Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */





Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2013 – 2016. (5) Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu[5], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Maďarsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7) Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Maďarsko[7] podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku naďalej existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a rozhodné politické opatrenia. Najmä prebiehajúca úprava vysoko negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície, vysoká úroveň dlhu verejného a súkromného sektora v súvislosti s krehkým finančným sektorom a zhoršujúcou sa výkonnosťou v oblasti vývozu si naďalej zasluhujú zvýšenú pozornosť v záujme obmedzenia dôležitých rizík nepriaznivých účinkov na fungovanie hospodárstva. (8) Maďarsko predložilo 30. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (9) Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v konvergenčnom programe na rok 2014 je zníženie celkového deficitu z 2,9 % HDP v roku 2014 na 1,9 % do konca programového obdobia. Tento cieľ sa má dosiahnuť v postupe konsolidácie s ťažiskom v samom závere obdobia, pričom hodnoty cieľového deficitu boli oproti predchádzajúcemu programu revidované výrazne smerom nahor. V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ vo výške –1,7 % HDP, ktorý odráža ciele Paktu stability a rastu. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda sa však neočakáva dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. Podľa plánu sa (prepočítané) štrukturálne saldo v roku 2014 zhorší o 1,5 percentuálneho bodu, čím sa výrazne odchýli od strednodobého cieľa, a má sa stabilizovať v roku 2015, čo oproti požadovanému zlepšeniu smerom k strednodobému cieľu znamená zaostávanie o 0,5 % HDP. Referenčná hodnota pre výdavky vykazuje výraznú odchýlku tak v roku 2014, ako aj v roku 2015. Na roky 2016 a 2017 sa plánuje ďalšie zhoršenie (prepočítaného) štrukturálneho salda. Celkovo sa od roku 2014 počíta s výrazným odchýlením sa od postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu. V programe sa predpokladá postupné, ale nepretržité znižovanie dlhu verejnej správy zo 79 % HDP v roku 2013 približne na 75 % HDP v roku 2017. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy programu, je v prípade rokov 2014 až 2016 vo všeobecnosti realistický, pričom predpokladá, že HDP v tomto a nasledujúcom roku porastie o 2,3 %, resp. 2,5 % oproti hodnotám 2,3 %, resp. 2,1 % podľa prognózy Komisie z jari 2014. V prípade roka 2017 je však program príliš optimistický. V roku 2014 sú riziká pre rozpočtové ciele zhruba vyvážené, rastie však hrozba, že od roku 2015 deficit nakoniec môže byť vyšší, než je cieľ. Konkrétne riziká vyplývajú zo skutočnosti, že plánované zníženie pomeru výdavkov sa v prípade väčšiny diskrečných výdavkových položiek má dosiahnuť zavedením ich plošného nominálneho zmrazenia alebo obmedzením ich zvyšovania pod mieru inflácie. V prognóze Komisie z jari 2014 sa predpokladá, že celkový deficit sa v rokoch 2014 a 2015 bude zhodovať s cieľmi programu. Predpokladaný štrukturálny deficit vo výške 2,2 % HDP v roku 2014 a 2,3 % HDP v roku 2015 v prognóze Komisie potvrdzuje hrozbu výrazného odchýlenia sa od strednodobého cieľa od roku 2014. Okrem toho prognóza Komisie upozorňuje na nedodržanie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v rokoch 2014 a 2015. Vychádzajúc z posúdenia programu a z prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že je potrebné vyvinúť dodatočné úsilie v oblasti štrukturálnej konsolidácie vzhľadom na riziká výrazného odchýlenia sa od strednodobého cieľa, ako aj na nedodržanie pravidla pre zníženie dlhu od roku 2014. (10) Strednodobý rozpočtový rámec bol posilnený predĺžením horizontu plánovania tak, aby presahoval hranice tohto rozpočtového roka. Ešte však nie je zabezpečená jeho účinnosť a záväzná povaha. Boli zavedené nové numerické fiškálne pravidlá, nedošlo však k náprave koncepčných nedostatkov, ktoré súvisia hlavne s absenciou systematického následného monitorovania, chýbajúcimi úrovňami maximálnej prípustnej odchýlky a neprítomnosťou zdravých korekčných mechanizmov. Malý rozsah povinných úloh fiškálnej rady a jej analytická kapacita ešte stále nezodpovedajú jej právu veta v otázkach rozpočtu. Ďalšie posilnenie strednodobého rozpočtového rámca a rozšírenie povinného mandátu fiškálnej rady by prispelo k zvýšeniu dôveryhodnosti, transparentnosti a účinnosti celkového fiškálneho rámca. (11) Napriek zavedeniu dotovanej schémy centrálnej banky „Financovanie v prospech rastu“ pre malé a stredné podniky nedošlo k udržateľnému oživeniu bežného poskytovania úverov do hospodárstva. Regulačná záťaž finančného sektora sa ešte zvýšila, čím sa obmedzila schopnosť akumulácie kapitálu. Opatrenia, ako je zvýšenie poplatku z finančných transakcií, prispeli k nárastu využívania hotovostných platieb v hospodárstve. Portfólio domácností sa ďalej zhoršilo a vysoký podiel nesplácaných úverov v súčasnosti predstavuje jednu z najväčších výziev stojacich pred finančným sektorom. Čistenie portfólia je obmedzované nedostatočnou efektívnosťou riešenia krízových situácií. Na odstránenie toxických aktív z bankových súvah sa nevykonalo žiadne nové významné opatrenie. Kombinácia značnej regulačnej záťaže a vysokého podielu nesplácaných úverov zapríčinila obmedzenie dostupnosti úverov. Vláda opakovane informovala o svojom zámere zaviesť nový program úľav pri splácaní dlhu na pomoc dlžníkom s úvermi v cudzej mene, vo väčšine prípadov sa však nezameriava na ohrozených dlžníkov a má negatívny vplyv na platobnú morálku domácností v dôsledku toho, že očakávajú ďalšiu pomoc od vlády. Finančná regulácia a dohľad sa posilnili integráciou orgánu finančného dohľadu do štruktúry centrálnej banky a prenesením zodpovednosti za makroprudenciálny dohľad na centrálnu banku. Začali sa prípravné práce na zavedení režimu riešenia krízových situácií bánk. (12) Hoci sa početnosť daňových zmien oproti predchádzajúcemu roku znížila, pri zlepšovaní vyváženosti systému dane z príjmu právnických osôb nebol dosiahnutý žiadny významný pokrok. Niektoré z existujúcich sektorových daní sa dokonca zvýšili. Uplatňovanie rôznych daňových sadzieb v rôznych sektoroch je prekážkou účinného prideľovania zdrojov, a preto má negatívny vplyv na rast. V záujme zlepšenia vplyvu zdaňovania na zamestnanosť Maďarsko rozšírilo okruh osôb, ktoré majú nárok na daňovú úľavu na rodinu v prípade dane z príjmu fyzických osôb, čo môže pomôcť osobám s nízkymi mzdami. Daňovo-odvodové zaťaženie slobodných osôb s nízkymi príjmami je jedno z najvyšších v EÚ. Kritériá oprávnenosti podľa zákona o ochrane práce sa v podstate nezmenili, aj keď na značnú časť pracovníkov s nízkymi príjmami sa opatrenie naďalej nevzťahuje. Bude dôležité posúdiť vplyv a nákladovú účinnosť programu a podľa potreby ho upraviť tak, aby sa zvýšila jeho schopnosť uvádzať ľudí do zamestnania. Určitý pokrok bol dosiahnutý v posune zdaňovania od práce k environmentálnym daniam, sú však potrebné ďalšie opatrenia. Po opakovaných odkladoch v minulosti sa postupne realizuje online prepojenie registračných pokladníc s daňovými úradmi. Maďarsko však naďalej trpí vysokou úrovňou porušovania daňovej disciplíny s nezmenenou mierou nelegálnej práce a rozdielom pri dodržiavaní predpisov o DPH. Posilniť by sa mali kontrolné opatrenia, najmä v záujme zlepšenia efektívnosti boja proti podvodom v oblasti DPH. (13) V roku 2013 sa znížila miera nezamestnanosti mladých ľudí, zatiaľ čo počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, sa zvýšil. Dosah na mladých ľudí by sa mohol zvýšiť efektívnou koordináciou pobočiek verejných služieb zamestnanosti so vzdelávacími inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Začalo sa budovanie kapacít verejných služieb zamestnanosti vrátane prípravy systému profilovania klientov, pričom by sa aktívne politiky trhu práce v prospech otvoreného trhu práce mali posúdiť s cieľom zhodnotiť ich efektívnosť a účinnosť a v prípade potreby by sa mali prispôsobiť, aby sa zlepšil prístup niektorých znevýhodnených skupín k trhu práce. Musí sa posilniť aktivačný prvok rozličných opatrení trhu práce a sociálnych opatrení (režim verejných prác, dávky v nezamestnanosti a sociálna pomoc). Režim verejných prác pohltí väčšiu časť rozpočtových zdrojov dostupných na opatrenia v oblasti zamestnanosti, v roku 2013 však bolo menej než 10 % osôb, ktoré sa do režimu zapojili, po jeho opustení schopných vrátiť sa na otvorený trh práce. To vyvoláva otázku, či by sa režim mal v záujme zabezpečenia trvalejšieho vplyvu na zamestnanosť upraviť, napríklad jeho silnejším naviazaním na aktiváciu, odbornú prípravu a pomoc pri hľadaní pracovného miesta. Účasť žien na trhu práce bola stimulovaná zvýšením flexibility systému platenej rodičovskej dovolenky a poskytnutím kapacít starostlivosti o deti, je však nevyhnutné ďalšie úsilie, keďže úroveň zamestnanosti žien zostáva pod 60 %. Obdobie oprávnenosti poberať dávky v nezamestnanosti je kratšie než priemerný čas, ktorý uchádzači potrebujú na nájdenie zamestnania. Počet osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v Maďarsku neprestáva rásť a v súčasnosti predstavuje takmer tretinu celkovej populácie. Chudoba naďalej neúmerne postihuje znevýhodnené skupiny, najmä deti a Rómov. Napriek tomu, že existuje národná stratégia pre sociálne začlenenie, politické opatrenia vo väčšine oblastí systematicky nepodporujú ciele stanovené v tejto stratégii. Na účinné potlačenie chudoby sú potrebné integrované a efektívne politické opatrenia. (14) Podnikateľské prostredie v Maďarsku je charakterizované častými zmenami regulačného rámca a obmedzenou hospodárskou súťažou v čoraz väčšom počte sektorov. V sektore služieb boli zavedené nové bariéry, pričom tie existujúce neboli odstránené (napr. lekárne, odpadové hospodárstvo, mobilné platby, maloobchodný predaj tabaku a učebníc). K mimoriadne silnému poklesu celkových investícií došlo v tých sektoroch, v ktorých sa v posledných rokoch zaviedli sektorové daňové prirážky. Od roku 2010 do roku 2013 nominálne investície v energetickom sektore klesli o 44 %, vo finančnom sektore o 28 % a v telekomunikačnom sektore o 18 %, zatiaľ čo celkové investície sa zvýšili o 3,4 %. Určitý pokrok sa dosiahol pri posilňovaní hospodárskej súťaže vo verejnom obstarávaní, je však potrebné ďalšie úsilie. Napríklad väčšie využívanie elektronického obstarávania by mohlo priniesť významné úspory nákladov, zvýšiť transparentnosť verejného obstarávania a posilniť hospodársku súťaž. Podnikli sa kroky na vykonávanie stratégií integrity a presadzovanie lepších štandardov transparentnosti vo verejnej správe, na účinné riešenie problematiky korupcie je však nevyhnutné ďalšie úsilie. (15) Zvyšuje sa podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku. Prijatie stratégie na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky sa opakovane odložilo. Je nevyhnuté ďalšie úsilie na to, aby žiaci získali základné zručnosti, schopnosti a kvalifikácie relevantné pre trh práce. Pre znevýhodnené deti, najmä pre Rómov, je naďalej významným problémom rovnaký prístup ku kvalitnému všeobecnému vzdelaniu. S cieľom uľahčiť stále ťažký prechod zo vzdelávacieho procesu na trh práce bol prijatý nový zákon o odbornej príprave zavádzajúci okrem iného nový „duálny model“, ktorého účinky je potrebné dôsledne monitorovať. (16) V rokoch 2013 a 2014 Maďarsko pokračovalo v znižovaní cien elektriny a plynu pre koncových používateľov. Toto znižovanie cien v spojení s nadmerným daňovým zaťažením energetických spoločností negatívne ovplyvnilo schopnosť dodávateľov energie pokrývať náklady a investície v oblasti energetiky, ako aj údržbu sietí. Energetická náročnosť domácností patrí v súčasnosti k najvyšším v EÚ a energetická účinnosť by sa mohla zvýšiť najmä v sektore bývania. Stále vyvoláva obavy nedostatočná nezávislosť regulačného orgánu v oblasti energetiky, pokiaľ ide o stanovenie podmienok prístupu k sieti a taríf za tento prístup. Bolo prijatých niekoľko opatrení na racionalizáciu organizácie podnikov verejnej dopravy, udržateľnosť by sa však mohla ďalej zvýšiť riešením problematiky prevádzkových nákladov a zmenou tarifného systému. (17) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7. (18) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Maďarska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do odporúčania 1. (19) V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1, 2, 3 a 5, TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. Posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúcu medzeru vo výške 0,9 % HDP oproti požiadavkám Paktu stability a rastu, konkrétne pravidlu pre zníženie dlhu, na základe prognózy Komisie z jari 2014. V roku 2015 a v ďalších rokoch výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa a dodržania požiadaviek na zníženie dlhu s cieľom udržať pomer dlhu verejných financií k HDP na ceste udržateľného znižovania. Ďalej posilniť záväznú povahu strednodobého rozpočtového rámca systematickým následným monitorovaním dodržiavania numerických fiškálnych pravidiel a využívaním korekčných mechanizmov. Zvýšiť transparentnosť verejných financií okrem iného rozšírením povinnej pôsobnosti fiškálnej rady tak, že sa bude vyžadovať vypracúvanie pravidelných makrofiškálnych prognóz a posúdení vplyvu zásadných politických návrhov na rozpočet. 2. Pomôcť obnoviť bežné úverové toky do hospodárstva, a to okrem iného zlepšením koncepcie daní uvalených na finančné inštitúcie a znížením ich zaťaženia týmito daňami. Upraviť poplatok z finančných transakcií s cieľom predísť presunu úspor z bankového sektora a zvýšiť stimuly na využívanie elektronických platieb. Zisťovať a odstraňovať prekážky čistenia portfólia okrem iného sprísnením pravidiel vytvárania rezerv pre reštrukturalizované úvery, odstránením prekážok vymáhania zábezpeky, ako aj zrýchlením a zefektívnením konkurzných konaní. V tejto súvislosti uskutočňovať úzke konzultácie o nových politických iniciatívach so zainteresovanými stranami a zabezpečiť, aby tieto iniciatívy boli vhodne zacielené a aby nezvyšovali morálny hazard v prípade dlžníkov. Ďalej posilniť finančnú reguláciu a dohľad. 3. Zabezpečiť stabilný, vyváženejší a jednoduchší systém dane z príjmu právnických osôb, a to aj postupným zrušením rušivých osobitných sektorových daní. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami okrem iného zvýšením efektívnosti environmentálnych daní. Zintenzívniť opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, najmä na obmedzenie podvodov v oblasti DPH, a znížiť celkové náklady na jej dodržiavanie. 4. Posilniť vhodne cielené opatrenia aktívnej politiky trhu práce okrem iného prostredníctvom urýchlenia zavádzania systému profilovania klientov vo verejných službách zamestnanosti. Zaviesť plánovanú poradenskú sieť pre mladých ľudí a v záujme rozšírenia jej dosahu koordinovať jej činnosť so vzdelávacími inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Preskúmať režim verejných prác za účelom zhodnotenia toho, ako účinne pomáha ľuďom nájsť ďalšie zamestnanie, a ďalej posilňovať jeho aktivačné prvky. Zvážiť predĺženie obdobia oprávnenosti poberať dávky v nezamestnanosti a pritom vziať do úvahy priemerný čas potrebný na nájdenie nového zamestnania a prepojenie s aktivačnými opatreniami. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a pritom posilniť je prepojenie s aktiváciou. V záujme zmiernenia chudoby vykonať racionálne a integrované politické opatrenia na podstatné obmedzenie chudoby, najmä medzi deťmi a Rómami. 5. Stabilizovať regulačný rámec a podporiť hospodársku súťaž na trhu okrem iného odstránením prekážok v sektore služieb. Podniknúť ambicióznejšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní vrátane zavedenia elektronického obstarávania a pokračovať v znižovaní korupcie a celkového administratívneho zaťaženia. 6. Vykonávať národnú stratégiu na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky so zameraním na predčasné ukončenie odborného vzdelávania a prípravy. Zaviesť systematický prístup k znižovaniu segregácie v oblasti vzdelávania a podporiť inkluzívne všeobecné vzdelávanie znevýhodnených skupín, najmä Rómov. Poskytnúť podporu pri prechode medzi rôznymi stupňami vzdelávania a zo vzdelávacieho procesu na trh práce a pozorne monitorovať vykonávanie reformy odbornej prípravy Vykonať reformu vysokoškolského vzdelávania, ktorá poskytne väčšie možnosti terciárneho vzdelania, najmä znevýhodneným študentom. 7. Preskúmať vplyv regulácie cien energií na investičné stimuly a na hospodársku súťaž na trhu s elektrickou energiou a plynom. Podniknúť ďalšie kroky na zabezpečenie autonómie národného regulačného orgánu pri stanovovaní sieťových taríf a podmienok. Prijať opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, najmä v sektore bývania. Ďalej zlepšovať udržateľnosť dopravného systému okrem iného znižovaním prevádzkových nákladov štátnych podnikov v sektore dopravy a revíziou ich tarifného systému. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 418 final. [4] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 final. [6] COM(2013) 790 final. [7] SWD(2014) 85 final. [8] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.