SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 9.6.2004 
KOM(2004) 416 v kone čnom znení 
Volume I 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU 
„Európsky ak čný plán pre životné prostredie a zdravie na obdobie rokov 2004-2010” 
 
OBSAH 
{SEK (2004) 729 } 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU 
„Európsky ak čný plán pre životné prostredie a zdravie na obdobie rokov 2004-2010” 
 
OBSAH 
Lepšie zdravie v ďaka lepšiemu prostrediu – výzva pre budúcnos ť.................................... 4 
Pôvod akčného plánu ................................................................................................................. 4 
Kľúčové prvky ak čného plánu ................................................................................................... 5 
Ako sa bude realizova ť akčný plán? .......................................................................................... 8 
Medzinárodný rozmer– Budapeštianska konferenci a ministrov o životnom prostredí a zdraví 8 
TECHNICKÉ PRÍLOHY 
PRÍLOHA I ............................................................................................................................... ..  
Akcie na obdobie 2004-2010 ......................................................................................................  
Zlepšiť informačný reťazec vypracovaním integrovaných informácií o životnom prostredí a 
zdraví......................................................................................................................... .....  
Zaplniť vedomostnú medzeru posil nením výskumu zameraného na životné prostredie 
a zdravie a rozpoznaním objavujúcich sa problémov ....................................................  
Odozva: Prehodnoti ť politiky a zlepši ť komunikáciu..................................................................  
Rozvíjať zvyšovanie povedomia, oznamovanie ri zík, odbornú prípravu a vzdelávanie..............  
Prehodnoti ť a upraviť politiku znižovania rizík...........................................................................  
PRÍLOHA II: KONZULTA ČNÝ PROCES : Zoznam organizácií, s ktorými prebiehali 
konzultácie pri vypracovaní ak čného plánu.................................................................................  
Zoznam stretnutí zorganizovaných pri vypracovávaní ak čného plánu ........................................  
PRÍLOHA III: ROZVRH REALIZÁCIE HLAVNÝCH AK ČNÝCH SKUPÍN .................  
GLOSÁR ............................................................................................................................... ......  
 
SK 3   SK LEPŠIE ZDRAVIE V ĎAKA LEPŠIEMU ŽIVOTNÉMU PROSTREDIU – VÝZVA PRE BUDÚCNOS Ť 
 Pôvod ak čného plánu 
Každý si želá dobré zdravie – pre se ba, pre svoje deti a z dôvodu širších 
hospodárskych a sociálnych výhod, ktoré prináša našej spolo čnosti. Zohráva hlavnú 
úlohu pri dlhodobom hospodárskom raste a trvalo udržate ľnom rozvoji – objavuje sa 
stále viac dôkazov o tom, že vysoké nie sú  náklady na zdravie, ale skôr náklady 
vyplývajúce zo zlého zdravotného stavu (zdravotná starostlivos ť, lieky, 
práceneschopnos ť, nižšia produktivita, invalidita a pred časný odchod do dôchodku)1. 
Obyvatelia Európy sú znepokojení možným dopadom životného prostredia na ich 
zdravie a o čakávajú od politikov, že budú kona ť. Na základe týchto obáv verejnosti 
a záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy2, Komisia je zodpovedná za lepšie zmapovanie 
negatívneho vplyvu životného prostredia na zdravie s cie ľom jeho ú činnejšieho 
riešenia. Okrem zlepšenia duš evnej a fyzickej pohody je cie ľom akčného plánu 
maximálne zvýši ť potenciálne hospodárske prínosy, ke ďže náklady na nápravné 
opatrenia a strata produktivity sú často vyššie ako náklady na prevenciu. 
Ako jednotlivci môžeme do ur čitej miery rozhodnú ť o našom životno m štýle, ktorý 
ovplyvňuje naše zdravie, ale taktiež sa sp oliehame na verejné orgány, že nám 
poskytnú spo ľahlivé informácie, na základe ktorých sa môžeme rozhodnú ť, 
a ochránia nás pred rizikami hroziacimi  nášmu zdraviu a fyzickej a duševnej pohode, 
ktoré nemôžeme ovplyvni ť. Nemôžeme si vybra ť kvalitu vzduchu, ktorý dýchame, 
ani sa nemôžeme vždy chráni ť pred účinkami zne čisťujúcich látok, ktoré sa môžu 
ukladať v našom tele – niekedy dokonca ešte pred narodením. Nedávne štúdie 
o súvislosti medzi životným prostredím  a zdravím obsahujú odhady, že každý rok 
predčasne zomiera šes ť- až devä ťtisíc obyvate ľov francúzskych miest z dôvodu 
znečisteniu ovzdušia3 a že asi jednu šestinu detskýc h úmrtí a chorôb je možné 
pripísať faktorom životného prostredia4. 
Obavy vyvolávajú najmä vplyvy životného pr ostredia na ohrozené skupiny. Stratégia 
kladie zvláštny dôraz na deti, pretože sú viac vystavené nepriaznivým ú činkom a sú 
na ne citlivejšie ako dospelí. Sú časnou výzvou je splni ť si záväzky, pokia ľ ide 
o právo detí rás ť a žiť v zdravom životnom prostredí,  ktoré boli prijaté nielen 
v stratégii, ale aj v Dohovore o právach die ťaťa a na Svetovom summite o trvalo 
udržateľnom rozvoji. 
                                                 
1 Naprí. celkové ro čné finančné bremeno v prípade p ľúcnych chorôb sa v Európe odhaduje na 102 
miliárd EUR, čo je údaj porovnate ľný s HDP Írska. Chronická obštruk čná choroba p ľúc (COPD) je 
najnákladnejšou respira čnou chorobou v Európe, s ro čnými nákladmi odhadovanými na 38,7 miliárd 
EUR, z toho 74 % (28,6 miliárd eur) je v dôsledku stratených pracovných dní. Nepriame náklady súvisiace so stratami produktivity  predstavujú takmer trojnásob ok nákladov priamej zdravotnej 
starostlivosti. European Lung White Book, European Respiratory Society (ERS) and the European Lung 
Foundation (ELF), november 2003.  
2 Články 152 a 174 Zmluvy. 
3 Správa Francúzskej agentúry pre bezpe čnosť životného prostredia a zdravia za rok 2004 (http:// 
www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Burden of Disease and Injuries Attributable to Selected Environmental Factors among Europe’s 
Children and Adolescents, Frances ca Valent, D'Anna Little, Fabio Ba rbone, Giorgio Tamburlini; WHO, 
Ženeva 2004 (v tla či) 
 
SK 4   SK Výskum na vnútroštátnej úrovni aj na úr ovni EÚ výrazne zlepšil naše znalosti 
o niektorých súvislostiach medzi faktormi ohrozujúcimi životné prostredie a zdravím 
a umožnil nám prija ť opatrenia, napr. postupné vylú čenie olova z benzínu. Zdravotné 
dôsledky nieko ľkých rizík životného prostredia sú však výsledkom komplexných 
interakcií, ktoré sú ove ľa menej pochopené. 
Výskum je ve ľmi dôležitý pri vytváraní ve domostnej základne a zabezpe čovaní 
konkrétnych opatrení, prostredníctvom kt orých budú výsledky európskeho výskumu 
v oblasti životného prostredia a zdravia zoh ľadňované pri tvorbe politiky na ú čely 
analýzy a zaplnenie medzier v európskych aktivitách v oblasti životného prostredia 
a zdravia. Politiky zamerané na pracovné pr ostredie majú taktiež dopad na zdravie, 
a to na pracovisku, ako aj mimo neho, a mali by sa rozvinú ť synergie  so stratégiou 
spoločenstva v oblasti ochrany zdravia a bezpe čnosti pri práci5. Z týchto dôvodov 
Komisia zahájila v júni 2003 stratégiu pre životné prostredie a zdravie ( ďalej len 
iniciatíva SCALE6), v ktorej navrhuje integrovaný prístup, ktorý zah ŕňa užšiu 
spoluprácu medzi oblas ťami zdravotníctva, životného prostredia a výskumu. Jej 
pridanou hodnotou je vypracovanie systému spolo čenstva, ktorý integruje informácie 
o stave životného prostredia, ekosystému a  ľudského zdravia. To si vyžiada 
účinnejšie zhodnotenie celkového dopadu životného prostredia na ľudské zdravie 
spočívajúce v tom, že sa zoh ľadnia účinky ako napr. koktailové ú činky, vystavenie 
kombinovaným vplyvom a kumulatívne ú činky. Hlavným cie ľom stratégie je 
vypracova ť „rámec prí činných súvislostí “ medzi životným prostredím a zdravím, 
ktorý poskytne potrebné informácie na tvorbu politiky spolo čenstva, ktorá sa zaoberá 
zdrojmi a prenosovými cestami zdravotného za ťaženia. 
Vzhľadom na široký rozsah a komplexnos ť tohto problému stanovila stratégia 
dlhodobý prístup, ktorý sa bude realizova ť v cykloch, a bude rozsah svojej 
pôsobnosti postupne rozširova ť priamo úmerne zlepšovaniu našej vedomostnej 
základne. Stratégiu privítali Rada, Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor a zdôraznili potrebu ak čného plánu založeného na sú časných 
politikách a programoch a potrebu užše j spolupráce s príslušnými medzinárodnými 
organizáciami. 
Tento akčný plán na obdobie rokov 2004-2010 je zostavený tak, aby poskytol EÚ 
vedecky podložené informácie, ktoré sú potrebné na to, aby pomohli všetkým 25 
členským štátom EÚ zníži ť škodlivé dopady ur čitých faktorov životného prostredia 
na zdravie a podporili lepšiu spoluprácu medzi aktívnymi ú častníkmi pôsobiacimi 
v oblasti životného prostr edia, zdravia a výskumu. Ak čný plán zoh ľadňuje záujem 
ďalších orgánov na identifikácii navrhovanýc h akcií a je zostavený tak, aby sa 
prispôsobil existujúcim akciám na re gionálnej, vnútroštátnej, európskej 
a medzinárodnej úrovni, hlavne procesu Svet ovej zdravotníckej or ganizácie v oblasti 
životného prostredia a zdravia v Európe, a svojimi záväzkami zabezpe čiť 
bezpečnejšie životné prostredie pre deti. 
                                                
 
5 Príkladom je smernica Rady 92/85/EHS o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpe čnosti 
a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovní čok a pracovní čok krátko po pôrode alebo doj čiacich 
pracovníčok, ktorá chráni nielen zd ravie matiek, ale aj detí. 
6 Oznámenie Komisie o Európskej stratégii v oblasti životného prostredia a zdravia KOM (2003) 338 
konečná verzia. 
 
SK 5   SK  K ľúčové prvky ak čného plánu 
Tento ak čný plán sa vz ťahuje na obdobie prvého cyklu a bol zostavený v úzkej 
spolupráci s odborníkmi z členských štátov a zástupcami hlavných záujmových 
skupín, vrátane zástupcov z nových členských štátov, kt orí boli zapojení do 
spolupráce od za čiatku tohto procesu (podr obné informácie o konzulta čnom procese 
sú uvedené v prílohe II). Ak čný plán má tri hlavné témy: 
• Zlepšenie informa čného reťazca na pochopenie súvislostí medzi zdrojmi 
znečisťovania a ú činkami na zdravie (akcie 1-4). 
• Zaplnenie vedomostnej medzery posilnením  výskumu a riešením objavujúcich sa 
problémov súvisiacich so životným prostredím a zdravím (akcie 5-8). 
• Prehodnotenie politiky a zlepšenie komunikácie (akcie 9-13). 
Konkrétne akcie v zmys le „odozvy“ sa budú ďalej definova ť a rozpracúva ť priamo 
úmerne so zlepšovaním našich znalostí. Prvým krokom je posúdi ť, ako faktory 
životného prostredia prispievajú k zd ravotným problémom. To si vyžaduje doplni ť 
vedomostný a informa čný reťazec – od prí čin súvisiacich so životným prostredím, 
vrátane zdrojov zne čistenia, cez rôzne cesty šírenia, až po ú činky na ľudské zdravie. 
Zlepšenie monitorovania životného pr ostredia a zdravia je nevyhnutné na 
zabezpečovanie riadnej koordinácie oboch pol itík. Okrem toho rámcový program 
výskumu EÚ posilní vedeckovýskumné snahy o analýzu a zlepšenie našich vedomostí o prí činných súvislostiach medzi fakt ormi životného prostredia a ľudským 
zdravím. Len ke ď bude k dispozícii dostato čne jasný dôkaz, tiež v súlade so zásadou 
prevencie
7, môžu sa vypracova ť primerané politické stratégie s cie ľom preskúma ť 
a v prípade potreby upravi ť súčasné politické opatrenia a vypracova ť nové. 
Akčný plán možno stru čne zhrnúť tak, ako je uvedené ni žšie, a je podrobnejšie 
opísaný v dokumente „Technické prílohy k Európskemu ak čnému plánu pre životné 
prostredie a zdravie na obdobie rokov 2004-2010”: 
1 – ZLEPŠI Ť INFORMA ČNÝ REŤAZEC vypracovaním integrovaných 
informácií o životnom prostredí a zdraví na účely pochopenia súvislostí medzi 
zdrojmi zne čisťujúcich látok a ú činkami na zdravie: 
Akcia 1: Vypracova ť zdravotné ukazovatele súvisiace so životným prostredím 
Akcia 2: Vypracova ť integrované monitorovanie ži votného prostredia, vrátane 
potravín, na ú čely zistenia príslušného vystavenia ľudí vplyvom životného prostredia 
Akcia 3: Vypracova ť koherentnú metódu biomonitorovania v Európe  
Akcia 4: Posilni ť koordináciu a spolo čné činnosti v oblasti životného prostredia 
a zdravia 
2 – ZAPLNI Ť VEDOMOSTNÚ MEDZERU posiln ením výskumu v oblasti 
životného prostredia a zdravia a identi fikovaním objavujúcich sa problémov 
Akcia 5: Integrova ť a posilniť európsky výskum v oblasti životného prostredia 
a zdravia 
                                                 
7 Kritériá uplat ňovania zásady prevencie sú vymedzené v oznámení Komisie KOM(2000)1 kone čná 
verzia 
 
SK 6   SK Akcia 6: Zamera ť výskum na choroby, poruchy a vystavenia vplyvom životného 
prostredia 
Akcia 7: Vypracova ť metodické systémy na analýzu interakcií medzi životným 
prostredím a zdravím  
Akcia 8: Zabezpe čiť, aby sa odha ľovali a riešili potenciálne riziká životného 
prostredia a zdravia 
3 - ODOZVA: PRESKÚMA Ť POLITIKY A ZLEPŠI Ť KOMUNIKÁCIU 
rozvíjaním zvyšovania informovanosti, oz namovania rizík, odbornej prípravy 
a vzdelávania  s cieľom poskytova ť občanom informácie, ktoré potrebujú na 
zodpovednejšie rozhodovanie v oblasti zdravia, a s cie ľom zabezpe čiť 
informovanos ť odborníkov v každej oblasti o intera kcií medzi životným prostredím 
a zdravím 
Akcia 9 : Vypracova ť činnosti v oblasti verejn ého zdravia a budova ť siete 
o determinantoch zdravia súvisiacich so životným prostredím prostredníctvom 
programu verejného zdravia 
Akcia 10 : Podpori ť odbornú prípravu odborníkov a zlepši ť organiza čnú kapacitu 
v oblasti životného prostredia a zdravia 
prehodnotením a úpravou po litiky znižovania rizík  
Akcia 11 : Koordinova ť prebiehajúce opatrenia v oblas ti znižovania rizík a zamera ť 
sa na prioritné choroby 
Akcia 12 : Zlepši ť kvalitu vzduchu v interiéroch 
Akcia 13 : Sledova ť vývoj v oblasti elektromagnetických polí 
Počas tohto po čiatočného obdobia sa ak čný plán zameriava hlavne na lepšie 
pochopenie súvislostí medzi faktormi  životného prostredia a respira čnými 
chorobami, poruchy vývoja nervového systému, rakovinou a rušivými ú činkami na 
endokrinný systém. Existujú náznaky a ur čité počiatočné dôkazy o tom, že faktory 
životného prostredia môžu zohráva ť úlohu v rozvinutí a zhoršení týchto chorôb 
a stavov, ktoré majú mnoho prí čin. Aby sa presnejšie charakterizoval podiel 
životného prostredia a aby sa pozornos ť zamerala na najdôležitejšie choroby a stavy 
v rámci skupín chorôb, je potr ebných viac informácií. Ak čný plán zostaví cielené 
výskumné akcie na zlepšenie a rozv inutie vedomostí o príslušných prí činných 
súvislostiach a sú časne sa zlepší monitorovanie zd ravotného stavu, aby sa získal 
lepší obraz o výskyte chorôb v spolo čenstve. 
Ďalším kľúčovým informa čným aspektom je monitorovanie vystavenia ú činkom 
faktorov, ktoré najviac súvisi a s výskytom týchto chorôb, prostredníctvom životného 
prostredia, vrátane potravín. Aby sa vypr acoval koherentný rámec pre integrované 
monitorovanie vystavenia faktorom, uskuto čnili sa tri pilotné projekty zamerané na 
látky, o ktorých sa už zhromaž ďujú údaje a ktoré sa monitorujú (dioxíny a PCB8, 
ťažké kovy a látky narušujúce endokrinný systém). Ak čný plán bude používa ť tento 
rámec na zhodnotenie vystavenia ú činkom nielen pilotných látok, ale aj všetkých 
hlavných faktorov životného prostredia , ktoré sú spojené so zdravotnými 
problémami a bude prispôsobova ť monitorovanie životného prostredia a potravín 
v prípadoch, ke ď to bude potrebné.9 
                                                 
8 Polychlórované bifenyly  
9 Okrem vypracovania všeobe cnej metodiky predložili pracovné skupiny mnohé odporú čania pre 
špecifické látky. Tieto sa zoh ľadnia pri iniciatívach Komisie, ktoré sú zamerané na tieto látky, napr. 
 
SK 7   SK Keď budú k dispozícii potrebné informácie o rizikách, budú môc ť rozhodnú ť 
o riadení rizík jednotlivci alebo verejní politickí činitelia. V oboch prípadoch bude 
dôležitá komunikácia a zvyš ovanie informovanosti s cie ľom zabezpe čiť, že sa 
rozhodnutia prijmú na základe kvalitnýc h informácií a vedeckých poznatkov. 
Záležitosti týkajúce sa detí sú za členené do ak čného plánu. Monitoring sa bude 
zaoberať mnohými hlavnými zdravotnými problémami detí, ako aj vystavením 
faktorom ohrozujúcim životné pros tredie, na ktoré sú deti zvláš ť citlivé. Výskum 
citlivosti je zvláš ť významný, takže politické opatrenia sa môžu upravi ť podľa 
potrieb detí v prípadoch, ke ď sú zvláš ť citlivé. Návrhy v ak čnom pláne týkajúce a 
znečistenia vzduchu v interiéroch sú typickým prípadom, ke ďže je vedecky 
dokázané, že pasívnym faj čením trpia predovšetkým deti. 
Oznámenie Komisie z júna 2003 upozornilo na  regionálne rozdiely, ktoré existujú v 
celej Európe pokia ľ ide o zdravotné problémy súvi siace so životným prostredím. 
Napr. výskyt chorôb šírených vodo u a vystavenie externému zne čisteniu je vyššie 
v mnohých nových členských štátoch, zatia ľ čo výskyt astmy je vyšší v iných 
členských štátoch. Prijali sa a prijímajú sa opatrenia na zníženie týchto rozdielov 
a došlo k významnému zníženiu po čtu úmrtí a chorôb spôsobených respira čnými 
chorobami, čo je výsledkom snahy zníži ť znečistenie ovzdušia. Ak čný plán sa bude 
snažiť aj o zlepšenie informácií a znalostí o rozdieloch, ktoré sú medzi regiónmi 
a krajinami v rozšírenej únii, pri čom bude zoh ľadňovať výsledky prebiehajúcich 
projektov financovaných z EÚ, ktoré sú zamerané na emisie v nových členských 
štátoch (napr. na dioxíny). 
 Ako sa bude realizova ť akčný plán? 
Pochopenie a riešenie zdravotných problémov súvisiacich so životným prostredím si 
vyžaduje stálu spoluprácu medzi mnohými aktívnymi činiteľmi – členskými štátmi, 
vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, spolo čnosťami zaoberajúcimi sa 
oblasťami životného prostredia, zdravia a výskumu, priemyslom, 
poľnohospodárstvom a záujmovými skupinami. Zodpovednos ť za dosiahnutie 
pokroku v tejto komplexnej oblasti budú musie ť spoločne zdieľať: 
• Členské štáty, ktoré sú zodpovedné za realizáciu monitorovania a opatrení 
v oblasti riadenia rizík. Okrem toho sú  zodpovedné aj za výskum, vzdelávanie 
a odbornú prípravu, čo je kľúčový aspekt rozhrania medzi životným prostredím 
a zdravím a zohrávajú hlavnú úlohu pri zabezpe čovaní poskytovania výsledkov 
získaných na vnútroštátnej úrovni na ú čely diskusie na úrovni EÚ a na šírenie 
informácií EÚ na vnútroštátnej a miestnej úrovni. 
• Záujmové skupiny, ako napr. priemysel a ob čianska spolo čnosť, ktoré zohrávajú 
kľúčovú úlohu pri transformovaní informácií o zistených hrozbách na preventívne 
opatrenia a inova čné reakcie. 
• Komisia, ktorá bude na ďalej zapája ť všetkých hlavných aktívnych činiteľov 
a podporova ť spoluprácu na úrovni EÚ v rámci oblastí svojej právomoci 
                                                                                                                                                         
stratégia v oblasti dioxínov a PCB (KOM(2001)593), stratégia v oblasti látok, ktoré narušujú 
endokrinný systém (KOM(1999)706) a pripravovaná stratégia v oblasti ortuti.  
 
SK 8   SK a udržiava ť kontakt s Európskou agentúrou pre životné prostredie, Európskou 
agentúrou pre bezpe čnosť potravín a ďalšími príslušnými orgánmi. Záujmové 
skupiny budú plne zapojené do realiza čného procesu prostredníctvom poradnej 
skupiny (pozostávajúcej z členských štátov, záujmových skupín 
a medzinárodných organizácií). V príp ade potreby sa Komisia bude obraca ť na 
príslušné vedecké výbory a pracovné s kupiny. V roku 2007 Komisia pristúpi 
k strednodobému prehodnot eniu realizácie ak čného plánu. Komisia bude 
uskutočňovať akcie prostredníctvom existujúci ch iniciatív a programov, ktorým 
už boli pridelené zdroje, hlavne prostredníctvom Pr ogramu verejného zdravia, 
Šiesteho rámcového programu výskumu a v rámci opera čného rozpo čtu 
príslušných útvarov. 
• Medzinárodné organizácie, ako WHO, OECD a orgány Organizácie Spojených 
národov, ktoré majú dlhoro čné skúsenosti v oblasti životné ho prostredia a zdravia. 
Ďalšia spolupráca s nimi bude nevyhnutná, aby sa zabezpe čilo, že tieto odborné 
znalosti sa použijú na us mernenie budúcich aktivít. 
 Medzinárodný rozmer – Budapeštians ka konferencia ministrov o životnom 
prostredí a zdraví 
Akčný plán slúži ako príspevok Komisie k štvr tej Konferencii ministrov o životnom 
prostredí a zdraví, ktorú organizuje WH O v Budapešti v júni 2004. Bol vypracovaný 
tak, aby bol v súlade Deklaráciou ministrov a Ak čným plánom pre Európu v oblasti 
životného prostredia a zdravia detí (CEHAPE), ktorý sa plánuje prija ť v Budapešti. 
Pri realizácii budapeštians kych záverov Komisia bude na ďalej aktívne spolupracova ť 
s WHO na všetkých aspektoch interakcie medzi životným prostredím a zdravím.