EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 705 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021



















Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Česku





Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Správa o právnom štáte 2021





Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii











{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Pokročili dve dôležité reformy českého súdnictva, a to reforma výberového konania na sudcov, ktorá bola prijatá v máji 2021, a reforma disciplinárneho režimu pre sudcov. Ako už bolo uvedené v Správe o právnom štáte 2020, tieto reformy by mohli posilniť nezávislosť súdnictva zvýšením transparentnosti procesu výberu sudcov a poskytnutím ďalších záruk v disciplinárnych konaniach proti sudcom. Pokračuje úsilie o zlepšenie digitalizácie justície vrátane zverejňovania rozsudkov a prípravy systému digitálnej správy spisov. Zlepšila sa efektívnosť konaní v občianskom, obchodnom a správnom súdnictve. Súdom sa darilo pokračovať v práci počas pandémie COVID-19 bez väčších narušení. Kým právny a inštitucionálny rámec na riešenie korupcie je už vo všeobecnosti zavedený, v realizovaní vládnej protikorupčnej stratégie na roky 2018 až 2022 a sprievodných akčných plánov sa nedosahuje dostatočný pokrok. Konkrétnejšie, na konci funkčného obdobia súčasnej vlády čaká český parlament stále niekoľko dôležitých reformných iniciatív v oblasti prevencie korupcie vrátane zákonov o lobizme, o ochrane oznamovateľov a o predĺžení mandátu Najvyššieho kontrolného úradu. Pokiaľ ide o veľkú korupciu, vyšetrovaniami a auditmi využívania finančných prostriedkov EÚ na vnútroštátnej aj európskej úrovni sa nedávno zistili dôkazy o konfliktoch záujmov na najvyššej úrovni výkonnej moci, na základe ktorých prijala prípad Európska prokuratúra. Navyše v príslušnom prípade podvodu so subvenciami z EÚ odporučili nedávno vnútroštátni vyšetrovatelia podať žalobu. Vzhľadom na pandémiu COVID-19 bola väčšina protikorupčných opatrení v sektore zdravotníctva, ktorých zavedenie bolo naplánované na rok 2020, odložená. Ústavné pravidlá zaručujú slobodu prejavu a právo na informácie a výslovne zakazujú cenzúru. Pravidlá na zlepšenie informácií o transparentnosti skutočného vlastníctva médií boli uzákonené v roku 2021. Zdá sa, že česká Rada pre rozhlasové a televízne vysielanie si plní úlohy účinne, ale politické rozpory naďalej ovplyvňujú samostatnú dozornú komisiu Rady Českej televízie. Sektor tlačových médií bol počas pandémie COVID-19 vážne zasiahnutý. Nebol prijatý žiaden program na podporu médií, ktorým by sa zmiernili účinky pandémie COVID-19. Od začiatku pandémie COVID-19 takmer polovica právnych aktov bola prijatá v rámci skráteného legislatívneho postupu s obmedzenou možnosťou konzultácie so zainteresovanými stranami. Zainteresované strany pripomínajú, že využitie skráteného legislatívneho postupu sa neobmedzovalo len na právne predpisy priamo súvisiace s pandémiou COVID-19. Výnimočný stav platil značnú časť roka 2020. Jeho obnovenie začiatkom roka 2021 napriek odmietnutiu predĺženia Poslaneckou snemovňou bolo kritizované aj na základe ústavnosti. Súdy boli často žiadané o preskúmanie núdzových opatrení a niekoľko z nich zrušili. V parlamente sa rokuje o návrhu zákona, ktorým sa zriaďuje nový úrad detského ombudsmana. Dosah pandémie COVID-19 na organizácie občianskej spoločnosti bol výrazný, pričom boli prinútené obmedziť svoje aktivity.



I.Justičný systém Český justičný systém pozostáva z osemdesiatich šiestich okresných súdov, ôsmich krajských súdov, dvoch vrchných súdov, Najvyššieho súdu a Najvyššieho správneho súdu . Ústavný súd stojí mimo sústavy všeobecných súdov, ale je súčasťou súdneho systému a jeho úlohou je zaručovať ústavnosť právnych predpisov a ochranu základných ľudských práv a slobôd. Ústredný štátny orgán zodpovedný za správu súdov je ministerstvo spravodlivosti. Ministerstvo spravodlivosti vykonáva štátnu správu vrchných, krajských a okresných súdov v rozsahu stanovenom zákonom , a to buď priamo, alebo prostredníctvom predsedov týchto súdov. Niektoré úkony ústrednej štátnej správy vykonávajú predsedovia dvoch najvyšších súdov. Tieto rôzne orgány zohľadňujú stanoviská príslušných súdnych rád, ktoré fungujú pri Najvyššom súde, Najvyššom správnom súde, vrchných súdoch, krajských súdoch a väčších okresných súdov. Sudcov vymenúva prezident republiky zo zoznamu kandidátov vybraných predsedami krajských súdov, ktorý predkladá minister spravodlivosti. Prokuratúra je súčasťou výkonnej moci. Prokurátorov vymenúva do úradu na neurčité obdobie minister spravodlivosti na základe návrhu generálneho prokurátora. Generálneho prokurátora vymenúva a odvoláva vláda na základe návrhu ministra spravodlivosti . Česko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Advokátska komora je nezávislá a zriadená na základe zákona. Vykonáva verejnú správu v oblasti právnického povolania a poskytuje samoreguláciu pre celú profesiu. Samosprávna právomoc komory je obmedzená právomocou ministra spravodlivosti v oblastiach stanovených zákonom. Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva širokou verejnosťou a podnikmi zostáva priemerná. Celkovo 51 % širokej verejnosti aj podnikov považuje nezávislosť súdov a sudcov v Česku v roku 2021 za „veľmi dobrú“ alebo „pomerne dobrú“ . Medzi podnikmi to predstavuje pretrvávajúci pozitívny trend pravidelného ročného zvyšovania pozitívneho vnímania, kým v rámci širokej verejnosti úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva v porovnaní s minulým rokom mierne klesla. Bola prijatá zmena výberového konania na sudcov. Cieľom novely, ktorá nadobudla platnosť 9. júna 2021 , je vytvoriť transparentný a jednotný systém prijímania a výberu nových sudcov a predsedov súdov na základe presných, objektívnych a jednotných kritérií. Predtým neexistovala žiadna zákonná úprava procesu výberu kandidátov na sudcovské miesta. Hlavné prvky novely sú v súlade s európskymi normami, najmä vzhľadom na to, že väčšinu členov v komisiách poverených výberom kandidátov na vymenovanie budú tvoriť sudcovia . Návrh zmeny disciplinárneho režimu pre sudcov prešiel prvým čítaním v Poslaneckej snemovni. Cieľom reformy je zaviesť súdne preskúmanie rozhodnutí prijatých disciplinárnym súdom týkajúcich sa sudcov, a to zriadením dvojstupňového disciplinárneho systému, pričom vrchné súdy by fungovali ako prvostupňové súdy a Najvyšší súd a Najvyšší správny súd by fungovali ako odvolacie súdy. V decembri 2020 reforma prešla prvým čítaním v Poslaneckej snemovni. Zriadením takéhoto dvojstupňového súdneho preskúmania by táto reforma mohla prispieť k posilneniu nezávislosti súdnictva, čo je v súlade s právom EÚ a s európskymi normami . Neočakáva sa, že by sa v tomto legislatívnom období ďalej pokračovalo v plánovanej reforme prokuratúry. Reforma prokuratúry je už dlho témou politických diskusií a predmetom odporúčaní skupiny GRECO. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, snahou posledného návrhu reformy uverejneného v júni 2019 bolo zmeniť režim vymenúvania a odvolávania pre prokuratúru a funkčné obdobie vyšších prokurátorov. Návrh reformy narazil na odpor zainteresovaných strán a verejnosti a nepredpokladá sa, že ho vláda schváli pred októbrovými parlamentnými voľbami. Etický kódex sudcov bol schválený väčšinou súdov. Etický kódex vypracovala pracovná skupina zriadená pri Najvyššom súde pod vedením predsedu Najvyššieho súdu a zložená zo sudcov súdov rôznych úrovní. Po dokončení bol kódex predložený na schválenie radám sudcov zriadeným na jednotlivých súdoch. Kódex prijala prevažná väčšina rád. Vypracovanie kódexu profesijného správania sudcov odporučila skupina GRECO. Sudcovia a prokurátori boli predmetom kritických vyhlásení predstaviteľov vlády. Predstavitelia výkonnej moci niekoľkokrát vyjadrili kritické pripomienky týkajúce sa vysokopostavených sudcov a prokuratúry, v ktorých spochybnili ich nezávislosť. V reakcii na to vydali zástupcovia súdnictva vyhlásenia, v ktorých vyjadrili obavy a pripomenuli význam nezávislosti súdnictva a dôvery verejnosti v súdnictvo. Generálny prokurátor 14. mája oznámil svoju rezignáciu, pričom ako jeden z dôvodov uviedol vnímaný tlak. Kvalita Parlament nesúhlasil s vládnym návrhom na zvýšenie určitých súdnych poplatkov. Poslanecká snemovňa návrh novely zákona o súdnych poplatkoch zamietla v prvom čítaní 29. januára 2021 z dôvodu prístupnosti spravodlivosti vzhľadom na prebiehajúcu pandémiu COVID-19. Vláda počas súčasného legislatívneho obdobia neplánuje ďalšie zmeny ani opätovné predloženie návrhu. K zjednodušeniu prístupu k spravodlivosti, najmä pre zraniteľné osoby, ktoré si nemôžu dovoliť právnika, prispel aj nepretržitý systém rozšírenej právnej pomoci zavedený Českou advokátskou komorou. Prebieha viacero projektov na zlepšenie digitalizácie súdnictva. Ministerstvo spravodlivosti spustilo skúšobnú verziu verejne prístupnej centrálnej databázy rozsudkov , pričom začalo s civilnými vecami. Databáza sa bude postupne rozširovať. V nadväznosti na novelu, ktorá nadobudla platnosť 9. júna 2021, bola do zákona o súdoch a sudcoch vložená povinnosť súdov od 1. júla 2022 uverejňovať všetky rozsudky. K tomuto úsiliu prispeje prebiehajúci projekt ministerstva spravodlivosti na podporu anonymizácie. Procesné pravidlá umožňujúce využívať digitálne nástroje na súdoch, ako aj vhodné digitálne nástroje a infraštruktúra sú vo veľkej miere zavedené , čo výrazne prispelo k plynulému fungovaniu súdov počas pandémie COVID-19. Stále však chýbajú riešenia na sprístupnenie elektronického spisu väčšiny prebiehajúcich konaní . Pokračovalo úsilie v oblasti zavádzania systému úplného elektronického podania (e-file), ale stále ostáva vo fáze predkladania ponúk. V parlamente sa prerokúva nový návrh právneho predpisu na reformu exekučných a insolvenčných konaní. Exekučné a insolvenčné konania sú témou politických diskusií už veľa rokov, pretože tzv. „dlhová pasca“ ovplyvňuje vysoký počet ľudí, a ako uviedol Ústavný súd, môžu mať negatívny dosah na ich základné práva, ako je právo na primeranú životnú úroveň . Po reforme insolvenčného konania prijatej v roku 2019 bolo predložených viacero ďalších legislatívnych návrhov s cieľom regulovať vplyv exekučných a insolvenčných konaní, najmä na ochranu dlžníkov vrátane detských dlžníkov.

Efektívnosť Zlepšila sa efektívnosť konaní v občianskych, obchodných a správnych veciach. Justičný systém v civilných a obchodných veciach nečelí žiadnym konkrétnym problémom a odhadovaná dĺžka súdneho konania sa naďalej postupne skracovala. Čas potrebný na vyriešenie správnych vecí sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi značne skrátil, pričom v roku 2019 bol odhadovaný čas na vydanie rozhodnutia na súdoch prvého stupňa 356 dní . Zároveň sa miera vyriešenia správnych vecí zvýšila o viac ako 107 % , čo naznačuje, že súdy sú schopné riešiť aj nevybavené prípady. Tento pozitívny vývoj môže byť výsledkom preloženia sudcov z iných zložiek do správnych senátov. V roku 2020 bolo vymenovaných deväť nových sudcov, ktorí sa venujú správnym veciam , čo môže ďalej zvýšiť efektívnosť. Zainteresované strany však vyjadrujú obavu v súvislosti s celkovým nedostatkom sudcov a poukazujú na to, že ministerstvo spravodlivosti neurčuje počet novo vymenovaných sudcov v závislosti od skutočného pracovného zaťaženia súdov. Súdy a prokuratúra sa počas pandémie COVID-19 v rôznej miere stretávali s problémami. Najvyšší súd a Najvyšší správny súd, ktorých konania sú väčšinou písomné, uviedli, že pandémia COVID-19 nemala na ich efektívnosť žiadny vplyv. Súdy nižších stupňov boli nútené odložiť pojednávania, čím sa môže konanie zdržať, celkovo však súdy neoznámili žiadne závažné narušenia. Ukázalo sa, že telepráca je pre prokuratúru náročnejšia vzhľadom na nízku úroveň digitalizácie a na charakter jej práce. II.Protikorupčný rámec Česko má vo veľkej miere zavedený legislatívny a inštitucionálny rámec prevencie a boja proti korupcii. Odbor konfliktu záujmov a boja proti korupcii na ministerstve spravodlivosti zodpovedá za koordináciu a monitorovanie národnej protikorupčnej stratégie na roky 2018 až 2022, ktorá je strategickým rámcom Česka pre boj proti korupcii na vládnej úrovni. Protikorupčná rada pôsobí ako poradný orgán vlády. Národná centrála proti organizovanému zločinu v spolupráci s prokuratúrou je policajnou jednotkou, ktorá má celoštátnu právomoc vyšetrovať trestné činy veľkej korupcie . Finančný analytický úrad pôsobí ako finančná spravodajská jednotka Česka. Najvyšší kontrolný úrad skúma hospodárenie štátu s verejnými príjmami a výdavkami a jeho zistenia môžu pomôcť pri identifikácií rizík v oblasti korupcie. Odborníci aj výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako pomerne vysokú. V Indexe vnímania korupcie za rok 2020 organizácie Transparency International dosiahlo Česko 54 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 14. mieste v Európskej únii a na 49. mieste vo svete . Toto vnímanie bolo za posledných päť rokov relatívne stabilné . V decembri 2020 česká vláda prijala okrem iného Akčný plán boja proti korupcii na roky 2021 a 2022, v ktorom zopakovala predchádzajúce priority. Tento akčný plán je posledným zo štyroch plánov v rámci protikorupčnej stratégie súčasnej vlády na roky 2018 až 2022 . V porovnaní s predchádzajúcim plánom ostávajú štyri prioritné oblasti nezmenené . Vláda sa zameria na zostávajúce ciele vrátane prijatia legislatívnych aktov o ochrane oznamovateľov a o lobizme, ako aj na transparentnosť, prístup k informáciám a riziká korupcie súvisiace s ochorením COVID-19 . Hodnotenie ex post predchádzajúceho akčného plánu na rok 2020 bude uverejnené v januári 2022. Začali sa už prípravné analytické práce týkajúce sa novej protikorupčnej stratégie na obdobie po roku 2022 , ktoré sa zrýchlia na jar 2022 s cieľom zahrnúť nové priority nadchádzajúcej vlády, a opatrenia, ktorými sa riešia medzinárodné záväzky Česka. Vynakladá sa úsilie o potlačenie korupcie pri stabilnom počte vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení. V roku 2020 české orgány presadzovania práva začali 180 vyšetrovaní týkajúcich sa korupcie (v porovnaní so 152 v roku 2019) , pričom 180 osôb bolo stíhaných za trestné činy korupcie alebo bolo podozrivých z ich spáchania (v porovnaní so 190 osobami v roku 2019) . Pred súd bolo spolu predvedených 169 osôb (v porovnaní so 125 osobami v roku 2019) , pričom 111 bolo v priebehu roka 2020 odsúdených za korupciu (v porovnaní s 96 osobami v roku 2019). V minulom roku bolo 23 osôb oslobodených od obvinenia z korupcie (v porovnaní s 30 v predchádzajúcom roku). V posledných rokoch sa vyššia prokuratúra pri stíhaní významných prípadov zameriavala prevažne na trestné činy súvisiace s verejným obstarávaním a hospodárskou súťažou (vrátane korupcie a trestnej činnosti verejných činiteľov) a na rozsiahle daňové podvody . Česko nemá v Trestnom zákone stanovený samostatný trestný čin, ktorým by sa kriminalizovalo podplácanie zahraničných verejných činiteľov, hoci sa naň vzťahuje všeobecný trestný čin korupcie . Organizácia OECD vyjadrila obavy, pokiaľ ide o nízku úroveň presadzovania práva proti podplácaniu zahraničných verejných činiteľov, napriek povahe českej ekonomike orientovanej na vývoz a napriek vývozom vo vysokorizikových odvetviach, ktoré sú náchylné na podplácanie . Doteraz zavedené opatrenia vrátane zvýšenia počtu špecializovaných pracovníkov a rozšírenia kapacít na analýzu údajov neprispeli k odhaľovaniu a vyšetrovaniu podplácania zahraničných verejných činiteľov. V tejto súvislosti je potrebné nájsť spôsoby, ako dať prioritu odhaľovaniu, vyšetrovaniu a trestnému stíhaniu podplácania zahraničných verejných činiteľov. Jednou z možností, ako pomôcť zlepšiť presadzovanie práva, by mohlo byť zavedenie samostatného trestného činu podplácania zahraničných verejných činiteľov, vyhláškou alebo internou smernicou s uvedením úrovne priority podplácania zahraničných verejných činiteľov. Vyšetrovania a audity vyvolali obavy v súvislosti s niektorými prípadmi veľkej korupcie pri využívaní finančných prostriedkov EÚ a konfliktov záujmu. Európska komisia v správe z 23. apríla 2021 o audite vyplácania 17 dotácií EÚ poskytnutých českej spoločnosti zistila nezrovnalosti a konflikt záujmov a odporučila vrátiť približne 11 miliónov EUR z dôvodu nedodržania súladu s nariadením EÚ o rozpočtových pravidlách z roku 2012 a porušenia českého zákona o konflikte záujmov . Tento prípad bol nedávno zaslaný Európskej prokuratúre, ktorá ho prijala. Vo všeobecnosti sú podľa českého zákona o konflikte záujmov zakázané dotácie pre obchodné spoločnosti, v ktorých verejný činiteľ vlastní podiel vo výške 25 % alebo viac. Vykonáva sa stratégia pre boj proti podvodom a korupcii v rámci čerpania fondov EÚ v období 2014 – 2020 , ktorou sa stanovuje základný rámec pravidiel doplnených procesnými usmerneniami pre riadiace orgány. V niektorých prípadoch však boli vyjadrené obavy týkajúce sa správy a rozdeľovania finančných prostriedkov EÚ, a to aj vo vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a v príslušných vnútroštátnych vyšetrovaniach, ktoré nedávno vyústili do odporúčania podať žalobu v prípade veľkej korupcie . Spolupráca medzi príslušnými inštitúciami v boji proti korupcii v Česku v praxi funguje dobre a plánuje sa ďalšia špecializácia a rozvoj IT v rámci polície. Spolupráca v rozsiahlych operáciách medzi prokuratúrou, políciou a finančnou spravodajskou jednotkou sa ukázala ako úzka a účinná . Podľa polície a prokuratúry sú zdroje a úroveň špecializácie vyšetrovateľov a prokurátorov, ako aj ich prístup k príslušným informáciám dostatočné na vykonávanie ich úloh pri potláčaní korupcie. Policajné prezídium, ktoré je hierarchicky nadriadené Národnej centrále proti organizovanému zločinu, prevádzkuje centrálnu analytickú jednotku, ktorá poskytuje celej polícii usmernenia a pomoc s analýzou prípadov. Na efektívne zabezpečenie potrieb polície a budovanie strategickejších úrovní spravodajstva bude stále potrebná vyššia úroveň špecializácie zamestnancov v oblasti analýzy, ako aj ďalšie nástroje a funkcie IT . Očakáva sa, že koncepčný dokument pre vyšetrovacie útvary z roku 2019, v ktorom sa požadujú tieto zlepšenia, sa bude realizovať a následne skúmať v roku 2022 . Od posledného vykazovaného obdobia sa čaká na prijatie právnej úpravy lobizmu v záujme zvýšenia transparentnosti v českom legislatívnom procese. Sporné oblasti, o ktorých sa stále diskutuje, sa týkajú výnimiek z definície lobistov . Právna úprava predpokladá zriadenie verejne prístupného registra lobistov a verejných činiteľov, ktorí sa stretli s lobistami, povinnosť lobistov a verejných činiteľov, ktorí sa stretli s lobistami, zverejniť kontakty v rámci lobizmu a zavedenie „legislatívnej stopy“ na informovanie o tom, kto sa snažil ovplyvniť ktorý legislatívny návrh. Register by mal spravovať Úrad pre dohľad nad hospodárením politických strán a politických hnutí. Nezverejnenie informácií môže viesť k pokutám vo výške približne 3 860 EUR (100 000 CZK). Právna úprava lobizmu bude obsahovať aj prísnejšie pravidlá týkajúce sa priznaní darov. Prahová hodnota pre dary, ktoré sa majú oznamovať v centrálnom registri konfliktov záujmov, ktorý už existuje, sa zníži z približne 400 EUR (10 000 CZK) na približne 200 EUR (5 000 CZK). Bolo vynaložené predbežné úsilie o posilnenie pravidiel bezúhonnosti pre poslancov Poslaneckej snemovne. Pre poslancov Poslaneckej snemovne zatiaľ nebol zavedený osobitný etický kódex, aký existuje pre úradníkov ústrednej verejnej správy. Navrhovaná novela zákona o rokovacom poriadku Poslaneckej snemovne, ktorá by umožnila Poslaneckej snemovni prijať kódex správania, nezískala dostatočnú politickú podporu . Niektoré politické strany stanovili etické kódexy pre členov vlastnej strany . Pokiaľ ide konkrétne o dary pre poslancov parlamentu, pretrvávajú obavy v súvislosti s chýbajúcim vhodným rámcom, ktorý by obsahoval aj iné prínosy, napr. vecné výhody a služby, a s chýbajúcim praktickým usmernením pre poslancov parlamentu . V nadväznosti na uznesenie Ústavného súdu sa vláda v roku 2020 rozhodla nezahŕňať príjem manželky/manžela do oznamovacej povinnosti v majetkových priznaniach. Poslanci parlamentu musia vo svojich majetkových priznaniach do určitej miery zverejňovať majetok manželky/manžela , napríklad majetok, ktorý príslušný poslanec vlastní spoločne so svojou manželkou/svojím manželom. Z povinnosti zverejňovania ostáva vyňatý príjem manželky/manžela, ako aj akýkoľvek majetok závislých rodinných príslušníkov . V nadväznosti na uznesenie vydané Ústavným súdom sa vláda rozhodla v tejto súvislosti ďalej nemeniť pravidlá týkajúce sa majetkových priznaní . Pravidlá týkajúce sa darov na financovanie politických strán sú vo všeobecnosti primerané, ale v praxi pretrvávajú problémy . Zákon o politických stranách a hnutiach obsahuje maximálny strop vo výške približne 120 000 EUR (3 000 000 CZK) pre každého individuálneho darcu. Každý dar v hodnote presahujúcej približne 40 EUR (1 000 CZK) sa musí zdokumentovať. Dary od zahraničných osôb alebo verejných orgánov nie sú povolené. Dary získané počas volebných období sa musia zverejniť na internete aspoň 3 dni pred voľbami . Nedodržanie sa môže sankcionovať pokutami vo výške približne 4 000 – 80 000 EUR (100 000 – 2 000 000 CZK). Zodpovedným orgánom dohľadu je Úrad pre dohľad nad hospodárením politických strán a politických hnutí . Pretrvávajú štrukturálne nedostatky, pretože rovnaké pravidlá týkajúce sa maximálnych stropov pre dary od individuálnych darcov sa nevzťahujú na prezidentské voľby ani na dary od neziskových organizácií . Prekážky sú aj v monitorovaní darov od obchodných sietí s viacerými právnickými osobami . Vláda sa zameriava na vykonanie podrobnejšej analýzy s cieľom ďalej identifikovať diery v právnych predpisoch a praktické problémy . Zatiaľ neboli vykonané zmeny ústavy s cieľom posilniť Najvyšší kontrolný úrad. Návrhom zákona, ktorým sa mení zákon o Najvyššom kontrolnom úrade , sa vykoná novela ústavy. Rozšíril by sa mandát Najvyššieho kontrolného úradu, čo by mu umožnilo vykonávať aj audit verejných výdavkov miestnych samospráv, zdravotných poisťovní a štátom vlastnených podnikov (t. j. podnikov vo väčšinovom vlastníctve štátu či miestnej samosprávy alebo nimi ovládaných podnikov). Prijatie návrhu zákona sa oneskorilo napriek skutočnosti, že šlo o prioritu vlády, ako sa uvádza v programovom vyhlásení vlády. Parlamentu boli predstavené prípravné práce týkajúce sa ochrany oznamovateľov. Vláda 25. januára 2021 schválila zákon o ochrane oznamovateľov a sprievodný pozmeňujúci zákon . V súčasnosti sa pri oboch čaká na druhé čítanie v Poslaneckej snemovni a prebieha rokovanie v príslušných výboroch Poslaneckej snemovne. V návrhu zákona sa predpokladá zriadenie vnútorných oznamovacích systémov a oznamovanie ministerstvu spravodlivosti pre oznamovateľov, ktorí chcú oznámiť možné protiprávne konanie. Správa a riadenie štátom vlastnených podnikov sú upravené zákonom, ale v praxi pretrvávajú problémy. Predchádzanie politickým nomináciám do štátom vlastnených podnikov sa v praxi zatiaľ nezaisťuje systematicky . V roku 2020 vláda schválila Stratégiu vlastníckej politiky štátu na základe usmernení OECD k správe a riadeniu štátnych podnikov z roku 2015. Cieľom stratégie je zaistiť, aby štát uplatňoval svoje vlastnícke práva v štátnych podnikoch transparentne a účinne. Pandémia COVID-19 spomalila protikorupčné reformy v špecifických oblastiach. Väčšina protikorupčných opatrení, ktorých zavedenie bolo naplánované na rok 2020, najmä v sektore zdravotníctva, bola odložená . V novom protikorupčnom pláne na roky 2021 a 2022 sa stanovujú cielené opatrenia, pokiaľ ide o verejné obstarávanie, vrátane osobitných označení verejných zákaziek súvisiacich s ochorením COVID-19 v registri zmlúv, a vypracovanie metodiky verejného obstarávania v núdzovom stave alebo podobných krízových situáciách . Celkovo sa usudzuje, že register má pozitívny vplyv na predchádzanie korupcii, pretože zvyšuje transparentnosť a možnosť verejného dohľadu. III.Pluralita a sloboda médií V Listine základných práv a slobôd, ktorá bola začlenená do českého ústavného poriadku, sa garantuje sloboda prejavu a právo na informácie a výslovne sa zakazuje cenzúra. V zákone o rozhlasovom a televíznom vysielaní sa jasne vymedzujú právomoci českého orgánu na reguláciu médií. V zákone o slobodnom prístupe k informáciám sa garantuje prístup k informáciám, ktorými disponujú verejné orgány.

Reforma zameraná na ďalšie posilňovanie nezávislosti Rady pre rozhlasové a televízne vysielanie zatiaľ nebola dokončená. Zákonom o rozhlasovom a televíznom vysielaní sa zriaďuje rada ako „nezávislý správny orgán“ pozostávajúci z 13 členov, určujú sa úlohy a povinnosti rady a stanovujú kritériá oprávnenosti, kritériá vylúčenia a postupy na vymenúvanie členov a predsedu rady. Ak rada opakovane a vážne poruší povinnosti uvedené v zákone alebo ak jej povinná výročná správa opakovane neprejde schvaľovaním z dôvodu vážnych chýb, Poslanecká snemovňa môže navrhnúť predsedovi vlády odvolanie celej rady. Reformou, ktorá bola predložená v auguste 2020, sa zruší úloha predsedu vlády v procese vymenúvania a zároveň sa obmedzí právomoc Poslaneckej snemovne v tom zmysle, že v uvedených prípadoch bude môcť navrhnúť len odvolanie jednotlivých členov, čím sa posilní nezávislosť rady ako orgánu. Novelou sa takisto vyžaduje, aby parlament akékoľvek takéto odvolania zdôvodnil. Účelom tejto novely bude splniť ciele revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách týkajúce sa nezávislosti. Právomoci Rady pre rozhlasové a televízne vysielanie sú dobre zadefinované v zákone a účinne uplatňované v praxi. Regulačný orgán neočakáva, že by navrhované zmeny zákona o rozhlasovom a televíznom vysielaní (pozri predchádzajúci odsek) mali významný vplyv na činnosť rady, kým v prípade jeho zdrojov sa očakáva len menšia personálna konsolidácia. V českom zákone o rozhlasovom a televíznom vysielaní sa stanovuje fungovanie samoregulačných orgánov uznaných radou. Takéto orgány môžu podávať žaloby týkajúce sa oblastí, ktorými sa zaoberajú. Uvedený návrh zákona vytvorí ďalší priestor pre samoreguláciu. Boli vyjadrené obavy v súvislosti s procesom výberu a s nezávislosťou členov samostatnej dozornej komisie Českej televízie. Česko prijalo právne predpisy upravujúce transparentnosť skutočného vlastníctva, ktoré sa uplatňujú aj na vlastníctvo médií. Zákonom č. 37/2021 Zb. z 5. januára 2021, ktorým sa transponuje piata smernica EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí, sa zavádza dvojstupňový systém prístupu k takýmto informáciám. Zaručuje sa ním prístup verejnosti k obmedzenému množstvu informácií o vlastníctve prostredníctvom registra vedeného ministerstvom spravodlivosti a zavádzajú mechanizmy, ktoré umožňujú určitým orgánom sankcionovať absenciu požadovaných údajov. V rámci Monitorovania plurality médií (MPM) 2021 sa však tieto opatrenia hodnotia ako vysokoriziková oblasť vzhľadom na to, že systém v skutočnosti neukladá mediálnym spoločnostiam povinnosť informovať širokú verejnosť o svojich úplných vlastníckych štruktúrach. Koncentrácia spravodajských médií v Česku sa považuje za vysokú, a to najmä v dôsledku vysokej koncentrácie v rôznych podsektoroch médií. Česko neprijalo žiadne zákony, ktoré by upravovali prideľovanie priestoru pre štátnu reklamu. Okrem všeobecných požiadaviek na reklamu stanovených v zákone o verejnom obstarávaní, t. j. že akákoľvek zmluva na štátnu reklamu v hodnote viac ako 2 000 EUR (50 000 CZK) sa musí zverejniť vo verejnom registri, Česko nemá osobitné pravidlá týkajúce sa prideľovania priestoru pre štátnu reklamu. Monitorovanie plurality médií 2021 odkazuje na monitorovanie výdavkov českých ministerstiev na reklamu v období 2010 – 2018 vykonané Českým centrom pre investigatívnu žurnalistiku, pri ktorom sa odhalili výrazné rozdiely v spôsobe, akým jednotlivé ministerstvá rozdeľujú výdavky na reklamu rôznym médiám. Podľa Monitorovania plurality médií 2021 to poukazuje na zvýhodňovanie a všeobecne nedostatočnú transparentnosť. Prístup k informáciám garantuje zákon, ale v praxi vznikajú prekážky. Nedošlo k žiadnym zmenám zákona o slobodnom prístupe k informáciám, ktorým sa garantuje prístup k informáciám, ktorými disponujú verejné orgány. V Monitorovaní plurality médií 2021 sa pripomína niekoľko pokusov určitých verejných orgánov zasiahnuť do obehu informácií počas pandémie COVID-19. V správe sa upozorňuje na to, že Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky odmietol zverejniť podrobné údaje o šírení ochorenia COVID-19. Hoci sa predpokladá, že novinárom nehrozí žiadna fyzická ujma, slovné urážky, obťažovanie a vyhrážky na internete voči nim nie sú neobvyklé. Monitorovanie plurality médií 2021 aj index slobody tlače organizácie Reportéri bez hraníc poukazujú na skutočnosť, že táto profesia je neustále vystavovaná slovným útokom niektorých politických strán a vysoko postavených verejných činiteľov. Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov nezaznamenala v Česku v roku 2020 žiadne upozornenia. V roku 2021 zaznamenala jedno upozornenie v súvislosti s uvedeným problémom týkajúcim sa Rady Českej televízie. Nebol prijatý žiaden program na podporu médií, ktorým by sa zmiernili účinky pandémie COVID-19. Podľa Monitorovania plurality médií 2021 bol sektor tlačových médií pandémiou COVID-19 vážne zasiahnutý. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Česko má dvojkomorový parlamentný systém verejnej správy s priamo voleným prezidentom. Legislatívne návrhy môžu predkladať poslanci Poslaneckej snemovne, skupina poslancov Poslaneckej snemovne, Senát, vláda alebo zastupiteľstvá vyšších územných samosprávnych celkov . Ústavný súd môže vykonať ústavné preskúmanie ex post. V systéme bŕzd a protiváh zohráva okrem justičného systému svoju úlohu aj úrad ombudsmana a občianska spoločnosť. Takmer polovica právnych predpisov bola v roku 2020 a začiatkom roka 2021 prijatá v rámci skráteného postupu v stave legislatívnej núdze. V období od januára 2020 do polovice februára 2021 sa šesťdesiat aktov z celkového počtu 128, ktoré boli prijaté parlamentom a uverejnené v Zbierke zákonov, prijalo v rámci skráteného postupu v stave legislatívnej núdze prostredníctvom súhrnného posúdenia a ďalších 12 aktov v zrýchlenom konaní, pri ktorom sa zákon prijíma v prvom čítaní . Zainteresované strany vyjadrili obavy, že tieto postupy sa využívali aj v prípade aktov, ktoré nesúviseli s riešením pandémie COVID-19, a kritizovali vysokú mieru výnimiek z pravidiel o konzultácii so zainteresovanými stranami . Okrem toho sa kritizovalo to, že núdzové opatrenia prijaté vládou na boj proti pandémii COVID-19 neobsahujú konkrétne, zrozumiteľné a podložené zdôvodnenie . Obe komory parlamentu prijali opatrenia na zabránenie šíreniu vírusu vo svojich priestoroch, vrátane možnosti úmerne obmedziť počet prítomných poslancov parlamentu. Núdzový stav trval väčšinu roka 2020 a začiatkom roka 2021 boli vznesené obavy v súvislosti s jeho ústavnosťou. Podľa ústavného zákona o bezpečnosti môže vláda vyhlásiť núdzový stav na obdobie najviac 30 dní a môže ho ďalej predĺžiť len po predchádzajúcom súhlase Poslaneckej snemovne . Po núdzovom stave, ktorý trval od 12. marca 2020 do 17. mája 2020 , vláda znovu vyhlásila núdzový stav s platnosťou od 5. októbra 2020 a pravidelne ho predlžovala so súhlasom Poslaneckej snemovne až do 14. februára 2021. Poslanecká snemovňa 11. februára 2021 odmietla dať predchádzajúci súhlas na ďalšie predĺženie núdzového stavu. Vláda potom vyhlásila nový núdzový stav na 14 dní na základe žiadosti hajtmanov regiónov. Toto rozhodnutie bolo kritizované aj ako obchádzanie ústavných pravidiel. Poslanecká snemovňa následne rozhodla, že tento núdzový stav sa skončí po nadobudnutí platnosti nového pandemického zákona, ale najneskôr 27. februára 2021. Skupina senátorov takisto podala sťažnosť na Ústavný súd, ktorý napriek tomu, že sťažnosť považoval za neprípustnú, konštatoval, že núdzový stav sa môže predĺžiť len so súhlasom Poslaneckej snemovne a že ústavne stanovený spôsob predlžovania sa nedá nahradiť vyhlásením nového núdzového stavu. Vzhľadom na zhoršujúcu sa situáciu vláda 27. februára 2021 vyhlásila na 30 dní nový núdzový stav, ktorý bol predĺžený do 11. apríla 2021 po predchádzajúcom súhlase Poslaneckej snemovne. Používanie núdzových opatrení bolo aj naďalej predmetom súdneho preskúmania. Núdzové opatrenia prijaté v reakcii na pandémiu COVID-19 často preskúmavali súdy vrátane Ústavného súdu. Zainteresované strany však poukazujú na to, že platné opatrenia sa príliš často menili na to, aby mohli súdy včas reagovať. Projekty zamerané na ďalšie zvyšovanie transparentnosti legislatívneho procesu sa pre pandémiu oneskorili. Projekt na vytvorenie portálov „eZbierka“ a „eLegislatíva“ , ktoré by umožnili ľahšiu kontrolu legislatívneho procesu a účasť na ňom, sa oneskoril z dôvodu núdzového stavu a dosahu obmedzení v súvislosti s pandémiu COVID-19. Pilotné testovanie systému a školenie používateľov sa teraz plánuje od novembra 2021 a spustenie systému je naplánované na 1. januára 2023. V parlamente sa prerokúva návrh zákona o ochrancovi práv detí (detskom ombudsmanovi). V návrhu zákona, ktorý v júni 2020 predložila skupina poslancov Poslaneckej snemovne, sa navrhuje zriadiť samostatnú inštitúciu oddelenú od verejného ochrancu práv, ktorý v súčasnosti pôsobí ako dozorný orgán pre Dohovor o právach dieťaťa. Zatiaľ nebol predložený legislatívny návrh na zriadenie vnútroštátnej inštitúcie pre ľudské práva. Nový ombudsman bol počas prvého roku svojho pôsobenia v úrade predmetom kritiky zainteresovaných strán, najmä pre svojvoľnosť a vyhlásenia, ktorými sa údajne spochybnila zásada proporcionality pri obmedzovaní individuálnych práv . Kritiku si vyslúžili aj jeho vyhlásenia spochybňujúce existenciu diskriminácie určitých menšinových skupín . Počas pandémie COVID-19 verejný ochranca práv vyšetroval celý rad otázok súvisiacich s pandémiou COVID-19. Niektoré z dotknutých opatrení neskôr orgány zmenili. Organizácie občianskej spoločnosti boli značne ovplyvnené obmedzeniami uplatňovanými počas pandémie COVID-19. Priestor pre občiansku spoločnosť sa považuje za otvorený a občianska spoločnosť sa naďalej aktívne zúčastňuje na verejných záležitostiach. Podľa zainteresovaných strán mala pandémia COVID-19 významný vplyv na organizácie občianskej spoločnosti, pričom väčšina z nich bola z dôvodu obmedzení súvisiacich s pandémiou prinútená obmedziť svoje aktivity. Bol však pozorovaný aj pozitívny vývoj, keď niektoré organizácie občianskej spoločnosti zaznamenali zvýšenú verejnú podporu, rozšírili svoje aktivity a zvýšili svoju efektivitu.

Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021. České noviny (2021), Podle většiny právníků je nový stav nouze protiústavní (Podľa väčšiny právnikov je nový núdzový stav protiústavný) ( https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/podle-vetsiny-pravniku-je-novy-stav-nouze-protiustavni/1996439 ). Civicus, Monitorovanie priestoru občianskej spoločnosti – Česko ( https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ ).

Únia občianskych slobôd pre Európu (2021), príspevok Únie občianskych slobôd pre Európu k Správe o právnom štáte 2021. Rada Európy: Výbor ministrov (2010), Odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Benátska komisia (2010), Správa o nezávislosti systému súdnictva, časť I: Nezávislosť sudcov, CDL-AD(2010)004. Rada Európy: Benátska komisia( 2016), Zoznam kritérií právneho štátu, CDL-AD(2016)007. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 25. júla 2018, LM, C‑216/18 PPU. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 20. apríla 2021, Repubblika, C-896/19. Česká advokátska komora (2021), príspevok Českej advokátskej komory k Správe o právnom štáte 2021. Česká advokátska komora, zoznam súdnych rozhodnutí ( https://advokatnidenik.cz/2021/04/23/za-uplynulych-deset-mesicu-soudy-zrusily-nekolik-protiepidemickych-opatreni/ ) ( https://advokatnidenik.cz/2021/04/09/soudy-jiz-odmitly-desitky-navrhu-na-zruseni-protiepidemickych-narizeni/ ). Česká advokátska komora (2021), ČAK k vyhlášení nouzového stavu usnesením vlády ze dne 14. 2. (2021) (Česká advokátska komora k vyhláseniu núdzového stavu uznesením vlády zo 14. februára 2021) ( https://advokatnidenik.cz/2021/02/15/cak-k-vyhlaseni-nouzoveho-stavu-usnesenim-vlady-ze-dne-14-2-2021/ ). Český etický kódex sudcov (anglické znenie) ( https://www.nsoud.cz/Judikatura/ns_web.nsf/web/CodeofEthics~Code_of_Ethic~?Open&lng=EN ). Ústavný súd ČR, uznesenie č. I. ÚS 3271/13. Ústavný súd ČR, rozhodnutie z 25. marca 2021, Pl. ÚS 12/21. Česká vláda (2019), Sektorová analýza korupce ve zdravotnictví (Sektorová analýza rizika korupcie v zdravotníctve) ( https://www.mzcr.cz/wp-content/uploads/2020/08/Sektorov%C3 %A1-anal%C3 %BDza-korupce-ve-zdravotnictv%C3 %AD.pdf ). Česká vláda, Protikorupčná stratégia ( https://korupce.cz/protikorupcni-dokumenty-vlady/na-leta-2018-az-2022/ ). Česká vláda, Projekt vytvorenia portálov „eZbierka“ a „eLegislatíva“ ( https://www.mvcr.cz/clanek/esbirka-a-elegislativa.aspx ). Česká vláda, Strategie pro boj s podvody a korupcí v rámci čerpání fondů SSR v období 2014–2020 (Stratégia boja proti podvodom a korupcii v rámci čerpania fondov EÚ v období 2014 – 2020) ( https://www.dotaceeu.cz/Dotace/media/SF/FONDY%20EU/2014-2020/Dokumenty/Ostatn%c3 %ad/MMR_Strategie-proti-podvodum-SSR_FINAL3.pdf ). České ministerstvo financií (2020), Konvergenčný program Českej republiky. Webová lokalita Parlamentu Českej republiky ( https://www.psp.cz/sqw/historie.sqw?o=8&t=1150 ). Sudcovská únia ČR, Soudcovská unie k vystoupení ministryně spravedlnosti (Sudcovská únia k vystúpeniu ministerky spravodlivosti) ( https://www.soudci.cz/zpravy-a-stanoviska/pohledy-a-nazory/3173-soudcovska-unie-k-vystoupeni-ministryne-spravedlnosti.html ).

Únia prokurátorov ČR, vyhlásenie zo 4. februára 2021 ( https://www.uniesz.cz/reakce-unie-statnich-zastupcu-ceske-republiky-na-utoky-politiku-proti-ustavnimu-soudu/ ). Česká justice (2021), Vyšetřovatel Čapího hnízda končí u policie. Spis uzavřel a navrhl podat obžalobu (Vyšetrovateľ prípadu Čapí hnízdo končí v polícii. Spis uzavrel a navrhol podať obžalobu). ( https://www.ceska-justice.cz/2021/05/vysetrovatel-capiho-hnizda-konci-u-policie-spis-uzavrel-a-navrhl-podat-obzalobu/ https://www.ceska-justice.cz/2021/05/vysetrovatel-capiho-hnizda-konci-u-policie-spis-uzavrel-a-navrhl-podat-obzalobu/ ). Deník N (2020), Zeman: Po schůzce s Benešovou jsem vycítil svůj konec, byli jsme pro ni vděčný terč. Politika zhrubla (Zeman: Po schôdzke s Benešovou som vycítil svoj koniec, boli sme pre ňu vďačný terč. Politika zhrubla). ( https://denikn.cz/633179/zeman-po-schuzce-s-benesovou-jsem-vycitil-svuj-konec-byli-jsme-pro-ni-vdecny-terc-politika-zhrubla/?ref=list ). Deník N (2021), Babiš obvinil soudce z ovlivňování voleb. Jen chráníme ústavu, reagoval Rychetský (Babiš obvinil sudcov z ovplyvňovania volieb. Len chránime ústavu, reagoval Rychetský). (https://denikn.cz/553944/snazi-se-ovlivnit-vysledek-voleb-babis-zautocil-na-ustavni-soud-i-predsedu-rychetskeho/). Deník N (2021), Kdo co komu slíbil? Před volbami udělají tóčo, kritizuje Benešová verdikt Ústavního soudu (Kto čo komu sľúbil? Pred voľbami vyvolajú chaos, kritizuje Benešová verdikt Ústavného súdu). (https://denikn.cz/553991/kdo-co-komu-slibil-pred-volbami-udelaji-toco-kritizuje-benesova-verdikt-ustavniho-soudu/). Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2019), rýchly prieskum Eurobarometra 482: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra 502: korupcia. Európska vysielacia únia (2021), Verejnoprávne médiá v Českej republike ohrozené ( https://www.ebu.ch/news/2021/04/public-service-media-in-the-czech-republic-under-threat ). Európska komisia (2019), záverečná správa o audite, č. REGC414CZ0133, REGIO/C4/AUD ( https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cz_functioning_report/cz_functioning_report_en.pdf ). Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Česku. Európska komisia (2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európsky parlament (2020), Správa zo služobnej cesty členov Výboru pre kontrolu rozpočtu v Českej republike na účely zistenia potrebných skutočností ( https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/209082/CONT_CZ_Mission_Report_Final.pdf ). Glopolis (2021), príspevok organizácie Glopolis k Správe o právnom štáte 2021. GRECO (2016), štvrté kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Česku o predchádzaní korupcii v prípade poslancov parlamentu, sudcov a prokurátorov. GRECO (2020), štvrté kolo hodnotenia – priebežná správa o plnení odporúčaní Českom týkajúca sa predchádzania korupcii v prípade poslancov parlamentu, sudcov a prokurátorov. Info.cz (2021), Stíhání Babiše se povleče do voleb, státní zástupci z něj mají štít proti svému odvolání. Je to nejbrutálnější doba, kdyby vláda zítra skončila, budu nejšťastnější, říká Benešová (Stíhanie Babiša sa povlečie do volieb, prokurátori z neho majú štít proti svojmu odvolaniu. Je to najbrutálnejšia doba, keby vláda zajtra skončila, budem najšťastnejšia, hovorí Benešová) (https://www.info.cz/pravo/justice/marie-benesova). Medzinárodný tlačový inštitút (2021), Obavy z rastúceho zasahovania do nezávislosti českého verejnoprávneho vysielateľa ( https://ipi.media/concerns-over-increasing-meddling-in-independence-of-czech-public-broadcaster/ ). Investigace.cz (2019), Státní reklama: Kdo také platí Parlamentní listy (Štátna reklama: Kto takisto platí Parlamentní listy) ( https://www.investigace.cz/statni-reklama-kdo-take-plati-parlamentni-listy ). Liga za ľudské práva (2021), príspevok Ligy za ľudské práva k Správe o právnom štáte 2021. Mestský súd v Prahe, rozhodnutie z 13. novembra 2020, č. 18 A 59/2020. Nadácia OSF (2021), Dopady pandemie COVID-19 na neziskové organizace (Dosah pandémie COVID-19 na neziskové organizácie) ( https://osf.cz/wp-content/uploads/2021/03/Nadace-OSF_Dopady_pandemie_NNO_2021.pdf ).

OECD (2019), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention – Phase 4 Two-Year Follow-Up Report: Czechia (Vykonávanie Dohovoru OECD o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, dvojročná nadväzujúca správa zo štvrtej fázy: Česko). Otvorený list ombudsmanovi podpísaný viac ako 320 signatármi vrátane významných právnikov ( https://www.petice.com/otevreny_dopis_verejnemu_ochranci_prav ). Prezident Únie prokurátorov ČR, vyhlásenie z 26. februára 2021 ( https://www.uniesz.cz/prezident-unie-statnich-zastupcu-jan-lata-ministryne-benesova-sdeluje-nepravdy/ ). Public Media Alliance (2021), Hrozba, ktorej čelí Česká televízia ( https://www.publicmediaalliance.org/the-threat-facing-czech-tv-ceska-televize/ ). Prokuratúra (2021), tlačová správa Nejvyšší státní zástupce Pavel Zeman oznámil rezignaci (Generálny prokurátor Pavel Zeman oznámil rezignáciu) (https://verejnazaloba.cz/nsz/nejvyssi-statni-zastupce-pavel-zeman-oznamil-rezignaci/). Rekonstrukce státu (2021), Lobbing má podle poloviny Čechů výrazný vliv na podobu zákonů, vnímají ho ale hlavně jako nástroj pro kmotry) (Lobizmus má podľa polovice Čechov výrazný vplyv na znenie zákonov, vnímajú ho však hlavne ako nástroj pre kmotrov) ( https://www.rekonstrukcestatu.cz/archivse-novinek/lobbing-ma-podle-poloviny-cechu-vyrazny-vliv-na-podobu-zakonu-vnimaji-ho-ale-hlavne-jako-nastroj-pro-kmotry ). Reportéri bez hraníc (2021), svetový rebríček slobody tlače 2021 – Česko ( https://rsf.org/en/czech-republic ). Romea.cz (2021), Občanští členové "romské rady": Křeček nezná své kompetence, k romské strategii se vyjadřuje nepravdivě, soustavně cíleně podkopává důstojnost Romů, (Občianski členovia „rómskej rady“: Křeček nepozná svoje kompetencie, o rómskej stratégii sa vyjadruje nepravdivo, sústavne cielene podkopáva dôstojnosť Rómov) ( http://www.romea.cz/cz/zpravodajstvi/domaci/obcansti-clenove-romske-rady-krecek-nezna-sve-kompetence-k-romske-strategii-se-vyjadruje-nepravdive-soustavne-cilene ). Seznam zprávy (2020), Benešová zesiluje boj proti šéfovi žalobců. Babiš se ho zastal. (Benešová stupňuje boj proti šéfovi žalobcov. Babiš sa ho zastal) (https://www.seznamzpravy.cz/clanek/benesova-zesiluje-boj-proti-sefovi-zalobcu-poda-karnou-zalobu-kvuli-vrbeticim-153409). Síť k ochraně demokracie (2020), monitorovacia správa, ( https://ochranademokracie.s3.amazonaws.com/ochranademokracie/production/files/2020/11/18/13/26/42/6db6f97d-7c3e-452d-b27f-44740bbdaa74/zprava-pracovni-skupiny-pro-lidska-socialni-prava-2019_2.pdf ). Najvyšší kontrolný úrad (2020), EU Report 2020 – Správa o finančnom riadení prostriedkov EÚ v Českej republike ( https://www.nku.cz/assets/publications-documents/eu-report/eu-report-2020-en.pdf ). Transparency International (2020), Exporting Corruption (Správa o vývoze korupcie). Transparency International (2021), príspevok organizácie Transparency International k Správe o právnom štáte 2021. Transparency International (2021), Index vnímania korupcie 2020. Transparency International Česká republika (2021), príspevok organizácie Transparency International Česká republika k Správe o právnom štáte 2021.



Príloha II: Návšteva Česka Útvary Komisie absolvovali v marci 2021 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Združenie novinárov ·Česká advokátska komora

·Český národný výbor Medzinárodného tlačového inštitútu ·Rada pre rozhlasové a televízne vysielanie ·Nadačný fond nezávislej žurnalistiky ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Finančný analytický úrad ·Frank Bold/Rekonštrukcia štátu ·Medzinárodný tlačový inštitút ·Liga za ľudské práva ·Ministerstvo kultúry ·Ministerstvo vnútra ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národná centrála proti organizovanému zločinu ·Ombudsman ·Partnerstvo pre otvorené vládnutie ·Generálna prokuratúra ·Najvyšší správny súd ·Najvyšší kontrolný úrad ·Najvyšší súd ·Transparency International Česká republika ·Sudcovská únia

·Únia prokurátorov * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví ·EuroCommerce ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske občianske fórum ·Európska federácia novinárov ·European Partnership for Democracy ·Európske fórum mládeže ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe