EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu18. 10. 2022 COM(2022) 552 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Digitalizácia energetického systému – akčný plán EÚ {SWD(2022) 341 final}



1. Smerom k digitalizovanému, ekologickému a odolnému energetickému systému Na ukončenie závislosti EÚ od ruských fosílnych palív, boj proti klimatickej kríze a zaistenie cenovo dostupného prístupu k energii pre všetkých sa v Európskej zelenej dohode a oznámení o pláne REPowerEU vyžaduje hlboká digitálna a udržateľná transformácia nášho energetického systému. Napríklad do roku 2027 potrebujeme na strechách všetkých komerčných a verejných budov a do roku 2029 na všetkých nových bytových budovách nainštalovať solárne fotovoltické panely (FV panely) , v priebehu nasledujúcich piatich rokov nainštalovať desať miliónov tepelných čerpadiel a do roku 2030 nahradiť na cestách 30 miliónov vozidiel vozidlami s nulovými emisiami . Zníženie emisií skleníkových plynov o 55 % a dosiahnutie podielu obnoviteľných zdrojov energie na úrovni 45 % do roku 2030 je možné len vtedy, ak je na to energetický systém pripravený. Na dosiahnutie týchto cieľov musí Európa vybudovať energetický systém, ktorý je oveľa inteligentnejší a interaktívnejší ako dnes. Energetická efektívnosť a efektívnosť využívania zdrojov, dekarbonizácia, elektrifikácia, sektorová integrácia a decentralizácia energetického systému si vyžadujú nesmierne úsilie v oblasti digitalizácie. Digitalizácia energetického systému je politickou prioritou, v ktorej musia Európska zelená dohoda a Cesta k digitálnemu desaťročiu na seba vzájomne nadväzovať ako dvojaká transformácia. EÚ podporuje dvojakú transformáciu na celom svete prostredníctvom stratégie Global Gateway. V období od roku 2020 do roku 2030 budú potrebné investície do elektrizačnej sústavy vo výške približne 584 miliárd EUR, a to najmä do distribučnej siete. Podstatná časť týchto investícií bude musieť byť do digitalizácie. Medzinárodná agentúra pre energiu (IEA) odhaduje, že opatrenia reakcie na strane spotreby by v celosvetovom meradle mohli ušetriť investície do novej elektrickej infraštruktúry vo výške 270 miliárd USD. V ďalšej štúdii sa odhaduje, že v období 2020 – 2030 budú z celkovej výšky investícií do distribučnej siete vo výške približne 400 miliárd EUR potrebné investície do digitalizácie vo výške približne 170 miliárd EUR. Čo najinteligentnejším využívaním našej energetickej siete sa zabezpečí aj čo najlepšie využitie nášho územia pri zvyšovaní investícií do obnoviteľných zdrojov energie. Investície do digitálnych technológií, ako sú inteligentné zariadenia internetu vecí a merače, pripojenie 5G a 6G, celoeurópsky energetický dátový priestor napájaný počítačovými servermi typu cloud-edge a digitálne dvojčatá energetického systému uľahčujú prechod na čistú energiu a zároveň prinášajú výhody pre náš každodenný život. Môžu nám napríklad pomôcť vizualizovať našu spotrebu energie v reálnom čase a získať individuálne odporúčania na jej zníženie. Digitálne nástroje môžu automaticky regulovať izbovú teplotu, nabíjať elektrické autá a riadiť spotrebiče, aby mohli využívať najnižšie ceny energie a zároveň zachovať pohodlné a zdravé vnútorné prostredie. Vďaka digitálnym nástrojom môžu verejné orgány takisto lepšie mapovať, monitorovať a riešiť energetickú chudobu, zatiaľ čo odvetvie energetiky môže lepšie optimalizovať svoje činnosti a uprednostniť využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Digitalizácia už prebieha v odvetví energetiky, rovnako ako aj v mnohých ďalších sektoroch: elektrické vozidlá, FV zariadenia, tepelné čerpadlá a mnohé ďalšie nové zariadenia sú vybavené inteligentnými technológiami, ktoré generujú údaje a umožňujú diaľkové ovládanie. Očakáva sa, že počet aktívnych zariadení internetu vecí na svete bude rýchlym tempom narastať, pričom v roku 2030 ich bude viac ako 25,4 miliardy. Inteligentnými elektromermi je v EÚ vybavených 51 % všetkých domácností a MSP. Digitálna a energetická politika EÚ už usmerňuje digitalizáciu energetiky, keďže otázky, ako sú dátová interoperabilita, bezpečnosť dodávok a kybernetická bezpečnosť, súkromie a ochrana spotrebiteľa, nemožno prenechať samotnému trhu, pričom je kľúčové ich riadne vykonávanie. Väčšie úsilie je však potrebné vynaložiť, ak chceme plne využiť potenciál digitálnych technológií a urýchliť digitalizáciu nášho energetického systému a zároveň riešiť výzvy, ktoré so sebou prináša, rešpektovať pri tom súkromie a ochranu osobných údajov a zabezpečiť spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne. Spoločným využívaním údajov v celom energetickom hodnotovom reťazci a ich prepájaním s modelmi počasia, modelmi mobility, finančnými službami a so systémami na určovanie polohy prostredníctvom čoraz výkonnejšej výpočtovej kapacity sa umožní poskytovanie inovačných služieb na novej úrovni presnosti a primeranosti a prispeje sa k rastu a zamestnanosti v EÚ. Finančným inštitúciám to umožní uvoľniť súkromné investície, ktoré podporujú energetickú transformáciu, a spotrebiteľom aktívne riadiť svoju spotrebu alebo výrobu energie a využívať výhody priamej účasti na trhu. Vyžaduje si to strategickú víziu a konkrétne opatrenia v týchto oblastiach: ·podporovať pripojiteľnosť, interoperabilitu a bezproblémovú výmenu údajov medzi rôznymi subjektmi a zároveň rešpektovať súkromie a ochranu osobných údajov, ·presadzovať väčšie a lepšie koordinované investície do elektrizačnej sústavy ako predpokladu inteligentnejšieho a odolnejšieho energetického systému a celoeurópsky koordinovaný plán urýchleného zavádzania potrebných digitálnych riešení, ·posilniť postavenie spotrebiteľov vrátane tých najzraniteľnejších alebo digitálne nezručnejších, aby mohli využívať nové spôsoby na zapájanie sa do energetickej transformácie alebo lepšie služby založené na digitálnych inováciách a aby zároveň boli aj v online prostredí chránení pred vysokými cenami energie, ako sú v súčasnosti offline, ·zvýšiť kybernetickú bezpečnosť – čo si vyžaduje nepretržité úsilie a investície, ·riešiť spotrebu energie digitálnych technológií a podporovať vyššiu efektívnosť a obehovosť, ·vytvoriť efektívne riadenie prostredníctvom štrukturálneho a spoločného plánovania zo strany subjektov verejného sektora v spolupráci so súkromným sektorom, vzdelávanie všetkých zúčastnených aktérov, ako aj nepretržitú podporu výskumu a inovácií. 2. Vytváranie rámca EÚ pre spoločné využívanie údajov na podporu inovačných energetických služieb Hlavným faktorom digitalizovaného energetického systému je dostupnosť energetických údajov, prístup k nim a ich spoločné využívanie na základe bezproblémových a zabezpečených prenosov údajov medzi dôveryhodnými stranami. Lepšou koordináciou týchto výmen a vybudovaním koordinačného rámca EÚ na posilnenie interoperability medzi rôznymi systémami a technickými riešeniami sa inovačnejším službám umožní vstup na trh. Prísne dodržiavať sa budú musieť aj všeobecne uplatniteľné zásady, a to vrátane tých, ktoré sa týkajú dátovej suverenity EÚ, kybernetickej bezpečnosti, ochrany osobných údajov, prijatia zo strany spotrebiteľov a interoperability. Z toho dôvodu Európa potrebuje spoločný európsky dátový priestor v oblasti energetiky , pričom musí začať s jeho zavádzaním najneskôr do roku 2024. Zavedením primeraného rámca zdieľania údajov v oblasti energetiky by sa mohla do roku 2050 uľahčiť účasť viac ako 580 GW flexibilných zdrojov energie, ktoré v plnej miere využívajú digitálne riešenia, na veľkoobchodných trhoch. Odhaduje sa, že by sa tým pokrylo 90 % celkovej potrebnej flexibility v rámci elektrizačných sústav EÚ. Najväčším podielom by k uvedenej flexibilite mohlo prispieť umožnenie inteligentného a obojsmerného nabíjania elektrických vozidiel, účasť virtuálnych elektrární na trhoch s energiou, ako aj využitie potenciálu energetických spoločenstiev, inteligentných budov a inteligentného vykurovania využívajúceho tepelné čerpadlá. Batérie pre automobily sa okrem toho môžu použiť na uskladnenie prebytočnej energie a v prípade potreby na jej dodávku, a to sledovaním situácie, keď sa vozidlo nachádza v garáži, predvídaním období nečinnosti a monitorovaním objemu voľnej kapacity, ktorú možno dať k dispozícii. Súčasný európsky regulačný rámec v oblasti energetiky už pripravil pôdu a v návrhoch v rámci balíka Fit for 55 sa predložili konkrétne ustanovenia pre výmenu údajov. Všeobecnejšie sa v navrhovanom akte o údajoch stanovujú nové pravidlá o tom, kto môže používať údaje vytvorené v EÚ v rámci všetkých hospodárskych odvetví a pristupovať k nim, a objasňuje sa v ňom právo používateľov na voľný prístup k údajom vytvoreným ich výrobkami a na ich používanie, a to vrátane práva na zdieľanie týchto údajov s tretími stranami. Cieľom aktu o správe údajov je okrem toho podpora dostupnosti údajov posilňovaním mechanizmov zdieľania údajov a zvyšovaním dôvery v sprostredkovateľov údajov.

Vykonávanie uvedených právnych predpisov a zabezpečenie účinnej a efektívnej výmeny údajov si bude vyžadovať koordinovaný prístup usmerňovaný orgánmi verejného sektora. Rámec pre spoločné využívanie údajov nie je len záležitosťou štandardizácie, vyžaduje si komplexný súbor právnych a operačných dohôd, ako aj technické požiadavky a usmernenia. Dôsledná koordinácia je nevyhnutná na zabezpečenie jednotných a bezproblémových procesov na európskej úrovni, ktorými sa dopĺňajú, koordinujú a zhodnocujú vnútroštátne iniciatívy. Cieľom tejto oblasti opatrení je preto vytvorenie spoločného európskeho dátového priestoru v oblasti energetiky a zabezpečenie jeho spoľahlivého riadenia, a to vo forme koordinovaného európskeho rámca pre výmenu a využívanie energetických údajov. Prípravná fáza sa dokončí do roku 2024, bezprostredne po čom sa začne s jeho zavádzaním. Predbežný harmonogram a kroky potrebné na dosiahnutie tohto cieľa sú uvedené ďalej v texte. 2.1. Strategická koordinácia na úrovni EÚ S cieľom ďalej podporovať digitalizáciu odvetvia energetiky Komisia formálne obnoví existujúcu pracovnú skupinu pre inteligentné siete (SGTF). Skupina sa premenuje na „Expertnú skupina pre inteligentnú energetiku“ a bude mať viac zodpovedností a zahŕňať všetky členské štáty a ďalšie relevantné zainteresované strany. V rámci tejto expertnej skupiny pre inteligentnú energetiku Komisia najneskôr do marca 2023 zriadi skupinu s názvom „Data for Energy“ (ďalej len „skupina D4E“ – Dáta pre energetiku). Táto skupina bude v záujme prispenia k budovaniu európskeho rámca pre spoločné využívanie energetických údajov spájať Komisiu, členské štáty a relevantné verejné a súkromné zainteresované strany. Skupina D4E pomôže posilniť koordináciu na úrovni EÚ v oblasti výmen údajov pre odvetvie energetiky, vymedziť základné zásady a zabezpečiť súlad medzi rôznymi prioritami a iniciatívami v oblasti spoločného využívania údajov. Skupina D4E okrem toho podporí Komisiu pri rozvoji a zavádzaní spoločného európskeho dátového priestoru v oblasti energetiky. Riadenie a hlavné piliere pripravovaného dátového priestoru sa preto navrhnú a budú riadiť v rámci partnerstva. Práca skupiny D4E sa zameria na vypracovanie portfólia európskych prípadov použitia na vysokej úrovni, pokiaľ ide o výmeny údajov v oblasti energetiky, ktoré sú kľúčové na dosiahnutie cieľov Zelenej dohody a digitálneho desaťročia. Medzi prípady použitia na vysokej úrovni, na ktoré sa bude od začiatku zameriavať, patria služby flexibility pre trhy s energiou a siete, inteligentné a obojsmerné nabíjanie elektrických vozidiel, ako aj inteligentné a energeticky hospodárne budovy vrátane podpory súkromných a verejných investícií a využívania navrhovanej iniciatívy pre strešné solárne inštalácie. Dodatočné prípady použitia na vysokej úrovni možno v prípade potreby zvážiť v neskoršej fáze procesu. Skupina D4E okrem toho tieto prioritné oblasti ďalej rozvinie vypracovaním potrebných podrobností vykonávania a výstupov ako pilierov budúceho spoločného európskeho dátového priestoru v oblasti energetiky, pričom ich navrhne Komisii na schválenie a prijatie potrebných opatrení. Skupina D4E pri tom využije iné iniciatívy a pracovné okruhy, ktoré sa uskutočňujú na európskej úrovni. Konkrétne, pokiaľ ide o inteligentné a obojsmerné nabíjanie elektronických vozidiel, Komisia do roku 2023 vymedzí spoločný pracovný program skupiny D4E a Fóra pre udržateľnú dopravu s cieľom zabezpečiť súlad medzi dátovými priestormi v oblastiach energetiky a mobility, podporovať integráciu systému a poskytovať medziodvetvové služby. Skupina D4E bude okrem toho úzko spolupracovať s expertnou skupinou pre európsky priestor pre finančné údaje v záujme vypracovania prípadov použitia spoločného záujmu s cieľom vyčleniť väčšie množstvo súkromných finančných zdrojov na energetickú transformáciu. Skupina D4E bude zároveň Európskej komisii pomáhať pri vykonávaní správy spoločného európskeho dátového priestoru v oblasti energetiky. Realizovať sa to bude v rámci úzkej koordinácie s Európskym dátovým inovačným výborom a vznikajúcimi mechanizmami správy iných európskych dátových priestorov, a to s cieľom od počiatku zabezpečiť jednotné prístupy a zaviesť interoperabilné procesy. Bezproblémové dátové toky v celom dátovom priestore pre energetiku, ako aj medzi ním a ostatnými dátovými priestormi, majú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní pridanej hodnoty v rámci európskych hodnotových reťazcov aj medzi nimi. Centrum podpory dátových priestorov bude okrem toho poskytovať usmernenia pre pripravované odvetvové dátové priestory a podporovať ich vytváranie sprístupnením relevantných technológií, procesov a nástrojov. Hlavné zásady a odporúčania európskeho rámca interoperability budú podkladom pre procesy zabezpečenia medziodvetvovej interoperability a v súlade s nadchádzajúcim návrhom Komisie na posilnenú spoluprácu v oblasti interoperability. 2.2. Bezprostredné výsledky a piliere na podporu procesu Skupina D4E sa zriadi súbežne s viacerými ďalšími iniciatívami, ktoré sa budú navzájom posilňovať. Pre všetky iniciatívy je dôležité, aby mali spotrebitelia vo svojich domácnostiach nainštalovaný inteligentný elektromer. V prípade mnohých členských štátov to stále neplatí, a preto sa ešte naliehavejším stáva zintenzívnenie úsilia na širšie zavedenie inteligentných meracích systémov. Komisia naliehavo vyzýva tie členské štáty, ktoré ešte nedosiahli úplné zavedenie inteligentných meračov, aby vystupňovali svoje úsilie a zvýšili svoje národné ciele v súvislosti s týmto zavádzaním, a to najmä v rámci aktualizácie svojich národných energetických a klimatických plánov. Ak sa v analýze nákladov a prínosov konštatuje proti zavádzaniu inteligentných meradiel, Komisia vyzýva členské štáty, aby prehodnotili a opakovane vykonali tieto analýzy so zreteľom na Zelenú dohodu a oznámenie o pláne REPowerEU. Skupina D4E pri poskytovaní poradenstva Komisii zohľadní všetky činnosti, ktoré podporujú posilnené výmeny údajov. Ide napríklad o tieto iniciatívy: ·prijatie vykonávacieho aktu Komisie o požiadavkách na interoperabilitu a o nediskriminačných a transparentných postupoch na prístup k údajom o meraní a spotrebe (ako sa stanovuje v smernici o elektrickej energii, článok 24), ·vypracovanie vykonávacích aktov o požiadavkách na interoperabilitu a nediskriminačných a transparentných postupov na prístup k údajom potrebným na reakciu na strane spotreby a zmenu dodávateľa (ako sa stanovuje v smernici o elektrickej energii, článok 24), ·podpora kódexu správania pre energeticky inteligentné spotrebiče s cieľom umožniť interoperabilitu a posilniť ich účasť na systéme reakcie na strane spotreby. Programy EÚ v oblasti výskumu a inovácií, ako aj v oblasti digitalizácie budú aj naďalej zohrávať kľúčovú úlohu. Komisia preto plánuje prostredníctvom programu Digitálna Európa podporiť zavedenie spoločného európskeho dátového priestoru v oblasti energetiky. Vychádzať bude z demonštračných činností a výsledkov, ktoré sa vyvinú v rámci súboru projektov financovaných z programu Horizont Európa, ako aj z prípadov použitia, ktoré vypracuje skupina D4E. Z programu Horizont Európa sa okrem toho podporujú kľúčové výskumno-inovačné projekty a iniciatívy, ktoré prinášajú hodnotné vstupy týkajúce sa najlepších postupov a odporúčaní vrátane konkrétnych výstupov, ako sú nástroje a metodiky. Tieto vstupy jednak posilnia interoperabilitu riešení navrhovaných projektmi programu Horizont Európa a jednak by sa mohli ďalej rozšíriť a použiť na rozvoj prípadov použitia na vysokej úrovni a premostenie identifikovaných trhových medzier smerom k zavedeniu plnohodnotného dátového priestoru. Komisia bude takto usmerňovať prácu skupiny D4E prostredníctvom výsledkov vyplývajúcich z projektov a programov, ktoré sú pilotným skúšaním dátových priestorov v oblasti energetiky, a spoločných modelov pre výmeny údajov aj interoperabilitu. Európa už investuje do energetických systémov novej generácie a inteligentných sietí zavádzaním vznikajúcich digitálnych technológií vrátane digitálnych dvojčiat, decentralizovanej inteligencie a edge computingu. To je iba niekoľko príkladov inteligentného využívania údajov dostupných v digitalizovaných energetických systémoch a ilustruje to zdieľania údajov a energetických dátových priestorov. Veľké množstvo údajov zozbieraných v inteligentných mestách a komunitách v rámci miestnych dátových platforiem (prostredníctvom inteligentných zariadení pripojených na internet vecí, aplikácií pre smartfóny, sociálnych médií atď.) umožňuje vytvorenie mnohých služieb na optimalizáciu energie a infraštruktúry, správu budov a zariadení, plánovanie scenárov a zvládanie katastrof v okrese alebo meste. V celej Únii existuje mnoho príkladov toho, ako sa digitalizácia uplatňuje na miestnej úrovni. Komisia nabáda členské štáty, regióny, mestá a priemysel, aby si vymieňali najlepšie postupy a koordinovali svoju činnosť v oblasti širšieho zavádzania a normalizácie s cieľom urýchliť zelenú transformáciu a posilniť európsky energetický ekosystém. 3. Podpora investícií do digitálnej elektrizačnej infraštruktúry Inteligentná a digitálna energetická infraštruktúra je kľúčovou požiadavkou všetkých priorít v rámci prípadov použitia na vysokej úrovni. Elektrizačná sústava musí byť prepojená s mnohými subjektmi alebo zariadeniami na základe podrobnej miery pozorovateľnosti, a teda dostupnosti údajov, aby sa umožnila flexibilita, inteligentné nabíjanie a inteligentné budovy. Elektrická sieť EÚ sa v poslednom desaťročí stala čoraz digitalizovanejšou, tempo transformácie sa však musí výrazne zintenzívniť. Koordináciou a spoluprácou sa pomôže zabezpečiť najlepšia hodnota za vynaložené finančné prostriedky pri dosahovaní zmien v celej EÚ a prispeje sa nimi k účinnej digitalizácii elektrizačnej sústavy. Ako už bolo uvedené, na dosiahnutie ambicióznych cieľov plánov legislatívneho balíka Fit for 55 aj plánu REPowerEU budú počas rokov 2020 až 2030 potrebné investície do elektrizačnej sústavy vo výške 584 miliárd EUR. Podľa odhadov budú v období 2020 – 2030 z celkovej výšky investícií do distribučnej siete vo výške približne 400 miliárd EUR potrebné investície do digitalizácie vo výške približne 170 miliárd EUR.

V súvislosti s uvedeným dnes Komisia preto oznamuje, že podporí prevádzkovateľov prenosovej sústavy v EÚ (PPS) a prevádzkovateľov distribučnej sústavy (PDS), aby vytvorili digitálne dvojča európskej elektrizačnej sústavy: sofistikovaný virtuálny model európskej elektrizačnej sústavy. Cieľom digitálneho dvojčaťa je posilniť efektívnosť a inteligentnosť sústavy ako spôsob rozvoja nielen inteligentnejších sietí, ale aj inteligentnejšieho energetického systému ako celku. Vytvorenie digitálneho dvojčaťa sa dosiahne prostredníctvom koordinovaných investícií do piatich oblastí: i) pozorovateľnosť a ovládateľnosť; ii) efektívne plánovanie infraštruktúry a siete; iii) prevádzkovanie a simulácie v záujme odolnejšej sústavy; iv) aktívne riadenie systému a prognózovanie na podporu flexibility a reakcie na strane spotreby a v) výmena údajov medzi prevádzkovateľmi prenosovej sústavy a prevádzkovateľmi distribučnej sústavy. Digitálne dvojča sa nevytvorí naraz, ale v nachádzajúcich rokoch bude predstavovať plynulé investičné a inovačné úsilie. Počas tohto procesu sa zabezpečia synergie s nadchádzajúcimi iniciatívami o virtuálnych svetoch, ako je metaverzum. Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO pre elektrinu) a subjekt PDS EÚ v prvom kroku podpíšu vyhlásenie o úmysle naštartovať vývoj digitálneho dvojčaťa celoúnijnej elektrizačnej sústavy prostredníctvom komplexnej konzultácie s používateľmi sústavy a ďalšími zainteresovanými stranami o konkrétnych výstupoch. Komisia plánuje podporiť ENTSO pre elektrinu a subjekt PDS EÚ, ako aj konkrétne investície prevádzkovateľov sústavy rôznymi prostriedkami vrátane programu Horizont Európa. Podpora investícií do inteligentných energetických sietí si vyžaduje komplexný rámec, zdá sa však, že predpisy mnohých členských štátov nestimulujú digitalizáciu ani inovácie. Na podporu investícií do inteligentnosti európskej elektrizačnej sústavy, a najmä do digitálneho dvojčaťa, je okrem toho potrebný koordinovaný prístup, ktorý vnútroštátnym regulačným orgánom pomáha stanoviť, čo predstavuje efektívne investície do digitalizácie, a poskytovať stimuly prevádzkovateľom sústavy. Cieľom Komisie preto bude zabezpečiť, aby do roku 2023 zaviedla regulačný rámec, ktorý bude vhodný na prilákanie a usmerňovanie takýchto investícií. Komisia konkrétne podporí Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a národné regulačné orgány pri ich práci na vymedzení spoločných ukazovateľov inteligentnej siete, ako aj cieľov pre tieto ukazovatele, aby mohli národné regulačné orgány s počiatkom od roku 2023 každoročne monitorovať investície do elektrizačnej sústavy zamerané na digitalizáciu a inteligentnosť a merať pokrok smerom k vytvoreniu digitálneho dvojčaťa. Tieto opatrenia a digitalizácia energetickej infraštruktúry sa vo všeobecnosti podporujú a naďalej sa budú podporovať prostredníctvom rôznych nástrojov na úrovni EÚ. Revidované nariadenie o TEN-E poskytuje väčšie príležitosti na podporu cezhraničnej inteligentnej elektrizačnej sústavy. Aktualizovalo sa v ňom vymedzenie inteligentných sietí a s ním súvisiaca kategória projektov PCI cezhraničných inteligentných elektrizačných sústav a zároveň sa zjednodušili kritériá výberu a úloha realizátorov projektov. V rámci NPE – Digitalizácia sa vyvinú koncepcie a vykonajú sa štúdie uskutočniteľnosti pre celoeurópske operačné digitálne platformy, ktoré by mohli viesť k realizačným projektom. Podporou európskeho kybernetického bezpečného digitálneho dvojčaťa elektrizačnej sústavy tieto platformy poskytnú digitálne technológie a pripojiteľnosť na dodatočné vybavenie existujúcej energetickej a dopravnej infraštruktúry požadovanou cezhraničnou digitálnou infraštruktúrou. Digitalizácia vnútroštátnych a regionálnych administratívnych služieb môže okrem toho pomôcť zjednodušiť postupy udeľovania povolení na rozvoj sústavy, a to umožnením komunikácie prostredníctvom internetu a podporou činností povoľovacích vnútroštátnych príslušných orgánov a jednotných kontaktných miest. Komisia na tento cieľ sprístupní nástroje technickej podpory. Členské štáty môžu prostredníctvom svojich koordinačných orgánov požiadať o pomoc z nástrojov technickej podpory. 4. Prínos pre spotrebiteľov: nové služby, zručnosti a silnejšie postavenie Spotrebitelia by mali byť stredobodom nášho úsilia o digitalizáciu energetického systému. Digitalizácia prináša domácnostiam a MSP výhody v podobe inovačných služieb založených na údajoch, ktoré im umožňujú, napríklad, lepšie riadiť svoje účty, sledovať svoju spotrebu energie v reálnom čase, spoločne využívať elektrickú energiu, ktorú sami vytvorili, so svojimi susedmi alebo ju odpredávať na trh, alebo ušetriť energiu (a peniaze), čo je jedným z najlacnejších, najbezpečnejších a najčistejších spôsobov, ako reagovať na vysoké ceny a znížiť našu závislosť od dovozu fosílnych palív z Ruska. Digitálna integrácia by mala zabezpečiť, aby aj najzraniteľnejšie osoby, občania s nízkymi príjmami a tí žijúci v odľahlých regiónoch mali cenovo dostupný prístup k novým digitálnym technológiám a nástrojom a mali možnosť využívať výhody digitalizácie energetického systému. Digitálne informácie o energetickej spotrebe domácich spotrebičov (prostredníctvom Európskeho registra výrobkov s energetickým označením) alebo v domácnosti (prostredníctvom inteligentných meradiel) môžu spotrebiteľom pomôcť pri ich úsilí o znižovanie spotreby energie, a to za predpokladu, že k takýmto digitálnym nástrojom majú prístup všetci spotrebitelia za prijateľnú cenu. Udržateľný dizajn digitálnych zariadení a zrozumiteľné informácie o ich environmentálnej stope, opraviteľnosti a recyklovateľnosti môžu pomôcť znížiť spotrebu surovín a podporiť prechod na obehovosť. Rozhodujúca je však interoperabilita. Napríklad, z prvotných výsledkov projektu DRIMPAC vyplýva, že zjednodušenie účasti malých spotrebiteľov energie na reakcii na strane spotreby prostredníctvom jednotného rámca interoperability môže viesť k zníženiu ich účtov za energiu o 20 %, čoho príčinou je okrem iného zníženie spotreby energie o 15 %. 4.1. Právny rámec, ktorý posilňuje postavenie spotrebiteľov a chráni ich Je nevyhnutné zabezpečiť, aby digitalizácia neoslabovala rámec ochrany spotrebiteľa zavedený na vnútornom trhu s elektrinou. Ochrana, ktorá existuje offline, bude naďalej existovať aj online, t. j. v digitálnom veku. Patria sem práva na presnú fakturáciu a jasné vopred známe zmluvné podmienky. Digitalizácia by nemala mať negatívny vplyv ani na potenciál členských štátov stanovovať regulované ceny, najmä pre zraniteľných odberateľov a odberateľov postihnutých energetickou chudobou. V právnom rámci EÚ sa stanovujú práva spotrebiteľov, ich vykonávanie však prebieha pomaly. Nejde len o otázku podrobných pravidiel trhu, interoperability alebo výmeny údajov. Aj spotrebitelia musia byť schopní zachovať si kontrolu na tým, kto môže pristupovať k ich údajom. Podľa navrhovaného aktu o údajoch si spoločné využívanie údajov vyžaduje súhlas spotrebiteľa s prístupom tretích strán k jeho údajom. Je to kľúčové na zabezpečenie dôvery spotrebiteľa, jeho voľby a súkromia, a to v súlade so zásadami a cieľmi stanovenými v navrhovanom európskom vyhlásení o digitálnych právach a zásadách. V súvislosti s digitalizáciou odvetvia energetiky je potrebné primerane zabezpečiť ochranu spotrebiteľa. Dôležité je to najmä vzhľadom na obchodné praktiky založené na údajoch, ktoré by mohli využívať tendenčnosť v správaní spotrebiteľov alebo im iným spôsobom brániť v uskutočňovaní informovaných rozhodnutí. V smernici o elektrickej energii sa otázka práv spotrebiteľov rieši v súvislosti s balíkmi produktov alebo služieb. Cieľom všeobecných právnych predpisov EÚ na ochranu spotrebiteľa, ako sú smernica o nekalých obchodných praktikách , smernica o právach spotrebiteľov a smernica o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách , je zabezpečiť, aby spotrebitelia mali prístup k jasným informáciám a neboli na internete ani mimo neho vystavení zavádzajúcim alebo agresívnym obchodným praktikám. Komisia s cieľom zabezpečiť vhodnosť existujúceho právneho rámca začala kontrolu vhodnosti spotrebiteľského práva EÚ v oblasti digitálnej spravodlivosti. V rámci tohto hodnotenia sa preskúma, či existujúce pravidlá primerane riešia otázky, ktoré sú zároveň relevantné v digitalizovanejšom odvetví energetiky, ako sú zraniteľnosť spotrebiteľa v digitálnom prostredí, manipulácia výberu, ťažkosti s vypovedaním zmluvy atď. 4.2. Digitálne nástroje navrhnuté pre spotrebiteľov a v spolupráci s nimi V roku 2021 malo len 54 % ľudí základné digitálne zručnosti, na digitalizovanom trhu s energiou ich však bude musieť týmito zručnosťami disponovať omnoho viac. Pomôže im to robiť informované rozhodnutia a zabezpečí sa tým, že neprídu o príležitosti stať sa konkurencieschopnejšími alebo ušetriť náklady na energiu. Napríklad digitálne zručnosti pomôžu MSP a domácnostiam pochopiť, ako sa zapájať do riadenia dopytu, ako optimalizovať svoju vlastnú spotrebu vyrobenej elektriny na mieste alebo čo so sebou prináša nabíjanie elektrického vozidla. Nie všetci spotrebitelia majú možnosť alebo záujem zapojiť sa do energetickej transformácie rovnakým spôsobom alebo v rovnakej miere. Preto je dôležité, aby sa pri digitálnej transformácii na nikoho nezabudlo, a vytvoriť preto digitálne nástroje zamerané na spotrebiteľov navrhnuté tak, aby zodpovedali potrebám, zručnostiam, podmienkam, zvykom a očakávaniam rôznych kategórií účastníkov trhu. Vytvorené nástroje by mali odrážať realitu demografických zmien s rastúcim počtom starších spotrebiteľov, ktorí potrebujú osobitnú podporu pri digitálnej transformácii. Komisia nedávno v rámci pracovnej skupiny pre inteligentné siete spustila novú činnosť s cieľom ďalej preskúmať možné zapojenie spotrebiteľov do digitálnych nástrojov a technológií a odporučiť opatrenia na posilnenie úlohy flexibility a posilnenia postavenia spotrebiteľov na trhu s energiou. Európska komisia na podporu tejto novej činnosti zabezpečí spolupôsobenie kľúčových výskumno-inovačných projektov s cieľom do polovice roka 2023 identifikovať stratégie na zapájanie spotrebiteľov do návrhu a používania prístupných a cenovo dostupných digitálnych nástrojov a určiť ukazovatele na posudzovanie zapojenia v čase. V spolupráci s členskými štátmi vypracuje Európska komisia do roku 2023 aj spoločný referenčný rámec vrátane otvorenej referenčnej implementácie pre spotrebiteľskú aplikáciu, ktorý im umožní dobrovoľne znížiť spotrebu energie a pomôže im znížiť ich náklady na energiu. Výsledkom bude štandardizovaná referenčná aplikácia, ktorá bude vyvinutá v úzkej spolupráci s dodávateľmi energie a bude čerpať z aplikácií a služieb, ktoré sú už na trhu dostupné. Na tomto základe sa členské štáty budú nabádať, aby sprístupnili takéto aplikácie s cieľom poskytnúť spotrebiteľom tipy a poradenstvo v oblasti úspor energie, ktoré sú viac prispôsobené na mieru na základe všeobecných informácií o rôznych spotrebičoch, ako aj miestne dostupných údajov o spotrebe a počasí. Tieto aplikácie by im mohli poskytovať aj všetky informácie potrebné na zvládnutie energetických kríz (napr. finančná podpora, poradenské služby alebo podpora v prípade sporov s dodávateľmi energie). V priebehu vývoja sa úroveň inteligencie takýchto aplikácií zvýši použitím presných údajov o individuálnej a kolektívnej spotrebe elektrickej energie získanej z inteligentných zariadení v domácnosti, inteligentných zástrčiek, inteligentných meradiel a iných inteligentných monitorovacích a meracích zariadení a začlenením umelej inteligencie. Na vývoj takýchto aplikácií na základe referenčného rámca vypracovaného s členskými štátmi Európska komisia sprístupní finančné prostriedky prostredníctvom programu Digitálna Európa.

4.3. Energetické spoločenstvá a miestne iniciatívy v oblasti energetiky Digitálne nástroje zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvoji kolektívnych systémov vlastnej spotreby a energetických spoločenstiev. Kolektívne systémy v oblasti energetiky, ktorých súčasťou je celé spoločenstvo, obec alebo mesto, môžu takýmto spotrebiteľom umožniť, aby sa kolektívne pripájali a rozširovali svoju potenciálnu interakciu s elektrizačnou sústavou. Napríklad, takéto systémy by mohli spoločenstvu umožniť: i) lepšie monitorovať výsledky spoločenstva z hľadiska spotreby energie alebo ii) zdieľať solárne panely alebo sa inak zapájať do spoločného využívania energie alebo partnerského obchodovania s elektrinou vyrobenou v rámci spoločných investičných projektov, čo môže viesť k ich nižšej závislosti od vysokých cien elektrickej energie na veľkoobchodnom trhu. Snahou Komisie bude čo najlepšie využívanie digitálnych nástrojov na podporu energetických spoločenstiev a systémov pre miestnu spotrebu lokálne vyrobenej elektrickej energie. Komisia sa bude takisto snažiť podporovať výmenu poznatkov o existujúcich digitálnych nástrojoch prostredníctvom programov prispôsobených potrebám rôznych demografických skupín. Komisia na účely dosiahnutia týchto cieľov: ·v súvislosti s projektom databázy energetických spoločenstiev identifikuje digitálne nástroje a zostaví ich užší zoznam a vypracuje usmernenie o spoločnom využívaní energie a partnerských dohodách o výmene. Uvedené nástroje a usmernenie zlepšia porozumenie a zručnosti tvorcov politík, regulačných orgánov a miestnych spoločenstiev, aby mohli vytvárať a podporovať obchodné modely založené na informačných a komunikačných technológiách (IKT) a údajoch, ·vytvorí prelomovú experimentálnu platformu na skúšanie a simuláciu energetických spoločenstiev v kombinácii s inovačnými činnosťami, ako je obchodovanie s energiou založené na blockchaine. Táto experimentálna platforma by zároveň mohla prispieť k lepšiemu porozumeniu behaviorálnych reakcií na cenové signály s cieľom optimalizovať výhody pre spoločenstvá a identifikovať potenciálne právne, regulačné, fiškálne alebo technické prekážky. 4.4. Kvalifikovaná pracovná sila v záujme zrýchlenia digitálnej transformácie Existuje riziko, že nové služby založené na údajoch a inovačné technologické riešenia sa nebudú zavádzať (dostatočne rýchlo) v prípade nedostatku kvalifikovaných pracovníkov a vyškolených odborníkov na pomoc pri ich zavádzaní . Začleňovanie tém týkajúcich sa energetickej transformácie do hlavného prúdu vzdelávania a odbornej prípravy je výzvou v celej EÚ. Mohlo by to mať negatívny vplyv na zavádzanie technológií čistej energie a spomaľovať rast a konkurencieschopnosť odvetvia. Európska komisia, vychádzajúc z programu v oblasti zručností z roku 2020 a odporúčania Rady o zabezpečení spravodlivého prechodu ku klimatickej neutralite a prebiehajúcej koncepcii sektorovej spolupráce v oblasti zručností v záujme digitalizácie energetického hodnotového reťazca, podporí ako súčasť Paktu EÚ o zručnostiach vytvorenie rozsiahleho partnerstva v oblasti digitalizácie energetického hodnotového reťazca do konca roka 2023. Využijú sa synergie s pripravovaným rozsiahlym partnerstvom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na pevnine, rozsiahlym partnerstvom v oblasti digitálneho ekosystému, so spoločenstvom pre digitálne zručnosti a pracovné miesta, s iniciatívami pre digitálne zručnosti v oblasti energetiky v rámci programu Digitálna Európa a inými príslušnými alianciami pre sektorové zručnosti a prepojenými iniciatívami. Zo všeobecnejšieho pohľadu Komisia vedie štruktúrovaný dialóg s členskými štátmi s cieľom urýchliť záväzky a reformy v oblasti digitálneho vzdelávania a digitálnych zručností. S cieľom nadviazať na tento proces a mnohé ďalšie opatrenia Komisie v tejto oblasti Komisia navrhla, aby sa rok 2023 stal rokom zručností. 5. Posilňovanie kybernetickej bezpečnosti a odolnosti v energetickom systéme Kybernetická bezpečnosť je základná požiadavka na spoľahlivosť čoraz digitalizovanejšieho energetického systému. Rozhodujúcu úlohu zohráva pri zachovaní bezpečnosti a odolnosti energetického systému voči kybernetickým incidentom a vážnym útokom, pričom sa vzťahuje na celý hodnotový reťazec energetického systému, a to od výroby a prenosu po distribúciu a spotrebiteľa vrátane všetkých digitálnych rozhraní pozdĺž tohto reťazca. Požiadavky na riešenie kybernetických rizík a náklady na ne si vyžadujú taký prístup, ktorým sa zabezpečuje prístupný a konkurenčný trh nových služieb a výrobkov. Okrem kritickej úlohy veľkej infraštruktúry na výrobu a prenos elektrickej energie (existujúcej aj novej, ako sú veterné farmy a sústavy na mori uvedené v stratégii o obnoviteľných zdrojoch energie na mori) zväčšujú „plochu útoku“ celého energetického systému aj decentralizovanejšia výroba a spotreba energie pripojené k internetu vecí, a tým zvyšujú kybernetické riziká. EÚ využíva na posilnenie kybernetickej bezpečnosti energetických sietí systematický prístup. Tento prístup kombinuje opatrenia v oblasti energetiky, ktoré vychádzajú z medziodvetvového rámca pre kybernetickú bezpečnosť. Plánuje sa skoré prijatie revidovanej smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (smernica NIS 2). Odvetvie energetiky sa v nej vymedzuje ako jedna z kritických infraštruktúr EÚ, pričom sa v nej stanovuje kybernetická bezpečnosť, povinnosti týkajúce sa bezpečnosti dodávateľského reťazca a opatrenia manažmentu rizík. Okrem toho smernica NIS 2 ponúka možnosť vykonávať koordinované posúdenia rizík kritických dodávateľských reťazcov a Rada vo svojich záveroch o vývoji stavu kybernetickej bezpečnosti EÚ vyzvala Komisiu, vysokého predstaviteľa a skupinu pre spoluprácu v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti, aby do druhého štvrťroka 2023 vykonali „hodnotenie rizík a vypracovali scenáre rizík z hľadiska kybernetickej bezpečnosti v situácii hrozby alebo možného útoku na členský štát alebo partnerské krajiny“. Po konzultácii so skupinou pre spoluprácu v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti a s agentúrou ENISA a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami a v prípade potreby na základe tohto hodnotenia rizík a scenárov rizík Komisia určí konkrétne služby, systémy alebo produkty IKT, ktoré by mohli byť prioritne podrobené koordinovanému posúdeniu rizík. V tejto súvislosti bude Komisia venovať náležitú pozornosť rizikám v dodávateľskom reťazci energie z obnoviteľných zdrojov a sietí vrátane veternej energie na mori. Takéto posúdenia by sa mali vzťahovať na technické aj netechnické rizikové faktory, ako je neprimeraný vplyv tretieho štátu na dodávateľov a poskytovateľov služieb, pričom by sa malo vychádzať z faktorov identifikovaných v koordinovanom posúdení rizika bezpečnosti sietí 5G na úrovni EÚ. Komisia (spolu s agentúrou ACER, sieťou ENTSO pre elektrinu a subjektom PDS EÚ) na zvýšenie odolnosti elektrizačnej sústavy voči kybernetickým rizikám navrhuje delegovaný akt v podobe sieťového predpisu týkajúceho sa aspektov kybernetickej bezpečnosti pri cezhraničných tokoch elektriny na základe požiadaviek článku 59 ods. 2 písm. e) nariadenia o elektrickej energii vrátane pravidiel o spoločných minimálnych požiadavkách, plánovaní, monitorovaní, podávaní správ a krízovom riadení, ktorý plánuje prijať na začiatku roka 2023. Komisia spolu s návrhom na zmenu nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu podobne plánuje prispôsobiť plynárenskú sieť novým rizikám, napr. kybernetickým útokom, pričom po prijatí tejto zmeny plánuje navrhnúť delegovaný akt o kybernetickej bezpečnosti plynárenských a vodíkových sietí. Komisia zároveň navrhuje odporúčanie Rady na zlepšenie odolnosti kritických infraštruktúr vo viacerých prioritných odvetviach, a to aj v energetike, proti možným fyzickým, kybernetickým alebo hybridným útokom. Návrh sa bude zaoberať oblasťami, ako je harmonizovaný prístup k identifikácii kritickej energetickej infraštruktúry, výmena informácií a zvýšená schopnosť predvídať akékoľvek narušenia, pripraviť sa na ne, reagovať na ne a rýchlo sa z nich zotaviť, čím sa posilní odolnosť kritickej energetickej infraštruktúry. Komisia napokon prijala legislatívny návrh aktu o kybernetickej odolnosti, v ktorom sa stanovili harmonizované pravidlá kybernetickej bezpečnosti pre uvádzanie produktov s digitálnymi prvkami v Únii na trh a povinnosť náležitej starostlivosti o celý životný cyklus týchto produktov, ako aj zodpovedajúce pravidlá monitorovania trhu a dohľadu nad trhom. Tieto požiadavky by boli cieľovo orientované, technologicky neutrálne a nadčasové. Podľa potreby by sa akt vzťahoval aj na zariadenia integrované do cyklu dodávky energie; napríklad digitálne priemyselné riadiace systémy používané na reguláciu frekvencie v elektrizačnej sústave. Akt o kybernetickej odolnosti nielen posilnení východiskovú bezpečnosť digitalizovaných zariadení, ale pomôže aj zvýšiť dôveru medzi rôznymi prevádzkovateľmi. Komisia preto bude podporovať najlepšie využívanie týchto systémov zainteresovanými stranami. 6. Spotreba energie v odvetví IKT Odvetvie IKT napriek čistým výhodám, ktoré prináša nášmu hospodárstvu, a to aj umožnením znižovania emisií, predstavuje približne 7 % celosvetovej spotreby elektrickej energie, pričom sa do roka 2030 predpokladá nárast tohto podielu na úroveň 13 %. Táto spotreba elektrickej energie na celosvetovej úrovni je v súčasnosti porovnateľná so súhrnnou spotrebou elektrickej energie všetkých obyvateľov Nemecka, Francúzska, Talianska, Španielska a Poľska, a preto si vzhľadom na tlak, ktorý vytvára na našu elektrizačnú sústavu, vyžaduje komplexné plánovanie. Zabezpečenie uspokojenia rastúcich energetických potrieb odvetvia IKT v synergii s cieľom klimatickej neutrality je preto základnou súčasťou dvojakej transformácie. Dôležité je riešiť: i) spotrebu energie a zdrojov v celom hodnotovom reťazci IKT a ii) kľúčové vznikajúce zdroje spotreby energie spätej s IKT. Riešenia, ako je opätovné použitie odpadového tepla z dátových centier alebo prechod na obehové modely (dlhšia životnosť, opraviteľnosť, opätovné použitie a recyklovateľnosť), už existujú. Pokiaľ ide o nové technológie, ako je vysokovýkonná a kvantová výpočtová technika, Komisia bude venovať mimoriadnu pozornosť ich energetickej spotrebe a zaväzuje sa podporovať investície do energeticky najúčinnejších riešení.

6.1. Návrh, výroba, používanie a koniec životnosti Navrhovaný rámec nariadenia o ekodizajne pre udržateľné výrobky (ESPR) je zameraný na i) stanovenie pravidiel EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh EÚ uvádzali len „obehové“ výrobky (t. j. výrobky, ktoré sú trvanlivejšie, možno ich ľahko opätovne použiť, opraviť a recyklovať a ktoré v čo najväčšej miere pozostávajú z recyklovaných materiálov); ii) vytvorenie rámca pre digitálne pasy výrobku, ktoré poskytujú minimálne informácie, okrem iného o aspektoch súvisiacich s energiou; a iii) stanovenie povinných minimálnych požiadaviek na udržateľnosť pri verejnom obstarávaní výrobkov pre vybrané skupiny výrobkov vrátane elektronických výrobkov a výrobkov IKT. Komisia na riešenie problému energetickej spotreby zariadení IKT v prevádzke vyvinie systém energetického označovania počítačov so zameraním na ich rôzne použitia, ako je i) práca v kanceláriách, ii) hry a iii) grafický dizajn a úprava videa. V pracovnom pláne Komisie v oblasti ekodizajnu na roky 2022 – 2024 sa takisto ohlásili nové pravidlá upravujúce skupiny výrobkov, ktoré v súčasnosti nie sú regulované, ako sú smartfóny a tablety, ktoré prispievajú k zlepšeniu ich trvanlivosti a opraviteľnosti. Zelené verejné obstarávanie alebo zelené obstarávanie pomáha stimulovať kritický objem dopytu po udržateľnejších tovaroch a službách, ktoré by inak bolo ťažké uviesť na trh. 6.2. Energetická spotreba telekomunikačných sietí Prepojených navzájom, ako aj pripojených k internetu, je čoraz viac zariadení IKT. Na videostríming sa používa viac ako 60 % celkovej internetovej prevádzky, pričom hry predstavujú druhý a sociálne siete tretí najväčší zdroj prevádzky. Komisia v roku 2019 vyzdvihla vo svojom oznámení s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy možnosť zavedenia „opatrení v oblasti transparentnosti pre telekomunikačných operátorov v súvislosti s ich environmentálnou stopou“ na úrovni EÚ . Len nedávno sa v navrhovanom vyhlásení o európskych digitálnych právach a zásadách zdôraznilo, že „každý by mal mať prístup k presným, ľahko pochopiteľným informáciám o vplyve digitálnych výrobkov a služieb na životné prostredie a ich spotrebe energie tak, aby sa na ich základe mohol zodpovedne rozhodnúť“. V konzultácii s vedeckou obcou a zainteresovanými stranami sa Komisia bude usilovať zvýšiť transparentnosť vypracovaním spoločných ukazovateľov na meranie environmentálnej stopy elektronických komunikačných služieb, vychádzajúc z práce, ktorú už vykonali regulačné orgány a poskytovatelia elektronických komunikácií. Pri posudzovaní verejnej podpory možno zvážiť väčšiu udržateľnosť určitých telekomunikačných sietí. Kódex správania EÚ pre udržateľnosť telekomunikačných sietí môže pomôcť nasmerovať investície do energeticky efektívnych infraštruktúr. Komisia bude pracovať na vytvorení takéhoto kódexu správania EÚ do roku 2025, vychádzajúc z práce vykonanej na meranie vplyvu elektronických komunikačných služieb na životné prostredie. Komisia bude okrem toho ako súčasť tohto akčného plánu financovať štúdiu a pripraví komunikačnú a osvetovú kampaň týkajúcu sa zodpovednej spotreby energie pri každodennom digitálnom správaní (napríklad videostríming, zodpovedné používanie elektronickej pošty alebo archivácia digitálnych súborov). 6.3. Spotreba energie dátových centier Komisia za strategický cieľ stanovila zabezpečenie, že dátové centrá budú do roku 2030 klimaticky neutrálne, energeticky účinné a efektívne využívajúce zdroje. Čoraz viac výpočtových úloh sa vykonáva a čoraz viac uskladňovacích kapacít zabezpečuje prostredníctvom cloudu alebo vysokovýkonných počítačov (HPC). Vyplýva z toho, že dátové centrá sa stali hlavným prvkom infraštruktúry systémov IKT, pričom sa očakáva nárast energetickej spotreby dátových centier v EÚ počas rokov 2020 až 2030 o viac ako 200 %. Za rok 2018 pripadá na dátové centrá 2,7 % odberu elektriny v EÚ . Komisia berie na vedomie výrazne zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré odvetvie dátových centier dosiahlo v posledných desaťročiach. Aby sa však uskutočnila dvojaká a zelená transformácia, subjekty verejného sektora ani prevádzkovatelia systému by nemali byť postavení do pozície, keď si musia vybrať medzi pritiahnutím lepších telekomunikačných sietí a (hyperškálových) dátových centier na jednej strane a zabezpečením, aby podniky a domácnosti mali prístup k elektrickej energii na strane druhej. Komisia už uznala strategickú úlohu dátových centier v digitálnej stratégii, v ktorej sa uvádza cieľ dosiahnuť „klimatickú neutralitu a energetickú účinnosť týchto infraštruktúr do roku 2030.“ Doplnilo sa to cieľom zaviesť 10 000 klimaticky neutrálnych vysoko bezpečných okrajových uzlov do roku 2030. Komisia už na dosiahnutie týchto cieľov prijala viacero opatrení. Okrem týchto opatrení Komisia podnikne tieto kroky: I)Komisia do roku 2025 zavedie systém environmentálneho označovania dátových centier, ktorý bude postavený na požiadavkách na monitorovanie a podávanie správ, pokiaľ ide o energetickú spotrebu dátových centier, ako sa navrhuje v preskúmaní smernice o energetickej efektívnosti (smernica EED) , Tento systém označovania môže uľahčiť ďalšie rozhodovanie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby boli dátové centrá pôsobiace na vnútornom trhu energeticky účinné a udržateľné. II)Komisia preskúma zavedenie samostatného vykazovania nepriamych emisií skleníkových plynov pochádzajúcich z nákupu služieb cloud computingu a služieb dátových centier do noriem EÚ v oblasti udržateľnosti v zmysle smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov, III)Komisia vylepší požiadavky na prevádzkové podmienky serverov a dátových úložísk a zváži vytvorenie energetického štítka pre servery a dátové úložiská prostredníctvom revízie pravidiel ekodizajnu serverov a dátových úložísk, IV)Komisia ako súčasť revidovaných smerníc o energetickej účinnosti a o obnoviteľných zdrojoch energie podporí opätovné použitie odpadového tepla z dátových centier na vykurovanie domov a podnikov, ako aj usmerneniami uvedenými v národných energetických a klimatických plánoch členských štátov, aby sa zabezpečilo, že tieto centrá zohrajú pozitívnu úlohu pre spoločenstvá, v ktorých pôsobia, V)Komisia rovnako plánuje finančne podporiť výskum a inovácie v oblasti systémov, ktoré dokážu uskladňovať odpadové teplo vyprodukované dátovými centrami počas obdobia leta na vykurovanie domácností a podnikov počas zimy. Na podporu týchto iniciatív Komisia začne koncom roka 2022 štúdiu o optimalizácii celkovej integrácie dátových centier do energetických a vodovodných systémov. 6.4. Energetická spotreba kryptomien V súlade s výrazným zvýšením používania kryptomien sa ich energetická spotreba za dva roky viac-menej zdvojnásobila, pričom dosiahla úroveň 0,4 % celosvetovej spotreby elektrickej energie . Pri využívaní kryptomien a iných technológií blockchainu na trhoch s energiou a pri obchodovaní sa musí dbať na to, aby sa používali len energeticky najúčinnejšie verzie technológie. Väčšina tejto spotreby energie súvisí s pomerne zastaraným mechanizmom konsenzu proof-of-work, ktorý napriek tomu používa najpopulárnejšia kryptomena (bitcoin). Keďže v Európe sa v súčasnosti realizuje približne iba 10 % ťažobných činností v súvislosti s proof-of-work, medzinárodná spolupráca je potrebná na celosvetovo účinné riešenie problému vysokej spotreby energie pri takejto ťažbe. Okrem opatrení zameraných na dátové centrá a cloudové služby (pozri už uvedený oddiel) sa v rámci návrhu nariadenia o trhoch s kryptoaktívami, o ktorom dosiahli spoluzákonodarcovia politickú dohodu 30. júna 2022, od subjektov na trhu s kryptoaktívami bude vyžadovať, aby uverejňovali informácie o environmentálnej a klimatickej stope kryptoaktív. Európsky orgán pre cenné papiere a trhy vypracuje návrh regulačných technických predpisov o obsahu, metodikách a predkladaní informácií týkajúcich sa hlavných nepriaznivých environmentálnych a klimatických vplyvov. Komisia zároveň do roku 2025 vypracuje správu, ktorej súčasťou bude opis environmentálneho a klimatického vplyvu nových technológií na trhu s kryptoaktívami. Správa bude zároveň obsahovať posúdenie možností politiky na zmiernenie nepriaznivých klimatických vplyvov technológií používaných na trhu s kryptoaktívami, najmä v súvislosti s mechanizmami konsenzu.

Vzhľadom na súčasnú energetickú krízu a zvýšené riziká pre nadchádzajúcu zimu Komisia medzitým naliehavo vyzýva členské štáty, aby i) zaviedli cielené a primerané opatrenia na zníženie spotreby elektrickej energie pri ťažbe kryptoaktív v súlade s navrhovaným nariadením Rady o núdzovej intervencii na riešenie vysokých cien energie a ii) aj z dlhodobejšieho hľadiska ukončili daňové úľavy a iné fiškálne opatrenia v prospech subjektov ťažby kryptomien, ktoré sú v súčasnosti platné v niektorých členských štátoch. V prípade, že je potrebné odľahčenie záťaže v elektrizačných sústavách, členské štáty musia byť tiež pripravené zastaviť ťažbu kryptoaktív. Ethereum, druhá najväčšia kryptomena na svete, dokončila 15. septembra 2022 svoj dlho očakávaný prechod na mechanizmus konsenzu proof-of-stake, ktorý by podľa odhadov spoločnosti Ethereum znížil jej spotrebu energie o viac ako 99 %. Zatiaľ čo uvedený mechanizmus konsenzu s nižšou spotrebou energie doteraz využívali iba kryptomeny s menšou trhovou kapitalizáciou, táto zmena je dôkazom, že svet kryptomien sa môže posunúť k efektívnejšiemu systému. Aby sa tak stalo, musíme urobiť oveľa viac. S cieľom znížiť spotrebu energie bude Komisia presadzovať „environmentálne šetrné“ mechanizmy konsenzu prostredníctvom európskej infraštruktúry služieb blockchainu ako zlatého štandardu v Európe a vo svete. Komisia bude na medzinárodnej úrovni spolupracovať s normalizačnými orgánmi a stavať na ich technických odborných znalostiach, aby vytvorila označenie energetickej účinnosti pre technológiu blockchain. 7. Celoúnijný koordinovaný prístup Digitalizácia je prebiehajúci proces meniaci spoločnosť a energetický systém. Vyžaduje si starostlivé plánovanie na všetkých úrovniach a špecializovaný dialóg a politické usmernenie o tom, ako čo najlepšie dosiahnuť ciele EÚ v oblastiach digitálnej a ekologickej politiky. Rýchlosť a celosvetový charakter digitalizácie znamená, že uprednostniť by sa mali: i) podpora synergií dvojakej transformácie prostredníctvom hlavných rámcov EÚ pre plánovanie dvojakej transformácie zo strany členských štátov a nástrojov financovania EÚ; ii) užšia spolupráca medzi subjektmi verejného sektora na úrovni EÚ, ako aj medzi zainteresovanými stranami v oblastiach energetiky a digitálnych technológií v celom energetickom hodnotovom reťazci a iii) užšia spolupráca na medzinárodnej úrovni s podobne zmýšľajúcimi krajinami a medzinárodnými organizáciami. 7.1. Podpora plánu REPowerEU a obnova po skončení pandémie ochorenia COVID-19 Členské štáty vo svojich plánoch podpory obnovy a odolnosti uznali potenciál synergií medzi Zelenou dohodou a Cestou k digitálnemu desaťročiu. Napríklad v mnohých plánoch podpory obnovy a odolnosti sa uvádza použitie digitálnych riešení na: i) zrýchlenie dekarbonizácie energetických sietí, ii) integráciu inteligentných meradiel do energetických systémov alebo iii) zinteligentnenie elektrizačných sústav. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti má rovnako potenciál stať sa kľúčovým nástrojom na pomoc pri realizácii plánu REPowerEU, keďže ide o flexibilný nástroj na riešenie výziev v širokej škále oblastí politiky v strednodobom horizonte. Komisia v máji 2022 predložila legislatívny návrh na doplnenie kapitol plánu REPowerEU do národných plánov podpory obnovy a odolnosti, a to v záujme podpory konkrétnych reforiem a investícií potrebných na implementáciu plánu REPowerEU. Komisia preto v súvislosti s prebiehajúcimi dialógmi medzi EÚ a členskými štátmi o tom, ako môžu plány obnovy a odolnosti pomôcť pri dosahovaní cieľov plánu REPowerEU, vyzýva členské štáty, aby načrtli vhodné opatrenia v oblasti digitalizácie energetického systému. 7.2. Synergie medzi programom EÚ v oblasti energetiky a digitálnou agendou V budúcnosti je nevyhnutné využiť synergie medzi zelenou a digitálnou transformáciou v dvoch hlavných nástrojoch na úrovni EÚ, ktorými sa riadi európska zelená dohoda a Cesta k digitálnemu desaťročiu, a to: i) národné energetické a klimatické plány (NEKP), a najmä ich aktualizácie, ktoré sa majú vykonať do júna 2024, aby odzrkadľovali vyššie ambície revidovaného rámca na rok 2030, a ii) národné plány pre digitálne desaťročie. Tieto synergie zahŕňajú využívanie údajov a nástrojov na integráciu a plánovanie energetického systému. Týkajú sa aj optimálnej integrácie digitálnej infraštruktúry, ako sú dátové centrá a cloudová infraštruktúra, do celkových energetických a vykurovacích systémov v súčinnosti s konkurenčným využívaním tohto systému, napríklad prostredníctvom energeticky efektívnych dátových centier a opätovného využívania ich odpadového tepla pre podniky a domácnosti, ako aj prideľovania frekvenčného spektra v telekomunikačných sieťach riešeniam inteligentných energetických sietí. Spôsob plného využitia takýchto synergií sa zohľadní v usmernení pre aktualizácie NEKP členských štátov, ktoré Komisia plánuje uverejniť ku koncu tohto roka. Komisia okrem toho využije expertnú skupinu pre inteligentnú energetiku na rozprúdenie štruktúrovaného dialógu na vysokej úrovni s vnútroštátnymi zástupcami na tému „Digitalizácia energetiky: aktuálny stav, pokrok, príležitosti a výzvy“. Expertná skupina začne doplňujúcu analýzu medzi Komisiou a členskými štátmi na základe NECP, ako aj na základe kooperatívnych dialógov, ktoré sa predpokladajú pre národné plány pre digitálne desaťročie. Cieľom tejto analýzy bude navrhnúť spoločný program, trajektórie a čiastkové ciele na zlepšenie digitalizácie energetického systému prostredníctvom jednotného plánovacieho a monitorovacieho rámca. S cieľom pomôcť kvantifikovať prínosy digitalizácie energetického systému bude Komisia pokračovať v úzkej spolupráci s Európskou zelenou digitálnou koalíciou na vývoji nástrojov a metodík na odhad a meranie čistého vplyvu podporných digitálnych technológií, napr. v odvetví energetiky. Komisia bude zároveň vychádzať z výskumnej práce a odborných znalostí Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie, pričom zváži zriadenie platforiem na koordináciu a spoluprácu medzi odvetviami energetiky a telekomunikácií s cieľom uľahčiť prechod na čistú energiu. Spoluprácou v tejto oblasti sa zároveň prispeje k digitalizácii energetického systému. Napríklad ComReg, štatutárny orgán zodpovedný za reguláciu elektronických komunikácií v Írsku, už v roku 2019 oznámil, že väčšina jeho 400 MHz frekvenčného pásma sa udelila riešeniam inteligentných sietí. 7.3. Spájanie miestnych a regionálnych inovátorov Vytváranie spoločnej vízie a cesty k digitalizácii energetického systému bude úspešné len vtedy, ak EÚ a jej členské štáty môžu budovať na inovačných ekosystémoch, v ktorých mnohé subjekty v oblastiach digitálnych technológií a energetiky môžu spolupracovať na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Podpora na úrovni EÚ môže prispieť k tejto spolupráci urýchlením inovácií a vstupu digitálnych riešení na trh. Komisia preto vytvorí platformu s názvom „Zhromaždenie inovátorov v odvetviach energetiky a digitálnych technológií z celej EÚ“ (ďalej len „GEDI-EU“) pre štrukturálnu spoluprácu medzi európskymi centrami digitálnych inovácií a testovacími a experimentálnymi zariadeniami v oblasti umelej inteligencie zriadenými v rámci programu digitálna Európa, ktoré sa zameriavajú na odvetvie energetiky, na jednej strane a so sieťou inovátorov a výskumných inštitúcií EÚ v odvetví energetiky zriadenou v rámci Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (plán SET) na strane druhej. Platforma bude úzko spolupracovať s mestami ako príjemcami, s investormi a inkubátormi v odvetví energetiky, napríklad prostredníctvom spolupráce inteligentných miest a spoločenstiev. Cieľom činností platformy bude i) návrh spoločného programu prioritných potrieb a spoločných záujmov, ii) podpora znalostných spoločenstiev prostredníctvom vertikálnej (úroveň EÚ – miestna úroveň), ako aj horizontálnej (na miestnej úrovni) a medziodvetvovej výmeny najlepších postupov a zlepšovania zručností a iii) posilňovanie interoperability nových výrobkov a služieb na základe spoločnej koncepcie inovátormi v rámci platformy s cieľom uľahčiť uvádzanie na trh v celej EÚ. Platforma bude predkladať správy expertnej skupine pre inteligentnú energetiku a zároveň bude podporovať výmenu najlepších postupov a odporúčať budúce opatrenia, napríklad v rámci odborných seminárov a každoročného podujatia na vysokej úrovni. 7.4. Budovanie medzinárodných partnerstiev v záujme zelenej a digitálnej transformácie Interoperabilné technické normy, kybernetická bezpečnosť, ochrana údajov a ďalšie kľúčové prvky digitalizácie energetického systému sa musia v spolupráci s partnerskými krajinami zabezpečiť na celosvetovej úrovni. Tím Európa bude musieť byť starostlivo koordinovaný a jasne stanoviť svoje plány, aby pomohol zabrániť nekompatibilným normám a sformoval globálny konsenzus vo výbere technológií a služieb, pri ktorých dochádza k rýchlym inováciám.