EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 712 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021







Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu vo Francúzsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2021



Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Francúzsky justičný systém prechádza viacerými reformami, ktoré sú zamerané na zlepšenie jeho kvality a efektívnosti. Dlhodobé iniciatívy na posilnenie nezávislosti súdnictva spočívajúce najmä v posilnení kompetencií Najvyššej súdnej rady neboli schválené, keďže si to vyžaduje kvalifikovanú väčšinu hlasov v oboch komorách parlamentu. Zdroje určené pre justičný systém sa podstatne zvýšili. Projekty zamerané na digitalizáciu celého trestného konania a niektorých aspektov civilného konania ďalej napredujú. Dva nové návrhy zákonov zacielené na zvýšenie dôvery v justičný systém sa venujú otázkam ako služobné tajomstvo advokátov, vytváranie disciplinárnych súdov pre odborníkov z právnej praxe a vysielanie pojednávaní. Prezident republiky požiadal Najvyššiu súdnu radu o poskytnutie stanoviska k spôsobom, ako zlepšiť režim zodpovednosti a ochrany sudcov a prokurátorov. Francúzsko naďalej posilňovalo svoj inštitucionálny rámec na boj proti korupcii vo verejnom a súkromnom sektore a na jej predchádzanie. Špecializované protikorupčné inštitúcie, ako sú napríklad Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života a Francúzska protikorupčná agentúra, pokračujú vo vykonávaní svojich povinností. Predpisy regulujúce konflikty záujmov a ochranu oznamovateľov sú zavedené. Hoci sa platná legislatíva o lobizme nevzťahuje na jednotlivcov iniciujúcich kontakt s vyššími úradníkmi, vláda v tomto zmysle nepredložila žiadny návrh. Majetkové priznania sa pravidelne zverejňujú a overujú. Národná finančná prokuratúra prešla reorganizáciou a aj vďaka súdnym dohodám vo verejnom záujme naďalej dosahuje vynikajúce výsledky z hľadiska dosiahnutých odsúdení, a to aj medzi vysokopostavenými úradníkmi a vo veciach, kde ide o vysokú hodnotu. Ľudské zdroje Národnej komisie pre účtovníctvo kampaní a politické financovanie sa v porovnaní s jej pracovným zaťažením javia ako nedostatočné. V reakcii na pandémiu COVID-19 boli zavedené špecifické opatrenia v oblasti verejného obstarávania. Vo všeobecnosti má Francúzsko zavedený spoľahlivý právny rámec, ktorým sa zabezpečuje pluralita a sloboda médií. Nadchádzajúca legislatívna zmena môže vyústiť do inštitucionálnej reorganizácie národného regulačného orgánu pre médiá a vytvorenia jediného orgánu zodpovedného za audiovizuálnu a digitálnu komunikáciu. Novinári sú naďalej vystavení najrôznejším hrozbám. Vzhľadom na nárast počtu útokov počas protestov alebo demonštrácií plánuje vláda zaviesť opatrenia na zlepšenie komunikácie medzi novinármi a policajnými silami počas týchto podujatí. Francúzske orgány vytýčili komplexný plán obnovy v oblasti médií v snahe zmierniť vplyv pandémie COVID-19 a súčasne podporiť transformáciu mediálneho sektora. V rámci legislatívneho postupu sa často vykonávajú posúdenia vplyvu a uskutočňujú konzultácie so zainteresovanými stranami. Vláda však pri prijímaní zákonov podstatne viac využívala zrýchlené konania, čím obmedzila parlamentné rokovania o niektorých citlivých návrhoch zákonov. Núdzový stav vyvolaný pandémiou COVID-19 sa skončil 1. júna 2021. Ústavná rada a Štátna rada preskúmali ďalšie opatrenia ovplyvňujúce základné práva a zamietli žiadosť vlády o posúdenie toho, či rozhodnutie Európskeho súdneho dvora nie je v rozpore so zásadou prenesenia právomocí a rozdelenia právomocí medzi EÚ a jej členskými štátmi. Nezávislé orgány zohrávali veľmi aktívnu úlohu pri ochrane základných práv aj počas pandémie COVID-19. Ochranca práv uznal, že vnútroštátne orgány musia zlepšiť vykonávanie nadväzujúcich opatrení po vydaní jeho odporúčaní. Nedávno prijatá legislatíva vzbudzuje obavy, keďže by mohla mať vplyv na prostredie občianskej spoločnosti. Nový zákon o globálnej bezpečnosti sa stretol s veľkou kritikou zo strany zainteresovaných strán, ako aj nezávislých orgánov a Ústavná rada vyhlásila niektoré z jeho ustanovení, napríklad ustanovenie zamerané na ochranu anonymity policajných dôstojníkov počas výkonu služby, za protiústavné. I.Justičný systém Justičný systém tvoria dve samostatné kategórie súdov: všeobecné súdy s právomocou v civilných a trestných konaniach na jednej strane a správne súdy na druhej strane. Obe kategórie súdov pozostávajú z troch úrovní súdov, t. j. súdov prvej inštancie, odvolacích súdov a vyššieho súdu (kasačný súd v prípade všeobecných súdov a Štátna rada v prípade správnych súdov). Štátna rada má takisto poradnú organizačnú zložku, ktorá poskytuje stanoviská k legislatívnym návrhom, a má za úlohu riadiť správne súdy a odvolacie súdy. Ústavná rada má právomoc overovať ústavnosť zákonov. Najvyššia súdna rada, ktorej polovicu členov tvoria sudcovia a prokurátori volení kolegami, zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní nezávislosti súdnictva. Nominuje kandidátov do najvyšších justičných funkcií a vydáva záväzné stanoviská k menovaniu sudcov ministrom spravodlivosti. Prokuratúra je súčasťou súdnictva a patrí do právomoci ministra spravodlivosti. Ten môže poskytovať všeobecné pokyny k politike trestného stíhania, ale nesmie vydávať pokyny v jednotlivých prípadoch. Francúzsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre (EPPO). Advokátov zastupujú rôzne advokátske komory na celom území Francúzska. Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti medzi podnikmi aj širokou verejnosť je priemerná. 57 % širokej verejnosti, ako aj 58 % podnikov, zastáva názor, že nezávislosť súdov je „pomerne dobrá alebo veľmi dobrá“. Zatiaľ čo miera nezávislosti vnímaná širokou verejnosťou zostala od roku 2016 prevažne stabilná, medzi podnikmi sa za posledný rok zhoršila. V obidvoch prípadoch sa ako najčastejší dôvod vnímania nedostatočnej nezávislosti súdnictva spomína zasahovanie alebo vyvíjanie tlaku zo strany vlády a politikov. Dlhodobá ústavná reforma, ktorej cieľom bolo posilnenie kompetencií Najvyššej súdnej rady, nebola schválená. Ak by sa vykonala ústavná reforma, stanovisko Najvyššej súdnej rady k nominácii kandidátov na prokurátorov by stalo pre výkonnú moc záväzným, Najvyššia súdna rada by sa stala príslušným orgánom rozhodujúcim o disciplinárnych opatreniach voči prokurátorom, bývalí prezidenti republiky by stratili právo stať sa po skončení svojho mandátu členmi Ústavnej rady a zrušil by sa Súdny dvor republiky. V správe o prekážkach nezávislosti súdnictva vypracovanej parlamentnou vyšetrovacou komisiou 2. septembra 2020 sa zdôrazňovala dôležitosť tejto ústavnej reformy. V správe sa navrhuje, aby sa ešte viac posilnila úloha Najvyššej súdnej rady, a to konkrétne úplným zosúladením disciplinárnych pravidiel a pravidiel vymenúvania prokurátorov s pravidlami platnými pre sudcov a poskytnutím právomoci Najvyššej súdnej rade konať z vlastnej iniciatívy v prípade akéhokoľvek problému súvisiaceho s nezávislosťou súdnictva. Na prijatie návrhu ústavného zákona je potrebné, aby prezident zvolal obe komory parlamentu v Kongrese na hlasovanie o návrhu zákona, ktorý sa prijíma kvalifikovanou väčšinou troch pätín odovzdaných hlasov. Potreba posilnenia disciplinárnych právomocí Najvyššej súdnej rady sa okrem toho zdôraznila aj pri príležitosti administratívnych vyšetrovaní troch prokurátorov Úradu národného finančného prokurátora, ktoré nariadil minister spravodlivosti a ktoré v súčasnosti prebiehajú a môžu viesť k disciplinárnym konaniam. Tri odborové zväzy zastupujúce sudcov a prokurátorov podali sťažnosť na ministra spravodlivosti pre jeho konflikt záujmov vyplývajúci z jeho predchádzajúcej činnosti advokáta. Súdny dvor republiky sťažnosť pripustil a 13. januára 2021 začal súdne vyšetrovanie. Prezident republiky podal 23. februára 2021 na Najvyššiu súdnu radu žiadosť o vypracovanie stanoviska k zodpovednosti a ochrane sudcov a prokurátorov. Jedným z cieľov je zefektívniť systém podávania sťažností účastníkov konania, aby bolo možné lepšie riešiť prípady odborných pochybení sudcov a prokurátorov. Dva nové návrhy zákonov sú zacielené na zvýšenie dôvery v justičný systém. Minister spravodlivosti predložil 14. apríla 2021 Rade ministrov dva návrhy zákonov na zvýšenie dôvery v justičný systém, ktorými by sa zlepšila najmä ochrana služobného tajomstva obhajcov, vytvorili disciplinárne súdy pre odborníkov z právnej praxe, ktoré by mali za úlohu navrhovať aj etické kódexy, a rozšírila možnosť natáčať a vysielať pojednávania, aby mohla široká verejnosť lepšie porozumieť fungovaniu justičného systému. Kvalita Zavádza sa niekoľko projektov, ktorých cieľom je ďalší rozvoj digitalizácie justície. Napriek úsiliu vynaloženému na zvýšenie úrovne digitalizácie justičného systému stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o procesné pravidlá umožňujúce používanie digitálnych technológií na súdoch, používanie digitálnych technológií a nástrojov elektronickej komunikácie na súdoch a prokuratúrach, ako aj digitálne riešenia na začatie, vedenie a sledovanie konaní. V trestných veciach pokračuje podľa plánu projekt s názvom Digitálne trestné konanie. Jeho cieľom je digitalizovať všetky fázy konania, od zaevidovania sťažnosti alebo zistenia trestného činu až po vynesenie rozsudku a zaevidovanie rozhodnutia súdu, ako aj uľahčiť účastníkom konania a odborníkom z právnej praxe prístup k spisom. So zavádzaním rôznych nástrojov na digitalizáciu komunikácie medzi všetkými účastníkmi trestného konania, ako aj všetkých dokumentov v spise sa experimentálne začalo v roku 2019 na dvoch súdoch, pričom táto digitalizácia sa postupne rozšíri na všetky súdy. V civilných veciach je cieľom programu PORTALIS nahradiť všetkých osem existujúcich aplikácií používaných na súdoch jedným digitálnym nástrojom a napokon dosiahnuť úplnú digitalizáciu civilného konania pre účastníkov konania aj odborníkov z oblasti justície až do vynesenia rozhodnutia súdu na zabezpečenom portáli. Prvý krok sa dosiahol spustením webového sídla určeného účastníkom konania, na ktorom môžu od 4. januára 2021 uskutočňovať podania v niektorých civilných veciach. Podobne sa očakáva, že možnosť podávať žiadosti o právnu pomoc online, ktorá sa začala realizovať na pilotných súdoch v marci 2021 a postupne sa bude zavádzať na celoštátnej úrovni, bude viesť spolu s novými harmonizovanými pravidlami výpočtu finančných prostriedkov žiadateľov k výraznému skráteniu času potrebného na spracovanie týchto žiadostí. Nástroj PORTALIS bude funkčný od roku 2021 na pracovných súdoch a v roku 2022 sa rozšíri na ostatné súdy. Zdroje určené pre justičný systém sa v roku 2021 znovu výrazne zvýšili . Podľa zákona o financovaní na rok 2021 sa teda ministerstvu spravodlivosti pridelí rozpočet vo výške 12,1 mld. EUR alebo približne 2 % celkových verejných výdavkov, čo predstavuje nárast o 8 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (najvyšší medziročný nárast za viac ako 20 rokov), pričom ďalších 127 mil. EUR bude pridelených na právne náklady. V zákone o financovaní sa okrem toho vytvára 2 450 pracovných miest v justičnom systéme, čo predstavuje nárast približne o 3 % na celkovo približne 90 000 pracovných miest. Rozpočet na právnu pomoc dosiahol v roku 2021 výšku 585 mil. EUR, čo je 10 % nárast, ktorý umožňuje zvýšiť odmeňovanie advokátov v rámci tohto režimu, a to najmä v prípade určitých úkonov v trestných veciach a pri mediácii. Vytvorená bola aj nová záruka odmeňovania advokátov bez ohľadu na to, či žiadateľ získa právnu pomoc. Advokátske komory sa domnievajú, že odmeňovanie advokátov za právnu pomoc zostáva do veľkej miery nedostatočné a nepokrýva ani náklady advokátov. Bolo zrušených viacero opatrení týkajúcich sa fungovania systému trestnej justície, ktoré boli zavedené počas pandémie COVID-19. Ústavná rada vyhlásila vzhľadom na právo jednotlivca na osobnú slobodu za protiústavné automatické predlžovanie vyšetrovacej väzby, ktoré bolo zavedené uznesením z 25. marca 2020 a vykonávalo sa počas obmedzenia pohybu do 11. mája 2020, a to pre jeho automatickú povahu a absenciu systematického súdneho preskúmania nevyhnutnosti predĺženia v skrátenej lehote. V rozhodnutí z 5. marca 2021 Štátna rada uviedla aj to, že takéto automatické predlžovanie je v rozpore s právom na slobodu zakotveným v článku 5 Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP) a že možnosť nariadiť použitie videokonferencie alebo telefonickej komunikácie, ktorú majú sudcovia na nižších trestných súdoch, je porušením práva na spravodlivý proces, ktoré je chránené článkom 6 EDĽP. Uznesením z 27. novembra 2020 Štátna rada pozastavila platnosť používania videokonferencií bez súhlasu obvineného pri vypočutiach pred vyššími trestnými súdmi, pretože predstavuje závažné a preukázateľné nezákonné zasahovanie do práva na obhajobu a práva na spravodlivý proces. Efektívnosť Prijímajú sa opatrenia na zmiernenie vplyvu pandémie COVID-19 na efektívnosť civilných a trestných súdov, vo všeobecnosti však panujú obavy z dĺžky konaní. Núdzové opatrenia prijaté na zvládnutie zdravotnej krízy, a to najmä v období od marca do mája 2020, viedli k spomaleniu činnosti súdov a k zvýšeniu ich zaťaženosti. K októbru 2020 sa teda zaťaženosť civilných súdov zvýšila v porovnaní s rokom 2019 takmer o 43 000 vecí a nižších trestných súdov o 19 000 vecí. Odhadovaný čas potrebný na uzavretie civilných a obchodných sporových konaní sa naďalej predlžuje, pričom v roku 2019 bolo priemerné trvanie viac ako 432 dní. Na druhej strane sa podiel vyriešených prípadov v civilných a obchodných sporových konaniach v roku 2019 mierne zvýšil na 99,7 %, je to však údaj z obdobia pred pandémiou. S cieľom riešiť výzvy, ktorým čelia trestné súdy, sa v novom zákone z 8. apríla 2021 na zlepšenie efektívnosti miestnej justície a trestných procesov rozširujú alternatívne opatrenia k trestnému stíhaniu, rozširuje rozsah opatrení uplatniteľných v rámci composition pénale a povoľuje mimosúdne vykonávanie verejnoprospešných prác. II.Protikorupčný rámec Medzi orgány zapojené do boja proti korupcii patrí Protikorupčná agentúra (ktorá vypracúva viacročný protikorupčný plán a podporuje súkromné aj verejné právnické osoby pri predchádzaní korupcii a jej odhaľovaní), Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života (zodpovedajúci za zabezpečovanie bezúhonnosti verejných inštitúcií a verejných činiteľov) a Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom (špeciálne policajné jednotky na vyšetrovanie hospodárskej trestnej činnosti vrátane korupcie a prania špinavých peňazí). Do oblasti pôsobnosti národného finančného prokurátora patrí vyšetrovanie prípadov korupcie na vysokých miestach.

Odborníci a výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako pomerne nízku. V roku 2020 získalo Francúzsko v Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International 69 bodov zo 100 a je na 8. mieste v Európskej únii a na 23. mieste vo svete. Toto vnímanie bolo za posledných päť rokov relatívne stabilné . Zavádza sa národný protikorupčný plán na roky 2020 – 2022. Plán sa zameriava na tieto opatrenia: i) optimalizáciu analýzy údajov s cieľom lepšie chápať a odhaľovať korupciu; ii) odbornú prípravu a zvyšovanie povedomia verejných činiteľov; iii-a) podporu ministerstiev pri zavádzaní protikorupčných programov; iii-b) podporu veľkých obcí a ich samospráv pri zavádzaní protikorupčných programov; iii-c) podporu bezúhonnosti v športových organizáciách a na športových podujatiach; iii-d) podporu podnikov pri vykonávaní francúzskeho protikorupčného rámca a stimulovanie podnikov k tomu, aby z dodržiavania protikorupčných pravidiel urobili prostriedok na zvyšovanie svojej konkurencieschopnosti; iii-e) zvyšovanie trestov za korupciu a iv) posilňovanie medzinárodných akcií Francúzska. Stíhanie a rozhodovanie o korupcii prináša pozitívne výsledky, a to aj v prípadoch vysokopostavených úradníkov. Vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa kriminalizujú všetky formy korupčnej trestnej činnosti (aktívna, pasívna korupcia, podplácanie domácich aj zahraničných verejných činiteľov) vo verejnom aj súkromnom sektore, a to aj v oblasti športu a obchodovania s vplyvom vo verejnom sektore. Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom (OCLCIFF) je špeciálnym policajným útvarom na vyšetrovanie hospodárskej trestnej činnosti vrátane korupcie a prania špinavých peňazí. Má 86 úradníkov rozdelených do štyroch jednotiek zameraných na analýzu finančných údajov, výskum a získavanie dôkazov. V roku 2020 skonfiškoval nelegálne nadobudnutý majetok v hodnote 166 mil. EUR . Nábor, odborná príprava (niekedy v trvaní troch rokov) a získavanie vysoko odborne pripravených ľudských zdrojov, a to najmä analytikov finančných údajov a skúsených vyšetrovateľov, však predstavujú pre úrad výzvu . Národná finančná prokuratúra bola reorganizovaná s cieľom dosiahnuť vyššiu účinnosť, a to aj prostredníctvom doplnkových zdrojov a vyššej nezávislosti. V roku 2020 zriadil národný finančný prokurátor špeciálnu jednotku na skúmanie dôkazov z verejne dostupných databáz. Národný finančný prokurátor v roku 2020 začal 123 nových vecí, čo viedlo k 21 obžalobám v celkovej odhadovanej hodnote 2 mld. EUR, ktoré sa týkali 65 jednotlivcov. K dnešnému dátumu bolo uzavretých 12 súdnych dohôd vo verejnom záujme. V reakcii na odporúčania Skupiny štátov proti korupcii Rady Európy (GRECO) plánuje národný finančný prokurátor prijať v roku 2021ďalších prokurátorov. Pokiaľ ide o ostatné odporúčania skupiny GRECO, neboli oznámené žiadne opatrenia. Protikorupčná agentúra (AFA) vypracúva viacročný protikorupčný plán a monitoruje vykonávanie preventívnych opatrení vo verejných (vnútroštátnych alebo miestnych) a súkromných subjektoch. V septembri 2020 vydala AFA štúdiu, v ktorej sa analyzujú protikorupčné programy súkromných spoločností, a praktickú príručku pre spoločnosti, ktorá sa týka darov a pohostenia. V roku 2021 vydala AFA po uskutočnení verejnej konzultácie druhú generáciu odporúčaní (prvá bola vydaná v roku 2017) týkajúcich sa vývoja a vykonávania mechanizmov dodržiavania predpisov pre právnické osoby. Technické a finančné zdroje agentúry AFA považuje jej manažment za primerané. Napriek tomu, že úradníci pracujúci v agentúre AFA majú skúsenosti vo verejnom (prevažne vyslaní vyšetrovatelia, prokurátori, ale aj analytici finančných údajov) aj súkromnom sektore, ich počet a fluktuácia predstavujú pre agentúru problém. Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života (HATVP) naďalej monitoruje vykonávanie pravidiel o bezúhonnosti, ktoré sa uplatňujú na verejných činiteľov, vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú majetkových priznaní . HATVP zodpovedá za zabezpečovanie bezúhonnosti verejných inštitúcií a verejných činiteľov. K jeho úlohám patrí aj overovanie majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch. V roku 2020 prijal HATVP 17 713 vyhlásení o záujmoch a majetkových priznaní od verejných činiteľov a 825 od ministrov a poslancov parlamentu. Vyhlásenia a majetkové priznania verejných činiteľov a ministrov sú verejne dostupné, ale vyhlásenia a majetkové priznania poslancov parlamentu možno poskytnúť iba na vyžiadanie. Z kontroly vykonanej v roku 2020 úradom HATVP vyplýva, že približne 53 % vyhlásení a majetkových priznaní bolo v súlade s právnymi predpismi, 22 % si vyžadovalo určité jednoduché objasnenia a 25 % obsahovalo závažné nedostatky. V roku 2020 bolo Úradu národnej finančnej prokuratúry postúpených desať spisov, v prípade ktorých boli možné trestnoprávne dôsledky. HATVP poskytuje poradenstvo poradcom inštitúcií pre otázky etiky (responsables déontologues), ktorým zabezpečuje odbornú prípravu a vzdelávanie v oblasti etiky. HATVP takisto vydáva všeobecnejšie usmernenia v oblasti etiky a môže podpisovať dohody s MVO s cieľom podporiť transparentnosť. HATVP navrhol zmenu legislatívy o lobizme za správu registra lobistov. V novembri 2020 podalo vyhlásenia a majetkové priznania 90 % registrovaných lobistov. V roku 2020 HATVP navrhol zmenu legislatívy o lobizme na základe odporúčaní skupiny GRECO tak, aby sa týkala aj jednotlivcov (nielen organizácií), ktorí iniciujú kontakt s vyššími úradníkmi. Vláda doteraz nepredložila žiadny návrh. V roku 2020 bol HATVP predĺžený mandát, aby mohol dozerať na vykonávanie pravidiel týkajúcich sa nezlučiteľnosti a javu otáčavých dverí. Nezlučiteľnosť sa priemerne zistí v 10 % kontrolovaných prípadov. V roku 2020 vydal HATVP rozhodnutie o nezlučiteľnosti v prípade bývalého poradcu kabinetu ministrov. Ľudské zdroje Národnej komisie pre účtovníctvo kampaní a politické financovanie (CNCCFP) sa v porovnaní s jej pracovným zaťažením javia ako nedostatočné. CNCCFP je orgánom, ktorý vykonáva audit účtovných výkazov politických strán aj volebných kampaní. Oddelenie pre volebné kampane pozostáva z deviatich sudcov (vyslaných Dvorom audítorov a ďalšími justičnými inštitúciami), ktorých dopĺňa 58 pomocných úradníkov. V roku 2020 bol vykonaný audit 2 200 prípadov s podporou 143 externých poradcov. Priemerne sa účtovné problémy zistia v 4 % účtovných výkazov volebných kampaní. Oddelenie auditu politických strán pozostáva zo šiestich úradníkov a vzhľadom na jeho pracovné zaťaženie je vypracúvanie presných a podrobných účtovných výkazov v procesnej lehote šiestich mesiacov odo dňa volieb pomerne náročné. Komisárka Národného zhromaždenia pre oblasť etiky monitoruje vykonávanie etických pravidiel platných pre poslancov parlamentu. Etické pravidlá pre poslancov parlamentu tvoria súčasť nariadenia o Národnom zhromaždení, ako aj etického kódexu. Poslanci parlamentu majú v prípade konfliktu záujmov informovať predsedníctvo Národného zhromaždenia a zrušiť svoju účasť na hlasovaní, ktoré by predstavovalo konflikt záujmov. Všetky dary, sponzorské príspevky a príspevky za cestu, ktoré poslanci parlamentu prijmú, musia priznať a potom zverejniť na stránke Národného zhromaždenia venovanej transparentnosti. V prípade podozrenia z akéhokoľvek porušenia etických pravidiel môže komisárka pre oblasť etiky upozorniť na prípad predsedu Národného zhromaždenia, ktorý môže potom spis postúpiť predsedníctvu Národného zhromaždenia na ďalšie zváženie, prípadne prijatie ďalších krokov. Protikorupčná agentúra (AFA) vydala odporúčania týkajúce sa vývoja mechanizmov pre oznamovateľov. Vzhľadom na existujúce nariadenia o ochrane oznamovateľov sa odporúčania vydané v januári 2021 zameriavajú na pomoc subjektom z verejného aj súkromného sektora pri predchádzaní podplácaniu a jeho odhaľovaní, obchodovaní s vplyvom, vydieraní verejnými činiteľmi, nezákonnom vyberaní úrokov, zneužívaní verejných financií a zvýhodňovaní. Oznamovatelia môžu predložiť svoje sťažnosti najskôr prostredníctvom kanála, ktorý existuje v ich spoločnosti alebo verejnej správe, a za osobitných okolností aj priamo agentúre AFA. Ochranca práv poskytuje oznamovateľom podporu a poradenstvo, ako aj usmernenia. Ochranca práv má v poradnom útvare k dispozícii jedného úradníka na plný pracovný úväzok. Od roku 2017 vybavil ochranca práv 80 správ oznamovateľov ročne, pričom v roku 2020 sa zaznamenal pokles takmer o 20 %. V praxi ochranu oznamovateľov sťažuje nedostatok finančnej aj právnej podpory. Pre oblasť verejného obstarávania bolo vydané osobitné protikorupčné usmernenie na zmiernenie rizík počas pandémie COVID-19. V júni 2020 vydali Protikorupčná agentúra a Riaditeľstvo pre štátne obstarávanie usmernenia týkajúce sa riadenia rizika korupcie v cykle verejného obstarávania. V usmerneniach sa pre každú fázu verejného obstarávania uvádzajú súvisiace riziká korupcie, navrhujú zmierňujúce opatrenia a poskytujú odporúčania o tom, ako vypracovať mapovanie rizík a protikorupčné kódexy správania v organizácii. III.Pluralita a sloboda médií Vo francúzskej ústave sa zaručuje sloboda prejavu a prístupu k informáciám, ako aj pluralizmus a nezávislosť médií. Tieto zásady sú okrem toho zakotvené aj v sektorových právnych predpisoch, ktoré presadzuje nezávislý orgán na reguláciu médií. Francúzsky rámec plurality médií zabezpečuje „externú pluralitu“ vymedzenú ako pluralita mediálnych aktérov, ako aj „internú pluralitu“ vymedzenú ako názorová rovnosť a rozmanitosť. Francúzsky právny systém zabezpečuje aj osobitné pravidlá týkajúce sa transparentného vlastníctva médií. Francúzsko prijalo viacero aktov zameraných na transpozíciu revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (AVMSD), pričom na dokončenie procesu transpozície sa ešte stále plánujú tri dodatočné dekréty. Národný orgán na reguláciu médií, Conseil supérieur de l'audiovisuel (CSA), prejde inštitucionálnymi zmenami. Vláda nedávno predstavila návrh, ktorým sa umožňuje zlúčenie Conseil supérieur de l'audiovisuel (CSA) s Haute Autorité pour la Diffusion des Euvres et la Protection des Droits sur Internet (HADOPI), úradom na ochranu duševného vlastníctva, s cieľom vytvoriť spoločný orgán zodpovedný za audiovizuálnu a digitálnu komunikáciu (ARCOM). V dôsledku toho bude orgánu ARCOM priznaný súbor kompetencií týkajúci sa ochrany maloletých online, dezinformácií, nenávistných prejavov a online pirátstva. CSA privítal návrh vlády, vyjadril však aj niekoľko obáv týkajúcich sa rozpočtu a zloženia nového orgánu. V návrhu sa predpokladá, že na ARCOM sa budú vzťahovať rovnaké záruky nezávislosti ako na CSA a HADOPI. Rovnako ako v roku 2020, aj z posúdenia v rámci Monitorovania plurality médií 2021 (MPM) vyplynula nízka úroveň rizík pre nezávislosť a efektívnosť francúzskeho orgánu na reguláciu médií, keďže orgán má vlastný rozpočet a jeho fungovanie je, rovnako ako menovanie jeho členov, transparentné. Francúzska novinárska rada deontologických noriem. , ktorá je zložená zo zástupcov novinárov, vydavateľov a verejnosti, skúma údajné porušenia novinárskych noriem v tlači (v textoch aj obrázkoch uverejňovaných offline aj online) a v audiovizuálnych spravodajských programoch. Od svojho založenia v roku 2019 zaznamenala takmer 411 prípadov porušenia a vydala 34 upozornení. CSA odporučil iniciovanie úvah o rámci vlastníctva médií. CSA vydal 22. marca 2021 stanovisko, v ktorom uviedol, že súčasný protikoncentračný rámec je vzhľadom na demografický, hospodársky a technologický vývoj v tomto sektore vo viacerých aspektoch zastaraný. CSA navrhol, aby vláda poverila prácou na tejto problematike skupinu expertov. Vo francúzskom právnom systéme je povinné zverejniť všetkých priamych aj konečných vlastníkov médií. Pridelenie frekvencií audiovizuálnym službám závisí aj od informácií o vlastníkovi služby, ktorý oň žiada. Koncentráciu vlastníkov médií kontroluje orgán na ochranu hospodárskej súťaže, ktorý by mal konzultovať s CSA príslušné audiovizuálne alebo rozhlasové médiá. Z Monitorovania plurality médií 2021 vyplýva nízke riziko pre transparentnosť vlastníctva médií, uvádza sa v ňom však, že viacúrovňová vlastnícka štruktúra viacerých mediálnych konglomerátov môže spôsobovať určitú neprehľadnosť. Na druhej strane z Monitorovania plurality médií 2021 vyplývajú pretrvávajúce vysoké úrovne horizontálnej a krížovej koncentrácie médií. Francúzske orgány vyčlenili pre médiá významnú finančnú podporu. V roku 2020 francúzska vláda s cieľom zmierniť vplyv pandémie COVID-19 na hospodárstvo vyčlenila 106 mil. EUR na zaručenie kontinuity distribúcie tlače a na podporu najzasiahnutejších mediálnych aktérov – predajcov tlače, zahraničných titulov a vydavateľov. Všetci pracovníci médií vrátane pracovníkov na voľnej nohe mali nárok aj na kompenzáciu za skrátený pracovný čas. V oblasti dlhodobej podpory sa v rámci komplexného plánu obnovy predpokladá vyčlenenie 377 mil. EUR v priebehu nasledujúcich dvoch rokov na podporu digitálnej a ekologickej transformácie mediálneho sektora. Patria k tomu aj finančné prostriedky vo výške 18 mil. EUR na podporu novinárov v mimoriadne neistej situácii, ako sú novinári na voľnej nohe, fotoreportéri a karikaturisti. Francúzska vláda takisto plánovala zmeny rámca finančnej podpory predajcov tlače, a to najmä pokiaľ ide o podmienky podania žiadosti a metódy výpočtu finančnej pomoci. Novinári vo Francúzsku sú naďalej vystavení najrôznejším hrozbám. Počas protestov a demonštrácií sú hlásené útoky na novinárov a pracovníkov médií zo strany protestujúcich aj policajných síl. Vláda preto dala vypracovať nezávislú správu, ktorá obsahuje súbor návrhov opatrení zameraných na zlepšenie bezpečnosti novinárov, ako aj ich komunikácie s policajnými silami počas protestov a demonštrácií. Štátna rada takisto vyhlásila za nezákonné štyri ustanovenia Plánu udržania verejného poriadku, ktorými sa obmedzovala činnosť novinárov počas protestov alebo demonštrácií. Znepokojujúci vývoj sa pozoroval v oblasti dôvernosti zdrojov novinárov, hrozieb fyzickým násilím alebo prípadov online obťažovania, najmä novinárok. Na platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov bolo od októbra 2020 zaznamenaných pätnásť upozornení týkajúcich sa Francúzska, z ktorých väčšina sa týkala fyzických útokov, obťažovania a zastrašovania novinárov. V Monitorovaní plurality médií 2021 sa zdôrazňuje, že na situáciu novinárov môže negatívne vplývať aj časté využívanie výnimočného stavu a veľmi široké vymedzenie pojmu dezinformácie. Ústavná rada vyhlásila za neplatné kontroverzné ustanovenia, ktoré by mohli mať vplyv na novinársku činnosť. Po kritickom prijatí návrhu zákona o globálnej bezpečnosti zo strany novinárov vláda navrhla významné zmeny navrhovaného ustanovenia, ktorým sa kriminalizuje šírenie záberov zobrazujúcich tvár alebo iné identifikačné charakteristiky príslušníka štátnej polície alebo gendarmerie, ktorý sa zúčastňuje na policajnej operácii. Právny text prijatý v apríli 2021 obsahoval nový trestný čin spočívajúci v zlomyseľnom šírení záberov príslušníkov orgánov presadzovania práva pri výkone ich povinností so zjavným cieľom poškodiť ich fyzickú alebo psychickú integritu (článok 52.1). Ústavná rada vyhlásila tento článok za nezlučiteľný s francúzskou ústavou v dôsledku nedostatočnej právnej istoty vyplývajúcej z nepresnej formulácie tohto ustanovenia. Rozhodnutie Ústavnej rady zainteresované strany z mediálnej oblasti privítali. Predstavitelia vlády vyjadrili ochotu navrhnúť zrevidovanú verziu článku.

IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Francúzsko má poloprezidentský systém vlády s prezidentom, ktorý je volený občanmi v priamych voľbách, a predsedom vlády, ktorý sa zodpovedá parlamentu. Dvojkomorový parlament pozostáva z Národného zhromaždenia a Senátu. Legislatívne návrhy môže predkladať vláda alebo členovia oboch komôr parlamentu. Ústavná rada kontroluje ústavnosť zákonov, a to pred ich prijatím alebo po ňom. Nezávislé orgány zohrávajú v systéme bŕzd a protiváh dôležitú úlohu. V rámci legislatívneho postupu sa často vykonávajú posúdenia vplyvu a uskutočňujú konzultácie so zainteresovanými stranami, hoci nie sú vo všetkých prípadoch povinné. Počet vydaných posúdení vplyvu návrhov zákonov iniciovaných vládou sa v roku 2020 zvýšil z ročného priemeru 9 na 25 zo 61 návrhov zákonov. Zapojenie zainteresovaných strán a verejnosti nie je pri príprave nových zákonov povinné; podľa Štátnej rady sa však neformálne konzultácie vrátane stretnutí so zainteresovanými stranami a konzultácie v rámci konzultačných výborov uskutočňujú často. Po deviatich mesiacoch rokovaní predložila iniciatíva Občianskeho dohovoru o klíme vláde svoje návrhy a tá 10. februára 2021 vydala návrh zákona. Po návrhu tejto iniciatívy sa prezident zaviazal vyhlásiť referendum o zavedení klimatickej klauzuly do ústavy. Podstatne viac sa využívali zrýchlené a skrátené konania vyhradené pre mimoriadne prípady. Na poslednom zasadnutí parlamentu (2019 – 2020) bolo 37 z 58 zákonov prijatých v skrátenom konaní. Od začiatku funkčného obdobia parlamentu v Národnom zhromaždení sa v tomto konaní prerokúvalo 57 % zákonov. Skrátené konanie, ktoré bolo pôvodne určené ako výnimka, sa tak stáva normou aj v prípade zákonov so značným vplyvom na osobné slobody, ktoré si z tohto dôvodu vyžadujú rozsiahle rokovania v parlamente. Núdzový režim zavedený v súvislosti s pandémiou COVID-19 bol niekoľkokrát predĺžený a skončil sa 1. júna 2021. Stav núdze v oblasti zdravia, ktorý bol zavedený zákonom z 23. marca 2020 na dva mesiace, bol predĺžený až do 10. júla 2020. Potom sa v zákone z 9. júla 2020 zaviedol od 11. júla prechodný režim, ktorý vláde umožnil prijímať do 31. októbra 2020 výnimočné protipandemické opatrenia. Celoštátny stav núdze v oblasti zdravia bol znovu vyhlásený dekrétom od 17. októbra 2020 a dvakrát bol zákonom predĺžený, prvýkrát do 16. februára 2021 a potom do 1. júna 2021. Vláde umožnil prijímať najrôznejšie protipandemické opatrenia na základe dekrétu. Parlament 27. mája 2021 prijal zákon o riadení východiska zo zdravotnej krízy, ktorým sa zavádza prechodný režim platný po zrušení stavu núdze v oblasti zdravia od 2. júna do 30. septembra 2021. Ústavná rada vyhlásila za ústavné viaceré ustanovenia zákona, ktoré napadla skupina poslancov. Najvyššie súdy boli vyzvané, aby preskúmali opatrenia, ktoré mali vplyv na základné práva. Ústavná rada preskúmala platnosť zákona, ktorým sa povoľuje predĺženie stavu núdze v oblasti zdravia do 16. februára 2021 a zavádzajú opatrenia na zvládnutie zdravotnej krízy, a zrušila automatické predlžovanie vyšetrovacej väzby. Od marca 2020 do marca 2021 rozhodovala Štátna rada v naliehavom konaní o 647 podaniach, v ktorých bol napadnutý spôsob zvládania pandémie vládou, a v 51 prípadoch nariadila opatrenia alebo pozastavila platnosť aktov subjektov verejného sektora. Konkrétne Štátna rada pozastavila platnosť povinného používania videokonferencií počas vypočutí v trestných procesoch, regulovala používanie dronov políciou na monitorovanie demonštrácií a rozhodla o tom, že klienti musia mať možnosť konzultácií so svojimi advokátmi aj po zavedení zákazu vychádzania. V 51 prípadoch, v ktorých boli podania formálne zamietnuté, viedli aj tak výmeny informácií počas vypočutí vládu k prijatiu nápravných opatrení, pričom Štátna rada v 130 prípadoch štátu pripomenula alebo špecifikovala jeho povinnosti. Štátna rada prijala ďalšie dôležité rozhodnutia týkajúce sa základných práv, ku ktorým patril aj rozsudok vo veci uchovávania údajov, ktoré vzbudzuje obavy vzhľadom na jeho vzájomný vzťah s právnym poriadkom Európskej únie. V tomto poslednom rozsudku, ktorý sa odvoláva na záväzný charakter rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, Štátna rada napriek tomu zamietla žiadosť vlády zvážiť, či rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie mohlo byť v rozpore so zásadou prenesenia a rozdelenia právomocí medzi Úniu a jej členské štáty. Nezávislé orgány zohrávali aktívnu úlohu pri ochrane základných práv počas pandémie COVID-19. V roku 2020 vypracovala Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme (CNCDH) pri vykonávaní svojho mandátu v oblasti kontroly dodržiavania noriem týkajúcich sa základných práv zo strany orgánov 18 stanovísk, pričom niekedy konala z vlastnej iniciatívy, a to v prípade návrhov zákonov, ktoré s ňou vláda nekonzultovala, a vydala konkrétne odporúčania na zabezpečenie dodržiavania ústavných zásad a osobných slobôd. Tento prístup presadzovania legislatívnych zmien je v súlade s odporúčaním podvýboru pre akreditáciu (SCA) aliancie GANHRI, v ktorom sa CNCDH povzbudzuje, aby pokračovala v rozširovaní svojich činností v súvislosti so svojím mandátom v oblasti ochrany. Ochranca práv sa takisto prikláňal k pokračovaniu v týchto činnostiach. V roku 2020 spracoval celkom 96 894 sťažností a 69 705 volaní, čo predstavuje 10 % nárast oproti predchádzajúcemu roku, a vydal 234 odporúčaní. S cieľom posilniť práva tých, ktorí sa naňho obrátia, ochranca práv konštatoval, že vnútroštátne orgány musia zlepšiť nadväzné činnosti po vydaní odporúčaní, keďže iba v 56 % z nich bola v roku 2019 prijatá odpoveď, z čoho v 31 % zamietavá. Ochranca práv vydal aj dve stanoviská k právnemu režimu stavu núdze v oblasti zdravia s cieľom zabezpečiť, aby sa v legislatívnych a regulačných opatreniach prijatých na boj proti pandémii dodržiavali práva a slobody jednotlivcov a zabezpečovalo rovnaké zaobchádzanie. Nedávno prijaté právne predpisy vzbudzujú obavy, keďže môžu mať vplyv na prostredie občianskej spoločnosti. Prostredie občianskej spoločnosti vo Francúzsku sa stále považuje za zúžené, pričom obmedzenia verejného zhromažďovania uložené počas pandémie, a najmä ich vykonávanie miestnymi orgánmi, vyvolali v tomto ohľade ďalšie obavy. Nový zákon o globálnej bezpečnosti prijatý parlamentom 15. apríla 2021 do veľkej miery kritizovali rôzne zainteresované strany a nezávislé orgány pre jeho potenciálny vplyv na slobodu prejavu, slobodu prístupu k informáciám a právo na protest. Policajným hliadkam sa v ňom umožňuje nosiť kamery a používať drony na živý prenos záberov demonštrujúcich a okolostojacich osôb do riadiaceho centra a zavádza sa v ňom nový trestný čin spočívajúci v zlomyseľnom šírení záberov príslušníkov orgánov presadzovania práva pri výkone ich povinností s jednoznačným cieľom poškodiť ich fyzickú alebo psychickú integritu. Tento nový trestný čin bol mimoriadne kritizovaný pre svoj vplyv na právo na informácie, pokiaľ ide o dôležitosť správ svedkov iných ako profesionálnych novinárov. S cieľom vyriešiť tieto obavy rozhodol predseda vlády o predložení zákona v jeho celistvosti na Ústavnú radu. Tá viaceré jeho ustanovenia vyhlásila za protiústavné vrátane článku, v ktorom sa zavádza uvedený nový trestný čin, a vyjadrila výhrady aj k ďalším ustanoveniam. Kritizovaný bol aj návrh zákona o posilnení dodržiavania zásad republiky predložený do parlamentu 9. decembra 2020, a to pre obmedzenia, ktoré by mohol predstavovať pre slobodu združovania a prejavu. Obavy na vnútroštátnej aj európskej úrovni vyvolali najmä ustanovenia, ktorými sa zavádza kontrola finančných prostriedkov zo zahraničia presahujúcich určitú prahovú hodnotu a určených pre náboženské združenia, rozšírenie dôvodov na rozpustenie združení o činy spáchané ich členmi, ako aj povinnosť združení žiadajúcich o subvencie podpísať všeobecne vymedzenú „zmluvu o záväzku voči republike“. Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na stránke https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agence Française Anticorruption (2020), Národná diagnóza protikorupčných systémov v spoločnostiach ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Diagnostic%20national%20sur%20les%20dispositifs%20anticorruption%20dans%20les%20entreprises.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Praktická príručka pre spoločnosti týkajúca sa darov a pohostenia ( https://www.agence-francaiseanticorruption.gouv.fr/files/files/Guide%20pratique%20politique%20 cadeaux%20et%20invitations.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Protikorupčný plán na roky 2020 – 2022 ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_ENG_Version _Finale.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Správa o činnosti ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_V2_WEB.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Usmernenia k riadeniu rizika korupcie v cykle verejného obstarávania ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide_maitrise_risque _corruption-Hyperlien.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Usmernenia týkajúce sa vývoja mechanizmov pre oznamovateľov ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ). Agence Française Anticorruption (2021), odporúčania, Úradný vestník z 12. januára 2021 ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ).

Agence Française Anticorruption, riaditeľ (2020), vypočutie pred zástupcami Národného zhromaždenia z apríla 2021 ( video k dispozícii na adrese: http://videos.assemblee-nationale.fr/video.10597957_60656dae755b9.lutte-contre-la-corruption--m-charles-duchaine-directeur-de-l-agence-francaise-anticorruption-1-avril-2021 ). Assemblée citoyenne des originaires de turque a i. (2021), spoločný list senátorom zo 7. apríla 2021 ( https://www.ldh-france.org/wp-content/uploads/2021/04/Lettre-aux-senatrices-et-senateurs-avec-les-derniers-signataires.pdf ). Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021. Conseil supérieur de l’audiovisuel (2021), stanovisko k návrhu zákona o ochrane prístupu verejnosti ku kultúrnym dielam v digitálnom veku a k návrhu zákona o ochrane prístupu verejnosti ku kultúrnym dielam, 22. marca 2021 ( https://www.csa.fr/Reguler/Espace-juridique/Les-textes-reglementaires-du-CSA/Avis-du-CSA-au-gouvernement/Avis-du-22-mars-2021-sur-le-projet-de-loi-organique-relatif-a-la-protection-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique-et-le-projet-de-loi-relatif-a-la-protection-de-l-acces-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles ). Délégation des Barreaux (2021), príspevok Délégation des Barreaux k Správe o právnom štáte 2021. Európska federácia novinárov, webové sídlo ( https://europeanjournalists.org/blog/database/covid-19-what-financial-support-has-the-media-and-journalists-received-in-europe/ ). Európska komisia (2018), Štúdia o vykonávaní nových ustanovení revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách ( https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/study-implementation-new-provisions-revised-audiovisual-media-services-directive-avmsd ). Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu vo Francúzsku. Európska komisia (2021), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európske občianske fórum (2021), príspevok Európskeho občianskeho fóra k Správe o právnom štáte 2021. Francúzska novinárska rada, webové sídlo ( https://cdjm.org/decisions/). Francúzska Štátna rada (2021), príspevok Štátnej rady k Správe o právnom štáte 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie 2020-808 DC z 13. novembra 2020. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie 2020-878/879 QPC z 29. januára 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie 2021-817 DC z 20. mája 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie 2021-819 DC z 31. mája 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 10. júna 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 13. júna 2020. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 21. apríla 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 22. decembra 2020.

Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 3. marca 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie z 5. marca 2021. Francúzska Štátna rada, rozhodnutie zo 6. júla 2020. Francúzska Štátna rada, uznesenie z 18. mája 2020. Francúzska Štátna rada, uznesenie z 27. novembra 2020. Francúzska vláda (2021), správa z 2. apríla 2021 o nezávislej komisii pre vzťahy medzi tlačou a orgánmi presadzovania práva ( https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/ document/document/2021/05/rapport_commission_independante_sur_les_relations_entre_le_presse_et_les_forces_de_lordre.pdf ). Francúzska vláda (2021), údaje, ktoré poskytlo Francúzsko na účel vypracovania Správy o právnom štáte 2021. Francúzske ministerstvo kultúry (2020), tlačová správa z 27. augusta 2020 ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Annonce-du-plan-de-soutien-a-la-filiere-presse ). Francúzske ministerstvo kultúry (2021), tlačová správa z 8. apríla 2021 ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Presentation-en-conseil-des-ministres-du-projet-de-loi-relatif-a-la-regulation-et-a-la-protection-de-l-acces-aux-aeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique ). Francúzske ministerstvo kultúry, webové sídlo ( https://www.culture.gouv.fr/Sites-thematiques/Presse/Aides-a-la-Presse/L-aide-a-la-modernisation-des-diffuseurs ). Francúzske Národné zhromaždenie, predsedníctvo Národného zhromaždenia, Súhrnné záznamy zo zasadnutí ( https://www2.assemblee-nationale.fr/15/le-bureau-de-l-assemblee-nationale ). Francúzsky parlament, vyšetrovacia komisia (2020), Správa o prekážkach nezávislosti súdnictva ( https://www.assemblee-nationale.fr/dyn/15/rapports/cejustice/l15b3296_rapport-enquete ). Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2019), bleskový prieskum Eurobarometra č. 482: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra č. 502: korupcia. Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva (GANHRI), podvýbor pre akreditáciu (SCA) (2019), správa z marca 2019. GRECO (2020), piate kolo hodnotenia – hodnotiaca správa, Francúzsko. Le Monde (2021), Zákon o globálnej bezpečnosti. Ústavný súd zamieta bývalý článok 24 (Loi « sécurité globale » : le Conseil constitutionnel censure l’ex-article 24) ( https://www.lemonde.fr/societe/article/2021/05/20/le-conseil-constitutionnel-censure-l-ex-article-24-de-la-proposition-de-loi-securite-globale_6080897_3224.html ). Národná poradná komisia pre ľudské práva (CNCDH) (2020), stanovisko z 26. novembra 2020 k návrhu zákona o globálnej bezpečnosti. Národná poradná komisia pre ľudské práva (CNCDH) (2021), druhé stanovisko z 25. marca 2021 k návrhu zákona o posilnení dodržiavania zásad republiky ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_4_-_2nd_avis_sur_le_pjl_principes_de_la_republique_mars_2021.pdf ). Národná poradná komisia pre ľudské práva (CNCDH) (2021), prvé stanovisko z 28. januára 2021 k návrhu zákona o posilnení dodržiavania zásad republiky týkajúcich sa skráteného legislatívneho konania ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_1_-_pjl_principes_de_la_republique_janv_2021.pdf ).

Observatoire des libertés et du numérique (2020), oznámenie z 12. novembra 2020. Ochranca práv (2020), stanovisko 20-03 z 27. apríla 2020 týkajúce sa vykonávania stavu núdze v oblasti zdravia na účely zvládnutia pandémie Covid-19, ako aj uznesení a dekrétov prijatých na jeho uplatňovanie ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=19735 ). Ochranca práv (2020), stanovisko 20-06 zo 17. novembra 2020 k textu prijatému Právnou komisiou o návrhu zákona o globálnej bezpečnosti ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/index.php?lvl=notice_display&id=35092&opac_view=-1&lang_sel=en_UK ). Ochranca práv (2020), stanovisko 20-10 z 3. decembra 2020 k právnemu režimu stavu núdze v oblasti zdravia ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20282 ). Ochranca práv (2020,) stanovisko 20-12 zo 16. decembra 2020 k vykonávaniu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenie práva Únie (https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20315). Ochranca práv (2021), stanovisko 21-01 z 12. januára 2021 k návrhu zákona o posilnení dodržiavania zásad republiky ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20384 ). Ochranca práv (2021), výročná správa o činnosti za rok 2020 ( https://www.defenseurdesdroits.fr/sites/default/files/atoms/files/ddd_rapport-annuel-2020_25-03-2021.pdf ). Rada Európy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov (2020), upozornenie zo 16. decembra 2020 týkajúce sa dvoch pracovníkov médií zranených pri útoku nožom (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/detail-alert?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-3&p_p_col_count=7&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_alertPK=78942550). Rada Európy, Rada odborníkov na právo mimovládnych organizácií, Konferencia medzinárodných mimovládnych organizácií (2021), stanovisko z 31. marca 2021 k zlučiteľnosti zákona o zabezpečení dodržiavania zásad republiky všetkými orgánmi s európskymi normami ( https://rm.coe.int/opinion-on-the-bill-to-ensure-respect-for-the-principles-of-the-republ/1680a1f40e ). Rada Európy, webové sídlo: ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/france ). Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2010)12 o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Reportéri bez hraníc, webové sídlo ( https://rsf.org/en/france ). The Local (2021), Francúzsky ústavný súd zamieta navrhovaný zákon o obmedzení natáčania príslušníkov polície ( https://www.thelocal.fr/20210520/frances-constitutional-court-rejects-proposed-law-limiting-filming-of-police-officers/ ). Transparency International (2021), Index vnímania korupcie 2020. Union Syndicale des Magistrats (2020), Syndicat de la Magistrature, otvorený list z 21. decembra 2020. Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života, stanoviská na žiadosť poradcov pre otázky etiky ( https://www.hatvp.fr/consulter-les-deliberations-et-avis/ ). * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na stránke https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Príloha II: Návšteva Francúzska

Útvary Komisie absolvovali v apríli 2021 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Agence France Presse ·Delegácia francúzskych advokátskych komôr ·Francúzska protikorupčná agentúra ·Komisárka Národného zhromaždenia pre oblasť etiky ·Ministerstvo spravodlivosti ·Najvyššia súdna rada ·Národná poradná komisia pre ľudské práva ·Národná rada advokátskych komôr ·Národné združenie novinárov ·Národný finančný prokurátor ·Ochranca práv ·Rada pre audiovizuálne záležitosti ·Rada pre novinársku etiku a mediáciu ·Reportéri bez hraníc ·Syndicat de la Magistrature ·Štátna rada ·Union syndicale des magistrats ·Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom ·Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života

* Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Civil Society Europe ·EuroCommerce ·European Partnership for Democracy ·Európska federácia novinárov ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske fórum mládeže ·Európske občianske fórum ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Konferencia európskych cirkví ·Medzinárodná federácia pre ľudské práva