SK Úradný vestník Európskej únie C 150/11

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2015/C 150/11)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„OLIVE DE NICE“

EÚ č.: FR-PDO-0105-01277 – 17.11.2014

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Syndicat interprofessionnel de l’olive de Nice

Box 58 MIN Fleurs 6 06296 Nice Cedex 3 FRANCE Tel. +33 497257644 Fax +33 493176404 e-mail: aoc.olive@aocolivedenice.com

Syndicat interprofessionnel de l’Olive de Nice pozostáva z pestovateľov a spracovateľov olív známych pod názvom „Olive de Nice“ a má oprávnený záujem navrhnúť žiadosť o zmenu.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Položka v špecifikácii, ktorej sa zmena týka

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

4. Druh zmeny (zmien)

—

☒

—

☐

5. Zmena(-y)

Opis výrobku

Zrevidoval a doplnil sa opis stolových olív z Nice a olivovej pasty z olív z Nice. Vykonané zmeny sa týkajú týchto prvkov:

Pokiaľ ide o stolové olivy:

— veľkosť olivy sa značne zväčšila a zmenila sa z 50 až 70 plodov na 100 gramov na 40 až 70 plodov na 100 gramov. Skutočne sa vďaka profesionalizácii pestovateľov, rozvoju zavlažovania a lepšie cielenému zúrodňovaniu výrazne zväčšila veľkosť olív. Toto mierne zväčšenie veľkosti nemá až taký veľký vplyv na charakteristický „malý“ rozmer stolových olív z Nice, čím sa odlišujú od iných stolových olív,

— spresňuje sa farba: výrazy: „žltkastozelená až hnedá“ a „žltozelená až hnedá“ sa v rôznych dokumentoch predložených v súvislosti so žiadosťou o registráciu CHOP používali nesystematicky. Na účely spresnenia sa navrhuje, aby sa zjednotil slovník a ponechal výraz „žltkastozelená až hnedá“,

— spresnil sa výraz „hladká“, ktorý je typickou charakteristikou pre olivu „Olive de Nice“ a rovnako sa spresnil výraz „nie príliš slaná“, ktorý súvisí s technikou odstraňovania horkosti pri spracúvaní týchto olív,

— dopĺňa sa opis aróm, pretože arómy pripomínajúce „suché plody“ dostatočne nevystihujú arómu olív „Olive de Nice“, ktorá evokuje takisto arómy kandizovaného ovocia, bublaniny, starých vín a kože,

— stanovuje sa povinnosť, aby sa aspoň do určitej miery zachovali stopky na olivách alebo aby voľne plávali v náleve. V skutočnosti je prítomnosť stopiek na olivách „Olive de Nice“ ich osobitým prvkom. Vysvetľuje sa to charakteristikami tejto odrody (plod visiaci na dlhej stopke) a takisto systémom zberu, ktorý spočíva v zrážaní plodov zo stromu,

— uvádza sa, že ide o celé, neobité, nepoškodené a neochutené olivy, aby sa lepšie vystihli ich charakteristiky, pokiaľ ide o normu Codex pre stolové olivy (norma CODEX STAN 66-1981, revidovaná v roku 1987).

Pokiaľ ide o olivovú pastu:

— spresňuje sa farba pasty. Požiadavka, podľa ktorej olivová pasta musí mať „charakteristické tmavočervené sfarbenie, ktoré nesmie byť ani zelené, ani príliš tmavé“, sa nahrádza opisom „má sfarbenie od hnedej cez tmavočervenú až po čiernu“. Toto spresnenie je v súlade s farebnými odtieňmi tejto olivy. Vďaka technickému postupu výroby bez prídavných látok sa v olivovej paste zachovávajú vlastnosti suroviny. Pasta preto nemá vždy tmavočervenú farbu, ale môže prechádzať do hnedého alebo čierneho sfarbenia.

— spresňuje sa hladkosť a jemnosť pasty. Pasta musí byť olejovitá, ale nie príliš a musí byť homogénna. Skutočnosť, či pasta „nie je hrubá“, sa hodnotí na základe merania veľkosti kúskov, ktoré musia byť menšie alebo rovné 3,5 mm (mriežka na site). Takisto sa uvádza, že pasta môže v obmedzenom množstve obsahovať kúsky šupiek a stopiek.

— tak ako v prípade stolových olív, dopĺňajú sa arómy olivovej pasty. Olivová pasta sa vyznačuje rovnakými arómami ako stolové olivy: kandizované ovocie, suché plody, bublanina, staré vína, koža, ale takisto jemné pečivo, opekaný chlieb a čerešňový likér. Arómy jemného pečiva, opekaného chleba a čerešňového likéru, ktoré dopĺňajú opis aróm, vznikajú najmä pridávaním olivového oleja „Huile d’olive de Nice“, ale nepochybne takisto jeho spracovaním,

— spresňuje sa charakter pasty: „ani príliš slaná, ani príliš horká, nikdy nie kyslá, a neochutená“, ako aj zákaz aromatizácie pasty.

Zemepisná oblasť

V špecifikáciách sa opravili zistené chyby, pokiaľ ide o názvy obcí situovaných v zemepisnej oblasti chráneného označenia pôvodu, ale tieto opravy nemenia hranice zemepisnej oblasti výroby, ktoré zostávajú také isté.

Okrem toho sa spresnili jednotlivé kroky, ktoré sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti: „všetky výrobné postupy od produkcie olív po výrobu stolových olív alebo olivovej pasty sa musia uskutočňovať v zemepisnej oblasti“.

Ďalej sa spresnili spôsoby identifikácie parciel, aby sa dodržal súlad s novými vnútroštátnymi postupmi.

Dôkazy o tom, že výrobok pochádza zo zemepisnej oblasti

Vzhľadom na zmeny vnútroštátnych právnych a iných predpisov došlo ku konsolidácii položky „Dôkaz o tom, že výrobok pochádza zo zemepisnej oblasti“, ktorá obsahuje najmä nahlasovaciu povinnosť a povinnosť vedenia evidencie v súvislosti s vysledovateľnosťou produktu a monitorovaním podmienok pestovania.

Okrem toho sa do tejto položky ďalej pridali a doplnili viaceré ustanovenia týkajúce sa registrov a nahlasovacích dokumentov, ktoré umožňujú vysledovateľnosť a kontrolu súladu produktov s požiadavkami špecifikácií.

Spôsob výroby

Odroda

Vkladá sa vymedzenie pojmu „pôvodné miestne odrody“. Ide o „odrody vysadené pred mrazom, ktorý sa vyskytol v roku 1956, zastúpené významným počtom stromov nachádzajúcich sa vo výrobnej oblasti“.

Hustota výsadby

Cieľom tejto zmeny je zohľadniť špecifickú polohu olivovníkov vysadených na terasovitých pozemkoch v porovnaní s polohou olivovníkov vysadených na rovných terénoch, keďže takéto porasty na veľmi strmých pozemkoch predstavujú najväčší podiel porastov s chráneným označením pôvodu a je to dokonca jedna z ich charakteristík. Tento typ výsadby nenarúša vývoj koreňového systému stromov a vďaka svahovitému charakteru týchto pozemkov majú všetky stromy dostatok svetla. Navrhuje sa preto, aby sa v tomto prípade pri výpočte minimálnej požadovanej vzdialenosti medzi stromami zohľadnila výška terasy a aby sa neuplatňovala minimálna plocha 24 m2 na strom.

Spresňujú sa ustanovenia týkajúce sa minimálnej vzdialenosti medzi stromami (4 metre), pokiaľ ide o stromy vysadené 27. apríla 2001 a po tomto dátume (dátum uverejnenia pôvodnej vyhlášky o uznávaní kontrolovaného označenia pôvodu).

Pestovanie medziplodín

V súlade s miestnou praxou sa povoľuje, aby sa v olivovom sade nachádzali aj ovocné stromy, ktorých prítomnosť nemá vplyv na konečnú kvalitu výrobku, pod podmienkou, že ich počet neprekročí 5 % celkového počtu stromov na príslušnej parcele.

Zavlažovanie

Navrhuje sa stanoviť lehotu, do kedy je možné zavlažovanie, s cieľom nahradiť pôvodné ustanovenie, na základe ktorého bolo zavlažovanie povolené „až do obdobia dozrievania“, pretože toto ustanovenie je nepresné, keďže obdobie dozrievania sa môže mierne líšiť v závislosti od zemepisnej polohy v rámci zemepisnej oblasti (pobrežie alebo vnútrozemie), čo by mohlo spôsobiť ťažkosti, pokiaľ ide o kontrolu.

Lehota sa teda stanovuje na 1. november.

Výnos

Maximálny povolený výnos je 10 t/ha namiesto 6 t/ha. V skutočnosti stromy, ktoré pochádzajú z mladej výsadby v súčasnosti dosahujú produkčné obdobie a výnosy z týchto olivovníkov predstavujú približne 8 až 10 t/ha. Takisto nie je nezvyčajné nájsť veľmi staré olivové sady a v takom prípade majú stromy veľmi bujnú korunu a sú obťažkané olivami. Profesionalizácia pestovateľov a obnovovanie parciel takisto prispievajú k optimalizácii výnosov.

Okrem toho sa spresnila metóda výpočtu výnosov, aby sa zabránilo akejkoľvek nesprávnej interpretácii. Uvádza sa, že výnos sa vypočítava vo vzťahu k zozbieranej úrode (a nie k celkovej produkcii stromu, ktorá zahŕňa aj na zem spadnuté, nepozbierané olivy, na ktoré sa označenie nevzťahuje).

Spresňuje sa vek stromov, v ktorom začínajú produkovať plody (minimálne 5 rokov), s cieľom zaručiť dostatočnú kvalitu spracúvaných olív.

Dátum zberu úrody

Pôvodne sa dátum začatia zberu stanovoval nariadením prefekta na základe návrhu príslušných orgánov.

V rámci zjednodušovania administratívnych postupov na vnútroštátnej úrovni sa navrhuje, aby sa tento dátum stanovoval rozhodnutím riaditeľa INAO na základe odôvodneného návrhu skupiny.

Zber úrody

Výraz „mechanické zrážanie“ sa nahrádza výrazom „mechanické postupy“. Táto textová zmena nevedie k zmene rôznych techník zberu povolených pre CHOP „Olive de Nice“.

Metóda skladovania olív po zbere

Aby sa v čo najväčšej miere zachovala kvalita suroviny pre stolové olivy, navrhuje sa vypustiť možnosť skladovať olivy po zbere vo vysokých debnách, ktoré nie sú vhodné z dôvodu ich veľkého objemu (riziko prehriatia a obitia olív). Povoľujú sa iba mriežkované drevené debničky.

Podmienky výroby

V tejto verzii špecifikácií sa prehľadnejšie uvádzajú po sebe nasledujúce fázy, ktoré umožňujú získanie stolových olív a olivovej pasty: prvá fáza zahŕňa výrobu konzervovaných olív (olives de confiserie), z ktorých sa potom vyrábajú stolové olivy alebo olivová pasta.

Nakladanie do slaného nálevu a triedenie olív

Navrhuje sa vypustiť požiadavku umývania olív pred ich spracovaním. Ich umývanie sa, po prvé, nezdá byť potrebné, pretože plody, ktoré sa zbierajú do sietí, sú čisté, a po druhé, podľa určitých štúdií by ich umývanie mohlo spôsobiť ochorenie nazývané „Alambrado“, ktoré sa objavuje na olivách konzervovaných v slanom náleve.

Navrhuje sa takisto, aby sa olivy triedili až po ich naložení do slaného nálevu, tesne pred spracovaním na stolové olivy alebo pastu. Zatiaľ čo v minulosti sa čerstvo pozbierané olivy triedili v ten istý večer, v súčasnosti sa to už nerobí. Vďaka mechanizácii zberu je objem zozbieranej úrody za deň omnoho vyšší a táto fáza, ktorá spočíva v jednotvárnej činnosti, sa ponecháva na pokojnejšie obdobia po zbere.

Okrem toho v prípade olivovej pasty je jedno, či sú plody hladké, celé, neobité a nepoškodené, pretože to nemá vplyv na konečnú kvalitu výrobku. Preto sa navrhuje, aby sa zrušila povinnosť triediť olivy určené na výrobu olivovej pasty.

Na druhej strane sa dopĺňa, že z olív sa pred ich spracovaním odstraňujú listy, čo sa predtým síce neuvádzalo, ale vždy sa to robilo. Pokiaľ ide o naloženie olív do slaného nálevu, zavádza sa lehota maximálne 24 hodín po zbere aby sa zachovala pôvodná kvalita spracúvaných olív. S rovnakým cieľom sa zaviedli požiadavky na kvalitu pre olivy, ktoré sa majú použiť na výrobu stolových olív alebo olivovej pasty: olivy musia byť „zdravé, nepoškodené hmyzom či ochoreniami. V prípade olív určených na spracovanie je však povolená tolerancia 5 % olív poškodených hmyzom alebo ochoreniami; výnimkou sú červavé olivy, ktoré sú úplne vylúčené“.

Výroba olivovej pasty

Pomer olivového oleja s označením „Huile d’olive de Nice“, ktorý sa používa na homogenizáciu pasty, sa zvyšuje z maximálne 7 % na maximálne 12 %; táto zmena bola nevyhnutná na zabezpečenie olejnatosti pasty a jej chuťových kvalít.

Označovanie

Označovanie špecifické pre toto označenie pôvodu sa zosúladilo s ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1151/2012:

Na olivovej paste sa musí okrem názvu chráneného označenia pôvodu povinne uvádzať výraz „pâte d’olive“ (olivová pasta). Okrem toho je takisto povinné používať na etikete výrobku s chráneným označením pôvodu „Olive de Nice“ symbol Európskej únie CHOP a slovné spojenie „chránené označenie pôvodu“ alebo „CHOP“.

Iné

Vzhľadom na zmeny vnútroštátnych právnych a iných predpisov má položka „Vnútroštátne požiadavky“ podobu tabuľky, v ktorej sa uvádzajú najdôležitejšie body, ktoré treba kontrolovať, ich referenčné hodnoty a metóda ich hodnotenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„OLIVE DE NICE“

EÚ č.: FR-PDO-0105-01277 – 17.11.2014

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Názov (názvy)

„Olive de Nice“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Chránené označenie pôvodu „Olive de Nice“ sa vzťahuje na stolové olivy, ako aj na olivovú pastu z olív, ktoré pochádzajú výlučne z odrody Cailletier.

Stolové olivy „Olive de Nice“ sú malé olivy (minimálne 40 až maximálne 70 plodov na 100 gramov), s farebnými odtieňmi od žltkastozelenej po hnedú farbu alebo od tmavočervenej po tmavofialovú farbu. Olivy majú hladkú šupku, pevnú dužinu, ktorá sa dá ľahko oddeliť od kôstky. Sú mierne horké, nikdy nie sú kyslé, ani príliš slané. Vyznačujú sa typickými arómami kandizovaného ovocia (slivka, čerešňa), bublaniny, suchých plodov, vôňami starých vín a kože.

Olivy sú celé, neobité, nepoškodené a neochutené. Ďalšou charakteristickou črtou je viac či menej častý výskyt stopiek, ktoré sú buď ešte stále na olivách alebo voľne plávajú v náleve.

Pasta „Olive de Nice“ sa vyznačuje typickými arómami kandizovaného ovocia (slivka, čerešňa), bublaniny, jemného pečiva, opekaného chleba, suchých plodov, vôňami starých vín a kože. Má sfarbenie od hnedej cez tmavočervenú až po čiernu. Jej textúra je homogénna, olejovitá, ale nie príliš. Každopádne môže obsahovať – v obmedzenom množstve – kúsky šupiek alebo stopiek; pasta nie je ani hrubá (prechádza cez mriežku na site, ktorej otvory sú menšie alebo rovné 3,5 mm), ani príliš slaná alebo horká a v žiadnom prípade nie je kyslá. Akákoľvek aromatizácia je zakázaná.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky výrobné postupy od produkcie olív po výrobu stolových olív alebo olivovej pasty sa musia uskutočňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Okrem povinných údajov stanovených predpismi o označovaní a obchodnej úprave potravín musí etiketa stolových olív a olivovej pasty s chráneným označením pôvodu „Olive de Nice“ obsahovať tieto informácie:

— názov chráneného označenia pôvodu „Olive de Nice“, výraz „pâte d’olive“ na olivovej paste, výraz „chránené označenie pôvodu“ alebo „CHOP“. Tieto údaje musia byť uvedené v tom istom zornom poli. Musia byť napísané viditeľným, čitateľným, nezmazateľným a dostatočne veľkým písmom, ktoré musí na ploche, na ktorej je vytlačené, dobre vynikať, aby sa tieto údaje dali jasne odlíšiť od všetkých ostatných písomných alebo obrázkových informácií.

— symbol CHOP Európskej únie.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Vymedzená zemepisná oblasť olív a olivovej pasty, na ktoré sa vzťahuje chránené označenie pôvodu „Olive de Nice“, sa nachádza na území týchto obcí departementu Alpes-Maritimes:

— Aiglun, Antibes, Biot, Bouyon, Cannes, Clans, Conségude, Les Ferres, Malaussène, Mandelieu-la-Napoule, Massoins, Nice, Roquestéron-Grasse, La Tour, Tournefort, Vallauris, Villars-sur-Var,

— obce v kantónoch: Le Bar-sur-Loup (okrem obcí Caussols a Courmes), Breil-sur-Roya, Cagnes-sur-Mer-Centre, Cagnes-sur-Mer-Ouest, Le Cannet, Carros, Contes, L’Escarène, Grasse-Nord, Grasse-Sud, Lantosque, Levens, Menton-Est, Menton-Ouest (okrem obce Roquebrune-Cap-Martin), Mougins, Nice 13e canton, Roquebillière (okrem obce Belvédère), Roquesteron, Saint-Laurent-du-Var-Cagnes-sur-Mer-Est, Saint-Vallier-de-Thiey (okrem obcí Escragnolles a Saint-Vallier-de-Thiey), Sospel (okrem obce Moulinet), Vence, Villefranche-sur-Mer (okrem obcí Cap-d’Ail a Saint-Jean-Cap-Ferrat).

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Táto zemepisná oblasť sa nachádza v regióne, ktorého ráz je výsledkom tradície pestovania olivovníkov, ich spracúvania v spracovateľských podnikoch a pôvodných charakteristík prírodného prostredia (topografia, pedológia, klimatológia).

Olivové sady v okolí mesta Nice sa nachádzajú v srdci regiónu, kde sa stretávajú hory s morom a zlievajú sa do jedného celku. Hlavným tokom je rieka Var so svojimi prítokmi Vésubie, Tinée a Estéron. Pestovanie olív sa rozvíjalo pozdĺž dolných tokov týchto údolí, pretože svahy sú tu menej strmé ako pozdĺž horných tokov. Tieto olivové sady sú umiestnené v zvlnenom teréne – na pahorkoch, plošinách nad pobrežím a svahoch, ktoré sú často upravené na „terasy“. Pôdy, ktoré sú obzvlášť priaznivé na pestovanie olivovníkov, sú koluviálne a bohaté na vápencové alebo slieňovo-vápencové zvetraniny s naplaveninovou ílovitou textúrou.

Oblasť, v ktorej sa pestujú olivovníky, podlieha stredomorskému podnebiu, v ktorom sa občas prejaví vplyv hôr. Teploty sú mierne (4 – 11 °C v zime), zrážky početné (800 – 1 100 mm) a slnečný svit je výborný (2 760 hodín ročne). Silné mrazy sa vôbec nevyskytujú v pobrežnom pásme a vo vnútrozemskej časti v polohách do nadmorskej výšky 750 m sú zriedkavé. V tejto oblasti, v ktorej sa nevyskytujú silné vetry, sa odroda Cailletier vyznačujúca sa dlhými, previsnutými konármi rozširovala počas stáročí ako dominantná odroda v olivových sadoch v okolí Nice.

Olivovník bol vždy jednou zo základných plodín, ktoré pestovali obyvatelia grófstva Nice („Comté de Nice“ – historický územno-administratívny celok, ktorý v rokoch 1526 až 1847 spadal pod Savojsko) a Azúrového pobrežia. Zber sa začína zvyčajne v novembri a trvá až do apríla, pričom obdobie najintenzívnejšieho zberu je obdobie od januára do marca, keď sa zbierajú olivy, ktoré menia farbu (tzv. „tournantes“, najmenej 50 % olív nadobudne tmavočervenú farbu). Olivy sa zbierajú priamo zo stromov bez použitia prípravku na odstraňovanie listov alebo sa zbierajú tradičným zrážaním alebo pomocou mechanických postupov.

Olivy „Olive de Nice“ sú tradične olivy, ktoré sa pridávajú do známeho šalátu salade niçoise. Pripravuje sa tradičným spôsobom regiónu v okolí mesta Nice z olív nazývaných konzervované olivy (olives de confiserie), ktoré sa získavajú namáčaním v slanom náleve chloridu sodného bez akýchkoľvek prídavných látok iných ako je soľ počas najmenej troch mesiacov pred ich uvedením na trh.

Olivová pasta sa vyrába priamo z olív naložených do slaného nálevu. Získava sa jednoduchým osušením a odsolením olív, ktoré sa následne odstreďovaním odkôstkujú a pasta sa homogenizuje pridaním olivového oleja s chráneným označením pôvodu „Huile d’olive de Nice“ v pomere zodpovedajúcom maximálne 12 % hmotnosti pasty.

5.2. Špecifickosť výrobku

Stolové olivy „Olive de Nice“ sú malé (40 až 70 plodov na 100 gramov), celé, neobité, nepoškodené a nearomatizované olivy, ktoré sa vyznačujú rôznymi farebnými odtieňmi od žltkastozelenej po hnedú a od tmavočervenej po tmavofialovú. Majú hladkú šupku, veľkú kôstku a ich dužina je pevná a dá sa ľahko oddeliť od kôstky. Takisto sa vyznačujú tým, že sú mierne horké a vôbec nie sú kyslé. Ich arómy evokujú kandizované ovocie (slivka, čerešňa), bublaninu, suché plody, vône starých vín a kože. Typická je prítomnosť stopiek priamo na olivách alebo voľne plávajúcich v náleve. Olivy „Olive de Nice“ pochádzajú výlučne z odrody Cailletier. Olivová pasta sa vyznačuje arómami kandizovaného ovocia (slivka, čerešňa), bublaniny, jemného pečiva, opekaného chleba, suchých plodov, vôňami starých vín a kože. Tak ako v prípade stolových olív má sfarbenie od hnedej cez tmavočervenú až po čiernu. Takisto je pre ňu charakteristická homogénna a (nie príliš) olejovitá textúra. Je oceňovaná pre svoju chuť, ktorá nie je ani príliš slaná, ani príliš horká a nikdy nie je kyslá.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Charakteristické črty zemepisnej oblasti sformovali krajinu v okolí mesta Nice, v ktorej sa pestujú olivy, ako aj typické vlastnosti olív „Olive de Nice“. Vzhľadom na svoju geografickú polohu má región Alpes-Maritimes (časť Álp, ktorá priamo hraničí s morom) obmedzenú poľnohospodársku plochu. Orná pôda je tu vzácna a olivovníky sa vysádzajú na terasovitých pozemkoch. Olivové sady v okolí mesta Nice sú typickým obrazom tunajšej krajiny: príkre svahy sú zúrodnené vďaka múrom postaveným zo suchých skál, ktoré spevňujú pôdu a chránia pred eróziou. Na niektorých zvlášť neúrodných miestach je tak pestovanie olivovníkov jediným spôsobom využitia pôdy.

Pre zemepisnú oblasť je charakteristické stredomorské podnebie s miernym prúdením vzduchu a zriedkavými mrazmi, výborným slnečným svitom, výdatnými jarnými a jesennými zrážkami, ktoré je vhodné na pestovanie olivovníkov, a to až do nadmorskej výšky 700 m.

V týchto špecifických podmienkach predstavuje odroda Cailletier, ktorá sa im dokonale prispôsobila, 95 % sadov v zemepisnej oblasti. Mierne podnebie spolu s terasovitým rozložením sadov v pobrežných aj horských oblastiach sú dôvodom, prečo je zber úrody možný, po začiatku dozrievania plodov, od novembra do apríla. Okrem toho vzhľadom na charakteristiky odrody (vysoké stromy s previsnutými konármi) a zvyk zbierať celú úrodu naraz, farba olív nie je jednotná, pretože jednotlivé časti stromu nie sú vystavené slnku v rovnakej miere. Pozbierané olivy majú žltkastozelenú až hnedú farbu alebo tmavočervenú až tmavofialovú farbu.

Olivy tejto odrody sú malé, majú veľkú kôstku a pevnú dužinu. Ich dužina nie je veľmi objemná, a preto sú vhodné najmä na nakladanie do slaného nálevu chloridu sodného, v ktorom pomaly strácajú horkosť. Tento spôsob prípravy je v oblasti Nice tradičný. Vďaka tomuto spôsobu prípravy bez prídavných látok iných ako je soľ sa zachovávajú charakteristiky suroviny a arómy suchých plodov, ktorými sa vyznačuje olivový olej „Huile d’olive de Nice“ a ktoré sú takisto charakteristické pre stolové olivy. Pri tomto postupe olivy postupne strácajú väčšinu horkosti a konzervujú sa. Objavujú sa nové arómy, ako napríklad kandizované ovocie, jemné pečivo alebo staré vína, a olivy zostávajú hladké. Prítomnosť stopiek na olivách alebo voľne plávajúcich v náleve je nielen charakteristická pre túto odrodu (plod visiaci na dlhej stopke), ale je daná takisto systémom zberu, ktorý spočíva v zrážaní plodov.

Podobne, vďaka jednoduchej príprave olivovej pasty vzniká prirodzený a originálny výrobok bez prídavných látok, ktorý si zachováva charakteristické vlastnosti suroviny a v ktorom možno nájsť charakteristické arómy stolových olív. Pridávaním malého množstva olivového oleja „Huile d’olive de Nice“ získava textúra pasty homogénny a olejovitý charakter.

Olivy „Olive de Nice“ majú teda dobré meno, ktoré zďaleka presahuje regionálny rámec a ich tradičnú oblasť spotreby spojenú so stredomorskou kuchyňou. Predávajú sa najmä v Paríži a parížskom regióne, ale aj v mnohých iných krajinách: v USA, vo Veľkej Británii, v Nemecku a v štátoch severnej Európy.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia (2))

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-41f32a74-4491-4034-a352-eb0a9979554c/telechargement

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.