SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 30.3.2009 
SEK(2009) 400 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
   
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
o ochrane kritických informa čných infraštruktúr 
„Ochrana Európy pred rozsiahlymi ky bernetickými útokmi a narušeniami:  
zvyšovanie pripravenosti, bezpe čnosti a odolnosti“  
   
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
{KOM(2009) 149} 
{SEK(2009) 399} 
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
1. ČO JE PODSTATOU PROBLÉMU ? 
Sektor IKT je nevyhnutný pre hospodárstvo a spolo čnosť EÚ 
Informačné a komunika čné technológie (IKT) sa st ali základným stavebným kame ňom 
hospodárstva a spolo čnosti EÚ ako celku. Sektor IKT je životne dôležitý pre všetky 
segmenty spolo čnosti.  Spoločnosti sa na sektor IKT spoliehajú  tak pri priamom predaji, 
ako aj pri zabezpe čovaní efektívnosti/ú činnosti vnútorných procesov. IKT zárove ň stále viac 
prenikajú do fungovania vládnych orgánov a verejnej správy:  vzhľadom na prechádzanie 
na služby elektronickej verejnej správy (e Government) na všetkých úrovniach sa mnohé 
operácie verejného sektora stávajú silne závislé na IKT. V neposlednom rade sa občania stále 
viac spoliehajú na služby informa čnej spolo čnosti a používajú IKT pri svojich 
každodenných činnostiach:  popri záporných vplyvoch, ktoré by kybernetické narušenia mali 
na takéto činnosti, stále vä čšie množstvo osobných údajov ob čanov sa prenáša elektronickou 
cestou. Nedostato čné bezpe čnostné opatrenia by mohli vies ť k strate citlivých osobných 
informácií a predstavova ť riziko krádeže identity alebo iného podvodu1. Zvyšovanie 
bezpečnosti a odolnosti takýchto infraštruktúr je preto takisto absolútne nevyhnutné na 
ochranu osobných údajov ob čanov a náležité presadzovanie práva na súkromie.  
Systémy a služby IKT ako také predstavujú životne dôležitú infraštruktúru a zárove ň sú 
podkladovou platformou pre iné kr itické technologické a spolo čenské infraštruktúry. 
Konštatuje sa to v zelenej knihe Európske j komisie o európskom programe na ochranu 
najdôležitejšej infraštruktú ry, ktorý vymedzuje koncepciu kritických informa čných 
infraštruktúr (KII)  ako všetky „systémy IKT, ktoré sú kritickými infraštruktúrami sami 
osebe alebo ktoré sú nevyhnutné na prevádzku kritických infraštruk túr (telekomunikácií, 
počítačov/softvéru, internetu, satelitov apod.)“2, podobne ako tomu je v prístupe OECD3.  
Napriek jestvujúcim terminologickým rozdielom je dôležitým aspektom to, že touto 
koncepciou sa prispieva k systematickému náh ľadu na politiky bezpe čného 
a nepretržitého fungovania systémov, služieb, sietí a infraštruktúr IKT  („infraštruktúry 
IKT“), ktorých veľmi dôležitou sú časťou je internet  vzhľadom na jeho ro zšírené používanie 
a proces technologického zbližovania. 
                                                 
1 http://www.times online.co.uk/tol/news/uk/crime/article4211711.ece  
2 KOM(2005) 576 v kone čnom znení. 
3 http://www.oecd.org/dataoecd/1/13/40825404.pdf  
SK 3   SK Čo je v hre? 
Všadeprítomnos ť KII spôsobuje, že vplyvy kybe rnetických narušení je možné významne 
pociťovať v celej spolo čnosti.   
Riziká spôsobené ľudskými útokmi, prírodnými katastrofami  alebo technickými poruchami sú 
často nedostato čne pochopené a/alebo nedostato čne rozanalyzované. Následne neexistuje 
dostatočná miera uvedomovania si týchto ri zík u zainteresovaných strán, vzh ľadom na čo sa 
nenavrhujú ú činné bezpe čnostné záruky a prot iopatrenia.  
Rafinovanos ť kybernetických útokov sa zvýšila na bezprecedentnú úrove ň, pričom tieto 
útoky často uskuto čňujú jednotlivci alebo zlo činecké skupiny pre zisk alebo z politických 
dôvodov. Rozsiahle kybernetické útoky v Estóns ku, Litve a Gruzínsku sú príkladmi 
tohto celosvetového trendu.  Obrovské množstvo vírusov, červov a iného škodlivého 
softvéru, rozmach botnetov a nárast objem u nevyžiadanej pošty len potvrdzujú závažnos ť 
tohto problému4. Na infraštruktúry IKT sa vyvíja neustály útok,  a ak sa Európa na ň 
nepripraví, jeho vplyv bude ešte ove ľa silnejší.  
Vzhľadom na vysokú mieru závislosti na KII, ich cezhrani čnú prepojenos ť a vzájomnú 
závislosť na iných infraštruktúrach, vyvstáva potreba riešenia ich bezpe čnosti a odolnosti 
systematickým spôsobom, pretože KII predstavujú prvú líniu obrany  voči zlyhaniam 
a útokom, a to ako doplnok opatrení na prevenciu zlo čineckých a teroristických činností 
namierených proti KII, boji proti nim a ich trestnom stíhaní.  
Podstata problému 
V súčasnosti sa bezpečnosť a odolnos ť KII rieši hlavne na vnútroštátnej úrovni, pri čom 
na celoeurópskej úrovni exis tuje len malá koordinácia . Nedostatok systematickej 
cezhraničnej spolupráce podstatným spôsobom znižuje ú činnosť vnútroštátnych 
protiopatrení. Nízka úrove ň bezpečnosti a odolnosti KII v je dnej krajine môže navyše 
potenciálne zvýši ť zraniteľnosť a riziká v iných krajinách.  
Keďže KII majú globálny charakter a sú prepojené a vzájomné závislé  od iných 
infraštruktúr, zaistenie ich bezpe čnosti a odolnosti sa nedá dosiahnu ť výhradne 
vnútroštátnymi a nekoordinovanými postupmi . Navyše je vo všeobecnosti známe, že 
trhové sily neposkytujú sú kromnému sektoru dostato čné stimuly na to, aby investoval 
do ochrany KII na úrovni, ktorú by vládne  orgány za normálnych okolností požadovali.  
Základnými prí činami uvedeného všeobecného problému  sú: 
• nevyvážený prístup jednotlivých členských štátov k verejným politikám bezpe čnosti 
a odolnosti KII.  V politikách bezpe čnosti a odolnosti KII členských štátov existujú 
rozdiely. Okrem toho sa zdá, že úrove ň odborných znalostí a pripravenosti nie je 
rovnomerne rozložená, ako sa zdôraz ňuje v analýze vnútrošt átnych prístupov, ktorú 
uskutočnila Komisia a ktorú potvrdila správa Európskej agentúry pre bezpe čnosť sietí 
a informácií (ENISA)5; 
• ťažkosti pri preberaní nových, celoeur ópskych modelov správy a riadenia.  
Posilňovanie bezpe čnosti a spo ľahlivosti KII so sebou nesie nezvy čajné problémy pri 
riadení . Vlády  sú zodpovedné  za vymedzenie politík v súvislosti s KII, pre vykonávanie  
týchto politík je však nevyhnutné zaangažovanie súkromného sektora . Na vnútroštátnej 
úrovni sa vynorili verejno-súkromné partnerstvá  (PPP) ako referen čný model riadenia 
                                                 
4 KOM(2006) 688 v kone čnom znení.  
5 http://www.enisa.europa.eu/d oc/pdf/resilience/stock_ta king_final_report_2008.pdf  
SK 4   SK takejto kombinácie úloh. I napriek všeobecn ému konsenzu, že PPP by boli žiaduce aj na 
európskej úrovni, sa však zatia ľ nestali realitou;  
• obmedzená európska schopnos ť včasného varovania a reakcie na incidenty.  
Z konzultácií vyplynuli rozdiely  vo vnútroštátnych systémoch v časného varovania 
a reakcie na incidenty. Niektoré členské štáty nedostávajú automaticky správy o sie ťových 
bezpečnostných incidentoch (aj ke ď je to možné zariadi ť neformálne medzi 
prevádzkovate ľmi) a/alebo nezaložili organizáciu, ktorá by bola ústredným miestom 
vykazovania. Spolupráca a zdie ľanie informácií medzi subjektmi na vládnej úrovni  sa 
javia by ť nedostato čne rozvinuté  a obmedzuje ich nedostatok dôveryhodných 
mechanizmov na zdie ľanie a koordináciu, pri čom na to je zase nutné, aby všetky 
vnútroštátne/vládne tímy reakcie na po čítačovú pohotovos ť (CERT)  dobre fungovali, 
t. j. mali spolo čný základ, pokia ľ ide o schopnosti.  Okrem toho cvičenia a praktické 
simulácie na úrovni EÚ , ktoré predstavujú k ľúčový prvok zvyšovania bezpe čnosti 
a odolnosti KII, sú stále v začiatkoch ; 
• nízka miera povedomia o rizikách pre internetovú bezpe čnosť a odolnos ť. Internet sa 
vďaka svojmu distribuovanému, redundantnému dizajnu doposia ľ ukázal by ť relatívne 
robustnou a odolnou infraštruktúrou . Je však len logické spochybňovať jeho 
schopnosť naďalej odoláva ť rastúcemu po čtu narušení a kybernetických útokov, ak sa do 
úvahy zoberie jeho mimoriadny rast , jeho narastajúca zložitos ť a vznik nových služieb . 
Žiadna krajina nie je ostrovom.  Globálna povaha KII, a na jmä internetu, si vyžaduje 
spoločný globálny prístup  k bezpe čnosti a odolnosti. Práve prostredníctvom silnej 
koordinácie EÚ sa dajú dosiahnu ť priame výsledky na medzinárodnej úrovni.   
2. AKÁ JE LOGIKA OPATRENÍ NA ÚROVNI EÚ? 
Výhradne vnútroštátny postup riešenia problémov uvedený vyššie nemusí posta čovať. 
Vzhľadom na výrazné cezhrani čné dosahy majú mnohé hrozby pre sie ťovú a informa čnú 
bezpečnosť (NIS) potenciál pôsobi ť negatívne i v zahrani čí, pričom tieto vplyvy nie je možné 
účinným spôsobom rieši ť na vnútroštátnej úrovni a môžu spôsobova ť narušenia v iných 
krajinách.  
Integrovaným prístupom k zvyšovaniu bezpe čnosti a odolnosti KII v rámci celej EÚ by 
sa užito čným spôsobom dop ĺňali vnútroštátne programy na ochranu kritickej 
informačnej infraštruktúry , ako aj jestvujúce schémy spolupráce medzi členskými štátmi, 
a vnášala by sa do nich európska pridaná hodnota.  Keďže mnohé výzvy a problémy sú 
rovnaké, zo spolo čného prístupu by profit ovali všetky strany. 
Z diskusií po estónskom útoku vyplýva, že  vplyvy podobných udalostí je možné obmedzi ť 
preventívnymi opatreniami  – ako je napr. štruktúrovanejšia  výmena informácií na európskej 
úrovni – a koordinovaným úsilím  počas samotnej krízy. Komisia je pri plnom rešpektovaní 
zásady subsidiarity  v ideálnej pozícii koordinova ť takéto úsilie v úzkej spolupráci 
s členskými štátmi a inými medzinárodnými organizáciami. 
Aj keď obavy o národnú bezpe čnosť zohrávajú pri vymedzovaní politík a povinností v rámci 
NIS dôležitú úlohu, môžu okrem toho vies ť aj k regula čnej rozštiepenosti a ovplyv ňovať 
konkurencieschopnos ť Európskej únie ako celku a schopnosti jednotného európskeho trhu 
vytvárať bohatstvo. 
SK 5   SK Komisia v roku 2006 oznámila6 svoj zámer vypracova ť v rámci Európskeho programu 
na ochranu kritickej infraštruktúry7 (EPCIP) politiku špeci fickú pre sektor IKT „s cieľom 
zvýšiť bezpečnosť a pružnos ť sietí a informa čných systémov“.  Európska rada v roku 2007 
privítala toto oznámenie8. 
V tejto iniciatíve by sa náležitým spôsobom zoh ľadňoval medzinárodný rozmer a vychádzalo 
by sa z uznávaných zásad ako zásady G8 o K IIP, z rezolúcie Valného zhromaždenia OSN 
č. 58/199 s názvom „Vytvorenie globáln ej kultúry kybernetickej bezpe čnosti a ochrana 
kritických informa čných infraštruktúr“ a z nedávneho odporú čania OECD o ochrane KII. 
V neposlednom rade sa v tejto na vrhovanej politickej iniciatíve zoh ľadňujú, no duplicitne 
neuvádzajú, činnosti kybernetickej bezpe čnosti NATO, ktoré sa sústre ďujú na vojenský plot – 
t. j. spolo čnú politiku kybernetickej ochrany a činností Riadiaceho orgánu kybernetickej 
obrany (CDMA), ako aj výstupy Kooperatívne ho centra excelencie kybernetickej obrany 
NATO (CCD-COE).  
3. AKÉ SÚ CIELE PROGRAMU ?  
Cieľom tejto iniciatívy by bolo zvýšiť v celej Európe úrove ň pripravenosti 
a reakcieschopnosti  proti opísaným rizikám a hrozbám v snahe vyhnú ť sa roztrieštenému 
prístupu zo strany členských štátov. Stredobodom iniciatív y by bolo vymedzenie procesov na 
pružné riešenie známych a neznámych hrozieb.  Príslušné verejné a súkromné zainteresované 
strany by sa zapojili do zais ťovania toho, aby sa do prevádzky na adekvátnej 
a konzistentnej úrovni uviedli opatrenia na prevenciu, detekciu, stavy núdze a obnovu 
s cieľom dosiahnu ť náležitú úrove ň bezpečnosti a odolnosti KII a zaru čiť kontinuitu 
služieb.  Vylepšená bezpe čnosť a odolnos ť by takisto mala pozitívny vplyv na ochranu 
osobných údajov a súkromie ob čanov EÚ.  
Všeobecný cie ľ tohto nástroja, t. j. zaistiť bezpečnosť a odolnos ť KII ako prvej línie 
obrany,  je možné dosiahnu ť prostredníctvom štyroch špecifických cie ľov: 
(1) Premostenie medzier vo vnútro štátnych politikách bezpe čnosti a odolnosti KII; 
(2) Zlepšenie európskeho riadenia a správy bezpe čnosti a odolnosti KII; 
(3) Posilnenie európskej schopnosti ope ratívnej reakcie na incidenty; 
(4) Zvyšovanie bezpe čnosti a odolnosti internetu. 
4. AKÉ POLITICKÉ MOŽNOSTI SA PONÚKAJÚ ? 
Politická možnos ť 1: situácia bezo zmien  
Nenavrhnutie žiadnych ďalších krokov by nebolo realistickou vo ľbou. Bez 
horizontálnych opatrení na úrovni EÚ by členské štáty na ďalej konali individuálne alebo 
v rámci bilaterálnych či obmedzených multilaterálnych dohovorov. Vyskytlo by sa riziko 
súvisiace s vypracúvaním nesúrodých vnútroštátnych postupov , ktoré by nemuseli by ť 
zlučiteľné. Okrem toho by cezhrani čná spolupráca mohla by ť iba náhodná a vzh ľadom na 
zložitosť a rozsah kybernetických útokov by nemusela by ť účinná. 
Keďže členské štáty by na ďalej riešili tieto problémy rozli čným tempom, zainteresované 
strany by mohli zastavi ť investície do bezpe čnosti a odolnosti , pretože rozli čnosťou 
                                                 
6 KOM(2006) 251. 
7 KOM(2006) 786. 
8 Uznesenie Rady 2007/C 68/01. 
SK 6   SK štandardov a povinností by sa znižovala ich konkurencieschopnos ť. Cezhrani čná povaha 
problému by v jednotlivých štátoch Európy zvýraz ňovala rozdiely v bezpe čnosti, odolnosti 
a pripravenosti. Zranite ľnosť KII v Európe by ostala vysoká a možno by na ďalej stúpala, a to 
i napriek individuálnym snahám.  
Politická možnos ť 2: nezáväzný rámec  
Komisia by poskytla rámec na koordináciu a spoluprácu , ktorý by mal podobu oznámenia 
a akčného plánu na zapojenie členských štátov, súkromného sektora a ob čianskej spolo čnosti. 
Oznámenie by mohla schváli ť Rada EÚ a Európsky parlament by sa takisto mohol rozhodnú ť, 
že prispeje k diskusii. 
Iniciatíva by sa zameriavala na už prízvukované ciele, pri čom osobitným návrhom by bolo: 
(1) Podporova ť súdržnos ť medzi vnútroštátnymi politikami bezpe čnosti a odolnosti 
KII prostredníctvom: 
• identifikácie príkladov praktík a spolo čných čŕt verejnej politiky,  ktoré je možné 
podať ďalej; 
• založenia európskeho fóra pre členské štáty, aby mohli zdie ľať informácie 
a osvedčené postupy v oblasti politiky, pokia ľ ide o bezpe čnosť a odolnos ť KII. 
(2) Zlepšiť európske riadenie a správu bezpe čnosti a odolnosti KII  prostredníctvom: 
• spustenia Európskeho verejno-súkromného partnerstva pre odolnos ť (EP3R)  
s cieľom podpori ť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom na tému 
cieľov v oblasti bezpe čnosti a odolnosti, základných požiadaviek, osved čených 
politických postupov a opatrení.  
(3) Posilniť európsku schopnos ť operatívnej reakcie na incidenty  prostredníctvom: 
• založenia dobre fungujúcich vnú troštátnych/vládnych tímov CERT9 ako kľúčovej 
zložky vnútroštátnych zlož iek pripravenosti, zdie ľania informácií, koordinácie 
a reakcie; 
• schválenia minimálnej úrovne zložiek a služieb pre vnútroštátne/vládne tímy 
CERT; 
• podpory európskej spolupráce vnútroštátnych/vládnych tímov CERT; u ľahčenia 
kontaktu a spolupráce medzi vnútroštátnym i zložkami reakcie; organizácie 
celoeurópskych a/alebo regionálnych cvi čení so simuláciou rozsiahlych 
incidentov; 
• podpory plánovania pre prípad  núdzových si tuácií, pokia ľ ide o reakciu na sie ťové 
incidenty a obnovu funkcií po katastrofe; 
• financovania rozvoja európskych cvi čení so simuláciou rozsiahlych sie ťových 
bezpečnostných incidentov; 
• podpory rozvoja a spúš ťania Európskeho systému zdie ľania informácií 
a varovania (EISAS) s dosahom na ob čanov a malé a stredné podniky 
na rovnoprávnom a ú činnom základe.  
(4) Zvýšiť bezpečnosť a odolnos ť internetu  prostredníctvom:  
• vymedzenia priorít EÚ pr e dlhodobú stabilitu a odolnos ť internetu;  
                                                 
9 Tímy reakcie na po čítačovú pohotovos ť. 
SK 7   SK • schválenia súboru európskych a neskôr  medzinárodných zásad internetovej 
bezpečnosti a odolnosti.  
Politická možnos ť 3: záväzný rámec  
Väčšina záležitostí spomínaných v predošlom kontexte by sa riešila prostredníctvom 
niekoľkých záväzných opatrení, ktoré by mali podobu smernice, nariadenia, prípadne 
rozhodnutia. 
Komisia môže navrhnú ť záväzné opatrenia na: 
(1) vymedzenie základnej línie, na základe kt orej by sa zosúladili vnútroštátne 
politiky.  Takéto opatrenia môžu by ť zamerané na dodato čnú bezpečnosť a odolnos ť 
KII mimo rámca už navrhnutých právnych predpisov o trhu; 
(2) vymedzenie úlohy a zodpovednosti vere jných a súkromných zainteresovaných 
strán  v oblasti bezpe čnosti a odolnosti KII; 
(3) zlepšenie operatívnej pripravenosti , napr. prostredníctvom: 
(a) minimálneho súboru štandardov pre harmonizovanú úrove ň funkcií a služieb 
pre vnútroštátne/vládne tímy CERT; 
(b) rámca pre vnútroštátne plánovanie pre prípad núdzových situácií s cie ľom 
vypracova ť celoeurópske plány pre prípad núdzových situácií. 
5. AKÉ SÚ ROZDIELY MEDZI TÝMITO POLITICKÝMI MOŽNOS ŤAMI? 
V politickej možnosti „situácia bezo zmien“ nie sú obsiahnuté žiadne zjavné silné stránky , 
pokiaľ ide o zlepšenie bezpe čnosti a odolnosti KII v Európe. Rozhoduje sa preto medzi 
nezáväzným a záväzným rámcom. V tomto momente sa možnos ť „záväzný rámec“ nejaví by ť 
realizovate ľná, okrem iného vzh ľadom na tieto aspekty:  
• politická realita  suverénnych štátov, ktorá sa musí dôkladne zoh ľadniť v akejko ľvek 
politike NIS na úrovni Spolo čenstva;  
• potreba zváži ť široko distribuovanú povahu opera tívnej zodpovednosti v súkromnom 
sektore;  
• nedostatok získaných skúseností pri zdie ľaní informácií a spoluprác i v oblasti politík KII 
medzi verejným a súkromným sektorom. 
Okrem toho nízka kvalita údajov , ktoré sú v sú časnosti o bezpe čnostných incidentoch 
k dispozícii – vzh ľadom na informa čné asymetrie a obavy o vnútroštátnu bezpe čnosť – hatí 
možnosť vymedzi ť regulačné opatrenia s oh ľadom na konzistentnú hospodársku a verejnú 
politiku, pri čom predstavuje problém v súvislosti s rešpektovaním zásady proporcionality , 
keďže nie je možné navrhnú ť proporcionálne opatren ia, ak sa nedostato čne chápe presný 
rozsah problému. 
Napokon, časové rozloženie záväzného rámca by bolo vzh ľadom na zd ĺhavý postup 
prijímania nezlu čiteľné s potrebou všetkých zaintere sovaných strán urýchlene kona ť. 
V závere je možné konštatova ť, že z tohto posúdenia vplyvu vyplýva, že v krátkodobom 
a strednodobom horizonte je vhodnejšia politická možnos ť 2, ktorou sa okamžite spustia 
navrhované opatrenia a priebežne sa budú preverova ť výsledky vrátane verejných diskusií 
zameraných na posilnenie a modernizáciu politi ky EÚ v oblasti NIS. Na základe nich sa 
potom posúdia potreby a možnosti týkajúce sa možných budúcich záväzných opatrení. 
SK 8   SK Potom by mohlo by ť možné odporu čiť vykonávanie opatrení podobných opatreniam, ktoré sa 
navrhujú v rámci politickej možnosti 3.