Odporúčanie stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 - 2007 /* SEK/2004/0825 v konečnom znení */





Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 - 2007 (predlozené Komisiou) ODÔVODNENIE Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a dohľadu a koordinácie hospodárskych politík [1] uvádza, ze nezúčastnené členské státy, to znamená tie, ktoré neprijali spoločnú menu, musia podľa článku 99 Zmluvy predkladať Rade a Komisii konvergenčné programy na účely viacstranného sledovania v pravidelných intervaloch. [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Vsetky dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. Podľa článku 9 tohto nariadenia musí Rada kontrolovať kazdý konvergenčný program na základe hodnotení vypracovaných Komisiou a Výborom zostaveným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom sa od Rady ziada, aby po preskúmaní programu predlozila svoje stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia členské státy predlozia ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré Rada môze kontrolovať podľa týchto postupov. Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, má výnimku, a preto sa este nezúčastňujú na spoločnej mene. Zaviazali sa, ze predlozia svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie okolo konca roku 2004. Konvergenčný program Poľska na obdobie rokov 2004 - 2007 bol predlozený 17. mája 2004. Sluzby komisie vykonali technické vyhodnotenie tohto programu, pričom brali do úvahy výsledky prognóz z jari 2004 a zohľadnili Kódex správania [2] a zásady uvedené v oznámení Komisie Rade Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík [3]. Z tohto hodnotenia vyplynulo nasledujúce: [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergencie schválené zo strany Rady ECOFIN dňa 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668 v konečnom znení, 27.11.2002. Prvý konvergenčný program Poľska na obdobie rokov 2004 - 2007 bol predlozený 17. mája 2004. Program nespecifikuje zámery poľských státnych orgánov v zmysle predpokladaného načasovania vstupu do systému ERM II alebo prijatia euro. Program iba čiastočne spĺňa poziadavky na údaje prepracovaného "kódexu pre obsah a formu programov stability a konvergencie" a pridrziava sa noriem ESA95 [4]. Ďalsie zlepsenie si vyzaduje predovsetkým kvalita údajov podľa ESA95 o zlození príjmov a výdavkov centrálnej vlády. [4] Program sa odchyľuje od poziadaviek na údaje v oblasti dlhodobej udrzateľnosti verejných financií; informácie, ktoré bolo potrebné vyplniť v tabuľke 6 prílohy 1 Kódexu neboli preskupené a nie sú úplné. Tabuľka 2/príloha 1 o bodoch vývoja rozpočtu centrálnej vlády naznačuje nesprávnu klasifikáciu. Okrem toho inflácia sa stále vykazuje na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI), aj keď tabuľka 1 prílohy 1 vyzaduje plánovanie harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HICP). Deficit centrálnej vlády sa v roku 2003 zvýsil na 4,1 % HDP, čo je viac nez referenčná hodnota Zmluvy 3 % HDP. Komisia 12. mája iniciovala pre Poľsko postup pri riesení nadmerného deficitu s prijatím správy podľa článku 104, odsek 3 Zmluvy. Hospodársky a finančný výbor vydal svoje stanovisko k tejto správe 25. mája. Očakáva sa, ze [5. júla 2004] Rada na základe dvoch odporúčaní Komisie rozhodne, ze v Poľsku existuje nadmerný deficit a vydá Poľsku odporúčania, aby sa táto situácia skončila. Hodnoty deficitu bude potrebné upraviť smerom nahor, ak sa zo sektoru centrálnej vlády odrátajú otvorené dôchodkové fondy po rozhodnutí EUROSTAT o klasifikácii kapitálovo krytých dôchodkových systémov. Makroekonomický rámec uvedený v programe predpokladá postupné zrýchľovanie rastu HDP z hodnoty 3,7 % v roku 2003 na 5,0 % v rokoch 2004 a 2005 a na 5,6 % v rokoch 2006 a 2007. Čistý vývoz bude v tomto roku pokračovať v podpore hospodárskeho rastu, zatiaľ čo v prípade domácej spotreby sa očakáva, ze túto úlohu prevezme od roku 2005. Scenár do roku 2005 je veľmi podobný prognózam Komisie z jari 2004. Najnovsie informácie naznačujú este vyssí rast HDP v roku 2004, nez je plánované v programe. V posledných rokoch programu je plánované zrýchlenie rastu HDP následkom silného rastu domáceho dopytu. Toto očakávanie spočíva na pravdepodobne optimistických predpokladoch tak v oblasti investícií, ako aj v oblasti súkromnej spotreby. Pokles neistôt vo fiskálnej politike by vsak pomocou plnej realizácie Hausnerovho plánu bol príkladom dosiahnutia plánovaného dvojciferného rastu investícií, ako aj očakávaného silného zrýchlenia rastu súkromnej spotreby. Program obsahuje odhady potenciálneho rastu výroby a predpokladá, ze skutočný rast HDP prevýsi potenciál počas celého obdobia programu. Inflácia HICP klesla z hodnoty 10,1 % v roku 2000 na 0,7 % v roku 2003. Pokles inflácie silne odzrkadľoval prísnu menovú politiku, rozsírenie schodku produkcie a znízenie cien potravín a ropy. Hoci inflácia rastie od polovice roku 2003, zostáva nízka. Veľká časť zvýsenia jadrovej inflácie, ktorá bola pozorovaná nedávno, bola spôsobená rastúcimi cenami ropy a skončením znizovania cien potravín, zatiaľ čo zo strany dopytu sa doposiaľ objavili iba obmedzené cenové tlaky. Reálny efektívny výmenný kurz zlotého od polovice roku 2001 prudko klesol. Tento pokles je do veľkej miery dôsledkom pokračujúceho znizovania inflácie a nominálneho znehodnocovania zlotého voči euro. Výnosové rozdiely medzi orientačnými hodnotami dlhopisov poľskej oblasti a oblasti euro sa medzi rokmi 2001 a polovicou roku 2003 znízili, ale v druhej polovici roku 2003 a začiatkom roku 2004 opäť vzrástli. Pred vstupom do ERM II sa nepredpokladá ziadna zmena existujúcej menovej a kurzovej politiky, t. j. rámec priameho cieľového riadenia inflácie spojený s rezimom plávajúceho výmenného kurzu. Rozpočtová stratégia, ktorá je základom programu, má za cieľ znízenie deficitu centrálnej vlády na hodnotu pod 3 % HDP do roku 2007 a udrzanie koeficientu dlhu pod hodnotou 60 % HDP. Očakáva sa, ze deficit centrálnej vlády v roku 2004 vzrastie zo 4,1 % HDP, v roku 2003 na 5,7 % a potom bude stabilne klesať. Na roky 2005, 2006 a 2007 sú očakávania pre hlavný deficit vo výske 4,2 %, 3,3 % a 1,5 %. Program obsahuje celkový súbor opatrení (takzvaný Hausnerov plán), ktorý, ak sa bude realizovať úplne, by znamenal celkovú korekciu deficitu počas rokov 2005-2007 o 5,3 % HDP z dodatočných príjmov a úspor (3,3 % HDP v sociálnej oblasti a 2 % HDP vo verejnej administratíve a státnych podnikoch). Dosahovanie cieľov deficitu je tiez závislé od plánovaného vysokého rastu HDP počas obdobia programu. V porovnaní s predvstupovým hospodárskym programom z augusta 2003 je najvýznamnejsím rozdielom oprava deficitu centrálnej vlády v roku 2004 o 0,7 percentuálnych bodov HDP smerom nahor napriek potvrdenému hospodárskemu, čo sa v programe pripisuje okrem iného výdavkom súvisiacim so vstupom do EÚ. Znízenie deficitu v rokoch 2004 az 2007 je ambiciózne a má výsku viac nez 4 percentuálne body HDP. Plánovanú stratégiu konsolidácie sprevádzajú mnohé riziká. Popri nepriaznivom makroekonomickom riziku, ktoré bolo uvedené vyssie, sa oneskorená alebo neúplná realizácia predpokladaných opatrení zdá v dôsledku neistej politickej situácie vzdialenou moznosťou. Plánovaná reforma je nielen reformou so silným zaťazením vo svojom začiatku, ale zdá sa, ze je iba čiastočne v súlade s postupom oznámeným v Hausnerovom pláne. Predovsetkým počas prípravy na voľby by sa úspory pochádzajúce z opatrení uz odhlasovaných parlamentom mohli pouziť na spotrebu a na splnenie niektorých predvolebných sľubov namiesto toho, aby sa pouzili na znízenie deficitu o to viac, ze Hausnerov plán je sociálne citlivý, pretoze väčsina úspor sa plánuje v sociálnej oblasti. Na druhej strane môzu menové orgány odpovedať na uvoľnenú fiskálnu politiku opatrnejsím postojom udrziavania úrokových sadzieb na relatívne vysokej úrovni, aby sa udrzalo stabilné makroekonomické prostredie. V strednodobom výhľade môze byť kombinácia vysokého deficitu a vysokých reálnych úrokových sadzieb skodlivá pre hospodársky rast tým, ze bude prekázať investovaniu a bude mať vplyv na dosahovanie rozpočtových cieľov. Nakoniec môzu byť ako dôsledok nedávneho rozhodnutia Eurostat o klasifikácii kapitálovo pokrytého dôchodkového systému, plánované hodnoty deficitu revidované smerom nahor o 1,6 percentuálnych bodov HDP. Dlhový koeficient vlády sa zvýsil z hodnoty 36,7 % HDP v roku 2001 na 45,4 % v roku 2003. Plánuje sa, ze dlhový koeficient bude ďalej rásť do roku 2006, kedy dosiahne 52,7 % HDP, potom v roku 2007 klesne na 52,3 % HDP. Prognózy Komisie z jari 2004 uvádzajú podobný stabilný nárast koeficientu dlhu do roku 2005. Klasifikácia otvorených dôchodkových fondov mimo sektoru centrálnej vlády by viedla k ďalsiemu nárastu hodnôt dlhu o priblizne 4,5 percentuálnych bodov. Aj pri takomto scenári by koeficient dlhu zostal počas obdobia programu pod hodnotou referenčnou hodnotou 60 % HDP. Plánované spomalenie a nakoniec obrátenie zvysovania sa koeficientu dlhu bude odzrkadľovať kombinovaný účinok zlepsovania primárnej bilancie a zvysovania nominálneho rastu, čo bude čiastočne kompenzovať pretrvávajúci vplyv zvysovania čistého dlh úpravy kapitálového toku. Závisí tiez od značných výnosov z privatizácie. Program predpokladá, ze príjmy z privatizácie v období rokov 2004 - 2006 budú mať hodnotu okolo 0,8 % HDP v priemere kazdý rok, t. j. dvojnásobok úrovne dosahovanej v roku 2003. Tento predpoklad za zdá byť optimistický pri skúsenostiach z uplynulých troch rokov, kedy skutočné príjmy z privatizácie boli významne nizsie nez plánované. Program uvádza opatrenia, o ktorých sa uvazovalo v Hausnerovom pláne, na znízenie sociálnych výdavkov a zlepsenie manazmentu verejných výdavkov. Navrhované reformy sú ambiciózne a ak sa budú úplne realizovať, budú predstavovať významný krok smerom k rieseniu fiskálnych problémov Poľska. Postup reformy opísaný v programe v rozhodujúcej miere závisí od realizácie plánovanej reformy sociálneho zabezpečenia. Významné úspory by vyplývali predovsetkým z reformy dvoch najdôlezitejsích systémov sociálnych dávok v Poľsku - systému invalidného dôchodku a zvlástneho systému sociálneho zabezpečenia roľníkov. K zmierneniu tlakov na výdavky by prispela aj očakávaná úprava alebo potlačenie mechanizmov automatického indexovania sociálnych dávok. Okrem svojich dopadov na rozpočet by tieto reformy otvorili cestu k znizovaniu vysokej dane z práce, ktorá je hlavnou prekázkou vo vytváraní pracovných miest a odrádza od účasti na trhu práce. Poľsko stojí pred rizikom rozpočtovej nerovnováhy pri plnení plánovaných nákladov na starnúcu populáciu. Na to, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ, je rozhodujúce zabezpečiť primeraný primárny prebytok v strednodobom časovom horizonte spolu so zavedením opatrení na zastavenie deficitu dôchodkového systému a obmedzenie preberania záväzkov státnych podnikov a systému zdravotnej starostlivosti. Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových plánov >TABELPOSITION> Komisia na základe tohto hodnotenia schválila prilozené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska a predkladá ho Rade. Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 - 2007 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a koordinácii ekonomických politík [5], a najmä na jeho článok 9, odsek 3, [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. so zreteľom na odporúčanie Komisie, po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom, VYDALA TOTO STANOVISKO: Rada [5. júla 2004] preskúmala konvergenčný program Poľska na obdobie rokov 2004 az 2007. Program iba čiastočne spĺňa poziadavky na údaje upraveného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie" a noriem ESA 95. Cieľom rozpočtovej stratégie, ktorá tvorí základ programu, je znízenie deficitu centrálnej vlády na hodnotu nizsiu nez 3 % HDP do roku 2007 (s nasledujúcimi priebeznými ročnými cieľmi: 5,7 % HDP v roku 2004, 4,2 % HDP v roku 2005, 3,3 % v roku 2006 a 1,5 % v roku 2007) a udrzanie koeficientu dlhu pod hodnotou 60 % HDP. Na tento účel program obsahuje súhrnný súbor opatrení (takzvaný Hausnerov plán) schválený vládou v januári 2004, ktorý, ak sa bude úplne realizovať, bude znamenať kumulatívnu nápravu deficitu o 5,3 % HDP, dodatočné príjmy a úspory výdavkov počas obdobia rokov 2005 - 2007 (3,3 % HDP v sociálnej oblasti a 2,0 % HDP v oblasti verejnej správy a státom vlastnených podnikov). Dosiahnutie tohto cieľa deficitu závisí aj od plánovaného vysokého hospodárskeho rastu počas obdobia programu. Na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, sa zdá, ze makroekonomický scenár tvoriaci základ programu odzrkadľuje skôr priaznivé predpoklady hospodárskeho rastu. Ak sa prognóza rastu 5,0 % na roky 2004 a 2005 zdá prijateľná a v roku 2004 sa dokonca môze prekročiť, vývoj hospodárskeho rastu v strednodobom výhľade, ktorý sa plánuje v programe, t. j. zrýchlenie rastu HDP na 5,6 % v rokoch 2006 a 2007, znamená pomerne optimistické očakávania tak v oblasti súkromnej spotreby, ako aj v oblasti investícií. V tomto smere sú úplná realizácia Hausnerovho plánu a z neho vyplývajúce rozsírenie fiskálnych neistôt rozhodujúce na dosiahnutie plánovaného posilnenia rastu. Plánovaná inflácia sa zdá byť zhruba realistická. Program plánuje znízenie deficitu na hodnotu nizsiu nez referenčná hodnota 3 % HDP v roku 2007. Ciele programu sprevádza niekoľko rizík. Okrem nepriaznivých makroekonomických rizík uvedených vyssie existuje nedostatok informácií o plánovaných opatreniach a neistota ich realizácie, pričom plánovaná reforma je nielen silne orientovaná na počiatočné obdobie, ale aj iba čiastočne v súlade s korekciami oznámenými v Hausnerovom pláne. Nakoniec, ako účinok rozhodnutia Eurostat o klasifikácii kapitálov krytého dôchodkového systému, môze byť potrebné upraviť plánované hodnoty deficitu smerom nahor o 1,6 percentuálnych bodov HDP. Pozícia rozpočtu v programe preto nemusí byť dostatočná na znízenie deficitu na hodnotu nizsiu nez 3 % HDP počas obdobia programu. V programe sa plánuje zvýsenie koeficientu dlhu o 7 percentuálnych bodov HDP počas obdobia rokov 2004 - 2007, pričom zvysovanie sa zastaví iba v poslednom roku programu. Vývoj koeficientu dlhu bude pravdepodobne menej priaznivý, nez sa plánuje, z dôvodu rizík pre výsledky deficitu uvedených vyssie a významných neistôt týkajúcich sa realizácie plánovaných výnosov z privatizácie. Poľsko stojí pred rizikom rozpočtovej nerovnováhy pri plnení plánovaných nákladov na starnúcu populáciu. Hoci dôchodková reforma sa datuje od roku 1999 a vytvorenie progresívneho dôchodkového systému s troma piliermi - vrátane parametrických zmien piliera priebezného platenia, napr. limitovanie moznosti predčasného odchodu do dôchodku - znízila riziká dlhodobých rozpočtových nerovnováh, úplne ich neodstránila. Zabezpečenie primeraného primárneho prebytku v strednodobom výhľade spolu s realizáciou opatrení na zastavenie deficitu dôchodkového systému a na obmedzenie preberania záväzkov státnych podnikov a systému zdravotnej starostlivosti sú rozhodujúce preto, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ. * * * Rada na základe odporúčaní Komisie [5. júla 2004] rozhodla, ze v Poľsku existuje nadmerný deficit podľa článku 104, odsek 6 Zmluvy, a vydala Poľsku odporúčania podľa článku 104, odsek 7, v ktorých Rada vyjadruje poradné stanovisko ako túto situáciu ukončiť. Kľúčové očakávaniaz konvergenčného programu Poľska >TABELPOSITION>