Zainteresované strany vysoko ocenili online portál účastníkov. Ide o jednotné rozhranie programu Horizont 2020 na predkladanie návrhov, registráciu účastníckych organizácií i odborníkov, ale aj platby. Nová generácia IT systémov programu Horizont 2020 určených na spracovanie návrhov a grantov bez zdĺhavej fyzickej korešpondencie (elektronický podpis), ako aj zjednodušenie prevádzkových procesov odbremenili uchádzačov od byrokracie. Podľa prvých dostupných štatistík bol limit ôsmich mesiacov na získanie grantu splnený v drvivej väčšine prípadov (cca. 95 %).

Silná reakcia na prvé výzvy potvrdila atraktívnosť zamerania programu Horizont 2020 na výzvy, ako aj dopyt po cezhraničnej spolupráci na poli výskumu a inovácie. Široké tematické zameranie prvých výziev výslovne ocenila väčšina zainteresovaných strán vrátane MSP. Pri výzvach z roku 2014 bola zaznamenaná vysoká miera prihlasovania, čo sa v porovnaní s predošlým rámcovým programom prejavilo na zníženej miere úspešnosti. Hoci uplatnený selektívnejší výber podporuje excelentnosť, program by mohol z dlhodobého hľadiska stratiť na príťažlivosti. Preto sa v ďalších pracovných programoch počíta s opatreniami na riadenie vysokého dopytu a zachovanie nenormatívneho prístupu vychádzajúceho z výziev.

Prvých sto výziev bolo uzavretých do 1. decembra 2014 – spolu prilákali 37 000 návrhov. Koncom apríla 2015 bolo podpísaných vyše 3 200 grantov s celkovým objemom žiadaného financovania vo výške 5,4 miliardy EUR. Priemerná miera úspešnosti návrhov bola od 12 do 14 %.

V decembri 2013 bol spustený program Horizont 2020 – historicky najväčší program EÚ pre výskum a inováciu, ktorý na sedemročné obdobie disponuje takmer 80 miliardami EUR. Hneď za ním nasledoval prvý pracovný program s rozpočtom 15 miliárd EUR na roky 2014 – 2015 s dvanástimi tzv. oblasťami zamerania. Výzvy sa spustili načas a používateľsky ústretové IT systémy programu Horizont 2020 fungovali od samého začiatku. Zjednodušený dvojročný pracovný program s novým prístupom na základe výziev bol navrhnutý tak, aby integroval politické ciele EÚ v procese strategického programovania, ktorý podporuje integráciu, zahŕňa kľúčové prvky a novinky a prináša väčší vplyv a tvorbu hodnoty. V 34 krajinách prebehla komplexná informačná kampaň, ktorá na podujatia prilákala približne 10 000 účastníkov. Popri nej sa organizovali aj ďalšie vnútroštátne a regionálne informačné činnosti.

Rok 2014 bol pre EÚ rokom veľkých politických zmien. Bol zvolený nový Európsky parlament, v novembri sa ujala funkcie nová Komisia a predseda Európskej rady prvýkrát pochádza z jedného z nových členských štátov, ktoré sa k Únii pridali od roku 2004. S cieľom nadviazať na pokrok členských štátov v opätovnom oživovaní európskeho hospodárstva zaviedol novozvolený predseda Komisie Jean-Claude Juncker program pre zamestnanosť, rast, spravodlivosť a demokratickú zmenu. Opiera sa o tri piliere – štrukturálne reformy, fiškálnu zodpovednosť a investície – a stanovuje desať jasných priorít s cieľom vrátiť ľuďom prácu a európskemu hospodárstvu rast. Navrhol sa nový investičný plán s cieľom aktivovať v najbližších troch rokoch verejné a súkromné investície v objeme 315 miliárd EUR. Európska komisia v januári 2015 predložila návrh nariadenia o Európskom fonde pre strategické investície (EFSI). Jeho prijatie Radou ministrov EÚ a Európskym parlamentom sa očakáva v lete 2015. Svoju úlohu pritom zohrá aj program Horizont 2020, a to v podobe príspevku do záručného fondu EFSI. Tým sa umožnia ďalšie investície v oblasti výskumu a inovácie.

Malé a stredné podniky (MSP)

Horizont 2020 je pre MSP atraktívny. Podľa dosiahnutých výsledkov EÚ smeruje k tomu, že sa 20 % spoločného rozpočtu na oblasť spoločenské výzvy, ako aj na popredné a podporné technológie (LEIT) pridelí MSP. V rámci programu Horizont 2020 bol úspešne spustený nový nástroj pre MSP, ktorý sa s vyše 8 100 žiadosťami (6 900 vo fáze 1 a 1 200 vo fáze 2) stal najpopulárnejšou schémou roku 2014. Prilákal nováčikov a MSP so sľubným inovačným i ekonomickým potenciálom. Napríklad približne 50 % prvopríjemcov vo fáze 1 (155 financovaných projektov v čase prvej prvej uzávierky) už bolo aktívnych na európskom či globálnom trhu.

Spoločenské a humanitné vedy (SSH)

Horizont 2020 výrazne posilnil potenciálny príspevok SSH systematickou politikou ich integrácie do všetkých spoločenských výziev, ako aj do častí programu spojených s LEIT. V priemere 37 % tém v kombinovaných oblastiach spoločenské výzvy, LEIT, veda so spoločnosťou a pre spoločnosť, šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti a výskumné infraštruktúry bolo vo výzvach rokov 2014 a 2015 označených ako relevantné z hľadiska SSH. Významnú úlohu zohrali SSH aj v rámci spoločenskej výzvy „inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti“, kde bolo za relevantné z hľadiska SSH označených až 80 % tém. Celkovo bolo príjemcom v rámci SSH v roku 2014 priznaných 212 miliónov EUR: 194 miliónov EUR v rámci piliera spoločenské výzvy a 18 miliónov EUR v rámci piliera LEIT.

Dobre doložené je aj zastúpenie odborníkov na SSH v hodnotiacich paneloch. Zo 688 hodnotiteľov menovaných na témy označené ako relevantné z hľadiska SSH malo 10 % v životopise jednu alebo viac disciplín SSH a 42 % interdisciplinárne zameranie v oblastiach SSH i mimo nich, alebo v hybridných oblastiach so zložkou SSH. Celkovo malo určitý typ odborných znalostí v oblasti SSH 357 zo 688 odborníkov, čo je vyše 50 %.

Ľudské zdroje a mobilita

Hlavným zameraním akcií programu Marie Skłodowska-Curie (MSCA) v roku 2014 bola podpora inovačných prístupov k vzdelávaniu výskumných pracovníkov stimulujúca interdisciplinárnu, medzinárodnú a medziodvetvovú mobilitu.

Akcie MSCA sa stali hlavným nástrojom EÚ na podporu inovačného doktorandského štúdia. V roku 2014 sa financovalo 137 sietí výskumného vzdelávania s celkovým rozpočtom vyše 400 miliónov EUR. Patria sem priemyselné doktoráty, kde výskumné podniky a univerzity spoločne pripravia doktorandský program, v ktorom veľká časť štúdia prebieha mimo akademického sektora, a programy vedúce k dvojitému alebo spojenému doktorandskému titulu. Celkovo sa na nich zúčastnilo 600 firiem. Okrem toho bolo pridelených 30 miliónov EUR na spolufinancovanie dvanástich doktorandských programov s cieľom posilniť pákový efekt európskych programov regionálneho, národného a medzinárodného financovania.

Klíma a trvalo udržateľný rozvoj

Bol stanovený cieľ, aby sa aspoň 35 % rozpočtu programu Horizont 2020 investovalo do podpory opatrení v oblasti klímy, a cieľ na úrovni 60 % v oblasti pokroku v zaisťovaní udržateľnosti EÚ. Hoci momentálne dostupné údaje pokrývajú len programovateľné opatrenia (t. j. LEIT a spoločenské výzvy), najnovšie odhady pokroku v oblasti trvalo udržateľného rozvoja hovoria o 50 % a v prípade klímy o 32 %. Biodiverzita (bez cieľovej hodnoty) sa odhaduje na 3 %.

Rodová rovnosť

V pracovnom programe na roky 2014 – 2015 sa rodové otázky výslovne spomínajú vo vyše sto témach takmer vo všetkých okruhoch. Na uľahčenie prístupu žiadateľov boli tieto témy na portáli účastníkov označené ako relevantné z hľadiska rodovej rovnosti. Jedným z cieľov v oblasti rodovej rovnosti v rámci programu Horizont 2020 je zabezpečiť, aby aspoň 40 % odborníkov v hodnotiacich paneloch a odborných skupinách boli ženy. Cieľ sa takmer splnil – podľa prvotných výsledkov mali ženy medzi hodnotiteľmi 35 % zastúpenie.

Medzinárodná spolupráca a dohody

Horizont 2020 je plne otvorený medzinárodnej účasti a navyše zameraný na strategické oblasti spolupráce s kľúčovými medzinárodnými partnerskými krajinami a regiónmi. 20 % všetkých tém v pracovnom programe na obdobie 2014 – 2015 bolo označených za osobitne dôležité pre medzinárodnú spoluprácu, pričom intenzita cielených opatrení bola v jednotlivých častiach odlišná. Navrhla sa podpora vlajkových iniciatív medzinárodnej spolupráce ako napríklad Globálna výskumná spolupráca pre pripravenosť v prípade infekčných chorôb, Globálna aliancia na boj proti chronickým chorobám, Medzinárodné konzorcium pre výskum zriedkavých chorôb či spolupráca EÚ a Japonska v oblasti kritických sietí a výpočtových platforiem. S posunom k širšiemu vymedzeniu menej vyhranených tém sa miesto používania kritérií oprávnenosti začalo na podnecovanie medzinárodnej spolupráce viac využívať povzbudzovanie. Napriek tomu, keďže subjekty z piatich veľkých rozvíjajúcich sa krajín (Brazília, Rusko, India, Čína a Mexiko) už nie sú oprávnené na automatické financovanie z programu Horizont 2020, došlo podľa počiatočných zistení k celkovému poklesu účasti medzinárodných partnerov.

Celkovo sa v roku 2014 do programu Horizont 2020 formou dohôd o pridružení zapojilo 12 krajín. Nórsko a Island sa pridružili v máji 2014. Päť krajín západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko), Moldavská republika, Turecko a Izrael podpísali dohody s Európskou úniou v lete 2014. V decembri 2014 bola podpísaná dohoda o pridružení s Faerskými ostrovmi. Dohody o pridružení umožnia výskumným subjektom z týchto krajín využiť príležitosti na financovanie, ktoré program Horizont 2020 ponúka.

Medzinárodná dohoda o pridružení Švajčiarska k častiam programu Horizont 2020 bola podpísaná 5. decembra 2014. Švajčiarsko sa podpísaním dohody zapojilo do piliera programu Horizont 2020 excelentná veda, do ktorého patria Európska rada pre výskum, vznikajúce technológie a technológie budúcnosti, výskumné infraštruktúry a akcie programu Marie Skłodowska-Curie, opatrenia v rámci osobitného cieľa šírenie excelentnosti a zvyšovania účasti a napokon program Euratomu pre výskum a odbornú prípravu, ako aj činnosti Európskeho spoločného podniku pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy na roky 2014 – 2020. Očakáva sa, že dohoda o pridružení bude platiť do 31. decembra 2016. Vtedy podľa toho, či Švajčiarsko ratifikuje protokol o rozšírení pôsobnosti dohody o voľnom pohybe osôb na Chorvátsko, bude nasledovať plnohodnotná dohoda o pridružení alebo Švajčiarsko zostane treťou krajinou.

Zvyšovanie účasti



Program Horizont 2020 zavádza osobitné opatrenia pre šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti v členských štátoch a regiónoch s pomerne slabými výsledkami v oblasti výskumu a inovácie. Z programu Horizont 2020 sa financujú tieto typy činností: „Teaming“ výskumných inštitúcií (zakladanie či posilňovanie centier excelentnosti) – bolo prijatých 167 oprávnených žiadostí zo všetkých členských štátov zvyšujúcich účasť; „ERA Chairs“ (granty na prilákanie výnimočných výskumníkov do výskumných inštitúcií s vysokým potenciálom excelentnosti) – bolo prijatých 85 oprávnených žiadostí takmer zo všetkých členských štátov zvyšujúcich účasť; „Twinning“ (výrazné posilňovanie vymedzenej výskumnej oblasti prepájaním s poprednými medzinárodnými inštitúciami) – iniciatíva podporená výzvou otvorenou v roku 2014, ktorá sa však v roku 2015 uzatvára. Podpora sa poskytuje aj na COST (európska spolupráca v oblasti vedy a techniky) – jeden z najstarších európskych rámcov medzivládnej spolupráce v oblasti vedy, techniky a inovácie. Na tieto činnosti je počas sedemročného obdobia vymedzený rozpočet zhruba 800 miliónov EUR.