Program je zriadený na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Táto správa zahŕňa všetky oblasti programu (s výnimkou Európskych hlavných miest kultúry, ktoré sú predmetom samostatných hodnotení) a jeho celkový zemepisný rozsah pôsobnosti počas prvých troch rokov vykonávania.

medzisektorová oblasť je určená všetkým kultúrnym a kreatívnym sektorom, zahŕňa záručný mechanizmus a podporu nadnárodnej spolupráce v oblasti politiky. V rámci medzisektorovej oblasti sa takisto poskytuje podpora kanceláriám programu Kreatívna Európa vo všetkých účastníckych krajinách s cieľom kontaktu so zainteresovanými stranami.

Do podporogramu Kultúra patria iniciatívy v odvetví kultúry zamerané napríklad na podporu cezhraničnej spolupráce, platformy, vytváranie sietí a literárny preklad;

V tomto hodnotení v polovici trvania sa posudzuje pokrok pri vykonávaní programu Kreatívna Európa, uvádzajú sa jeho výsledky, ako aj jeho hlavné nedostatky, pričom sa vychádza z nezávislej hodnotiacej správy, priamych skúseností s riadením programu a rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. K správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci dôkazy, ktoré boli podkladom na vypracovanie tejto správy.

Európa je však viac ako jednotný trh, je to aj veľký kultúrny projekt. Kultúrne a kreatívne sektory sú základným kameňom ochrany našej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, posilnenia našich európskych identít a podpory sociálnej súdržnosti. Sprostredkúvajú európske vedomosti a hodnoty, ktoré sú podmienkami existencie zdravej demokracie a inkluzívnych spoločností. Kultúra tak pomáha priblížiť Európu jej občanom, a to najmä v súčasnom politickom kontexte.

Kultúra a kreativita hrajú v našej súčasnej spoločnosti, ako aj pri formovaní našej európskej budúcnosti kľúčovú úlohu. Z hospodárskeho hľadiska kultúrne a kreatívne sektory vytvárajú približne 509 miliárd EUR pridanej hodnoty k hrubému domácemu produktu (HDP), čo predstavuje 5,3 % celku EÚ. V príslušných odvetviach je zamestnaných viac ako 12 miliónov pracovníkov na plný pracovný čas, čo predstavuje 7,5 % pracovnej sily v Európe . Po odvetví stavebníctva a odvetví potravinárstva a nápojov ide o tretieho najväčšieho zamestnávateľa v EÚ. Okrem toho kultúrne a kreatívne sektory významne prispievajú k investíciám, inovácii a k vytváraniu pracovných miest v celom hospodárstve. Pozitívne účinky presahujú najmä do digitálneho sektora: obsah napríklad stimuluje rozvoj širokopásmovej infraštruktúry a cestovného ruchu zameraného na kultúru. Kultúra a kreativita podporujú európsky vývoz do celého sveta, a to posilnením vnímania Európy a európskeho spôsobu života.

Vplyv podprogramu MEDIA by sa ďalej posilnil, ak by sa zlepšila koordinácia s vnútroštátnymi programami podpory filmov, v rámci ktorých sa audiovizuálnemu sektoru poskytuje prevažná časť podpory (približne 2 miliardy EUR ročne v porovnaní s približne 115 miliónmi EUR v podprograme MEDIA). Na tento účel sa v roku 2015 začal dialóg s riaditeľmi Európskych filmových agentúr s cieľom pripraviť spoločnú a strategickú víziu pre toto odvetvie. Okrem toho bola v júli 2017 zriadená skupina otvorenej metódy koordinácie, ktorá združuje odborníkov členských štátov s cieľom zlepšiť šírenie európskych filmov.

Koherentnosť programu Kreatívna Európa ako celku by sa mohla zlepšiť prostredníctvom väčšej podpory medzisektorovej práce v rámci medzisektorovej oblasti.

Program Kreatívna Európa obsahuje súbor opatrení na podporu audiovizuálneho a kultúrneho sektora a je vnútorne súdržný v rámci podprogramov MEDIA a Kultúra. Podprogram MEDIA súdržným spôsobom pokrýva rôzne časti hodnotového reťazca; podprogram Kultúra poskytuje do značnej miery súdržnú odpoveď na širokú škálu potrieb v celom kultúrnom sektore.

V rámci podprogramu Kultúra sa investuje do kultúry s cieľom stimulovať sociálnu súdržnosť, tvorbu pracovných miest a hospodársky rast v regiónoch a mestách. Schémy programu Kreatívna Európa sú aj naďalej dôležité pre cieľ zachovania kultúrneho dedičstva a rozmanitosti v Európe, ako aj pre podporu umeleckej tvorivosti a európskych hodnôt.

Podprogram MEDIA sa prispôsobil novým trendom na trhu, a to aj prostredníctvom podpory európskych diel online. V reakcii na prechod na digitálnu technológiu a globalizáciu by však odborníkom pomohla lepšia spolupráca naprieč hodnotovým reťazcom a cez hranice.

Výsledkom podprogramu MEDIA je zlepšenie cezhraničného obehu európskych filmov a audiovizuálnych produkcií a otvorenie alebo rozšírenie možností prístupu európskych občanov k takýmto európskym dielam. Je to veľmi dôležité, pretože z viac ako 1 500 filmov vyrobených v Európe každý rok, sa len menej ako polovica odvysiela mimo krajiny, kde vznikli. Z podprogramu MEDIA bol podporený aj vývoj diel pred výrobou s cieľom zvýšiť ich potenciálny cezhraničný vplyv.

V súlade so smernicami o lepšej právnej regulácii sa toto hodnotenie týka relevantnosti, súdržnosti, efektívnosti, účinnosti, udržateľnosti a pridanej hodnoty EÚ v rámci tohto programu.

Udržateľnosť účinkov sa dosahuje prostredníctvom výmeny poznatkov počas vykonávania projektov a prostredníctvom šírenia týchto poznatkov. To zase vedie k profesionalizácii sektora prostredníctvom vyššej kapacity na medzinárodnú spoluprácu a rozvoja nových zručností a schopností alebo využitia výsledkov projektov v rámci celého sektora. To sa dialo vo všetkých programoch, ale najmä v rámci podprogramu Kultúra a jeho predchodcu.

Komisia a Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru monitorovali vykonávanie podporných schém a dosahovanie výstupov. Napriek tomu nebola vykonaná systematická analýza a neboli vykázané výsledky a účinky dosiahnuté na úrovni programu. Čiastočne je to dôsledkom zamerania na vykonávanie v prvej fáze programu a čiastočne dôsledkom chýbajúcich ukazovateľov výkonnosti, ktoré by boli dostatočne spoľahlivé a súviseli by s činnosťami programu. To vedie k slabšej dokumentácii dosiahnutých výsledkov programu a brzdí hodnotenie výsledkov.

Vzhľadom na obrovskú veľkosť a spektrum európskych audiovizuálnych a kultúrnych sektorov a geografických oblastí pokrytých hodnotenými programami rozpočet programu Kreatívna Európa nestačí na to, aby mal zásadný vplyv na európskej a/alebo sektorovej úrovni.

Podprogram MEDIA musí ďalej pôsobiť na strane dopytu s cieľom spojiť tieto filmy so širším publikom, a najmä s novou digitálnou generáciou, ktorá predstavuje budúcnosť audiovizuálnych trhov. Rozsah pôsobnosti podprogramu MEDIA sa navyše v priebehu rokov zväčšoval bez zodpovedajúceho navýšenia rozpočtu, čo znamená, že medzi príjemcov sa rozdeľovali príliš nízke sumy. V súčasnosti existuje 14 schém zameraných na rozličné segmenty audiovizuálneho priemyslu. To si vyžaduje väčšie zameranie na rozširovanie činností a spolupráce priemyslu v celej Európe, najmä v kontexte otvorenejšieho a konkurencieschopnejšieho digitálneho trhu.

Z podprogramu MEDIA sa poskytuje podpora na rôzne oblasti: od odbornej prípravy a vývoja až po distribúciu a vystavovanie. Podprogram okrem iného udržiava vnútorný trh s inonárodnými európskymi filmami tým, že podporuje cezhraničnú distribúciu viac ako 400 filmov za rok, čo zodpovedá 25 % ročnej európskej filmovej produkcie. Filmy, ktoré dostávajú distribučnú podporu z podprogramu MEDIA, dosahujú počet 65 miliónov návštevníkov kín ročne . Podpora viedla aj k zvýšeniu dostupnosti zákonného obsahu v celej Únii. V rámci siete Europa Cinema, najväčšieho príjemcu podprogramu MEDIA, sa v 33 krajinách premietajú inonárodné európske filmy, ktoré by sa inak nemuseli dostať za hranice svojej krajiny.

Program Kreatívna Európa významne prispieva k cieľu zamestnanosti v rámci stratégie Európa 2020 a k prioritám súčasnej Komisie, ktorými sú: stimulovanie investícií na účel tvorby pracovných miest a hlbší a spravodlivejší vnútorný trh s posilnenou priemyselnou základňou. Od roku 2014 do roku 2016 sa z programu Kreatívna Európa poskytli prostriedky vo výške 544 miliónov EUR na financovanie 2 580 subjektov pôsobiacich v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. V rámci programu Kreatívna Európa sa v tomto období vytvorilo približne 3 000 pracovných miest.

Pridaná hodnota EÚ

V programe Kreatívna Európa sa doručila pridaná hodnota EÚ, a to najmä vďaka tomu, že bol zameraný na nadnárodnú spoluprácu a opieral sa o vnútroštátne podporné programy. Nadnárodná spolupráca sa podporuje len v rámci niekoľkých medzinárodných fondov, pričom ide o podporu vo výrazne menšom rozsahu. Bez finančných prostriedkov poskytnutých v rámci programu Kreatívna Európa by sa rozsah aj pôsobnosť väčšiny podporovaných činností významne znížila, alebo by sa nezrealizovali vôbec.

Podprogram MEDIA pomohol spájať rôznych aktérov z rôznych členských štátov a vytvoril hodnotu pre celý audiovizuálny sektor. Špecializované nadnárodné siete, ako napríklad Europa Distribution alebo Europa International, umožnili distribútorom a obchodným zástupcom spojiť svoje úsilie v oblasti propagácie a distribúcie európskych diel. Vďaka podpore z podprogramu MEDIA sa značný počet európskych diel dostal za hranice a získal si divákov v zahraničí, čím prispel k podpore rozmanitosti európskej kultúry. Podprogram MEDIA prispel aj k dosiahnutiu cieľa jednotného digitálneho trhu, ktorým je lepší prístup k online obsahu. Súčasne existuje priestor na ďalšie zlepšenie obehu európskych diel prostredníctvom lepšieho výberového procesu, propagácie európskych diel a ich uvádzania na trh.

Žiadne dve krajiny nečelia rovnakým výzvam pri rozvoji svojho audiovizuálneho priemyslu. Preto sa v podprograme MEDIA riešili aj otázky rovnakých podmienok medzi krajinami s rôznymi kapacitami, a to prostredníctvom viacerých opatrení založených na pozitívnej diskriminácii v prospech krajín s nízkou audiovizuálnou kapacitou, čím sa posilnila účasť odborníkov z celej Únie.

Pokiaľ ide o podprogram Kultúra, financované činnosti nie sú natoľko integrované do existujúcich procesov, hoci vo všeobecnosti ich možno úzko spojiť so všeobecnými činnosťami organizácie. Pri väčšine činností je veľmi nepravdepodobné, že by sa realizovali bez financovania EÚ.

V rámci medzisektorovej oblasti sa očakáva, že záručný mechanizmus bude mať pákový efekt na úrovni 6, čo je veľmi účinný spôsob zvýšenia prístupu k financiám. Očakáva sa, že z počiatočného rozpočtu vo výške 121 miliónov EUR sa viac ako 700 miliónov EUR úverov poskytne MSP a kultúrnym subjektom v celej Európe.





Hlavné odporúčania externého hodnotenia a navrhované opatrenia zo strany Komisie

Relevantnosť

Úspech programu Kreatívna Európa bude vo veľkej miere založený na schopnosti prepojiť kultúrne rôznorodý obsah s publikom. V externej štúdii preto bola zdôraznená potreba posilniť zameranie na publikum.

Európska kultúra si musí osvojiť digitálnu revolúciu tak, aby si zachovala svoju rozmanitosť, ale zároveň vytvárala kvalitný obsah, ktorý môže cestovať po celom svete. Z hodnotenia vyplynulo, že je potrebné prispôsobiť sa meniacej sa situácii. Digitalizácia môže podporiť pozitívny kolobeh väčšieho prístupu ku kultúrnym a kreatívnym dielam, podnikanie a nové investičné príležitosti.

V rámci svojich ročných monitorovacích činností Komisia podá správu o tom, ako program využíva príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia, od vytvárania vysoko hodnotného obsahu po nové distribučné kanály.

Hodnotenie poukazuje na potrebu, aby sa v následnom podprograme MEDIA zvýšilo zameranie podpory na obsah, ktorý má cezhraničný potenciál. V rámci budúceho podprogramu MEDIA by sa mohol podporovať vývoj a koprodukcie s potenciálom cezhraničného úspechu. Vzhľadom na to, že audiovizuálny sektor sa stále mení, na európskej úrovni sa môže podporiť aj experimentovanie s novými druhmi rozprávania príbehov.

Distribúcia a propagácia budú zohrávať strategickú úlohu pri oslovení publika. Obsah je potrebné sprístupniť tam, kde je publikum, napríklad prostredníctvom širších možností online prístupu. Preto by sa v podprograme MEDIA mohli po roku 2020 zvážiť inovačné modely propagácie a distribúcie obsahu, ktoré spájajú autorských výrobcov, obchodných zástupcov, distribútorov a služby platforiem. V rámci podprogramu MEDIA by sa mala zabezpečiť aj strategickejšia podpora online distribúcie. Napríklad aktéri, ktorí majú ambíciu rozšíriť svoju činnosť, by mohli byť povzbudzovaní, aby spolupracovali na vývoji skutočných cezhraničných stratégií a obchodných modelov, ktoré im umožnia súťažiť s globálnymi platformami.

V rokoch 2018 – 2020 Komisia začne dialóg o obsahu, najmä s cieľom zistiť, ako by sa podpora televízie mohla stať účinnejšou vzhľadom na meniace sa audiovizuálne formáty (televízne seriály, online, transmédiá). Komisia začne aj dialóg o tom, ako najlepšie podporovať propagáciu a uvádzanie na trh. V tomto kontexte začne menší pilotný pokus s využitím veľkých dát (big data) na spojenie obsahu s publikom.

Aj keď sa podprogram Kultúra ukazuje ako relevantný, pokiaľ ide o podporu budovania kapacít kultúrnych organizácií a podporu kultúrnej rozmanitosti v Európe, je potrebné lepšie zohľadniť ciele malých kultúrnych subjektov. Na tento účel Komisia posúdi, či malé subjekty majú prístup k finančnej podpore, ktorá zodpovedá ich ambíciám rastu mimo vnútroštátnych trhov. Zároveň prehodnotí, či je rozlišovanie medzi malými a veľkými projektmi spolupráce relevantné pre rozvoj a rast kultúrnych subjektov.

Hoci projekty financované v rámci európskych sietí môžu potenciálne priniesť pozitívne účinky, ich pôvodný návrh príjemcom neumožňoval flexibilitu, ktorú by potrebovali na to, aby mohli prispôsobiť svoje činnosti širšiemu vývoju vo svojom odvetví alebo na trhu. Napriek tomu, že v pracovných programoch, ktoré sa každoročne predkladajú, možno zohľadniť nové aspekty a iné podobné úpravy. Preto je potrebné: – umožniť príjemcom európskych sietí prispôsobiť aspekty svojich projektových činností na nové technologické trendy alebo trendy na trhu; – zabezpečiť trvalú tematickú relevantnosť projektov spolupráce tým, že sa príjemcom umožní jednoduchšie meniť alebo upravovať svoje činnosti.

Napriek celkovej relevantnosti schémy literárneho prekladu treba ďalej podporovať jazykovú rozmanitosť tým, že sa bude podporovať preklad literárnych diel z menších krajín do angličtiny, francúzštiny, nemčiny a španielčiny; a zvážením lepšieho pokrytia menších žánrov, ako sú detské knihy, divadelné hry a poézia.

Pokiaľ ide o medzisektorovú oblasť, následný program bude vychádzať zo skúseností a poznatkov o finančných potrebách kultúrnych prevádzkovateľov a spoločností získaných v rámci záručného mechanizmu. Zo skúseností vyplýva, že finančné nástroje slúžia ako páka na súkromné investície do projektov tým, že pomáhajú rozložiť riziko a zvyšujú svoj trhový potenciál. Treba zvážiť rozličné nástroje na spojenie verejných a súkromných financií vrátane nástroja vlastného imania pri väčších, rizikovejších projektoch.

V období do roku 2020 bude hlavná iniciatíva záručného nástroja reagovať na silný dopyt na trhu tým, že bude pokračovať v dodatočných dohodách o zárukách až do vyčerpania navýšenia z Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). Tým sa rozšíri geografická účasť finančných sprostredkovateľov na poskytovaní úverov kultúrnym a kreatívnym sektorom.