[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.10.2005 KOM(2005) 546 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE O otvorení konzultácií s Mauritániou podľa článku 96 dohody z Cotonou OZNÁMENIE KOMISIE RADE O otvorení ko nzultácií s Mauritániou podľa článku 96 dohody z Cotonou Nedávne dejiny Mauritánie sú poznačené mnohými pokusmi o štátny prevrat. V roku 1984 sa tak k moci po prezidentovi Ould Haidallahovi dostal plukovník Ould Taya. Začiatkom 90. rokov bola na nátlak medzinárodného spoločenstva schválená nová ústava a boli uzákonené politické strany. V roku 1992 sa uskutočnili prezidentské voľby, ktoré prezident vyhral a po nich nasledovali voľby, ktorých regulárnosť bola spochybnená: parlamentné voľby v roku 1996 a prezidentské voľby v roku 1997. V roku 2001 sa v demokratickejších podmienkach uskutočnili nové parlamentné voľby a napriek drvivej väčšine vládnucej strany a jej spojencov bola zvolená skupina poslancov opozície. Pri posledných prezidentských voľbách v roku 2003 bol (ešte pred voľbami) uväznený a prepustený druhý kandidát, bývalý prezident Ould Haidallah, ktorý bol po voľbách znovu uväznený. Poslednýkrát sa islamisticky orientované vojenské sily pokúsili o štátny prevrat v júni 2003 a v auguste a v septembri 2004. Súd s domnelými pôvodcami, ako aj s civilnými islamistickými lídrami a lídrami „tradičnej“ politickej opozície sa konal v Ouad Naga. Napriek tomu, že boli rôzne prípady súdené spoločne, že sa počas konania overili niektoré prípady neregulárnosti a napriek vysokým trestom, ktoré žiadala žalujúca strana, súdny proces v Ouad Naga sa skončil miernym rozsudkom. V apríli a v máji 2005 bolo zadržaných viacero islamistických prívržencov, na čo teroristi reagovali útokom na mauritánsky vojenský oddiel na severe krajiny. Prezident sa preto rozhodol vo veľkej miere zmobilizovať armádu na boj proti teroristickým skupinám. Pokiaľ ide o zahraničnú politiku, režim prezidenta Ould Taya spočiatku rozvíjal vzťahy s Irakom a neskôr so západným svetom. V roku 1999 nadviazal diplomatické vzťahy s Izraelom. Tieto vzťahy poskytli živnú pôdu náboženskej opozícii, ktorú sa režim pokúšal udusiť. Zahraničná politika Mauritánie, jej nedávne zblíženie so Spojenými štátmi v oblasti bezpečnosti a boja proti terorizmu, ako aj potlačenie náboženskej opozície na domácej pôde provokovali napätie vo vzťahoch s Líbyou, Saudskou Arábiou a inými arabskými štátmi. Mauritánia nepatrí do Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) (z ktorého vyšla v roku 2000) ani do Západoafrickej hospodárskej a menovej únie (UEMOA), ale je členom Únie arabského magrebu (UMA). Ako pozorovateľ sa zúčastňuje barcelonského euro-stredomorského dialógu a koncom mája 2005 predložila oficiálnu žiadosť o členstvo. Takáto bola situácia, keď sa 3. augusta 2005 uskutočnil štátny prevrat. Prevrat, ktorého skutočné pohnútky neboli celkom známe, bez krviprelievania uskutočnili vojaci blízki bývalému prezidentovi Ould Tayovi, ktorí vytvorili Vojenskú radu pre spravodlivosť a demokraciu. Vojenská rada pre spravodlivosť a demokraciu, ktorej predsedá plukovník Ely Ould Mohamed Vall, ktorý bol riaditeľom štátnej bezpečnosti v bývalom režime, sa skladá z ďalších 15 plukovníkov a jedného námorného kapitána. Vojenská rada pre spravodlivosť a bezpečnosť vyhlásila Ústavnú chartu, ktorou parlamentu zvolenému v roku 2001 odoberá moc. Rada bola dekrétom poverená vykonávať zákonodarnú moc. V súlade s Ústavnou chartou bola vymenovaná prechodná vláda, ktorej členovia vystúpili z politických strán, ku ktorým patrili. Nový režim prijali všetci obyvatelia bez ohľadu na etnický pôvod, všetky politické strany (vrátane PRDS, strana bývalého prezidenta, ktorá ho najskôr odsúdila) aj umiernené islamistické hnutia. Vojenská rada pre spravodlivosť a bezpečnosť prijala niekoľko verejných záväzkov, ktoré sa začínajú transponovať do právnych aktov: 1. Navrhnúť zmeny a doplnenia Ústavy, ktorými by sa obmedzila dĺžka a počet prezidentských mandátov a ktorými by sa zabránilo ďalším zmenám v tejto oblasti. Po porade so všetkými mauritánskymi zainteresovanými stranami by sa o týchto zmenách a doplneniach konalo ústavné referendum, a to najneskôr do 12 mesiacov od štátneho prevratu. 2. Zorganizovať slobodné a transparentné parlamentné a prezidentské voľby, po ústavnom referende, ale najneskôr do 24 mesiacov od štátneho prevratu. Členovia Vojenskej rady pre spravodlivosť a bezpečnosť a novej prechodnej vlády sa nebudú môcť zúčastniť aktivít a kampaní politických strán a nebudú môcť ani kandidovať v týchto voľbách. Na voľby bude dohliadať nezávislá volebná komisia v prítomnosti medzinárodných pozorovateľov. 3. Podniknúť kroky pri organizovaní prechodu k demokracii, reformy sektorov spravodlivosti a dobrej správy verejných vecí. 4. Zaručiť politické slobody a prepustiť väzňov svedomia. 5. Dodržiavať medzinárodné zmluvy a dohovory, ktoré krajina uzavrela. Vojenská rada pre spravodlivosť a bezpečnosť prijala ústavný dekrét, ktorým potvrdila, že členovia rady a prechodnej vlády nemôžu byť zvolení v chystaných voľbách v rámci procesu demokratizácie. Vláda inak Spojeným národom predložila žiadosť o pomoc pri organizácii ústavného referenda, parlamentných volieb a prezidentských volieb. Medzinárodné spoločenstvo, najmä generálny tajomník Spojených národov, prezident Komisie Africkej únie (ktorá Mauritánii pozastavila členstvo), predsedníctvo Európskej únie a Komisia odsúdili štátny prevrat z 3. augusta. Po vyslaní misie do metropoly Nouakchott a vzhľadom na vývoj situácie Mierová a bezpečnostná rada Africkej únie na svojom zasadnutí 8. septembra 2005 vyzvala „mauritánske orgáne a ostatných činiteľov, aby pokračovali v spoločnej práci s výhľadom rýchleho návratu k ústavnému poriadku, pokračovania a prehĺbenia dialógu a predbežných dohôd medzi všetkými zainteresovanými stranami a s cieľom upevniť demokraciu a právny štát v kontexte jednoty a zvrchovanosti Mauritánie.“ Ešte v deň prevratu predsedníctvo Európskej únie pripomenulo, že odsudzuje všetky násilné pokusy o prebratie moci a Komisia vyjadrila ľútosť nad násilným prevzatím moci a vyzývala na rešpektovanie demokracie a na návrat k ústavnému poriadku. Komisia vo svojom vyhlásení takisto uviedla, že vo vhodnej chvíli situáciu zhodnotí podľa uplatniteľných ustanovení Dohody z Cotonou, ktorú Mauritánia podpísala. V článku 9 ods. 2 Dohody o partnerstve AKT-ES, ktorá bola podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a revidovaná v Luxemburgu 25. júna 2005, sú definované základné prvky, na ktorých je partnerstvo založené. Rešpektovanie demokratických zásad a právneho štátu sú zdrojom pre domácu a zahraničnú politiku strán a predstavujú kľúčové súčasti tejto dohody. Vzhľadom na tento článok a na podmienky, v ktorých došlo v Mauritánii k politickej zmene, Komisia považuje za potrebné nadviazať dialóg s novými orgánmi tejto krajiny, aby sa objasnili tieto body: 1. organizácia volieb, najmä pokiaľ ide o: (i) revíziu volebných zoznamov; (ii) praktické opatrenia na účasť na voľbách; (iii) praktické opatrenia na zostavenie nezávislej volebnej komisie a (iv) praktické opatrenia na rozmiestnenie pozorovateľských misií; 2. uskutočnenie volieb a ich harmonogram; v súčasnosti sa totiž javí, že najdlhšie možné plánované obdobie na uskutočnenie volieb (24 mesiacov) je oveľa dlhšie, ako je potrebné na vykonanie prípravných prác a malo by byť skrátené; 3. rešpektovanie záväzkov, ktoré na seba vzali predchádzajúce vlády, čo sa týka dobrej správy verejných vecí a najmä pokiaľ ide o: (i) zavedenie predpisov, ktorými sa zaručí transparentnosť riadenia a rozdelenie ziskov z banskej ťažby a z ťažby ropy; (ii) liberalizáciu sektora pozemnej dopravy a (iii) transparentnosť vo finančnom hospodárení a makroekonomickom riadení; 4. opatrenia, ktoré treba prijať v oblasti: (i) reformy sektora spravodlivosti a (ii) podporovania verejných slobôd a slobody prejavu. Takýto dialóg umožní mauritánskym orgánom upresniť svoj postoj k uvedeným bodom a Európskej únii zistiť, do akej miery by na základe tohto dialógu mohla podporiť úsilie, ktoré krajina vynakladá na väčšie rešpektovanie základných prvkov revidovanej Dohody z Cotonou. Vzhľadom na okolnosti, za ktorých v Mauritánii nastala zmena režimu a vzhľadom na formy politickej organizácie, ktoré zaviedli nové orgány, Komisia usudzuje, že ide o prípad zvláštnej naliehavosti, čo na základe článku 96 ods. 1 písm. a revidovanej Dohody z Cotonou odôvodňuje, že nie je potrebné vyčerpať všetky možnosti politického dialógu, ktoré sú ustanovené v článku 8 tej istej dohody. Európska komisia by však rada s vládou viedla formálne diskusie o jej záväzkoch predtým, ako sa príjmu primerané opatrenia. Komisia teda Rade navrhuje vyzvať Mauritánsku islamskú republiku na konzultácie podľa článkov 9 a 96 revidovanej Dohody z Cotonou v súlade s pripojeným návrhom listu. Komisia navrhuje, aby činnosti spolupráce, ktoré prebiehajú v rámci 6., 7., 8. a 9.ERF, mohli počas obdobia konzultácií pokračovať, ak budú dodržiavané špecifické podmienky finančných dohôd. Takisto sa navrhuje, aby sa mohlo pokračovať aj v pripravovaných činnostiach spolupráce, ktoré môžu prispieť k návratu demokracie a k zlepšeniu správy verejných vecí. PRÍLOHA Brusel Jeho Excelencia pán Sidi Ahmed Ould Boubacarministerský predseda Mauritánskejislamskej republikyNouakchottMauritánia NÁVRH Vážený pán ministerský predseda, Vo svojom vyhlásení z 3. augusta 2005 týkajúcom sa štátneho prevratu, ktorý sa uskutočnil v Mauritánii, predsedníctvo Európskej únie pripomenulo, že akýkoľvek násilný pokus o prevzatie moci odsudzuje. V ten istý deň Európska komisia vo svojom vyhlásení vyjadrila poľutovanie nad prevzatím moci pomocou násilia a vyzvala k rešpektovaniu demokracie a zákonného ústavného rámca. Vzhľadom na okolnosti, za ktorých sa zmena režimu v Mauritánii uskutočnila a vzhľadom na prechodné formy politickej organizácie, ktoré boli prijaté, Európska únia usudzuje, že došlo k porušeniu základných prvkov revidovanej Dohody z Cotonou. Európska únia takisto usudzuje, že ide o prípad zvláštnej naliehavosti, čo na základe článku 96 ods. 1 písm. a tej istej dohody odôvodňuje, že nie je potrebné vyčerpať všetky možnosti politického dialógu ustanovené v článku 8. Európska únia by však rada s Vašou vládou viedla oficiálne diskusie o jej záväzkoch predtým, ako sa príjmu primerané opatrenia. Preto máme tú česť pozvať Vašu krajinu v mene Spoločenstva a členských štátov EÚ na konzultácie podľa článku 96 revidovanej Dohody z Cotonou s cieľom hlbšie preskúmať situáciu a prípadne ju napraviť. Čo sa týka EÚ, tieto konzultácie začína v konštruktívnom duchu a atmosfére dialógu. Konzultácie by mali mauritánskej strane umožniť spresniť tranzitívny program vlády, a to najmä: - prvky týkajúce sa uskutočnenia parlamentných a prezidentských volieb a návratu k ústavnému rámcu; - opatrenia, ktoré treba prijať v oblasti dobrej politickej a hospodárskej správy verejných vecí, reformy sektora spravodlivosti a podporovania verejných slobôd a slobody prejavu. Navrhujeme, aby sa tieto konzultácie konali čoskoro, v deň stanovený na základe dohody, v budove Rady Európskej únie v Bruseli. Vážený pán ministerský predseda, prijmite, prosím, prejav našej úcty. Za Radu Za Komisiu Kópie: pán predseda Výboru veľvyslancov krajín AKT pán generálny tajomník Skupiny štátov AKT