EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 13.10.2011 
SEK(2011) 1173 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Zvýšenie vplyvu rozvojovej poliltiky EÚ: program zmien 
{KOM(2011) 637 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1172 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU: Čo je presne problémom, kto je najviac ovplyvnený 
a prečo je nevyhnutný štátny zásah? 
V súčasnom globálnom kontexte, na pozadí k ľúčových medzinárodných výziev1, 
oprávnenosti diskusie o pomoci a nových kontextových úprav na úrovni EÚ (rámec 
pre vonkajšiu činnosť po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy) aj medzinárodnej úrovni 
(G20, IFI, OSN…), je potrebná zmena na „ zvýšenie vplyvu rozvojovej politiky EÚ“ . 
Cieľom je prispôsobi ť rozvojovú politiku EÚ tak, aby sp ĺňala výzvy nadchádzajúceho 
desaťročia a pomohla partnerským krajinám prináša ť zmeny, ktoré sú potrebné na urýchlenie 
ich vlastného pokroku smerujúceho k zní ženiu chudoby a miléniovým rozvojovým cie ľom. 
Súčasný prieskum2 svedčí o tom, že od roku 2005, ke ď bola prijatá Parížska deklarácia, sa 
modely rozdelenia svetovej pomoci zhoršili. Ú činnosť a efektívnos ť rozvojovej pomoci EÚ 
a ďalších subjektov v skuto čnosti narušujú po četné problémy. Po prvé, paralelne 
so zvyšovaním oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) sa zvýšila rozdrobenos ť pomoci. Panuje 
trend poskytova ť pomoc v menších balíkoch. Sú časne sa zvýšilo rozšír enie darcov: darcovia 
pôsobia celkove vo vä čšom počte krajín a v rámci týchto krajín vo vä čšom počte sektorov. 
Rozšírenie darcov je bežnejšie aj na úr ovni sektora: 41 % zo všetkých sektorov 
v prijímajúcich krajinách zaznamenalo v roku 2007 úhrady od viac ako troch darcov z EÚ. 
Po druhé, rozšírenie vz ťahov medzi darcami a part nerskou krajinku vedie k ve ľkému úsiliu 
v oblasti koordinácie, v dôsledku čoho sú za ťažované predovšetkým partnerské krajiny, ale aj 
zástupcovia darcov priamo na mieste. Zdvojenie úsilia s ďalšími darcami – vrátane členských 
štátov – spolu s nedostato čnou koordináciou môže vies ť k náhlym medzerám 
v geografickom/sektorovom pokrytí (takzvané „siroty pomoci“) a vytvoreniu atmosféry 
neistoty pre partnerské krajiny a hlavných príjemcov v týchto krajinách, medzi ktorých ve ľmi 
často patria najohroz enejšie skupiny.  
Odborníci analyzujú dl hodobé náklady na neú činnú pomoc z h ľadiska dosahov na kvalitu 
správy v partnerskej krajine a kvalitu ekonomík  prijímajúcich krajín. Takéto náklady sú 
väčšinou udávané v kvalitatívnom vyjadrení, hoc i v niektorých prípadoch by sa mohli 
stanoviť kvantitatívne náklady v zmysle pr edchádzajúceho hospodárskeho rastu alebo 
zvýšenia nákladov v dôsledku nedostato čnej predvídate ľnosti vo financovaní rozvoja3. 
Napríklad dlhodobé náklady spojené iba s rozdrobenos ťou majú za následok neschopnos ť 
vlády nastoli ť poriadok v portfóliu projektov alebo dokonca získa ť prehľad o investíciách 
a činnostiach financovaných z pomoci, nedostato čné účinné plánovanie, geografickú 
nepravidelnos ť atď.4  
                                                 
1 Napríklad finan čná kríza, zmena klímy, prístup k energiám, potravinová neistota, migra čné tlaky, 
nestabilita štátu, regionálne konflikty a medzinárodná bezpe čnosť nových mocností/investorov/darcov. 
2 „Trendy rozdrobenia pomoci a rozš írenia darcov v rámci krajiny: An alýza zmien v modeloch rozdelenia 
pomoci medzi rokmi 2005 a 2009“, správa v mene osobitnej skupiny OECD o rozdelení práce 
a komplementárnosti, prvý návrh – 24. marec 2011, kone čné znenie sa pripravuje. 
3 „Agenda ú činnosti pomoci: Prínosy európskeho prístupu“.  
http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/AE_Full_Final_Report_20091023.pdf   
4 Tamže.  
 
SK 3   SK 2. ANALÝZA SUBSIDIARITY: Je opatrenie EÚ odôvodnené z dôvodu subsidiarity 
(nevyhnutnos ť a pridaná hodnota EÚ)? 
Podľa Lisabonskej zmluvy patrí ro zvojová politika do spolo čnej právomoci Komisie 
a členských štátov. Komisia bude zohráva ť svoju úlohu vo zvyšovaní vplyvu jej pomoci, 
pričom úplne uznáva, že ďalšie rozmery, aspekty a subjekty  (napríklad politická súdržnos ť 
pre rozvoj, formy pomoci , vlastníctvo krajiny at ď.) sú dopl ňujúce a mali by sa zoh ľadniť, 
pretože majú vplyv na celkový dosah rozvojovej  politiky EÚ. Preto je úloha EÚ v podpore 
koordinácie a súdržnosti, jej schopnos ť spájať služby a zdroje a vies ť dialóg EÚ 
s partnerskými krajinami nevyhnutná,  pretože opatrenie iba zo strany členských štátov 
nemôže dostato čne splniť tieto funkcie. V dôsledku toho koordinované opatrenie EÚ ako 
celok má pridanú hodnotu, ktorá je v zmysle politiky a finan čnej páky vyššia ako sú čet 
individuálnych opatrení 27 členských štátov a Komisie5. V štúdii z roku 20096 sa odhaduje, že 
potenciálne prínosy európskeho prístupu k ú činnosti pomoci by boli rádovo 3 až 6 miliárd 
EUR za rok.  
Ako bolo zdôraznené pri konzultácii s verejnos ťou o zelenej knihe, Komisia by mala zamera ť 
pomoc, ktorú spravuje, na obmedzenejšie sp ektrum sektorov a oblastí; výber by sa mal robi ť 
strategickejšie, ako v minulosti, pri čom by sa mali zoh ľadniť komparatívne výhody 
a potenciál EÚ, aby sa dosiahol významný vpl yv. Komisia zohráva vedúcu úlohu aj v zmysle 
iniciovania a koordinácie zlepšeného rozdelenia práce (RP) medzi EÚ a členské štáty. 
Aby sa maximalizovala táto pridaná hodnota,  špecializácia a lepšie RP by mohli vies ť 
k väčšej účinnosti, úsporám z rozsahu a nižším nákla dom na transakcie, ktorých prínosy by sa 
mohli využi ť na ďalšie posilnenie dostupných finan čných zdrojov a posilnenie 
rokovacej/vyjednávacej právomoci EÚ, čím sa zabezpe čí, že EÚ dokáže lepšie zohráva ť 
vedúcu úlohu na celosvetovej úrovni. 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ: Aké sú hlavné ciele politiky? 
Ako je uvedené v zmluve, hlavným cie ľom rozvojovej politiky a praxe EÚ je zníženie 
chudoby v rámci trvalo udržate ľného rozvoja. Medzinárodne uznanými cie ľmi v rámci tohto 
cieľa, ktoré schválila EÚ, sú miléniové rozvoj ové ciele (Millennium Development Goals, 
MDG). Na k ľúčovej medzinárodnej konferencii v septembri 20107 bol zdôraznený rozdiel 
medzi sú časnými úrov ňami dosahovania vzh ľadom na MDG a samotnými cie ľmi, pričom 
zostáva menej ako 5 rokov; konkrétne obavy vyvoláva nedostato čný pokrok v ur čitých 
krajinách a regiónoch (najmä v subsaharskej Afrike) a pri porovnaní s niektorými z MDG 
(najmä pokia ľ ide o zdravie matky a die ťaťa).  
Vzhľadom na úsilie, ktoré je stále potrebné, ak sa majú MGD dosiahnu ť do roku 2015, musí 
EÚ rýchlo zvýši ť vplyv svojej pomoci na zníženie  chudoby. Po roku 2015 bude EÚ musie ť 
pokračovať v podpore celkového úsilia dovtedy, kým nebude chudoba úplne odstránená. 
Cieľom navrhnutého programu zmien je preto zabezpe čiť, aby každé euro rozvojovej pomoci 
                                                 
5 Ako už bolo uvedené s odkazom na štúdiu o programe ú činnosti pomoci: Prínosy európskeho prístupu 
od októbra 2009.  
http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/AE_Full_Final_Report_20091023.pdf  
6 „Program ú činnosti pomoci: Prínosy európskeho prístupu“, HTPSE Limited, október 2009, 
http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/AE_Full_Final_Report_20091023.pdf   
7 Plenárne zasadnutie OSN na vysokej úrovni o MDG, New York. 
 
SK 4   SK EÚ vytvorilo najvä čší možný vplyv na chudobu v rozvojových krajinách s cie ľom 
maximalizova ť príspevok EÚ k MDG a dlhodobému odstráneniu chudoby.  
Predpokladá sa, že vplyv na zn íženie chudoby sa môže zlepši ť skôr prostredníctvom 
zamerania pomoci EÚ geograficky  a sektorovo na menšie spektrum krajín a oblastí, ako 
prostredníctvom rozptýlenia malých súm pomoci v príliš malej miere po celom svete. V tomto 
prípade Komisia zostane svetovým aktívnym ú častníkom, pokia ľ ide o otázky rozvoja, pri čom 
ako darca bude zameriava ť svoju pomoc na sektory a krajiny, v ktorých bude vplyv najvä čší. 
Na podporu tohto úsilia agenda súdržnosti pol itík v záujme rozvoja (Policy Coherence for 
Development, PCD) prispieva aj k zlepšeni u reálnych výsledkov našej spolupráce v oblasti 
rozvoja prostredníctvom zníženia rozporov a podpory synergií medzi cie ľmi vnútorných 
politík a rozvoja. Okrem toho je potrebné zamera ť sa na zvýšenú súdržnos ť medzi cie ľmi 
vonkajšej politiky a rozvojom. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY: Ktoré možnosti sa zvažovali a ktoré boli posúdené 
podrobne? 
V posúdení vplyvu boli stavené štyri hlavné možnosti: 
Prvá možnos ť sa týka status quo , čo znamená, že procesy rozde ľovania a vykonávania 
pomoci sa nezmenia v porovnaní so sú časným systémom (žiadne ďalšie opatrenie EÚ), a teda 
rozvojová pomoc spravovaná Komisiou by sa na ďalej poskytovala širokému spektru sektorov 
a krajín. Inými slovami, EÚ robí na ďalej „všetko a všade“, teda nerieši problém rozdrobenia 
pomoci. Táto možnos ť bola podrobne posúdená, pri čom bola preskúmaná sú časná rozptýlená 
a rozdrobená rozvojová pomoc EÚ, ktorá pr edstavuje základ pre zlepšenie smerujúce 
k účinnejšiemu a efektívnejšiemu systému.  
Druhá možnos ť sa týka zamerania na sektor; aby sa  znížilo rozptýlenie pomoci EÚ medzi 
sektory, Komisia by sa zamerala najmä na ur čité oblasti a sektor y, najmä na tie, v ktorých má 
komparatívne výhody, na ďalej by však poskytovala pomoc ve ľkému po čtu krajín, 
od najchudobnejších po vyspelejšie rozvoj ové krajiny (LDC až po skupinu BRIC). 
Tretia možnos ť sa týka geografického zamerania; s cie ľom znížiť geografické rozptýlenie 
pomoci EÚ by Komisia zamerala svoju pomoc na obmedzený po čet krajín (vybraných pod ľa 
ich potrieb, kapacít, záujmov a záväzkov), na ďalej by však mala široké pokrytie sektorov. 
V prípade štvrtej možnosti by EÚ využila  sektorové aj geografické zameranie 
prostredníctvom návrhu diferencovaného príst upu k rozdeleniu rozvojovej pomoci, ako aj 
ponuke pomoci, ktorá je zameraná na  obmedzené spektrum sektorov.  
V tomto posúdení vplyvu sa neposudzuje vop red stanovený sektor a výber geografických 
oblastí. Testujú sa v ňom skôr zásady  koncentrácie na sektory a geografického rozlišovania. 
Konečný výber sektorov a krajín bude výsledk om podrobnej analýzy jednotlivých krajín 
a dialógu s nimi pri dodržaní st anovených zásad vlastníctva a pa rtnerstva, ktoré sú zakotvené 
v Parížskej deklarácii, a rozhovoru s ďalšími darcami, najmä členskými štátmi EÚ, v rámci 
kódexu správania týkajúceho sa  rozdelenia práce.  
Posilnená PCD, zlepšená koordinácia EÚ, výbe r foriem pomoci a celkové úrovne finan čných 
prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na rozvoj, všetky faktory, ktoré budú ma ť tiež vplyv 
 
SK 5   SK na úspech EÚ pri plnení jej rozvojových cie ľov, budú konštantami dôležitými pre každú 
zo štyroch možností. Tieto prvky sa preto nepovažujú za sú časť posúdenia vplyvu.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV: Aké sú hlavné hosp odárske, environmentálne a sociálne 
vplyvy každej možnosti, najmä v zmysle prínosov (stanovených kvantitatívne/v pe ňažnom vyjadrení) a nákladov (vrátane odhadov administratívnej 
záťaže, ďalších nákladov na dodržiavanie p redpisov a nákladov na realizáciu 
pre verejnú správu)? 
Možnosť 1
 
V prípade možnosti status quo  by pomoc spravovaná Komisiou bola na ďalej poskytovaná 
širokému spektru sektorov a prijímajúcich krajín. Komisia by si teda zachovala celkovú 
a medzisektorovú prítomnos ť, pričom by potenciálne získala cezhrani čný vplyv 
a pravdepodobne uplatnila pákový ef ekt vo všetkých krajinách. Možnos ť status quo  nerieši 
problém rozptýlenia a rozdrobenia pomoci, čím sa zvyšuje riziko neú činnosti v budúcich 
programoch pomoci. Okrem toho obmedzené zdroje pomoci by boli na ďalej rozšírené v príliš 
malom množstve, čo by viedlo k zníženiu vplyvu a strate významnosti, oprávnenosti 
a zviditeľnenia pomoci EÚ. 
Možnosť 2 
Výraznejšie zameranie na sektory by mohlo prispie ť k vyššiemu vplyvu pomoci EÚ 
prostredníctvom koncentrovani a zdrojov na obmedzený po čet sektorov, čím by sa zvýšilo 
kritické množstvo EÚ. To by mohlo prispie ť aj k zvýšeniu špecializovanej odbornosti, 
lepšiemu zvidite ľneniu a posilneniu povesti EÚ v nieko ľkých sektoroch, najmä tam, kde 
uznala komparatívnu výhodu. Komisia by si okrem toho zachovala svoju celosvetovú prítomnos ť v oblasti rozvoja, čím by mohla uplatni ť vplyv a možný pákový efekt vo všetkých 
krajinách. Koncentrácia na sektory však so se bou prináša riziko vytvorenia možného rozporu 
medzi obmedzenou ponukou Komisie a dopytom zo strany partnerských krajín. To by mohlo 
viesť k ťažkostiam pri použití všetkých zdrojov. Okrem toho prístup zhora nadol v prípade 
koncentrácie na sektory by narušil vlastníct vo krajiny (uznaná základná zložka pre ú činnosť 
pomoci a celkový úspech rozvoja). 
Možnosť 3
 
Výraznejšie geografické zameranie by mohlo prispie ť k zvýšeniu vplyvu pomoci EÚ 
prostredníctvom zamerania obmedzených zdrojov na krajiny, v ktorých sú najviac potrebné 
a v ktorých by pomoc mohla ma ť najväčší vplyv. V tomto prípade by Komisia uplat ňovala 
diferencovaný prístup k rozdeleniu pomoci a partnerstvám na základe komplexného 
politického dialógu a dialógu o politi ke so všetkými partnerskými krajinami, prostredníctvom 
ktorého by EÚ vymedzila najvhodnejšou formu spolupráce, čo by viedlo k prijatiu 
informovaných a objektívnych rozhodnutí o najú činnejšom súbore poli tík, úrovniach pomoci, 
finančných nástrojoch a opatreni ach spojených s pomocou. 
Geografické zameranie by však mohlo vyvola ť riziko oslabenia vplyvu a pákového efektu EÚ 
v určitých krajinách a regiónoch, v ktorých už EÚ nepôsobí. Pri neexistencii posilnenej 
koordinácie a rozdelenia práce medzi EÚ a ČŠ existuje aj riziko zvä čšenia priepasti medzi 
darcovskými „milá čikmi“ a darcovskými „sirotami“ v čase, keď rastúci po čet darcov z EÚ 
zmenšuje svoje portfóliá a odchádza z nieko ľkých rozvojových krajín. Oba tieto problémy sa 
však môžu zmierni ť sprievodnými opatreniami, medzi kt oré patrí stratégia postupného 
 
SK 6   SK odchodu, vytvorenie nových druhov partnerstiev s kr ajinami, ktoré už ne dostávajú grantovú 
pomoc a dosahujú pokrok v spolo čnom plánovaní a rozdelení práce.  
Možnosť 4 
Výraznejšie sektorové a geografic ké zameranie by mohlo prispie ť k výraznému zvýšeniu 
vplyvu pomoci EÚ prostredníctvom lepšieho a strategickejšieho využívania a rozdelenia 
obmedzených zdrojov pomoci. Pri tejto činnosti by EÚ mohla zvýši ť svoje kritické množstvo 
v určitých sektoroch a krajinách, čím by sa posilnila jej vyjednávacia právomoc a zvýšil 
pákový efekt na zdroje a politiky. Prostrední ctvom vedenia príkladom by Komisia mohla 
lepšie zvidite ľniť svoju pomoc a zvýši ť jej oprávnenos ť a vyzvať členské štáty EÚ, aby to tiež 
urobili. Tým by sa posilnila aj úloha Komi sie ako organizátora a koordinátora, najmä 
v prípade rozhodujúcich aspe ktov rozdelenia práce. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ: Ktorá možnos ť sa uprednost ňuje a na základe akých 
kritérií/akého odôvodnenia? 
V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že možnos ť 4 je najsilnejšou možnos ťou. Viedla by 
k strategickejšiemu, odôvodnenejšiemu a vidite ľnejšiemu rozdeleniu obmedzených zdrojov 
pomoci EÚ, ktoré by namiesto rozloženia v príliš malom množstve medzi sektormi 
a krajinami, ako je to v prípade možnosti status quo  (možnos ť 1), boli zamerané tam, kde sú 
najviac potrebné a kde by mohli ma ť najväčší vplyv na zníženie chudoby. V možnosti 4 sa 
spájajú silné stránky každej z mo žností 2 a 3 a prekonávajú sa ur čité obmedzenia spojené 
s jednostranným zameraním (sektorové alebo geografické zameranie).  
Prístup vyjadrený v možnosti 4 umožní Komisii dosiahnu ť vyváženejšiu a strategickejšiu 
úlohu ako darcu, čo by malo ma ť pozitívne ved ľajšie účinky v zmysle jej vidite ľnosti 
a dobrého mena. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE: Aké sú  opatrenia na stanovenie skuto čných 
nákladov a prínosov a dosiahnutia žiadaných ú činkov? 
Komisia už zaviedla systémy pravidelného mon itorovania a hodnotenia, kt oré pokrývajú celú 
šírku jej programu pomoci. V sú časnosti hodnotí stratégie kra jín a tematické stratégie, 
individuálne programy a projekty. Pri vä čších hodnoteniach sa posudzuje komplementárnos ť 
a synergia medzi rôznymi legislatívnymi nástrojmi, vrátane činností, ktoré nie sú spojené 
s vynakladaním finan čných prostriedkov. Komplexné hodnotenia sa môžu týka ť aj 
preklenutia politických cie ľov, ako je stanovené v príslušnýc h politických procesoch, ako aj 
prierezových otázok, ktoré sa t ýkajú všetkých alebo nieko ľkých legislatívnych nástrojov. 
Pokiaľ je to možné, Komisia spája všetky prís lušné zainteresované strany vo fáze hodnotenia 
pomoci, vrátane spolo čných hodnotení.