OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhý plán prekonávania TSE Strategický dokument o prenosných spongiformných encefalopatiách na roky 2010 – 2015 /* KOM/2010/0384 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 16.7.2010 KOM(2010)384 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhý plán prekonávania TSE Strategický dokument o prenosných spongiformných encefalopatiách na roky 2010 – 2015 SEK(2010)899 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhý plán prekonávania TSE Strategický dokument o prenosných spongiformných encefalopatiách na roky 2010 –2015 OBSAH 1. Úvod 4 2. Opatrenia zamýšľané na obdobie rokov 2010 – 2015 5 2.1. Ďalšie preskúmanie zoznamu/vekovej hranice pre špecifikované rizikové materiály (ŠRM) 5 2.1.1. Súčasné právne predpisy 5 2.1.2. Budúce možnosti politík 5 2.2. Ďalšie preskúmanie zákazu kŕmenia 5 2.2.1. Súčasné právne predpisy 6 2.2.2. Súčasný výskum 7 2.2.3. Možnosť postupného zrušenia zákazu kŕmenia 7 2.3. Ďalšie preskúmanie dohľadu nad BSE 8 2.3.1. Súčasné právne predpisy 8 2.3.2. Budúce možnosti politík 9 2.4. Ďalšie preskúmanie opatrení na eradikáciu klusavky 9 2.4.1. Súčasné právne predpisy 9 2.4.2. Výskum v minulosti a teraz 10 2.4.3. Budúce možnosti politík 10 2.5. Utrácanie kohorty u hovädzieho dobytka 10 2.5.1. Súčasné právne predpisy 11 2.5.2. Budúce možnosti politík 11 2.6. Rýchle testy ante-mortem a post-mortem 11 2.6.1. Súčasné právne predpisy 11 2.6.2. Súčasné činnosti zamerané na vyvíjanie laboratórnych testov 11 2.6.3. Budúca možnosť politiky 12 3. Alternatívne scenáre, ak pozítívny vývoj nepokračuje vo všetkých členských štátoch rovnakým tempom 13 4. Záver 14 ÚVOD V prvom pláne prekonávania[1] TSE[2] sa načrtli možné krátkodobé, strednodobé a dlhodobé zmeny opatrení EÚ týkajúcich sa prenosných spongiformných encefalopatií v budúcnosti pri súčasnom zachovaní bezpečnosti potravín a ochrany spotrebiteľa ako najvyššej priority. Väčšina krátkodobých a strednodobých opatrení zamýšľaných v prvom pláne prekonávania TSE sa už úspešne uskutočnila a pozitívny vývoj v oblasti epidémie bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE) zaznamenaný už v roku 2005 odvtedy pokračuje. Navyše sa oproti pôvodným obavám vplyv BSE na ľudské zdravie zdá byť obmedzenejší. Toto oznámenie je doplnené pracovným dokumentom útvarov Komisie (Commission Staff Working Document, ďalej len „PDÚK“), v ktorom možno nájsť prílohy uvedené v oznámení a ktorý okrem iného obsahuje prehľad dosiahnutých výsledkov prvého plánu prekonávania TSE v období rokov 2005 – 2009. Cieľom v nasledujúcich rokoch je pokračovať v preskúmavaní opatrení pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne bezpečnosti potravín. Predpisy týkajúce sa TSE sa budú i naďalej postupne meniť a dopĺňať, pričom sa bude vychádzať zo spoľahlivého vedeckého základu. V tomto zmysle by malo vedecké poradenstvo poskytované Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri úvahách o možnostiach budúcich politík. Taktiež je mimoriadne dôležité pokračovať vo výskume v tých oblastiach, v ktorých chýbajú informácie alebo existujú medzery, z dôvodu ktorých nie je možné prijať pevné rozhodnutia. Cieľom tohto oznámenia je načrtnúť možné budúce zmeny a doplnenia umožňujúce preskúmať opatrenia tak, aby odrážali skutočnosť, že EÚ je konečne v cieľovej rovine na ceste k eradikácii BSE v jej populácii hovädzieho dobytka. Ostražitosť by však nemala klesnúť, aby sa mohlo pokračovať v monitorovaní situácie v prípade možného opätovného výskytu BSE alebo výskytu nového pôvodcu TSE v populácii hovädzieho dobytka. Toto preskúmanie by malo vychádzať hlavne z vedeckého poradenstva a technických otázok súvisiacich s kontrolou a presadzovaním nových opatrení. OPATRENIA ZAMÝšľANÉ NA OBDOBIE ROKOV 2010 – 2015 Ďalšie preskúmanie zoznamu/vekovej hranice pre špecifikované rizikové materiály (ŠRM) Strategický cieľ: Zabezpečiť a udržať súčasnú úroveň ochrany spotrebiteľa tak, že sa i naďalej bude zaisťovať bezpečné odstraňovanie ŠRM, upraviť však zoznam/vek na základe nových a vyvíjajúcich sa vedeckých stanovísk. Súčasné právne predpisy Špecifikované rizikové materiály (ďalej len „ŠRM“) sú orgány, ktoré údajne uchovávajú infekčnosť BSE u zvieraťa nakazeného BSE. V EÚ je odstránenie ŠRM z potravinového a krmivového reťazca povinné od roku 2000. Odstránenie ŠRM je najdôležitejším opatrením na ochranu verejného zdravia. Vypracovaný zoznam ŠRM vychádza z vedeckých poznatkov a vysokej úrovne prevencie. K obmedzeniam používania ŠRM patrí aj zákaz používať určité produkty na výrobu odvodených produktov určených na použitie v potravinách a krmivách, ako napr. loj, želatína, kolagén a dikalciumfosfát. Budúce možnosti politík Akákoľvek zmena a doplnenie súčasného zoznamu ŠRM by sa mala zakladať na nových vyvíjajúcich sa vedeckých poznatkoch, pričom by sa mala zachovať súčasná vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa v EÚ. Zoznam ŠRM, ktoré sa majú odstrániť, by mal však takisto odzrkadľovať epidemiologickú situáciu založenú na údajoch získaných z dohľadu nad BSE. EFSA v súčasnosti prehodnocuje relevantnosť zoznamu ŠRM v prípade malých prežúvavcov a jeho konečné stanovisko by malo byť k dispozícii do konca roku 2010. Keďže však nie je možné považovať úplné vylúčenie rizika za realistický cieľ akéhokoľvek rozhodnutia týkajúceho sa riadenia rizika, vedecké poradenstvo by malo zaujať kvantitatívny alebo polokvantitatívny prístup s ohľadom na priaznivú epidemiologickú situáciu, pokiaľ ide o BSE v Európskej únii. Malo by sa smerovať k zosúladeniu Európskeho zoznamu ŠRM s medzinárodnými normami Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (OIE) (najmä v prípade čriev hovädzieho dobytka), ak existuje podpora zo strany spoľahlivého vedeckého poradenstva vychádzajúceho z kvantitatívnych posúdení rizika. Súčasná povinnosť členských štátov, ktoré podľa Kódexu OIE[3] využívajú status zanedbateľného rizika, odstrániť ŠRM z potravinového a krmivového reťazca by sa mohla preskúmať, pokiaľ čoraz viac členských štátov dosiahne zanedbateľný status, pre ktorý sa nestanovil žiadny zoznam ŠRM. Ďalšie preskúmanie zákazu kŕmenia Strategický cieľ: Preskúmať určité opatrenia súčasného úplného zákazu kŕmenia pri splnení určitých podmienok. Súčasné právne predpisy Zákaz kŕmenia hovädzieho dobytka, oviec a kôz mäsovou a kostnou múčkou cicavcov (MKM) sa zaviedol s platnosťou od júla 1994. V záujme riadenia rizika prítomnosti zakázaného materiálu v krmive pre prežúvavce v dôsledku krížového znečistenia bol tento čiastočný zákaz 1. januára 2001 rozšírený na celkové pozastavenie používania spracovaných živočíšnych bielkovín (SŽB) v krmive určenom pre akékoľvek zvieratá chované na produkciu potravín, a to s určitými výnimkami, ako napr. používanie rybej múčky neprežúvavcov. Keďže sa v právnych predpisoch nestanovuje žiadna tolerancia, akákoľvek prítomnosť zakázaných zložiek živočíšneho pôvodu v krmive je porušením zákazu kŕmenia. Súčasné ustanovenia týkajúce sa zákazu kŕmenia sú zobrazené v tejto tabuľke: Hospodárske zvieratá iné ako kožušinové zvieratá | Spoločenské a kožušinové zvieratá | Prežúvavce | Neprežúvavce (okrem rýb) | Ryby | Spracované živočíšne bielkoviny okrem krvnej a rybej múčky | NP | NP | NP | P | Krvná múčka z prežúvavcov | NP | NP | NP | P | Krvné produkty z prežúvavcov | NP | NP | NP | P | Želatína z prežúvavcov | NP | NP | NP | P | Hydrolyzované proteíny iné ako tie, ktoré sa získavajú z neprežúvavcov alebo z koží a usní prežúvavcov | NP | NP | NP | P | Krvná múčka z neprežúvavcov | NP | NP | P | P | Rybia múčka | NP[4] | P | P | P | Krvné produkty z neprežúvavcov | NP | P | P | P | Dikalciumfosfát a trikalciumfosfát živočíšneho pôvodu | NP | P | P | P | Hydrolyzované bielkoviny z neprežúvavcov alebo z koží a usní prežúvavcov | P | P | P | P | Želatína z neprežúvavcov | P | P | P | P | Vajcia, vaječné výrobky, mlieko, mliečne výrobky, mledzivo | P | P | P | P | Živočíšne bielkoviny iné ako už uvedené | NP | P | P | P | P = povolené NP = nepovolené Súčasný výskum Referenčné laboratórium Spoločenstva pre živočíšne bielkoviny v krmivách (Community Reference Laboratory for animal proteins in feed, ďalej len „CRL-AP“) skúmalo v rámci svojho ročného pracovného programu spoľahlivosť mikroskopickej metódy, pokiaľ ide o kvantitatívne stanovenie živočíšnych zložiek v krmivách (odhad celkového množstva živočíšnych bielkovín v krmive, ktoré je potrebné na zavedenie akejkoľvek miery tolerancie v krmivách). Podľa predbežných výsledkov nie je súčasná metóda spoľahlivá na účel kvantifikácie. CRL-AP okrem toho skúma vhodnosť rôznych nových diagnostických metód, ktoré sú schopné identifikovať druh zvierat (prežúvavec, ošípaná alebo hydina), z ktorého pochádzajú stopy MKM nájdené v krmive. Výsledkom povinného ošetrenia bielkovín cicavcov pri teplote 133 °C a 3 baroch počas 20 minút sú veľmi malé fragmenty živočíšnych bielkovín, ktorých prítomnosť sa naozaj dá len ťažko zistiť súčasnými analytickými metódami. Výsledky tejto štúdie by mali byť k dispozícii v druhej polovici roka 2010. Možnosť postupného zrušenia zákazu kŕmenia Východiskový bod pri preskúmavaní súčasných ustanovení o zákaze kŕmenia by mal byť založený na riziku, ale súčasne by sa pri hodnotení mali zohľadňovať fungujúce nástroje kontroly (t. j. dostupnosť spoľahlivého testu na zistenie druhu, z ktorého pochádza stopa MKM). - Miera tolerancie SŽB v krmive určenom pre hospodárske zvieratá V záujme uplatňovania prístupu vychádzajúceho z rizika v prípade zistenia zakázaných SŽB sa môže stanoviť určitá miera tolerancie. Komisia v decembri 2009 požiadala EFSA o poskytnutie aktualizovaného kvantitatívneho posúdenia rizika spojeného s malými množstvami spracovaných bielkovín v krmive. Stanovisko EFSA sa očakáva do konca roku 2010. Podľa záverov EFSA sa môže navrhnúť určitá miera tolerancie veľmi malej prítomnosti SŽB v krmive bez toho, aby boli ohrozené súčasné eradikačné opatrenia. - Zrušenie ustanovení o zákaze kŕmenia v prípade neprežúvavcov (ošípané, hydina, ryby) V súčasnosti sa SŽB, ktoré sú zakázané na účely kŕmenia, používajú hlavne na výrobu hnojív, kompostu alebo paliva pre cementárne). SŽB však môžu byť zdrojom bielkovín pre hospodárske neprežúvavce, ktoré treba kŕmiť vysokokvalitnými bielkovinami. Keďže riziko prenosu BSE z neprežúvavcov na neprežúvavce je veľmi nepravdepodobné, mohlo by sa zvážiť zrušenie zákazu používania SŽB z neprežúvavcov v krmive pre neprežúvavce, avšak bez zrušenia existujúceho zákazu vnútrodruhovej recyklácie (napr. MKM z hydiny by sa mohli kŕmiť iba ošípané a MKM z ošípaných zase hydina). Vďaka opätovnému povoleniu SŽB v krmive pre neprežúvavcov sa navyše zníži závislosť EÚ na iných zdrojoch bielkovín. Takéto opatrenie by však bolo prijateľné iba v prípade dostupnosti validovaných analytických techník na stanovenie druhu, z ktorého MKM pochádza. Ak sa okrem toho zoberie do úvahy prirodzená obmedzenosť akejkoľvek metódy kontroly, správne usmernenie SŽB z rôznych druhov bude dôležitou súčasťou akéhokoľvek preskúmania súčasných ustanovení o zákaze kŕmenia. Valorizáciu MKM na účely kŕmenia bude nutné porovnať s investíciami potrebnými na dodržanie požiadaviek na jej usmernenie. Ďalšie preskúmanie dohľadu nad BSE Strategický cieľ: Naďalej prispôsobovať systém monitorovania BSE u hovädzieho dobytku s cielenejším dohľadom pri súčasnom zachovaní schopnosti monitorovať vývoj epidemiologickej situácie a posúdiť účinnosť zavedených ochranných opatrení. Súčasné právne predpisy Cieľom dohľadu je monitorovať a posudzovať účinnosť prijatých kontrolných opatrení, akými je zákaz kŕmenia a odstraňovanie ŠRM, sledovaním vývoja prevalencie BSE v priebehu rokov. Podľa právnych predpisov týkajúcich sa TSE vykoná každý členský štát každoročný program monitorovania BSE vrátane skríningového postupu pri použití rýchlych testov schválených na tento účel. Tento program sa vzťahuje minimálne na všetky jedince hovädzieho dobytka staršie ako 30 mesiacov, ktoré boli normálne zabité na ľudskú spotrebu (zdravé zabité zvieratá) a všetky jedince hovädzieho dobytka staršie ako 24 mesiacov, ktoré zomreli/boli zabité alebo poslané na núdzové zabitie (rizikové zvieratá). Ak je však členský štát schopný na základe epidemiologických kritérií preukázať zlepšenie situácie, pokiaľ ide o BSE na svojom území, môže Komisii zaslať žiadosť o povolenie preskúmať svoj program monitorovania. Od roku 2009 sa povolilo 17 členským štátom[5] preskúmať ich monitorovacie programy a zvýšiť vekovú hranicu pre testovanie na 48 mesiacov, a to na základe ich priaznivej epidemiologickej situácie a pozitívnych stanovísk EFSA. Výsledkom tohto zníženia vekovej hranice pre testovanie je zhruba 30 % zníženie počtu testov vykonávaných každoročne v EÚ v roku 2009 oproti roku 2008 (tabuľka 1 v prílohe III k PDÚK) pri zachovaní rovnakej schopnosti poskytnúť spoľahlivý pohľad na prevalenciu a vývoj BSE v členských štátoch. Rovnaké zníženie je viditeľné pri nákladoch súvisiacich so zisťovaním jedného prípadu BSE na bitúnku (znížili sa zo 14,5 miliónov EUR v roku 2008 na 10,1 milióna EUR v roku 2009, pozri tabuľku 3 v prílohe III k PDÚK). Budúce možnosti politík V závislosti od výsledkov prebiehajúcich programov monitorovania sa môže predpokladať ďalšie preskúmanie programov monitorovania BSE v prípade tých členských štátov, ktoré spĺňajú epidemiologické kritériá. Takéto možnosti by mohli zahŕňať: - ďalšie postupné zvyšovanie vekových hraníc pre testovanie všetkých zdravých zabitých zvierat a rizikových zvierat; - testovanie štatistickej veľkosti vzorky hovädzieho dobytka nad určitý vek v každej subpopulácii (zdravé zabité a rizikové zvieratá); - testovanie hovädzieho dobytka v každej subpopulácii na základe ich dňa narodenia a účinného vykonávania zákazu kŕmenia. Akákoľvek budúca možnosť by mala umožniť nepretržité zisťovanie nárastu epidémie BSE alebo výskytu nových kmeňov TSE. Keďže sa za posledné roky v EÚ zistili atypické prípady BSE u zvierat starších ako 8 rokov, akékoľvek preskúmanie dohľadu nad BSE by konkrétne nemalo ohroziť zisťovanie týchto prípadov. Okrem toho by sa z dôvodu existencie jednotného trhu a voľného pohybu hovädzieho dobytka medzi členskými štátmi nemali zanedbávať praktické aspekty, pokiaľ ide o kontrolu, a akýkoľvek novozavedený systém by mal byť ľahko zvládnuteľný. V polovici obdobia by preskúmanie dohľadu nad BSE nakoniec nemalo zabrániť tomu, aby si členské štáty udržali svoj štatút OIE, pokiaľ ide o riziko BSE. Ďalšie preskúmanie opatrení na eradikáciu klusavky Strategický cieľ: Prispôsobiť súčasné opatrenia na eradikáciu TSE u stád oviec a kôz nakazených TSE tak, aby odzrkadľovali najnovšie vedecké poznatky, a vyvinúť udržateľné nástroje na kontrolu TSE u stád malých prežúvavcov v EÚ. Súčasné právne predpisy Súčasné ustanovenia týkajúce sa eradikácie TSE v stádach oviec sú založené na kombinácii rôznych nástrojov (utrácanie všetkých alebo vybraných vnímavých zvierat v infikovaných stádach, šľachtiteľské programy zamerané na výber geneticky vysokokvalitných stád odolných voči TSE, obnova stavov zveri odolnými zvieratami a posilnený dohľad nad nakazenými stádami). V prípade zistenia klasickej klusavky u stád kôz je uplatniteľná iba možnosť utratenia celého stáda. Pre prípady atypickej klusavky sú však zavedené osobitné opatrenia s cieľom zohľadniť obmedzené šírenie nákazy v stáde: zvieratá sú oslobodené od utratenia, musia sa ale podrobiť intenzívnejšiemu dohľadu nad TSE počas dvoch chovných rokov bez akejkoľvek možnosti presunu zo svojho stáda. Výskum v minulosti a teraz V prípade kôz neexistuje na rozdiel od oviec žiadna jednoznačne identifikovaná genetická odolnosť voči TSE alebo vnímavosť na ne. Z konečných výsledkov pilotného projektu financovaného EÚ, získaných v roku 2008, ktorý sa uskutočnil na Cypre a cieľom ktorého bolo zistiť vplyv určitých génov kôz na odolnosť voči klusavke/vnímavosť na ňu, zjavne vyplýva, že určité gény by mohli mať súvislosť s odolnosťou voči klasickej klusavke alebo vnímavosťou na túto nákazu u kôz na Cypruse. Vzhľadom na dôležitosť eradikačnej politiky EÚ, pokiaľ ide o populáciu kôz, sa pridelili fondy EÚ na návrh a vykonávanie protokolu dodatočných štúdií s cieľom doplniť počiatočné zistenia cyperskej pilotnej štúdie. Cieľom tohto protokolu, finalizovaného v septembri 2009, je zozbierať údaje na získanie ďalších vedomostí o genetickej odolnosti voči klusavke u kôz. Prvé výsledky by mali byť k dispozícii v roku 2011. Okrem toho EFSA a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) v súčasnosti spolupracujú na vedeckom posúdení akejkoľvek možnej súvislosti medzi TSE u zvierat a u ľudí, pričom výsledky tejto práce by mohli byť veľmi zaujímavé z hľadiska zoonotického potenciálu TSE u malých prežúvavcov. Budúce možnosti politík Z vysokej úrovne zložitosti TSE u malých prežúvavcov (najmä vzhľadom na existenciu rôznych kmeňov priónov), súčasných neistôt, pokiaľ ide o zoonotický potenciál TSE, a širokú rôznorodosť faktorov, ktoré ovplyvňujú prenos a udržanie klusavky vo vnútri stád a medzi nimi, vyplýva potreba pokračovať v úvahách o budúcich legislatívnych opatreniach, ktoré treba prijať na kontrolu TSE v stádach malých prežúvavcov v EÚ. Mohli by sa zvážiť tieto faktory: - stanoviť podmienky osvedčovania stád malých prežúvavcov, pokiaľ ide o TSE, na základe výsledkov rýchlych testov a usmernení OIE s cieľom predísť nečakanému rozšíreniu klusavky prostredníctvom nakazených predklinických zvierat; - ďalej prispôsobiť opatrenia týkajúce sa atypickej klusavky, ak vedecké údaje potvrdia, že tento kmeň klusavky nie je nákazlivý; - využiť genetickú odolnosť kôz, ak z ďalšieho výskumu vyplynie existencia genetickej odolnosti určitých genotypov v populácii kôz; - naďalej podporovať genetickú kontrolu klusavky u oviec prostredníctvom šľachtiteľských programov (a zároveň sa vyhýbať príbuzenskému kríženiu či genetickému driftu), pretože tieto programy sa zdajú byť účinné pri kontrole nákazy. V každom prípade budúce výsledky výskumu a vedecké poradenstvo týkajúce sa TSE u malých prežúvavcov budú kľúčovými prvkami ovplyvňujúcimi Budúce možnosti politík. Utrácanie kohorty u hovädzieho dobytka Strategický cieľ: Preskúmať politiku utrácania u stád nakazených BSE. Súčasné právne predpisy Podľa súčasných pravidiel sa v prípade potvrdenia prípadu BSE v chove predpokladá zabitie a úplné zničenie jedincov hovädzieho dobytka, ktoré patria do „kohorty“, v ktorej sa vyskytol prípad BSE (t. j. jedince hovädzieho dobytka, ktoré sa narodili v tom istom stáde ako nakazené zviera, a to 12 mesiacov pred dátumom narodenia nakazeného zvieraťa alebo po ňom, a ktoré mohli skonzumovať to isté kontaminované krmivo ako nakazené zviera). Výnimočne je možné dovoliť členskému štátu, aby odložil zabitie a úplné zničenie zvierat patriacich do kohorty až na koniec ich produktívneho života. Zatiaľ o túto výnimku požiadalo iba Nemecko a v roku 2007 dostalo povolenie na jej využitie. Ak je navyše prípadom nakazeným BSE samica, jej potomstvo, ktoré sa narodilo počas dvoch rokov pred klinickým začiatkom nákazy alebo po ňom, sa zničí. Budúce možnosti politík Keďže počet zistených pozitívnych zvierat patriacich do kohorty je v EÚ v súčasnosti veľmi nízky (2 v roku 2008, 0 v roku 2009), navrhnutou možnosťou by mohlo byť zastavenie systematického utrácania kohorty a povolenie zabíjania týchto zvierat na ľudskú spotrebu, ak sa zvieratá podrobili testu s negatívnymi výsledkami pred vstupom do potravinového reťazca. Rýchle testy ante-mortem a post-mortem Strategický cieľ: Naďalej podporovať vyvíjanie najlepších dostupných rýchlych testov na zisťovanie TSE. Súčasné právne predpisy Iba rýchle testy, ktoré sú uvedené v právnych predpisoch týkajúcich sa TSE, sa môžu použiť na monitorovanie TSE v EÚ. Pred tým, ako sa akýkoľvek rýchly test dostane na zoznam, sa musí dôkladne vyhodnotiť jeho analytická výkonnosť a EFSA ho musí pozitívne odporučiť Komisii. Súčasné činnosti zamerané na vyvíjanie laboratórnych testov Komisia dokončila prvé hodnotenie rýchlych diagnostických testov na BSE u dobytka v roku 1999. Následne sa vykonali ďalšie hodnotenia rýchlych diagnostických testov na TSE u prežúvavcov. Komisia sa s vedomím, že práca na vyvíjaní iných testov pokračuje, rozhodla v roku 2007 iniciovať novú otvorenú výzvu na vyjadrenie záujmu s cieľom pokryť testy ante- a post-mortem na zisťovanie TSE u veľkých (dobytok) a malých (ovce a kozy) prežúvavcov. Táto výzva sa iniciovala na 5-ročné obdobie a jej cieľom je identifikovať nové testy a vybrať tie, ktoré sú vhodné na zaradenie do programu hodnotenia založeného na vedeckých protokoloch EFSA. Vďaka tejto výzve môžu výrobcovia testov, ktorých testy sú už v pokročilom štádiu, požiadať o ich vyhodnotenie z hľadiska vhodnosti ich použitia v programoch EÚ zameraných na dohľad nad TSE. Budúca možnosť politiky Možno predpokladať možnosť testovania živých zvierat, ak sa sprístupnia validované testy ante-mortem. Užitočnosť tejto možnosti pri kontrole BSE u hovädzieho dobytka je dnes obmedzená. Táto možnosť by však bola veľmi užitočná pri osvedčovaní stád malých prežúvavcov. ALTERNATÍVNE SCENÁRE, AK POZÍTÍVNY VÝVOJ NEPOKRAčUJE VO VšETKÝCH čLENSKÝCH šTÁTOCH ROVNAKÝM TEMPOM Miera ochrany spotrebiteľa by mala byť v celej EÚ rovnaká. Rôzna epidemiologická situácia v jednotlivých členských štátoch však zapríčiňuje, že zatiaľ čo v prípade niektorých členských štátov sú ďalšie zmeny a doplnenia oprávnené, v iných nie. Praktické vykonávanie a postupy si preto vynútia prijatie určitých zmien a doplnení obmedzených na určité členské štáty. Príkladom bola zmena a doplnenie systému dohľadu nad BSE, keď iba 17 členských štátov bolo povolené zmeniť a doplniť program monitorovania BSE. I napriek tomu, že všetky ukazovatele prevalencie BSE u hovädzieho dobytka naznačujú, že zvyšovanie počtu prípadov BSE je v budúcnosti nepravdepodobné, malo by sa uvažovať o alternatívnych scenároch, ak sa pokles v počte prípadov BSE nepotvrdí vo všetkých členských štátoch. V tom prípade by sa v tých členských štátoch, v ktorých je menší pokles prípadov BSE, mohlo uvažovať o prísnejších opatreniach týkajúcich sa odstraňovania ŠRM. Ako o poslednom opatrení sa môže uvažovať o dočasnom embargu, ktoré pomôže riešiť situáciu v jednotlivom členskom štáte bez penalizácie ostatných členských štátov, v ktorých nebol potvrdený negatívny vývoj. ZÁVER Preskúmanie opatrení týkajúcich sa TSE musí vychádzať z príslušného posúdenia možných rizík pre zdravie ľudí a zvierat a musí s ohľadom na existujúce vedecké dôkazy a nové poznatky zachovať alebo, ak je to vedecky odôvodnené, zvýšiť mieru ochrany zdravia ľudí a zvierat. Nie je však možné považovať úplné odstránenie rizík za reálny cieľ akéhokoľvek rozhodnutia o riadení rizík v otázkach týkajúcich sa bezpečnosti potravín, pretože je nevyhnutné dôkladne zvážiť náklady a výhody opatrení na zníženie rizika, aby sa zabezpečila primeranosť príslušných opatrení. Rozhodnutie o prijateľnom stupni rizika je úlohou a zodpovednosťou manažéra rizík, ktorý musí zohľadňovať všetky prvky, ktoré sú súčasťou vedeckého posúdenia rizík. Keďže akákoľvek zmena a doplnenie musí byť podložená dôveryhodnými vedeckými poznatkami, je mimoriadne dôležité pokračovať vo výskume v tých oblastiach, kde chýbajú informácie alebo existujú medzery, z dôvodu ktorých nie je možné prijať jednoznačné rozhodnutia. Okrem toho zo skúseností z posledných dvoch desaťročí vyplynulo, že BSE sa najmä tretími krajinami zneužívalo na protekcionistické účely. Silný a dôveryhodný medzinárodný rámec je preto nesmierne dôležitý na zaistenie bezpečných a spravodlivých podmienok pre obchodovanie. EÚ musí byť na čele medzinárodných normalizačných orgánov, aby podporila európske normy a politiky a v čo najväčšej možnej miere zosúladila svoje právne predpisy s medzinárodnými normami. Pri stanovovaní našej budúcej stratégie je taktiež dôležité neprehliadnuť iné hrozby pre zdravie zvierat a verejnosti, ktoré sa vyskytli v posledných rokoch, akými sú salmonela a antimikrobiálna rezistencia. Bilancia dôkazov čoraz jasnejšie poukazuje na potrebu uprednostniť skôr opatrenia zamerané na nákazy, ktoré môžu mať na verejné zdravie väčší vplyv než TSE, a zodpovedajúcim spôsobom stanoviť financovanie z fondov EÚ. Vďaka povzbudzujúcemu vývoju v súvislosti s BSE možno uvážene preskúmať, či sa nezamerať na tieto iné hrozby. [1] KOM(2005) 322 v konečnom znení z 15. júla 2005. [2] TSE = prenosná spongiformná encefalopatia (Transmissible Spongiform Encephalopathy, pozri vymedzenie pojmu v prílohe I k PDKÚ). [3] http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_chapitre_1.11.6.htm [4] Povoľujú sa náhrady mlieka, ktoré obsahujú rybiu múčku a ktoré sú určené iba pre neodstavené prežúvavce. [5] Belgicko, Cyprus, Dánsko, Nemecko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Veľká Británia.