Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ekologickej výrobe a označovaní ekologických výrobkov, o zmene nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 /* COM/2014/0180 final - 2014/0100 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU 1.1. Dôvody a ciele návrhu Trh s ekologickými výrobkami sa v posledných 10 rokoch vyznačuje dynamickým vývojom hnaným silným rastom dopytu. Celosvetový trh s ekologickými potravinami narástol od roku 1999 štvornásobne. Plocha, na ktorej sa vykonáva ekologická výroba v Európskej únii (ďalej len „Únia“), sa zdvojnásobila. Každý rok sa na 500 000 hektároch pôdy začne hospodáriť v rámci ekologického poľnohospodárstva. S týmto rozširovaním trhu však nedrží krok vnútorná ponuka a ani legislatívny rámec. Pravidlami výroby sa dostatočne nezohľadňujú vyvíjajúce sa obavy a očakávania spotrebiteľov a občanov; pravidlá označovania sú komplikované; zistili sa slabé miesta v systéme kontrol a v režime obchodovania. Právne predpisy sú zložité a spôsobujú vysoké administratívne zaťaženie, ktoré malým poľnohospodárom bráni zapojiť sa do systému ekologického poľnohospodárstva Únie. Niektoré výnimky, ktoré boli potrebné pre rozvoj tohto sektora, sa už nezdajú opodstatnené. Zámerom návrhu je zlepšiť právne predpisy o ekologickej výrobe s týmito cieľmi: 1. odstrániť prekážky udržateľného rozvoja ekologickej výroby v Únii; 2. zaručiť poľnohospodárom a prevádzkovateľom spravodlivú hospodársku súťaž a umožniť vnútornému trhu, aby účinnejšie fungoval; 3. zachovať alebo zvýšiť dôveru spotrebiteľov v ekologické výrobky. 1.2. Všeobecný kontext Pri prijímaní nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov[1] Rada určila niekoľko otázok, ku ktorým mala Komisia po preskúmaní skúseností získaných pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 834/2007 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu. Počas zasadnutia Rady pre poľnohospodárstvo a rybárstvo, ktoré sa konalo 13. – 14. mája 2013[2], Rada prijala závery správy Komisie[3] a vyzvala členské štáty a Komisiu, aby ambiciózne rozvili odvetvie ekologickej výroby, aby preskúmali súčasný právny rámec a aby sa pritom zamerali na zlepšenie jeho prehľadnosti a jeho zjednodušenie s cieľom zlepšiť jeho použiteľnosť a zabezpečiť obdobie stability a istoty a aby sa venovali súčasným otvoreným otázkam, ktoré si vyžadujú ďalšie rozpracovanie. Preskúmanie právnych predpisov o ekologickej výrobe je súčasťou programu Komisie týkajúceho sa regulačnej vhodnosti a efektívnosti[4]. Preskúmanie poskytuje príležitosť na zosúladenie vykonávacích právomocí Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 s cieľom rozlišovať medzi delegovanými a vykonávacími právomocami Komisie zavedenými článkami 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). 1.3. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Prvý právny predpis Únie týkajúci sa ekologickej výroby bol prijatý v roku 1991. Nariadením Rady (EHS) č. 2092/91 sa právne vymedzila ekologická výroba prostredníctvom pravidiel výroby a stanovili požiadavky na kontroly a označovanie a pravidlá dovozu ekologických výrobkov. Tým sa vytvoril základ na ochranu spotrebiteľov a ekologických výrobcov pred nepravdivými a zavádzajúcimi ekologickými tvrdeniami. Uvedený právny predpis bol zrevidovaný prijatím nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 v júni v roku 2007, v ktorom sa najmä: – bližšie vymedzila ekologická výroba opísaním jej cieľov a zásad; – zlepšila harmonizácia pravidiel ekologickej výroby v rámci Únie tým, že sa odstránili vnútroštátne pravidlá pre živočíšne výrobky; – zaviedla možnosť výnimiek z pravidiel v zodpovednosti členských štátov, ale s prísnymi obmedzeniami a na obmedzený čas; – spojil systém kontroly ekologických výrobkov so systémom úradných kontrol potravín a krmív ustanoveným v nariadení (ES) č. 882/2004[5] a zaviedla povinná akreditácia súkromných inšpekčných organizácií; – reštrukturalizoval sa dovozný režim: Európska únia okrem uznávania tretích krajín na účely rovnocennosti uznáva súkromné inšpekčné organizácie pôsobiace v tretích krajinách na účely rovnocennosti alebo súladu. Predchádzajúci systém individuálnych povolení udeľovaných členskými štátmi pre jednotlivé zásielky sa odstránil zo základného nariadenia a postupne sa ukončuje. 1.4. Súlad s ostatnými politikami Touto iniciatívou sa sledujú ciele oznámenia o inteligentnej regulácii v Európskej únii. Jedným z cieľov revízie je znížiť legislatívne zaťaženie. Je to v súlade so všeobecným rámcom stratégie Európa 2020, najmä pokiaľ ide o prioritu udržateľného rastu a podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, ktoré efektívnejšie využíva zdroje. Táto iniciatíva je v súlade s reformou spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorou sa formuje celkový rámec rozvoja poľnohospodárstva v Únii v období rokov 2014 – 2020[6]. Cieľom nových ustanovení je udržateľná konkurencieschopnosť v záujme dosiahnutia hospodársky životaschopného odvetvia potravinárskej výroby, ako aj udržateľné riadenie prírodných zdrojov Únie pochádzajúcich z pôdy, v rámci ktorého sa ekologická výroba určila ako kľúčový prvok. V návrhu sa zohľadňuje nová spoločná rybárska politika, pokiaľ ide o akvakultúru, ktorá zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní udržateľnej dlhodobej potravinovej bezpečnosti, ako aj rastu a zamestnanosti a zároveň znižuje tlak na voľne žijúce populácie rýb v prostredí rastúceho svetového dopytu po potravinách z vodných živočíchov. Je v súlade aj s návrhom Komisie týkajúcim sa nového nariadenia Rady a Parlamentu o úradných kontrolách[7], ktorým sa má konsolidovať integrovaný prístup vo všetkých oblastiach týkajúcich sa potravinového reťazca prostredníctvom racionalizácie a zjednodušenia celkového legislatívneho rámca a zároveň plnenia cieľa lepšej právnej úpravy. Konkrétne sa podľa potreby zlaďujú a/alebo objasňujú vymedzenia pojmov a navrhujú sa potrebné ustanovenia o osobitných kontrolách, ktoré sa majú začleniť do jedného právneho rámca pre úradné kontroly. Napokon, systém ekologickej výroby je súčasťou systémov kvality poľnohospodárskych výrobkov Únie a zemepisných označení, zaručených tradičných špecialít, výrobkov najvzdialenejších regiónov EÚ a horských oblastí, ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov a ako sa uvádza v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality[8]. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 2.1. Konzultácie Súčasná situácia sa dôkladne analyzovala na základe informácií zozbieraných počas sérií vypočutí zainteresovaných strán, na ktoré Komisia pozvala vyše 70 odborníkov a akademikov, aby v plnej miere prediskutovali súčasné a budúce výzvy, ktorým čelí odvetvie ekologickej výroby. Komisia začiatkom roku 2013 začala on-line konzultáciu. Dostala približne 45 000 odpovedí na dotazník a takmer 1 400 voľných príspevkov. Väčšinu (96 %) odpovedí poslali občania Európskej únie a zvyšné 4 % poslali zainteresované strany. Okrem toho na viacerých stretnutiach poradnej skupiny pre ekologické poľnohospodárstvo boli zainteresované strany v sektore informované o uvedenom preskúmaní a v tejto súvislosti sa s nimi uskutočnili konzultácie. Členské štáty ako príslušné orgány zodpovedné za vykonávanie právnych predpisov boli priebežne informované o technických stránkach preskúmania a uskutočňovali sa s nimi konzultácie. 2.2. Hlavné výsledky konzultácií Respondenti, ktorí odpovedali v rámci verejných konzultácií, sa zaujímali najmä o environmentálne otázky a otázky kvality. Chceli by, aby sa posilnili pravidlá týkajúce sa európskych ekologických výrobkov, a želajú si jednotnosť ekologických pravidiel pre poľnohospodárov a ostatné subjekty v rámci celej Únie. Preto je väčšina za zrušenie výnimiek z pravidiel. V súvislosti so zvyškami výrobkov a látok, ktoré nie sú povolené na používanie v ekologickej výrobe, respondenti vyjadrili vysoké očakávania. Ekologické logo Európskej únie ako prostriedok rozpoznávania ekologických výrobkov umiestnili na rovnakú úroveň ako vnútroštátne logá. Väčšina občanov a zainteresovaných strán dôveruje systému ekologickej kontroly, myslí si však, že by sa mohol zlepšiť, a to najmä zavedením elektronickej certifikácie. Väčšina je aj za skupinovú certifikáciu malých poľnohospodárov. V odvetví ekologickej výroby sa všeobecne uznáva potreba zlepšiť právne predpisy o ekologickej výrobe. Existuje všeobecná zhoda aj v tom, že ekologická výroba by sa mala držať svojich zásad a cieľov a že výnimky z pravidiel by sa mali zrušiť. 2.3. Posúdenie vplyvu Pri posudzovaní vplyvu sa porovnali tri alternatívne politické scenáre: – zlepšenie súčasného stavu na základe vylepšení a lepšieho presadzovania súčasných právnych predpisov; – trhová možnosť zameraná na zabezpečenie podmienok potrebných na dynamické reagovanie s cieľom podporiť ďalší rozvoj trhu s pružnejšími pravidlami. Dlhodobé mimoriadne pravidlá by sa mali začleniť do pravidiel výroby; – zásadová možnosť, ktorej cieľom je opätovne zamerať ekologickú výrobu na jej zásady, ktoré by sa mali viac odrážať v pravidlách výroby. Mimoriadne pravidlá by sa zrušili. Tieto tri možnosti politiky sa posudzovali na základe ich potenciálu dosiahnuť ciele SPP 2020, osobitné politické a operačné ciele preskúmania, ako aj z hľadiska efektívnosti a účinnosti. Zásadová možnosť má podľa všetkých hodnotených kritérií lepšie výsledky, za ňou nasleduje trhová možnosť a napokon vylepšený súčasný stav. Predpokladá sa, že zásadová možnosť prinesie tieto výsledky: – pozitívnymi vyhliadkami trhu vďaka vyššej dôvere spotrebiteľov by sa mali podporiť ceny ekologických výrobkov a prilákať nováčikovia; – odstránením výnimiek z pravidiel by sa malo prispieť k rozvoju ekologických vstupov, najmä osív; – jasnejšími a jednoduchšími pravidlami výroby sa zvýši atraktívnosť tohto odvetvia; – hospodárska súťaž sa stane spravodlivejšou vďaka väčšej harmonizácii, jednoduchším a jasnejším pravidlám a prechodu od rovnocennosti k dodržiavaniu predpisov na účely uznania súkromných inšpekčných organizácií v tretích krajinách; – dôvera spotrebiteľov sa posilní zlepšením kontrolného systému a harmonizovaním pravidiel výroby, v ktorých sa zohľadnia meniace sa spoločenské obavy (systém environmentálneho riadenia pre spracovateľov a obchodníkov, dobré životné podmienky zvierat); – prístup založený na hodnotení rizika by mal zlepšiť účinnosť a efektívnosť kontrol a spolu so spoľahlivejším dovozným režimom by mal prispievať k predchádzaniu podvodom; – pozitívne vplyvy na životné prostredie spojené s ekologickou výrobou sa zdôraznia zrušením výnimiek z pravidiel; – Odstránením výnimiek sa zlepšia životné podmienky zvierat. V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že uprednostňovanou možnosťou je zásadová možnosť so začlenením vylepšení navrhnutých v možnosti vylepšeného súčasného stavu a s určitými čiastkovými možnosťami. Osobitná pozornosť sa venovala zjednodušeniu počas celého procesu. V uprednostňovanej možnosti sa: – vyjasnia ustanovenia o rozsahu pôsobnosti, pravidlách výroby, označovaní a kontrolách; – odstránia neúčinné ustanovenia; – obmedzí rozsah pôsobnosti členských štátov pri udeľovaní výnimiek z pravidiel; – zjednoduší dovozný režim; – pre malých poľnohospodárov zjednodušia požiadavky, najmä zavedením skupinovej certifikácie. Pokiaľ ide o administratívne náklady, súčasný návrh povedie k vypusteniu 37 zo 135 existujúcich informačných povinností uložených ekologickým prevádzkovateľom a správnym orgánom. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia Pri ekologickej výrobe sa musí naďalej dodržiavať súbor zásad, ktoré presne vyjadrujú očakávania spotrebiteľov. Osobitné pravidlá výroby sú zhromaždené v prílohe k navrhovanému nariadeniu, čím sa rieši otázka čitateľnosti. Odstránením výnimiek sa posilňujú a harmonizujú pravidlá výroby, a to okrem prípadov, keď v dôsledku katastrofických okolností sú na pokračovanie v ekologickej výrobe alebo na jej obnovenie potrebné dočasné opatrenia. Ekologické poľnohospodárske podniky sa musia celé riadiť v súlade s požiadavkami, ktoré sa uplatňujú na ekologickú výrobu, a spätné uznanie obdobia konverzie už v princípe nie je možné. Poľnohospodárske zložky, z ktorých sa skladajú ekologické spracované výrobky, musia byť výlučne ekologické. S výnimkou mikropodnikov sa od ekologických prevádzkovateľov iných než poľnohospodári alebo prevádzkovatelia produkujúci morské riasy alebo chovajúci živočíchy akvakultúry vyžaduje, aby vypracovali systém na zlepšenie svojich výsledkov v oblasti životného prostredia. Systém kontrol sa vylepšil integrovaním všetkých ustanovení týkajúcich sa kontrol do jedného legislatívneho textu v rámci návrhu nariadenia, ktorý predkladá Komisia, o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach v oblasti potravín a krmív. V dôsledku toho už prevádzkovatelia, príslušné orgány, štátne inšpekčné organizácie a súkromné inšpekčné organizácie nebudú musieť v súvislosti s ustanoveniami týkajúcimi sa kontrol vychádzať z dvoch rôznych legislatívnych textov. Kontrolovateľnosť sa posilní vyjasnením, zjednodušením a harmonizáciou pravidiel výroby a odstránením viacerých možných výnimiek z týchto pravidiel. Cieľom tohto návrhu je odstrániť ustanovenie, ktoré sa uvádza v nariadení (ES) č. 834/2007, ktoré viedlo k rozdielnym výkladom a postupom v členských štátoch a ktoré sťažovalo riadenie, dohľad a kontrolu a na základe ktorého možno oslobodiť určité typy maloobchodníkov od uvedených kontrol. Prístup k úradným kontrolám založený na hodnotení rizika sa posilňuje zrušením požiadavky na povinné každoročné overovanie súladu všetkých prevádzkovateľov stanovenej v nariadení (ES) č. 834/2007. To umožní prispôsobiť frekvenciu kontrol prostredníctvom delegovaných aktov, ktoré sa majú prijať v súlade s nariadením (EÚ) č. XX/XXX (nariadenie o úradných kontrolách), tak, aby sa u prevádzkovateľov s nízkym rizikovým profilom mohli fyzické inšpekcie vykonávať menej než raz za rok a/alebo sa by sa u nich mohli vykonávať menej podrobné ročné fyzické inšpekcie, zatiaľ čo kontroly by sa bližšie zamerali na prevádzkovateľov s vyšším rizikom. Vznikne tak spravodlivejšia vyváženosť kontrolného tlaku na prevádzkovateľov, keď prevádzkovatelia s preukázanými výsledkami dodržiavania pravidiel budú mať znížené zaťaženie, a príslušné orgány, štátne inšpekčné organizácie a súkromné inšpekčné organizácie budú efektívnejšie a účinnejšie využívať zdroje. S cieľom zvýšiť transparentnosť v súvislosti s poplatkami, ktoré možno za kontroly vyberať, sa zavádzajú osobitné ustanovenia a takisto sa posilňujú ustanovenia týkajúce sa uverejňovania prevádzkovateľov spolu s informáciami o stave ich certifikácie. Zavádza sa systém skupinovej certifikácie pre malých poľnohospodárov v Únii s cieľom znížiť náklady na inšpekciu a certifikáciu a súvisiace administratívne zaťaženie, posilniť miestne siete, podporiť lepšie odbytiská a zabezpečiť rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov v tretích krajinách. Na účely zlepšenia vysledovateľnosti a predchádzania podvodom sa zavádzajú osobitné ustanovenia: rôzne štátne inšpekčné organizácie ani súkromné inšpekčné organizácie nemôžu kontrolovať prevádzkovateľov v rôznych fázach ekologickej výroby v súvislosti s tou istou skupinou výrobkov. Zavádzajú sa aj osobitné ustanovenia na harmonizáciu opatrení, ktoré sa majú prijať v prípade zistenia nepovolených výrobkov alebo látok. V tejto súvislosti sa môže stať, že sa poľnohospodárom neumožní uviesť na trh výrobky ako ekologické z dôvodu neúmyselnej prítomnosti nepovolených výrobkov alebo látok. Na kompenzáciu strát v uvedených prípadoch môže Komisia členským štátom povoliť, aby poľnohospodárom poskytli vnútroštátne platby. Členské štáty môžu navyše na celkové alebo čiastočné pokrytie takýchto strát využiť nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky. V návrhu sa napokon vymedzujú opatrenia, ktoré sa majú v rámci Únie prijať v súvislosti s tými istými všeobecnými kategóriami nedodržiavania súladu s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky zaobchádzania s prevádzkovateľmi, riadne fungovanie vnútorného trhu a zachovanie dôvery spotrebiteľov, a to bez určovania sankcií, ktoré je v právomoci členských štátov. Upravil sa obchodný režim, aby sa zlepšila rovnosť podmienok pre ekologických prevádzkovateľov Európskej únie a v tretích krajinách a aby sa lepšie zabezpečila dôvera spotrebiteľov. Možnosť dohôd o rovnocennosti s tretími krajinami zostáva, ale systém jednostrannej rovnocennosti sa končí. Navrhuje sa, aby sa uznávanie súkromných inšpekčných organizácií postupne zmenilo na systém dodržiavania súladu. 3.2. Právny základ Zmluva o fungovaní Európskej únie, jej článok 42 prvý odsek a článok 43 ods. 2. 3.3. Zásada subsidiarity a zásada proporcionality Návrhom sa reviduje existujúci systém kvality stanovený v rámci SPP. Výroba poľnohospodárskych výrobkov a potravín a obchodovanie s nimi na trhu Európskej únie, ako aj zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu s ekologickými výrobkami sú v spoločnej právomoci Únie a členských štátov. Systém ekologickej výroby na úrovni Únie ako súčasť celkovej SPP je na zabezpečenie plynulejšieho rozvoja jednotného trhu efektívnejší ako 28 rôznych systémov. Okrem toho umožňuje silnejšiu a konzistentnejšiu obchodnú politiku vo vzťahu ku globálnym obchodným partnerom, najmä prostredníctvom posilnenia vyjednávacej sily Únie. Návrh povedie k ďalšej harmonizácii v týchto oblastiach: – obmedzí sa súčasný priestor poskytnutý členským štátom, na základe ktorého môžu udeľovať výnimky z pravidiel, čo vedie k nespravodlivej hospodárskej súťaži medzi prevádzkovateľmi, k riziku straty dôvery spotrebiteľov, k zložitosti právnych predpisov a k obchodným problémom (ťažkosti pri presadzovaní súladu); – skutočnosť, že reakcia na to isté nedodržiavanie právnych predpisov EÚ o ekologickej výrobe sa môže medzi jednotlivými členskými štátmi líšiť, je záležitosť, ktorá vedie k nespravodlivej hospodárskej súťaži a neúčinnému fungovaniu jednotného trhu. 3.4. Výber nástrojov Navrhovaným nástrojom je nariadenie. Keďže sa preukázalo, že existujúcimi ustanoveniami sa členským štátom poskytuje vhodný rámec, iný typ opatrenia by nebol vhodný. Smernicou by sa poskytli flexibilnejšie pravidlá, ktoré by mohli mať za následok nespravodlivú hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi a viesť k zmätku a klamaniu spotrebiteľov. Nariadením sa zabezpečuje jednotný prístup členských štátov a znižuje sa administratívne zaťaženie, keďže prevádzkovatelia musia dodržiavať jednotný súbor pravidiel. Miernejšie právne nástroje, ako sú usmernenia, sa nepovažujú za dostatočné na riešenie rozdielov vo výklade a vykonávaní pravidiel a s ohľadom sa medzinárodný kontext. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrhom sa prideľuje rozpočet na opatrenia technickej pomoci. Informácie o vplyve na rozpočet sa uvádzajú v legislatívnom finančnom výkaze. 5. NEPOVINNÉ PRVKY: ZJEDNODUŠENIE Návrhom sa poskytuje zjednodušenie a objasnenie právnych predpisov a vypĺňa sa ním viacero medzier v právnych predpisoch. Zahŕňa odstránenie 37 z existujúcich 135 povinností vyplývajúcich z právnych predpisov o ekologickom poľnohospodárstve. Navrhuje sa v ňom významné zníženie administratívneho zaťaženia. Delegované akty vyplývajúce z tohto návrhu sa vypracujú podľa rovnakých zásad. Pokiaľ ide o pravidlá výroby, návrh obmedzením rozsahu pôsobnosti členských štátov pri udeľovaní výnimiek prináša prevádzkovateľom a vnútroštátnej správe značné zjednodušenia. Odstránilo sa niekoľko neúčinných ustanovení, najmä posilnením prístupu ku kontrolám založeného na hodnotení rizika. Pokiaľ ide o dovoz, výrobcovia, súkromné inšpekčné organizácie a Komisia budú môcť jednoduchšie riadiť režim dodržiavania súladu pre súkromné inšpekčné organizácie. Významné zjednodušenie prinesie malým poľnohospodárom skupinová certifikácia, ktorá prináša proporcionálnejšie požiadavky na inšpekcie a vedenie záznamov. Cieľom tohto návrhu je dosiahnuť, aby bol uvedený právny predpis ľahšie použiteľný. Ide najmä o to, že zatiaľ čo všeobecné pravidlá výroby zostávajú súčasťou textu nariadenia, osobitné pravidlá ekologickej výroby sa uvádzajú v prílohe k tomuto nariadeniu. 6. ZOSÚLADENIE PRÁVNYCH PREDPISOV V roku 2010 prijala Komisia návrh nariadenia KOM(2010) 759 o zosúladení nariadenia (ES) č. 834/2007 s Lisabonskou zmluvou. Podrobné trialógy v rokoch 2011 a 2012 viedli prakticky k pozastaveniu navrhovaného zosúladenia. V súčasnom návrhu sú zapracované nevyhnutné prvky návrhu na zosúladenie vrátane architektúry právnych ustanovení v základnom akte, ako aj v delegovaných a vykonávacích aktoch. . Návrh KOM(2010) 759 sa preto stiahne ako zastaraný. 2014/0100 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ekologickej výrobe a označovaní ekologických výrobkov, o zmene nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 42 prvý odsek a článok 43 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[9], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[10], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Ekologická výroba predstavuje komplexný systém riadenia poľnohospodárskych podnikov a potravinárskej výroby, ktorý je kombináciou najlepších postupov v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, vysokej úrovne biodiverzity, ochrany prírodných zdrojov, uplatňovania prísnych noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a výrobných noriem v súlade s dopytom zvyšujúceho sa počtu spotrebiteľov po výrobkoch vyrábaných s použitím prírodných látok a procesov. Ekologická výroba teda zohráva dvojitú spoločenskú úlohu, keď na jednej strane zabezpečuje konkrétny trh reagujúci na dopyt spotrebiteľa po ekologických výrobkoch a na druhej strane dodáva verejne dostupný tovar prispievajúci k ochrane životného prostredia a k dobrým životným podmienkam zvierat, ako aj k rozvoju vidieka. (2) Dodržiavanie prísnych noriem v oblasti zdravia, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat vo výrobe ekologických výrobkov je predpokladom vysokej kvality týchto výrobkov. Ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov[11], ekologická výroba je súčasťou systémov kvality poľnohospodárskych výrobkov Únie spoločne so zemepisnými označeniami, zaručenými tradičnými špecialitami a s výrobkami z najvzdialenejších regiónov Únie, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012[12] a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013[13]. V tomto zmysle sleduje ekologická výroba v rámci cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) tie isté ciele, aké sú príznačné pre všetky systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov Únie. (3) Konkrétne sú ciele politiky ekologickej výroby zahrnuté v cieľoch SPP, čím sa zabezpečuje, aby poľnohospodári dostávali spravodlivý zárobok za dodržiavanie pravidiel ekologickej výroby. Okrem toho rastúci dopyt spotrebiteľov po ekologických výrobkoch vytvára podmienky na ďalší rozvoj a rozširovanie trhu s týmito výrobkami, a teda na zvýšenie zárobku poľnohospodárov, ktorí vykonávajú ekologickú výrobu. (4) Ekologická výroba okrem toho predstavuje systém, ktorý prispieva k začleneniu požiadaviek na ochranu životného prostredia do SPP a podporuje udržateľnú poľnohospodársku výrobu. To je dôvod, prečo sa v rámci SPP zaviedli opatrenia finančnej podpory pre ekologickú výrobu, naposledy v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013[14], a ktoré sa posilnili najmä nedávnou reformou právneho rámca politiky rozvoja vidieka, ako sa ustanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013[15]. (5) Ekologickou výrobou sa takisto prispieva k dosahovaniu cieľov Únie v oblasti environmentálnej politiky, najmä cieľov stratégie Biodiverzita 2020[16], oznámenia o zelenej infraštruktúre[17], tematickej stratégie o pôde[18] a právnych predpisov o ochrane životného prostredia, akými sú smernica o vtáctve[19] a smernica o biotopoch[20], smernica o dusičnanoch[21], rámcová smernica o vode[22], smernica o vnútroštátnych emisných stropoch[23] a smernica o udržateľnom využívaní pesticídov[24]. (6) So zreteľom na ciele Únie v oblasti politiky ekologickej výroby by právny rámec stanovený na vykonávanie tejto politiky mal byť zameraný na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže a riadneho fungovania vnútorného trhu s ekologickými výrobkami, ako aj na zachovanie a uspokojenie dôvery spotrebiteľov vo výrobky označené ako ekologické. Právny rámec by sa mal ďalej zameriavať na vytváranie podmienok, za ktorých môže táto politika napredovať v súlade s rozvojom výroby a trhu. (7) Politické priority stratégie Európa 2020, ako sa uvádzajú v oznámení Komisie s názvom „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“[25], zahŕňajú ciele dosiahnuť konkurencieschopné hospodárstvo založené na znalostiach a inováciách, podporiť hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré prispieva k sociálnej a územnej súdržnosti, a podporiť prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje. Politikou ekologickej výroby by sa preto mali prevádzkovateľom poskytnúť správne nástroje na lepšiu identifikáciu a podporu ich výrobkov a zároveň by ich mala chrániť pred nespravodlivými postupmi. (8) Vzhľadom na dynamický vývoj ekologického odvetvia sa v nariadení Rady (ES) č. 834/2007[26] uvádza, že v budúcnosti bude potrebné prehodnotiť pravidlá Únie týkajúce sa ekologickej výroby so zohľadnením skúseností získaných pri uplatňovaní uvedených pravidiel. Z výsledkov preskúmania, ktoré Komisia vykonala, vyplýva, že právny rámec Únie pre ekologickú výrobu by sa mal zlepšiť, aby sa ním poskytli pravidlá zodpovedajúce vysokým očakávaniam spotrebiteľov a zaručujúce dostatočnú zrozumiteľnosť pre tých, ktorým sú určené. Nariadenie (ES) č. 834/2007 by sa preto malo zrušiť a nahradiť novým nariadením. (9) Zo skúseností získaných doteraz pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 834/2007 vyplýva, že je potrebné objasniť, na ktoré výrobky sa toto nariadenie uplatňuje. V prvom rade by sa malo vzťahovať na poľnohospodárske výrobky vrátane výrobkov akvakultúry uvedené v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Okrem toho by sa malo vzťahovať na spracované poľnohospodárske výrobky učené na použitie ako potraviny alebo krmivo, pretože uvádzanie týchto výrobkov na trh ako ekologických výrobkov poskytuje poľnohospodárskym výrobkom dôležité odbytisko a zabezpečuje pre spotrebiteľa viditeľnosť ekologického charakteru poľnohospodárskych výrobkov, ktoré sa pri spracovaní použili. Rovnako by sa toto nariadenie malo vzťahovať na určité iné výrobky, ktoré súvisia s poľnohospodárskymi výrobkami podobne úzko ako spracované poľnohospodárske výrobky, pretože tieto iné výrobky buď predstavujú významné odbytisko pre poľnohospodárske výrobky, alebo tvoria neoddeliteľnú súčasť výrobného procesu. Napokon, morská soľ by sa mala začleniť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pretože sa vyrába s použitím prírodných výrobných techník a jej výroba prispieva k rozvoju vidieckych oblastí, a teda prispieva k cieľom tohto nariadenia. Pre zrozumiteľnosť by sa tieto iné výrobky, ktoré sa neuvádzajú v prílohe I k zmluve, mali uvádzať v prílohe k tomuto nariadeniu. (10) S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (11) S cieľom zohľadniť nové výrobné postupy alebo materiál či medzinárodné záväzky by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu iných výrobkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Iba výrobky, ktoré úzko súvisia s poľnohospodárskymi výrobkami, by mali byť oprávnené na zaradenie do uvedeného zoznamu. (12) V dôsledku miestneho charakteru činností spoločného stravovania sa opatrenia prijaté členskými štátmi a súkromnými systémami v tejto oblasti považujú za primerané na zabezpečenie fungovania jednotného trhu. Preto by potraviny pripravované zariadeniami spoločného stravovania v ich priestoroch nemali podliehať tomuto nariadeniu. Rovnako by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať ani na výrobky z lovu a rybolovu voľne žijúcich živočíchov, keďže výrobný proces nemožno plne kontrolovať. (13) Výskumnými projektmi sa preukázalo, že dôvera spotrebiteľov má na trhu s ekologickými potravinami kľúčový význam. Z dlhodobého hľadiska môžu pravidlá, ktoré nie sú dôveryhodné, ohroziť dôveru verejnosti a viesť k zlyhaniu trhu. Udržateľný rozvoj ekologickej výroby v Únii by sa preto mal zakladať na spoľahlivých pravidlách výroby, ktoré sú harmonizované na úrovni Únie. Tieto pravidlá výroby by navyše mali plniť očakávania prevádzkovateľov a spotrebiteľov, pokiaľ ide o kvalitu ekologických výrobkov a dodržiavanie zásad a pravidiel stanovených v tomto nariadení. (14) Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté súvisiace právne predpisy, ako sú právne predpisy v oblasti bezpečnosti potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, zdravia rastlín, rastlinného rozmnožovacieho materiálu, označovania a životného prostredia. Konkrétnejšie, pokiaľ ide o povoľovanie výrobkov a látok, ktoré možno použiť pri výrobe ekologických výrobkov, je dôležité zdôrazniť, že takéto výrobky a látky sa musia najprv povoliť na úrovni Únie. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté iné osobitné ustanovenia Únie týkajúce sa povoľovania uvedených výrobkov a látok, ako aj ich umiestňovania na trh. (15) Všeobecné pravidlá výroby podľa tohto nariadenia by v zásade mali zahŕňať zákaz používania ionizujúceho žiarenia a geneticky modifikovaných organizmov (GMO) a výrobkov vyrobených z GMO alebo pomocou GMO. Keďže spotrebitelia sa čoraz viac znepokojujú pre vplyv spracovania a prepravy potravín na životné prostredie, od ekologických prevádzkovateľov iných než poľnohospodárov a prevádzkovateľov produkujúcich morské riasy alebo chovajúcich živočíchy akvakultúry by sa malo vyžadovať, aby svoje výsledky v oblasti životného prostredia riadili podľa harmonizovaného systému. S cieľom minimalizovať regulačné zaťaženie mikropodnikov, ako sa vymedzuje v odporúčaní Komisie 2003/361/ES[27], zapojených do ekologickej výroby je vhodné oslobodiť ich od uplatňovania uvedenej požiadavky. S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie všeobecných pravidiel výroby by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie kritérií, ktorým má zodpovedať systém environmentálneho riadenia. (16) Riziko nedodržiavania súladu s pravidlami ekologickej výroby sa považuje za vyššie v poľnohospodárskych podnikoch s jednotkami, ktoré sa neriadia pravidlami ekologickej výroby. Preto by sa po primeranom období konverzie mali všetky poľnohospodárske podniky v Únii, ktorých cieľom je stať sa ekologickými, v plnej miere riadiť v súlade s požiadavkami uplatniteľnými na ekologickú výrobu. Ekologické poľnohospodárske podniky by mali mať vo všetkých členských štátoch rovnako dlhé obdobie konverzie bez ohľadu na to, či predtým dodržiavali agroenvironmentálne opatrenia podporované z finančných zdrojov Únie. V prípade pôdy ležiacej úhorom však nijaké obdobie konverzie nie je potrebné. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa dopĺňajú všeobecné pravidlá konverzie alebo dopĺňajú a menia osobitné pravidlá konverzie. (17) Mali by sa stanoviť osobitné pravidlá výroby, pokiaľ ide o rastlinnú, živočíšnu a akvakultúrnu výrobu vrátane pravidiel zberu voľne rastúcich rastlín a morských rias, pokiaľ ide o výrobu spracovaných potravín a krmív, ako aj vína a kvasníc s cieľom zabezpečiť harmonizáciu a dodržiavanie cieľov a zásad ekologickej výroby. (18) Keďže ekologická rastlinná výroba sa zakladá predovšetkým na výžive rastlín prostredníctvom pôdneho ekosystému, hydroponická výroba by sa nemala povoliť. Ekologická rastlinná výroba by okrem toho mala zahŕňať používanie výrobných techník, ktoré zabraňujú akémukoľvek zvyšovaniu kontaminácie životného prostredia alebo ho minimalizujú. (19) Pokiaľ ide o pôdohospodárstvo a zúrodňovanie pôdy, mali by sa stanoviť podmienky používania pestovateľských postupov povolených v ekologickej rastlinnej výrobe a používania hnojív a pôdnych pomocných látok. (20) Používanie pesticídov by sa malo významne obmedziť. Malo by sa uprednostniť používanie opatrení, ktorými sa zamedzuje poškodenie spôsobené škodcami a burinami, a to prostredníctvom techník, ktoré nezahŕňajú používanie prípravkov na ochranu rastlín, ako je striedanie plodín. Prítomnosť škodcov a buriny by sa mala monitorovať, aby sa dalo rozhodnúť, či je akákoľvek intervencia hospodársky a ekologicky opodstatnená. Používanie určitých prípravkov na ochranu rastlín by sa malo umožniť, ak sa uvedenými technikami neposkytuje primeraná ochrana, a len v prípade, ak boli takéto prípravky na ochranu rastlín povolené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009[28], potom, ako sa posúdila ich zlučiteľnosť s cieľmi a zásadami ekologického poľnohospodárstva vrátane obmedzujúcich podmienok používania, a po následnom povolení v súlade s týmto nariadením. (21) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá rastlinnej výroby, pokiaľ ide o pestovateľské postupy, pôdohospodárstvo a zúrodňovanie pôdy, zdravie rastlín a ochranu proti škodcom a burine, riadenie pestovania húb a iných osobitných rastlín a riadenie systémov rastlinnej výroby, pôvod rastlinného rozmnožovacieho materiálu a zber voľne rastúcich rastlín. (22) Keďže živočíšna výroba prirodzene zahŕňa obhospodarovanie poľnohospodárskej pôdy, v prípadoch, keď sa na výživu rastlín v rastlinnej výrobe používa hnoj, by sa mala zakázať živočíšna výroba bez pôdy. Pri výbere plemien by sa mala brať do úvahy ich schopnosť prispôsobiť sa miestnym podmienkam, ich životaschopnosť a odolnosť voči chorobám a mala by sa podporovať široká biologická diverzita. (23) V ekologickej živočíšnej a akvakultúrnej výrobe by zariadenia na ustajnenie hospodárskych zvierat, vrátane prípadného vodného prostredia, mali spĺňať behaviorálne potreby zvierat. Mali by sa stanoviť osobitné podmienky ustajnenia a postupy chovu so zreteľom na určité zvieratá vrátane včiel. Uvedenými podmienkami a postupmi by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň dobrých životných podmienok zvierat, ktorá by v určitých aspektoch mala presahovať normy Únie týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat uplatniteľné na živočíšnu výrobu vo všeobecnosti. Vo väčšine prípadov by hospodárske zvieratá mali mať trvalý prístup na voľné plochy na pasenie a tieto plochy by v zásade mali byť organizované v rámci vhodného systému striedania. (24) S cieľom predchádzať environmentálnemu znečisteniu prírodných zdrojov, ako sú napríklad pôda a voda, živinami by sa mala stanoviť horná hranica dávky hnoja použitého na hektár a najvyššia zaťaženosť hospodárskymi zvieratami na hektár pôdy. Táto hranica by mala vychádzať z obsahu dusíka v hnoji. (25) Malo by sa zakázať mrzačenie, ktoré má za následok stres, poškodenie, ochorenie alebo utrpenie zvierat. (26) Hospodárske zvieratá by sa s prihliadnutím na ich fyziologické potreby mali kŕmiť kŕmnymi surovinami vyrobenými v súlade s pravidlami ekologickej výroby a mali by podľa možnosti pochádzať z vlastného hospodárstva. Okrem toho za presne stanovených podmienok možno na zabezpečenie základných výživových požiadaviek hospodárskych zvierat používať určité minerály, stopové prvky a vitamíny. (27) Starostlivosť o zdravie zvierat by sa mala zakladať hlavne na prevencii chorôb. Okrem toho by sa mali uplatňovať osobitné opatrenia v oblasti čistenia a dezinfekcie. Preventívne používanie chemicky syntetizovaných alopatických liekov by v ekologickej výrobe nemalo byť povolené okrem prípadov ochorenia alebo poranenia zvieraťa vyžadujúceho neodkladné ošetrenie, pričom sa musí obmedzovať na minimum potrebné na nastolenie pôvodného stavu pohody u zvieraťa. V takýchto prípadoch by sa na zaručenie integrity ekologickej výroby pre spotrebiteľov malo umožniť prijať reštriktívne opatrenia, ako je napríklad zdvojnásobenie úradnej ochrannej lehoty po použití takýchto liekov, ako sa stanovuje v príslušných právnych predpisoch Únie. Pokiaľ ide o chov včiel, je potrebné stanoviť osobitné pravidlá prevencie chorôb a veterinárnej liečby. (28) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá živočíšnej výroby, pokiaľ ide o pôvod zvierat, ustajnenie hospodárskych zvierat, vrátane minimálnych plôch na vnútorné a vonkajšie ustajnenie a maximálneho počtu zvierat na jeden hektár, ako aj pokiaľ ide o postupy chovu, plemenitbu, krmivo a kŕmenie, prevenciu chorôb a veterinárnu liečbu. (29) Pokiaľ ide o akvakultúru, v tomto nariadení sa zohľadňujú ciele novej spoločnej rybárskej politiky, ktorá zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní udržateľnej dlhodobej potravinovej bezpečnosti, ako aj rastu a zamestnanosti a zároveň znižuje tlak na voľne žijúce populácie rýb v kontexte rastúceho svetového dopytu po potravinách z vodných živočíchov. V oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z roku 2013 s názvom „Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry EÚ“[29] sa zdôraznili hlavné úlohy, pred ktorými akvakultúra Únie a jej potenciálny rast stoja. Podľa neho je ekologická akvakultúra mimoriadne sľubným odvetvím a zdôrazňuje sa v ňom aj konkurenčná výhoda vyplývajúca z ekologickej certifikácie. (30) Ekologická akvakultúra je relatívne novou oblasťou ekologickej výroby v porovnaní s ekologickým poľnohospodárstvom, kde na úrovni poľnohospodárskych podnikov existujú dlhodobé skúsenosti. Vzhľadom na rastúci záujem spotrebiteľov o ekologické výrobky akvakultúry je pravdepodobný ďalší nárast počtu jednotiek prechádzajúcich na ekologickú akvakultúru. To má za následok väčšie skúsenosti, technické poznatky a rozvoj s vylepšeniami ekologickej akvakultúry, ktoré by sa mali zohľadniť v pravidlách výroby. (31) S cieľom zabezpečiť jednotné chápanie a zaručiť jednotné uplatňovanie pravidiel chovu živočíchov akvakultúry a produkcie morských rias v rámci ekologickej výroby, ako aj vyhnúť sa nejasnostiam v tejto súvislosti by sa uvedené pravidlá výroby mali doplniť o určité vymedzenia pojmov týkajúce sa akvakultúry. (32) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá produkcie morských rias týkajúce sa vhodnosti vodného prostredia a plánu udržateľného riadenia, zberu voľne rastúcich morských rias, pestovania morských rias, opatrení proti inkrustácii organizmov a týkajúce sa čistenia výrobných prostriedkov a zariadení, a pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa dopĺňajú osobitné pravidlá chovu živočíchov akvakultúry týkajúce sa vhodnosti vodného prostredia a plánu udržateľného riadenia, pôvodu živočíchov akvakultúry, akvakultúrnej praxe vrátane vodných izolačných systémov, výrobných systémov a maximálnej hustoty chovu, týkajúce sa rozmnožovania, manažmentu živočíchov akvakultúry, krmív a kŕmenia, prevencie chorôb a veterinárnej liečby. (33) Prevádzkovatelia, ktorí vyrábajú ekologické potraviny alebo krmivá, by mali dodržiavať vhodné postupy na základe systematického určovania kritických krokov pri spracúvaní s cieľom zabezpečiť, aby spracované výrobky boli v súlade s pravidlami ekologickej výroby. Ekologické spracované výrobky by sa mali vyrábať s použitím spracovateľských metód, ktoré zaručujú zachovanie ekologickej integrity a zásadných vlastností výrobkov vo všetkých fázach ekologickej výroby. (34) Mali by sa zaviesť ustanovenia týkajúce sa zloženia ekologických spracovaných potravín. Takéto potraviny by sa konkrétne mali vyrábať hlavne z poľnohospodárskych zložiek, ktoré sú ekologické, s obmedzenou možnosťou využívať určité poľnohospodárske zložky iné ako ekologické uvedené v tomto nariadení. Okrem toho by sa na používanie vo výrobe ekologických spracovaných potravín mali povoliť len určité látky povolené v súlade s týmto nariadením. (35) Spracované potraviny by sa mali označovať ako ekologické len vtedy, ak všetky alebo skoro všetky ich zložky poľnohospodárskeho pôvodu sú ekologické. Mali by sa však zaviesť osobitné ustanovenia o označovaní spracovaných potravín obsahujúcich poľnohospodárske zložky, ktoré nemožno získať ekologickým spôsobom, ako je to v prípade výrobkov z lovu a rybolovu. Okrem toho by sa na účely informovania spotrebiteľov, zabezpečenia transparentnosti na trhu a podpory používania ekologických zložiek malo umožniť za určitých podmienok odkazovať v zozname zložiek na ekologickú výrobu. (36) Mali by sa zaviesť ustanovenia týkajúce sa zloženia ekologických spracovaných krmív a používania určitých látok a techník vo výrobe takýchto krmív. (37) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby spracovaných potravín a krmív týkajúce sa postupov, ktoré sa majú dodržiavať, preventívnych opatrení, ktoré sa majú prijať, zloženia spracovaných potravín a krmív, opatrení v súvislosti s čistením, uvádzania spracovaných výrobkov na trh vrátane ich označovania a identifikácie, týkajúce sa oddelenia ekologických výrobkov, poľnohospodárskych zložiek a kŕmnych surovín od iných ako ekologických výrobkov, poľnohospodárskych zložiek a kŕmnych surovín, týkajúce sa zoznamu iných ako ekologických poľnohospodárskych zložiek, ktoré možno výnimočne použiť na výrobu ekologických spracovaných výrobkov, týkajúce sa výpočtu percentuálneho podielu poľnohospodárskych zložiek a týkajúce sa techník použitých pri spracúvaní potravín alebo krmív. (38) Ekologické víno by sa malo vyrábať výlučne z ekologických surovín a povoliť by sa malo pridanie len určitých látok povolených v súlade s týmto nariadením. Vo výrobe ekologického vína by sa mali zakázať určité enologické postupy, procesy a ošetrenia. Ostatné postupy, procesy a ošetrenia by sa mali povoliť na základe presne vymedzených podmienok. (39) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby vína týkajúce sa enologických postupov a obmedzení. (40) Kvasnice sa pôvodne nepovažovali za poľnohospodársku zložku podľa nariadenia (ES) č. 834/2007, a preto sa nezahŕňali do poľnohospodárskeho zloženia ekologických výrobkov. V nariadení Komisie (ES) č. 889/2008[30] sa však od 31. decembra 2013 zaviedol povinný výpočet kvasníc a výrobkov z kvasníc ako poľnohospodárskych zložiek na účely ekologickej výroby, čo tomuto odvetviu poskytlo dostatok času na prispôsobenie sa uvedenému pravidlu. Na výrobu ekologických kvasníc by sa preto mali používať len ekologicky vyrobené substráty a pri ich výrobe, uchovávaní a tvorbe by sa malo povoliť použitie len určitých látok. Okrem toho by sa v ekologických potravinách ani ekologických krmivách nemali spolu s ekologickými kvasnicami nachádzať kvasnice iné ako ekologické. (41) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby ekologických kvasníc týkajúce sa spracúvania a substrátov použitých pri ich výrobe. (42) S cieľom zohľadniť možnú budúcu potrebu osobitných pravidiel výroby v prípade výrobkov, ktorých výroba nepatrí do žiadnej kategórie osobitných pravidiel výroby stanovených v tomto nariadení, ako aj s cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením a následne prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie osobitných pravidiel výroby takýchto výrobkov vrátane zmien takýchto pravidiel alebo ich doplnení. (43) V nariadení (ES) č. 834/2007 sa stanovili rôzne výnimky z pravidiel ekologickej výroby. Zo skúseností získaných pri uplatňovaní uvedených ustanovení vyplynulo, že tieto výnimky majú negatívny vplyv na ekologickú výrobu. Zistilo sa najmä, že samotná existencia týchto výnimiek bráni výrobe vstupných materiálov v ekologickej forme a že nie je zabezpečená vysoká úroveň dobrých životných podmienok zvierat spojená s ekologickou výrobou. Riadenie a kontrola výnimiek navyše predstavujú značné administratívne zaťaženie vnútroštátnych správnych orgánov aj prevádzkovateľov. Napokon, existencia výnimiek vytvára podmienky pre narušenia hospodárskej súťaže a hrozí oslabením dôvery spotrebiteľov. Možnosť povoľovať výnimky z pravidiel ekologickej výroby by sa preto mala ďalej zúžiť a obmedziť na prípady katastrofických okolností. (44) S cieľom umožniť pokračovanie ekologickej výroby alebo jej obnovenie v prípadoch katastrofických okolností by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o určenie kritérií kvalifikácie prípadov katastrofických okolností, stanovenie osobitných pravidiel riešenia týchto prípadov a potrebné požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie. (45) Za určitých podmienok možno zber a prepravu ekologických výrobkov a výrobkov iných ako ekologických vykonávať súčasne. Mali by sa stanoviť osobitné ustanovenia, aby sa počas manipulácie náležite oddelili ekologické výrobky od výrobkov iných ako ekologických a aby sa zamedzilo ich zmiešaniu. (46) S cieľom zabezpečiť integritu ekologickej výroby a prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá zberu, balenia, prepravy a skladovania ekologických výrobkov. (47) Používanie výrobkov a látok, ako sú prípravky na ochranu rastlín, hnojivá, pôdne pomocné látky, živiny, zložky výživy zvierat, doplnkové kŕmne látky alebo prídavné látky v potravinách, technologické pomocné látky a prostriedky na čistenie a dezinfekciu, v ekologickej výrobe, by sa malo obmedziť na minimum a malo by sa podmieniť dodržaním osobitných podmienok stanovených v tomto nariadení. Ten istý prístup by sa mal uplatňovať, pokiaľ ide o používanie výrobkov a látok, ako sú prídavné látky v potravinách a technologické pomocné látky, vo výrobe ekologických spracovaných potravín. Preto by sa mali prijať ustanovenia na vymedzenie všetkých možných použití takýchto výrobkov a látok v ekologickej výrobe všeobecne a osobitne vo výrobe ekologicky spracovaných potravín za splnenia určitých kritérií a zásad stanovených v tomto nariadení. (48) S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť, dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú výrobu vo všeobecnosti a osobitne o výrobu ekologických spracovaných potravín, a zabezpečiť prispôsobenie sa technickému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty s cieľom stanoviť doplňujúce kritériá povoľovania alebo rušenia povolení výrobkov a látok na účely ich používania v ekologickej výrobe vo všeobecnosti a osobitne vo výrobe ekologických spracovaných potravín a stanoviť ďalšie požiadavky na používanie takýchto povolených výrobkov a látok. (49) Vzhľadom na to, že v Únii neexistujú osobitné pravidlá prijímania opatrení pre prípad, keď sa v ekologických výrobkoch vyskytujú nepovolené látky alebo výrobky, v rámci Únie sa vyvinuli a uplatňovali rôzne riešenia. Táto situácia vyvoláva u prevádzkovateľov, štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií neistotu. Môže mať za následok aj rôzne zaobchádzanie s prevádzkovateľmi v Únii a ovplyvniť dôveru spotrebiteľov v ekologické výrobky. Je preto vhodné vypracovať jasné a jednotné ustanovenia s cieľom zakázať, aby sa výrobky, v ktorých sa nachádzajú akékoľvek nepovolené výrobky alebo látky v množstvách prekračujúcich dané úrovne, uvádzali na trh ako ekologické. Uvedené úrovne by sa mali stanoviť s ohľadom najmä na smernicu Komisie 2006/125/ES[31] o potravinách spracovaných na báze obilnín a detskej potrave určených pre dojčatá a malé deti. (50) S cieľom zabezpečiť účinnosť, efektívnosť a transparentnosť ekologickej výroby a systému označovania by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o osobitné kritériá a podmienky stanovovania a uplatňovania úrovní prítomnosti nepovolených výrobkov a látok, nad ktorými už výrobky nemožno uvádzať na trh ako ekologické, a to s ohľadom na určovanie týchto úrovní a ich prispôsobenie technickému vývoju. (51) Ekologická výroba sa zakladá na všeobecnej zásade zásade minimalizácie vonkajších vstupov. Od poľnohospodárov sa vyžaduje, aby prijali opatrenia na predchádzanie riziku kontaminácie nepovolenými výrobkami alebo látkami. Napriek uvedeným opatreniam sa môže stať, že sa poľnohospodárom neumožní uviesť na trh výrobky ako ekologické z dôvodu neúmyselnej prítomnosti nepovolených výrobkov alebo látok. Je preto vhodné stanoviť možnosť, na základe ktorej môže Komisia v súlade s článkom 42 zmluvy povoliť členským štátom, aby na kompenzáciu strát v uvedených prípadoch poskytli poľnohospodárom vnútroštátne platby. Členské štáty môžu na celkové alebo čiastočné pokrytie takýchto strát využiť aj nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky. (52) Označovanie poľnohospodárskych výrobkov a potravín by malo podliehať všeobecným pravidlám stanoveným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011[32], a najmä ustanoveniam zameraným na zamedzenie označenia, ktoré môže zmiasť alebo zavádzať spotrebiteľov. V tomto nariadení by sa okrem toho mali zaviesť osobitné ustanovenia o označovaní ekologických výrobkov. Zavedenými ustanoveniami by sa mali chrániť záujmy prevádzkovateľov tým, že ich výrobky by boli na trhu správne identifikované a že by využívali podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže, ako aj záujmy spotrebiteľov tým, že by sa im umožnilo prijímanie informovaných rozhodnutí. (53) Pojmy používané na označovanie ekologických výrobkov by sa mali v celej Únii chrániť pred použitím na výrobkoch iných ako ekologických, a to nezávisle od použitého jazyka. Táto ochrana by sa mala uplatňovať aj na bežné odvodeniny alebo zdrobneniny takýchto pojmov bez ohľadu na to, či sa používajú samostatne alebo v kombinácii. (54) Používanie loga ekologickej výroby Európskej únie by v záujme vytvorenia jasnosti pre spotrebiteľov na celom trhu Únie malo byť povinné pre všetky balené ekologické potraviny vyrobené v Únii. Inak by malo byť používanie uvedeného loga dobrovoľné v prípade nebalených ekologických výrobkov vyrobených v Únii alebo v prípade akýchkoľvek ekologických výrobkov dovezených z tretích krajín. V tomto nariadení by sa mal stanoviť vzor loga ekologickej výroby Európskej únie. (55) Aby však nedochádzalo k zavádzaniu spotrebiteľov, pokiaľ ide o ekologickú povahu celého výrobku, považuje sa za vhodné, aby sa používanie uvedeného loga obmedzilo na výrobky, ktoré obsahujú výlučne alebo takmer výlučne iba ekologické zložky. Používanie loga EÚ na označovanie výrobkov vyrobených v období konverzie alebo spracovaných výrobkov, ktorých menej ako 95 % zložiek poľnohospodárskeho pôvodu je ekologických, by preto nemalo byť povolené. (56) Aby sa zamedzilo akémukoľvek možnému uvedeniu spotrebiteľov do omylu, pokiaľ ide o to, či výrobok pochádza z Únie alebo nie, pri každom použití loga ekologickej výroby Európskej únie by spotrebitelia mali byť informovaní o mieste, kde sa vyprodukovali poľnohospodárske suroviny, z ktorých sa výrobok skladá. V tejto súvislosti by malo byť povolené, aby sa na etikete výrobkov ekologickej akvakultúry odkazovalo na akvakultúru namiesto na poľnohospodárstvo. (57) S cieľom poskytnúť spotrebiteľom jasné a náležité informácie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o úpravu zoznamu pojmov týkajúcich sa ekologickej výroby stanovených v tomto nariadení, stanovenie osobitných požiadaviek na označovanie a zloženie krmív a ich zložiek, stanovenie ďalších pravidiel označovania a používania označení iných, akým je logo ekologickej výroby Európskej únie stanovené v tomto nariadení, a pokiaľ ide o zmenu loga ekologickej výroby Európskej únie a s súvisiacich pravidiel. (58) Ekologická výroba je vierohodná iba vtedy, ak ju sprevádzajú účinné overovania a kontroly vo všetkých fázach výroby, spracovania a distribúcie. Ekologická výroba by mala podliehať úradným kontrolám alebo iným úradným činnostiam vykonávaným v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. (XXX/XXXX)[33] s cieľom overovať dodržiavanie pravidiel o ekologickej výrobe a označovaní ekologických výrobkov. (59) Mali by sa stanoviť osobitné požiadavky na zabezpečenie dodržiavania pravidiel, ktoré sú charakteristické pre ekologickú výrobu. Mali by sa prijať ustanovenia v súvislosti s oznamovaním činností prevádzkovateľov a so systémom certifikácie s cieľom určiť prevádzkovateľov, ktorí dodržiavajú súlad s pravidlami upravujúcimi ekologickú výrobu a označovanie ekologických výrobkov. Uvedené pravidlá by sa takisto mali uplatňovať na subdodávateľov dotknutých prevádzkovateľov. Transparentnosť systému certifikácie by sa mala zabezpečiť tým, že sa od členských štátov bude vyžadovať zverejnenie zoznamu prevádzkovateľov, ktorí oznámili svoje činnosti, a akýchkoľvek poplatkov, ktoré možno vyberať v súvislosti s kontrolami dodržiavania súladu s pravidlami ekologickej výroby. (60) Malí poľnohospodári v Únii čelia jednotlivo pomerne vysokým nákladom na inšpekcie a pomerne vysokému administratívnemu zaťaženiu spojenému s ekologickou certifikáciou. Mal by sa povoliť systém skupinovej certifikácie s cieľom znížiť náklady na inšpekcie a certifikáciu, ako aj znížiť súvisiace administratívne zaťaženie, posilniť miestne siete, podporiť zlepšenie trhových odbytísk a zabezpečiť rovnaké podmienky, ako majú prevádzkovatelia v tretích krajinách. Z tohto dôvodu by sa mal zaviesť a vymedziť pojem „skupina prevádzkovateľov“. (61) S cieľom zabezpečiť účinnosť, efektívnosť a transparentnosť ekologickej výroby a systému označovania by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o požiadavky na vedenie záznamov prevádzkovateľmi alebo skupinami prevádzkovateľov, požiadavky na zverejňovanie zoznamu prevádzkovateľov, ako aj požiadavky a postupy, ktoré sa majú uplatňovať na zverejňovanie poplatkov prípadne vyberaných za kontroly overovania súladu s pravidlami ekologickej výroby a za dohľad príslušných orgánov nad uplatňovaním týchto poplatkov, ako aj o kritériá vymedzovania skupín výrobkov, v prípade ktorých by prevádzkovatelia mali mať nárok len na jeden certifikát o ekologickej výrobe vydaný dotknutou štátnou inšpekčnou organizáciou alebo súkromnou inšpekčnou organizáciou. (62) S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne vykonávanie certifikácie skupiny prevádzkovateľov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o povinnosti jednotlivých členov skupiny prevádzkovateľov, zloženie a veľkosť tejto skupiny, kategórie výrobkov, ktoré má skupina prevádzkovateľov vyrábať, podmienky účasti v skupine, zriadenie a fungovanie systému vnútorných kontrol skupiny vrátane rozsahu, obsahu a frekvencie kontrol, ktoré sa majú vykonávať. (63) Zo skúseností s opatreniami pre dovoz ekologických výrobkov do Únie podľa nariadenia (ES) č. 834/2007 vyplýva, že je potrebné uvedené opatrenia zrevidovať s cieľom reagovať na očakávania spotrebiteľov, podľa ktorých budú dovážané ekologické výrobky dodržiavať také isté prísne pravidlá ako v Únii, ako aj s cieľom lepšie zabezpečiť prístup ekologických výrobkov Únie na medzinárodný trh. Okrem toho je potrebné zabezpečiť jasnosť, pokiaľ ide o pravidlá uplatniteľné na vývoz ekologických výrobkov, najmä zavedením vývozného certifikátu a zavedením ustanovení o vývoze do tretích krajín uznaných na účely rovnocennosti podľa nariadenia (ES) č. 834/2007. (64) Mali by sa ďalej posilniť ustanovenia, ktorými sa upravuje dovoz výrobkov, ktoré sú v súlade s pravidlami výroby a označovania v Únii a v súvislosti s ktorými sa prevádzkovatelia podrobili kontrole vykonanej štátnymi inšpekčnými organizáciami a súkromnými inšpekčnými organizáciami uznanými Komisiou za oprávnené vykonávať kontroly a certifikáciu v oblasti ekologickej výroby v tretích krajinách. Mali by sa stanoviť najmä požiadavky týkajúce sa akreditačných orgánov, ktoré akreditujú súkromné inšpekčné organizácie na účely dovozu vyhovujúcich ekologických výrobkov do Únie, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre dohľad Komisie nad súkromnými inšpekčnými organizáciami. Okrem toho je potrebné poskytnúť Komisii možnosť, aby sa mohla spojiť priamo s akreditačnými orgánmi a príslušnými orgánmi v tretích krajinách, s cieľom zvýšiť efektívnosť dohľadu nad štátnymi inšpekčnými organizáciami a súkromnými inšpekčnými organizáciami. (65) Mala by sa zachovať možnosť, podľa ktorej môžu ekologické výrobky, ktoré nie sú v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa ekologickej výroby, ale pochádzajú z tretích krajín, ktorých systém ekologickej výroby a systém kontrol boli uznané za rovnocenné s dotknutými systémami Únie, získať prístup na trh Únie. Rovnocennosť tretích krajín, ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 834/2007, by sa však mala uznať len prostredníctvom medzinárodnej dohody medzi Úniou a takýmito tretími krajinami, v rámci ktorej by sa vzájomné uznávanie rovnocennosti presadilo aj pre Úniu. (66) Tretie krajiny uznané na účely rovnocennosti podľa nariadenia (ES) č. 834/2007 by sa na základe tohto nariadenia mali aj naďalej uznávať ako také, a to počas obmedzeného obdobia nevyhnutného na zabezpečenie hladkého prechodu na systém uznávania prostredníctvom medzinárodnej dohody, pokiaľ ďalej zabezpečujú rovnocennosť svojich pravidiel ekologickej výroby a kontroly s príslušnými platnými pravidlami Únie a spĺňajú všetky požiadavky týkajúce sa dohľadu Komisie nad ich uznaním. Tento dohľad by sa mal zakladať najmä na výročných správach, ktoré tretie krajiny zasielajú Komisii. (67) Zo skúseností získaných so systémom štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných za oprávnené vykonávať kontroly a vydávať certifikáty v tretích krajinách na účely dovozu výrobkov poskytujúcich rovnocenné záruky vyplýva, že pravidlá uplatňované uvedenými organizáciami sú rozdielne a ťažko by sa mohli považovať za rovnocenné s príslušnými pravidlami Únie. Nárast noriem týkajúcich sa štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií okrem toho obmedzuje primeraný dohľad zo strany Komisie. Uvedený systém uznávania rovnocennosti by sa preto mal zrušiť. Uvedeným štátnym inšpekčným organizáciám a súkromným inšpekčným organizáciám by sa však mal poskytnúť dostatočný čas na to, aby sa mohli pripraviť na získanie uznania na účely dovozu výrobkov, ktoré sú v súlade s pravidlami Únie. (68) Uvádzanie akýchkoľvek ekologických výrobkov, ktoré sa dovážajú do Únie podľa ktorýchkoľvek dovozných opatrení stanovených v tomto nariadení, na trh ako ekologických by malo byť podmienené dostupnosťou informácií potrebných na zabezpečenie vysledovateľnosti dotknutého výrobku v potravinovom reťazci. (69) S cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi, vysledovateľnosť dovezených výrobkov určených na uvedenie na trh v Únii ako ekologické, alebo transparentnosť postupu uznávania štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií a vykonávania dohľadu nad nimi v súvislosti s dovozom vyhovujúcich ekologických výrobkov a s cieľom zabezpečiť spravovanie zoznamu tretích krajín uznaných na účely rovnocennosti podľa nariadenia (ES) č. 834/2007 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o doklady určené pre colné orgány v tretích krajinách, najmä vývozný certifikát pre ekologické výrobky, podľa možnosti v elektronickej podobe, doklady potrebné na účely dovozu, podľa možnosti takisto v elektronickej podobe, kritériá na uznanie alebo zrušenie uznania štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií v súvislosti s dovozom vyhovujúcich ekologických výrobkov a pokiaľ ide o informácie, ktoré majú tretie krajiny uznané podľa uvedeného nariadenia zasielať a ktoré sú potrebné pre dohľad Komisie nad ich uznaním a pre výkon tohto dohľadu vrátane preskúmania na mieste. (70) Malo by sa zaviesť ustanovenie na zabezpečenie toho, aby sa pohyb ekologických výrobkov, ktoré už boli predmetom kontroly v jednom členskom štáte a ktoré sú v súlade s týmto nariadením, nemohol obmedziť v inom členskom štáte. S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie jednotného trhu a obchodu medzi členskými štátmi by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel týkajúcich sa voľného pohybu ekologických výrobkov. (71) Na získanie spoľahlivých informácií potrebných na vykonávanie tohto nariadenia, by členské štáty mali Komisii každoročne poskytovať potrebné informácie. Členské štáty by kvôli jasnosti a transparentnosti mali viesť aktualizované zoznamy príslušných orgánov, štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií. Zoznamy štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií by členské štáty mali verejne sprístupniť a Komisia by ich každoročne mala uverejňovať. (72) Je potrebné stanoviť opatrenia na zabezpečenie bezproblémového prechodu na niektoré úpravy právneho rámca, ktorým sa upravuje dovoz ekologických výrobkov do Únie, ako sa zavádza týmto nariadením. Najmä s cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod zo starého právneho rámca na nový by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o pravidlá súvisiace s obdobiami konverzie, ktoré sa začali na základe nariadenia (ES) č. 834/2007, odchylne od všeobecného pravidla, podľa ktorého sa žiadne predchádzajúce obdobia nemôžu uznať so spätným účinkom ako súčasť obdobia konverzie. (73) Okrem toho by sa mal stanoviť dátum skončenia platnosti uznania štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií na účely rovnocennosti, a mali by sa vypracovať ustanovenia na riešenie situácie až do skončenia platnosti ich uznania. Takisto by sa mali prijať ustanovenia o žiadostiach, ktoré tretie krajiny predložili na účely rovnocennosti podľa nariadenia (ES) č. 834/2007 a ktoré sú ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nevybavené. (74) S cieľom zabezpečiť vedenie zoznamu štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných na účely rovnocennosti podľa nariadenia (ES) č. 834/2007 a s cieľom uľahčiť dokončenie preskúmania žiadostí, ktorými tretie krajiny žiadajú o uznanie na účely rovnocennosti a ktoré sú ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nevybavené, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o informácie, ktoré majú tieto štátne inšpekčné organizácie a súkromné inšpekčné organizácie zasielať a ktoré sú potrebné pre dohľad Komisie nad ich uznaním a pre výkon tohto dohľadu, ako aj pokiaľ ide o všetky procesné pravidlá potrebné na preskúmanie nevybavených žiadostí tretích krajín. (75) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o technické detaily zriadenia databázy odrôd, v prípade ktorých je dostupný rastlinný rozmnožovací materiál získaný metódou ekologickej výroby, pokiaľ ide o povolenie výrobkov a látok, ktoré možno použiť pri ekologickej výrobe všeobecne a osobitne pri výrobe spracovaných ekologických potravín, vrátane postupov, ktoré sa majú dodržiavať pri povoľovaní a zaraďovaní uvedených výrobkov a látok do zoznamov, a v náležitých prípadoch aj vrátane ich opisu, požiadaviek na obsah a podmienok používania, alebo pokiaľ ide o zrušenie povolenia takýchto výrobkov a látok, ďalej pokiaľ ide o osobitné a praktické spôsoby úpravy, obsahu a veľkosti označení udávajúcich číselné kódy štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií a spôsoby úpravy, obsahu a veľkosti označenia udávajúceho miesto vyprodukovania poľnohospodárskych surovín, pokiaľ ide o prideľovanie číselných kódov štátnym inšpekčným organizáciám a súkromným inšpekčným organizáciám a o uvádzanie miesta vyprodukovania poľnohospodárskych surovín, pokiaľ ide o informácie a špecifikácie týkajúce sa obsahu, formy a spôsobu predkladania oznámení o činnosti prevádzkovateľov a skupín prevádzkovateľov príslušným orgánom a o formu zverejňovania poplatkov, ktoré možno vyberať za kontroly, pokiaľ ide o výmenu informácií medzi skupinami prevádzkovateľov a príslušnými orgánmi, štátnymi inšpekčnými organizáciami a súkromnými inšpekčnými organizáciami a medzi členskými štátmi a Komisiou, pokiaľ ide o uznanie alebo zrušenie uznania štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií, ktoré sú oprávnené vykonávať kontroly v tretích krajinách, o zriadenie zoznamu týchto štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií a o pravidlá zabezpečovania uplatňovania opatrení týkajúcich sa prípadov nedodržiavania súladu alebo týkajúcich sa podozrenia z nedodržiavania súladu, ktoré ovplyvňujú integritu dovážaných ekologických výrobkov, pokiaľ ide o zriadenie zoznamu tretích krajín uznaných podľa článku 33 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007 a o zmenu uvedeného zoznamu, ako aj o pravidlá zabezpečovania uplatňovania opatrení v súvislosti s prípadmi nedodržiavania súladu alebo podozrenia z nedodržiavania súladu, ktoré ovplyvňujú integritu ekologických výrobkov dovážaných z takýchto krajín, pokiaľ ide o systém, ktorý sa má použiť na prenos informácií potrebných na vykonávanie a monitorovanie tohto nariadenia, a pokiaľ ide o zriadenie zoznamu štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných podľa článku 33 ods. 3 nariadenia (ES) č. 834/2007 a o zmenu uvedeného zoznamu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011[34]. (76) V riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa ochrany pred nekalými praktikami alebo postupmi, ktoré sú nezlučiteľné so zásadami a pravidlami ekologickej výroby, by Komisia mala byť splnomocnená prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ak si to z dôvodu naliehavosti vyžaduje ochrana dôvery spotrebiteľov alebo ochrana spravodlivej hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi, s cieľom zabezpečiť uplatňovanie opatrení týkajúcich sa prípadov nedodržiavania súladu alebo podozrenia z nedodržiavania súladu, ktoré ovplyvňujú integritu dovážaných ekologických výrobkov kontrolovaných uznanými štátnymi inšpekčnými organizáciami alebo súkromnými inšpekčnými organizáciami. (77) S cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod od pravidiel o ekologickom pôvode rastlinného rozmnožovacieho materiálu a o zvieratách určených na plemenitbu stanovených v nariadení (ES) č. 834/2007 a od výnimiek z pravidiel výroby prijatých podľa článku 22 uvedeného nariadenia k novým pravidlám pestovania rastlín a výroby rastlinných výrobkov, ako aj chovu hospodárskych zvierat stanoveným v tomto nariadení by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o udeľovanie výnimiek, v prípade, že sa výnimky považujú za nevyhnutné, aby sa zabezpečil prístup k rastlinnému rozmnožovaciemu materiálu a živým zvieratám určeným na plemenitbu, ktoré možno použiť v ekologickej výrobe. Vzhľadom na prechodný charakter uvedených aktov by sa tieto mali uplatňovať počas obmedzeného časového obdobia. (78) Komisia by mala uvedenú situáciu týkajúcu sa dostupnosti ekologického rastlinného rozmnožovacieho materiálu a zvierat určených na plemenitbu zvážiť a v roku 2021 predložiť v tejto súvislosti Európskemu parlamentu a Rade správu. (79) Malo by sa vypracovať ustanovenie, ktorým by sa umožnilo vyčerpanie zásob výrobkov vyrobených v súlade s nariadením (ES) č. 834/2007 a uvedených na trh pred začiatkom uplatňovania tohto nariadenia. (80) Z revízie právneho rámca ekologickej výroby a označovania ekologických výrobkov vyplýva, že osobitné potreby týkajúce sa úradných kontrol a iných úradných činností vykonávaných v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] si vyžadujú ustanovenia na lepšie riešenie prípadov nedodržiavania súladu. Okrem toho by sa ustanovenia nariadenia (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] týkajúce sa úloh a povinností príslušných orgánov, schválenia delegovaných subjektov a dohľadu nad nimi, úradnej certifikácie, ohlasovacej povinnosti a administratívnej pomoci mali prispôsobiť osobitným potrebám odvetvia ekologickej výroby. Nariadenie (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (81) Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä spravodlivá hospodárska súťaž a riadne fungovanie vnútorného trhu s ekologickými výrobkami, ako aj zabezpečenie dôvery spotrebiteľov v tieto výrobky a v logo ekologickej výroby Európskej únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu požadovanej harmonizácie pravidiel ekologickej výroby ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov. (82) Je vhodné stanoviť taký dátum uplatňovania tohto nariadenia, ktorý by prevádzkovateľom umožnil prispôsobiť sa novým zavedeným požiadavkám, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovujú zásady ekologickej výroby a pravidlá týkajúce sa ekologickej výroby a používania príslušných označení pri označovaní a v reklame. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) a na niektoré iné výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, pokiaľ sú tieto poľnohospodárske výrobky a tieto iné výrobky určené na výrobu, prípravu, distribúciu, uvádzanie na trh, dovoz alebo vývoz ako ekologické výrobky. Výrobky získané lovom a rybolovom voľne žijúcich živočíchov sa nepovažujú za ekologické výrobky. 2. Toto nariadenie sa uplatňuje na každého prevádzkovateľa, ktorý sa zapája do činností v ktorejkoľvek fáze výroby, prípravy a distribúcie v súvislosti s výrobkami uvedenými v odseku 1. Toto nariadenie sa nevzťahuje na činnosti spoločného stravovania, ktoré vykonáva zariadenie spoločného stravovania vymedzené v článku 2 ods. 2 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011[35]. Členské štáty môžu uplatňovať vnútroštátne pravidlá, alebo ak neexistujú, súkromné normy na označovanie a kontrolu výrobkov pochádzajúcich z činností spoločného stravovania. 3. Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté súvisiace právne predpisy Únie okrem iného v oblasti bezpečnosti potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, zdravia rastlín, rastlinného rozmnožovacieho materiálu, a najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XX/XXX[36] (rastlinný rozmnožovací materiál) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XX/XXX[37] (ochranné opatrenia proti škodcom rastlín). 4. Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté iné osobitné ustanovenia Únie týkajúce sa uvádzania výrobkov na trh, a najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013[38] a nariadenie (EÚ) č. 1169/2011. 5. S cieľom zohľadniť nové informácie o spôsoboch výroby alebo materiáloch či medzinárodných záväzkoch je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa mení zoznam výrobkov uvedený v prílohe I. Iba výrobky, ktoré úzko súvisia s poľnohospodárskymi výrobkami, sú oprávnené na zaradenie do uvedeného zoznamu. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1. „ekologická výroba“ je využívanie výrobných metód v súlade s týmto nariadením vo všetkých fázach výroby, prípravy a distribúcie; 2. „ekologický, biologický“ pochádzajúci z ekologickej výroby, alebo s ňou súvisiaci; 3. „poľnohospodárska surovina“ je poľnohospodársky výrobok, ktorý nebol vystavený žiadnej operácii konzervovania ani spracovania; 4. „preventívne opatrenia“ sú opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom zabezpečiť kvalitu pôdy, ako aj prevenciu a kontrolu škodcov a buriny a predchádzať kontaminácii výrobkami alebo látkami, ktoré nie sú povolené podľa tohto nariadenia; 5. „konverzia“ je prechod z výroby inej ako ekologickej na ekologickú výrobu v rámci danej lehoty; 6. „prevádzkovateľ“ je fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za zabezpečenie dodržiavania tohto nariadenia vo všetkých fázach výroby, prípravy a distribúcie, ktoré riadi; 7. „skupina prevádzkovateľov“ je skupina, v ktorej je každý prevádzkovateľ poľnohospodárom, ktorý má podnik s veľkosťou do 5 hektárov využívanej poľnohospodárskej plochy a ktorý sa okrem výroby potravín alebo krmív môže zapojiť do spracovania potravín alebo krmív; 8. „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť; 9. „poľnohospodárska plocha“ je poľnohospodárska plocha, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013; 10. „rastliny“ sú rastliny, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 11. „rastlinná výroba“ je výroba poľnohospodárskych plodín vrátane zberu voľne rastúcich rastlinných výrobkov na komerčné účely; 12. „rastlinné výrobky“ sú rastlinné produkty, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 13. „škodca“ je škodca, ako sa vymedzuje v článku 1 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XX/XXXX (ochranné opatrenia proti škodcom rastlín); 14. „prípravky na ochranu rastlín“ sú výrobky uvedené v článku 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 15. „živočíšna výroba“ je chov domácich alebo zdomácnených suchozemských zvierat vrátane hmyzu; 16. „veranda“ je doplnková, zastrešená, neizolovaná vonkajšia časť budovy pre hospodárske zvieratá, jej najdlhšia strana je zvyčajne oplotená drôteným plotom alebo pletivom, má vonkajšiu klímu, prírodné a umelé osvetlenie a podlahu pokrytú podstielkou; 17. „akvakultúra“ je akvakultúra, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013[39]; 18. „veterinárna liečba“ je celkový priebeh liečebného alebo preventívneho ošetrenia proti jedinému výskytu konkrétneho ochorenia; 19. „veterinárne lieky“ sú veterinárne lieky, ako sa vymedzuje v článku 1 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/82/ES[40]; 20. „príprava“ sú operácie konzervácie alebo spracovania ekologických výrobkov vrátane zabitia a rozrábky v prípade živočíšnych výrobkov, balenia, označovania alebo zmien v označovaní týkajúcich sa ekologickej výroby; 21. „potraviny“ sú potraviny, ako sa vymedzuje v článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[41]; 22. „krmivo“ znamená krmivo, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 178/2002; 23. „kŕmna surovina“ je kŕmna surovina, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 2 písm. g) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2009[42]; 24. „krmivo v období konverzie“ je krmivo vyrobené počas obdobia konverzie s výnimkou krmív pozberaných počas 12 mesiacov po začatí konverzie; 25. „uvedenie na trh“ je uvedenie na trh, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 8 nariadenia (ES) č. 178/2002; 26. „vysledovateľnosť“ je vysledovateľnosť, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 15 nariadenia (ES) č. 178/2002; 27. „fáza výroby, prípravy a distribúcie“ je každá fáza počnúc prvovýrobou ekologického výrobku a vrátane nej až po jeho skladovanie, spracovanie, prepravu, predaj alebo dodávku konečnému spotrebiteľovi a vrátane nich, a prípadne označovanie, propagácia, dovoz, vývoz a subdodávateľské činnosti; 28. „katastrofické okolnosti“ sú okolnosti pochádzajúce z „nepriaznivej poveternostnej udalosti“, „environmentálnej nehody“, „prírodnej katastrofy“ alebo „katastrofickej udalosti“, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 1 písm. h), j), k) a l) nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 v uvedenom poradí; 29. „zložka“ je zložka, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 2 písm. f) nariadenia (EÚ) č. 1169/2011; 30. „označenie“ je označenie, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 2 písm. j) nariadenia (EÚ) č. 1169/2011; 31. „propagácia“ je akákoľvek prezentácia ekologických výrobkov verejnosti rôznymi prostriedkami okrem etikety, ktorej zámerom je ovplyvňovanie a formovanie postoja, presvedčenia a správania alebo ktorá pravdepodobne bude mať takýto účinok, a to na účely priamej alebo nepriamej podpory predaja ekologických výrobkov; 32. „príslušné orgány“ sú príslušné orgány, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. XXX/XXXX [nariadenie o úradných kontrolách]; 33. „štátna inšpekčná organizácia“ je štátna inšpekčná organizácia pre ekologickú výrobu a označovanie ekologických výrobkov, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 39 nariadenia (EÚ) č. XXX/XXXX [nariadenie o úradných kontrolách]; 34. „súkromná inšpekčná organizácia“ je delegovaný subjekt, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 38 nariadenia (EÚ) č. XXX/XXXX [nariadenie o úradných kontrolách], ako aj subjekt uznaný Komisiou alebo treťou krajinou, ktorú Komisia uznala na účely vykonávania kontrol v tretích krajinách v prípade dovozu ekologických výrobkov do Únie; 35. „nedodržiavanie súladu“ je nedodržiavanie súladu s týmto nariadením; 36. „geneticky modifikovaný organizmus“ je geneticky modifikovaný organizmus, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES[43], ktorý sa nezískal použitím postupov genetickej modifikácie uvedených v prílohe I.B k uvedenej smernici, ďalej len „GMO“; 37. „vyrobený z GMO“ pochádzajúci, celý alebo čiastočne, z GMO, neobsahujúci však ani nepozostávajúci z GMO; 38. „vyrobený pomocou GMO“ získaný pomocou GMO ako posledného žijúceho organizmu vo výrobnom procese, neobsahujúci však ani nepozostávajúci z GMO ani nevyrobený z GMO; 39. „prídavná látka v potravinách“ je prídavná látka v potravinách, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008[44] ; 40. „kŕmna doplnková látka“ je kŕmna doplnková látka, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003[45]; 41. „rovnocennosť“ je plnenie rovnakých cieľov a zásad uplatňovaním pravidiel, ktorými sa zabezpečuje rovnaká úroveň zaistenia súladu; „technologická pomocná látka“ je technologická pomocná látka, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1333/2008; 42. „potravinársky enzým“ je potravinársky enzým, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008[46]; 43. „ionizujúce žiarenie“ je ionizujúce žiarenie, ako sa vymedzuje v článku 1 smernice Rady 96/29/Euratom[47]. Kapitola II Zásady ekologickej výroby Článok 4 Všeobecné zásady Ekologická výroba je udržateľný systém riadenia poľnohospodárstva, ktorý sa zakladá na týchto všeobecných zásadách: a) rešpektovanie prírodných systémov a cyklov a udržiavanie a zlepšovanie stavu pôdy, vody, vzduchu a biodiverzity, zdravia rastlín a zvierat a zvyšovanie rovnováhy medzi nimi; b) prispievanie k vysokej úrovni biodiverzity; c) zodpovedné využívanie energie a prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda, organická hmota a vzduch; d) dodržiavanie prísnych noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a najmä uspokojovanie druhovo špecifických behaviorálnych potrieb zvierat; e) vhodné navrhovanie a riadenie biologických procesov na základe ekologických systémov využívajúcich prírodné zdroje, ktoré sú systému vlastné, a to pomocou metód, pri ktorých sa: i) využívajú živé organizmy, a metód mechanickej výroby; ii) uskutočňuje pestovanie plodín a živočíšna výroba viazané na pôdu alebo akvakultúra, ktorá je v súlade so zásadou udržateľného využívania zdrojov rybolovu; iii) vylučuje používanie GMO a výrobkov vyrobených z GMO alebo pomocou GMO s výnimkou veterinárnych liekov; iv) ako základ využívajú preventívne opatrenia, ak je to vhodné; f) obmedzovanie používania vonkajších vstupov. Ak sú vonkajšie vstupy potrebné alebo ak neexistujú vhodné riadiace postupy a metódy uvedené v písmene e), obmedzujú sa na: i) vstupy z ekologickej výroby; ii) prírodné látky alebo látky prírodného pôvodu; iii) málo rozpustné minerálne hnojivá; g) prispôsobenie výrobného procesu, v prípade potreby a v rámci tohto nariadenia, s ohľadom na zdravotný stav, regionálne rozdiely v ekologickej rovnováhe, klimatické a miestne podmienky, stupne rozvoja a osobitné postupy chovu. Článok 5 Osobitné zásady uplatniteľné na poľnohospodárske činnosti a akvakultúru V rámci poľnohospodárskych činností a akvakultúry sa ekologická výroba zakladá najmä na týchto osobitných zásadách: a) udržiavanie a zlepšovanie pôdneho života a prirodzenej pôdnej úrodnosti, stability pôdy, schopnosti pôdy zadržiavať vodu a biodiverzity pôdy pri súčasnom zabraňovaní zhutňovaniu pôdy a pôdnej erózii a boji proti nim, ak aj vyživovanie rastlín v prvom rade prostredníctvom pôdneho ekosystému; b) obmedzovanie využívania neobnoviteľných zdrojov a vonkajších vstupov na minimum; c) recyklácia odpadu a vedľajších produktov rastlinného a živočíšneho pôvodu formou vstupov do rastlinnej a živočíšnej výroby; d) udržiavanie zdravia rastlín prostredníctvom preventívnych opatrení, najmä výberom vhodných druhov, odrôd a heterogénneho materiálu odolných voči škodcom a chorobám, prostredníctvom vhodného striedania plodín, mechanických a fyzikálnych metód a ochrany prirodzených nepriateľov škodcov; e) výber plemien so zreteľom na schopnosť zvierat prispôsobiť sa miestnym podmienkam, na ich životaschopnosť a odolnosť voči chorobám alebo zdravotným problémom; vykonávanie živočíšnej výroby prispôsobenej miestu a súvisiacej s pôdou; uplatňovanie postupov chovu zvierat, ktorými sa zlepšuje imunitný systém a posilňuje prirodzená obranyschopnosť voči ochoreniam, najmä vrátane pravidelného pohybu a prístupu na otvorené priestranstvo, a prípadne na pastviny; f) dodržiavanie vysokej úrovne dobrých životných podmienok zvierat pri rešpektovaní druhovo špecifických potrieb; g) kŕmenie hospodárskych zvierat ekologickým krmivom, ktoré pozostáva z poľnohospodárskych zložiek z ekologickej výroby a z prírodných nepoľnohospodárskych látok; h) vylúčenie genetického inžinierstva, klonovania zvierat, umelo indukovanej polyploidie a ionizujúceho žiarenia z celého ekologického potravinového reťazca; i) udržiavanie zdravého vodného prostredia a kvality okolitých vodných a suchozemských ekosystémov; j) kŕmenie vodných organizmov krmivom z udržateľného využívania rybolovných zdrojov v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 alebo ekologickým krmivom, ktoré pozostáva z poľnohospodárskych zložiek z ekologickej výroby vrátane ekologickej akvakultúry a z prírodných nepoľnohospodárskych látok. Článok 6 Osobitné zásady uplatniteľné na spracovanie ekologických potravín a krmív Výroba spracovaných ekologických potravín a krmív sa zakladá najmä na týchto osobitných zásadách: a) výroba ekologických potravín z ekologických poľnohospodárskych zložiek; b) výroba ekologického krmiva z ekologických kŕmnych surovín; c) obmedzenie používania prídavných látok v potravinách, zložiek iných ako ekologických, ktoré majú hlavne technologickú a senzorickú funkciu, mikroživín a technologických pomocných látok s cieľom používať ich v minimálnej miere a iba v prípade zásadnej technologickej potreby alebo na osobitné výživové účely; d) obmedzenie používania kŕmnych doplnkových látok a technologických pomocných látok na minimálnu mieru a len v prípade zásadných technologických alebo zootechnických potrieb alebo na osobitné výživové účely; e) vylúčenie látok a spracovateľských metód, ktoré by mohli byť zavádzajúce, pokiaľ ide o pravú povahu výrobku; f) starostlivé spracovanie potravín alebo krmív, pokiaľ možno s využitím biologických, mechanických a fyzikálnych metód. Kapitola III Pravidlá výroby Článok 7 Všeobecné pravidlá výroby 1. Prevádzkovatelia dodržiavajú súlad s týmito všeobecnými pravidlami výroby: a) celý poľnohospodársky podnik alebo akvakultúrny podnik sa riadi v súlade s požiadavkami, ktoré sa uplatňujú na ekologickú výrobu; b) pokiaľ sa v bode 2.2 časti IV a bode 1.3 časti VI prílohy II nestanovuje inak, v ekologickom poľnohospodárstve a ekologickej akvakultúre možno používať iba výrobky a látky povolené podľa článku 19, pokiaľ dotknutý výrobok alebo dotknutá látka boli povolené na použitie v poľnohospodárstve a akvakultúre v súlade s príslušnými ustanoveniami práva Únie a prípadne v dotknutých členských štátoch v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami na základe práva Únie; c) zakazuje sa používanie ionizujúceho žiarenia na ošetrovanie ekologických potravín, ekologických krmív alebo surovín používaných v ekologických potravinách alebo krmivách; d) ekologickí prevádzkovatelia iní ako mikropodniky, poľnohospodári a prevádzkovatelia produkujúci morské riasy alebo chovajúci živočíchy akvakultúry zavedú systém environmentálneho riadenia s cieľom zlepšiť svoje výsledky v oblasti životného prostredia. 2. S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie všeobecných pravidiel výroby je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 36 na stanovenie kritérií, ktorým má zodpovedať systém environmentálneho riadenia uvedený v odseku 1 písm. d). Uvedenými kritériami sa zohľadnia osobitosti malých a stredných podnikov. Článok 8 Konverzia 1. Poľnohospodári a prevádzkovatelia, ktorí produkujú morské riasy alebo chovajú živočíchy akvakultúry, musia dodržiavať obdobie konverzie. Počas celého obdobia konverzie uplatňujú pravidlá týkajúce sa ekologickej výroby stanovené v tomto nariadení, a najmä osobitné pravidlá o konverzii uvedené v prílohe II. 2. Obdobie konverzie sa začne najskôr potom, ako poľnohospodár alebo prevádzkovateľ produkujúci morské riasy alebo chovajúci živočíchy akvakultúry oznámi svoju činnosť príslušným orgánom v súlade s týmto nariadením. 2a) Odchylne od odseku 2, ak pôda ležala úhorom pred oznámením uvedeným v článku 24 ods. 1 aspoň počas takého obdobia, aké sa požaduje na konverziu, a ak sú splnené ostatné potrebné podmienky, v prípade takejto pôdy ležiacej úhorom nie je potrebné nijaké obdobie konverzie. 3. Predchádzajúce obdobia nemožno uznať so spätnou platnosťou ako súčasť obdobia konverzie. 4. Výrobky vyrobené v období konverzie sa nesmú uvádzať na trh ako ekologické. 5. Odchylne od článku 7 ods. 1 písm. a) možno poľnohospodársky podnik počas obdobia konverzie rozdeliť na jasne oddelené jednotky, z ktorých nie všetky jednotky budú riadené v rámci ekologickej výroby. Pokiaľ ide o hospodárske zvieratá, do ekologickej výroby sa v období konverzie zahrnú rôzne druhy zvierat. Pokiaľ ide o akvakultúru, do ekologickej výroby možno zahrnúť rovnaké druhy organizmov pod podmienkou, že miesta výroby sú vhodne oddelené. Pokiaľ ide o rastliny, do ekologickej výroby sa počas obdobia konverzie zahrnú rôzne odrody, ktoré možno ľahko odlíšiť. 6. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú výrobu, a prispôsobenie sa technickému rozvoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa dopĺňajú pravidlá stanovené v tomto článku alebo ktorými sa dopĺňajú a menia pravidlá stanovené v prílohe II, pokiaľ ide o konverziu. Článok 9 Zákaz používania GMO 1. GMO a výrobky vyrobené z GMO alebo pomocou GMO sa nesmú používať v potravinách ani krmivách, ani ako potravina, krmivo, technologická pomocná látka, prípravok na ochranu rastlín, hnojivo, pôdna pomocná látka, rastlinný rozmnožovací materiál, mikroorganizmy a zvieratá v ekologickej výrobe. 2. Prevádzkovatelia môžu na účely odseku 1, pokiaľ ide o GMO alebo výrobky vyrobené z GMO alebo pomocou GMO v prípade potravín a krmív, vychádzať z etikiet výrobku alebo iného sprievodného dokladu pripevneného alebo poskytnutého podľa smernice 2001/18/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003[48] a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003[49]. 3. Prevádzkovatelia môžu predpokladať, že pri výrobe kúpených potravín a krmív sa nepoužili žiadne GMO ani výrobky vyrobené z GMO alebo pomocou GMO, ak tieto výrobky nie sú označené ani k nim nie je priložený sprievodný doklad podľa nariadení uvedených v odseku 2, pokiaľ nezískali iné informácie, podľa ktorých označenie príslušných výrobkov nie je v súlade s uvedenými nariadeniami. Článok 10 Pravidlá rastlinnej výroby 1. Prevádzkovatelia pestujúci rastliny alebo vyrábajúci rastlinné výrobky dodržiavajú súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby stanovenými v časti I prílohy II. 2. Každý členský štát zabezpečí v súlade s nariadením (EÚ) č. XX/XXX (o produkcii rastlinného rozmnožovacieho materiálu) zriadenie počítačovej databázy odrôd a heterogénneho materiálu, v prípade ktorých je rastlinný rozmnožovací materiál získaný ekologickou výrobnou metódou dostupný na jeho území. 3. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú rastlinnú výrobu, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá rastlinnej výroby, pokiaľ ide o: a) pestovateľské postupy; b) pôdohospodárstvo a zúrodňovanie pôdy; c) zdravie rastlín a ochranu proti škodcom a burine; d) riadenie pestovania húb a iných špecifických rastlín a riadenie systémov rastlinnej výroby; e) pôvod rastlinného rozmnožovacieho materiálu; f) zber voľne rastúcich rastlín. 4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú technické údaje zriaďovania databázy uvedenej v odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 37 ods. 2. Článok 11 Pravidlá živočíšnej výroby 1. Prevádzkovatelia chovajúci hospodárske zvieratá dodržiavajú súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby ustanovenými v časti II prílohy II. 2. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú živočíšnu výrobu, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá živočíšnej výroby, pokiaľ ide o: a) pôvod zvierat; b) ustajnenie hospodárskych zvierat, vrátane minimálnych plôch na vnútorné a vonkajšie ustajnenie a maximálneho počtu zvierat na jeden hektár; c) postupy chovu; d) plemenitbu; e) krmivo a kŕmenie; f) prevenciu chorôb a veterinárnu liečbu. Článok 12 Pravidlá produkcie morských rias a chovu živočíchov akvakultúry 1. Prevádzkovatelia produkujúci morské riasy a chovajúci živočíchy akvakultúry musia dodržiavať súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby stanovenými v časti III prílohy II. 2. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú produkciu morských rias, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá produkcie morských rias, pokiaľ ide o: a) vhodnosť vodného prostredia a plán udržateľného riadenia; b) zber voľne rastúcich morských rias; c) pestovanie morských rias; d) opatrenia proti inkrustácii organizmov a čistenie výrobných prostriedkov a zariadení. 3. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologický chov živočíchov akvakultúry, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá chovu živočíchov akvakultúry, pokiaľ ide o: a) vhodnosť vodného prostredia a plán udržateľného riadenia; b) pôvod živočíchov akvakultúry; c) akvakultúrnu prax vrátane vodných izolačných systémov, výrobných systémov, maximálnej hustoty chovu a prípadne minimálnej hustoty chovu; d) množenie; e) riadenie chovu živočíchov akvakultúry; f) krmivo a kŕmenie; g) prevenciu chorôb a veterinárnu liečbu. Článok 13 Pravidlá výroby spracovaných potravín a krmív 1. Prevádzkovatelia vyrábajúci spracované potraviny a krmivá, dodržiavajú súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby stanovenými v časti IV prílohy II. 2. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú výrobu spracovaných potravín a krmív, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby spracovaných potravín a krmív, pokiaľ ide o: a) postupy, ktoré sa majú dodržiavať; b) preventívne opatrenia, ktoré sa majú prijať; c) zloženie a podmienky používania spracovaných potravín a krmív vrátane výrobkov a látok povolených na použitie v spracovaných potravinách a krmivách; d) čistenie; e) uvádzanie spracovaných výrobkov na trh vrátane ich označovania a identifikácie; f) oddeľovanie ekologických výrobkov, poľnohospodárskych zložiek a kŕmnych surovín od iných ako ekologických výrobkov, poľnohospodárskych zložiek a kŕmnych surovín; g) zoznam iných ako ekologických poľnohospodárskych zložiek, ktoré možno výnimočne použiť na výrobu ekologických spracovaných výrobkov; h) výpočet percentuálneho podielu poľnohospodárskych zložiek uvedených v článku 21 ods. 3 písm. a) bode ii) a článku 21 ods. 3 písm. b); i) techniky používané pri spracúvaní potravín alebo krmív. Článok 14 Pravidlá výroby vína 1. Prevádzkovatelia vyrábajúci výrobky sektora vinohradníctva a vinárstva dodržiavajú súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby stanovenými v časti V prílohy II. 2. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o výrobu ekologického vína, a prispôsobovanie sa technickému rozvoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby vína, pokiaľ ide o enologické postupy a obmedzenia Článok 15 Pravidlá výroby kvasníc používaných ako potraviny alebo krmivo 1. Prevádzkovatelia vyrábajúci kvasnice, ktoré sa majú použiť ako potraviny alebo krmivo, dodržiavajú súlad najmä s osobitnými pravidlami výroby stanovenými v časti VI prílohy II. 2. S cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú výrobu kvasníc, a prispôsobenie sa technickému rozvoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú osobitné pravidlá výroby kvasníc, pokiaľ ide o spracovanie a používané substráty. Článok 16 Pravidlá výroby iných výrobkov S cieľom zohľadniť možnú budúcu potrebu osobitných pravidiel výroby výrobkov iných ako výrobkov uvedených v článkoch 10 až 15 a s cieľom zabezpečiť kvalitu, vysledovateľnosť a dodržiavanie súladu s týmto nariadením, pokiaľ ide o ekologickú výrobu týchto ďalších iných výrobkov, a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa mení alebo dopĺňa príloha II, pokiaľ ide o osobitné pravidlá výroby uvedených výrobkov. Článok 17 Prijímanie výnimiek z pravidiel výroby S cieľom umožniť pokračovanie ekologickej výroby alebo jej obnovenie v prípadoch katastrofických okolností, a s výhradou zásad stanovených v kapitole II, Komisia v súlade s článkom 36 prijme delegované akty stanovujúce kritériá kvalifikácie takýchto situácií ako katastrofických, stanovujúce osobitné pravidlá riešenia týchto situácií a požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie. Článok 18 Zber, balenie, preprava a skladovanie 1. Ekologické výrobky sa zbierajú, balia, prepravujú a skladujú v súlade s pravidlami stanovenými v prílohe III. 2. S cieľom zabezpečiť integritu ekologickej výroby a prispôsobenie sa technickému vývoju je Komisia v súlade s článkom 36 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia alebo dopĺňajú pravidlá stanovené v prílohe III. Článok 19 Povoľovanie výrobkov a látok používaných v ekologickej výrobe 1. Komisia môže povoliť určité výrobky a látky na použitie v ekologickej výrobe a zaradiť ich do užších zoznamov na tieto účely: a) ako prípravky na ochranu rastlín; b) ako hnojivá, pôdne pomocné látky a živiny; c) ako kŕmne suroviny; d) ako kŕmne doplnkové látky a technologické pomocné látky; e) ako prostriedky na čistenie a dezinfekciu rybníkov, klietok, nádrží, vodných náhonov, budov a zariadení určených na živočíšnu výrobu; f) ako prostriedky na čistenie a dezinfekciu budov a zariadení používaných na rastlinnú výrobu vrátane skladovacích priestorov v poľnohospodárskom podniku. Komisia môže predovšetkým povoliť určité výrobky a látky na použitie vo výrobe ekologických spracovaných potravín a zaradiť ich do užších zoznamov na tieto účely: a) ako prídavné látky v potravinách, potravinárske enzýmy a technologické pomocné látky; b) ako technologické pomocné látky pri výrobe kvasníc a výrobkov z kvasníc. 2. Na povoľovanie výrobkov a látok uvedených v odseku 1 prvom pododseku na použitie v ekologickej výrobe sa vzťahujú zásady stanovené v kapitole II a tieto kritériá hodnotené ako celok: a) uvedené výrobky a látky sú nevyhnutné pre udržateľnú výrobu a ich použitie je zásadné pre jej zamýšľané využitie; b) všetky výrobky a látky sú rastlinného, živočíšneho, mikrobiálneho alebo minerálneho pôvodu okrem prípadov, keď výrobky ani látky z takýchto zdrojov nie sú k dispozícií v dostatočných množstvách alebo v dostatočnej kvalite alebo ak nie sú k dispozícií alternatívy; c) v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. a) sa uplatňujú tieto ustanovenia: i) ich použitie je zásadné pre kontrolu nad škodcami, v prípade ktorých nie sú dostupné iné biologické, fyzikálne ani šľachtiteľské alternatívy, pestovateľské postupy ani iné účinné riadiace postupy; ii) ak výrobky nie sú rastlinného, živočíšneho, mikrobiálneho ani minerálneho pôvodu a nie sú identické so svojou prírodnou formou, možno ich povoliť, len ak podmienky ich používania vylučujú akýkoľvek priamy kontakt s jedlými časťami plodín; d) v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. b) je ich použitie zásadné pre dosiahnutie alebo udržiavanie úrodnosti pôdy alebo pre splnenie osobitných výživových požiadaviek plodín alebo na účely osobitnej úpravy pôdy; e) v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. c) a d) sa uplatňuj