EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli16. 9. 2019 COM(2019) 415 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o činnostiach Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v rokoch 2017 a 2018



ZHRNUTIE Európa prejavuje solidaritu s tými, ktorí ju najviac potrebujú. Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol zriadený v roku 2007 s cieľom podporiť pracovníkov, ktorí prišli o prácu v dôsledku globalizácie a meniacich sa štruktúr obchodu. Fond bol ďalej prispôsobený na poskytovanie podpory v prípadoch prepustenia v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej krízy. Hlavným cieľom fondu je podporovať prepustených pracovníkov, ktorí sa ocitnú v ťažkej situácii pri zložitých zmenách, tým, že im pomáha prispôsobiť zručnosti a nájsť si nové pracovné miesto. Medzi opatrenia patrí personalizovaná pomoc a usmernenie pri hľadaní pracovného miesta, rôzne formy odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností, podpora podnikania a zakladania podnikov, ako aj dočasné finančné stimuly a príspevky. EGF možno využiť aj na konkrétnu pomoc mladým ľuďom. V regiónoch s vysokou nezamestnanosťou mládeže sa poskytuje z EGF podpora mladým ľuďom, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (tzv. NEET). Z EGF sa spolufinancuje až do 60 % nákladov na opatrenia navrhnuté členskými štátmi, ktoré predkladajú žiadosti o podporu z EGF. Táto správa poskytuje prehľad o činnostiach a výsledkoch EGF v rokoch 2017 a 2018. Ø Počas tohto obdobia predložilo 10 členských štátov 13 žiadostí o podporu v celkovej výške 41 miliónov EUR určených pre 12 896 pracovníkov a 1 155 mladých ľudí, ktorí neboli zamestnaní, ani neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Najvyššie počty pracovníkov boli v odvetví výroby strojov a zariadení, po ktorom nasledovali maloobchod a letecká doprava. Ø Európsky parlament a Rada prijali 15 rozhodnutí o mobilizácii finančných prostriedkov z EGF v celkovej výške 45,5 milióna EUR na podporu 14 517 prijímateľov. Ø Členské štáty podali správy o 23 prípadoch financovania z EGF prijatých v rokoch 2014 až 2016. Výsledky vykazujú nárast v porovnaní s rokmi 2015 – 2016 a vyplýva z nich, že 60 % pracovníkov, ktorí sa zapojili do opatrení, si do konca obdobia vykonávania našlo nové pracovné miesto. V rokoch 2015 a 2016 si našlo nové pracovné miesto len 47 % pracovníkov, ktorým sa poskytla pomoc. Osobitne vysoké miery opätovného začlenenia boli zaznamenané v týchto prípadoch: Volvo Trucks (Švédsko) 84 %, Broadcom (Fínsko) 84 %, Aleo Solar (Nemecko) 81 % a PWA International (Írsko) 79 %. Komisia vo svojom návrhu EGF na obdobie po roku 2020 navrhuje rozšíriť využívanie fondu tak, aby mohol účinnejšie zasiahnuť s cieľom podporiť viac pracovníkov, ktorí prišli o prácu. EGF preto bude ponúkať podporu pracovníkom nielen v prípade veľkých štrukturálnych zmien svetového obchodu v dôsledku globalizácie a svetovej finančnej a hospodárskej krízy, ale aj z iných dôvodov, akými sú automatizácia, digitalizácia alebo prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zohľadňujú sa tým nové výzvy, ktorým čelí vyvíjajúci sa svet práce. OBSAH 1. Úvod 2. Analýza činností EGF v rokoch 2017 a 2018 2.1. Predložené žiadosti 2.1.1. Predložené žiadosti podľa príčiny prepustenia a kritéria zásahu

2.1.2. Predložené žiadosti podľa odvetví (NACE Rev. 2) 2.1.3. Žiadosti predložené podľa počtu dotknutých prijímateľov v jednotlivých členských štátoch 2.1.4. Predložené žiadosti podľa požadovanej sumy 2.1.5. Predložené žiadosti podľa požadovanej sumy na jedného prijímateľa 2.2. Prijaté rozhodnutia a poskytnuté príspevky 2.2.1. Opatrenia financované s pomocou EGF 2.2.2. Doplnkovosť s opatreniami financovanými z Európskeho sociálneho fondu (ESF) 2.3. Žiadosti, ktoré nespĺňajú podmienky na poskytnutie finančného príspevku z EGF 2.4. Výsledky, ktoré EGF dosiahol 2.4.1. Zhrnutie výsledkov uvedených v správach v rokoch 2017 a 2018 2.4.2. Miera opätovného začlenenia prijímateľov pomoci podľa členských štátov 2.4.3. Kvalitatívne hodnotenie záverečných správ predložených v rokoch 2017 a 2018 2.5. Finančné plnenie 2.5.1. Finančné prostriedky poskytnuté z EGF 2.5.2. Výdavky na technickú pomoc 2.5.3. Oznámené nezrovnalosti 2.5.4. Ukončenie poskytovania finančných príspevkov z EGF 2.6. Činnosti technickej pomoci realizované Komisiou 2.6.1. Informovanosť a propagácia: webové stránky 2.6.2. Stretnutia s vnútroštátnymi orgánmi a so zainteresovanými stranami EGF

2.6.3. Systém elektronickej výmeny údajov (SFC2014) 2.6.4. Strednodobé hodnotenie EGF v období 2014 – 2020 3. Rozvoj politiky EGF 3.1. Zmena nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 ako súčasť nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 3.2. Legislatívny návrh o EGF na obdobie po roku 2020 1. Úvod Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) je prejavom európskej solidarity a konkrétnej pomoci poskytovanej pracovníkom, ktorí boli prepustení z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie alebo svetovej hospodárskej a finančnej krízy. S cieľom pomôcť prepusteným pracovníkom nájsť si nové pracovné miesta EGF spolufinancuje opatrenia aktívnej politiky trhu práce vykonávané členskými štátmi. Dopĺňa vnútroštátne opatrenia na trhu práce v prípade náhleho hromadného prepúšťania z uvedených dôvodov personalizovanejším a cielenejším prístupom k najzraniteľnejším prepusteným pracovníkom. V súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade túto správu, v ktorej poskytuje kvantitatívne a kvalitatívne hodnotenie činností EGF v predchádzajúcich dvoch rokoch. Správa sa zameriava na výsledky, ktoré EGF dosiahol, a obsahuje najmä informácie o: ·predložených žiadostiach, ·prijatých rozhodnutiach, ·financovaných opatreniach vrátane ich doplnkovosti s opatreniami financovanými prostredníctvom iných nástrojov Únie, najmä z Európskeho sociálneho fondu (ESF), ·štatistických údajoch týkajúcich sa miery opätovného začlenenia prijímateľov pomoci za každý členský štát, ·ukončení poskytovania finančných príspevkov, ·žiadostiach, ktoré boli zamietnuté alebo obmedzené z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov alebo neoprávnenosti. V závere správy Komisia vysvetľuje, ako rieši výzvy budúcnosti vo svojom návrhu EGF na obdobie po roku 2020. 2. Analýza činností EGF v rokoch 2017 a 2018 2.1. Predložené žiadosti

V rokoch 2017 a 2018 Komisia dostala 13 žiadostí od týchto 10 členských štátov: Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Nemecko, Portugalsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Všetky už žiadali o financovanie z EGF aj v predchádzajúcich rokoch. Podrobnosti o týchto žiadostiach sú uvedené v tabuľke 1. Tabuľka 1: Žiadosti predložené v rokoch 2017 a 2018 2.1.1. Predložené žiadosti podľa príčiny prepustenia a kritéria zásahu V rokoch 2017 a 2018 sa na žiadosti vzťahovalo nariadenie (EÚ) č. 1309/2013, ktoré sa uplatňuje na prepúšťanie z dôvodu: vvážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, V rámci kritéria obchodu bolo predložených deväť žiadostí, z ktorých jedna bola odôvodnená výnimočnými okolnosťami a ďalšia sa týkala malého trhu práce. vvplyvu svetovej hospodárskej a finančnej krízy. Vzhľadom na dôsledky svetovej hospodárskej a finančnej krízy boli predložené štyri žiadosti, z ktorých jedna bola odôvodnená výnimočnými okolnosťami. 2.1.2. Predložené žiadosti podľa odvetví (NACE Rev. 2) Trinásť predložených a prijatých žiadostí súviselo s prepúšťaním v 11 rôznych odvetviach: 1. ťažba uhlia a lignitu; 2. výroba výrobkov z gumy a plastu; 3. výroba počítačových, elektronických a optických výrobkov; 4. výroba strojov a zariadení; 5. letecká doprava; 6. nakladateľské činnosti; 7. počítačové programovanie, poradenstvo a súvisiace služby; 8. finančné služby; 9. administratívne, pomocné kancelárske a iné obchodné pomocné činnosti; 10. výroba odevov (dve žiadosti) a 11. maloobchod (dve žiadosti). Prvýkrát od začiatku fungovania EGF boli podané žiadosti z týchto odvetví: ťažba uhlia a lignitu, výroba výrobkov z gumy a plastu a finančné služby. Najvyšší počet dotknutých pracovníkov bol v odvetví výroby strojov a zariadení (2 285), po ktorom nasledovali maloobchod (2 225) a letecká doprava (1 858).

Graf 1: Počet dotknutých pracovníkov v rokoch 2017 – 2018 podľa odvetví (NACE Rev. 2) 2.1.3. Žiadosti predložené podľa počtu dotknutých prijímateľov v jednotlivých členských štátoch Celkový počet prijímateľov (pracovníci, ako aj mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania), ktorým bola určená podpora z EGF, bol 14 051. Počty dotknutých prijímateľov na jednu žiadosť sa pohybovali od 303 do 2 585, pričom 6 žiadostí sa týkalo najmenej 1 000 prijímateľov a tri žiadosti menej ako 500 prijímateľov (pozri tabuľku 1). Na jednu žiadosť pripadlo priemerne 1 081 dotknutých prijímateľov. Zo 14 051 dotknutých prijímateľov bolo 12 896 prepustených pracovníkov a 1 155 mladých ľudí, ktorí neboli zamestnaní, ani neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET). O podporu z EGF pre najväčší počet pracovníkov požiadalo Fínsko (2 500), po ktorom nasledovali Belgicko (2 285) a Francúzsko (1 858). Tri žiadosti o podporu určenú aj pre NEET predložili Belgicko (300 NEET), Portugalsko (730 NEET) a Španielsko (125 NEET). Graf 2: Počet dotknutých prijímateľov v rokoch 2017 – 2018 podľa členských štátov Počet predložených žiadostí je uvedený v zátvorkách.

Celkový počet dotknutých prijímateľov: 14 051 Priemerný počet dotknutých prijímateľov: 1 405 Počas referenčného obdobia bolo predložených 13 žiadostí, ktoré sa týkali 16 133 prepustených pracovníkov; z nich 12 896 pracovníkov, ktorí predstavujú 80 %, bolo dotknutých opatreniami navrhnutými na spolufinancovanie z EGF. Je potrebné zdôrazniť, že počet prepustených pracovníkov môže byť odlišný od počtu pracovníkov, ktorým je určená podpora z EGF, pretože členský štát sa môže rozhodnúť, že sa zameria len na konkrétne skupiny ľudí, napr. na najzraniteľnejších pracovníkov, pracovníkov, ktorí čelia mimoriadnym ťažkostiam na trhu práce a/alebo najviac potrebujú pomoc. Štandardná podpora dostupná pre prepustených pracovníkov v jednotlivých členských štátoch mohla v niektorých prípadoch postačovať na rýchle opätovné začlenenie do zamestnania alebo v určitých prípadoch sa pracovníci mohli rozhodnúť pre predčasný odchod do dôchodku. 2.1.4. Predložené žiadosti podľa požadovanej sumy Každý členský štát žiadajúci o podporu z EGF musí navrhnúť koordinovaný súbor opatrení, ktorý najlepšie vyhovuje profilom dotknutých prijímateľov, a rozhodnúť o výške požadovanej pomoci. V nariadení (EÚ) č. 1309/2013 sa stanovuje maximálna miera spolufinancovania z EGF na 60 %. Desať členských štátov požiadalo o podporu z EGF v celkovej výške 41 006 837 EUR. O najvyššiu sumu požiadalo Francúzsko (9 894 483 EUR jednou žiadosťou), za ním nasledovali Fínsko (6 019 440 EUR dvomi žiadosťami) a Grécko (5 257 650 EUR dvomi žiadosťami). Sumy požadovaných príspevkov z EGF sa pohybovali od 720 000 EUR do 9 894 483 EUR s priemernou sumou 3 154 372 EUR na jednu žiadosť a 4 100 684 EUR na jeden členský štát. Graf 3: Celkové sumy požadované z EGF v rokoch 2017 – 2018 podľa členských štátov (v EUR) Počet predložených žiadostí je uvedený v zátvorkách. Celková suma požadovaná z EGF: 41 006 837 EUR Priemerná suma požadovaná z EGF: 4 100 684 EUR 2.1.5. Predložené žiadosti podľa požadovanej sumy na jedného prijímateľa V nariadení (EÚ) č. 1309/2013 sa neobmedzuje celková požadovaná suma. Požadovaná suma na jedného dotknutého prijímateľa sa preto môže líšiť v závislosti od situácie na postihnutom trhu práce, od individuálnych okolností dotknutých prijímateľov, opatrení, ktoré už členský štát prijal, a od nákladov na poskytovanie služieb v danom členskom štáte. Tým sa vysvetľuje, prečo sa navrhované sumy podpory z EGF na jedného prijímateľa v rokoch 2017 a 2018 pohybovali od 1 666 EUR do 5 325 EUR s priemernou výškou 2 918 EUR na jedného dotknutého prijímateľa (ako je uvedené v tabuľke 1). Najvyššie priemerné sumy na jedného prijímateľa požadovali Francúzsko (5 325 EUR), ďalej Grécko (4 124 EUR) a Nemecko (3 352 EUR). Graf 4: Suma požadovaná z EGF v rokoch 2017 – 2018 na prijímateľa a členský štát (v EUR)

Počet predložených žiadostí je uvedený v zátvorkách. Priemerná suma požadovaná z EGF na jedného prijímateľa: 2 918 EUR 2.2. Prijaté rozhodnutia a poskytnuté príspevky Európsky parlament a Rada prijali v roku 2017 sedem a v roku 2018 osem rozhodnutí o mobilizácii finančných prostriedkov z EGF. Vo všetkých prípadoch predstavovala miera spolufinancovania 60 %. V tabuľkách 2 a 3 sú uvedené podrobnosti o financovaní poskytnutom v rokoch 2017 a 2018. Obe tabuľky zahŕňajú aj dve žiadosti predložené pred 1. januárom 2017, ale prijaté v roku 2017, a preto sa vzťahujú na iný súbor prípadov ako tabuľka 1, v ktorej sú uvedené žiadosti predložené v rokoch 2017 a 2018. Pätnásť príspevkov poskytnutých 15 672 dotknutým prijímateľom (vrátane 1 155 mladých ľudí, ktorí neboli zamestnaní, ani neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy) v 10 členských štátoch bolo spolufinancovaných prostriedkami z EGF v celkovej výške 45 467 387 EUR a v priemere 2 901 EUR na dotknutého prijímateľa. Zo 14 517 dotknutých pracovníkov (zodpovedajúcich 80 % prepustených pracovníkov) predstavovali muži 57 %, osoby vo veku 25 až 54 rokov 69 % a občania EÚ 98 %. Tabuľka 2: Podrobné údaje o príspevkoch poskytnutých v rokoch 2017 a 2018 (dátum podpisu rozpočtového orgánu v rokoch 2017 a 2018) Tabuľka 3: Podrobné údaje o príspevkoch poskytnutých v rokoch 2017 a 2018 profil dotknutých pracovníkov (bez NEET*) Graf 5: Profil dotknutých pracovníkov podľa rodu Graf 6: Profil dotknutých pracovníkov podľa štátnej príslušnosti Graf 7: Profil dotknutých pracovníkov podľa veku

2.2.1. Opatrenia financované s pomocou EGF Podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa finančný príspevok z EGF môže poskytovať na aktívne opatrenia trhu práce, ktoré tvoria súčasť koordinovaného súboru personalizovaných služieb určených na uľahčenie opätovného začlenenia dotknutých prijímateľov, a najmä znevýhodnených, starších alebo mladých nezamestnaných osôb do zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti. Na poskytnutie 15 príspevkov z EGF boli schválené najmä tieto opatrenia: ·intenzívna personalizovaná pomoc pri hľadaní práce, ·rôzne rekvalifikačné školenia na zlepšenie a získanie nových zručností a odborná príprava, školenia v oblasti horizontálnych a mäkkých zručností a programy vysokoškolského vzdelávania, ·poradenstvo a mentorstvo zamerané na opätovné zamestnanie a mentorstvo počas počiatočnej fázy na novom pracovnom mieste, ·podpora podnikania a príspevky na založenie podniku, ·jednorazové stimuly na rýchle preloženie zamestnancov a stimuly na nábor pracovníkov, ako aj ·rôzne príspevky (na hľadanie zamestnania, odbornú prípravu) a príplatky (na dochádzanie, opatrovanie nezaopatrených rodinných príslušníkov). Členské štáty pri navrhovaní podporných balíkov zohľadnili situáciu, skúsenosti a stupeň vzdelania jednotlivých prijímateľov, ich schopnosť mobility a súčasné alebo očakávané pracovné príležitosti v dotknutých regiónoch. 2.2.2. Doplnkovosť s opatreniami financovanými z Európskeho sociálneho fondu (ESF) EGF je určený na zvýšenie zamestnateľnosti a zabezpečenie rýchleho opätovného začlenenia dotknutých prijímateľov do zamestnania prostredníctvom aktívnych opatrení na trhu práce, čím dopĺňa ESF, ktorý je hlavným nástrojom EÚ na podporu zamestnanosti. Vo všeobecnosti vzájomná doplnkovosť týchto dvoch fondov spočíva v ich schopnosti riešiť tieto problémy z dvoch rozdielnych časových hľadísk: EGF poskytuje pomoc prepusteným pracovníkom alebo samostatne zárobkovo činným osobám v reakcii na konkrétne, veľmi rozsiahle hromadné prepúšťanie, ku ktorému došlo počas krátkeho obdobia. Poskytuje konkrétnu európsku podporu v krízovej situácii, zatiaľ čo ESF podporuje – vopred stanoveným spôsobom – strategické dlhodobé ciele (napr. zvyšovanie ľudského kapitálu a riadenie zmien) prostredníctvom viacročných programov, ktorých zdroje nemôžu byť bežne (bez zmeny operačného programu) pridelené na riešenie krízových situácií spôsobených neočakávaným hromadným prepúšťaním. EGF poskytuje možnosť zabezpečiť personalizované opatrenia, ktoré sú prispôsobené potrebám jednotlivých prepustených pracovníkov, zatiaľ čo podpora z ESF je obvykle všeobecnejšia a zameriava sa na širšie obyvateľstvo (zamestnané aj nezamestnané). Pri ESF sa navyše kladie väčší dôraz na podporu dopytu po pracovnej sile aj jej ponuky (zručnosti, potreby a očakávania prijímateľov) integrovaným spôsobom, kým EGF sa tradične viac zameriava na stranu ponuky. Členské štáty niekedy zámerne využívajú opatrenia EGF a ESF, aby sa na dosiahnutie krátkodobých aj dlhodobých riešení vzájomne dopĺňali. Rozhodujúcim kritériom je potenciál dostupných nástrojov pomôcť dotknutým prijímateľom a je na členských štátoch, aby si vybrali – a naplánovali – najvhodnejšie nástroje a opatrenia na dosiahnutie sledovaných cieľov. Obsah „koordinovaného súboru personalizovaných služieb“, ktorý sa má spolufinancovať z EGF, tvoria konkrétne personalizované služby a individuálne prispôsobená pomoc, ktoré značne presahujú rámec štandardných kurzov a činností. V praxi sa ukázalo, že EGF umožňuje členským štátom ponúknuť dotknutým prijímateľom lepšie prispôsobenú a dôkladnejšiu pomoc vrátane opatrení, ku ktorým by obyčajne nemali prístup (napr. stredoškolské alebo vysokoškolské vzdelanie). EGF umožňuje členským štátom venovať osobitnú pozornosť zraniteľným skupinám, napr. osobám s nižšou kvalifikáciou alebo osobám s migrantským pôvodom, a poskytovať podporu s lepším pomerom počtu prijímateľov na jedného poradcu a/alebo na dlhší čas. Tým sa zlepšujú vyhliadky prijímateľov na zlepšenie ich situácie. Podľa článku 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 musia všetky členské štáty zaviesť potrebné mechanizmy, aby sa zabránilo riziku dvojitého financovania z finančných nástrojov EÚ. Vo väčšine členských štátov riadiaci orgán ESF zodpovedá aj za vykonávanie prípadov EGF. Členským štátom to umožňuje hľadať doplnkovosť medzi rôznymi zásahmi. Na úrovni jednotlivých prípadov EGF bežne nadväzuje na existujúce vnútroštátne opatrenia alebo opatrenia ESF, ktoré dopĺňa alebo ponúka rôzne dodatočné opatrenia. Pri strednodobom hodnotení sa dospelo k záveru, že EGF vytvára skutočnú pridanú hodnotu EÚ zvýšením počtu, rôznorodosti a úrovne intenzity služieb ponúkaných prepusteným pracovníkom.

V súlade so zásadou subsidiarity je mix súboru opatrení EGF na úrovni členských štátov do značnej miery koncipovaný doplnkovo k štandardným podmienkam ESF na podporu návratu do zamestnania. Rozhodnutie o tom, či žiadať o financovanie z ESF alebo z EGF, sa uskutočňuje na úrovni členského štátu pod podmienkou, že operačný program ESF dohodnutý s Komisiou je s takouto podporou zlučiteľný. Je vecou členského štátu, aby riadil doplnkovosť medzi ESF a EGF najlepším možným spôsobom vzhľadom na miestne podmienky prevládajúce v danom čase. 2.3. Žiadosti, ktoré nespĺňajú podmienky na poskytnutie finančného príspevku z EGF Ani Komisia, ani Európsky parlament a Rada neodmietli žiadnu žiadosť predloženú členskými štátmi, ani neznížili sumu navrhovaného financovania z dôvodu neoprávnenosti alebo nedostatku rozpočtových prostriedkov. 2.4. Výsledky, ktoré EGF dosiahol Hlavnými zdrojmi informácií o výsledkoch, ktoré EGF dosiahol, sú záverečné správy predložené členskými štátmi šesť mesiacov po skončení vykonávania. Dopĺňajú ich informácie poskytnuté členskými štátmi v rámci priamych kontaktov s Komisiou, počas stretnutí a konferencií, ako aj informácie z auditu. Hlavné výsledky a údaje, ktoré tieto členské štáty uviedli v správach v rokoch 2017 a 2018, sú zhrnuté v tomto oddiele a v tabuľke 4. Tabuľka 4: Záverečné správy doručené v rokoch 2017 a 2018 * Postavenie prijímateľov na trhu práce uvedené v tejto tabuľke v zásade odráža situáciu na konci obdobia vykonávania.

** „Neaktívni“ znamená, že ľudia nie sú viac k dispozícii na trhu práce z rôznych osobných dôvodov, napríklad pre odchod do dôchodku. * Postavenie prijímateľov na trhu práce uvedené v tejto tabuľke v zásade odráža situáciu na konci obdobia vykonávania.

** „Neaktívni“ znamená, že ľudia nie sú viac k dispozícii na trhu práce z rôznych osobných dôvodov, napríklad pre odchod do dôchodku. * Postavenie prijímateľov na trhu práce uvedené v tejto tabuľke v zásade odráža situáciu na konci obdobia vykonávania.

** „Neaktívni“ znamená, že ľudia nie sú viac k dispozícii na trhu práce z rôznych osobných dôvodov, napríklad pre odchod do dôchodku. 2.4.1. Zhrnutie výsledkov uvedených v správach v rokoch 2017 a 2018 V rokoch 2017 a 2018 bolo Komisii doručených 23 záverečných správ o prípadoch spolufinancovania z EGF, ktoré vykonávalo osem členských štátov od novembra 2013 do marca 2018 (pozri tabuľku 4). Z týchto správ vyplýva, že 12 723 pracovníkov (60 % pracovníkov, ktorým bola poskytnutá pomoc) a 288 NEET, teda 56 % z 23 030 prijímateľov pomoci z EGF, si do konca obdobia vykonávania EGF našlo nové pracovné miesto (12 561 ako zamestnanci a 450 ako samostatne zárobkovo činné osoby). Približne 2 % prijímateľov boli ešte v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, 38 % bolo nezamestnaných alebo neaktívnych z rôznych dôvodov a v prípade 3 % prijímateľov nebola ich situácia z hľadiska zamestnanosti známa. 21 prípadov z 23, o ktorých boli v referenčnom období predložené záverečné správy, bolo predmetom strednodobého hodnotenia a analýz v ich počiatočnej fáze vykonávania.

Členské štáty v záverečných správach potvrdili, že pomoc z EGF predstavuje pridanú hodnotu k pomoci, ktorú by členské štáty inak mohli poskytnúť dotknutým prijímateľom, aby si našli nové pracovné miesto a preorientovali sa na trhu práce. EGF umožňuje členským štátom zvýšiť počet, rozmanitosť a intenzitu služieb ponúkaných väčšiemu počtu dotknutých prijímateľov a na dlhší čas, než by bolo možné bez financovania z EGF. 2.4.2. Miera opätovného začlenenia prijímateľov pomoci podľa členských štátov Na základe záverečných správ prijatých v rokoch 2017 a 2018 sa miera opätovného začlenenia prijímateľov pomoci v jednotlivých členských štátoch pohybuje od 79 % (vo Švédsku) do 28 % (v Grécku). Výsledky z hľadiska opätovného začlenenia do zamestnania sú ovplyvnené absorpčnou schopnosťou miestnych a regionálnych trhov práce v dôsledku svetovej hospodárskej a finančnej krízy. Miera opätovného začlenenia sa teda môže značne líšiť v závislosti od hospodárskeho odvetvia a dotknutej oblasti. Navyše miera opätovného začlenenia sa zaznamenáva na konci príslušného vykonávacieho obdobia a v dôsledku toho poskytuje okamžitý obraz situácie prijímateľov z hľadiska zamestnanosti v čase zberu údajov. Podľa informácií poskytnutých viacerými členskými štátmi majú miery opätovného začlenenia tendenciu rásť v mesiacoch, ktoré nasledujú po skončení uplatňovania opatrení, a ďalej narastať v strednodobom horizonte. Inštitucionálna kapacita a skúsenosti členských štátov s poskytovaním pomoci pri reštrukturalizačných udalostiach je kľúčom k zvýšeniu úspechu EGF. Ďalším kľúčovým faktorom je miera, do akej sú prijímatelia pomoci z EGF alebo ich zástupcovia od samého začiatku zapojení do jej navrhovania a vykonávania. Je potrebné poukázať na to, že pracovníci, ktorí získali podporu na základe opatrení EGF, patria obvykle k tým, ktorí čelia najväčším problémom na trhu práce. Preto je priemerná miera 60 % pracovníkov, ktorým bola poskytnutá pomoc, opätovne začlenených do zamestnania na konci obdobia vykonávania v porovnaní so 47 % v predchádzajúcom vykazovanom období povzbudivým výsledkom. Treba však priznať, že celkové zlepšovanie hospodárskej situácie v členských štátoch uľahčuje opätovné začlenenie pracovníkov na trh práce. Graf 8: Miera opätovného začlenenia prijímateľov pomoci podľa členských štátov Počet prípadov EGF je uvedený v zátvorkách. 2.4.3. Kvalitatívne hodnotenie záverečných správ predložených v rokoch 2017 a 2018 Balíky na podporu dotknutých prijímateľov poskytnuté ôsmimi členskými štátmi obsahujú celý rad opatrení zameraných na personalizovanú pomoc pri hľadaní zamestnania, pracovnom preradení a (re)kvalifikácii. Najvyššie sumy sa vynaložili na tri kategórie: ·individuálna pomoc pri hľadaní zamestnania, správa prípadov a všeobecné informačné služby: 30,9 mil. EUR (44 % všetkých personalizovaných služieb), ·odborná príprava a rekvalifikácia: 26,3 mil. EUR (38 % všetkých personalizovaných služieb), ·príspevky na hľadanie zamestnania : 4,4 mil. EUR (6 % všetkých personalizovaných služieb). Programy kvalifikácie a odbornej prípravy boli prispôsobené potrebám a želaniam dotknutých prijímateľov, pričom sa v možnom rozsahu zohľadnili požiadavky miestnych alebo regionálnych trhov práce a odvetví s potenciálom tvorby pracovných miest. Pomoc z EGF pomáha prijímateľom (prepusteným pracovníkom alebo NEET) zvyšovať sebavedomie nielen prostredníctvom intenzívneho profesijného poradenstva, ale aj prostredníctvom individualizovaných opatrení v oblasti odbornej prípravy. EGF často umožňuje prijímateľom zúčastňovať sa na týchto opatreniach tak, že im ponúka pomoc, napr. vo forme príspevkov na mobilitu alebo podporovaním starostlivosti o deti. Pokiaľ ide o prevádzkovú účinnosť a efektívnosť, prípady EGF vo Fínsku (Rauma, Broadcom, Computer Programming, Microsoft) možno považovať za veľmi úspešné aj ako príklady najlepších postupov. Na konci vykonávacieho obdobia si až 84 % pracovníkov znovu našlo zamestnanie. Počet pracovníkov, ktorým bola poskytnutá pomoc, bol dokonca vyšší ako počet pracovníkov, ktorých sa týkali žiadosti. Miera čerpania bola tiež pomerne vysoká: použilo sa približne 80 % prostriedkov z EGF. Medzi kľúčové prvky, ktoré zohrali dôležitú úlohu pri dosiahnutí takýchto dobrých výsledkov, patria: 1. rozsiahle konzultácie v súvislosti s prípravou a vykonávaním opatrení EGF za účasti zástupcov prepustených pracovníkov, odborov, zamestnávateľov, regionálnych a vnútroštátnych orgánov a miestnej samosprávy; 2. skúsená regionálna sieť úradov práce a úradov regionálneho rozvoja, ktorá spolu s ministerstvom hospodárstva a zamestnanosti veľmi efektívne identifikuje prijímateľov, plánuje a vykonáva opatrenia EGF; 3. poskytovatelia služieb so skúsenosťami s EGF; 4. veľmi rýchla reakcia na prepúšťanie. Za úspešné príklady a aj príklady najlepšieho postupu možno považovať dva írske prípady (Lufthansa Technik a PWA International). Na konci obdobia vykonávania si našlo zamestnanie 73 % pracovníkov Lufthansa Technik a 79 % pracovníkov PWA International, ktorým bola poskytnutá pomoc, zatiaľ čo o rok neskôr sa ešte viac pracovníkov opätovne zamestnalo, výsledkom čoho bolo zvýšenie miery opätovného začlenenia až na 83 %. Miera čerpania bola vysoká: 71 % v prvom prípade a 100 % v druhom. Niektoré kľúčové príčiny dosiahnutia takýchto dobrých výsledkov boli: 1. skorý začiatok vykonávania opatrení pomocou vlastných vnútroštátnych finančných prostriedkov pred mobilizáciou finančných prostriedkov Únie; 2. opatrenia prispôsobené potrebám prepustených pracovníkov, ktoré boli vypracované na základe dotazníka a prieskumu preferencií pracovníkov; 3. zriadenie vnútroštátnej koordinačnej jednotky EGF v blízkosti prepustených pracovníkov, aby si mohli vybudovať vzťah; 4. flexibilita výberu konkrétne prispôsobených programov odbornej prípravy, stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania.

Príklad doplnkovosti poskytlo Francúzsko, keď sa vnútroštátne orgány rozhodli predĺžiť o ďalších 12 mesiacov po zásahu EGF podporu bývalým pracovníkom Mory Global, ktorí boli stále nezamestnaní. Sieť vybudovaná talianskymi inštitúciami a sociálnymi partnermi, vykonávacími orgánmi a strediskami zamestnanosti pri riešení prípadu Alitalia sa bude pravdepodobne ďalej rozvíjať s cieľom riešiť budúce reštrukturalizačné udalosti. Prípad Volvo Trucks vo Švédsku je príkladom osvedčeného postupu podpory z EGF pre všetkých prepustených pracovníkov vrátane dočasných pracovníkov, ktorí by boli mimo vnútroštátneho programu. Rýchla a včasná reakcia na prepúšťanie bola hlavnou prioritou a jej výsledkom bola vysoká miera opätovného začlenenia (84 %). Dobre spolupracovali rôzne zainteresované strany. Existovala jasná doplnkovosť s vnútroštátnymi opatreniami trhu práce a ESF. Švédsko prerozdelilo rozpočet medzi opatrenia s cieľom prispôsobiť prostriedky meniacim sa potrebám počas obdobia vykonávania, čím sa optimalizovalo využitie dostupných finančných prostriedkov. Prípad Ford Genk v Belgicku je príkladom zásahu EGF, ktorý je súčasťou širšieho politického rámca zameraného na minimalizovanie dôsledkov hromadného prepúšťania v regióne. Po zatvorení závodu Ford bol vypracovaný strategický akčný plán pre región Limburg s názvom „SALK“ (Strategisch Actieplan voor Limburg in het Kwadraat). V rámci EGF sa riešili krátkodobé dôsledky (vplyv na zamestnanosť) z celého radu dôsledkov tejto udalosti. Dlhodobé opatrenia zamerané na zlepšenie podmienok hospodárskeho rastu boli podporované vnútroštátnym financovaním. Poznatky získané pri tomto komplexnom prístupe sa vymieňajú s ostatnými regiónmi Belgicka, ktoré takisto hľadajú podobné komplexné balíky podpory. Prípady využitia EGF v Nemecku podporujú inovácie v oblasti zapojenia zamestnávateľov. Do podpory z EGF bolo začlenené poskytovanie služieb vyhradených pre zamestnávateľov (personálne agentúry). Tieto služby boli vysokoefektívne pri obsadzovaní voľných pracovných miest a v prípade Aleo Solar výrazne znížili priemerné náklady na prijímateľa pomoci z EGF. V prípade Adam Opel sa za mimoriadne úspešné považovalo usporiadanie „bleskových“ stretnutí uchádzačov o zamestnanie so zamestnávateľmi s voľnými pracovnými miestami, ktoré boli organizované neformálnym spôsobom a prostredníctvom vnútroštátnych mechanizmov financovania by sa vôbec nedali uskutočniť. V prípadoch vykonaných v Belgicku (Hainaut-Namur Glass, Hainaut Machinery), Grécku (Sprider Stores, Odyssefs Fokas, Supermarket Larissa) a Írsku (Lufthansa Technik, PWA International) boli mladí ľudia, ktorí neboli zamestnaní, ani neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, uprednostnení v účasti na opatreniach EGF spolu s prepustenými pracovníkmi. Z dôkazov vyplýva, že najmä v Írsku a v Grécku ponúknutú pomoc do veľkej miery využili dotknutí mladí ľudia, ktorí by ju prostredníctvom bežných vnútroštátnych služieb neboli nezískali. Jednou z kľúčových výzev pri poskytovaní podpory mladým ľuďom, ktorí neboli zamestnaní, ani neboli v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy však bolo ich zapojenie a aktivizovanie prostredníctvom rôznych osvetových činností, ktoré si vyžiadali značný čas a zdroje. 2.5. Finančné plnenie 2.5.1. Finančné prostriedky poskytnuté z EGF V rokoch 2017 a 2018 schválil rozpočtový orgán 15 príspevkov z EGF v celkovej výške 45 467 387 EUR (pozri tabuľku 2), z ktorých 17 778 774 EUR bolo mobilizovaných v roku 2017 a 27 688 613 EUR v roku 2018. Maximálny ročný finančný strop EGF na obdobie 2014 – 2020 je 150 miliónov EUR (v cenách roku 2011). To znamená, že EGF mal v roku 2017 sprístupnené viazané rozpočtové prostriedky vo výške 168 924 000 EUR a v roku 2018 vo výške 172 302 000 EUR. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, do rozpočtového riadku EGF bolo v rokoch 2017 a 2018 pripísaných spolu 45 467 387 EUR. Platby v rámci predbežného financovania dosiahli výšku 17 778 774 EUR v roku 2017 a 27 688 613 EUR v roku 2018. 2.5.2. Výdavky na technickú pomoc Podľa článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 až 0,5 % finančných zdrojov EGF dostupných v danom roku (844 622 EUR v roku 2017 a 861 514 EUR v roku 2018) možno použiť na technickú pomoc na podnet Komisie. Táto suma sa má použiť na financovanie činností potrebných na vykonávanie nariadenia, ako je príprava, monitorovanie, zber údajov, tvorba vedomostnej základne, administratívna a technická podpora, informačné a komunikačné činnosti, ako aj audit, kontrola a hodnotenie. Rozpočtový orgán sprístupnil na financovanie uvedených činností technickej pomoci 310 000 EUR v roku 2017 a 345 000 EUR v roku 2018. Tabuľka 5.1: Výdavky na technickú pomoc v roku 2017

Tabuľka 5.2: Výdavky na technickú pomoc v roku 2018 2.5.3. Oznámené nezrovnalosti Komisii neboli v rokoch 2017 a 2018 oznámené žiadne nezrovnalosti podľa nariadenia (ES) č. 1927/2006 ani podľa nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. 2.5.4. Ukončenie poskytovania finančných príspevkov z EGF Postupy na ukončenie finančného prispievania z EGF sa stanovujú v článku 18 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. V rokoch 2017 a 2018 bolo ukončených 29 prípadov, ktoré sa vykonávali v rokoch 2011 až 2018. Podrobnosti o týchto prípadoch sú uvedené v tabuľke 6. Prípad EGF sa ukončí vtedy, keď sa Komisii zašle záverečná správa so všetkými požadovanými informáciami, uhradia sa všetky splatné úhrady a členský štát ani Komisia už nemusia prijať žiadne ďalšie opatrenie okrem povinnosti uchovávať pre potreby Komisie a Dvora audítorov všetky podporné dokumenty počas troch rokov [článok 21 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013]. Priemerná miera čerpania v ukončených prípadoch bola 68,2 % a pohybovala sa v rozpätí od 1,66 % do 100 %. Celková suma nevyčerpaných finančných prostriedkov vrátených Komisii predstavovala 36 671 426 EUR, t. j. 31,8 % príspevkov z EGF poskytnutých v týchto 29 prípadoch. Táto miera návratnosti znamená pozitívny vývoj v porovnaní so zisteniami hodnotenia ex-post EGF za roky 2007 – 2013, v ktorom sa preukázalo, že v priemere 45 % pridelených finančných prostriedkov členské štáty nevyužili. Členské štáty nevyužili v plnom rozsahu poskytnuté sumy z rôznych dôvodov. Hoci sa členským štátom odporúča, aby vypracúvali realistické odhady rozpočtu na koordinovaný súbor personalizovaných služieb, môže sa stať, že neplánujú presne a informovane. Takisto majú sklon zahrnúť do svojich pôvodných výpočtov veľké bezpečnostné rozpätie. Vo fáze plánovania sa zvykne nadhodnotiť počet pracovníkov, ktorí sa chcú zúčastniť na navrhovaných opatreniach. Niektorí pracovníci sa rozhodli pre lacnejšie opatrenia namiesto drahších alebo pre krátkodobé namiesto dlhodobých, alebo si našli nové pracovné miesto skôr, než sa pôvodne predpokladalo. Ďalším dôvodom nižších výdavkov bolo oneskorenie začiatku vykonávania opatrení a nedostatočné využitie existujúcej flexibility na prerozdelenie prostriedkov medzi rozpočtovými položkami pri poskytovaní súboru personalizovaných služieb. Komisia pokračuje v poskytovaní usmernení členským štátom s cieľom podporiť optimálne spravovanie fondu a zlepšiť mieru plnenia už vo fáze podávania žiadostí. Očakáva sa, že vďaka získaným skúsenostiam sa zlepší vypracúvanie rozpočtu na opatrenia a prognóza účasti pracovníkov na 24-mesačné obdobie. Komisia vidí zlepšenia aj v naplánovaní príchodu finančných prostriedkov z EGF do postihnutej oblasti, v kapacite rôznych koordinačných a implementačných štruktúr a v kvalite komunikácie medzi celoštátnou a regionálnou/miestnou úrovňou. Členské štáty lepšie využívajú možnosť kontrolovať svoje rozpočty a prerozdeľovať výdavky medzi rôzne opatrenia a/alebo výdavky na vykonávanie. Tabuľka 6: Prípady ukončené v rokoch 2017 a 2018 2.6. Činnosti technickej pomoci realizované Komisiou 2.6.1. Informovanosť a propagácia: webové stránky V článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa od Komisie vyžaduje, aby zriadila, udržiavala a aktualizovala webovú stránku prístupnú vo všetkých jazykoch EÚ, ktorou sa poskytnú informácie o EGF, pokyny k podávaniu žiadostí, ako aj aktualizované informácie o prijatých a zamietnutých žiadostiach, a o úlohe rozpočtového orgánu. Webové stránky Komisie o EGF sa v rokoch 2017 a 2018 pravidelne aktualizovali relevantnými informáciami. 2.6.2. Stretnutia s vnútroštátnymi orgánmi a so zainteresovanými stranami EGF

V marci a októbri 2017 a v marci a októbri 2018 sa uskutočnilo 19., 20., 21. a 22. stretnutie kontaktných osôb EGF, ktoré sú spravodajcami členských štátov pre EGF. Časť každého stretnutia bola venovaná prebiehajúcim a plánovaným žiadostiam o príspevok z EGF, Systému správy fondov v Európskej únii (SFC2014), strednodobému hodnoteniu EGF v období rokov 2014 – 2020, právnym záležitostiam a záležitostiam auditu, súhrnnému nariadeniu a návrhu nariadenia Komisie na obdobie po roku 2020, ako aj radu iných relevantných otázok. Navyše bolo v januári 2018 zorganizované mimoriadne zasadnutie pracovnej skupiny kontaktných osôb EGF s cieľom prerokovať možné scenáre fungovania EGF po roku 2020. V rokoch 2017 a 2018 boli zorganizované štyri semináre o vytváraní sietí v rámci EGF. Týkali sa týchto tém: ·Úloha a zastúpenie prijímateľov pri navrhovaní a vykonávaní prípadov EGF. ·EGF vo Fínsku: odborné znalosti podporujúce rast podnikov. ·Synergia a doplnkovosť medzi EGF a inými fondmi EÚ. ·Ako môže EGF prispieť k Európskemu pilieru sociálnych práv? Semináre boli navyše doplnené o projektové návštevy, ktoré poskytli príležitosť na partnerskú výmenu skúseností a stretnutie s prijímateľmi. Všetky štyri semináre mali dobrú účasť zástupcov členských štátov, zainteresovaných strán a vykonávacích orgánov EGF. 2.6.3. Systém elektronickej výmeny údajov (SFC2014) V roku 2014 sa Komisia snažila o ďalšie zjednodušenie postupov začlenením EGF do systému elektronickej výmeny údajov s členskými štátmi v rámci Systému správy fondov v Európskej únii (SFC2014). Od apríla 2015 členské štáty predkladajú žiadosti o príspevok z EGF online riadeným postupom podávania žiadostí a od augusta 2016 predkladajú prostredníctvom SFC2014 aj záverečné správy EGF. Dôsledkom používania Systému správy fondov v Európskej únii pre EGF je predkladanie správnejšie a úplnejšie vyhotovených žiadostí, keďže platforma umožňuje členským štátom poskytovať Komisii údaje pred oficiálnym predložením žiadosti. Systém uľahčuje zber a spracovanie údajov a urýchľuje predkladanie správ o výsledkoch EGF. Podávanie žiadostí o podporu z EGF prostredníctvom Systému správy fondov v Európskej únii prispieva k skráteniu času od predloženia žiadosti členského štátu do prijatia návrhu, ktorý predkladá Komisia, Európskym parlamentom a Radou. Medzi ďalšie zlepšenia Systému správy fondov v Európskej únii v rokoch 2017 a 2018 patrí uchovávanie všetkých údajov EGF v centrálnom úložisku, preklad modulu záverečnej správy EGF do všetkých úradných jazykov Európskej únie, vývoj modulu na podávanie správ o stave zamestnanosti 12 mesiacov po predložení záverečnej správy a pre Komisiu možnosť vygenerovať správu o výsledkoch v oblasti zamestnanosti pomocou nástroja na podávanie správ s názvom LaunchPad. 2.6.4. Strednodobé hodnotenie EGF v období 2014 – 2020 Komisia vykonala z vlastnej iniciatívy strednodobé hodnotenie EGF v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Cieľom hodnotenia bolo preskúmať účinnosť, udržateľnosť, efektívnosť, súdržnosť, relevantnosť EGF a jeho pridanú hodnotu Únie. Strednodobé hodnotenie sa predkladá vo forme pracovného dokumentu útvarov Komisie, ktorého základom je hodnotiaca štúdia externého dodávateľa uskutočnená v roku 2016 a uhradená z rozpočtových prostriedkov na technickú pomoc. Výsledky a odporúčania hodnotiteľov boli predložené zainteresovaným stranám EGF 19. októbra 2017 na stretnutí kontaktných osôb v Tallinne. V záverečnej správe sa uvádzajú rôzne kvalitatívne a kvantitatívne informácie. Hlavné výsledky strednodobého hodnotenia boli zhrnuté v správe Komisie a zapracované do návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii uverejneného 30. mája 2018. V strednodobom hodnotení Komisia dospela k záveru, že EGF vytvoril skutočnú pridanú hodnotu EÚ zvýšením počtu, rôznorodosti a úrovne intenzity služieb ponúkaných prepusteným pracovníkom. Ponúkaná pomoc pomohla zvýšiť sebavedomie prijímateľov, ktorí potom zaujali aktívnejší prístup k hľadaniu zamestnania. Ukázalo sa tiež, že EGF je účinný. V porovnaní s predchádzajúcim obdobím financovania sa miera opätovného začlenenia prepustených pracovníkov na trh práce zlepšila zo 49 % na 56 %. Podľa strednodobého hodnotenia je potrebné ďalšie zlepšenie, pokiaľ ide o dĺžku rozhodovacieho procesu a dokumentáciu, ktorú treba predložiť spolu so žiadosťou. Pojmy „globalizácia“ a „hospodárska kríza“ nie sú jasne vymedzené a členské štáty nie sú si isté, ako zdôvodňovať žiadosť. Keďže v dôsledku spôsobu, akým sa globalizácia vyvíja, je zložité určiť jeden konkrétny faktor, ktorý viedol k reštrukturalizačnej udalosti, v hodnotení sa vyslovuje pochybnosť, či mobilizácia pomoci z EGF má závisieť od príčiny prepúšťania. Vzhľadom na to, že veľa pracovných miest zaniká v dôsledku iných faktorov, akým je technologická zmena, aj rozšírenie rozsahu jeho pôsobnosti by mohol byť inkluzívnejšie. 3. Rozvoj politiky EGF 3.1. Zmena nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 ako súčasť nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046

V pôvodnom nariadení o EGF bola do konca roka 2017 ustanovená výnimka na podporu NEET. Podľa zmeneného nariadenia o EGF sa pokračuje v poskytovaní pomoci mladým ľuďom, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, do konca roka 2020 v regiónoch, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí vyššia ako 20 %. V nariadení sa stanovuje rozšírená podpora regiónov s veľkým počtom prepustených pracovníkov a v prípadoch, keď sú malé a stredné podniky hlavným alebo jediným druhom podnikov. 3.2. Legislatívny návrh o EGF na obdobie po roku 2020 Na základe výsledkov strednodobého hodnotenia EGF Komisia predložila legislatívny návrh o EGF na obdobie po roku 2020, ktorému predchádzalo posúdenie vplyvu . Komisia zahrnula do tohto posúdenia vplyvu všetky relevantné fondy v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí. Týmito fondmi, ktoré sú kľúčové pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a priorít v sociálnej oblasti i v oblasti zamestnanosti a ktoré potvrdil proces európskej správy hospodárskych záležitostí, sú: üEurópsky sociálny fond (ESF), üiniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI), üFond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), üEurópsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), üprogram EÚ v oblasti zdravia a üprogram v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI). Keďže fondy sa v prispievaní na rovnaký politický cieľ navzájom dopĺňajú, ich vplyvy sa posudzujú spoločne, alebo keď je to vhodné, podľa ich konkrétnych vlastností. Pri posúdení vplyvu sa skúmala možnosť zlúčenia EGF s inými fondmi, ale na zachovanie viditeľnosti fondu sa v štúdii navrhlo ponechať EGF ako samostatný fond. Komisia zohľadnila hlavné výsledky posúdenia vplyvu vo svojom návrhu nariadenia na obdobie po roku 2020. Vzhľadom na to, že hlavným účelom EGF je rýchle poskytnutie finančnej podpory v naliehavých situáciách a za konkrétnych nepredvídaných okolností, Komisia navrhuje ponechať fond ako flexibilný a osobitný nástroj mimo rozpočtových stropov viacročného finančného rámca. EGF tak nemá ročný rozpočet, ktorý sa má vyčerpať, ale financovanie do výšky maximálneho ročného stropu, ktoré sa môže v prípade potreby mobilizovať. Komisia navrhuje, aby maximálna suma, ktorú by EGF mohol využiť v období 2021 – 2027, predstavovala 1,578 mld. EUR (v bežných cenách) s priemerom 225 mil. EUR ročne (v bežných cenách). Návrh Komisie obsahuje maximálnu sumu dostupnú pre EGF v období rokov 2021 – 2027. Komisia však navrhuje otvorené nariadenie o EGF, ktoré nie je obmedzené obdobím trvania viacročného finančného rámca. Zjednoduší sa tým legislatívny proces a umožní pružnosť pri schvaľovaní maximálnej sumy na budúce programové obdobie podľa potrieb neustále sa meniacich podmienok na trhu práce. S cieľom zabezpečiť, aby bol EGF naďalej schopný reagovať na zmeny na trhu práce a hospodárske výzvy, Komisia navrhuje tieto zlepšenia: §Širší rozsah pôsobnosti – na pracovníkov prepustených z dôvodu neočakávaných veľkých reštrukturalizačných udalostí, ktoré sú zapríčinené nielen výzvami súvisiacimi s globalizáciou alebo finančnou či hospodárskou krízou, ale aj prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo, digitalizáciu alebo automatizáciu. §Zníženie počtu prepustených pracovníkov (z 500 na 250) – lepšie zohľadňuje priemernú veľkosť súčasných podnikov, keď je väčšina pracovníkov v mnohých členských štátoch zamestnaná v malých a stredných podnikoch. Prepustenie 250 pracovníkov má významný vplyv na trh práce vo väčšine regiónov. §Zosúladenie miery spolufinancovania z EGF (ktorá v súčasnosti predstavuje 60 %) s najvyššou mierou spolufinancovania z ESF+ pre daný členský štát povzbudí krajiny, aby čo najefektívnejšie žiadali o financovanie.