Osobitná správa Integrita  
a uplatňovanie  
systému EU ETSSK 2015  Č. 06
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2379-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/36122 QJ-AB-15-005-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-2357-9 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/85361 QJ-AB-15-005-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-2372-2 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/55151 QJ-AB-15-005-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Integrita  
a uplatňovanie  
systému EU ETS
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 06
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét ‑
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá člen EDA Augustyn Kubik a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Tento audit viedol člen EDA Kevin Cardiff, ktorému poskytla 
podporu Mary Kerrigan, vedúca kabinetu; Gediminas Macys, atašé kabinetu; Colm Friel, vedúci oddelenia; Emese Fésűs, 
vedúca tímu; Stefan den Engelsen, zástupca vedúceho tímu; Marco Dentamaro, audítor; Andreas Dürrwanger, audítor; 
María Luisa Gómez‑Valcárcel, audítorka; Laura Gores, audítorka; Joanna Kokot, audítorka; Loulla Puisais‑Jauvin, audítorka; 
Frédéric Soblet, audítor, a Anna Zalega, audítorka.
Zľava doprava:  S. den Engelsen, E. Fésűs, K. Cardiff, C. Friel.
03
 Obsah
Body
 Skratky
 Glosár
I – VII Zhrnutie
1 – 8 Úvod
1 – 8 Systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS)
4 – 6 EU ETS v praxi od roku 2005 do roku 2012 (fázy I a II)
7 – 8 EU ETS z roku 2013 (fáza III)
9 – 11 Rozsah auditu a audítorský prístup
12 – 86 Pripomienky
12 – 41 Rámec na ochranu integrity EU ETS
14 – 24 Komisia neustále zlepšovala reguláciu trhu s emisiami a dohľad nad ním, je však potrebný ďalší pokrok
25 – 28 Obavy v súvislosti s vymedzením kvót
29 – 41 Systémy súvisiace s registrom EÚ na spracovanie základných informácií EU ETS vykazujú niektoré 
nedostatky
42 – 86 Uplatňovanie EU ETS
46 – 63 Systémy členských štátov na zaznamenanie a vykazovanie emisií počas fázy II EU ETS neboli dostatočne 
prepracované
64 – 79 Nedostatky vo vedení Komisie a monitorovaní uplatňovania EU ETS počas fázy II členskými štátmi
80 – 86 Vo vnútroštátnom vykonávaní sankčného režimu a postupov odovzdávania medzinárodných projektových 
kreditov v rámci EU ETS sa zistili určité nedostatky
04 Obsah
87 – 97 Závery a odporúčania
 Príloha  —  Základné informácie
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky
CDM : Mechanizmus čistého rozvoja
CER : Certifikované zníženie emisií
CO2: Oxid uhličitý
DPH : Daň z pridanej hodnoty
EA: Európska spolupráca v oblasti akreditácie
EHP/EZVO : Európsky hospodársky priestor  – Európske združenie voľného obchodu
ERU : Jednotka zníženia emisií
ETS : Systém obchodovania s emisiami
EU ETS : Systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami
EUTL : Protokol transakcií Európskej únie
GHG : Skleníkové plyny
GR: Generálne riaditeľstvo
IPCC : Medzivládny panel o zmene klímy
IPKZ : Integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania
JI: Spoločné plnenie
KYC : Poznaj svojho klienta ( Know your customer )
MAD : Smernica o zneužívaní trhu
MAR : Nariadenie o zneužívaní trhu
MIFiD : Smernica o trhoch s finančnými nástrojmi
06 Skratky
MRG : Usmernenia na monitorovanie a podávanie správ ( Monitoring and Reporting Guidelines )
UNFCCC : Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy
VSČ : Výročná správa o činnosti
07
 Glosár
Centrálny správca : Podľa smernice ETS1 Komisia určí centrálneho správcu, ktorý vedie nezávislý protokol 
o transakciách, do ktorého sa zaznamenáva vydanie, prenos a zrušenie kvót, a ktorý vykonáva aj automatizovanú 
kontrolu každej transakcie, aby sa zabezpečilo, že nedochádza ku žiadnym nezrovnalostiam pri vydávaní, prenose 
a zrušení kvót. V nariadení o registri sa stanovuje, že centrálny správca prevádzkuje a udržiava register Únie2.
Emisie skleníkových plynov : Atmosférické plyny, ktoré sa považujú za zodpovedné za spôsobenie globálneho 
otepľovania a zmeny klímy. Hlavné GHG sú oxid uhličitý (CO2), metán (CH4) a oxid dusný (N20). Menej bežné, ale 
veľmi výkonné skleníkové plyny sú fluórované uhľovodíky (HFC), plnofluórované uhľovodíky (PFC) a fluorid sírový 
(SF6)3.
Harmonizované pravidlá prideľovania : Komisia vo fáze III EU ETS stanovila harmonizované pravidlá prideľovania4 
s referenčnými hodnotami pre každý produkt na základe priemerných emisií skleníkových plynov 10 % najväčších 
zariadení v EÚ. Referenčné hodnoty sa počítajú nezávisle od používanej technológie, paliva, veľkosti zariadenia 
alebo jeho zemepisnej polohy.
Kvóta : V systéme Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS) jedna emisná kvóta (EUA) predstavuje 
právo vypustiť jednu tonu ekvivalentu oxidu uhličitého v určitom období (CO2e)5. Kvóty Európskej únie môžu 
využívať prevádzkovatelia v rámci EU ETS na pokrytie overených emisií alebo s nimi môžu obchodovať s ďalšími 
prevádzkovateľmi, ktorí potrebujú emisné kvóty.
1 Článok 20 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových 
plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).
2 Článok 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013.
3 Zoznam skratiek súvisiacich so zmenou klímy, Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC).
4 Rozhodnutie Komisie č. 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných 
kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2011, s. 1).
5 Článok 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových 
plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).
08 Glosár
Majiteľ účtu : Majiteľ účtu6 je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má účet v registri Únie.
Mechanizmus čistého rozvoja (CDM) : Projekty CDM podľa Kjótskeho protokolu zahŕňajú investície do projektov 
udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách na zníženie emisií. Tieto projekty vytvárajú obchodovateľné 
certifikované zníženia emisií (CER). Tieto takzvané kredity sa za istých okolností môžu používať v rámci EU ETS.
Mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s daňou z pridanej hodnoty (DPH) : Tento 
mechanizmus zahŕňa presunutie daňovej povinnosti z dodávateľa na príjemcu, čo znamená, že zákazník určený ako 
zdaniteľná osoba by bol povinný platiť DPH namiesto dodávateľa. Je pravdepodobné, že systém prenesenia daňovej 
povinnosti by eliminoval podvody s DPH typu „kolotoč“.
Mechanizmy Kjótskeho protokolu : Kjótsky protokol (viac podrobností pozri v  rámčeku prílohy ) zaviedol tri 
mechanizmy, ktoré možno používať na dosiahnutie cieľov zníženia emisií: obchodovanie s emisiami, mechanizmus 
čistého rozvoja (CDM) a spoločné plnenie. Obchodovanie s emisiami umožňuje krajinám, ktoré majú nevyužité 
emisné jednotky, aby ich predávali tým krajinám, ktoré presahujú svoje stropy. Spoločné plnenie a CDM sú 
mechanizmy založené na projektoch, ktoré vytvárajú kredity, s ktorými možno obchodovať s cieľom kompenzovať 
emisie.
Mimoburzový : Termín mimoburzový ( over‑the‑counter  – OTC) opisuje všetky transakcie finančného trhu, s ktorými 
sa neobchoduje na burze ani sa neuskutočnili na regulovanom trhu, ale na ktorých sa súkromne dohodnú dve 
protistrany.
Odloženie : Toto krátkodobé opatrenie umožnilo Komisii presunúť aukcie 900 miliónov kvót do roku 2019 až 2020, 
aby vzrástol dopyt7. Celkový objem kvót určených na obchodovanie formou aukcií vo fáze III sa kvôli odkladu 
nemení, mení sa len rozdelenie kvót určených na obchodovanie formou aukcií v období rokov 2013 – 2020 
(„časový harmonogram aukcií“). Odloženie aukcií sa vykonáva prostredníctvom pozmeňujúceho návrhu nariadenia 
o aukciách EU ETS8, ktorý prijala Komisia v roku 2014 po schválení Výborom EÚ pre zmenu klímy a preskúmaní 
Európskym parlamentom a Radou. Aj smernica EU ETS bola v roku 2013 pozmenená, aby sa vytvoril priestor na túto 
zmenu9.
Odovzdávanie kvót : Do 30. apríla každého roku prevádzkovateľ každého zariadenia odovzdá množstvo kvót 
rovnajúce sa celkovým overeným emisiám z tohto zariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roku10. 
V rámci EU ETS vo fáze II môžu prevádzkovatelia za určitých okolností odovzdať aj medzinárodné kvóty (CER a ERU) 
vytvorené mechanizmami Kjótskeho protokolu (CDM a JI). Prevádzkovateľ musí spolu odovzdať dostatočné EUA, 
CER a ERU na pokrytie overených emisií.
Prevádzkovateľ : Osoba11, ktorá prevádzkuje alebo riadi zariadenie, alebo ktorej je delegovaná rozhodujúca 
hospodárska právomoc nad technickým fungovaním zariadenia v prípadoch, ak to ustanovujú vnútroštátne právne 
predpisy.
6 Článok 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, 
rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011 (Ú. v. 
EÚ L 122, 3.5.2013, s. 1).
7 Európska komisia, GR pre oblasť klímy: http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm
8 Nariadenie Komisie (EÚ) č. 176/2014 z 25. februára 2014, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1031/2010, najmä s cieľom určiť množstvo emisných kvót 
skleníkových plynov určených na obchodovanie formou aukcií v rokoch 2013 – 2020 (Ú. v. EÚ L 56, 26.2.2014, s. 11).
9 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1359/2013/EÚ zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom objasniť ustanovenia 
týkajúce sa harmonogramu aukcií emisných kvót skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 343, 19.12.2013, s. 1).
10 Článok 12 ods. 3 smernice 2003/87/ES.
11 Článok 3 smernice 2003/87/ES.
09 Glosár
Príslušný orgán : Členské štáty vymenujú príslušný orgán alebo orgány na vykonávanie pravidiel smernice EU ETS.
Register Únie : Register je elektronický systém, ktorý zaznamenáva vlastníctvo kvót. Register Únie prevádzkuje 
a udržiava centrálny správca12. Register13 je prístupný verejnosti a obsahuje oddelené účty, aby sa zaznamenávali 
kvóty vlastnené každou osobou, ktorej alebo od ktorej sa kvóty vydávajú alebo prenášajú. V registri Únie môže byť 
každá osoba držiteľom kvót.
Sekundárny trh : Trh, na ktorom investori kupujú cenné papiere alebo aktíva od ďalších investorov, a nie od 
emitenta.
Smernica a nariadenie o zneužívaní trhu (MAD/MAR) : Pôvodná smernica Európskeho parlamentu a Rady 
o zneužívaní trhu z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom 
(zneužívanie trhu) (smernica 2003/6/ES) bola zrušená a nahradená novými pravidlami, ktoré sa prijali v roku 2014. Je 
to nariadenie (EÚ) č. 596/2014 o zneužívaní trhu (MAR)14 a smernica 2014/57/EÚ o trestných sankciách za zneužívanie 
trhu (MAD)15. Nariadenie o zneužívaní trhu nadobudne účinnosť v júli 2016 a členské štáty majú dva roky na to, aby 
transponovali novú smernicu16 do vnútroštátnych právnych predpisov.
Smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID) : Pôvodná smernica Európskeho parlamentu a Rady o trhoch 
s finančnými nástrojmi z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (smernica 2004/39/ES) bola zrušená 
a nahradená novými pravidlami, ktoré sa prijali v roku 2014. Je to nová smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými 
nástrojmi a nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi. Nové pravidlá sa budú uplatňovať od 
januára 201717.
Spoločné plnenie : Spoločne s CDM ide o jeden z dvoch mechanizmov založených na projektoch, ktoré boli 
zavedené v rámci Kjótskeho protokolu. Priemyselné krajiny vykonávajú projekty spoločného plnenia na znižovanie 
emisií s ďalšími rozvinutými krajinami, aby vytvorili obchodovateľné jednotky zníženia emisií (ERU), ktoré možno za 
určitých okolností použiť v rámci EU ETS.
Spotový trh : Trh, na ktorom sa obchoduje s cennými papiermi alebo komoditami na okamžitú dodávku, na rozdiel 
od trhu s futuritami.
Systém stropov a obchodovania : EU ETS sa považuje za systém stropov a obchodovania. Znamená to, že existuje 
„strop“ alebo horná hranica z celkovej sumy povolených emisií zariadení, ktoré sa nachádzajú v systéme. Vo fázach 
I a II EU ETS sa stropy stanovili na vnútroštátnej úrovni po schválení Komisiou. V prípade fázy III sa strop stanovuje 
na úrovni EÚ. Spoločnosti z výrobného odvetvia a prevádzkovatelia lietadiel získajú v rámci stropu emisné kvóty, 
ktoré môžu navzájom predávať alebo kupovať podľa potreby. Na trh môžu vstúpiť i dobrovoľní obchodníci, ktorí 
kupujú alebo predávajú kvóty. Horná hranica celkového počtu dostupných kvót zabezpečuje, že majú hodnotu.
12 Článok 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013.
13 Článok 19 smernice 2003/87/ES.
14 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice 
Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1).
15 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ zo 16. apríla 2014 o trestných sankciách za zneužívanie trhu (smernica o zneužívaní trhu) (Ú. v. EÚ 
L 173, 12.6.2014, s. 179).
16 http://ec.europa.eu/finance/securities/index_en.htm
17 Tamtiež.
10 Glosár
Tona ekvivalentu oxidu uhličitého : Znamená jednu metrickú tonu oxidu uhličitého (CO2) alebo množstvo 
akéhokoľvek iného skleníkového plynu s ekvivalentným potenciálom globálneho otepľovania18.
Transakcia : Transakcia znamená proces19 v registri Únie zahŕňajúci prevod kvóty alebo kjótskej jednotky z jedného 
účtu na druhý.
Vnútroštátny správca : Vnútroštátny správca je subjekt, ktorý je v mene členského štátu zodpovedný za riadenie 
súboru užívateľských účtov patriacich do právomoci členského štátu v rámci registra Únie.
Zariadenie : Zariadenie znamená stacionárnu technologickú jednotku20, v ktorej sa uskutočňuje jedna alebo 
viac činností produkujúcich emisie GHG a všetky ostatné priamo s tým spojené činnosti, ktoré majú technickú 
nadväznosť na činnosti vykonávané na tomto mieste a ktoré by mohli mať vplyv na emisie a znečisťovanie 
životného prostredia, akákoľvek iná priamo súvisiaca činnosť, ktorá má technické spojenie s činnosťami 
vykonávanými v danom zariadení a ktorá by mohla mať vplyv na emisie a znečisťovanie.
18 Príloha II smernice 2003/87/ES.
19 Článok 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013.
20 Článok 3 smernice 2003/87/ES.
11
 Zhrnutie
I
Systém Európskej únie obchodovania s emisiami (EU 
ETS) je najdôležitejším prvkom politiky EÚ zameranej 
na boj proti zmene klímy. Je najväčším systémom stro ‑
pov a obchodovania s emisiami skleníkových plynov 
na svete. Horná hranica alebo strop bola stanovená 
na celkové emisie z priemyselných odvetví s vysokými 
emisiami, ktorá sa v priebehu času znižuje. Stropom 
sa obmedzujú emisie viac ako 11 000 energeticky 
náročných zariadení v celej EÚ, čo pokrýva približne 
polovicu emisií skleníkových plynov. Tieto zariadenia 
dostávajú emisné kvóty alebo ich nakupujú na auk ‑
ciách a môžu aj predávať kvóty podľa potreby. Každá 
kvóta predstavuje právo vypustiť jednu tonu ekviva ‑
lentu oxidu uhličitého (CO2). Každý rok musia zariade ‑
nia odovzdať kvóty, ktoré zodpovedajú sume vypuste ‑
ného ekvivalentu oxidu uhličitého (CO2).
II
Systém EU ETS je často uvádzaný ako referenčný 
model novej politiky v oblasti zmeny klímy a systé ‑
mov obchodovania s emisiami inde na svete. Tento 
inovatívny systém zavedený v roku 2005 a postupne 
vylepšovaný sa teraz nachádza v tretej fáze implemen ‑
tácie. Environmentálny cieľ systému EU ETS na úrovni 
EÚ nie je len zníženie emisií v súlade so stropom, ale aj 
stanovenie ceny uhlíka a finančné ohodnotenie každej 
ušetrenej tony ekvivalentu oxidu uhličitého. Cenu 
určuje trh vo forme kvót. To povzbudzuje zariadenia 
k tomu, aby uplatnili najúčinnejšie opatrenia na zníže ‑
nie emisií a podporili investovanie do nízkouhlíkových 
technológií, najmä ak sú ceny kvót vysoké.
III
Aby mohol systém EU ETS plniť svoj účel, je potrebné 
zaistiť integritu systému a správne uplatňovanie 
systému. Dvor audítorov hodnotil, či bol systém 
Európskej únie na obchodovanie s emisiami riadený 
primerane tak, že sa preskúmalo zavedenie náležitého 
rámca na ochranu jeho integrity ako mechanizmu 
založeného na trhu a zároveň sa preskúmalo jeho sku ‑
točné uplatňovanie. Pokiaľ ide o uplatňovanie, Dvor 
audítorov sa zameral na fázu II EU ETS (2008 – 2012), 
aby bolo možné vziať si ponaučenia pre budúci vývoj 
tejto politiky.
12 Zhrnutie
IV
Celkovo Dvor audítorov dospel k záveru, že riadenie 
systému EU ETS Komisiou a členskými štátmi nebolo 
vo všetkých ohľadoch primerané. Riadenie kompli ‑
kovali niektoré problémy súvisiace so spoľahlivosťou 
rámca na ochranu jeho integrity a významné nedo ‑
statky vo vykonávaní fázy II EU ETS.
V
Došlo k významným zlepšeniam rámca na ochranu 
integrity systému, najmä začlenením väčšiny spoto ‑
vého trhu s kvótami do smernice o trhoch s finanč ‑
nými nástrojmi (MiFID) a režimov uplatňovaných pri 
zneužívaní trhu [smernica o zneužívaní trhu (MAD)/
nariadenie o zneužívaní trhu (MAR)] tým, že emisné 
kvóty sa kvalifikujú ako finančné nástroje. Je však ešte 
potrebné vyriešiť mnohé otázky, aby bol rámec dosta ‑
točne spoľahlivý, aby sa zabezpečila lepšia právna 
regulácia a lepší dohľad a aby sa posilnila dôvera 
investorov na podporu systému EU ETS ako nástroja 
politiky v oblasti životného prostredia.
a) Zostávajú otázky týkajúce sa právnej regulácie 
trhu s emisiami a dohľadu nad ním v súvislosti 
s obchodníkmi podliehajúcimi pravidlám EU ETS, 
dvojstranného mimoburzového spotového obcho ‑
dovania a menších trhových účastníkov.
b) Na úrovni EÚ nie je dohľad nad trhom s emisiami 
a neexistuje dostatočná spolupráca v oblasti práv ‑
nej regulácie.
c) Právne vymedzenie emisných kvót nie je dosta ‑
točne jasné a tvorba a ochrana nárokov vyplývajú ‑
cich zo záložného práva pri kvótach takisto nie je 
dostatočne jasná.d) V registri Únie sa spracúvajú základné údaje EU 
ETS a register má vysoko rizikový profil z dôvodu 
finančných prostriedkov a širokej škály majiteľov 
účtov. Napriek tomu, že vo fáze II EU ETS došlo 
k významnému zlepšeniu bezpečnosti registra, 
je ešte potrebné dosiahnuť ďalší pokrok. Postupy 
členských štátov na kontrolu otvárania účtov 
v systéme EU ETS, monitorovanie transakcií a spo ‑
luprácu s regulačnými orgánmi mali významné 
nedostatky a Komisia nemôže primerane monito ‑
rovať transakcie z dôvodu ochrany údajov. Vývoj 
a prevádzku registra v Komisii okrem toho kom ‑
plikovali problémy v oblasti internej koordinácie 
a obmedzené zdroje, ako sa uvádza v bodoch 39 
až 41.
VI
Významné nedostatky sa vyskytli v členských štátoch 
a v Komisii pri uplatňovaní rámca kontroly EU ETS 
vo fáze II. Je potrebné riešiť ich počas fázy III, aby sa 
dosiahla dostatočná istota, že systém funguje tak, ako 
sa plánovalo.
a) Systémy na monitorovanie, vykazovanie a overenie 
emisií neboli dostatočne dobre uplatňované alebo 
harmonizované. Príslušné orgány náležite nekon ‑
trolovali prácu overovateľov a vykonávali obme ‑
dzené kontroly na mieste na úrovni zariadení.
b) Nedostatky sa vyskytli v usmerneniach Komisie 
a monitorovaní uplatňovania členskými štátmi po ‑
čas fázy II EU ETS a Komisia nehodnotila národné 
alokačné plány členských štátov vo fáze II dosta ‑
točne transparentne.
c) Niektoré členské štáty neposkytli všetky požado ‑
vané správy o fungovaní EU ETS a Komisia neuve ‑
rejnila výročnú správu o vykonávaní požadovanú 
podľa smernice EU ETS.
13 Zhrnutie
d) Dosah cenných konzultačných a koordinačných fór 
medzi Komisiou a členskými štátmi bol obmedze ‑
ný pre nízku mieru účasti členských štátov.
e) Komisia zohráva obmedzenú úlohu, pokiaľ ide 
o zabezpečovanie harmonizácie kľúčových kontrol 
pri uplatňovaní EU ETS zo strany členských štátov.
f) Dvor audítorov nemohol posúdiť účinnosť rôzno ‑
rodých systémov sankcií členských štátov, pretože 
nemal dostatok konsolidovaných informácií na 
úrovni členských štátov a na európskej úrovni. 
Postupy sa rôznili v súvislosti s osobitnými pra ‑
vidlami na odovzdávanie medzinárodných pro ‑
jektových kreditov medzi členskými štátmi. Tieto 
otázky môžu ovplyvňovať rovnaké podmienky 
prevádzkovateľov.
VII
Na riešenie zistení, ktoré sa uvádzajú vyššie a súvisia 
s rámcom ochrany integrity systému a jeho vykonáva ‑
nia, vydáva Dvor audítorov tieto odporúčania.
1. Komisia by mala riešiť zostávajúce otázky regulácie 
emisného trhu a dohľadu nad ním v snahe ešte 
viac zlepšiť integritu trhu [pozri podrobné odporú ‑
čania 1 písm. a) až c) Komisii nasledujúce po  
bode 91].
2. Je potrebné podrobnejšie objasniť právne posta ‑
venie kvót s cieľom prispieť k stabilite a dôvere 
(pozri odporúčanie 2 nasledujúce pod bode 92).
3. Je potrebné ďalšie zlepšenie niektorých aspektov 
systémov spracovania základných informácií EU 
ETS (register Únie a súvisiace postupy). Komisia by 
predovšetkým mala zvážiť, ako možno na úrovni 
EÚ vytvoriť a koordinovať účinné monitorovanie 
cezhraničných transakcií, aby sa obmedzili riziká 
zneužitia a podvodnej činnosti a identifikovali sa 
primerané opatrenia na podporu rámca kontroly 
a členské štáty presadzovali osvedčené postupy 
otvárania účtov v rámci EÚ. Členské štáty by mali 
zabezpečiť, aby sa tieto kontroly vykonávali [pozri 
podrobné odporúčania 3 a) až e) Komisii a člen ‑
ských štátom nasledujúce po bode 93].4. Na úrovni členských štátov je potrebné lepšie 
uplatňovať rámec kontroly, aby sa zabezpečilo, že 
pri vykonávaní fázy III sa berú do úvahy zistené 
nedostatky [pozri podrobné odporúčania 4 písm. 
a) až f) Komisii a členských štátom nasledujúce po 
bode 94].
5. Počas fázy III je potrebné zlepšiť úroveň usmernení 
a informácií o uplatňovaní EU ETS [pozri podrobné 
odporúčania 5 písm. a) až c) Komisii a členských 
štátom nasledujúce po bode 96].
6. Uplatňovanie sankcií v súvislosti s EU ETS by malo 
byť transparentnejšie. Na úrovni členského štátu 
a EÚ by mali byť dostupné aktuálne a presné 
informácie o uplatňovaní a výsledkoch sankčných 
postupov a Komisia by mala lepšie monitorovať 
postupy presadzovania práva v EÚ, ako aj dôsledné 
uplatňovanie vnútroštátnych sankcií [pozri pod ‑
robné odporúčania 6 písm. a) až c) Komisii a člen ‑
ských štátom nasledujúce po bode 97].
14
 Úvod
Systém Európskej únie na 
obchodovanie s emisiami 
(EU ETS)
01 
EU ETS je základným pilierom politiky 
Európskej únie na boj proti zmene klí ‑
my (viac základných informácií o me ‑
dzinárodnom rámci na obchodovanie 
s emisiami sa uvádza v  časti 1 prílohy ). 
Cieľom tohto systému je podporiť 
zníženie emisií skleníkových plynov 
nákladovo efektívnym a hospodárnym 
spôsobom. Je to jedna z hlavných sú ‑
častí klimaticko‑energetického balíka 
EÚ21, ktorý má tri ciele na rok 2020 
(známe ako ciele „20 ‑20‑20“):
 – 20 % zníženie emisií skleníkových 
plynov EÚ z úrovne z roku 1990,
 – zvýšenie podielu spotreby energie 
EÚ vyprodukovanej z obnoviteľ ‑
ných zdrojov na 20 %,
 – 20 % zlepšenie energetickej efek ‑
tívnosti EÚ.02 
EU ETS je najväčším systémom stro ‑
pov a obchodovania (pozri rámček 
1) s emisiami skleníkových plynov na 
svete a často je uvádzaný ako refe ‑
renčný model novej politiky v oblasti 
zmeny klímy a systémov na obcho ‑
dovanie s emisiami inde na svete. 
Stropom sa obmedzujú emisie viac 
ako 11 000 energeticky náročných 
zariadení v celej EÚ22. Od roku 2013 
EU ETS pokrýva približne 50 % emisií 
skleníkových plynov v EÚ23. EU ETS by 
okrem obmedzenia celkových emisií 
dostatočne vysokou cenou uhlíka 
mal podporovať aj to, aby zariadenia 
uplatňovali najúčinnejšie opatrenia na 
zníženie emisií a podporovali investície 
do nízkouhlíkových technológií24.21 COM(2008) 30 final 
z 23.1.2008, „20 20 do roku 
2020 Zmena klímy – príležitosť 
pre Európu“.
22 Týka sa to týchto hlavných 
odvetví: spaľovacie zariadenia, 
cementový slinok, vápno, 
rafinérie minerálnych olejov, 
surové železo a oceľ. Medzi 
odvetvia, ktoré nie sú 
zahrnuté, patrí pozemná 
doprava, poľnohospodárstvo 
a sektor služieb.
23 COM(2012) 652 final zo 
14.11.2012, „Stav európskeho 
trhu s uhlíkom v roku 2012“.
24 GR Európskej komisie pre 
klímu, prehľad „Systém EÚ na 
obchodovanie s emisiami (EU 
ETS)“ dostupný na http://
ec.europa.eu/clima/
publications/docs/
factsheet_ets_en.pdf
Systém stropov a obchodovania EU ETS
Systém stropov a obchodovania funguje tak, že sa stanoví horná hranica na celkové emisie z priemyselných 
odvetví s vysokými emisiami. Horná hranica sa postupne znižuje. Spoločnosti môžu nakupovať a predávať 
emisné kvóty podľa potreby v rámci tejto hornej hranice. Každá kvóta predstavuje právo vypustiť jednu tonu 
ekvivalentu CO2. Suma kvót určuje povolené množstvo emisií, t. j. strop pre emisie. Kvóty sú rozdelené medzi 
zariadenia a môže sa s nimi voľne obchodovať na trhu25. Každý rok musia zariadenia odovzdať kvóty, ktoré 
zodpovedajú sume vypusteného ekvivalentu CO2. Cenu určuje trh.
25 COM(2010) 796 final z 21.12.2010, „Smerom k posilnenému rámcu dohľadu nad trhom pre systém EÚ na obchodovanie s emisiami“.Rámček 1
15 Úvod
03 
EU ETS bol zriadený smerni ‑
cou 2003/87/ES26. Podľa tejto smernice 
sú členské štáty povinné vypracovať 
a zaviesť potrebné systémy a adminis ‑
tratívne opatrenia na uplatňovanie EU 
ETS na vnútroštátnej úrovni. Smernica 
zároveň dáva Komisii celú škálu osobit ‑
ných povinností, z ktorých sú mnohé 
zacielené na zabezpečenie konzis ‑
tentného a koordinovaného uplatňo ‑
vania EU ETS. Keďže v rámci EU ETS 
bol vytvorený aj trh na obchodovanie 
s emisnými kvótami, členské štáty 
a Komisia musia zabezpečiť integritu 
a stabilitu EU ETS, aby tento systém 
mohol účinne prispieť k plneniu envi ‑
ronmentálnych cieľov.
EU ETS v praxi od roku 2005 
do roku 2012 (fázy I a II)
04 
EU ETS funguje podľa období alebo fáz 
obchodovania: v prvých dvoch fázach 
(2005 – 2012) bol pre kvóty stanovený 
strop na vnútroštátnej úrovni pomo ‑
cou národných alokačných plánov, 
ktoré vypracovali členské štáty a hod ‑
notila Komisia.05 
Prvá fáza (2005 – 2007) EU ETS bola 
trojročným pilotným obdobím na prí ‑
pravu druhej fázy (2008 – 2012). Kvóty 
boli rozdelené bezplatne. Vzhľadom na 
to, že členské štáty ešte nemali histo ‑
rické údaje o emisiách zariadení zahr ‑
nutých do EU ETS, stropy vo fáze I boli 
stanovené na základe štúdií a prog ‑
nóz. Cieľom prvej fázy bolo vytvoriť 
fungujúci trh, stanoviť cenu uhlíka 
a vybudovať potrebnú infraštruktú ‑
ru na monitorovanie, vykazovanie 
a overovanie skutočných emisií. Údaje 
vygenerované z prvej fázy potom vypl ‑
nili informačnú medzeru a pomohli pri 
stanovovaní vnútroštátnych stropov 
pre druhú fázu.
06 
Druhá fáza (2008 – 2012)27 sa prelínala 
so záväzkom pre prvú fázu Kjótskeho 
protokolu – päťročné obdobie, počas 
ktorého by členské štáty EÚ mali znížiť 
svoje emisie podľa cieľov stanovených 
v Kjótskom protokole28. Na základe 
overených emisií nahlásených z fázy 
I bol objem povolených emisných kvót 
vo fáze II znížený na 6,5 % pod úro ‑
veň v roku 2005 (t. j. prvý rok plnenia 
EU ETS), čím sa zabezpečili skutočné 
zníženia emisií (viac informácií o vývoji 
ponuky a dopytu počas fázy II EU ETS 
pozri v  časti II prílohy ).26 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2003/87/ES 
z 13. októbra 2003 o vytvorení 
systému obchodovania 
s emisnými kvótami 
skleníkových plynov 
v Spoločenstve, a ktorou sa 
mení a dopĺňa smernica Rady 
96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 
25.10.2003, s. 32).
27 Vo fáze II vstúpili do EU ETS 
členovia EHP–EZVO (Európsky 
hospodársky priestor – 
Európske združenie voľného 
obchodu), Island, 
Lichtenštajnsko a Nórsko.
28 Európska únia sa zaviazala, že 
v období 2008 – 2012 
dosiahne celkové 8 % zníženie 
emisií skleníkových plynov 
v porovnaní s úrovňou v roku 
1990 (vyššia ako cieľ uvedený 
pre všetky priemyselné krajiny 
v rámčeku prílohy ). Tento cieľ 
je spoločný pre 15 členských 
štátov v rámci právne záväznej 
dohody, rozhodnutie Rady 
2002/358/ES z 25. apríla 2002, 
ktoré sa týka schválenia 
Kjótskeho protokolu 
k Rámcovému dohovoru 
Organizácie Spojených 
národov o klimatických 
zmenách a spoločnom plnení 
z neho vyplývajúcich záväzkov 
v mene Európskeho 
spoločenstva (Ú. v. ES L 130, 
15.5.2002, s. 1).
16 Úvod
EU ETS z roku 2013 (fáza III)
07 
Systém národných alokačných plánov 
bol vo fáze III (2013 – 2020) nahradený. 
Strop pre emisie zo zariadení v rámci 
EU ETS sa teraz stanovuje na úrovni EÚ. 
Pri kvótach, ktoré sa naďalej prideľujú 
bezplatne, sa uplatňujú harmonizo ‑
vané pravidlá prideľovania, ktoré sa 
zakladajú na ambicióznych referenč ‑
ných hodnotách emisií na úrovni EÚ. 
Podobne ako v predošlých fázach, 
zariadenia, ktoré nemajú pridelené 
žiadne bezplatné kvóty alebo majú 
pridelené nedostatočné bezplatné 
kvóty na pokrytie svojich emisií, musia 
si kúpiť dodatočné kvóty na trhu alebo 
znížiť svoje emisie.
08 
Na začiatku fázy III sa vyše 40 % všet ‑
kých kvót vydražuje. Aukcia sa podľa 
Komisia, ako aj ekonomickej teórie po ‑
važuje za najtransparentnejšiu metódu 
prideľovania kvót a uplatňuje sa pri nej 
v praxi zásada, že znečisťovateľ platí 
(viac základných informácií o reforme 
a budúcich perspektívach EU ETS sa 
nachádza v  časti III prílohy ).
17
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
09 
Dvor audítorov sa pri určovaní roz ‑
sahu auditu a audítorského prístupu 
zameral na základné otázky integrity 
a uplatňovania systému. Audit neskú ‑
mal celkovú účinnosť EU ETS. Cieľom 
auditu bolo zodpovedať otázku „Spra ‑
vuje Komisia a členské štáty systém 
Európskej únie na obchodovanie s emi ‑
siami primerane?“ Táto otázka bola 
rozdelená do nasledovných audítor ‑
ských podotázok:
a) Existuje primeraný rámec na 
ochranu integrity EU ETS?  Dvor 
audítorov v snahe zodpovedať túto 
otázku preskúmal vhodnosť naria ‑
denia o trhu a pravidiel pre dohľad, 
ktoré sa uplatňujú na obchodo ‑
vanie s emisiami, právne postave ‑
nie a vymedzenie kvót a systém 
registra Únie na zaznamenávanie 
a sprístupňovanie údajov EU ETS. 
Táto časť auditu bola zameraná na 
celý rad opatrení v týchto oblas ‑
tiach, ktoré Komisia od roku 2011 
vypracovala a navrhla vrátane 
vývoja do 30. septembra 2014. Do 
rozsahu auditu nepatrilo hodno ‑
tenie vnútroštátnych opatrení na 
riešenie rizika podvodov s DPH 
typu „kolotoč“29.
b) Vykonáva sa EU ETS správne?  
V snahe odpovedať na túto otázku 
Dvor audítorov preskúmal uplat ‑
ňovanie EU ETS členskými štátmi 
a Komisiou počas fázy II EU ETS. 
Táto časť auditu sa týkala len vyko ‑
návania EU ETS v prípade stacio ‑
nárnych zariadení30.10 
Audit sa vykonal na úrovni Komisie aj 
členských štátov. Na úrovni Komisie sa 
pri audite skúmalo, ako Komisia viedla 
uplatňovanie EU ETS členskými štátmi 
a či splnila svoje vlastné povinnosti 
v rámci príslušného právneho rámca. 
Dôkazy sa získali od siedmich člen ‑
ských štátov, ktoré boli vybrané na zá ‑
klade objemov a typov emisií. Uskutoč ‑
nili sa kontroly v príslušných orgánoch 
v piatich členských štátoch (Nemecko, 
Francúzsko, Taliansko, Poľsko a Spo ‑
jené kráľovstvo). Písomné dôkazy sa 
získali z dvoch zdrojov (Grécko a Špa ‑
nielsko). Audit na úrovni členských 
štátov bol zameraný na pridelenie 
(národné alokačné plány) a odovzda ‑
nie kvót, na systémy na monitorovanie, 
predkladanie správ a overenie emisií 
a na sankcie uplatňované v prípade ne ‑
dodržiavania súladu. Netýkal sa aukcií, 
keďže obchodovanie formou aukcie sa 
ku koncu fázy II stále vykonávalo len 
vo veľmi malej miere a v obmedzenom 
počte členských štátov.
11 
Okrem toho sa získali dôkazy pomocou 
testovania vecnej správnosti doku ‑
mentácie, ktorá bola k dispozícii vo 
vnútroštátnych príslušných orgánoch 
týkajúcich sa 150 zariadení vybraných 
z týchto siedmich členských štátov, 
a pomocou analýzy údajov o zariade ‑
niach a o dodržiavaní súladu, ktoré sa 
získali z protokolu transakcií Európskej 
únie (EUTL – pozri rámček 2 ). Vybrané 
zariadenia neboli kontrolované na 
mieste, keďže Dvor audítorov nemal 
práva na prístup.29 Podrobnejšie údaje o otázkach 
DPH pozri v  rámčeku 3 .
30 Letecká doprava bola 
zahrnutá v EU ETS až od roku 
2012.
18
 Pripomienky
Rámec na ochranu 
integrity EU ETS
12 
V snahe zabezpečiť dostatočnú likvidi ‑
tu na trhu s emisnými kvótami vytvo ‑
renej prostredníctvom EU ETS a zriadiť 
dobre fungujúci mechanizmus, ktorý 
prispeje k dosiahnutiu environmentál ‑
nych cieľov politiky, trh musí byť bez ‑
pečný a atraktívny31 pre kupujúcich ne ‑
podliehajúcich pravidlám EU ETS32, ako 
aj pre prevádzkovateľov (nákupcovia 
dodržiavajúci súlad), ktorí majú podľa 
smernice EU ETS povinnosť zúčast ‑
niť sa na systéme. z tohto dôvodu je 
potrebné zvážiť, či je integrita EU ETS 
dostatočne chránená na udržanie sta ‑
bility a zabezpečenie dôvery investo ‑
rov v trh. Takáto ochrana si vyžaduje 
náležitú reguláciu trhu a dohľad, ako aj 
spoluprácu medzi regulačnými orgán ‑
mi. Ďalej by malo byť dostatočne jasné 
právne postavenie a vymedzenie kvót 
s cieľom prispieť k stabilite a dôvere na 
trhu s emisnými kvótami.13 
Register EÚ (pozri rámček 2 ) je kľú ‑
čovým prvkom ochrany integrity EU 
ETS, pretože sú v ňom zaznamenané 
a zachytené všetky „fyzické transak ‑
cie“ kvót a prostredníctvom neho sa 
sprístupňujú kľúčové informácie pre 
trh. Environmentálna hodnota tohto 
nástroja, ako aj finančné prostriedky 
EU ETS sú navyše značné. Hodnota, 
ktorú predstavujú všetky kvóty a ďalšie 
jednotky na dosiahnutie súladu s EU 
ETS v registri Únie, sa odhaduje na viac 
ako desať miliárd eur v závislosti od 
ceny týchto položiek a času merania. 
Integrita EU ETS by sa navyše mala 
dostatočne chrániť proti takému typu 
incidentov, ktoré sa udiali v období 
od roku 2008 do roku 2011 (t. j. ozná ‑
mené krádeže kvót, podvody v oblasti 
DPH a kybernetické hrozby, ako je 
phishing). Preto je dôležité aj to, aby 
existovali účinné postupy na kontrolu 
otvárania účtov a transakcií, ktoré sa 
vyskytujú v registri Únie.
Komisia neustále zlepšovala 
reguláciu trhu s emisiami 
a dohľad nad ním, je však 
potrebný ďalší pokrok
14 
Komisia uznáva33, že na to, aby zabrá ‑
nila opätovnému výskytu bezpečnost ‑
ných incidentov, ktoré nastali vo fáze 
II, je potrebné posilniť reguláciu trhu 
a dohľad nad ním a zlepšiť bezpeč ‑
nosť registra (pozri tiež body 12 a 13 
a rámček 2 ). Komisia vypracovala 
komplexný balík opatrení na riešenie 
týchto rizík (ako sa uvádza v bodoch 
15 a 16).31 Pozri napríklad COM(2010) 796 
final.
32 Kupujúci nepodliehajúci 
pravidlám EU ETS (alebo 
obchodníci nepodliehajúci 
pravidlám EU ETS) sú subjekty, 
ktoré sa dobrovoľne 
zúčastňujú na trhu s emisiami 
(napr. obchodníci, investori, 
jednotlivci, finanční 
sprostredkovatelia atď.) 
v protiklade s kupujúcimi 
podliehajúcimi pravidlám EU 
ETS (prevádzkovatelia, ktorí sú 
podľa právnych predpisov 
povinní zúčastniť sa na trhu).
33 http://ec.europa.eu/clima/
policies/ets/oversight/
faq_en.htm , Zabezpečenie 
integrity európskeho trhu  
s uhlíkom, často kladené 
otázky (z angl. FAQ), apríl 2014: 
„Pravidlá (t. j. pravidlá 
finančného trhu) majú takisto 
za cieľ zaistiť bezpečné a 
účinné obchodné prostredie, 
aby sa posilnila dôvera v trh s 
uhlíkom v dôsledku série 
nešťastných podvodných 
činností, ktoré zažil trh pred 
niekoľkými rokmi“. Pozri tiež 
COM(2010) 796 final, najmä 
kapitolu 1 – Úvod. 
19 Pripomienky
Systém vnútroštátnych registrov a register Únie
Počas fázy I a väčšej časti fázy II prevádzkovali členské štáty vnútroštátne registre s účtami, v ktorých sa mohli 
držať a prevádzať emisné kvóty a medzinárodné kvóty. V snahe zjednodušiť tento systém a v budúcnosti pre ‑
pojiť EU ETS s ďalšími medzinárodnými systémami obchodovania s emisiami, sa spoluzákonodarcovia v roku 
2009 rozhodli centralizovať vnútroštátne registre v registri Únie, ktorý udržiava a spravuje Európska komisia. 
V rokoch 2008 – 2011 sa udialo niekoľko bezpečnostných incidentov, ktoré sa týkali najmä podvodov v oblas ‑
ti DPH a kybernetických útokov. K migrácii účtov a dát došlo v júni 2012. Napriek tejto centralizácii systému 
registrov majú stále výhradnú zodpovednosť za otvorenie, spravovanie a aktualizovanie účtov vo svojich vnút ‑
roštátnych častiach registra Únie členské štáty. Centrálny správca Komisie sa nezapája do výkonu týchto čin ‑
ností. V systéme protokolu transakcií EÚ (EUTL) sa kontrolujú, nahrávajú a schvaľujú všetky transakcie začaté 
v registri Únie na zabezpečenie prevodu kvót v súlade s pravidlami EU ETS34. Verejná verzia EUTL sprístupňuje 
relevantné údaje EU ETS pre verejnosť. Prevádzkovanie registra (a predchádzajúceho systému vnútroštátnych 
registrov) je upravené nariadeniami Komisie35.
34 http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/registry/index_en.htm  
35 Týka sa to najmä nariadení Komisie (ES) č. 2216/2004 z 21. decembra 2004 o normalizovaných a zabezpečených systémoch registrov v súlade so 
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 386, 29.12.2004, 
s. 1) a nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 zo 7. októbra 2010 o normalizovanom a zabezpečenom systéme registrov v súlade so smernicou 
Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 270, 14.10.2010, s. 1), 
nariadenia Komisie (EÚ) č. 1193/2011, ktorým sa zriaďuje register Únie na obdobie obchodovania začínajúce 1. januára 2013 a ktorým sa menia a 
dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 2216/2004 a (EÚ) č. 920/2010 o zriadení registra Únie na obdobie končiace 31. decembra 2012) a nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 389/2013, ktorým sa zriaďuje register Únie pre fázu III. Rámček 2
20 Pripomienky
15 
Zároveň s potrebou zlepšenia na ‑
riadenia o trhu s uhlíkom prebiehal 
proces revízie rámca pre reguláciu 
finančných trhov (MiFID/MAD)36. 
Komisia tak mala príležitosť zohľadniť 
nariadenie o trhu s uhlíkom v kontexte 
celkového nariadenia o finančných 
trhoch. Podľa dokumentu o posúdení 
vplyvu37, ktorý je priložený k návrhu 
revízie smernice MiFID predloženej 
v októbri 2011, Komisia zvažovala dve 
hlavné možnosti, ktorými boli vytvoriť 
prispôsobený systém pre trh s uhlí ‑
kom alebo klasifikovať emisné kvóty 
ako finančné nástroje a zaradiť ich do 
rámca regulácie smerníc MiFID/MAD. 
Otázka, ktorý regulačný prístup by 
bol pre trh s emisiami najlepší, nebola 
súčasťou tohto auditu. Deriváty na 
emisie38, ktoré podľa odhadu Komisie 
predstavujú vyše 90 % trhu s uhlíkom, 
sú finančné nástroje, a preto už boli re ‑
gulované v rámci smerníc MiFID a MAD 
vo fázach I a II EU ETS (2005 – 2012). 
Sekundárny obchod so spotovými 
emisnými kvótami nebol regulovaný. 
Komisia v roku 2011 navrhla rozšírenie 
a prispôsobenie smernice MiFID, aby 
zahŕňala aj sekundárny obchod so 
spotovými emisnými kvótami tak, že sa 
kvóty budú jednoznačne klasifikovať 
ako finančné nástroje. Tento návrh bol 
prijatý v roku 201439 a emisné kvóty 
sú zároveň v rozsahu rámca smerníc 
MAD/MAR. Nové pravidlá sa budú 
uplatňovať od januára 201740.16 
Medzi ďalšie dôležité opatrenia, ktoré 
prijala Komisia na posilnenie integrity 
a bezpečnosti EU ETS, patrilo:
 – poskytnúť členským štátom 
možnosť uplatňovať mechanizmus 
prenesenia daňovej povinnosti na 
riešenie podvodov s daňou z prida ‑
nej hodnoty (pozri rámček 3 ),
 – dodatočné bezpečnostné opatre ‑
nia pre register Únie na riešenie 
potenciálnych prípadov počítačo ‑
vej kriminality a recyklácie medzi ‑
národných kvót,
 – začlenenie ustanovení o boji 
proti praniu špinavých peňazí do 
nariadení o registroch podľa vzoru 
smernice o boji proti praniu špina ‑
vých peňazí41,
 – zaviesť pravidlá správania a účasti 
na primárnom trhu v nariadení 
o aukciách42.
17 
Tieto opatrenia predstavujú významné 
zlepšenie nariadenia o trhu s uhlí ‑
kom a v posledných rokoch skutočne 
došlo k výraznému zníženiu hlásených 
incidentov. Napriek týmto snahám 
však Dvor audítorov zistil určitý počet 
nedostatkov, ktoré sa týkali zavedenia 
opatrení a pretrvávajúcich otázok, 
ktoré je potrebné zvážiť, aby bol rámec 
dostatočne spoľahlivý. Tieto otázky sú 
uvedené v ďalších častiach.36 MiFID a MAD sú dva kľúčové 
piliere regulácie finančných 
trhov. MiFID (Smernica 
o trhoch s finančnými 
nástrojmi) sa týka 
poskytovania investičných 
služieb vo finančných 
nástrojoch, MAD (smernica 
o zneužívaní trhu) sa týka 
zneužívania trhu.
37 Pracovný dokument útvarov 
Komisie, Posúdenie vplyvu, 
ktorý je sprievodným 
dokumentom návrhu 
smernice Európskeho 
parlamentu a Rady o trhoch 
s finančnými nástrojmi 
(prepracované znenie) 
a návrhu nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady o trhoch s finančnými 
nástrojmi z 20. októbra 2011 
[SEC(2011) 1226 final].
38 Derivát je finančná zmluva 
viazaná na budúcu hodnotu 
alebo stav podkladového 
nástroja, na ktorý sa odvoláva 
(napr. vývoj úrokov alebo 
hodnoty meny, alebo možný 
bankrot dlžníka). ( http://
europa.eu/rapid/
press‑release_MEMO ‑12‑
232_en.htm?locale=en )
39 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2014/65/EÚ 
z 15. mája 2014 o trhoch 
s finančnými nástrojmi, ktorou 
sa mení smernica 2002/92/ES 
a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ 
L 173, 12.6.1014, s. 349).
40 Od júla 2016 v prípade 
nariadenia o zneužívaní trhu.
41 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2005/60/ES 
z 26. októbra 2005 
o predchádzaní využívania 
finančného systému na účely 
prania špinavých peňazí 
a financovania terorizmu (Ú. v. 
EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15). 
Komisia v roku 2013 prijala 
návrhy na jej aktualizáciu 
a Európsky parlament a Rada 
dosiahli politickú dohodu na 
konci roka 2014.
42 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č 1031/2010 z 12. novembra 
2010 o harmonograme, správe 
a iných aspektoch 
obchodovania s emisnými 
kvótami skleníkových plynov 
formou aukcie podľa smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2003/87/ES o vytvorení 
systému obchodovania 
s emisnými kvótami 
skleníkových plynov 
v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 302, 
18.11.2010, s. 1).
21 Pripomienky
Trh v rámci ETS stále ohrozujú podvody v oblasti DPH
Vo svojej súhrnnej správe o činnosti za rok 2009 Europol odhadol, že strata spôsobená podvodmi s uhlíkovým 
kreditom (prostredníctvom podvodov s DPH typu „kolotoč“) od júna 2008 do decembra 2009 bola približ ‑
ne päť miliárd eur. Trh EU ETS bol obzvlášť zraniteľný na tento typ cezhraničnej obchodnej trestnej činnosti. 
V nadväznosti na podvody sa prijala smernica (2010/23/EÚ)43, na základe ktorej získali členské štáty možnosť 
realizovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s DPH, čím uložili povinnosť platiť DPH 
osobe, na ktorú sa prevádzajú kvóty alebo ďalšie jednotky na dosiahnutie súladu s EU ETS. Toto ustanovenie 
bolo predĺžené do decembra 2018 (smernica 2013/43/EÚ)44.
V čase konania auditu takmer tretina členských štátov neuplatnila mechanizmus prenesenia daňovej povin ‑
nosti v súvislosti s emisnými kvótami. V dôsledku toho riziko podvodov v oblasti dane z pridanej hodnoty 
(DPH) v súvislosti s kvótami EU ETS ešte nie je v plnej miere vyriešené v Európskej únii.
Z piatich členských štátov, ktoré Dvor audítorov navštívil, v čase konania auditu neuplatnilo ešte mechanizmus 
prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s DPH len Taliansko. Jediná obchodná platforma pre emisné kvóty 
v Taliansku pozastavila svoje operácie na trhu s emisnými kvótami v decembri 2010 v dôsledku anomálií vo 
fluktuácii obchodovania. Operácie na burze boli trvalo zastavené v marci 2014. Dvojstranné obchodovanie 
s kvótami na talianskych účtoch v registri EU ETS je samozrejme stále možné. Príslušný orgán a vnútroštátny 
správca registra sa v čase konania auditu domnievali, že v Taliansku hrozí významné riziko podvodov s DPH 
typu „kolotoč“ v dôsledku chýbajúceho mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s DPH.
43 Smernica Rady 2010/23/EÚ zo 16. marca 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, 
pokiaľ ide o voliteľné a dočasné uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s poskytovaniami určitých služieb, pri 
ktorých existuje riziko podvodu (Ú. v. EÚ L 72, 20.3.2010, s. 1).
44 Smernica Rady 2013/43/EÚ z 22. júla 2013, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ 
ide o voliteľné a dočasné uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s dodaním určitého tovaru a poskytovaním 
určitých služieb, ktoré sú náchylné na podvod (Ú. v. EÚ L 201, 26.7.2013, s. 4).Rámček 3
22 Pripomienky
Pri audite sa napriek kvalifikácii 
emisných kvót ako finančných 
nástrojov zistili niektoré 
pretrvávajúce problémy, 
ktoré sa týkali regulácie trhu 
s emisiami a dohľadu nad ním
18 
Dvor audítorov preskúmal, ako sa v ná ‑
vrhu revízie smernice Komisie MiFID 
z roku 2011 riešili konkrétne otázky 
obchodovania s emisiami. Jednou 
z týchto konkrétnych otázok je prí ‑
tomnosť obchodníkov podliehajúcich 
pravidlám EU ETS na trhu s emisiami 
EU ETS (obchodujúcich so spotovými 
kvótami a derivátmi). Tento trh je teraz 
do veľkej miery finančný trh, ale cha ‑
rakterizuje ho účasť obchodníkov pod ‑
liehajúcich pravidlám EU ETS, a preto 
je potrebné túto skutočnosť starostlivo 
zohľadňovať pri revízii nariadení. Návrh 
revízie Komisie zahŕňal oslobodenie 
obchodníkov podliehajúcich pravidlám 
EU ETS od požiadavky získať povolenie 
podľa smernice MiFID45. Dvor audíto ‑
rov zistil niektoré aspekty týkajúce sa 
uplatňovania smernice MiFID na trhu 
s emisiami, ktoré prinášajú problémy 
týkajúce sa regulácie a dohľadu a ktoré 
ešte neboli dostatočne analyzované. 
Sú uvedené v nasledujúcich bodoch.19 
Od získania povolenia podľa smernice 
MiFID v súlade s revidovaným rám ‑
com smernice MiFID budú oslobodení 
obchodníci podliehajúci pravidlám EU 
ETS, ako aj niektoré ďalšie subjekty, 
ktoré obchodujú s emisnými kvóta ‑
mi46. Konkrétne budú oslobodení veľkí 
obchodníci podliehajúci pravidlám 
EU ETS, ktorí majú často významné 
špecializované obchodné aktivity, ak 
obchodujú na svoj vlastný účet47 pre 
EU ETS. Malé subjekty, ktoré obcho ‑
dujú so spotovými emisnými kvóta ‑
mi dobrovoľne na svoj vlastný účet, 
môžu pracovať aj bez povolenia podľa 
smernice MiFID48. Dvor audítorov sa 
domnieva, že integrita trhu môže byť 
ohrozená vtedy, ak takéto subjekty 
zneužijú oslobodenie obchodných 
subjektov podliehajúcich pravidlám 
EU ETS zavedené smernicou MiFID 
a pustia sa do obchodných činností, na 
ktoré sa toto oslobodenie nevzťahuje. 
Okrem toho Dvor audítorov identifiko ‑
val riziko možného zneužitia oslobode ‑
nia zavedeného smernicou MiFID stra ‑
nami, ktoré sa usilujú získať zariadenia 
na účely kúpy a predaja spotových 
emisných kvót bez povolenia podľa 
smernice MiFID. Dvor audítorov zistil, 
že Komisia dostatočne neanalyzovala 
vplyv obchodníkov podliehajúcich pra ‑
vidlám EU ETS na trh s emisiami, aby 
preukázala, že výsledné riziko oslobo ‑
denia skupín účastníkov trhu nebolo 
významné.45 S cieľom poskytnúť investičné 
služby, ktoré investičná 
spoločnosť potrebuje na 
získanie povolenia od 
vnútroštátneho regulačného 
orgánu.
46 Napr. článok 2 ods. 1 písm. j) 
a i) smernice 2014/65/EÚ 
týkajúci sa osôb 
obchodujúcich na vlastný účet 
s emisnými kvótami alebo ich 
derivátmi.
47 A dodržiavajú požiadavky 
stanovené v článku 2 ods. 1 
písm. e) smernice 2014/65/EÚ.
48 Znalecký posudok z roku 2012, 
ktorý Komisia zadala na 
vypracovanie o príslušných 
častiach posúdenia vplyvu 
smernice MiFID, ktoré sa 
vzťahujú na trh s emisiami, sa 
taktiež týkal možných 
dôsledkov pravdepodobných 
oslobodení zavedených 
smernicou MiFID pre menšie 
trhové subjekty, ktoré mohli 
byť taktiež zapojené do 
podvodu a údajnej krádeže 
kvót a ktoré nebudú 
vyžadovať povolenie podľa 
smernice MiFID, aj keby sa 
kvóty na emisie oxidu 
uhličitého klasifikovali ako 
finančné nástroje.
23 Pripomienky
20 
Okrem toho čisto dvojstranné mimo ‑
burzové obchody vrátane obchodo ‑
vania s emisnými kvótami, ktoré sa 
vykonali mimo obchodných miest 
regulovaných smernicou MiFID, zosta ‑
nú mimo rámec revidovanej smernice 
MiFID. Pri „fyzickom“ dodaní emisných 
kvót, s ktorými dvojstranne obcho ‑
dujú dve strany, je potrebné, aby mali 
obidve strany účet v registri Únie EU 
ETS. Ako sa uvádza ďalej v bodoch 37 
a 38, tieto „fyzické“ transakcie v regis ‑
tri Únie nie sú predmetom dohľadu. 
Znamená to, že subjekty môžu pôsobiť 
v oblastiach trhu, kde je obmedzená 
viditeľnosť pre regulačné orgány a prí ‑
slušné orgány. Klasifikáciou emisných 
kvót ako finančných nástrojov podľa 
smernice MiFID sa teda neodstránia 
tieto rozdiely v právnych predpisoch. 
Neregulované dvojstranné spotové 
obchodovanie, ktoré sa týka obchodo ‑
vania s derivátmi, však podľa Komisie 
predstavuje malú časť (asi 1 %) sekun ‑
dárneho trhu s emisiami.
21 
Komisia taktiež navrhla49, aby v závis ‑
losti od prahových hodnôt boli menší 
účastníci trhu oslobodení od povin ‑
nosti sprístupniť dôverné informácie 
podľa revidovaných pravidiel o zneuží ‑
vaní trhu (MAD/MAR). Pri audite sa ne ‑
našli dôkazy o tom, že Komisia dosta ‑
točne analyzovala identitu a správanie 
takýchto účastníkov a informácie, 
ktoré mali, ako aj ich potenciálny 
kumulatívny účinok na trh s emisiami. 
Význam tejto otázky závisí od toho, 
ako sa vymedzia „menší“ účastníci, čo 
ešte v čase auditu nebolo stanovené.Existujú obavy ohľadom 
niektorých prvkov vhodnosti 
rámca dohľadu pre trh 
s emisnými kvótami
22 
Podobne ako pri akomkoľvek trhovom 
mechanizme je potrebný náležitý 
dohľad nad trhom na ochranu integrity 
EU ETS (pozri tiež bod 12). Súčasťou by 
mala byť konzultácia vnútroštátnych 
finančných regulačných orgánov Komi ‑
sie, pokiaľ ide o fungovanie trhu s emi ‑
siami a zohľadnenie otázky spolupráce 
v oblasti právnej regulácie na trhu 
s emisiami. Je zároveň dôležité, aby sa 
v rámci Európskej komisie zriadil sys ‑
tém priebežnej a účinnej spolupráce 
týkajúcej sa fungovania trhu s uhlíkom, 
najmä medzi útvarmi zodpovednými 
za EU ETS a reguláciu finančných trhov, 
konkrétne GR pre oblasť klímy50 a GR 
pre vnútorný trh a služby 51.49 Pracovný dokument útvarov 
Komisie, Posúdenie vplyvu, 
ktorý je sprievodným 
dokumentom návrhu 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady 
o obchodovaní s využitím 
dôverných informácií 
a o manipulácii s trhom 
(zneužívanie trhu) a návrh 
smernice Európskeho 
parlamentu a Rady o trestných 
sankciách za obchodovanie 
s využitím dôverných 
informácií a manipuláciu 
s trhom z 20. októbra 2011 
[SEC(2011) 1217 final].
50 Generálne riaditeľstvo Komisie 
zodpovedné za zmenu klímy.
51 Generálne riaditeľstvo Komisie 
zodpovedné za vnútorný trh 
a služby. Od roku 2015 sa GR 
pre vnútorný trh a služby 
nazýva GR pre finančnú 
stabilitu, finančné služby 
a úniu kapitálových trhov.
24 Pripomienky
23 
Napriek cezhraničnej povahe a oba ‑
vám, ktoré vyjadril ohľadom podvodov 
a inej trestnej činnosti (pozri tiež body 
13, 14 a  rámček 2 ), Dvor audítorov 
zistil, že na úrovni EÚ nebol vytvorený 
žiaden dohľad nad trhom s emisia ‑
mi. Vnútroštátne finančné regulačné 
orgány si môžu od vnútroštátnych 
správnych orgánov alebo centrálne ‑
ho správcu vyžiadať z registra Únie 
informácie o transakciách s emisnými 
kvótami v rámci obmedzených postu ‑
pov vymedzených v nariadení o regis ‑
tri. Dvor audítorov však zistil, že v čase 
konania auditu sa na úrovni členských 
štátov tieto zásady len zriedkavo po ‑
užívali. Okrem toho v registri Únie sa 
neregistrujú ceny alebo finančné infor ‑
mácie súvisiace s transakciami. V dô ‑
sledku toho vnútroštátne regulačné 
orgány nemôžu získať úplný prehľad 
o cezhraničných transakciách, ktoré 
považujú za podozrivé a majú menej 
dostupných informácií o transakciách, 
ktoré by mohli byť podozrivé. Komisia 
v tejto oblasti nemá žiadne právomo ‑
ci dohľadu (pozri body 37 a 38). To 
zvyšuje dôležitosť spolupráce medzi 
vnútroštátnymi regulačnými orgánmi, 
ktorá má zabezpečiť, aby obchodo ‑
vanie s emisnými kvótami podliehalo 
náležitému stupňu dohľadu a aby boli 
potenciálne zneužitia obmedzené na 
minimum.24 
Dvor audítorov sa domnieva, že medzi 
vnútroštátnymi regulačnými orgánmi 
neexistujú žiadne integrované postupy 
na úrovni EÚ na zaistenie dohľadu, 
najmä v prípade trhu s emisiami, a že 
pretrvávajú obavy v súvislosti s rám ‑
com dohľadu nad trhom s emisiami, 
ktorý bude zavedený po nadobudnutí 
účinnosti zrevidovaných smerníc MiFID 
a MAR52. V rámci samotnej Komisie sa 
spolupráca medzi GR pre oblasť klímy 
a GR pre vnútorný trh a služby organi ‑
zuje neformálne a  ad hoc , čo v dosta ‑
točnej miere neuľahčuje koordinovaný 
prístup k monitorovaniu trhu s emi ‑
siami. Existujúce formálne postupy 
na konzultácie medzi jednotlivými 
oddeleniami a predkladanie legislatív ‑
nych návrhov nie sú určené na koordi ‑
náciu regulácie a monitorovanie trhu 
s emisiami.
Obavy v súvislosti 
s vymedzením kvót
25 
Na správne fungovanie je potrebné, 
aby mal trh s emisiami dostatočnú 
likviditu (pozri tiež bod 12). V tomto 
ohľade by sa fungovanie trhu s emi ‑
siami mohlo zlepšiť, keby sa dosiahla 
väčšia istota ohľadom vymedzenia 
kvót na úrovni celej EÚ a keby emisné 
kvóty boli komerčne zaujímavejšie pre 
dobrovoľných účastníkov, napríklad 
prostredníctvom podpory vytvárania 
a ochrany bezpečných a vymáhateľ ‑
ných nárokov vyplývajúcich zo zálož ‑
ného práva53.52 V znaleckom posudku 
zadanom Komisiou sú 
identifikované aj potenciálne 
zostávajúce medzery v rámci 
pre dohľad nad emisnými 
kvótami i po prijatí 
revidovaných nariadení 
o finančnom trhu. Časť 
zodpovednosti za dohľad nad 
trhom s uhlíkom bude mať 
mnoho rôznych subjektov. To 
vytvára obavy 
z pretrvávajúcich nedostatkov, 
ktoré si v budúcnosti môžu 
vyžadovať zmeny 
v nariadeniach v prípade, že 
bude narušené fungovanie 
trhu.
53 Nároky vyplývajúce zo 
záložného práva sú zákonné 
práva tretích strán, ako sú 
pôžičky alebo iné právne 
nároky.
25 Pripomienky
54 Článok 40 ods. 1 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 389/2013.
55 Dvor audítorov získal dva 
znalecké posudky, ktoré 
Európska komisia zadala na 
vypracovanie, jeden sa týkal 
častí posúdenia vplyvu MiFID, 
ktoré sa vzťahuje na trh 
s emisiami (2012) a druhý 
interakcie medzi registrom EU 
ETS a infraštruktúrou po 
obchodovaní (2013). 
V obidvoch boli identifikované 
podobné riziká, ako určil Dvor 
audítorov.
56 Článok 21 ods. 3 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 1193/2011 
a článok 23 ods. 3 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 389/2013.26 
V smernici EU ETS nie je vymedzené 
právne postavenie kvót. Opis kvót ako 
vymeniteľných nástrojov v demate ‑
rializovanej podobe, s ktorými sa dá 
obchodovať, v nariadení o registri EÚ54 
len vysvetľuje niektoré spôsoby využi ‑
tia kvót. Okrem toho označenie kvót za 
finančné nástroje len objasňuje, ako by 
sa mali chápať v rámci právnych pred ‑
pisov o finančných službách. Je stále 
nejasné, aké práva majú držitelia emis ‑
ných kvót. Kontrolované členské štáty 
majú rozdielne prístupy k právnemu 
postaveniu a povahe kvót. Vo Francúz ‑
sku a v Spojenom kráľovstve sú cha ‑
rakteristiky kvót v súlade s právnymi 
znakmi vlastníctva alebo sa tak chápu. 
Vo väčšine kontrolovaných členských 
štátov však neexistuje žiadne právne 
vymedzenie emisných kvót.
27 
Nedostatok právnej istoty na úrovni EÚ 
a členských štátov a rozdielne zvolené 
prístupy znamenajú, že vznikajúce 
právne problémy sa riešia z prípadu na 
prípad. Tým sa ešte viac zvyšuje riziko 
rozdielneho právneho vymedzenia 
a spracovania, nielen medzi členský ‑
mi štátmi (väčšina z nich ešte musí 
vymedziť kvóty v rámci svojich vnút ‑
roštátnych právnych systémov), ale aj 
v rámci samostatného vnútroštátneho 
práva členských štátov. Táto otázka 
absencie právneho vymedzenia kvót 
na úrovni celej EÚ bola nastolená vo 
viacerých znaleckých posudkoch55, 
ktoré Komisia zadala na vypracovanie. 
Komisia však zatiaľ neprijala nijaké 
opatrenia na riešenie tejto otázky. 
Dvor audítorov sa domnieva, že väčšia 
jasnosť ohľadom právneho vymedze ‑
nia kvót má potenciál na to, aby bola 
prospešná pre fungovanie trhu.28 
Okrem toho v súčasnosti nie je z práv ‑
neho a praktického hľadiska jasné, či sa 
emisné kvóty môžu používať na pod ‑
poru nárokov vyplývajúcich zo zálož ‑
ného práva, ako v prípade tradičných 
finančných nástrojov komerčnej hod ‑
noty. Nie je jednoznačne stanovená 
registrácia nárokov vyplývajúcich zo 
záložného práva na kvóty. Podľa naria ‑
denia o registri EÚ praktickým riešením 
registrácie nárokov na kvóty je vyme ‑
novať „dodatočných splnomocnených 
zástupcov“56, ktorí by museli povoliť 
vykonanie transakcií v súvislosti s tý ‑
mito kvótami. Ustanovenie na úrovni 
EÚ o tom, že emisnými kvótami možno 
podporiť existenciu nárokov vyplýva ‑
júcich zo záložného práva a registračný 
mechanizmus pre takéto záruky, môže 
zvýšiť komerčnú hodnotu emisných 
kvót pre účastníkov trhu.
26 Pripomienky
Systémy súvisiace 
s registrom EÚ na 
spracovanie základných 
informácií EU ETS vykazujú 
niektoré nedostatky
29 
Register Únie je elektronický systém 
na zaznamenanie kvót a ich vlastníc ‑
tva a na spracovanie údajov EU ETS 
týkajúcich sa zariadení a obchodných 
jednotiek (pozri tiež bod 13 a  rámček 
2). Pravidlá, ktorými sa riadia postupy 
na otvorenie účtov, sú stanovené 
v nariadení o registri57 a uplatňujú ich 
vnútroštátne správne orgány. Postupy 
na otvorenie účtov pre dobrovoľných 
účastníkov (napr. na účely obchodova ‑
nia alebo investovania) sú obzvlášť dô ‑
ležité, pretože vymedzujú podmienky, 
na základe ktorých si subjekty, ktoré 
nie sú obchodníkmi podliehajúcimi 
pravidlám EU ETS, môžu zriadiť účet na 
obchodovanie s emisiami. Okrem toho, 
keď majú obchodníci prístup k účtu, 
môžu iniciovať cezhraničné transakcie.
30 
Register Únie má vysoko rizikový profil 
a jeho prevádzkovanie by preto malo 
zahŕňať identifikáciu a cielené sledova ‑
nie transakcií, ako aj kontroly a iden ‑
tifikáciu majiteľov účtov a zostatkov 
na účte. Na podporu integrity trhu by 
všetky členské štáty mali uplatňovať 
jednotné prísne postupy otvárania 
účtov a mali by vykonávať cezhraničné 
monitorovanie potenciálne podozri ‑
vých transakcií, aby zabránili možnej 
podvodnej činnosti alebo a odhalili 
podvodnú alebo trestnú činnosť. 
Ustanovenia o boji proti praniu špi ‑
navých peňazí a proti financovaniu teroristickej činnosti sú zahrnuté 
v nariadení o registri a špecifikujú, ako 
by mali vnútroštátne správne orgány 
spolupracovať s príslušnými orgánmi 
v týchto oblastiach, predovšetkým 
finančnými spravodajskými jednot ‑
kami a orgánmi presadzovania práva. 
Vzhľadom na vysoký objem finančných 
prostriedkov a bezpečnostné riziká si 
úspešné fungovanie registra vyžaduje 
správne štruktúry riadenia s náležitým 
rozdelením IT a obchodných záväz ‑
kov vo vnútornej organizácii Komisie 
a dostatočnými zdrojmi.
31 
Pri vyvíjaní bezpečnostnej architektúry 
registra Únie sa zohľadnili aj prípady, 
ku ktorým došlo v minulosti (pozri bod 
13). Dvor audítorov zistil, že hoci systé ‑
my a procesy evidencie sa medzičasom 
zlepšili, niektoré nedostatky pretrváva ‑
jú, ako sa uvádza v ďalších častiach.57 Nariadenie Komisie (EÚ)  
č. 920/2010.
27 Pripomienky
Postupy otvárania účtov neboli 
dostatočne spoľahlivé
32 
Po sérii vážnych incidentov, ktoré 
ohrozili bezpečnosť systému regis ‑
trov v období od roku 2008 do roku 
2011 (pozri bod 13 a  rámček 2 ), bola 
bezpečnosť EU ETS ešte viac posilnená 
v roku 2011. Pravidlá otvárania účtov 
a schválenia splnomocnených zá ‑
stupcov (t. j. takzvané kontroly KYC58) 
boli výrazne rozšírené. V nariadení 
o registri sa stanovujú pravidlá otvá ‑
rania osobných holdingových účtov 
v registri Únie a poskytujú dôvody, na 
základe ktorých môžu vnútroštátni 
správcovia odmietnuť otvoriť účet 
dobrovoľným účastníkom, najmä ak je 
osoba, ktorá žiada o otvorenie účtu, 
vyšetrovaná za účasť na podvode zahŕ ‑
ňajúcom emisné kvóty alebo kjótskej 
jednotky, za pranie špinavých peňazí, 
financovanie terorizmu alebo za inú 
závažnú trestnú činnosť, na ktorú 
možno zneužiť účet. Členské štáty 
dostali okrem iného možnosť vymedziť 
podrobnejšie vnútroštátne pravidlá na 
odmietnutie otvorenia účtov v registri. 
Je tu tiež požiadavka zdieľať informá ‑
cie medzi členskými štátmi ohľadom 
zamietnutia otvorenia účtov.
33 
Napriek tomu, že v júni 2012 sa začal 
centralizovať systém registrov, keď do ‑
šlo k migrácii vnútroštátnych registrov 
do nového registra Únie spravovaného 
Komisiou, je správa účtov (a prístup 
jednotlivcov a právnických osôb 
k účtom na obchodovanie s emisia ‑
mi) naďalej vo výlučnej právomoci 
členských štátov a ich vnútroštátnych 
správcov. Podobne ako v situácii pred 
centralizovaním vnútroštátnych regis ‑
trov vnútroštátni správcovia nemajú 
prístup k údajom v oddieloch registra 
pre ostatné členské štáty.34 
Dvor audítorov zistil mnohé rozdiely 
v procesoch, vnútornom usporiadaní 
a administratívnej kapacite v súvis ‑
losti s kontrolami KYC a postupmi 
s rizikovým profilom medzi členskými 
štátmi. Príkladmi členských štátov 
prekračujúcich minimálne požiadavky 
v tejto oblasti sú Francúzsko a Spojené 
kráľovstvo. V týchto členských štátoch 
sa zistili zložité postupy na hodnote ‑
nie rizika a vykonávanie podrobných 
previerok
35 
Napriek tomu, že od roku 2011 došlo 
k posilneniu rámca na otváranie účtov, 
Dvor audítorov zistil, že vo väčšine 
kontrolovaných členských krajín pretr ‑
vávajú tieto nedostatky:
 – žiadosti o otvorenie účtu sa neza ‑
mietali59 dokonca ani vtedy, ak by 
to bolo odôvodnené na základe 
kritérií uvedených v nariadení o re ‑
gistri, ktoré sa týkali zamietnutia 
otvorenia účtu (pozri bod 32),
 – vnútroštátni správcovia a Komisia 
sa navzájom účinne neinformovali 
o podozrivých žiadostiach o otvo ‑
renie účtu (napr. pre nedostatočný 
právny základ neexistuje žiaden 
stály zoznam prípadov zamietnutia 
otvorenia účtu na úrovni EÚ, tieto 
informácie sa zdieľajú len dočasne 
a žiadosti, ktoré neboli formálne 
zamietnuté, ale sú stále prerušené 
pre podozrenia vnútroštátneho 
správcu, sa nezdieľali s ďalšími 
členskými štátmi ako prípady za ‑
mietnutia otvorenia účtu),58 Poznaj svojho klienta ( know 
your customer  – KYC) je proces, 
ktorý používajú finančné 
inštitúcie alebo iné subjekty 
na vykonanie hĺbkovej analýzy 
klienta (t. j. vykonávanie 
kontrol klientov na overenie 
ich totožnosti, totožnosti 
konečného vlastníka, 
pochopenie povahy 
obchodného vzťahu 
a zabezpečenie jeho 
nepretržitého monitorovania). 
Je to povinné v snahe 
prispôsobiť sa hĺbkovej 
analýze a finančným 
regulačným právnym 
predpisom, ako je boj proti 
praniu špinavých peňazí (AML) 
a financovanie terorizmu (CFT) 
(http://ec.europa.eu/
internal_market/company/
docs/
financial‑crime/130205_
impact‑assessment_en.pdf ).
59 Dvor audítorov bol počas 
auditu informovaný len 
o troch takýchto prípadoch 
z Nemecka (1) a Francúzska (2), 
pričom dva z nich sa týkali fázy 
III.
28 Pripomienky
 – väčšina kontrolovaných členských 
štátov nevyužila možnosť vypra ‑
covať vnútroštátne pravidlá pre 
otvorenie účtu,
 – vnútorné postupy otvárania účtov, 
ktorými sa overuje, že sa vyzbierali 
všetky požadované prvky žiadostí 
od potenciálnych majiteľov účtov, 
v mnohých prípadoch neboli 
riadne zdokumentované alebo 
podliehali zásade štyroch očí (napr. 
Nemecko, Taliansko, Poľsko),
 – formálne vzťahy príslušných 
orgánov a vnútroštátnych správ ‑
cov s vnútroštátnymi finančnými 
spravodajskými jednotkami alebo 
orgánmi presadzovania práva 
boli stále v štádiu vypracovania 
a v čase konania auditu nefun ‑
govali (predovšetkým Taliansko 
a Poľsko).
36 
Postupy otvárania účtov určujú prístup 
do systému tak, že sa hodnotí integ ‑
rita účastníkov trhu. Krajiny, ktoré sú 
menej striktné pri kontrolách prípadov 
otvorenia účtov, môžu byť cieľovou 
skupinou osôb s nekalými úmyslami. 
Pokiaľ však ide o tieto postupy, naria ‑
denie o registri neposkytuje Komisii  
(v úlohe centrálneho správcu) právo ‑
moc presadzovať koordinované vyko ‑
návanie systémov členského štátu.Dohľad nad transakciami nie je 
dostatočný a nie sú dostatočne 
monitorované na úrovni EÚ
37 
Predošlé trestné prípady (pozri bod 13 
a rámček 2 ) v EU ETS spôsobili váž ‑
nu finančnú škodu členským štátom 
a niektorým jednotlivým účastníkom 
a predstavovali významné riziko pre 
dobrú povesť EU ETS a Európskej 
komisie. Odzrkadľuje to i výhrada, 
ktorú zopakovalo GR pre oblasť klímy 
vo svojich výročných správach o čin ‑
nosti za rok 2012 a 2013, ktoré vznikli 
po centralizácii registra v roku 2012 
(pozri tiež bod 41). Napriek tomu, že 
Komisia spravuje register EÚ na cen ‑
trálnej úrovni, neexistuje žiaden práv ‑
ny základ pre dohľad nad operáciami 
a monitorovanie operácií. V registri 
Únie neprebieha žiadne monitorovanie 
potenciálne podozrivých operácií na 
úrovni EÚ (pozri tiež bod 23). Tento 
stav by mohol narušiť integritu EU ETS.
29 Pripomienky
38 
Správcovia registra členských štátov 
musia informovať vnútroštátne orgány 
pre boj proti praniu špinavých peňa ‑
zí (finančné spravodajské jednotky) 
o podozreniach z prania špinavých 
peňazí alebo trestnej činnosti. Dvor 
audítorov sa domnieva, že v záujme 
účinného vykonávania by sa mali 
vypracovať náležité postupy na mo ‑
nitorovanie potenciálne podozrivých 
operácií. Od centralizácie registra Únie 
na úrovni Komisie v roku 2012 člen ‑
ské štáty už nemajú priamy prístup 
k svojim databázam vnútroštátnych 
registrov. Členské štáty majú ťažkosti 
s analýzou údajov o cezhraničných 
transakciách. Niektoré členské štáty60 
spolupracujú podľa potreby a vypracú ‑
vajú spoločné nástroje mimo systému 
registrov. Napriek tomu, že Komisia 
spravuje centralizovanú databázu, 
nemôže plne využívať údaje, ktoré má 
k dispozícií, z dôvodu ochrany údajov 
a ich dôverného charakteru. Dvor au ‑
dítorov sa domnieva, že v situácii, keď 
členské štáty a Komisia čelia technic ‑
kým obmedzeniam a obmedzeniam 
týkajúcim sa ochrany údajov, nie je 
možné naplno sa zaoberať rizikami 
zneužitia, ktoré sa už zrealizovali.
Problémy v oblasti internej 
koordinácie a obmedzené 
zdroje komplikovali správu 
a rozvoj registra Únie
39 
Ako sa uvádza v bode 30, účinné vyko ‑
návanie registra si vyžaduje pozorné 
hodnotenie cieľov a priorít a náležité 
rozdelenie zdrojov. Okrem toho je po ‑
trebné zaviesť primerané opatrenia na 
rozdelenie IT a obchodných záväzkov 
v rámci zodpovedného útvaru Komisie.40 
Počas fázy II EU ETS Dvor audítorov za ‑
znamenal, že Komisia sa aktívne podie ‑
ľa na mnohých dôležitých činnostiach 
(pozri bod 16) zameraných na zvýšenie 
zrelosti a dôveryhodnosti EU ETS.
41 
Dvor audítorov sa však domnieva, že 
organizačná štruktúra a dostupné 
zdroje v útvaroch Komisie dostatočne 
neuľahčili správu a rozvoj registra. 
Dvor audítorov zistil, že IT a obchodné 
povinnosti neboli primerane vyme ‑
dzené a rozdelené v útvaroch GR pre 
oblasť klímy zodpovedných za uplat ‑
ňovanie EU ETS. Opisy funkcií v tíme 
zodpovednom za register GR pre ob ‑
lasť klímy boli všeobecné a prekrývali 
sa. Útvar Komisie pre vnútorný audit už 
vydal audítorské odporúčania v tejto 
oblasti61. Napriek tomu, že k týmto od ‑
porúčaniam sa v čase konania auditu 
implementoval akčný plán, je potrebný 
ďalší pokrok na zvýšenie účinnosti 
správy a rozvoja registra. V tejto sú ‑
vislosti Dvor audítorov taktiež upo ‑
zorňuje na výhrady, ktoré vznieslo GR 
pre oblasť klímy vo svojich výročných 
správach o činnosti za rok 2012 a 2013 
v súvislosti s ohrozením bezpečnosti 
registra Únie62.60 Podľa Komisie približne desať 
členských štátov v čase 
konania auditu.
61 Zistenia Dvora audítorov 
podporuje interná správa 
Komisie. Ďalšie informácie 
pozri vo výročnej správe 
o činnosti GR pre oblasť klímy 
za rok 2013, kapitole 2.3. 
Posúdenie výsledkov auditu 
a následná kontrola 
odporúčaní auditu.
62 Výročná správa GR pre oblasť 
klímy (VSČ) za rok 2013, 
zhrnutie: „Výhrada z dôvodu 
ochrany dobrej povesti 
v súvislosti so závažným 
porušením bezpečnosti 
zisteným v národných 
registroch systému EÚ na 
obchodovanie s emisiami (EU 
ETS) vyjadrená vo VSČ za rok 
2010, 2011 a 2012, sa opakuje 
vo VSČ za rok 2013. Nemožno 
poskytnúť žiadnu primeranú 
istotu, že súčasné 
bezpečnostné opatrenia by 
mohli úspešne zabrániť 
budúcim útokom. Táto záruka 
bezpečnosti je podmienená 
zrušením výhrady“.
30 Pripomienky
Uplatňovanie EU ETS
42 
Systém EU ETS sa začal uplatňovať 
v roku 2005, ale prvé skutočné obdo ‑
bie viazanosti v rámci Kjótskeho proto ‑
kolu prebiehalo od roku 2008 do roku 
2012 (EU ETS fáza II). Uplatňovanie EU 
ETS členskými štátmi by malo zahŕňať 
prideľovanie kvót zariadeniam, vyko ‑
návanie národných alokačných plánov 
a príslušných pravidiel členskými štát ‑
mi, monitorovanie emisií, predkladanie 
správ a overovanie postupov, vrátane 
akreditácie alebo uznávania overovate ‑
ľov, ak je to vhodné.
43 
Ročný cyklus zabezpečovania súladu 
EU ETS v členských štátoch počas fázy 
II je opísaný v  rámčeku 4 . V tomto 
rámci je schvaľovanie plánov moni ‑
torovania kľúčovou kontrolou, keďže 
správnosť údajov a parametrov zahr ‑
nutých v týchto plánoch má zásadný 
význam pre spoľahlivé vykazovanie 
emisií. V smernici EU ETS a usmerne ‑
niach na monitorovanie a podávanie 
správ (MRG), ktoré vydala Komisia pre 
fázu II63, je opísaný obsah povolení na 
emisie, plánov monitorovania, správ 
o emisiách a do určitej miery správ 
o overovaní, ako aj konečné lehoty 
na ich predloženie. Nedefinujú, aké 
kontroly majú príslušné orgány pri nich 
uplatňovať. Rámec kontroly pre fázu III 
bol zrevidovaný a zaviedli sa dodatoč ‑
né povinnosti na overenie a akreditá ‑
ciu overovateľov64.44 
V smernici sa vymedzila úloha Európ ‑
skej komisie, ktorá zahŕňa posúdenie 
národných alokačných plánov, poskyt ‑
nutie usmernení členským štátom, 
koordináciu výmeny informácií medzi 
príslušnými orgánmi a monitorovanie, 
do istej miery, vykonávania členskými 
štátmi.
45 
Na zabezpečenie správneho odovzdá ‑
vania kvót je potrebné zaviesť vhodné 
sankčné režimy, ktoré budú účinné, 
primerané a odrádzajúce. V smernici 
sa stanovuje pokuta 100 eur za jednu 
tonu ekvivalentu CO2 v prípadoch, keď 
prevádzkovateľ neodovzdal dostatoč ‑
né kvóty na pokrytie svojich emisií 
počas roka65. Členské štáty boli takisto 
povinné zaviesť vnútroštátne sankčné 
ustanovenia pre iné typy porušovania 
predpisov EU ETS.63 Dňa 18. júla 2007 Komisia 
prijala rozhodnutie 2007/589/
ES, ktorým sa zavádzajú 
usmernenia na monitorovanie 
a podávanie správ o emisiách 
skleníkových plynov podľa 
smernice EU ETS, ktoré sa 
uplatňovali a boli 
aktualizované počas fázy II 
(2008 – 2012) (Ú. v. EÚ L 229, 
31.8.2007, s. 1).
64 Nariadenie Komisie (EÚ)  
č. 600/2012 z 21. júna 2012 
o overovaní správ o emisiách, 
správ o tonokilometroch 
a akreditácii overovateľov 
podľa smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 2003/87/ES 
(Ú. v. EÚ L 181, 12.7.2012, s. 1).
65 Článok 16 smernice 2003/87/
ES.
31 Pripomienky
Celkový prehľad cyklu zabezpečovania súladu EU ETS vo fáze II
Príslušný orgán : Členské štáty určia jeden alebo viac (t. j. regionálnych) príslušných orgánov zodpovedných 
za vykonávanie smernice EU ETS.
Povolenie a plán monitorovania : v súlade so smernicou o ETS a s usmerneniami na monitorovanie a po ‑
dávanie správ, ktoré vydala Komisia, príslušný orgán schvaľuje povolenia na emisie skleníkových plynov pre 
zariadenia prevádzkovateľov, ktoré obsahujú plán monitorovania, v ktorom sa opisujú technické údaje o zaria ‑
deniach a spôsob monitorovania emisií (t. j. použitím výpočtov a/alebo meraní) a podávania správ o emisiách.
Výročná správa o emisiách a správa o overovaní : na základe monitorovania, ktoré sa uskutočnilo počas 
roka, prevádzkovatelia vypracujú výročnú správu o emisiách, ktorú overí nezávislý overovateľ, ktorého si naja ‑
li. Overovateľ skontroluje výročnú správu o emisiách a vydá správu o overovaní, v ktorej uvedie svoje verifikač ‑
né stanovisko. Tieto dokumenty sa zasielajú príslušnému orgánu do 31. marca nasledujúceho roka. Overovateľ 
vypracuje aj podrobnejšiu internú správu o overovaní, ktorú môže zaslať prevádzkovateľovi a/alebo príslušné ‑
mu orgánu.
Odovzdávanie kvót : na základe údajov v overených výročných správach o emisiách sa odovzdá správny po ‑
čet kvót z účtu prevádzkovateľa v registri do 30. apríla nasledujúceho roka.
Zdroj: Analýza EDA na základe právneho rámca a usmernenia na monitorovanie a podávanie správ.Rámček 4
Na miestePresadzovanie, 
sankcie
Predloženie na kontrolu
a odovzdanie kvótSchváliť  a kontrolovať
plán monitorovaniaVydať a preveriť povolenia
Výročná správa o emisiách
OverovateľSpráva o overeníVykonávať plán
monitorovania (celoročne)Prevádzkovateľ Príslušný orgán
32 Pripomienky
Systémy členských štátov na 
zaznamenanie a vykazovanie 
emisií počas fázy II EU 
ETS neboli dostatočne 
prepracované
46 
Systémy členských štátov na zazname ‑
nanie a vykazovanie emisií obsahovali:
 ο postupy na zabezpečenie správne ‑
ho monitorovania emisií zariadení;
 ο postupy na zabezpečenie správ ‑
neho overovania správ o emisiách 
zariadení;
 ο postupy na zabezpečenie kvality 
práce vykonávanej overovateľmi; ο inšpekcie vykonávané príslušnými 
orgánmi zariadení;
 ο podávanie správ o uplatňovaní EU 
ETS.
47 
Vzhľadom na to, že EU ETS bol zriade ‑
ný prostredníctvom smernice v rámci 
hlavy Životné prostredie Zmluvy, 
táto oblasť politiky zostáva primárne 
v kompetencii členských štátov, preto 
môžu vykonávať tento systém roz ‑
dielnymi spôsobmi, čo je znázornené 
v rámčeku 5 .
Rôznorodosť modelov vykonávania v členských štátoch
V Grécku sa EU ETS vykonáva centrálne. Príslušným orgánom pre EU ETS je Úrad pre obchodovanie s emisia ‑
mi Generálneho riaditeľstva pre životné prostredie v rámci ministerstva pre životné prostredie, energetiku 
a politiku v oblasti zmeny klímy. Zodpovedá za väčšinu prvkov ročného cyklu zabezpečovania súladu a vydáva 
povolenia na emisie, schvaľuje plány monitorovania, zbiera overené výročné správy o emisiách a oznamuje 
overené údaje o emisiách správcovi národného registra. Rovnako zodpovedá za stanovenie pokút a sankcií.
Taliansko uplatňuje centralizovaný prístup. Výbor je zodpovedný za uplatňovanie EU ETS, pomáha mu technic ‑
ký sekretariát ministerstva pre životné prostredie v Ríme. Počas fázy II bol výbor zodpovedný za schvaľovanie 
povolení EU ETS, plány monitorovania, za cyklus podávania správ a za uznávanie overovateľov.
Španielsko vykonáva EU ETS vo veľkej miere decentralizovane, keď príslušné orgány autonómnych oblastí 
schvaľujú povolenia a plány monitorovania a zároveň monitorujú cyklus podávania správ. Ústredný príslušný 
orgán, ktorý podlieha ministerstvu životného prostredia, zodpovedá za celkovú koordináciu uplatňovania EU 
ETS v Španielsku a uľahčuje harmonizáciu vydávaním smerníc a organizovaním osobitného koordinačného 
výboru.
Regionálne a/alebo miestne orgány v Nemecku, vo Francúzsku a v Poľsku boli zvyčajne zapojené do vydávania 
povolení na emisie a schvaľovania a kontroly plánov monitorovania, zatiaľ čo vnútroštátny príslušný orgán spra ‑
vidla zohrával vedúcu úlohu v reťazci podávania správ o emisiách a koordinácii celkového vykonávania EU ETS.Rámček 5
33 Pripomienky
Nedostatky a oneskorenia 
v postupoch schvaľovania 
plánov monitorovania
48 
Schvaľovanie plánov monitorovania 
zariadení má kľúčový význam pre 
vydanie povolení o emisiách zariade ‑
niam a pre spoľahlivé podávanie správ 
o emisiách v budúcnosti.49 
Dvor audítorov zistil, že postupy 
schvaľovania plánov monitorovania 
boli slabé vo väčšine kontrolovaných 
členských štátov, ako je znázornené 
v rámčeku 6 .
Nedostatky v postupoch schvaľovania plánov monitorovania
Vo Francúzsku nie je harmonizovaná metodika na vnútroštátnej úrovni, podľa ktorej sa majú analyzovať, kon ‑
trolovať a schvaľovať plány monitorovania. Dokonca i v rovnakom regióne sa prístupy môžu líšiť v závislosti 
od kontrolóra (inšpektora životného prostredia). V Poľsku sa pri audite zistilo, že kontroly plánov monitorova ‑
nia, ktoré vykonávajú miestne orgány, sa obmedzujú na administratívnu kontrolu základných prvkov plánov. 
Nevykonávajú sa žiadne ďalšie podrobné kontroly zariadení na overenie spoľahlivosti predkladaných údajov 
a zabezpečenie toho, aby plány monitorovania presne odrážali stav zariadenia.
V Nemecku Dvor audítorov zistil, že počas fázy II EU ETS sa vyskytli rozdiely medzi jednotlivými spolkovými 
krajinami v spôsobe uplatňovania pravidiel na definovanie zariadenia. V praxi mohla nejaká lokalita zariadenia 
v jednej spolkovej republike získať jedno povolenie na celú lokalitu vrátane všetkých jej zariadení, kým v inej 
spolkovej republike sa jedna lokalita mohla rozdeliť na viacero zariadení so samostatnými povoleniami. Veľko ‑
sť zariadenia vymedzená v povolení mohla ovplyvniť to, či zariadenie prekročilo prahovú hodnotu pre účasť 
v EU ETS alebo neprekročilo. Okrem toho v prvej polovici fázy II spolkové republiky uplatňovali rozdielne prí ‑
stupy k schvaľovaniu plánov monitorovania (alebo „konceptov“, ako sa nazývali v Nemecku). Niektoré schvaľo ‑
vali celý plán monitorovania od začiatku fázy II a iné schvaľovali len odchýlky od usmernení na monitorovanie. 
Rozhodnutie Súdu66 neskôr nariadilo harmonizáciu postupov schvaľovania, pričom Súd uznáva, že schválenie 
komplexného plánu monitorovania príslušnými orgánmi za celú fázu II bolo dôležité, pretože znižovalo riziko 
chýb pri vykazovaní emisií.
V Španielsku, Taliansku a Grécku došlo po schválení fázy II MRG v júli 2007 až k dvojročným omeškaniam pri 
vytváraní a schvaľovaní plánov monitorovania pre fázu II. Podľa príslušných orgánov boli časové rámce príliš 
krátke na prenesenie nových pravidiel do vnútroštátnych usmernení alebo nariadení a na začlenenie nového 
plánu monitorovania do povolenia o emisiách pred začiatkom vykazovaného obdobia. V niektorých prípa ‑
doch boli plány monitorovania formálne schválené až v roku 2010.
66 Spolkový správny súd 7 C 10.9, 18.2.2010.Rámček 6
34 Pripomienky
Podávanie správ o zisteniach 
overovateľov nebolo jasné 
a následné opatrenia 
príslušných orgánov boli 
obmedzené
50 
Podľa smernice EU ETS majú člen ‑
ské štáty všeobecnú zodpovednosť 
zabezpečiť, aby sa emisie monitoro ‑
vali na úrovni zariadení a overovali 
sa v súlade s pravidlami stanovenými 
v smernici EU ETS a v usmerneniach, 
ktoré poskytla Komisia67. Hlavné kroky 
súvisiace s monitorovaním, vykazo ‑
vaním a overovaním v ročnom cykle 
zabezpečovania súladu EU ETS sú 
zobrazené v  rámčeku 4  a vo fáze II boli 
založené na týchto usmerneniach a zá ‑
sadách. V tejto súvislosti sú kontroly 
overených výročných správ o emisi ‑
ách predložených prevádzkovateľmi 
ústredným prvkom rámca kontroly na 
úrovni príslušného orgánu. Na základe 
preskúmania dokumentácie týkajúcej 
sa 150 zariadení v siedmich vybraných 
členských štátoch týmto orgánom 
Dvor audítorov určil mnohé rozdiely 
v prístupoch k organizácii takýchto 
kontrol a v ich miere účinnosti.
51 
Počas fázy II EU ETS nebol jednot ‑
ný vzor na definovanie povinného 
obsahu správy o overovaní. Keďže 
chýbal takýto vzor alebo konkrétnejšie 
usmernenia o povahe a obsahu takejto 
správy, vypracovalo sa veľa rozdielnych 
formátov a prístupov, ktoré nie vždy 
umožnili získať jasný prehľad o ziste ‑
niach a záveroch plynúcich z overenia.52 
Dvor audítorov zistil, že dôkazy, ktoré 
boli k dispozícii v príslušnom orgáne 
v súvislosti so správnym výkonom 
overovania, boli niekedy nedostatočné 
alebo nejasné68. Napríklad k niektorým 
zisteniam overovania boli obmedzené 
opisy a nedostatočná kontrola prijatia 
opatrení na základe zistení z predchá ‑
dzajúcich rokov alebo nedostatočné 
výsledky nápravných opatrení. Vo 
väčšine vybraných členských štátov 
nebolo možné získať dôkazy o opat ‑
reniach, ktoré prijali príslušné orgány 
v dôsledku opakovaného podávania 
správ o zisteniach. Takéto opakované 
zistenia súviseli napríklad s tým, že vo 
výpočtoch emisií nebol použitý po ‑
žadovaný údaj, nenastavili sa meracie 
alebo vážiace zariadenia na požadova ‑
né intervaly alebo sa nevyužívalo la ‑
boratórium so správnou akreditáciou. 
Dvor audítorov vo väčšine krajín zistil 
prípady, keď sa zistenia overovateľov 
opakovali z roka na rok bez toho, aby 
sa uviedli náležité informácie o dôvo ‑
doch, súvislostiach alebo následnej 
kontrole. Vo väčšine členských štátov 
však Dvor audítorov identifikoval aj 
mnohé prípady, keď overovatelia nevy ‑
kázali žiadne zistenia, napriek zloži ‑
tosti a veľkosti jednotlivých zariadení 
alebo pomerne nízkej miere skúseností 
s monitorovaním emisií a podávaním 
správ v rámci EU ETS. V  rámčeku 7  sa 
nachádzajú ďalšie spresnenia k týmto 
zisteniam.67 Rozhodnutie 2007/589/ES.
68 Dvor audítorov taktiež zistil, že 
žiaden z vybraných členských 
štátov nevyužil možnosť, ktorú 
mu poskytovali usmernenia, 
aby príslušné orgány 
vyhodnotili prácu 
overovateľov tak, že si 
vyžiadajú a preveria ich 
interné správy o overovaní. 
Táto otázka sa ďalej vysvetľuje 
v bodoch 53 až 57.
35 Pripomienky Rámček 7Príklady nedostatočnej konzistentnosti predkladania správ o overovaní
Nemecko používa vysoko automatizovaný a štandardizovaný elektronický systém na predkladanie overených 
výročných správ o emisiách. Tento systém umožnil získať jasný prehľad o výsledkoch overovania a samotnom 
stanovisku overovateľa k údajom o emisiách, ale neposkytol podrobné informácie o použitej metodike a práci, 
ktorú vykonali overovatelia. Okrem toho formuláre neobsahovali špecifické textové polia v časti pre overo ‑
vateľov, v ktorých by overovatelia museli uviesť odporúčania na zlepšenie alebo vykonať osobitnú kontrolu 
prijatia opatrení na základe zistení a pripomienok z predchádzajúceho roka.
Vo Francúzsku dostal príslušný orgán od overovateľov vyhlásenie o primeranej istote týkajúce sa výročnej 
správy o emisiách. V týchto vyhláseniach overovatelia zaznamenávajú svoje pripomienky a otázky ohľadom 
nesúladu. Pri audite sa však zistilo, že niektorí overovatelia vo svojich vyhláseniach nikdy nepodali správu 
o žiadnych otázkach, dokonca ani vtedy, keď interné správy o overovaní obsahovali zistenia. Rovnako sa zisti ‑
lo, že obsah vyhlásenia o vierohodnosti sa líšil medzi jednotlivými overovateľmi.
V súlade s talianskymi právnymi predpismi overovatelia používajú špecifické vzorky na podávanie správ. V re ‑
ťazci podávania správ sa teda dosahuje vysoká úroveň štandardizácie. Dvor audítorov však zaznamenal, že vo 
väčšine prípadov overovatelia nevykázali žiadne zistenia. Bolo to v rozpore s príkladom Spojeného kráľovstva, 
kde overovatelia vo väčšine prípadov podali správu o zisteniach.
V jednom prípade v Taliansku overovateľ vykázal veľa zistení za prvé tri roky. V dokumentácii nebolo preuká ‑
zané, ako a či sa vyriešili všetky otázky alebo či zakročil príslušný orgán. Prevádzkovateľ za rok predkladania 
správ 2010 uzavrel zmluvu s novým overovateľom, ktorý za príslušný rok nepodal žiadnu správu o zisteniach.
V Poľsku používa príslušný orgán elektronickú databázu na krížovú kontrolu vykázaných emisií, ale nevykoná ‑
va následnú kontrolu prípadných zistení, ktoré sú predložené v stanoviskách overovateľov.
36 Pripomienky
69 Európska spolupráca v oblasti 
akreditácie alebo EA je 
združenie vnútroštátnych 
akreditačných orgánov 
v Európe, ktoré sú oficiálne 
uznané vládami jednotlivých 
členských štátov na 
hodnotenie a overenie 
(vzhľadom na medzinárodné 
normy) organizácií, ktoré 
poskytujú hodnotiace služby, 
ako je certifikácia, overovanie, 
inšpekcie, testovanie 
a kalibrácia (tiež známe ako 
služby posudzovania zhody 
(http://www.
european‑accreditation.org/
about‑us ).
70 Rozhodnutie Komisie 
2007/589/ES, oddiel 10.4.2 
písm. d), pozri tiež rámček 4 .
71 Viac základných informácií sa 
uvádza v  rámčeku 4 .Kvalita práce overovateľov 
nebola dostatočne 
kontrolovaná
53 
V smernici EU ETS a súvisiacich usmer ‑
neniach na monitorovanie a podávanie 
správ vo fáze II sa neuvádzali jasné 
požiadavky na akreditáciu nezávis ‑
lých overovateľov alebo na kontrolu 
kvality práce overovateľov. V smernici 
sa stanovili minimálne požiadavky 
na odbornú spôsobilosť overovateľa 
a v usmerneniach na monitorovanie 
a podávanie správ boli vymedzené 
pojmy „overovateľ“ a „akreditácia“. 
Podľa týchto usmernení mali členské 
štáty povinnosť zohľadniť príslušné po ‑
kyny vydané Európskou spoluprácou 
v oblasti akreditácie (EA)69. V usmerne ‑
niach na monitorovanie a podávanie 
správ bola pre príslušné orgány a akre ‑
ditačné orgány stanovená možnosť 
hodnotiť internú správu o overovaní, 
ktorú vypracovali overovatelia70. 
Členské štáty mali v týchto oblastiach 
značné rozhodovacie právomoci, čo 
neviedlo k účinnému vykonávaniu 
usmernení. Prevádzkovatelia preto 
nemali rovnaké požiadavky v rámci EÚ 
a uistenie získané z overovania bolo 
znížené.
54 
Všetky členské štáty vybrané na audit 
mali nejakú formu akreditácie ale ‑
bo uznávania overovateľov s cieľom 
vytvoriť skupiny schválených overo ‑
vateľov, s ktorými by prevádzkovatelia 
mohli uzavrieť zmluvu. V Taliansku 
vykonával schvaľovanie overovateľov 
príslušný vnútroštátny orgán. Tento 
orgán zostavil zoznam 23 uznaných 
overovateľov pre EU ETS v Taliansku, 
ale nevykonával pravidelné hodno ‑
tenia kvality alebo dohľad nad ich 
prácou. Tento model je vo fáze III 
prerušený. V ďalších kontrolovaných 
členských štátoch vydával akreditáciu 
alebo uznávanie existujúci akreditačný 
orgán alebo orgán pre uznávanie.55 
Dvor audítorov zistil, že príslušné orgá ‑
ny vo vybraných členských štátoch sa 
pri získavaní istoty ohľadom výročných 
správ o misiách vo veľkej miere spo ‑
liehali na prácu overovateľov. Žiaden 
z príslušných orgánov členských štátov 
však nevykonal osobitné kontroly 
kvality a obsahu správ o overovaní 
a súvisiacich dokumentov, pretože sa 
domnievali, že za to nesú zodpoved ‑
nosť akreditačné orgány. Podobne 
žiaden z vybraných členských štátov 
nevyužil možnosť ustanovenú v usmer ‑
neniach vyžiadať si od overovateľov 
interné správy o overovaní71 a použiť 
ich na vyhodnotenie ich práce.
56 
Okrem toho v troch členských štátoch 
(Nemecko, Poľsko, Spojené kráľovstvo) 
z piatich kontrolovaných členských 
štátov, v ktorých overovateľov uzná ‑
val nezávislý orgán, príslušné orgány 
a akreditačné orgány dostatočne 
nespolupracovali ani si pravidelne 
nevymieňali informácie týkajúce sa 
úplnosti a kvality správ o overovaní 
a istote, ktorú by bolo možné získať. 
Dvor audítorov poznamenáva, že len 
príslušné orgány mali priamy a úplný 
prístup k overeným výročným správam 
o emisiách, ktoré im boli predložené. 
Dvor audítorov sa domnieva, že vyššie 
prezentované zistenia vznikli sčasti pre 
nedostatok ustanovení o akreditácii 
a činností na zabezpečenie kontroly 
(kvality) v rámci EU ETS a pre chýba ‑
júcu povinnosť príslušných orgánov 
zapojiť sa do previerok práce overova ‑
teľov počas fázy II EU ETS.
37 Pripomienky
72 Integrovaná prevencia 
a kontrola znečisťovania (do 
roku 2013) na základe 
smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 2008/1/ES 
z 15. januára 2008 
o integrovanej prevencii 
a kontrole znečisťovania 
životného prostredia (Ú. v. EÚ 
L 24, 29.1.2008, s. 8) 
nahradenej smernicou 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2010/75/EÚ  
z 24. novembra 2010 
o priemyselných emisiách 
(Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
73 V Spojenom kráľovstve sa 
percentuálna miera inšpekcií 
v zariadeniach znížila 
z približne 5 % na začiatku fázy 
II v roku 2008 na približne 1 % 
na konci fázy II v roku 2012.57 
Okrem toho ani v jednom členskom 
štáte sa neuplatňovalo pravidlo rotácie 
na posilnenie nezávislosti a nestran ‑
nosti overovateľov. Vo Francúzsku 
a v Poľsku Dvor audítorov identifikoval 
prípady, v ktorých boli overovatelia 
zapojení nielen do overovania správ 
o emisiách, ale aj do vypracovania 
plánu monitorovania pre rovnaké 
zariadenie alebo iných súvisiacich 
činností (napríklad inšpekcie zariadení 
pre príslušný orgán), čo by mohlo viesť 
ku konfliktu záujmov.
Inšpekcie na mieste 
v zariadeniach boli veľmi 
obmedzené
58 
V smernici EU ETS a v MRG nie je vy ‑
medzené, ktoré kontroly by príslušné 
orgány mali vykonať v zariadeniach. 
Konkrétne nebola stanovená žiadna 
požiadavka, aby príslušné orgány 
vykonávali kontroly na mieste v zaria ‑
deniach v snahe posúdiť vykonávanie 
plánu monitorovania alebo spoľahli ‑
vosť overených správ o emisiách.
59 
S výnimkou Spojeného kráľovstva 
Dvor audítorov v navštívených člen ‑
ských štátoch zistil, že príslušné orgány 
nevykonávali kontroly na mieste 
v kontexte EU ETS. Orgány štátnej 
správy často vykonávali v zariadeniach 
iné typy návštev, napríklad v súvislosti 
s povoľovaním v rámci IPKZ72 alebo 
s právnymi predpismi týkajúcimi sa od ‑
padov a ochrany životného prostredia, 
ktoré sa považovali za oblasti s vyššou 
prioritou (napr. Nemecko, Francúzsko 
a Poľsko), ale konkrétne sa nezaoberali 
otázkami EU ETS. V Nemecku a Špa ‑
nielsku Dvor audítorov zistil niektoré 
prípady, keď regionálne príslušné 
orgány sprevádzali overovateľov pri 
kontrolách na mieste podľa konkrétnej 
potreby.60 
V žiadnom z vybraných členských štá ‑
tov nebolo možné získať centralizova ‑
nú štatistiku o inšpekciách v rámci EU 
ETS s výnimkou Spojeného kráľovstva, 
v ktorom sa počet návštev postupne 
ku koncu fázy II znižoval73.
Členské štáty mali nedostatky 
v podávaní správ o uplatňovaní 
EU ETS
61 
Členské štáty sú každoročne povinné 
predkladať správy podľa článku 21 
smernice EU ETS. Ich výročné správy 
o významných aspektoch uplatňovania 
smernice by sa mali predkladať Komi ‑
sii. Dvor audítorov domnieva, že k po ‑
vinnosti každoročne prekladať správy 
by členským štátom mala pribudnúť 
povinnosť informovať širokú verejnosť 
o uplatňovaní systému EU ETS a jeho 
výsledkoch v rámci členských štátov.
62 
Dvor audítorov zistil, že Taliansko 
nevypracovalo a nepredložilo Komisii 
správy za rok 2010, 2011 a 2012 tak, ako 
sa to vyžaduje podľa článku 21, a že 
Francúzsko predložilo správu za rok 
2012 až po tom, čo ho Dvor audítorov 
o to požiadal.
38 Pripomienky
63 
Pokiaľ ide o iné druhy správ s cieľom 
informovať verejnosť o vykonávaní 
EU ETS v členských štátoch, Nemecko 
a Španielsko vypracovali rozsiahle vý ‑
ročné správy o EU ETS vrátane analýz 
emisií a údajov o dodržiavaní súladu 
podľa trendov a jednotlivých sektorov. 
Grécko, Francúzsko a Taliansko však 
predložili širokej verejnosti málo správ 
ohľadom vykonávania a výsledkov EU 
ETS v jednotlivých členských štátoch. 
Spojené kráľovstvo predkladalo výroč ‑
nú vnútroštátnu správu o EU ETS len 
do roku 2010.
Nedostatky vo vedení 
Komisie a monitorovaní 
uplatňovania EU ETS počas 
fázy II členskými štátmi
64 
Vo fáze II bolo jednou z povinností 
Komisie74 posúdiť pravidlá členských 
štátov týkajúce sa prideľovania roz ‑
počtových prostriedkov stanovených 
v národných alokačných plánoch, ktoré 
poskytujú členským štátom usmerne ‑
nia a monitorujú vykonávanie politiky. 
Tieto úlohy pre Komisiu sú zamerané 
najmä na zabezpečenie správneho 
fungovania EU ETS ako celoeurópske ‑
ho systému. Rovnako majú zabezpečiť, 
aby sa predišlo narušeniu hospo ‑
dárskej súťaže a aby ďalšie otázky 
chýbajúcej harmonizácie negatívne 
neovplyvnili účinné fungovanie EU 
ETS ako nástroja založeného na trhu 
na dosiahnutie zníženia emisií nákla ‑
dovo najúčinnejším spôsobom. Dôvera 
zúčastnených strán v riadne fungo ‑
vanie EU ETS by sa posilňovala, keby 
sa pravidelne zverejňovali podrobné 
a relevantné informácie o celkovom 
vykonávaní a fungovaní systému, naj ‑
mä ak sa vykonáva decentralizovaným 
spôsobom.Hodnotenie národných 
alokačných plánov vo fáze 
II zo strany Komisie nebolo 
transparentné
65 
Členské štáty vypracovali vo fáze I a II 
EU ETS národné alokačné plány, v kto ‑
rých uvádzali celkové množstvo kvót, 
ktoré plánovali prideliť prevádzkova ‑
teľom. Komisia k tomu vypracovala 
špecifické usmernenia75, ktoré obsa ‑
hovali opisy hlavných kritérií, ktorými 
sa riadia emisné trendy, napr. rast HDP 
a uhlíková náročnosť, ako aj spôso ‑
by hodnotenia potenciálu členských 
štátov na zníženie. Na základe poten ‑
ciálu na zníženie a emisií v príslušnom 
základnom roku sa dalo vypočítať 
indikatívne obmedzenie.
66 
Komisia po tom, čo schválila prvú 
sériu desiatich národných alokačných 
plánov pre fázu II, vydala oznámenie76 
v roku 2006, v ktorom vysvetlila, že ako 
základ pre údaje o uhlíkovej nároč ‑
nosti a hospodárskom raste potrebné 
na výpočet emisných stropov použila 
metodiku prezentovanú v dokumente 
s názvom „Európska energetika a do ‑
prava, trendy do roku 2030“ aktuali ‑
zovanom v roku 200577. Výsledky tejto 
správy vychádzali z modelu PRIMES78, 
vypracovaného univerzitou v Aténach. 
Táto metóda hodnotenia však člen ‑
ským štátom nebola vopred oznáme ‑
ná (t. j. v usmerneniach k národným 
alokačným plánom).74 Články 9, 14, 19, 20, 21 a 30 
smernice EU ETS.
75 COM(2005) 703 final  
z 22. decembra 2005.
76 COM(2006) 725 final 
z 29.11.2006.
77 Pripravil útvar GR Komisie pre 
dopravu a energetiku na 
základe modelu PRIMES.
78 Dokument „Európska 
energetika a doprava, trendy 
do roku 2030“, aktualizovaný 
v roku 2005, pripravil Inštitút 
komunikácie a počítačových 
systémov Národnej technickej 
univerzity v Aténach, Grécko, 
pre Komisiu. Model PRIMES je 
všeobecný účelový model; je 
skoncipovaný na projekcie do 
budúcnosti, vytváranie 
scenárov a analýzu dosahu 
politiky. Tento model 
zohľadňuje technológie 
dopytu po energii a ponuky 
energie a technológie na 
zmiernenie znečistenia. Tento 
systém odzrkadľuje úvahy 
o trhovej ekonomike, štruktúre 
priemyslu, energetických/
environmentálnych politikách 
a regulácii, ktoré sú vytvorené 
tak, aby ovplyvnili správanie 
agentov energetického 
systému ( https://ec.europa.eu/
energy/sites/ener/files/
documents/trends_to_2030_
update_2005.pdf )
39 Pripomienky
67 
Dvor audítorov zistil, že rozhodnutie 
Komisie používať model PRIMES ako 
základ na výpočet stropov vo fáze II 
a rok 2005 ako základný roku pre tieto 
výpočty nebolo transparentné, keďže 
členské štáty sa rozhodli vypracovať 
svoje národné alokačné plány na zákla ‑
de dostupných usmernení k národným 
alokačným plánom bez akejkoľvek 
zmienky o modeli PRIMES. V členských 
štátoch to viedlo k významnej neefek ‑
tívnosti, pretože museli prepracovať 
svoje národné alokačné plány podľa 
nových kritérií, a k nedostatočnej 
transparentnosti v príprave a hodno ‑
tení národných alokačných plánov vo 
fáze II.
68 
Okrem toho Dvor audítorov v snahe 
preskúmať, či sa národné alokačné 
plány vo fáze II hodnotili konzistent ‑
ne, spravodlivo a rovnako podrobne, 
požiadal Komisiu, aby poskytla svoje 
interné dokumenty a pracovné doku ‑
menty súvisiace s hodnotením národ ‑
ných alokačných plánov vo fáze II.
69 
Vzhľadom na to, že obdobie uchová ‑
vania dokumentov uplynulo, útvary 
Komisie mohli poskytnúť len vzor 
kontrolných zoznamov, ktoré použili, 
a vyplnené kontrolné zoznamy dvoch 
členských štátov. Nemohli poskytnúť 
vyplnené kontrolné zoznamy ďal ‑
ších členských štátov. Keďže chýbali 
dostupné dokumenty, Dvor audítorov 
nebol schopný dospieť k záveru, že 
práca Komisie zameraná na hodnote ‑
nie národných alokačných plánov bola 
rovnako podrobná a úplná v prípade 
všetkých vybraných členských štátov.Komisia nezverejnila 
výročné správy o vykonávaní 
požadované podľa smernice EU 
ETS
70 
Podľa článku 21 smernice EU ETS 
sú členské štáty povinné predložiť 
Komisii výročnú správu o uplatňova ‑
ní smernice (pozri tiež body 61 a 62). 
Na základe správ, ktoré každoročne 
predkladajú členské štáty, Komisia by 
mala uverejniť konsolidovanú výročnú 
správu o vykonávaní smernice EU ETS 
do troch mesiacov od prijatia správ 
od členských štátov. Na to, aby mohla 
uverejniť takúto správu, by Komisia 
mala monitorovať včasné predkladanie 
správ členských štátov, ktoré slúžia ako 
vstup pre konsolidovanú správu a mala 
by vypracovať metódy na konsolidáciu 
a využiť informácie získané z týchto 
správ.
71 
Dvor audítorov zaznamenal, že Komi ‑
sia neuverejnila túto výročnú správu 
o vykonávaní počas fázy II EU ETS. 
Znamená to, že počas fázy II Komisia 
nesprístupnila žiadne ucelené infor ‑
mácie o stave uplatňovania EU ETS 
v jednotlivých členských štátoch.
40 Pripomienky
72 
Dvor audítorov ďalej zistil, že útvary 
Komisie primerane nemonitorovali 
včasné a úplné predkladanie výroč ‑
ných správ o vykonávaní prijatých od 
členských štátov alebo neuchovávali 
konsolidované záznamy o prijatých 
informáciách. Komisia systematicky 
nevyužívala tento zdroj informácií 
o uplatňovaní EU ETS.
Komisia obmedzene 
monitorovala uplatňovanie EU 
ETS členskými štátmi
73 
Harmonizované uplatňovanie systému 
obchodovania s emisiami členských 
štátov je nevyhnutné v snahe lepšie 
využiť výhody obchodovania s emisia ‑
mi a predísť narušeniu hospodárskej 
súťaže79 na vnútornom trhu. Systém 
EU ETS je z veľkej časti financovaný 
a vykonávaný členskými štátmi, ktoré 
konajú podľa vlastného uváženia, ako 
sa stanovuje v smernici, a Dvor audíto ‑
rov uznáva, že Komisia má obmedzené 
nástroje na presadenie harmonizácie. 
V prípade fázy II EU ETS však smernica 
obsahovala viaceré konkrétne usmer ‑
nenia, povinnosti Komisie v oblasti 
monitorovania a vykonávania. V snahe 
zistiť, v ktorých oblastiach je potrebná 
väčšia harmonizácia, Komisia by mala 
náležite monitorovať vykonávanie 
členskými štátmi.74 
Dvor audítorov zistil, že v oblastiach, 
v ktorých sa Komisia aktívne snažila 
o harmonizáciu, napríklad prostred ‑
níctvom prijatých usmernení80, sa do 
určitej miery dosiahli výsledky. Ak však 
Komisia neprijala žiadne podrobné 
usmernenia, kľúčové aspekty vykoná ‑
vania neboli harmonizované, napríklad 
otvorenie účtu (pozri body 32 až 36), 
analýza transakcií (pozri body 37 až 
38), overenie a akreditácia (pozri body 
50 až 57), rámce kontroly a sankčné 
režimy (pozri body 80 až 85).
75 
V dôsledku rôznych prístupov vyko ‑
návania uplatňovaných v členských 
štátoch sa môžu na prevádzkovateľov 
a ďalších účastníkov trhu v rozličných 
členských štátoch vzťahovať rôzne 
požiadavky a pravidlá (napríklad pokiaľ 
ide o právne postavenie kvót, uloženie 
sankcií a systém monitorovania a ove ‑
rovania), okrem tých, ktoré sú špecific ‑
ky vymedzené v právnych predpisoch 
alebo usmerneniach EÚ.79 Odôvodnenie 8 smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 
2009, ktorou sa mení a dopĺňa 
smernica 2003/87/ES s cieľom 
zlepšiť a rozšíriť systém 
obchodovania s emisnými 
kvótami skleníkových plynov 
v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ 
L 140, 5.6.2009, s. 63).
80 Napr. usmernenia na 
monitorovanie a podávanie 
správ (MRG) pre fázy I a II.
41 Pripomienky
76 
Jednou z možností, ako získať prehľad 
o úrovni harmonizácie medzi členský ‑
mi krajinami a ako presadzovať vyko ‑
návanie harmonizovaných postupov, 
je vykonať kontroly na mieste. Dvor 
audítorov uznáva, že Komisia nemá 
jasný mandát na vykonanie inšpekcií 
na úrovni členských štátov, ale zistil, 
že nie sú ani žiadne dôkazy o tom, že 
Komisia riadne monitorovala a hodno ‑
tila riziká (napríklad narušenie hos ‑
podárskej súťaže) alebo potenciálny 
dosah rôznych postupov vykonávania 
na účinné fungovanie a integritu EU 
ETS. Napriek tomu, že otázky chýbajú ‑
cej harmonizácie by sa mohli považo ‑
vať za dôsledok uplatňovania EU ETS 
v súlade so smernicou, Dvor audítorov 
sa domnieva, že Komisia obmedzene 
monitorovala úroveň harmonizácie 
vykonávania v členských štátoch vo 
fáze II EU ETS.
Výmenu informácií 
organizovanú Komisiou medzi 
príslušnými orgánmi členských 
štátov o uplatňovaní EU ETS 
sťažovala nízka účasť
77 
V smernici EU ETS sa stanovuje, že 
Komisia organizuje výmenu informácií 
medzi príslušnými orgánmi členských 
štátov ohľadom vývoja v súvislosti 
s otázkami prideľovania, používania 
ERU81 a CER v systéme Spoločenstva, 
fungovania registrov, monitorovania, 
podávania správ, overovania a súladu 
so smernicou.78 
V roku 2009 bolo zriadené fórum na 
dodržiavanie súladu na vytvorenie 
platformy, kde by si príslušné orgány 
členských štátov mohli vymieňať in ‑
formácie o uplatňovaní EU ETS. Medzi 
ciele fóra na dodržiavanie súladu patrí 
riadne fungovanie procesov v reťazci 
dodržiavania súladu EU ETS; pomoc 
členským štátom pri plnení požiada ‑
viek a procesov na dodržiavanie súladu 
a podpora úzkej a účinnej spolupráce 
medzi príslušnými orgánmi v členských 
štátoch. Fórum na dodržiavanie súladu 
je jeden z hlavných mechanizmov, pro ‑
stredníctvom ktorých sa Komisia snaží 
zabezpečiť účinnú výmenu informácií 
o EU ETS, ktorá je nevyhnutná na zdie ‑
ľanie osvedčených postupov a zlepše ‑
nie riadenia EU ETS.
79 
Fórum na dodržiavanie súladu pre ‑
vádzkovalo štyri pracovné skupiny vo 
fáze II EU ETS. Informácie, ktoré boli 
prediskutované a vypracované vo fóre 
na dodržiavanie súladu, sa zdieľali pro ‑
stredníctvom internetového nástroja, 
ktorý majú k dispozícii všetky príslušné 
orgány. Na základe zápisníc týchto 
pracovných skupín a rozhovorov s prís ‑
lušnými orgánmi Dvor audítorov zistil, 
že účasť členských štátov bola napriek 
významnej úlohe fóra na dodržiavanie 
súladu nízka (priemerne menej ako 
šesť príslušných orgánov na zasadnutí) 
a na stretnutiach pracovných skupín 
sa pravidelne zúčastňoval len veľmi 
obmedzený počet príslušných orgánov 
(väčšinou rovnakých). Znížili sa tým 
možnosti zdieľania informácií medzi 
príslušnými orgánmi, čo je nevyhnutný 
prvok na zabezpečenie splnenia cieľov 
EU ETS.81 ERU sú jednotky zníženia 
emisií vytvorené v rámci 
projektov spoločného plnenia 
(JI) na zníženie emisií, CER sú 
certifikované zníženia emisií 
odvodené od projektov 
v rámci mechanizmu čistého 
rozvoja (CDM).
42 Pripomienky
Vo vnútroštátnom 
vykonávaní sankčného 
režimu a postupov 
odovzdávania 
medzinárodných 
projektových kreditov 
v rámci EU ETS sa zistili určité 
nedostatky
80 
Podľa smernice EU ETS členské štáty 
stanovujú a vykonávajú vnútroštátne 
pravidlá pre sankcie, ktoré sa uplatňujú 
pri porušení právnych predpisov EU 
ETS. V smernici EU ETS sa taktiež stano ‑
vuje osobitná sankcia na úrovni EÚ za 
nadbytočné emisie bez toho, aby boli 
dotknuté dodatočné sankcie, ktoré 
môže vymedziť členský štát. Táto sank ‑
cia predstavuje 100 EUR za každú tonu 
ekvivalentu CO2, za ktorú prevádzko ‑
vateľ neodovzdal kvóty. Vzhľadom na 
to, že táto sankcia vysoko prekračuje 
trhovú cenu za kvóty, účinne motivuje 
zariadenia, aby plnili limit a odovzdá ‑
vali dostatočné kvóty. Dvor audítorov 
poznamenáva, že pokiaľ ide o povin ‑
nosť zariadení v rámci EÚ odovzdávať 
požadované množstvo kvót na základe 
overených emisií do termínu odovzda ‑
nia, ktorým je každoročne apríl, EU ETS 
má veľmi vysokú mieru plnenia (99 % 
podľa verejne prístupných informácií 
v EUTL). Komisia nemôže presadzovať 
sankcie; takéto rozhodnutie je výsadou 
členských štátov.Široká škála vnútroštátnych 
sankčných ustanovení 
medzi členskými štátmi 
potenciálne nezabezpečuje 
rovnaké podmienky pre 
prevádzkovateľov
81 
Dvor audítorov zistil, že členské štáty 
vo svojich vnútroštátnych právnych 
predpisoch vymedzili rôzne druhy 
porušenia predpisov, ktoré možno 
identifikovať a následne pokutovať 
prostredníctvom sankcií alebo iných 
opatrení (napr. zrušením alebo dočas ‑
ným pozastavením povolenia), okrem 
„100 ‑eurovej“ sankcie stanovenej 
v smernici. V  tabuľke  sa uvádza neú ‑
plný zoznam vnútroštátnych prípadov 
porušenia a zodpovedajúce sankcie 
v niektorých kontrolovaných členských 
štátoch.
82 
Uvedené druhy porušení môžu viesť 
k udeleniu pokuty, pričom príslušná 
výška pokút alebo sankcií sa výrazne 
líši medzi členskými štátmi. Dvor audí ‑
torov sa domnieva, že tieto neharmo ‑
nizované postupy môžu mať potenci ‑
álne dosah na rovnaké podmienky pre 
účastníkov.
43 Pripomienky
Neúplný zoznam vnútroštátnych prípadov porušenia a zodpovedajúce sankcie 
v niektorých kontrolovaných členských štátoch
Členský štátPorušenie 
(neúplný zoznam)Pokuty € (£ pre Spojené 
kráľovstvo) 
min.  – max.Odňatie slobody 
(v mesiacoch)
min.  – max.
NemeckoČinnosť bez povolenia
5 – 50 000 neuplatňuje sa Neoznámenie zmien v zariadení
Iné (5)
ŠpanielskoČinnosť bez povolenia
50 001 – 2 000 000 neuplatňuje saNesplnenie povinnosti oznámiť akúkoľvek zmenu povahy, 
fungovania alebo veľkosti zariadenia, ktorá by mohla mať 
významný vplyv na emisie alebo by si vyžadovala zmeny 
v monitorovaní.
Nebola predstavená výročná overená správa o emisiách 
Úmyselne neposkytnúť alebo zmeniť informácie v  žiadosti 
o kvóty
Zamietnuť overovateľovi prístup do zariadenia 
Nesplnenie povinnosti oznámiť akúkoľvek zmenu identity 
alebo miesta pobytu prevádzkovateľa10 001 – 50 000 neuplatňuje sa
FrancúzskoČinnosť bez povolenia 0 – 150 000 0 – 24
Porušenie povinnosti monitorovania a vykazovania0 – 75 000 0 – 6Neoznámenie zmien v zariadení
Taliansko (2010)Činnosť bez povolenia 25 000 – 250 000
neuplatňuje sa Nedeklarovanie historických údajov 2 500 – 25 000
Nedeklarovanie ukončenia 1 000 – 100  000
Spojené kráľovstvoČinnosť bez povolenia
05 000 
v prípade 
odsúdenia 
v skrátenom 
konaní, viac 
v prípade 
obžaloby0 – 24Porušenie povinnosti monitorovania a vykazovania
Neoznámenie zmien v zariadení
Rôzne iné trestné činy vrátane využívania klamlivých alebo 
zavádzajúcich informácií
Zdroj: Informácie získané zo správ členských štátov týkajúcich sa fázy II, ako sa vyžaduje podľa článku 21.Tabuľ ka
44 Pripomienky
Chýbali konsolidované 
informácie o vymáhaní pokút 
členskými štátmi
83 
Vo väčšine kontrolovaných členských 
štátov s výnimkou Nemecka a Spoje ‑
ného kráľovstva chýbali aktualizované 
informácie o stave vykonávania alebo 
výsledkoch vymáhania pokút v rámci 
EÚ a dodatočných vnútroštátnych 
pokút. Informácie o počte sankčných 
postupov, ktoré boli iniciované počas 
fázy II a boli úspešne zrealizované (t. 
j. keď bola potvrdená platba), boli 
neúplné. Dvor audítorov zaznamenal, 
že členské štáty boli často konfron ‑
tované s obmedzeniami vo svojom 
vlastnom právnom a administratívnom 
prostredí, pre ktoré nemohli úspešne 
implementovať pokuty v súvislosti 
s EU ETS. Príslušné orgány buď neboli 
oprávnené uložiť sankcie (napr. Talian ‑
sko) alebo museli počkať na výsledok 
zdĺhavých súdnych konaní alebo odvo ‑
laní (napr. Nemecko). Príslušné orgány 
to mohlo odradiť od uplatňovania no ‑
vých sankčných postupov. Okrem toho 
vzhľadom na to, že podávanie správ 
o uplatňovaní sankcií nie je komplex ‑
né, neposilňuje sa odrádzajúci účinok 
tohto systému.
84 
Dvor audítorov ďalej zistil, že Komisia 
v snahe monitorovať uplatňovanie EU 
ETS neuchováva špecifický prehľad 
o vnútroštátnych pokutách osobit ‑
ne pre EU ETS a nezbiera štatistiky 
o uplatňovaní pokút v celej EÚ.85 
Dvor audítorov globálne nemohol po ‑
súdiť uplatňovanie sankčných postu ‑
pov členskými štátmi, pretože nemal 
dostatok konsolidovaných informácií 
na úrovni členských štátov a na európ ‑
skej úrovni.
Konkrétne otázky týkajúce sa 
odovzdávania medzinárodných 
projektových kreditov
86 
Percentuálne limity na používanie 
alebo odovzdávanie medzinárodných 
projektových kreditov zo Spoločného 
plnenia (JI – ERU) a Mechanizmu čisté ‑
ho rozvoja (CDM – CER) (viac základ ‑
ných informácií pozri v  časti I prílohy ) 
sa medzi členskými štátmi líšili, ale boli 
stanovené v príslušných národných 
alokačných plánoch pre fázu II. Ak prí ‑
slušný vnútroštátny orgán povolí jed ‑
notlivým prevádzkovateľom prekročiť 
limit na odovzdanie medzinárodných 
kreditov za ich zariadenia, môže to 
mať vplyv na rovnaké podmienky pre 
prevádzkovateľov. Prevádzkovatelia 
prekročili vnútroštátne percentuálne 
limity na odovzdanie medzinárod ‑
ných projektových kreditov v 6 %82 zo 
150 prípadov, ktoré Dvor audítorov 
preskúmal. V  rámčeku 8  sa nachádzajú 
ďalšie spresnenia k niektorým z týchto 
prípadov.82 Francúzsko (päť prípadov), 
Grécko (tri prípady) a Spojené 
kráľovstvo (jeden prípad). Pre 
prevádzkovateľov bolo 
finančne zaujímavé odovzdať 
projektové kredity Kjótskeho 
protokolu namiesto emisných 
kvót, najmä ku koncu fázy II, 
keď boli omnoho lacnejšie ako 
emisné kvóty. Vo fáze III bolo 
používanie týchto 
projektových kreditov na 
zabezpečenie súladu s EU ETS 
obmedzené. V dôsledku toho 
sa ich využívanie 
prevádzkovateľmi 
exponenciálne zvýšilo ku 
koncu fázy II – pozri obrázok 
prílohy .
45 Pripomienky Rámček 8Nadbytočné odovzdanie medzinárodných kreditov
Vo fáze II bol limit na odovzdanie medzinárodných projektových kreditov vyjadrený ako podiel z celkových 
pridelených kvót pre zariadenie.
EUTL vo Francúzsku nereagoval na zvýšenie pridelených kvót v nadväznosti na zvýšenie produkcie v piatich 
zariadeniach z 20 kontrolovaných zariadení v rokoch 2008 – 2010. So zvýšeným prídelom sa zvýšilo aj absolút ‑
ne množstvo medzinárodných kreditov, ktoré sa mohli odovzdať. Prevádzkovateľ využil túto možnosť tak, že 
odovzdal viac medzinárodných kreditov. Keďže však členský štát neupovedomil Komisiu o zvýšení produkcie 
a následne o pridelených kvótach zo štátnej rezervy pre účastníkov, výpočty Dvora audítorov týkajúce sa odo ‑
vzdaných medzinárodných kreditov na základe údajov EUTL presiahli 13,5 %, čo bol limit vo Francúzsku.
V Spojenom kráľovstve Dvor audítorov zistil jeden prípad prekročenia limitu na odovzdanie medzinárod ‑
ných projektových kreditov. Keď prevádzkovateľ zavrel jedno zo svojich zariadení (na ktoré už boli vyčlenené 
kvóty), získal od orgánov povolenie ponechať si všetky pridelené kvóty za uzavreté zariadenie a previesť tieto 
kvóty s príslušným limitom projektových kreditov (t. j. 8 %) na iné zariadenie. Dvor audítorov vypočítal, že 
zariadenie, ktoré získalo prevedené kvóty, odovzdalo viac než povolených 8 % svojich pridelených kvót v pro ‑
jektových kvótach. Dvor audítorov zistil, že prevádzkovateľ len čiastočne udržal kapacitu zavretého zariadenia 
a previedol ju na zostávajúce zariadenie. Keďže prevádzkovateľ získal povolenie na odovzdanie projektových 
kreditov na celé množstvo pridelených kvót, limit bol prekročený. Dvor audítorov zistil, že táto prax mohla 
viesť k rôznym spôsobom zaobchádzania s prevádzkovateľmi v rámci rovnakého sektora.
46
 Závery a odporúčania
87 
EU ETS je základom politiky EÚ týkajú ‑
cej sa zmeny klímy a je často uvádzaný 
ako referenčný model novej politiky 
v oblasti zmeny klímy a systémov ob ‑
chodovania s emisiami inde na svete. 
Tento inovatívny systém zavedený 
v roku 2005 a postupne vylepšovaný sa 
teraz nachádza v tretej fáze implemen ‑
tácie. Na európskej úrovni cieľ EU ETS 
ako mechanizmu založeného na trhu 
nie je len zníženie emisií v súlade so 
stropom, ale aj zavedenie mechanizmu 
na stanovenie ceny uhlíka. Vyššia cena 
vytvára väčší stimul na investovanie 
do nízkouhlíkových technológií83. Aby 
mohol systém EU ETS pracovať podľa 
plánov, je zároveň potrebné zaistiť 
integritu systému a správne vykoná ‑
vanie tohto systému. Predchádzajúce 
incidenty vrátane údajnej krádeže 
kvót a podvody s DPH typu „kolotoč“ 
sú dôkazom toho, že je potrebná 
obozretnosť.
88 
Pri audite sa teda hodnotilo, či bol 
systém EU ETS primerane spravovaný, 
a to tak, že sa skúmalo, či je rámec 
vypracovaný na ochranu integrity EU 
ETS dostatočne spoľahlivý, aby umož ‑
nil dobré fungovanie EU ETS a či bol 
systém EU ETS správne vykonávaný vo 
fáze II.
89 
Celkovo Dvor audítorov dospel k zá ‑
veru, že riadenie EU ETS Komisiou 
a členskými štátmi nebolo vo všetkých 
ohľadoch primerané. Riadenie kompli ‑
kovali niektoré problémy súvisiace so 
spoľahlivosťou rámca na ochranu jeho 
integrity a významné nedostatky vo 
vykonávaní fázy II EU ETS.90 
Napriek tomu, že došlo k výraznému 
zlepšeniu rámca na ochranu integrity 
trhu (body 14 až 17), najmä zaradením 
väčšiny spotového trhu s kvótami do 
režimov v rámci MiFID a MAD, na to, 
aby bol rámec dostatočne spoľahlivý, 
je ešte potrebné vyriešiť mnohé nedo ‑
statky a podporiť dôveru investorov, 
v snahe podporiť EU ETS ako nástroj 
politiky v oblasti životného prostredia.
91 
Pri audite sa zistilo, že napriek tomu, 
že emisné kvóty sa kvalifikujú ako 
finančné nástroje, zostávajú problémy 
týkajúce sa právnej regulácie a do ‑
hľadu nad trhom s emisiami v súvis ‑
losti s obchodníkmi podliehajúcimi 
pravidlám EU ETS, dvojstranného 
spotového obchodovania a menších 
trhových účastníkov (body 18 až 21). 
Hoci register bol v roku 2012 centrali ‑
zovaný, na úrovni EÚ neexistuje dohľad 
nad trhom s emisiami a postupy pre 
spoluprácu medzi vnútroštátnymi re ‑
gulačnými orgánmi a Komisiou nie sú 
dostatočne jasné (body 22 až 24). Hrozí 
teda riziko, že deformácie trhu alebo 
anomálie s možnými vážnymi účinkami 
nebudú primerane riadené.83 GR Európskej komisie pre 
klímu, prehľad „Systém EÚ na 
obchodovanie s emisiami (EU 
ETS)“ dostupný na http://
ec.europa.eu/clima/
publications/docs/
factsheet_ets_en.pdf .
47 Závery a odporúčania
Odporúčanie 1
Komisia by mala riešiť zostávajúce 
otázky regulácie emisného trhu a do ‑
hľadu nad ním v záujme ďalšieho zlep ‑
šenia integrity trhu. Komisia by mala:
a) v kontexte príslušnej budúcej 
revízie právnych predpisov upra ‑
vujúcich MiFID a MAR analyzovať 
možné riziká v súvislosti s regulač ‑
nými výnimkami pre obchodníkov 
podliehajúcich pravidlám EU ETS 
a menších účastníkov na trhu 
s emisiami a zistiť, či sú na ich rie ‑
šenie potrebné nejaké opatrenia;
b) zabezpečiť, aby pri zohľadnení bu ‑
dúcej regulácie finančných trhov 
v EÚ (napr. MiFID a MAR) týkajúcej 
sa trhu s emisiami podliehal trh 
s emisiami primeranému dohľadu 
na úrovni EÚ;
c) posilniť regulačné mechanizmy 
pre spoluprácu na zabezpečenie 
lepšieho dohľadu nad trhom.
92 
Dvor audítorov sa domnieva, že väčšia 
jasnosť ohľadom právneho vymedze ‑
nia kvót by mohla byť prospešná pre 
fungovanie trhu EU ETS (body 1 až 27). 
Na podporu likvidity trhu s emisiami 
je potrebná dôvera najmä investičných 
obchodníkov, ktorí nie sú povinní zú ‑
častňovať sa na tomto trhu. K lepšiemu 
fungovaniu trhu by mohla prispieť aj 
väčšia jasnosť ohľadom tvorby a ochra ‑
ny nárokov vyplývajúcich zo záložného 
práva pri kvótach (bod 28).Odporúčanie 2
Je potrebné podrobnejšie objasniť 
právne postavenie kvót s cieľom pri ‑
spieť k stabilite a dôvere.
V tejto súvislosti by Komisia mala 
analyzovať výhody plynúce z chápa ‑
nia emisných kvót ako vlastníckych 
práv v rámci EÚ a zvážiť, ako ustanoviť 
urýchlený registračný mechanizmus 
pre nároky vyplývajúce zo záložného 
práva.
93 
Register únie je významný nástroj na 
spracovanie a zverejňovanie základ ‑
ných údajov EU ETS a na zabezpečenie 
integrity trhu EU ETS. Vzhľadom na vý ‑
znamné finančné prostriedky a široké 
spektrum účastníkov, má vysoko rizi ‑
kový profil (body 29 až 31). Na to, aby 
bol trh zabezpečený na úrovni EÚ a na 
základe predošlých incidentov, ktoré 
sa týkali bezpečnosti a ohrozovali trh, 
je potrebné vypracovať harmonizova ‑
ný prístup pre postupy riadenia rizika. 
Vo fáze II EU ETS došlo k významnému 
zlepšeniu bezpečnosti registra (bod 
32). Postupy väčšiny kontrolovaných 
členských štátov na kontrolu otvárania 
účtov EU ETS, monitorovanie transakcií 
a spoluprácu s regulačnými orgánmi 
však neboli dostatočne spoľahlivé 
(body 33 až 38). Vzhľadom na to, že 
Komisia nemôže ani primerane moni ‑
torovať transakcie z dôvodu ochrany 
údajov, predstavuje to významný 
nedostatok dohľadu. Projekt vývoja 
a prevádzky registra v Komisii je zloži ‑
tý, komplikovali ho problémy v oblasti 
internej koordinácie a obmedzené 
zdroje (body 39 až 41).
48 Závery a odporúčania
Odporúčanie 3
Je potrebné ďalšie zlepšenie niekto ‑
rých aspektov systémov spracovania 
základných informácií EU ETS (register 
Únie a súvisiace postupy).
Komisia by mala:
a) zvážiť, ako možno na úrovni EÚ vy ‑
tvoriť a koordinovať účinné moni ‑
torovanie cezhraničných transakcií, 
aby sa obmedzili riziká zneužitia 
a podvodnej činnosti;
b) identifikovať primerané opatre ‑
nia na podporu rámca kontroly 
a podporovať členské štáty, aby 
presadzovali osvedčené postupy 
otvárania účtov v snahe ešte viac 
zmierniť riziká bezpečnosti a in ‑
tegrity a zabezpečiť, aby sa tieto 
kontroly vykonávali v EÚ;
c) poskytnúť vhodnú štruktúru pre IT 
a obchodné záväzky v príslušnom 
útvare Komisie a zabezpečiť dobré 
fungovanie systému registrov.
Členské štáty by mali:
d) zaviesť kontroly stanovené v odpo ‑
rúčaní 3 písm. b);
e) zlepšiť spoluprácu medzi orgánmi 
zodpovednými za register Únie 
a ďalšími príslušnými orgánmi, 
predovšetkým finančnými spra ‑
vodajskými jednotkami a orgánmi 
presadzovania práva.94 
Dvor audítorov dospel k záveru, že 
uplatňovanie EU ETS vo fáze II ovplyv ‑
nili významné nedostatky. Členské 
štáty sa rozhodli vykonávať smernicu 
EU ETS rozličnými spôsobmi (bod 47). 
Nedostatky sa vyskytli vo vykonávaní 
rámca kontroly členskými štátmi. Sys ‑
témy na monitorovanie, vykazovanie 
a overenie emisií neboli dostatočne 
dobre harmonizované ani účinne vy ‑
konávané (body 48 až 60). Konkrétne 
príslušné orgány dostatočne nekon ‑
trolovali prácu overovateľov a vyko ‑
návali obmedzené kontroly na mieste 
na úrovni zariadení. Niektoré členské 
štáty ani neposkytli všetky požadova ‑
né správy o činnosti EU ETS (body 61 
až 63).
49 Závery a odporúčania
Odporúčanie 4
Nedostatky, ktoré Dvor audítorov 
identifikoval pri svojom audite zame ‑
ranom na vykonávanie rámca kontroly 
členskými štátmi vo fáze II, by sa mali 
riešiť počas vykonávania revidovaného 
rámca pre fázu III.
Komisia by mala:
a) zvážiť, či sú na posilnenie moni ‑
torovania, vykazovania a overenia 
emisií potrebné ďalšie zmeny 
v rámci monitorovania a podávania 
správ;
b) vyžadovať od príslušných orgánov, 
aby zlepšili postupy vymáhania 
na poskytnutie uistenia o kvalite 
rámca kontroly. 
Členské štáty by mali:
c) zaviesť koherentné účinné rám ‑
ce kontroly, vrátane inšpekcií, 
na monitorovanie vykazovanie 
a overovanie;
d) zabezpečiť lepšiu koordináciu a vý ‑
menu informácií medzi príslušnými 
orgánmi a akreditačnými orgán ‑
mi na zlepšenie kvality procesu 
overovania;
e) poskytovať Komisii včasné výročné 
správy stanovené v smernici;
f) pravidelne uverejňovať správy 
o vykonávaní a výsledkoch EU ETS 
na podporu transparentnosti pre ‑
vádzkovateľov a účastníkov trhu.95 
Dvor audítorov zistil nedostatky vo 
vedení Komisie a monitorovaní vy ‑
konávania členskými krajinami počas 
fázy II EU ETS. Dvor audítorov zistil, že 
nedostatočná transparentnosť rozhod ‑
nutia Komisie používať model PRIMES 
a rok 2005 ako základný rok na výpo ‑
čet emisných stropov pre fázu II viedla 
k neefektívnosti členských štátov a ne ‑
dostatku transparentnosti v príprave 
a hodnotení národných alokačných 
plánov vo fáze II (body 65 až 67). Keďže 
chýbali konkrétne interné dokumenty 
Komisie, ktoré súviseli s hodnotením 
národných alokačných plánov, Dvor 
audítorov nebol schopný dospieť k zá ‑
veru, že práca Komisie pri hodnotení 
národných alokačných plánov bola 
rovnako podrobná a úplná v prípade 
všetkých vybraných členských štátov 
(pozri body 68 a 69).
50 Závery a odporúčania
96 
V súlade s povahou EU ETS ako mecha ‑
nizmu založeného na trhu je potrebné, 
aby sa pravidelne zverejňovali podrob ‑
né a príslušné informácie o vykonávaní 
a fungovaní systému. Napriek tomu, že 
veľa informácií je verejne prístupných, 
Komisia neuverejnila jednu dôležitú 
informáciu, a to výročnú správu o vy ‑
konávaní, ktorá je vyžadovaná podľa 
tejto smernice (pozri body 71 a 72). 
Nevyhnutá je aj koordinácia a výmena 
informácií medzi členskými štátmi. 
Komisia zohráva obmedzenú úlohu pri 
zabezpečovaní harmonizácie kľúčo ‑
vých kontrol vo vykonávaní EU ETS zo 
strany členských štátov (body 73 až 
76). Boli zriadené rozličné fóra a pra ‑
covné skupiny na zdieľanie informácií, 
ktoré členským štátom poskytovali ne ‑
vyhnutnú podporu. Ich dosah však bol 
do určitej miery obmedzený pomerne 
nízkou mierou účasti členských štátov 
(body 77 až 79).
Odporúčanie 5
Počas fázy III je potrebné zlepšiť úro ‑
veň usmernení a informácií o uplatňo ‑
vaní EU ETS. Komisia by mala:
a) zlepšiť svoje monitorovanie vyko ‑
návania členskými štátmi s cieľom 
určiť oblasti, v ktorých je potrebná 
väčšia harmonizácia;
b) pravidelne zverejňovať požado ‑
vanú správu o vykonávaní EU ETS, 
v ktorej sa konkrétne riešia otázky 
chýbajúcej harmonizácie a výsled ‑
ných rizík.Členské štáty by mali:
c) zabezpečiť, aby zástupcovia 
príslušných orgánov pravidelne na ‑
vštevovali stretnutia a podieľali sa 
na výmene informácií, skúseností 
a poznatkov o otázkach týkajúcich 
sa vykonávania.
97 
Pokiaľ ide o povinnosť zariadení v rám ‑
ci EÚ každoročne odovzdávať požado ‑
vané množstvo kvót, EÚ ETS má veľmi 
vysokú mieru plnenia. Dvor audítorov 
však poznamenáva, že členské štáty 
vymedzili rôznorodé sankčné usta ‑
novenia pre ďalšie druhy porušení, čo 
má potenciálny negatívny dosah na 
rovnaké zaobchádzanie s prevádzko ‑
vateľmi (body 81 a 82). Dvor audítorov 
nemohol posúdiť účinnosť systémov 
sankcií členských štátov, pretože nemal 
dostatok konsolidovaných informá ‑
cií na úrovni členských štátov a na 
celoeurópskej úrovni. Účinné uplat ‑
ňovanie sankcií bolo niekedy znížené 
obmedzeniami právnych predpisov 
a administratívnych systémov člen ‑
ských štátov (body 83 až 85). Okrem 
toho postupy sa rôznili v súvislosti 
s osobitnými pravidlami odovzdania 
medzinárodných projektových kre ‑
ditov (bod 86). Tieto otázky môžu 
ovplyvňovať rovnaké podmienky 
prevádzkovateľov.
51 Závery a odporúčania
Odporúčanie 6
Uplatňovanie sankcií v súvislosti s EU 
ETS by malo byť transparentnejšie. Na 
úrovni členského štátu a EÚ by mali byť 
dostupné aktuálne a presné informácie 
o uplatňovaní a výsledkoch sankčných 
postupov a Komisia by mala lepšie 
monitorovať postupy presadzovania 
práva v EÚ, ako aj dôsledné uplatňova ‑
nie vnútroštátnych sankcií.
Komisia by mala:
a) zabezpečiť, aby členské štáty ucho ‑
vávali aktuálne informácie o uplat ‑
ňovaní všetkých druhov sankcií 
(EÚ a vnútroštátnych) a predkladali 
primerané návrhy a usmernenia na 
zvýšenie transparentnosti medzi 
príslušnými orgánmi.Členské štáty by mali:
b) jednotne uplatňovať sankcie sta ‑
novené na vnútroštátnej úrovni, 
ako aj sankcie uvedené v smernici;
c) uchovávať aktuálne a správne in ‑
formácie o uplatnených sankciách.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Augustyn KUBIK, člen Dvora audíto ‑
rov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 15. apríla 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

52
 Príloha
Základné informácie
ČASŤ I   – Medzinárodný rámec obchodovania s emisiami
1. Panuje všeobecný vedecký konsenzus, že skleníkové plyny vytvorené ľudskou činnosťou a uvoľnené do 
atmosféry majú priamy vplyv na skleníkový efekt, spôsobujú globálne otepľovanie a ovplyvňujú klimatický 
systém. Konsenzus platí aj v tom, že ak sa priemerná globálna teplota zvýši o 2 °C v porovnaní s teplotou 
z predindustriálneho obdobia, hrozí väčšie riziko, že v globálnom životnom prostredí nastanú nebezpečné 
a možno i katastrofálne zmeny. Medzinárodné spoločenstvo preto odporúča udržať otepľovanie pod 2 °C 
znížením týchto emisií1.
2. Európska únia preukázala medzinárodné prvenstvo svojimi opatreniami na boj proti zmene klímy. Zaviazala 
sa znížiť emisie skleníkových plynov v súlade s Kjótskym protokolom (pozri rámček ) podľa Rámcového do ‑
hovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) z roku 1992, v ktorom sa stanovuje celkový 
rámec medzivládneho úsilia o riešenie problému, ktorý predstavuje zmena klímy.Príloha
Rámček – Kjótsky protokol
Kjótsky protokol  bol prijatý v Kjóte, Japonsku, 11. decembra 1997 a nadobudol účinnosť 16. februára 2005. 
Protokol podpísalo 188 krajín a jedna organizácia regionálnej ekonomickej integrácie (Európska únia). Zo 
signatárskych štátov UNFCCC protokol neratifikovali len Spojené štáty americké. V protokole bol stanovený 
cieľ pre 37 priemyselných krajín a Európsku úniu: záväzný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v priemere 
o 5 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 v období piatich rokov od roku 2008 do roku 2012. Kjótsky protokol 
zaviedol 3 trhové mechanizmy na podporu plnenia týchto cieľov: obchodovanie s emisiami, mechanizmus 
čistého rozvoja a spoločné plnenie.
3. Cieľom dlhodobého plánu Komisie na zníženie emisií skleníkových plynov je ich zníženie o 80 % do roku 
20502. Rada sa 23. októbra 2014 dohodla na rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 
2030 a schválila záväzný cieľ EÚ znížiť do roku 2030 svoje emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porov ‑
naní s rokom 19903. Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) bude naďalej zohrávať hlavnú úlohu pri 
plnení týchto cieľov.
1 Pozri Medzivládny panel o zmene klímy ( Intergovernmental Panel on Climate Change  – IPCC) zriadený Programom OSN pre životné prostredie 
a Svetovou meteorologickou organizáciou v roku 1988 ( www.ipcc.ch ).
2 COM(2011) 112 final z 8. 3. 2011, „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“.
3 Európska rada (23. a 24. októbra 2014), Závery o rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, SN 79/14.
53 Príloha
ČASŤ II – Ponuka a dopyt v EU ETS počas fázy II (2008 – 2012)
4. Počas hospodárskej krízy, ktorá začala približne v roku 2008, sa výrazne znížila priemyselná činnosť a emisie4. 
Dopyt po kvótach vo fáze II bol teda nižší, ako sa očakávalo, a na trhu došlo k prebytku kvót (pozri graf ) a  
k ovplyvneniu ceny emisií oxidu uhličitého, ktorá klesla z približne 22 eur na 5 eur v období od začiatku fázy 
II v roku 2008 do konca fázy II v roku 2012.Príloha
Fáza II PrebytokFáza II Overené emisie
Fáza II Odovzdané kjótske jednotkyFáza II Dražené kvótyFáza II Bezplatne pridelené kvótyPonuka1 000 emisná jednotka –  kt ekvivalentu CO2
DopytVýsledný 
prebytok 442 2831 047 9451 779 687
9 709 851 9 999 310Graf – Ponuka, dopyt a prebytok vo fáze II EU ETS (2008 – 2012)
Zdroj: Analýza EDA na základe prehliadača údajov ETS agentúry EEA (jún 2014) za stacionárne zariadenia.
4 Súvislosť medzi hospodárskou krízou a znížením emisií zistila Komisia [„Stav európskeho trhu s uhlíkom v roku 2012“, COM (2012) 652 final] a bola 
zistená i z ďalších rozsiahlych zdrojov (napríklad Svetová banka vo svojej správe „Mapovanie iniciatív určovania cien uhlíka“ z roku 2013).
54 Príloha
ČASŤ III – Diskusie o reforme na zmiernenie nadbytočných kvót a o budúcich 
perspektívach
5. Stále prebiehajú diskusie o ďalších zmenách reformy EU ETS a štrukturálnej reformy od roku 2020. Vo fáze II 
sa systém vyznačoval malou pružnosťou, pokiaľ ide o reakciu na meniacu sa hospodársku situáciu, znížený 
dopyt po kvótach a rastúci prebytok. Komisia to označila za oslabenie účinnosti systému. Komisia sa zároveň 
domnieva, že vyššia trhová cena by bola väčším stimulom na investovanie do nízkouhlíkových technológií5. 
V snahe zmierniť účinky prebytku kvót EU ETS (na začiatku fázy III Komisia stanovila takmer 2 miliardy kvót6) 
(pozri tiež graf ) a posilniť cenový signál na emisie oxidu uhličitého Komisia vydala v roku 2012 návrh na 
„odloženie“ aukcií pre fázu III. Podľa dohody o odložení predaja sa v rokoch 2019 až 2020 poskytne na aukciu 
900 miliónov kvót. Odložením predaja sa nezníži celková miera dostupných kvót, ale zmení sa ich rozdelenie 
v danom období. Parlament a Rada prijali tento legislatívny návrh v roku 2013.
6. Komisia sa v snahe vyriešiť otázku prebytku a posilniť environmentálny vplyv systému domnievala, že je 
potrebné udržateľným spôsobom vyriešiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom. V januári 2014 preto 
Komisia navrhla – spolu s návrhom klimaticko‑energetického balíka na rok 20307 – štrukturálne opatrenia na 
reformu EU ETS, vytvorila rezervu stability trhu od roku 2021, ktorá by mala riešiť prebytok emisných kvót, 
ktorý už vznikol, a zvýšiť odolnosť systému voči veľkým otrasom tým, že bude automaticky regulovať aukčnú 
ponuku kvót. Legislatívny návrh v súčasnosti skúma Rada a Európsky parlament.
5 GR Európskej komisie pre oblasť klímy, prehľad „Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS)“ dostupný na adrese http://ec.europa.eu/clima/
publications/docs/factsheet_ets_en.pdf .
6 Európska komisia, GR pre oblasť klímy ( http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm ).
7 COM(2014) 15 final z 22. januára 2014 – „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“.Príloha
55
V
Tam, kde je to potrebné, treba vyriešiť všetky 
zvyšné zásadné otázky v oblasti regulácie trhu 
s emisiami a dohľadu nad ním s cieľom zlepšiť 
integritu trhu. Komisia posudzuje vplyv svojich 
politík a návrhov vo všetkých fázach – od návrhu 
cez vykonávanie až po kontrolu, aby zabezpečila, 
že opatrenia EÚ sú potrebné a účinné. Hodnotenie 
nedávno prijatých právnych predpisov o regulácii 
trhu s emisiami a dohľade nad ním, ktoré sa v súčas ‑
nosti vykonávajú, sa môže uskutočniť v súvislosti so 
správami, ktoré má Komisia predložiť Európskemu 
parlamentu a Rade v roku 2019 podľa článku 90 
smernice MiFID II1 a článku 38 nariadenia MAR2.
V a)
Komisia a spoluzákonodarcovia dôkladne zanalyzo ‑
vali možné riziká týkajúce sa regulácie trhu s emi ‑
siami a dohľadu nad ním v súvislosti s obchodníkmi 
podliehajúcimi pravidlám, dvojstranným mimobur ‑
zovým spotovým obchodovaním a menšími trho ‑
vými účastníkmi, v priebehu prijímania smernice 
MiFID II (ďalej len „MiFID“), a preto táto smernica 
zahŕňa vhodne vyvážený režim výnimiek. Výnimky 
uvedené v článku 2 ods. 1 písm. e), článku 2 ods. 1 
písm. j) a článku 3 ods. 1 písm. e) smernice MiFID sú 
podmienené okolnosťami a regulačným dohľadom 
a nemusia sa týkať výlučne emisných kvót, ale rov ‑
nako sa uplatňujú aj na komoditné deriváty. Dôvody 
výnimiek vyplývajú z posúdenia účelu žiadosti 
o povolenie v rámci smernice MiFID (v podstate na 
ochranu klientov investičných podnikov pri cezhra ‑
ničných transakciách), ako aj z ich primeranosti, 
pokiaľ ide o náklady na získanie takéhoto povolenia 
v porovnaní s prínosom pre oslobodené osoby.
1 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 
2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 
2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ.
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 
16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) 
a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES 
a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES.Zhrnutie
II
Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) je 
najdôležitejším prvkom politiky EÚ zameranej na 
boj proti zmene klímy. V rámci tohto systému sa sta ‑
novila cena uhlíka a emisie zo zariadení v systéme 
klesajú podľa pôvodného zámeru: do roku 2012 sa 
znížili o 19 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990.
Prostredníctvom systému EU ETS sa dosahujú 
potrebné zníženia emisií s nízkymi nákladmi. Žiad ‑
nym iným politickým opatrením – ani zdanením, ani 
reguláciou – sa nezaručujú podobné výsledky tak, 
ako sa to darí obchodovaniu s emisiami.
Úspech systému EU ETS sa stal inšpiráciou pre 
ostatné časti sveta a Komisia bude ETS naďalej pod ‑
porovať ako politické opatrenie.
III
Dvor audítorov sa síce zameral na fázu II systému 
EU ETS (2008 – 2012), vo fáze III (2013 – 2020) však 
už došlo k viacerým zlepšeniam, ktoré konkrétne 
reagujú na pripomienky Dvora audítorov. Tieto 
pripomienky sú cenné ako dodatočná podpora pre 
súvisiace zmeny, ku ktorým už došlo vo fáze III, aj 
ako podnet na zamyslenie v ďalších prípadoch.
IV
Komisia berie do úvahy záver Dvora audítorov.
Zdôrazňuje, že riadeniu systému EU ETS vo fáze II 
bránili určité problémy súvisiace so stabilitou rámca 
na ochranu integrity systému. Výskyt nedostatkov 
pri vykonávaní systému EU ETS vo fáze II je jedným 
z dôležitých dôvodov, ktoré viedli k tomu, že sa 
venuje veľká pozornosť novým zmenám a zlepše ‑
niam zavádzaným vo fáze III.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 56
VI c)
Komisia si uvedomuje, že vo fáze II niektoré predlo ‑
žené správy neboli úplné podľa článku 21. Vo fáze III 
sa požiadavky uplatňujú prísnejšie na základe vyko ‑
návacieho rozhodnutia Komisie 2014/166/EÚ.
VI d)
Komisia naďalej koordinuje časté výmeny s člen ‑
skými štátmi a medzi nimi vo forme často nav ‑
štívených stretnutí a uverejňovaných konaní 
a konzultácií.
VI e)
Komisia sa domnieva, že naďalej zohráva hlavnú 
úlohu pri zabezpečení harmonizácie kľúčových 
kontrol pri vykonávaní systému EU ETS prostredníc ‑
tvom regulačného rámca a pomocných usmernení 
a vzorov, ako aj prostredníctvom vhodných konfe ‑
rencií, schôdzí a konzultácií.
VI f)
Prehľady systémov sankcií EU ETS v členských štá ‑
toch sa získavajú ako súčasť štúdií Komisie zamera ‑
ných na kontrolu súladu systémov EU ETS členských 
štátov a vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 
č. 2014/166/EÚ, ktorým sa aktualizuje systém, sa od 
členských štátov vyžaduje, aby Komisii predkladali 
výročné správy o vykonávaní smernice o systéme 
EU ETS „podľa článku 21“.
Vo fáze III môže každý prevádzkovateľ využiť medzi ‑
národné projektové kredity až do určitého limitu 
určeného na základe predpisov uvedených v naria ‑
dení Komisie (EÚ) č. 1123/2013.
VII 1.
Komisia čiastočne prijíma odporúčania a súhlasí 
s tým, že všetky zásadné nedoriešené otázky týka ‑
júce sa regulácie trhu s emisiami a dohľadu nad ním 
treba vyriešiť s cieľom zlepšiť integritu trhu tam, kde 
je to potrebné.
VII 2.
Komisia prijíma odporúčanie a zanalyzuje prínos 
vyjasnenia právneho postavenia kvót.V b)
Na trh s emisiami sa uplatňuje rámec dohľadu sta ‑
novený právnymi predpismi EÚ pre finančné trhy, 
ktorý sa tiež používa pre všetky komoditné deriváty 
obchodované v EÚ (napr. podávanie správ o pozí ‑
ciách podľa smernice MiFID, v nariadení MAR sa 
stanovujú rozsiahle mechanizmy spolupráce).
Regulačné mechanizmy spolupráce nadobudnú 
úplnú účinnosť od roku 2017.
V c)
Z analýzy trhu EÚ s uhlíkom všeobecne vyplýva, že 
trh rastie a vyspieva, a to napriek skutočnosti, že 
právne postavenie kvót nie je vymedzené na úrovni 
EÚ a že sa v kvótach výslovne neupravuje vytvore ‑
nie a ochrana nárokov vyplývajúcich zo záložného 
práva.
V d)
Komisia nadviaže na pokrok dosiahnutý vo fáze II 
a zabezpečí nepretržité zlepšovanie, ktoré je 
potrebné na udržanie najvyššej úrovne bezpečnosti 
registra Únie.
V právnych predpisoch nie je stanovená povinnosť 
Komisie monitorovať transakcie v registri Únie. 
Úroveň dohľadu nad európskym trhom s uhlíkom 
na úrovni EÚ možno zlepšiť s cieľom odhaliť zneuží ‑
vanie a podvodné činnosti, táto otázka však presa ‑
huje rámec registra, v ktorom sa nezaznamenáva 
finančná časť informácií, ale len informácie o fyzic ‑
kých prenosoch uhlíkových jednotiek.
VI a)
Účelom prijatia nariadení Komisie bolo ešte viac 
zlepšiť účinnosť, efektívnosť a harmonizáciu moni ‑
torovania, vykazovania, overovania a akreditáciu 
systému EU ETS vo fáze III.
VI b)
Vo vykonávacom rozhodnutí Komisie č. 2014/166/
EÚ a súvisiacej vysvetlivke sa opätovne zaviedol 
systém, ktorým sa od členských štátov vyžaduje, 
aby Komisii predkladali výročné správy „podľa 
článku 21“ o vykonávaní smernice o systéme EU ETS. 
Správy sú verejne dostupné prostredníctvom 
systému Európskej environmentálnej agentúry 
ReportNet.
Odpovede Komisie 57
a bezpečnosť systému registra sa zlepšila po centra ‑
lizácii operácií v jedinom registri Únie. V konečnom 
dôsledku došlo k posilneniu regulácie trhu s uhlí ‑
kom a dohľadu nad ním.
15
Komisia si všíma jasné konštatovanie Dvora audíto ‑
rov, že otázka, ktorý regulačný prístup by bol pre trh 
s emisiami najlepší, nebola súčasťou rozsahu tohto 
auditu.
Komisia sa domnieva, že by sa mali preskúmať 
zvyšné otázky, ktoré treba zvážiť z hľadiska ďalších 
regulačných opatrení, pričom sa musí zohľadniť 
regulačný rámec pre emisné kvóty, keď sa emisné 
kvóty v roku 2017 stanú finančnými nástrojmi.
16 – Odpoveď na prvú zarážku
Rada na návrh Komisie prijala smernicu Rady 
2010/23/EÚ3, v ktorej sa (v článku 199a) stanovuje 
možnosť uplatňovať mechanizmus prenesenia 
daňovej povinnosti na prenos emisných kvót. Obdo ‑
bie uplatňovania tejto smernice bolo predĺžené do 
31. decembra 20184.
16 – Odpoveď na tretiu zarážku
Nariadenie (EÚ) č. 389/2013 (nariadenie o zriadení 
registra) neobsahuje priamy odkaz na podstatné 
ustanovenia smernice o boji proti praniu špinavých 
peňazí, ale stanovuje sa ním režim ad hoc  pre správ ‑
cov vnútroštátnych registrov založený na harmo ‑
nizovanom súbore kontrol podľa zásady „poznaj 
svojho zákazníka“ a ďalších príslušných požiadaviek, 
čím sa stanovujú priamo uplatniteľné predpisy har ‑
monizované na úrovni EÚ v tejto oblasti.
3 Smernica Rady 2010/23/EÚ zo 16. marca 2010, ktorou sa mení 
a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane 
z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o voliteľné a dočasné uplatňovanie 
mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti 
s poskytovaniami určitých služieb, pri ktorých existuje riziko 
podvodu (Ú. v. EÚ L 72, 20.3.2010, s. 1).
4 Podľa smernice Rady 2013/43/EÚ z 22. júla 2013 (Ú. v. EÚ L 201, 
26.7.2013, s. 4).VII 3.
Komisia prijíma príslušné odporúčania. Bezpeč ‑
nosť systému registra sa od roku 2012 podstatným 
spôsobom zlepšila a Komisia sa bude snažiť o ďal ‑
šie zlepšovanie systému z hľadísk, ktoré určil Dvor 
audítorov.
VII 4.
Komisia prijíma príslušné odporúčania. Konkrétne 
úlohy a povinnosti všetkých strán zapojených do 
systému EU ETS sa objasnili na základe nariadení 
Komisie o akreditácii a overovaní a monitorovaní 
a podávaní správ, ktoré boli prijaté pre fázu III.
VII 5.
Komisia prijíma príslušné odporúčania a súhlasí 
s tým, že úroveň usmernení a informácií o vykoná ‑
vaní systému EU ETS, ktorá bola vykonaná vo fáze II, 
mohla byť lepšia. Domnieva sa, že vo fáze III sa 
situácia náležite zlepšila.
VII 6.
Komisia považuje systém sankcií v EU ETS za účinný. 
Pokuta 100 EUR za tonu emisií CO2, pre ktoré do   
30. apríla nie sú odovzdané žiadne kvóty, má silný 
odradzujúci účinok. Dokazuje to najmä veľmi 
vysoká miera súladu.
Členské štáty by mali transparentne uvádzať 
sankcie, ktoré sa uplatňujú na vnútroštátnej úrovni 
a uverejňovať tiež informácie o prevádzkovateľoch, 
ktorí porušujú povinnosť odovzdania.
Komisia prijíma relevantné odporúčanie a pova ‑
žuje za dôležitú transparentnosť medzi príslušnými 
orgánmi členských štátov v záujme zachovania 
veľmi vysokej miery súladu.
Úvod
Rámček 2
Systém EU ETS bol vystavený rôznym rizikám, na 
ktoré reagovali konkrétne opatrenia. Reakciou na 
podvody s DPH typu „kolotoč“ na trhu s uhlíkom 
bolo umožnenie členským štátom, aby uplatňo ‑
vali mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti. 
Niekoľko vnútroštátnych registrov sa stalo cie ‑
ľom útokov v oblasti informačných technológií 
Odpovede Komisie 58
Vzhľadom na zásadu proporcionality sa Komisia 
domnieva, že pokiaľ ide o ciele povolenia podľa 
smernice MiFID, príslušné náklady na povolenie 
v porovnaní s prínosmi a jeho regulačné zaťaženie, 
výnimky pre obchodníkov podliehajúcich pravidlám 
predstavujú najmenej zaťažujúci prostriedok na 
dosiahnutie požadovaného výsledku.
Okrem toho sa na oslobodené subjekty bude naďa ‑
lej vzťahovať rozsah pôsobnosti nariadenia MAR.
20
Pokiaľ ide o mimoburzové deriváty, v nariadení 
EMIR sa stanovujú požiadavky na určitých účastní ‑
kov trhu, ktorí začali obchodovať s derivátmi a ako 
takí by mali byť regulovaní6.
V niekoľkých štúdiách sa uvádza, že podiel objemov 
mimoburzových spotových zmluvách, ktoré nie sú 
zúčtované, tvoril v roku 2010 približne 1 %, Analý ‑
zou dostupných údajov o nedávnom vývoji trhu sa 
podporuje záver, že tento podiel je pravdepodobne 
v súčasnosti ešte nižší7.
Okrem toho, výlučne na dvojstranné mimoburzové 
obchody sa bude stále vzťahovať rozsah pôsobnosti 
nariadenia MAR, v ktorom sa výslovne spresňuje, 
že „toto nariadenie sa uplatňuje na každú transak ‑
ciu, pokyn alebo konanie týkajúce sa finančného 
nástroja, ako je uvedené v odsekoch 1 a 2, bez 
ohľadu na to, či sa táto transakcia, pokyn alebo 
konanie uskutočnili alebo neuskutočnili na obchod ‑
nom mieste“.
5 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 
o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch 
obchodných údajov.
6 Takmer vo všetkých odpovediach na konzultáciu Európskeho 
orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) o súvisiacom návrhu 
zúčtovacích prahov pre žiadosť sa uvádzalo, že tieto prahové 
hodnoty treba zvýšiť, a tvrdilo sa, že nefinančné podniky znamenajú 
zanedbateľné riziko systémovej povahy pre finančný systém, 
keďže nie sú vzájomne prepojené. To isté možno skonštatovať 
o nefinančných podnikoch, pokiaľ ide o ich obchodovanie s čisto 
dvojstrannými mimoburzovými spotovými emisnými kvótami.
7 Výpočty Komisie založené na údajoch Bloomberg New Energy 
Finance o celkovej veľkosti trhu s emisnými kvótami (EUA) a jeho 
rozdelenie podľa aukcií, výmen a mimoburzového obchodovania, 
doplnené odhadom združenia London Energy Brokers Association 
(LEBA) o podiele mimoburzového obchodovania s emisnými 
kvótami, ktoré sa týkalo spotových produktov v roku 2010, ako aj 
údajmi združenia LEBA za obdobie rokov 2010 – 2014 o podiele 
mimoburzových obchodov, ktoré neboli zúčtované.Rámček 3 – Odpoveď na druhý odsek
Komisári zodpovední za politiky týkajúce sa ETS 
a DPH zaslali v júni 2011 spoločný list všetkým 
členským štátom, ktoré ešte neuplatnili mechaniz ‑
mus prenesenia daňovej povinnosti, a požiadali ich, 
aby zaviedli vnútroštátne ustanovenia. Tento krok 
dokazuje, že problém sa riešil na najvyššej možnej 
úrovni.
Rámček 3 – Odpoveď na tretí odsek
Talianskymi právnymi predpismi sa zavádza mecha ‑
nizmus prenesenia daňovej povinnosti pre emisné 
kvóty s platnosťou od 1. januára 2015.
18
Obchodníci podliehajúci pravidlám sú povinní 
zúčastniť sa trhu s uhlíkom, ak ich emisie prekro ‑
čia bezplatne pridelené kvóty. Môžu nakupovať 
prostredníctvom bánk alebo investičných podni ‑
kov, ktoré sú regulované smernicou MiFID. Cieľom 
smernice MiFID [uplatňovanej spoločne s naria ‑
dením MAR a nariadením o infraštruktúre európ ‑
skych trhov (EMIR)5] je zlepšiť stabilitu a integritu 
trhu vrátane zníženia systémových rizík a zároveň 
zohľadniť nákladovú účinnosť a primeranosť práv ‑
nych predpisov EÚ.
19
Výnimky zahŕňajú „nefinančné“ subjekty obchodu ‑
júce s kvótami. Tieto výnimky sa podobajú výnim ‑
kám stanoveným v ďalších predpisoch týkajúcich 
sa finančných trhov, napríklad výnimke zo zúčto ‑
vacej povinnosti pre nefinančné protistrany podľa 
nariadenia EMIR alebo výnimke uplatňovanej na 
komoditné deriváty. Nejde o plošné výnimky, 
ale o výnimky podmienené okolnosťami a/alebo 
dohľadom príslušných vnútroštátnych orgánov, ako 
aj dohľadom na úrovni EÚ. V niektorých prípadoch 
je rozsah pôsobnosti výnimiek vnútroštátny a nemá 
žiadne cezhraničné dôsledky.
Na mnohé subjekty oslobodené na základe smer ‑
nice MiFID sa aj tak budú naďalej vzťahovať povin ‑
nosti vyplývajúce z nariadenia MAR týkajúce sa 
obchodovania s využitím dôverných informácií 
a manipulácie trhu.
Návrh Komisie bol schválený spoluzákonodarcami, 
ktorí jasne schválili a potvrdili tento prístup a mini ‑
málne rozšírili rozsah výnimiek.
Odpovede Komisie 59
Pokiaľ ide o nariadenie MAR, príslušné orgány plnia 
svoje funkcie a povinnosti vyplývajúce z nariadenia 
MAR v spolupráci s ďalšími orgánmi alebo s účast ‑
níkmi trhu. Príslušné orgány podľa nariadenia MAR 
musia spolupracovať s orgánom ESMA vrátane 
oblasti výmeny nevyhnutne potrebných informácií, 
ako aj s príslušnými orgánmi členských štátov EÚ.
Pokiaľ ide o register Únie a právomoci Komisie, 
vnútroštátne finančné regulačné orgány môžu 
získať informácie o transakciách v registri Únie od 
príslušných vnútroštátnych správcov alebo od Komi ‑
sie ako centrálneho správcu (ktorý môže poskytnúť 
údaje týkajúce sa niekoľkých alebo všetkých člen ‑
ských štátov), v súlade s článkom 110 ods. 2 nariade ‑
nia (EÚ) č. 389/2013. Treba tiež pripomenúť, že 30 – 
40 % futurít emisných kvót sa neuchováva až do 
dátumu splatnosti, a preto nie sú fyzicky vyrovnané, 
a teda ani viditeľné v registri Únie.
24
Komisia poznamenáva, že dohľad nad trhom s emi ‑
siami je povinnosťou vnútroštátnych regulátorov. 
Integrované postupy medzi vnútroštátnymi regulá ‑
tormi pri organizácii dohľadu nad trhom s emisiami 
na úrovni EÚ sú stanovené v revidovanej smernici 
MiFID a v nariadení MAR, ktorými sa stanovujú pod ‑
robné pravidlá vzájomnej cezhraničnej spolupráce 
medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a medzi 
týmito orgánmi, orgánom ESMA a úrovňou EÚ, ako 
aj spolupráce s tretími krajinami na celom svete.
Okrem toho sa bude vykonávať rozsiahly rámec 
dohľadu, vykazovania údajov a dozoru (na vnút ‑
roštátnej úrovni a úrovni EÚ) podľa revidovaných 
režimov MiFID/MiFIR9 a MAR/MAD platných pre 
emisné kvóty od januára 2017 a júla 2016.
Pokiaľ ide o frekvenciu a štruktúru existujúcich for ‑
málnych a neformálnych kontaktov medzi útvarmi 
v rámci Komisie, z hľadiska celkových regulačných 
úloh sú dostatočné a primerané.
9 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 
z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení 
nariadenie (EÚ) č. 648/2012.21
V októbri 2013 Komisia požiadala orgán ESMA 
o poskytnutie rady a pomoci v súvislosti s obsahom 
delegovaných aktov vyžadovaných niektorými 
ustanoveniami nariadenia MAR vrátane úrovne pra ‑
hových hodnôt z hľadiska ekvivalentu emisií oxidu 
uhličitého a menovitého tepelného príkonu.
Väčšina respondentov príslušnej konzultácie 
ESMA tvrdila, že existuje len málo informácií alebo 
neexistujú žiadne takéto informácie špecifické pre 
relevantný subjekt, ktoré by neboli uverejnené na 
základe iných predpisov, najmä na základe nariade ‑
nia o integrite a transparentnosti veľkoobchodného 
trhu s energiou (REMIT).8
Každý potenciálny kumulatívny vplyv na trh s emi ‑
siami by bol podstatný len do tej miery, do akej by 
významný podiel menších účastníkov trhu koordi ‑
noval svoje činnosti. V takom prípade by išlo nielen 
o antitrustovú záležitosť, na ktorú by sa vzťahoval 
antitrustový dohľad, ale bolo by tiež ťažké udržať 
takéto zoskupenie subjektov z dôvodu ich veľkého 
počtu.
22
Komisia súhlasí s tým, že by sa mohli zlepšiť mecha ‑
nizmy regulačnej spolupráce v rámci dohľadu nad 
trhom s emisnými kvótami. Existujúce ustanovenia 
o mechanizmoch spolupráce však nadobudnú 
účinnosť v plnom rozsahu až v roku 2017. Každá 
ďalšia činnosť by sa preto mala zamerať na možnosti 
posilnenia existujúcich systémov podľa potreby, na 
základe jasného hodnotenia rozsahu prípadných 
zvyšných rizík pre systém EU ETS alebo európsky 
trh s uhlíkom, a posilnenie systémov by malo byť 
maximálne nákladovo efektívne a primerané.
23
Rámec dohľadu stanovený právnymi predpismi EÚ 
pre finančné trhy sa tiež používa pre všetky komo ‑
ditné deriváty obchodované v EÚ (napr. podávanie 
správ o pozíciách podľa smernice MiFID, v nariadení 
MAR sa stanovujú rozsiahle mechanizmy spolu ‑
práce). Posúdením sa neposkytli dôkazy v pro ‑
spech názoru, že tento rámec nie je vhodný pre trh 
s emisiami v porovnaní so zmluvami na komoditné 
deriváty vo všeobecnosti.
8 Nariadenie (EÚ) č. 1227/2011.
Odpovede Komisie 60
Práva na držanie, prevod, odovzdanie a zruše ‑
nie kvót sú plne zaručené smernicou 2003/87/
ES a úplne podporované registrom Únie, v rámci 
ktorého sa môžu vykonávať.
27
Komisia sa vzhľadom na uvedené skutočnosti 
domnieva, že právne záujmy sú náležite chránené 
a kvóty je možné napadnúť ako občianskoprávne 
veci na vnútroštátnych súdoch. Komisia sa však 
pokúsi zanalyzovať možné prínosy ďalšieho vyjas ‑
nenia právneho stavu kvót v rámci práva EÚ pre 
fungovanie systému EU ETS a európskeho trhu 
s uhlíkom.
28
Komisia posúdi právnu a technickú uskutočniteľnosť 
zjednodušenia registrácie nárokov na kvóty vyplý ‑
vajúcich zo záložného práva so zreteľom na verejné 
politické ciele systému EU ETS.
30
Komisia sa domnieva, že v registri Únie sa zaviedli 
zlepšenia s cieľom odstrániť minulé nedostatky zis ‑
tené v decentralizovanej fáze II systému vnútroštát ‑
nych registrov. Následne, vo fáze III systému EU ETS, 
boli prijaté aj dodatočné opatrenia nadväzujúce na 
revíziu smernice o systéme EU ETS z roku 2009. Od 
spustenia registra Únie v roku 2012 nebol hlásený 
žiadny incident a údaje uchovávané v registri Únie 
alebo v protokole EUTL sa poskytujú vnútroštátnym 
orgánom presadzovania práva v priebehu formál ‑
nych vyšetrovaní alebo právnych konaní.
Komisia súhlasí s tým, že dohľad nad trhom s uhlí ‑
kom možno zlepšiť. Register Únie neobsahuje 
finančné informácie, a preto údaje uvedené v regis ‑
tri by mali iba obmedzené použitie pri dohľade nad 
finančnými transakciami.
Okrem toho, Komisia v súlade s príslušnými pri ‑
márnymi právnymi predpismi a nariadením (EÚ) 
č. 389/2013 nemá žiadny právny základ na vykoná ‑
vanie analýzy údajov členských štátov uložených 
v registri Únie.
Komisia aktívne podporovala členské štáty pri nad ‑
väzovaní spolupráce s finančnými spravodajskými 
jednotkami.25
Trh EÚ s uhlíkom rastie a zdokonaľuje sa napriek 
tomu, že právne postavenie kvót nie je vymedzené 
na úrovni EÚ. Faktory ovplyvňujúce likviditu majú 
skôr ekonomickú ako právnu povahu10.
Komisia je presvedčená, že smernica 2003/87/ES 
a jej vykonávacie právne predpisy, a to predovšet ‑
kým článok 40 nariadenia (EÚ) č. 389/201311, ako aj 
rozvíjajúci sa rámec regulácie finančných trhov EÚ12 
poskytujú nevyhnutne potrebnú právnu oporu pre 
transparentný a likvidný trh EÚ s uhlíkom a zabez ‑
pečujú jeho stabilitu a integritu.
26
V súlade s článkom 345 ZFEÚ platí, že podľa práva 
Únie je majetkové právo výsadou členských štátov. 
Týka sa to predovšetkým poverenia na vytvorenie 
práv vlastníctva na úrovni EÚ s ohľadom na triedu 
aktív v situácii, keď podľa zistenia Dvora audítorov 
zatiaľ neexistujú žiadne práva vlastníctva v člen ‑
ských štátoch.
Existencia špecifického režimu majetkového práva 
na aktíva z obchodovania predstavuje pri veľkej 
väčšine obchodovaných aktív vrátane finančných 
nástrojov skôr výnimku než pravidlo. To však 
neznamená, že sa na transakcie s takýmito aktívami 
neuplatňujú bežné zásady vnútroštátneho zmluv ‑
ného a majetkového práva13. Všetky dôležité právne 
charakteristiky týkajúce sa vykonávania práv na 
kvóty sú upravené smernicou 2003/87/ES a jej vyko ‑
návacími právnymi predpismi.
10 Komisia navrhla vytvorenie rezervy stability trhu [COM(2014) 
20] s cieľom riešiť otázku nadbytočných kvót a zlepšiť odolnosť 
systému proti veľkým otrasom prostredníctvom upravenia ponuky 
kvót, ktoré by mali byť predmetom aukcie. O tomto návrhu sa 
diskutuje v Európskom parlamente a Rade.
11 Kvóty môže držať ktokoľvek, nárok je však možné určiť podľa 
odkazu na register Únie, keďže záznam v registri predstavuje 
dostatočný dôkaz prima facie nároku na kvótu
12 Emisné kvóty získajú od roku 2017 v EÚ postavenie finančných 
nástrojov a budú podliehať rámcu pre reguláciu finančných trhov 
EÚ.
13 Neexistuje napríklad žiadny osobitný právny režim pre peniaze 
uložené na bankovom účte. Majiteľ účtu ako taký nie je vlastníkom 
peňazí na svojom účte, má na ne len právny nárok, to však nebráni 
rozvoju finančných trhov založených na peniazoch nielen v EÚ, ale 
aj na celom svete.
Odpovede Komisie 61
37
Dohľad nad európskym trhom s uhlíkom na úrovni 
EÚ by sa dal ešte zlepšiť vrátane využitia príslušných 
údajov z registra Únie. V registri Únie sa však zazna ‑
menávajú len informácie o fyzických prevodoch 
uhlíkových jednotiek a chýbajú informácie o finanč ‑
nej časti transakcií, čo nestačí na zistenie zneužitia 
alebo podvodných činností.
38
Pred prechodom k registru Únie nebola možná ana ‑
lýza cezhraničných transakcií, keďže vnútroštátne 
registre, ktoré neboli konsolidované, prevádzkovali 
jednotlivé členské štáty.
V platnom právnom rámci Komisia prevádzkuje 
register Únie, nevykonáva však aktívny dohľad nad 
transakciami v registri Únie s využitím údajov ucho ‑
vávaných v mene členských štátov.
41
Komisia sa domnieva, že jej organizačná štruktúra 
je primeraná. Oddelenie úlohy obchodného/politic ‑
kého vlastníka od úlohy dodávateľa IT sa vykonáva 
od roku 2014 v súlade s príslušnou metodikou ria ‑
denia projektu. Zdroje a zručnosti sa ďalej optimali ‑
zujú s cieľom zaistiť primeranú internú organizáciu.
Plnenie akčného plánu po audite IT realizovanom 
útvarmi Komisie pre vnútorný audit sa zameriava na 
zistené nedostatky a zvýši účinnosť rozvoja a riade ‑
nia registra.
50
V rámčeku 4 uvedenom v správe Dvora audítorov sú 
vymenované hlavné aspekty týkajúce sa monitoro ‑
vania, podávania správ a overovania. Je síce možné 
odôvodnene predpokladať určitú formu kontroly 
overených výročných správ o emisiách zo strany 
príslušných orgánov, smernicou 2003/87/ES ani 
vykonávacími opatreniami sa však výslovne nevyža ‑
duje. Úplné zdvojenie overenia by bolo kontrapro ‑
duktívne aj z hľadiska dodatočných nákladov.31
Komisia sa domnieva, že systémy registrov sa 
neustále zlepšujú a že mnohé problémy, na ktoré 
poukázal Dvor audítorov, sa vo fáze III vyriešili.
32
Pokiaľ ide o kontroly a postupy KYC (poznaj svojho 
klienta), v nariadení (EÚ) č. 389/2013 sa podrobne 
vypočítavajú podmienky a dokumenty potrebné na 
otvorenie účtov účastníkov dodržiavajúcich súlad. 
Požiadavky na účty dobrovoľných účastníkov však 
stanovujú len minimálne požiadavky na otvorenie 
účtu.
34
Požiadavkami stanovenými nariadením (EÚ) 
č. 389/2013 pre dobrovoľných účastníkov sa posky ‑
tuje členským štátom priestor na uplatňovanie 
príslušných postupov posudzovania rizika.
35 – Odpoveď na druhú zarážku
V nariadení (EÚ) č. 389/2013 sa uvádza, aké infor ‑
mácie o podozrivých žiadostiach o otvorenie účtu 
si navzájom sprístupňujú vnútroštátni správcovia. 
Vytvorenie trvalého celoeurópskeho zoznamu 
zamietnutých žiadostí o otvorenie účtu naráža na 
problémy týkajúce sa právneho rámca ochrany 
osobných údajov.
36
V smernici 2003/87/ES a nariadení Komisie (EÚ) 
č. 389/2013 sa riadením používateľských účtov 
v registri poverujú členské štáty v súlade so zása ‑
dou subsidiarity. Úlohou Komisie ako centrálneho 
správcu je prevádzkovať a udržiavať register Únie. 
Komisia koordinuje vykonávanie príslušných práv ‑
nych ustanovení tak, že organizuje výmenu infor ‑
mácií a najlepších postupov týkajúcich sa kontrol 
podľa zásady „poznaj svojho zákazníka“, a to najmä 
v rámci pracovnej skupiny správcov registra, pričom 
sa osobitne zameriava na metódy a nástroje, ktoré 
je možné využívať v platnom právnom rámci.
Odpovede Komisie 62
ES), a to pred poukázaním na príslušný pokyn 
Európskej spolupráce v oblasti akreditácie. Usmer ‑
nenia tiež zahŕňali ustanovenie umožňujúce získať 
prístup akreditačným orgánom, ako aj príslušným 
orgánom s cieľom zhodnotiť internú správu o overo ‑
vaní vypracovanú overovateľom. Hlavným dôvodom 
prijatia nariadenia (EÚ) č. 600/2012 týkajúceho sa 
akreditácie a overovania v systéme EU ETS vo fáze III 
však bola potreba zabezpečiť oveľa väčšiu harmoni ‑
záciu overovania a akreditácií v uvedenom systéme.
56
Úlohy jednotlivých subjektov v systéme EU ETS sa 
zakladajú na príslušných právomociach. Overova ‑
telia majú (na rozdiel od regulačných orgánov) naj ‑
väčšie právomoci v oblasti overovania. Vnútroštátne 
akreditačné orgány sú (na rozdiel od regulačných 
orgánov) kompetentné a oprávnené akreditovať 
overovateľov. Určené príslušné orgány sú (na rozdiel 
od overovateľov alebo vnútroštátnych akredi ‑
tačných orgánov) kompetentné a oprávnené na 
všeobecné vykonávanie systému EU ETS. Koordiná ‑
cia medzi rôznymi subjektmi je dôležitá z hľadiska 
podpory celkového účinného vykonávania systému 
EU ETS, musí však byť primeraná podľa kompeten ‑
cie a musí sa vyhnúť neúčinnému a kontraproduk ‑
tívnemu zdvojeniu a dodatočným nákladom.
57
Komisia sa domnieva, že opísaná situácia, keď sa 
overovatelia podieľajú na overovaní, ako aj na 
vypracovaní plánov monitorovania pre rovnaké 
miesto, predstavuje konflikt záujmov. Nariadenie 
(EÚ) č. 600/2012 (nariadenie o overovaní a akreditá ‑
cii pre fázu III) sa výslovne vyjadruje k tejto otázke, 
ktorá je v prvom rade vecou akreditačných orgánov 
a tieto orgány ju musia zvážiť a riešiť.
58
V smernici 2003/87/ES a vykonávacích opatreniach 
sa nestanovuje požiadavka na vykonávanie kontrol 
na mieste príslušnými orgánmi. Tým sa zachováva 
flexibilita primeraného a účinného presadzovania 
príslušným orgánom vrátane posúdenia toho, kde 
a kedy sú kontroly najproduktívnejšie, predchádza 
sa zdvojeniu úlohy overovateľa a zachováva sa mož ‑
nosť spojenia s ďalšími regulačnými povinnosťami.51
Vo fáze III je stanovený špecifikovaný povinný 
obsah a jednotný vzor správy o overovaní v systéme 
EU ETS. Právnymi predpismi na európskej úrovni 
pre fázu II systému EU ETS sa nepovoľoval jednotný 
vzor.
52
Komisia súhlasí s tým, že vo fáze II chýbalo vyhod ‑
nocovanie zistení overovateľov. Vo fáze III sa od 
prevádzkovateľov vyžaduje, aby príslušnému 
orgánu predložili na schválenie správu o zlepšení 
týkajúcu sa všetkých nezrovnalostí a odporúčaní 
nahlásených overovateľom. Komisia tiež uverejnila 
usmernenia s poučením pre overovateľov o tom, 
ako pristupovať k opakovaným zisteniam.
Rámček 7
Vo vzore správy o overovaní, ktorú teraz uverejnila 
Komisia, je uvedené minimum informácií, ktoré sa 
vo fáze III musia začleniť do vzorov správ o ove ‑
rovaní členských štátov, a tiež je v ňom zahrnuté 
osobitné ustanovenie pre overovateľa, aby uviedol 
odporúčania.
Vo fáze III sa zavádzajú dodatočné povinnosti 
týkajúce sa akreditácie a overenia, ako aj povinnosť 
vnútroštátnych akreditačných orgánov vykoná ‑
vať nepretržitý dohľad nad overovateľmi. Jedným 
z hlavných cieľov nepretržitého dohľadu je kontrola 
trvalej spôsobilosti overovateľa, pričom sa zisťujú 
najmä nezrovnalosti, ako je napríklad overova ‑
teľ, ktorý nikdy neuvádza prípady nesúladu či 
odporúčania, alebo nezrovnalosť medzi internou 
overovacou dokumentáciou a vydanou správou 
o overovaní.
53
Usmernenia na monitorovanie a podávanie správ 
vo fáze II zahŕňali osobitné vymedzenia pre fázu II 
týkajúce sa požadovaného „overovateľa“ (oddiel 2 
bod 5 písm. m) prílohy I k rozhodnutiu Komisie 
č. 2007/589/ES) a „akreditácie“ (oddiel 2 bod 5 
písm. k) prílohy I k rozhodnutiu Komisie č. 2007/589/
Odpovede Komisie 63
Všetky verejne dostupné rozhodnutia Komisie 
o národných alokačných plánoch členských štá ‑
tov majú rovnakú štruktúru a v odôvodneniach sa 
uvádza rozsiahle opodstatnenie dôvodov, ktorým 
sa podporuje buď schválenie, alebo zamietnutie 
národných alokačných plánov. Pri každom hľadisku, 
ktoré Komisia mala skontrolovať podľa prílohy III 
k smernici, je podrobne uvedené, či boli alebo 
neboli splnené právne požiadavky. Tým sa doka ‑
zuje, že Komisia vykonala hodnotenie takým spôso ‑
bom, aký je stanovený v smernici 2003/87/ES), a to 
rovnako pre všetky členské štáty.
Spoločná odpoveď na body 71 a 72
Komisia si uvedomuje, že vo fáze II nebolo podá ‑
vanie správ podľa článku 21 týkajúce sa vykoná ‑
vania systému EU ETS vždy úplné. Vo fáze III sa 
požiadavky uplatňujú prísnejšie na základe vyko ‑
návacieho rozhodnutia Komisie 2014/166/EÚ, aby 
v budúcnosti bola splnená podmienka uverejnenia 
úplnej výročnej správy o vykonávaní.
74
Komisia ďalej harmonizuje vykonávanie systému 
EU ETS vo fáze III (preto bol v roku 2009 prijatý 
revidovaný systém EU ETS) a nepretržite zvažuje 
možnosti prípadných ďalších zlepšení v budúcnosti.
76
Právnym rámcom sa zveruje vykonávanie kontrol 
členským štátom ako súčasť ich celkového prístupu 
k regulačnému presadzovaniu a s ohľadom na 
zásadu subsidiarity sa Komisia nepoveruje žiadnou 
konkrétnou úlohou.64
Komisia súhlasí s tým, že pravidelné zverejňovanie 
relevantných informácií o celkovom vykonávaní 
a fungovaní systému EU ETS je prínosné pre dôveru 
strán zúčastnených v systéme. Na túto potrebu 
sa reaguje podávaním správ, ktoré sa stanovuje 
v smernici 2003/87/ES, predovšetkým v súlade 
s článkami 10 a 21 uvedenej smernice.
67
Model PRIMES je široko používaný analytický 
nástroj a ako taký sa považoval za najlepšiu 
dostupnú referenciu, pokiaľ ide o hodnotenie 
národných alokačných plánov členských štátov. 
Tento model bol členským štátom známy, považoval 
sa za spoľahlivý a niektoré členské štáty ho použili 
pri príprave svojich národných alokačných plánov.
Komisia uznáva, že usmernenie vydané v decem ‑
bri 2005 neobsahovalo pokyn na použitie údajov 
o emisiách z roku 2005. Členské štáty však mali prí ‑
stup k overeným emisiám za rok 2005 od jari 2006, 
teda v dostatočnom predstihu pred konečným 
termínom na predloženie národných alokačných 
plánov, ako aj pred skutočným predložením väčšiny 
týchto plánov. Komisia musela vzhľadom na cieľ 
systému EU ETS hodnotiť národné alokačné plány 
vzhľadom na najaktuálnejšie údaje o emisiách, na 
čo upozornil aj Výbor pre zmenu klímy.
69
Komisia uznáva, že nebola schopná poskytnúť 
Dvoru audítorov vyplnené kontrolné zoznamy 
všetkých členských štátov. Uplynulo totiž adminis ‑
tratívne obdobie uchovávania týchto dokumentov. 
Dvoru audítorov však bolo poskytnutých viacero 
ďalších dokumentov, napríklad korešpondencia 
s členskými štátmi, prezentácie a stručné prehľady.
Komisia je napriek tomu presvedčená, že neexis ‑
tujú žiadne dôvody oprávňujúce domnienku, že by 
hodnotenie národných alokačných plánov nebolo 
rovnako podrobné alebo úplné.
Odpovede Komisie 64
82
Komisia poznamenáva, že rozdiely v typoch vnút ‑
roštátnych sankcií a pokút možno v plnom rozsahu 
odôvodniť so zreteľom na vnútroštátne okolnosti 
a administratívne postupy, a to tým skôr, že spo ‑
luzákonodarcovia sa na základe zásady subsidiarity 
rozhodli odsunúť pokuty medzi vnútroštátne právo ‑
moci podľa článku 16 ods. 1 smernice 2003/87/ES.
83
Prehľady systémov sankcií EU ETS v členských štá ‑
toch sa získavajú ako súčasť štúdií Komisie zamera ‑
ných na kontrolu súladu systémov EU ETS členských 
štátov a vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 
č. 2014/166/EÚ, ktorým sa aktualizuje systém, sa od 
členských štátov vyžaduje, aby Komisii predkladali 
výročné správy o vykonávaní smernice o systéme 
EU ETS „podľa článku 21“.
84
Komisia sa snaží uchovávať špecifický prehľad 
o vnútroštátnych pokutách osobitne pre systém 
EU ETS, ako aj štatistiky o uplatňovaní pokút. 
K monitorovaniu systému sankcií pristupuje už 
systematickejšie, a to tak, že zlepšila otázky o poku ‑
tách, ktoré kladie členským štátom v súvislosti so 
správou podľa článku 21 smernice 2003/87/ES.
Za presadzovanie ustanovení o systéme EU ETS sú 
zodpovedné orgány členských štátov, Komisia však 
pozorne sleduje vykonávanie smernice o systéme 
EU ETS v členských štátoch. Keď vo fáze II vznikli 
pochybnosti o zákonnosti uplatňovania pokút, 
Komisia tieto prípady vždy kontrolovala a podľa 
potreby udržiavala pravidelné kontakty s členskými 
štátmi. Komisia napríklad neustále pripomínala, že 
členské štáty nemôžu znižovať pokuty uplatnené 
v prípadoch neodovzdania kvót vo výške 100 EUR14.
14 Túto interpretáciu článku 16 medzitým potvrdil Európsky 
súdny dvor.77
Komisia naďalej organizuje rozsiahlu výmenu infor ‑
mácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov 
v rámci systému EU ETS, napríklad prostredníctvom 
pravidelných rokovaní Výboru pre zmenu klímy 
a jeho pracovnej skupiny 3, ktorá sa venuje obcho ‑
dovaniu s emisiami, technických pracovných skupín 
ad hoc , fór (napríklad fóra pre akreditáciu a overo ‑
vanie a fóra na dodržiavanie súladu s jeho pridru ‑
ženými pracovnými skupinami), ako aj prostredníc ‑
tvom príslušných skupín, ako je napríklad pracovná 
skupina správcov registra. Zasadania sa väčšinou 
konajú elektronicky s cieľom zapojiť aj tých, ktorí sa 
nemôžu dostaviť osobne.
79
Komisia uznáva dôležitú doplňujúcu úlohu Fóra na 
dodržiavanie súladu systému EU ETS a jeho pra ‑
covných skupín pri harmonizovanom vykonávaní 
systému EU ETS a výmene informácií o najlepších 
postupoch medzi príslušnými orgánmi členských 
štátov. Napriek občasnej obmedzenej účasti vnút ‑
roštátnych orgánov sa informácie prediskutované 
a rozvinuté v rámci fóra na dodržiavanie súladu 
vymieňali prostredníctvom webového nástroja 
dostupného pre všetky príslušné orgány.
80
Najlepším ukazovateľom odradzujúceho účinku 
režimu sankcií v rámci systému EU ETS, predo ‑
všetkým ustanovenia smernice o výške pokuty na 
úrovni EÚ, ktoré sa uplatňuje v prípade neodovzda ‑
nia kvót, je vysoká miera dodržiavania súladu.
Členské štáty určujú a uplatňujú okrem celoeuróp ‑
skych harmonizovaných sankcií aj pokuty za určité 
porušenia, ako je napríklad nepredloženie správy 
o emisiách v stanovenej lehote, a to na základe prís ‑
lušných vnútroštátnych právnych predpisov.
Odpovede Komisie 65
89
Komisia berie do úvahy záver Dvora audítorov.
Komisia zdôrazňuje, že systém EU ETS vo fáze II 
narušili niektoré problémy týkajúce sa stability 
rámca na ochranu jeho integrity. Výskyt nedostat ‑
kov pri vykonávaní systému EU ETS vo fáze II je 
jedným z vážnych dôvodov pre dôkladné posúdenie 
nového rozvoja a zlepšení, ktoré sa v súčasnosti 
realizujú vo fáze III.
91
Pokiaľ ide o zistenie Dvora audítorov, že zostávajú 
problémy týkajúce sa právnej regulácie trhu s emi ‑
siami a dohľadu nad ním v súvislosti s obchodníkmi 
podliehajúcimi pravidlám, dvojstranným spotovým 
obchodovaním a menšími trhovými účastníkmi, 
Komisia a spoluzákonodarcovia dôkladne zanaly ‑
zovali možné riziká v priebehu postupu prijíma ‑
nia smernice MiFID, a preto táto smernica zahŕňa 
vhodne vyvážený režim výnimiek. Na trh s emisiami 
sa uplatňuje rámec dohľadu stanovený právnymi 
predpismi EÚ pre finančné trhy, ktorý sa tiež pou ‑
žíva pre všetky komoditné deriváty obchodované 
v EÚ (napr. podávanie správ o pozíciách podľa 
smernice MiFID, rozsiahle mechanizmy spolupráce 
stanovené v nariadení MAR). Regulačné mecha ‑
nizmy spolupráce nadobudnú úplnú účinnosť od 
roku 2017.
Odporúčanie 1
Komisia súhlasí s tým, že tam, kde je to potrebné, 
treba vyriešiť všetky zvyšné zásadné otázky 
v oblasti regulácie trhu s emisiami a dohľadu nad 
ním s cieľom zlepšiť integritu trhu. Komisia posu ‑
dzuje vplyv svojich politík a návrhov vo všetkých 
fázach od návrhu cez vykonávanie až po kontrolu, 
aby zabezpečila, že opatrenie EÚ bude potrebné 
a účinné.
Hodnotenie nedávno prijatých právnych predpisov 
o regulácii trhu s emisiami a dohľade nad ním, ktoré 
sa v súčasnosti vykonávajú, sa môže uskutočniť 
v súvislosti so správami, ktoré má Komisia predložiť 
Európskemu parlamentu a Rade v roku 2019 podľa 
článku 90 smernice MiFID II a článku 38 nariadenia 
MAR.86
Vo fáze III systému EU ETS prevádzkovatelia už 
nemôžu priamo využívať medzinárodné kredity 
na splnenie požiadaviek súvisiacich so systémom 
EU ETS. Najskôr musia vymeniť svoje medzinárodné 
kredity za kvóty, ktoré následne môžu použiť na 
dodržanie súladu.
Počet medzinárodných kreditov, ktoré prevádzkova ‑
teľ môže vymeniť, je obmedzený. Predpisy, ktorými 
sa stanovujú individuálne nároky na kredity na 
zariadenie a prevádzkovateľa lietadiel sú stanovené 
v nariadení Komisie (EÚ) č. 1123/2013. Prevádzkova ‑
telia získavajú nárok na obdobie rokov 2008 – 2020, 
a preto sa v ich nároku pre fázu III zohľadňuje to, čo 
využili vo fáze II.
Rámček 8 – Odpoveď na druhý odsek
Vo fáze III systému EU ETS by sa podobné problémy 
už nemali vyskytovať. Pozri odpoveď Komisie na 
bod 86.
Rámček 8 – Odpoveď na tretí odsek
Vo fáze III systému EU ETS by sa podobné problémy 
už nemali vyskytovať. Pozri odpoveď Komisie na 
bod 86.
Závery a odporúčania
87
Keď sa zavádzal systém obchodovania s emisiami, 
neboli k dispozícii žiadne praktické skúsenosti na 
úrovni členských štátov ani EÚ. Komisia a členské 
štáty sa teda presadzovali prístup učenia sa v praxi, 
čo sa prejavilo neustálym zlepšovaním podoby 
systému i jeho vykonávania.
Pokiaľ ide o systém EU ETS a podvody s DPH typu 
„kolotoč“, Komisia s cieľom riešiť podvody s DPH 
stanovila právny základ pre sieť Eurofisc, v rámci 
ktorej dochádza k pružnej výmene cielených infor ‑
mácií o podvodných transakciách s DPH. Aj člen ‑
ské štáty sa v tejto súvislosti zameriavajú na nové 
trendy v oblasti podvodov a navzájom si poskytujú 
včasné varovania v prípade výskytu nových podvo ‑
dov. Obchod s emisiami uhlíka patrí k odvetviam, 
ktoré členské štáty dôkladne sledujú v súvislosti 
s podvodmi. 
Odpovede Komisie 66
Odporúčanie 2
Komisia prijíma odporúčanie 2. Vypracuje analýzu 
prínosov objasnenia právneho postavenia kvót 
a zváži tiež, či a ako by bolo možné stanoviť mecha ‑
nizmus rýchlej registrácie pre nároky vyplývajúce zo 
záložného práva.
Trh EÚ s uhlíkom rastie a zdokonaľuje sa napriek 
tomu, že právne postavenie kvót nie je vymedzené 
na úrovni EÚ. Faktory ovplyvňujúce likviditu majú 
skôr ekonomickú ako právnu povahu.
Komisia navrhla vytvorenie rezervy stability trhu 
[COM(2014) 20] s cieľom riešiť otázku nadbytočných 
kvót a zlepšiť odolnosť systému proti veľkým otra ‑
som formou upravenia ponuky kvót, ktoré by mali 
byť predmetom aukcie. O tomto návrhu sa diskutuje 
v Európskom parlamente aj Rade.
Komisia je presvedčená o tom, že smernica 2003/87/
ES a nariadenie (EÚ) č. 389/2013, ako aj rozvíjajúci sa 
rámec na reguláciu finančných trhov EÚ poskytujú 
nevyhnutne potrebnú právnu oporu pre transpa ‑
rentný a likvidný trh EÚ s uhlíkom a zabezpečujú 
jeho stabilitu a integritu.
93
Bezpečnosť registra sa vo fáze III systému EU ETS 
významne zlepšila. Okrem presadzovania regu ‑
lačných požiadaviek na otvorenie účtov Komisia 
podporuje aktívnu spoluprácu a výmenu najlepších 
postupov medzi členskými štátmi. Nepretržité zlep ‑
šenia registra Únie od roku 2012 v súlade s prís ‑
lušnou projektovou metodikou si vyžiadali úpravy 
v rámci Komisie.Odporúčanie 1 a)
Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. a). Komisia 
a spoluzákonodarcovia dôkladne zanalyzovali 
potenciálne riziká v priebehu prijímania revidovanej 
smernice MiFID, a preto smernica zahŕňa vhodne 
vyvážený režim výnimiek. Tieto výnimky budú 
posúdené v roku 2019 v rámci príslušných právnych 
predpisov.
Výnimky uvedené v článku 2 ods. 1 písm. e), 
článku 2 ods. 1 písm. j) a článku 3 ods. 1 písm. e) 
smernice MiFID sú podmienené okolnosťami a regu ‑
lačným dohľadom a nemusia sa týkať výlučne emis ‑
ných kvót, ale rovnako sa uplatňujú aj na komoditné 
deriváty. Dôvody udelenia výnimiek vyplývajú 
z posúdenia účelu žiadosti o povolenie podľa smer ‑
nice MiFID (v podstate na ochranu klientov investič ‑
ných podnikov pri cezhraničných transakciách), ako 
aj ich primeranosti vzhľadom na náklady na získanie 
povolenia v porovnaní s prínosom pre oslobodené 
osoby.
Odporúčanie 1 b)
Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. b), keďže sa 
v ňom zohľadňuje súbor právnych predpisov EÚ 
týkajúcich sa finančných trhov, ktoré boli prijaté 
a v súčasnosti sa vykonávajú.
Odporúčanie 1 c)
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie 1 písm. c). 
Existujú mechanizmy spolupráce, ktoré Komisia 
považuje za primerané vzhľadom na súčasný stav 
trhu s emisiami. Útvary Komisie sú zastúpené 
v rade/stálych výboroch a pracovných skupinách 
Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy 
(ESMA), v ktorých sa diskutuje o politických záleži ‑
tostiach, a sú v styku s Agentúrou pre spoluprácu 
regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER). 
Spolupráca v rámci Komisie sa ďalej posilňuje vo 
fáze vykonávania revidovaných právnych predpisov. 
Pokiaľ ide o ďalších regulátorov a orgány dohľadu 
(vrátane agentúr), ako aj vzhľadom na budúci vývoj 
trhu, Komisia zváži možnosti podpory iniciatív na 
ďalšie posilnenie regulačnej spolupráce nad rámec 
súčasných mechanizmov.
Odpovede Komisie 67
Odporúčanie 4
Konkrétne úlohy a povinnosti všetkých strán zapo ‑
jených do systému EU ETS sa objasnili na základe 
nariadení Komisie o akreditácii a overovaní a moni ‑
torovaní a podávaní správ, ktoré boli prijaté pre 
fázu III.
Odporúčanie 4 a)
Komisia prijíma odporúčanie 4 písm. a).
Odporúčanie 4 b)
Komisia prijíma odporúčanie 4 písm. b). Rámec 
presadzovania je vymedzený v smernici 2003/87/ES 
a vo vykonávacích opatreniach. Tým sa zachováva 
flexibilita pre primerané a účinné presadzovanie zo 
strany príslušných orgánov vrátane posúdenia toho, 
kde a kedy sú kontroly najproduktívnejšie, pred ‑
chádza sa zdvojeniu úlohy overovateľa a zachováva 
sa možnosť kombinovania s ďalšími regulačnými 
povinnosťami.
Odporúčanie 4 c) a f)
Tieto odporúčania sú adresované členským štátom.
95
Komisia poskytla súhrnné usmernenie pri príprave 
a vykonávaní národných alokačných plánov vo 
fáze II. Uznáva, že toto usmernenie nezahŕňalo 
pokyn použiť údaje o emisiách z roku 2005, čo však 
neovplyvnilo kvalitu hodnotenia Komisie.
Usmernenie Komisie a monitorovanie vykonáva ‑
nia systému EU ETS členskými štátmi sa vo fáze III 
zlepšilo. Vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 
č. 2014/166/EÚ a súvisiacej vysvetlivke sa opätovne 
zaviedol systém, ktorým sa od členských štátov 
vyžaduje, aby Komisii predkladali výročné správy 
„podľa článku 21“ o vykonávaní smernice o systéme 
2003/87/ES. Tieto správy sú verejne dostupné pro ‑
stredníctvom systému Európskej environmentálnej 
agentúry ReportNet.Odporúčanie 3 a)
Komisia prijíma odporúčanie 3 písm. a). Register 
Únie neobsahuje všetky relevantné údaje na zis ‑
tenie zneužitia a podvodných činností. Na základe 
právnych predpisov MiFID/MiFIR a MAR/MAD sa 
však očakáva významný zber údajov týkajúcich sa 
finančnej stránky transakcií s kvótami po úplnom 
vykonaní uvedených predpisov v roku 2017.
Odporúčanie 3 b)
Komisia prijíma odporúčanie 3 písm. b).
Odporúčanie 3 c)
Komisia prijíma odporúčanie 3 písm. c). Pokiaľ ide 
o štruktúru, Komisia sa domnieva, že už je vyko ‑
naná. Útvary Komisie pre vnútorný audit uskutočnili 
audit IT, na základe ktorého Komisia bližšie objas ‑
nila úlohy členov personálu a optimalizovala štruk ‑
túru. Komisia sa snaží zabezpečiť dobré fungovanie 
systému registrov.
Odporúčanie 3 d) a e)
Tieto odporúčania sú adresované členským štátom.
94
Prostredníctvom nariadení Komisie prijatých pred 
začiatkom fázy III sa zlepšila účinnosť, efektívnosť 
a harmonizácia vykonávania systému EU ETS vo 
fáze III. Uvedenými nariadeniami sa riešia nedo ‑
statky opísané Dvorom audítorov. Zlepšenia sa 
týkajú monitorovania a podávania správ a overo ‑
vania a akreditácie, potvrdzujú úlohy a povinnosti 
všetkých strán vrátane príslušných orgánov, pre ‑
vádzkovateľov, overovateľov, vnútroštátnych akredi ‑
tačných orgánov a členských štátov.
Odpovede Komisie 68
97
Prehľady systémov sankcií EU ETS v členských štá ‑
toch sa získavajú ako súčasť štúdií Komisie zamera ‑
ných na kontrolu súladu systémov EU ETS členských 
štátov a vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 
č. 2014/166/EÚ, ktorým sa aktualizuje systém, sa od 
členských štátov vyžaduje, aby Komisii predkladali 
výročné správy o vykonávaní smernice 2003/87/ES 
„podľa článku 21“.
Odporúčanie 6
Komisia považuje systém sankcií v EU ETS za účinný. 
Pokuta 100 EUR za tonu emisií CO2, pre ktoré do   
30. apríla nie sú odovzdané žiadne kvóty, má silný 
odradzujúci účinok. Dôkazom je najmä skutočnosť, 
že každý rok je približne 99 % emisií pokrytých 
požadovaným počtom kvót a pokuta sa uplatňuje 
len na 1 % oznámených emisií.
Členské štáty by mali transparentne uvádzať 
sankcie, ktoré sa uplatňujú na vnútroštátnej úrovni 
za iné porušenia, ako je porušenie povinnosti 
odovzdania, a mali by tiež uverejňovať informácie 
o prevádzkovateľoch, ktorí porušujú povinnosť odo ‑
vzdania. Je však dôležité uviesť, že podľa článku 16 
ods. 1 smernice 2003/87/ES si členské štáty pone ‑
chávajú právo určiť sankcie a rozdiely v úrovniach 
sankcií možno dostatočne odôvodniť so zreteľom 
na situáciu v danom členskom štáte.
Komisia pokladá za dôležitú transparentnosť medzi 
príslušnými orgánmi členských štátov v záujme 
udržania veľmi vysokej miery súladu.96
Komisia si uvedomuje, že vo fáze II nebolo podáva ‑
nie správ podľa článku 21 týkajúce sa vykonávania 
systému EU ETS vždy úplné. Vo fáze III sa požia ‑
davky uplatňujú prísnejšie na základe vykonáva ‑
cieho rozhodnutia Komisie č. 2014/166/EÚ, aby 
v budúcnosti bola splnená podmienka uverejnenia 
úplnej výročnej správy o vykonávaní.
Komisia naďalej organizuje rozsiahlu výmenu 
informácií s príslušnými orgánmi členských štátov 
v rámci systému EU ETS, napríklad prostredníctvom 
pravidelných rokovaní Výboru pre zmenu klímy 
a jeho pracovnej skupiny 3, ktorá sa venuje obcho ‑
dovaniu s emisiami, technických pracovných skupín 
ad hoc , fór (napríklad fóra pre akreditáciu a overo ‑
vanie a fóra na dodržiavanie súladu s jeho pridru ‑
ženými pracovnými skupinami), ako aj relevantných 
skupín, ako je napríklad pracovná skupina správ ‑
cov registra, a pridružených nástrojov na výmenu 
dokumentov.
Odporúčanie 5 a)
Komisia prijíma odporúčanie 5 písm. a).
Harmonizácia systému EU ETS je vo fáze III pod ‑
statná a Komisia sa vo fáze III snaží dôkladnejšie 
monitorovať vykonávanie systému EU ETS člen ‑
skými štátmi.
Odporúčanie 5 b)
Komisia prijíma odporúčanie 5 písm. b) týkajúce sa 
pravidelného uverejňovania správy o vykonávaní 
systému EU ETS.
Odporúčanie 5 c)
Toto odporúčanie je určené členským štátom.
Odpovede Komisie 69
Odporúčanie 6 a)
Komisia prijíma odporúčanie 6 písm. a). Podrobne 
zanalyzuje informácie, ktoré získala zo štúdií 
o súlade systémov EU ETS a výročných správ predlo ‑
žených členskými štátmi podľa článku 21 smernice 
o systéme EU ETS a podľa potreby prijme opatrenia.
Odporúčanie 6 b) a c)
Tieto odporúčania sú adresované členským štátom.

AKO ZÍSK AŤ PUBLIK ÁCIE EÚ
Bezpla tné publik ácie:
  jeden kus:   
prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  viac kusov alebo plagá tov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec .europa.eu/r epresen t_sk .htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlensk ých krajinách EÚ (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sk .htm); 
kontakt ovaním služb y Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sk .htm);  
na bezpla tnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za posk ytnutie informácií sa nepla tí, podobne ako za väčšinu hovorov (niekt orí mobilní oper átori, verejné telefónne  
automa ty alebo hotely si však môžu účtovať popla tok).
Platené publik ácie:
 prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
EU ETS je základným pilierom politiky EÚ na boj proti zmene 
klímy a vo svete je často uvádzaný ako model novej politiky 
v oblasti zmeny klímy. Dvor audítorov zistil vo vykonávaní 
tohto systému významné nedostatky počas fázy II 
(2008 – 2012) a problémy týkajúce sa spoľahlivosti rámca na 
ochranu integrity trhu. Je potrebné zlepšiť reguláciu trhu 
a dohľad nad ním, právne postavenie kvót a systémy 
spracovania základných informácií EU ETS. Členské štáty by 
mali podporiť uplatňovanie rámca kontroly a sankcií. Dvor 
audítorov predkladá niekoľko odporúčaní zameraných na 
zlepšenie integrity a  uplatňovania tohto systému.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV