SK Úradný vestník Európskej únie C 251/22

Uverejnenie žiadosti o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2017/C 251/08)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE NEPODSTATNEJ ZMENY

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (2)

„LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS“

EÚ č.: PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017

CHOP ( ) CHZO ( X ) ZTŠ ( )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Litovské mliekarenské združenie „Pieno Centras“ Perkūnkiemio g. 3 LT-12127 Vilnius Litva Tel. +370 82461414 Fax +370 82461415 E-mail: pc@pieno-centras.lt

2. Členský štát alebo tretia krajina

Litva

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☒ Opis výrobku — ☐ Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby — ☒ Súvislosť — ☐ Označovanie — ☒ Iné [uveďte]

4. Typ zmeny (zmien)

— ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. — ☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. — ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). — ☐ Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5. Zmena (zmeny)

Dôvody zmeny:

V pôvodnej špecifikácii výrobku a jednotnom dokumente CHZO „Lietuviškas varškės sūris“ sa uvádza, že svoj charakteristický tvar získava pri ručnom plnení zrazeniny do tradičných trojuholníkových vreciek na syr (ktoré sa uzatvárajú uzlom na širšom konci) a lisovaní. Po modernizácii výroby sa zrazenina do syrových vreciek môže plniť aj mechanickými prostriedkami a vrecká sa môžu mechanicky aj zaväzovať. Táto nepodstatná zmena spôsobu výroby si vyžaduje aktualizáciu špecifikácie výrobku a jednotného dokumentu pre CHZO „Lietuviškas varškės sūris“.

Zmena 1

Opis výrobku

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

„Svoj charakteristický tvar získava pri ručnom plnení zrazeniny do tradičných trojuholníkových vreciek na syr (ktoré sa uzatvárajú uzlom na širšom konci) a lisovaní.“

Tento text sa zmenil takto:

„Svoj charakteristický tvar získava pri ručnom alebo mechanickom plnení syroviny do tradičných trojuholníkových vreciek na syr (ktoré sa uzatvárajú uzlom na širšom konci) a lisovaní.“

Zmena 2

Spôsob výroby

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

Po dôkladnom premiešaní sa „tvarohová hmota ručne vkladá do malých trojuholníkových vreciek vyrobených z tenkej tkanej látky (jemná gáza). Tieto vrecká sa uzatvárajú uzlom na širšom konci.“

Tento text sa zmenil takto:

„Po dôkladnom premiešaní sa syrovinová hmota ručne alebo mechanickými prostriedkami vkladá do malých trojuholníkových vreciek vyrobených z tenkej tkanej látky (jemná gáza). Tieto vrecká sa uzatvárajú uzlom na širšom konci.“

Zmena 3

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

„V závodoch na spracovanie mlieka sa proces výroby syra zmechanizoval, ale tvaroh sa rovnako ako už po stáročia stále plní do vreciek na syr a tieto vrecká sa uzatvárajú ručne zviazaním.“

Tento text sa zmenil takto:

„V závodoch na spracovanie mlieka sa proces výroby syra zmechanizoval, ale syrovina sa rovnako ako už po stáročia stále môže plniť do vreciek na syr, ktoré sa uzatvárajú ručne zviazaním aj bez použitia mechanických prostriedkov.“

Zmena 4

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

„Syrová hmota sa plní ručne do tradičných tenkých tkaných trojuholníkových vreciek na syr, ktorých širší koniec sa uzatvorí uviazaním na uzol, a tak dostáva syr svoj charakteristický tvar, t. j. tvar trojbokého hranola so zaoblenými rohmi, kým na jeho povrchu zostáva odtlačok po látke so záhybmi v miestach, kde bola látka zviazaná do uzla.“

Tento text sa zmenil takto:

„Syrová hmota sa plní ručne alebo mechanickými prostriedkami do tradičných tenkých tkaných trojuholníkových vreciek na syr, ktorých širší koniec sa uzatvorí uviazaním na uzol, a tak dostáva syr svoj charakteristický tvar, t. j. tvar trojbokého hranola so zaoblenými rohmi, kým na jeho povrchu zostáva odtlačok po látke so záhybmi v miestach, kde bola látka zviazaná do uzla.“

Zmena 5

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

„Jednotliví poľnohospodári, ako aj výrobcovia v malých družstvách či vo veľkých továrňach na spracovanie mlieka plnia syrové vrecká syrovinou ručne a zaviažu ich na uzol. Po vylisovaní syry vyberú z vreciek a pred pečením ich ručne ponatierajú zmesou korenín.“

Tento text sa zmenil takto:

„Jednotliví poľnohospodári, ako aj výrobcovia v malých družstvách či vo veľkých továrňach na spracovanie mlieka plnia syrové vrecká syrovinou ručne alebo mechanickými prostriedkami a zaviažu ich na uzol. Po vylisovaní syry vyberú z vreciek a pred pečením ich ručne ponatierajú zmesou korenín.“

Zmena 6

Iné – Kontaktné informácie výrobnej skupiny

Súčasná špecifikácia výrobku obsahuje tento text:

Názov a adresa skupiny žiadateľov

PIENO CENTRAS, Litovské mliekarenské združenie Perkūnkiemio g. 3, LT-12127 Vilnius Tel.: +370 340 60371 Fax: +370 340 60383 E-mail: aldona.platukiene@rokiskio.com

Tento text sa zmenil takto:

Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Litovské mliekarenské združenie „Pieno Centras“ Perkūnkiemio g. 3 LT-12127 Vilnius Litva Tel. +370 82461414 Fax +370 82461415 E-mail: pc@pieno-centras.lt

6. Aktualizovaná špecifikácia výrobku (iba pre CHOP a CHZO)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS“

ES č.: PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Lietuviškas varškės sūris“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Litva

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Lietuviškas varškės sūris“ je nevyzretý tvarohový syr, ktorý má tvar trojbokého hranolu so zaoblenými rohmi a na širšom konci má odtlačok po zauzlenom vrecku na syr. Konzumovať sa môže čerstvý, údený, pečený alebo sušený. Tento syr sa vyrába starodávnym spôsobom, pri ktorom sa mlieko zráža len použitím štartovacej kultúry baktérií mliečneho kvasenia bez použitia syridla. Svoj charakteristický tvar získava pri ručnom alebo mechanickom plnení syroviny do tradičných trojuholníkových vreciek na syr (ktoré sa uzatvárajú uzlom na širšom konci) a lisovaní. Do syrov sa môžu, ale nemusia pridávať bylinky a/alebo soľ. Veľkosť syrov závisí od plánovaného použitia a môže sa pohybovať od niekoľko sto gramov do 5 kg alebo viac. Syr sa vyrába bez akýchkoľvek prídavných látok, aróm alebo farbív.

Vlastnosti

Farba: Čerstvé a sušené syry majú biele až žltkasté sfarbenie. Pečený syr má žltkasté až hnedasté sfarbenie, pričom vonkajší povrch môže byť pokrytý koreninami a/alebo bylinkami a na priečnom reze je biely až žltkastý. Vonkajší povrch údeného syra je tmavožltý až hnedý, kým na priečnom reze je biely až žltý.

Textúra: Čerstvý syr je mäkký, homogénny, pomerne hustý a pri krájaní sa môže drobiť, kým pečený syr je homogénny, hustý a trochu elastický a údený syr je homogénny, hustý a drobivý. Sušený syr má homogénnu textúru, je tvrdý, ťažko sa krája a pri lámaní sa drobí. Ak sa pri výrobe syra používajú koreniny, môžu byť nerovnomerne rozložené.

Typická vôňa a chuť kyseliny mliečnej so stopami chuti a arómy použitých korenín (rasca, soľ atď.). Údený syr má takisto zreteľnú dymovú arómu a chuť.

Fyzikálne a chemické vlastnosti:

— „Lietuviškas varškės sūris“ môže v závislosti od zloženia obsahovať 7 – 25 hm. % tuku alebo môže byť nízkotučný (do 0,5 hm. % tuku),

— obsah sušiny závisí od obsahu tuku v syre a od jeho ďalšieho spracovania; čerstvý, pečený alebo údený syr musí obsahovať minimálne 31 % sušiny a sušený syr minimálne 67 %,

— aktívna kyslosť: pH je najmenej 4,3.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

— kravské mlieko,

— štartovacia kultúra mezofilných baktérií mliečneho kvasenia,

— soľ,

— bylinky tradične pestované v Litve (rasca, cesnak, mäta atď.).

Suroviny použité pri výrobe „Lietuviškas varškės sūris“ môžu pochádzať aj z oblastí mimo špecifikovanej zemepisnej oblasti.

Pokiaľ ide o pôvod, neexistujú žiadne špecifické požiadavky ani obmedzenia kvality.

3.4. Konkrétne kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Kroky pri výrobe „Lietuviškas varškės sūris“:

— štandardizácia, pasterizácia, chladenie a fermentácia mlieka,

— oddelenie srvátky,

— samolisovanie syroviny,

— formovanie a lisovanie syra: Syrovinová hmota sa ručne alebo mechanickými prostriedkami vkladá do malých trojuholníkových vreciek vyrobených z tenkej tkanej látky (jemná gáza). Tieto vrecká sa uzatvárajú uzlom na širšom konci. Vrecká sa lisujú v lise alebo vo zveráku, kým sa nedosiahne požadovaný obsah vlhkosti;

— spracovanie syra: Vytvarovaný syr sa vychladí na teplotu 6 – 12 °C a vyberie sa z vrecka na syr. Ak sa vyrába údený, pečený alebo sušený syr, po vychladení sa podľa potreby vyúdi, upečie alebo vysuší. Ak sa vyrába pečený syr s koreninami, syr sa posype zmesou korenín a soli a pred pečením sa ponechá minimálne 12 hodín v miestnosti udržiavanej pri teplote 10 – 20 °C.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Lietuviškas varškės sūris“ sa balí na mieste výroby, pretože najmä v prípade čerstvého syra má drobivú textúru a ťažko sa krája, a prevoz na iné miesto kvôli baleniu by uškodil jeho vzhľadu a kvalite. Okrem toho má krátky čas použiteľnosti a existuje riziko kontaminácie baktériami.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Výrobcovia, ktorí vyrábajú „Lietuviškas varškės sūris“ v súlade s uverejnenou špecifikáciou tohto výrobku, môžu na účely označovania, reklamy a marketingu používať názov „Lietuviškas varškės sūris“.

Označenie musí obsahovať:

— meno/názov konkrétneho výrobcu,

— obsah tuku v syre v hmotnostných percentách alebo označenie „liesas“ (nízkotučný),

— text „chránené zemepisné označenie“ a/alebo symbol EÚ.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť, na ktorú sa vzťahuje táto žiadosť, zahŕňa celú Litovskú republiku. „Lietuviškas varškės sūris“ sa v celej špecifikovanej oblasti vyrábal a stále vyrába tradičným spôsobom, kým v okolitých regiónoch sa takýto syr vyrába len vo zvyšných litovských enklávach v Bielorusku. Vznik tohto jedinečného výrobku, ktorý sa dlhý čas vyrábal len v Litve a je známy v celej krajine, možno pripísať zemepisnej polohe Litvy a spôsobu života v tejto krajine.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Litva je malá krajina s rozlohou iba 65 300 km2, ktorá zodpovedá rozlohe regiónov v niektorých členských štátoch. Pretože konzumácia tohto syra má dlhú tradíciu v celej Litve, je známy pod názvom „Lietuviškas varškės sūris“.

Samozásobiteľské poľnohospodárstvo bolo v Litve prevládajúcim spôsobom života (industrializácia prišla neskôr), čo znamenalo, že základnú stravu vidieckeho obyvateľstva tvorili a naďalej tvoria obilniny a mliečne výrobky.

Tvarohový syr sa v Litve vyrábal už v stredoveku a v písomných zdrojoch sa spomína v záznamoch kaštieľov od 16. storočia. Na miestach, kde sa jedlo varilo v peciach na pečenie chleba, sa po miernom vychladnutí pece dovnútra vložil krčah s kyslým mliekom a nechal sa tam dovtedy, kým na povrch nevystúpili hubovité žlté bielkoviny. Po vybratí sa obsah krčahu vylial do trojuholníkového vrecka (vrecka na syr), ktoré sa zavesilo a obsah sa nechal odkvapkať. Odkvapkaná syrovina sa potom lisovala v špeciálnych lisoch alebo sa položila na tvrdý povrch (stôl, lavičku alebo inú vodorovnú plochu), prikryla sa doskou a lisovala pomocou kameňa. Keď bolo na jeseň alebo na jar sychravé počasie, povrch tvarohových syrov sa často pokryl bakteriálnou „vrstvou“ alebo plesňou, a preto sa sterilizoval miernym pečením v stredne vyhriatej peci alebo údením. Tvarohé syry určené na dlhšie skladovanie sa sušili.

Vlastnosti „Lietuviškas varškės sūris“, ako aj jednoduchý výrobný proces, ktorý si nevyžaduje syridlo a dozrievanie, ale len fermentáciu mlieka a lisovanie syroviny, ktorá sa po vyformovaní do syrov môže soliť a potom sušiť, údiť alebo piecť, umožnili ľuďom žijúcim na poľnohospodárskych usadlostiach pripraviť si aj zásoby na zimu, keď kravy zvyčajne prestávajú produkovať mlieko.

Osobitosť „Lietuviškas varškės sūris“ sa zaisťuje vďaka tradičnej, pracovne veľmi náročnej výrobnej metóde, ktorá zostala do dnešného dňa z veľkej časti nezmenená. Základnými surovinami používanými pri jeho výrobe sú pasterizované kravské mlieko a štartovacia kultúra mezofilných baktérií mliečneho kvasenia, ktorá mu dodáva príchuť kyseliny mliečnej. Syrová hmota sa plní ručne alebo mechanickými prostriedkami do tradičných tenkých tkaných trojuholníkových vreciek na syr, ktorých širší koniec sa uzatvorí uviazaním na uzol, a tak dostáva syr svoj charakteristický tvar, t. j. tvar trojbokého hranola so zaoblenými rohmi, kým na jeho povrchu zostáva odtlačok po látke so záhybmi v miestach, kde bola látka zviazaná do uzla. Tvar vrecka na syr je určený aj tým, že čerstvý „Lietuviškas varškės sūris“ je drobivý a z trojuholníkového vrecka na syr sa dá ľahšie vybrať neporušený ako z vrecka akéhokoľvek iného tvaru. „Lietuviškas varškės sūris“ je neoddeliteľnou súčasťou kulinárskeho a národného dedičstva a imidžu Litvy.

Súvislosť medzi „Lietuviškas varškės sūris“ a zemepisnou oblasťou je založené na jeho povesti, čo dokazujú literárne zdroje, kuchárske knihy a jeho obľúbenosť v každodennom živote, pri sviatočných príležitostiach a pri reprezentovaní Litvy.

Keď protestantský pastor Theodor Lepner, ktorý pracoval v Litve, písal v roku 1690 o litovskom jedle a nápojoch, do svojej knihy Der Preusche Littauer (Pruský Litovčan) zahrnul tento opis „Lietuviškas varškės sūris“: „Svoje syry robia takto: dobre nasolený tvaroh vložia do látky, zabalia ho, aby mohla odtiecť srvátka, a syrovinu zavesia do sýpky, aby stuhla. Potom syr jedia a pokrájaný na niekoľko kúskov ho podávajú hosťom. Chutí im tak veľmi, akoby to bol najlepší holandský syr.“ Asi o 300 rokov neskôr (v roku 1999) Vilius Puronas vo svojej knihe Nuo mamutų iki cepelinų (Od mamutov k zemiakovým knedliam) uviedol tento opis: „Lietuviškas varškės sūris“ sa vyrábal a konzumoval v celej Litve (nielen v jednej etnografickej oblasti), zatiaľ čo našim susedom sa v ústach zbiehali sliny a žiadali nás o recept. Náš „‚Lietuviškas varškės sūris‘, ktorý vídame vo výkladoch dnešných obchodov – s rascou, čerstvý alebo sušený – sa odvtedy zmenil len málo.“

Prvá kuchárska kniha v litovskom jazyku s názvom Lietuvos gaspadinė arba pamokinimai kaip prigulinčiai suvartoti dievo dovanas (Litovská gazdinka, alebo poučenie o tom, ako najlepšie konzumovať božie dary) vydaná v Tilžė (Tilsit) v roku 1893 a Šeimininkėms vadovėlis (Príručka ženy v domácnosti) vydaná v Sejny v roku 1911 obsahovali recepty na „Lietuviškas varškės sūris“. „Lietuviškas varškės sūris“ bol opísaný aj v literatúre určenej pre odborníkov v mliekarenskom priemysle, napríklad v Svarbesniais pieno produktų gamybos klausimais nurodymų ir instrukcijų rinkinys (Zbierka údajov a pokynov o najdôležitejších záležitostiach pri výrobe mliečnych výrobkov), ktorú vydala v roku 1947 Pienocentras (Ústredná únia mliekarenských družstiev), a v knihe Pieno produktų pardavimas ir vartojimas (Predaj a spotreba mliečnych výrobkov) vydanej vo Vilniuse v roku 1958. Tento druh syra známy ako „Litovský syr“ sa začal priemyselne vyrábať koncom 19. storočia. V závodoch na spracovanie mlieka sa proces výroby syra zmechanizoval, ale syrovina sa rovnako ako už po stáročia stále môže plniť do vreciek na syr, ktoré sa uzatvárajú ručne zviazaním aj bez použitia technických prostriedkov. Pri domácej výrobe syra sa ešte aj dnes používajú lisy vyrobené podľa starého modelu.

V Litve je „Lietuviškas varškės sūris“ stále neodmysliteľnou súčasťou ceremoniálu pri rôznych zhromaždeniach, krstoch, svadbách a iných rodinných oslavách a je vynikajúcim darom. Neodmysliteľný je aj v každodennom živote. V Litve sa bežne konzumuje čerstvý syr samotný, s džemom alebo medom alebo v sendvičoch, pečený alebo údený. „Lietuviškas varškės sūris“ sa konzumuje s pivom alebo nápojom gira (kvasený chlebový nápoj) a sušený syr si ľudia berú na výlety alebo dlhšie cesty. Pri slávnostných podujatiach sa tradične pripravuje veľký „Lietuviškas varškės sūris“. Na festival piesní v roku 2007 bol v mliekarni v Ukmergė vyrobený syr s hmotnosťou 99 kg. Najväčší údený „Lietuviškas varškės sūris“ s hmotnosťou 12 kg bol vyrobený na deň letného slnovratu v roku 2009 v správnej oblasti Biržai. Vyrobený bol zo 105 litrov mlieka a počas celých dvoch dní sa údil v špeciálnej peci. Hlavná družička prináša na svadbu na dekoráciu stola a ako symbol dôvernosti a stálosti páru veľký, lahodný, čerstvý „Lietuviškas varškės sūris“ a ráno na druhý svadobný deň dáva nevesta sušený „Lietuviškas varškės sūris“ hudobníkom za to, že novomanželov jemne prebudili.

Od roku 2006 sa v múzeu na panskom veľkostatku Rokiškis koná vzdelávací program s názvom Sūrio kelias (cesta syra). Každý rok sa približne 6 000 návštevníkov učí o starých metódach výroby „Lietuviškas varškės sūris“, prichádza do styku s etnografickými nástrojmi a ochutnáva rôzne syry. „Lietuviškas varškės sūris“ bol veľmi populárny medzi návštevníkmi medzinárodnej výstavy Zelený týždeň 2009, ktorá sa konala v Berlíne.

Skúsenosti výrobcov syra, ich znalosti a zručnosti rozvíjané počas stáročí umožnili prispôsobiť výrobný proces moderným podmienkam, zachovať osobitý tvar výrobku a zaručiť jeho kvalitu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

(1) Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.