EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 7. 2016 COM(2016) 472 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom

Výročná správa za rok 2015 {SWD(2016) 234 final}

{SWD(2016) 235 final}

{SWD(2016) 236 final}

{SWD(2016) 237 final}

{SWD(2016) 238 final}

{SWD(2016) 239 final}



OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom Výročná správa za rok 2015 1.ÚVOD 2.POLITIKY BOJA PROTI PODVODOM NA ÚROVNI EÚ 2.1.Iniciatívy politiky boja proti podvodom, ktoré Komisia prijala v roku 2015 2.1.1.Návrh smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva 2.1.2.Návrh na zriadenie Európskej prokuratúry (EPPO) 2.1.3.Hodnotenie nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 2.1.4.Boj proti korupcii v EÚ 2.1.5.Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) 2.2.Opatrenia na boj proti podvodom v oblasti príjmov 2.2.1.Vzájomná administratívna pomoc (návrh na zmenu nariadenia č. 515/97) 2.2.2.Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS) 2.2.3.Spoločné colné operácie 2.2.4.Boj proti nezákonnému obchodovaniu s tabakovými výrobkami 2.2.5.Boj proti podvodom v oblasti DPH 2.2.6.Ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom v medzinárodných dohodách 2.2.7.Opatrenia v boji proti podvodom týkajúce sa daňového označovania plynových olejov a kerozínu 2.3.Opatrenia na boj proti podvodom v oblasti výdavkov

2.3.1.Zmena nariadenia o rozpočtových pravidlách (nariadenie EÚ, EURATOM) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie) 2.3.2.Ustanovenia o nahlasovaní nezrovnalosti vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020 – oblasť výdavkov 2.4.Iné 2.4.1.Vykonávanie programu Hercule 3.Nadviazanie na uznesenie Európskeho parlamentu o ochrane finančných záujmov EÚ – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2014 4.SPOLUPRÁCA S ČLENSKÝMI ŠTÁTMI 4.1.Poradný výbor na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF) 4.2.Opatrenia prijaté členskými štátmi na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ 4.3.Plnenie odporúčaní z roku 2014 5.PODVODY A INÉ NEZROVNALOSTI 5.1.Nahlásené nezrovnalosti a všeobecné trendy v období rokov -2011 – 2015 5.2.Nezrovnalosti nahlásené ako podvod 5.2.1.Príjmy 5.2.2.Výdavky 5.3.Nezrovnalosti, ktoré neboli nahlásené ako podvod 5.3.1.Príjmy 5.3.2.Výdavky 5.4.Výsledky činnosti Európskeho úradu pre boj proti podvodom (úrad OLAF) 6.VYMÁHANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV A INÉ PREVENTÍVNE A NÁPRAVNÉ OPATRENIA 7.ZÁVERY A ODPORÚČANIA

7.1.Príjmy 7.2.Výdavky PRÍLOHA 1 – Nezrovnalosti nahlásené ako podvod PRÍLOHA 2 – Nezrovnalosti, ktoré neboli nahlásené ako podvod ZHRNUTIE EÚ a členské štáty nesú spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov EÚ a za boj proti podvodom. Vnútroštátne orgány hospodária približne s 80 % výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje (TVZ). Ide o druhú výročnú správu o ochrane finančných záujmov Európskej únie, ktorú predkladá súčasná Komisia v spolupráci s členskými štátmi. V správe sa uvádzajú opatrenia Komisie a členských štátov na boj proti podvodom a výsledky týchto opatrení. Táto práca sa vykonáva v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), nariadeniami a ostatnými nástrojmi na ochranu finančných záujmov EÚ a príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Komisia a členské štáty chránia rozpočet EÚ pred neprimeranými alebo neoprávnenými výdavkami alebo vyhýbaním sa plateniu cla alebo iných poplatkov najmä prostredníctvom: 1.preventívnych opatrení, 2.vyšetrovacích činností, 3.nápravných mechanizmov (predovšetkým finančných opráv uložených členským štátom, ale aj vymáhaním finančných prostriedkov od príjemcov platieb EÚ na strane výdavkov a výberom colných únikov a ostatných poplatkov), 4.represívnych opatrení [najmä zo strany členských štátov v prípade fondov zdieľaného hospodárenia a tradičných vlastných zdrojov (TVZ)]. V rámci zdieľaného hospodárenia nesú hlavnú zodpovednosť za prevenciu, odhaľovanie, vyšetrovanie a nápravu podvodov členské štáty. Závery a odporúčania uvedené v správe za rok 2015 sú založené na analýze dostupných informácií za posledných päť rokov a na problémoch a rizikách identifikovaných v tomto období. Opatrenia prijaté na úrovni EÚ na ochranu finančných záujmov EÚ v roku 2015 Všetky opatrenia navrhované v stratégii Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) boli buď práve dokončené, alebo prebiehajú (opakujúce sa činnosti, napríklad školenia a zvyšovanie informovanosti o podvodoch). Vykonávanie opatrení na boj proti podvodom v rámci Komisie pokračuje na základe stratégií útvarov Komisie v oblasti boja proti podvodom (CAFS) vypracovaným v rámci stratégie pre boj proti podvodom. Tieto stratégie sa pravidelne preskúmajú a aktualizujú. V dôsledku toho niekoľko útvarov Komisie preskúmalo svoju stratégiu pre boj proti podvodom a tri z nich prijali spoločnú stratégiu pre boj proti podvodom. Komisia naďalej bilaterálne a v rámci Poradného výboru na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF) podporuje členské štáty v ich úsilí o predchádzanie podvodom. Komisia v roku 2015 takisto spustila program na výmenu skúseností s cieľom zlepšiť koordináciu a výmenu osvedčených postupov v boji proti korupcii. V rámci tohto programu uskutočnila spolu s členskými štátmi v roku 2015 tri semináre na témy ako majetkové priznanie, ochrana oznamovateľov korupcie a korupcia v oblasti zdravotnej starostlivosti. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) sa v mene Komisie takisto zúčastnil na niekoľkých európskych a medzinárodných protikorupčných zasadnutiach. Keďže členské štáty spravujú približne 80 % rozpočtu EÚ, je mimoriadne dôležité, aby im Komisia neustále pomáhala rozvíjať ich vlastné vnútroštátne stratégie pre boj proti podvodom (NAFS). Dôležitú úlohu v tomto smere zohrávajú koordinačné útvary pre boj proti podvodom (AFCOS) členského štátu. Stratégie NAFS prijalo šesť členských štátov. Česká republika oznámila, že plánuje revidovať svoju stratégiu, zatiaľ čo Taliansko oznámilo, že jeho útvary AFCOS vypracovali a vyvinuli strategické orientácie a opatrenia, ktoré ročne aktualizujú a publikujú od roku 2012 vo svojich výročných správach adresovaných talianskemu parlamentu. Päť členských štátov oznámilo, že práve prebieha prijatie ich vnútroštátnych stratégií pre boj proti podvodom. V roku 2015 pokračovali v Európskom parlamente a Rade diskusie o dvoch návrhoch na posilnenie a zvýšenie účinnosti trestného práva na ochranu finančných záujmov EÚ, konkrétne o:

návrhu smernice na posilnenie súčasného právneho rámca harmonizovaním vymedzenia trestných činov, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, ako aj sankcií a časových obmedzení pre takéto prípady, návrhu nariadenia o zriadení Európskej prokuratúry (EPPO), navrhnutého v roku 2013 na posilnenie a zefektívnenie stíhania trestných činov v celej EÚ, ktoré ohrozujú finančné záujmy EÚ. Prijatím revidovaných smerníc o verejnom obstarávaní a o verejnoprospešných službách, ako aj novej smernice o koncesiách v roku 2014, sa zvýšila transparentnosť a posilnili sa ustanovenia o boji proti podvodom a korupcii, a to: vymedzením pojmu „konflikt záujmov“, zavedením povinného elektronického obstarávania, zavedením povinností monitorovania a nahlasovania na obmedzenie podvodov a iných závažných nezrovnalostí pri verejnom obstarávaní. Niekoľko členských štátov prijalo od Komisie odporúčania, aby prijali opatrenia na zlepšenie transparentnosti alebo urýchlenie úsilia v boji proti korupcii vo verejnej správe, súdnictve a verejnom obstarávaní. Na účely transponovania smerníc EÚ do vnútroštátneho práva vypracovala väčšina členských štátov nové vnútroštátne právne predpisy. V siedmich členských štátoch nadobudol 18. apríla 2016 účinnosť nový zákon. Od 1. januára 2016, po prijatí nariadenia č. 2015/1929, ktorým sa mení nariadenie o rozpočtových pravidlách, Komisia zaviedla vylepšený systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES) na ochranu finančných záujmov EÚ. Komisia na strane výdavkov rozpočtu EÚ prijala v roku 2015 balík štyroch delegovaných a štyroch vykonávacích nariadení o ustanoveniach týkajúcich sa „oznamovania nezrovnalostí“ v oblasti zdieľaného hospodárenia pre viacročný finančný rámec 2014 – 2020. Cieľom je zlepšiť kvalitu a konzistentnosť informácií oznamovaných členskými štátmi o nezrovnalostiach a podvodoch, a zabezpečiť udržanie minimálnej úrovne administratívneho zaťaženia členských štátov z dôvodu povinností nahlasovania. Na strane príjmov rozpočtu sa v roku 2015 dosiahol výrazný pokrok v úsilí o lepšiu ochranu finančných záujmov EÚ: Podľa revidovaného nariadenia č. 515/97 o vzájomnej administratívnej pomoci v colnej oblasti, ktoré nadobudlo účinnosť v roku 2015, sa vytvorila databáza EÚ týkajúca sa tovarov vstupujúcich na územie, prechádzajúcich cez územie a opúšťajúcich územie EÚ. Bude slúžiť ako mocný nástroj na urýchlenie boja proti colným podvodom. V roku 2015 sa ukázalo, že oznámenia o vzájomnej pomoci vydávané v nadväznosti na spoločné colné operácie, ktoré vykonáva Európsky úrad pre boj proti podvodom (úrad OLAF), sú dôležitým zdrojom informácií pre odhaľovanie nezrovnalostí v transakciách týkajúcich sa určitých druhov tovaru. Boj proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami zostáva významnou prioritou pre EÚ, ako aj pre členské štáty. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi pokračovala v roku 2015 v aktívnom vykonávaní akčného plánu vyplývajúceho z oznámenia o posilnení boja proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami; Program financovania Hercule III prispieva k posilneniu operačných a administratívnych kapacít colných a policajných orgánov v členských štátoch. Odhaľovanie a oznamovanie nezrovnalostí poškodzujúcich rozpočet EÚ, ktoré súvisia, resp. nesúvisia s podvodmi V roku 2015 nahlásili členské štáty 22 349 nezrovnalostí súvisiacich s príjmami a výdavkami, ktoré predstavovali finančné prostriedky EÚ na celkovej úrovni približne 3,21 miliardy EUR. V porovnaní s rokom 2014 sa počet zistených nezrovnalostí zvýšil o 36 %, zatiaľ čo zodpovedajúce finančné sumy zaznamenali mierne zníženie o 1 %. Zvýšenie počtu je spojené s určitými špecifickými situáciami v oblasti politiky súdržnosti v dvoch členských štátoch. V roku 2015 bolo nahlásených 1 461 nezrovnalostí ako podvod, čo v porovnaní s rokom 2014 predstavuje zníženie o (11 %), zatiaľ čo príslušné sumy sa zvýšili o 18 % na 637,6 milióna EUR. Na strane príjmov došlo k zníženiu počtu aj súm. Naproti tomu na strane výdavkov došlo k zníženiu počtu nezrovnalostí súvisiacich s podvodom o 10 % v porovnaní s rokom 2014 a príslušné sumy sa zvýšili o 55 %.

Komisia a členské štáty trvali na potrebe naplánovať a zamerať svoje kontrolné činnosti na základe analýzy rizík a IT nástrojov. Komisia na tento účel podporuje využívanie nástroja na analýzu rizika Arachne v členských štátoch na posilnenie overovania riadenia. Tieto nové postupy mohli hrať významnú úlohu v zlepšovaní schopnosti odhaľovania. Na strane výdavkov nebol zaznamenaný žiadny významný posun v trendoch. Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje, tovarom, ktorého sa najviac týkali podvody a nezrovnalosti, boli solárne panely. V roku 2015 bolo Komisii oznámených 20 888 nezrovnalostí, ktoré neboli oznámené ako podvod (asi o 41 % viac ako v roku 2014). Tieto počty: vzrástli v dvoch oblastiach zdieľaného hospodárenia, zostali stabilné v oblasti príjmov, klesli v oblasti predvstupových a priamych výdavkov. To do značnej miery odráža postupné zavádzanie rôznych výdavkových programov, ale do veľkej miery to závisí aj od konkrétnej situácie v dvoch členských štátoch, ako už bolo uvedené. Informácie o vymáhaní finančných prostriedkov, finančných opravách a ďalších preventívnych a nápravných opatreniach budú súčasťou výročného oznámenia Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov o ochrane rozpočtu EÚ. Opatrenia prijaté členskými štátmi V roku 2015 prijali členské štáty veľký počet opatrení na boj proti podvodom v týchto oblastiach: verejné obstarávanie, finančná trestná činnosť, konflikt záujmov, korupcia, vymedzenie pojmu podvod, oznamovatelia korupcie. Konkrétne, všetky členské štáty, ktorým bolo výslovne odporúčané, aby posilnili svoje systémy odhaľovania a/alebo nahlasovania podvodov, prijali dôležité kroky smerom k zlepšeniu svojho vnútroštátneho systému. Väčšina členských štátov tiež oznámila, že prijali opatrenia na posilnenie spolupráce s ostatnými členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby boli všetky transakcie a všetky hospodárske subjekty zahrnuté do súboru pre kontroly po colnom vybavení bez ohľadu na to, či má dovozca sídlo v členskom štáte fyzického dovozu.

1.ÚVOD

Komisia v súlade s článkom 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spolupráci s členskými štátmi predkladá každoročne Európskemu parlamentu a Rade správu o opatreniach prijatých na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ. EÚ a členské štáty nesú spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov EÚ a za boj proti podvodom. Vnútroštátne orgány hospodária približne s 80 % výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje (TVZ). Komisia dohliada na obe tieto oblasti, stanovuje normy a overuje súlad. Na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov EÚ je nevyhnutná úzka spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi. Jedným z hlavných cieľov tejto správy je posúdiť, ako kvalitne sa táto spolupráca realizovala v roku 2015 a ako by sa dala zlepšiť. V tejto správe sú uvedené opatrenia prijaté na úrovni EÚ v roku 2015 a poskytuje sa zhrnutie a hodnotenie činností uskutočnených EÚ a členskými štátmi v rámci boja proti podvodom. Správa obsahuje aj analýzu hlavných výsledkov, ktoré vnútroštátne a európske orgány dosiahli pri odhaľovaní a nahlasovaní prípadov podvodov a nezrovnalostí týkajúcich sa výdavkov a príjmov EÚ. Tento systém nahlasovania významne prispel k ochrane finančných záujmov EÚ a k boju proti podvodom. V správe sa predovšetkým zdôrazňuje, akým spôsobom sa ustanovenia pre nahlasovanie nezrovnalostí uplatňujú v jednotlivých členských štátoch, keďže analytická časť tejto správy vychádza z informácií získaných z takého nahlasovania. K správe je pripojených šesť pracovných dokumentov útvarov Komisie. 2.POLITIKY BOJA PROTI PODVODOM NA ÚROVNI EÚ 2.1.Iniciatívy politiky boja proti podvodom, ktoré Komisia prijala v roku 2015 2.1.1.Návrh smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva Cieľom navrhovanej smernice je posilniť súčasný právny rámec harmonizovaním vymedzenia trestných činov, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ, a sankcií a časových obmedzení pre takéto prípady. Rokovania medzi Európskym parlamentom a Radou sa začali v roku 2014 a stále prebiehajú. Posledný trialóg sa konal v júni 2015 s cieľom prediskutovať nevyriešené kľúčové otázky, t. j. zahrnutie podvodov s DPH do rozsahu pôsobnosti smernice a harmonizáciu sankcií a premlčacích lehôt. V Rade v súčasnosti prebiehajú ďalšie diskusie o DPH v dôsledku rozsudku vo veci „Taricco“ z 8. septembra 2015, v ktorom Európsky súdny dvor potvrdil, že na podvod s DPH sa vzťahuje Dohovor o ochrane finančných záujmov. 2.1.2.Návrh na zriadenie Európskej prokuratúry (EPPO) Počas celého roka 2015 pokračovali v Rade rokovania o návrhu nariadenia Komisie o zriadení Európskej prokuratúry (EPPO) pod vedením lotyšského a luxemburského predsedníctva. Dosiahnutý pokrok umožnil predbežné ukončenie rokovaní o prvej polovici návrhu nariadenia, ktoré sa týkali aspektov, ako sú právomoci, štruktúra a vyšetrovacie právomoci Európskej prokuratúry. 2.1.3. Hodnotenie nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 V súlade s článkom 19 nariadenia č. 883/2013 musí Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o uplatňovaní nariadenia do 2. októbra 2017 s cieľom posúdiť potrebu zmeny nariadenia. Komisia na tento účel zadala vypracovanie externej nezávislej štúdie, v ktorej sa preskúma, do akej miery boli splnené ciele nariadenia a do akej miery sú stále relevantné. Toto hodnotenie bude zamerané na vykonávanie nariadenia 883/2013 v širšom kontexte rozvíjajúceho sa prostredia boja proti podvodom. V tejto súvislosti je kľúčovou otázkou vplyv, ktorý bude mať zriadenie Európskej prokuratúry na vyšetrovaciu úlohu úradu OLAF. 2.1.4.Boj proti korupcii v EÚ Počas roka 2015 Komisia naďalej pracovala na nadväznosti na prvú správu EÚ o boji proti korupcii. V správe sa: hodnotí, ako jednotlivé členské štáty riešia problém korupcie, skúma, ako v praxi fungujú zákony a politiky, uvádzajú návrhy, ako môže každá krajina posilniť svoj boj proti korupcii. Komisia takisto zorganizovala zasadnutie s národnými kontaktnými miestami členských štátov na boj proti korupcii. V roku 2015 bol boj proti korupcii naďalej prioritou v procese hospodárskeho riadenia európskeho semestra. Niekoľko členských štátov dostalo odporúčania, aby prijali opatrenia na zlepšenie transparentnosti alebo urýchlenie úsilia v boji proti korupcii vo verejnej správe, súdnictve a verejnom obstarávaní. Komisia takisto spustila pre členské štáty program na výmenu skúseností. V roku 2015 sa uskutočnili tri semináre na témy ako majetkové priznanie, ochrana oznamovateľov korupcie a korupcia v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Úrad OLAF sa v mene Komisie zúčastnil na niekoľkých európskych a medzinárodných protikorupčných fórach, ako sú EPAC/EACN. Táto európska protikorupčná sieť, ktorej predsedá generálny riaditeľ úradu OLAF, vypracovala Parížsku deklaráciu z novembra 2015, v ktorej európskych predstaviteľov vyzýva, aby posilnili boj proti korupcii. 2.1.5.Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) Vykonávanie stratégie Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) v roku 2015 pokračovalo. Všetky opatrenia navrhované v stratégii CAFS boli buď práve dokončené. alebo prebiehajú (t. j. opakujúce sa činnosti, napríklad školenia a zvyšovanie informovanosti o podvodoch). Medzitým vykonávanie nových opatrení na boj proti podvodom v rámci Komisie pokračuje na základe stratégií útvarov Komisie v oblasti boja proti podvodom vypracovaným v rámci stratégie pre boj proti podvodom. Tieto stratégie sa pravidelne skúmajú a aktualizujú. Vykonávanie stratégie Komisie pre boj proti podvodom podliehalo v roku 2015 auditu Útvaru Komisie pre vnútorný audit (IAS). V rámci tohto auditu boli preskúmané stratégie niekoľkých útvarov Komisie v oblasti boja proti podvodom a horizontálna koordinačná úloha úradu OLAF. Útvar pre vnútorný audit uznal pozitívne opatrenia, ktoré prijali úrad OLAF a vybrané útvary v rámci celkového riadenia a dohľadu nad vykonávaním stratégie pre boj proti podvodom a pri príprave alebo revízii ich stratégií pre boj proti podvodom. Niekoľko útvarov Komisie preskúmalo svoju stratégiu pre boj proti podvodom a tri z nich prijali spoločnú stratégiu pre boj proti podvodom na obdobie rokov 2015 – 2020 (JAFS), ktorá zahŕňa sedem fondov. Cielené analýzy rizík podvodu boli vykonané v súlade s aktualizovanými usmerneniami o rozvoji stratégie pre boj proti podvodom na úrovni služieb. Tieto analýzy naznačujú trend, že nakladanie s citlivými informáciami sa čoraz viac prejavuje ako riziko podvodu. Na jednej strane to možno vysvetliť tým, že sa väčšia pozornosť venuje nefinančným podvodom. Na strane druhej to tiež môže znamenať, že Komisia čoraz častejšie spracúva citlivé informácie. Tieto trendy sa budú považovať za súčasť prebiehajúcich rokovaní v rámci siete predchádzania podvodom a ich odhaľovania. 2.2.Opatrenia na boj proti podvodom v oblasti príjmov 2.2.1.Vzájomná administratívna pomoc (návrh na zmenu nariadenia č. 515/97) Nariadenie (EÚ) č. 2015/1525 bolo prijaté spoluzákonodarcami 9. septembra 2015. Týmto novým nariadením sa mení nariadenie Rady (ES) č. 515/97 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov a o spolupráci medzi správnymi orgánmi členských štátov a Komisiou pri zabezpečovaní riadneho uplatňovania predpisov o colných a poľnohospodárskych záležitostiach. Týmto novým nariadením sa zlepšuje súčasný rámec pre odhaľovanie a vyšetrovanie colných podvodov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Predpokladá sa v ňom najmä vytvorenie centralizovaných databáz, ktoré obsahujú informácie o pohybe kontajnerov a o tovaroch vstupujúcich na územie, opúšťajúcich územie a prechádzajúcich cez územie EÚ. Očakáva sa, že táto zmena výrazne posilní analytické schopnosti úradu OLAF aj vnútroštátnych colných orgánov pri odhaľovaní podvodných operácií. 2.2.2.Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS) Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS) je zastrešujúci pojem pre súbor aplikácií na boj proti podvodom, prevádzkovaný úradom OLAF v rámci spoločnej technickej infraštruktúry, zameraný na: včasnú a bezpečnú výmenu informácií týkajúcich sa podvodov medzi príslušnými vnútroštátnymi správami a správami EÚ, uchovávanie a analýzu príslušných údajov. Projekt AFIS zahŕňa dve hlavné oblasti: vzájomnú pomoc v colných záležitostiach, riadenie nezrovnalostí. Do konca roka 2015 mal systém AFIS 8 050 registrovaných koncových používateľov zastupujúcich viac ako 1 700 príslušných útvarov v členských štátoch, partnerských tretích krajinách, medzinárodných organizáciách, útvaroch Komisie a iných inštitúciách EÚ. V roku 2015 si používatelia systému AFIS vymenili 14 800 správ MAB. Spolu bolo v databázach a moduloch vzájomnej pomoci systému AFIS zverejnených 12 000 prípadov. Tranzitný informačný systém na boj proti podvodom (ATIS) získal informácie o 6,5 milióna nových zásielok v tranzitnom režime. Systém riadenia nezrovnalostí (IMS) prijal 23 400 nových hlásení o nezrovnalostiach od členských štátov a kandidátskych krajín. V roku 2015 bolo vykonaných celkovo sedem spoločných colných operácií vrátane troch, ktoré zorganizoval úrad OLAF a pri ktorých sa ako komunikačný nástroj použila aplikácia koordinačnej jednotky virtuálnych operácií (VOCU).

Portál AFIS je jediná a spoločná infraštruktúra pre poskytovanie uvedených služieb, ktorá umožňuje značné úspory z rozsahu a súčinnosť v oblasti vývoja, údržby a prevádzky takéhoto rozsiahleho a rozmanitého súboru služieb a nástrojov v oblasti IT. 2.2.3.Spoločné colné operácie Spoločné colné operácie sú koordinované a cielené operatívne opatrenia vykonávané colnými orgánmi členských štátov a tretích krajín v určitom obmedzenom období v rámci boja proti nezákonnému cezhraničnému pašovaniu tovaru. V roku 2015 úrad OLAF koordinoval členské štáty v siedmich spoločných colných operáciách a spolupracoval s nimi. Na zjednodušenie koordinačných úloh v rámci spoločných colných operácií s veľkým počtom účastníkov úrad OLAF: poskytol spravodajské informácie, technickú a/alebo finančnú podporu, zaistil bezpečný prístup k informáciám a výmeny informácií na platforme informačného systému pre boj proti podvodom (AFIS), sprístupnil svoj stály operatívny koordinačný priestor. Ďalej uvedené spoločné colné operácie, ktoré spoločne organizujú colné orgány členských štátov a úrad OLAF alebo ktoré sú organizované s podporou úradu OLAF, boli zamerané na rôzne hrozby, ako je pašovanie cigariet, prekurzorov syntetických drog a narkotík. Len samotné zachytenie cigariet dosiahlo výšku viac ako 16 miliónov kusov. • Spoločná colná operácia JETSTREAM: Táto regionálna operácia námorného dozoru, ktorá bola koordinovaná francúzskou colnou správou, bola zameraná na odhaľovanie nezákonného pašovania citlivého tovaru po mori v oblasti Atlantického oceánu. Výsledkom tejto operácie bolo zachytenie 2 ton kanabisovej živice. • Spoločná colná operácia JUPITER: Táto regionálna námorná operácia, ktorá bola koordinovaná španielskou colnou správou, bola zameraná na boj proti nezákonnému pašovaniu citlivého tovaru v Stredozemnom mori. • Spoločná colná operácia FRANKSTEAD: Táto regionálna operácia, ktorú zorganizovala nemecká colná správa a colná správa Spojeného kráľovstva, bola zameraná na narkotiká. • Spoločná colná operácia SASHA: Táto operácia bola zameraná na pašovanie prekurzorov syntetických drog a na rozbitie sietí organizovaného zločinu v zámorí a leteckú prepravu týchto nelegálnych chemických látok. Na tejto akcii, ktorá bola zorganizovaná spoločne s francúzskou colnou správou a na jej iniciatívu a podporovaná Europolom, sa na jeseň 2015 zúčastnili takmer všetky členské štáty. Výsledkom bolo zachytenie celkovo 185 kg nelegálneho tovaru. • Spoločná colná operácia BALTICA: Túto operáciu riadila poľská colná správa a úrad OLAF s účasťou šiestich členských štátov a Europolu. Táto operácia bola zameraná na problém nelegálnych tabakových výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín, ako sú Bielorusko a Rusko. Počas tejto operácie bolo zachytených 13 miliónov pašovaných cigariet. • Spoločná colná operácia HANSA: Táto operácia, ktorú zorganizovala colná správa Spojeného kráľovstva v spolupráci s Europolom, bola zameraná na vnútorný pohyb nelegálneho tovaru podliehajúceho spotrebnej dani, najmä cigariet. Úrad OLAF zabezpečil systém pre bezpečnú výmenu informácií a na operácii sa podieľal ako účastník. V súčasnosti ešte prebieha záverečné hodnotenie. • Spoločná colná operácia ROMOLUK II: Táto regionálna operácia, ktorú spoločne zorganizovali úrad OLAF a rumunská colná správa a do ktorej boli zapojené Rumunsko, Ukrajina a Moldavsko, bola zameraná na pašované cigarety prostredníctvom kontroly zásielok vstupujúcich do EÚ po ceste a po železnici. Zachytených bolo spolu 3 878 460 kusov cigariet, ako aj 107 litrov alkoholu. 2.2.4.Boj proti nezákonnému obchodovaniu s tabakovými výrobkami Oznámenie o posilnení boja proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami z roku 2013 sprevádzal komplexný akčný plán. Komisia odvtedy v úzkej spolupráci s členskými štátmi aktívne pokračovala vo vykonávaní tohto akčného plánu. Komisia má koncom roka 2016 prijať komplexnú správu o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní stratégie. Komisia dôrazne podporuje včasnú ratifikáciu Protokolu WHO na „odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami“ („Protokol FCTC“). Komisia 4. mája 2015 formálne navrhla, aby Rada EÚ ratifikovala tento protokol v mene EÚ. Protokol FCTC je prvý multilaterálny právny nástroj, ktorého cieľom je komplexným spôsobom riešiť problematiku pašovania cigariet na celom svete. Prieskum Eurobarometra o nezákonných tabakových výrobkoch sa uskutočnil v novembri – decembri 2015. Uverejnenie správy sa očakáva v polovici roku 2016. 2.2.5.Boj proti podvodom v oblasti DPH

Štúdia na vyčíslenie a analýzu výpadkov príjmov z DPH, ktorú Komisia uverejnila 19. septembra 2013, bola aktualizovaná v roku 2015. Táto štúdia poskytuje odhady výpadkov príjmov z DPH pre 26 členských štátov EÚ za rok 2013 a revidované odhady za obdobie rokov 2009 – 2012. Poukázala na skutočnosť, že výber príjmov z DPH sa výrazne nezlepšuje, keďže celkové výpadky príjmov z DPH v EÚ 26 dosiahli sumu 168 miliárd EUR, čo zodpovedá strate na príjmoch z DPH vo výške 15,2 %. Členské štáty spolupracujú s Komisiou na preskúmaní nových spôsobov posilnenia siete Eurofisc, aby bolo možné odhaliť schémy podvodov oveľa rýchlejšie než zvyčajne. Skúsenosti v členských štátoch ukázali, že schémy podvodov s DPH často využívajú slabé miesta v spôsobe, akým sa kontrolujú reťazce transakcií, čo je dôsledkom začlenenia protistrán so sídlom v tretích krajinách. Na základe mandátu od Rady začala Komisia v roku 2015 rokovania s Nórskom o dohode EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti DPH. V súčasnosti prebiehajú rokovania. Ďalšie činnosti týkajúce sa spolupráce v oblasti colných a spotrebných daní, ako aj digitálnej ekonomiky a nahlasovacích povinností budú zahrnuté do správy na nasledujúci rok, ktorá bude obsahovať podrobné informácie o opatreniach prijatých v roku 2016. 2.2.6.Ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom v medzinárodných dohodách Mnohé medzinárodné dohody EÚ obsahujú ustanovenia o vzájomnej administratívnej pomoci (MAA) v colných záležitostiach. Okrem toho, dohody o preferenčných sadzbách obsahujú aj opatrenia na presadzovanie preferenčného zaobchádzania (ustanovenia o boji proti podvodom). V roku 2015 bolo v platnosti 50 dohôd obsahujúcich ustanovenia o vzájomnej administratívnej pomoci pre 73 tretích krajín a prebiehali rokovania s inými krajinami vrátane hlavných obchodných partnerov, akými sú USA a Japonsko. Na 1. január 2016 je naplánované predbežné uplatňovanie prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) s Ukrajinou. Obsahuje aj ustanovenia o vzájomnej administratívnej pomoci a opatrenia na presadzovanie preferenčného zaobchádzania. V roku 2015 bola podpísaná dohoda o partnerstve a spolupráci (DPS) s Kazachstanom. Táto dohoda obsahuje aj ustanovenia o vzájomnej pomoci v colných záležitostiach. 2.2.7.Opatrenia v boji proti podvodom týkajúce sa daňového označovania plynových olejov a kerozínu Podľa právnych predpisov EÚ sú členské štáty povinné používať určenú látku (značkovacia látka pre palivo) na plynové oleje a kerozín, ktoré sa zdaňujú nižšou vnútroštátnou sadzbou spotrebnej dane ako je sadzba, ktorá sa uplatňuje na motorové palivá používané ako pohonné látky. Táto látka bola schválená rozhodnutím Komisie a od zavedenia tohto predpisu sa používa iba jedna značkovacia látka — Solvent Yellow 124. Komisia bola pri poslednej revízii informovaná o náraste podvodných činností týkajúcich sa nezákonného odstránenia tejto značkovacej látky. Komisia uverejnila v septembri 2015 výzvu na vyjadrenie záujmu s cieľom nájsť novú a výkonnejšiu chemickú látku, ktorá by mohla nahradiť súčasnú značkovaciu látku a prispieť k zníženiu nezákonných činností týkajúcich sa nafty. Tento projekt by mal prebiehať niekoľko rokov, až kým nebude na základe rozhodnutia Komisia vybratá nová značkovacia látka. Administratívny výber, technická analýza a chemické testovanie v laboratóriách sa uskutočnia v roku 2016. 2.3.Opatrenia na boj proti podvodom v oblasti výdavkov 2.3.1.Zmena nariadenia o rozpočtových pravidlách (nariadenie EÚ, EURATOM) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie) Od 1. januára 2016, po prijatí nariadenia č. 2015/1929, ktorým sa mení nariadenie o rozpočtových pravidlách, Komisia zaviedla vylepšený systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES) na ochranu finančných záujmov EÚ. Systém EDES zabezpečuje: včasné odhaľovanie hospodárskych subjektov, ktoré predstavujú riziká ohrozujúce finančné záujmy Únie, uloženie správnych sankcií vrátane vylúčenia, aby už nemohli získavať finančné prostriedky Únie a/alebo uloženie finančnej sankcie nespoľahlivým hospodárskym subjektom, v najzávažnejších prípadoch uverejnenie informácií o vylúčení a/alebo finančnej sankcii na internetovej stránke Komisie s cieľom posilniť odrádzajúci účinok. Rozhodnutia o vylúčení a/alebo uložení finančnej sankcie prijíma príslušný povoľujúci úradník, a to buď na základe právoplatných rozsudkov alebo právoplatných správnych rozhodnutí. Pri absencii takýchto podmienok budú rozhodnutia prijaté na základe odporúčania novovytvoreného panelu, ktorému predsedá nezávislý predseda na vysokej úrovni, ktorý okrem iného, zabezpečuje právo dotknutej osoby na vypočutie. Komisia počnúc správou za rok 2016 poskytne v rámci tejto správy informácie, na ktoré sa odkazuje v článku 108 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 2.3.2.Ustanovenia o nahlasovaní nezrovnalosti vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020 – oblasť výdavkov Komisia prijala v roku 2015 balík štyroch delegovaných a štyroch vykonávacích nariadení o ustanoveniach o nahlasovaní nezrovnalostí v oblasti zdieľaného hospodárenia pre viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020. Tieto akty nadobudli účinnosť v novembri 2015. Cieľom je zlepšiť kvalitu a konzistentnosť informácií o nezrovnalostiach a podvodoch, ktoré nahlásili členské štáty, a zároveň minimalizovať administratívnu záťaž pre vnútroštátne orgány. Informácie, ktoré nahlásili členské štáty, sa používajú na účely boja proti podvodom a každoročne sa predkladajú v tejto správe.

2.4.Iné 2.4.1.Vykonávanie programu Hercule V rámci programu Hercule III (2014 – 2020) sa podporujú činnosti v oblasti boja proti podvodom, korupcii a všetkým ostatným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy Únie. V roku 2015 bol na tento program vyčlenený rozpočet vo výške 14,1 milióna EUR na: financovanie opatrení zameraných na posilnenie operačnej a administratívnej kapacity colných a policajných orgánov v členských štátoch, odbornú prípravu a konferencie, IT podporu. Dňa 27. mája 2015 Komisia uverejnila správu o hodnotení predchádzajúceho programu Hercule II (2007 – 2013). Táto správa potvrdila, že program priniesol zamýšľaný výsledok pri prijateľných nákladoch, a bol dobre prijatý zainteresovanými stranami a úspešný pri vytváraní pridanej hodnoty. 3.Nadviazanie na uznesenie Európskeho parlamentu o ochrane finančných záujmov EÚ – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2014 Komisia uznáva, že nahlásené údaje ešte nie sú plne porovnateľné medzi členskými štátmi a berie na vedomie žiadosti Parlamentu o zlepšenie tejto situácie. V roku 2015 bol schválený balík nových nariadení o nahlasovaní nezrovnalostí (pozri bod 2.3.2). Komisia v spolupráci s národnými expertmi začala prípravu nových usmernení o nahlasovaní, zameranými na znižovanie rozdielov a štandardizáciu procesu nahlasovania a kvalitu informácií s cieľom zlepšiť porovnateľnosť. Okrem toho bol v roku 2016 zavedený nový systém nahlasovania nezrovnalostí. Komisia v nadväznosti na obavy Parlamentu týkajúce sa nezrovnalostí vo verejnom obstarávaní uznáva, že sú aj naďalej hlavným zdrojom chýb v politike súdržnosti. Komisia však prijala preventívne aj nápravné opatrenia na odstránenie týchto nezrovnalostí, ku ktorým dochádza v mnohých oblastiach verejných výdavkov. V dôsledku týchto nápravných opatrení je podstatná časť použitých finančných opráv spojená s takýmito prípadmi porušenia predpisov. Komisia naďalej venuje veľkú pozornosť odhaľovaniu a náprave nezrovnalostí vo verejnom obstarávaní. Takisto priebežne poskytuje vnútroštátnym orgánom v tejto záležitosti usmernenia a zorganizovala semináre, prezentácie a školenia. Takisto prijíma opatrenia na bilaterálnom základe s cieľom pomáhať členským štátom v konkrétnych záležitostiach. V nadväznosti na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov o verejnom obstarávaní sa Komisia bude zaoberať možnosťou technických vylepšení systému IMS s cieľom vyhovieť žiadostiam Dvora audítorov týkajúcim sa funkcií. Môže sa preskúmať možnosť súčinnosti s ostatnými databázami Komisie. Pokiaľ ide o návrh na uverejnenie príjemcov, súčasné právne predpisy to už umožňujú a obsahujú zoznam typov informácií, ktoré je potrebné uverejniť. Ako Parlament zdôraznil, oznamovatelia korupcie zohrávajú dôležitú úlohu pri prevencii a odhaľovaní pochybení, napríklad korupcie. Samotná Komisia prijala interné usmernenia o oznamovateľoch korupcie 6. decembra 2012, ktoré by sa mohli použiť ako možný model pre tie inštitúcie a orgány, ktoré ešte neprijali vlastné pravidlá. Komisia v nadväznosti na odporúčania úradu OLAF na vnútroštátnej úrovni, čo bola téma, ktorou sa Parlament zaoberal vo svojom uznesení, súhlasí s Parlamentom v tom, že komplexné stíhanie trestných činov, ktoré sú v rozpore s finančnými záujmami EÚ, má zásadný význam pre EÚ a jej členské štáty. Komisia však pripomína, že úlohou príslušných orgánov členských štátov je zabezpečiť posúdenie a primerané nadviazanie na odporúčania úradu OLAF a informovať úrad OLAF na jeho žiadosť o prijatých opatreniach. Úrad OLAF zas analyzuje rozhodnutia, na základe ktorých vnútroštátne orgány rozhodnú, že nebudú stíhať prípady na základe súdnych odporúčaní úradu OLAF. Komisia už identifikovala dôvody, prečo sa súdne odporúčania úradu OLAF vykonávajú len v obmedzenej miere, a to v posúdení vplyvu, ktoré tvorilo prílohu k legislatívnemu návrhu pre Európsku prokuratúru z roku 2013. Európska prokuratúra má riešiť niektoré z týchto nedostatkov, ako sú ťažkosti pri zhromažďovaní dôkazov v jednotlivých členských štátoch. Komisia okrem toho začala vyhodnocovať nariadenie č. 883/2013, ktorým sa riadia vyšetrovania úradu OLAF; toto hodnotenie bude dokončené v roku 2017. Bude to tiež príležitosť bližšie objasniť túto problematiku. 4.SPOLUPRÁCA S ČLENSKÝMI ŠTÁTMI 4.1.Poradný výbor na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF) Zasadnutie Poradného výboru na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF) s expertmi členských štátov v roku 2015 poskytlo príležitosť na diskusiu o najdôležitejších vývojových trendoch v oblasti boja proti podvodom a na vypracovanie správy s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom za rok 2014. Podskupiny Poradného výboru na koordináciu prevencie sprenevery sa stretli v roku 2015, aby: pripravili ustanovenia o nahlasovaní nezrovnalostí a spustili nový systém IMS, vypracovali dokumenty na predchádzanie podvodom,

vymenili si mediálne stratégie, zaviedli činnosti týkajúce sa komunikácie o predchádzaní podvodom a odrádzaní od nich. V rámci podskupiny na prevenciu sprenevery boli vypracované dva usmerňovacie dokumenty: „Vnútroštátna stratégia pre boj proti podvodom v praxi: prípravná fáza“, ktorej cieľom je pomáhať členským štátom pri vypracúvaní svojich vnútroštátnych stratégií, „Identifikovanie konfliktov záujmov v odvetví poľnohospodárstva – praktická príručka pre správcov fondov“, ktorej cieľom je pomáhať vnútroštátnym orgánom, ktoré spravujú finančné prostriedky EÚ, lepšie riešiť situácie týkajúce sa konfliktu záujmov. Oba dokumenty boli vypracované použitím kolaboratívneho prístupu s odborníkmi z členských štátov, koordinovanými úradom OLAF. Podskupina koordinačných útvarov pre boj proti podvodom si počas svojho zasadnutia v októbri 2015 takisto vymieňala skúsenosti a najlepšie postupy v oblasti činností boja proti podvodom. Okrem toho podskupina siete komunikátorov úradu OLAF v boji proti podvodom (OAFCN) zaviedla činnosti týkajúce sa komunikácie o predchádzaní a zabránení podvodom tým, že zorganizovala seminár s názvom Ako čo najlepšie komunikovať v snahe zabrániť podvodom. 4.2.Opatrenia prijaté členskými štátmi na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ Členské štáty oznámili, že v roku 2015 prijali významný počet opatrení na ochranu finančných záujmov EÚ a boj proti podvodom, pri ktorých zohľadnili prijatie veľkého počtu právnych predpisov Únie na nové programové obdobie 2014 – 2020. Členské štáty prijali opatrenia, ktoré sa vzťahujú na celý cyklus boja proti podvodom. Tieto opatrenia boli prijaté predovšetkým v oblasti verejného obstarávania, zatiaľ čo iné opatrenia sa týkali konfliktu záujmov, finančnej kriminality, korupcie, útvarov AFCOS a definície podvodu a oznamovateľov korupcie. V roku 2015 sa desať členských štátov zameralo na prijatie opatrení na zvýšenie vnútroštátnej spolupráce v boji proti podvodom. V nadväznosti na to Bulharsko, Luxembursko a Maďarsko uskutočnili školenia pre úradníkov s cieľom zlepšiť ich zručnosti pri odhaľovaní podvodov, kým Estónsko a Malta sa zamerali na zvyšovanie informovanosti o podvodoch. Estónsko konkrétne uskutočnilo školenie zamerané na zvýšenie informovanosti o korupcii, kým útvary AFCOS na Malte v spolupráci s ministerstvom školstva a práce prijali opatrenia na zvýšenie informovanosti o boji proti podvodom a korupcii medzi študentmi v maltských školách. Okrem toho tri členské štáty ďalej prijali opatrenia na posilnenie svojej spolupráce s ostatnými členskými štátmi a tretími krajinami. Najmä: Bulharsko oznámilo, že sa uskutočnili štyri medzinárodné semináre, na ktorých sa zúčastnilo 160 zástupcov daňových a colných orgánov z Bulharska, Grécka a Rumunska spolu s úradom OLAF a útvarmi AFCOS, kde si vymieňali skúsenosti a diskutovali o prípadových štúdiách z oblasti boja proti podvodom. Okrem toho boli prijaté opatrenia na zlepšenie interakcie medzi správnymi orgánmi členských štátov v regióne Balkánu. Česká republika prijala spoločné vyhlásenie orgánov colnej správy Vyšehradskej skupiny (V4) o zavedení rizikových profilov pre textilné výrobky a obuv z ázijských krajín. Francúzsko ratifikovalo Protokol na „odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami“. Okrem toho sedem členských štátov prijalo opatrenia na predchádzanie podvodom alebo postupy týkajúce sa hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ. Z týchto siedmich členských štátov sa dva rozhodli prijať usmernenia alebo správne postupy na zlepšenie hospodárenia s finančnými prostriedkami. Konkrétne: Bulharsko prijalo akčný plán na vykonávanie vnútroštátnej stratégie pre boj proti podvodom na obdobie 2015– 2016. Česká republika prijala uznesenie vlády o základných protikorupčných orientáciách na úrovni vlády, ktoré stanovuje hlavné smerovanie vlády v boji proti korupcii. Dánsko prijalo vnútroštátnu politiku boja proti podvodom v súvislosti s Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskym sociálnym fondom (ESF). Táto politika bola spustená v roku 2015 na webovom sídle Dánskeho úradu pre podnikanie s cieľom podporovať kultúru, ktorá neprispieva k podvodom, a presadzovať prevenciu a odhaľovanie podvodov.

Nemecko prijalo stratégiu pre boj proti podvodom a korupcii zahŕňajúcu posúdenie rizika podvodu všetkých opatrení EFRR. Napokon desať členských štátov oznámilo, že vykonali legislatívne zmeny v záujme posilnenia ochrany proti podvodom, a dva z týchto členských štátov prijali zákonné opatrenia na boj proti colným podvodom. Okrem toho tri členské štáty uskutočnili zlepšenia v daňovej oblasti v záujme boja proti podvodom. 4.3.Plnenie odporúčaní z roku 2014 V správe o ochrane finančných záujmov Európskej únie za rok 2014 Komisia členským štátom odporučila, aby: pri rozvoji vnútroštátnej stratégie pre boj proti podvodom využívali plný potenciál útvarov AFCOS, transponovali smernice o verejnom obstarávaní do ich vnútroštátnych právnych predpisov, s osobitným dôrazom na vymedzenie pojmu „konflikt záujmov“ a opatrenia na riešenie takýchto konfliktov, zlepšili nízke úrovne nahlasovania, posilnili colné kontroly, najmä vzhľadom na klesajúci počet colných kontrol počas colného vybavovania. Ako je uvedené v predchádzajúce správe, do konca roka 2014 všetky členské štáty zriadili útvary AFCOS. Medzi povinnosťami pridelenými útvarom AFCOS členských štátov však existujú isté rozdiely: väčšina členských štátov udelila svojim útvarom AFCOS koordinačnú zodpovednosť, štyri členské štáty udelili svojim správnym orgánom vyšetrovacie právomoci, Spojené kráľovstvo im udelilo právomoc v oblasti vyšetrovania trestných činov. Štyri ďalšie členské štáty zorganizovali sieť AFCOS, ktorá predpokladá spoluprácu medzi rôznymi stranami. Všetky štyri členské štáty, ktorým bolo výslovne odporúčané, aby posilnili svoje systémy odhaľovania a/alebo nahlasovania podvodov, prijali dôležité kroky smerom k zlepšeniu svojho vnútroštátneho systému. Francúzsko a Španielsko, ktoré boli tiež spomenuté vďaka svojmu úsiliu v oblasti politiky súdržnosti, predložili správu o vývoji, ktorý dosiahli pri ďalšom zlepšovaní nahlasovania nezrovnalostí. Značné množstvo členských štátov sa však nezmienilo o prijatí opatrení v týchto bodoch, lebo predpokladali, že sa vzťahujú iba na štyri uvedené členské štáty. Väčšina členských štátov oznámila, že prijali opatrenia na posilnenie spolupráce s ostatnými členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby boli všetky transakcie a všetky hospodárske subjekty zahrnuté do súboru pre kontroly po colnom vybavení, bez ohľadu na to, či má dovozca sídlo v členskom štáte fyzického dovozu. Jedným zo spôsobov, akým to dosiahli, bolo podpísanie memoranda o porozumení s rôznymi príslušnými útvarmi. Šesť členských štátov okrem toho oznámilo, že vo svojich vyšetrovaniach na identifikovaní colných podvodov nevylučujú hospodárske subjekty registrované v iných členských štátoch. 5.PODVODY A INÉ NEZROVNALOSTI Členské štáty sú prvotne zodpovedné za riadenie približne 80 % rozpočtu na výdavky a za vyberanie takmer všetkých príjmov.

Na základe odvetvových nariadení boli členské štáty požiadané, aby Komisii nahlasovali prípady nezrovnalostí súvisiacich a nesúvisiacich s podvodmi, ktoré odhalili. Informácie poskytnuté v prvej správe o nezrovnalosti sa musia v prípade, že dôjde k vývoju, aktualizovať. Podľa právnych predpisov EÚ by sa mali nahlásiť všetky prípady nezrovnalostí a podozrení z podvodu nad 10 000 EUR v oblastiach príjmov a výdavkov. Pokiaľ však ide o výdavky, nemusia sa nahlasovať všetky zistené nezrovnalosti. Odhalené a nahlásené nezrovnalosti by mali za následok pokles úrovne príjmov alebo neprimerané výdavky, pokiaľ by neboli zistené. Výsledkom týchto odhalení je začatie vymáhania finančných prostriedkov. Kým nezrovnalosti týkajúce sa tradičných vlastných zdrojov sú zistené v rámci rozpočtového roka alebo skôr, nezrovnalosti analyzované v tomto dokumente, ktoré sa týkajú výdavkov, sa vzťahujú na sumy z predchádzajúcich rozpočtových rokov (v priemere asi o tri roky skôr). K príkladom týchto nezrovnalostí by mohlo patriť porušenie pravidiel verejného obstarávania alebo neoprávnené výdavky. Na jednej strane, tieto typy nezrovnalostí poukazujú na určité nedostatky v správach hospodáriacich s finančnými prostriedkami. Na druhej strane skutočnosť, že tieto nezrovnalosti sú odhalené a nahlásené v neskoršej fáze, dokazuje, že celý systém je schopný napraviť tieto situácie počas celého životného cyklu projektov a programov. Na tému podvodov sú potrebné ďalšie úvahy. Podvod je „úmyselné uvedenie do omylu“: úmyselnosť tohto správania sa zvyčajne preukazuje prostredníctvom využívania falošných alebo falšovaných dokumentov, ktoré navýšia deklarované náklady na výdavky EÚ alebo znížia príjmy (v prípade ciel). Je jasné, že odhalenie podvodu je oveľa ťažšie než odhalenie „jednoduchej“ nezrovnalosti , pri ktorej nedošlo k žiadnemu úmyselnému pokusu o podvod. Kým k druhému prípadu zvyčajne dochádza z dôvodu zraniteľnosti na prvej úrovni kontroly, prvý prípad je aj s využitím existujúcich nedostatkov výsledkom konkrétneho pôsobenia jednotlivcov a/alebo organizácií so zlovoľným zámerom a metódami, a to od tých najjednoduchších až po tie najzložitejšie schémy. Odhaľovanie a nahlasovanie podvodov dokazuje, že celkový systém kontroly zavedený na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ (zahŕňajúci úrad OLAF) funguje a je schopný odhaliť podvody a nezrovnalosti. Konečné rozhodnutie o tom, či nezrovnalosť je v skutočnosti podvodom, prináleží príslušným orgánom daného členského štátu. Keďže trestné konania môžu trvať aj niekoľko rokov, pokiaľ nie sú výslovne označené ako „zistený podvod“, odkaz na zistený podvod v celom tomto dokumente by sa mal vykladať tak, že odkazuje na prípady „podozrenia z podvodu“. 5.1.Nahlásené nezrovnalosti a všeobecné trendy v období rokov -2011 – 2015 V roku 2015 bolo Komisii nahlásených 22 349 nezrovnalostí (súvisiacich a nesúvisiacich s podvodmi), ktoré predstavovali celkovú sumu približne 3,21 miliardy EUR. Približne 2,79 miliardy EUR (nárast z 2,26 miliardy EUR v roku 2014) sa týkalo výdavkových oblastí rozpočtu EÚ. Odhalené nezrovnalosti predstavujú 1,98 % platieb na strane výdavkov a 1,71 % hrubej sumy vybratých tradičných vlastných zdrojov. V porovnaní s rokom 2014 sa počet nezrovnalostí zvýšil o 36 % a zodpovedajúce finančné sumy zostali stabilné (–1 %). V rokoch 2011 až 2015 sa počet nahlásených nezrovnalostí zvýšil o 98 %, zatiaľ čo súvisiace sumy sa zvýšili o 81 %, aj keď toto zvýšenie sa týka predovšetkým strany výdavkov v rozpočte. Oblasti príjmov a výdavkov zaznamenali odlišné trendy: pokles pri príjmoch a nárast pri výdavkoch. Pokiaľ ide o výdavky, tento nárast je daný viacerými faktormi: po prvé, je spojený s dostupnými zdrojmi z rozpočtu EÚ, ktoré boli v roku 2015 o viac ako 14 % vyššie než v roku 2011, po druhé, úlohu zohrávajú cyklické okolnosti, ako napríklad blížiace sa uzavretie programového obdobia rokov 2007 – 2013, po tretie, sústavne sa zlepšuje kontrola hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ zo strany príslušných inštitúcií (Európska komisia a Dvor audítorov) a vnútroštátnych útvarov, po štvrté, osobitnými okolnosťami v dvoch členských štátoch, ktoré nahlásili abnormálne vysoký počet nezrovnalostí (40 % z celkového poštu a 20 % z celkových súm).

V oblasti tradičných vlastných zdrojov sa celkový počet prípadov nezrovnalostí zaregistrovaných v databáze OWNRES znížil na 5 104 (z 5 538 v roku 2014). Celková odhadovaná a zistená suma, ktorú členské štáty nahlásili ako neoprávnenú (súvisiacu alebo nesúvisiacu s podvodom) sa v roku 2015 znížila na 427 miliónov EUR (zo 611 miliónov EUR v roku 2014). Výrazný pokles súm v roku 2015 možno vysvetliť faktom, že Spojené kráľovstvo v roku 2014 zistilo významné neoprávnené sumy z dôvodu podhodnoteného textilu a obuvi, ku ktorým v roku 2015 nedošlo v rovnakom rozsahu. Naopak, niektoré pôvodne stanovené dodatočné clá boli zrušené, pravdepodobne pre nedostatok dôkazov o podhodnotení. 5.2.Nezrovnalosti nahlásené ako podvod Počet nezrovnalostí nahlásených ako podvod (ktorý zahŕňa prípady podozrenia z podvodu a preukázané podvody) a súvisiace sumy nie sú úplne v súlade s úrovňou podvodov poškodzujúcich rozpočet EÚ. Nezrovnalosti nahlásené ako podvodné väčšmi naznačujú, koľko prípadov potenciálneho podvodu odhaľujú orgány členských štátov a EÚ. V roku 2015 bolo 1 461 nezrovnalostí nahlásených ako podvod, čo predstavovalo sumu 637,6 milióna EUR, ktorá zahŕňa výdavky aj príjmy. Výrazné rozdiely však boli zaznamenané medzi oblasťami, ako je uvedené v tabuľke 1. V porovnaní s rokom 2014 sa počet nahlásených nezrovnalostí súvisiacich s podvodom v roku 2015 znížil o 11 %, pričom ich finančný vplyv vzrástol o 18 %. V grafe 1 sú znázornené celkové trendy v priebehu uplynulých piatich rokov, ktoré ukazujú pokles počtu nahlásených prípadov. Po značnom poklese v rokoch 2010 a 2011 však nasledujúce roky ukazujú rastúci trend počtu odhalených a nahlásených nezrovnalostí do roku 2014, súvisiacich s podvodom, pričom príslušné sumy značne kolísali. Rozdiely v počte prípadov však majú väčšiu informatívnu hodnotu než odchýlky súvisiacich súm. Sumy sa medziročne skutočne značne líšia, keďže môžu byť ovplyvnené jednotlivými prípadmi, pri ktorých ide o vysoké hodnoty. Graf 1: Nezrovnalosti nahlásené ako podvod a súvisiace sumy, roky 2011 – 2015 Rozdiely sa vyskytujú aj medzi trendmi v oblasti príjmov (ktorý v roku 2015 ukázal pokles počtu a súm) a trendmi v oblasti výdavkov (zdá sa, že výkyvy tu súvisia s vývojom viacročných programových cyklov a po dvoch po sebe idúcich rokoch rastu došlo k miernemu poklesu počtu prípadov). Tabuľka 1: Nezrovnalosti nahlásené ako podvod v roku 2015 * Výpočet zahŕňa nahlásené odhadované sumy Členenie všetkých nezrovnalostí súvisiacich s podvodom nahlásených v roku 2015 podľa členského štátu a oblasti rozpočtu je uvedené v prílohe 1. 5.2.1.Príjmy Počet nezrovnalostí nahlásených ako podvod v roku 2015 (612) je o 26 % nižší ako priemer za obdobie piatich rokov (822 za roky 2011 – 2015). Celková odhadovaná a zistená hodnota tradičných vlastných zdrojov (78 miliónov EUR) je v roku 2015 o 34 % nižšia ako priemer za obdobie piatich rokov (119 miliónov EUR). V tejto súvislosti celkový počet nahlásených prípadov súvisiacich a nesúvisiacich s prípadmi zostáva pomerne stabilný, aj napriek zníženiu počtu prípadov nahlásených ako podvod. Colné kontroly vykonávané počas colného vybavovania tovaru a inšpekcie vykonávané útvarmi pre boj proti podvodom patrili medzi najúspešnejšie metódy odhaľovania prípadov podvodov v roku 2015. Pokiaľ ide o množstvo, najúspešnejšie boli inšpekcie vykonávané útvarmi pre boj proti podvodom a kontroly vykonávané po colnom vybavení. Grafy 2 a 3: Metóda detekcie prípadov podvodov – podľa počtu prípadov a odhadovaných a zistených súm Je ťažké porovnávať členské štáty, pokiaľ ide o nahlásený počet nezrovnalostí a ich súvisiace sumy, keďže postupy ohlasovania sú ovplyvnené rôznymi výkladmi príslušných ustanovení. Z finančného hľadiska možno odchýlky medzi jednotlivými rokmi pripísať oznámeniam jednotlivých veľkých prípadov , ktoré majú výrazný vplyv na celkové ročné údaje, a to najmä v tých členských štátoch, v ktorých sú vybrané sumy tradičných vlastných zdrojov nízke. Tieto údaje môžu výrazne ovplyvniť ostatné faktory, ako sú druh dopravy, druh obchodu, úroveň súladu hospodárskych subjektov a poloha členského štátu.

5.2.2.Výdavky V prípade výdavkov EÚ došlo k poklesu o 10 % v počte nahlásených nezrovnalostí v porovnaní s rokom 2014. Tento pokles vidieť vo všetkých oblastiach rozpočtu s výnimkou politiky súdržnosti. Je však potrebné si všimnúť určité výrazné rozdiely medzi oblasťami. Oblasti podpory trhu, priamych platieb a rybného hospodárstva vykazujú nárast, zatiaľ čo oblasť rozvoja vidieka vykazuje opačný trend: po náraste o 82 % v rokoch 2013 a 2014 nasledoval pokles o 31 % v roku 2015 (pozri bod 5.2.2.1). Pokles bol zaznamenaný aj v oblasti predvstupovej politiky (6 %) a politiky priamych výdavkov (94 %). Na druhej strane politika súdržnosti zaznamenala po poklese v predchádzajúcom roku výrazný nárast o 21 %. Ako už bolo vysvetlené, výkyvy v príslušných sumách majú zvyčajne menšiu informatívnu hodnotu. Príslušné sumy sa v porovnaní s rokom 2014 zvýšili o 55 %. Keďže Komisia a členské štáty trvajú na potrebe naplánovať a zamerať svoje kontrolné činnosti na základe analýzy rizík a IT nástrojov, tento nárast by mohol byť výsledkom týchto nových postupov. V grafoch 4 a 5 sú znázornené nezrovnalosti nahlásené ako podvod a s nimi súvisiace sumy podľa oblasti rozpočtu. Už tretí rok po sebe bol najväčší podiel nezrovnalostí nahlásených ako podvod (52 %) odhalený v oblasti poľnohospodárstva. Tak ako v predchádzajúcich rokoch, a dokonca viac ako v minulosti, pochádzal balík súvisiacich finančných súm (85 %) z politiky súdržnosti. Grafy 4 a 5: Nezrovnalosti nahlásené ako podvod podľa oblasti rozpočtu (výdavky) – podľa počtu a sumy Používanie falošných alebo falšovaných dokumentov alebo vyhlásení stále predstavuje najbežnejší typ podvodu (34 %). z nezrovnalostí nahlásených ako podvod sa 16 týkalo konfliktu záujmov, tri sa týkali prípadov korupcie a ďalších 73 iných nezrovnalostí, ktoré sa týkali etiky a integrity. Približne 23 % nezrovnalostí nahlásených ako podvod v roku 2015 odhalili orgány boja proti podvodom v rámci vyšetrovaní trestných činov alebo počas iných externých kontrol. Prostredníctvom systémov administratívnej kontroly stanovených v predpisoch platných pre jednotlivé odvetvia bolo odhalených 75 % prípadov. Táto skutočnosť poukazuje na význam externých kontrol v boji proti podvodom a na potrebu silnej koordinácie s orgánmi riadenia a auditu. Pri vyšetrovaniach podvodov alebo trestných činov sa odhaľujú prípady potenciálneho podvodu týkajúce sa vysokých finančných súm, čo odráža mieru účinnosti vyšetrovania a vyšetrovacích kapacít príslušných orgánov. Rozdiely medzi členskými štátmi v odhaľovaní podvodov naďalej existujú, ale zmenšujú sa. V roku 2015 len dva členské štáty, Írsko a Luxembursko, neklasifikovali žiadny prípad nezrovnalostí ako podvod. Veľmi malý počet podvodných nezrovnalostí (menej ako tri za všetky výdavkové oblasti) oznámilo Belgicko, Švédsko, Malta, Fínsko, Dánsko a Rakúsko. Medzi členské štáty, ktoré odhalili a nahlásili najvyšší počet nezrovnalostí súvisiacich s podvodom, patrili Rumunsko, Poľsko, Slovensko, Nemecko a Taliansko (medzi 199 a 53). Najvyššie údaje o sumách oznámilo Taliansko, Portugalsko, Slovensko, Rumunsko a Poľsko (od 213 miliónov do 40 miliónov EUR). Tieto rozdiely sú spôsobené viacerými faktormi a odrážajú rôzne prístupy jednotlivých členských štátov a rôznych správnych orgánov v tom istom členskom štáte. Počas obdobia rokov 2011 – 2015 sa podvod preukázal v 7 % prípadov nezrovnalostí nahlásených ako podvod. Najvyšší počet uzavretých konaní v tejto oblasti nahlásili Poľsko, Rumunsko, Bulharsko a Nemecko. 5.2.2.1.Prírodné zdroje (poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstvo) Napriek poklesu o viac ako 30 % bol najvyšší počet nahlásených nezrovnalostí v roku 2015 zaznamenaný v oblasti rozvoja vidieka. Ostatné oblasti zaznamenali nárast v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch predstavovali nezrovnalosti nahlásené štyrmi členskými štátmi (Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Taliansko ) približne 74 % z celkového počtu nezrovnalostí nahlásených ako podvod. Rumunsko, Poľsko, Litva a Česká republika nahlásili zvýšený počet prípadov podvodu. Nárast nezrovnalostí oznámených ako podvod sa týka Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF). V roku 2015 sa 3 % nahlásených prípadov týkalo fondov EPZF aj EPFRV. Najčastejšie sa opakujúcimi typmi nezrovnalostí súvisiacich s podvodom sú: využívanie „falošných alebo falšovaných dokumentov“, „falošná alebo falšovaná žiadosť o pomoc“ a „vyhlásenie o fiktívnych výrobkoch, druhoch a/alebo pôde“ pre EPZF. Pokiaľ ide o EPFRV, členské štáty uvádzali „iné nezrovnalosti týkajúce sa etiky a integrity“, „falošné alebo falšované dokumenty“ a „falošnú alebo falšovanú žiadosť o pomoc“. V roku 2015 predstavovali kontrolné činnosti, ktoré vykonávajú správne orgány, najúspešnejší typ kontroly, ktorý odhalil až 50 % z celkového počtu nezrovnalostí nahlásených ako podvod.

Z nezrovnalostí nahlásených ako podvod v rokoch 2009 – 2013 sa podvod preukázal v 10 % prípadov. Za rovnaké obdobie bolo 12 % prípadov zamietnutých. Bulharsko a Poľsko nahlásili najvyšší počet uzavretých konaní, pokiaľ ide o preukázané podvody. 5.2.2.2.Politika súdržnosti: programové obdobia 2007 – 2013 a 2000 – 2006 Už tretí rok po sebe nebola politika súdržnosti oblasťou rozpočtových výdavkov s najvyšším počtom nezrovnalostí nahlásených ako podvod. Súvisiace sumy však predstavovali najväčší podiel z celku. V súlade s trendom z uplynulých rokov pripadol najväčší podiel nahlásených nezrovnalostí súvisiacich s podvodom a súvisiacich finančných súm v roku 2015 na EFRR (60 %, resp. 75 %). Väčšina nezrovnalostí súvisiacich s podvodom (64 %) bola odhalená prostredníctvom systému kontroly stanoveného v právnych predpisoch EÚ. Tento pokračujúci trend, na ktorý sa už poukazovalo od roku 2012, však predstavoval výraznú zmenu oproti predchádzajúcemu programovému obdobiu (2000 – 2006), keď nezrovnalosti súvisiace s podvodom boli odhalené takmer výlučne v priebehu vyšetrovaní v rámci boja proti podvodom a vyšetrovaní trestných činov. Pokiaľ ide o finančné sumy, najvýraznejšie výsledky sa dosiahli prostredníctvom administratívnych kontrol (44 %), vyšetrovania trestných činov a vyšetrovania v rámci boja proti podvodom (44 %). Prípady podvodov sa v priemere nahlasujú do desiatich mesiacov od ich odhalenia. K odhaleniu dochádza v priemere menej ako tri roky po začatí podvodného konania. Z nezrovnalosti nahlásených v rokoch 2009 – 2013 sa podvod preukázal v 12 % prípadov nezrovnalostí nahlásených ako podvod (v roku 2013 tento údaj dosahoval hodnotu 11 %). Zamietnuté boli 4 % prípadov. Najvyšší počet uzavretých konaní, pokiaľ ide o preukázané podvody, nahlásilo Nemecko, Poľsko a Taliansko. 5.2.2.3.Predvstupová politika: predvstupová pomoc a nástroj predvstupovej pomoci Počet nezrovnalostí nahlásených ako podvod a súvisiace sumy v oblasti predvstupovej pomoci v roku 2015 klesli v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Rumunsko nahlásilo nezrovnalosti súvisiace s podvodom v oblasti predvstupovej pomoci v oblasti rozvoja vidieka. Počet nezrovnalostí súvisiacich s podvodom týkajúcich sa nástroja predvstupovej pomoci a príslušné sumy poklesli v porovnaní s rokom 2014. Väčšinu nezrovnalostí súvisiacich s podvodom nahlásilo Turecko. Najvyššie podvodné sumy boli zaznamenané v súvislosti s cezhraničnou spoluprácou a rozvojom vidieka. 5.2.2.4.Výdavky, s ktorými Komisia hospodári priamo Výdavky, s ktorými Komisia hospodári priamo, sa analyzujú na základe informácií o príkazoch na vymáhanie vydaných oddeleniami Komisie. V roku 2015 podľa systému účtovania na základe časového rozlíšenia (ABAC) bolo päť prípadov vymáhania finančných prostriedkov klasifikovaných ako nezrovnalosti nahlásené ako podvod (t. j. prípady „nahlásené úradu OLAF“). Predstavovali 0,2 milióna EUR. 5.3.Nezrovnalosti, ktoré neboli nahlásené ako podvod V roku 2015 bolo Komisii oznámených 20 888 nezrovnalostí, ktoré neboli nahlásené ako podvod (asi o 41 % viac ako v roku 2014). Tieto počty vzrástli pre dve oblasti zdieľaného hospodárenia, zostali stabilné pre oblasť výdavkov a klesli iba pre oblasti predvstupových a priamych výdavkov. Súvisiaci finančný vplyv sa tiež znížil na približne 2,58 miliardy EUR (o 7 % menej ako v roku 2014 – pozri odsek 2.3.2), ako sa uvádza v tabuľke 2. Tabuľka 2: Nezrovnalosti, ktoré neboli nahlásené ako podvod v roku 2015 * Výpočet zahŕňa nahlásené odhadované sumy V prílohe 2 sa uvádza rozdelenie všetkých nezrovnalostí nenahlásených ako podvod v roku 2015 podľa členského štátu a rozpočtovej oblasti.

5.3.1.Príjmy Počet nezrovnalostí nenahlásených ako podvod v roku 2015 (4 492) je o 1 % nižší ako priemer za obdobie piatich rokov (4 515 za roky 2011 – 2015). Odhadovaná a zistená suma (349 miliónov EUR) je v roku 2015 o 1 % vyššia ako priemer za obdobie piatich rokov (347 miliónov EUR). Nezrovnalosti nesúvisiace s podvodom boli v prvom rade odhalené prostredníctvom kontrol po colnom vybavení (54 % z počtu prípadov a 56 % sumy). Medzi ďalšie dôležité metódy odhalenia prípadov nesúvisiacich s podvodom v roku 2015 patrili: dobrovoľné priznanie (16 % z hľadiska počtu a 15 % súm), colné kontroly počas colného vybavovania tovaru (13 % z hľadiska počtu a 12 % súm). Tovarom, ktorého sa najviac týkali podvody a nezrovnalosti z peňažného hľadiska, boli v roku 2015 solárne panely. V mnohých prípadoch boli nezrovnalosti týkajúce sa solárnych panelov odhalené na základe oznámenia o vzájomnej pomoci vydaného úradom OLAF. Tým sa zdôrazňuje význam vyšetrovania vedeného úradom OLAF pre odhaľovanie nezrovnalostí týkajúcich sa transakcií s niektorými druhmi tovaru (napr. nesprávne číselné znaky KN (kombinovaná nomenklatúra) alebo pôvod tovaru, vyhýbanie sa plateniu antidumpingových ciel). 5.3.2.Výdavky Nárast počtu nezrovnalostí nenahlásených ako podvod sa týka hlavných výdavkových oblastí rozpočtu EÚ (poľnohospodárstvo a politika súdržnosti). Počet nezrovnalostí týkajúcich sa predvstupových a priamych výdavkov klesol. K tomuto nárastu došlo z dôvodu vysokého počtu nezrovnalostí, ktoré nahlásilo Španielsko v oblasti politiky súdržnosti. Predstavovali 36 % z celkového počtu nezrovnalostí nahlásených v roku 2015. Uvedené zvýšenie je sprevádzané výrazným nárastom príslušných finančných súm. Írsko takisto nahlásilo nezvyčajne vysoký počet nezrovnalostí, pričom mnohé z nich sa týkali obdobia 2000 – 2006. Na základe všetkých odhalených nezrovnalostí sa následne prijali nápravné opatrenia zo strany vnútroštátnych orgánov s cieľom chrániť finančné záujmy EÚ. 5.4.Výsledky činnosti Európskeho úradu pre boj proti podvodom (úrad OLAF) V roku 2015 začal úrad OLAF 219 vyšetrovaní. V rovnakom období úrad uzavrel 304 vyšetrovaní a vydal 364 odporúčaní. Úrad OLAF zaslal vnútroštátnym orgánom 98 odporúčaní na súdne konanie a odporučil vymáhanie prostriedkov v objeme približne 888,1 milióna EUR, z čoho 97,9 milióna EUR sa týkalo príjmov a 790,2 milióna EUR sa týkalo výdavkov (pozri tabuľku 3). Tabuľka 3: Sumy, v prípade ktorých sa v roku 2015 odporúčalo vymáhanie na základe vyšetrovaní úradu OLAF 6.VYMÁHANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV A INÉ PREVENTÍVNE A NÁPRAVNÉ OPATRENIA Podrobné informácie o vymáhaní finančných prostriedkov, finančných opravách a ďalších preventívnych a nápravných opatreniach (prípady prerušenia a zrušenia platieb) sú uverejnené v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov o ochrane rozpočtu EÚ. V tejto správe nebudú uvedené žiadne ďalšie informácie k tejto téme. 7.ZÁVERY A ODPORÚČANIA Úloha členských štátov je rozhodujúca pri zabezpečovaní primeranej ochrany finančných záujmov EÚ. Keďže najväčší podiel prostriedkov z rozpočtu EÚ v skutočnosti zhromažďujú alebo spravujú a vynakladajú členské štáty, sú tiež osobitne zodpovedné za zabezpečenie riadneho uplatňovania a dodržiavania zásad riadneho finančného hospodárenia. Členské štáty sú povinné zabezpečiť nahlasovanie a nápravu podvodov a nezrovnalostí, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ, a ich primerané stíhanie v prípade podvodu. Rok 2015 bol rokom konsolidácie niekoľkých iniciatív, ktoré Komisia a členské štáty prijali v predchádzajúcich rokoch. Pokiaľ ide o niektoré strategické otázky, ako je Európska prokuratúra, rokovania pokročili, ale ešte stále neboli dosiahnuté konečné výsledky.

V ostatných oblastiach boli v roku 2015 prijaté významné kroky na posilnenie ochrany finančných záujmov EÚ, najmä pokiaľ ide o stranu príjmov rozpočtu. 7.1.Príjmy Prijatím nariadenia (EÚ) č. 2015/1525 sa zlepšil súčasný rámec pre odhaľovanie a vyšetrovanie colných podvodov na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni, čím sa výrazne posilnili analytické schopnosti úradu OLAF, ako aj vnútroštátnych colných orgánov pri odhaľovaní podvodných operácií. V tejto súvislosti výsledky odhalení v oblasti tradičných vlastných zdrojov vykazujú mierne klesajúci trend, ktorý je čiastočne ovplyvnený vysokými hodnotami odhalení v roku 2014. Odhaľovanie nezrovnalostí a podvodov, ktoré sa týkajú solárnych panelov (z ktorých mnohé boli odhalené na základe oznámenia o vzájomnej pomoci vydaného úradom OLAF) zdôrazňuje: význam vyšetrovania vedeného úradom OLAF pri odhaľovaní nezrovnalostí v transakciách s niektorými druhmi tovaru a pridanú hodnotu, ktorú môže vytvoriť koordinácia a spolupráca na úrovni EÚ v boji proti podvodom. Stratégia colnej kontroly je kombináciou rôznych druhov kontrol. Kontroly po colnom vybavení sú najúčinnejšou metódou odhaľovania, a to z hľadiska počtu odhalených prípadov a z hľadiska súm. Kontroly vykonávané počas colného vybavovania tovaru a inšpekcie vykonávané útvarmi pre boj proti podvodom však majú zásadný význam pre odhaľovanie určitých druhov podvodov a nových foriem podvodov. V mnohých členských štátoch viedli rozpočtové obmedzenia k zníženiu počtu zamestnancov poverených vykonávaním kontrol. Niektoré členské štáty disponujú výrazne nízkym počtom colných zamestnancov. Znížené kontroly môžu podnietiť vnútorné obchodné toky, čo by však mohlo byť na úkor účinnej kontroly a ochrany finančných záujmov EÚ. Odporúčanie 1 Vzhľadom na súčasné rozpočtové obmedzenia boli členské štáty: požiadané, aby našli správnu rovnováhu medzi uľahčením obchodu a ochranou finančných záujmov EÚ, ktoré sú tiež národnými záujmami so zreteľom na vnútroštátne dane vybrané pri dovoze a vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty sú odškodnené za výber tradičných vlastných zdrojov, vyzvané, aby si vymieňali skúsenosti o prípadoch, keď boli colné orgány mimoriadne úspešné pri odhaľovaní podvodov alebo nezrovnalostí v čase colného vybavovania, požiadané, aby zahrnuli informácie získané od iných členských štátov alebo útvarov Komisie prostredníctvom systémov CRMS, AFIS alebo OWNRES do riadenia rizika a doplnili vnútroštátne súbory používané na účely riadenia rizík, vyzvané, aby navzájom úzko spolupracovali a cezhranične si vymieňali informácie o kontrolách vykonávaných po colnom vybavení/auditoch a predchádzali presmerovaniu obchodu súvisiaceho s podvodom z jedného členského štátu do druhého. Pri určovaní toho, ktoré spoločnosti sa majú skontrolovať, by sa pozornosť mala venovať tým spoločnostiam, ktoré majú sídlo v jednej krajine, ale ktoré všetok svoj dovoz vybavujú colne na colných úradoch v inom členskom štáte. V roku 2015 sa „dobrovoľné priznania stali dôležitejším zdrojom odhaľovania nezrovnalostí. Vzhľadom na túto skutočnosť sa výsledky dobrovoľných priznaní musia vziať do úvahy pri plánovaní budúcich kontrolných stratégií, najmä pri kontrolách vykonávaných po colnom vybavení, ale aj pri úprave stratégií kontroly a tak, aby bolo možné vykonávať v budúcnosti dohľad nad subjektmi s vlastným posúdením. Predovšetkým bude potrebné dôkladne zohľadniť úpravy colnej hodnoty ex post. Odporúčanie 2 Vzhľadom na rastúci počet prípadov dobrovoľného priznania a súvisiace sumy sa členským štátom pripomína, že je potrebné, aby upravili svoje stratégie colnej kontroly so zreteľom na výsledky dobrovoľných priznaní, a preto boli vyzvané, aby: upravili svoje ročné plánovanie zamestnancov a zdrojov potrebných na overovanie informácií ex post, ktoré boli získané na základe dobrovoľných priznaní, zohľadnili riadenie colných rizík a v prípade potreby vzali do úvahy plány kontroly typov nezrovnalostí odhalených na základe dobrovoľných priznaní, rozšírili colné kontroly na ostatné hospodárske subjekty, ktoré majú rovnaké podniky alebo operácie alebo ktoré sú porovnateľné s podnikmi, ktoré sa dobrovoľne priznali. 7.2.Výdavky Na strane výdavkov je ťažké vysvetliť výkyvy v počte nezrovnalostí súvisiacich s podvodom nahlásených za uplynulých päť rokov. Zatiaľ čo celkový počet odhalení zostal za posledné tri roky pomerne stabilný, príslušné sumy sa pravidelne zvyšovali. Existuje výrazný rozdiel medzi: a)viacročnými výdavkovými programami, v prípade ktorých miera odhaľovania kopíruje ich cyklickú povahu a b)priamymi platbami a podporou trhu (poľnohospodárska politika), kde sa platby a činnosti riadia ročným cyklom a odhaľovanie podvodov a nezrovnalostí vykazuje v priebehu času určitú konzistentnosť a stabilitu. Postupy odhaľovania podvodov sa medzi jednotlivými členskými štátmi ešte stále líšia. Počet členských štátov, ktoré odhaľujú a nahlasujú významný počet nezrovnalostí súvisiacich s podvodom, sa zvýšil, čím členské štáty preukázali odhodlanie v bojovať proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy EÚ. Komisiu aj naďalej znepokojuje nízky počet nezrovnalostí potenciálne súvisiacich s podvodom nahlasovaných niektorými krajinami. Najmä pokrok uvedený v správe z roku 2014 sa v roku 2015 v prípade niektorých členských štátov zastavil, či dokonca zvrátil.