EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 1.6.2011 
SEK(2011) 672 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dop ĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 
93/15/EHS a smernice 94/9/ES, 94/25/ES,  95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 
2007/23/ECS 2009/105/ES a 2009/23/ES 
{KOM(2011) 315 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 671 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti:  Toto zhrnutie zaväzuje len tie útvary Komisie, 
ktoré sa podie ľajú na jeho vypracovaní, a nepredur čuje konečnú podobu akéhoko ľvek 
rozhodnutia prijatého Komisiou. 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Tento dokument sa týka len európskeho normaliza čného systému, v ktorom hrajú 
kľúčovú úlohu tri nezávislé európske normaliza čné orgány – Európsky výbor pre 
normalizáciu (CEN), Európsky výbor pre no rmalizáciu v oblasti elektrotechniky 
(CENELEC) a Európsky inštitút pre telekomunika čné normy (ETSI), a noriem pre 
interoperabilitu v oblasti informa čných a komunika čných technológií (IKT). 
Normy a normalizácia sú ve ľmi účinnými nástrojmi politiky pre EÚ. Samotná 
existencia noriem podporuje obchod, pr etože normy majú kladný vplyv na 
znižovanie nákladov a znižujú asymet riu informácií medzi ponukou a dopytom, 
zvlášť v prípade cezhrani čných transakcií. V nieko ľkých ekonometrických štúdiách 
sa zistilo, že na makroekonomickej úrovni existuje jednozna čné prepojenie medzi 
normalizáciou v hospodárstve, rastom produktivity, obchodom a celkovým hospodárskym rastom. Štúdie preukazujú, že sú časné normy prispievajú k HDP 
mierou najmenej jedného percentuálneho bodu za rok. Aj ke ď normy a normalizácia 
prinášajú ove ľa väčšie výhody pre európske hospodárst vo, používajú sa ako nástroje 
politiky s cie ľom zabezpe čiť, okrem iného, fungovanie jednotného trhu, 
interoperabilitu sietí a systém ov, najmä v oblasti IKT, vysokú úrove ň ochrany 
životného prostredia a spotrebite ľov, viac inovácie a vä čšie sociálne za členenie. 
Verejné konzultácie so zainteresovanými st ranami a správa Európskeho parlamentu o 
budúcnosti európskej normalizácie
1 však nazna čili potrebu riešenia ur čitých 
problémov. 
Európske normy hrajú ve ľmi dôležitú úlohu vo fungovaní vnútorného trhu s 
priemyselnými výrobkami. Európske normy nahrádzajú národné a často konfliktné 
normy, ktoré môžu vytvára ť technické prekážky pre vnútroštátny trh. Európske 
normy možno na ú čely tohto posúdenia vplyvu rozdeli ť do dvoch kategórií:  
• Európske normy vypracované na žiados ť Komisie  na základe takzvaného 
„mandátu“, v rámci ktorého sú európske normaliza čné orgány požiadané, aby 
vypracovali technické špecifikácie normatívneho charakteru, ktoré sp ĺňajú 
požiadavky stanovené v mandá te. Tieto normy možno ďalej rozdeli ť do dvoch 
podkategórií: 
– Harmonizované normy, ktoré zabezpe čujú, aby výrobky sp ĺňali 
základné požiadavky ustanovené v pr ávnych predpisoch EÚ. Súlad s 
európskymi „harmonizovanými“ normami zaru čuje požadovanú úrove ň 
bezpečnosti výrobkov. Používanie harmonizovaných noriem je však 
ešte vždy dobrovo ľné a výrobca môže použi ť akékoľvek iné technické 
riešenie, ktorým preukáže, že výrobok sp ĺňa základné požiadavky. 
Percentuálny podiel európskyc h harmonizovaných noriem sa v 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
 
SK 2   SK posledných dvoch desa ťročiach zvýšil z 3,55 % na 20 % v roku 2009. 
Táto skuto čnosť svedčí o narastajúcom význame  noriem ako nástroja 
sprevádzajúceho právne predpisy EÚ2. 
– Ostatné európske normy na  podporu európskych politík. 
• Zostávajúce európske normy  sa prijímajú mimo rámca právnych predpisov EÚ z 
iniciatívy podnikov, vnútroštátnych normaliza čných orgánov alebo iných 
zainteresovaných strán, prípadne na žiados ť Komisie.  
1.1. Problém 1: Proces prijímania európs kych noriem, ktoré vyžaduje Komisia, nie 
je dostato čne rýchly 
V rýchlo sa meniacom svete a spolo čnosti, najmä v odvetviach, ktoré charakterizuje 
veľmi krátka životnos ť a vývojové cykly výrobkov, musia normy drža ť krok s ve ľmi 
rýchlym technickým vývojom. Niektoré zain teresované strany tvrdia, že celý proces 
tvorby európskych noriem je príliš pomalý, hoci s ťažnosti na pomalé tempo 
normalizácie môžu by ť menej relevantné v prípade technológií s dlhým obdobím 
potrebným na vývoj a reorganizáciu. V sú časnosti trvá vývoj normaliza čných 
produktov CEN a CENELEC 21,5 až 36 mesiacov, zatia ľ čo zvyčajný časový rámec 
v prípade normaliza čných produktov ETSI je 12 až 24 mesiacov. Celý vývojový 
proces však môže by ť oveľa dlhší, pokia ľ ide o normy vypracované na žiados ť 
Komisie. V prípade týchto noriem pozostáva zo štyroch hlavných etáp, to znamená, z 
prípravy mandátu a kladného stanoviska výboru zriadeného pod ľa smernice 
98/34/ES, akceptácie mandátu a za čatia práce na norme, vývoja samotnej normy a 
uverejnenia odkazu na harmonizovanú normu v úradnom vestníku a z postupu 
predkladania námietok. 
1.2. Problém 2: Nedostato čné zastúpenie MSP a spolo čenských zainteresovaných 
strán v procese európskej normalizácie 
Niekoľko štúdií preukázalo, že malé a stredné podniky (MSP) čelia mnohým 
problémom v súvislosti s normami a normalizáciou. Pod ľa mnohých 
zainteresovaných strán je jedným z naj dôležitejších problémov to, že MSP sú vo 
všeobecnosti nedostato čne zastúpené v normaliza čných činnostiach, najmä na 
európskej úrovni. Okrem toho normy sa často týkajú bezpe čnosti a blahobytu 
občanov, efektívnosti sietí, život ného prostredia a iných oblastí verejnej politiky. 
Napriek tomu, že normy hrajú dôležitú úlohu v spolo čnosti, názor príslušných 
spoločenských zainteresovaných strán nie je dostato čne začlenený do procesu 
normalizácie v EÚ. S cie ľom riešiť problémy nedostato čného zastúpenia MSP a 
spoločenských zainteresovaných strán v normaliza čných činnostiach, organizáciám 
zastupujúcim MSP a spolo čenským zainteresovaným stranám sa vyplácajú finan čné 
príspevky. Kritériá oprávnenosti na poskyt ovanie týchto gran tov, podmienky ich 
využívania a druhy finan čných príspevkov, ktoré sú k dispozícii, sú ve ľmi odlišné. 
Niektoré organizácie dostávajú granty na akcie, zatia ľ čo iné dostávajú aj 
prevádzkové granty. 
                                                 
2 Podrobné údaje možno nájs ť v prílohe 3, zatia ľ čo príloha 4 obsahuje preh ľad právnych predpisov EÚ, 
v ktorých sa európske normy využívajú ako prostriedok na zabezpe čenie predpokladu zhody so 
základnými požiadavkami. 
 
SK 3   SK 1.3. Problém 3: Vo verejnom obstarávaní IKT v sú časnosti nie je možné odvoláva ť 
sa na „normy fór a konzorcií“.  
Mnohé normy v oblasti IKT, ktoré zabezpe čujú interoperabili tu, nevypracovali 
európske normaliza čné orgány, ale celosvetové fóra a konzorciá. Platí to najmä pre 
normy, ktoré sa týkajú internetu a celosve tovej siete (World Wide Web). Hlavne v 
dôsledku toho, že chýbajú vys oko špecializované odborné poznatky, tradi čné 
organizácie stanovujúce normy nepokrývajú oblas ť IKT, a tak sa v sú časnosti hlavná 
časť globálnej činnosti v oblasti IKT vykonáva mimo  formálneho európskeho alebo 
medzinárodného systému normalizácie. 
Odkazovanie na normy vo verejnom obstarávaní môže by ť významným 
prostriedkom na podporu inovácií a verejným orgánom môže poskytnú ť nástroje, 
ktoré potrebujú na plnenie svojich úloh, a to najmä na vedúcich trhoch, ako je 
elektronické poskytovanie zdravotníckych sl užieb. Verejné obstarávanie musí by ť v 
súlade so smernicou 2004/18/ES , v ktorej sa rozlišuje me dzi formálnymi normami a 
ostatnými technickými špecifikáciami, v s úvislosti s ktorými sa okrem toho vyžaduje 
opis funk čných požiadaviek. Ak verejné orgány  odkazujú vo svojich technických 
špecifikáciách na technické normy, mali by uvies ť aj skuto čnosť, či uchádza čom 
umožnia preukáza ť, že ich ponuka sp ĺňa špecifikácie, aj ke ď nie je v súlade s 
technickou normou, na ktorú sa odkazuje . Pri obstarávaní sl užieb a produktov IKT 
však môžu preváži ť ďalšie požiadavky. Verejné orgány musia by ť schopné vymedzi ť 
svoje stratégie a architektúry IKT vrátane cezhrani čnej interoperability a budú 
obstaráva ť systémy/služby a produkty IKT alebo ich časti, ktoré zodpovedajú ich 
požiadavkám.  
2. C IELE  
2.1. Všeobecné politické ciele 
Táto iniciatíva sa zameriava na zvyšovanie prínosu noriem a európskej normalizácie 
k lepšiemu fungovaniu vnútorného trhu, podnecovaniu rastu a inovácie a podpore 
konkurencieschopnosti podnikov v EÚ, najmä MSP.  
2.2. Špecifické ciele 
(1) Skrátiť čas potrebný na proces normaliz ácie v prípade noriem vypracovaných 
na základe žiadosti Komisie; 
(2) Zabezpečiť, aby boli MSP a spolo čenské zainteresované strany primerane 
zastúpené v procese normalizácie, najmä v prípade noriem vypracovaných na základe žiadosti Komisie; 
(3) Rozšíriť používanie noriem IKT a zvýši ť tak interoperabil itu prostredníctvom 
integrovanejšieho európskeho trhu ve rejného obstarávania pre produkty a 
služby IKT, zvláš ť v spojení s vytvorením „elek tronického vnútorného trhu“; 
(4) Odstrániť nejasnosti v sú časnom právnom rámci. 
 
SK 4   SK 3. P OSÚDENIE VPLYVOV  
3.1. Problém 1: Európsky proces st anovovania noriem nie je dostato čne rýchly 
3.1.1. Politická možnos ť 1.0: Základný scenár 
Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte. Slúž i ako referencia, na základe ktorej sa 
posudzujú ostatné možnosti. 
3.1.2. Politická možnos ť 1.A: Stanovi ť lehoty na vypracovanie európskych noriem 
Výhoda tejto možnosti spo číva v tom, že európske normy by mali by ť dostupné po 
uplynutí prijate ľne krátkej lehoty. Predpokladá sa, že európske normaliza čné orgány 
by akceptovali kratšie lehoty a že by mohli presved čiť technických expertov 
ochotných vanova ť viac času na vypracovanie normy. V prípade výrobku alebo 
služby, na ktorú sa vz ťahuje norma, kladné hospodárske  prínosy vyplývajúce zo 
skoršej dostupnosti normy by bolo možné odhadnú ť na úrovni miery rastu približne 
jedného percentuálneho bodu za rok. 
Okrem skuto čnosti, že táto možnos ť by sa uplat ňovala len na harmonizované normy 
a európske normy, ktoré si vyžiadala Komisia, je pravdepodobné, že lehota zaväzujúca európske normaliza čné orgány, aby zvýšili rýchlos ť oficiálnych postupov 
stanovovania noriem, môže ma ť negatívny vplyv na kvalitu normy. Čas možno 
získať len tak, že sa obmedzí konsenzus a jeden z medzistup ňov konzultácií sa 
primerane skráti (alebo vynechá). 
Lehoty pre všetky európske  normy a vytvorenie aspo ň takého istého po čtu noriem v 
kratšom čase by mohli vies ť k zvýšeným nákladom (napríklad častejšie stretnutia) za 
rok. Dodato čné ročné náklady na jednu normu sa odhadujú približne na 150 000 až 
200 000 EUR, ak by sa normy dokon čili za 2 roky. Zvýšenie rýchlosti by bolo možné 
iba vtedy, ak by sa výrobné odvetvie a osta tné zainteresované strany dohodli, že sa 
budú podie ľať na dodato čných nákladoch alebo by tie to náklady financovala 
Komisia. Pokia
ľ by sa neprijali špecifické opatre nia, lehoty pre všetky európske 
normy by nevyhnutne mali negatívny vpl yv na zapojenie MSP a spolo čenských 
zainteresovaných strán. 
3.1.3. Politická možnos ť 1.B: Vytvori ť Európsku agentúru pre normy, ktorá by riadila 
proces stanovovania noriem 
Výhoda tejto možnosti spo číva v tom, že agentúra by podliehala doh ľadu európskeho 
zákonodarcu a odmietnu ť mandát na vypracovanie európskych noriem by bolo 
ťažšie. Vznik novej európskej normaliza čnej agentúry by znamenal, že žiadosti o 
harmonizované normy by sa sp racovávali prednostne. Úrove ň duplicity 
administratívnych zdrojov a výdavkov by bola nižšia a všetky dostupné odborné znalosti by sa spojili. Ok rem toho by sa mohla zlepši ť účasť MSP v procese 
normalizácie. 
Táto možnos ť však má nieko ľko veľkých nedostatkov. Jej realizácia si predovšetkým 
vyžaduje úzku spoluprácu s vnútroštátnymi normaliza čnými orgánmi. Agentúra pre 
európsku normalizáciu by nemohla fungova ť bez ich podpory. Agentúra by okrem 
toho nemohla poskytova ť úroveň odborných poznatkov nevyhnutných na ú činné 
vykonávanie úloh technického výboru. Pret o by dohoda medzi odborníkmi bola ešte 
 
SK 5   SK vždy potrebná, bez oh ľadu na to, či bola práca vykonaná pod záštitou európskeho 
normaliza čného orgánu alebo agentúry. Táto možnos ť by určite mala za následok 
značné dodato čné náklady pre rozpo čet EÚ. Komisia v sú časnosti prispieva sumou 
21,2 miliónov EUR, to znamená, približne 47 % celkového príjmu troch európskych normaliza čných orgánov (44 000 000 EUR). Zostávajúca časť príjmu európskych 
normaliza čných orgánov je financovaná hlavne z členských poplatkov a príspevkov. 
Treba ma ť na pamäti, že po čet noriem vypracovaných na základe mandátu Komisie 
predstavuje pomerne ma lý podiel celkového po čtu normaliza čných produktov 
vydávaných európskymi normaliza čnými orgánmi.  
3.1.4. Politická možnos ť 1.C: Transparentné a zjednodušené postupy pre vypracovanie 
harmonizovaných noriem a ostatných eu rópskych noriem vyžadovaných Komisiou  
Lepšie organizovaný pravidelný proces ro čného alebo viacro čného plánovania by 
zvýšil pracovné za ťaženie útvarov Komisie, ale mal by všeobecný kladný vplyv. 
Európskym normaliza čným orgánom by umožnil plánova ť pripravované žiadosti a 
skrátiť proces akceptácie, takž e harmonizované normy by bo li rýchlejšie uvedené na 
trh pre potreby podnikov. Táto možnos ť by mala kladný vplyv na vnútorný trh a na 
konkurencieschopnos ť podnikov (vrátane MSP) prostre dníctvom skrátenia lehoty na 
vydávanie mandátov približne o 6 mesiac ov (zrušením samostatnej konzultácie 
výboru), pri čom skrátenie o ďalších 6 mesiacov by sa dalo dosiahnu ť na konci 
procesu prostredníctvom zlepšenia ú činnosti pri predkladaní námietok. Nie je možné 
stanoviť žiadne negatívne  vplyvy alebo dodato čné náklady. Hoci má táto možnos ť 
celkový pozitívny vplyv bez akýchko ľvek negatívnych vplyvov, hlavná nevýhoda 
spočíva v tom, že by sa uplat ňovala len na harmonizované normy a normy 
vypracované na žiados ť Komisie, takže by nijako neovplyvnila rýchlos ť ďalšej 
európskej normaliza čnej činnosti. 
3.2. Problém 2: Zapojenie MSP a spolo čenských zainteresovaných strán do procesu 
európskej normalizácie 
3.2.1. Politická možnos ť 2.0: Základný scenár (to znamená, finan čné príspevky na 
zastúpenie MSP a spolo čenských zainteresovaných strán) 
Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte. Slúž i ako referencia, na základe ktorej sa 
posudzujú ostatné možnosti. 
3.2.2. Politická možnos ť 2.A: Umožni ť priame zastúpenie MSP a spolo čenských 
zainteresovaných strán v európskych normaliza čných orgánoch 
Dlhodobá priama ú časť technicky informovaných prac ovníkov z jednotlivých MSP a 
zo spoločenských zainteresovaných strán na zas adnutiach a diskusiách technického 
výboru umož ňuje, aby si títo pracovníci vybudovali dobré meno v normaliza čných 
orgánoch. Pracovníci môžu okrem toho priamo pôsobi ť na ovplyv ňovanie procesu. 
Účasť v procese normalizácie vyžaduje dôklad né technické znalosti o navrhovaných 
normách a o ich kontexte. Ú častníci musia by ť okrem toho ochotní investova ť 
značný čas a energiu potrebné na sledovanie prebiehajúcich interných diskusií o 
predmete budúcej normy. Všeobecne uznávaným pravidlom je, že aby mala ú časť v 
akomkoľvek technickom výbore alebo pracovnej skupine zmysel, vyžaduje si ako 
základ približne 20 % času príslušného ú častníka. 
 
SK 6   SK 3.2.3. Politická možnos ť 2.B: Udeli ť hlasovacie práva organizáciám zastupujúcim MSP a 
spoločenské zainteresované strany v európskych normaliza čných orgánoch  
Udelenie hlasovacích práv ve ľmi obmedzenému po čtu zastupite ľských organizácií 
pre technickú prácu v rámci CEN by malo ve ľmi kladný vplyv na zapojenie MSP a 
spoločenských zainteresovaných strán. Ostatné delegácie s hlasovacími právami by 
museli bra ť do úvahy názory prednese né delegátmi MSP a spolo čenských 
zainteresovaných strán. Neur čili sa žiadne negatívne vpl yvy. Udelenie hlasovacích 
práv iným orgánom, ako sú vnútroštátne normaliza čné orgány, sa však musí 
prerokova ť a dohodnú ť s členmi európskych normaliza čných orgánov, takže 
uskutočniteľnosť tejto možnosti je neistá. Okrem toho, udelenie by mohlo by ť 
spojené s platením vyšších členských poplatkov, čím by sa zvýšili náklady tejto 
možnosti pre organizácie zastupujúce MSP a spolo čenské zainteresované strany.  
3.2.4. Politická možnos ť 2.C: Posilni ť postavenie organizácií zastupujúcich MSP a 
spoločenské zainteresované strany v rámci európskych normaliza čných orgánov 
poskytnutím možnosti prevádzkového grantu 
Kladná stránka tejto možnosti spo číva v tom, že umož ňuje poskytovanie nepretržitej 
podpory organizáciám zastupujúcim MSP a spolo čenské zainteresované strany, aby 
mohli upevni ť svoju úlohu v procese normalizácie. Ďalšou kladnou stránkou je to, že 
možnosť prevádzkového grantu obsahuje silný impulz pre európske normaliza čné 
orgány, aby aj na ďalej považovali tieto organizácie za spo ľahlivých partnerov v 
procese normalizácie, takže názory týchto organizácií sa adekvátne zoh ľadnia v 
priebehu technickej práce na európskych normách. Táto možnos ť by však 
vyžadovala výnimku zo zásady znižovania uvedenej v základnom akte, ktorý je 
východiskom pre poskytovanie grantov. Táto možnos ť si okrem toho vyžaduje, aby 
rozpočtový orgán prinajmenšom zachoval rozpo čtové sumy, ktoré sú v sú časnosti 
rozdelené do nieko ľkých rozpo čtových riadkov. Žiadne negatívne stránky sa 
nestanovili. 
3.3. Problém 3: V sú časnosti nie je možné odvoláva ť sa na „normy fór a konzorcií“ 
vo verejnom obstarávaní IKT 
3.3.1. Politická možnos ť 3.0: Základný scenár 
Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte. Slúž i ako referencia, na základe ktorej sa 
posudzujú ostatné možnosti. 
3.3.2. Politická možnos ť 3.A: Obnovi ť uplatňovanie mechanizmov rozhodnutia Rady 
87/95/EHS týkajúcich sa verej ného obstarávania a politiky 
Výhoda tejto možnosti spo číva v tom, že nevyžaduje ži adnu legislatívnu zmenu a 
zákonodarca EÚ a členské štáty by sa mohli vyhnú ť príslušným administratívnym 
nákladom. Transformácia noriem fór a konzorcií na európske normy však má za následok dodato čné poplatky, zodpovednosti a nákl ady pre európske normaliza čné 
orgány. Podstatnú časť nákladov by musela znáša ť Komisia. Európske normaliza čné 
orgány by okrem toho boli zodpovedné za prav idelnú revíziu a aktualizáciu noriem. 
Okolnosti uvedené v článku 5 ods. 3 by okrem toho už  nezodpovedali technickej 
realite na trhu. Z toho d ôvodu si môže táto možnos ť vyžadova ť veľmi široký výklad 
ustanovení rozhodnutia 87/95/EHS. Vzh ľadom na chýbajúcu pr ávnu istotu by vplyvy 
 
SK 7   SK na vnútorný trh, MSP, verejné orgány a inováciu boli minimálne. Táto možnos ť by 
však nemala žiadny vplyv na rozpo čet.  
3.3.3. Politická možnos ť 3.B: Umožni ť odvolávanie sa na „normy fór a konzorcií“ 
Hlavná výhoda tejto možnosti spo číva v tom, že sa pr edpokladá, že možnos ť 
odvolávať sa na vybrané normy fór a konzorcií na ú čely verejného obstarávania na 
pevnom právnom základe bude reagova ť na tendenciu k fragmentácii trhu a bude 
mať kladný vplyv na vnútorný trh, zvláš ť v prípade podnikov dodávajúcich tovar 
alebo služby, ktoré sú v súlade s tým ito normami fór a konzorcií. Táto možnos ť by 
mala kladný nepriamy vplyv na verejné orgány, MSP a spotrebite ľov, ak sa vezme 
do úvahy rozširovanie špi čkových výrobkov spotrebnej elektroniky, ktoré vykazujú 
sieťové vplyvy.  
Tento kladný vplyv by sa však mohol spája ť s príslušnými rizikami. Významné 
riziko spo číva v tom, že normy fór a konzorcií by mohli obsahova ť patentované 
technológie, prostredníctvo m ktorých by faktický monopol  v technológii mohol ma ť 
za následok faktický monopol na trhu s výr obkami a službami založenými na danej 
technológii. Tým by sa uprednostnil jediný dodávate ľ tejto technológie. Preto by 
bolo potrebné, aby sa v prípade noriem fór a konzorcií prinajmenšom dodržiavala 
politika ude ľovania licencií na využívanie duše vného vlastníctva za spravodlivých, 
primeraných a nediskrimina čných podmienok (FRAND IPR), ako je to v prípade 
európskych normaliza čných orgánov, alebo aby sa za ne nevyberali licen čné 
poplatky. Je to jedno z vopred ur čených kritérií alebo znakov3, v súvislosti s ktorými 
by ich Komisia mala vybera ť a posudzova ť s pomocou zainteresovaných strán 
prostredníctvom konzulta čnej „platformy“ pozostávajúcej z ve ľmi širokého spektra 
účastníkov a zainteresovaných strán bez pot reby platenej exte rnej expertízy.  
3.3.4. Politická možnos ť 3.C: Udeli ť vybraným fóram a konzor ciám štatút vybraných 
subjektov v súlade so smernicou 98/34/ES  
Vplyvy tejto možnosti závisia od nieko ľkých vonkajších faktorov, ako je napríklad 
ochota vybraných fór a konzorcií necha ť sa uzna ť a podrobi ť sa kontrolám v 
súvislosti s kritériami WT O v oblasti normalizácie. Fóra  a konzorciá by nemuseli by ť 
ochotné požiada ť o uznanie vzh ľadom na dodato čné náklady spojené s akreditáciou, 
s jej pravidelným obnovovaním (napríklad ná klady na interný audit) a náklady 
súvisiace so súladom s procesnými požiadavkami a vzh ľadom na úvahy týkajúce sa 
ich „nezávislosti“. V prípade uznania by fóra a konzorciá museli by ť v súlade s 
určitými procesnými stránkami oficiálnej normalizácie, ktoré môžu spomali ť vývoj 
budúcej normy. Uznanie súkromných fó r a konzorcií by mohlo predstavova ť značné 
problémy, pokia ľ ide o mechanizmy riadenia a koordináciu. Súkromné fóra a 
konzorciá zvy čajne mávajú dos ť vysoké členské poplatky, ktoré by mohli odradi ť 
MSP od ú časti v procese normalizácie a ktoré predstavujú faktor diskriminácie. MSP 
by čelili silnejším výzvam v súvislosti s aktívnou ú časťou v konzorciách ale menším 
problémom v prípade pasívneho pozorovania ich činností. Preto je 
pravdepodobnejšie, že z aktívnej ú časti na normalizácii budú ťažiť väčšie podniky. 
                                                 
3 Zoznam možných znakov je uvedený v bode 2.1 bi elej knihy Komisie Modernizácia normalizácie v 
oblasti informa čných a komunika čných technológií v EÚ – cesta vpred, KOM(2009) 324 z 3.7.2009. 
 
SK 8   SK Táto možnos ť by si v každom prípade vyžadovala preskúmanie procesných záruk, 
ktorú poskytujú fóra a konzorciá ako sú časť procesu výberu.  
Táto možnos ť by bola spojená s dodato čnými nákladmi pre fóra a konzorciá, zvláš ť 
pri preukazovaní súladu s kritériami WTO, a najmä pokia ľ ide o procesné 
požiadavky a úvahy týkajúce sa ich „nezáv islosti“. V prípade uznania by fóra 
a konzorciá museli by ť v súlade s procesnými stránkami oficiálnej normalizácie a 
museli by plni ť povinnosti uznaného orgánu. Ani jedna z týchto stránok nepridáva 
hodnotu obsahu a kvalite normy. Táto možnos ť by tiež vyžadovala dodato čné zdroje 
z rozpočtu EÚ, pretože by bolo opodstatnené, a by organizácie, ktoré splnia všetky 
kritérá, boli oprávnené využi ť finančný príspevok od Európskej únie. 
4. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Možnosti politiky, pokia ľ ide o tri problémové oblasti, sa porovnávajú pod ľa kritérií 
účinnosti (to znamená, do akej miery sp ĺňajú osobitné ciele), efektívnosti (to 
znamená, pri akých nákladoch ich sp ĺňajú) a súvislosti s ostatnými politikami EÚ. 
Na základe toho sa odporú ča, aby sa ponechali tieto možnosti: 
• Kombinácia možností politiky 1.A (lehoty na vypracovanie európskych noriem) a 
1.C (transparentné a zjednodušené pos tupy na vypracovanie harmonizovaných 
noriem a ostatných európskych noriem vyžadovaných Komisiou). 
• Možnosť politiky 2.C: posilni ť postavenie organizácií zastupujúcich MSP a 
spoločenské zainteresované strany v rámci európskych normaliza čných orgánov 
poskytnutím možnosti prevádzkového grantu. 
• Možnosť politiky 3.B: umožni ť odvolávanie sa na „normy fór a konzorcií“