Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Súhrnná správa o činnosti garančného fondu {SEK(2006) 1460} /* KOM/2006/0695 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.11.2006 KOM(2006) 695 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Súhrnná správa o činnosti garančného fondu {SEK(2006) 1460} OBSAH 1. Úvod 3 2. Činnosť fondu a hlavné zmeny v období rokov 2003 - 2006 3 2.1. Operácie kryté z fondu 3 2.1.1. Hlavná charakteristika záruk poskytovaných Európskej investičnej banke 4 2.1.2. Makro-finančná pomoc a operácie Euratom kryté z fondu 4 2.2. Zabezpečenie fondu 4 3. Rozvoj a výkonnosť fondu v období rokov 2003 - 2006 5 3.1. Ochrana rozpočtu Únie pred požiadavkami na čerpanie v dôsledku neplnenia záväzkov 5 3.2. Vývoj v aktívach fondu 5 3.3. Rozpočtová disciplína 6 4. Parametre garančného fondu 6 4.1. Absorpčná kapacita 7 4.2. Hlavné parametre 7 4.3. Podmienky záruk Spoločenstva poskytovaných EIB (nový finančný rámec na obdobie rokov 2007 − 2013) 7 5. Nový dotačný mechanizmus 8 5.1. Súvislosti 8 5.2. Základné zásady nového dotačného mechanizmu 8 6. Vyhliadky 9 6.1. Ďalšie rozširovanie 9 6.2. Nový mandát EIB na zahraničné úvery 10 6.3. Preskúmanie inštitucionálneho usporiadania pre správu aktív fondu 10 7. Záver 10 1. ÚVOD Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994 („nariadenie o fonde“) sa zriadil Garančný fond („fond“) pre vonkajšie opatrenia, aby veritelia Spoločenstiev mohli dostávať platby v prípade, že príjemcovia pôžičiek nesplácajú pôžičky, ktoré im poskytli alebo za ktoré sa Spoločenstvá zaručili. Prvé preskúmanie činnosti fondu sa uskutočnilo v roku 1998 v súlade s článkom 9 nariadenia o fonde[1]. Komisia predložila aj návrh na zmenu a doplnenie nariadenia o fonde. V súlade s nariadením č. 1149/1999 z 25. mája 1999[2], ktorým sa okrem iného upravuje článok 9 nariadenia o fonde, sa musia pripraviť dve ďalšie súhrnné správy o činnosti fondu v čase uzavretia prvej dohody o pristúpení … aj pred 31. decembrom 2006 , na konci súčasných finančných výhľadov na obdobie rokov 2000 – 2006, t. j. táto správa. Po podpísaní prístupovej dohody desiatimi štátmi 19. apríla 2003 bola v októbri 2003 prijatá druhá súhrnná správa o činnosti fondu[3]. Pracovný dokument pracovníkov Komisie („príloha“)[4] doplňuje túto správu grafmi, tabuľkami a prílohami. 2. ČINNOSť FONDU A HLAVNÉ ZMENY V OBDOBÍ ROKOV 2003 - 2006 2.1. Operácie kryté z fondu Garančný fond bol založený v roku 1994 s cieľom obmedziť rozpočtový dosah prameniaci z požiadaviek na záruky, ktoré boli poskytnuté z rozpočtu Spoločenstiev za pôžičky v tretích krajinách, a vytvoriť nástroj rozpočtovej disciplíny. Úverové operácie kryté z fondu sa týkajú troch rôznych nástrojov, ktoré využívajú záruku z rozpočtu Spoločenstiev: záruky Európskej investičnej banky (EIB) za zahraničné úvery, zahraničné úvery Euratom a pôžičky makro-finančnej pomoci (MFP) EÚ tretím krajinám. Fond kryje riziko pôžičiek a záruk za pôžičky tretím krajinám . Komisia po svojej súhrnnej správe v roku 2003 predložila návrh na zmenu a doplnenie nariadenia o fonde s cieľom zohľadniť budúce rozšírenia Európskej únie. Táto druhá úprava fondu bola prijatá nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2273/2004 z 22. decembra 2004[5]. V tejto zmene a doplnení sa stanovuje, že ak sa tretie krajiny stanú členskými štátmi, krytie zodpovedajúcich pôžičiek so zárukou z fondu sa ruší a tieto záruky sú kryté priamo z rozpočtu Únie. Pri uplatnení tohto nariadenia začiatkom roka 2005 bolo do rozpočtu Spoločenstva vrátených takmer 339 miliónov eur súvisiacich s rozšírením, čím sa výška fondu znížila. Koncom roka 2005 poskytoval fond krytie na 13 680 miliárd eur vo forme pôžičiek so zárukou, z čoho 13 554 miliárd eur predstavovali nesplatené pôžičky, 126 miliónov eur za vzniknutý úrok a aktíva fondu predstavovali 1 324 miliárd eur (pozri graf 1 v prílohe). 2.1.1. Hlavná charakteristika záruk poskytovaných Európskej investičnej banke Najväčšia časť krytia z fondu sa týka záruk za pôžičky, ktoré boli vydané na pôžičky, ktoré v tretích krajinách poskytla EIB[6]. Ak príjemca pôžičky so zárukou neuskutoční platbu do dátumu splatnosti, EIB požiada Komisiu, aby zaplatila dlžné sumy neplatiaceho dlžníka v súlade s príslušnou zmluvou o ručení. Ak má EIB okrem záruky Spoločenstva druhého verejného alebo súkromného ručiteľa, je pred predložením požiadavky v rámci záruky EÚ povinná využiť takéto záruky tretích strán. Záruka Spoločenstva pokrýva všetky úverové riziká úverovej operácie so zárukou v tretích krajinách, pokiaľ sa neuplatňujú ustanovenia o rozdelení rizika; v takom prípade pokrýva záruka Spoločenstva iba osobitné politické riziká, zatiaľ čo nepolitické riziká znáša a zmierňuje EIB. 2.1.2. Makro-finančná pomoc a operácie Euratom kryté z fondu Pri tomto druhu operácie krytej z fondu si Spoločenstvá požičiavajú na finančnom trhu a ďalej požičiavajú výnosy (na paralelnom základe) nečlenským štátom (MFP) alebo spoločnostiam (Euratom). Splátky pôžičiek sú naplánované tak, aby zodpovedali splátkam výpožičiek, ktoré majú splatiť Spoločenstvá. Ak príjemca pôžičky mešká so splátkou, Komisia musí čerpať zo svojich zdrojov, aby splatila výpožičku v deň splatnosti. Ak sa omeškanie predĺži na tri mesiace po dátume splatnosti, Komisia čerpá z fondu, aby pokryla neplnenie záväzku. 2.2. Zabezpečenie fondu Fond je zabezpečovaný prostredníctvom položky „Rezerva na pôžičky a záruky na pôžičky nečlenským krajinám a v nečlenských krajinách“ ako dotácia vo všeobecnom rozpočte Európskej únie. Ročná výška tejto rezervy je vymedzená vo finančných vyhliadkach na obdobie rokov 2000 – 2006 a predstavuje sumu 200 miliónov eur pri cenách v roku 1999. Základ pre dotácie sa líši podľa uplatňovanej miery záručného krytia. Všetky pôžičky Euratom a MFP sú so zárukou pri miere 100 %, t. j. miera dotovania fondu sa vzťahuje na celú sumu pôžičky. Celkové limity záruk za pôžičky, ktoré boli poskytnuté EIB, sa líšia v závislosti od príslušného úverového portfólia. V rámci každého portfólia sú jednotlivé pôžičky EIB de facto so zárukou 100 % až do dosiahnutia celkového limitu[7]. Pre stanovenie sumy, ktorá sa má vo fonde zabezpečiť, sa najprv celková suma pôžičiek vynásobí percentami príslušných záruk. Výsledok tohto výpočtu sa potom vynásobí mierou dotovania, ktorá v súčasnosti predstavuje 9 %. Dohoda o novom finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013 v sebe zahŕňa zmenu zdroja financovania fondu zo súčasnej účelovo viazanej rezervy v rozpočte podľa ad-hoc kapitoly 6 na financovanie prostredníctvom rozpočtovej položky (povinné výdavky) podľa kapitoly 4 rozpočtu. To je hlavná zmena v spôsobe, akým sa fondu poskytujú potrebné rozpočtové zdroje[8]. Na dotovanie fondu vo finančných kapitolách podporujúcich dohodu o novom finančnom rámci sa plánuje ročná suma 200 miliónov eur v súčasných cenách, t. j. 1,4 miliardy eur na obdobie rokov 2007 – 2013. 3. ROZVOJ A VÝKONNOSť FONDU V OBDOBÍ ROKOV 2003 - 2006[9] 3.1. Ochrana rozpočtu Únie pred požiadavkami na čerpanie v dôsledku neplnenia záväzkov Fond od svojho vzniku v roku 1994 účinne plní svoj hlavný cieľ tým, že bráni narušeniu plnenia rozpočtu, ku ktorému by došlo v dôsledku neplnenia úverových operácií, za ktoré ručí rozpočet Únie. Graf 2 v prílohe ukazuje, ako sa fondu podarilo stlmiť dosah požiadaviek na čerpanie na záruku Spoločenstva. Keby fond neexistoval, Spoločenstvá by pri niekoľkých príležitostiach museli na zaplatenie aktivácie záruk použiť rozpočtové zdroje, a to by si vyžiadalo presun rozpočtových prostriedkov v priebehu plnenia rozpočtu. Od roku 2003 sa prostredníctvom fondu podarilo zvládnuť štyri požiadavky v celkovej sume 9,2 milióna eur, ktoré sa všetky týkali záruk poskytnutých EIB za pôžičky v Argentínskej republike (pozri tabuľku 1 v prílohe, v ktorej je uvedený podrobný prehľad o všetkých tokoch do a z fondu). V období rokov 2003 − 2005 fond získal od Argentínskej republiky späť všetok kapitál a úroky, ktoré dlhovala. Fond musí ešte vymôcť penalizačný úrok vo výške 1,4 milióna USD (čo zodpovedá 1,2 milióna eur). Nedávne straty fondu súvisiace nízkou mierou neplnenia by sa nemali mylne chápať ako znak zníženého rizika pre fond. Ročné straty dosiahli historické maximum 303 miliónov eur v roku 1995. V súčasnosti predstavuje najvyššie individuálne riziko jedinej krajiny 1,8 miliardy eur a v prípade, napríklad, občianskej vojny by požiadavky na čerpanie z fondu mohli výrazne vzrásť, ako to ukázali skúsenosti s Bývalou zväzovou republikou Juhoslávia. 3.2. Vývoj v aktívach fondu Graf 2 v prílohe znázorňuje, že objem fondu sa od roku 2001, keď fond dosiahol svoj vrchol 1,8 miliardy eur, znížil. Okrem zmien v čistej sume pôžičiek so zárukou v dôsledku nových úverových operácií a amortizácií starých pôžičiek bolo zníženie objemu fondu spôsobené najmä pristúpením desiatich nových členských štátov k EÚ 1. mája 2004. Okrem dotovania prostredníctvom rozpočtovej rezervy je ďalším hlavných zdrojom príjmu fondu úrok získaný z jeho aktív, ktoré spravuje EIB pod dohľadom Komisie. Úrok získaný z aktív fondu klesal od roku 2003 súbežne s objemom fondu. Tento trend bol spôsobený aj všeobecným poklesom trhových úrokových sadzieb. Celkové aktíva fondu predstavovali koncom roka 2005 sumu 1 299,4 milióna eur (trhová hodnota bez vzniknutého úroku). 75,8 % tejto sumy bolo investovaných do dlhopisov, 24,1 % do vkladov a 0,1 % bolo vedené na bežných účtoch. Úrok vzniknutý v roku 2005 predstavoval 51,6 milióna eur. Čistý príjem z investícií fondu, t. j. vzniknutý úrok mínus odmeny pre EIB a ďalšie náklady, predstavoval 50,7 milióna eur. Ďalšou významnou udalosťou je rozhodnutie Komisie predložiť v roku 2005 svoje finančné výkazy podľa zásad ovplyvnených IPSAS. Dosah tohto rozhodnutia, ktoré bude viesť k zvýšeniu nestálosti ocenenia portfólia fondu, je vysvetlený v dodatku 1 prílohy. 3.3. Rozpočtová disciplína Rezerva vyčlenená na zabezpečenie fondu spolu s pravidlami fondu obmedzili novú úverovú/záručnú kapacitu na približne 3 miliardy eur ročne (v závislosti od miery záručného krytia) počas finančných vyhliadok na obdobie rokov 2000 − 2006 (pozri tabuľku 2 v prílohe). Kedykoľvek sa rozhodne o novej pôžičke alebo záruke za pôžičku, určitá časť kapitálu uvedenej pôžičky alebo záruky za pôžičku musí byť spravidla dotovaná z rezervy. Miera dotovania spolu s výškou rezervy preto určujú celkovú výšku možnej pôžičky alebo záruky za pôžičku. Po zrušení rezervy začiatkom roka 2007 prestane tento mechanizmus existovať vo svojej súčasnej forme. Rozpočtová disciplína sa však zachová prostredníctvom iných mechanizmov. Významné prvky rozpočtovej disciplíny zostanú zachované, čím sa zabezpečí, že sa pôžičky so zárukou budú vyvíjať v úplnej dohode s Radou a Európskym parlamentom: - viacročný mandát EIB na zahraničné úvery bude obmedzený na obdobie rokov 2007 až 2013 (toto rozhodnutie Rady predstavuje asi 90 % celkového objemu pôžičiek), - o pôžičkách makro-finančnej pomoci sa rozhoduje na základe individuálnych rozhodnutí Rady, a - pôžičky Euratom sú obmedzené limitom 4 miliardy eur, z ktorých sa už použilo asi 85 %. Zostávajúca suma predstavuje asi 600 miliónov eur. 4. PARAMETRE GARANčNÉHO FONDU Jednou z úloh tejto správy je preskúmať primeranosť činnosti fondu a po určitom čase jeho parametre a navrhnúť potrebné zlepšenia. Pokiaľ ide o činnosť fondu, Komisia určila dotačný mechanizmus s cieľom poskytnúť priestor na zlepšenie a v apríli 2005 predložila legislatívny návrh (pozri oddiel 5). V tomto oddiele sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne dôvody na zmenu parametrov fondu. Keďže návrhy Komisie týkajúce sa nového mandátu EIB na zahraničné úvery a nový dotačný mechanizmus nie sú stále schválené a pravdepodobne sa budú upravovať, Komisia má v úmysle obrátiť sa na Radu a Európsky parlament s novou súhrnnou správou. Správa by mala byť dokončená najneskôr v roku 2010 alebo skôr, ak sa ukáže potreba zmeniť parameter fondu. V rámci správy by sa preskúmali parametre fondu po prijatí rozhodnutia o dotačnom mechanizme v nadväznosti na skúsenosti získané v rámci nového mandátu EIB. 4.1. Absorpčná kapacita Kapacita fondu absorbovať plánované/odhadované zaručené operácie Komisie (MFP a Euratom) a EIB je dôležitým ukazovateľom pre hodnotenie vhodnosti parametrov fondu. V období medzi rokmi 2002 a 2006 (pozri tabuľku 2 v prílohe) bola absorpčná kapacita fondu dostatočná na uspokojenie plánovaných a predpokladaných úverových operácií. Preto nemožno určiť žiadny dôvod na zmenu parametrov fondu. 4.2. Hlavné parametre Vzhľadom na stabilný strednodobý vývoj fondu je cieľová sadzba hlavným parametrom, ktorý sa má analyzovať. Miera dotovania a miera záručného krytia EIB nebudú mať po prijatí návrhu Komisie na nový dotačný mechanizmus význam, keďže sumu požadovanú fondom určuje iba použitie cieľovej sadzby na nezaplatenú sumu. Útvary Komisie sa domnievajú, že súčasná cieľová sadzba, t. j. pomer medzi hodnotou aktív fondu a celkovou sumou pôžičiek so zárukou, 9 % je zlučiteľná so súčasným rizikovým profilom fondu. Keďže nie je pravdepodobné, že nový mandát EIB na zahraničné úvery v dohľadnej budúcnosti podstatne zmení rizikový profil fondu v dôsledku významu existujúcich pôžičiek, nebol zistený žiadny dôvod na navrhnutie zmeny tohto parametra. 4.3. Podmienky záruk Spoločenstva poskytovaných EIB (nový finančný rámec na obdobie rokov 2007 − 2013) Miera záručného krytia pre mandát EIB na zahraničné úvery má dosah na dotačné potreby fondu iba v rámci súčasných dotačných pravidiel. Po prijatí nového dotačného mechanizmu tento parameter neovplyvní úroveň zabezpečenia fondu. Vzhľadom na historicky nízku mieru neplnenia záväzkov a dodatočné zabezpečenie záruk tretích strán sa zdá, že krytie záruky vo výške 65 % miery rizika úverového portfólia EIB je dosť rozumné. Okrem toho, ako ukazuje tabuľka 3 v prílohe, ročná miera krytia rizika sa v období rokov 2007 – 2013 mierne zhorší. Na základe týchto súvislostí sa v tomto štádiu javí ako nevhodné navrhnúť akúkoľvek zmenu miery krytia. Je potrebné tiež pripomenúť, že návrhom Komisie na nový mandát EIB na zahraničné úvery sa rozširuje záruka poskytovaná EIB tak, aby zahŕňala nielen pôžičky poskytované EIB, ale aj záruky poskytované EIB iným finančným inštitúciám. V návrhu Komisie je okrem toho vysvetlená podstata krytia záruky, ktoré sa bude obmedzovať na riziká absolútnej alebo politickej povahy. Dosah takýchto zmien na celkový rizikový profil fondu sa môže posúdiť v rámci nasledujúcej súhrnne správy, ktorá bude predložená najneskôr v roku 2010. 5. NOVÝ DOTAčNÝ MECHANIZMUS 5.1. Súvislosti V apríli 2005 Komisia prijala návrh[10] (pozri dodatok 2 v prílohe obsahujúci podrobné predstavenie návrhu) nového dotačného mechanizmu fondu, t. j. pravidiel, ktoré stanovujú, ako sa aktíva fondu zosúladia s cieľovou sumou fondu. Navrhovaná zmena a doplnenie je v súlade s potrebami stanovenými v druhej súhrnnej práve o činnosti fondu z roku 2003. V čase dokončovania tejto správy sa o návrhu ešte rokovalo v Rade, ale návrh získal priaznivé stanovisko Európskeho parlamentu[11] a Európskeho dvora audítorov[12]. Stimul pre tento nový dotačný mechanizmus bol dvojaký. Po prvé, skúsenosti ukázali, že súčasné pravidlá často viedli k nadmernému dotovaniu fondu, a teda k neoptimálnemu využívaniu rozpočtových prostriedkov. Tento problém vznikol najmä v dôsledku nejasných východiskových údajov o pôžičkách uzavretých EIB v dotačnom procese. Súčasné pravidlá sú okrem toho dôsledkom niekoľkých prevodov do a z fondu v priebehu jedného roka, čím vznikajú zbytočné administratívne postupy, do ktorých sú zapojené nielen útvary Komisie, ale aj obe zložky rozpočtového orgánu. Po druhé, ako už bolo uvedené, MD prináša od 1. januára 2007 zmenu rozpočtového zdroja na financovanie fondu z účelovej rezervy na financovanie prostredníctvom rozpočtovej kapitoly v rámci kapitoly 4. Súčasný dotačný mechanizmus nie je zlučiteľný s týmto novým rozpočtovým rámcom. Zachovanie súčasného dotačného mechanizmu by znamenalo ohrozenie plánovania rozpočtu a transparentnosti (pozri dodatok 3 v prílohe). Okrem toho by bolo veľmi ťažké alebo dokonca nemožné zabezpečiť fond v súlade s nariadením o fonde, ak by sa koncom roka malo prijať nepredvídané, a preto neplánované rozhodnutie o pôžičkách MFP. V tomto prípade by nedostatok úverov v rozpočtovej kapitole pre fond veľmi sťažil alebo dokonca znemožnil nájsť prostriedky na poskytnutie potrebných rozpočtových prostriedkov do rozpočtovej kapitoly fondu, a teda zabránil Spoločenstvu poskytnúť požadovanú pomoc. Je potrebné tiež poznamenať, že maximálna veľkosť mandátu EIB na zahraničné úvery by so súčasným dotačným mechanizmom a vzhľadom na skutočnosť, že sa na zabezpečenie fondu na obdobie rokov 2007 – 2013 plánuje použiť 1,4 miliardy eur, predstavovala iba 17 miliárd eur (za predpokladu, že nedôjde k stratám v dôsledku neplnenia a že súvisiace pôžičky Euratom a MFP budú predstavovať 4,5 miliardy eur; podrobnejšie informácie sú uvedené v tabuľke 4 v prílohe). 5.2. Základné zásady nového dotačného mechanizmu[13] Navrhovaný nový mechanizmus je založený na dotovaní spojenom s dlžnou čiastkou pôžičiek a pôžičiek so zárukou, t. j. na skutočných čistých zaplatených sumách (t. j. zaplatené sumy mínus amortizácie mínus zrušenia). To je hlavná rozdiel v porovnaní so súčasným systémom, v ktorom je dotovanie založené na uzatvorení pôžičiek nezávisle od súm skutočne zaplatených, keďže pôžičky sa splácajú niekoľko rokov. Napriek súčasnému systému niekoľkých ročných prevodov medzi fondom a rozpočtom je podľa nového dotačného systému potrebný iba jeden jediný ročný prevod. Jediný ročný prevod je stanovený ako rozdiel medzi cieľovou sumou fondu na konci roka a hodnotou aktív fondu na konci roka. Začiatkom nasledujúceho roka bude príslušná dotačná suma zavedená do procesu plánovania rozpočtu a začlenená do rozpočtu na nasledujúci rok, keď bude táto suma skutočne zaplatená. Straty fondu v dôsledku neplnenia záväzkov by sa preniesli priamo do zvýšených dotačných potrieb. Aby sa zachoval hlavný účel fondu, t. j. absorbovať otrasy spôsobené rozpočtu Únie, bol do návrhu nového dotačného mechanizmu zavedený vyrovnávací mechanizmus, ktorý stanoví limit ročnej čiastky na maximálne 100 miliónov eur za rok. To znamená, že straty presahujúce tento limit budú za niekoľko rokov splatené do fondu. Aby sa zabránilo poklesu fondu pod kritickú úroveň 50 % cieľovej sadzby v extrémne nepravdepodobnom prípade série vážnych strát, predpokladá sa, že v takomto prípade sa zachová právne ustanovenie, podľa ktorého by Komisia predložila rozpočtovému orgánu správu o mimoriadnych opatreniach na doplnenie fondu. Na záver je možné povedať, že hlavnými výhodami návrhu nového dotačného mechanizmu sú: - zlepšenie účinnosti využívania rozpočtových prostriedkov a zníženie počtu ročných prevodov medzi rozpočtom Únie a fondom na jeden prevod - dotácie založené na zmenách sledovaného čistého poskytovania prostriedkov, čím sa vytvorí väčšia transparentnosť a zvýši sa presnosť rozpočtového plánovania. Je potrebné uviesť, že tento návrh je iba technickým zlepšením, ktorým sa nemení zásada fondu, že hodnota jeho aktív by sa mala rovnať cieľovej sume (9 % krát celková suma nezaplatenej pôžičky so zárukou). Nový dotačný mechanizmus bude oveľa prísnejší, pokiaľ ide o zachovanie vzťahu medzi sumou pôžičiek so zárukou a aktívami fondu prehľadným spôsobom. Celkové potreby rozpočtu počas nasledujúceho finančného rámca zostanú podľa nového mechanizmu oveľa nižšie, ako by to bolo v prípade súčasného mechanizmu. Akékoľvek „otrasy“, napríklad, závažné požiadavky na čerpanie z fondu alebo odlivy v dôsledku pristúpenia nových členských štátov, alebo kolísanie hodnoty aktív fondu vyvolané účtovnými normami IPSAS, budú mať priamy dosah na potreby financovania fondu. Výsledná mierne vyššia nestálosť dotačných potrieb, čo je cena za zlepšený mechanizmus, sa bude musieť absorbovať z hľadiska rozpočtu. 6. VYHLIADKY 6.1. Ďalšie rozširovanie Dva nové členské štáty sa v roku 2007 stanú plnoprávnymi členmi Únie a podľa nariadenia o fonde, ak sa tretie krajiny stanú členskými štátmi, krytie príslušných pôžičiek so zárukou z fondu sa ruší, a tieto záruky budú kryté priamo z rozpočtu Únie. Následne bude začiatkom roka 2007 z aktív fondu vrátená do rozpočtu Únie odhadovaná suma súvisiaca s rozšírením vo výške približne 260 miliónov eur[14], čím sa zníži veľkosť fondu. 6.2. Nový mandát EIB na zahraničné úvery Za predpokladu, že by návrh Komisie[15] na nový mandát EIB na zahraničné pôžičky vo výške 33 miliárd eur na obdobie rokov 2007 − 2013 bol prijatý, nový dotačný mechanizmus by si na základe simulácií za normálnych okolností vyžiadal menej ako 1,4 miliardy eur v nominálnom vyjadrení, čo je suma predpokladaná vo finančnom rámci na toto obdobie. Dokonca aj v nepravdepodobnom prípade predĺženej série významných strát v dôsledku požiadaviek na záruku a(alebo) nepriaznivého vývoja hodnoty aktív fondu by bola táto suma dostatočná (podrobnosti pozri v tabuľke 5 v prílohe). 6.3. Preskúmanie inštitucionálneho usporiadania pre správu aktív fondu Pri uplatňovaní nariadenia o fonde sú aktíva fondu spravované EIB v mene a pod dohľadom Komisie. Skúsenosti ukázali, že táto banka plnila túto úlohu vždy veľmi uspokojivo. Z hľadiska nákladov však vyvstala otázka, či by aktíva fondu mala spravovať EIB, alebo Komisia. V roku 2003 bolo v dotazníku Európskeho parlamentu (CoCoBu) vo vzťahu k postupu udeľovania absolutória v roku 2002 navrhnuté, že útvary Komisie by mohli spravovať portfólio pri menších nákladoch, a preto by sa mal zvážiť presun správy aktív fondu na Komisiu. Európsky dvor audítorov (EDA) okrem toho pri viacerých príležitostiach položil otázku týkajúcu sa vhodnosti poplatkov za správu, ktoré dostáva EIB za správu aktív fondu. Okrem týchto poplatkov znášajú útvary Komisie aj nezanedbateľné náklady a investujú značné ľudské zdroje do vytvorenia a monitorovania investičnej stratégie a primeranej správy likvidity[16]. Útvary Komisie majú v skutočnosti primerané prostriedky a značné skúsenosti so správou aktív. Napríklad, útvary Komisie spravujú portfólio ECSC i.l., ktoré má približne rovnakú veľkosť a štruktúru ako aktíva fondu. Činnosť útvarov Komisie v oblasti správy finančných prostriedkov v plnej miere podlieha auditu, je kontrolovaná riadením rizika a riadi sa správnymi bankovými postupmi. Komisia preto vyhodnocuje, či by na seba prevzala správu aktív fondu. Po dokončení tohto hodnotenia by Komisia mohla predložiť návrh na zmenu a doplnenie článku 6 nariadenia o fonde. 7. ZÁVER Fond od roku 1994 uspokojivo plní svoju hlavnú úlohu, absorbovať otrasy spôsobené rozpočtu Únie. Novým návrhom Komisie, ak bude prijatý, sa zlepší účinnosť rozpočtu. V tomto štádiu nie je potrebný žiadny ďalší legislatívny návrh. Nová súhrnná správa by sa však mala dokončiť najneskôr v roku 2010 alebo skôr, ak sa ukáže, že je potrebné zmeniť parameter fondu. [1] Parlament a Rada sú pravidelne podrobne informovaní o všetkých aspektoch súvisiacich s fondom. Spravovanie fondu sa analyzuje v ročnej správe (pozri poslednú správu KOM(2006)366 a jej prílohu SEK(2006)891).Správa pre rozpočtový orgán o zárukách krytých zo všeobecného rozpočtu sa uverejňuje každý polrok (pozri poslednú správu KOM(2006)452 a jej prílohu SEK(2006)1071). [2] Článok 1.4 nariadenia č. 1149/1999. [3] KOM(2003)604 z 13.10.2003. [4] SEK(2006)[….]. [5] Ú. v. EÚ L 396, 31.12.2004, s. 28. [6] 90 % celkovej sumy so zárukou, ktorá je splatná k 31.12.2005. [7] V súčasnosti je miera záručného krytia mandátu EIB na zahraničné úvery 65 %. Táto miera sa navrhuje aj pre nový mandát EIB na zahraničné úvery. V minulosti a v prípade osobitných mandátov sa táto miera menila (100 %, 75 %, 70 %). [8] Medziinštitucionálnou dohodou (MD) zo 17.5.2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1) sa zmenil rozpočtový zdroj na zabezpečenie fondu. O dosahu tejto zmeny a súvisiacom návrhu Komisie na nový dotačný mechanizmus sa rokuje podľa oddielu 5. [9] Najnovšie dostupné konečné údaje sa týkajú 31. decembra 2005. Všetky údaje za rok 2006 uvedené v tejto správe a jej prílohe predstavujú odhady, pokiaľ nie je uvedené inak. [10] KOM(2005)130 z 5.4.2005. [11] SP (2006) 1094 OD zo 17.3.2006. [12] Stanovisko č. 9/2005 (Ú. v. EÚ C 313, 9.12.2005, s. 6). [13] Ďalšie informácie sú uvedené v dodatku 3 v prílohe. [14] Konečné údaje budú známe až koncom tohto roka. [15] KOM(2006)323, SEK(2006)789 a 790 z 22.6.2006. [16] Napríklad, útvary Komisie majú dôležité informácie o tokoch vytvorených Euratom, pôžičkách MFP a mimoriadnych tokoch spôsobených takými udalosťami ako rozšírenie, dozor a vzťahy s Európskym dvorom audítorov.