SK Úradný vestník Európskej únie C 228/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Identifikácia pretrvávajúcich prekážok mobility na vnútornom trhu práce“ (prieskumné stanovisko)

2009/C 228/03

Nastávajúce české predsedníctvo Rady Európskej únie požiadalo 27. júna 2008 Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska na tému

„Identifikácia pretrvávajúcich prekážok mobility na vnútornom trhu práce“ (prieskumné stanovisko).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. marca 2009. Spravodajkyňou bola pani DRBALOVÁ.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 452. plenárnom zasadnutí 24. a 25. marca 2009 (schôdza z 25. marca 2009) prijal 152 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Mobilita v Európe musí byť aj naďalej politickou prioritou EÚ, a to najmä v období, kedy Európa čelí výzvam globalizácie a technologických zmien a zápasí s negatívnym demografickým vývojom a dosahmi finančnej a hospodárskej krízy. Prístup k posilneniu mobility musí rešpektovať podmienky jednotlivých štátov. Je však nevyhnutné, aby bol na európskej úrovni efektívne koordinovaný, mal vnútroštátnu podporu a bol transparentný. Prijaté opatrenia musia prispieť k vytvoreniu novej koncepcie spravodlivej a vyváženej mobility a k podpore rozvoja jej nových foriem.

1.2 EHSV podporuje akčný plán EK na podporu pracovnej mobility 2007 – 2010 a vníma ho ako nástroj na odstránenie súčasných prekážok a dosiahnutie cieľov stanovených v európskej stratégii pre rast a zamestnanosť.

1.3 Výbor tiež víta zámer Európskej komisie zverejniť v roku 2009 zelenú knihu o mobilite mladých ľudí a s napätím očakáva výsledky a závery verejnej diskusie.

1.4 EHSV požaduje uvoľnenie plného potenciálu systému EURES (European Employment Services – Európske služby zamestnanosti) a prijatie ďalších opatrení, najmä pokiaľ ide o zvýšenie kvality, rozsahu a dostupnosti poskytovaných služieb a informácií a zlepšenie informovanosti európskych občanov a hlavne európskych podnikov. Zároveň Komisii odporúča, aby analyzovala dôvody nízkeho podielu niektorých kategórií pracovníkov (predovšetkým nízko kvalifikovaných alebo nekvalifikovaných) na celkovom počte používateľov portálu.

1.5 EHSV odporúča členským štátom, aby aspekt mobility zohľadnili vo všetkých relevantných politických rozhodnutiach a aby v zmysle odporúčaní Integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť (1) zapracovali stanovené ciele do svojich národných stratégií a národných reformných programov. Členské štáty by sa mali usilovať o vytváranie systémov aktívnej politiky trhu práce, ktorá by podporovala mobilitu.

1.6 EHSV celkovo podporuje úsilie o čo najefektívnejšiu koordináciu sociálneho zabezpečenia na úrovni Spoločenstva a gratuluje francúzskemu predsedníctvu k uspokojivým výsledkom pri prerokovávaní zmien v nariadení č. 883/2004 (2) v súlade s výsledkami rokovania o vykonávacom nariadení. EHSV opakovane apeluje na to, aby vykonávacie nariadenie k nariadeniu č. 883/2004 vstúpilo do platnosti čo najskôr a aby s ním spojené zlepšenia a zjednodušenia na podporu mobility v EÚ nadobudli účinnosť v čo najskoršom termíne.

1.7 V súvislosti s uplatňovaním nariadenia č. 883/2004 EHSV odporúča, aby sa v niektorom z budúcich stanovísk výboru venovala pozornosť jeho prepojenosti s nariadením č. 1612/68 (3), smernicou 2004/38/ES a príslušnými rozhodnutiami ESD v záujme väčšej transparentnosti, právnej istoty a dodržiavania zásady rovnosti zo strany členských štátov.

1.8 Hoci EHSV privítal návrh smernice o prenosnosti práv v rámci zamestnaneckých dôchodkových systémov (4) ako ďalší príspevok EK k posilneniu cezhraničnej mobility v EÚ, má vážne pochybnosti o jeho obsahu. Výbor sa domnieva, že obsah smernice v skutočnosti neprispeje k odstráneniu hlavnej prekážky cezhraničnej mobility, pokiaľ ide o prenosnosť dôchodkových nárokov, t. j. dvojitého zdanenia. Návrh navyše obsahuje aj ďalšie ustanovenia, ktoré vedú k zvýšeniu nákladov na prevádzku dôchodkových systémov a ohrozujú ich ďalší rozvoj.

1.9 V súlade s výsledkami správy o prínosoch systému Europass z júla 2008 odporúča výbor Komisii, aby analyzovala príčinu slabého využívania systému zo strany osôb s nízkou kvalifikáciou. Výbor tiež žiada plný rozvoj potenciálu všetkých jeho nástrojov, najmä Europass mobility, a to prostredníctvom lepšej európskej koordinácie, vnútroštátnej podpory, zapojenia všetkých zainteresovaných strán a väčšej transparentnosti. Pokiaľ ide o Európsky kvalifikačný rámec (EKR), považuje výbor za dôležité jeho prepojenie na európske systémy prevodu a kumulácie kreditov vo vysokoškolskom vzdelávaní, odbornom vzdelávaní a príprave. Ak má byť EKR prínosný, je potrebné, aby bol aj naďalej jednoduchý, dôveryhodný a aby manažérom účinne pomáhal pri získavaní potrebných zahraničných pracovníkov.

1.10 EHSV so záujmom prijal už druhú správu EK z 18. novembra 2008 o uplatňovaní prechodných období pre nové členské štáty. V tejto súvislosti apeluje na členské štáty, ktoré ešte stále uplatňujú prechodné obdobia na voľný pohyb osôb, aby rešpektovali závery tejto správy a dodržiavali postupy vyplývajúce zo zmlúv. To je predpokladom pre uplatnenie koncepcie „spravodlivej mobility“ (fair mobility), zamedzenie sociálnemu dumpingu a nelegálnej práci.

1.11 Výbor víta rozhodnutie Komisie o zriadení Výboru odborníkov pre vysielanie pracovníkov, ktorý sa bude zaoberať technickými otázkami spojenými s uplatňovaním smernice, ako aj výzvu adresovanú európskym sociálnym partnerom, aby vypracovali spoločnú analýzu dosahu rozhodnutí Súdneho dvora ES.

1.12 Výbor upozorňuje na oneskorenie v implementácii smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií v členských štátoch (termín jej implementácie uplynul 27. októbra 2007).

1.13 EHSV vníma súčasné legislatívne návrhy EK na uľahčenie ekonomickej migrácie z tretích krajín ako ďalšiu snahu EK o podporu mobility a ekonomickej migrácie v Európe. Práva a povinnosti príslušníkov tretích krajín, ktoré stanovuje predkladaný návrh smernice na základe rovného zaobchádzania predstavujú solídny základ pre vytvorenie právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva, ktoré by sa mali vzťahovať na všetky kategórie migrujúcich pracovníkov. EHSV považuje prechodné opatrenia, ktoré dočasne obmedzujú voľný pohyb pracovníkov pochádzajúcich z nových členských štátov za výnimku, ktorú by bolo potrebné rýchlo zrušiť (5).

1.14 EHSV plne rešpektuje autonómnosť európskych sociálnych partnerov a očakáva ich aktívny príspevok k posilneniu mobility v záujme zlepšenia situácie na trhoch práce a posilnenia konkurencieschopnosti v EÚ.

1.15 Výbor vyzýva členské štáty a Komisiu, aby spoločne navrhovali, realizovali, monitorovali a vyhodnocovali programy zamerané na opätovné začlenenie do spoločnosti, určené občanom (a ich rodinám), bez akejkoľvek diskriminácie, ktorí istý čas pracovali v inom štáte EÚ a teraz sa vracajú do krajiny, v ktorej mali predtým trvalé bydlisko alebo prechodný pobyt.

2. Úvod

2.1 Európska komisia vyhlásila rok 2006 za Európsky rok mobility pracovníkov. Cieľom tejto iniciatívy bolo zlepšiť informovanosť európskych občanov o pracovných príležitostiach v rámci EÚ a o ich právach a nárokoch.

2.2 Mobilita občanov je vo forme práva na voľný pohyb zakotvená v primárnom práve ES a stala sa jedným z kľúčových cieľov Lisabonskej stratégie a jedným z odporúčaní Integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť (6).

2.3 Táto iniciatíva teda nadväzuje na viaceré predchádzajúce aktivity EÚ, predovšetkým na Akčný plán pre zručnosti a mobilitu, ktorý EK prijala v roku 2002 (7), a vyústila do nového Európskeho akčného plánu pracovnej mobility (2007 – 2010) (8) odrážajúceho novú realitu v Európe a súčasné výzvy, ktorým Európa čelí.

2.4 V prvom polroku 2009 predsedá Rade EÚ Česká republika, ktorej hlavným mottom je „Európa bez bariér“. České predsedníctvo preto požiadalo EHSV o vypracovanie štyroch prieskumných stanovísk zameraných na definovanie súčasných prekážok v rôznych oblastiach vnútorného trhu EÚ. Jednou zo sledovaných oblastí je aj mobilita pracovnej sily v Európe.

2.5 České predsedníctvo bude pokračovať v úsilí o zvýšenie mobility pracovníkov v Európe. Vo svojich prioritách sa zameria na presadzovanie čo najväčšej liberalizácie pohybu pracovníkov v rámci EÚ a uľahčenie a zvýšenie profesijnej a geografickej mobility pracovných síl v rámci celého trhu EÚ. Bude tiež pokračovať v modernizácii právnej úpravy v oblasti koordinácie sociálneho zabezpečenia migrujúcich pracovníkov.

2.6 České predsedníctvo upozorní na negatívny dosah v súčasnosti uplatňovaných prechodných období na voľný pohyb pracovných síl. Plné využitie potenciálu pracovných síl a spružnenie trhu práce EÚ považuje české predsedníctvo za veľmi významnú súčasť Lisabonskej stratégie.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Zo správy Európskej komisie o zamestnanosti v Európe (2008) vyplýva, že solídna ekonomická výkonnosť v Európskej únii, ktorá sa začala v roku 2006, priniesla v roku 2007 sľubné výsledky: rast HDP o 3,1 % a vytvorenie 3,5 milióna nových pracovných miest. Zamestnanosť rástla vo všetkých členských štátoch EÚ okrem Maďarska a priemerná miera zamestnanosti v EÚ sa v roku 2007 pohybovala na úrovni 65,4 %. Miera nezamestnanosti sa s výnimkou Slovenska ustálila na jednocifernom čísle. Obe vlny rozšírenia EÚ (v roku 2004 a 2007) mali pozitívny vplyv na ekonomiku EÚ a nenarušili trhy práce EÚ-15. Štatistiky dokazujú aj súčinnosť medzi výkonnosťou trhov práce, produktivitou a kvalitou pracovných miest.

3.2 V roku 2008 EÚ tvrdo zasiahla globálna finančná kríza. Domácnosti a podniky sú pod silným tlakom, rovnako ako aj trhy práce. Hospodárske predpovede naznačujú blížiaci sa nulový rast a riziko poklesu hospodárstva EÚ v roku 2009. Eurozóna a niektoré členské štáty sú už v recesii. Rada EÚ na svojom decembrovom summite prijala „Plán hospodárskej obnovy Európy“ (9), ktorý predložila Európska komisia. Plán prináša desať opatrení v štyroch prioritných oblastiach, vrátane rozsiahlej európskej iniciatívy na podporu zamestnanosti.

3.3 Stálou výzvou, ktorej Európa a EÚ čelia, je súčasný negatívny demografický trend a starnutie pracovnej sily, čo bude mať v budúcnosti výrazný vplyv na konkurencieschopnosť Európy. Riešenie situácie si vyžaduje komplexný a v súčasnej ekonomickej situácii aj mimoriadne citlivý prístup. Jednotlivé štáty si vytvárajú svoj vlastný súbor národných politík zameraných na posilnenie fungovania inkluzívnych trhov práce. Osobitná pozornosť sa venuje zraniteľným skupinám na trhu práce, starším pracovníkom, mladým ľuďom, migrantom a ľuďom so zdravotným postihnutím. V tejto súvislosti správy EK ukazujú, že EÚ má ešte stále čo zlepšovať vo vykonávaní súčasných právnych predpisov týkajúcich sa uplatňovania zásady nediskriminácie (10).

3.4 Oživenie európskych trhov práce a podpora mobility pracovnej sily v Európe preto naďalej zostáva jedným z kľúčových prvkov európskej stratégie zamestnanosti. Napriek všetkým iniciatívam a krokom EK a členských štátov mobilita v EÚ stále zaostáva za cieľmi EÚ stanovenými v Lisabone (2000), aby sa Európa stala najkonkurencieschopnejšou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach.

3.5 Zámerom nového akčného plánu EK pre mobilitu na roky 2007 – 2010 je analyzovať situáciu vo svetle výziev, ktoré prináša globalizácia, demografických zmien a rozvoja nových technológií, zamerať sa na súčasné prekážky mobility v Európe, identifikovať nové trendy v modeloch mobility a definovať potrebné kroky.

3.6 Európska komisia sa vo svojom pláne zameriava najmä na: — zlepšenie platných právnych predpisov a administratívnych postupov. Navrhnuté kroky sú zamerané najmä na úpravu právnych predpisov Spoločenstva z hľadiska súčasných potrieb a podmienok, posilnenia štatútu a analytickej kapacity siete TRESS (11) a posilňovania administratívnej spolupráce a postupov medzi národnými inštitúciami a štátnou správou, — zvýšenie politickej podpory mobility zo strany inštitúcií štátnej správy na všetkých úrovniach, najmä pokiaľ ide o investície do jestvujúcich systémov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a rozvoj príslušných mechanizmov na podnietenie mobility pracovníkov, — posilnenie, podporu a zlepšenie kvality služieb, ktoré poskytuje EURES (12), a rozšírenie jeho strategickej dimenzie posilnením jeho analytického potenciálu, pokiaľ ide o toky mobility a zmeny na trhu práce, — zlepšenie informovanosti o výhodách mobility prostredníctvom inovatívnych postupov, zmien v informačných postupoch a uvádzania príkladov osvedčených postupov.

3.7 Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok Eurofound sa ako jedna z agentúr EK fungujúcich na tripartitnom základe stala jedinečnou platformou pre analýzy a výskumy v oblasti podpory mobility v Európe, identifikovanie súčasných prekážok a nových výziev v súvislosti so zmenami na trhoch práce.

3.8 Európsky sociálny a hospodársky výbor dosiaľ nevypracoval komplexné stanovisko o mobilite a jej prekážkach v Európe. Výbor však v rámci svojej pôsobnosti ako poradný orgán EK dôsledne reagoval na všetky jej oznámenia a iniciatívy súvisiace s pohybom pracovníkov v Európe a vypracoval niekoľko dôležitých stanovísk (13).

3.9 Dôležitú úlohu zohrávajú aj európski sociálni partneri, ktorí mobilite v Európe a odstraňovaniu všetkých jej prekážok prisudzujú zásadný význam. Túto problematiku preto zaradili do svojho Spoločného pracovného plánu na roky 2003 – 2005. Taktiež ich ďalšie nadväzujúce iniciatívy a spoločné texty prispeli k identifikácii niektorých prekážok mobility v EÚ.

4. Fakty a čísla: prieskum nadácie Eurofound

4.1 Z analýzy Eurofoundu uskutočnenej na základe výsledkov Eurobarometra (14) vyplynulo niekoľko skutočností, ktoré sú dôležité pre pochopenie vzorcov správania a myslenia európskych občanov vo vzťahu k mobilite a migrácii v Európe:

— európski občania ešte stále považujú svoje „právo cestovať a pracovať v rámci EÚ“ za najväčšiu výhodu a prínos EÚ (53 % respondentov),

— hoci európske inštitúcie a európski občania dôrazne podporujú myšlienku mobility v Európe, ešte stále pretrvávajú obavy členských štátov z dôsledkov potenciálnych dosahov ekonomickej migrácie z nových členských štátov,

— len približne 2 % pracovnej sily EÚ (EÚ-25) sa narodili v inom členskom štáte, než v ktorom v súčasnosti pracujú,

— približne 4 % obyvateľov EÚ niekedy žili v inom členskom štáte, pričom ďalšie 3 % niekedy žili v krajine mimo EÚ.

4.1.1 Pokiaľ ide o geografickú mobilitu, prieskum ukázal, že cezhraničná mobilita v Európe nie je príliš vysoká. Z výsledkov vyplýva, že Európania zostávajú v priemere 10 rokov v mieste svojho bydliska, čo zahŕňa krátke obdobie pobytu v prípade mladých dospelých a relatívne dlhé obdobie v neskoršom živote. Prieskum dokázal, že ani v najbližšej budúcnosti sa nedajú očakávať dramatické zmeny.

4.1.2 Hnacím motorom mobility je aj naďalej poznávanie nových ľudí a nových miest. U vyše tretiny ľudí (38 %), ktorí plánujú žiť v zahraničí, však prevládajú ekonomické dôvody (peniaze, kvalita zamestnania). V nových členských štátoch prevládajú ekonomické dôvody – hlavnou motiváciou je skôr práca než využívanie či zneužívanie výhod sociálnych systémov alebo lepších verejných služieb. Naopak, prevažujúcim faktorom odradzujúcim od mobility je obava zo straty sociálnych väzieb (obmedzenie kontaktov s rodinou, strata jej podpory). Obmedzujúcim faktorom sú aj podmienky bývania a úroveň zdravotných a ošetrovateľských služieb.

4.1.3 Budúce výzvy. Hlavnou politickou úlohou Európskej únie je aj naďalej geografická mobilita. Príliš nízka mobilita môže znamenať zníženú adaptabilitu a konkurencieschopnosť. Na druhej strane, príliš vysoká mobilita medzi chudobnejšími a bohatšími regiónmi môže mať dosah na trhy práce (nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, vyššia nezamestnanosť, odliv mozgov).

4.1.4 Významným zdrojom údajov je v tomto smere štúdia, ktorú zverejnilo GR Zamestnanosť, sociálne veci a rovnaké príležitosti Európskej komisie o geografickej mobilite v EÚ: optimalizácia ekonomických a sociálnych výhod (15). V štúdii sa uvádza, že úloha politík zameraných na zvýšenie miery geografickej mobility je dvojaká: 1) rozšírenie očakávaných prínosov mobility a 2) zníženie nákladov, ktoré sa s ňou spájajú, pre jednotlivcov. Štúdia sa zameriava predovšetkým na ekonomický faktor geografickej mobility a jej úlohu pri vyrovnávaní rozdielov medzi regionálnymi trhmi práce (zamestnanosť, reálne mzdy, nedostatok pracovníkov).

4.1.5 Pokiaľ ide o profesijnú mobilitu, priemerný počet zamestnaní v rámci kariéry na trhu práce je 3,9; pričom priemer dĺžky trvania každého z týchto zamestnaní je 8,3 roka. V priebehu posledného roka zmenilo svoje zamestnanie 8 % respondentov, počas uplynulých 5 rokov to bolo 32 % a počas posledných 10 rokov 50 % opýtaných.

4.1.6 Z hľadiska budúcej perspektívy doterajšie prieskumy ukázali, že 41 % opýtaných očakáva v horizonte 5 rokov zmenu zamestnávateľa, 54 % respondentov neplánuje zmenu zamestnania a zvyšných 5 % nie je rozhodnutých. Môžeme definovať tri hlavné dôvody, prečo ľudia očakávajú zmenu zamestnávateľa v najbližších 5 rokoch: túžba po zmene a dobrovoľné rozhodnutie, nedobrovoľné rozhodnutie alebo neutrálne rozhodnutie pod tlakom okolností.

4.1.7 Z prieskumu vyplynulo, že z celkového počtu očakávaných transferov v budúcich 5 rokoch sa 65 % uskutoční na základe dobrovoľného rozhodnutia. Dobrovoľná profesijná mobilita zlepšuje rozvoj spôsobilostí pracovníkov a zvyšuje ich zamestnateľnosť a perspektívu ich kariéry a lepšieho zárobku.

4.1.8 K zaujímavým výsledkom dospela štúdia o profesijnej mobilite v Európskej únii: optimalizácia sociálnych a ekonomických prínosov (16). Štúdia slúži ako podklad pre diskusiu medzi členskými štátmi v súvislosti so spôsobmi optimalizácie profesijnej mobility z ekonomického a sociálneho hľadiska. Analyzuje tiež situáciu a rozdiely v EÚ-27, sleduje ekonomické faktory, ktoré sa bezprostredne vzťahujú na produktivitu, mzdy, inovácie a zamestnanosť, a taktiež faktory súvisiace s kvalitou práce a sociálnou súdržnosťou.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 Všetky iniciatívy a opatrenia smerujúce k uľahčeniu a zlepšeniu pracovnej mobility a lepšiemu zladeniu dopytu na trhu práce sú dôležité nielen z hľadiska lepšieho fungovania trhov práce a vyriešenia jeho nedostatkov, ale môžu výrazne prispieť k dosiahnutiu cieľov európskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

5.2 Hoci európski občania pevne veria vo svoje právo na voľný pohyb a veľká väčšina Európanov tiež uznáva, že jedno pracovné miesto za život už nezodpovedá realite, výsledky prieskumov naznačujú, že stále existuje množstvo prekážok, ktoré pracovníkom bránia v pohybe medzi krajinami alebo v prekonaní rizika spojeného s hľadaním nového a lepšieho zamestnania.

5.3 Prekážky mobility sú rôzne, napríklad:

— obmedzené jazykové schopnosti,

— slabo alebo nedostatočne rozvinuté zručnosti a vedomosti,

— nedostatky v uznávaní dosiahnutého vzdelania a odbornej kvalifikácie v jednotlivých členských štátoch,

— právne a administratívne prekážky,

— ťažkosti pri získavaní udržateľného zamestnania pre oboch životných partnerov,

— neúplné informácie o pracovných miestach alebo nedostatočná transparentnosť, pokiaľ ide o vzdelávacie a pracovné príležitosti,

— nedostatočná dopravná infraštruktúra,

— nedostatočná ponuka na trhu s bytmi, ceny na trhu s bytmi

— najnovšie tiež strata dôvery a xenofóbia.

5.4 V záujme podpory mobility v Európe bude potrebné odstrániť viaceré prekážky, ktoré stále pretrvávajú. EHSV sa domnieva, že účinné politické opatrenia na posilnenie mobility pracovníkov by mali obsahovať tieto kľúčové prvky:

5.4.1 V prvom rade je dôležité zlepšiť informovanosť o prekážkach a podporných opatreniach geografickej a profesijnej mobility. V minulých rokoch síce v Európe bola snaha o identifikáciu a prekonanie prekážok mobility pracovníkov, bolo by však prínosné hlbšie preskúmať túto problematiku prostredníctvom štúdií vypracovaných tak na európskej, ako aj na národnej úrovni – rozsah, charakter, určujúce momenty, prekážky mobility, ale aj jej ekonomický dosah.

5.4.2 Po druhé, je nevyhnutné uplatňovať koncepciu flexiistoty na európskych trhoch práce. Skúsenosti ukazujú, že krajiny, ktoré túto koncepciu efektívne uplatňujú, vykazujú vyššiu mieru adaptability na globálne zmeny. V tomto kontexte sa mobilita chápe ako jeden z prvkov, ktoré vedú k zlepšeniu zamestnanosti, adaptability pracovníkov a konkurencieschopnosti podnikov v globálnom prostredí. Organizácia práce musí zodpovedať potrebám podnikov a zamestnancov, čím tiež môže výrazne prispieť k novým formám mobility.

5.4.3 Po tretie, je nutné prispôsobiť vzdelávacie systémy potrebám trhu práce. Mal by sa zlepšiť prístup k efektívnemu systému celoživotného vzdelávania. Súčasné trhy práce sú čoraz viac určované rýchlymi zmenami a požiadavkami na nové kvalifikácie. Čoraz viac ľudí bude musieť získavať nové a rôznorodé kvalifikácie a prispôsobiť sa tak zmenám v zamestnaní a kariére. Jednotlivci preto musia mať možnosť rozširovať a zlepšovať svoje spôsobilosti, aby boli aj naďalej zamestnateľní, a prispôsobiť sa zmenám na trhu práce. Medzi priority by malo patriť: — zabezpečiť, aby jednotlivci získali potrebné vedomosti a zručnosti ešte predtým, ako opustia vzdelávací systém, — motivovať jednotlivcov, aby aj sami prevzali osobnú zodpovednosť za zvyšovanie svojich spôsobilostí počas celého svojho života, a vytvoriť rámcové podmienky, ktoré by im umožnili toto využiť, — zabezpečiť, aby bolo vzdelávanie atraktívnejšie, flexibilnejšie a aby vo vyššej miere zodpovedalo potrebám trhu práce, — osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať niektorým skupinám pracovníkov – mladým ľuďom, starším pracovníkom, — uplatniť princíp partnerstva medzi zainteresovanými stranami – štátom, sociálnymi partnermi, vzdelávacími inštitúciami a podnikmi.

5.4.4 Po štvrté, je potrebné ďalej rozvíjať systémy sociálnej ochrany tak, aby podporovali a uľahčovali prechod medzi jednotlivými štatútmi na trhoch práce a neobmedzovali ľudí pri sťahovaní sa do rôznych štátov a hľadaniu si lepšieho zamestnania. V tejto súvislosti EHSV odkazuje na svoje stanovisko k zásade flexiistoty, najmä pokiaľ ide o dôraz na zlepšovanie zamestnateľnosti jednotlivcov, aby sa mohli lepšie prispôsobiť zmenám na trhu práce a využiť lepšie pracovné príležitosti. Ide v podstate o vytváranie nových pracovných miest, o pomoc ľuďom pri zmenách v ich kariére a o následné zlepšenie ich vyhliadok na trhu práce. Skúsenosti ukazujú, že základnou požiadavkou doby je uľahčiť prijímanie pracovníkov do zamestnania odstránením administratívnych prekážok a investovaním do získavania zručností a uplatňovania aktívnych politík trhu práce, a nie len pasívnym zvyšovaním dávok.

5.4.5 Po piate, je dôležité odstrániť legislatívne, administratívne a daňové prekážky obmedzujúce geografickú a profesijnú mobilitu, a preto je potrebné: — dôsledne uplatňovať opatrenia súvisiace s voľným pohybom pracovníkov, aby sa zaručil nediskriminačný prístup k zamestnaniu, — podnietiť členské štáty k urýchlenej a dôslednej implementácii smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií (17) a vytvoriť európsky rámec odborných kvalifikácií, — prijať opatrenia na zamedzenie dvojitého zdanenia doplnkových dôchodkových systémov, — vyriešiť problémy spojené so zákazom diskriminácie na základe národnosti v oblasti daní (a sociálnych výhod), — pri odstraňovaní prekážok mobility venovať zvláštnu pozornosť ľuďom so zdravotným postihnutím, — vziať na vedomie osobitné potreby žien s deťmi a osobami závislými od ich starostlivosti.

5.4.6 Po šieste, európski občania by mali mať jednoduchý prístup ku kvalitným informáciám týkajúcim sa pracovných a vzdelávacích príležitostí. Zatiaľ čo informácie o životných a pracovných podmienkach sa uvádzajú v hojnej miere, informáciám o pracovných a vzdelávacích príležitostiach sa dáva len nízka priorita – často chýbajú alebo sú ťažko prístupné. Informačný systém EÚ o pracovných a vzdelávacích príležitostiach je nesmierne dôležitý, pretože občanom a podnikom umožňuje urobiť správny výber, pokiaľ ide o rozvoj zručností a využitie príležitostí, a zvýšiť tak ich mobilitu. V tejto súvislosti môže zohrať významnú a prínosnú úlohu internetový portál EURES. Avšak EURES je v súčasnosti ešte stále málo známy a občania, no hlavne podniky o ňom nemajú veľa informácií. V tejto súvislosti by sa pozornosť mala venovať najmä zlepšeniu informovanosti o špecifických otázkach, ako sú zmeny alebo úpravy dávok sociálneho zabezpečenia (či sú štatutárne alebo komplementárne) v prípade profesijnej a geografickej mobility. Napríklad v prípade zamestnaneckých dôchodkových systémov by boli užitočné informácie o úrovni nadobudnutých práv, uplatňovanom daňovom režime, možnosti ich prenosu, ako aj o nákladoch a prínosoch v prípade jednotlivých variantov a pod. (18)

5.4.7 V neposlednom rade si uľahčovanie mobility vyžaduje kroky na zlepšenie podmienok prístupu k bývaniu a na zlepšenie dopravnej infraštruktúry. Je nesmierne dôležité, aby si ľudia mohli nájsť dostupné a adekvátne bývanie v lokalitách, kde sú pracovné príležitosti. Pre zlepšenie mobility pracovníkov majú rovnako zásadný význam aj opatrenia na podporu účinnej a flexibilnej dopravnej infraštruktúry. Členské štáty by v spolupráci s podnikmi mali venovať pozornosť nákladom spojeným so sťahovaním a vytvoriť a zaviesť systémy ponuky pre mobilných záujemcov o zamestnanie (mobile job-seekers).

5.5 Rozšírenie Európskej únie v roku 2004 o 10 nových členských štátov a následne v roku 2007 o 2 nové členské štáty otvorilo diskusie o tom, či by hranice mali byť otvorené, čo by umožnilo voľný pohyb pracovníkov. Výsledky prieskumov Eurofoundu potvrdzujú, že migrácia medzi východom a západom Európy bude pokračovať, no zároveň celkom jasne ukazujú, že geografická mobilita je nízka a dočasná.

5.5.1 Členské štáty dosiaľ uplatňujúce prechodné obdobia voči štátom, ktoré k EÚ pristúpili v roku 2004, sa majú do 1. mája 2009 vyjadriť, či vstúpia do tretej fázy a budú uplatňovať prechodné obdobia aj počas ďalších dvoch rokov. V prípade Bulharska a Rumunska sa mali členské štáty vyjadriť do 31. decembra 2008 (19). EHSV preto so záujmom prijal druhú správu EK o vplyve prechodných opatrení ustanovených v zmluve o pristúpení z 18. novembra 2008 (20), ktorá v podstate len potvrdila závery prvej hodnotiacej správy z roku 2006 (21). Aj zo záverov druhej správy jasne vyplýva, že otvorenie pracovných trhov pracovníkom z nových členských krajín malo jednoznačne pozitívny vplyv tak na ekonomiku hostiteľských štátov, ako aj na EÚ ako celok.

5.5.2 Každé rozhodnutie o revízii uplatňovania prechodných období by sa malo prijať na úrovni členských štátov a malo by byť podložené analýzami založenými na faktoch. EHSV sa však domnieva, že ukončenie uplatňovania prechodných období v roku 2009 podporí vytvorenie flexibilných a inkluzívnych trhov práce a mohlo by prispieť k zníženiu počtu prípadov nelegálnej práce a odstráneniu chudoby v Európe.

5.5.3 Uplatňovanie prechodných období môže navyše obmedzovať praktické uplatňovanie článku 69 nariadenia č. 1408/71 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (oprávňuje nezamestnané osoby, aby naďalej poberali dávky v nezamestnanosti od členského štátu, ktorý je zodpovedný za ich vyplácanie v čase, kedy si tieto osoby hľadajú prácu v inom členskom štáte).

5.6 Vysielanie pracovníkov v súvislosti s liberalizáciou služieb v Európe. Výhody dobre fungujúceho jednotného trhu sú dôležité pre podniky, pracovníkov, občanov i ekonomiky ako také. Podnikom to pomáha v raste a zlepšovaní prístupu na trh, ktorý v súčasnosti zahŕňa okolo 500 miliónov ľudí z 30 krajín (Európsky hospodársky priestor). Európske podniky čelia väčšej konkurencii a ich postavenie na globálnom trhu sa posilnilo. Dôležitým nástrojom pre ďalšiu liberalizáciu trhu so službami sa najnovšie stala smernica o službách na vnútornom trhu.

5.6.1 V tejto súvislosti EK vydala dve oznámenia (22) týkajúce sa vysielania pracovníkov v rámci ustanovenia o službách. Cieľom oznámení je analyzovať situáciu a poskytnúť členským štátom určitý návod na správnu aplikáciu a výklad rozhodnutí Súdneho dvora ES. V druhom prípade ide o preskúmanie komplementarity oboch nástrojov a maximalizácie výhod pri súčasnom zabezpečení ochrany vysielaných pracovníkov.

5.6.2 Výbor v súlade so svojím predchádzajúcim stanoviskom z 29. mája 2008 (23) víta rozhodnutie EK 2009/17/ES (24) zriadiť Výbor odborníkov pre vysielanie pracovníkov na vysokej úrovni, ktorého úlohou je podporovať určovanie a výmenu osvedčených postupov a dôkladne preskúmať a riešiť problémy spojené s uplatňovaním smernice. Do tohto procesu sú zapojení aj zástupcovia sociálnych partnerov.

5.6.3 Niekoľko nedávnych rozhodnutí Súdneho dvora ES (vo veci Laval (25), Viking (26), Rüffert (27), ktoré sa týkali smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov, vyvolalo kontroverzné diskusie okolo smernice o vysielaní pracovníkov. Výbor preto podporuje návrh Európskej komisie a francúzskeho predsedníctva Rady EÚ z októbra 2008, aby európski sociálni partneri spoločne vypracovali analýzu, ktorá by vyústila do dôkladného zhodnotenia právnych, ekonomických a sociálnych dôsledkov týchto rozhodnutí.

5.7 Koordinácia a modernizácia systémov sociálnej ochrany. Dôležitým nástrojom na podporu mobility v EÚ je legislatívny rámec zabezpečujúci koordináciu systémov sociálnej ochrany. V súčasnosti platné nariadenie č. 1408/71 (28) bude nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, ktoré bolo schválené v apríli 2004. Podľa článku 89 nového nariadenia č. 883/2004 musí byť jeho uplatňovanie upravené ďalším nariadením KOM(2006) 16 (29), ktoré bolo predložené ešte len v januári 2006. Cieľom nového vykonávacieho nariadenia je predovšetkým zjednodušenie a racionalizácia právnych predpisov a administratívnych opatrení, objasnenie práv a povinností všetkých účastníkov koordinačných systémov sociálneho zabezpečenia, zavedenie lepších a rýchlejších postupov výmeny údajov a úspora nákladov.

5.7.1 EHSV vo svojom stanovisku z roku 2006 (30) považuje nový návrh za krok k lepším podmienkam voľného pohybu v EÚ. Návrh nariadenia obsahuje mnoho zjednodušení, objasnení a zlepšení. EHSV víta hlavne rozšírenie rozsahu osobnej a vecnej pôsobnosti a všetky pravidlá na zlepšenie spolupráce medzi inštitúciami sociálneho zabezpečenia.

5.7.2 EHSV vo svojom stanovisku ďalej zdôraznil potrebu citlivého postupu pri rokovaní o prílohe XI k nariadeniu č. 883/2004, v ktorej sa definujú určité postupy na uplatňovanie istých právnych predpisov. Vyzývame členské štáty, aby pomenovali tie osobitosti svojich národných systémov, ktoré by chceli mať z nariadenia vyňaté, aby sa umožnila hladká koordinácia sociálneho zabezpečenia. Členské štáty o tom už dlhšie intenzívne rokujú. EHSV v tejto súvislosti vyzval na urýchlené ukončenie rokovaní a poznamenal, že sledovanie čiastkových otázok by však nemalo naďalej zdržiavať nadobudnutie účinnosti nového nariadenia, najmä ak ide o iniciatívy EK na zvýšenie mobility v Európe.

5.7.3 Celkovo by mal legislatívny rámec koordinujúci systémy sociálneho zabezpečenia v budúcnosti pružne reagovať na meniacu sa situáciu vo svete práce, na nové formy práce, variabilitu pracovných úväzkov a predovšetkým na nové formy mobility. Mali by byť posilnené administratívne formy spolupráce medzi členskými štátmi založené na elektronických postupoch.

5.8 Vo všeobecnosti sa migrujúcim osobám poskytujú dávky nielen na základe koordinačného nariadenia o systémoch sociálneho zabezpečenia, ale aj na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1612/68, prípadne na základe zásady rovnosti obsiahnutej v smernici 2004/38/ES (31). Platí teda zásada, že v prípade legálneho pobytu v hostiteľskej krajine by mali mať všetci na všetko rovnaký nárok. Nikto by nemal byť zo systému vylúčený.

5.9 Problém spočíva v tom, že celkový právny rámec je zložený z pravidiel, ktoré majú rôznu silu (nariadenia, smernice a rozhodnutia Súdneho dvora ES). Nariadenia sa uplatňujú priamo a jednotne. Smernice sa v jednotlivých členských štátoch uplatňujú rozličným spôsobom. V budúcnosti bude preto potrebné zaoberať sa transparentnosťou a najmä prepojenosťou týchto predpisov. Mala by sa zachovať zásada rovnosti (napríklad rovnaký prístup k daňovým výhodám) a právna istota. Asi nebude možné zjednodušiť právny rámec, no viaceré nedostatky sa dajú prekonať pomocou spolupráce medzi členskými štátmi; v tomto smere existujú ešte veľké rezervy.

5.10 Mobilita v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy je neoddeliteľnou súčasťou voľného pohybu osôb a základným nástrojom na vytvorenie európskeho priestoru v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

5.10.1 EHSV podporuje Európsku chartu kvality mobility (32), ktorá vychádza zo skutočnosti, že mobilita v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy je neoddeliteľnou súčasťou voľného pohybu osôb a posilnenie európskej mobility v tejto oblasti je cestou k dosiahnutiu cieľov Lisabonskej stratégie. Charta navrhuje súbor zásad a opatrení použiteľných pre mobilitu mladých ľudí alebo dospelých na účely formálneho alebo neformálneho vzdelávania a pre ich osobný a profesionálny rozvoj.

5.10.2 Európska komisia vytvorila širokú paletu efektívnych nástrojov na podporu mobility v Európe v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. Europass (33) je koordinovaným súborom dokladov, ktorý pomáha európskym občanom zrozumiteľnejšie predstaviť svoje kvalifikácie a zručnosti. Posledná hodnotiaca správa z roku 2008 potvrdila efektívnosť národných centier a internetových portálov, ako aj celkový prínos Europassu. Identifikovala však aj niektoré jeho nedostatky, a to najmä tých nástrojov, ktoré sa o študijné výsledky opierajú v menšej miere.

5.10.3 Tento rozmer by sa mal posilniť uplatňovaním európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (EKR) (34), ktorý by mal byť prepojený s európskymi systémami prenosu a započítavania kreditov (35).

5.11 Taktiež nezvyčajne vysoký príliv pracovníkov z tretích krajín spojený so súčasnými opatreniami EK na uľahčenie legálnej migrácie nás však núti zamyslieť sa nad novou výzvou, ktorej čelia vzdelávacie systémy v EÚ.

5.11.1 EHSV s napätím očakáva aj výsledky diskusie otvorenej v júli 2008, kedy EK zverejnila zelenú knihu „Migrácia a mobilita: výzvy a príležitosti vzdelávacích systémov EÚ“ (36). Táto zelená kniha vyzýva k úvahám o budúcnosti a úlohe smernice 77/486/EHS, ktorá je zatiaľ zameraná iba na vzdelávanie detí migrujúcich pracovníkov z krajín EÚ.

5.12 Uľahčovanie legálnej migrácie a boj proti nelegálnej migrácii z tretích krajín v zmysle oznámenia EK o globálnom prístupe k migrácii (37) z novembra 2006 je ďalším z príspevkov EK k väčšej mobilite a riadenej migrácii v Európe, ktorá čelí demografickým výzvam. V súlade so svojím legislatívnym plánom na rok 2007 zverejnila EK dva legislatívne návrhy (38) na uľahčenie vstupu a pobytu ekonomických migrantov z tretích krajín do EÚ a predstavila svoj návrh na systém tzv. modrých kariet zameraný na prilákanie vysoko kvalifikovaných pracovníkov z tretích krajín do Európy. Práva a povinnosti príslušníkov tretích krajín, ktoré stanovuje predkladaný návrh smernice na základe rovného zaobchádzania v oblasti odmeňovania, pracovných podmienok, slobody združovania, všeobecného vzdelávania a odbornej prípravy, predstavujú solídny základ pre vytvorenie právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva, ktoré by sa mali vzťahovať na všetky kategórie migrujúcich pracovníkov. EHSV považuje prechodné opatrenia, ktoré dočasne obmedzujú voľný pohyb pracovníkov pochádzajúcich z nových členských štátov za výnimku, ktorú by bolo potrebné rýchlo zrušiť, najmä pokiaľ ide o zamestnávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov. (39)

V Bruseli 25. marca 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2008 – 2010), KOM(2007) 803 v konečnom znení, ČASŤ V – 2007/0300 (CNS).

(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1 – 123), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:05:05:32004R0883:SK:PDF

(3) Nariadenie Rady (EHS) č. 1612/68 z 15. októbra 1968 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 257, 19.10.1968, s. 2 – 12).

(4) Implementovať lisabonský program Spoločenstva: Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení prenosnosti práv na doplnkový dôchodok, KOM(2005) 507 v konečnom znení – 2005/0214 (COD).

(5) Stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania“, spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS (Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009).

(6) Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008), usmernenie č. 20, KOM(2005) 141 v konečnom znení – 2005/0057 (CNS).

(7) Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Záverečná správa o uplatňovaní Akčného plánu Komisie pre zručnosti a mobilitu, KOM(2007) 24 v konečnom znení.

(8) Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Mobilita, nástroj na zvýšenie počtu pracovných miest a zlepšenie ich kvality: Európsky akčný plán pracovnej mobility (2007 –2010), KOM(2007) 773 v konečnom znení.

(9) Plán hospodárskej obnovy Európy, KOM(2008) 800 v konečnom znení, 26. novembra 2008.

(10) Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec rovnakého zaobchádzania v zamestnaní a zárobkovej činnosti, Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16 – 22.

(11) TRESS – Training and Reporting in European Social Security (Odborné vzdelávanie a podávanie správ v oblasti európskeho sociálneho zabezpečenia).

(12) EURES – European Employment Service (Európske služby zamestnanosti).

(13) Len niekoľko príkladov: stanovisko EHSV o voľnom pohybe a pobyte pracovníkov, spravodajca: pán Vinay (Ú. v. ES C 169, 16.6.1999) [nie je dostupné v slovenčine], stanovisko EHSV k návrhu nariadenia Rady (ES) o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, spravodajca: pán Rodríguez García-Caro (Ú. v. ES C 75, 15.3.2000) [nie je dostupné v slovenčine], stanovisko EHSV k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov na voľný pohyb a pobyt na území členských štátov, spravodajca: pán Rodríguez García-Caro (Ú. v. ES C 149, 21.6.2002) [nie je dostupné v slovenčine], stanovisko EHSV k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje postup na vykonávanie nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, spravodajca: pán Greif (Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006).

(14) Mobility in Europe: Analysis of the 2005 Eurobarometer survey on geographical and labour market mobility [Mobilita v Európe: prieskum agentúry Eurobarometer z roku 2005 o geografickej mobilite a mobilite na pracovnom trhu], Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2006.

(15) Štúdie Geographical Mobility in the EU: Optimising its Economic and Social Benefits, apríl 2008, Európska komisia, Generálne riaditeľstvo Zamestnanosť, sociálne veci a rovnaké príležitosti, Contract VT/2006/042.

(16) Štúdia Job mobility in the EU: Optimising its Social and Economic Benefits, apríl 2008, Danish Technological Institute, Contract VT/2006/043.

(17) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií.

(18) Európska komisia už v tejto súvislosti podnikla niekoľko konkrétnych krokov, ktoré zvýšia informovanosť európskych občanov a poskytnú im zrozumiteľné informácie o ich právach a povinnostiach týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia v krajinách EÚ (letáky, príručky, videá).

(19) Grécko, Španielsko, Maďarsko a Portugalsko už uvoľnili reštrikcie na voľný pohyb pracovníkov z týchto krajín.

(20) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vplyv voľného pohybu pracovníkov v kontexte rozšírenia EÚ – Správa o prvej fáze (1. január 2007 – 31. december 2008) prechodných opatrení ustanovených v zmluve o pristúpení z roku 2005, požadovaná podľa prechodného ustanovenia v zmluve o pristúpení z roku 2003, KOM(2008) 765 v konečnom znení.

(21) Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o fungovaní prechodných opatrení ustanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003 (obdobie 1. máj 2004 – 30. apríl 2006), KOM(2006) 48 v konečnom znení.

(22) Oznámenie Komisie: Usmernenia na vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb, KOM(2006) 159 v konečnom znení, a Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb – maximalizácia výhod a potenciálu popri zabezpečení ochrany pracovníkov, KOM(2007) 304 v konečnom znení.

(23) Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb – maximalizácia výhod a potenciálu popri zabezpečení ochrany pracovníkov“, KOM(2007) 304 v konečnom znení, spravodajkyňa: pani Le Nouail Marlière, Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 95 – 99.

(24) Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 26 – 28.

(25) ESD, vec C-341/05: Laval un Partneri Ltd proti Svenska Byggnadsarbetareförbundet (švédska odborová organizácia pracovníkov v odvetví stavebníctva a verejných prác).

(26) ESD, vec C-438/05: International Transport Workers’ Federation a Finnish Seamen’s Union proti Viking Line ABP a OÜ Viking Line Eesti.

(27) ESD, vec C-346/06: Dirk Rüffert proti Land Niedersachsen (právnik Dirk Rüffert, správca konkurznej podstaty spoločnosti Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG proti spolkovej krajine Dolné Sasko).

(28) Ú. v. ES. L 149, 5.7.1971.

(29) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje postup na vykonávanie nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, KOM(2006) 16 v konečnom znení – 2006/0006 (COD).

(30) Stanovisko EHSV z 26. októbra 2009 na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje postup na vykonávanie nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia“, spravodajca: pán Greif, (Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006).

(31) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Text s významom pre EHP).

(32) Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility, Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006 (http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11085.htm).

(33) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass).

(34) Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (2008/C 111/01).

(35) Európsky systém prenosu a započítavania kreditov (ECTS) a návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET), KOM(2008) 180 v konečnom znení.

(36) Zelená kniha „Migrácia a mobilita: výzvy a príležitosti vzdelávacích systémov EÚ“, KOM(2008) 423 v konečnom znení.

(37) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Globálny prístup k migrácii o rok neskôr: smerom ku komplexnej európskej migračnej politike, KOM(2006) 735 v konečnom znení.

(38) Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (návrh na zavedenie „modrej karty EÚ“), KOM(2007) 637 v konečnom znení, a návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte, KOM(2007) 638 v konečnom znení.

(39) Pozri poznámku pod čiarou č. 5.