Oznámenie Komisie Sociálne nakupovanie – Príručka o zohľadňovaní sociálneho hľadiska pri verejnom obstarávaní – 2. vydanie

(2021/C 237/01)

OBSAH

Úvod 4

Kapitola 1 Vymedzenie pojmov, účel a prínosy sociálne zodpovedného verejného obstarávania 4

1.1 Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie a jeho vymedzenie 4

1.2. Identifikácia a uplatňovanie sociálnych cieľov vo verejnom obstarávaní 6

1.3. Účel a prínosy SZVO 9

1.4. S úvislosť s politikami a právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými politikami a právnymi predpismi 11

Kapitola 2 Organizačná stratégia pre sociálne nakupovanie 16

2.1. Ako dosiahnuť, aby sa SZVO dostalo na program dňa 16

2.2. Vymedzenie cieľov 17

2.3. Konzultácia so zainteresovanými stranami 17

2.4. Posúdenie rizík, určovanie prioritných zákaziek a stanovenie cieľov 20

2.5. Začlenenie SZVO do postupov a politík verejného obstarávania 22

2.6. Monitorovanie a vyhodnocovanie pokroku 23

Kapitola 3 Identifikácia potrieb a plánovanie verejného obstarávania 25

3.1. Úloha posúdenia potrieb pri SZVO 25

3.2 Trhový dialóg 27

3.3 Aký druh zákazky? 31

3.4 Výber postupu 33

3.5 Vymedzenie a spochybnenie špecifikácií 35

3.6 Využívanie voliteľných polí v štandardných formulároch 35

Kapitola 4 Postup verejného obstarávania 36

4.1. Vymedzenie predmetu zákazky a identifikácia príslušných pravidiel 36

4.2. Zjednodušený režim 38

4.3. Výhrady 41

4.4. Technické špecifikácie 43

4.5. Dodržiavanie sociálneho a pracovného práva a kolektívnych zmlúv 46

4.6. Kritériá vylúčenia a podmienky účasti 48

4.7. Kritériá na vyhodnotenie ponúk 51

4.8. Vyhodnocovanie ponúk a overovanie záväzkov 54

4.9. Neobvykle nízke ponuky 57

Kapitola 5 Stanovenie a presadzovanie zmluvných podmienok 58

5.1. Premena záväzkov v rámci SZVO na skutočnosť 58

5.2. Podmienky plnenia zákazky 59

5.3. Sociálne motivované obstarávanie 63

5.4. Monitorovanie dodržiavania súladu 64

5.5. Využívanie subdodávateľov 65

5.6. Riešenie problémov 67

5.7. Využitie skúseností pre budúce zmluvy 68

Druhé vydanie príručky bolo zostavené na základe zmluvy č. SI2.801176 – 728/PP/GRO/SME/18/D/021a medzi Európskou komisiou a sieťou ICLEI – Miestne samosprávy za udržateľnosť s podporou spoločnosti Public Procurement Analysis (PPA). Európska komisia ani žiadna iná osoba konajúca v jej mene nenesú zodpovednosť za použitie informácií uvedených v tejto publikácii. Dôležité upozornenie Táto príručka má slúžiť ako pomôcka pre verejných obstarávateľov a na podporu osvedčených postupov. Ide o nezáväzný dokument, ktorý neovplyvňuje práva a povinnosti stanovené v právnych predpisoch EÚ. Tento dokument podlieha zmenám postupov verejného obstarávania a judikatúry Súdneho dvora Európskej únie, ktorý zostáva jediným príslušným orgánom na oficiálny výklad práva Únie. Koncepcie, myšlienky a riešenia navrhované v tomto dokumente nemajú vplyv na vnútroštátne právne predpisy. Môže byť potrebné ich prispôsobenie so zreteľom na vnútroštátny právny rámec. Hoci informácie v tejto príručke prešli dôkladnou kontrolou, Európska komisia nepreberá žiadnu zodpovednosť za konkrétne prípady, ktoré sú v nej uvedené. Viac informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete (http://europa.eu).

ÚVOD

Cieľom sociálne zodpovedného verejného obstarávania (ďalej len „SZVO“) je dosahovať pozitívne sociálne výstupy vo verejných zákazkách. Verejné obstarávanie ovplyvňuje množstvo ľudí: používateľov verejných služieb, osoby zapojené do výroby a dodávania či zamestnancov obstarávajúcej organizácie. SZVO má potenciál okrem subjektov, ktorých sa priamo dotýka, pôsobiť aj na širší trh na strane dopytu aj ponuky.

Rozumným nakupovaním môžu verejní obstarávatelia podporovať pracovné príležitosti, zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu pracovnej sily, dôstojnú prácu, sociálne začleňovanie, rodovú rovnosť a nediskrimináciu, prístupnosť, dizajn pre všetkých, etické obchodovanie, a snažiť sa dosiahnuť širší súlad so sociálnymi normami. Vplyv na niektoré výrobky, práce a služby môže byť obzvlášť významný, pretože verejní obstarávatelia ovládajú veľký podiel trhu v odvetviach ako stavebné inžinierstvo, zdravotná starostlivosť a doprava.

Ak chcú orgány verejnej moci riešiť spoločenské výzvy, musia zvýšiť úsilie o dosiahnutie všetkých aspektov udržateľnosti (sociálnych/etických, environmentálnych a hospodárskych). Verejní obstarávatelia sú v Európe významnými investormi, pričom v súčasnosti ich výdavky predstavujú viac než 14 % hrubého domáceho produktu EÚ. Využívaním svojej kúpnej sily na výber tovarov a služieb, ktoré prinášajú pozitívne sociálne výstupy, môžu značne prispieť k udržateľnému rozvoju. Táto príručka im poslúži ako pomôcka pri plnení sociálneho rozmeru udržateľného verejného obstarávania.

Súčasná pandémia ochorenia COVID-19 s veľkou pravdepodobnosťou ovplyvní zamestnanosť, povedie k zvýšeniu nerovnosti, zhoršeniu neistoty a pracovných podmienok pracovníkov po celom svete, vytvorí ďalší tlak na poskytovanie niektorých služieb osobám a dotkne sa menších podnikov. Členské štáty EÚ budú musieť v rámci svojich stratégií obnovy zlepšiť sociálne začleňovanie a spravodlivosť v oblasti vzdelávania a zručností, zamestnania a sociálnej a územnej súdržnosti, a zabezpečiť, aby boli v rámci zelenej a digitálnej transformácie vytvorené pracovné miesta a dosiahnutý udržateľný rast a sociálno-ekonomická odolnosť. Sociálne zodpovedné nákupné postupy sú účinnou zložkou súboru nástrojov vnútroštátnych správnych orgánov EÚ na dosiahnutie týchto cieľov.

Cieľom tohto dokumentu je zvýšiť informovanosť verejných obstarávateľov o potenciálnych výhodách SZVO a praktickým spôsobom vysvetliť, aké príležitosti ponúka právny rámec EÚ. Komisia počas zostavovania tejto príručky viedla rozsiahle konzultácie s verejnými obstarávateľmi, aby identifikovala osvedčené postupy a príklady toho, čo možno dosiahnuť. Dané príklady sa priebežne objavujú v tomto texte.

Táto príručka bola vypracovaná pre verejných obstarávateľov, ale zároveň sa očakáva, že sa ňou inšpirujú ďalší účastníci verejného obstarávania, či už dodávatelia, poskytovatelia služieb, súkromní obstarávatelia, subjekty sociálneho hospodárstva vrátane sociálnych podnikov alebo MVO.

V kapitolách príručky sa rozoberajú všetky aspekty postupu verejného obstarávania nad rámec samotného postupu verejného obstarávania. Podrobne sa v nich opisuje, ako možno v rámci tohto postupu zaviesť zohľadňovanie sociálnych aspektov, a uvádza sa tu množstvo príkladov zo skutočnej praxe verejných obstarávateľov z celej EÚ. V kapitolách 2 až 5 po jednotlivých oddieloch zväčša nasleduje zoznam „osvedčených postupov“. Ich účelom je ešte viac zjednodušiť porozumenie textu tým, že sa konkrétne zhrnú základné body uvedené v jednotlivých oddieloch a možnosti, čo môžu verejní obstarávatelia v praxi urobiť, ak chcú prijať sociálne zodpovedný prístup k postupu verejného obstarávania.

KAPITOLA 1

Vymedzenie pojmov, účel a prínosy sociálne zodpovedného verejného obstarávania

1.1 Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie a jeho vymedzenie

Cieľom sociálne zodpovedného verejného obstarávania (SZVO) je riešiť vplyv tovarov, služieb a prác, ktoré nakupuje verejný sektor, na spoločnosť. V jeho rámci sa uznáva, že verejným obstarávateľom nejde len o nákup za najnižšiu cenu alebo o najlepší pomer ceny a kvality, ale aj o zabezpečenie, aby obstarávanie malo sociálne prínosy (1) a aby sa počas plnenia zákazky predišlo nepriaznivým sociálnym vplyvom, alebo aby sa zmiernili. Ako verejný obstarávateľ môžete sociálne ciele zohľadňovať počas celého postupu verejného obstarávania, ak sú tieto ciele nediskriminačné a súvisia s predmetom zákazky (2). V Európskej únii sa musí SZVO vykonávať v súlade so smernicami o verejnom obstarávaní z roku 2014 (3) a princípmi zakotvenými v Zmluve o EÚ (4) a v Charte základných práv, ako aj s medzinárodnými dohodami, ako je napríklad dohoda WTO o vládnom obstarávaní (ďalej len „GPA“) a dvojstranné dohody o voľnom obchode s kapitolami o verejnom obstarávaní (5), a s Dohovorom o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) (6).

SZVO môže byť účinným nástrojom na presadzovanie udržateľného rozvoja, ako aj na dosahovanie medzinárodných, vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych sociálnych cieľov. Verejné obstarávanie je v rámci neho vnímané ako strategický nástroj na efektívne a udržateľné vynakladanie verejných finančných prostriedkov. Sociálne aspekty možno kombinovať so zelenými (7) a obehovými (8) kritériami a obstarávaním inovácií (9) s cieľom dosiahnuť komplexnejší prístup k udržateľnosti vo verejnom obstarávaní (10). Zvyšovanie profesionality a podpora verejných obstarávateľov môžu do veľkej miery zjednodušiť úspešné používanie sociálnych aspektov a ich integráciu do iných aspektov súvisiacich s udržateľnosťou a kvalitou (11).

Prostredníctvom sociálne zodpovedného verejného obstarávania môžu subjekty verejného sektora poskytovať svojim komunitám kvalitné služby a výrobky, dosahovať ďalšie sociálne a etické prínosy aj pri obmedzených rozpočtoch a prispievať tak k boju proti negatívnemu vplyvu krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Na obnovu po pandémii bude potrebné, aby subjekty verejného sektora EÚ využili všetky dostupné nástroje a prostriedky na riešenie negatívnych sociálno-hospodárskych vplyvov. Bezprecedentné finančné zdroje, ktoré budú k dispozícii v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude často možné využiť prostredníctvom verejného obstarávania. Preto je kľúčové, aby verejní obstarávatelia vedeli v plnej miere využívať flexibilitu pravidiel verejného obstarávania a zabezpečiť, aby sa tieto zdroje použili na dosiahnutie čo najpozitívnejšieho sociálneho a hospodárskeho vplyvu na ich komunitu. Odklon od logiky založenej na najnižšej cene a zavedenie aspektov súvisiacich so sociálnou integráciou, rovnosťou, spravodlivým a inkluzívnym zamestnávaním a etickým tovarom sú kľúčové z hľadiska maximalizácie efektu obnovy týchto zdrojov.

Táto príručka obsahuje viacero príkladov SZVO z praxe v rámci celej EÚ, ktoré predstavujú rôzne prístupy a dosiahnutie skutočného vplyvu a ktoré možno použiť ako zdroj inšpirácie. Ďalšie príklady osvedčených postupov z EÚ a tretích krajín sú uvedené v dvoch správach, Ako na sociálne zodpovedné obstarávanie – 71 prípadov osvedčených postupov (12) a Obstarávanie so sociálnym vplyvom – osvedčené postupy z celej EÚ (13), ktoré sú dostupné na webovej stránke Komisie venovanej podporným nástrojom pre verejných obstarávateľov (14).

1.2. Identifikácia a uplatňovanie sociálnych cieľov vo verejnom obstarávaní

Verejní obstarávatelia majú k dispozícii mnoho možností, ako do rozhodovaní o nákupe zahrnúť konkrétne sociálne aspekty. Ďalej je uvedený neúplný zoznam príkladov sociálnych cieľov, na ktoré sa môžete pri verejnom obstarávaní zamerať. Pamätajte však, že súlad s povinnými predpismi v sociálnej a pracovnej oblasti pri plnení zákazky nie je voľbou, ale povinnosťou vyplývajúcou zo smerníc o verejnom obstarávaní (15). V kapitolách 4 a 5 tejto príručky sa skúma, ako riešiť tieto otázky v rôznych štádiách postupu verejného obstarávania. Mali by ste sa rozhodnúť, ktoré z nasledujúcich sociálnych aspektov sú pre vaše obstarávanie relevantné, a to v závislosti od vašich cieľov a predmetu zákazky.

Podpora spravodlivých pracovných príležitostí a sociálneho začlenenia

SZVO môže byť kľúčovým impulzom pre:

— pracovné príležitosti pre mladých a starších pracovníkov,

— rodovú rovnosť [napr. uľahčenie udržiavania rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zníženie segregácie v odvetviach a zamestnaniach (16), zaistenie rovnakého zaobchádzania na pracovisku],

— pracovné príležitosti pre ľudí, ktorí čelia sociálnemu vylúčeniu v dôsledku dlhodobej nezamestnanosti, bezdomovectva, diskriminácie alebo iných faktorov zraniteľnosti,

— spoločenskú účasť a pracovné príležitosti pre osoby so zdravotným postihnutím, okrem iného prostredníctvom inkluzívneho a dostupného pracovného prostredia,

— lepšie politiky rozmanitosti, sociálne začlenenie a pracovné príležitosti pre osoby zo znevýhodnených skupín (napr. migrujúcich pracovníkov, ľudí s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, náboženských menšín, ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním a ľudí, ktorým hrozí chudoba a sociálne vylúčenie) a

— pre príležitosti na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu všetkých pracovníkov.

Poskytovanie príležitostí pre sociálne hospodárstvo a sociálne podniky

Organizácie sociálneho hospodárstva a sociálne podniky (17) môžu pomôcť pri vytváraní uvedených pracovných príležitostí a sociálnom začleňovaní, čím zaistia sociálnu návratnosť vašich investícií. V smerniciach o verejnom obstarávaní sa napríklad vytvára priestor na podporu sociálneho začleňovania vyhradením zákaziek pre sociálne podniky pracovnej integrácie alebo subjekty, ktoré zamestnávajú aspoň 30 % osôb so zdravotným postihnutím alebo znevýhodnených pracovníkov (18). Verejní obstarávatelia sa v nich zároveň nabádajú, aby zvážili rozdelenie zákaziek na časti, ktoré môžu byť pre organizácie sociálneho hospodárstva a sociálne podniky dostupnejšie (19).

Podpora dôstojnej práce

Medzinárodná organizácia práce (MOP) vymedzuje dôstojnú prácu (20) takto:

„práca, ktorá je produktívna a poskytuje spravodlivý príjem, bezpečné pracovisko a sociálnu ochranu pre rodiny, lepšie možnosti na osobný rozvoj a sociálnu integráciu, slobodu osôb vyjadriť svoje obavy, organizovať sa a zúčastňovať sa na rozhodnutiach, ktoré ovplyvňujú ich životy, a všetkým mužom a ženám zaisťuje rovnosť príležitostí a rovnaké zaobchádzanie.“

V súlade s týmto vymedzením a s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj (21) EÚ podporuje v rámci EÚ a v globálnych dodávateľských reťazcoch (22):

— bezpečné zamestnanie,

— spravodlivé mzdy,

— bezpečné pracovné podmienky,

— sociálnu ochranu,

— rovnosť príležitostí a rovnaké zaobchádzanie pre všetky ženy a mužov,

— rodovú rovnosť a nediskrimináciu pri prístupe k zamestnaniu,

— sociálny dialóg a

— zabezpečenie práv pri práci.

Zabezpečenie dodržiavania sociálnych a pracovných práv

EÚ sa usiluje o podporu sociálneho pokroku a skvalitnenie životných a pracovných podmienok európskych občanov (23). Verejné obstarávanie prispieva k uskutočňovaniu týchto cieľov, keďže zabezpečuje, aby dodávatelia:

— plnili príslušné povinnosti v oblasti sociálneho a pracovného práva stanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve a kolektívnych zmluvách v súlade s právom EÚ,

— dodržiavali základné dohovory MOP,

— dodržiavali zásadu rovnakého zaobchádzania so ženami a s mužmi vrátane zásady rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty (24) a podpory rodovej rovnosti (25),

— dodržiavali zákony o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a

— bojovali proti diskriminácii napr. na základe pohlavia, veku, zdravotného postihnutia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, sexuálnej orientácie a vytvárali rovnosť príležitostí.

Prístupnosť a dizajn pre všetkých

Obstarávanie tovarov, služieb a prác, ktoré sú dostupné všetkým vrátane osôb so zdravotným postihnutím, je základným aspektom SZVO a je pri verejných zákazkách povinné. V článku 42 smernice 2014/24/EÚ a článku 60 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ sa uvádza: „technické špecifikácie s výnimkou náležite odôvodnených prípadov [sa] vypracujú tak, aby sa zohľadnili kritéria prístupnosti pre osoby s postihnutím alebo riešenia vhodné pre všetkých používateľov.“

Týmto ustanovením sa podporuje dodržiavanie Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím (26), ktorého sú EÚ a všetky jej členské štáty zmluvnými stranami, zo strany vnútroštátnych orgánov. V Dohovore o právach osôb so zdravotným postihnutím sa stanovujú povinnosti týkajúce sa prístupnosti, pričom príslušný Výbor OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím identifikoval prístupné nakupovanie ako kľúčový problém pre vlády (27).

V Dohovore o právach osôb so zdravotným postihnutím (28) sa uznáva aj „význam osobnej samostatnosti a nezávislosti vrátane slobody voľby pre osoby so zdravotným postihnutím“ a „že osoby so zdravotným postihnutím by mali mať možnosť aktívne sa podieľať na rozhodovacích procesoch o politike a o programoch vrátane tých, ktoré sa ich priamo týkajú“. Inými slovami, verejní obstarávatelia:

— by sa mali pri verejných obstarávaniach usilovať o zohľadnenie potrieb osôb so zdravotným postihnutím a zapájať tieto osoby do postupov obstarávania. Posúdenie potrieb a zapojenie dodávateľov s cieľom zabezpečiť účinné verejné služby, v rámci ktorých sa zohľadňujú ciele sociálneho a pracovného začlenenia, a osobitné potreby vašich používateľov sa rozoberajú v kapitole 3 tejto príručky,

— musia zohľadniť prístupnosť v technických špecifikáciách (29), aby zabezpečili osobám so zdravotným postihnutím prístup napríklad k verejným službám, do verejných budov, k verejnej doprave, verejným informáciám a tovarom a službám IKT vrátane webových aplikácií a

— môžu prostredníctvom kritérií na vyhodnotenie ponúk oceniť ponuky, ktorých štandardy prístupnosti presahujú podmienky stanovené v technických špecifikáciách,

— môžu zároveň zahrnúť doložky o plnení, aby sa zabezpečilo vykonanie obstaraných služieb spôsobom, ktorý zaistí prístupnosť výsledku, na základe prístupu „dizajn pre všetkých“.

Rešpektovanie ľudských práv a riešenie problematiky etického obchodu

Verejné obstarávanie sa môže použiť na riešenie sociálnych otázok v rámci dodávateľských reťazcov, ako sú ľudské práva (30) alebo zásady spravodlivého obchodu. Dodržiavanie základných ľudských práv je základnou súčasťou každého obchodného vzťahu, ktorý štát uzavrie, ako sa stanovuje v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (31). Okrem toho Súdny dvor Európskej únie v roku 2012 rozhodol, že spravodlivý obchod možno zohľadniť ako aspekt pri rozhodovaní o obstarávaní (32), čo sa odráža aj v smerniciach o verejnom obstarávaní (33).

Vzhľadom na široký rozsah verejných zákaziek (34), ako aj na globálny charakter niektorých dodávateľských reťazcov vzniká riziko, že by vaše verejné obstarávanie mohlo byť prepojené so zneužívaním ľudských práv. Prípady ako požiar v Rana Plaza v Bangladéši sú dobre známe, ale nebezpečné a neľudské pracovné podmienky existujú aj v rámci Európy. V smerniciach o verejnom obstarávaní sa požaduje vylúčenie hospodárskych subjektov právoplatne odsúdených za detskú prácu a iné formy obchodovania s ľuďmi, pričom každý verejný obstarávateľ by si mal overiť dodržiavanie základných dohovorov MOP (35). V tejto príručke sa zaoberáme aj tým, ako možno chrániť ľudské práva v rámci verejného obstarávania prostredníctvom:

— zvýšenia transparentnosti v dodávateľských reťazcoch, okrem iného aj monitorovaním subdodávateľov a ich subdodávateľov,

— analýzy špecifických rizík v rámci dodávateľského reťazca,

— požiadavky, aby dodávatelia a subdodávatelia prijali opatrenia na zlepšenie podmienok pracovníkov v dodávateľských reťazcoch a vyriešili potenciálne alebo identifikované porušenia ľudských práv v rámci výrobného procesu, a

— podpory zavádzania prísnych kódexov správania zo strany dodávateľov na účely dosiahnutia sociálnej zodpovednosti.

Poskytovanie sociálnych, zdravotníckych, vzdelávacích a kultúrnych služieb na vysokej úrovni

V smerniciach o verejnom obstarávaní sa stanovuje „zjednodušený režim“ pre špecifické sociálne, zdravotnícke, vzdelávacie a kultúrne služby, ako aj rôzne iné kategórie (36). Verejní obstarávatelia sú nabádaní, aby zohľadňovali „kvalitu, kontinuitu, prístupnosť, cenovú dostupnosť, disponibilnosť a komplexnosť služieb, osobitné potreby rôznych kategórií používateľov vrátane znevýhodnených a zraniteľných skupín, začlenenie a posilnenie postavenia používateľov a inovácie“ (37). Štandardy kvality možno aplikovať aj pri obstarávaní sociálnych služieb, napríklad dobrovoľný európsky rámec pre kvalitu sociálnych služieb z roku 2010 (38). V oddiele 4.2 sa táto príručka zameriava na to, ako sa verejní obstarávatelia rozhodli aplikovať zjednodušený režim, aby dosiahli sociálne prínosy.

Stanovenie a dosiahnutie inteligentných cieľov SZVO v Nantes (Francúzsko) Cieľ verejného obstarávania Metropolitná oblasť Nantes uplatňuje zodpovedné verejné obstarávanie od roku 2001. V roku 2017 prijala schému na podporu zodpovedného nakupovania (SPAR) na účely posilnenia koherencie početných iniciatív, ktoré vznikli za posledných 15 rokov, a väzieb medzi činnosťami spojenými s obstarávaním a iniciatívami na podporu MSP. Prístup V rámci schémy SPAR vznikla interná príručka na uplatňovanie zodpovedného obstarávania, v ktorej sa poukázalo na praktické metódy a podporu dostupné v danej oblasti a stanovila sa štruktúra riadenia schémy SPAR, ktorá má dohliadať na rozvoj, uplatňovanie a monitorovanie činností súvisiacich so zodpovedným obstarávaním: — na politickej úrovni sú všetci príslušní zvolení členovia metropolitnej rady informovaní o nadchádzajúcich investíciách, aby mohli spoločne rozhodovať o sociálnych a environmentálnych doložkách každej z nich. Títo členovia zároveň pravidelne hodnotia vplyv schémy SPAR, — na technickej úrovni tím pre verejné obstarávanie spolupracuje so sieťou ambasádorov pre sociálnu zodpovednosť podnikov v rámci jednotlivých riaditeľstiev. Obstarávatelia podporujú prevádzkové riaditeľstvá, aby integrovali sociálne a environmentálne doložky do svojich nákupov a hodnotili kvalitu prijatých ponúk. Výsledky Medzi hlavné úspechy SZVO v Nantes za posledné dva roky patria: — doložky o začlenení v 143 zmluvách o uskutočnení stavebných prác a 1 918 zmluvách o poskytnutí služby, čo predstavuje 326 448 hodín zamestnania pre ľudí, ktorí čelia prekážkam pri vstupe na trh práce, — zameranie na diverzifikáciu zmlúv s doložkou o začlenení na účely rozšírenia škály dotknutých obyvateľov (napr. pracovné zmluvy sa vzťahujú viac na nezamestnaných mužov ako ženy), — doložky týkajúce sa boja proti diskriminácii v niekoľkých skúšobných zmluvách, za ktoré mesto Nantes získalo označenie mesta podporujúceho diverzitu (Diversity label), — využitie vyhradených zákaziek, na základe ktorých môže Nantes prípadne vyhradiť verejné obstarávanie len pre chránené dielne. Získané poznatky Určovanie, monitorovanie a aktualizovanie sociálnych a environmentálnych kritérií, ktoré sú súčasťou politiky verejného obstarávania, v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami má zásadný význam na dosiahnutie úspechu v oblasti zodpovedného obstarávania. Na tento účel je potrebné identifikovať vyčlenené zdroje a využívať primerané overovacie nástroje.

1.3. Účel a prínosy SZVO

Cieľom SZVO v jeho úplnej podstate je zabezpečiť dodržiavanie právnych povinností v sociálnej oblasti. Podľa smerníc o verejnom obstarávaní musia členské štáty EÚ prijať „vhodné opatrenia“ s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení verejných zákaziek dodržiavali uplatniteľné právo Európskej únie, vnútroštátne právo, kolektívne zmluvy a ustanovenia medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva (39). Hoci členské štáty toto ustanovenie uplatňujú rozličnými spôsobmi, je jasné, že sociálne povinnosti pri verejnom obstarávaní nemožno ignorovať, v neposlednom rade z dôvodu ochrany pred nekalou hospodárskou súťažou zo strany subjektov, ktoré tieto pravidlá nedodržiavajú.

Už vo vyhlásení 22 Amsterdamskej zmluvy, ktoré sa týka osôb so zdravotným postihnutím, sa uvádzalo, že pri vypracúvaní opatrení s cieľom postupne vytvárať vnútorný trh je potrebné, aby inštitúcie Spoločenstva zohľadnili potreby osôb so zdravotným postihnutím (40). V Lisabonskej zmluve sa stanovuje záväzok Európy dosiahnuť „sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku“ a „[bojovať] proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a [podporovať] sociálnu spravodlivosť a ochranu, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa“ (41). Vzhľadom na svoj rozsah a význam pre vnútorný trh je verejné obstarávanie cenným nástrojom na naplnenie týchto ambícií. SZVO môže takisto prispieť k plneniu medzinárodných záväzkov, ako sú napríklad ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (42). V rámci udržateľného rozvoja je potrebné, aby hospodárske subjekty počúvali a zohľadňovali názory a práva jednotlivcov, spoločenstiev a skupín občianskej spoločnosti (43) – táto téma sa podrobnejšie rozoberá v kapitolách 2 a 3.

Okrem povinností stanovených v smerniciach o verejnom obstarávaní a ďalších právnych predpisoch pomáha uplatňovanie SZVO verejným obstarávateľom:

Identifikovať riziká nedodržiavania súladu v oblasti sociálneho a pracovného práva

V prípade organizácií, ktoré aktívne uplatňujú SZVO, je väčšia pravdepodobnosť, že identifikujú riziko nedodržania súladu s právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú priamo na ne alebo na ich dodávateľov. Žiadny verejný subjekt sa nechce dostať na titulné strany novín z dôvodu neetických pracovných postupov v akejkoľvek fáze svojho dodávateľského reťazca. Prostredníctvom politiky a činnosti v oblasti SZVO možno lepšie identifikovať riziká dodávateľského reťazca a minimalizovať ich počas obstarávania a riadenia zákaziek.

Stimulovať sociálne uvedomelé trhy

SZVO môže vytvárať dopyt po zodpovednejšej a udržateľnejšej výrobe a stimuly pre takúto výrobu. Verejní obstarávatelia môžu stimulovať inováciu a zvýšenú konkurenciu tým, že oslovia trh s požiadavkou na vytvorenie nových, sociálne udržateľnejších riešení. Navyše sa tým môže podporiť rozvoj podnikov, ktoré sa okrem hospodárskeho výkonu usilujú o širší pozitívny vplyv na spoločnosť, napr. sociálne podniky. Špecifikovanie IKT výrobkov, ktoré sú dostupné pre osoby so zdravotným postihnutím, môže napríklad prispieť k zavedeniu lepších a cenovo dostupnejších výrobkov na trh.

Preukázať sociálne citlivú správu vecí verejných

Pomocou SZVO môžete zabezpečiť, aby ste reagovali na hodnoty a potreby spoločenstva a spĺňali rastúci dopyt verejnosti po vládach, ktoré budú konať sociálne zodpovedným spôsobom. Môže sa tým zvýšiť dôvera verejnosti vo vládu. SZVO môže pozitívne vplývať aj na zamestnancov plniacich zákazku, ktorí vytvárajú dodatočný prínos pre svoje spoločenstvá.

Podporovať integráciu a začleňovanie

SZVO podporuje integráciu a začleňovanie často marginalizovaných skupín v spoločnosti (napr. osôb so zdravotným postihnutím, osôb ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením, menšín) do trhových činností. Na základe SZVO možno vytvárať príležitosti pre podniky vo vlastníctve takýchto skupín, ako aj príležitosti na odbornú prípravu a zamestnanie. SZVO zároveň ilustruje, ako sa môžu sociálne a hospodárske aspekty vzájomne posilňovať, napríklad keď sociálne podniky poskytujú verejné služby spôsobom, ktorý vytvára dodatočnú hodnotu prostredníctvom sociálnych výstupov a vplyvov.

Zabezpečovať efektívnosť verejných výdavkov

Vzhľadom na objem verejného obstarávania a obmedzenia priamych sociálnych intervencií v dôsledku rozpočtových obmedzení môže byť obstarávanie príťažlivou oblasťou na podporu sociálnych cieľov. Strategické verejné obstarávanie predstavuje príležitosti, ako prostredníctvom existujúcich, plánovaných rozpočtov pozitívnym a inovatívnym spôsobom prispievať k riešeniu spoločenských výziev.

1.4. Súvislosť s politikami a právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými politikami a právnymi predpismi

Táto príručka sa zameriava na požiadavky a príležitosti pre SZVO, ktoré vyplývajú zo smerníc o verejnom obstarávaní. Spôsob uplatňovania SZVO však ovplyvňujú aj mnohé ďalšie nástroje na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni, ktoré sú preň relevantné. V tomto oddiele sa uvádzajú niektoré najdôležitejšie zákony a politiky, ktoré SZVO ovplyvňujú.

Zákony EÚ týkajúce sa práce a nediskriminácie boli vytvorené s cieľom chrániť pracovníkov v rámci Európy. Týmito právnymi predpismi sa pracovníkom priznávajú práva v oblasti rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie (44), informácií o ich pracovných podmienkach, zosúladenia súkromného a pracovného života (45), práv týkajúcich sa neštandardných pracovných zmlúv (46), regulácie pracovného času, ochrany zdravia a bezpečnosti a informovania a porady so zamestnancami (47).

Tieto právne predpisy sú záväzné pre dodávateľov a subdodávateľov v rámci EÚ a verejní obstarávatelia musia zabezpečiť, aby sa tieto ustanovenia vykonávali na všetkých pracoviskách. Podrobnejšie informácie o príslušných právnych predpisoch sa uvádzajú v nasledujúcom texte a v kapitolách 4 a 5.

Európska komisia diskutuje s rôznymi zainteresovanými stranami v členských štátoch EÚ o podpore kvality a dôstojných pracovných postupov v rámci verejného obstarávania a spolupracuje s nimi na jej praktickej realizácii. V posledných rokoch európski sociálni partneri, konkrétne odbory a organizácie zamestnávateľov, vypracovali niekoľko odvetvových príručiek o obstarávaní najlepšej hodnoty, často s finančnou podporou zo strany Komisie. Tieto príručky sa týkajú zmluvných stravovacích služieb (48), súkromných bezpečnostných služieb (49) a služieb priemyselného čistenia (50). V týchto referenčných príručkách sa zdôrazňujú prínosy obstarávania služieb na základe kvalitatívnych kritérií a najlepšieho pomeru ceny a kvality. Uvádzajú sa v nich aj konkrétne príklady z oblasti zákaziek na poskytovanie bezpečnostných, upratovacích a stravovacích služieb, ktoré ilustrujú, ako si prístup založený na kvalite vyžaduje spravodlivé pracovné podmienky pre zamestnancov. Existuje aj príručka o verejnom obstarávaní v oblasti inžinierskych služieb, ktorá obsahuje indikácie o zohľadňovaní sociálnych aspektov (51).

Európsky pilier sociálnych práv

Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlásili v roku 2017 európsky pilier sociálnych práv, ktorým sa stanovili princípy pre spravodlivejšiu a inkluzívnejšiu Európsku úniu a do centra európskej agendy sa dostali sociálne priority (52).

Európska komisia predstavila v januári 2020 oznámenie s názvom Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (53), v ktorom sa uvádzajú prvé úvahy týkajúce sa akčného plánu na vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv. Zároveň sa v ňom spomína sociálne zodpovedné verejné obstarávanie ako nástroj na využívanie existujúcich finančných prostriedkov spôsobom, ktorý podporuje začleňovanie a pracovné príležitosti.

Na úrovni EÚ boli prijaté konkrétne právne predpisy, ktorými sa táto ambícia na vytvorenie spravodlivejšej a inkluzívnejšej Európskej únie zavádza do praxe a ovplyvňujú sa postupy verejného obstarávania. Cieľom smernice (EÚ) 2019/1152 o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach je zaistiť, aby mali všetci pracovníci vrátane tých, ktorí majú „neštandardné“ dohody o pracovných podmienkach, prístup k informáciám o svojich pracovných podmienkach a nepodliehali nespravodlivým podmienkam. Konkrétne sa v nej požaduje, aby do roku 2022 všetci pracovníci v EÚ:

— mali prístup k písomným informáciám o základných aspektoch svojej práce, a to od začiatku pracovného vzťahu,

— nemuseli okrem výnimočných prípadov absolvovať skúšobnú lehotu dlhšiu ako šesť mesiacov,

— mali nárok nájsť si doplnkové zamestnanie, pričom budú zakázané doložky o výhradnosti, s pracovníkmi sa nebude zaobchádzať nepriaznivo a uplatnia sa obmedzenia týkajúce sa doložiek o nezlučiteľnosti,

— vedeli v dostatočnom predstihu, kedy sa bude vykonávať práca,

— dostali písomnú odpoveď na žiadosť o preradenie na inú, bezpečnejšiu pracovnú pozíciu a

— absolvovali bezplatnú povinnú odbornú prípravu, ktorú im je zamestnávateľ povinný poskytnúť.

Okrem toho musia členské štáty stanoviť pravidlá, aby predišli zneužívaniu zmlúv o práci na vyžiadanie, ako sú napríklad dohody, pri ktorých pracovníci nemajú garantovanú prácu od zamestnávateľov (často označované ako „pracovné zmluvy s nestanoveným pracovným časom“). V prípade nedodržania týchto pravidiel zo strany zamestnávateľa majú pracovníci k dispozícii rozsiahly súbor ustanovení o presadzovaní.

Zmluvy o verejných zákazkách môžu zahŕňať podmienky, ktorými sa zaistí, aby zamestnávatelia tieto pravidlá dodržiavali (dodávatelia aj subdodávatelia) a ktorými sa v prípade ich porušenia stanovujú primerané sankcie.

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ, ktorú členské štáty musia transponovať do 2. augusta 2022, sa zavádza niekoľko nových minimálnych nárokov v oblasti dovolenky z rodinných dôvodov a flexibilných foriem organizácie práce vrátane:

— otcovskej dovolenky: otcovia/rovnocenní druhí rodičia si môžu vziať aspoň desať pracovných dní otcovskej dovolenky v čase narodenia dieťaťa, ktoré sa nahrádzajú minimálne v rovnakej výške ako nemocenské dávky,

— posilnenia existujúceho práva na štyri mesiace rodičovskej dovolenky tým, že dva z týchto štyroch mesiacov budú neprenosné z jedného rodiča na druhého a budú nahrádzané v primeranej výške. Rodičia majú zároveň právo požiadať o flexibilné čerpanie tejto dovolenky,

— zavedenia opatrovateľskej dovolenky pre pracovníkov, ktorí poskytujú osobnú opateru alebo podporu rodinnému príslušníkovi alebo osobe žijúcej v rovnakej domácnosti ako pracovník. Pracujúca osoba s opatrovateľskými povinnosťami si môže vziať päť dní dovolenky ročne,

— predĺženia existujúceho práva požiadať o flexibilné formy organizácie práce (skrátený pracovný čas, flexibilný pracovný čas a flexibilné pracovisko) pre všetkých pracujúcich rodičov detí do veku aspoň osem rokov a všetky osoby s opatrovateľskými povinnosťami.

Zmluvy o verejných zákazkách môžu opäť obsahovať podmienky, ktorými sa zaistí dodržiavanie týchto pravidiel zo strany zamestnávateľov vrátane dodávateľov a subdodávateľov.

Spôsob vykonávania verejných zákaziek môžu takisto v blízkej budúcnosti ovplyvniť ďalšie pripravované iniciatívy Komisie v oblasti udržateľnosti a pracovných práv [napr. návrh smernice o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (54)].

Európsky akt o prístupnosti

V smernici (EÚ) 2019/882 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (55) – známej aj ako Európsky akt o prístupnosti – sa stanovujú spoločné normy a povinnosti na účely harmonizácie požiadaviek na prístupnosť určitých výrobkov a služieb. Zaisťuje sa tak možnosť prístupu k výrobkom a službám pre osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby. Zároveň je tu zohľadnený záväzok vyplývajúci z Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, a to uľahčiť zmluvným štátom plnenie povinností týkajúcich sa prístupnosti. Uľahčuje aj zabezpečenie toho, aby osoby so zdravotným postihnutím mali možnosť aktívne sa podieľať na rozhodovacích procesoch o politikách a programoch vrátane tých, ktoré sa ich priamo dotýkajú. Smernica sa vzťahuje na tieto výrobky a služby (56):

— počítače a operačné systémy,

— platobné terminály a bankomaty,

— automaty na predaj lístkov a odbavovacie zariadenia,

— interaktívne samoobslužné terminály poskytujúce informácie,

— inteligentné telefóny,

— televízne zariadenia súvisiace so službami digitálnej televízie,

— telefonické služby a súvisiace vybavenie,

— prístup k audiovizuálnym mediálnym službám, ako je televízne vysielanie a súvisiace vybavenie pre spotrebiteľa,

— niektoré služby spojené s leteckou, autobusovou, železničnou a vodnou osobnou dopravou,

— bankové služby pre spotrebiteľov,

— elektronické knihy,

— elektronický obchod,

— odpovedanie na jednotné európske číslo tiesňového volania „112“.

Záväzné požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb budú platiť od roku 2025 (57).

Zlepšenie prístupnosti pitných fontánok v Baskicku (Španielsko) Úvod/cieľ verejného obstarávania Mutualia, poskytovateľ sociálnych služieb a zdravotnej starostlivosti, ktorý prevádzkuje 17 centier služieb v Baskicku, sa rozhodol riešiť problém plastového odpadu a znížiť náklady na balenú vodu tým, že nainštaluje pitné fontánky napojené na verejnú vodovodnú sieť, aby ľudia namiesto kupovanej balenej vody mohli využívať vodu z vodovodu. Cieľom bolo poskytnúť vysokokvalitnú pitnú vodu pri rôznych teplotách. Prístup Zákazka, ktorá bola pod finančným limitom EÚ, bola pridelená na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, ktorá sa posudzovala podľa ceny (50 %) a kvality (50 %). Súčasťou kritéria kvality boli aspekty týkajúce sa prístupnosti, napríklad výška fontánok a jednoduchosť použitia pre ľudí so zníženou mobilitou. Mutualia udelila viac bodov spoločnosti, ktorá ponúkala fontánky ľahko použiteľné aj pre ľudí s problémami so zrakom alebo ľudí so zníženou pohyblivosťou rúk alebo ramien. Výsledky V januári 2019 Mutualia vo svojich 17 centrách služieb zaviedla 40 nových pitných fontánok a poskytla svojim zamestnancom fľaše na vodu na opakované použitie. Mutualia ročne ušetrí na vode pre pacientov, zamestnancov a návštevníkov okolo 17 000 €. V rámci zahrnutia požiadaviek na prístupnosť víťazná spoločnosť ponúkla väčšie tlačidlá na identifikáciu typu vody. Okrem toho sú poháre umiestnené v takej polohe, aby sa ľahšie napĺňali aj osobám na invalidnom vozíku. Okrem polohy pohárov zohľadnila Mutualia aj výšku miesta, kde sa poháre napĺňajú, a udelila viac bodov fontánkam, v ktorých bolo umiestnené nižšie. Získané poznatky ahrnutím kritérií prístupnosti dokázala Mutualia zabezpečiť, aby nakúpené vodné fontánky fungovali pre všetkých pacientov a návštevníkov zdravotníckeho strediska. Tým, že umožnila prístup k staniciam na dopĺňanie vody pre všetkých, nielenže pomáha ľudom zachovávať pitný režim a dobrý zdravotný stav, ale ušetrí aj okolo 17 000 € na nákladoch a výrazne zníži množstvo plastového odpadu. Zdroj: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

Podľa článku 42 ods. 1 smernice 2014/24/EÚ a článku 60 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ je nutné požiadavky na prístupnosť, ktoré sa stanovujú v právnych aktoch EÚ, zahrnúť do technických špecifikácií, ak je predmet obstarávania určený pre využívanie fyzickými osobami, či už verejnosťou alebo zamestnancami verejného obstarávateľa. Ďalej sa v smerniciach 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ vyžaduje, aby sa v prípade, že sa právnym aktom Únie prijali záväzné požiadavky na prístupnosť, technické špecifikácie vzťahujúce sa na kritériá prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím alebo dizajn vhodný pre všetkých používateľov vymedzili odkazom na daný akt. V Európskom akte o prístupnosti sa stanovujú takéto záväzné požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb, na ktoré sa vzťahuje. Týmito záväznými požiadavkami na prístupnosť sa zaisťuje, aby boli výrobky a služby navrhnuté a vyrobené tak, aby sa maximalizovalo ich predpokladané používanie osobami so zdravotným postihnutím. Podľa možnosti by vo výrobku alebo na ňom mali byť takisto uvedené prístupné informácie o jeho fungovaní a prvkoch súvisiacich s prístupnosťou. V súťažných podkladoch možno odkazovať na harmonizované normy alebo technické špecifikácie pre požiadavky na prístupnosť súvisiace s poskytovaním výrobkov alebo služieb, ktoré vypracovali európske normalizačné organizácie, napríklad normu EN 17161:2019 o prístupnosti.

V prípade výrobkov a služieb, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti Európskeho aktu o prístupnosti, nie sú požiadavky na dostupnosť stanovené týmto aktom záväzné. V každom prípade, ak sa aktom o prístupnosti alebo inými právnymi predpismi EÚ pre akýkoľvek výrobok alebo službu stanovujú pravidlá a povinnosti týkajúce sa prístupnosti a ak ich vlastnosti, prvky alebo funkcie spĺňajú príslušné požiadavky Európskeho aktu o prístupnosti, možno predpokladať, že spĺňajú aj ďalšie právne predpisy, ak nie je stanovené inak. Verejní obstarávatelia sa v každom prípade môže rozhodnúť aplikovať požiadavky na prístupnosť nad rámec požiadaviek stanovených v práve EÚ. Európsky akt o prístupnosti zahŕňa aj dobrovoľné požiadavky na prístupnosť zastavaného prostredia využívaného klientmi služieb, na ktoré sa vzťahuje samotná smernica o prístupnosti. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že budú vyžadovať dodržiavanie týchto požiadaviek (58).

Revidovaná smernica o vysielaní pracovníkov

Vyslaným pracovníkom je osoba, ktorá počas vymedzeného obdobia vykonáva prácu na území iného členského štátu EÚ, než je štát, v ktorom bežne pracuje (59). V EÚ sa nachádzajú približne 3 milióny vyslaných pracovníkov (60), pričom mnohí z nich sa podieľajú na poskytovaní verejných služieb alebo prác. Smernica o vysielaní pracovníkov (61) bola prvýkrát prijatá v roku 1996 a výrazne zmenená v roku 2018. Jej cieľom je nájsť rovnováhu medzi slobodou cezhraničného poskytovania služieb a ochranou pracovníkov. Revíziou v roku 2018 sa posilnila zásada rovnosti medzi vysielanými pracovníkmi a pracovníkmi v hostiteľskom štáte vrátane rovnakého odmeňovania. Podľa revidovanej smernice o vysielaní pracovníkov (62) majú vysielaní pracovníci nárok na všetky kogentné (63) pracovné podmienky hostiteľského štátu, ktoré sa vzťahujú na:

a) maximálnu dĺžku pracovného času a minimálny čas odpočinku;

b) minimálnu ročnú dĺžku platenej dovolenky,

c) odmeňovanie vrátane sadzby za nadčasy, toto sa nevzťahuje na zamestnanecké systémy doplnkového dôchodkového poistenia;

d) podmienky prenajímania pracovníkov, najmä dodanie pracovníkov dočasnými zamestnávateľmi,

e) zdravie, bezpečnosť a hygienu pri práci,

f) ochranné opatrenia, pokiaľ ide o pracovné podmienky tehotných žien alebo žien, ktoré nedávno porodili, detí a mladistvých,

g) rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami a iné protidiskriminačné ustanovenia,

h) podmienky ubytovania pracovníkov, ktoré zamestnávateľ poskytuje pracovníkom, ktorí sú mimo svojho obvyklého miesta výkonu práce,

i) prídavky alebo náhradu cestovných nákladov, stravných a ubytovacích nákladov pre pracovníkov mimo domova z pracovných dôvodov.

Po 12 mesiacoch, alebo ak je to odôvodnené zamestnávateľom, po 18 mesiacoch, sa na vyslaného pracovníka začnú vzťahovať všetky kogentné podmienky vyplývajúce z pracovného práva hostiteľského štátu, s výnimkou a) určitých podmienok uzatvárania a skončenia pracovnoprávneho vzťahu vrátane doložiek o zákaze konkurencie a b) zamestnaneckých systémov doplnkového dôchodkového poistenia.

Verejní obstarávatelia by si mali byť týchto požiadaviek vedomí pri hodnotení ponúk a monitorovaní dodržiavania pracovného práva.

Dohovory MOP

Základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP) sa výslovne spomínajú v smerniciach o verejnom obstarávaní (64) a ich dodržiavanie sa často vyžaduje aj vo vnútroštátnych zákonoch a iných právnych predpisoch týkajúcich sa verejného obstarávania. Osem základných dohovorov sa týka:

1. slobody združovania a ochrany práva organizovať sa,

2. práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať,

3. nútenej alebo povinnej práce,

4. zrušenia nútenej práce,

5. minimálneho veku,

6. najhorších foriem detskej práce,

7. rovnakého odmeňovania,

8. diskriminácie v zamestnaní a povolaní. Vytvorenie osobitnej skupiny na monitorovanie pracovných podmienok dodávateľa v Kodani (Dánsko) Cieľ verejného obstarávania Kodaň prijíma opatrenia proti sociálnemu dampingu, v rámci ktorých do zmlúv zahŕňa pracovné doložky s cieľom zaistiť spravodlivé pracovné podmienky pre všetkých zamestnancov pracujúcich pre jeho dodávateľov a subdodávateľov. Prístup 1. Spravodlivé podmienky odmeňovania a pracovné podmienky 2. Spravodlivá hospodárska súťaž pre všetky podniky 3. Viac učňovských miest a miest na získavanie pracovných skúseností pre mladých ľudí v procese vzdelávania Zamestnanci dodávateľov mesta Kodaň a ich subdodávateľov pracujúci v Dánsku majú nárok na minimálne mzdové tarify vrátane sadzby za nadčasy, maximálnu dĺžku pracovného času a minimálny čas odpočinku a minimálnu ročnú dĺžku platenej dovolenky v súlade s pracovnou doložkou a smernicou. Výsledky Kodaň vytvorila osobitnú skupinu zloženú z deviatich osôb, ktorej úlohou je monitorovať plnenie pracovných doložiek všetkými jeho dodávateľmi vrátane subdodávateľov. Táto osobitná skupina má oprávnenie kedykoľvek navštíviť ľubovoľný typ pracoviska v Dánsku. Dôsledne sa monitorujú podmienky odmeňovania a pracovné podmienky u dodávateľov z rôznych oblastí, ako je stavebníctvo, čistiace služby a doprava. Každý rok sa vykoná okolo 600 kontrol plnenia podmienok. Asi jednu tretinu z nich tvoria kontroly na mieste, zatiaľ čo v rámci ostatných sa skúmajú podmienky konkrétnych zamestnancov na základe dokumentácie o odmeňovaní, pracovnom čase, daniach atď. Prístup tejto osobitnej skupiny pri vykonávaní inšpekcií je založený na hodnotení rizík, pričom sa zameriava primárne na oblasti s najvyšším rizikom podvodov. V prípade porušení sa začne dialóg so zamestnávateľom. Ak nie je zaznamenané žiadne zlepšenie, zamestnávateľ musí zaplatiť sankciu a v krajnom prípade má mesto právo na zrušenie zmluvy. Získané poznatky Ukázalo sa, že systém návštev vykonávaných internými zástupcami je účinnejší ako externé zabezpečovanie monitorovania pracovných podmienok. Vo všeobecnosti nesie zodpovednosť za všetky porušenia v rámci dodávateľskej siete hlavný dodávateľ. Väčšina porušení vzniká na nižších stupňoch dodávateľskej siete, na úrovni subdodávateľov a ich subdodávateľov. V prípade podozrenia na porušenie zmluvy je dôležité zozbierať informácie o identite pracovníkov na danom pracovisku a ich presnom pracovnom čase. To môže byť niekedy náročná úloha. Kodaň spustila pilotný projekt, v rámci ktorého sa pracovníci musia pomocou preukazu totožnosti zaregistrovať vždy pri príchode na pracovisko a odchode z neho. Pomocou tohto systému sa možno ľahšie zamerať na zmluvy so zvýšeným rizikom sociálneho dampingu, keďže umožňuje získať informácie o počte zamestnaných pracovníkov, type práce, forme zamestnania, pracovnom čase atď.

Smernica o oneskorených platbách (65)

Platby v súlade s podmienkami dohodnutými v zmluve dostáva menej ako 40 %podnikov v EÚ. Účinky oneskorených platieb presahujú rámec konkrétnych zmluvných vzťahov a nepriaznivo ovplyvňujú celé hospodárstvo. Keď podniky dostávajú platby s omeškaním, dochádza k prepúšťaniu zamestnancov, oneskoreniu platieb dodávateľom a odkladaniu investičných plánov. Celý dodávateľský reťazec je ohrozený a stáva sa menej odolným.

Platba načas je povinnosťou podľa smernice o oneskorených platbách (66). Táto povinnosť sa vzťahuje na obchodné transakcie medzi subjektmi verejného sektora a podnikmi, ako aj medzi podnikmi. Verejní obstarávatelia musia zabezpečiť včasné platby dodávateľom tým, že ich vykonajú v rámci 30-dňového časového limitu stanoveného smernicou (tento časový limit môže byť podľa potreby 60 dní len v prípade verejnoprávnych subjektov poskytujúcich vnútroštátne služby zdravotnej starostlivosti) (67). Okrem toho existujú kroky, ktoré môžu verejní obstarávatelia vykonať v rámci postupu verejného obstarávania, aby zvýšili pravdepodobnosť, že subdodávatelia budú počas plnenia zmluvy vyplácaní načas. Viac informácií o tejto téme nájdete v oddiele 5.5.

KAPITOLA 2

Organizačná stratégia pre sociálne nakupovanie

2.1. Ako dosiahnuť, aby sa SZVO dostalo na program dňa

SZVO si vyžaduje vodcovstvo a odhodlanie v rámci štruktúry riadenia, a to od politickej úrovne až po kľúčové subjekty s rozhodovacou právomocou a správcov rozpočtu. V tejto kapitole sa skúma, ako možno toto odhodlanie zaistiť a uvádzajú sa v nej príklady organizačných stratégií pre SZVO.

Zdôraznite prínosy a príležitosti

V menších aj väčších komunitách môže SZVO prispieť k merateľnému pokroku v plnení sociálnych cieľov, ako je ochrana ľudských práv, podpora rovnosti a vytváranie vysokokvalitných pracovných miest a začleňovanie. Preto by zabezpečenie podpory na vysokej úrovni na jeho vykonávanie malo byť v princípe jednoduché.

SZVO môže prispieť aj k plneniu globálnych cieľov. V cieli udržateľného rozvoja OSN č. 12 – Zabezpečiť udržateľné modely spotreby a výroby – sa napríklad vyzývajú vlády, aby podporovali využívanie postupov verejného obstarávania na dosiahnutie pokroku v oblasti agendy pre udržateľný rozvoj (cieľ 12.7) (68).

Zaoberajte sa problémami a obavami

Ak chcete prijať stratégiu SZVO, je nutné venovať pozornosť prípadným obavám výkonných pracovníkov, manažérov a správcov rozpočtu vrátane vnímaných ďalších nákladov a zdrojov potrebných na účely sociálneho nakupovania.

Účinným spôsobom poukázania na prínosy SZVO je jeho prezentovanie v praxi, či už prostredníctvom príkladov z vašej organizácie alebo od iných verejných obstarávateľov. Táto príručka zahŕňa viaceré prípadové štúdie, ktoré predstavujú nákladovo efektívne a sociálne zodpovedné obstarávanie.

Okrem toho zdôraznite náklady vznikajúce v prípade nečinnosti, napríklad riziká poškodenia dobrej povesti, nedodržiavanie právnych predpisov, nesplnené ciele alebo nepriame náklady spôsobené sociálnymi problémami, ktoré znáša verejný sektor.

Osvedčený postup

— Zabezpečte podporu SZVO na vysokej úrovni tým, že zdôrazníte záväzky a príležitosti, ako aj riziká vyplývajúce z nečinnosti. Podporte svoje argumenty príkladmi sociálneho obstarávania z reálneho života, ktoré realizovala vaša spoločnosť alebo iní.

2.2. Vymedzenie cieľov

Ako sa uvádza v kapitole 1, v priebehu obstarávania sa môže objaviť množstvo rôznych sociálnych aspektov. Vytvorenie stratégie SZVO môže pomôcť určiť zameranie pri sociálnom nakupovaní.

Identifikujte existujúce ciele

Zvážte, či ciele SZVO môžete založiť na existujúcich európskych, vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych prioritách, ako je sociálne začlenenie či vytváranie pracovných príležitostí pre znevýhodnené skupiny. Identifikujte tieto priority a zvážte potenciálne prínosy, ktoré môžu byť výsledkom obstarávania.

Zmapujte politiky a činnosti v oblasti obstarávania

Ako verejný obstarávateľ môžete už mať zavedené politiky obstarávania, napríklad zelenú politiku, politiku udržateľného obstarávania alebo inovačné či priemyselné stratégie zamerané na konkrétne odvetvia. Zmapujte aktuálne ciele a činnosti v oblasti obstarávania a identifikujte príležitosti, ako zosúladiť SZVO s týmito cieľmi.

Identifikáciou existujúcich priorít a zmapovaním aktuálnych politík a činností v oblasti obstarávania môžete identifikovať najrelevantnejšie sociálne ciele. Ak ciele SZVO opriete o existujúce politiky a priority, môže vám to pomôcť legitimizovať sociálne nakupovanie a zvýšiť pozornosť a zdroje dostupné pre SZVO.

Osvedčený postup

— Pochopte existujúce sociálne ciele vašej organizácie a zvážte, ako ich zosúladiť s aktuálnou politikou a praxou verejného obstarávania. Identifikujte potenciálne synergie, nedostatky alebo prekážky pri dosahovaní sociálnych cieľov prostredníctvom obstarávania.

2.3. Konzultácia so zainteresovanými stranami

Do účinného SZVO býva zapojených viacero zainteresovaných strán a konzultácia je nevyhnutným krokom pri príprave organizačnej stratégie sociálneho nakupovania.

Konzultácia so zainteresovanými stranami pri tvorbe stratégie SZVO na úrade pre verejné obstarávanie spolkového ministerstva vnútra v Nemecku Cieľ verejného obstarávania Centrum kompetencií pre udržateľné verejné obstarávanie na spolkovom ministerstve vnútra (KNB) spolupracovalo so Spolkovým združením pre informačné technológie, telekomunikácie a nové médiá (Bitkom) na príprave spoločnej stratégie obstarávania udržateľných výrobkov a služieb v oblasti IKT. Hlavným cieľom tejto spoločnej iniciatívy je spolupráca verejných obstarávateľov a dodávateľov, aby sa zaručili sociálne normy a spravodlivé pracovné podmienky v rámci globálneho dodávateľského reťazca na výrobu IKT. Prístup Delegácia združenia Bitkom, zložená z dodávateľov rôznych veľkostí, s rôznymi výrobnými portfóliami z odvetvia IKT, spolu s KNB rokovali v rokoch 2017 až 2019 o 3. verzii vyhlásenia. Podľa tohto vyhlásenia si budú môcť verejní obstarávatelia z federálnej vlády, regionálnej štátnej správy a miestnej samosprávy overiť transparentnosť veľkoobjemových zákaziek až do tretieho stupňa dodávateľského reťazca, ako aj dodržiavanie sociálnych pracovných noriem v rámci výroby obstarávanej položky. Toto vyhlásenie zahŕňa súlad so základnými dohovormi MOP a dohovormi č. 1, 102, 131, 155 a 170. Po schválení návrhu znenia prebehla konzultácia so zainteresovanými stranami. Experti zo združenia Bitkom a KNB vyzvali viac než 20 zástupcov občianskej spoločnosti, cirkví a iných verejných obstarávateľov, aby sa k vyhláseniu vyjadrili a zúčastnili sa na následnom stretnutí. KNB a Bitkom niektoré návrhy priamo implementovali, zatiaľ čo ďalšie zobrali do úvahy na účely ďalšieho preskúmania alebo ich zamietli. Po zverejnení nového vyhlásenia v máji 2019 KNB a Bitkom pozvali zainteresované strany na ďalšie stretnutie, aby im objasnili prijaté rozhodnutia s ohľadom na navrhované pripomienky a vstupy. Výsledky Výsledkom konzultácie so zainteresovanými stranami bola aktualizovaná verzia vyhlásenia o záväzkoch. Mnohé z návrhov zainteresovaných strán boli zahrnuté a prispeli k objasneniu niektorých aspektov vyhlásenia. Tento postup zároveň pomohol KNB a združeniu Bitkom prepojiť vyhlásenie s činnosťami monitorovania občianskej spoločnosti. Aktualizované vyhlásenie, ktoré zahŕňa prísnejšie požiadavky na overovanie zo strany spoločností v porovnaní s predchádzajúcim stavom, slúži ako vzor pri obstarávaní výrobkov a služieb IKT zo strany subjektov verejného sektora v Nemecku, ktoré môžu toto vyhlásenie využiť ako pomôcku pri zabezpečovaní toho, aby dodávatelia plnili zákazky transparentným spôsobom, ktorý je v súlade so sociálnymi pracovnými normami. V prípade veľkoobjemových zákaziek môže táto kontrola transparentnosti siahať až do tretieho stupňa dodávateľského reťazca. Získané poznatky Postup zapájania zainteresovaných strán bol pracovne náročný, najmä pokiaľ ide o posudzovanie predložených pripomienok. Bol však v mnohých ohľadoch užitočný, najmä spätná väzba týkajúca sa zrozumiteľnosti a jasnosti normy. V priebehu tohto procesu mali zúčastnené strany možnosť porozumieť názorom a potrebám všetkých zainteresovaných strán.

Súčasťou konzultácie so zainteresovanými stranami môžu byť prieskumy alebo rozhovory, organizovanie seminárov a konferencií, na ktorých sa stretnú príslušné vnútorné aj vonkajšie zainteresované strany, pričom sa podporuje kolaboratívny prístup k sociálnej zodpovednosti na základe participatívneho dialógu. Dostupné by mali byť aj konzultácie, do ktorých by sa mohli zapojiť osoby so zdravotným postihnutím.

Stanovte východiskový stav sociálneho verejného obstarávania

Konzultáciou so zainteresovanými stranami sa môže stanoviť východiskový stav aktuálnych postupov sociálneho verejného obstarávania. Sú napríklad sociálne požiadavky už zahrnuté do niektorých obstarávaní? Dokáže trh tieto požiadavky naplniť? Do akej miery súčasné očakávania zohľadňujú najlepšie postupy na trhu?

Získajte spätnú väzbu a postrehy odborníkov

Zapájanie zainteresovaných strán do postupu vytvárania stratégie pomáha formovať a zlepšovať jej obsah a môže vytvárať odhodlanie napĺňať jej ciele.

Konzultácie by mali prebehnúť s týmito zainteresovanými stranami:

— verejní obstarávatelia – odborníci vykonávajúci nákup, ktorých zručnosti sú potrebné na prípravu a vyhodnocovanie ponúk,

— používatelia – vrátane zamestnancov, občanov a občianskej spoločnosti (napr. osôb so zdravotným postihnutím a ich organizácií), ktorí stanovujú dopyt po tovare a službách a ovplyvňujú sociálne očakávania,

— sociálni partneri, konkrétne organizácie zamestnávateľov a odbory, ktoré môžu pomôcť zabezpečiť čo najlepšie pracovné podmienky pre zamestnancov a dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov a kolektívnych zmlúv pred plnením zákaziek aj počas nich,

— podniky (vrátane organizácií sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov) – potenciálni dodávatelia a subdodávatelia, ktorí poskytnú poznatky o súčasnej praxi, dodávateľských reťazcoch a možnostiach zlepšenia,

— iné orgány, ktoré môžu priniesť náhľad do pracovnej problematiky,

— medzinárodné organizácie, ako je Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Medzinárodná organizácia práce (MOP) poskytujú poradenské materiály a konzultácie,

— odborové alebo priemyselné združenia, ktoré môžu byť schopné šíriť informácie a zhromažďovať názory účastníkov trhu a

— ďalšie relevantné externé organizácie – vrátane MVO a občianskych skupín, ktoré zohrávajú úlohu pri presadzovaní sociálnej zodpovednosti, a technických expertov (napr. v oblasti prístupnosti) – ktorých účasť môže zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť stratégie SZVO.

Identifikácia príležitostí na podporu sociálnych podnikov v meste Söderhamn (Švédsko) Cieľ verejného obstarávania Mesto Söderhamn na základe oficiálneho návrhu mestského zastupiteľstva začalo skúmať príležitosti, ako určiť aspoň dve verejné obstarávania, pri ktorých sa zohľadnia sociálne kritériá a pozornosť sa bude venovať podpore sociálneho začlenenia a sociálnych podnikov. Prístup Vykonalo sa posúdenie potrieb a začal sa dialóg so sociálnymi podnikmi, aby sa zladili služby, ktoré tieto podniky poskytujú, s potrebami obstarávateľa. Výsledkom posúdenia potrieb a dialógu so sociálnymi podnikmi bolo obstarávanie na nákup dodávok košov s čerstvým ovocím pre zamestnancov mestského úradu raz alebo dvakrát do týždňa. Táto zákazka bola pod finančným limitom stanoveným na uplatňovanie smerníc o verejnom obstarávaní a účasť a predkladanie ponúk boli vyhradené len pre sociálne podniky. Výsledky Zvíťazila ponuka na dodávky košov s ekologickým, lokálne pestovaným ovocím, ktoré doručuje sociálny podnik zameraný na integráciu na trhu práce. Dodávateľ mal možnosť na doručovanie košov s ovocím zamestnať osobu, ktorá bola dlhodobo nezamestnaná. Cena košov bola plne porovnateľná s cenami komerčnej spoločnosti, ktorá doručuje súkromnému sektoru. Dodávateľ navyše predtým dostával od mesta peňažný príspevok vo výške 60 000 EUR ročne, ktorý už dnes nie je potrebný. V roku 2016 mal víťazný dodávateľ štyroch zamestnancov a v roku 2019 ich už bolo deväť. Od získania zákazky v pôvodnej verejnej súťaži daný sociálny podnik vytvoril aj centrum, ktorého cieľom je pomáhať mestu podporovať rozbiehanie ďalších sociálnych podnikov, s verejným obstarávaním ako jednou zo stratégií rastu. Zároveň spoločne s deviatimi ďalšími sociálnymi podnikmi založil národné združenie s cieľom združiť všetky švédske sociálne podniky zamerané na integráciu na trhu práce na jednom webovom sídle. Získané poznatky Malé verejné obstarávanie môže byť veľmi účinné. V tomto prípade malo pozitívny vplyv na komerčný aj sociálny úspech dodávateľa. Hoci išlo o malý nákup, vyžadoval si čas a odhodlanie obstarávateľa a riadenie a usmernenia, ktoré ho podporili.

Konzultácia so zainteresovanými stranami je prínosná vo všetkých štádiách strategického rozvoja, od úvodnej dohody o zámeroch až po stanovenie cieľov, vykonávanie a monitorovanie SZVO. Organizačný prístup k SZVO je presvedčivý len vtedy, ak zainteresované strany rozumejú podstate tejto výzvy, svojej úlohe pri jej riešení a pozitívnemu vplyvu, ktorý ich konanie môže mať.

Osvedčený postup

— Konzultujte s príslušnými zainteresovanými stranami, internými aj externými, aby ste lepšie pochopili prekážky a príležitosti súvisiace so sociálnym nakupovaním a zvýšili mieru prijatia SZVO zainteresovanými stranami.

2.4. Posúdenie rizík, určovanie prioritných zákaziek a stanovenie cieľov

Vzhľadom na obmedzené zdroje väčšiny verejných obstarávateľov nie je možné riešiť všetky sociálne problémy pre všetky výrobky a služby naraz. Niektoré výrobky a služby majú navyše rozličnú úroveň sociálnych vplyvov a rizika. Preto môže byť účelné uprednostniť menšiu skupinu výrobkov a služieb, pri ktorých môže mať SZVO najväčší vplyv na identifikované sociálne ciele.

Posúdenie rizika

Posúdením rizika spojeného s verejným obstarávaním vo vašej organizácii môžete identifikovať sociálne vplyvy súvisiace s rôznymi kategóriami nákupov. V niektorých odvetviach sú napríklad výraznejšie zastúpení zraniteľní pracovníci alebo v nich panuje vyššia miera rodovej nerovnosti. Niektoré výrobky môžu obsahovať suroviny alebo prísady pochádzajúce z oblastí zasiahnutých konfliktom alebo regiónov s nízkymi pracovnými normami.

V rámci posúdenia rizika sa identifikujú udalosti alebo podmienky, ktoré môžu zabrániť naplneniu sociálnych cieľov vášho obstarávania. Riziko je merané na základe dvoch faktorov: do akej miery je pravdepodobné, že tieto udalosti alebo podmienky nastanú? Ak nastanú, do akej miery to ovplyvní sociálne ciele?

Pri posudzovaní rizika výrobkov a služieb by sa mali zohľadniť:

— Základné pracovné podmienky – existuje riziko, že sa v rámci odvetvia nedodržiavajú dohovory MOP alebo príslušné vnútroštátne normy alebo normy EÚ? Sú zlé podmienky známym problémom v rámci výrobného procesu (napr. textil, elektronika, dlažbový kameň) alebo poskytovanie služieb (napr. sociálny damping v rámci služieb stravovania, upratovania a stavebníctva)?

— Pracovná sila – aký druh práce sa využíva pri výrobe a poskytovaní služieb a aké riziká s tým súvisia? Využíva napríklad odvetvie zvyčajne neštandardná práca, ako sú napríklad pracovné zmluvy s nestanoveným pracovným časom, neregistrovaní alebo migrujúci pracovníci, alebo vykazuje rozdiely v prístupe k pracovníkom na základe pohlavia, rasy alebo iných faktorov?

— Kontinuita služieb – existuje riziko, že zmena poskytovateľa alebo podmienok existujúcej zmluvy môže nepriaznivo ovplyvniť používateľov služby? Analýzou pomeru prínosu a rizika by sa mali odhaliť potenciálne vplyvy na bezpečnosť a dobré podmienky ľudí, ktorí využívajú služby, a osoby, ktoré ich opatrujú. Platí to najmä pre sociálne služby pomáhajúce osobám v zraniteľnom postavení, starším ľuďom alebo osobám so zdravotným postihnutím.

— Súvislosť s predmetom zákazky – sociálne požiadavky musia dostatočne súvisieť s konkrétnymi obstarávanými výrobkami alebo službami (pozri kapitolu 4). Túto súvislosť môže byť ťažšie nájsť v prípade dlhých a komplexných dodávateľských reťazcov, napríklad v prípade odvetvia IKT. Mali by ste zvážiť, po aký stupeň dodávateľského reťazca je možné riziko posúdiť.

Jedným spôsobom na posudzovanie rizík je klasifikácia pravdepodobnosti, že riziká nastanú (pomocou číselnej stupnice) a vyplývajúcich dôsledkov. Táto klasifikácia by mohla byť takisto súčasťou konzultácie so zainteresovanými stranami. Výrobky a služby, ktoré získajú vysoké hodnotenie z hľadiska pravdepodobnosti a dôsledkov a pri ktorých vidno jasnú súvislosť s predmetom zákazky, by sa mali riešiť prioritne.

Posúdenie rizika je dôležité aj pre jednotlivé verejné obstarávania. Na jeho základe možno v rámci dodávateľského reťazca alebo poskytovania služieb identifikovať vysokorizikové body a zabezpečiť dodržiavanie zásady proporcionality (to znamená požiadavky, ktoré sú zahrnuté v obstarávaní, sú dostatočné na dosiahnutie osobitných sociálnych cieľov, pričom nepresahujú potrebnú mieru).

Dlhé a komplexné globálne dodávateľské reťazce nie sú dostatočne transparentné a pre verejných obstarávateľov môže byť ťažké získať prístup k informáciám. Mnohé MVO však pracujú na zlepšení dostupnosti týchto informácií, napríklad organizácie Electronics Watch (69) alebo Swedwatch (70). Hoci niektoré z týchto informácií môžu byť zamerané na maloobchod a verejnú spotrebu, sú stále vysoko relevantné z hľadiska podobných výrobkov obstarávaných verejným sektorom. Môžu pomôcť pri identifikácii sociálnych rizík, pre ktoré existujú overovacie nástroje a programy, takže sa predíde zbytočným obmedzeniam hospodárskej súťaže.

Posudzovanie rizík pri verejnom obstarávaní na Úrade pre verejnú správu a e-Government (Difi), Nórsko Cieľ verejného obstarávania Nórsky Úrad pre verejnú správu a e-Government (Difi) poskytol verejným obstarávateľom zoznam vysokorizikových výrobkov, aby im pomohol vytvárať povedomie o potrebe uplatňovať náležitú starostlivosť vo vzťahu k dodržiavaniu ľudských práv. Na základe tohto zoznamu môžu verejní obstarávatelia vyčleniť primerané prostriedky na posúdenie ponúk a sledovanie kritérií SZVO počas fázy plnenia zákazky. Tento zoznam zahŕňa rôzne odvetvia, napr. stavebné materiály, elektroniku a IKT, nábytok, kancelárske potreby, textil a potraviny, a vzťahuje sa na všetky úrovne výrobného procesu – od ťažby surovín po konečnú montáž. Prístup Úrad Difi získava údaje na posúdenie rizika zo správ, článkov, filmov a akademického výskumu. Okrem toho absolvoval rozhovory s dodávateľmi, a do určitej miery aj s priemyselnými organizáciami/iniciatívami s cieľom získať vstupné údaje na pochopenie fungovania dodávateľských reťazcov. Na mapovanie dodávateľských reťazcov použil údaje o obchode, keďže ich transparentnosť a sledovateľnosť býva často obmedzená. Výsledky Zoznam vysokorizikových výrobkov úradu Difi je zdrojom užitočných informácií o rizikách v rámci skupín výrobkov, ako aj konkrétne v rámci vybraných kategórií výrobkov. Môže slúžiť ako usmerňujúci nástroj pri riešení zásady proporcionality vo vzťahu k otázke, ktoré skupiny a osobitné kategórie výrobkov vybrať, ak sa pri plánovaní činností v rámci verejného obstarávania používajú nástroje SZVO. Zároveň môže pomôcť dodávateľom vysokorizikových výrobkov stanoviť si pre svoje globálne dodávateľské reťazce ako prioritu náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv. Ďalšie informácie o zozname vysokorizikových výrobkov sú uvedené tu: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products Získané poznatky Pri získavaní prístupu k informáciám o dodávateľských reťazcoch sa objavuje niekoľko súvisiacich problémov. Vo väčšine prípadov neexistuje dostatočná transparentnosť vzhľadom na komplexnú a dynamickú sieť dodávateľov, od výrobných surovín až po dopravu do Európy, alebo s ohľadom na služby poskytované domácimi a zahraničnými subjektmi. Zoznam vysokorizikových výrobkov úradu Difi je užitočným nástrojom pre verejných obstarávateľov pri rozhodovaní, ktoré výrobky vybrať v rámci SZVO. Používaním tohto zoznamu sa môže znížiť riziko porušovania ľudských práv v rámci dodávateľského reťazca vysokorizikových výrobkov. Tento zoznam však nie je úplný. Vysokorizikové môžu byť aj ďalšie výrobky, ktoré sa v zozname aktuálne nenachádzajú, a v takých prípadoch by verejní obstarávatelia mali bližšie preskúmať riziko porušovania ľudských práv v súvislosti s danými výrobkami a službami.

Určovanie prioritných zákaziek

Nie všetky zákazky prinášajú rovnaké príležitosti na plnenie sociálnych cieľov. Určenie prioritných zákaziek môže pomôcť identifikovať zákazky s najvyšším potenciálnym vplyvom. Pri určovaní prioritných zákaziek si položte tieto otázky:

— Aké sociálne riziká alebo potenciálne sociálne prínosy súvisia s touto zákazkou a do akej miery sú dôležité?

— Sú rozsah a trvanie zákaziek dostatočné na to, aby ovplyvnili postupy dodávateľa? Ak nie, môžete spolupracovať s inými verejnými orgánmi a spojiť dopyt v danej kategórii?

— Existujú sociálne výhodnejšie alternatívy a sú cenovo dostupné? Hrozí v prípade zahrnutia sociálnych aspektov neprimerané obmedzenie hospodárskej súťaže?

— Aký dlhý je dodávateľský reťazec výrobku? Ako sa môže verejné obstarávanie účinne zamerať na bod, ktorý môže byť v rámci dodávateľského reťazca rizikový alebo v ktorom možno vytvoriť prínosy?

— Možno na sociálne ciele priamo aplikovať overiteľné kritériá obstarávania? Existuje prípadne účinnejší spôsob na vykonávanie danej politiky prostredníctvom iných nástrojov, ktoré ma verejný obstarávateľ k dispozícii?

— Do akej miery bude daná sociálna činnosť viditeľná? Môže pomôcť zvýšenie povedomia o sociálnych problémoch v dodávateľských reťazcoch medzi zamestnancami, dodávateľmi a možno dokonca širokou verejnosťou? Ak nebudeme v tejto oblasti konať, existuje riziko poškodenia dobrého mena?

— Existujú príležitosti vyhradiť zákazku pre sociálne organizácie, ktoré priamo podporujú zamestnávanie osôb so zdravotným postihnutím alebo znevýhodnených osôb?

Ďalším aspektom pri uprednostňovaní zákaziek, najmä v prípade povinného SZVO, je finančný limit obstarávania, od ktorého zavediete sociálne ustanovenia. Smernice o verejnom obstarávaní sa vzťahujú len na obstarávania, ktorých hodnota presahuje vymedzené finančné limity stanovené na základe povahy zákazky a obstarávateľa (71). SZVO je možné realizovať aj v prípade zákaziek, ktorých hodnota je nižšia ako tieto finančné limity alebo ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti týchto smerníc.

Stanovenie cieľov

Stanovenie cieľov svedčí o odhodlaní naplniť sociálne ciele, zvyšuje motiváciu a vytvára rámec na meranie pokroku.

Pri každej príslušnej kategórii výrobkov alebo služieb si stanovte osobitný cieľ pre každý sociálny cieľ. Účinné ciele sú merateľné (kvantifikovateľné), dosiahnuteľné (stanovené s ohľadom na aktuálny východiskový stav) a majú stanovený dátum splnenia.

Osvedčené postupy

— Oboznámte sa so sociálnymi vplyvmi vášho verejného obstarávania tak, že vykonáte posúdenie rizík. Ak je to potrebné, konzultujte s odborníkmi z iných oddelení vašej organizácie (napríklad z pracovného oddelenia), odbormi, dodávateľmi alebo nezávislými MVO, aby ste lepšie porozumeli dodávateľským reťazcom a pracovným podmienkam súvisiacim s obstarávanými výrobkami a službami.

— Vytvorte stratégiu SZVO, v ktorej uvediete kategórie obstarávania alebo konkrétne zákazky, pri ktorých uprednostníte SZVO. V prípade každej priority stanovte merateľný a dosiahnuteľný cieľ, ktorý sa má splniť do konkrétneho dátumu.

2.5. Začlenenie SZVO do postupov a politík verejného obstarávania

Pri začleňovaní SZVO do postupov a politík verejného obstarávania zvážte tieto faktory:

— právny a regulačný rámec – vrátane toho, do akej miery je SZVO v súlade s právnymi predpismi EÚ a daného štátu týkajúcimi sa verejného obstarávania a s medzinárodnými záväzkami EÚ,

— inštitucionálny rámec – vrátane toho, či je obstarávanie centralizované alebo decentralizované a čo to znamená pre riadenie a monitorovanie SZVO,

— štruktúra riadenia – vrátane vytvorenia nových štruktúr na riadenie začleňovania SZVO, ako sú pracovná skupina, ktorej súčasťou sú kľúčové zainteresované strany, alebo vymenovanie lídrov SZVO v rámci príslušných oddelení,

— určovanie zodpovednosti – vrátane identifikovania lídrov, odborníkov a obstarávateľov na primeraných pozíciách, ktorí dokážu byť hnacou silou a zabezpečiť dosiahnutie cieľov,

— prístup k odborným znalostiam – vrátanie zapojenia odborníkov z vašej organizácie na záležitosti týkajúce sa SZVO, spolupráce s príslušnými oddeleniami alebo organizáciami, či už interne alebo externe, a oslovovania ďalších organizácií, ktoré by mohli vedieť poradiť pri vykonávaní opatrení v rámci SZVO alebo ho riadiť,

— dostupnosť odbornej spôsobilosti a zdrojov – zvážte, či sú potrebné činnosti zamerané na budovanie spôsobilosti alebo poskytnutie jasných usmernení a kritérií.

Podpora začlenenia prostredníctvom komunikácie

Obšírne informujte o cieľoch SZVO, aby ste dosiahli ich začlenenie v rámci organizácie. Zabezpečte, aby boli úlohy a zodpovednosti zamestnancov vo vašej organizácii jasne vymedzené. Vnútorná komunikácia môže byť sprostredkovaná napríklad formou seminárov, informačných bulletinov, alebo môže byť začlenená na intranet vašej organizácie.

Rovnako dôležitá je aj vonkajšia komunikácia. Informovaním trhu o sociálnych cieľoch ešte pred uverejnením verejného obstarávania poskytnete dodávateľom viac času na reakciu. Ak o týchto cieľoch informujete verejnosť, zvýši sa tak vaša zodpovednosť a váš príklad môže inšpirovať ďalších, aby tiež konali. Môže to takisto prispieť k dosiahnutiu konsenzu vo veci postupov zahŕňajúcich použitie sociálnych aspektov.

A napokon výmena poznatkov o osvedčených postupoch (alebo rizikách, ktorým sa dá vyhnúť) s ďalšími verejnými obstarávateľmi môže prispieť k urýchleniu učenia sa o SZVO. Táto výmena poznatkov môže prebiehať na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej či dokonca medzinárodnej úrovni. Najmä výmena poznatkov v rámci EÚ môže pomôcť zvýšiť úroveň požadovanú verejnými obstarávateľmi v Európe a podporiť tak vnímanie väčšej sociálnej zodpovednosti ako normy.

Pracovná skupina siete Procura+ pre sociálne zodpovedné verejné obstarávanie IKT Cieľ verejného obstarávania Sieť Procura+ vytvorila záujmovú skupinu pre sociálne zodpovedné verejné obstarávanie s cieľom podporiť výmenu informácií o činnostiach spojených s verejným obstarávaním a podporiť verejných obstarávateľov pri obstarávaní hardvérových výrobkov informačných a komunikačných technológií (IKT). Súčasťou skupiny sú verejní obstarávatelia z celej Európy vrátane samosprávneho orgánu Greater London Authority, mesta Štokholm, mestskej rady Barcelony, organizácie Advanced Procurement for Universities and Colleges Scotland (APUC) a mesta Haarlem. Prístup Členovia záujmovej skupiny spolu komunikujú a vymieňajú si poznatky súvisiace so SZVO prostredníctvom pravidelných osobných a virtuálnych stretnutí. S podporou organizácie Electronics Watch a siete ICLEI Europe skupina vytvára kritériá, špecifikácie a ustanovenia, v ktorých sa zohľadňuje sociálna zodpovednosť v rámci celého dodávateľského reťazca výrobkov IKT. Výsledky Zdieľaním skúseností a príkladov najlepších postupov si môžu zúčastnení verejní obstarávatelia rozširovať vedomosti a odborné znalosti v oblasti SZVO. Skupina zároveň slúži ako platforma na predstavovanie plánovaných verejných obstarávaní a sprostredkovanie komunikácie medzi verejnými obstarávateľmi a potenciálnymi dodávateľmi a distribútormi o ich potrebách a schopnostiach. Skupina spoločným úsilím vytvorila špecifický súbor kritérií: How to procure fair ICT hardware - criteria set for socially responsible public procurement (Ako obstarávať spravodlivý hardvér IKT – súbor kritérií pre sociálne zodpovedné verejné obstarávanie). Tento dokument zahŕňa podmienky účasti, technické špecifikácie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a doložky o plnení zmluvy. Súbor kritérií je ambiciózny, keďže nezostáva len na úrovni taviarní, ale venuje sa aj problémom vo fáze ťažby surovín. Získané poznatky Spolupráca s ďalšími obstarávateľmi z verejného sektora a zdieľanie poznatkov týkajúcich sa trhu sú užitočné, keďže pomáhajú verejným obstarávateľom identifikovať bežné potreby a vyvinúť si stratégie, ako obstarávať výrobky vyrobené sociálne zodpovedným spôsobom, ktoré tieto potreby najlepšie spĺňajú.

Osvedčený postup

— Začleňte svoju stratégiu SZVO do svojich činností spojených s verejným obstarávaním. Určite zodpovednosti, zvážte vytvorenie riadiacej skupiny a v širokej miere informujte o svojich cieľoch v oblasti sociálneho verejného obstarávania, aby zamestnanci a dodávatelia poznali vaše očakávania a ostatní verejní obstarávatelia získali motiváciu prijať podobné opatrenia.

2.6. Monitorovanie a vyhodnocovanie pokroku

Zber údajov o výkone v oblasti SZVO

K účinnému vykonávaniu SZVO patrí aj zriadenie monitorovacieho systému, ktorý slúži na meranie pokroku vzhľadom na stanovené ciele. Monitorovacie systémy môžu mať rôzne podoby, od jednoduchých databáz, do ktorých sa zaznamenáva využívanie sociálnych kritérií, až po špecializované systémy integrované do platforiem elektronického obstarávania.

Začlenenie monitorovania udržateľného verejného obstarávania do existujúceho systému podávania správ vo Flámsku (Belgicko) Cieľ verejného obstarávania Flámska vláda pracovala na udržateľnom verejnom obstarávaní od roku 2008, v ktorom si stanovila cieľ dosiahnuť 100 % udržateľných verejných obstarávaní do roku 2020. V období rokov 2009 až 2015 boli prijaté dva akčné plány napomáhajúce pokroku pri dosahovaní tohto cieľa a následne sa udržateľné verejné obstarávanie stalo súčasťou integrovanej stratégie týkajúcej sa verejného obstarávania. Stanovili sa minimálne kritériá udržateľnosti pre deväť kategórií výrobkov a návrhy usmernení a kritérií pre ďalších 17 kategórií výrobkov. Len ak obstarané výrobky splnia tieto kritériá, môže Flámsko obstarávanie označiť za udržateľné. Prístup V roku 2017 bolo monitorovanie udržateľného verejného obstarávania integrované do systému riadenia zákaziek flámskej vlády. Všetky obstarávania, v prípade ktorých je hodnota zákazky 30 000 EUR alebo viac, sa musia zaregistrovať do tohto systému riadenia zákaziek, pričom je potrebné odpovedať na deväť povinných otázok týkajúcich sa udržateľného verejného obstarávania: 1. Uplatnenie základných kritérií udržateľnosti: úplne integrované do súťažných podkladov/vôbec alebo čiastočne integrované do súťažných podkladov/obstarávanie sa netýka kategórie výrobkov, pre ktorú boli vymedzené základné kritériá 2. Uplatnenie ďalších kritérií udržateľnosti: jedno alebo viac ďalších kritérií udržateľnosti v súťažných podkladoch/žiadne ďalšie kritériá udržateľnosti v súťažných podkladoch 3. Požadované osvedčenia týkajúce sa environmentálneho manažérstva: relevantné a zahrnuté do súťažných podkladov/relevantné, ale nezahrnuté do súťažných podkladov z osobitných dôvodov/nerelevantné 4. Prístup vyhradený pre sociálne podniky: áno/nie 5. Časť fázy plnenia zákazky vyhradená pre sociálne podniky: áno/nie 6. Použitie doložky o nediskriminácii: áno/nie 7. Použitie sociálnej doložky v súťažných podkladoch so zameraním na zamestnanie, vzdelávanie a odbornú prípravu: áno/nie 8. Použitie etickej doložky: relevantné a zahrnuté do súťažných podkladov/relevantné, ale nezahrnuté do súťažných podkladov z osobitných dôvodov/nerelevantné – obstarávanie sa netýka vysokorizikového tovaru 9. Inovačné verejné obstarávanie: inovácia je v predpredajnej fáze výskumu a vývoja/inovácia je v predpredajnej aj predajnej fáze/inovácia je v predajnej fáze/nezahŕňa žiadny inovatívny aspekt Získané poznatky Monitorovanie používania nástroja je potrebné na účely zaistenia jeho účinnosti. Keď Flámsko v rokoch 2015 a 2016 spozorovalo pokles nahláseného používania udržateľného verejného obstarávania, dokázalo riešiť dôležité prekážky, ktoré bránili naplneniu jeho cieľa pre rok 2020, vrátane integrácie doložiek o udržateľnosti do vzorov súťažných podkladov a identifikácie rámcových dohôd, pre ktoré boli potrebné ďalšie opatrenia. Zdroje: http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf a https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

Najefektívnejším spôsobom je prepojiť monitorovanie SZVO s existujúcimi systémami podávania správ a audítorskými postupmi. Je pravdepodobné, že budete musieť svoje systémy mierne upraviť, napríklad pridať do softvéru na monitorovanie nové dátové polia. Zvážte aj externý, nezávislý audit výkonu SZVO vrátane referenčného porovnania verejného obstarávateľa s jeho výkonom v minulosti alebo výkonom iných organizácií.

Vyhodnocovanie a zlepšovanie SZVO

Pravidelne vyhodnocujte výsledky monitorovania, aby ste zabezpečili napredovanie v plnení cieľov a aby opatrenia želaným spôsobom prispievali k ich dosahovaniu.

Keď organizácia splní svoje ciele, informujte o tom kolegov aj zainteresované strany mimo organizácie. Proces konzultácií a stanovovania cieľov sa následne začína odznova, aby sa zabezpečilo neustále zlepšovanie v oblasti sociálnych cieľov.

Systémová zmena na trhu nie je možná, ak sa dobré výsledky dosahujú v izolácii. Pomocou SZVO možno preukázať, že trh je schopný spĺňať vyššie štandardy, a upozorňovanie na túto skutočnosť môže prispieť k zvýšeniu všeobecných očakávaní zainteresovaných strán.

Osvedčený postup

— Monitorujte vykonávanie SZVO a pravidelne vyhodnocujte výsledky, aby ste zaistili napredovanie a vykonali potrebné úpravy stratégie alebo postupov verejného obstarávania.

KAPITOLA 3

Identifikácia potrieb a plánovanie verejného obstarávania

3.1. Úloha posúdenia potrieb pri SZVO

Posúdenie potrieb môže byť prvým štádiom cyklu verejného obstarávania pri SZVO, pred vyhlásením výberového konania. Cieľom posúdenia potrieb je zaistiť, aby existoval skutočný dopyt po tovare, službách alebo prácach, a identifikovať čo najviac sociálne zodpovedný spôsob, ako túto potrebu naplniť. Posúdením skutočných potrieb z hľadiska výsledkov sa stanoví rozsah a charakter požiadaviek, čím sa umožní flexibilnejšia a potenciálne nákladovo efektívnejšia reakcia zo strany trhu. Z hľadiska SZVO je účelom posúdenia potrieb:

— zabezpečiť, aby výsledok obstarávania spĺňal sociálne požiadavky,

— navrhnúť verejné obstarávanie a zákazky tak, aby umožňovali flexibilitu z časového hľadiska a zabezpečiť, aby sa mohlo zapojiť čo najviac organizácií vrátane organizácií sociálneho hospodárstva, sociálnych podnikov a neziskových a dobrovoľných organizácií a

— zvýšiť sociálne vplyvy a výsledky: overiť, či obstarávanie ponúka príležitosti na presadzovanie príslušných sociálnych a etických výsledkov.

Príklady toho, ako môže posúdenie potrieb ovplyvniť sociálny vplyv a výsledky v rámci obstarávania:

— miestny orgán vyberie flexibilnejšie a rozmanitejšie možnosti mobility na účely zvýšenia slobody v oblasti dopravy pre starších občanov a osoby so zdravotným postihnutím,

— miestny orgán poskytuje sociálne služby a služby starostlivosti upravené podľa potrieb jednotlivcov, pričom venuje špeciálnu pozornosť aspektom týkajúcim sa pohlavia (72),

— orgán štátnej správy zahrnie do zmluvy o dielo na dodanie stavebných prác doložku týkajúcu sa možností zamestnania a odbornej prípravy pre nezamestnané a znevýhodnené osoby,

— nemocnica požiada poskytovateľa zdravotníckeho vybavenia, aby na účely transparentnosti v rámci svojho dodávateľského reťazca s pomocou organizácií občianskej spoločnosti monitoroval a overoval pracovné podmienky robotníkov.

Posúdenie potrieb má potenciál šetriť peniaze a vytvárať sociálnu návratnosť investícií, preto predstavuje dôležitú súčasť postupu pred verejným obstarávaním. Môže si vyžadovať kultúrnu zmenu v rámci organizácie – prechod od zameriavania sa na počet nakúpených jednotiek k premýšľaniu o tom, ako napĺňať potreby udržateľným spôsobom a s ohľadom na sociálne výstupy.

Konzultácia s používateľmi

Osoby, ktoré využívajú výrobky, služby alebo práce a osoby, ktoré ich nakupujú, často nie sú totožné. Môže ísť o iné osoby v rámci organizácie, zamestnancov iného verejného orgánu alebo občanov (napr. pacienti v nemocnici, obyvatelia, študenti v škole alebo na univerzite). V rámci konzultácie sa môžu identifikovať sociálne problémy a verejné obstarávanie sa môže upraviť tak, aby sa čo najlepšie využila príležitosť na pozitívne sociálne vplyvy. Na konzultáciu s používateľmi pred spustením verejného obstarávania možno využívať tieto techniky:

— rozpošlite dotazníky alebo online prieskum s cieľom určite potreby a preferencie používateľov,

— pozorujte a analyzujte existujúce spôsoby používania,

— pozvite všetky príslušné zainteresované strany na stretnutie s cieľom zhodnotiť súčasné postupy a spoločne naplánovať zlepšenie sociálnych výstupov v ďalšom obstarávaní a/alebo

— pozvite všetkých používateľov, aby sa zúčastnili na prezentáciách dodávateľov, ktoré sa konajú v rámci prípravnej trhovej konzultácie (pozri oddiel 3.2),

— zabezpečte, aby bol dotazník prístupný pre osoby so zdravotným postihnutím.

Konzultácia s používateľmi so špeciálnymi potrebami v oblasti mobility v Rotterdame (Holandsko) Cieľ verejného obstarávania V Rotterdame využíva dopravné služby 30 000 občanov so špeciálnymi potrebami. Pre rôzne cieľové skupiny sú k dispozícii rôzne služby, čo v minulosti viedlo k ich roztrieštenosti a občasnej nedostatočnosti. Mesto Rotterdam sa preto rozhodlo integrovať všetky služby mobility, zefektívniť prevádzku svojho vozového parku a ponúknuť tak svojím zákazníkom dopravné služby, ktoré najlepšie naplnia ich potreby. Prístup Rotterdam vykonal komplexný prieskum so zameraním na zákazníkov, aby odhalil nenaplnené potreby a skúsenosti zákazníkov, ktoré si vyžadovali multidisciplinárne riešenia. Mesto využilo inovatívny postup Forward Commitment Procurement, v rámci ktorého informovalo trh o svojich sociálnych potrebách a požadovaných výsledkoch ešte pred spustením verejného obstarávania a prisľúbilo nákup novovytvorenej služby, ak splní stanovené špecifikácie. Na trhovom dialógu sa zúčastnili zástupcovia skupín koncových používateľov, ktorí poskytli priamu spätnú väzbu. Výsledky Víťazným dodávateľom je konzorcium rôznych účastníkov trhu vrátane MSP, ktoré v súčasnosti zavádza dopravnú službu zameranú na používateľa s mechanizmami, ktoré umožňujú jej neustále vylepšovanie. Táto služba ponúka prispôsobenie mobility (vrátane rozpočtu na osobnú mobilitu), takže Rotterdam môže na každodennej báze zohľadňovať osobné preferencie a charakteristiky používateľov. Zároveň poskytuje osobnú podporu a poradenstvo pre klientov, ktorí sa chcú naučiť cestovať nezávislejšie a získať tak väčšiu samostatnosť. Vodiči sú navyše v priamom kontakte s organizáciami zameranými na skvalitňovanie života a môžu tak monitorovať potreby klientov a reagovať na ne. Obstarané vozidlá majú takmer nulové emisie (sú elektrické) a ročná investícia má sociálnu návratnosť investícií viac než 2 milióny EUR. Získané poznatky Nepodceňujte komplexnosť zmysluplného dialógu a zdroje potrebné na jeho dosiahnutie. Začnite s týmto procesom dostatočne skoro, aby ste získali všetky potrebné podrobné informácie od používateľov a dodávateľov, posúďte právne aspekty prístupu a zaistite, aby bolo prispôsobené riešenie čo najbližšie potrebám používateľov.

Vytvorenie vyhlásenia o potrebách

Na základe informácií zozbieraných počas konzultácie s používateľmi by malo byť možné vytvoriť jednoduché vyhlásenie o potrebách s opisom dôvodu nákupu a zohľadnením akýchkoľvek alternatív nákupu.

Vyhlásenie o potrebách možno použiť na vypracovanie podnikateľského zámeru pre verejné obstarávania, ako aj na informovanie dodávateľov v rámci prípravnej trhovej konzultácie a zadávania zákazky. Hlavné zainteresované osoby, ako sú používatelia služby, občania či MVO, možno požiadať, aby vyhlásenie o potrebách zo sociálneho hľadiska posúdili, vzniesli voči nemu námietky alebo ho podporili.

Osvedčený postup

— Ako jeden z prvých krokov v rámci postupu verejného obstarávania vypracujte posúdenie potrieb. Na základe konzultácií s kolegami a koncovými používateľmi budete mať väčšiu istotu, že kupujete ten správny výrobok alebo službu, a navyše spôsobom, ktorý môže priniesť pozitívne sociálne výstupy.

Príklad SZVO vo vyhlásení o potrebách Verejný obstarávateľ požaduje obnovenie zmluvy na upratovacie služby na účely každodenného upratovania všetkých mestských budov. Po konzultácii so súčasnými zamestnancami a ďalšími zainteresovanými stranami verejný obstarávateľ vyžaduje, aby sa pri plnení zákazky dodržali tieto sociálne aspekty: — spravodlivé odmeňovanie zamestnancov vrátane všetkých odpracovaných nadčasov, — kariérny postup vrátane odbornej prípravy a úpravy rozpisov služieb v prípade účasti na kurzoch, — zosúladenie pracovných a rodinných záväzkov, využívanie zmlúv na plný alebo čiastočný úväzok s rozpismi služieb a zmien, ktoré zohľadňujú potreby rodinného života, — ochrana zdravia pri práci prostredníctvom využívania čistiacich prostriedkov, ktoré neohrozujú zdravie.

3.2 . Trhový dialóg

Pred začiatkom verejného obstarávania sa bežne používa trhová konzultácia na identifikáciu potenciálnych dodávateľov a príslušných výrobkov a služieb. Dodávatelia dostanú čas a zadanie, aby sa mohli pripraviť na predkladanie ponúk. Všeobecné a sociálne podniky môžu napríklad vytvoriť partnerstvá, aby posilnili sociálne výstupy.

Niektoré postupy – najmä súťažné dialógy alebo rokovacie konania môžu poskytovať viac príležitostí na dialóg s uchádzačmi v priebehu postupu verejného obstarávania. Po ukončení verejného obstarávania by sa uchádzačom malo ponúknuť vyhodnotenie výsledkov a odporúčania, ako zlepšiť svoje sociálne ponuky v budúcich obstarávaniach.

Trhový dialóg v rámci SZVO môže slúžiť na tieto účely:

— identifikácia potenciálnych uchádzačov a riešení s pozitívnymi sociálnymi vplyvmi,

— vytvorenie kapacity na trhu na účely splnenia sociálnych potrieb a požiadaviek,

— vytvorenie koncepcie obstarávania a zákazky tak, aby sociálne kritériá boli relevantné, spojené s predmetom zákazky, dosiahnuteľné a nediskriminačné,

— pomoc pre dodávateľov, aby predložili ponuky obsahujúce silné sociálne prvky a

— poskytnutie spätnej väzby dodávateľom po skončení postupu.

Medzi prínosy trhového dialógu patrí lepšie plánovanie a riadenie SZVO, najmä ak prebieha ako súčasť postupu posúdenia potrieb. Tieto činnosti zároveň pomáhajú verejným obstarávateľom lepšie pochopiť kapacitu potenciálnych uchádzačov z hľadiska plnenia sociálnych cieľov a ambícií. Dialóg môže zvýšiť vašu dôveryhodnosť u dodávateľov a mnohí z nich vítajú možnosť reagovať na sociálne požiadavky ešte pred začatím verejného obstarávania. Stručne povedané, trhový dialóg môže prispieť k vytvoreniu podmienok potrebných na realizáciu SZVO, a to interne u samotného verejného obstarávateľa, ako aj v rámci trhu.

3.2.1. Prípravná trhová konzultácia

Pravidlá EÚ výslovne umožňujú prípravnú trhovú konzultáciu s dodávateľmi, pričom sa v nich uvádza, že (73): „[v]erejní obstarávatelia môžu pred začatím postupu obstarávania uskutočniť trhové konzultácie s cieľom pripraviť obstarávanie a informovať hospodárske subjekty o svojich plánoch obstarávania a požiadavkách na obstarávanie.“ Uvádza sa tu takisto, že v rámci trhovej konzultácie možno žiadať o rady nezávislých expertov, orgány alebo účastníkov trhu, a to za predpokladu, že takéto rady nenarušia hospodársku súťaž ani nepovedú k porušeniu zásad nediskriminácie a transparentnosti.

V praxi je veľmi dôležité zabezpečiť, aby boli prípravné trhové konzultácie uverejnené transparentne a dostatočne vopred. Okrem toho dbajte na to, aby ste všetky informácie, ktoré poskytnete účastníkom počas trhových konzultácií, sprístupnili aj ostatným hospodárskym subjektom, ktoré sa trhovej konzultácie nemôžu zúčastniť, a aby bol ponechaný dostatok času na predkladanie ponúk. Povinnosťou verejných obstarávateľov je zabezpečiť v rámci verejného obstarávania rovnaké zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi, takže trhová konzultácia by nemala viesť k nespravodlivej výhode alebo nevýhode pre uchádzača (74).

3.2.2. Príprava na prípravnú trhovú konzultáciu

Prvým krokom v rámci procesu prípravnej trhovej konzultácie je zvážiť, aké by mali byť výsledky vašej zákazky – vrátane sociálnych výstupov. Dôležitou prípravnou činnosťou je aj výber správneho tímu ľudí z vašej organizácie, ktorí budú spolupracovať s aktérmi na trhu. Zapojte zamestnancov z oblasti verejného obstarávania, technických pracovníkov, manažérov a prípadne koncových používateľov, ako aj interných alebo externých odborníkov s osobitnými znalosťami v oblasti sociálnych prvkov zákazky.

Ďalej urobte analýzu trhu a zamyslite sa nad tým, do akej miery sú dodávatelia schopní naplniť sociálne potreby v súvislosti s plánovaným výrobkom, službou alebo prácou. Niektoré otázky na zváženie:

— Je trh dostatočne vyspelý na to, aby dokázal splniť dané sociálne požiadavky? Dokážu súčasní dodávatelia splniť sociálne potreby alebo vstupujú práve na trh noví dodávatelia so sociálnymi inováciami?

— Dokáže trh splniť sociálne požiadavky z technického hľadiska? Dokážu napríklad dodávatelia reagovať na žiadosti o informácie o pracovných podmienkach v rámci dodávateľského reťazca alebo na doložky o prínosoch pre spoločenstvo v súvislosti s vytváraním pracovných miest? Ako sa budú takéto záväzky overovať a presadzovať?

— Koľko dodávateľov vie poskytnúť to, čo požadujete? Je kapacita trhu taká, že v rámci verejného obstarávania vznikne hospodárska súťaž alebo môžu sociálne požiadavky potenciálne obmedziť množstvo ponúk?

— Môžu sociálne požiadavky viesť k spolupráci dodávateľov z rôznych obchodných modelov, ako sú organizácie sociálneho hospodárstva a sociálne podniky, a k sociálnej inovácii? Ako by to fungovalo a ako upraviť nastavenie verejného obstarávania, aby sa táto spolupráca podporila?

— Fungujú dodávatelia odlišne alebo ponúkajú iné tovary či služby v rôznych geografických oblastiach? Ako by to ovplyvnilo sociálne aspekty ponuky?

Prostredníctvom sekundárneho výskumu a analýzy konkrétneho trhu sa môžu odhaliť sociálne zodpovedné riešenia, ktoré sú už k dispozícii, alebo dodávatelia môžu práve vyvíjať nové výrobky a prístupy, ktoré dokážu naplniť sociálne potreby.

A napokon než sa obrátite priamo na trh, porozprávajte sa s kolegami z iných subjektov, ktoré sú verejnými obstarávateľmi, aby ste zistili, čo obstarávajú oni v súvislosti s riešením sociálnych problémov a aké skúsenosti pritom získali. Ak pochopíte, čo funguje (alebo nefunguje) v prípade iného verejného obstarávateľa, môže vám to takisto pomôcť presvedčiť tých, ktorí rozhodujú, a kolegov s väčšou averziou voči riziku, aby podporili nový sociálny prístup k verejnému obstarávaniu.

3.2.3. Ako zapojiť trh

Existuje niekoľko stratégií a spôsobov, ako zapojiť aktérov na trhu. Do veľkej miery to závisí od dostupných zdrojov a času, ako aj požadovanej miery sociálnej inovácie.

Dotazníky pre dodávateľov a na preskúmanie trhu

Dotazníky sú užitočným a pomerne rýchlym spôsobom, ako získať informácie, odhadnúť mieru záujmu a schopnosť dodávateľov poskytovať sociálne riešenia. Dotazníky by sa mali rozšíriť medzi čo najväčší počet subjektov, v snahe dosiahnuť čo najväčšiu účasť dodávateľov.

Na základe analýzy prijatých odpovedí by ste sa mali vedieť lepšie rozhodnúť o rozsahu a ďalších krokoch stratégie a postupu verejného obstarávania. Dávajte si pozor, aby ste údaje nepoužili spôsobom, ktorý by poskytol priamu alebo nepriamu výhodu akémukoľvek potenciálnemu dodávateľovi, hoci aj neúmyselne. Transparentné predchádzanie takýmto výhodám by malo byť cieľom tohto prístupu.

Predbežné oznámenie

Predbežné oznámenie je typickým spôsobom včasného informovania trhu o úmysle zadať zákazku alebo rámcovú dohodu a možno ho použiť na začatie trhovej konzultácie. Predbežné oznámenie sa uverejňuje na webovom sídle Tenders Electronic Daily (TED), takže sa zobrazí aj subjektom mimo vášho domovského regiónu, ktoré môžu mať k sociálnym aspektom odlišný prístup.

Predbežným oznámením nevzniká žiadny záväzok začať postup verejného obstarávania a udeliť zákazku, ak je to však možné, malo by toto oznámenie obsahovať podrobnosti a časový harmonogram plánovaného obstarávania, keďže to prispieva k získaniu pozornosti účastníkov. Nezabudnite v predbežnom oznámení uviesť, akú formu odpovede od aktérov trhu očakávate, či už je to vyplnenie dotazníka, individuálne odpovede alebo účasť na trhovej konzultácii.

Predbežný plán obstarávania

Predbežný plán obstarávania vopred pripravuje dodávateľov na nadchádzajúce zmluvné príležitosti, takže získavajú čas na plánovanie a prípravu kvalitných odpovedí. Súčasťou týchto plánov môže byť vyhlásenie o potrebách, v ktorom uvediete konkrétnejšie informácie o svojich sociálnych potrebách a požiadavkách.

Podujatia Meet the Buyer/Meet the Supplier (stretnutie s obstarávateľom/dodávateľom)

Podujatia, na ktorých sa potenciálni obstarávatelia stretávajú s potenciálnymi dodávateľmi, predstavujú fórum, v rámci ktorého:

Mesto Haarlem (Holandsko) vedie konzultácie s aktérmi na trhu o sociálne zodpovedných riešeniach v oblasti IKT Ciele verejného obstarávania V roku 2019 sa v Haarleme konalo podujatie nazvané „Meet the Buyer“ určené pre dodávateľov a distribútorov výrobkov a služieb z oblasti IKT. Cieľom tejto prípravnej trhovej konzultácie bolo preskúmať aktuálnu odozvu trhu a zhodnotiť jeho pripravenosť zahrnúť sociálne zodpovedné kritériá na vyhodnotenie ponúk a zmluvné doložky do nadchádzajúceho verejného obstarávania hardvéru IKT. Prístup Ešte pred podujatím Meet the Buyer požiadalo mesto Haarlem všetkých poskytovateľov, ktorí sa ho chceli zúčastniť, aby si vopred pripravili odpovede na konkrétne otázky. Išlo o tieto otázky pre dodávateľov: 1. Čo musí podľa ich názoru verejný obstarávateľ uviesť v súťažných podkladoch, aby mali dostatok informácií, ktoré im umožnia predložiť návrhy riešení na zlepšenie zodpovednosti v dodávateľskom reťazci? 2. Aké sú minimálne prijateľné normy z hľadiska sociálnej zodpovednosti, ktoré by mal verejný obstarávateľ očakávať od schopného dodávateľa v rámci tohto verejného obstarávania? 3. Boli by ochotní a schopní na požiadanie sprístupniť verejným obstarávateľom informácie týkajúce sa ich programu dodávateľskej zodpovednosti? 4. Používajú sa pri rozhodovaní o zaisťovaní dodávok údaje o uplatňovaní pracovných a ľudských práv? Ako by bolo možné ich overiť? 5. Prijíma ich spoločnosť alebo dodávateľský reťazec kroky zamerané na riešenie vplyvu+ na pracovné a ľudské práva počas fázy ťažby surovín potrebných na výrobu? Ako by bolo možné ich overiť? 6. Majú k dispozícii dodávateľský reťazec, ktorý je schopný a) splniť všetky ich požiadavky a b) zmobilizovať sa krátko po zadaní zákazky? Vzhľadom na tento formát podujatia mali dodávatelia príležitosť predstaviť krátku prezentáciu s cieľom informovať verejných obstarávateľov o súčasnom stave a možnostiach vo vzťahu k nadchádzajúcemu verejnému obstarávaniu. Hlavným prvkom podujatia bolo stretnutie World Café Session, na ktorom mohli verejní obstarávatelia a dodávatelia priamo a detailne diskutovať o témach načrtnutých v priebehu dňa. V tomto prípade boli pozvaní aj ďalší verejní obstarávatelia, aby viedli diskusiu s dodávateľmi, čím sa efekt zapojenia znásobil. Výsledky Vzhľadom na to, že mesto Haarlem zdieľalo informácie o plánovanom verejnom obstarávaní a súvisiace kľúčové otázky ešte pred podujatím Meet the Buyer, dodávatelia a distribútori sa naň mohli vopred pripraviť. To je dôležité najmä v prípade odvetví s komplexnými dodávateľskými reťazcami, ako aj novátorských kritérií, keďže nemožno očakávať, že jeden zástupca dodávateľa bude mať úplný prehľad o všetkých operáciách. Stretnutie World Café prinieslo mestu Haarlem nové poznatky týkajúce sa plánovaného verejného obstarávania, na základe ktorých sa nielen utvrdili v zavádzaní nových kritérií týkajúcich sa sociálnej zodpovednosti, ale rozhodli sa ich skombinovať aj s modelom obehového obstarávania. Získané poznatky Podujatia Meet the Buyer sú najúspešnejšie vtedy, keď má obstarávateľ jasný cieľ alebo identifikovanú potrebu, o ktorých chce s aktérmi na trhu diskutovať. Mal by o nich informovať vopred, aby mali dodávatelia možnosť zhodnotiť svoju situáciu. Usilujte sa dosiahnuť rovnováhu pri poskytovaní informácií – teda aby boli dostatočné a mohla sa od nich ďalej odvíjať diskusia v daný deň, ale bez toho, aby ste dodávateľov zbytočným množstvom informácií preťažili. Ak chcete získať dôležité poznatky, poskytnite priestor na priamu výmenu informácií, a nielen diskusiu v pléne.

— môžu obstarávatelia diskutovať o svojich potrebách vrátane sociálnych požiadaviek,

— dodávatelia môžu poskytnúť informácie o svojich výrobkoch a službách, ako aj spôsoboch, ako plnia zákazky sociálne zodpovedným spôsobom a

— ďalšie relevantné zainteresované strany, napríklad sociálni partneri alebo MVO, môžu poskytnúť odborné podnety.

Mnohí verejní obstarávatelia organizujú podujatia Meet the Buyer v štýle dňa otvorených dverí, takže dodávatelia sa môžu stretnúť s osobami zodpovednými za obstarávanie konkrétnych tovarov a služieb. Dodávatelia sa tak môžu dozvedieť viac o zmluvných príležitostiach a lepšie porozumieť politikám a postupom verejného obstarávania. V niektorých prípadoch môže obstarávateľ zároveň požiadať dodávateľov, aby mu predstavili svoje riešenia a prístupy.

3.2.4. Dialóg počas postupu zadávania zákazky a po ňom

Dialóg s dodávateľom počas verejného obstarávania

Hoci v priebehu oficiálneho postupu verejného obstarávania je pri komunikácii s uchádzačmi potrebná opatrnosť, stále je možné s nimi komunikovať o sociálnych aspektoch ich ponúk. Platí to najmä pre určité postupy, ako je súťažný dialóg, rokovacie konanie alebo postupy pri zjednodušenom režime (pozri oddiely 3.4 a 4.1.1). V prípade týchto postupov je v niektorých prípadoch možné zlepšiť sociálne aspekty prvotných ponúk uchádzačov tým, že sa im poskytne spätná väzba na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk v prípade danej zákazky.

Spolupráca s aktérmi na trhu pri obstarávaní sociálne zodpovedných pracovných odevov v Gente (Belgicko) Cieľ verejného obstarávania Mesto Gent aktualizovalo v roku 2014 svoju politiku verejného obstarávania, aby do nej zahrnulo sociálne ciele, ako napríklad podporu zamestnávania znevýhodnených skupín, podporu miestneho hospodárskeho rastu a integráciu medzinárodných noriem a zásad spravodlivého obchodu. V roku 2016 sa Gent spolu so Združením flámskych miest a obcí (VVSG) rozhodli obstarať pracovné odevy vyrobené spravodlivejšími postupmi. Hlavným cieľom bolo integrovať zár