[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 1.9.2006

KOM(2006) 474 v konecnom znení

ZELENÁ KNIHA

o detekčných technológiách pri práci orgánov činných v trestnom konaní, colných a iných bezpečnostných orgánov

(predložený Komisiou)

OBSAH

Úvod 4

I. NORMALIZÁCIA A VÝSKUM BEZPEČNOSTI 7

1. Normalizácia 7

2. Výskum bezpečnosti 8

II. POTREBY A RIEŠENIA 9

1. Technologické potreby a riešenia 9

1.1 Všestranné riešenia 9

1.2 Prenosné a mobilné riešenia 10

2. Interoperabilita systémov 10

3. Integrácia informácií z rôznych detekčných technológií a zlepšenie analýzy údajov 10

III. POUŽÍVANIE A CERTIFIKÁCIA ZARIADENIA A NÁSTROJOV 12

1. Osvedčené postupy a používanie existujúcich nástrojov a zariadenia 12

2. Identifikovanie a šírenie osvedčených postupov a používanie nových nástrojov a zariadenia 12

3. Používanie nástrojov pre hĺbkovú analýzu údajov a textu 13

4. Testovanie a certifikácia kvality zariadenia a nástrojov 15

IV.ŠTÚDIE 16

V. IMPLEMENTÁCIA VÝSLEDKOV KONZULTÁCIE 17

1. Posilnenie špecifického dialógu medzi verejným a súkromným sektoromv oblasti detekčných technológií 17

2. Akčný plán 18

ANNEX 19

I. Background information on the preparation of the Green Paper 19

II. Standardisation and the exchange of personal data 20

III. Studies 20

1. Protection of mass events 20

2. Cooperation and information-sharing among forensic laboratories and security research institutes 21

3. Law and specific detection technology 21

4. Specific detection technology and its practical use 21

5. Personal detection technologies and biometrics 21

ZELENÁ KNIHA

o detekčných technológiách pri práci orgánov činných v trestnom konaní, colných a iných bezpečnostných orgánov (Text s významom pre EHP)

ÚVOD

Bezpečnosť je základným kameňom politiky Komisie. Boj proti trestnej činnosti a terorizmu predstavuje kľúčovú dimenziu bezpečnostnej politiky. Komisia stanovila svoju politiku pre boj proti terorizmu vo svojom „ Oznámení o predchádzaní teroristickým útokom, pripravenosti a reakcii na ne“ z októbra 2004 . Toto oznámenie vyzdvihuje dialóg medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti bezpečnosti ako nástroj pre súkromný a verejný sektor, ako sa zapojiť do zmysluplného dialógu o bezpečnostných potrebách Európy. Haagsky program: posilnenie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii prijatý Európskou radou v novembri 2004, ktorý v súčasnosti predstavuje politický program Únie pre oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí, takisto vyzdvihuje dôležitosť interakcie medzi verejným a súkromným sektorom v boji proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. Cieľom tejto zelenej knihy je poskytnúť prvky pre otvorenie takéhoto dialógu v oblasti detekčných technológií.

Detekčné technológie sa čoraz viac používajú pri každodennej práci bezpečnostných orgánov v rámci boja proti terorizmu alebo iným formám trestnej činnosti. Detekčné technológie sa vo veľkom rozsahu používajú na ochranu pasažierov pri nastupovaní do lietadiel, športových fanúšikov pri návšteve ich obľúbených športových podujatí, ako i na detekciu nebezpečných látok vo vode, vzduchu alebo potrave. Bezpečnostné orgány takisto používajú tieto technológie na ochranu našich hraníc a kontrolu tovarov prichádzajúcich na územie Európskej únie. Detekčné technológie sú naviac nevyhnutné pri strážení súkromného vlastníctva a dôležitej infraštruktúry. Cieľom tejto zelenej knihy je zistiť, akú úlohu by Únia mohla zohrávať v rámci podpory detekčných technológií na účely bezpečnosti jej obyvateľov. Na druhej strane detekčné technológie vo svojej podstate narúšajú súkromie alebo môžu predstavovať ohrozenie práv a slobôd. Preto sa musí pri zvažovaní akéhokoľvek zlepšenia a použitia detekčných technológií dôkladne preskúmať tento aspekt a základná otázka, do akej miery by tieto technológie mali byť rušivé. Touto iniciatívou by Komisia chcela prispieť k obidvom týmto otázkam.

Komisia zorganizovala konferenciu[1] – Dialóg medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti bezpečnosti: Detekčné technológie v boji proti terorizmu – v Bruseli v dňoch 28. až 29. novembra 2005. Účasť viac ako stovky zástupcov tak z popredných európskych obchodných a priemyselných združení, ako i zo súkromného sektora potvrdila záujem účastníkov o uplatňovanie politiky v tejto oblasti. Verejný sektor bol zastúpený členmi orgánov činných v trestnom konaní, colných a iných bezpečnostných orgánov.

Úloha Európy v oblastiach ako výskum bezpečnosti a normalizácia je jasne stanovená. Napriek tomu, že sa v určitých oblastiach v rámci úzkej spolupráce s členskými štátmi, priemyselným sektorom a inými zainteresovanými stranami dosiahol značný pokrok, stále existuje priestor pre lepšiu celoeurópsku politiku pre oblasť detekčných technológií ako takých. V súvislosti s bezpečnosťou letectva obsahuje nariadenie (ES) č. 2320/2002 a nariadenie č. 622/2003[2] podrobné požiadavky týkajúce sa metodiky a detekčného zariadenia, ktoré sa má používať. V tejto oblasti sa stanovili normy a skúšobné protokoly v úzkej spolupráci s Európskou konferenciou civilného letectva, ktorá združuje expertov z príslušných orgánov členských štátov a iných európskych štátov. Komisia je navyše v pravidelnom úzkom kontakte s priemyselným sektorom a ostatnými zúčastnenými stranami (poradenská skupina účastníkov pre oblasť bezpečnosti letectva - skupina SAGAS).

S cieľom posilniť spoločný prístup k detekčným technológiám prevzala Komisia túto iniciatívu ďalej podporovať interakciu medzi verejným a súkromným sektorom v rámci snahy smerovať investície do oblasti normalizácie, výskumu, certifikácie a interoperability detekčných systémov a transformovať výsledky výskumu na užitočné a praktické nástroje. Je nutné vytvoriť silné zoskupenie, v rámci ktorého bude súkromný sektor usmerňovaný vo svojom výskumnom úsilí a výdavkoch sektorom verejným, ktorý vie, čo potrebuje, a čo môže súkromný sektor ponúknuť. Tým by sa mal pomôcť vytvoriť vyspelý trh pre detekčné výrobky a bezpečnostné riešenia, čo by naopak malo viesť k širšej dostupnosti lacnejších výrobkov a služieb.

Dosiahnutie tohto cieľa si vyžaduje spoločný postup, lepšiu koordináciu a výmenu informácií medzi všetkými zúčastnenými stranami v Európe. Musia sa lepšie definovať potreby a treba vyzdvihnúť tak technologicky ako i ekonomicky výhodné riešenia. Cieľom tejto zelenej knihy určite nie je prekrývať príslušné činnosti s inými činnosťami buď na vnútroštátnej alebo európskej úrovni. Želaním Komisie nie je opäť objaviť Ameriku, ale zistiť viac o existujúcich osvedčených prístupoch a postupoch a podporiť a rozšíriť ich v celej Únii.

Komisia verí, že táto zelená kniha vyvolá čo najviac odpovedí, ktoré vyústia do ďalšej diskusie a konkrétnych návrhov pre budúce kroky. Preto je nevyhnutná rozsiahla účasť členských štátov, súkromného sektora a iných príslušných zúčastnených strán. Komisia si je však vedomá požiadaviek na dôvernosť tak vo verejnom ako i v súkromnom sektore či už z bezpečnostných alebo z obchodných dôvodov. Z tohto dôvodu žiadame respondentov, aby označili akékoľvek odpovede, ktoré sú príliš citlivé na to, aby mohli byť ďalej sprostredkované, a aby navrhli alternatívny prístup, ktorým by sa zohľadnili takéto obavy.

Politiky týkajúce sa detekčných technológií musia byť plne v súlade s existujúcim právnym rámcom vrátane Charty základných práv EÚ, Európskeho dohovoru o ľudských právach a zásad a pravidiel ochrany údajov ustanovených v smernici 95/46/ES. V tomto kontexte Komisia zdôrazňuje, že technické návrhy, výroba a používanie detekčných technológií, ako i legislatíva alebo iné opatrenia, ktorých cieľom je regulácia alebo podpora týchto technológií, musia byť plne v súlade so základnými právami stanovenými v Charte základných práv EÚ a v Európskom dohovore o ľudských právach. Osobitná pozornosť sa musí venovať súladu s ochranou osobných údajov a právom na súkromný život. Keďže používanie detekčných technológií bude v skutočnosti zvyčajne znamenať zásah do základných práv na súkromný život a ochranu osobných údajov, akékoľvek zásah do základných práv musí byť v súlade s Európskym dohovorom o ľudských právach, a najmä musí byť v súlade s právom, v demokratickej spoločnosti musí predstavovať nevyhnutné opatrenie na ochranu dôležitých verejných záujmov a musí byť primerané sledovanému verejnému záujmu.

I. NORMALIZÁCIA A VÝSKUM BEZPEČNOSTI

1. NORMALIZÁCIA

V oblastiach týkajúcich sa detekčných technológií a práce bezpečnostných orgánov existuje obrovský rozsah technologických možností. Preto sa vyžadujú minimálne normy. Avšak vzhľadom na tento rozsah sa musia pre proces normalizácie stanoviť priority, čo je možné iba vtedy, ak existuje dostatočná interakcie medzi verejným sektorom (potrebami) a súkromným sektorom (riešeniami). Na európskej úrovni sa táto interakcia považuje za nedostatočnú tak na strane verejného ako i súkromného sektora. Okrem toho sa rozvíjajú početné pozitívne aktivity na vnútroštátnej i európskej úrovni. Avšak chýba všeobecný prehľad súčasného diania, ktorý je potrebný s cieľom vyhnúť sa duplicite a zlepšiť určovanie priorít. Je zrejmé, že z bezpečnostných dôvodov sa o vývoji noriem nemôže diskutovať otvorene. Preto sa diskusia bude obmedzovať najmä na otázku, do akej miery by spoločné normy mohli byť žiadúce.

Používanie a spracovanie údajov a informácií zozbieraných detekčnými nástrojmi, napríklad ako dôkazov v súdnych konaniach, je úzko späté so normalizáciou. Príslušné orgány by mohli mať prospech z identifikovania a výmeny osvedčených postupov v určitej sfére. Malo by sa takisto zvážiť vytvorenie technických noriem, ktoré by zabezpečili súlad zozbieraných údajov s právnymi ustanoveniami na používanie takýchto údajov v súdnych konaniach[3].

Otázky

Sú spoločné normy potrebné pre detekčné technológie, ktoré používajú bezpečnostné orgány pri svojej práci? Ktoré normy považujete za prioritné?

Ktorým normám chýba finančná podpora vo fáze pred ich prijatím?

Aby sa predišlo duplicite a zlepšila sa transparentnosť, pomohol by pravidelne aktualizovaný zoznam/príručka/vyhľadávacia databáza realizovaných, prebiehajúcich a plánovaných akcií v oblasti normalizácie pre detekciu a úzko súvisiace technologické oblasti na vnútroštátnej a európskej úrovni?

Mali by ste záujem o identifikovanie a výmenu osvedčených postupov pre používanie a spracovanie dát a informácií zozbieraných detekčnými nástrojmi s cieľom plne vyhovieť príslušným právnym predpisom a pravidlám, ktorými sa riadi vykonávanie dôkazov v súdnych konaniach?

Aký by bol najlepší spôsob pre identifikovanie a výmenu týchto postupov?

2. VÝSKUM BEZPEčNOSTI

Výskum bezpečnosti je ďalšou oblasťou, ktorá je nevyhnutná pre vývoj nových bezpečnostných riešení a výrobkov pre bezpečnostné orgány členských štátov. V tomto kontexte sa musí vyzdvihnúť úloha Európskej poradnej rady pre výskum bezpečnosti (EPRVB). EPRVB prijíma globálnu a základnú perspektívu v tejto oblasti a poskytuje Komisii poradenstvo týkajúce sa obsahu a implementácie výskumu, ktorý sa má zrealizovať, ako i mechanizmu na monitorovanie príslušného vývoja v rámci iných programov.

Niekoľko aktivít v oblasti výskumu bezpečnosti prebieha na európskej úrovni a v členských štátoch. Avšak neexistuje žiaden mechanizmus pre zber a šírenie informácií o zrealizovanom, prebiehajúcom a navrhovanom výskume bezpečnosti na európskej a vnútroštátnej úrovni a v konečnom dôsledku na úrovni súkromného sektora. Taký mechanizmus by mohol zabezpečiť, aby sa neplytvalo obmedzenými zdrojmi na duplicitné činnosti a prekrývajúce sa projekty. Navyše by sa podľa potreby mohol vytvoriť samostatný mechanizmus na šírenie utajovaných aktivít v oblasti výskumu bezpečnosti, čím by sa zabezpečilo, že iba oprávnené subjekty by mali prístup k informáciám.

Po viac ako ročnej práci dokončuje EPRVB svoju správu, ktorá bude uverejnená v septembri 2006. Správa identifikuje 120 bezpečnostných kapacít a 100 kľúčových technológií, ktoré si vyžadujú ďalší výskum a vývoj na úrovni EÚ, zatiaľ čo skupina ďalších technológií je alebo bude predmetom riešenia na vnútroštátnej úrovni.

Otázky

Ako by sa mali rozširovať informácie o výskume bezpečnosti v Európe, aby sa podporila konkurencieschopnosť a súčasne sa predišlo plytvaniu obmedzenými zdrojmi?

II. POTREBY A RIEŠENIA

1. TECHNOLOGICKÉ POTREBY A RIEšENIA

Vývoj dobrých, efektívnych a použiteľných riešení a výrobkov je možný, iba ak výrobcovia týchto riešení a výrobkov majú dostatočné informácie o skutočných potrebách konečných používateľov. Zdá sa však, že na európskej úrovni existuje potreba lepšej interakcie medzi tými, ktorí potrebujú technologické riešenia (t. j. príslušné bezpečnostné orgány) a tými, ktorí ich ponúkajú. V rámci akejkoľvek takejto interakcie by sa mali podľa možnosti takisto stanoviť krátkodobé, strednodobé a dlhodobé potreby. Na druhej strane by mali poskytovatelia riešení naznačiť, v akom časovom horizonte budú riešenia dostupné.

V rámci dialógu medzi výrobcami a používateľmi by sa navyše mali adresovať otázky týkajúce sa charakteru našej spoločnosti a úlohy detekčných technológií. Takáto diskusia je dôležitá i v súvislosti s ochranou hodnôt a charakteru našej spoločnosti.

Otázky

Máte záujem o širšiu diskusiu o úlohe detekčných technológií a potenciálnom vplyve ich používania na európske spoločnosti?

V akých špecifických oblastiach požadujú príslušné bezpečnostné orgány technologické zlepšenie? Špecifikujte, prosím, úroveň priorít vo vzťahu k špecifickým potrebám.

Existuje rozdiel medzi požiadavkami na detekčné kapacity a technológiou, ktorá je v súčasnosti dostupná na trhu? Aké sú potenciálne riešenia pre preklenutie týchto rozdielov?

V ktorých špecifických oblastiach súkromný sektor ponúka alebo plánuje ponúkať technologické riešenia? Uveďte, prosím, v akom časovom horizonte by takéto riešenia boli dostupné a efektívne z hľadiska nákladov.

Bolo by prínosom vytvoriť celoeurópsky zoznam/databázu, kde by bolo možné vyhľadávať špecifické oblasti potrieb príslušných bezpečnostných orgánov a súčasne riešenia ponúkané súkromným sektorom?

Ak nie, aké iné riešenia by ste navrhli s cieľom zlepšiť tok informácií medzi tými, ktorí potrebujú technologické riešenia, a tými, ktorí ich ponúkajú?

1.1 Všestranné riešenia

Dnešné hrozby, či už v podobe trestnej činnosti alebo terorizmu, sú rôznorodé, neustále sa menia a existujú v rôznych formách a na rôznych úrovniach v rôznych situáciách. Preto si vyžadujú rôzne úrovne ochrany a reakcie v rôznom čase, t. j. všestranné riešenia.

Otázka

Pre ktoré existujúce nástroje a zariadenia by bolo možné zvýšiť použiteľnosť a efektívnosť prostredníctvom posilnenia ich všestrannosti?

Aké nové všestranné nástroje a zariadenia sú potrebné?

1.2 Prenosné a mobilné riešenia

Charakter hrozby terorizmu a trestnej činnosti sa nemení iba z hľadiska času, ale i mobility. Preto bezpečnostné orgány požadujú prenosné riešenia. Takéto riešenia môžu zlepšiť efektívnosť nákladov a môžu byť okamžite premiestnené tam, kde sú najviac potrebné, pretože jednoducho nie je možné pokryť každé kľúčové alebo problematické miesto na rovnakej bezpečnostnej úrovni. Prenosné a mobilné riešenia môžu navyše ponúknuť nové operatívne prístupy.

Otázka

Ktoré existujúce nástroje a zariadenia by sa dali lepšie a efektívnejšie využiť pri práci príslušných bezpečnostných orgánov, keby boli mobilné a prenosné?

Aké nové prenosné a mobilné nástroje a zariadenia sú potrebné?

2. INTEROPERABILITA SYSTÉMOV [4]

ČLENSKÉ šTÁTY EÚ A ICH PRÍSLUšNÉ ORGÁNY Už MAJÚ NIEKOľKO SYSTÉMOV, KTORÉ IM POMÁHAJÚ V RÁMCI BOJA PROTI TRESTNEJ čINNOSTI A TERORIZMU. AVšAK TIETO SYSTÉMY čASTO NIE SÚ SCHOPNÉ NAVZÁJOM KOMUNIKOVAť. TÁTO SKUTOčNOSť MÔžE PREDSTAVOVAť PREKÁžKU PRE SPOLOčNÉ ÚSILIE V BOJI PROTI TRESTNEJ čINNOSTI A TERORIZMU NA VNÚTROšTÁTNEJ A EURÓPSKEJ ÚROVNI. NA DRUHEJ STRANE MUSIA BYť TIETO SYSTÉMY V SÚLADE S EXISTUJÚCIMI PRÁVNYMI RÁMCAMI A INÝMI USMERNENIAMI (NAPR. OCHRANA ÚDAJOV, STUPEň RUšIVOSTI DETEKčNÝCH SYSTÉMOV).

Otázka

Ktoré systémy potrebujú lepšiu interoperabilitu?

Pomohla by pri identifikovaní obmedzení štúdia o právnych a iných prekážkach interoperability systémov v rámci EÚ?

3. Integrácia informácií z rôznych detekčných technológií a zlepšenie analýzy údajov

Integrácia údajov z rôznych detekčných technológií do jednotného systému pre analýzu údajov by mohla zvýšiť efektívnosť detekčných systémov. Akékoľvek opatrenie prijaté v tomto ohľade musí byť v súlade s pravidlami na ochranu údajov.

Otázka

V akých oblastiach by podľa Vás mohla integrácia informácií z rôznych detekčných technológií zlepšiť celkovú výkonnosť?

Ktoré oblasti si vyžadujú lepšie techniky pre analýzu údajov?

III. POUŽÍVANIE A CERTIFIKÁCIA ZARIADENIA A NÁSTROJOV

1. OSVEDčENÉ POSTUPY A POUžÍVANIE EXISTUJÚCICH NÁSTROJOV A ZARIADENIA

Efektívne zvládnutie existujúcich alebo nových hrozieb si nie vždy vyžaduje úplne nové technologické riešenia. Tie často presahujú možnosti verejných rozpočtov. Preto by sa mala pozornosť zamerať i na to, ako sa môžu existujúce a už obstarané nástroje použiť efektívnejšie, alebo ako ich modernizovať. Z hľadiska nákladov by to mohol byť efektívny spôsob ako zvýšiť ich účinnosť a spoľahlivosť a znížiť počet planých poplachov.

Chýba však mechanizmus pre vzájomnú výmenu skúseností s takýmito prípadmi medzi orgánmi v rôznych členských štátoch. Napríklad by sa mohli vzájomne vymieňať informácie o zlepšeniach dosiahnutých prostredníctvom zmien v prevádzkových postupoch alebo o modernizáciách efektívnych z hľadiska nákladov.

Otázky

Aký by bol najlepší spôsob pre identifikovanie a vzájomnú výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti?

Identifikovanie osvedčených postupov

Malo by sa uskutočniť prostredníctvom vzájomného hodnotenia alebo dotazníkov zaslaných členským štátom?

Šírenie osvedčených postupov

Malo by sa uskutočniť prostredníctvom bezpečnej databázy na vyhľadávanie alebo prostredníctvom stretnutí a seminárov?

Mohli by ste navrhnúť iné možnosti, ako najlepšie identifikovať a šíriť osvedčené postupy v tejto oblasti?

V prípade, že je potrebná modernizácia nástroja alebo zariadenia a žiaden orgán v inom členskom štáte nezrealizoval túto modernizáciu, bola by prijateľná konzultácia o takejto záležitosti so súkromným sektorom?

2. IDENTIFIKOVANIE A šÍRENIE OSVEDčENÝCH POSTUPOV A POUžÍVANIE NOVÝCH NÁSTROJOV A ZARIADENIA

Vnútroštátne orgány by pri svojej práci takisto mohli využiť systém, ktorý by uľahčil výmenu informácií o používaní nových nástrojov a zariadenia a vzájomnú výmenu skúseností, na ktorých by tieto orgány mohli stavať. Takáto výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov týkajúcich sa nástrojov a zariadenia by mohla orgánom pomôcť identifikovať zariadenia, ktoré by naplnili ich konkrétne potreby.

Navyše odskúšanie nového alebo experimentálneho zariadenia by mohlo byť podporované cez spolufinancovanie z rozpočtu Spoločenstva a/alebo súkromným sektorom. Testovanie nových a experimentálnych nástrojov na širšej báze by mohlo pomôcť európskemu priemyslu transformovať výskum bezpečnosti do efektívnych a konkurencieschopných výrobkov.

Otázky

Aký by bol najlepší spôsob pre identifikovanie a vzájomnú výmenu informácií a osvedčených postupov v tejto oblasti?

Identifikovanie osvedčených postupov

Malo by sa uskutočniť prostredníctvom vzájomného hodnotenia alebo dotazníkov zaslaných členským štátom?

Šírenie informácií a osvedčených postupov

Malo by sa uskutočniť prostredníctvom bezpečnej databázy na vyhľadávanie alebo prostredníctvom stretnutí a seminárov s obmedzenou účasťou?

Mohli by ste navrhnúť iné možnosti, ako najlepšie identifikovať osvedčené postupy v tejto oblasti a ako ich efektívne šíriť?

Experimentálne a nové nástroje

Máte záujem o skúšanie nových alebo experimentálnych nástrojov a zariadenia?

Vysvetlite, prosím.

Bolo by zaujímavé čiastočné financovanie pre skúšanie nového alebo experimentálneho zariadenia zo strany Spoločenstva a/alebo súkromného sektora?

3. Používanie nástrojov pre hĺbkovú analýzu údajov a textu

Vnútroštátne a európske bezpečnostné orgány čelia neustálemu nárastu objemu dokumentácie a informácií, ktoré musia spracovať. Pre účinnejšie zvládnutie tejto úlohy existujú moderné softvérové nástroje pre hĺbkovú analýzu údajov a textu. Vďaka tejto technológii je možné získať relevatné informácie z obrovského množstva dokumentov. Napríklad ako pomoc pri vyhľadávaní v textoch a dokumentoch je možné použiť inteligentné filtre (zoskupenie dokumentov) na autokategorizáciu (nasmerovanie toku dokumentov v rámci vyšetrovacich tímov a stanovenie ich priorít) a na overovanie platnosti užívateľských kódov. Cieľom je:

- rýchly prehľad kľúčových hesiel v zbierkach dokumentov,

- prvotné spracovanie pre cielené vyhľadávanie v dokumente,

- klasifikácia dokumentov podľa obsahu s cieľom uľahčiť ďalšie analýzy,

- automatická analýza informácií v rámci rôznych zdrojov.

Členské štáty nevyužívajú dostatočne potenciál týchto moderných nástrojov. Avšak pri presadzovaní používania týchto technológií treba mať neustále na zreteli, že ich používanie v určitých aplikáciách, napríklad pri monitorovaní elektronickej pošty, predstavuje samo o sebe zásah do základného práva občanov na súkromie. Elektronická pošta je korešpondencia a ako taká je chránená právom na utajenie komunikácie ustanoveným v Európskom dohovore o ľudských právach. Preto musí byť používanie akýchkoľvek techník pre hĺbkovú analýzu údajov a textu v súlade s právom, v demokratickej spoločnosti musí predstavovať nevyhnutné opatrenie na ochranu dôležitých verejných záujmov a musí byť primerané sledovanému verejnému záujmu. Takéto nástroje a ich používanie by mali automaticky garantovať dodržiavanie základných práv a zásad ochrany údajov. V konečnom dôsledku budú tieto činnosti predmetom kontroly a dohľadu zo strany príslušných orgánov verejnej moci.

Otázky

Kampane pre zvyšovanie povedomia

Mali by členské štáty a príslušné európske orgány záujem o vzájomnú výmenu osvedčených postupov a potenciálny prínos z používania nástrojov na hĺbkovú analýzu údajov a textu?

Boli by orgány členských štátov používajúce túto technológiu ochotné vzájomne si vymieňať skúsenosti?

Boli by v tejto oblasti užitočné semináre s obmedzenou účasťou, ktoré by organizovali členské štáty, Europol alebo OLAF?

Zvýšenie kapacity EÚ pre hĺbkovú analýzu údajov a textu

Pomohlo by špičkové centrum na európskej úrovni prístupné všetkým členským štátom a ich príslušným orgánom pri využití potenciálu týchto nástrojov v praxi?

Ak nie, aké iné možnosti by ste navrhli pre maximálne využitie tohto potenciálu?

Identifikovanie a šírenie osvedčených postupov

Pomohlo by vzájomné hodnotenie alebo dotazník zaslaný členským štátom pri identifikovaní osvedčených postupov v rámci používania týchto nástrojov?

Ak nie, aké iné prístupy by ste navrhli pre identifikovanie osvedčených postupov v tejto oblasti?

Zvýšenie regionálnej kapacity pre hĺbkovú analýzu údajov a textu

Budú mať členské štáty a európske orgány zvyšnú kapacitu na pomoc členským štátom, ktoré nevlastia takúto technológiu pre prácu s dokumentami?

Ak takáto kapacita nebude existovať, alebo ak bude dostupná iba v limitovanom rozsahu, pomohlo by zvýšenie kapacity v členských štátoch alebo na európskej úrovni financované z EÚ?

Zvážili by členské štáty, ktorým chýba dostatočná kapacita na hĺbkovú analýzu údajov a textu, použitie nástrojov iných orgánov, ak by boli dostupné?

Bolo by možné vytvoriť európske alebo regionálne centrá pre hĺbkovú analýzu údajov a textu, ktoré by mohli niektoré členské štáty a ich orgány použiť na tento účel?

Pokrývajú existujúce nástroje pre hĺbkovú analýzu údajov a textu rôzne jazyky v rámci Európy na dostatočnej úrovni?

Existujú primerané nástroje na podporu orgánov, ktoré prichádzajú do styku s textami a dokumentami v cudzom jazyku?

Iné

Ak nesúhlasite so žiadnymi vyššie navrhnutými možnosťami, aký postoj by ste zaujali k problému načrtnutému v tomto bode?

4. TESTOVANIE A CERTIFIKÁCIA KVALITY ZARIADENIA A NÁSTROJOV

Trh už ponúka niekoľko detekčných výrobkov. Často je však ťažké identifikovať, ktoré nástroje a výrobky sú najlepšie, alebo aspoň vyhovujú určitým minimálnym požiadavkám. Celoeurópsky systém pre certifikáciu kvality nástrojov a pre ich benchmarking, vytvorený za účelom zjednodušenia procesu určovania, ktoré nástroje a zariadenia by mohli vyhovovať konkrétnym potrebám konkrétneho orgánu, by mohol vyrovnať tento deficit. Mohlo by to vnútroštátnym orgánom uľahčiť rozhodovanie, ktoré zariadenie a nástroje nakúpiť. Takisto by im to mohlo pomôcť optimálne využívať obmedzené zdroje.

Aby sa vyriešila absencia systému na určovanie kvality nástrojov, mohla by sa zriadiť sieť vnútroštátnych certifikačných orgánov, ktoré by si navzájom vymieňali skúsenosti a poznatky. Tieto orgány by sa takisto dohodli na normách pre benchmarking a technologických riešeniach pre certifikáciu kvality. Takýto typ certifikácie by sa nemusel používať iba na pomoc vnútroštátnym orgánom pri určovaní vhodnosti nástrojov, ale takisto na propagovanie európskych riešení na iných trhoch. Je zrejmé, že z bezpečnostných dôvodov sa o vývoji testovacích protokolov nemôže diskutovať otvorene.

Otázka

Pomohlo by vytvorenie siete vnútroštátnych certifikačných orgánov, ktoré by si navzájom vymieňali skúsenosti a poznatky, a systému pre certifikáciu kvality a pre benchmarking?

Ak nie, aké iné riešenie by ste navrhli pre tento problém?

Pomohli by spoločné normy pre certifikáciu a benchmarking?

Ak nie, ako by ste zabezpečili transparentnosť tohto procesu a použiteľnosť výsledkov v rámci celej EÚ?

IV.ŠTÚDIE[5]

ÚčASTNÍCI KONFERENCIE IDENTIFIKOVALI NIEKOľKO TÉM, KTORÉ SI VYžADUJÚ ďALšIE šTÚDIE. PRETO KOMISIA NAVRHUJE VYPRACOVAť šTÚDIE O:

1. technológii a ochrane pre prípady hromadných udalostí;

2. prekážkach v spolupráci a vzájomnej výmene informácií medzi súdnymi laboratóriami a inštitútmi pre výskum bezpečnosti;

3. právnych ustanoveniach, ktorými sa riadi používanie špecifickej detekčnej technológie;

4. praktickom využití špecifickej detekčnej technológie;

5. právnom rámci, ktorým sa riadi používanie osobnej detekcie (vrátane sledovania) v rámci celej EÚ;

6. úrovni prijateľnosti osobnej detekcie (vrátane sledovania a používania biometriky) v rámci celej EÚ.

Vo všeobecnosti je cieľom štúdií ich využitie ako nástroja na zlepšenie poznatkov príslušných zúčastnených strán a zabezpečenie súladu s existujúcimi právnymi rámcami pri príprave alebo používaní detekčných technológií. V ostatných prípadoch by sa štúdie mohli zamerať na zváženie politických možností a možnosti ďalších praktických krokov.

Otázka

Mali by ste záujem o štúdie na tieto témy na základe podkladových informácií uvedených v prílohe?

Ak nie, uveďte, prosím, dôvody a navrhnite alternatívy riešenia načrtnutých problémov.

V. IMPLEMENTÁCIA VÝSLEDKOV KONZULTÁCIE

1. POSILNENIE šPECIFICKÉHO DIALÓGU MEDZI VEREJNÝM A SÚKROMNÝM SEKTOROM V OBLASTI DETEKčNÝCH TECHNOLÓGIÍ

Táto zelená kniha zohľadňuje niekoľko potenciálnych aktivít, ktoré by mohli pomôcť zlepšiť interakciu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti detekčných technológií a tak pomôcť bezpečnostným orgánom členských štátov získať prístup k najlepších dostupným nástrojom, riešeniam a osvedčeným postupom. Na druhej strane by tieto aktivity mohli pomôcť súkromnému sektoru zamerať svoje investície na potreby verejného sektora. To si však jasne bude vyžadovať intenzívnu spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom. Preto tu existuje potreba zintenzívniť špecifický dialóg medzi verejným a súkromným sektorom v tejto oblasti. Mohla by sa realizovať rôznymi spôsobmi, okrem iného prostredníctvom zriadenia špecifického orgánu alebo špecifickej skupiny v rámci horizontálneho partnertva medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti bezpečnosti, ktoré by sa malo uviesť do praxe v blízkej budúcnosti.

Cieľom tejto aktivity by nebola konkurencia existujúcim orgánom, ale preklenutie nedostatkov v interakcii medzi verejným a súkromným sektorom za účasti príslušných bezpečnostných orgánov na európskej úrovni. Takisto by tento orgán nemal mať permanentný charakter. Mal by mať jasne stanovené ciele, avšak po ich dosiahnutí by prestal existovať. Slúžil by ako fórum pre expertov tak z verejného ako i zo súkromného sektora, ktoré by pomohlo pri riešení problémov, ktoré sú načrtnuté v tomto dokumente, alebo ktoré sa môžu vyskytnúť počas implementácie výsledkov verejnej diskusie o tomto dokumente.

Na druhej strane je zrejmé, že niekoľko potenciálnych akcií navrhnutých v tomto dokumente by si vyžadovalo účasť členských štátov bez toho, aby bol zaangažovaný súkromný sektor. Definícia úloh pre takúto spoluprácu by naviac bola predmetom dohody medzi verejným a súkromným sektorom a tak by boli členské štáty prostredníctvom svojho členstva schopné ovplyvňovať úlohu a zameranie tejto spolupráce. Takisto by sa musela vyriešiť otázka vzájomnej výmeny dôverných informácií medzi verejným a súkromným sektorom, pričom treba zdôrazniť, že verejný sektor nie je jediným zdrojom citlivých informácií.

Otázka

Pomohol by nástroj v podobe intenzívnejšieho špecifického dialógu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti detekčných technológií pri implementácii výsledkov verejnej diskusie o tejto zelenej knihe?

Ak áno, súhlasili by ste s uvedenými návrhmi, alebo máte iné predstavy?

Ak nie, aké iné mechanizmy by ste navrhli na sledovanie výsledkov verejnej diskusie o tomto dokumente?

Mali by ste záujem prispieť k presadeniu jej výsledkov alebo sa priamo na nej podieľali?

2. AKčNÝ PLÁN

Na vnútroštátnej a európskej úrovni a akčné plány osvedčili ako úspešný nástroj pre kontrolu opatrení v komplexných oblastiach ako boj proti terorizmu alebo trestnej činnosti. Konferencia ako i tento dokument priniesli mnohé otázky týkajúce sa detekčných technológií pri práci príslušných bezpečnostných orgánov. S cieľom monitorovať pokrok v tejto oblasti a stanoviť ciele by sa mohol vypracovať akčný plán, ktorý by bol založený na odpovediach na tieto otázky a podľa potreby i na ďalších diskusiách.

Otázka

Bol by akčný plán užitočným nástrojom pre implementáciu opatrení identifikovaných prostredníctvom odpovedí na túto zelenú knihu?

Záverečná poznámka

Odpovede týkajúce sa tohto dokumentu zasielajte v elektronickej forme do 10. januára 2007 na túto e-mailovú adresu: JLS-D1-Detection @ec.europa.eu . Všetky odpovede z verejného i zo súkromného sektora budú uverejnené na internetovej stránke Komisie, pokiaľ respondenti výslovne neuvedú, že si želajú zachovať dôvernosť určitých informácií.

ANNEX

I. BACKGROUND INFORMATION ON THE PREPARATION OF THE GREEN PAPER

This Green Paper is based on the results of the conference and raises themes and issues that featured prominently in the discussions (e.g. standardisation, security research, improvement of technological solutions, protection of privacy, the legal framework and other guidelines by which technologies have to abide, etc.). Over one hundred participants from business, industry and the public sector engaged in the debate. The public sector was represented by the members of law enforcement, customs and other security authorities, by the Commission and by representatives of the Member States. The title of the conference suggests that it focused on the fight against terrorism. However, it became clear from the outset that a broader security approach was inevitable if important security concerns were not to be omitted. This broad approach was reaffirmed by the December 2005 Council decision to base European critical infrastructure protection on an 'all hazards' approach. Moreover, the conference took a holistic approach by bringing together stakeholders from different areas of expertise to discuss the following topics:

- Detection technologies in the protection of infrastructure

- Personal detection technologies and biometrics

- Detection of explosives and chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) substances.

All themes focused on the work of law enforcement, security and customs authorities. This approach enabled the conference to identify numerous areas of common concern for both public and private sectors (e.g. interaction between solution-providers and those who need solutions in the public sector). This is reflected throughout the document.

Definition of detection technologies and relevant categories

For the purposes of the consultation, the term 'detection technology' is used in the broadest sense. Detection technologies can be "in situ" or external and probably the more sophisticated means to deal with some of the security challenges in various scenarios are when integrated into the complex system (such as transport system). A detection technology can be almost anything used to detect something in a security or safety context, with the focus on law enforcement, customs or security authority. It is possible to identify several categories[6] which, if taken into consideration when responding to the questions outlined in this document, may help to sharpen the answers:

- Hand-held detectors

- Detection portals

- Surveillance solutions

- Detection of biometrics

- Data- and text-mining tools

- Other software-based detection tools, etc.

Furthermore, respondents should also consider associated technologies when replying to the questions, as technologies which help humans to make sense of the data collected by the detectors are also important for effective solutions. Technology is needed to integrate solutions and to make systems interoperable. Despite having highlighted these categories, respondents should not feel constrained by them, and are encouraged to go beyond them.

II. STANDARDISATION AND THE EXCHANGE OF PERSONAL DATA

The Commission points out that, in terms of handling personal data, Directive 95/46/EC already provides the legal framework for exchange of information containing personal data in respect of activities relating to the "first pillar". As regards exchange of information as part of judicial and criminal cooperation, and under the principle of availability, the Commission has tabled a legislative proposal, which is under discussion.

III. STUDIES

1. Protection of mass events

Every year EU Member States organise several public mass events of national, European, but also of international importance. In today’s security environment the costs of security for such events may take up a substantial part of their budgets. All Member States could benefit from a common approach to this problem.

To prepare the ground for eventual steps to be taken in this area, the Commission proposes to organise a study on the protection of mass events. The study would analyse what security tools, equipment and expertise applied in the protection of mass events are transferable from one event/site to another. The study would also consider the practicality and implications of Community-owned equipment, of Community-shared equipment, of developing a business model for services provided by the private sector or of a combination of all three approaches. This part of the study should determine which solution:

- is the most cost-effective and flexible enough to fit diverse needs of Member States;

- can ensure access to this solution by all Member States together with appropriate sharing of the costs by the Member States.

When the results of the study are ready, the Commission would consider further steps in this area in conjunction with the Member States and other relevant stakeholders.

2. Cooperation and information-sharing among forensic laboratories and security research institutes

The participants in the conference highlighted the fact that legal and other obstacles exist at national level which prevent effective cooperation and information-sharing among national forensic institutes at European level. Therefore, the Commission suggests conducting a study on the subject. This study could also address options for remedying the situation.

A similar concern was raised regarding cooperation and information exchange among security research institutes. A separate study addressing this issue could also be conducted.

3. Law and specific detection technology

Law enforcement, customs and other security authorities are often scrutinised for whether they comply with applicable legal standards. Even if the technology as such is not in breach of legal standards, the manner of its use may raise concerns. Accordingly, identifying the legal framework governing the use of, and setting limits for, technological solutions could help to raise greater awareness in both public and private sectors and facilitate compliance with existing standards. The private sector could also benefit from such a study when proposing and designing technological solutions and services for the public sector.

4. Specific detection technology and its practical use

Similarly, guidance and best practice in the use of technologies, particularly detection technologies, must take into account how users of these technologies actually use such tools in practice, and how they act in relation to persons subject to detection. A specific technology as such may not breach legal standards, but its real world use by an operator may raise concerns. In addition, the development of new technologies or the changing use of existing technologies may result in situations where a law regulating their use does not exist. Alternatively a particular use of a technology may not be in breach of the law, but it may run counter to best practice or codes of conducts developed to supplement legal provisions. Knowledge of regulations (instruments) of in this area might provide guidance on whether they comply with the legal framework (in particular fundamental rights and data protection) and on what is acceptable or not in a situation where legal provisions have not been developed.

5. Personal detection technologies and biometrics

Personal detection (including surveillance) and biometrics are issues which affect individuals directly, and therefore a sensitive political debate is ongoing on the use of these tools for the purposes of improving security in Europe. The Commission suggests that a study should be undertaken to identify the legal framework governing personal detection technology and biometrics. This study would analyse the legal systems of the Member States and the EU and thereby establish what existing rules govern personal detection and biometrics. A study of this kind is particularly important when making technological solutions proposed by the private sector compliant with the law. In simple terms, it would help the private sector to understand the legal and other constraints on technological solutions they develop.

Special studies could also be drawn up on the levels of acceptance of surveillance and biometrics by the population in individual Member States and in the EU. The methodology of these studies would have to ensure that there is no confusion between the two subjects – surveillance and biometrics. Such studies could help the EU and national governments to deploy adequate communication strategies on these issues. In general, both studies would further contribute to the political debate in Europe on these important matters.

[1] Pre ďalšie informácie pozri časť I prílohy.

[2] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 zo 16. decembra 2002 o ustanovení spoločných pravidiel v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva, Ú. v. ES L 355, 30.12.2002, s. 1 a nariadenie Komisie (ES) č. 622/2003 zo 4. apríla 2003 o ustanovení opatrení na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva, Ú. v. EÚ L 89, 5.4.2003, s. 9.

[3] Pre právne ustanovenia, ktorými sa riadi výmena osobných údajov pozri časť II prílohy.

[4] Okrem informačných systémov by sa mali zvážiť i iné systémy.

[5] Pre detailnejší popis potrieb týchto štúdií pozri časť III prílohy.

[6] This is a non-exhaustive list of categories.