  a inovácie  a zníženie 
strategických závislostí, ktoré ovplyvňujú oblas ti bezpečnosti  a obrany.  
Po riadnom uvedení monitorovacieho strediska do prevádzky by sa mohol rozsah jeho práce 
rozšíriť na ďalšie odvetvia, ako sa uvádza  v aktualizovanej priemyselnej stratégii.  
Výhľad do budúcnosti  
 Komisia  v roku 2022 vytvorí expertnú skupinu na uľahčenie výmen informácií  s členskými 
štátmi týkajúcich sa kritických technológií, hodnotových  a dodávateľských reťazcov. 
Skupina bude súčasťou Monitorovacieho strediska pre kritické technológie  v obrannom, 
vesmírnom  a civilnom priemysle. Cieľo m je:  
 vykonávať pravidelné konzultácie  s orgánmi členských štátov  v záujme vypracovania 
utajovanej správy,  
 zabezpečiť riadne zaobchádzanie  s citlivými  a utajovanými skutočnosťami, ktoré môžu 
byť predmetom výmeny  v kontexte Monitorovacieho strediska pre kri tické technológie,  
a so súvisiacimi správami  a plánmi . 
 Komisia do polovice roka 2022 predloží štúdiu  o trhu EÚ  v oblasti bezpečnosti, ktorá bude 
slúžiť na lepšie porozumenie špecifickým vlastnostiam trhu  v oblasti civilnej bezpečnosti, 
pomôže identifikovať  kritické technológie  a strategické závislosti, ako aj vytvoriť základ pre 
nový prístup zameraný na spôsobilosť, pokiaľ ide  o bezpečnostné  a iné činnosti  v oblasti 
výskumu, technického rozvoja  a inovácie.  
 Útvary Komisie do polovice roka 2022 vypracujú dokument,  v ktorom sa zhrnú návrhy na 
podporu prijatia prístupov zameraných na spôsobilosť, ktoré sa majú uplatniť vo všetkých 
sektoroch bezpečnosti.  
 
3. Podpora výskumu, technického rozvoja  a inovácie kritických technológií  v oblastiach 
bezpečnosti  a obrany 
Technologickými plánmi, ktoré Komisia vypracuje na základe posúdení od monitorovacieho 
strediska, sa podporia rôzne činnosti, od programovania výskumu, technického rozvoja  
a inovácie kritických technológií až po vývoj väčších hlavných iniciatív, ktoré prispejú  
k posilňovaniu konkurencieschopnosti  a odolnosti EÚ  v sektoroch bezpečnosti  a obrany. Aby sa 
dosiahli tieto ciele, dostupné finančné prostriedky sa budú musieť využiť efektívnejšie 
prostredníctvom lepšej koordinácie existujúcich vnútroštátnych pro gramov  a nástrojov, ako aj 
programov  a nástrojov EÚ  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie.  
 
7 3.1. Preklenutie rozdelenia výskumu, technického rozvoja  a inovácie  v EÚ na civilnú  
a obrannú sféru  
Komisia sa  v akčnom pláne pre synergie (opatrenie  2) zaviazala, že do roku 2022 zlepší vnútornú 
koordináciu medzi programami  a nástrojmi EÚ (pozri rámček  2) s cieľom získať obrovské 
prínosy vyplývajúce zo synergií medzi civilnou  a obrannou oblasťou výskumu, technického 
rozvoja  a inovácie  v záujme hospodárske ho rastu, jednotného trhu  a bezpečnosti občanov Únie . 
Hoci vykonávanie tohto cieľa možno predĺžiť aj do roku 2023 (napr. zlepšením plánovania  
a synchronizácie, usmernením riadiacich orgánov  v členských štátoch atď.), niektoré prekážky 
bude  z krátkodobého  a strednodobého hľadiska náročnejšie riešiť, pričom si môžu vyžadovať 
zapojenie ďalších zainteresovaných strán. Platí to najmä vtedy, ak sa  v právnych ustanoveniach  
v základných aktoch  o programoch  a nástrojoch EÚ stanovujú praktické obmedzenia. Činnosti  
s dvojakým použitím napríklad možno financovať  v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE)  
a Európskych štrukturálnych  a investičných fondov (EŠIF), ale činnosti uskutočňované  v rámci 
programu Horizont Európa11 sa zameriavajú na civilné využitie;  v program och a nástrojoch  
v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie neexistuje žiadny rámec na priamu podporu 
takýchto činností. Podobne aj úverové politiky Európskej investičnej banky stále obsahujú 
obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na sektor obrany.  
S cieľom uľahčiť výmeny informácií medzi civilnou  a obrannou sférou, najmä  v oblasti 
kritických technológií, Komisia  v roku 2023 vypracuje prístup na podporu výskumu, 
technického rozvoja  a inovácie  s dvojakým použitím na úrovni EÚ, ktorý sa má  v plnom rozsahu 
stred ne až dlhodobo vykonávať  v rámci všetkých programov  a nástrojov EÚ. Táto práca sa 
zároveň premietne do hodnotenia  v polovici trvania príslušných sektorových programov, ako sú 
finančné prostriedky  v rámci všeobecného nariadenia,  a to vrátane prostriedkov na  pripravenosť 
na núdzové zdravotné situácie.  
Rámček  2: Programy  a nástroje EÚ na podporu výskumu, technického rozvoja  a inovácie 
kritických technológií významných pre oblasti bezpečnosti  a obrany  a zavádzanie ich 
infraštruktúry  v rámci viacročného programu financovania (2021  – 2027)  
- Na výskum  a vývoj  v oblasti obrany sa  z Európskeho obranného fondu vyčlení 8  miliárd 
EUR.  Z rozpočtu na účely výskumu  a vývoja sa na prelomové technológie  z Európskeho 
obranného fondu pridelí 4  až 8 %, t. j. až 100  milió nov EUR ročne . 
- Z programu Horizont Európa je  v rámci piliera  II s názvom „Globálne výzvy  
a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ na účely výskumu  a inovácií  v oblasti 
civilnej bezpečnosti vyčlenených 1,6  miliardy EUR  v rámci klastra  s názvom „Civilná 
bezpečnosť pre spoločnosť“, pričom kritické technológie sa podporujú  v rámci klastrov 
„Digitalizácia, priemysel  a vesmír“, „Klíma, energetika  a mobilita“  a „Potraviny, 
biohospodárstvo, prírodné zdroje, poľnohospodárstvo  a životné prostredie“. Doplnkové 
činnosti sa financujú  v rámci piliera  I s názvom „Excelentná veda“, Európskej rady pre 
inovácie  a Európskeho inovačného  a technologického inštitútu (EIT)  v rámci piliera  III 
                                                           
11  Pojem „Horizont Európa“  v tomto dokumente označuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont 
Európa  a Európsky  inovačný  a technologický inštitút; nimi uskutočňované činnosti sa zameriavajú výlučne na 
civilné využitie.  
 
8 s názvom „Inovatívna Európa“, ako aj európskych partnerstiev, ktoré združujú  a mobilizujú 
zdroje  s cieľom zabezpečiť vedúce technologické postavenie EÚ  a otvorenú strategickú 
autonómiu  v kritických oblastiach.  
- Program Digitálna Európa podporí činnosti zavádzania, ktoré majú význam pre kritické 
technológie  v prioritných oblastiach kyb ernetickej bezpečnosti, umelej inteligencie  
a superpočítania.  
- Európske centrum priemyselných, technologických  a výskumných kompetencií  v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti  a sieť koordinačných centier prijmú  v roku 2022 strategický 
program pre investície do  kybernetiky, ktorý sa premietne do programov Horizont Európa  
a Digitálna Európa. Synergie medzi civilnými  a obrannými technológiami  a využitiami  
s dvojakým použitím možno preskúmať prostredníctvom prepojení  s Európskym obranným 
fondom  v súlade  s uplatnite ľnými pravidlami.  
- EŠIF (najmä Európsky fond regionálneho rozvoja  a Európsky sociálny fond plus) sa môžu 
použiť na podporu európskej obrannej technologickej  a priemyselnej základne . 
- Medzi ďalšie príslušné programy, fondy  a nástroje EÚ patrí Vesmírny program, Nástroj na 
prepájanie Európy (NPE), program InvestEU, Mechanizmus na podporu obnovy  a odolnosti, 
program LIFE, verejno -súkromné partnerstvá  a mechanizmy kombinovaného financovania.  
 
3.2. Prepájanie vnútroštátnych programov  a nástrojov  a programov  a nástrojov EÚ na 
podporu výskumu, technického rozvoja  a inovácie kritických technológií  v oblastiach 
bezpečnosti  a obrany  
Hoci programy  a nástroje EÚ poskytujú značné financovanie činností  v oblasti výskumu, 
technického rozvoja  a inovácie  v sektoroch obrany  a bezpečnosti  v EÚ, väčšina financovania 
vyčleneného na tieto činnosti naďalej spočíva na členských štátoch, pričom roztrieštenosť trhov  
v oblasti bezpečnosti  a obrany je aj naďalej vážnym problémom.  V dôsledku toho si dosiahnutie 
technologickej suv erenity  v niektorých oblastiach kritických technológií  a zmierňovanie 
strategických závislostí  v ďalších oblastiach bude vyžadovať koordináciu  v rámci celej EÚ . 
Členské štáty sa vyzývajú, aby sa  v rámci Strategického kompasu zaviazali od samého 
začiatku vypracovať spoločne  s Komisiou celoúnijný strategický koordinovaný prístup  
v oblasti kritických technológií významných pre oblasti bezpečnosti  a obrany , a to pri 
úplnom rešpektovaní rôznorodosti  a komplexnosti riadenia vnútroštátnych programov  
a nástrojov,  ako aj programov  a nástrojov EÚ.  V rámci tohto prístupu by sa zohľadnili ďalšie 
koordinačné štruktúry, ako sú nové centrum inovácií EÚ  v oblasti vnútornej bezpečnosti, 
ktorému predsedá Stály výbor pre operačnú spoluprácu  v oblasti vnútornej bezpečnosti (C OSI),  
a nové Centrum pre inovácie EÚ  v oblasti obrany, ktoré sa majú zriadiť  v rámci Európskej 
obrannej agentúry.  
Tento prístup by staval na utajených správach  o kritických technológiách  a technologických 
plánoch vypracovaných Komisiou, ktoré by boli východiskovým bodom pre diskusie medzi 
orgánmi členských štátov  a Komisiou. Cieľom by bolo na základe technologických plánov 
identifikovať tie oblasti, ktoré si vyžadujú najnaliehavejšie opatrenia,  a zmobilizovať programy, 
nástroje  a politiky EÚ  a členskýc h štátov, ktoré sa na ne majú koordinovaným spôsobom 
zamerať,  a to v súlade  s pravidlami EÚ  v oblasti štátnej pomoci. Zabezpečilo by sa tým 
 
9 zameranie investícií na oblasti, ktoré majú najväčší význam pre bezpečnosť občanov Únie. 
Priority by sa pravidelne a ktualizovali  s cieľom zabezpečiť ich relevantnosť, ako aj účinnosť 
výdavkov . 
Komisia bude spolupracovať  s členskými štátmi na identifikácii najlepšieho mechanizmu na 
uľahčenie tejto koordinačnej práce (napr. skupina expertov monitorovacieho strediska).  
3.3. Podpora inovácií  a podnikavosti  v oblastiach bezpečnosti  a obrany – vytvorenie 
programu EÚ pre inovácie  v oblasti obrany  
EÚ potrebuje lepšie využiť plný potenciál svojho inovačného spoločenstva pri podpore 
bezpečnosti  a obrany. Bude si to vyžadovať pomoc  netradičným aktérom  a existujúcim 
inovačným startupom  a malým  a stredným podnikom (MSP) pôsobiacim  v oboch sektoroch pri 
prekonávaní ich značných technologických, administratívnych  a regulačných prekážok, ako aj 
prekážok pri vstupe na trh, pričom sa dodrž ia prísne bezpečnostné normy,  a pri prístupe  
k financovaniu.  Štruktúra  trhu v oblasti obrany sa často vyznačuje malým počtom veľkých 
aktérov, ktorých podporuje súbor špecializovaných MSP, ktoré majú obmedzený priamy prístup 
na tento trh.  V dôsledku toho mô žu čeliť inovačné MSP  v oblasti obrany ťažkostiam  v prístupe  
k financiám, čo môže viesť  k tomu, že sa obrátia na zahraničných investorov alebo sa stanú ich 
terčom. Situácia má podobný charakter  v prípade inovačných MSP  v oblasti bezpečnosti, ktoré 
čelia po dobným výzvam  v prístupe  k potenciálnym zákazníkom alebo  k prispôsobeným 
finančným prostriedkom12. 
Komisia podporovala inovačné startupy  a MSP  v oblasti bezpečnosti  v rámci programu Horizont 
2020, pričom pridelené finančné prostriedky  a všeobecná miera úspešnosti  v rámci výzvy  7 
s názvom „Civilná bezpečnosť pre spoločnosť“ dosahovali  v prípade malých inovátorov 
nadpriemerné hodnoty. Hoci táto podpora bude pokračovať  v rámci programu Horizont Európa, 
startupy  a MSP  v oblasti bezpečnosti budú naďalej potre bovať dodatočnú podporu na mieru  
s cieľom urýchliť ich vstup na trh. Preskúmaním nových nástrojov na inovácie  s dvojakým 
použitím by sa mohla podporiť ich výrobná kapacita, konkurencieschopnosť  a udržateľnosť.  
Komisia začala proces vytvárania podobných čin ností  v rámci Európskeho obranného fondu na 
vývoj súboru nástrojov  v oblastiach inovácií  v obrane  a inovácií  s dvojakým použitím, ktoré sa 
budú vzťahovať na úrovne technologickej pripravenosti (TRL)13 1 až 9. Prebiehajú práce na 
týchto nástrojoch týkajúcich  sa obrany, nových technológií  a dvojakého použitia:  
a) Inovácie  v obrane prostredníctvom Európskeho obranného fondu  – preskúmavajú sa osobitné 
opatrenia na lepšiu podporu projektov zameraných na prelomové technológie, ako aj 
                                                           
12 Výzvy  a príležitosti MSP  a startupov týkajúce sa výskumu  a vývoja EÚ  v oblasti bezpečnosti , CERIS SSRI 
virtuálne podujatie, 30 . apríla  2021.  
13  V programoch  a nástrojoch  v oblasti výskumu, technického rozvoja  a inovácie EÚ už od roku 2014 všeobe cne 
uplatňuje stupnicu úrovne technologickej pripravenosti (TRL). Stupnicou sa rozlišuje deväť úrovní 
technologickej vyspelosti, ktoré sa pohybujú od základného vedeckého výskumu na úrovni TRL  1 až po konečný 
výrobok pripravený na uvedenie na trh na úrovni  TRL  9. Keďže využitie,  a teda aj potenciál na dvojaké použitie, 
technológií sa za bežných okolností odhalí na úrovni TRL 5  – 6, technológiu možno považovať za „neutrálnu“ 
na úrovniach TRL 1  – 4. 
 
10 inovačných riešení  v oblasti obra ny zameraných na budúcnosť, pričom sa podporuje účasť 
najmä inovačných MSP, inovačných laboratórií  a výskumno -technologických organizácií 
(VTO). Tieto opatrenia môžu nadobudnúť rôzne podoby, napríklad podnikové poradenstvo 
(pracovný program na rok 2021), t echnologické výzvy (pracovný program na rok 2022), 
programovacie maratóny alebo ocenenia (pracovný program na rok 2023  a neskôr). Zároveň 
budú vychádzať  z relevantných nadobudnutých skúseností od Európskej rady pre inováciu  
a môžu byť prepojené  s novou iniciatívou CASSINI  v oblasti obrany.  
b) Mechanizmus kombinovaného financovania investícií do obrany  v rámci programu 
InvestEU  – vytvorením takéhoto nástroja by sa Komisii umožnilo, aby poskytovala záruky na 
investície vykonané finančnými sprostredkovateľmi  v celej EÚ do inovačných MSP alebo 
MSP  v oblasti strategickej obrany. Zmiernili by sa tým problémy súvisiace  s obmedzeným 
prístupom  k financiám pre MSP vyvíjajúce sľubné technológie na európsku obranu, pričom 
by sa poskytol spoľahlivý kapitál  a zabránilo by  sa nepriateľskému prevzatiu zo strany 
subjektov tretích krajín. Umožnením lepšieho prístupu inovačných MSP  a spoločností so 
strednou kapitalizáciou  v oblasti obrany ku kapitálovému financovaniu by sa podporil ich 
rast a v konečnom dôsledku by sa prispelo  k inovatívnosti európskej obrannej technologickej  
a priemyselnej základne. Komisia takisto preskúma potrebu ďalších nástrojov pri podpore 
kľúčových účastníkov trhu  v hodnotovom reťazci.  
c) Iniciatíva CASSINI  v oblasti obrany  – táto iniciatíva by nadviazala na  existujúcu iniciatívu 
CASSINI na podporu MSP  a startupov vo vesmírnom priemysle. Podnikom  a startupom by 
poskytovala služby, medzi ktoré patrí: rozvoj podnikania  a siete (napr. vyhľadávanie 
partnerov, akcelerátor podnikania)  a ocenenia  a súťaže (vrátane p rogramovacích maratónov, 
mentorstva atď.), pričom bude dopĺňať uvedený mechanizmus kombinovaného financovania 
investícií do obrany.  
d) Inkubátor inovácií  – Komisia  v roku 2022 zriadi inkubátor inovácií na podporu vývoja 
nových technológií  a formovanie inovácií  s dvojakým použitím  v súlade  s akčným plánom 
pre synergie (opatrenie  6), ktorý by mohol zohrávať dôležitú úlohu pri odstraňovaní medzery 
medzi civilnými  a obrannými programami  v oblasti výskumu, technického rozvoja  
a inovácie. Inkubátor by prísluš né útvary Komisie  a členské štáty na základe systematickej 
analýzy výsledkov skorých fáz vývoja technológií upozornil na projekty a/alebo technológie, 
ktoré vykazujú možné využitia  v oblastiach bezpečnosti, vesmíru alebo obrany  a ktoré by sa 
mohli uplatniť . Komisia by podľa potreby posúdila, ako by sa mohli tieto zaznamenané 
projekty nasmerovať  k ďalším možnostiam financovania, ako je systém prechodného 
financovania Európskej rady pre inováciu alebo Európskeho obranného fondu . 
e) Podpora sietí inovácií  – cezhr aničné siete inovácií  v obrane by mohli zohrávať úlohu 
sprostredkovateľa inovácií  a podporovať projekty spolupráce  s cieľom zapracovať inovačné 
riešenia. Prieskumom technológií by sa odhalili  a identifikovali nové inovačné riešenia  
a technológie  s možnými prínosmi pre využitia  v oblasti obrany. Výskumné centrá  
a zariadenia na technické skúšky by potom vyskúšali význam takýchto technológií  z civilnej 
oblasti  a vymieňali si najlepšie postupy. Európska obranná agentúra by bola hlavným 
 
11 partnerom Komisie, pokiaľ  ide o vykonávanie ďalšej časti opatrenia  6 podľa akčného plánu 
pre synergie . 
Komisia určí spôsob prepojenia súboru nástrojov  s nástrojmi podporujúcimi inovácie  
v oblastiach bezpečnosti (napr. program Horizont Európa) alebo kybernetickej bezpečnosti (napr.  
sieť národných koordinačných centier  v oblasti kybernetickej bezpečnosti  v spolupráci  
s európskymi centrami digitálnych inovácií).  
Navzájom sa doplňujúce prednosti Komisie  a Európskej obrannej agentúry by sa mali spojiť  
v rámci programu EÚ pre inovácie  v oblasti obrany . Vzhľadom na svoje skúsenosti  s plnením 
rozpočtu EÚ na podporu výskumu, technického rozvoja  a inovácie  v obrannej  a civilnej oblasti  
a v oblasti položiek  s dvojakým použitím bude Komisia  v rámci tohto programu zohrávať 
ústrednú úlohu pri pod pore inovácií  v záujme európskej obrannej technologickej  a priemyselnej 
základne. Európska obranná agentúra bude vzhľadom na svoje odborné znalosti  v oblasti obrany, 
okrem iného  v oblasti spájania nových  a prelomových technológií  a požiadaviek na vojenské 
spôsobilosti, ďalej spájať  a podporovať úsilie členských štátov prostredníctvom svojho Centra 
pre inovácie  v oblasti obrany. Komisia  a Európska obranná agentúra budú  v rámci úzkej 
spolupráce  v synergii zrýchľovať inovácie  v oblastiach bezpečnosti  a obrany EÚ a jej členských 
štátov . 
3.4. Zručnosti  
Nedostatok zručností  a pracovných síl, najmä kvalifikovaných zamestnancov  v oblastiach vedy, 
technológií, inžinierstva  a matematiky, sú hlavnými výzvami obranného  a bezpečnostného 
priemyslu, ktoré podobne ako mnohé  iné vyspelé odvetvia priemyslu do značnej miery závisia 
od dostupnosti týchto zamestnancov. Vzhľadom na rýchlo sa vyvíjajúce technológie  a panorámu 
hrozieb je dôležité, aby priemysel vo väčšej miere oslovoval nových  a mladých výskumníkov  
a podnikateľov vr átane žien, pričom zaujme inkluzívny  a ľahký prístup všetkých talentov, 
zručností  a dostupnej pracovnej sily . 
Komisia  v novembri 2020 spustila Pakt  o zručnostiach spoločne  s prvou vlnou partnerstiev pre 
zručnosti  v troch kľúčových priemyselných ekosystémoc h, a to mikroelektroniky, automobilov  
a leteckého  a obranného priemyslu. Členovia paktu (priemysel, univerzity  a organizácie odbornej 
prípravy, sociálni partneri) sa zaviazali zabezpečiť nepretržitú  a udržateľnú ponuku zručností  
v oblastiach, kde je to najviac potrebné,  a to zvyšovaním úrovne zručností 200  000 
zamestnancov  a rekvalifikáciou 300  000 osôb, na ktoré sa do roku 2030 vyčlenia verejné  
a súkromné investície vo výške 1  miliarda EUR.  
Výhľad do budúcnosti  
 Komisia vyzýva členské štáty , aby sa od samého začiatku zaviazali  v rámci Strategického 
kompasu vypracovať celoúnijný strategický koordinovaný prístup  v oblasti kritických 
technológií významných pre oblasti bezpečnosti  a obrany.  
 Komisia  v roku 2023 preskúma existujúce nástroje EÚ  a navrhne ďalšie spôsoby na podporu 
výskumu, technického rozvoja  a inovácie  s dvojakým použitím na úrovni EÚ.  
 Komisia podporí inovácie  a podnikanie súvisiace  s kritickými technológiami  v oblastiach 
bezpečnosti  a obrany na základe týchto nástrojov: a) špecializované opatrenia Európskeho 
 
12 obranného fondu; b) nový mechanizmus kombinovaného financovania investícií do obrany  
v rámci programu InvestEU; c) nová iniciatíva CASSINI  v oblasti obrany; d) nový inkubátor 
inovácií nových technológií  a inovácií  s dvojakým použitím  v roku 2022  a e) zvýšená 
podpora sietí inovácií.  
 Komisia spoločne  s Európskou obrannou agentúrou  a jej Centrom pre inovácie  v oblasti 
obrany vytvorí program EÚ pre inovácie  v oblasti obrany, ktorého cieľom bude urýchliť 
inovácie  v oblastiach bezpečnosti  a obrany EÚ  a jej členských štátov.  
 
4. Znižovanie strategických závislostí  v oblasti kritických technológií  a hodnotových 
reťazcov  v oblastiach bezpečnosti  a obrany  
EÚ má  k dispozícií viacero politických nástrojov nad rámec programov  a nástrojov  v oblasti 
výskumu, technického rozvoja  a inovácie, ktoré môžu prispieť  k znižovaniu jej strategických 
závislostí  v oblasti kritických technológií  a hodnotových reťazcov  v sektoroch bezpečnosti  
a obrany. Tieto nástroje prispievajú  k posilňovaniu priemyselnej kapacity , 
konkurencieschopnosti, technologickej suverenity  a odolnosti EÚ, ale aj  k ochrane súčasného  
a budúceho technologického vývoja  a spôsobilostí . 
Komisia na základe práce Monitorovacieho strediska pre kritické technológie  a v rámci 
aktualizovanej priemyselne j stratégie pri vykonávaní  a preskúmavaní existujúcich priemyselných  
a obchodných nástrojov EÚ alebo pri návrhu nových nástrojov podľa potreby systematicky 
posúdi hľadiská bezpečnosti  a obrany  s cieľom zabezpečiť, aby plnili svoj účel.  
 Priemyselné aliancie  – priemyselné aliancie zapájajú širokú škálu partnerov (napr. verejné  
a súkromné subjekty, občiansku spoločnosť) do spoločného opatrenia týkajúceho sa 
politických cieľov EÚ  v konkrétnych odvetviach alebo hodnotových reťazcoch. Založené sú 
na zásadách otvo renosti, transparentnosti, rozmanitosti  a inkluzivity, pričom pôsobia  
v úplnom súlade  s pravidlami hospodárskej súťaže. Priemyselné aliancie môžu zahŕňať vo 
vhodných prípadoch konkrétne oblasti činností na zníženie strategických závislostí sektorov 
bezpečn osti a obrany. Zohľadňuje sa to  v rámci európskej aliancie pre priemyselné údaje, 
edge  a cloud computing  a v rámci priemyselnej aliancie pre procesory  a polovodičové 
technológie . 
 Dôležité projekty spoločného európskeho záujmu  – dôležité projekty spoločného  európskeho 
záujmu spúšťajú členské štáty  a podliehajú pravidlám EÚ  v oblasti štátnej pomoci. Sú 
navrhnuté tak, aby spájali vedomosti, odborné znalosti, finančné zdroje  a hospodárske 
subjekty  v celej EÚ  s cieľom prekonávať trhové alebo systémové zlyhania  a spoločenské 
výzvy, ktoré by sa nemohli riešiť len na úrovni súkromných subjektov, najmä  v oblastiach 
prelomových inovácií  a kľúčovej infraštruktúry.  V rámci dôležitých projektov spoločného 
európskeho záujmu sa môžu zohľadniť bezpečnostné  a obranné aspekty . Tento prípad by 
mohol nastať  v rámci pripravovaného druhého dôležitého projektu spoločného európskeho 
záujmu  v oblasti mikroelektroniky, ktorý bol oznámený  v akte o čipoch . 
 Programy financovania  z prostriedkov EÚ  – politika Únie  v oblasti výskumu  a inovácií bola 
vždy otvorená. Riadi sa zásadou otvorenej strategickej autonómie  a jej cieľom je zabezpečiť 
rovnaké podmienky  a reciprocitu. Globálny prístup EÚ  k výskumu  a inováciám nabáda  
 
13 k strategickým partnerstvám  s podobne zmýšľajúcimi partnermi  v súlad e s medzinárodnými 
záväzkami EÚ (napr. NATO, Spojené štáty, Kanada, Japonsko, Južná Kórea atď.)14. 
Zároveň je potrebné, aby Európa zabezpečila, že sú chránené jej strategické záujmy. Komisia 
na obdobie 2021  – 2027 objasnila  a harmonizovala pravidlá účasti k rajín mimo EÚ  
a oprávnenosť subjektov  v rámci všetkých programov  a nástrojov Únie.  V prípade určitých 
programov (program Horizont Európa, Digitálna Európa, Európsky obranný fond, Vesmírny 
program, NPE) sa stanovili osobitné podmienky účasti na citlivých či nnostiach  v oblasti 
bezpečnosti, ktoré sa ďalej upresnili  v príslušných pracovných programoch na ochranu 
základných bezpečnostných záujmov EÚ. Prebiehajúcim preskúmaním nariadenia Komisie  
o rozpočtových pravidlách sa takisto poskytne objasnenie  o tom, ako udržať prístup otvorenej 
strategickej autonómie EÚ, t.  j. v úplnom rozsahu chrániť základné bezpečnostné záujmy 
Únie pri súčasnom dodržiavaní jej medzinárodných záväzkov . 
 Normy  – Komisia na základe akčného plánu pre synergie podporuje používanie existujúcich 
hybridných civilných/obranných noriem  a vypracovanie nových noriem do roku 2022 
(opatrenie  5) a úvah súvisiacich  s obranou  v rámci politík  a opatrení  v oblasti normalizácie. Hoci 
je stratégia EÚ  v oblasti normalizácie15 zameraná na zabezpečenie  vedúceho postavenia EÚ  
v rámci stanovovania civilných noriem, veľký význam bude mať pre sektor obrany, keďže 
takmer 80  % noriem používaných  v oblasti obrany má svoj pôvod  v civilných sektoroch. 
Komisia spoločne so zainteresovanými stranami (napr.  s Európs kou obrannou agentúrou) 
preskúma možnosť začlenenia požiadaviek na obranu do budúceho úsilia  v oblasti normalizácie, 
ktorú podporuje,  s cieľom posilniť ich zlučiteľnosť  s potrebami  v oblasti obrany.  
 Preverovanie priamych zahraničných investícií  – EÚ je jed ným z najotvorenejších prostredí 
pre zahraničné investície  a jedným  z hlavných miest na svete, kam smerujú priame 
zahraničné investície (PZI). Určité investície však môžu ohroziť základné bezpečnostné 
záujmy EÚ. Aby sa predišlo takýmto rizikám, EÚ vytvoril a rámec na preverovanie PZI, 
ktorý funguje od októbra 2020. Prvá výročná správa  o preverovaní PZI potvrdzuje význam 
účinného preverovania PZI na úrovni členských štátov  a úzkej spolupráce na úrovni EÚ, 
pričom sa zameriava na potenciálne riziká pre bezpečno sť alebo verejný poriadok. Členské 
štáty sa vyzývajú, aby vytvorili vnútroštátne mechanizmy preverovania PZI; 18 členských 
štátov ich už vytvorilo  a v prípade ďalších šiestich sa nachádzajú  v štádiu prípravy. Komisia 
nariadenie vyhodnotí  a do októbra 2023 predloží správu Európskemu parlamentu  a Rade . 
 Kritické infraštruktúry  – čoraz rýchlejší nástup nových  a prelomových technológií mal 
výrazný vplyv na bezpečnosť vybavenia, infraštruktúry, služieb, hodnotových  
a dodávateľských reťazcov strategických sektorov  vrátane bezpečnosti  a obrany. EÚ  
a členské štáty musia komplexnejšie zohľadniť takéto zraniteľnosti  v príslušných 
posúdeniach rizika  a monitorovaní, ako aj vykonávanie opatrení zvyšujúcich odolnosť voči 
bezpečnostným hrozbám, napr. hybridnej alebo kyberne tickej povahy. Koordinácia EÚ bude 
                                                           
14  Treba však poznamenať, že programy väčšiny našich partnerov  v oblasti výskumu  a vývoja súvisiace  s obranou 
nie sú otvorené pre podniky  v EÚ. 
15  COM(2022) 31 final . 
 
14 potrebná na zabezpečenie, aby si členské štáty zachovali nadčasovú úroveň odolnosti  
a jednotné bezpečnostné normy na úrovni EÚ  s cieľom predchádzať zraniteľnostiam . 
 Inteligentné  a obehové využívanie materiálov  – nový akčn ý plán EÚ pre obehové 
hospodárstvo  z marca 2020 je jedným  z hlavných stavebných prvkov Európskej zelenej 
dohody, ktorá predstavuje nový program Európy  v oblasti udržateľného rastu. Inováciami  
a novými obchodnými modelmi založenými na vyššej efektívnosti vy užívania zdrojov, 
vývoji nových materiálov, podpore druhotných surovín  a udržateľnejšom verejnom 
obstarávaní sa nielen zachová životné prostredie, ale aj zabezpečí bezpečný prístup  
k materiálom potrebným pre priemysel. Metódy aditívnej výroby, zelené obsta rávanie  
a recyklácia materiálov by mohli pri riadnom plnení prispieť aj  k posilňovaniu 
konkurencieschopnosti odvetví bezpečnosti  a obrany EÚ, ako aj  k jej odolnosti.  
 Bezpečnosť údajov  – v Európskej dátovej stratégií sa stanovujú opatrenia na zabezpečenie, že 
jednotlivci aj podniky majú kontrolu nad svojimi údajmi. Riešiť sa to bude  v Akte  o údajoch, 
ktorý Komisia prijme na začiatku roka 2022 . 
Komisia ako súčasť projektu viacerých krajín týkajúceho sa spoločných infraštruktúr  
a služieb pre údaje (spájajúceho  európsku cloudovú federáciu  a spoločný európsky dátový 
priestor) uľahčuje investície (napr. program Digitálna Európa, NPE, fond nástroja 
NextGenerationEU) do kapacít cloud -to-edge, ktoré sú zabezpečené, odolné, energeticky 
účinné  a prístupné  v reálnom čas e a ktoré poskytujú kvalitu služby  v celej EÚ. Zabezpečením 
transferu technológií  v oblastiach edgu  a cloudu medzi civilným (najmä odvetvím 
bezpečnosti), obranným  a vesmírnym priemyslom by sa zvýšila technologická suverenita. 
Európska aliancia pre priemyse lné údaje, edge  a cloud computing predstavuje možnú 
platformu na podporu takýchto synergií.  
 Obchodná politika  – komplexnosť  a zraniteľnosť svetových dodávateľských reťazcov 
predstavuje problém nielen pre Úniu. Iné krajiny závisia od EÚ („reverzné závislosti“)  a obchod 
(„vzájomná závislosť“) môže prispieť  k stabilite globálnych hodnotových reťazcov. Únia je 
zároveň pripravená rozhodne konať  a brániť sa voči nekalým obchodným praktikám, ako je 
používanie rušivých zahraničných subvencií, pričom koná  v súlade so svojimi medzinárodnými 
záväzkami. EÚ bude pokračovať  v čo najlepšom využívaní svojho súboru nástrojov  v oblasti 
obchodu  a hospodárskej súťaže, pričom zabezpečí aktuálnosť  a efektívnosť nástrojov EÚ. 
Komisia preto navrhla nové nástroje, napríklad  nariadenie  o zahraničných subvenciách16, ktorým 
sa riešia narušenia na vnútornom trhu spôsobené zahraničnými subvenciami.  
Ďalšie príslušné politické opatrenia [napr. zavedenie možnej úľavy dane  z pridanej hodnoty 
(DPH), uľahčenie prepravy výrobkov obrannéh o priemyslu financovaných  z prostriedkov EÚ] sú 
uvedené  v obrannom oznámení.  
Výhľad do budúcnosti  
 Komisia skúma možnosť doplnenia obranných oblastí činností  v rámci iniciatív, ako sú 
európska aliancia pre priemyselné údaje, edge  a cloud computing  a priemyselná aliancia 
                                                           
16  COM(2021) 223 final . 
 
15 pre procesory  a polovodičové technológie.  
 Komisia spoločne  s členskými štátmi počas roka 2023 identifikuje potrebu posúdenia 
rizika dodávateľských reťazcov  v oblasti kritickej infraštruktúry, najmä  v digitálnej oblasti,  
a podá  o tom sp rávu,  a to s cieľom lepšie chrániť bezpečnostné  a obranné záujmy EÚ.  
 Komisia vyzýva všetky ostatné členské štáty, aby vytvorili vnútroštátny mechanizmus 
preverovania PZI.  
 
5. Vonkajší rozmer  
Spolupráca  s podobne zmýšľajúcimi partnermi na celom svete je zásadná  v záujme zvyšovania 
odolnosti EÚ  a jej bezpečnosti dodávok  a zároveň na znižovanie strategických závislostí  
a zvyšovanie vzájomných výhod. Zásada reciprocity zohráva  v tejto súvislosti významnú úlohu. 
Medzi tradičných partnerov EÚ  v oblastiach tech nológií, bezpečnosti  a obrany patria členovia 
Európskeho hospodárskeho priestoru (najmä Nórsko), kandidátske krajiny, krajiny európskeho 
susedstva  a ďalšie tretie krajiny (napr. Spojené štáty, Kanada, Japonsko, Južná Kórea), ako aj 
medzinárodné organizácie  (napr. NATO). Medzi nedávne výmeny patrí najmä:  
5.1. Rada EÚ  – USA pre obchod  a technológie  
Prvé zasadnutie Rady EÚ  – USA pre obchod  a technológie sa uskutočnilo 29 . septembra  2021. 
EÚ a USA  v spoločnom vyhlásení opätovne potvrdili svoj záväzok „zamerať sa na zvyšovanie 
odolnosti dodávateľského reťazca  a bezpečnosti dodávok  v kľúčových sektoroch  v záujme 
zelenej  a digitálnej transformácie  a na zabezpečenie ochrany našich občanov“, pričom cieľom je 
„zvýšiť transparentnosť ponuky  a dopytu; zmapovať príslušné existujúce sektorové spôsobilosti; 
vymieňať si informácie  o politických opatreniach  a prioritách  v oblasti výskumu  a vývoja; ako aj 
spolupracovať na stratégiách na zvyšovanie odolnosti dodávateľského reťazca  a diverzifikácie“. 
Najväčší význam pre  tento plán majú prebiehajúce práce  v pracovných skupinách týkajúce sa 
bezpečných dodávateľských reťazcov (vrátane polovodičov  v rámci špecializovanej oblasti 
činností), bezpečnosti informačných  a komunikačných technológií, kontrol vývozu  
a preverovania in vestícií. Nedávno spustený dialóg medzi EÚ  a USA  o bezpečnosti  a obrane by 
takisto mohol slúžiť ako fórum na diskusie  o týchto otázkach.  
5.2. Partnerstvo  s NATO  
Na samite  v Bruseli  v roku 2021 vedúci predstavitelia NATO stanovili ambiciózny program pre 
technológie, najmä pre nové  a prelomové technológie17. Poskytlo sa tým ďalšie usmernenie  
k práci vykonávanej  v súlade  s implementačnou stratégiou NATO pre nové  a prelomové 
technológie, ktorú schválili ministri obrany NATO vo februári 2021.  
Komisia  a vysoký predstaviteľ budú monitorovať pokrok príslušných iniciatív NATO  v tejto 
oblasti prostredníctvom pravidelných stretnutí  s NATO na pracovnej úrovni so zreteľom na 
potenciálnu vzájomne vyhovujúcu  a prospešnú interakciu  s príslušnými iniciatívami EÚ pri 
                                                           
17  Súčasťou toho bolo rozhodnutie spustiť akcelerátor inovácií  v obrane pre severoatlantickú oblasť (DIANA)  
a Inovačný fond NATO.  
 
16 úplnej  transparentnosti voči členským štátom, pričom sa predíde vytvoreniu nových alebo 
zvyšovaniu existujúcich závislostí  v oblasti technológií alebo spôsobilostí.  
Výhľad do budúcnosti  
 Komisia  a vysoký predstaviteľ  v kontexte Rady EÚ  – USA pre obchod  a technológie  
a nedávno spusteného dialógu medzi EÚ  a USA  o bezpečnosti  a obrane preskúmajú, ako 
zvýšiť odolnosť dodávateľského reťazca  a zabezpečiť ochranu našich občanov.  
 Komisia  a vysoký predstaviteľ spoločne  s NATO  v rámci spoločných vyhlásení  o spoluprá ci 
medzi EÚ  a NATO  a pri úplnej transparentnosti voči členským štátom preskúmajú, ako 
podporiť vzájomne vyhovujúce  a prospešné interakcie medzi príslušnými iniciatívami Únie  
a organizácie Severoatlantickej zmluvy.  
 
6. Záver  
Vzhľadom na pretrvávajúcu komplexnú svetovú geopolitickú situáciu  a súťaž  o nové 
technológie, ktoré sú významné pre oblasti bezpečnosti  a obrany, musí EÚ  a jej členské štáty 
posilniť spoluprácu  v oblasti kritických technológií  v záujme dlhodobej bezpečnosti  a obrany 
Európy  a vynaložiť úsilie na zníženie súvisiacich strategických závislostí.  
V tomto pláne sa navrhuje úzka spolupráca  s členskými štátmi na identifikácii kritických 
technológií  a hodnotových reťazcov  v oblastiach bezpečnosti  a obrany  – ako aj základných príčin 
súvisiacich strategických závislostí  v kontexte Monitorovacieho strediska pre kritické 
technológie  – s cieľom podporiť celoúnijný strategický koordinovaný prístup  v oblasti kritických 
technológií významných pre oblasti bezpečnosti  a obrany, ktorým sa čo najlep šie využijú 
vnútroštátne programy  a nástroje, ako aj programy  a nástroje EÚ  v oblasti výskumu, technického 
rozvoja  a inovácie.  
Aby sa zvýšila konkurencieschopnosť  a odolnosť sektorov bezpečnosti  a obrany, zistenia 
monitorovacieho strediska  a súvisiacich pr ác v rámci aktualizovanej priemyselnej stratégie 
zároveň podľa potreby prispejú  k zabezpečeniu lepšieho zohľadnenia úvah súvisiacich  
s bezpečnosťou  a obranou  v priemyselných  a obchodných politikách EÚ,  a to v súlade  
s pravidlami hospodárskej súťaže EÚ  a jej medzinárodnými záväzkami . 
Cieľom návrhov zahrnutých  v tomto pláne je prispieť  k rozmeru výskumu, technického rozvoja  
a inovácie zahrnutého  v pripravovanom Strategickom kompase EÚ, prostredníctvom ktorého 
členské štáty stanovia ambiciózne dlhodobé ciele pre podstatné zlepšenie bezpečnosti  a obrany 
Európy.