Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady ktorou sa zavádzajú normy humánneho lovu určitých druhov zveri do pascí /* KOM/2004/0532 v konečnom znení - COD 2004/0183 */





Brusel, 30.7.2004 KOM(2004) 532 v konečnom znení 2004/0183 (COD) . Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa zavádzajú normy humánneho lovu určitých druhov zveri do pascí (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE PLNENIE ZÁVÄZKOV A POVINNOSTÍ VYPLÝVAJÚCICH Z DOHODY 1. ÚVOD V roku 1998 Spoločenstvo rozhodlo o uzavretí dvoch medzinárodných dohôd s cieľom prijať normy humánneho lovu zveri do pascí na medzinárodnej úrovni. Prvá dohoda bola uzavretá s Kanadou a Ruskou federáciou a schválená rozhodnutím Rady 98/142/ES z 26. januára 1998[1] (ďalej len „dohoda“). Druhá sa týka Spojených štátov amerických a má formu schválenej nóty. Tá bola schválená rozhodnutím Rady 98/487/ES z 13. júla 1998[2]. Spoločenstvo musí teraz plniť záväzky a povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd. Z dôvodov jasnosti sa odkazy budú ďalej vzťahovať len na dohodu, lebo ide o najpodrobnejší akt. Dohoda s USA je však v podstate podobná dohode uzavretej s Ruskou federáciou a Kanadou. Dohoda bola inšpirovaná túžbou dohodnúť sa na medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí, ako aj vyhnúť sa sporom s hlavnými medzinárodnými exportérmi kožušín. Od júna 1999 sa dohoda predbežne uplatňuje s Kanadou a očakáva sa jej nadobudnutie účinnosti, ktoré musí ratifikovať Ruská federácia. 2. DOHODA Dohoda o medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí má 17 článkov a 4 prílohy. Cieľom dohody je stanoviť normy metód humánneho lovu zveri do pascí, zlepšiť komunikáciu a spoluprácu medzi stranami pre plnenie a vývoj týchto noriem a uľahčiť obchodovanie s kožušinami a pascami medzi stranami. Cieľom noriem humánneho lovu zveri do pascí je zabezpečiť dostatočnú úroveň ohľaduplnosti k odchyteným zvieratám a túto ohľaduplnosť ďalej zvyšovať. Vzhľadom na súčasný návrh možno k dohode urobiť nasledujúce poznámky. Podľa dohody sú strany povinné zakázať v rámci dohodnutého časového harmonogramu používanie všetkých pohyb obmedzujúcich a smrtiacich pascí, ktoré nespĺňajú normy humánneho lovu do pascí u 19[3] druhov zveri [4] uvedených v prílohe I dohody. Preto sa musia metódy lovu zveri do pascí testovať podľa špecifikovaných noriem, ktoré zabezpečujú dostatočnú úroveň ohľaduplnosti k odchyteným zvieratám. Následne treba stanoviť vhodné procesy na certifikáciu testovaných pascí. Dohoda sa vzťahuje na všetky smrtiace a pohyb obmedzujúce mechanické lovné zariadenia (pasce) používané na lov 19 druhov divo žijúcich suchozemských alebo čiastočne vodných cicavcov za účelom riadenia života vo voľnej prírode vrátane kontroly škodcov, získavania kožušiny, kože alebo mäsa a na lov cicavcov na ochranu druhov. Kľúčové povinnosti strán sú založené v článku 7 dohody. Tento článok vyžaduje založenie vhodných procesov na certifikáciu pascí v súlade s normami a od príslušných orgánov zabezpečenie používania metód lovu zveri do pascí v súlade s normami. Dohodnutý harmonogram v prílohe I uvádza termíny splnenia týchto povinností. Podľa neho musia strany zabezpečiť odskúšanie metód lovu zveri do pascí a preukázať ich zhodu s humánnymi normami lovu a do troch až piatich rokov od nadobudnutia účinnosti dohody ich certifikovať v závislosti od skúšobných priorít a dostupnosti skúšobných zariadení. Na metódy lovu zveri do pascí určených na zabíjanie je termín päť rokov od nadobudnutia účinnosti dohody. Používanie necertifikovaných pascí sa musí zakázať do troch rokov od ukončenia uvedených lehôt. Zmluvné strany musia presadzovať výskum permanentného vývoja noriem a prehodnocovať a aktualizovať prílohu I dohody. Dohoda zaväzuje strany zlepšovať vedecké poznatky, aby mohli hodnotiť ohľaduplnosť k odchyteným zvieratám (napr. štúdiom konkrétnych meraní). Strany teda musia podporovať ďalší výskum pre nasledujúce druhy: Ondatra zibethicus (ondatra pižmová) – Európske spoločenstvo, Procyon lotor – Kanada, Martes zibellina – Ruská federácia. Komisia splnila túto povinnosť objednaním štúdie ondatier. Záverečná správa bola predložená v júni 2003 a poskytuje informácie o hodnotení správania a fyziologických parametroch (napr. tepovej frekvencie) chytených ondatier. Štyri prílohy dohody obsahujú normy humánneho lovu zveri do pascí, zoznam príslušných druhov zveri, harmonogram plnenia, pokyny na testovanie pascí a na výskum prebiehajúceho vývoja metód lovu zveri do pascí, výskumné programy na zlepšenie dosahu noriem, ustanovenia o arbitrážnom orgáne a vyhlásenia strán. „Vyhlásenie Európskeho spoločenstva” uvádza, že Spoločenstvo „neprijme žiadne opatrenia na vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 3254/91 v lehote primerane potrebnej pre strany na ratifikáciu dohody a po ratifikácii počas celého obdobia účinnosti a uplatňovania dohody podľa jej ustanovení”. V mene Komisie bola vykonaná štúdia[5] plnenia povinností dohody v členských štátoch prostredníctvom existujúcej legislatívy. Podľa prijatých informácií sa v členských štátoch zver loví do pascí zvyčajne z dôvodov kontroly škodcov, alebo preto, že ničí obilie, poškodzuje majetok, prenáša choroby, ohrozuje hrajúce sa deti, alebo spôsobuje povodne. V štyroch členských štátoch sa niektoré druhy príležitostne lovia do pascí aj pre kožušinu. Všeobecne povedané, členské štáty ešte neupravili svoje právne predpisy plnenia dohody. Jestvujúce vnútroštátne právne predpisy súvisiace s lovom zveri do pascí je na celoštátnej a/alebo regionálnej úrovni v každom štáte iná. Potrebná je teda harmonizácia legislatívy, aby mohlo Spoločenstvo plniť svoje medzinárodné povinnosti podľa dohody. Konzultovalo sa s depozitármi financií, expertmi a MVO. V tomto návrhu boli okrem iného zohľadnené ich názory na testovanie metód lovu zveri do pascí a certifikačnú procedúru. Nepokladalo sa však za vhodné odsúhlasiť žiadosti o založenie centralizovaných skúšobných zariadení Spoločenstva, alebo financovanie testovania pascí Spoločenstvom. 3. VZťAH MEDZI JESTVUJÚCOU LEGISLATÍVOU A NÁVRHOM SMERNICE V Spoločenstve je zakázané používanie všetkých pascí na laby nariadením Rady (EHS) č. 3254/91 zo 4. novembra 1991, ktoré v Spoločenstve zakazuje používanie pascí na laby a uvádzanie koží a tovarov na trh Spoločenstva, ktoré sú vyrobené z určitých druhov divej zveri pochádzajúcej z krajín, ktoré chytajú zver do pascí na laby, alebo používajú metódy lovu zveri do pascí, ktoré nespĺňajú medzinárodné normy humánneho lovu zveri do pascí[6]. Tento zákaz je uvedený v jeho článku 2. Okrem toho, článok 3 ods. 1 tohto nariadenia zakazuje dovoz koží a tovarov vyrobených z 13 špecificky vymenovaných druhov divej zveri do Spoločenstva. Tento dovoz je však povolený z tretích krajín, ktoré vo svojej legislatíve alebo správnych ustanoveniach zakazujú používanie pascí na laby, a z tretích krajín, ktoré na týchto 13 druhov zveri ukladajú povinnosť uplatňovať medzinárodne dohodnuté humánne normy lovu zveri do pascí. Dohoda (najmä článok 5) povoľuje Spoločenstvu zachovávať tento všeobecný zákaz. Takto zostane používanie pascí na laby, dokonca i tých, ktoré sú v súlade s humánnymi normami lovu zveri do pascí, zakázané v Spoločenstve aj po prijatí novej smernice. V praxi sa preto nová smernica bude vzťahovať len na pasce iných typov než na laby, ktoré výrobcovia chcú pokladať za „humánne”. Navyše bude u ostatných druhov zveri s výnimkou 19 uvedených v prílohách dohody naďalej možné používať iné typy pascí než na laby, ktoré nie sú v súlade s humánnymi normami lovu zveri do pascí, ak sú v súlade s inou legislatívou Spoločenstva. Návrh realizuje environmentálnu časť dohody a jeho rozsah a obsah je obmedzený len na to, čo je potrebné, aby Európske spoločenstvo splnilo svoje medzinárodné povinnosti zaistením rešpektovania dohodnutých noriem humánneho lovu zveri do pascí. Účelom návrhu nie je harmonizácia všetkých technických požiadaviek súvisiacich s marketingom alebo uvádzaním pascí na trh. Účelom návrhu je len zakázať používanie „nehumánnych“ pascí používaných na lov zvierat patriacich do uvedených druhov. Obchodné časti dohody týkajúce sa podpory medzinárodného obchodovania s kožušinovými produktmi vyrobenými z kožušín pochádzajúcich zo zvierat chytených do pascí, ktoré patria k druhom pokrytým dohodou, budú zabezpečené zmenou a doplnením prílohy nariadenia (EHS) č. 3254/91, pričom počet druhov divej zveri bude rozšírený z 13 na 19. 4. NÁVRH SMERNICE Právny základ a opisy Navrhuje sa, aby sa dohoda vykonávala cestou smernice. Tento prístup je v súlade s princípom proporcionality. Zaisťuje potrebnú flexibilitu na prispôsobenie sa rôznym situáciám a umožňuje pohotovejšiu úpravu jestvujúcich celoštátnych a regionálnych ustanovení v členských štátoch. Okrem toho, väčšina povinností v dohode je navrhnutá flexibilnejšie a ich zaradenie do smernice je vhodnejšie než do nariadenia. Za právny základ tohto návrhu bol zvolený článok 175, lebo cieľom smernice je zohrať zásadnú úlohu v ochrane a zachovaní druhov voľne žijúcej fauny zabezpečením dostatočnej úrovne ochrany ohľaduplnosti voči odchyteným zvieratám. Cieľom predmetného návrhu je plnenie medzinárodne dohodnutých noriem humánneho lovu zveri do pascí v rámci Spoločenstva, ktoré presadzujú, zvyšujú a prispievajú k bezstresovému stavu zvierat a ochrane druhov obchádzaním nepotrebného strachu a bolesti odchytených zvierat. Cieľom tejto smernice nie je zbaviť členské štáty právomoci zachovávať alebo/a prijímať prísnejšie opatrenia týkajúce sa lovu zveri do pascí a poľovníctva v budúcnosti. Členské štáty môžu napríklad chcieť uplatniť humánne normy lovu zveri do pascí aj na iné druhy zveri okrem 19 uvedených. Článok 175 tvorí vhodný právny základ preto, lebo umožňuje členským štátom prijímať prísnejšie pravidlá na základe článku 176 za podmienky, že tieto pravidlá sú kompatibilné so Zmluvou, a konkrétnejšie s jej pravidlami týkajúcimi sa voľného pohybu tovaru. Ustanovujúca časť Článok 1 návrhu sa týka predmetu a rozsahu. Podľa neho smernica stanovuje humánne normy lovu zveri do pascí, požiadavky na metódy lovu zveri do pascí, technické ustanovenia pre testovanie metód lovu zveri do pascí a certifikáciu pascí na lov určitých druhov divo žijúcej zveri a týka sa pascí používaných na lov divo žijúcich cicavcov uvedených v prílohe I na účely riadenia života vo voľnej prírode, kontroly škodcov, chytania cicavcov na zachovanie druhu a získavania kožušín, kože alebo mäsa. Článok 2 návrhu definuje relevantné pojmy použité v ustanovujúcej časti. Článok 3 návrhu vyžaduje od členských štátov určiť príslušné orgány na účel vykonávania smernice. Článok 4 návrhu stanovuje podmienky pre všeobecné používanie pascí. Po 1. januári 2009 sa na lov uvedených 19 druhov zveri môžu používať len certifikované pasce. Navyše stanovuje princíp, že v Spoločenstve bude povolené používanie pascí certifikovaných v tretích krajinách. Článok 5 ukladá členským štátom povinnosť zabezpečiť, aby sa od 1. januára 2012 nepoužívali žiadne metódy lovu zveri do pascí, ktoré nie sú v súlade s normami humánneho lovu zveri do pascí. V jeho odsekoch 2 a 3 sú špecifikované kritériá humánnych metód lovu zveri do pohyb obmedzujúcich a smrtiacich pascí. V článku 6 sú preskupené derogácie k všeobecným povinnostiam uvedeným v článku 4 ods. 1 a článku 5. Takto možno v jednotlivých prípadoch povoliť derogácie na definované účely, ako napr. v záujme zdravia a bezpečnosti obyvateľstva; ochrany verejného a súkromného majetku; na výskum, vzdelávanie, opätovné osídlenie, opätovné zavedenie, kŕmenie a ochranu fauny a flóry, ako aj na umožnenie používania tradičných drevených pascí nevyhnutných na zachovanie kultúrneho dedičstva domorodých spoločenstiev. Používanie pasce možno dočasne povoliť aj pri čakaní na výsledky výskumu náhradných pascí. A nakoniec, členské štáty môžu aj súkromným osobám povoliť konštruovanie a používanie pascí, ktoré vyhovujú dizajnu schválenému príslušnými orgánmi. Tieto pasce vyrobené súkromnými osobami sú myslené ako jednoduché doma vyrobené pasce na súkromné použitie. Ak teda z praktických dôvodov nemožno na priemyselných výrobcov uplatniť certifikačný systém a všetky skúšobné požiadavky, a ak chce členský štát používanie týchto pascí povoliť, príslušný orgán bude musieť schváliť všeobecný dizajn týchto pascí a ich vhodnú likvidáciu v rámci svojho vykonávacieho systému. V tomto štádiu nie je možné definovať vhodný dizajn pre všetky doma vyrábané pasce. Príslušný orgán by však mal tieto pasce kontrolovať oproti stanoveným normám humánneho lovu zveri do pascí bez toho, aby museli absolvovať oficiálne skúšobné a certifikačné procedúry. Článok 7 návrhu sa zaoberá certifikáciou pascí, ak boli pasce a metódy lovu zveri do pascí preskúšané a preukázaná ich zhoda s metódami humánneho lovu zveri do pascí. To znamená, že členské štáty zabezpečia certifikáciu len tých pascí a metód lovu, ktoré boli preskúšané, a u ktorých bola preukázaná zhoda s normami humánneho lovu zveri do pascí. U týchto pascí sú príslušné orgány členských štátov zodpovedné za dodanie vhodného štandardného certifikačného dokladu, ktorý obsahuje špecifické podmienky a obmedzenia týkajúce sa používania predmetných pascí. Keďže štandardný certifikačný doklad bude prispievať k lepšej harmonizácii postupov certifikácie a uľahčí vzájomné uznávanie výsledkov, štandardný certifikačný doklad bude vypracovaný na základe článku 14. Článok 8 návrhu vyžaduje od členských štátov zabezpečiť príslušnosť lovcov, ktorí musia mať príslušné vedomosti, alebo absolvovať školenie. V článku 9 návrhu, ktorý sa zaoberá výrobcami, sa uvádza, že členské štáty musia od výrobcov vyžadovať identifikáciu certifikovaných pascí a poskytnutie návodu na ich vhodné nastavenie, bezpečnú prevádzku a údržbu. Článok 10 návrhu vyžaduje od členských štátov podporovať a povzbudzovať výskum súvisiaci so zlepšovaním a rozširovaním noriem humánneho lovu zveri do pascí s cieľom zlepšiť ohľaduplnosť k odchyteným zvieratám. To však nezbavuje Komisiu zodpovednosti za podporu tohto výskumu. Článok 11 návrhu obsahuje štandardné penalizačné ustanovenie. Článok 12 návrhu vyžaduje odovzdávanie informácií medzi Komisiou a členskými štátmi. Členské štáty musia zabezpečiť aj prijatie potrebných krokov na oboznámenie verejnosti s opatreniami podľa smernice. Článok 13 návrhu naznačuje, že Komisii by mal pomáhať výbor založený článkom 18 nariadenia Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov divej fauny a flóry reguláciou obchodovania s týmito druhmi[7], ktorý bude fungovať ako regulačný orgán. Jeho účelom je napomáhať vykonávanie smernice a odsúhlasovať technické zmeny a doplnky príloh smernice. Navrhuje sa, aby výbor skúmal vedecké a technické informácie súvisiace s normami a testovaním, ktoré sú uvedené v prílohách. Od výboru sa očakáva aj poskytovanie posudkov na certifikáciu a výskum zameraný na zlepšenie noriem. Bude pomáhať aj pri príprave zasadaní spoločného riadiaceho výboru dohody. Článok 14 návrhu načrtáva vykonávacie opatrenia a zmeny a doplnky, ktoré od Komisie v súlade s postupom výboru vyžadujú stanoviť podmienky a kritériá pre oznamy, odovzdávanie informácií a vypracovanie štandardného certifikačného dokladu. Okrem toho uvádza, že v prípade potreby bude Komisia meniť a dopĺňať prílohy smernice v súlade s postupom výboru. Článok 15 návrhu stanovuje, že členské štáty môžu zachovávať a používať prísnejšie ustanovenia. Článok 16 návrhu obsahuje ustanovenia na transpozíciu. Stanovuje termín, ktorým je 31. december 2005. Článok 17 návrhu obsahuje ustanovenie o nadobudnutí účinnosti. Článok 18 návrhu obsahuje štandardnú klauzulu o adresátoch. Štyri prílohy návrhu obsahujú zoznam príslušných druhov zveri (príloha I), normy humánneho lovu zveri do pascí (príloha II), technické ustanovenia pre testovanie metód lovu zveri do pascí (príloha III) a údaje súvisiace s výskumom (príloha IV). 5. DOPADY Vzhľadom na proces hodnotenia dopadu sa Komisia v novembri 2002 počas schvaľovania svojho legislatívneho a pracovného programu na rok 2003 rozhodla nezahrnúť tento návrh do zoznamu návrhov, ktoré sa podrobia rozšírenému hodnoteniu dopadu. Ďalej treba poznamenať, že hodnotenie dopadu sa zvyčajne používa ako nástroj na zlepšenie kvality a súvislosti procesu vývoja politík. V tomto prípade však Rada už dohodu uzavrela a navrhovanú politiku prijala. Vzhľadom na uvedené body sa žiadne špecifické hodnotenie dopadu nerobilo. Táto smernica nemá žiadne finančné dôsledky pre rozpočet Spoločenstva. Hospodárske dôsledky však vyplývajú z požiadaviek dohody na testovanie a certifikáciu pascí. Navyše by významným prvkom mohli byť aj náklady na výmenu necertifikovaných pascí. Predpovedať náklady je samo osebe problematické, lebo náklady sa budú líšiť v závislosti od cieľových druhov. Napríklad testovanie metódy lovu bežných druhov v teréne je časovo menej náročné, a teda aj menej nákladné, než u druhov, ktoré sa do pascí bežne nelovia. Podľa hrubého odhadu môže testovanie jednej metódy lovu jedného druhu zveri do pascí podľa noriem stáť 30.000,- až 100.000,- EUR podľa druhu pasce a typu a charakteru daného druhu zveri. Keďže náklady sú relatívne skromné, navrhuje sa ponechať rozdeľovanie nákladov na členské štáty. Čo sa týka rozdeľovania nákladov, členské štáty majú veľa možností, z ktorej každá má svoje výhody a nevýhody. Náklady by mohli platiť výrobcovia pascí, členské štáty a používatelia pascí. Ak sa bude úhrada nákladov vyžadovať len od výrobcov, pravdepodobne to obmedzí rozsah pascí predložených na testovanie len na najbežnejšie používané pasce, u ktorých si výrobcovia môžu byť pomerne istí, že náklady sa im vrátia. Tie by mohli byť menej humánne než iné novo vyvinuté pasce. V dôsledku toho je možné, že pre určité druhy zveri nebudú existovať certifikované pasce a nebude sa dať zaručiť, že pasce budú humánnejšie. Ak nebude možné použiť pasce, na kontrolu škodcov sa budú používať iné metódy, ako napr. otrava, ktorá spôsobuje zveri utrpenie a môže mať negatívne účinky na životné prostredie. Ďalší možný dopad lovu inými spôsobmi môže mať za následok stratu biodiverzity a škodu spôsobenú povodňami (kontrola ondatier). Návrh ponecháva v súvislosti s testovaním metód lovu zveri do pascí a certifikáciou pascí dostatok flexibility, aby nedochádzalo k takýmto potenciálne negatívnym účinkom. Môže však byť potrebné zrevidovanie mechanizmov financovania na základe skúseností s vykonávaním smernice. 2004/0183 (COD) Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa zavádzajú normy humánneho lovu určitých druhov zveri do pascí EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie[8], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[9], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[10], konajúc v súlade s postupom založeným v článku 251 Zmluvy[11], keďže: (1) V roku 1998 schválilo Spoločenstvo dve dohody o medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí prostredníctvom rozhodnutia Rady 98/142/ES z 26. januára 1998 o uzavretí dohody o medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí medzi Európskym spoločenstvom, Kanadou a Ruskou federáciou a schválenej nóty medzi Kanadou a Európskym spoločenstvom, ktorá sa týka podpisu uvedenej dohody[12], a rozhodnutia Rady 98/487/ES z 13. júla 1998 o uzavretí medzinárodnej dohody vo forme schválenej nóty medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o normách humánneho lovu zveri do pascí[13]. Preto by sa mali plniť záväzky a povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd. (2) Cieľom dohôd je nielen zabezpečiť rešpektovanie medzinárodných noriem humánneho lovu zveri do pascí vzhľadom na technické vlastnosti pascí, ale aj to, aby metódy používané na lov devätnástich uvedených druhov dodržiavali tieto normy humánneho lovu zveri do pascí. Okrem toho si normy humánneho lovu zveri do pascí vyžadujú špecifické školenie lovcov. (3) Keďže humánne pasce musia byť selektívne, efektívne a v súlade s relevantnými požiadavkami ľudskej bezpečnosti, používanie týchto medzinárodne dohodnutých noriem humánneho lovu zveri bude pozitívne vplývať na ohľaduplnosť voči odchytenej zveri, ktorá prispeje k ochrane druhov fauny žijúcej vo voľnej prírode v rámci i mimo Spoločenstva. Zabezpečenie dostatočnej úrovne ohľaduplnosti k divej zveri pri love na účely riadenia života vo voľnej prírode a lovu cicavcov na ochranu druhov by malo prispieť k plneniu cieľov politiky životného prostredia Spoločenstva. Konkrétnejšie, Spoločenstvo bude prispievať k opatrnému, udržateľnému a racionálnemu využívaniu prírodných zdrojov a presadzovať opatrenia na medzinárodnej úrovni, ktoré sa budú zaoberať celosvetovými problémami životného prostredia. (4) Efektívne používanie humánnych metód lovu zveri do pascí znamená, že pasce musia byť nielen certifikované ako kompatibilné s normami humánneho lovu zveri, ale aj používané lovcami s kvalifikáciou na lov zveri do pascí v súlade s týmito normami. (5) Certifikácia pascí by sa mala opierať o predchádzajúce testovanie. Testovanie a certifikáciu nemusí robiť ten istý orgán alebo ten istý štát, ak sa pri oboch operáciách dodržiavajú požiadavky tejto smernice. Certifikované pasce by mali byť ľahko identifikovateľné a informácie o ich používaní v súlade s normami humánneho lovu dostupné. A naopak, používanie necertifikovaných pascí by malo byť možné len vtedy, keď je to po vypršaní dostatočne dlhej lehoty na vykonanie testov a certifikácie výslovne povolené vo všeobecnom záujme. (6) Mal by sa podporovať a presadzovať výskum na zlepšenie noriem humánneho lovu zveri do pascí. (7) Táto smernica nie je na ujmu prísnejšej legislatívy Spoločenstva, a najmä nariadenia Rady (EHS) č. 3254/91 zo 4. novembra 1991, ktorým sa v Spoločenstve zakazuje používanie pascí na laby a uvádzanie na trh Spoločenstva koží a tovarov vyrobených z určitých druhov divej zveri pochádzajúcej z krajín, kde sa loví do pascí na laby, alebo používajú metódy lovu, ktoré nespĺňajú medzinárodné normy humánneho lovu zveri do pascí[14]. Takto zostane v Spoločenstve zakázané používanie všetkých pascí na laby. (8) Táto smernica nepoškodzuje nemá vplyv ani na články 12 a 15 smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane lokalít prirodzeného výskytu a fauny a flóry vo voľnej prírode o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[15]. (9) V súlade s princípom proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa tejto smernice potrebné a vhodné založiť stanoviť pravidlá plnenia povinností Spoločenstva vyplývajúcich z dohôd o medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí stanovených v rozhodnutiach 98/142/ES a 98/487/ES. Táto smernica nezachádza ďalej než je nepresahuje rámec potrebný na dosiahnutie sledovaných cieľov v súlade s tretím odsekom článku 5 Zmluvy. (10) Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa zakladajú postupy pre vykonávanie vykonávacích právomocí zverených Komisii ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[16], PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Predmet a rozsah 1. Táto smernica zakladá stanovuje normy humánneho lovu zveri do pascí, požiadavky na metódy lovu zveri do pascí, technické ustanovenia pre na testovanie metód lovu zveri do pascí a certifikáciu pascí na lov určitých druhov zveri. 2. Táto smernica sa týka pascí používaných na lov divo žijúcich cicavcov vymenovaných uvedených v prílohe I na účely riadenia života vo voľnej prírode, kontroly škodcov, lov cicavcov na ochranu druhov a získavanie kožušín, kože alebo mäsa. Článok 2 Definície Na účel tejto smernice budú platiť sa uplatňujú nasledujúce definície: 1. ‘pasce’ označujú mechanické lovné zariadenia určené na zabíjanie alebo obmedzenie pohybu zveri patriacej k druhom uvedeným v prílohe I; 2. ‘metódy lovu zveri do pascí’ označujú pasce a podmienky ich nastavenia, ako napr. cieľové druhy, umiestnenie, vábničky, návnady a podmienky prirodzeného prostredia; 3. ‘metódy lovu obmedzujúce pohyb’ označujú pasce určené a nastavené s úmyslom nezabiť chytené zviera, ale obmedziť jeho pohyb do takej miery, aby s ním človek mohol prísť do priameho styku; 4. ‘smrtiace metódy lovu’ označujú pasce určené a nastavené s úmyslom usmrtiť chytené zviera; 5. ‘lovec’ označuje osobu, ktorá je príslušným orgánom členského štátu oprávnená používať pasce na lov druhov zveri uvedených v prílohe I; Článok 3 Príslušné orgány 1. Každý členský štát určí jeden alebo viac príslušných orgánov zodpovedných za vykonávanie tejto smernice. 2. Členské štáty oznámia Komisii názvy a adresy príslušných orgánov najneskôr do 31. decembra 2005. Komisia o tom informuje ostatné členské štáty a zoznam príslušných orgánov uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie . Rovnaký postup sa vzťahuje aj na akékoľvek zmeny v zozname príslušných orgánov. Článok 4 Používanie pascí 1. Členské štáty zabezpečia, aby boli od 1. januára 2009 uvádzané do prevádzky len pasce vyhovujúce metódam humánneho lovu zveri uvedeným v prílohe II a ako také boli certifikované príslušnými orgánmi. 2. Členské štáty môžu na svojom území povoliť používanie pascí certifikovaných v tretej krajine v súlade s normami humánneho lovu zveri. Členské štáty musia uviesť dôvody akéhokoľvek odmietnutia tohto postupu a písomne ich oznámiť tretej krajine, ktorá certifikát vydala, a Komisii. Článok 5 Metódy lovu 1. Členské štáty zabezpečia, aby sa od 1. januára 2012 používali výlučne také metódy lovu, ktoré sú v súlade s metódami humánneho lovu zveri do pascí, uvedenými v prílohe II. 2. Metóda lovu zveri do pascí obmedzujúcich pohyb môže byť pokladaná za humánnu, ak spĺňa nasledujúce podmienky: (a) počet exemplárov toho istého cieľového druhu, od ktorého sú odvodené údaje, je najmenej 20; (b) aspoň 80 % zvierat uvedených v bode (a) nevykazuje žiaden z indikátorov uvedených v bode 2.2 prílohy II. 3. Smrtiaca metóda lovu zveri do pascí sa pokladá za humánnu, ak spĺňa nasledujúce podmienky: (a) počet exemplárov toho istého cieľového druhu, od ktorého sú odvodené údaje, je najmenej 12; (b) aspoň 80 % zvierat uvedených v bode (a) stratí vedomie a citlivosť v rámci časov časových lehôt uvedených v bode 3.2 prílohy II a v tomto stave zostane až do smrti. Článok 6 Derogácie Výnimky 1. Za predpokladu, že sa výnimky z povinností uvedených v článku 4 ods. 1 a článku 5 neuplatňujú spôsobom, ktorý by nabúral podkopával cieľ tejto smernice, môžu ich príslušné orgány v jednotlivých prípadoch udeliť na nasledujúce účely: (a) záujmy zdravia a bezpečnosti obyvateľstva; (b) ochrana verejného a súkromného majetku; (c) výskum, vzdelávanie, opätovné osídlenie, opätovné zavedenie, kŕmenie alebo ochrana fauny a flóry; (d) používanie tradičných drevených pascí nevyhnutných na zachovanie kultúrneho dedičstva domorodých spoločenstiev; (e) prechodné používanie špeciálnej pasce na špecifický druh alebo za špecifických ekologických podmienok na primeraný čas, definovaný príslušnými orgánmi, v priebehu počas výskumu zameraného na identifikáciu náhradných pascí; (f) v jednotlivých prípadoch umožnenie súkromným osobám zostrojiť a používať pasce, ktoré vyhovujú dizajnom konštrukciám schváleným príslušnými orgánmi. 2. K derogácii výnimke udelenej v súlade s odsekom 1 sa priložia písomné dôvody a akékoľvek podmienky, ktoré sa na ňu vzťahujú. 3. Príslušný orgán bude informuje Komisiu o akejkoľvek udelenej výnimke a písomne o dôvodoch a podmienkach, ktoré sa na ňu vzťahujú. Článok 7 Certifikácia 1. Ak boli pasce a metódy lovu do pascí preskúšané a vykazujú zhodu s normami humánneho lovu zveri do pascí, členské štáty zabezpečia certifikáciu týchto pascí príslušným orgánom. 2. Členské štáty zabezpečia dodanie štandardného certifikačného dokladu na akékoľvek pasce, ktorých používanie je povolené podľa článku 4 ods. 1. 3. Štandardný certifikačný doklad dodaný príslušným orgánom iného členského štátu v súlade s touto smernicou sa uznáva ako platný certifikát v ostatných členských štátoch bez toho, aby došlo k porušeniu vnútroštátnych zákazov týkajúcich sa používania pascí. 4. Vo vhodných prípadoch Podľa potreby uvedie príslušný orgán akékoľvek špecifické podmienky a obmedzenia používania pasce na štandardnom certifikačnom doklade. 5. Príslušný orgán pred certifikáciou pasce zabezpečí, aby subjekt alebo orgán zodpovedný za testovanie použil uplatnil technické ustanovenia o testovaní metód lovu do pascí uvedené v prílohe III a poskytol príslušnému orgánu správu v súlade s bodom 1.6 tejto prílohy. Článok 8 Lovci Členské štáty zabezpečia, aby lovci absolvovali špecifické školenie, alebo mali ekvivalentné praktické skúsenosti, schopnosti a poznatky, na základe čoho budú kvalifikovaní na používanie pasce podľa noriem humánneho lovu zveri do pascí. Článok 9 Výrobcovia Členské štáty od výrobcov vyžadujú identifikáciu pascí a poskytnutie pokynov na ich správne nastavenie, bezpečnú prevádzku a údržbu. Článok 10 Výskum Členské štáty presadzujú a podporujú výskum prispievajúci k zlepšeniu noriem humánneho lovu zveri do pascí a ohľaduplnosti voči odchyteným zvieratám v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe IV. Článok 11 Pokuty Členské štáty stanovia pravidlá pre udeľovania pokút za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a urobia prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich plnenia. Uvedené pokuty musia byť efektívne, úmerné a odstrašujúce. Členské štáty o týchto ustanoveniach informujú Komisiu najneskôr do dátumu uvedeného v článku 16 ods. 1 a bez meškania jej oznámia aj akúkoľvek následnú zmenu a doplnenie, ktoré ich ovplyvňujúsa ich týkajú. Článok 12 Odovzdávanie informácií 1. Členské štáty a Komisia si navzájom odovzdávajú informácie potrebné na vykonávanie tejto smernice. 2. Členské štáty zabezpečia vykonanie potrebných krokov na pokiaľ ide o informovanie verejnosti o opatreniach prijatých podľa tejto smernice. Článok 13 Výbor 1. Komisii pomáha výbor založený článkom 18 nariadenia Rady (ES) č. 338/97[17] (ďalej len „výbor“). 2. V prípadoch odkazu na tento článok sa uplatňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zohľadnením zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na dva mesiace. 3. Výbor si schváli svoj rokovací poriadok. Článok 14 Vykonávacie opatrenia a zmeny a doplnky doplnenia 1. Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2, Komisia stanoví jednotné podmienky a kritériá pre: (a) oznamy uvedené v článku 4 ods. 2 a v článku 6 ods. 1; (b) odovzdávanie informácií uvedené v článku 12; (c) vypracovanie štandardného certifikačného dokladu na účel článku 7. Komisia v prípade potreby a v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2 prijíma dodatočné vykonávacie opatrenia. 2. Kedykoľvek dôjde k zmene a doplneniu príloh k dohode a schválených nóty zápisníc, na ktoré odkazuje uvedených v rozhodnutí 98/142/ES a 98/487/ES, Komisia príslušne zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prílohy k tejto smernici v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2. Článok 15 Vzťah s k vnútroštátnemu právu Členské štáty si na ochranu zveri a živočíšnych druhov uvedených v prílohe I môžu zachovať alebo zaviesť prísnejšie ustanovenia než ustanovenia založené stanovené v tejto smernici. O akýchkoľvek takýchto opatreniach informujú Komisiu. Článok 16 Transpozícia 1. Najneskôr do 31. decembra 2005 členské štáty schvália a uverejnia zákony, predpisy a správne ustanovenia potrebné na dodržiavanie tejto smernice. Znenie týchto ustanovení a korelačnú tabuľku týchto ustanovení s touto smernicou bez meškania predložia Komisii. Okamžite oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a korelačnú tabuľku takýchto ustanovení a tejto smernice. Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 1. januára 2006. Tieto opatrenia prijaté členskými štátmi budú obsahovať odvolanie na túto smernicu, alebo budú doložené takýmto odkazom pri príležitosti ich oficiálneho uverejnenia. Spôsob tohto odvolania budú určovať členské štáty. 2. Členské štáty odovzdajú Komisii znenie hlavných ustanovení štátneho zákona, ktorý prijali v oblasti pokrytej touto smernicou. Článok 17 Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň od jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie . Článok 18 Adresáti Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I ZOZNAM DRUHOV ZVERI Normy humánneho lovu do pascí sa týkajú nasledujúcich druhov zveri: +++++ TABLE +++++ E = európsky SA = severoamerický PRÍLOHA II 1. NORMY HUMÁNNEHO LOVU ZVERI DO PASCÍ 1.1. Ciele Cieľom noriem je zabezpečiť dostatočnú úroveň ohľaduplnosti voči odchyteným zvieratám a túto ohľaduplnosť ďalej zvyšovať. Bez ohľadu na to, že metódy lovu zveri musia spĺňať požiadavky tejto smernice, malo by sa uvažovať aj o permanentnom zlepšovaní dizajnu a nastavenia pascí, najmä na: (a) zvyšovanie ohľaduplnosti voči zvieratám odchyteným do pascí obmedzujúcich pohyb v čase obmedzenia pohybu; (b) vyvolanie rýchleho bezvedomia a znecitlivenia zvierat chytených do smrtiacich pascí a (c) minimalizáciu možností chytenia zvierat, ktoré nie sú cieľom. 1.2. Princíp Pri hodnotení, či je metóda lovu do pascí humánna, alebo nie, treba hodnotiť ohľaduplnosť k odchytenému zvieraťu. 1.3. Všeobecné úvahy Bezstresový stav zvera môžu naznačovať hranice rozsahu pohybu alebo ťažkosti vyrovnať sa s prostredím a rozsahu nemožnosti vyrovnať sa s prostredím. Keďže zvieratá sa so svojím prostredím vyrovnávajú rôzne, na hodnotenie ich bezstresového stavu by sa mal použiť celý rozsah opatrení. Indikácie bezstresového stavu odchytených zvierat zahŕňajú indikácie fyziológie, poranenia a správania. Keďže niektoré z týchto indikátorov sa pre rôznorodosť druhov ešte nepreskúmali, budú potrebné ďalšie vedecké štúdie na stanovenie vhodných prahov podľa týchto noriem. Hoci pojem ohľaduplnosti môže byť veľmi rôzny, termín „humánny“ sa používa len na tie metódy lovu zveri do pascí, ktoré zachovávajú bezstresový stav príslušného zvieraťa na dostatočnej úrovni, hoci je jasné, že v určitých situáciách môžu byť smrtiace pasce na krátky čas veľmi nepríjemné. Prahy stanovené v normách na certifikáciu pascí obsahujú: (a) pri pasciach obmedzujúcich pohyb: hladinu indikátorov, za ktorou sa chytené zvieratá môžu cítiť veľmi nepríjemne; a (b) pri smrtiacich pasciach: čas, do ktorého zviera stratí vedomie a citlivosť, a zachovanie tohto stavu až do smrti zvieraťa. 2. POŽIADAVKY NA METÓDY LOVU DO PASCÍ BRÁNIACICH V POHYBE 2.1. Parametre Pri hodnotení, či metódy lovu do pascí obmedzujúcich pohyb spĺňajú tieto normy alebo nie, treba zisťovať bezstresový stav odchyteného zvieraťa. Parametre musia obsahovať ukazovatele správania a zranenia vymenované v bode 2.2 tejto prílohy II. Musí sa hodnotiť rozsah reakcií na každý z týchto parametrov. 2.2. Indikátory Indikátory správania uznávané ako indikátory hrôzy chytenej divej zveri sú: (a) hryzenie namierené proti sebe, vedúce k ťažkému poraneniu (sebapoškodzovanie); (b) nadmerné znehybnenie a nereagovanie. Informácie (zranenia) uznané ako indikátory hrôzy chytenej divej zveri sú: (a) fraktúra; (b) luxácia kĺbu proximálne k zápästiu alebo nartu; (c) prerušenie šľachy alebo väziva; (d) veľká periosteálna abrázia; (e) silné vonkajšie alebo vnútorné krvácanie; (f) rozsiahle poškodenie kostrového svalstva; (g) ischémia končatiny; (h) fraktúra dreňovej dutiny s trvalým odhalením zubu; (i) poškodenie oka vrátane lacerácie rohovky; (j) poranenie chrbtice; (k) ťažké poškodenie vnútorných orgánov; (l) degenerácia myokardu; (m) amputácia; (n) smrť. 3. POŽIADAVKY NA METÓDY LOVU DO SMRTIACICH PASCÍ 3.1. Parametre Musí sa určiť čas, za ktorý zviera stratí vedomie a znecitlivie v dôsledku smrtiacej techniky, a musí sa kontrolovať zotrvanie v tomto stave až do smrti (t. j. kým sa nezvratne zastaví činnosť srdca). Bezvedomie a znecitlivenie sa musí monitorovať kontrolovaním reflexov rohovky a viečok, alebo akéhokoľvek iného vedecky dokázaného vhodného náhradného parametra. V prípadoch, kde sú potrebné ďalšie testy na zistenie, či metóda lovu zveri do pascí spĺňa normy, možno urobiť dodatočný elektroencefalogram (EEG), merania vizuálne evokovanej reakcie (VER) a zvukom evokovanej reakcie (SER). 3.2. Indikátory a časové limity +++++ TABLE +++++ * tento časový limit bude zrevidovaný s cieľom prispôsobiť časový limit požiadavke jednotlivých druhov s cieľom znížiť 300-sekundový limit na 180 sekúnd a definovať časový rámec na vykonávanie. PRÍLOHA III 1. TECHNICKÉ USTANOVENIA O TESTOVANÍ METÓD LOVU ZVERI DO PASCÍ V snahe zabezpečiť presnosť a spoľahlivosť, ako aj preukázať, že metódy lovu zveri do pascí spĺňajú požiadavky stanovené v normách, musia štúdie na testovanie týchto metód lovu dodržiavať všeobecné princípy dobrých experimentálnych postupov. V prípade, že testovacie postupy sú založené podľa rámca ISO, Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu, a že tieto postupy sú relevantné pre hodnotenie zhody metód lovu zveri do pascí s niektorými, príp. všetkými požiadavkami noriem, možno ako vhodné použiť postupy ISO. 1.1. Všeobecné ustanovenia Skúšky sa musia vykonávať podľa jednotných protokolov štúdií. Musí sa odskúšať fungovanie mechanizmu zaklapnutia pasce. Skúšanie pascí v teréne sa bude vykonávať najmä na zisťovanie selektivity. Tento test možno použiť aj na zhromaždenie údajov o efektívnosti lovu a bezpečnosti používateľa. Pasce obmedzujúce pohyb sa musia skúšať združene najmä kvôli hodnoteniu správania a fyziologických parametrov. Smrtiace pasce sa musia skúšať združene najmä pre identifikáciu bezvedomia. Pri terénnych skúškach sa budú pasce kontrolovať denne. Účinnosť smrtiacich pascí na rýchle bezvedomie a smrť cieľového zvieraťa sa musí skúšať na mobilných zvieratách pri vedomí laboratórnymi alebo združenými a terénnymi meraniami. Treba vyhodnotiť schopnosť pasce zasiahnuť cieľové zviera na životne dôležitých miestach. Poradie skúšobných procedúr sa môže meniť, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie hodnotenie testovaných pascí. Pri normálnom používaní nemôžu pasce vystaviť operátora zbytočnému riziku. Vo vhodných prípadoch možno pri skúšaní pascí kontrolovať aj širší rozsah opatrení. Terénne skúšky môžu zahŕňať štúdie účinkov lovu do pascí na cieľové i necieľové druhy. 1.2. Situácia štúdie Pasca musí byť nastavená a používaná podľa najlepších rád na používanie od výrobcov alebo iných osôb. Na združené testovanie sa musí použiť zmes, ktorá zabezpečuje vhodné prostredie, aby sa zver cieľového druhu mohla slobodne pohybovať, skrývať a prejaviť svoje najnormálnejšie správanie. Musí umožňovať nastavenie pasce a monitorovanie chytenej zveri. Vo vhodných prípadoch musí byť pasca nastavená tak, aby sa z celej epizódy lovu dal vyhotoviť obrazový a zvukový záznam. Na terénne skúšky treba vybrať miesta, ktoré sú reprezentatívnou vzorkou miest používaných v praxi. Keďže významnými dôvodmi terénnych skúšok sú selektívnosť pasce a akékoľvek prípadné nepriaznivé účinky pasce na necieľové druhy, miesta na terénne skúšky sa zrejme budú musieť vyberať v rôznych prirodzených prostrediach, kde je veľká pravdepodobnosť výskytu rôznych necieľových druhov. Z každej pasce a okolia by sa mali vyhotoviť zábery. Súčasťou fotodokumentácie pred zásahom i po zásahu by malo byť identifikačné číslo pasce. 1.3. Personál štúdií Skúšobný personál musí byť príslušne kvalifikovaný a vyškolený. Medzi skúšobným personálom musí byť aspoň jedna osoba so skúsenosťami s používaním pascí, ktorá vie loviť do pascí zver použitú pri skúške, a aspoň jedna osoba so skúsenosťami s každou metódou hodnotenia bezstresového stavu zvieraťa v pasci obmedzujúcej pohyb a s metódami zisťovania bezvedomia v smrtiacej pasci. Napríklad hodnotenie správania reagujúceho na chytenie do pasce a averzie musí vykonať mimoriadne školená osoba, ktorá je oboznámená s interpretáciou týchto údajov. 1.4. Zver použitá na testovanie pascí Zmes skúšobných zvierat musí byť v dobrom zdravotnom stave a zastupovať zver, ktorá sa najčastejšie loví vo voľnej prírode. Použitá zver by nemala mať predchádzajúce skúsenosti s chytením do testovanej pasce. Pred testovaním pascí musí byť zver umiestnená do vhodných podmienok a zabezpečená adekvátnym množstvom potravy a vody. Zver nesmie byť umiestnená v prostredí, ktoré samo osebe môže vyvolať hrôzu. Zver sa pred začiatkom testu musí aklimatizovať na skúšobnú zmes. 1.5. Pozorovania Správanie Pozorovanie správania musí vykonávať osoba školená najmä v oblasti poznania etológie druhov. Averziu možno zistiť chytením zvieraťa v situácii, ktorú bezprostredne pozná, potom zviera opäť vystaviť možnosti chytenia do pasce vo vhodnej situácii a vyhodnotiť jeho správanie. Treba dávať pozor na odlišovanie reakcií na iné podnety od reakcií na pascu alebo situáciu. Fyziológia Pred testovaním sa na niektoré zvieratá pripoja telemetrické záznamníky (napr. na zaznamenávanie frekvencie tepu, rýchlosti dýchania). Toto zariadenie sa musí pripojiť dostatočne dlho pred chytením zvieraťa do pasce, aby si zviera zvyklo na akékoľvek nepohodlie spôsobené pripojením týchto záznamníkov. Na obmedzenie neadekvátnych alebo sporných pozorovaní a parametrov, najmä v dôsledku zásahu človeka pri výbere vzorky, sa musia urobiť všetky preventívne opatrenia. Odber biologických vzoriek (napr. krvi, moču, slín) sa musí vykonávať v časoch relevantných pre skúšku a časové ohľady hodnoteného parametra. Možno zhromaždiť aj kontrolné údaje od zveri nachádzajúcej sa kdekoľvek v dobrých podmienkach a na rôzne činnosti, základné údaje pred chytením zvieraťa do pasce a niektoré referenčné údaje po extrémnej stimulácii (napr. po skúške prežitia s adrenokortikotropným hormónom). Všetky biologické vzorky sa musia odobrať a skladovať podľa najlepších poznatkov, aby sa zaistila ich konzervácia pred analýzou. Mala by sa potvrdiť platnosť analytických metód. Keď sa robia neurologické vyšetrenia pre smrtiace pasce pomocou reflexov (napr. reflexov na bolesť alebo očných reflexov) v kombinácii s meraním EEG a/alebo VERs, príp. SERs, musí ich vykonávať odborník, ktorý môže poskytnúť relevantné informácie o vedomí zvieraťa a účinnosti techniky usmrtenia. Keď sa zver nedostane do stavu bezvedomia a znecitlivenia v lehote opísanej v skúšobnom protokole, musí byť humánnym spôsobom usmrtená. Zranenia a patológia Každé testované zviera musí byť starostlivo prehliadnuté, či nie je zranené. Na potvrdenie prípadných zlomenín by sa malo vykonať rádiografické vyšetrenie. V prípade mŕtvych zvierat by sa malo vykonať ďalšie podrobné patologické vyšetrenie. Posmrtnú obhliadku by mal vykonať skúsený veterinár v súlade s akceptovanými postupmi veterinárneho vyšetrenia. Postihnuté orgány a/alebo oblasti treba vyšetriť makroskopicky a v prípade potreby aj histologicky. 1.6. Správa Študijná správa musí obsahovať všetky relevantné informácie o experimentálnom dizajne, materiáloch a metódach a výsledkoch, najmä: (a) technický opis dizajnu pasce vrátane konštrukčného materiálu; (b) návod výrobcu na používanie; (c) opis situácie, v ktorej sa vykonala skúška; (d) poveternostné podmienky, najmä teplotu a hĺbku snehu; (e) skúšobný personál; (f) počet testovaných zvierat a pascí; (g) celkový počet chytených cieľových a necieľových zvierat každého druhu a ich relatívny výskyt vyjadrený ako zriedkavý, bežný, alebo premnožený v danej oblasti; (h) selektívnosť; (i) podrobné údaje o akomkoľvek dôkaze, že pasca sa aktivovala a zranila zviera, ktoré sa nechytilo; (j) pozorovania správania; (k) hodnoty každého meraného fyziologického parametra a metodiky; (l) opis zranení a posmrtných obhliadok; (m) čas do straty vedomia a citlivosti; a (n) štatistické analýzy. PRÍLOHA IV 1. VÝSKUM Pri testovaní systémov pascí sa musí zistiť vhodný rozsah hraníc bezstresového stavu odchytených zvierat. Keďže tieto hranice, najmä dodatočné behaviorálne a fyziologické hranice, sa nezisťovali a nepoužili na veľké množstvo rôznych druhov, ich použitie v týchto normách na posudzované druhy bude treba overiť vedeckými štúdiami vykonanými na stanovenie základných úrovní, rozsahov reakcie a akýchkoľvek ďalších relevantných hraníc. Ciele Výskum presadzovaný a podporovaný podľa článku 11 musí byť zameraný najmä na stanovenie základných a referenčných údajov potrebných na stanovenie prahov pre ďalšie parametre, alebo na hodnotenie relevantnosti ďalších meraní ohľaduplnosti nezahrnutých do súčasného rozsahu časti 2.3 týchto noriem vrátane viacerých behaviorálnych a fyziologických indikátorov. Konkrétne merania, ktoré treba študovať Parametre, ktoré sa budú študovať, musia obsahovať najmä: (a) behaviorálne reakcie po chytení do pasce vrátane hlasovej, extrémnu paniku, čas po návrat do normálneho stavu po uvoľnení z pasce a averziu. Pri skúšaní averzie sa musí hodnotiť miera obchádzania alebo odporu voči priblíženiu sa k pasci po predchádzajúcom zážitku; a (b) fyziologické parametre vrátane tepovej frekvencie a arytmie a biochemické parametre (krv, moč alebo sliny) podľa vhodnosti pre jednotlivé druhy vrátane koncentrátorov glukokortikoidov, koncentrácií prolaktínu, činnosti kreatínkinázy, dehydrogenázy laktátu (a prípadne izoenzýmu 5) a úrovne betaendorfínov (ak sa urobila analýza vzorky). Rozsah reakcie fyziologických parametrov sa bude vzťahovať na bazálne a extrémne hladiny a časovú závislosť. Bazálna hladina znamená množstvo, koncentráciu alebo frekvenciu danej fyziologickej premennej, keď zviera nie je rušené podmienkami prostredia. Pri fyziologických premenných, ktoré sa menia v priebehu niekoľkých sekúnd alebo minút, by táto bazálna hladina mala byť spojená s konkrétnou činnosťou, napríklad ľahom, stojom, chôdzou alebo behom a skokmi. Extrémna hladina znamená u týchto zvierat priblíženie sa k maximálnej alebo minimálnej hladine. Uvedené fyziologické reakcie budú zrejme vykazovať všetky cicavce, ale presné bazálne a extrémne hladiny a model zmeny medzi nimi musí byť definovaný pre každý testovaný druh. Aspekty meraní fyziologických reakcií, ktoré naznačujú nepohodu, sú, či je nameraná hladina ďaleko od normálnej hladiny, a či je trvanie tejto zmenenej hladiny významné. V prípadoch, kde sú potrebné ďalšie skúšky na zistenie, či metóda lovu spĺňa normy, možno urobiť elektroencefalogram (EEG), odmerať vizuálne evokovanú reakciu (VER) a zvukovo evokovanú reakciu (SER). [1] Rozhodnutie Rady 98/142/ES z 26. januára 1998 o uzavretí dohody o medzinárodných normách humánneho lovu zveri do pascí medzi Európskym spoločenstvom, Kanadou a Ruskou federáciou a schválenej nóty medzi Kanadou a Európskym spoločenstvom o podpísaní uvedenej dohody(Ú. v. ES L 42, 14.2.1998, s. 40). [2] Rozhodnutie Rady 98/487/ES z 13. júla 1998 o uzavretí medzinárodnej dohody vo forme schválenej nóty medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o normách humánneho lovu zveri do pascí (Ú. v. ES L 219, 7.8.1998, s. 24). [3] Počas rokovaní bol počet druhov zveri uvedených v prílohe I časť 2 dohody rozšírený z 13 na 19 na žiadosť ďalších strán, ktoré si želali zahrnúť väčší počet európskych druhov. [4] Canis latrans, kojot Martes Americana, kuna Felix rufus, rys červený Martes pennant, kuna rybárska Ondata zibethicus, ondatra pižmová Procyon lotor , medviedik Martes zibellina , antilopa Mustela erminea , lasica hranostaj Lynx lynx , rys E Lynx canadensis , rys SA Meles meles , jazvec E Taxidea taxus , jazvec SA Canis lupus , vlk Nyctereutes procyonoides , psík medviedikovitý Castor fiber , bobor E Castor canadensis , bobor SA Lutra lutra, vydra E Lutra canadensis , vydra SA Martes martes , kuna lesná [5] „Hodnotenie situácie v členských štátoch“ ako technická podpora prípravy plnenia dohody FACE (Federation of Associations for Hunting and Conservation of the EU – Federácia poľovníckych a ochranárskych združení EÚ) v rokoch 1999 - 2000. [6] Nariadenie Rady (EHS) č. 3254/91, Ú. v. ES L 308, 9.11.1991, s.1 [7] Ú. v. ES L 61,3.3.1997, s.1. [8] Ú.v. EÚ […], […], s. […]. [9] Ú.v. EÚ […], […], s. […]. [10] Ú.v. EÚ […], […], s. […]., s. . [11] Ú.v. EÚ […], […], s. […].. . [12] Ú. v. ES L 42, 14.2.1998, s. 40. [13] Ú. v. ES L 219, 7.8.1998, s. 24. [14] Nariadenie Rady (EHS) č. 3254/91, Ú. v. ES L 308, 9.11.1991, s. 1 [15] Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 Európskeho parlamentu a Rady, (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1). [16] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. [17] Ú. v. ES L 61,3.3.1997, s. 1.