SK Úradný vestník Európskej únie C 229/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Digitálny trh ako hnacia sila rastu“ (prieskumné stanovisko)

2012/C 229/01

Spravodajkyňa: Laure BATUT

Dánske predsedníctvo Európskej únie sa 11. januára 2012 rozhodlo podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska na tému

„Digitálny trh ako hnacia sila rastu“

(prieskumné stanovisko).

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. mája 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 481. plenárnom zasadnutí 23. a 24. mája 2012 (schôdza z 23. mája) prijal 141 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Úvod

1.1 Digitálne hospodárstvo zásadne mení zvyky a dotýka sa celej sociálnej a hospodárskej štruktúry našich spoločenstiev. Bezpečnosť a interoperabilita majú v tejto oblasti prvoradý význam. Digitálna agenda Únie je jednou z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Výbor už schválil veľký počet stanovísk o dôsledkoch digitalizácie (1) v našej spoločnosti.

1.2 Dánske predsedníctvo, ktoré si uvedomuje tieto výzvy, požiadalo EHSV, aby zistilo, čo je potrebné urobiť pre to, aby sa digitálne technológie stali nástrojom rastu. Výbor sa domnieva, že sociálny a občiansky dialóg by mali byť súčasťou každej úvahy o digitálnej ekonomike, ako aj konzultácií a partnerstiev.

1.3 Trh pre trh (2) nie je cieľom sám osebe. Digitálne technológie musia byť prostriedkom slúžiacim hospodárstvu bez toho, aby ohrozili hospodárske, sociálne, ľudské a kultúrne prínosy. Výroba a obchodovanie on-line a rozvoj digitálneho hospodárstva menia trh práce. EHSV si želá väčšiu viditeľnosť a informovanosť pre podnikateľské subjekty a spotrebiteľov a primerané záruky pre všetkých.

1.4 EÚ zaostáva za veľkými novátormi a poskytovateľmi (USA) a veľkými výrobcami (Ázia). Preto by mala urýchlene realizovať svoju celkovú digitálnu stratégiu a zmeniť svoj prístup tak, aby mohla čeliť krátkodobým (napr. práva duševného vlastníctva) a dlhodobým výzvam (demografické starnutie). Podľa EHSV ide o tieto priority: odvážiť sa zamerať na ekonomickú inteligenciu, vytvárať európske podniky s vedúcim postavením na trhu, umiestňovať ich centrá rozhodovania a ich výskumné a rozvojové činnosti v Únii tak, aby z toho profitovali všetci občania, budovať dôveru, zvyšovať celkovú kapacitu, rozvíjať produktivitu, zahrnúť digitálne technológie do stratégie pre udržateľný rast.

Všetky nasledujúce odseky predstavujú odporúčania EHSV:

2. Iniciovanie rastu prostredníctvom digitálnych technológií

2.1 Užitočná infraštruktúra musí urýchlene dokončiť pokrytie celého európskeho územia vrátane zámorských krajín a území (3). Prevádzkovatelia musia zaručiť univerzálny prístup pre všetky oblasti, a to aj pre odľahlé oblasti. EHSV sa domnieva, že oznámenie COM(2011)942 o posilnení dôvery v jednotný digitálny trh pravdepodobne nebude postačujúce.

2.2 Základným predpokladom je, aby hardvér a softvér a odborná príprava zameraná na ich využívanie boli dostupné pre širokú verejnosť (4). Jednu štvrtinu obyvateľstva tvoria staršie osoby. Táto hospodárska sila musí byť využitá. Výbor sa domnieva, že dostupnosť musí byť prioritnou témou agendy.

2.3 IKT (informačné a telekomunikačné technológie) by mali byť predmetom noriem stanovených spolu s priemyslom, a so všetkými ďalšími zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti (5) s cieľom zaručiť úplnú interoperabilitu a kompatibilitu aplikácií a služieb spojených s IKT a realizovať politiku normalizácie IKT, ktorá bude podporovať politiky Únie (uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2010 (6), body 69 a 72. EHSV sa domnieva, že je užitočné poskytovať finančnú pomoc malým a stredným podnikom, ktoré sa zúčastňujú na normalizácii.

2.4 Prepojenia európskych sietí sa musia dokončiť v záujme toho, aby sa rozšírilo zavádzanie digitálneho hospodárstva a zvýšila sa ponuka tovarov a služieb (stanovisko EHSV 490/2012 – TEN/469).

2.5 Výbor sa domnieva, že interoperabilita ponuky sa musí koordinovať na úrovni EÚ. Normalizácia umožní európskym záujmom lepší prístup k novým trhom na medzinárodnej úrovni.

2.6 Výbor sa už pozitívne vyjadril k neutrálnemu a otvorenému internetu (7).

2.7 Vnútorný trh musí ponúknuť všetky záruky pre používanie v záujme toho, aby sa rozvíjal potenciál dopytu prostredníctvom používania voľne dostupných a otvorených softvérov.

2.8 EHSV podporuje rozvoj noriem spoločného rozhrania.

2.9 EHSV považuje za nevyhnutnú úspešnú administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi, ako aj otvorenie cezhraničných administratívnych elektronických služieb, ktoré by mohli byť uľahčené prostredníctvom všeobecného používania systému IMI (informačný systém o vnútornom trhu). Tento vývoj by sa mal realizovať v rámci viacúrovňového európskeho riadenia (8).

2.10 Elektronický obchod vedie k harmonizácii vnútroštátnych sadzieb DPH. EHSV sa domnieva, že to bude predstavovať skutočnú výhodu pre podniky, ako aj občanov, pokiaľ sa nestane zámienkou na harmonizáciu sadzieb smerom nahor.

2.11 Prevádzkovatelia a občania by mali mať možnosť ľahšie získavať všetky informácie o svojich právach v záujme toho, aby mohli pokojne realizovať svoje cezhraničné transakcie.

2.12 Podľa názoru výboru by sa zástupcovia občianskej spoločnosti (pozri stratégia Európa 2020: zainteresované strany a občianska spoločnosť) mali zúčastňovať na budovaní európskeho digitálneho hospodárstva a mali by byť vyzvaní, aby sa zúčastnili na konzultáciách a partnerstve. Vzhľadom na svoju komplexnú štruktúru sa elektronické hospodárstvo týka celej spoločnosti. Každý projekt by mal mať svoj digitálny a spoločenský aspekt.

2.13 Digitálne technológie podporujú ekonomiku služieb, ktorá môže viesť k deindustrializácii, ba dokonca k zrušeniu európskych pracovných miest. Pri hľadaní nových trhov je podľa EHSV potrebné spojiť technickú inováciu a výrobu (konštruktéri) v Európe. Začínajúce podniky v oblasti IKT by takisto mali byť schopné realizovať svoj potenciál týkajúci sa rýchleho rastu. EHSV sa domnieva, že je naliehavo potrebné si položiť otázku, prečo situácia nepraje vzniku veľkých európskych poskytovateľov internetových služieb a veľkých internetových obchodov, ktoré by boli známe na celom svete.

2.14 Odborná príprava a celoživotné vzdelávanie pomáhajú zamestnancom zotrvať v zamestnaní. Digitálne technológie môžu uľahčiť tento postup, najmä pokiaľ ide o obyvateľov odľahlých území, alebo obyvateľov v ťažkej situácii. Odborná príprava v oblasti digitálnych technológií umožňujúca získať kvalifikáciu je potrebná pre všetkých.

2.15 Do roku 2015 sa budú v prípade 95 % pracovných miest vyžadovať zručnosti spojené s používaním internetu. Výbor si želá, aby sa prijali opatrenia zamerané na zabránenie negatívnym dôsledkom pre pracovné miesta, ako sú:

— zamestnanci vystavení naliehavým situáciám a pod „takmer policajným“ dozorom,

— práca z domu za minimálnu odmenu a mimo dosahu subjektov sprostredkujúcich riešenie sociálnych konfliktov, ako sú odbory, čo je na úkor jednotlivcov, ako aj kolektívnych práv.

Podľa EHSV je v oblasti digitálneho hospodárstva, ako aj v iných oblastiach možné akceptovať výhradne dôstojné pracovné miesta vzhľadom na to, že umožňujú zvyšovať celkový dopyt.

3. Vytváranie rastu prostredníctvom dôvery v digitálne hospodárstvo

3.1 Základné práva

3.1.1 Výbor si želá, aby sa zachovali práva a istoty občanov bez toho, aby sa obmedzila ich sloboda. V roku 2012 sa bude skúmať celková stratégia o bezpečnosti internetu v Európe. Osobitný význam bude mať zriadenie európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite do roku 2013. EHSV si želá, aby EÚ konečne prispela k vytvoreniu výkonného európskeho vyhľadávača typu Google.

3.1.2 Výbor pripravuje stanovisko o ochrane osobných údajov, ktorá je kľúčovou oblasťou (COM(2012) 10 final). Výbor sa už pozitívne vyjadril k „právu byť zabudnutý“ (9) a právam užívateľov internetu, najmä pokiaľ ide o najmladších užívateľov a zraniteľné skupiny obyvateľstva. Vyjadruje želanie, aby sa návrh Komisie urýchlene schválil a aby sa zohľadnili jeho pripomienky, a to aj napriek námietkam poskytovateľov internetových služieb z tretích krajín.

3.1.3 EHSV očakáva od Únie, že bude podporovať inováciu a chrániť svoju vlastnú tvorivú činnosť. Je naliehavo potrebné zaviesť európsky patent, ktorý je príležitosťou pre jednotný digitálny trh.

3.2 Rozvoj elektronického obchodu

3.2.1 V súvislosti s ponukou obchodného tovaru je potrebné odstrániť fragmentáciu trhu a otvoriť hranice obchodníkom a spotrebiteľom, aby mali prístup k tovarom za konkurencieschopné ceny (http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/cms6_en.htm).

3.2.2 Výbor sa domnieva, že interoperabilita ponuky sa musí koordinovať na úrovni EÚ. Normalizácia umožní európskym záujmom lepší prístup k novým trhom na medzinárodnej úrovni.

3.2.3 EHSV sa domnieva, že je naliehavo potrebné riešiť problémy týkajúce sa on-line nákupov a odstrániť diskrimináciu vyplývajúcu zo štátnej príslušnosti a miesta bydliska a vytvoriť podmienky na rovnoprávny prístup pre všetkých.

3.2.4 Užívatelia musia mať bezproblémový prístup k informáciám týkajúcim sa ich práv (COM(2011) 794 final) a možností ochrany. Bude potrebné vytvoriť jednotné kontaktné miesta na internete. Výbor (10) víta skutočnosť, že Komisia spresňuje, že takýto systém by nemal brániť spotrebiteľom a obchodníkom, aby si uplatnili svoje práve, pokiaľ ide o žiadosti o nápravu súdnou cestou. Komisia by mala zahrnúť inteligentné rozhrania, ako napr. rozhranie BATNA (Best Alternative to a Negotiated Agreement) do svojej smernice 2000/31/ES v záujme toho, aby sa aktualizovali nariadenia „prvej generácie“. V záujme zvyšovania dopytu na internete je dôležité, aby spotrebitelia mali možnosť riadne riešiť spory (11) vyplývajúce z obchodných vzťahov. Užívateľom by sa mali poskytnúť jasné a zrozumiteľné informácie týkajúce sa ich práv. Pokryté by mali byť všetky druhy on-line sporov.

3.2.5 EHSV sa domnieva, že texty EÚ musia vzbudzovať v občanoch rovnakú mieru dôvery v digitálny trh, akú by mohli predpokladať vo vlastnej krajine. Spotrebitelia potrebujú mať informácie o príležitostiach, ktoré ponúka trh, v záujme toho, aby sa mohli stať skúsenými užívateľmi. Na tento účel by sa mohla zabezpečiť rozsiahla distribúcia sprievodcu o digitálnych službách určených pre spotrebiteľov.

V kontexte plánovanej smernice 2011/942 EHSV vyzýva orgány Únie, aby vyvíjali iniciatívy v týchto oblastiach:

— informovanie prevádzkovateľov internetových služieb a ochrana užívateľov internetu,

— neadekvátne systémy platieb a dodávok,

— boj proti vysokému počtu prípadov zneužitia.

3.2.6 Prostriedky, ako napr.:

— bezpečný elektronický podpis,

— elektronické časové označovanie úkonov,

— interoperabilita systémov elektronických podpisov,

— vzájomné uznávanie certifikačných orgánov (SSCD – Secure Signature Creation Devices) a akreditácia poskytovateľov služieb v oblasti elektronickej certifikácie,

— systém na ochranu spotrebiteľov a harmonizácia opravných prostriedkov (smernica 2011/83/EÚ a dokument COM(2012) 100 final),

— správa o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 z 27. októbra 2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa,

— nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa.

by mali pomocou ich všeobecného využívania vytvárať dôveru spotrebiteľov.

3.2.7 EHSV naďalej podporuje hromadné žaloby na dosiahnutie účinnej nápravy v prípade porušenia kolektívnych práv. Dopĺňalo by to platnú ochranu prostredníctvom alternatívnych, ako aj súdnych opravných prostriedkov (12) (pozri smernicu 98/27/ES z 19. mája 1998). Na vnútornom trhu je potrebné zabezpečiť podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže (preambula ZFEÚ, štvrtý odsek). Zásada práva na účinný prostriedok nápravy je základným právom Európskej charty základných práv (čl. 47).

3.2.8 Výbor s uspokojením víta oznámenie Komisie o kúpnom práve (13). Spotrebitelia potrebujú právnu istotu. EHSV víta skutočnosť, že Komisia prijala jeho návrh týkajúci sa „druhého systému“ napriek tomu, že by bol uprednostnil dve samostatné znenia (osobitne pre B2B a pre B2C).

3.2.9 Výbor so záujmom očakáva európsku spotrebiteľskú agendu (COM(2011) 777 final/2), o ktorej informovala Komisia, a v ktorej sa bude hodnotiť vplyv digitálnej revolúcie na správanie spotrebiteľov. V záujme toho, aby sa zdvojnásobil objem elektronického obchodovania a aby sa z neho stal nástroj rastu, bude potrebné vytvoriť celoeurópsky rámec pre elektronickú identifikáciu, elektronické overovanie a elektronický podpis (COM(2011) 942 final).

3.3 Bezpečné obchodovanie

3.3.1 V boji proti pirátstvu a falšovaniu je cieľom colného projektu FISCUS (14) zavedenie internetových kontrol v celej EÚ. Podľa EHSV by sa mal zvýšiť počet zamestnancov colníc a kontrol. Európske stredisko pre sledovanie falšovania a pirátstva by malo byť lepšie profilované a mali by mu byť poskytnuté nástroje, ktoré budú zodpovedať hospodárskym výzvam a výzvam v oblasti verejnej bezpečnosti.

3.3.2 Právne predpisy musia pomáhať správnym orgánom pri vyšetrovaní podozrivých finančných tokov na internete. Colné úrady by mohli byť poverené ochranou kultúrneho a duševného dedičstva a ich úloha pri podpore MSP prostredníctvom databáz, ako sú databáza o vstupe na trh, internetová služba Export helpdesk alebo jednotný internetový informačný portál, by sa mala posilniť.

3.4 Výbor si praje, aby pre občanov existovala charta o správe vecí verejných a o transparentnosti. Domnieva sa, že by mali byť naliehavo prijaté právne predpisy v oblasti elektronického obchodu vrátane elektronických a mobilných platieb.

3.4.1 EHSV sa domnieva, že bezpečnosť nových spôsobov elektronických platieb musí byť zaručená prostredníctvom verejných noriem. V súčasnosti sú normy a ich interoperabilita vytvárané a kontrolované súkromnými aktérmi (poskytovateľmi). EHSV považuje za škodlivý stav, keď by tretia krajina mala možnosť kontrolovať akýkoľvek európsky finančný pohyb.

4. Rozvoj produktivity a inkluzívny rast

4.1 Kontext užitočný pre rast

4.1.1 Digitálny trh potrebuje európsku správu, ktorá bude spravodlivá a bude rešpektovať práva občanov. Po roku 2015 by jednotné kontaktné miesto pre tovary a služby malo poskytovať pomoc európskym hospodárskym subjektom. Digitálne podniky musia podliehať zásadám sociálnej zodpovednosti podnikov a sociálneho dialógu.

4.1.2 Jednotný digitálny trh je naďalej rozdrobený na národné trhy. Jednotné právne predpisy by hospodárskym subjektom umožnili dosiahnuť úspory z rozsahu. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala zosúladiť práce svojich riaditeľstiev s cieľom dosiahnuť výkonné vedúce postavenie, ktoré je nevyhnutné pre digitálny rozvoj v celej Únii a pre zmiernenie zaostávania vo všetkých oblastiach. Je naliehavé, aby EÚ mala k dispozícii európsky ekvivalent „Silicon Valley“, v ktorom by sa sústredil inteligenčný potenciál a verejný a súkromný kapitál, vďaka ktorému by bolo možné pokúsiť sa vytvoriť ziskové spoločné podniky.

4.1.3 Výbor poukazuje na svoje stanovisko na tému digitálneho začlenenia, v ktorom sa uvádza, ako možno odstrániť rozdiely v prístupe k digitálnym technológiám. Želá si, aby Únia uznala prístup k infraštruktúre a k nástrojom za základné právo a urobila z IKT nástroj inklúzie.

4.2 Podniky presadzujúce digitalizáciu v záujme rastu

4.2.1 Digitálna hospodárstvo sa musí zamerať na rýchly rast HDP, najmä prostredníctvom financovania začínajúcich podnikov. Niektoré začínajúce americké podniky sú v súčasnosti kapitalizované vo výške 75 miliárd eur. Podpora inovácie si vyžaduje hospodárske modely založené na poznatkoch a zvyšuje internetovú ponuku.

4.2.2 To, či trh prijme nové služby, závisí od schopnosti MSP zapojiť sa do digitálnych technológií (15). Mala by im preto byť poskytnutá pomoc na ich konkrétne projekty. EHSV žiada predsedníctvo, aby vyhodnotilo tieto opatrenia:

— začiatok partnerstva medzi verejnými orgánmi každého členského štátu a hlavnými aktérmi v oblasti digitálnych technológií,

— použitie 300 miliónov eur vyčlenených pre podniky, ktoré rozvíjajú infraštruktúru určenú na úspory energie a súvisiace inteligentné technológie.

4.2.3 Elektronické platby prostredníctvom platobných kariet a mobilných telefónov: Európa by si mala v týchto oblastiach zachovať vedúce postavenie podobne ako v prípade čipovej karty, ktorá viedla k výraznému obmedzeniu podvodov.

4.2.4 Projekt SEPA (Single Euro Payments Area – jednotná oblasť platieb v eurách, nariadenie z februára 2012, ktorým sa stanovuje nahradenie domácich úhrad a inkasných príkazov európskym ekvivalentom k 1. februáru 2014) zahŕňa hlavné nástroje maloobchodných platieb. Podľa EHSV by sa poplatky medzi bankami a členskými štátmi mali zosúladiť. Hospodárska súťaž by nemala brániť inovácii, ani by nemala viesť k dodatočným nákladom pre spotrebiteľa.

4.2.5 EHSV sa domnieva, že je nevyhnutný vhodný rámec, ktorý MSP pomôže vstúpiť na digitálny trh, ako i na ďalšie trhy.

a) Na vnútornej úrovni: 4.2.6.1 EHSV odporúča, aby sa na európskej úrovni vymedzil rámec digitálneho hospodárstva a začlenil sa do účtovných noriem. Tento rámec by mohol zahŕňať digitálne a digitalizované tovary, ako i tovary, ktoré si vyžadujú digitalizáciu. 4.2.6.2 Výbor sa domnieva, že podniky by mali svoje digitálne aktíva začleniť do stanovenia svojej hodnoty. 4.2.6.3 Skutočný dosah sektora IKT na podniky a národné bohatstvo by sa mal merať na základe kritérií definovaných na európskej úrovni. 4.2.6.4 Zavedenie štatútu európskej súkromnej spoločnosti (legislatívny návrh COM(2008) 396 final (16)) by MSP umožnilo rozvíjať sa vďaka tomu, že by sa uľahčili ich cezhraničné obchodné činnosti.

b) Na vonkajšej úrovni: 4.2.7.1 Pre znalostnú ekonomiku je užitočné podporné priemyselné prostredie. Uľahčuje investície, cezhraničné použitie IKT a digitálnu činnosť. MSP však v prvom rade doplácajú na právnu a technickú fragmentáciu, nedostatočnú transparentnosť a často nevhodné spôsoby dodania. 4.2.7.2 Úspešné modely, ako sú napr. DiSCwise, (GR TREN, In Freight Transport Logistics Action Plan), by mohli byť inšpiráciou pre ostatné podniky pri vytváraní pracovných miest a rastu (inteligentná doprava). 4.2.7.3 Globalizácia: Ak chce EÚ, aby jej výrobky so silnou pridanou hodnotou boli i naďalej konkurencieschopné, musí vytvoriť exportné konzorciá, klustre podporujúce VaV, ktoré budú uznané v členských štátoch s cieľom presadzovať internacionalizáciu MSP (http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968).

4.2.8 Cloud Computing môže MSP (17) pomôcť, ak sa skutočne zaistí bezpečnosť údajov, ktorá má zásadný význam medzi najväčšími poskytovateľmi internetových služieb a poskytovateľmi internetového pripojenia. Európska komisia by mala klásť dôraz na cloud computing v prospech malých a stredných podnikov a pomôcť im, aby k nemu mali prístup (odborná príprava, financovanie).

4.2.9 Únia by mala klásť väčší dôraz na to, aby boli podnikom poskytované informácie o možnostiach, ako získať finančné prostriedky, a mala by šíriť myšlienku dlhopisov na projekty (18).

4.2.9.1 EHSV odporúča, aby sa uľahčili investície do rizikového kapitálu v prospech výskumných pracovníkov a inovačných podnikov (COM(2011) 702 final – Malý podnik, veľký svet).

4.2.10 Výbor odporúča vytvoriť sprievodcu o prístupe podnikov k cezhraničnému digitálnemu hospodárstvu.

4.3 Duševné vlastníctvo

4.3.1 Podľa EHSV je pre Úniu rozhodujúce, aby chránila tvorbu, ktorá je zárukou jej budúcnosti, a to vo vnútri i navonok. Kultúrna výnimka sa musí zachovať, pretože prispieva k európskej rozmanitosti. Skúmané ochranné opatrenia ju nesmú ohroziť na úkor americkej tvorby.

4.3.2 článok 118 ZFEÚ odteraz zaručuje ochranu práv duševného vlastníctva v Únii, avšak 27 členských štátov odlišným spôsobom kontroluje používanie internetu.

4.3.3 Únia prehodnocuje politiku uplatňovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách, pričom zohľadňuje koncepciu reciprocity a viacstranných rokovaní, ako je to v prípade ACTA (obchodná dohoda proti falšovaniu nezávislá od WTO podpísaná Komisiou a 22 členskými štátmi v januári 2012).

4.3.4 Výbor prijal stanovisko na tému práv duševného vlastníctva, v ktorom odporúča, aby sa v súvislosti s touto problematikou neuplatňoval čisto majetkový a finančný prístup (19).

4.3.4.1 S ohľadom na budúci legislatívny návrh Komisie (2012) výbor poukazuje na nevyhnutnosť uskutočniť konzultácie s organizáciami, ktoré zastupujú príslušné práva a záujmy (20). Zdôrazňuje transparentnosť a kontrolu orgánov zodpovedných za správu autorských a súvisiacich práv. Výbor sa domnieva, že poplatok za kópiu pre osobnú potrebu je nespravodlivý, pretože takáto kópia je neoddeliteľnou súčasťou čestného používania (fair use). Treba rozlišovať medzi občanom, ktorý si stiahol internetový obsah pre osobnú potrebu, a osobou, ktorá vykonáva zárobkovú činnosť založenú na rozsiahlom falšovaní. Kultúrny priemysel sa nesmie stať strojom na výrobu peňazí a web nesmie byť nástrojom privatizácie kultúry a vedomostí.

4.3.4.2 Európskemu parlamentu bola doručená európska petícia s viac ako 2 miliónmi podpisov (internetová stránka AVAAZ.org), ktorá obsahuje výzvu na ochranu slobodného a otvoreného internetu a odmietnutie ratifikácie ACTA. Treba si všimnúť, že medzi krajinami, ktoré dohodu ACTA podpísali, nie sú Čína, Rusko, Brazília a India, odkiaľ pochádza mnoho falšovaných výrobkov.

Výbor sa domnieva, že jeho názor týkajúci sa medzinárodnej dohody ACTA (21) nebol vypočutý. Navrhuje, aby v prípade, že sa dohoda ACTA bude uplatňovať, Komisia zabezpečila ochranu slobody občanov a ich tvorivých schopností.

4.3.5 EHSV sa domnieva (22), že v záujme zamedzenia odklonu digitálneho obchodu a dumpingu a súčasne v záujme ochrany autorských práv by vytvorenie európskeho kódexu autorských práv mohlo odstrániť pochybnosti o uplatniteľných daňových predpisoch.

4.4 Verejný sektor

4.4.1 Verejné obstarávanie, ktoré predstavuje 20 % HDP, musí byť tiež zabezpečené.

4.4.2 EHSV považuje za nevyhnutné, aby všetci – fyzické osoby, správne orgány, podniky a verejné zákazky – mali prostredníctvom zabezpečenej elektronickej identifikácie a zabezpečeného elektronického podpisu rýchly on-line prístup k orgánom verejnej správy.

4.4.3 Pokiaľ ide o verejný sektor, členské štáty spolu s Komisiou vykonávajú vzájomné hodnotenie implementácie smernice o službách. Výbor odporúča hodnotenie smernice o službách z hľadiska príležitostí vytvorených pre jednotný digitálny trh.

4.4.3.1 EHSV je presvedčený, že vnútorný digitálny trh môže rozvíjať verejnú ponuku vďaka právnej istote a technológii: úspory vyplývajúce z riešení pre inteligentné verejné služby môžu vytvárať súvislé cezhraničné verejné obstarávanie.

4.4.4 Revízia smernice (23) o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktorú uskutočnila Komisia, môže zjednodušiť činnosť podnikov a fyzických osôb (pozri pripravované stanovisko TEN/478).

5. Urobiť z digitálnych technológií hnaciu silu udržateľného rozvoja

5.1 Ak chce Únia vytvoriť udržateľné a vo veľkej miere konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo, musí byť tvorivá a inovačná.

5.2 Výbor sa domnieva, že chýba špecifická stratégia, ktorej cieľom by bolo zaručiť udržateľnosť jednotného digitálneho trhu.

5.3 Mali by sa vykonať štúdie, ktoré by zmerali uhlíkovú stopu podnikov pôsobiacich na digitálnom trhu, kde sa rozrastajú. Výbor sa domnieva, že inteligentné technológie môžu optimalizovať globálnu spotrebu energie, a tak znížiť emisie CO2.

5.4 Obsah CO2 v digitálnom materiáli sa musí odstrániť; ekologické spracovanie odpadu v Európe pochádzajúceho zo systémov spracovania informácií (zahŕňajúceho triedenie vzácnych kovov) predstavuje potenciálne významný trh a zabránilo by znečisťovaniu tretích krajín.

5.5 Výbor žiada predsedníctvo, aby sa v roku 2012, ktorý je rokom aktívneho starnutia, kládol dôraz na produktívny aspekt digitálnych technológií pre riadenie zdravotnej a sociálnej starostlivosti najmä v prípade demografického starnutia: zachovanie aktívneho spôsobu života zmiernením záťaže a všeobecne vďaka komunikácii, boju proti izolovanosti, telemedicíne, robotike, osobnej bezpečnosti atď. Všetky tieto oblasti predstavujú trhové príležitosti a príležitosti na vytváranie nových druhov pracovných miest a rastu.

5.6 Únia musí dokončiť projekty v oblasti vesmíru, aby mohla integrovať svoj digitálny trh. Musia sa vyčleniť nevyhnutné prostriedky. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že program Galileo a globálny družicový navigačný systém nie sú ešte funkčné, zatiaľ čo americký model GPS sa používa v celej Európe a na celom svete (24).

V Bruseli 23. mája 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Hlavné stanoviská EHSV na túto tému:

Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 20; Ú. v. ES C 157, 25.5.1998, s. 1; Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 62; Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 69; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 99; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2001, s. 105; Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 28; Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 144; Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2004, s. 21; Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 91; Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 60; Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 8; Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 36; Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 85; Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 72; Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 58; Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 44; Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 53; Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 58; Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 92; Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 40; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9; Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 120.

(2) Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 43.

(3) Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 178.

(4) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9.

(5) Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 69.

(6) Ú. v. EÚ C 70 E, 8.3.2012, s. 56 – 57.

(7) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 139.

(8) Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 92.

(9) Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 120.

(10) Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 1.

(11) Stanovisko EHSV na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o riešení spotrebiteľských sporov online (nariadenie o riešení spotrebiteľských sporov online)“ (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

(12) Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 1.

(13) Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 75.

(14) Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 48.

(15) Ú. v. ES C 80, 3.4.2002, s. 67.

(16) Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 100.

(17) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 40.

(18) Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 116 a Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 134.

(19) Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 28.

(20) Pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

(21) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 139.

(22) Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 69.

(23) Stanovisko CESE o návrhu revízie smernice 2003/698 (COM(2011) 877 final), Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 129.

(24) Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 179.