EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 3. 2017 COM(2017) 205 final NOTE

The language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2017) 205 final of 2.3.2017 and retransmitted (with corrections) under COM(2017) 205 final/2 of 10.3.2017.

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE



Tretia správa o pokroku v súvislosti s rámcom partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy









1. Úvod V rámci širšej spolupráce s tretími krajinami je teraz zriadený rámec partnerstva , ktorý prístupom EÚ k riešeniu výzvy neregulárnej migrácie a jej základných príčin. Európska rada sleduje pokrok a na svojom poslednom zasadnutí v decembri 2016 vyzvala členské štáty na pokračovanie a zintenzívnenie ich úsilia, aby sa dosiahol „pokrok, pokiaľ ide o zastavenie tokov a zlepšenie miery návratu“. V tejto tretej správe o pokroku je predstavený pokrok dosiahnutý od decembra. Ďalej sa rozvíjala spolupráca s piatimi prioritnými krajinami identifikovanými v júnovom oznámení. Táto správa sa v súlade so závermi Európskej rady z decembra okrem piatich prioritných krajín zameria aj na iné krajiny. V správe sa odzrkadľuje najmä súčasný dôraz na trasu cez centrálne Stredozemie v reakcii na pretrvávajúci vysoký počet prekročení hraníc na tejto trase a neprijateľnú úroveň úmrtí v Stredozemí. V osobitnej časti správy sa uvádzajú prvé kroky prijaté na vykonanie opatrení dohodnutých v Maltskom vyhlásení, ktoré prijali hlavy štátov alebo predsedovia vlád na neformálnom samite na Malte 3. februára, najmä opatrenia na záchranu životov, zintenzívnenie boja proti prevádzačom migrantov a obchodníkom s ľuďmi, ochranu migrantov a zlepšenie riadenia migrácie a hraníc v úzkej spolupráci so severoafrickými krajinami, a najmä s Líbyou. So zreteľom na úzke prepojenie medzi rámcom partnerstva a napĺňaním vyhlásenia z Valletty a spoločného akčného plánu z Valletty sa v správe zohľadňujú výsledky stretnutia vyšších úradníkov vo februári. Rámec partnerstva je súčasťou komplexnej odpovede na otázku migrácie stanovenej v európskej migračnej agende, ktorý prepája všetky oblasti činnosti. V tomto ohľade je správa prepojená s obnoveným akčným plánom pre účinnejšiu politiku návratu a s odporúčaním o vykonávaní smernice o návrate, ktoré súbežne prijala Komisia. Významný pokrok v oblasti návratov závisí aj od zjednodušenia a zefektívnenia právnych a administratívnych procesov v rámci EÚ a takisto od zabezpečenia plnej spolupráce s tretími krajinami pôvodu, pričom sa musia v plnej miere dodržiavať humanitárne imperatívy a vysoká ochrana ľudských práv. Keď už je zriadený rámec partnerstva a sú stanovené konkrétne ciele a identifikované opatrenia, ktoré už aj prebiehajú, je teraz úlohou zvýšiť hmatateľné výsledky vo všetkých oblastiach spolupráce. Pokrok pri znižovaní tokov a zvyšovaní počtu návratov sa musí so zreteľom na prichádzajúcu letnú sezónu posilniť. Musí sa zintenzívniť budovanie spoločného chápania členských štátov EÚ a partnerských krajín, pokiaľ ide o problematické otázky a o to, ako ich riešiť, s cieľom dosahovať konkrétne výsledky a ďalej posilňovať dobrú spoluprácu medzi EÚ a členskými štátmi. Komisia v úzkej spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť zhodnotí tento prístup a jeho výsledky pri znižovaní tokov neregulárnej migrácie, riešení jej základných príčin a zlepšovaní miery návratu, keď predloží svoju správu v júni, rok po zriadení rámca partnerstva. 2. Pokrok/výsledky vo vzťahu k prioritným krajinám Niger Spolupráca s Nigerom ako kľúčovou tranzitnou krajinou je aj naďalej účinná. Návšteva prezidenta Nigeru Issoufoua v Bruseli v decembri 2016 poskytla príležitosť zdôrazniť význam vzťahov medzi EÚ a Nigerom a spoločný záujem bojovať proti prevádzaniu a zabezpečiť lepšie riadenie migrácie v regióne Sahel. Dánsky minister pre rozvojovú spoluprácu navštívil krajinu v januári súbežne s technickou misiou EÚ. Na ďalšej technickej misii vo februári boli zhromaždené údaje o alternatívnych trasách a boli identifikované možnosti pre potenciálne nové projekty. Misia vyšších úradníkov EÚ a členských štátov do Nigeru sa plánuje na koniec marca. V počte odchodov migrantov z regiónu Agadez do Európy došlo k zreteľnému poklesu (z najvyššieho počtu 70 000 odchodov v máji na 6 524 odchodov v januári 2017). Počet migrantov postúpených Medzinárodnej organizácii pre migráciu na repatriáciu sa zvýšil, takisto ako dobrovoľné návraty. V roku 2016 sa počet migrantov podporovaných v centrách, ktoré prevádzkuje Medzinárodná organizácia pre migráciu, oproti predchádzajúcemu roku zdvojnásobil, a pomoc tak využilo vyše 15 000 migrantov . Z tohto počtu 4 788 migrantov z tretích krajín a 301 Nigerčanov využilo počas prvých jedenástich mesiacov roku 2016 pomoc pri dobrovoľnom návrate do svojich komunít pôvodu (viac ako trojnásobok počtu z roku 2015). Tranzitné centrá ponúkali takisto odbornú prípravu pre migrantov a aj pre miestnych obyvateľov na rozvíjanie zdrojov príjmu v oblastiach, ako sú výroba tehiel a šperkov. Do konca roku 2016 využilo túto odbornú prípravu 600 ľudí. Nigerské orgány presadzovania práva pokračovali v úsilí o riešenie neregulárneho tranzitu a prevádzania migrantov, zaistili viac vozidiel a zadržali viac šoférov. Z prostriedkov EÚ sa podporuje presadzovanie právnych predpisov zameraných na boj proti prevádzaniu migrantov. Určite je potrebné ďalšie úsilie na účinné rozloženie prevádzačských sietí, ktoré často pôsobia cezhranične. Práca bude zameraná na zvýšenie podpory EÚ pri vykonávaní nigerského núdzového akčného plánu proti prevádzaniu migrantov v regióne Agadez, ktorý bol prijatý v novembri. Kľúčom k tomu je posilnenie prítomnosti EÚ a členských štátov v teréne. Boj proti prevádzačským sieťam sa posilní takisto podporou spoločného vyšetrovacieho tímu. Európsky styčný úradník pre migráciu bol 1. februára vyslaný na delegáciu EÚ v Niamey. Na delegáciu budú vyslaní aj ďalší pracovníci EÚ vrátane styčného dôstojníka Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. V rámci spravodajskej služby Afrika – Frontex sú vnútroštátne orgány partnerských krajín na celej migračnej trase podporované, aby vypracúvali analýzy rizík a posúdenia tokov. Stretnutie spravodajskej služby Afrika – Frontex v Nigeri sa uskutoční na začiatku marca a bunka analýzy rizík bude spustená neskôr v roku 2017. Okrem núdzového akčného plánu sa medzery súčasného prístupu budú riešiť aj v strednodobom akčnom pláne, ktorý momentálne vypracúvajú nigerské orgány. Oba plány sa budú vykonávať v rámci novej národnej stratégie pre migráciu, ktorú momentálne dokončujú nigerské orgány. Činnosť EÚ podporuje aj celkové rozvojové úsilie Nigeru a riešenie základných príčin migrácie a núteného vysídľovania obyvateľstva. Niger v súčasnosti okrem programu rozpočtovej podpory využíva aj deväť projektov financovaných z trustového fondu EÚ pre Afriku. Na konci januára 2017 boli spustené tri nové projekty v teréne, a to v regióne Agadez. Okrem toho boli v decembri schválené ďalšie projekty, ktoré by podľa očakávaní mali zahŕňať pomoc pre 30 000 migrantov, návrat 12 000 osôb a senzitivizáciu 40 000 migrantov. Projekty majú poskytnúť pozemok, ubytovanie a prístup k pitnej vode pre 28 000 osôb, pričom prístup k ubytovaniu a pitnej vode bude mať 42 000 ľudí, a takisto bude vytvorených 2 000 pracovných miest v stavebníctve. Komisia zároveň podpísala zmluvu s vysokým úradom pre budovanie mieru, ktorá poskytne možnosti krátkodobého zamestnania mladých ľudí, čím prispeje k zabezpečeniu alternatívnych zdrojov príjmu pre 65 000 ľudí. Medzi ďalšie pripravované projekty patrí posúdenie uskutočniteľnosti projektu hybridnej elektrárne v Agadezi, ktorá by mala byť dôležitým faktorom na zvýšenie zamestnanosti a energetickej bezpečnosti. Schválený už bol projekt v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku v regióne Diffa, ktorý čelí osobitnému tlaku v dôsledku povstania skupiny Boko Haram. Bezpečnostné problémy však brzdia efektívnosť poskytovania pomoci. Počas posledných mesiacov bolo síce zaznamenané zníženie tokov cez Agadez a nigerské orgány posilnili kontrolu známych hlavných tranzitných trás, bude však potrebné monitorovať možné alternatívne trasy cez územie Nigeru a aj cez susedné krajiny (ako napríklad Mali, Čad alebo Alžírsko). Tieto alternatívne trasy budú pre migrantov so zreteľom na geografiu, nedostatočnú infraštruktúru a prítomnosť ozbrojených skupín pravdepodobne nebezpečnejšie. EÚ vykonala v januári 2017 dve misie v teréne, aby posúdila tieto trasy a pomohla identifikovať projekty s okamžitým účinkom s cieľom vytvoriť ekonomické alternatívy v miestnych komunitách, ktorých príjem závisí od prevádzačstva. Účinné monitorovanie a analýza alternatívnych trás si vyžadujú spoluprácu s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a so styčnými dôstojníkmi EÚ a členských štátov. Ďalej treba rozvíjať synergie s projektmi v oblastiach, ako sú policajná spolupráca a existujúca regionálna spolupráca, a zároveň posilniť spoluprácu v ďalších oblastiach politiky, ako sú zmena klímy (rekultivácia pôdy, zavlažovanie, zalesňovanie) a mobilita v oblasti vzdelávania.

Riešenie vývoja na trase si vyžaduje užšiu regionálnu spoluprácu, najmä so skupinou G5 Sahel. EÚ už poskytuje podporu, najmä prostredníctvom svojich misií v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a trustového fondu EÚ pre Afriku. EÚ bude naďalej zvyšovať svoju podporu pre skupinu G5 Sahel. Ďalej by sa mohli zvážiť nové aktivity na posilnenie kapacít južných susedov Líbye v oblastiach, ako sú kontrola hraníc a spravodajské služby. Ďalšie kroky: rýchle podpísanie zmlúv týkajúcich sa všetkých opatrení dohodnutých v rámci trustového fondu EÚ, aby sa zabezpečilo ich konkrétne vykonávanie a poskytli sa alternatívne možnosti príjmov, ktorými by sa nahradila prevádzačská ekonomika, intenzívnejšie opatrenia na boj proti prevádzaniu a obchodovaniu s ľuďmi vrátane podpory pre spoločný vyšetrovací tím, intenzívnejšie monitorovanie možných alternatívnych trás a príprava podpory pre vhodnú reakciu, na báze modelového prístupu uplatňovaného v regióne Agadez, poskytnutie spätnej väzby k pripravovanému strednodobému akčnému plánu Nigeru, ktorý sa očakáva do konca marca a ktorý bude zameraný na zostávajúce medzery, zriadenie dohody o pracovných postupoch medzi Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a nigerskými orgánmi a vyslanie styčného dôstojníka na delegáciu EÚ, zabezpečenie plnej akcieschopnosti pobočky EÚ v Agadeze vrátane výcviku, kroky nadväzujúce na stretnutie spravodajskej služby Afrika – Frontex a príprava na spustenie bunky analýzy rizík. Nigéria Nigéria je najľudnatejšou krajinou Afriky a Nigérijčania predstavujú najväčšiu skupinu neregulárnych migrantov prichádzajúcich do EÚ, pričom v roku 2016 bolo odhalených 37 811 prípadov prekročenia hraníc. Hlavnými motivačnými faktormi migračných pohybov v rámci regiónu a aj smerom do EÚ sú hospodárska a bezpečnostná situácia. V súlade s cieľom rozšíriť politické oblasti spolupráce s Nigériou podpredseda Komisie Ansip 2. a 3. februára navštívil túto krajinu, keď sa stretol s viceprezidentom (a vtedy úradujúcim prezidentom) Osinbajom, aby rokovali o oblastiach spolupráce relevantných pre riadenie migrácie. V rámci návštevy sa preskúmali možnosti spustenia pilotných projektov a spolupráce v oblastiach, ako je elektronická verejná správa, kybernetická bezpečnosť, boj proti korupcii, podpora investícií a obchodu, ako aj riadenie migrácie. Nigéria ďalej nedávno nadviazala styky na vysokej úrovni s Holandskom a Španielskom, pričom s Talianskom rokuje o technickej pomoci, ktorá by mohla zahŕňať vývoj biometrických databáz. Nigéria zostáva najvýznamnejšou krajinou pôvodu pre obete obchodovania s ľuďmi v EÚ, ktoré pochádzajú z krajín mimo EÚ. Spomedzi obchodníkov s ľuďmi pochádzajúcich z krajín mimo EÚ v EÚ najčastejšie pôsobia práve nigérijskí obchodníci. V snahe riešiť tento problém sa Nigéria aktívne zapája aj do spravodajskej služby Afrika – Frontex. Nedávno spustená platforma spolupráce v oblasti prevádzania migrantov, na ktorej sa podieľajú agentúry a členské štáty EÚ, zároveň pomôže zlepšiť spoluprácu a koordináciu v oblasti boja proti prevádzaniu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. Rámec spolupráce medzi EÚ a Nigériou v oblasti migrácie je štruktúrovaný v rámci spoločného programu v oblasti migrácie a mobility, ktorý bol podpísaný v roku 2015. Pokiaľ ide o návraty a readmisiu, Nigéria spolupracuje s viacerými členskými štátmi, spolupráca je však nevyrovnaná. V roku 2015 viedlo 28 % rozhodnutí o návrate k skutočnému návratu. Na základe údajov, ktoré sú doteraz dostupné, sa zdá, že miera návratu sa v roku 2016 zlepšila. Úroveň spolupráce v oblasti readmisie sa v jednotlivých krajinách EÚ líši. Nigéria bola v roku 2016 hlavnou destináciou spoločných operácií návratu Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a spolupráca je pomerne pozitívna – Nigéria reagovala pozitívne na približne 60 % žiadostí o cestovné doklady. Nigérijské identifikačné misie do troch európskych krajín v novembri 2016 však nepriniesli očakávané výsledky: po troch mesiacoch ministerstvo zahraničných vecí stále nevydalo náhradné cestovné doklady pre identifikovaných migrantov. Pokrok v rokovaniach o readmisnej dohode medzi EÚ a Nigériou je veľmi dôležitý: prvé kolo sa uskutočnilo v októbri 2016, ale druhé kolo rozhovorov Nigéria viackrát odložila. Cieľom EÚ je uzavrieť readmisnú dohodu včas na plánované zasadnutie ministrov EÚ a Nigérie. Od 1. februára je nasadený európsky styčný úradník pre migráciu. Trustový fond EÚ pre Afriku predstavuje dôležitý nástroj pre projekty v Nigérii so silným zameraním na migráciu, najmä na juhu krajiny. Dopĺňa značný vnútroštátny príspevok určený na riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania obyvateľstva, ktorý je financovaný z vnútroštátneho finančného balíka Európskeho rozvojového fondu. Projekty prijaté v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku v decembri 2016 s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu povedú k reintegrácii viac ako 3 800 migrantov vracajúcich sa z EÚ a tranzitných krajín. Okrem toho bude môcť viac ako 5 miliónov žiakov využiť knižky a lekcie gramotnosti a viac ako 75 000 detí získa prístup k službám starostlivosti o duševné zdravie. Medzi ďalšie oblasti, ktoré treba preskúmať, patria priame zahraničné investície (a to aj prostredníctvom navrhovaného vonkajšieho investičného plánu – pozri oddiel 4) a digitálne hospodárstvo, čo sú oblasti záujmu pre Nigériu, ktoré by mali priamy vplyv na základné príčiny migrácie. Komisia pokračuje aj v zabezpečovaní základných humanitárnych potrieb obetí krízy v Nigérii. Počas siedmich rokov konfliktu bolo na severovýchode Nigérie zabitých vyše 20 000 ľudí a vnútorne vysídlených 1,77 milióna ľudí. To zahŕňa najmä pomoc vo forme potravín a výživy, ochrany, vody, sanitácie a hygieny, prístrešia, nepotravinových položiek a zdravotníckych služieb.

Ďalšie kroky: uzavrieť rokovania o readmisnej dohode do júna 2017, pokračovať v aktívnej spolupráci v boji proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi prostredníctvom spravodajskej služby Afrika – Frontex a nedávno spustenej platformy spolupráce v oblasti prevádzania migrantov, identifikovať projekty pre trustový fond EÚ pre Afriku so silným zameraním na migráciu. Senegal Senegal je kľúčovým politickým partnerom EÚ v regióne a aj mimo neho. Je jedným z hlavných účastníkov rabatského procesu a krokov nadväzujúcich na samit vo Vallette a spolupráca pokrýva aj oblasti, ako sú Medzinárodný trestný súd a boj proti radikalizácii a terorizmu. Prioritami Senegalu sú legálna migrácia, boj proti prevádzaniu migrantov a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie. Pri spolupráci so Senegalom v oblasti riadenia migrácie treba brať do úvahy aj politický kontext: senegalská diaspóra bude prvýkrát môcť priamo voliť členov Národného zhromaždenia v parlamentných voľbách naplánovaných na júl 2017. Záujmy senegalských občanov s dlhodobým pobytom v zahraničí tak získajú osobitný politický význam. Všeobecne to odráža aj hospodársky, kultúrny a sociálny význam migrácie v Senegale: podporný fond pre investície financovaný senegalskou diaspórou je jasným dôkazom toho, ako môže diaspóra pomôcť vytvárať pracovné príležitosti v Senegale, a tým prispieť k zabezpečeniu domácich vyhliadok pre mladých ľudí. S ohľadom na tieto osobitné aspekty dialóg so Senegalom na politickej úrovni pokračoval a zahŕňal aj stretnutie vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Mogheriniovej a prezidenta Salla v Dakare z decembra 2016 a návštevu prezidenta Salla vo Francúzsku. Napriek tomu treba konštatovať, že väčšina členských štátov dotknutých návratmi do Senegalu naďalej čelí ťažkostiam, keď žiadajú o spoluprácu pri identifikácii a dokumentácii neregulárnych migrantov, o ktorých sa predpokladá, že sú senegalskými štátnymi príslušníkmi, pričom viaceré plánované identifikačné misie sa neuskutočnili. Aj v prípadoch, keď boli migranti identifikovaní na účely návratu, ukázalo sa náročné získať cestovné doklady požadované od senegalských orgánov. V roku 2016 sa do Senegalu vrátilo len 563 Senegalčanov, ktorí sa neoprávnene zdržiavali na území Európy. Toto číslo kontrastuje s viac ako 10 000 senegalskými štátnymi príslušníkmi, ktorí prišli v roku 2016 neoprávnene po trase cez centrálne Stredozemie. Dosiahol sa určitý pokrok, pokiaľ ide o dvojstrannú prácu zameranú na návrat neregulárnych migrantov, ktorí prišli v poslednom čase po trase cez centrálne Stredozemie. Ak tieto počiatočné kroky spolupráce prinesú v nadchádzajúcich týždňoch hmatateľné výsledky, ďalej ich upevnia výmeny úradníkov a odborná príprava, ktoré sa majú organizovať na dvojstrannom základe v rámci EÚ, a to aj vrátane podporných reintegračných projektov. V roku 2017 sa ešte majú uskutočniť misie do ďalších členských štátov. Na tomto základe sa ďalej preskúmajú možné vetvy spolupráce, a to aj v oblasti legálnej migrácie a mobility, počnúc príležitosťami v rámci programu Erasmus+. Európsky styčný úradník pre migráciu bol 1. februára 2017 vyslaný na delegáciu EÚ v Dakare. Senegal takisto určil kontaktné miesta pre identifikáciu na príslušných ministerstvách. Začali sa tiež rokovania medzi Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a senegalskými orgánmi o zlepšení dohody o pracovných postupoch s dôrazom na užšiu spoluprácu. Senegal môže tiež na podporu úsilia o riešenie základných príčin neregulárnej migrácie využiť deväť projektov podporovaných z trustového fondu EÚ pre Afriku, z ktorých štyri boli prijaté v decembri 2016. Z týchto nových projektov sa podporí reintegrácia, tvorba pracovných miest a národný biometrický registračný systém. Výsledky týchto nových projektov majú zahŕňať reintegráciu 3 000 osôb a zvýšenie informovanosti 200 komunít a 30 000 migrantov. Očakáva sa, že vznikne viac ako 6 500 nových pracovných miest. Senegal ťaží aj z regionálneho projektu, z ktorého sa podporujú služby vnútornej bezpečnosti v šiestich sahelských krajinách. Tento prínos by sa mohol zväčšiť v rámci prebiehajúcej spolupráce, a to osobitným angažovaním sa napríklad v oblastiach rybárstva, zmeny klímy, energie z obnoviteľných zdrojov, poľnohospodárstva a mobility v oblasti vzdelávania. Ďalšie kroky: po uskutočnení nadväzujúcich misií zabezpečiť skutočný návrat identifikovaných neregulárnych migrantov, zlepšiť každodennú spoluprácu v oblasti identifikácie a vydávania cestovných dokladov, finalizovať a do polovice roka 2017 podpísať dohody o pracovných postupoch medzi Senegalom a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, na základe dosiahnutých výsledkov zintenzívniť spoluprácu v ďalších oblastiach vrátane riadenia hraníc.

Mali Mali zostáva z hľadiska migrantov významnou krajinou pôvodu a aj tranzitnou krajinou. V roku 2016 prišlo do Talianska po trase cez centrálne Stredozemie 10 268 malijských štátnych príslušníkov. Dialóg a spolupráca s Mali o návratoch utrpeli v dôsledku nepresných mediálnych správ z decembra 2016 o podpise formálnej dohody o návrate s EÚ, ku ktorému nikdy nedošlo, a Mali nepodpísalo operačné postupy o readmisii. Počet rozhodnutí o návrate vydaných malijským štátnym príslušníkom v roku 2016 (3 302) zostal na približne rovnakej úrovni ako v roku 2015 (3 505). Ale len malá časť dotknutých malijských štátnych príslušníkov bola skutočne vrátená (6,5 % v roku 2016). Ťažkosti pretrvávajú v súvislosti s potvrdením štátnej príslušnosti a vydávaním konzulárnych cestovných dokladov malijskými konzulátmi pre osoby identifikované ako malijskí štátni príslušníci. Tento aspekt bude potrebné ďalej riešiť v rámci vzťahov s malijskými orgánmi, aby sa našli spoločné východiská a realizovateľné riešenia. Mohla by sa posilniť úloha diaspóry v Európe s cieľom pomáhať v oblastiach, ako sú dobrovoľné návraty malijských neregulárnych migrantov do ich miestnych komunít a ich reintegrácia. Pozitívnou stránkou je, že pokračuje účasť na boji proti prevádzaniu migrantov a takisto aj dialóg na vysokej úrovni. Mali aj naďalej zohráva konštruktívnu úlohu pri opatreniach nadväzujúcich na samit vo Vallette z roku 2015, ako predsedajúca krajina rabatského procesu, pričom na nedávnom stretnutí vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Komisie Mogheriniovej a ministra pre Malijčanov v zahraničí Syllu boli identifikované spoločné priority pre ďalšiu spoluprácu v oblasti riadenia migrácie. Boj proti prevádzaniu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi a posilnenie riadenia hraníc Mali sú prioritnými oblasťami pre opatrenia v krátkodobom horizonte. Pokiaľ ide o riadenie hraníc, spolupráca s malijskými orgánmi už prebieha. V uplynulých mesiacoch sa kládol dôraz na spoluprácu s malijskými subjektmi a medzinárodnými partnermi s cieľom podporiť národnú stratégiu pre hranice a súvisiaci akčný plán. Tieto dokumenty by sa mali čoskoro prijať. Okrem toho bude v nasledujúcich mesiacoch pokračovať budovanie kapacít policajných síl zodpovedných za riadenie hraníc v Mali v koordinácii s ďalšími regionálnymi iniciatívami v oblasti riadenia hraníc a organizovanej trestnej činnosti. V Mali už pôsobí misia spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a v nadchádzajúcich mesiacoch bude posilnený jej aspekt migrácie. Mali je jedným z hlavných príjemcov prostriedkov z trustového fondu EÚ pre Afriku, pričom doteraz bolo schválených deväť projektov. Projekty prijaté v decembri 2016 sú teraz vo fáze uzatvárania zmlúv. Zahŕňajú projekty zamerané na zlepšenie biometrickej registrácie obyvateľov, na reintegráciu navrátilcov a na zamestnanosť mladých ľudí. Medzi očakávané výsledky patrí priame vytvorenie 10 000 pracovných miest a nepriame vytvorenie 35 000 pracovných miest. Pomoc bude poskytnutá 16 000 migrantom, 4 000 migrantov bude vrátených a 1 900 reintegrovaných. Okrem toho sa zvýši informovanosť 17 000 migrantov. Ostatných šesť projektov schválených skôr v roku 2016 sa v súčasnosti realizuje vrátane podporného programu pre riadenie hraníc a pre opätovné nasadenie malijských bezpečnostných síl v citlivých regiónoch. Tieto projekty sa realizujú nad rámec podpory z Európskeho rozvojového fondu a potenciálu ďalšej spolupráce v oblastiach, ako sú poľnohospodárstvo, adaptácia na zmenu klímy a mobilita v oblasti vzdelávania. Znepokojivá je aj situácia v oblasti ochrany, keďže v rámci Mali je vnútorne vysídlených vyše 35 000 ľudí a takmer 136 000 malijských utečencov sa nachádza v susedných krajinách. Komisia napriek zhoršujúcemu sa bezpečnostnému prostrediu v centrálnom a severnom Mali naďalej pracuje s humanitárnymi subjektmi na poskytovaní pomoci malijským komunitám v týchto oblastiach, ako aj v susedných krajinách, v ktorých sa nachádzajú utečenci. Ďalšie kroky vyslanie misie na technickej úrovni na preskúmanie možností spolupráce a posilnenia kapacít na riadenie hraníc a boj proti prevádzaniu migrantov, zintenzívniť úsilie vyvíjané spolu s Mali pri riešení tranzitného rozmeru, so zameraním sa na dobrovoľný návrat prechádzajúcich migrantov, posilniť spoluprácu v oblasti skutočných návratov neregulárnych migrantov vrátane Malijčanov pokúšajúcich sa o neregulárny prechod cez južnú líbyjskú hranicu, udržiavať intenzívny dialóg s Mali ako s predsedajúcou krajinou rabatského procesu. Etiópia V roku 2016 prišlo po trase cez centrálne Stredozemie 3 657 etiópskych štátnych príslušníkov, pričom vyše 30 000 Etiópčanov má v Európe oprávnený pobyt a každý rok sa vydáva až 5 000 nových povolení na pobyt. Etiópia je tiež kľúčovou krajinou tranzitu pre migrantov a utečencov z Afrického rohu vrátane utečencov a žiadateľov o azyl z Eritrey – aj keď tu počet klesá, v roku 2016 sa na európske brehy po trase cez centrálne Stredozemie dostalo vyše 21 000 Eritrejčanov. Hoci sa všeobecne uznáva význam Etiópie pre regionálnu stabilitu, vnútorná politická situácia v Etiópii je stále ťažká. Pretrvávajúci núdzový stav viedol k poklesu násilia a vláda začala spolupracovať s opozičnými stranami. Ešte sa však len ukáže, či to bude postačovať na riešenie tlakov, ktoré minulý október viedli k prepuknutiu násilia. EÚ bude naďalej spolupracovať so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami v snahe zamedziť obnoveniu násilia, podporovať potrebné politické reformy a uľahčiť inkluzívny dialóg. Vzťahy EÚ s Etiópiou sa od júna 2016 vyvíjajú v rámci vyhlásenia o strategickej angažovanosti EÚ – Etiópia, ktoré zahŕňa sektorový dialóg o migrácii. Etiópia zohráva aktívnu a konštruktívnu úlohu v regionálnom riadení migrácie v nadväznosti na samit vo Vallette v roku 2015, najmä ako predsedajúca krajina chartúmskeho procesu (od decembra 2016).

Spolupráca na vysokej úrovni pokračovala stretnutím komisára pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Mimicu s predsedom vlády Desalegnom v januári, stretnutím vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Komisie Mogheriniovej a etiópskeho ministerstva zahraničných vecí Gabeyehua vo februári 2017 popri konferencii o bezpečnosti v Mníchove a návštevou ministra Gabeyehua takisto vo februári v Bruseli. Vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Komisie Mogheriniová má v marci cestovať do Etiópie. Etiópia už využíva regionálny program na lepšie riadenie migrácie prijatý v decembri 2015 a podporovaný z trustového fondu EÚ pre Afriku. Ťažiť bude takisto z ďalších regionálnych programov v rámci trustového fondu prijatých v decembri 2016. Patrí medzi ne regionálne operačné centrum pre chartúmsky proces a zariadenie na podporu návratov a na pomoc uviaznutým migrantom a podporu ich udržateľnej reintegrácie do komunít. Etiópia zostáva s približne 790 000 utečencami z regiónu jednou z krajín, v ktorých sa nachádza najviac utečencov v Afrike. Naďalej dostáva podporu EÚ pre týchto utečencov a ich hostiteľské komunity prostredníctvom humanitárneho financovania a regionálneho programu rozvoja a ochrany. Ďalšie pripravované programy prispejú k riešeniu základných príčin neregulárnej a nútenej migrácie so zameraním sa na tvorbu pracovných miest. Podpora bude poskytnutá najmä pre záväzok Etiópie zlepšiť príležitosti na živobytie pre utečencov v krajine, čo zahŕňa vyhradenie 30 % zo 100 000 pracovných miest v dvoch plánovaných priemyselných parkoch utečencom. Európsky rozvojový fond takisto prispel k úsiliu Etiópie zlepšiť riadenie migrácie, najmä podporením nového systému decentralizovaného riadenia migrácie. V roku 2016 sa síce zintenzívnili vzťahy na technickej a politickej úrovni a v rámci spoločného programu v oblasti migrácie a mobility z roku 2015 sa začal sľubný dialóg o návrate a readmisii, konkrétny pokrok je stále veľmi pomalý. V roku 2016 sa len 122 Etiópčanov, ktorí sa neoprávnene zdržiavali v krajinách EÚ, vrátilo do Etiópie. Vo februári 2016 bol etiópskym orgánom ako pilotný projekt na testovanie spolupráce v oblasti migrácie predložený malý počet dobre zdokumentovaných prípadov návratu. Doteraz však neboli dodané cestovné doklady a návraty viaznu. Pri riešení týchto prípadov sa odhalili negatívne dôsledky existencie rôznych reintegračných balíkov v jednotlivých členských štátoch EÚ pre návraty do tej istej krajiny. Dátumy navrhnutého seminára o readmisii sa ešte musia potvrdiť. Európsky styčný úradník pre migráciu bude do Etiópie vyslaný v marci 2017. Ďalšie kroky finalizovať opatrenia v pilotných prípadoch návratu a použiť ich ako model pre rýchlejšiu realizáciu návratov v budúcnosti, pokračovať v podpore Etiópie ako tranzitnej krajiny a cieľovej krajiny migrantov a utečencov, a to aj prostredníctvom opatrení financovaných v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku, v rámci strategickej angažovanosti začať sektorový dialóg o migrácii (cieľový dátum apríl 2017), udržiavať intenzívny dialóg s Etiópiou ako s predsedajúcou krajinou chartúmskeho procesu.



3. Výsledky a ďalšie kroky s inými krajinami Trasa cez centrálne Stredozemie Obrázok: Hlavné krajiny pôvodu neregulárnej migrácie z Afriky a Ázie v roku 2016: (Zdroj: Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž) Trasa cez centrálne Stredozemie sa pre migrantov a utečencov stala hlavnou trasou do Európy. Takmer 90 % zo 180 000 osôb odhalených v roku 2016 na tejto trase odišlo z Líbye, kde prevádzači môžu zneužívať nestabilnú politickú a hospodársku situáciu. Trvalé vyriešenie výziev v oblasti správy a bezpečnosti, ktorým Líbya čelí, zostáva naďalej kľúčovou prioritou pre Európsku úniu, jej členské štáty a medzinárodných partnerov. V spoločnom vyhlásení s názvom „Migrácia na trase cez centrálne Stredozemie. Riadenie tokov, záchrana životov“, ktoré bolo prijaté v januári, sa navrhuje súbor konkrétnych operačných opatrení, ktoré majú pomôcť riešiť situáciu. Na úspech týchto opatrení je potrebná úzka spolupráca s relevantnými partnermi v Severnej Afrike a sústredené úsilie inštitúcií EÚ, členských štátov, ako aj spolupráca s kľúčovými partnermi, ako sú Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov a Medzinárodná organizácia pre migráciu. Medzi navrhované opatrenia patrí: zníženie počtu prekročení hraníc a záchrana životov na mori, zintenzívnenie boja proti prevádzačom a obchodníkom, ochrana migrantov, zvýšenie presídľovania a podpora asistovaných dobrovoľných návratov, riadenie migračných tokov cez južnú líbyjskú hranicu a zvýšená spolupráca s Egyptom, Tuniskom a Alžírskom, a to aj prostredníctvom regionálnych iniciatív, ako je stredozemská sieť Seahorse. Niektoré z navrhnutých opatrení možno úspešne realizovať, len keď sa zlepší bezpečnostná situácia. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád prijali na samite na Malte Maltské vyhlásenie, v ktorom sa stanovujú viaceré konkrétne opatrenia, ktoré sa majú prijať pozdĺž celej trasy, spoločne s návrhmi uvedenými v oznámení. Uvedené kroky sa aktívne realizujú na základe vykonávacieho plánu maltského predsedníctva v úzkej koordinácii s Komisiou, vysokou predstaviteľkou a členskými štátmi. Líbya Podpora riadenia migračných tokov v severoafrických krajinách nachádzajúcich sa na trase cez centrálne Stredozemie je jasnou prioritou. V roku 2017 sa pre projekty zmobilizuje 200 miliónov EUR s prioritným dôrazom na projekty, ktoré súvisia s migráciou a týkajú sa Líbye. Už v roku 2016 sa projekty zameriavali na Líbyu s cieľom poskytovať ochranu najzraniteľnejším migrantom a vytvárať sociálno-hospodárske príležitosti na miestnej úrovni. Na spoločné oznámenie a plán vykonávania Maltského vyhlásenia bude na začiatku marca nadväzovať misia. Tejto misii bude predchádza návšteva premiéra Sarraja v EÚ vo februári.

Prebiehajú diskusie na zameranie podpory na ochranu v miestach vylodenia, ako aj na humanitárnu podporu pre migrantov, ktorí sú v záchytných centrách/zariadeniach určených na zaistenie, so súčasným zvýšením podpory pre alternatívy k zaisteniu. Naďalej sa bude podporovať sociálno-hospodárska stabilizácia v Líbyi, najmä prostredníctvom práce na úrovni obcí. Tým sa doplní úsilie o zlepšenie záchrany na mori vrátane výcviku líbyjskej pobrežnej stráže. Členovia líbyjskej pobrežnej stráže už absolvovali výcvik v rámci operácie Sophia a stredozemskej siete Seahorse. Operácia SOPHIA ukončila prvý balík činností, ktoré viedli k výcviku 93 pracovníkov, a začala druhý balík špecializovaného výcviku na Malte. Toto úsilie sa súčasnosti zintenzívňuje. Vykonalo sa mapovanie všetkých prebiehajúcich výcvikových aktivít s cieľom dohodnúť sa na vytvorení komplexného výcvikového plánu líbyjskej pobrežnej stráže. Zriadené sú špecifické koordinačné mechanizmy. Okamžité konanie Komisie zahŕňa rozšírenie výcviku líbyjskej pobrežnej stráže v rámci stredozemskej siete Seahorse. V období od februára do júla 2017 je naplánovaných 15 nových výcvikových kurzov. Toto úsilie je doplnené aj podporou riadenia migrácie z regionálneho programu rozvoja a ochrany. Zároveň sa posilnila koordinácia s viacerými organizáciami OSN vrátane Vysokého komisára OSN pre utečencov, Medzinárodnej organizácie pre migráciu, Svetovej zdravotníckej organizácie, Svetového potravinového programu, Rozvojového programu Organizácie Spojených národov a Detského fondu OSN s cieľom diskutovať o nápadoch na možnú spoluprácu. Ako súčasť projektu podporovaného z trustového fondu EÚ pre Afriku dostala Medzinárodná organizácia pre migráciu úlohu realizovať dobrovoľné návraty a reintegráciu 5 000 migrantov v Líbyi, pričom ide o prvotný cieľový počet. Naďalej je dôležité rýchlo vykonať tieto opatrenia a snažiť sa ich ďalej rozšíriť, a to aj poskytovaním udržateľnej podpory pri reintegrácii vyššiemu počtu migrantov, ako doplnok k opatreniam členských štátov. Podpora pri reintegrácii bude poskytnutá navrátilcom v celej oblasti, ktorú pokrýva trustový fond. Komisia a Medzinárodná organizácia pre migráciu už v decembri 2016 podpísali spoločnú iniciatívu na ochranu a reintegráciu migrantov v Afrike na migračných trasách cez centrálne Stredozemie (100 miliónov EUR). EÚ bude naďalej podporovať prácu Medzinárodnej organizácie pre migráciu vrátane rozvíjania spolupráce s africkými partnermi na urýchlenie asistovaných dobrovoľných návratov migrantov uviaznutých v Líbyi. Takýmto spôsobom sa pomáha čoraz väčšiemu počtu migrantov v Líbyi. V roku 2015 dobrovoľne súhlasilo s návratom domov 1 113 migrantov najmä zo subsaharských krajín, v roku 2016 ich bolo 2 777 a v roku 2017 bola doteraz pomoc s návratom poskytnutá 744 uviaznutým migrantom, pričom najčastejšie sú krajinami pôvodu Nigéria a Senegal. Najzraniteľnejším dobrovoľným navrátilcom bola poskytnutá doplňujúca pomoc pri reintegrácii, ktorá je zameraná na prípady, ako je zakladanie malých podnikov, využitie vzdelávacích príležitostí alebo vyhľadanie liečby zdravotných problémov. Budú sa rozvíjať snahy o silnú koordináciu v teréne s členskými štátmi, najmä s Talianskom, ktoré oznámilo zámer zriadiť africký fond vo výške 200 miliónov EUR, ktorého časť pomôže pri vykonávaní memoranda o porozumení medzi Talianskom a Líbyou. Egypt V uplynulých mesiacoch výrazne klesol počet migrantov smerujúcich do Európy, ktorí sa nalodili v Egypte, aby sa preplavili cez Stredozemné more. Egypt zostáva hlavným strategickým partnerom pre migráciu. Je hlavnou zemepisnou križovatkou a egyptské orgány sa snažia brániť neregulárnemu vstupu do Líbye a zabezpečovať rýchle návraty svojich štátnych príslušníkov, ktorí prichádzajú do EÚ po trase cez centrálne Stredozemie. Pokračujúca a intenzívnejšia spolupráca s Egyptom je veľmi dôležitá. Na základe budúcich priorít partnerstva bude cieľom konkrétna a intenzívnejšia spolupráca v oblasti riadenia migrácie, najmä s cieľom podporiť vykonávanie národných stratégií na riešenie základných príčin neregulárnej migrácie. Na túto spoluprácu sa nadviaže, keď egyptský minister zahraničných vecí vystúpi v marci v Rade pre zahraničné veci. Prebiehajú tiež konkrétne kroky nadväzujúce na návštevu na úrovni vyšších úradníkov v januári. V súčasnosti sa vymedzuje mandát pre formálny dialóg o migrácii medzi EÚ a Egyptom a prvé stretnutie by sa malo uskutočniť v marci/apríli 2017. Prebiehajú tiež diskusie o projektoch v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku. Intenzívnejšia spolupráca by mohla zahŕňať podporu spolupráce s orgánmi na vykonávanie národných stratégií, riešenie základných príčin neregulárnej migrácie podporovaním miestneho hospodárskeho rozvoja a poskytovaním prístupu k pracovným miestam pre migrantov a hostiteľské komunity a zvýšenie ochrany najzraniteľnejších osôb. Medzi ďalšie oblasti práce patrí medziagentúrna návšteva Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž vo Varšave v marci, vymenovanie egyptského kontaktného miesta pre Operáciu SOPHIA a preskúmanie možností na výmenu informácií v rámci stredozemského projektu Seahorse. Kľúčom je rozšírenie kapacity orgánov severoafrických krajín na riešenie neregulárnej migrácie a obchodovania s ľuďmi posilnením ich systémov hraničného dozoru. Účasť Egypta na stredozemskom projekte Seahorse je v tejto súvislosti nesmierne dôležitá. Napokon, Egypt vyjadril všeobecný záujem o budovanie kapacít riadenia migrácie, najmä na pomoc vykonať nový zákon proti prevádzaniu prijatý v októbri 2016. Západná Afrika Vo februári 2017 Komisia rozšírila geografický rozsah trustového fondu EÚ pre Afriku aj na Pobrežie Slonoviny, Ghanu a Guineu. V súčasnosti sa plánujú technické služobné cesty do týchto krajín na identifikáciu ich potrieb so zreteľom na možnú podporu. Komisár Mimica navštívil vo februári Gambiu, aby sa stretol s novozvoleným prezidentom Barrowom a vyjadril tak podporu mierumilovnej a demokratickej zmene. Rozhovory v oblasti migrácie bude nasledovať čoskoro. Ázia Ázia je jednou z hlavných oblastí pôvodu migrácie do EÚ. Bezpečnostné výzvy, politická nestabilita a chudoba spôsobujú, že táto situácia bude pravdepodobne pretrvávať. Partnerstvo Hodvábnej cesty pre migráciu iniciované v rámci budapeštianskeho procesu zaisťuje štruktúrovaný dialóg s EÚ, pričom opatrenia prijaté v decembri 2016 zamerané na maximalizáciu rozvojového potenciálu migrácie a mobility v regióne poskytujú regionálnu odpoveď. Afganistan je veľmi dôležitou krajinou pôvodu. V roku 2016 prišlo do Európy neoprávnene 50 000 Afgancov, a hoci to predstavuje veľký pokles oproti roku 2015, podiel Afgancov zostáva stále vysoký. Afganci sú teraz druhou najväčšou skupinou žiadateľov o medzinárodnú ochranu v EÚ (vyše 175 000 v roku 2016), aj keď podiel Afgancov uznaných ako osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, klesol. Asistované dobrovoľné návraty sa výrazne zvýšili na takmer 6 000 v roku 2016. Návraty z členských štátov a tretích krajín sa musia zvýšiť, aby poklesol vysoký počet Afgancov, ktorí sú stále uviaznutí v krajinách na západobalkánskej trase. Komisia pracuje s dotknutými krajinami a s afganskými orgánmi v snahe dosiahnuť pokrok v tejto oblasti.

Spolupráca s Afganistanom v oblasti návratu pokračovala v zmysle spoločného napredovania, ktoré bolo podpísané v októbri 2016, ako aj v rámci dvojstranných dohôd s členskými štátmi. Od decembra 2016 sa uskutočnili štyri návratové lety s celkovým počtom 75 navrátilcov. Komisia dôsledne monitoruje vykonávanie spoločného napredovania a druhé stretnutie pracovnej skupiny pre jeho vykonávanie sa uskutoční na konci marca. Popri spolupráci v oblasti neregulárnej migrácie sa poskytuje aj pomoc zameraná na dlhodobú reintegráciu vracajúcich sa migrantov. Afganistan bude najväčší samostatný príjemca pomoci poskytnutej na reintegráciu v rámci regionálneho programu. EÚ bude podporovať udržateľnú reintegráciu afganských štátnych príslušníkov, ktorí sa vrátili z Pakistanu a Iránu, v rámci ktorej sa uľahčí prístup k službám na podporu živobytia a podporí sociálna súdržnosť v hostiteľských komunitách, odrážajúc regionálny prístup k podpore ochrany a udržateľnej reintegrácie afganských štátnych príslušníkov vysídlených v rámci ich regiónu. Migrácia stojí v popredí celkových vzťahov EÚ s Pakistanom a účinné vykonávanie readmisnej dohody medzi EÚ a Pakistanom je témou pravidelných zasadnutí spoločného readmisného výboru. Na poslednom stretnutí, ktoré sa konalo 28. februára, sa zhodnotili ťažkosti, s ktorými sa stretávajú členské štáty pri readmisii, a dohodlo sa zriadenie elektronickej platformy zameranej na zníženie problémov so spracovaním žiadostí o readmisiu, ktorá začne fungovať po schválení zo strany pakistanských orgánov. Európsky styčný úradník pre migráciu bude v marci vyslaný na delegácie EÚ v Islamabade. Prebieha tiež užšia operačná spolupráca s pakistanskou vládou v oblasti boja proti prevádzaniu migrantov. Táto spolupráca bude zahŕňať návštevu v agentúrach EÚ s cieľom zlepšiť výmenu informácií a spravodajských informácií, posilniť podporu operačných vyšetrovaní a lepšie pochopiť regionálne riziká a hrozby. V roku 2016 boli rýchlo mobilizované ďalšie prostriedky s cieľom reagovať na náhly nárast návratov z Pakistanu a pripravujú sa nové opatrenia na zabezpečenie udržateľnej reintegrácie, prístupu k službám na podporu živobytia a sociálnej súdržnosti v hostiteľských komunitách v regióne. Vo februári bola uzatvorená výzva na predkladanie návrhov projektov na hodvábnej ceste zameraných na zlepšenie spôsobilosti a kapacít na presadzovanie práva v Afganistane a Pakistane. Víťazný návrh projektu zlepší schopnosť vyšetrovať, stíhať a rozkladať organizovanú trestnú činnosť a prevádzačské siete. Pokiaľ ide o Bangladéš, politický záväzok EÚ a dohodnuté opatrenia nadväzujúce na dialóg o migrácii z apríla 2016 zatiaľ nepriniesli pokrok v oblasti návratov. Ukázalo sa, že bangladéšske orgány nie sú pripravené rokovať o stálych operačných postupoch. Prebiehajú diskusie o novom prístupe a potrebe zakotviť spoluprácu v oblasti migrácie ako súčasť širšej spolupráce zahŕňajúcej aj ďalšie oblasti politiky, ako sú bezpečnosť, vzdelávanie, rozvojová pomoc a obchod, a to aj s členskými štátmi. Na nedávne diplomatické konzultácie nadviažu spoločné misie EÚ a členských štátov naplánované na marec, na ktorých sa bude diskutovať osobitne o návratoch a reintegrácii. Na začiatku roka 2017 bola spustená kampaň na zvýšenie informovanosti o nebezpečenstvách neregulárnej migrácie, a zároveň sa pripravujú reintegračné projekty. Zapojenie Iránu do komplexného dialógu o migrácii ako dôležitého prvku celkových vzťahov EÚ s Iránom, dohodnuté v apríli 2016 v spoločnom vyhlásení vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Komisie Mogheriniovej a iránskeho ministra zahraničných vecí Zarifa, sa začalo realizovať pomocou technickej misie EÚ vo februári, čím sa pripravila pôda pre komplexný dialóg o migrácii na politickej úrovni. EÚ a Irán začali mapovať oblasti spoločného záujmu v súvislosti s riadením migrácie s cieľom každoročne realizovať rokovania o týchto otázkach. Medzi hlavné oblasti patria právny a inštitucionálny rámec, vedomostná základňa, legálne migračné kanály, riadenie hraníc, predchádzanie neregulárnej migrácii, ochrana a regionálny rozmer. EÚ bude okrem toho ďalej podporovať dlhodobé úsilie Iránu o integráciu afganských utečencov. V Iráne sa naďalej nachádzajú približne 3 milióny vysídlených migrantov. Podpora EÚ pre humanitárnych partnerov dopĺňa vlastné úsilie iránskej vlády pomáhať zraniteľným utečencom a zabezpečiť ich prístup k základným službám. 4. Hlavné nástroje Politika návratu Zásadnú zmenu nevyhnutnú pre účinnosť návratov v EÚ musí sprevádzať práca s partnermi z tretích krajín. Doteraz sa miery návratu pre päť prioritných krajín na základe údajov poskytnutých členskými štátmi EÚ nezlepšili alebo sa zlepšili len minimálne. V obnovenom akčnom pláne v oblasti návratu sa navrhujú viaceré konkrétne opatrenia na zabezpečenie, aby osoby, ktoré nie sú oprávnené na medzinárodnú ochranu, boli identifikované a pripravené na rýchly návrat, a aby boli postupy účinné, čím sa odstránia medzery systému. Obsahuje konkrétne opatrenia na značné zlepšenie mier návratu aj v krátkodobom horizonte. Niektoré z týchto opatrení sa môžu realizovať na úrovni členských štátov (napríklad zvýšenie informovanosti o možnosti asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie), iné si vyžadujú úzku spoluprácu na úrovni EÚ (napríklad zosúladenie úrovne pomoci poskytovanej na uľahčenie integrácie navrátilcov; lepšia operačná spolupráca medzi členskými štátmi, aj prostredníctvom elektronických nástrojov; zvýšené financovanie). Očakáva sa, že Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž bude pritom zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu. Angažovanosť vo vzťahu k tretím krajinám prostredníctvom rámca partnerstva s použitím všetkých dostupných politík a nástrojov prispeje k lepšej spolupráci s cieľom identifikovať štátnych príslušníkov týchto krajín, vystaviť im nové doklady a pristúpiť k ich readmisii. Vo všeobecnosti by sa mali používať individualizované prístupy na určenie všetkých záujmov, stimulov a pák v súvislosti s danou partnerskou krajinou, aby sa napĺňali ciele a záväzky a aby EÚ a zainteresované členské štáty poskytovali dotknutej partnerskej krajine špecifické podporné opatrenia na zabezpečenie lepšieho riadenia migrácie, a aby sa v tomto kontexte ďalej zlepšovala spolupráca v oblasti návratu a readmisie. EÚ a členské štáty budú musieť na dosiahnutie tohto výsledku využiť svoj spoločný pákový efekt koordinovaným a účinným spôsobom. Zmena zamerania ďalších politických nástrojov Na podporu rámca partnerstva sa použili ďalšie politické nástroje. Aby sa využili výhody preferenčných obchodných režimov dohodnutých v prípade Jordánska, v januári 2017 boli vybrané prvé spoločnosti, ktoré môžu ťažiť zo zjednodušených pravidiel týkajúcich sa požiadaviek pôvodu pre jordánsky vývoz do EÚ – čo poskytuje pracovné príležitosti okrem Jordáncov aj sýrskym utečencom. Pre študentov a výskumníkov boli na konci roku 2016 rozšírené možnosti programov Erasmus+ a Marie Skłodowska-Curie, v rámci ktorých sa ponúka 8 000 akcií mobility pre študentov a 560 pre výskumníkov. Tieto akcie dopĺňajú aj štipendiá členských štátov. Príležitosti v oblasti mobility budú súčasťou dialógov v rámci pre partnerstvo. Výskum a inovácie môžu takisto poskytnúť konkrétne príležitosti a opatrenia na podporu rámca partnerstva. Príkladom je Partnerstvo pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), ktoré sa zameriava na hlavné príčiny migrácie vyvíjaním inovatívnych riešení pre udržateľné poľnohospodárstvo a hospodárenie s vodou.

Ďalším krokom vpred bude úplné začlenenie legálnej migrácie do rámca partnerstva, čím sa zvýši účinok nástrojov legálnej migrácie a pomôže sa obmedziť využívanie neregulárnych kanálov. V tejto oblasti a aj v oblasti víz budú prijaté opatrenia, najmä zriadenie možných „celoúniových ponúk“ legálnej migrácie pre hlavné tretie krajiny. To sa má realizovať pomocou úzkej a konštruktívnej spolupráce členských štátov a Komisie. Operačné nástroje Zvýšené využívanie agentúr EÚ Odborné znalosti agentúr EÚ, najmä Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Europolu, sa využívajú na poskytnutie cielenejšej podpory pre analýzu rizík a na vyšetrovanie kriminálnych sietí, ktoré stoja za prevádzaním migrantov. Toto vedie ku konkrétnym výsledkom pri práci s novými partnermi, ako sú Nigéria a Pakistan, pričom sa kopírujú úspešné iniciatívy prebiehajúce v Afrike, na západnom Balkáne, v Turecku a krajinách východného susedstva. Eurojust nedávno vyzval Niger a Senegal s cieľom posilniť ich úlohu vo vonkajšom rozmere, aby vymenovali justičné kontaktné miesta na svojich ministerstvách spravodlivosti alebo úradoch prokurátora, a bude pokračovať s ďalšími prioritnými krajinami. Európski styční úradníci pre migráciu Do polovice marca bude jedenásť európskych styčných úradníkov pre migráciu vyslaných do prioritných tretích krajín pôvodu a tranzitu. Ide o výborný príklad spolupráce medzi EÚ a členskými štátmi, ktorým sa zároveň zaistí kontaktné miesto pre celý rad možných otázok súvisiacich s migráciou. Finančné nástroje EÚ EÚ využíva celý rad finančných nástrojov na podporu vykonávania rámca partnerstva. Najvýznamnejším zostáva trustový fond EÚ pre Afriku. Trustový fond pôsobí celkovo v 26 krajinách, nedávno sa rozšíril do Ghany, Guiney a na Pobrežie Slonoviny. Fond umožnil novú hĺbku spolupráce vytvorením ďalších stimulov na spoluprácu v kľúčových oblastiach záujmu. Zdroje vyčlenené pre trustový fond EÚ pre Afriku dosahujú v súčasnosti výšku viac ako 2,5 miliardy EUR vrátane 2,4 miliardy EUR z Európskeho rozvojového fondu a viacerých rozpočtových finančných nástrojov EÚ a 152 miliónov EUR, ktoré doteraz prisľúbili členské štáty EÚ a iní darcovia (Švajčiarsko a Nórsko). Operatívne plnenie úloh v rámci trustového fondu EÚ únie pre Afriku by sa však malo urýchliť a členské štáty a partneri by mali zabezpečiť, aby procesné otázky nestáli v ceste operatívnym výsledkom. Naposledy bolo v decembri 2016 dohodnutých spolu 42 nových programov v hodnote 587 miliónov EUR. Celkový počet prijatých projektov sa tak zvýšil na 106 v sume viac ako 1,5 miliardy EUR. Doposiaľ sa zazmluvnili programy v hodnote 627 miliónov EUR. Programy by sa mali stále viac zameriavať na projekty zacielené špecificky na migráciu a mali by byť naviazané na výsledky. Komisia sa v spoločnom oznámení o centrálnom Stredozemí zaviazala dať v roku 2017 k dispozícii sumu 200 miliónov EUR pre opatrenia trustového fondu v Severnej Afrike s prioritným dôrazom na projekty, ktoré súvisia s migráciou a týkajú sa Líbye. V oznámení tiež vyzvala členské štáty, aby vyrovnali tento príspevok EÚ a umožnili tak zväčšiť rozsah intervencií a maximalizovať vplyv na mieste. Oblasť migrácie sa naďalej podporuje aj z ďalších finančných nástrojov. V decembri 2016 boli v rámci nástroja rozvojovej spolupráce spustené viaceré projekty v celkovej výške 15 miliónov EUR s cieľom prispieť k vykonávaniu rabatského procesu. Väčšinu projektov budú vykonávať organizácie občianskej spoločnosti v oblastiach, ako je ochrana detí migrantov, obchodovanie s ľuďmi, diaspóra, remitencie a práva migrantov. Pri vykonávaní rámca partnerstva sa využívajú aj nástroje ako makrofinančná pomoc. Komisia okrem toho v septembri 2016 navrhla vonkajší investičný plán, ktorého súčasťou je Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj. V dôsledku plánu sa posilnia investície a tvorba pracovných miest v partnerských krajinách. Na decembrovom zasadnutí Európskej rady bola zdôraznená potreba rýchleho prijatia relevantných právnych predpisov. Je mimoriadne dôležité prijať ich v prvej polovici roka 2017. So zreteľom na potenciálny prínos týchto predpisov pre prácu EÚ a členských štátov v oblasti migrácie je veľmi dôležité, aby ich spoluzákonodarcovia prijali čo najskôr, aby sa plán mohol začať čoskoro realizovať. Medzinárodné finančné inštitúcie vrátane Európskej investičnej banky, Európskej banky pre obnovu a rozvoj, skupiny Svetovej banky, Rozvojovej banky Rady Európy a Medzinárodného menového fondu vypracúvajú iniciatívy na podporu utečencov. Komisia zohráva dôležitú koordinančnú úlohu na zabezpečenie komplementárnosti týchto iniciatív. 5. Záver V uplynulých mesiacoch nepretržite pokračovala práca v rámci pre partnerstvo, ako to vytýčila Európska rada v decembri. Zemepisný rozsah iniciatív sa rozšíril, balíky sú lepšie prispôsobené našim partnerom a na túto prácu sa využíva viac politík a nástrojov. Ešte však treba mnoho vykonať, najmä na zníženie počtu nebezpečných ciest do Európy a zvýšenie počtu návratov. V nadchádzajúcich mesiacoch by všetky strany mali zintenzívniť úsilie, aby pokročilo vykonávanie rámca partnerstva, ako aj nové iniciatívy v kontexte Maltského vyhlásenia. Synergie sa budú rozvíjať najmä v Sahelskom páse a na južnej strane líbyjskej hranice, a tiež na uľahčenie rýchleho asistovaného dobrovoľného návratu migrantov uviaznutých v Líbyi.