ZOZNAM PRÍLOH

kanál Forth and Clyde

Goole Docks po Leeds; prepojenie Leeds a Liverpoolského kanála; prepojenie Bank Dole Junction do Selby (plavebná komora rieky Ouse); prepojenie Castleford do Wakefield (plavebná komora Falling)

starý železničný most, Durham po most Prebends Bridge, Durham

Rieka Odra od mesta Racibórz k prepojeniu s Východnou Odrou, ktorá odbočuje do rieky Regalica z prieplavu Klucz-Ustowo, spolu s touto riekou a jej bočnými ramenami k jazeru Dąbie ako aj bočné koryto rieky Odra z plavebnej komory Opatowice do plavebnej komory v meste Wrocław

Rieka Narew od ústia rieky Biebrza do ústia rieky Visla spolu so Zegrzyńskim jazerom

do jednej míle od pobrežia ostrova Island of Harris

The Sound of Scalpay

v zátoke Forth, nie však východne od železničného mosta Forth

Zátoka Forth a rieka Forth

od priamky spájajúcej čelá prístavnej hrádze v Brunsbütteli po priamku spájajúcu vstupné svetlá v Kiel-Holtenau vrátane Obereidersee a Enge, Audorfer See, Borgstedter See a Enge, Schirnauer See, Flemhuder See a Achterwehrerský kanál

Poznámka: Uvedená letná vnútorná hranica sa od 5. júna do 5. septembra (oba dátumy vrátane) rozširuje o priamku z bodu dve míle od pobrežia Ayrshire v Skelmorlie Castle k Tomont End, Cumbrae, a o priamku z Portachur Point, Cumbrae k Inner Brigurd Point Ayrshire.

priamka z Bogany Point, Isle of Bute k Skelmorlie Castle a priamka od Ardlamont Point k južnému koncu zálivu Ettrick Bay v Kyles of Bute

Zátoka rieky Forth a rieka Forth

v oblasti ohraničenej priamkami vedúcimi z Point of Cletts na ostrove Hoy k trigonometrickému bodu Thomson's Hill na ostrove Fara a odtiaľ k mólu Gibraltar Pier na ostrove Flotta; z móla St Vincent Pier na ostrove Flotta k najzápadnejšiemu bodu Calf of Flotta; od najvýchodnejšieho bodu Calf of Flotta k Needle Point na ostrove South Ronaldsay a z Ness na Mainland k majáku Point of Oxan na ostrove Graemsay a odtiaľ k Bu Point na ostrove Hoy; a smerom na voľné more od vôd zóny 2

medzi Kirkwall a Rousay nie východne od priamky medzi Point of Graand (Egilsay) a Galt Ness (Shapinsay) alebo medzi Head of Work (pevnina) cez maják Helliar Holm k pobrežiu Shapinsay, nie severozápadne od juhovýchodného cípu ostrova Eynhallow, nie smerom na voľné more a priamkou medzi pobrežím na ostrove Rousay na severnej zemepisnej šírke 59° 10,5' a západnej zemepisnej dĺžke 002° 57,1' a pobrežím ostrova Egilsay na severnej zemepisnej šírke 59° 10,0' a západnej zemepisnej dĺžke 002° 56,4'

v rámci oblasti ohraničenej severne priamkou z Brim Ness k severovýchodnému cípu Inner Score a južne priamkou z južného konca Ness of Sound ku Kirkabisterness

Od priamky spájajúcej bývalý maják Greetsiel a západnú prístavnú hrádzu prístavného vstupu v Eemshaven smerom na voľné more až po severnú zemepisnú šírku 53° 30′ a východnú zemepisnú dĺžku 6° 45′, t. j. mierne smerom na voľné more od člnovej oblasti pre prepravcov suchých nákladov v Alte Ems (1)

PRÍLOHA II

MINIMÁLNE TECHNICKÉ POŽIADAVKY PRE PLAVIDLÁ NA VNÚTROZEMSKÝCH VODNÝCH CESTÁCH V ZÓNACH 1, 2, 3 A 4

OBSAH

ČASŤ I

KAPITOLA 1

VŠEOBECNE

Článok 1.01 — Vymedzenie pojmov

Článok 1.02 — (prázdne)

Článok 1.03 — (prázdne)

Článok 1.04 — (prázdne)

Článok 1.05 — (prázdne)

Článok 1.06 — Dočasná požiadavky

Článok 1.07 — Administratívne pokyny

KAPITOLA 2

POSTUP

Článok 2.01 — Inšpekné orgány

Článok 2.02 — Žiadosť o prehliadku

Článok 2.03 — Poskytnutie plavidla na prehliadku

Článok 2.04 — (prázdne)

Článok 2.05 — Dočasné osvedčenie Spoločenstva

Článok 2.06 — Platnosť osvedčenia Spoločenstva

Článok 2.07 — Podrobnosti v osvedčení Spoločenstva a jeho zmeny a doplnenia

Článok 2.08 — (prázdne)

Článok 2.09 — Pravidelná prehliadka

Článok 2.10 — Dobrovoľná prehliadka

Článok 2.11 — (prázdne)

Článok 2.12 — (prázdne)

Článok 2.13 — (prázdne)

Článok 2.14 — (prázdne)

Článok 2.15 — Náklady

Článok 2.16 — Informácie

Článok 2.17 — Register osvedčení Spoločenstva

Článok 2.18 — Úradné číslo

Článok 2.19 — Ekvivalencie a výnimky

ČASŤ II

KAPITOLA 3

POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA STAVBY PLAVIDIEL

Článok 3.01 — Základná požiadavka

Článok 3.02 — Pevnosť a stabilita

Článok 3.03 — Trup lode

Článok 3.04 — Strojovne a kotolne, nádrže

KAPITOLA 4

BEZPEČNÁ VZDIALENOSŤ, VOĽNÝ BOK A ZNAČKY PONORU

Článok 4.01 — Bezpečná vzdialenosť

Článok 4.02 — Voľný bok

Článok 4.03 — Minimálny voľný bok lode

Článok 4.04 — Značky ponoru

Článok 4.05 — Maximálny ponor naložených plavidiel, ktorých trupy nie sú vždy zatvorené, aby boli odolné voči vodnej triešti a vodotesné

Článok 4.06 — Stupnice ponoru

KAPITOLA 5

OVLÁDATEĽNOSŤ

Článok 5.01 — Všeobecne

Článok 5.02 — Plavebné skúšky

Článok 5.03 — Skúšobná oblasť

Článok 5.04 — Miera naloženia plavidiel a zostáv pri plavebných skúškach

Článok 5.05 — Používanie palubných zariadení pri plavebných skúškach

Článok 5.06 — Predpísaná rýchlosť (vpred)

Článok 5.07 — Schopnosť zastavenia

Článok 5.08 — Schopnosť plavby vzad

Článok 5.09 — Schopnosť vykonania únikovej akcie

Článok 5.10 — Schopnosť otočenia

KAPITOLA 6

KORMIDLOVÉ ZARIADENIE

Článok 6.01 — Všeobecné požiadavky

Článok 6.02 — Riadiace jednotky kormidlového prístroja

Článok 6.03 — Hydraulická riadiaca jednotka kormidlového prístroja

Článok 6.04 — Zdroj pohonu

Článok 6.05 — Manuálna riadiaca jednotka

Článok 6.06 — Systémy kormidla-lodného motora, vodnej trysky, cykloidnej lodnej skrutky a čelného propulzora

Článok 6.07 — Ukazovatele a monitorovacie zariadenia

Článok 6.08 — Regulátory vybočenia

Článok 6.09 — Schvaľovací výbor

KAPITOLA 7

KORMIDLOVŇA

Článok 7.01 — Všeobecne

Článok 7.02 — Voľný výhľad

Článok 7.03 — Všeobecné požiadavky týkajúce sa ovládacích, indikačných a monitorovacích zariadení

Článok 7.04 — Osobitné požiadavky týkajúce sa ovládacích, indikačných a monitorovacích zariadení hlavných motorov a kormidlového zariadenia

Článok 7.05 — Navigačné svetlá, svetelné signály a zvukové signály

Článok 7.06 — Radarové inštalácie a zátačkomery

Článok 7.07 — Rádio-telefonické systémy pre plavidlá s kormidlovňami určenými na riadenie radarom jednou osobou

Článok 7.08 — Interné komunikačné zariadenia na palube

Článok 7.09 — Výstražný systém

Článok 7.10 — Vykurovanie a vetranie

Článok 7.11 — Manipulačné zariadenie kormovej kotvy

Článok 7.12 — Stiahnuteľné kormidlovne

Článok 7.13 — Zápis v osvedčení Spoločenstva pre plavidlá s kormidlovňami určenými na riadenie radarom jednou osobou

KAPITOLA 8

PREVEDENIE MOTORA

Článok 8.01 — Všeobecne

Článok 8.02 — Bezpečnostné zariadenie

Článok 8.03 — Agregát

Článok 8.04 — Výfukový systém motora

Článok 8.05 — Nádrže na palivo, rozvody a príslušenstvo

Článok 8.06 — Uskladnenie mazacieho oleja, rozvody a príslušenstvo

Článok 8.07 — Uskladnenie olejov používaných v hnacích systémoch, riadiacich a aktivačných systémoch a vykurovacích systémoch, rozvody a príslušenstvo

Článok 8.08 — Systémy na odčerpávanie a odvádzanie vody

Článok 8.09 — Uskladnenie zaolejovanej vody a použitého paliva

Článok 8.10 — Hluk vydávaný plavidlami

KAPITOLA 8a — (prázdne)

KAPITOLA 9

ELEKTRICKÉ ZARIADENIA

Článok 9.01 — Všeobecne

Článok 9.02 — Systémy na prívod elektrickej energie

Článok 9.03 — Ochrana pred fyzickým kontaktom, prienikom pevných predmetov a vniknutím vody

Článok 9.04 — Ochrana pred výbuchom

Článok 9.05 — Ochranné uzemnenie

Článok 9.06 — Maximálne povolené napätie

Článok 9.07 — Rozvádzacie systémy

Článok 9.08 — S pojenie s brehom alebo inými externými sieťami

Článok 9.09 — Prívod energie na iné plavidlo

Článok 9.10 — Generátory a motory

Článok 9.11 — Akumulátory

Článok 9.12 — Inštalácie spínacích zariadení

Článok 9.13 — Núdzové ističe

Článok 9.14 — Inštalačné prvky

Článok 9.15 — Káble

Článok 9.16 — Inštalácie osvetlenia

Článok 9.17 — Navigačné svetlá

Článok 9.18 — (prázdne)

Článok 9.19 — Výstražné a bezpečnostné systémy mechanických zariadení

Článok 9.20 — Elektronické zariadenia

Článok 9.21 — Elektromagnetická kompatibilita

KAPITOLA 10

VYBAVENIE

Článok 10.01 — Kotevné vybavenie

Článok 10.02 — Iné vybavenie

Článok 10.03 — Prenosné hasiace prístroje

Článok 10.03a — Napevno nainštalované hasiace systémy v obývacích priestoroch, kormidlovniach a priestoroch pre cestujúcich

Článok 10.03b — Napevno nainštalované hasiace systémy v strojovniach, kotolniach a čerpacích staniciach

Článok 10.04 — Malé člny

Článok 10.05 — Záchranné kolesá a záchranné vesty

KAPITOLA 11

BEZPEČNOSŤ NA PRACOVNÝCH STANICIACH

Článok 11.01 — Všeobecne

Článok 11.02 — Ochrana pred pádom

Článok 11.03 — Rozmery pracovných priestorov

Článok 11.04 — Bočné paluby

Článok 11.05 — Prístupnosť pracovných priestorov

Článok 11.06 — Východy a núdzové východy

Článok 11.07 — Rebríky, schody a podobné zariadenia

Článok 11.08 — Vnútorné priestory

Článok 11.09 — Ochrana pred hlukom a vibráciami

Článok 11.10 — Kryty palubných prielezov

Článok 11.11 — Navijaky

Článok 11.12 — Žeriavy

Článok 11.13 — Skladovanie horľavých kvapalín

KAPITOLA 12

OBÝVACIE PRIESTORY

Článok 12.01 — Všeobecne

Článok 12.02 — Osobitné požiadavky na prevedenie

Článok 12.03 — Hygienické zariadenia

Článok 12.04 — Kuchyne

Článok 12.05 — Pitná voda

Článok 12.06 — Vykurovanie a vetranie

Článok 12.07 — Ostatné inštalácie v obývacích priestoroch

KAPITOLA 13

ZARIADENIA NA PALIVOVÉ VYKUROVANIE, KUCHYNSKÉ A CHLADIACE ZARIADENIA

Článok 13.01 — Všeobecne

Článok 13.02 — Použitie kvapalných palív, zariadení spaľujúcich olej

Článok 13.03 — Sporáky s vaporizačnými olejovými horákmi a ohrevnými zariadeniami s rozprašujúcimi olejovými horákmi

Článok 13.04 — Sporáky s vaporizačnými olejovými horákmi

Článok 13.05 — Ohrevné zariadenia s rozprašujúcimi olejovými horákmi

Článok 13.06 — Ohrevné zariadenia s nútenou cirkuláciou vzduchu

Článok 13.07 — Vykurovanie tuhým palivom

KAPITOLA 14

ZARIADENIA NA SKVAPALNENÝ PLYN NA DOMÁCE ÚČELY

Článok 14.01 — Všobecne

Článok 14.02 — Zariadenia

Článok 14.03 — Nádrže

Článok 14.04 — Umiestnenie a usporiadanie napájacích jednotiek

Článok 14.05 — Náhradné a prázdne nádrže

Článok 14.06 — Regulátory tlaku

Článok 14.07 — Tlak

Článok 14.08 — Potrubie a elastické rúry

Článok 14.09 — Rozvodný systém

Článok 14.10 — Plynové spotrebiče a ich inštalácia

Článok 14.11 — Vetranie a odvod splodín

Článok 14.12 — Prevádzkové a bezpečnostné požiadavky

Článok 14.13 — Schvaľovacia skúška

Článok 14.14 — Skúšky

Článok 14.15 — Potvrdenie

KAPITOLA 15

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA OSOBNÝCH LODÍ

Článok 15.01 — Všeobecné ustanovenia

Článok 15.02 — Trupy plavidiel

Článok 15.03 — Stabilita

Článok 15.04 — Bezpečná vzdialenosť a voľný bok

Článok 15.05 — Maximálny povolený počet pasažierov

Článok 15.06 — Kajuty a priestory pre cestujúcich

Článok 15.07 — Pohonný systém

Článok 15.08 — Bezpečnostné zariadenia a vybavenie

Článok 15.09 — Výbava na záchranu života

Článok 15.10 — Elektrické zariadenia

Článok 15.11 — Protipožiarna ochrana

Článok 15.12 — Hasenie požiaru

Článok 15.13 — Organizácia bezpečnosti

Článok 15.14 — Zber odpadovej vody a likvidačné zariadenia

Článok 15.15 — Výnimky pre určité osobné lode

KAPITOLA 15a

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PRE OSOBNÉ PLACHTOVÉ LODE

Článok 15a.01 — Uplatňovanie časti II

Článok 15a.02 — Odchýlky pre isté osobné plachtové lode

Článok 15a.03 — Požiadavky na stabilitu plaviacich sa plavidiel

Článok 15a.04 — Požiadavky na stavbu lode a mechaniku

Článok 15a.05 — Takeláž vo všeobecnosti

Článok 15a.06 — Sťažne a rahná vo všeobecnosti

Článok 15a.07 — Osobitné ustanovenia pre sťažne

Článok 15a.08 — Osobitné ustanovenia pre hlavné sťažne

Článok 15a.09 — Osobitné ustanovenia pre čelene

Článok 15a.10 — Osobitné ustanovenia pre čeleňové čnelky

Článok 15a.11 — Osobitné ustanovenia pre hlavné vratipne

Článok 15a.12 — Osobitné ustanovenia pre vratirahná

Článok 15a.13 — Všeobecné ustanovenia pre pevnú a pohyblivú takeláž

Článok 15a.14 — Osobitné ustanovenia pre pevnú takeláž

Článok 15a.15 — Osobitné ustanovenia pre pohyblivú takeláž

Článok 15a.16 — Prvky a časti takeláže

Článok 15a.17 — Plachty

Článok 15a.18 — Výstroj

Článok 15a.19 — Odskúšanie

KAPITOLA 16

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLAVIDLÁ URČENÉ NA ZARADENIE DO TLAČNÝCH ALEBO VLEČNÝCH ZOSTÁV ALEBO NA BOČNÉ SPRIAHNUTÉ FORMÁCIE

Článok 16.01 — Plavidlá vhodné na tlačenie

Článok 16.02 — Plavidlá vhodné na to, aby boli tlačené

Článok 16.03 — Plavidlá vhodné na pohon bočne spriahnutých formácií

Článok 16.04 — Plavidlá vhodné na to, aby boli poháňané v zostave

Článok 16.05 — Plavidlá vhodné na vlečenie

Článok 16.06 — Plavebné skúšky zostáv

Článok 16.07 — Zápisy v osvedčení Spoločenstva

KAPITOLA 17

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLÁVAJÚCE STROJE

Článok 17.01 — Všeobecne

Článok 17.02 — Výnimky

Článok 17.03 — Dodatočné požiadavky

Článok 17.04 — Zvyšková bezpečná vzdialenosť

Článok 17.05 — Zvyškový voľný bok

Článok 17.06 — Skúška náklonu

Článok 17.07 — Potvrdenie stability

Článok 17.08 — Potvrdenie stability v prípade zmenšeného zvyškového voľného boku

Článok 17.09 — Značky ponoru a stupnice ponoru

Článok 17.10 — Plávajúce stroje bez potvrdenia stability

KAPITOLA 18

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLAVIDLÁ NA PRACOVISKU

Článok 18.01 — Prevádzkové podmienky

Článok 18.02 — Uplatňovanie časti II

Článok 18.03 — Odchýlky

Článok 18.04 — Bezpečná vzdialenosť a voľný bok

Článok 18.05 — Malé člny

KAPITOLA 19

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE HISTORICKÉ PLAVIDLÁ — (prázdne)

KAPITOLA 19a

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE KANÁLOVÉ VLEČNÉ ČLNY — (prázdne)

KAPITOLA 19b

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLAVBU PLAVIDIEL NA VODNÝCH CESTÁCH ZÓNY 4

Článok 19b.01 — Uplatňovanie kapitoly 4

KAPITOLA 20

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE NÁMORNÉ PLAVIDLÁ — (prázdne)

KAPITOLA 21

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE REKREAČNÉ PLAVIDLÁ

Článok 21.01 — Všeobecne

Článok 21.02 — Uplatňovanie časti II

Článok 21.03 — (prázdne)

KAPITOLA 22

STABILITA PLAVIDIEL PREPRAVUJÚCICH KONTAJNERY

Článok 22.01 — Všeobecne

Článok 22.02 — Medzné podmienky a spôsob výpočtu na potvrdenie stability na prepravu nezaistených kontajnerov

Článok 22.03 — Medzné podmienky a spôsob výpočtu na potvrdenie stability na prepravu zaistených kontajnerov

Článok 22.04 — Postup posudzovania stability na palube

KAPITOLA 22a

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLAVIDLÁ S DĹŽKOU NAD 110 M

Článok 22a.01 — Uplatňovanie časti I

Článok 22a.02 — Uplatňovanie časti II

Článok 22a.03 — Pevnosť

Článok 22a.04 — Plávateľnosť a stabilita

Článok 22a.05 — Doplňujúce požiadavky

Článok 22a.06 — Uplatňovanie časti IV v prípade prestavby

KAPITOLA 22b

ZVLÁŠTNE POŽIADAVKY PLATNÉ PRE VYSOKORÝCHLOSTNÉ PLAVIDLÁ

Článok 22b.01 — Všeobecne

Článok 22b.02 — Uplatňovanie časti I

Článok 22b.03 — Uplatňovanie časti II

Článok 22b.04 — Sedadlá a bezpečnostné pásy

Článok 22b.05 — Voľný bok

Článok 22b.06 — Plávateľnosť, stabilita a delenie

Článok 22b.07 — Kormidlovňa

Článok 22b.08 — Doplňujúce vybavenie

Článok 22b.09 — Uzavreté priestory

Článok 22b.10 — Východy a únikové cesty

Článok 22b.11 — Protipožiarna ochrana a prevencia

Článok 22b.12 — Prechodné ustanovenia

ČASŤ III

KAPITOLA 23

VYBAVENIE PLAVIDIEL Z HĽADISKA OBSLUHY

Článok 23.01 — (prázdne)

Článok 23.02 — (prázdne)

Článok 23.03 — (prázdne)

Článok 23.04 — (prázdne)

Článok 23.05 — (prázdne)

Článok 23.06 — (prázdne)

Článok 23.07 — (prázdne)

Článok 23.08 — (prázdne)

Článok 23.09 — Vybavenie plavidiel

Článok 23.10 — (prázdne)

Článok 23.11 — (prázdne)

Článok 23.12 — (prázdne)

Článok 23.13 — (prázdne)

Článok 23.14 — (prázdne)

Článok 23.15 — (prázdne)

ČASŤ IV

KAPITOLA 24

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 24.01 — Uplatňovanie prechodných ustanovení pre plavidlá, ktoré už sú v prevádzke

Článok 24.02 — Odchýlky pre plavidlá, ktoré už sú v prevádzke

Článok 24.03 — Odchýlky pre plavidlá uvedené 1. apríla 1976 alebo skôr

Článok 24.04 — Ostatné odchýlky

Článok 24.05 — (prázdne)

Článok 24.06 — O dchýlky pre plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje článok 24.01

Článok 24.07 — (prázdne)

KAPITOLA 24a

PRECHODNÉ USTANOVENIA PRE PLAVIDLÁ NEPLAVIACE SA NA VODNÝCH CESTÁCH ZÓNY R

Článok 24a.01 — Uplatňovanie prechodných ustanovení pre plavidlá, ktoré už sú v prevádzke, a platnosť predchádzajúcich osvedčení Spoločenstva

Článok 24a.02 — Výnimky pre plavidlá, ktoré už sú v prevádzke

Článok 24a.03 — Odchýlky pre plavidlá, ktorých kýl bol uvedený pred 1. januárom 1985

Článok 24a.04 — Ostatné odchýlky

DODATOK I — BEZPEČNOSTNÉ SIGNÁLY

DODATOK II — ADMINISTRATÍVNE POKYNY

ČASŤ I

KAPITOLA 1

VŠEOBECNE

Článok 1.01

Vymedzenie pojmov

V tejto smernici sa uplatňujú tieto pojmy:

Typy plavidiel 1. „plavidlo“ zahŕňa aj plávajúci stroj; 2. „plavidlo“: plavidlo vnútrozemskej plavby alebo námorná loď; 3. „plavidlo vnútrozemskej plavby“: plavidlo určené výhradne alebo prevažne na plavbu po vnútrozemských vodných cestách; 4. „námorná loď“: plavidlo s osvedčením na plavbu na mori; 5. „motorová loď“: motorová nákladná loď alebo motorová tanková loď; 6. „motorová tanková loď“: plavidlo určené na prepravu tovaru v pevne zabudovaných nádržiach a skonštruované na samostatnú plavbu s vlastným pohonom; 7. „motorová nákladná loď“: plavidlo iné ako motorová tanková loď, určené na prepravu tovaru a skonštruované na samostatnú plavbu s vlastným pohonom; 8. „kanálová motorová loď“: plavidlo vnútrozemskej plavby, ktorého dĺžka nepresahuje 38,5 m a šírka 5,05 m, prevádzkovaná obvykle na kanáli Rýn-Rhôna; 9. „remorkér“: plavidlo postavené prevažne na ťahanie; 10. „tlačný remorkér“: plavidlo postavené na tlačenie tlačnej zostavy plavidiel; 11. „vlečný čln“: nákladný vlečný čln alebo tankový vlečný čln; 12. „tankový vlečný čln“: plavidlo určené na prepravu tovaru v pevne zabudovaných nádržiach a skonštruované na vlečenie, bez vlastného pohonu alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na vykonanie vymedzených manévrov; 13. „nákladný vlečný čln“: plavidlo iné ako tankový vlečný čln, určené na prepravu tovaru a skonštruované na vlečenie, bez vlastného pohonu alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na vykonanie obmedzených manévrov; 14. „tlačný čln“: tankový tlačný čln, nákladný tlačný čln alebo člnový kontajner; 15. „tankový tlačný čln“: plavidlo určené na prepravu tovaru v pevne zabudovaných nádržiach a skonštruované alebo osobitne upravené na tlačenie, bez vlastného pohonu alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na vykonanie obmedzených manévrov, ak nie je súčasťou tlačnej zostavy; 16. „nákladný tlačný čln“: plavidlo iné ako tankový tlačný čln, určené na prepravu tovaru a skonštruované alebo osobitne upravené na tlačenie, bez vlastného pohonu alebo s vlastným pohonom postačujúcim len na vykonanie vymedzených manévrov, ak nie je súčasťou tlačenej zostavy; 17. „člnový kontajner“: tlačný čln skonštruovaný na prepravu na námornej lodi na dopravu člnových kontajnerov a na plavbu po vnútrozemských vodných cestách; 18. „osobná loď“: výletná alebo kajutová loď skonštruovaná a vybavená na prepravu viac ako 12 cestujúcich; 19 „osobná plachtová loď“: osobná loď skonštruovaná a vybavená tak, aby mohla plávať aj pomocou plachiet; 20. „výletná loď“: osobná loď bez kajút na prenocovanie cestujúcich; 21. „kajutová loď“: osobná loď s kajutami na prenocovanie cestujúcich; 22 „vysokorýchlostné plavidlo“: motorové plavidlo schopné dosiahnuť rýchlosť nad 40 km/h voči vode; 23. „plávajúci stroj“: plávajúca konštrukcia vybavená mechanickým zariadením ako napríklad žeriavy, bagrovacie zariadenia, baranidlá alebo elevátory; 24. „pracovné plavidlo“: plavidlo vhodne skonštruované a vybavené na manipuláciu so stavebným materiálom, ako napríklad rekultivačný čln, výsypná alebo elevátorová pramica, pontón alebo výsypný čln; 25. „rekreačné plavidlo“: plavidlo určené na športové alebo oddychové účely, ktoré nie je osobnou loďou; 26. „pracovný čln“: čln, ktorý sa používa na prepravu, záchranné, odťahovacie a pracovné činnosti; 27. „plávajúce zariadenie“: každá plávajúca konštrukcia, ktorá nie je obvykle určená na premiestňovanie, ako napr. plávajúci bazén, dok, mostík alebo úschovňa člnov; 28. „plávajúce teleso“: plť alebo iná konštrukcia, predmet alebo zostava schopná plavby, ktoré nie sú plavidlom, plávajúcim strojom alebo plávajúcim zariadením;

Súpravy plavidiel 29. „zostava“: pevné alebo vlečné zoskupenie plavidiel; 30. „formácia“: spôsob zostavenia zostavy; 31. „pevná zostava“: tlačná zostava alebo bočne spriahnutá formácia plavidiel; 32. „tlačná zostava“: pevné spriahnutie plavidiel, z ktorých aspoň jedno je umiestnené pred plavidlom poháňajúcim zostavu, ktorým je „tlačný(-é) remorkér (-y)“; zostava zložená z tlačného plavidla a tlačeného člnu spojených tak, aby bolo umožnené aj riadené kĺbové spriahnutie, sa tiež považuje za pevnú zostatvu; 33. „bočne spriahnutá formácia“: zostava plavidiel spojených bokmi, z ktorých žiadne nie je umiestnené pred plavidlom poháňajúcim zostavu; 34. „vlečná zostava“: zostava jedného alebo viacerých plavidiel, plávajúcich zariadení alebo plávajúcich telies vlečených jedným alebo viacerými plavidlami s vlastným pohonom, ktoré sú súčasťou zostavy;

Zvláštne priestory plavidla 35. „hlavná strojovňa“: priestor, kde sú umiestnené hlavné pohonné motory; 36. „pomocná strojovňa“: priestor, kde sú umiestnené pomocné energetické agregáty; 37. „kotolňa“: priestor, v ktorom sa nachádzajú kotlové agregáty určené na výrobu pary alebo ohrievanie vody; 38. „uzavretá nadstavba“: priebežná, pevná a vodotesná konštrukcia, ktorá je pevne spojená stenami; 39. „kormidlovňa“: priestor, v ktorom sa nachádzajú všetky ovládacie a kontrolné zariadenia potrebné na riadenie plavidla; 40. „obývací priestor“: priestor, určený na používanie osobami obvykle žijúcimi na palube, vrátane lodnej kuchyne, skladovacích priestorov na zásoby, toaliet a priestorov na umývanie, priestorov na pranie, vestibulov a chodieb, okrem kormidlovne; 41. „priestory pre cestujúcich“: priestory na palube určené pre cestujúcich a uzatvorené priestory ako spoločenské priestory, kancelárie, obchody, kaderníctva, sušiarne, práčovne, sauny, toalety, umyvárne, chodby, spojovacie priechody a otvorené schodiská; 42. „ovládacie stanovište“: kormidlovňa, priestory, v ktorých sú umiestnené núdzové agregáty alebo ich časti alebo priestory, v ktorých sa neustále nachádza palubný personál alebo členovia posádky, napríklad na sledovanie požiarnej výstražnej signalizácie, diaľkového ovládania dverí alebo požiarnych klapiek; 43. „schodisková šachta“: šachta vnútorného schodiska alebo výťahu; 44. „spoločenské priestory“: priestor pre pobyt cestujúcich. Na palube osobných lodí sa lodná kuchyňa nepovažuje za spoločenský priestor; 45. „lodná kuchyňa“: priestor so sporákom alebo podobnými kuchynskými spotrebičmi; 46. „sklad“: priestor na skladovanie horľavých kvapalín alebo priestor s rozlohou viac ako 4 m2 na skladovanie zásob; 47. „nákladový priestor“: časť plavidla, ohraničená predelmi v prednej a zadnej časti a zhora, otvorená alebo zatvorená pomocou krytov, určená na prepravu baleného alebo hromadného tovaru, alebo na uloženie nádrží, ktoré nie sú súčasťou trupu; 48. „zabudovaná nádrž“: pevne zabudovaná nádrž, ktorej steny tvoria buď samotný trup plavidla alebo ich steny sú nezávislé od trupu plavidla; 49. „pracovisko“: priestor, v ktorom členovia posádky plnia svoje povinnosti vrátane lodných mostíkov, otočných ramien a pracovného člnu; 50. „priechod“: priestor určený na bežný pohyb osôb a tovaru; 51. „bezpečný priestor“: priestor ohraničený zvonka zvislou rovinou prebiehajúcou vo vzdialenosti 1/5 BWL rovnobežne so smerom trupu v línii maximálneho ponoru; 52. „zhromažďovacie priestory“: osobitne chránené priestory plavidla, v ktorých sa cestujúci zhromaždia v prípade nebezpečenstva; 53. „evakuačné priestory“: časť zhromažďovacích priestorov plavidla, z ktorých je možné evakuovať osoby;

Lodné technické pojmy 54. „rovina najväčšieho ponoru“: rovina vodorysky zodpovedajúca najväčšiemu ponoru, pri ktorom má plavidlo povolené plávať; 55. „bezpečná vzdialenosť“: vzdialenosť medzi rovinou najväčšieho ponoru a rovnobežnou rovinou prechádzajúcou najnižším bodom, nad ktorým sa plavidlo už nepovažuje za vodotesné; 56. „zvyšková bezpečná vzdialenosť“: zvislá vzdialenosť, ktorá zostane pri náklone plavidla medzi hladinou vody a najnižším bodom ponorenej strany, od ktorej sa plavidlo už nepovažuje za vodotesné; 57. „voľný bok (f)“: vzdialenosť medzi rovinou najväčšieho ponoru a rovnobežnou rovinou prechádzajúcou najnižším bodom okrajnice, alebo ak okrajnica nie je, najnižším bodom hornej hrany boku lode; 58. „zvyškový voľný bok“: zvislá vzdialenosť, ktorá zostane pri náklone plavidla medzi hladinou vody a hornou plochou paluby v najnižšom bode ponoreného boku lode, alebo ak paluba nie je, najnižším bodom hornej hrany pevného boku lode; 59. „čiara zásoby plávateľnosti“: myslená čiara vedená po boku lode minimálne 10 cm pod vodotesnou palubou a minimálne 10 cm pod najnižším vodotesným bodom boku lode. Ak nie je vodotesná paluba, tak je myslená čiara minimálne 10 cm pod najnižšou čiarou, v ktorej sa ešte bok lode považuje za vodotesný; 60. „výtlak vody ( )“: ponorený objem plavidla v m 3 ; 61. „výtlak (Δ)“: celková hmotnosť plavidla vrátane nákladu v t; 62. „koeficient celkovej plnosti (CB)“: pomer medzi výtlakom vody a súčinom dĺžky LWL, šírky BWL a ponoru (T); 63. „nadvodná bočná plocha (AV)“: bočná plocha plavidla nad hladinou vody v m2; 64. „vodotesná paluba“: paluba, po ktorú sú vyvedené vodotesné predely a od ktorej sa meria voľný bok lode; 65. „predel“: zvislá stena určitej výšky, ktorá predeľuje plavidlo a je ohraničená dnom plavidla, bokmi plavidla alebo inými predelmi; 66. „priečny predel“: predel medzi bokmi plavidla; 67. „stena“: obvykle zvyslá deliaca plocha; 68. „priečna stena“: stena, ktorá nie je vodotesná; 69. „dĺžka (L)“: maximálna dĺžka trupu v m, bez kormidla a čeleňa; 70. „celková dĺžka (LOA)“: maximálna dĺžka plavidla v m, vrátane všetkých zabudovaných konštrukcií ako napríklad súčastí kormidlového zariadenia alebo pohonného zariadenia, mechanických alebo podobných zariadení; 71. „dĺžka na vodoryske (LWL)“: dĺžka trupu v m, meraná pri najväčšom ponore; 72. „šírka (B)“: maximálna šírka trupu v m, meraná po vonkajší okraj obšívky plášťa (bez bočných lopatových kolies, odierok a podobne); 73. „šírka celková (BOA)“: maximálna šírka plavidla v m, vrátane všetkých zabudovaných zariadení, ako napríklad lopatových kolies, odierok, mechanických zariadení a podobne; 74. „šírka na vodoryske (BWL)“: šírka trupu v m, meraná pri najväčšom ponore; 75. „výška (H)“: najkratšia zvislá vzdialenosť v m medzi najnižším bodom trupu alebo kýlu a najnižším bodom paluby na boku plavidla; 76. „ponor (T)“: zvislá vzdialenosť v m medzi najnižším bodom trupu alebo kýlu a čiarou najväčšieho ponoru; 77. „predná zvislica“: zvislá čiara vedená priesečníkom čela trupu čiarou najväčšieho ponoru; 78. „svetlá šírka ochodze“: vzdialenosť medzi zvislou čiarou prechádzajúcou cez najviac vyčnievajúcu výstuhu sily krytov do ochodze a zvislou čiarou prechádzajúcou cez vnútornú hranu zábrany proti spadnutiu (zábradlia, protišmykového pásu) na vonkajšej strane ochodze;

Kormidlové zariadenie 79. „kormidlové zariadenie“: celý systém potrebný na vedenie plavidla s cieľom zabezpečiť ovládateľnosť ustanovenú v kapitole 5; 80. „kormidlo“: kormidlo alebo kormidlá s uložením vrátane kormidlového kormovca a komponentov na pripojenie ku kormidlovému stroju; 81. „kormidlový stroj“: časť kormidlového zariadenia, ktorá vykonáva zmenu polohy kormidla; 82. „pohonná jednotka kormidlového stroja“: pohon kormidlového zariadenia medzi zdrojom pohonu a kormidlovým strojom; 83. „zdroj pohonu“: zdroj energie na pohon kormidlového stroja z palubnej siete, akumulátorom alebo nezávislého agregátu; 84. „ovládanie kormidla“: komponenty a ovládací systém pohonu kormidlového stroja; 85. „pohonná jednotka kormidlového stroja“: ovládací agregát kormidlového stroja, jeho pohonná jednotka a zdroj pohonu; 86. „ručné ovládanie“: systém ručného ovládania kormidlového kolesa mechanickými prevodmi na pohyb kormidla bez pôsobenia dodatočného zdroja energie; 87. „ručné hydraulické ovládanie“: ručné ovládanie kormidla od povelového zariadenia s hydraulickým silovým prenosom; 88. „výchylkomer“: zariadenie, ktoré automaticky reguluje zmenu kurzu plavidla podľa vopred zadaných hodnôt; 89. „kormidlovňa určená na ovládanie plavidla jednou osobou“: kormidlovňa vybavená tak, že plavidlo môže počas plavby pomocou radaru ovládať jedna osoba;

Vlastnosti konštrukčných prvkov a materiálov 90. „vodotesný“: konštrukčný prvok alebo zariadenie zhotovené tak, aby zabránilo akémukoľvek prieniku vody; 91. „odolný voči striekajúcej vode a poveternostným vplyvom“: konštrukčný prvok alebo zariadenie zhotovené tak, aby za normálnych podmienok umožňovalo preniknutie iba zanedbateľného množstva vlhkosti; 92. „plynotesný“: konštrukčný prvok alebo zariadenie zhotovené tak, aby zabránilo prieniku plynu a pár; 93. „nehorľavý“: látka, ktorá nehorí ani nevytvára horľavé plyny v takých množstvách, aby sa spontánne zapálili pri ohriatí na teplotu cca. 750 °C; 94. „spomaľujúci horenie“: materiál, ktorý sa rýchlo nevznieti, alebo ktorého povrch prinajmenšom obmedzuje šírenie ohňa v súlade s postupom spomínaným v článku 15.11 ods. 1 písm. c); 95. „ohňovzdornosť“: vlastnosť konštrukčných prvkov alebo zariadení osvedčená skúšobným postupom podľa článku 15.11 ods. 1 písm. d); 96. „Kód požiarnych skúšobných postupov“: medzinárodný kód uplatňovania požiarnych skúšobných postupov podľa rozhodnutia MSC.61(67) Výboru pre námornú bezpečnosť organizácie IMO;

Ďalšie pojmy 97. „schválená klasifikačná spoločnosť“: klasifikačná spoločnosť uznaná v súlade s kritériami a postupmi v prílohe VII; 98. „radarové zariadenie“: elektronická navigačná pomôcka na detekciu a zobrazovanie okolia a premávky; 99. „vnútrozemský systém ECDIS“: normalizovaný systém slúžiaci na zobrazovanie elektronických navigačných máp vnútrozemskej plavby a s tým súvisiacich údajov, ktorý určené informácie zobrazuje v elektronických navigačných mapách vnútrozemskej plavby a voliteľné informácie z iných meracích zdrojov na plavidle; 100. „zariadenie vnútrozemského systému ECDIS“: zariadenie na zobrazovanie elektronických navigačných máp vnútrozemskej plavby, ktorý môže byť prevádzkované v dvoch režimoch: informačnom režime a navigačnom režime; 101. „informačný režim“ využíva vnútrozemský systém ECDIS iba na informačné účely bez radarového prekrytia; 102. „navigačný režim“ využíva vnútrozemský systém ECDIS s radarovým prekrytím na navigáciu plavidla; 103. „palubný personál“: všetci zamestnanci na palube osobnej lode, ktorí nie sú členmi posádky; 104. „osoby so zníženou pohyblivosťou“: osoby, ktoré majú vážne problémy pri využívaní verejnej dopravy, ako napríklad starší ľudia, zdravotne postihnutí ľudia a osoby s poruchami zmyslového vnímania, osoby na invalidnom vozíku, tehotné ženy a osoby sprevádzajúce malé deti; 105. „osvedčenie Spoločenstva“: osvedčenie, ktoré pre plavidlo vnútrozemskej plavby vydal príslušný orgán a ktoré potvrdzuje zhodu s technickými predpismi tejto smernice.

Článok 1.02

(prázdne)

Článok 1.03

(prázdne)

Článok 1.04

(prázdne)

Článok 1.05

(prázdne)

Článok 1.06

Dočasné požiadavky

V súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice možno prijať dočasné požiadavky, ak budú naliehavo potrebné, na účely prispôsobenia technickému pokroku vo vnútrozemskej plavbe, aby sa umožnili odchýlky od ustanovení tejto smernice pred očakávanou novelizáciou samotnej smernice, alebo aby sa umožnilo vykonávanie skúšok. Požiadavky budú vydané a budú platné najviac po dobu troch rokov. Vtedy zároveň nadobudnú platnosť a zrušia sa za rovnakých podmienok vo všetkých štátoch.

Článok 1.07

Administratívne pokyny

S cieľom uľahčiť a zjednotiť uplatňovanie tejto smernice sa v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice môžu prijať záväzné administratívne pokyny na účely prehliadok.

KAPITOLA 2

POSTUP

Článok 2.01

Inšpekčné orgány

1. Členské štáty vytvoria inšpekčné orgány.

2. Inšpekčné orgány tvorí predseda a odborníci.

Súčasťou každého orgánu ako odborníci sú:

a) zástupca správneho orgánu zodpovedného za vnútrozemskú plavbu;

b) odborník na projektovanie vnútrozemských plavidiel a ich motorov;

c) odborník na námorníctvo s plavebným osvedčením.

3. Predsedu a odborníkov každého orgánu menujú úrady v štáte, v ktorom sa orgán vytvára. Predseda a odborníci pri prevzatí svojich povinností predložia písomné vyhlásenie, že svoje povinnosti budú plniť úplne nezávisle. Pri prevzatí svojich povinností predložia písomné vyhlásenie, že svoje povinnosti budú plniť úplne nezávisle. Od zástupcov správnych orgánov sa vyhlásenie nevyžaduje.

4. Inšpekčným orgánom môžu pomáhať odborníci špecialisti v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Článok 2.02

Žiadosť o prehliadku

1. Postup požiadania o prehliadku a určenia miesta a času tejto prehliadky patrí do právomoci orgánov vydávajúcich osvedčenie Spoločenstva. Príslušný orgán stanoví, aké dokumenty budú predložené. Postup sa uplatňuje tak, aby bolo zabezpečené, že prehliadka sa môže vykonať v primeranej dobe od podania žiadosti.

2. Vlastník plavidla, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, alebo jeho zástupca, môžu požiadať o osvedčenie Spoločenstva. Ich žiadosti sa vyhovie, ak plavidlo spĺňa požiadavky tejto smernice.

Článok 2.03

Poskytnutie plavidla na prehliadku

1. Vlastník alebo jeho zástupca poskytnú plavidlo v nenaloženom, čistom a vybavenom stave. Poskytnú súčinnosť potrebnú na prehliadku, poskytnú napríklad vhodný malý čln a zamestnancov, odkryjú akékoľvek časti trupu alebo prvkov, ktoré nie sú priamo prístupné alebo viditeľné.

2. Inšpekčný orgán bude pri prvej príležitosti vyžadovať prehliadku za sucha. Od tejto prehliadky za sucha možno upustiť, ak je možné predložiť osvedčenie o klasifikácii alebo osvedčenie od schválenej klasifikačnej spoločnosti potvrdzujúce, že konštrukcia spĺňa ich požiadavky, alebo ak sa predloží osvedčenie, ktoré preukazuje, že príslušný úrad už vykonal prehliadku za sucha pre iné účely.V prípade pravidelnej prehliadky alebo prehliadky v zmysle ustanovení článku 15 tejto smernice, inšpekčný orgán môže vyžadovať prehliadku mimo vody.

Inšpekčný orgán vykoná skúšobné chody pri vstupnej prehliadke motorových lodí alebo zostáv alebo v prípade významného pozmenenia ovládacích alebo kormidlových zariadení.

3. Inšpekčný orgán môže vyžadovať ďalšie prevádzkové skúšky a inú sprievodnú dokumentáciu. Toto ustanovenie platí aj pri stavbe plavidla.

Článok 2.04

(prázdne)

Článok 2.05

Dočasné osvedčenie Spoločenstva

1. Príslušný orgán môže vydať dočasné osvedčenie Spoločenstva:

a) plavidlu, ktoré má doplávať na isté miesto s povolením príslušného orgánu pre účely získania osvedčenia Spoločenstva;

b) plavidlu, ktorého osvedčenie Spoločenstva bolo dočasne odobraté v niektorom z prípadov spomínaných v článku 2.07 alebo v článkoch 12 a 16;

c) plavidlo, ktorého osvedčenie Spoločenstva sa vyhotovuje po úspešnom výsledku prehliadky;

d) plavidlu, ktoré nesplnilo všetky požiadavky potrebné na získanie osvedčenia Spoločenstva, ako sú stanovené v časti I prílohy V;

e) plavidlu tak poškodenému, že jeho stav už nie je v zhode s osvedčením Spoločenstva;

f) plávajúcim inštaláciám alebo strojom, v prípade ktorých úrady zodpovedné za špeciálne prepravné činnosti povolia vykonanie špeciálnej prepravnej činnosti, ako je ustanovené v predpisoch príslušného plavebného orgánu členského štátu, pod podmienkou získania takéhoto osvedčenia Spoločenstva;

g) plavidlu odchyľujúcemu sa od ustanovení časti II, ako je stanovené v článku 2.19 odsek 2.

2. Dočasné osvedčenie Spoločenstva sa vyhotoví podľa vzoru uvedeného v časti III prílohy V, ak sa zdá, že schopnosť plavby plavidla, plávajúcej inštalácie alebo plávajúceho zariadenia je primerane zaručená.

To zahŕňa podmienky, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné, a platí:

a) v prípadoch spomínaných v odseku 1 písm. a), d) až f) na jednu konkrétnu cestu, ktorá sa vykoná v primeranej dobe nepresahujúcej jeden mesiac;

b) v prípadoch spomínaných v odseku 1 písm. b) a c) na primerané trvanie;

c) v prípadoch spomínaných v odseku 1 písm. g) na dobu šiestich mesiacov. Dočasné osvedčenie Spoločenstva možno predĺžiť každý raz na dobu šiestich mesiacov, kým výbor neprijme rozhodnutie.

Článok 2.06

Platnosť osvedčenia Spoločenstva

1. Dobu platnosti osvedčení Spoločenstva vydávaných pre novo vybudované plavidlá v súlade s ustanoveniami tejto smernice určuje príslušný orgán maximálne na:

a) päť rokov v prípade osobných lodí;

b) desať rokov v prípade všetkých ostatných plavidiel.

Doba platnosti je vyznačená v osvedčení Spoločenstva.

2. V prípade plavidiel, ktoré sú pred prehliadkou už v prevádzke, príslušný orgán určuje dobu platnosti osvedčenia Spoločenstva v závislosti od prípadu podľa výsledkov prehliadky. Platnosť však nesmie prekročiť doby určené v odseku 1.

Článok 2.07

Podrobnosti v osvedčení Spoločenstva a jeho zmeny a doplnenia

1. Vlastník plavidla alebo jeho zástupca informuje príslušný orgán o každej zmene názvu alebo vlastníctva plavidla, všetkých premeraniach a každej zmene úradného čísla, registrácie alebo domovského prístavu a osvedčenie Spoločenstva odošle tomuto orgánu na vykonanie zmien a doplnkov.

2. Každý príslušný orgán môže do osvedčenia Spoločenstva pridávať akékoľvek informácie alebo ho meniť.

3. Ak príslušný orgán pozmení osvedčenie Spoločenstva alebo pridá nejakú informáciu, informuje príslušný orgán, ktorý dané osvedčenie Spoločenstva vydal.

Článok 2.08

(prázdne)

Článok 2.09

Pravidelná prehliadka

1. Pred uplynutím platnosti osvedčenia Spoločenstva sa plavidlo podrobí pravidelnej prehliadke.

2. Po predložení odôvodnenej žiadosti vlastníka alebo jeho zástupcu môže príslušný orgán výnimočne a bez ďalších prehliadok rozhodnúť o udelení predĺženia platnosti daného osvedčenia Spoločenstva na dobu maximálne šesť mesiacov. Toto predĺženie sa udeľuje písomnou formou a prechováva sa na palube plavidla.

3. Príslušný orgán znova určí dobu platnosti osvedčenia Spoločenstva podľa výsledkov tejto prehliadky.

Doba platnosti je vyznačená v osvedčení Spoločenstva a upovedomí sa o nej orgán, ktorý vydal dané osvedčenie Spoločenstva.

4. Ak sa namiesto predĺženia platnosti, ako sa uvádza v odseku 3, osvedčenie Spoločenstva nahradí novou verziou, predchádzajúce osvedčenie Spoločenstva sa vráti príslušnému orgánu, ktorý ho vydal.

Článok 2.10

Dobrovoľná prehliadka

Vlastník plavidla alebo jeho zástupca môžu kedykoľvek dobrovoľne požiadať o prehliadku.

Žiadosti o prehliadku sa vyhovie.

Článok 2.11

(prázdne)

Článok 2.12

(prázdne)

Článok 2.13

(prázdne)

Článok 2.14

(prázdne)

Článok 2.15

Náklady

Vlastník plavidla alebo jeho zástupca nesie všetky náklady vyplývajúce z prehliadky plavidla a vydania osvedčenia Spoločenstva podľa osobitných taríf poplatkov, ktoré zostavil každý členský štát.

Článok 2.16

Informácie

Príslušný orgán môže umožniť osobám, ktoré prejavujú dobre podložený záujem, aby boli informované o obsahu osvedčenia Spoločenstva, a týmto osobám sa môžu vydať výpisy alebo kópie osvedčení Spoločenstva potvrdené a označené ako skutočné.

Článok 2.17

Register osvedčení Spoločenstva

1. Príslušné orgány prideľujú poradové číslo vydávaným osvedčeniam Spoločenstva. V súlade so vzorom stanoveným v prílohe VI vedú register všetkých vydaných osvedčení Spoločenstva.

2. Príslušné orgány vedú zbierku zápisníc alebo kópie všetkých vydaných osvedčení Spoločenstva, na ktorých zaznamenávajú všetky informácie alebo zmeny, spolu so zrušeniami a výmenami osvedčení Spoločenstva.

Článok 2.18

Úradné číslo

1. Príslušný orgán po vydaní osvedčenia Spoločenstva zapíše na toto osvedčenie úradné číslo pridelené plavidlu príslušným orgánom členského štátu, v ktorom je plavidlo zaregistrované alebo v ktorom má domovský prístav.

Ak ide o plavidlo z nečlenského štátu, úradné číslo priradené k osvedčeniu Spoločenstva pridelí príslušný orgán vydávajúci dané osvedčenie Spoločenstva.

Tieto požiadavky sa nevzťahujú na rekreačné plavidlá.

2. (prázdne)

3. (prázdne)

4. Vlastník plavidla alebo jeho zástupca požiadajú príslušný orgán o pridelenie úradného čísla. Vlastník alebo jeho zástupca sú tiež zodpovední za pripevnenie úradného čísla uvedeného v osvedčení Spoločenstva a za jeho odstránenie ihneď po uplynutí platnosti.

Článok 2.19

Ekvivalencie a výnimky

1. Ak sa v ustanoveniach časti II vyžaduje, aby sa na palube plavidla používali alebo nachádzali isté materiály, inštalácie alebo zariadenia, alebo aby sa prijali isté aspekty prevedenia alebo isté úpravy, príslušný orgán môže na palube daného plavidla povoliť používanie alebo prítomnosť iných materiálov, inštalácií alebo zariadení, alebo prijatie iných vlastností prevedenia alebo iné úpravy, ak sa považujú za ekvivalentné v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice.

2. Ak výbor v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice nedospeje k rozhodnutiu o ekvivalencii, ako sa uvádza v odseku 1, príslušný orgán môže vydať Dočasné osvedčenie Spoločenstva.

V súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice príslušné orgány ohlásia výboru vydanie dočasného osvedčenia Spoločenstva do jedného mesiaca od vystavenia, pričom uvedú názov a úradné číslo plavidla, druh odchýlky a štát, v ktorom je plavidlo registrované alebo v ktorom má domovský prístav.

3. Príslušný orgán môže na základe odporúčania výboru v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 tejto smernice vydať osvedčenie Spoločenstva na skúšobnom základe a na obmedzenú dobu pre osobitné plavidlá, ktoré majú nové technické požiadavky odlišné od požiadaviek z časti II, pokiaľ tieto požiadavky zabezpečujú ekvivalentnú bezpečnosť.

4. Ekvivalencie a výnimky spomínané v odseku 1 a 3 sa uvedú v osvedčení Spoločenstva. Komisia je o nich informovaná.

ČASŤ II

KAPITOLA 3

POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA STAVBY PLAVIDIEL

Článok 3.01

Základná požiadavka

Plavidlá sa stavajú v súlade s odporúčanými zvyklosťami stavby plavidiel.

Článok 3.02

Pevnosť a stabilita

1. Trup je dostatočne pevný na to, aby odolal všetkým tlakom, ktorým je bežne vystavený,

a) V prípade novo postavených plavidiel alebo veľkých konverzií majúcich vplyv na pevnosť plavidla sa adekvátna pevnosť musí preukázať predložením dôkazu projektového výpočtu. Tento dôkaz sa nevyžaduje, ak sa predloží osvedčenie o klasifikácii alebo vyhlásenie od schválenej klasifikačnej spoločnosti.

b) V prípade prehliadky uvedenej v článku 2.09 sa musí skontrolovať minimálna hrúbka oplechovania dna, dna podpalubia a bokov v súlade s týmito podmienkami: Pri plavidlách vyrobených z ocele je minimálna hrúbka tmin určená najvyššou hodnotou vyplývajúcou z týchto vzorcov: 1. pri plavidlách dlhších ako 40 m: tmin = f · b · c (2,3 + 0,04 L) [mm]; pri plavidlách nie dlhších ako 40 m: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], avšak nie menej ako 3,00 mm; 2. kde: a = rozstup rámu [mm] f = faktor rozstupu rámu: f = 1 pre a ≤ 500 mm f = 1 + 0,0013 (a – 500) pre a > 500 mm b = faktor pre oplechovanie dna, bokov alebo dna podpalubia b = 1,0 pre oplechovanie dna a oplechovanie bokov b = 1,25 pre oplechovanie dna podpalubia f =1 sa môže použiť ako rozstup rámu pri výpočte minimálnej hrúbky oplechovania bokov. Avšak minimálna hrúbka oplechovania dna podpalubia nesmie byť v žiadnom prípade menšia ako hrúbka pre oplechovanie dna a bokov c = faktor pre typ konštrukcie: c = 0,95 pre plavidlá s dvojitým dnom a dutinou v krídle, kde priečna stena medzi dutinou v krídle a lodným priestorom je umiestnená zvisle súbežne s obrubou c = 1,0 pre všetky ostatné typy konštrukcie;

c) pri plavidlách s pozdĺžnym rámom s dvojitým dnom a dutinou v krídle sa minimálna hodnota vypočítaná pre hrúbku oplechovania podľa vzorca v písmene b) môže znížiť na vypočítanú hodnotu potvrdenú schválenou klasifikačnou spoločnosťou pre postačujúcu pevnosť trupu (pozdĺžnu, bočnú a lokálnu pevnosť). Oplechovanie sa obnoví, ak oplechovanie dna, dna podpalubia alebo bokov nedosahuje povolenú takto určenú hodnotu.

Minimálne hodnoty vypočítané podľa tejto metódy sú medzné hodnoty, ktoré zohľadňujú bežné jednotné opotrebovanie, ak je použitá oceľ na stavbu lodí a vnútorné konštrukčné prvky, ako napríklad rámy, podlahy rámov, hlavné pozdĺžne a priečne konštrukčné členy, sú v dobrom stave a trup nevykazuje žiadne známky preťaženia pozdĺžnej pevnosti.

Hneď, ako sa prestanú dosahovať tieto hodnoty, predmetné oplechovanie sa musí opraviť alebo vymeniť. Lokálne a na menších plochách je však akceptovateľná menšia hrúbka nie menšia ako 10 % z vypočítaných hodnôt.

2. Ak sa na výstavbu trupu použil materiál iný ako oceľ, výpočtom sa musí preukázať, že pevnosť trupu (pozdĺžna, bočná a lokálna pevnosť) sa rovná prinajmenšom takej pevnosti, ktorá by vznikla pri použití ocele za predpokladu minimálnej hrúbky podľa odseku 1. Ak sa predloží osvedčenie o triede alebo vyhlásenie vydané uznanou klasifikačnou spoločnosťou, od dôkazu výpočtom možno upustiť.

3. Stabilita plavidla zodpovedá určenému použitiu.

Článok 3.03

Trup lode

1. Predely siahajúce až po palubu, alebo ak paluba nie je, až po okrajnicu, sa inštalujú v týchto bodoch:

a) kolízny predel v primeranej vzdialenosti od čela tak, aby sa zaručila plávateľnosť naloženého plavidla so zvyškovou bezpečnou vzdialenosťou 100 mm, ak voda vnikne do vodotesného oddelenia pred kolíznym predelom. Požiadavka spomínaná v odseku 1 sa vo všeobecnosti považuje za splnenú, ak sa kolízny predel nainštaloval vo vzdialenosti 0,04 L až 0,04 L + 2 m meranej od prednej kolmej v rovine maximálneho ponoru. Ak táto vzdialenosť prevýši 0,04 L + 2 m, požiadavka stanovená v odseku 1 sa dokáže výpočtom. Vzdialenosť možno znížiť na 0,03 L. V takom prípade sa požiadavka spomínaná v odseku 1 dokáže výpočtom za predpokladu, že oddelenie pred kolíznym predelom a susednými predelmi boli všetky naplnené vodou;

b) zadný horný predel v primeranej vzdialenosti od kormy, ak dĺžka plavidla presahuje 25 m.

2. Pred rovinou kolízneho predelu sa nesmie umiestňovať žiadny obývací priestor ani inštalácia potrebná pre bezpečnosť alebo prevádzku plavidla. Táto požiadavka sa nevzťahuje na kotevný mechanizmus.

3. Obývacie priestory, strojovne a kotolne a pracovné priestory, ktoré sú ich súčasťou, sú oddelené od lodného priestoru vodotesnými priečnymi predelmi siahajúcimi až na palubu.

4. Obývacie priestory sú oddelené od strojovní, kotolní a lodných priestorov nepriepustnými plynotesne a musia byť prístupné priamo z paluby. V prípade, že takýto prístup nie je možný, priamo na palubu vedie aj núdzový východ.

5. Predely špecifikované v odsekoch 1 a 3 a oddelenie oblastí špecifikovaných v odseku 4 neobsahujú žiadne otvory.

Avšak dvierka na zadnom hornom predele a prieniky, najmä pre šachty a rozvody, sa povolia, ak sú naprojektované tak, aby zaručovali nepoškodenie účinnosti týchto predelov a oddelenia priestorov. Na dverách v zadnom hornom predele bude na oboch stranách tento rýchlo čitateľný pokyn:

„Dvere zatvoriť okamžite po použití.“

6. Vstupy a výstupy vody a k nim pripojené rozvody sú také, aby nebolo možné žiadne neúmyselné vniknutie vody do plavidla.

7. Predné časti plavidla budú postavené tak, aby kotvy úplne ani čiastočne nevyčnievali poza obšívku boku.

Článok 3.04

Strojovne a kotolne, nádrže

1. Strojovne alebo kotolne sú usporiadané tak, aby ich zariadenie bolo možné jednoducho a bezpečne prevádzkovať, opravovať a udržiavať.

2. Nádrže s tekutým palivom alebo mazivom a priestory pre cestujúcich a obývacie priestory nesmú mať pri normálnej prevádzke žiadne spoločné plochy, na ktoré pôsobí statický tlak kvapaliny.

3. Predely, stropy a dvere strojovne, kotolne a nádrží sú vyhotovené z ocele alebo iného ekvivalentného nehorľavého materiálu.

Izolačný materiál v strojovniach bude chránený pred vnikom paliva a výparov paliva.

Všetky otvory v stenách, stropoch a dverách strojovní, kotolní a miestností s nádržami budú také, aby sa dali zatvoriť zvonka. Uzamykacie zariadenia budú vyhotovené z ocele alebo iného ekvivalentného nehorľavého materiálu.

4. Strojovne, kotolne a ostatné priestory, v ktorých je pravdepodobný únik horľavých alebo toxických plynov, sa musia dať primerane vetrať.

5. Kajutové schodíky a rebríky poskytujúce prístup k strojovniam a kotolniam a nádržiam musia byť pevne pripojené a vyrobené z ocele alebo z iného nehorľavého materiálu odolného voči otrasom.

6. Strojovne a kotolne musia mať dva východy, z ktorých jeden môže byť núdzový východ.

Od druhého východu možno upustiť, ak:

a) celková rozloha (priemerná dĺžka x priemerná šírka na úrovni obšívky podlahy) strojovne alebo kotolne je max. 35 m2 a

b) dráha medzi každým bodom, na ktorom sa budú vykonávať servisné práce alebo údržba a východom, alebo pätou kajutových schodíkov pri východe poskytujúcom prístup navonok, nie je dlhšia ako 5 m a

c) hasiaci prístroj sa nachádza na servisnom bode, ktorý je čo najďalej od únikových dverí a takisto odchylne od článku 10.03 odsek 1 písm. e) aj tam, kde inštalovaný výkon motorov nepresahuje 100 kW.

7. Maximálna prípustná hladina akustického tlaku v strojovniach je 100 dB(A). Body merania sa určia ako funkcia údržbových prác potrebných pri normálnej prevádzke tam sa nachádzajúceho závodu.

KAPITOLA 4

BEZPEČNÁ VZDIALENOSŤ, VOĽNÝ BOK A ZNAČKY PONORU

Článok 4.01

Bezpečná vzdialenosť

1. Bezpečná vzdialenosť je najmenej 300 mm.

2. Bezpečná vzdialenosť plavidiel, ktorých otvory sa nedajú zavrieť vodotesnými zariadeniami odolnými voči vodnej triešti, a plavidiel plaviacich sa s nekrytým lodným priestorom, sa zvyšuje tak, že každý z týchto otvorov je najmenej 500 mm pre rovinu maximálneho ponoru.

Článok 4.02

Voľný bok

1. Voľný bok plavidla u plavidiel so súvislou palubou bez sedlovitosti a nadstavieb je 150 mm.

2. Voľný bok plavidiel so sedlovou palubou a palubnými nadstavbami sa vypočíta podľa týchto vzorcov:

kde:

α je korekčný faktor, ktorý zohľadňuje všetky predmetné nadstavby, ßv je koeficient korigujúci účinok prednej sedlovitosti, ktorý vyplýva z prítomnosti nadstavieb v prednej štvrtine dĺžky L plavidla, ßa je koeficient korigujúci účinok zadnej sedlovitosti, ktorý vyplýva z prítomnosti nadstavieb v zadnej štvrtine dĺžky L plavidla, Sev je efektívna predná sedlovitosť v mm, Sea je efektívna zadná sedlovitosť v mm.

3. Koeficient a sa vypočíta podľa nasledovného vzorca:

kde:

lem je účinná dĺžka v m nadstavieb nachádzajúcich sa v stredovej časti, čo zodpovedá polovici dĺžky L plavidla, lev je účinná dĺžka v m nadstavby v prednej štvrtine dĺžky plavidla L, lea je účinná dĺžka v m nadstavby v zadnej štvrtine dĺžky plavidla L.

Účinná dĺžka nadstavby sa vypočíta podľa tohto vzorca:

kde:

l je účinná dĺžka v m danej nadstavby, b je šírka v m danej nadstavby, B1 je šírka plavidla v m meraná na vonkajšej strane zvislého oplechovania bokov na úrovni paluby polovičnou čiarou pozdĺž danej nadstavby, h je výška v m danej nadstavby. Avšak v prípade prielezov sa h získa zmenšením výšky obrúb o polovicu bezpečnej vzdialenosti podľa článku 4.01 odsek 1 a 2. Pre údaj h sa v žiadnom prípade neprijíma hodnota vyššia ako 0,36 m.

Ak

resp.

je menej ako 0,6, účinná dĺžka le nadstavby je nula.

4. Koeficienty ßv a ßa sa vypočítajú podľa týchto vzorcov:

5. Účinná zadná/predná sedlovitosť Sev/Sea sa vypočíta podľa týchto vzorcov:

Sev = Sv · p

Sea = Sv · p

kde:

Sv je skutočná predná sedlovitosť v mm, Sv vyššie ako 1 000 mm sa neprijíma, Sa je skutočná zadná sedlovitosť v mm, Sa vyššie ako 500 mm sa neprijíma, p je koeficient vypočítaný podľa nasledovného vzorca: x je abscisa meraná od najvyššieho bodu sedlovitosti 0,25 Sv resp. Sa (pozri výkres).

Koeficient p sa však neprijíma vyšší ako 1.

6. Ak ßa · Sea je vyššie ako ßv · Sev, hodnota ßv · Sev sa prijíma ako hodnota pre ßa · Sea.

Článok 4.03

Minimálny voľný bok lode

Berúc do úvahy zníženia uvedené v článku 4.02, minimálny voľný bok plavidla nie je menší než 0 mm.

Článok 4.04

Značky ponoru

1. Rovina maximálneho ponoru sa stanoví tak, aby boli splnené špecifikácie týkajúce sa minimálneho voľného boku a minimálnej bezpečnej vzdialenosti. Z bezpečnostných dôvodov však môže inšpekčný orgán určiť vyššiu hodnotu pre bezpečnú vzdialenosť alebo minimálny voľný bok. Rovina maximálneho ponoru sa určuje prinajmenšom pre zónu 3.

2. Rovina maximálneho ponoru musí byť označená zreteľne viditeľnými neodstrániteľnými značkami ponoru.

3. Značky ponoru pre zónu 3 musia mať tvar obdĺžnika s dĺžkou 300 mm a hĺbkou 40 mm, ktorého základňa je horizontálna a zhoduje sa s rovinou maximálneho ponoru. Všetky odlišné značky ponoru obsahujú tento obdĺžnik.

4. Plavidlá majú aspoň tri dvojice značiek ponoru, jednu dvojicu uprostred lode a ostatné dve dvojice sa nachádzajú v takej vzdialenosti od provy, resp. kormy lode, ktorá je približne jednou šestinou dĺžky.

Avšak:

a) v prípade plavidla kratšieho než 40 m stačí upevniť dve dvojice značiek vo vzdialenosti od provy, resp. kormy, ktorá je asi jednou štvrtinou dĺžky;

b) v prípade plavidiel, ktoré nie sú určené na prepravu tovarov, stačí jedna dvojica značiek umiestnená zhruba uprostred plavidla.

5. Značky alebo ukazovatele, ktoré v dôsledku novej prehliadky prestávajú platiť, sú odstránené alebo označené ako neplatné pod dozorom inšpekného orgánu. Ak značka ponoru zmizne, môže byť nahradená len pod dozorom inšpekčného orgánu.

6. Ak bolo plavidlo merané v súlade s Dohovorom o vymeriavaní vnútrozemských lodí z roku 1966 a rovina meracích značiek vyhovuje požiadavkám tejto smernice, tieto meracie značky nahradia značky ponoru a uvedie sa to v osvedčení Spoločenstva.

7. V prípade plavidiel prevádzkovaných v iných zónach vnútrozemských vodných ciest ako zóna 3 (v zónach 1, 2 alebo 4), sa dvojice značiek ponoru umiestnené na prove a korme, ako sú ustanovené v odseku 4, dopĺňajú zvislou čiarou, ku ktorej sa pripája jedna, alebo v prípade viacerých zón i niekoľko doplňujúcich čiar ponoru v dĺžke 150 mm smerom k prove vzhľadom na značku ponoru pre zónu 3.

Táto zvislá čiara a horizontálna čiara musia byť 30 mm hrubé. Okrem značky ponoru smerom k prove plavidla sa označia aj príslušné čísla zón pomocou písmen výšky 60 mm x hĺbky 40 mm (pozri obrázok č. 1).

Obrázok č. 1

Článok 4.05

Maximálny ponor naložených plavidiel, ktorých trupy nie sú vždy zatvorené, aby boli odolné voči vodnej triešti a vodotesné

Ak sa rovina maximálneho ponoru pre plavidlo zóny 3 stanoví za predpokladu, že lodné priestory sa môžu uzavrieť tak, aby odolávali vodnej triešti a boli vodotesné, a ak vzdialenosť medzi rovinou maximálneho ponoru a horným okrajom obruby je menšia než 500 mm, stanovuje sa maximálny ponor pre plavbu s nezakrytým lodným priestorom.

V osvedčení Spoločenstva sa uvedie tento údaj:

„Ak otvory do lodného priestoru sú úplne alebo čiastočne nezakryté, plavidlo možno naložiť do ... mm pod značky ponoru pre zónu 3.“

Článok 4.06

Stupnice ponoru

1. Plavidlá, ktorých ponor môže prekročiť 1 m, majú na každej strane smerom k zadnej časti stupnice ponoru; môžu mať aj doplnkové stupnice ponoru.

2. Nulové body každej stupnice ponoru musia ležať vertikálne k tejto stupnici ponoru v rovine rovnobežnej s rovinou maximálneho ponoru, prechádzajúcou cez najnižší bod trupu lode alebo, ak plavidlo má kýl, tak cez kýl. Vertikálna vzdialenosť nad bodom nula je odstupňovaná v decimetroch. Toto odstupňovanie sa nachádza na každej stupnici, od vodorysky pre nenaložený stav až do 100 mm nad rovinu maximálneho ponoru prostredníctvom vyrazených alebo vyrytých značiek a natretých 2 rôznymi farbami formou jasne viditeľných pásikov. Toto odstupňovanie bude označené číslami v rozstupoch každých päť decimetrov vyznačených vedľa stupnice ako na vrchole stupnice.

3. Dve zadné meracie stupnice pripevnené na základe dohovoru uvedeného v článku 4.04 odsek 6 môžu nahradiť ponorové stupnice za predpokladu, že sú odstupňované v súlade s požiadavkami, a že v prípade potreby obsahujú čísla označujúce ponor.

KAPITOLA 5

OVLÁDATEĽNOSŤ

Článok 5.01

Všeobecne

Plavidlá a zostavy vykazujú adekvátnu schopnosť plavby a ovládateľnosť.

Plavidlá bez pohonu určené na vlečenie spĺňajú osobitné požiadavky určené inšpekčným orgánom.

Plavidlá a zostavy s pohonom spĺňajú požiadavky uvedené v článkoch 5.02 až 5.10.

Článok 5.02

Plavebné skúšky

1. Schopnosť plavby a ovládateľnosť sa kontrolujú formou plavebných skúšok. Preskúša sa najmä súlad s požiadavkami článkov 5.06 až 5.10.

2. Inšpekčný orgán môže upustiť od všetkých skúšok alebo ich časti, ak sa zhoda s požiadavkami na schopnosť plavby a ovládateľnosť preukáže iným spôsobom.

Článok 5.03

Skúšobná oblasť

1. Plavebné skúšky spomínané v článku 5.02 sa vykonávajú v oblastiach vnútrozemských vodných ciest, ktoré určia príslušné orgány.

2. Tieto skúšobné oblasti sa nachádzajú na úseku tečúcej alebo stojatej vody, ktorý je podľa možností rovný, dlhý najmenej 2 km a dostatočne široký a je vybavený vysoko výraznými značkami na určovanie polohy plavidla.

3. Inšpekčný orgán má možnosť zaznamenávať v skúšobnej oblasti hydrologické údaje, ako napríklad hĺbku vody, šírku plavebného kanála a priemernú rýchlosť prúdu ako funkciu rôznych úrovní hladiny vody.

Článok 5.04

Miera naloženia plavidiel a zostáv pri plavebných skúškach

Plavidlá a zostavy určené na prepravu tovaru sú pri plavebných skúškach naložené aspoň na 70 % svojej nosnosti a zaťaženia, pričom náklad je rozložený tak, aby čo najviac zabezpečoval horizontálnu polohu. Ak sa skúšky vykonávajú s menším naložením, schválenie na plavbu po prúde bude obmedzené na toto naloženie.

Článok 5.05

Používanie palubných zariadení pri plavebných skúškach

1. Pri plavebných skúškach sa môžu použiť všetky zariadenia spomínané v položkách 34 a 52 osvedčenia Spoločenstva, ktoré možno aktivovať z kormidlovne, okrem kotvy.

2. Kotvy sa však môžu použiť pri skúške zahŕňajúcej otáčanie do prúdu, spomínané v článku 5.10.

Článok 5.06

Predpísaná rýchlosť (vpred)

1. Plavidlá a zostavy dosiahnu rýchlosť najmenej 13 km/hod vzhľadom na vodu. Táto podmienka nie je povinná, ak sa vlečno-tlačné remorkéry prevádzkujú samostatne.

2. Inšpekčný orgán môže udeliť výnimky plavidlám a zostavám prevádzkovaným výlučne v ústiach a prístavoch.

3. Inšpekčný orgán skontroluje, či nenaložené plavidlo dokáže prekročiť rýchlosť 40 km/hod vzhľadom na vodu. Ak sa to potvrdí, v osvedčení Spoločenstva sa v časti 52 uvedie tento záznam:

„Plavidlo dokáže prekročiť rýchlosť 40 km/hod vzhľadom na vodu.“

Článok 5.07

Schopnosť zastavenia

1. Plavidlá a zostavy sú schopné zastaviť smerom po prúde v primeranom čase, pričom zostanú adekvátne ovládateľné.

2. Ak plavidlá a zostavy nie sú dlhšie ako 86 m a nie sú širšie ako 22,90 m, vyššie uvedená schopnosť zastavenia sa môže nahradiť schopnosťou otočenia sa.

3. Schopnosť zastavenia sa preukáže prostredníctvom zastavovacích manévrov vykonaných v skúšobnej oblasti spomínanej v článku 5.03 a schopnosť otočenia prostredníctvom otáčacích manévrov v súlade s článkom 5.10.

Článok 5.08

Schopnosť plavby vzad

Ak sa zastavovací manéver vyžadovaný v článku 5.07 vykonáva v stojatej vode, nasleduje po ňom plavebná skúška počas plavby vzad.

Článok 5.09

Schopnosť vykonania únikovej akcie

Plavidlá a zostavy sú schopné vykonať v primeranom čase únikovú akciu. Táto schopnosť sa preukáže prostredníctvom únikových manévrov vykonaných v skúšobnej oblasti spomínanej v článku 5.03.

Článok 5.10

Schopnosť otočenia

Plavidlá a zostavy s dĺžkou neprekračujúcou 86 m alebo šírkou neprekračujúcou 22,90 m sú schopné otočiť sa v primeranom čase.

Táto schopnosť otočenia sa môže nahradiť schopnosťou zastavenia spomínanou v článku 5.07.

Schopnosť otočenia sa preukazuje prostredníctvom otáčacích manévrov proti prúdu.

KAPITOLA 6

KORMIDLOVÉ ZARIADENIE

Článok 6.01

Všeobecné požiadavky

1. Plavidlá sú vybavené spoľahlivým kormidlovým zariadením, ktoré zabezpečuje prinajmenšom takú ovládateľnosť, ako sa vyžaduje v kapitole 5.

2. Kormidlové zariadenia s pohonom sú navrhnuté tak, aby kormidlo nemohlo neúmyselne zmeniť polohu.

3. Kormidlové zariadenie ako celok je navrhnuté tak, aby umožňovalo trvalý náklon až do 15° pri teplote okolitého vzduchu od -20 °C do +50 °C.

4. Časti prvkov kormidlového zariadenia sú dostatočne robustné, aby mohli vydržať nápory, ktoré na ne môžu pôsobiť za normálnej prevádzky. Žiadne vonkajšie sily pôsobiace na kormidlo nenarušia prevádzkovú schopnosť kormidlového prístroja a jeho riadiacej jednotky.

5. Kormidlové zariadnie zahŕňa riadiacu jednotku s pohonom, ak si to vyžadujú sily potrebné na aktiváciu kormidla.

6. Kormidlový prístroj s riadiacou jednotkou s pohonom je chránený pred preťažením pomocou systému, ktorý obmedzuje krútiaci moment aplikovaný riadiacou jednotkou.

7. Penetrácie pre kormidlové pne sú vytvorené tak, aby zabraňovali šíreniu mazív znečisťujúcich vodu.

Článok 6.02

Riadiace jednotky kormidlového prístroja

1. Ak kormidlový prístroj má riadiacu jednotku s pohonom, do piatich minút je možné uviesť druhú samostatnú riadiacu jednotku alebo manuálnu riadiacu jednotku do prevádzky v prípade zlyhania alebo chybnej funkcie riadiacej jednotky kormidlového zariadenia.

2. Ak sa druhá riadiaca jednotka alebo manuálna riadiaca jednotka nesprevádzkujú automaticky, kormidelník ich môže sprevádzkovať okamžite vykonaním jednej jednoduchej a rýchlej operácie.

3. Druhá riadiaca jednotka alebo manuálna riadiaca jednotka tiež zabezpečujú ovládateľnosť vyžadovanú v kapitole 5.

Článok 6.03

Hydraulická riadiaca jednotka kormidlového prístroja

1. K hydraulickej riadiacej jednotke kormidlového prístroja nie sú zapojené iné spotrebiče energie. V prípade dvoch samostatných riadiacich jednotiek je však také zapojenie k niektorej z jednotiek prijateľné, ak sú spotrebiče pripojené k spätnému vedeniu a pomocou odpojovacieho zariadenia sa môžu odpojiť od riadiacej jednotky.

2. Ak sú dve hydraulické riadiace jednotky, pre každú z nich je potrebná samostatná hydraulická nádrž. Prijateľné sú však aj dvojité nádrže. Hydraulické nádrže sú vybavené systémom varovania, ktorý sleduje každý pokles hladiny oleja pod úroveň najnižšieho obsahu potrebného pre spoľahlivú prevádzku.

3. Riadiaci ventil nemusí byť zdvojený, ak sa dá aktivovať manuálne alebo manuálne riadenou hydraulickou aktiváciou z kormidlovne.

4. Rozmery, prevedenie a usporiadanie rozvodov je také, aby sa čo najviac vylúčilo mechanické poškodenie alebo poškodenie vyplývajúce z požiaru.

5. V prípade hydraulických riadiacich jednotiek sa pre druhé jednotky nevyžaduje samostatný rozvodný systém, ak je zaručená nezávislá prevádzka týchto dvoch jednotiek a ak rozvodný systém je schopný vydržať tlak najmenej 1,5-násobku maximálneho prevádzkového tlaku.

6. Elastické rúrky sú povolené iba vtedy, ak ich použitie je nevyhnutné pre účely stlmenia vibrácií alebo umožnenia voľného pohybu súčastí. Sú určené pre tlak, ktorý sa prinajmenšom rovná maximálnemu prevádzkovému tlaku.

Článok 6.04

Zdroj pohonu

1. Riadiace systémy vybavené dvoma riadiacimi jednotkami s pohonom majú najmenej dva zdroje pohonu.

2. Ak pri plavbe plavidla nie je neustále k dispozícii druhý zdroj pohonu riadiacej jednotky s pohonom, ako záloha počas doby potrebnej na spustenie slúži oddeľovacie zariadenie s primeranou kapacitou.

3. V prípade elektrických zdrojov pohonu nesmie hlavný zdroj pohonu kormidlového zariadenia napájať iné spotrebiče.

Článok 6.05

Manuálna riadiaca jednotka

1. Koleso ručného ovládania nie je poháňané riadiacou jednotkou s pohonom.

2. Bez ohľadu na polohu kormidla sa zabráni odmršteniu kolesa pri automatickom zapnutí manuálnej riadiacej jednotky.

Článok 6.06

Systémy kormidla-lodného motora, vodnej trysky, cykloidnej lodnej skrutky a čelného propulzora

1. Ak sa inštalácie vektorovania ťahu kormidla-lodného motora (rudder-propeller), vodnej trysky, cykloidnej lodnej skrutky alebo čelného propulzora (bow thrust) aktivujú diaľkovo pomocou elektrických, hydraulických alebo pneumatických prostriedkov, medzi kormidlovňou a inštaláciou lodného motora či propulzora sa nachádzajú dva aktivačné systémy vzájomne od seba nezávislé, ktoré mutatis mutandis spĺňajú požiadavky článkov 6.01 až 6.05.

Takéto systémy nepodliehajú tomuto odseku, ak nie sú potrebné na dosiahnutie ovládateľnosti požadovanej v kapitole 5, alebo ak sú potrebné iba na skúšku zastavenia.

2. V prípade dvoch alebo viacerých inštalácií kormidla-lodného motora (rudder-propeller), vodnej trysky, cykloidnej lodnej skrutky alebo čelného propulzora (bow thrust), ktoré sú od seba nezávislé, nie je potrebný druhý aktivačný systém, ak si plavidlo zachová ovládateľnosť požadovanú v kapitole 5, ak jeden zo systémov zlyhá.

Článok 6.07

Ukazovatele a monitorovacie zariadenia

1. Poloha kormidla je na kormidelníckom stanovisku zreteľne označená. Ak je ukazovateľ polohy kormidla elektrický, má vlastný pohon.

2. Na kormidelníckom stanovisku sú minimálne tieto ukazovatele a monitorovacie zariadenia:

a) hladiny oleja v hydraulických nádržiach v súlade s článkom 6.03 odsek 2 a prevádzkového tlaku hydraulického systému;

b) poruchy prívodu elektrickej energie do ovládania riadenia;

c) poruchy prívodu elektrickej energie do riadiacich jednotiek;

d) poruchy regulátora vybočenia;

e) poruchy potrebných odpojovacích zariadení.

Článok 6.08

Regulátory vybočenia

1. Regulátory vybočenia a ich súčasti spĺňajú požiadavky uvedené v článku 9.20.

2. Správna funkcia regulátora vybočenia sa zobrazuje na kormidelníckom stanovisku pomocou zeleného svetelného indikátora.

Monitorujú sa všetky výpadky sieťového napätia alebo jeho neprijateľné výchylky a neprijateľné poklesy v rýchlosti otáčok gyroskopu.

3. Ak sú okrem regulátora vybočenia namontované aj iné kormidlové zariadenia, na kormidelníckom stanovisku je možné jednoznačne rozlíšiť, ktoré z týchto zariadení je aktivované. Je možné okamžite prepnúť z jedného zariadenia na druhé. Regulátor vybočenia nemá žiadny vplyv na tieto ostatné kormidlové zariadenia.

4. Napájanie regulátora vybočenia elektrickou energiou je nezávislé od iných energetických spotrebičov.

5. Gyroskopy, detektory a zatáčkomery použité v regulátoroch vybočenia spĺňajú minimálne požiadavky minimálnych špecifikácií a skúšobných podmienok týkajúcich sa zobrazení vybočenia pre vnútrozemské vodné cesty, ktoré sú stanovené v prílohe IX.

Článok 6.09

Schvaľovací výbor

1. Inšpekčný orgán preskúma zhodu nainštalovaného kormidlového zariadenia. Za týmto účelom si môže vyžiadať tieto dokumenty:

a) opis kormidlového zariadenia,

b) výkresy a informácie o riadiacich jednotkách a ovládacích prvkoch kormidlovania;

c) informácie týkajúce sa kormidlového prístroja;

d) schémy elektrického zapojenia;

e) opis regulátora vybočenia;

f) prevádzkové predpisy pre kormidlové zariadenie.

2. Prevádzka celého kormidlového zariadenia sa skontroluje pomocou plavebnej skúšky. Ak je nainštalovaný regulátor vybočenia, skontroluje sa, či je možné spoľahlivo udržať vopred stanovený kurz a či je možné bezpečne vykonávať odbočky.

KAPITOLA 7

KORMIDLOVŇA

Článok 7.01

Všeobecne

1. Kormidlovne sú usporiadané tak, aby kormidelník mohol vždy plniť svoje úlohy počas plavby plavidla.

2. Za normálnych prevádzkových podmienok nesmie hladina akustického tlaku zvuku vydávaného plavidlom, meraná na úrovni hlavy kormidelníka na kormidelníckom stanovisku, presahovať 70 dB(A).

3. Ak je kormidlovňa konfigurovaná pre riadenie radarom jednou osobou, kormidelník je schopný plniť svoje úlohy aj v sede a všetky zobrazovacie alebo monitorovacie nástroje a ovládacie prvky potrebné na prevádzku plavidla budú usporiadané tak, aby ich kormidelník mohol pohodlne používať počas plavby plavidla bez toho, aby musel opustiť stanovisko alebo stratil výhľad na obrazovku radaru.

Článok 7.02

Voľný výhľad

1. Výhľad vo všetkých smeroch z kormidelníckeho stanoviska je primerane voľný.

2. Priestor obmedzeného výhľadu kormidelníka pred plavidlom v nenaloženom stave s polovicou zásob, ale bez balastu, nepresiahne dve dĺžky plavidla alebo 250 m podľa toho, ktorý údaj je menší, na povrch vody cez oblúk z boku lode na každej strane priamo cez prednú časť plavidla.

Optické a elektronické prostriedky na zredukovanie tohto priestoru obmedzeného videnia sa pri prehliadke neberú do úvahy.

Na ďalšie zmenšenie priestoru obmedzeného videnia sa môžu použiť iba vhodné elektronické zariadenia.

3. Kormidelníkovo pole obmedzeného videnia na obvyklom stanovisku je najmenej 240° z horizontu a najmenej 140° z predného polkruhu.

V osi obvyklého výhľadu kormidelníka nestojí žiaden rám, stĺp ani nadstavba.

Dokonca aj v prípade, keď je zabezpečené pole neobmedzeného videnia vo veľkosti 240° z horizontu, môže inšpekčný orgán vyžadovať ďalšie opatrenia, a to predovšetkým nainštalovanie vhodných pomocných optických alebo elektronických zariadení, ak v zadnom smere nie je zabezpečený dostatočný priestor voľného výhľadu.

Výška spodného okraja bočných okien sa udržiava na čo najnižšej úrovni, výška horného okraja bočných a zadných okien sa udržiava na čo najvyššej úrovni.

Pri určovaní, či sú splnené požiadavky tohto článku na viditeľnosť z kormidlovne, sa predpokladá, že výška očí kormidelníka na kormidelníckom stanovisku je na úrovni 1 650 mm nad palubou.

4. Horný okraj okien kormidlovne smerujúcich dopredu bude dostatočne vysoký na to, aby osoba na kormidelníckom stanovisku s výškou očí na úrovni 1 800 mm mala jasný výhľad dopredu najmenej 10 stupňov nad horizont vo výške očí.

5. Za každého počasia sú dostupné prostriedky na zabezpečenie jasného výhľadu cez predné okno.

6. Sklené výplne použité v kormidlovni sú zhotovené z bezpečnostného skla a ich priepustnosť svetla dosahuje hodnotu najmenej 75 %.

Premosťovacie predné okná budú bez lesku a naklonené od vertikálnej roviny hornou časťou von v uhle minimálne 10° a maximálne 25°, aby sa zabránilo odrazom svetla.

Článok 7.03

Všeobecné požiadavky týkajúce sa ovládacích, indikačných a monitorovacích zariadení

1. Ovládacie zariadenia potrebné na prevádzku plavidla sa dajú jednoducho uviesť do prevádzkovej polohy. Táto poloha je jednoznačne jasná.

2. Monitorovacie zariadenia sú ľahko čitateľné. Ich osvetlenie je možné upraviť nekrokovým spôsobom až k zhasnutiu. Svetelné zdroje nie sú rušivé ani nemajú vplyv na čitateľnosť monitorovacích nástrojov.

3. Existuje systém odskúšania výstražných a indikačných kontroliek.

4. Je možné jednoznačne zistiť, či systém je v prevádzke. Ak jeho fungovanie indikuje nejaká svetelná kontrolka, táto kontrolka je zelená.

5. Každé nesprávne fungovanie alebo porucha systémov, ktorá si vyžaduje sledovanie, je indikované pomocou červených výstražných kontroliek.

6. Zároveň s rozsvietením červených kontroliek zaznie zvuková výstraha. Zvukové výstrahy môže tvoriť jeden súhrnný signál. Hladina akustického tlaku zvuku tohto signálu presiahne maximálnu hladinu tlaku zvuku okolitého hluku na kormidelníckom stanovisku, aspoň o 3 dB(A).

7. Zvukovú výstrahu je možné vypnúť po potvrdení nedostatku alebo poruchy. Toto vypnutie nebráni spusteniu poplašného signálu pri ďalších nedostatkoch. Červené výstražné kontrolky zhasnú jedine po opravení nedostatku.

8. Monitorovacie a indikačné zariadenia sa v prípade zlyhania vlastného pohonu automaticky prepnú na alternatívny zdroj pohonu.

Článok 7.04

Osobitné požiadavky týkajúce sa ovládacích, indikačných a monitorovacích zariadení hlavných motorov a kormidlového zaiadenia

1. Z kormidelníckeho stanoviska je možné ovládať a monitorovať hlavné motory a kormidlové zariadenia. Hlavné motory vybavené spojkou, ktoré sa dajú aktivovať z kormidelníckeho stanoviska, alebo poháňajúce ovládateľný krokový lodný motor, ktoré možno ovládať z kormidelníckeho stanoviska, sa musia dať zo strojovne jedine naštartovať a vypnúť.

2. Ovládanie každého hlavného motora je vo forme jednej páky, ktorá opisuje oblúk vo vertikálnej rovine viac-menej rovnobežnej s pozdĺžnou osou lode. Pohyb páky smerom k prove vyvolá pohyb dopredu, pričom pohyb páky smerom k zadnej časti lode vyvolá pohyb plavidla dozadu. Zapadnutie spojky a obrátenie smeru pohybu prebieha okolo neutrálnej polohy páky. Páka sa zachytáva v neutrálnej polohe.

3. Vo vnútri kormidlovne určenej pre riadenie radarom jednou osobou sa zobrazuje smer pohonného propulzora, ktorý plavidlom pohybuje, a počet otáčok lodného motora alebo hlavných motorov.

4. Na kormidelníckom stanovisku sa nachádzajú indikačné a monitorovacie zariadenia vyžadované v článku 6.07 odsek 2, článku 8.03 odsek 2 a článku 8.05 odsek 13.

5. Plavidlá s kormidlovňami určenými na navigáciu radarom jednou osobou sa kormidlujú pomocou páky. Pákou sa dá ľahko pohybovať pomocou ruky. Poloha páky vzhľadom na pozdĺžnu os plavidla presne zodpovedá polohe lopatiek kormidla. Páku je možné povoliť v ktorejkoľvek jej polohe bez zmeny lopatiek kormidla. Neutrálna poloha páky sa dá jednoznačne vnímať.

6. Ak je v prípade kormidlovní usporiadaných na navigáciu radarom jednou osobou plavidlo vybavené kormidlami na prove alebo špeciálnymi kormidlami predovšetkým na plavbu vzad, tieto kormidlá sa aktivujú špeciálnymi pákami, ktoré mutatis mutandis spĺňajú požiadavky ustanovené v časti 5.

Táto požiadavka platí aj vtedy, ak sa v prípade zostáv používa kormidlové zariadenie inštalované v plavidle inom ako v plavidle, ktoré zostavu poháňa.

7. Ak sa používajú regulátory vybočenia, ovládací prvok vybočenia je možné uvoľniť v akejkoľvek jeho polohe bez zmeny zvolenej rýchlosti.

Ovládací prvok sa otáča v oblúku dostatočne širokom na to, aby zaručoval primerané presné polohovanie. Neutrálna poloha je zreteľne vnímateľná z ostatných pozícií. Osvetlenie stupnice sa dá meniť bez krokov.

8. Zariadenia diaľkového ovládania celého kormidlového zariadenia sú napevno nainštalované a usporiadané tak, aby bol zreteľne viditeľný zvolený kurz. Ak sa zariadenie diaľkové ovládania dá odpojiť, je vybavené indikačným prístrojom, ktorý zobrazuje príslušné prevádzkové podmienky „v prevádzke“ alebo „mimo prevádzky“. Dispozícia a manipulácia s ovládacími prvkami je funkčná.

Pri systémoch, ktoré sú podružné ku kormidlovému zariadeniu, ako napríklad aktívne dokormidlovacie zariadenia (bow thruster), sú prijateľné zariadenia diaľkového ovládania, ktoré nie sú nainštalované napevno, ak sa táto podružná inštalácia dá kedykoľvek z kormidlovne aktivovať pomocou potlačovacieho prvku.

9. V prípade systémov kormidlového pohonu, vodnej trysky, cykloidnej lodnej skrutky a čelného propulzora sú ekvivalentné zariadenia prijateľné ako ovládacie, indikačné a monitorovacie zariadenia.

Požiadavky uvedené v odsekoch 1 až 8 platia mutatis mutandis pre účely osobitných charakteristík a usporiadaní zvolených pre vyššie uvedené kormidlové a pohonné jednotky. Poloha indikačného zariadenia pri každej inštalácii zreteľne ukazuje smer ťahu pôsobiaceho na plavidlo alebo smer trysky.

Článok 7.05

Navigačné svetlá, svetelné signály a zvukové signály

1. V tomto článku pojem

a) „navigačné svetlá“ znamená vrcholové svetlá, bočné svetlá a zadné svetlá a svetlá viditeľné zo všetkých strán, modré scintilačné svetlá, žlté silné rýchle scintilačné svetlá pre vysokorýchlostné plavidlá a modré svetlá pre prepravu nebezpečného tovaru;

b) „svetelné signály“ znamená svetlá sprevádzajúce zvukové signály a svetlá pridelené k modrému panelu.

2. V kormidlovni sú nainštalované kontrolky indikujúce prúd a ďalšie podobné zariadenia ako napríklad indikačné kontrolky na monitorovanie navigačných svetiel, ak sa monitorovanie nedá previesť priamo z kormidlovne.

3. V kormidlovniach určených na navigáciu radarom jednou osobou sú indikačné kontrolky nainštalované na riadiacom paneli za účelom monitorovania navigačných svetiel a svetelných signálov. Vypínače navigačných svetiel sú zahrnuté v indikačných kontrolkách alebo v ich blízkosti.

Usporiadanie a farba indikačných kontroliek navigačných svetiel a svetelných signálov zodpovedá skutočnej polohe a farbe týchto svetiel a signálov.

Porucha funkcie navigačného svetla alebo svetelného signálu vyvolá zhasnutie alebo iné poskytnutie signálu príslušnej indikačnej kontrolky.

4. V kormidlovniach určených na navigáciu radarom jednou osobou je možné aktivovať zvukové signály pomocou spínača ovládaného nohou. Táto požiadavka sa nevzťahuje na signál „nepribližovať sa“ v súlade s platnými predpismi plavebného úradu členského štátu.

5. Navigačné svetlá spĺňajú požiadavky uvedené v prílohe IX časť I.

Článok 7.06

Radarové inštalácie a zátačkomery

1. Radarové vybavenie a zátačkomery budú takého typu, aký schválil príslušný orgán. Požiadavky týkajúce sa inštalácie a odskúšania prevádzky radarového vybavenia a zátačkomerov, ako sú stanovené v prílohe IX, musia byť splnené. Zariadenie vnútrozemského systému ECDIS, ktoré možno prevádzkovať v navigačnom režime, sa považuje za radarové vybavenie. Okrem toho musia byť splnené aj požiadavky noriem vnútrozemského systému ECDIS.

Zátačkomer je umiestnený pred kormidelníkom a v jeho poli videnia.

2. V kormidlovniach určených na riadenie radarom jednou osobou:

a) obrazovka radaru nie je výrazne posunutá od osi výhľadu kormidelníka v bežnej polohe;

b) radarový obraz je stále dokonale viditeľný bez krytu alebo obrazovky, bez ohľadu na svetelné podmienky mimo kormidlovne;

c) zátačkomer je inštalovaný priamo nad alebo pod obrazom z radaru alebo je do neho zabudovaný.

Článok 7.07

Rádio-telefonické systémy pre plavidlá s kormidlovňami určenými na riadenie radarom jednou osobou

1. Ak sú kormidlovne plavidiel určené na navigáciu radarom jednou osobou, príjem z medzilodných sietí a príjem námorných informácií sa uskutočňuje cez reproduktor a odchádzajúca komunikácia prebieha cez zabudovaný mikrofón. Možnosti odoslať/prijať sa vyberajú pomocou tlačidla.

Mikrofóny týchto sietí sa nedajú použiť vo verejnej korešpondenčnej sieti.

2. Ak sú kormidlovne plavidiel určené na navigáciu radarom jednou osobou vybavené rádio-telefónnnym systémom pre verejnú korešpondenčnú sieť, príjem je možný zo sedadla kormidelníka.

Článok 7.08

Interné komunikačné zariadenia na palube

Na palube plavidiel s kormidlovňami určenými na riadenie radarom jednou osobou sú interné komunikačné zariadenia.

Zo kormidelníckeho stanoviska je možné vytvoriť komunikačné linky:

a) s prednou časťou plavidla alebo zostavy;

b) so zadnou časťou plavidla alebo zostavy, ak z kormidelníckeho stanoviska nie je možná iná priama komunikácia;

c) s obývacími priestormi posádky;

d) s kajutou veliteľa.

Na všetkých stanoviskách týchto liniek internej komunikácie sa príjem uskutočňuje pomocou reproduktora a prenos pomocou zabudovaného mikrofónu. Prepojenie prednej a zadnej časti plavidla alebo zostavy môže byť rádiotelefónnym prepojením.

Článok 7.09

Výstražný systém

1. Plavidlo má samostatný výstražný systém umožňujúci dosiahnutie obývacích priestorov, strojovní a prípadne aj samostatných čerpacích staníc.

2. Kormidelník má v dosahu spínač ovládajúci zapnutie a vypnutie výstražného signálu; spínače, ktoré sa po uvoľnení automaticky vrátia do vypnutej polohy nie sú prijateľné.

3. Hladina tlaku zvuku tohto výstražného signálu je v obývacích priestoroch najmenej 75 dB(A).

Výstražný signál v strojovniach a čerpacích staniciach vystupuje vo forme blikajúceho svetla viditeľného na všetkých stranách a zreteľne vnímaného vo všetkých bodoch.

Článok 7.10

Vykurovanie a vetranie

Kormidlovne sú vybavené účinným systémom vykurovania a vetrania, ktorý sa dá ovládať.

Článok 7.11

Manipulačné zariadenie kormovej kotvy

Na palube plavidiel, ktorých kormidlovne plavidiel sú určené na navigáciu radarom jednou osobou a ktorých dĺžka je viac ako 86 m alebo ktorých šírka je viac ako 22,90 m, môže kormidelník zo svojho stanoviska spustiť kormovú kotvu.

Článok 7.12

Stiahnuteľné kormidlovne

Stiahnuteľné kormidlovne sú vybavené núdzovým spúšťacím systémom.

Každá spúšťacia operácia automaticky spustí zreteľne počuteľný výstražný signál. Táto požiadavka neplatí, ak riziku úrazu hroziaceho zo spúšťania zabraňujú vhodné črty prevedenia.

Kormidlovňu je možné bezpečne opustiť bez ohľadu na jej polohu.

Článok 7.13

Zápis v osvedčení Spoločenstva pre plavidlá s kormidlovňami určenými na riadenie radarom jednou osobou

Ak plavidlo vyhovuje osobitným požiadavkám na kormidlovne určené na navigáciu radarom jednou osobou, ako sa uvádza v článkoch 7.01, 7.04 až 7.08 a 7.11, do osvedčenia Spoločenstva sa zapisuje tento údaj:

„Plavidlo má kormidlovňu určenú na riadenie radarom jednou osobou.“

KAPITOLA 8

PREVEDENIE MOTORA

Článok 8.01

Všeobecne

1. Stroje a ich príslušenstvo sú navrhnuté, zostrojené a nainštalované podľa najlepších postupov z praxe.

2. Inštalácie vyžadujúce pravidelné prehliadky, predovšetkým parné kotly, iné tlakové nádoby a ich príslušenstvo a výťahy, spĺňajú predpisy platné v jednom z členských štátov Spoločenstva.

3. Inštalovať sa môžu iba spaľovacie motory spaľujúce palivo s bodom vzplanutia pri teplote viac ako 55 °C.

Článok 8.02

Bezpečnostné zariadenie

1. Motory sú inštalované a namontované tak, aby boli dostatočne prístupné pre prevádzku a údržbu a neohrozovali osoby pridelené na tieto úlohy. Dajú sa zabezpečiť pred neúmyselným naštartovaním.

2. Hlavné stroje, príslušenstvo, kotly a tlakové nádoby a ich príslušenstvo sú vybavené bezpečnostnými zariadeniami.

3. V prípade núdze je možné vypnúť motory poháňajúce výtlačný ventilátor a sacie vetráky zvonka priestoru, v ktorom sa nachádzajú, a zvonka strojovne.

4. V prípade potreby spoje rúr rozvádzajúcich palivový plej, mazací olej a oleje používané v systémoch prenosu energie, ovládacie a aktivačné systémy a vykurovacie systémy budú chránené mriežkou alebo inak vhodne chránené, aby sa zabránilo rozstrekovaniu oleja alebo priesakom na horúce plochy, do prívodov vzduchu pre strojové vybavenie alebo do iných zdrojov zapálenia. Počet spojov v takýchto rozvodných systémoch sa udržiava na minimálnej hranici.

5. Vonkajšie vysokotlakové prívodné rúry paliva do naftových motorov medzi vysokotlakovými palivovými čerpadlami a vstrekovačmi paliva sú chránené pomocou obloženého rozvodného systému, ktorý dokáže ochrániť palivo pred poruchou vysokotlakového potrubia. Obložený rozvodný systém zahŕňa prostriedky na zber priesakov a prijmú sa opatrenia zabezpečujúce vyslanie výstrahy v prípade zlyhania palivového potrubia s tou výnimkou, že výstraha sa nevyžaduje pri motoroch s maximálne dvoma valcami. Obložené rozvodné systémy sa nemusia použiť pri motoroch na otvorených palubách poháňajúcich vratidlá a navijaky.

6. Izolácia častí motora spĺňa požiadavky druhého pododseku článku 3.04 ods. 3.

Článok 8.03

Agregát

1. Pohon lode sa musí dať spoľahlivo a rýchlo spustiť, zastaviť alebo obrátiť.

2. Vhodné zariadenia, ktoré spustia poplach po dosiahnutí kritickej úrovne, monitorujú:

a) teplotu chladiacej vody hlavného motora;

b) tlak mazacieho oleja pre hlavné motory a prevody;

c) tlak oleja a vzduchu otáčacích jednotiek hlavného motora, reverzných prevodov alebo lodných motorov.

3. Ak plavidlo má iba jeden hlavný motor, tento motor sa nezastaví automaticky s výnimkou prípadu za účelom ochrany pred prekročením otáčok.

4. Ak plavidlo má iba jeden hlavný motor, tento motor môže byť vybavený automatickým zariadením na zníženie otáčok motora iba vtedy, ak automatické zníženie otáčok motora je v kormidlovni indikované opticky aj akusticky a zariadenie na zníženie otáčok motora sa dá vypnúť z kormidelníckeho stanoviska.

5. Puzdro hriadeľa je vytvorené tak, aby zabraňovalo šíreniu mazív znečisťujúcich vodu.

Článok 8.04

Výfukový systém motora

1. Výfukové plyny sa odvádzajú úplne mimo plavidla.

2. Prijmú sa všetky vhodné opatrenia, aby sa zabránilo prenikaniu výfukových plynov do rôznych priestorov. Výfukové potrubie, ktoré prechádza obývacími priestormi alebo kormidlovňou je v týchto priestoroch pokryté ochranným plynotesným plášťom. Medzera medzi výfukovým potrubím a týmto plášťom je otvorená, aby do nej vnikal vonkajší vzduch.

3. Výfukové potrubia sú usporiadané a chránené tak, aby nemohli spôsobiť požiar.

4. Výfukové potrubia sú v strojovniach vhodne izolované alebo chladené. Mimo strojovní môže postačovať ochrana pred telesným kontaktom.

Článok 8.05

Nádrže na palivo, rozvody a príslušenstvo

1. Tekuté palivo sa skladuje v oceľových nádržiach, ktoré sú buď nedeliteľnou súčasťou trupu alebo sú k trupu pevne pripojené. Ak si to vyžaduje prevedenie plavidla, môže sa použiť aj materiál ekvivalentný z hľadiska odolnosti voči požiaru. Tieto požiadavky neplatia pre nádrže s kapacitou menšou ako 12 litrov, ktoré boli začlenené do príslušenstva počas výroby. Nádrže na palivo nemajú spoločné priečne steny s nádržami na pitnú vodu.

2. Nádrže, ich potrubia a ostatné príslušenstvo musia byť rozložené a usporiadané tak, aby ani palivo ani výpary z paliva nemohli neúmyselne preniknúť do vnútra plavidla. Ventily na nádržiach na odoberanie vzoriek paliva alebo odvádzanie vody sa zatvárajú automaticky.

3. Žiadne nádrže na palivo nesmú byť umiestnené pred kolíznym predelom.

4. Nádrže na palivo a ich prvky nesmú byť umiestnené priamo nad motormi alebo výfukovými rúrami.

5. Plniace otvory nádrží na palivo sú výrazne označené.

6. Otvor plniaceho hrdla nádrže na palivo sa nachádza na palube s výnimkou nádrží na dennú zásobu. Plniace hrdlo je vybavené prípojným dielom v súlade s Európskou normou EN 12827:1999.

Tieto nádrže sú vybavené vetracou rúrkou končiacou voľne na vzduchu nad palubou a usporiadanou tak, aby do nej nemohla prenikať voda. Priemer vetracej rúrky je najmenej 1,25-násobok prierezu plniaceho hrdla.

Ak sú nádrže vzájomne prepojené, priemer spájacej rúrky je najmenej 1,25-násobok prierezu plniaceho hrdla.

7. Priamo pri výstupoch z nádrže sa namontuje potrubie na rozvod paliva so zatváracím zariadením, ktoré možno ovládať z paluby.

Táto požiadavka sa nevzťahuje na nádrže namontované priamo na motor.

8. Palivové potrubie, jeho spoje, tesnenie a tvarovky sú vyhotovené z materiálov, ktoré dokážu odolávať mechanickému, chemickému a tepelnému namáhaniu, ktorému bude pravdepodobne vystavené. Palivové potrubie nesmie byť vystavené žiadnym škodlivým účinkom tepla a musí byť možnosť jeho kontroly po celej dĺžke.

9. Nádrže na palivo sú vybavené vhodným zariadením na meranie kapacity. Zariadenia na meranie kapacity sú čitateľné až do maximálnej úrovne naplnenia. Sklené meradlá sú účinne chránené pred nárazmi, na základni sú vybavené automatickým zatváracím zariadením a ich horný koniec je pripevnený k nádrži nad maximálnou úrovňou naplnenia. Materiál použitý v sklených meradlách sa za bežných teplôt okolia nedeformuje. Sondovacie rúrky nie sú ukončené v obývacích priestoroch. Sondovacie rúrky ukončené v strojovni alebo kotolni sú vybavené vhodnými samozatváracími zariadeniami.

10. a) Nádrže s palivom sú chránené pred vyliatím paliva počas plnenia zásobníkov pomocou vhodných palubných technických zariadení, ktoré sa uvedú v osvedčení Spoločenstva pod položkou 52. b) Ak sa palivo odoberá zo zásobníkových staníc s vlastnými technickými zariadeniami na ochranu pred rozliatím na palubu počas plnenia zásobníkov, požiadavky na vybavenie vyplývajúce z písm. a) odseku 11 už neplatia.

11. Ak sú nádrže na palivo vybavené automatickým vypínacím zariadením, snímače prerušia plnenie, keď je nádrž naplnená na 97 %, toto zariadenie spĺňa požiadavky na zaistenie pred zlyhaním.

Ak snímač aktivuje elektrický kontakt, ktorý môže prerušiť obvod, ktorý zabezpečuje zásobníková stanica binárnym signálom, signál sa musí dať prenášať do zásobníkovej stanice prostredníctvom vodotesného pripájacieho čapu, ktorý spĺňa požiadavky publikácie IEC 60309-1:1999 pre jednosmerný prúd 40 až 50 V, farba krytu biela, uzemňovací kontakt v polohe desať hodín.

12. Nádrže na palivo sú vybavené otvormi s nepriepustnými uzávermi, ktorých účelom je umožniť čistenie a kontrolu.

13. Nádrže priamo zásobujúce hlavný motor a motory potrebné pre bezpečnú prevádzku plavidla sú vybavené zariadením vydávajúcim vizuálne aj zvukové signály v kormidlovni, keď hladina ich naplnenia nie je dostatočná na zabezpečenie bezpečnej prevádzky.

Článok 8.06

Uskladnenie mazacieho oleja, rozvody a príslušenstvo

1. Mazací olej sa skladuje v oceľových nádržiach, ktoré sú buď nedeliteľnou súčasťou trupu alebo sú k trupu pevne pripojené. Ak si to vyžaduje prevedenie plavidla, môže sa použiť aj materiál ekvivalentný z hľadiska odolnosti voči požiaru. Tieto požiadavky neplatia pre nádrže s kapacitou menšou ako 25 litrov. Nádrže na mazací olej nemajú spoločné priečne steny s nádržami na pitnú vodu.

2. Nádrže na mazací olej, ich potrubia a ostatné príslušenstvo musia byť rozložené a usporiadané tak, aby ani mazací olej ani výpary z mazacieho oleja nemohli neúmyselne preniknúť do vnútra plavidla.

3. Žiadne nádrže na mazací olej nesmú byť umiestnené pred kolíznym predelom.

4. Nádrže na mazací olej a ich prvky nesmú byť umiestnené priamo nad motormi alebo výfukovými rúrami.

5. Plniace otvory nádrží na mazací olej sú výrazne označené.

6. Rúrky na mazací olej, ich spoje, tesnenie a tvarovky sú vyhotovené z materiálov, ktoré dokážu odolávať mechanickému, chemickému a tepelnému namáhaniu, ktorému budú pravdepodobne vystavené. Rúrky na mazací olej nesmú byť vystavené žiadnym škodlivým účinkom tepla a musí byť možnosť ich kontroly po celej dĺžke.

7. Nádrže na mazací olej sú vybavené vhodným zariadením na meranie kapacity. Zariadenia na meranie kapacity sú čitateľné až do maximálnej úrovne naplnenia. Sklené meradlá sú účinne chránené pred nárazmi, na základni sú vybavené automatickým zatváracím zariadením a ich horný koniec je pripevnený k nádrži nad maximálnou úrovňou naplnenia. Materiál použitý v kontrolných trubičkách sa za bežných teplôt okolia nedeformuje. Sondovacie rúrky nie sú ukončené v obývacích priestoroch. Sondovacie rúrky ukončené v strojovni alebo kotolni sú vybavené vhodnými samozatváracími zariadeniami.

Článok 8.07

Uskladnenie olejov používaných v hnacích systémoch, riadiacich a aktivačných systémoch a vykurovacích systémoch, rozvody a príslušenstvo

1. Oleje používané v hnacích systémoch, riadiacich a aktivačných systémoch a vo vykurovacích systémoch sa skladujú v oceľových nádržiach, ktoré sú buď nedeliteľnou súčasťou trupu alebo sú k trupu pevne pripojené. Ak si to vyžaduje prevedenie plavidla, môže sa použiť aj materiál ekvivalentný z hľadiska odolnosti voči požiaru. Tieto požiadavky neplatia pre nádrže s kapacitou menšou ako 25 litrov. Tieto nádrže na olej nemajú spoločné priečne steny s nádržami na pitnú vodu.

2. Tieto nádrže na olej, ich potrubia a ostatné príslušenstvo musia byť rozložené a usporiadané tak, aby ani takýto olej ani výpary z takéhoto oleja nemohli neúmyselne preniknúť do vnútra plavidla.

3. Žiadne nádrže na takýto olej nesmú byť umiestnené pred kolíznym predelom.

4. Nádrže na takýto olej a ich prvky nesmú byť umiestnené priamo nad motormi alebo výfukovými rúrami.

5. Plniace otvory nádrží na takýto olej sú výrazne označené.

6. Rúrky na takýto olej, ich spoje, tesnenie a tvarovky sú vyhotovené z materiálov, ktoré dokážu odolávať mechanickému, chemickému a tepelnému namáhaniu, ktorému budú pravdepodobne vystavené. Rúrky na mazací olej nesmú byť vystavené žiadnym škodlivým účinkom tepla a musí byť možnosť ich kontroly po celej dĺžke.

7. Nádrže na takýto olej sú vybavené vhodným zariadením na meranie kapacity. Zariadenia na meranie kapacity sú čitateľné až do maximálnej úrovne naplnenia. Sklené meradlá sú účinne chránené pred nárazmi, na základni sú vybavené automatickým zatváracím zariadením a ich horný koniec je pripevnený k nádrži nad maximálnou úrovňou naplnenia. Materiál použitý v kontrolných trubičkách sa za bežných teplôt okolia nedeformuje. Sondovacie rúrky nie sú ukončené v obývacích priestoroch. Sondovacie rúrky ukončené v strojovni alebo kotolni sú vybavené vhodnými samozatváracími zariadeniami.

Článok 8.08

Systémy na odčerpávanie a odvádzanie vody

1. Každá vodotesná komora sa dá vypumpovať zvlášť. Táto požiadavka sa však nevzťahuje na vodotesné komory, ktoré sú počas prevádzky obvykle hermeticky utesnené.

2. Plavidlá vyžadujúce posádku sú vybavené dvoma samostatnými odvodňovacími čerpadlami, ktoré nie sú nainštalované v tom istom priestore. Najmenej jedno z nich je poháňané motorom. Avšak pre plavidlá s výkonom menej ako 225 kW alebo s vlastnou váhou menšou ako 350 t, alebo ak plavidlo nie určené na prepravu tovaru má výtlak menej ako 250 m3, postačuje jedno čerpadlo, ktoré môže byť ovládané buď ručne alebo poháňané motorom.

Každé z požadovaných čerpadiel je schopné použitia v každej vodotesnej komore.

3. Minimálny výkon Q1 prvého odvodňovacieho čerpadla sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Q1 = 0,1 · d1 2 [l/min]

d1 sa vypočíta podľa vzorca:

Minimálny výkon Q2 druhého odvodňovacieho čerpadla sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Q2 = 0,1 · d2 2 [l/min]

d2 sa vypočíta podľa vzorca:

Hodnota d2 však nesmie byť vyššia ako hodnota d1.

Na výpočet Q2 sa l berie ako dĺžka najdlhšej vodotesnej komory.

V týchto vzorcoch:

l je dĺžka danej vodovodnej komory v [m], d1 je vypočítaný vnútorný priemer hlavného odvodňovacieho potrubia [mm], d2 je vypočítaný vnútorný priemer odbočky potrubia [mm].

4. Ak sú odvodňovacie čerpadlá napojené na systém odvádzania vody, odvádzacie potrubia majú vnútorný priemer najmenej d1, v mm a odbočky potrubia majú vnútorný priemer najmenej d2, v mm.

Ak dĺžka plavidla je menej ako 25 m, hodnoty d1 a d2 sa môžu zmenšiť na 35 mm.

5. Povolené sú len samonasávacie odvodňovacie čerpadlá.

6. Na pravom aj ľavom boku všetkých odvodniteľných komôr s plochým dnom širších ako 5 m je najmenej jedno nasávanie.

7. Kormový vrchol sa môže dať odvodniť cez hlavnú strojovňu pomocou ľahko prístupnej automaticky sa uzatvárajúcej tvarovky.

8. Odbočky potrubí do samostatných komôr sú napojené na hlavné odvodňovacie potrubie pomocou uzamykateľného nevratného ventilu.

Komory alebo iné priestory schopné niesť balast musia byť pripojené k odvodňovaciemu systému len pomocou jednoduchého uzatváracieho zariadenia. Táto požiadavka sa nevzťahuje na lodné priestory schopné niesť balast. Takéto lodné priestory sa plnia balastovou vodou pomocou napevno nainštalovaného balastového potrubia nezávislého od odvodňovacieho potrubia, alebo pomocou odbočiek potrubia, ktoré možno zapojiť k hlavnému odvodňovaciemu potrubiu pomocou elastických rúrok alebo elastických adaptérov. Ventily na prívod vody nachádzajúce sa na dne lodného priestoru nie sú na tento účel povolené.

9. Priestory na dne podpalubia sú vybavené mernými zariadeniami.

10. Ak odvodňovací systém zahŕňa napevno nainštalované potrubie, rúry odvodňujúce dno podpalubia, určené iba na vyťaženie zaolejovanej vody, sú vybavené uzávermi, ktorých polohu inšpekčný úrad zaistí. Počet a poloha týchto uzáverov je vyznačená v osvedčení Spoločenstva.

11. Zaistenie uzáverov v polohe sa považuje za ekvivalent zapečatenia v súlade s odsekom 10. Kľúč alebo kľúče na zaistenie uzáverov je príslušne označený a prechováva sa na označenom a ľahko prístupnom mieste v strojovni.

Článok 8.09

Uskladnenie zaolejovanej vody a použitého paliva

1. Na palube je možné skladovať zaolejovanú vodu nahromadenú počas prevádzky. Za sklad slúžiaci na tento účel sa považuje podpalubie strojovne.

2. Na účely skladovania použitých olejov sa v strojovni nachádza jedna alebo niekoľko osobitných nádrží, ktorých kapacita zodpovedá najmenej 1,5-násobku množstva použitých olejov z lapačov nečistôt vo všetkých nainštalovaných spaľovacích motorov a pohonov spolu s hydraulickými kvapalinami z nádrží na hydraulické kvapaliny.

Prípojky používané na vyprázdnenie vyššie spomínaných nádrží sú v súlade s Európskou normou EN 1305: 1996.

3. Ak sa plavidlá používajú iba na krátke vzdialenosti, inšpekčný orgán môže udeliť výnimky z požiadaviek v odseku 2.

Článok 8.10

Hluk vydávaný plavidlami

1. Hluk vydávaný plaviacim sa plavidlom, a najmä hluk spôsobený nasávaním a výfukom motora, je tlmený vhodnými prostriedkami.

2. Hluk produkovaný plaviacim sa plavidlom neprevýši hodnotu 75 db(A) v bočnej vzdialenosti 25 m od boku lode.

3. S výnimkou prekládkových činností hluk produkovaný nepohybujúcim sa plavidlom neprevýši hodnotu 65 db(A) v bočnej vzdialenosti 25 m od boku lode.

KAPITOLA 8a

(prázdne)

KAPITOLA 9

ELEKTRICKÉ ZARIADENIA

Článok 9.01

Všeobecne

1. Ak neexistujú osobitné požiadavky týkajúce sa istých dielov inštalácie, úroveň bezpečnosti sa považuje za dostatočnú, ak tieto diely boli vyrobené v súlade s platnou európskou normou alebo v súlade s požiadavkami schválenej klasifikačnej spoločnosti.

Inšpekčnému orgánu sa predložia relevantné dokumenty.

2. Na palube sa prechovávajú nasledujúce doklady, riadne opečiatkované inšpekčným orgánom:

a) všeobecné výkresy týkajúce sa celej elektrickej inštalácie;

b) schémy zapojenia pre hlavnú rozvodnú dosku, núdzovú rozvodnú dosku a rozvodnú skrinku spolu s najdôležitejšími technickými údajmi ako prúdová intenzita a menovitý prúd ochranných a ovládacích zariadení;

c) energetické údaje o elektrických strojoch a zariadeniach;

d) typy káblov a priemery dátových vodičov.

Tieto doklady nie je potrebné prechovávať na palube plavidla bez posádky, vlastník ich však má mať vždy k dispozícii.

3. Zariadenia budú vyhotovené na trvalý náklon do 15°, na vnútornú teplotu okolia od 0° do +40 °C a na teplotu na palube od -20 °C do +40 °C. V rámci týchto limitov budú dokonale fungovať.

4. Elektrické a elektronické zariadenia a prístroje sú plne prístupné a ľahko sa udržiavajú.

Článok 9.02

Systémy na prívod elektrickej energie

1. Ak je plavidlo vybavené elektrickým systémom, tento systém má v podstate najmenej dva zdroje pohonu tak, aby v prípade zlyhania jedného zdroja druhý zdroj dokázal privádzať elektrickú energiu spotrebičom potrebným na bezpečnú plavbu po dobu najmenej 30 minút.

2. Adekvátny menovitý výkon prívodu energie sa preukáže prostredníctvom energetickej bilancie. Do úvahy možno zobrať aj faktor vhodnej simultánnosti.

3. Nezávisle od odseku 1 vyššie sa článok 6.04 vzťahuje na zdroj energie pre kormidlové zariadenie (kormidlové inštalácie).

Článok 9.03

Ochrana pred fyzickým kontaktom, prienikom pevných predmetov a vniknutím vody

Typy minimálnej ochrany napevno nainštalovaných dielov inštalácie sú také, ako sa uvádza v tabuľke:

Umiestnenie Typ minimálnej ochrany (v súlade s publ. IEC 60529: 1992) Generátory Motory Transformátory Panely Rozvody Spínače Inštalačný materiál Osvetľov. zariadenia Prevádzkové miestnosti, strojovne, oddelenia na kormidlové mechanizmy IP 22 IP 22 IP 22 (2) IP 22 (1) (2) IP 44 IP 22 Lodné priestory IP 55 IP 55 Skrinky na batérie a farby IP 44 u. (Ex) (3) Voľné paluby a otvorené kormidelnícke stanoviská IP 55 IP 55 IP 55 IP 55 Kormidlovňa IP 22 IP 22 IP 22 IP 22 IP 22 Obývacie priestory okrem sanitárnych zariadení a umyvární IP 22 IP 20 IP 20 Sanitárne zariadenia a umyvárne IP 44 IP 44 IP 44 IP 55 IP 44

Článok 9.04

Ochrana pred výbuchom

V priestoroch, kde je pravdepodobné hromadenie potenciálne výbušných plynov alebo plynných zmesí, ako napríklad v oddeleniach určených pre akumulátory alebo skladovanie vysoko horľavých výrobkov, sa môžu nainštalovať iba voči výbuchu odolné elektrické zariadenia (potvrdená bezpečnosť). V týchto priestoroch sa neinštalujú žiadne svetelné spínače alebo iné elektrické spotrebiče. Ochrana pred výbuchom berie do úvahy charakteristiku potenciálne výbušných plynov alebo plynných zmesí, ktoré môžu pravdepodobne vzniknúť (skupina potenciálu výbuchu, teplotná trieda).

Článok 9.05

Ochranné uzemnenie

1. Systémy pod napätím vyšším ako 50 V musia byť uzemnené.

2. Kovové časti otvorené voči fyzickému kontaktu a ktoré za bežnej prevádzky nie sú elektricky živé, ako napríklad rámy motorov a kryty, spotrebiče a osvetľovacie zariadenia, sú uzemnené samostatne, ak v dôsledku inštalácie nie sú v elektrickom kontakte s trupom.

3. Kryty mobilných energetických spotrebičov a prenosných zariadení budú pri bežnom použití uzemnené pomocou dodatočného uzemňujúceho vodiča zabudovaného do sieťového kábla.

Toto ustanovenie neplatí v prípade použitia ochranného transformátora oddeľujúceho obvod ani pre spotrebiče vybavené ochrannou izoláciou (dvojitá izolácia).

4. Priemer uzemňujúceho vodiča nie je menší ako priemery uvedené v tejto tabuľke:

Priemer vonkajších vodičov [mm2] Minimálny priemer uzemňujúcich vodičov v izolovaných kábloch