Zatiaľ čo je nevyhnutné zachovať rovnaké podmienky v leteckej doprave, od začiatku 90. rokov 20. storočia sa emisie skleníkových plynov z odvetvia leteckej dopravy zvýšili na úrovni EÚ a na celosvetovej úrovni a podľa očakávaní by do roku 2050 mali ďalej rásť. Keďže EÚ prijala ambiciózne ciele v oblasti klímy na roky 2030 a 2050, musí sa dekarbonizácia leteckej dopravy urýchliť. Toto odvetvie má však obmedzené možnosti na znižovanie svojej uhlíkovej stopy, najmä z dôvodu závislosti od fosílnych palív a nedostatku vyspelých a cenovo konkurencieschopných technológií alternatívnych palív. Ako sa zdôrazňuje v pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030, ktorý vytvorila Komisia, udržateľné letecké palivá majú potenciál výrazne prispieť k dekarbonizácii tohto odvetvia. Udržateľné letecké palivá sú technologicky uskutočniteľné a kompatibilné s existujúcou leteckou technológiou a infraštruktúrou na dopĺňanie paliva. Trh s udržateľnými leteckými palivami však stagnuje a i) výroba udržateľných leteckých palív a ii) dopyt po nich sú nízke. Dôvodom sú a) priemyselné a obchodné ťažkosti vrátane vysokých výrobných nákladov a konkurenčný dopyt po surovinách a elektrine z obnoviteľných zdrojov; b) vysoko rizikové investície na zvýšenie výroby a c) zavedený regulačný a fiškálny rámec, ktorý neumožňuje využívanie udržateľných leteckých palív, pričom všetky uvedené faktory sú v kontexte vysoko konkurenčnej povahy trhu leteckej dopravy.

Uprednostňované možnosti C1 a C2 povedú k výraznému zníženiu emisií CO2 v odvetví leteckej dopravy na úrovni ich celého životného cyklu (well-to-wing), t. j. približne o 60 – 61 % do roku 2050, v porovnaní so základným scenárom. Emisie látok znečisťujúcich ovzdušie sa do roku 2050 znížia približne o 9 % v porovnaní so základným scenárom. Environmentálne náklady leteckej dopravy (súvisiace s emisiami CO2 a emisiami látok znečisťujúcich ovzdušie) sa celkovo znížia približne o 87 – 88 mld. EUR v porovnaní so základným scenárom, vyjadrené v súčasnej hodnote za obdobie 2021 – 2050. Výrobná kapacita udržateľných leteckých palív sa zvýši o ďalších 25,5 – 25,6 Mt do roku 2050. Príchod udržateľných leteckých palív na trh povedie k výraznému obmedzeniu závislosti leteckej dopravy od fosílneho leteckého paliva, ktorého spotreba sa v porovnaní so základným scenárom do roku 2050 zníži o 65 %. Energetická bezpečnosť EÚ sa zlepší, keďže dovoz fosílnej energie z tretích krajín klesne a suroviny a elektrická energia z obnoviteľných zdrojov na výrobu udržateľných leteckých palív sa budú získavať v EÚ (udržateľné letecké palivá vyrobené v EÚ predstavujú 92 % celkového používania udržateľných leteckých palív v roku 2050). V rámci uprednostňovaných možností C1 a C2 prídu technológie výroby udržateľných leteckých palív s najvyšším potenciálom dekarbonizácie na trh vo významných množstvách skôr ako bez politického opatrenia. Ceny udržateľných leteckých palív klesnú v porovnaní so súčasnými odhadmi, čo prispeje k postupnému znižovaniu cenového rozdielu v porovnaní s fosílnym leteckým palivom. Uprednostňované možnosti C1 a C2 povedú k čistej tvorbe pracovných miest v EÚ, t. j. približne 202 100 nových pracovných miest v porovnaní so základným scenárom. Napokon zníženie znečistenia ovzdušia má pozitívny vplyv na verejné zdravie (t. j. externé náklady vyplývajúce zo znečistenia ovzdušia sa v období 2021 až 2050 znížia približne o 1,5 mld. EUR v porovnaní so základným scenárom).