DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Spojené kráľovstvo sa rozhodlo opustiť Európsku úniu iniciovaním postupu stanoveného v článku 50 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“). Na základe žiadosti Spojeného kráľovstva Európska rada (článok 50) odsúhlasila 11. apríla 2019 ďalšie predĺženie lehoty stanovenej v článku 50 ods. 3 Zmluvy o EÚ do 31. októbra 2019. Ak Spojené kráľovstvo do 31. októbra 2019 neratifikuje dohodu o vystúpení, alebo ak nepožiada o tretie predĺženie, ktoré Európska rada (článok 50) schváli jednomyseľne, lehota stanovená v článku 50 ods. 3 ZEÚ sa skončí. Spojené kráľovstvo bude potom od 1. novembra 2019 treťou krajinou bez dohody zabezpečujúcej riadené vystúpenie. Komisia naďalej zastáva názor, že najlepším výsledkom je riadené vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie na základe dohody o vystúpení.

Od toho momentu sa na Spojené kráľovstvo prestanú vzťahovať všetky primárne a sekundárne právne predpisy EÚ. Nebude sa uplatňovať žiadne prechodné obdobie stanovené v dohode o vystúpení. Táto situácia samozrejme spôsobí veľké problémy občanom, podnikom a verejným inštitúciám a bude mať vážne negatívne ekonomické a finančné dôsledky.

Európska únia a členské štáty EÚ27 doteraz prijali významný súbor opatrení. V prvom rade sa Európska komisia od novembra 2018 pripravuje na vystúpenie bez dohody. Komisia do dnešného dňa predložila a spoluzákonodarcovia prijali 19 legislatívnych návrhov. Komisia okrem toho prijala 63 nelegislatívnych aktov a uverejnila 100 oznamov o pripravenosti.

Zásady krízových opatrení na všetkých úrovniach boli stanovené v druhom oznámení o pripravenosti na brexit z 13. novembra 2018. Medzi ne patrí najmä to, že opatrenia nebudú slúžiť na nápravu škôd, ktorým bolo možné predísť opatreniami na zaistenie pripravenosti a včasnými krokmi príslušných zainteresovaných strán.

Ako sa uvádza v štvrtom oznámení o pripravenosti na brexit z 10. apríla 2019, v súvislosti s prípravou krízových opatrení je Komisia pripravená navrhnúť opatrenia finančnej podpory na zmiernenie vplyvu v najviac postihnutých oblastiach a odvetviach, pričom zohľadní finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii, a akékoľvek úpravy na strane výdavkov a na strane príjmov rozpočtu EÚ, ktoré by mohli vyplynúť z vystúpenia bez dohody. Pravidlá EÚ v oblasti štátnej pomoci ponúkajú pružné riešenia pre vnútroštátne opatrenia na bezprostrednejšiu podporu dotknutých zainteresovaných strán.

Okrem toho môžu mať podniky, najmä malé a stredné podniky s veľkou mierou naviazania na Spojené kráľovstvo, problémy súvisiace so stratou ľahkého prístupu na jeho trh alebo ich môžu inak ovplyvniť komplexnejšie obchodné vzťahy. Dôsledkom by mohla byť strata pracovných miest. Členské štáty môžu pocítiť potrebu konať proti negatívnemu vplyvu na trh práce zavedením schém pomoci na podporu postihnutých podnikov pri riadení zmien alebo zavádzaní opatrení, ktoré by pomohli zachovať úrovne zamestnanosti.

Ovplyvnená bude aj verejná správa členských štátov, pretože bude musieť vo veľmi krátkom čase vytvoriť ďalšiu infraštruktúru a v niektorých dotknutých odvetviach prijať ďalších zamestnancov.

Napríklad v oblasti ciel a nepriamych daní budú musieť vnútroštátne správne orgány vynaložiť značné investície do infraštruktúry a ľudských zdrojov, predovšetkým v členských štátoch, ktoré sú hlavným vstupným a výstupným bodom pre obchod Európskej únie so Spojeným kráľovstvom. V oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych kontrol si 27 členských štátov vytvára nové hraničné inšpekčné stanice, resp. rozširuje existujúce stanice na vstupných miestach dovozu zo Spojeného kráľovstva do EÚ.

Uvedené druhy opatrení budú mať pravdepodobne výrazný vplyv na verejné výdavky, najmä v krátkodobom horizonte a v členských štátoch, ktoré táto udalosť zasiahla najviac. Pre verejné financie uvedených členských štátov by to mohlo znamenať veľkú katastrofu, čo by spôsobilo naliehavú potrebu dodatočných verejných finančných prostriedkov. Preto ak by sa rozsah pôsobnosti Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) rozšíril tak, že by sa vzťahoval aj na negatívny vplyv tohto scenára, uvoľnenie jeho prostriedkov by mohlo týmto členským štátom a ich finančným inštitúciám poskytnúť životne dôležitú pomoc.

FSEÚ bol vytvorený v roku 2002 na podporu členských štátov EÚ a pristupujúcich krajín v čase veľkých katastrof spôsobených prírodnými udalosťami, ako sú povodne, búrky, zemetrasenia, sopečné erupcie, lesné požiare alebo suchá. Prostriedky z fondu možno uvoľniť na základe žiadosti príslušnej krajiny, ak má katastrofa rozmer, ktorý odôvodňuje intervenciu na európskej úrovni.

Jeho fungovanie je konkrétnym vyjadrením skutočnej solidarity EÚ, v rámci ktorej sa členské štáty dohodli na vzájomnej podpore v podobe poskytnutia dodatočných finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ.

Napriek už prijatým alebo plánovaným opatreniam sa možno domnievať, že niektoré členské štáty z dôvodu mimoriadne úzkeho ekonomického a obchodného vzťahu so Spojeným kráľovstvom ovplyvní vystúpenie bez dohody viac ako iné členské štáty. Aj keď je mimoriadne ťažké presne ho posúdiť, bude mať výrazný vplyv na ekonomiku, trh práce a verejné financie, najmä v krátkodobom horizonte. Pôjde síce o ojedinelú udalosť, jej rušivé účinky a z nej vyplývajúca záťaž v oblasti verejných financií, ktoré možno priamo pripísať vystúpeniu bez dohody, by však mohli predstavovať veľkú katastrofu, a preto by aktivácia „zásady solidarity“, ktorá je základom FSEÚ, bola na účely zmiernenia týchto účinkov odôvodnená.