Pokiaľ ide o právo obchodných spoločností a smernicu 2009/101/ES, transpozícia uvedenej smernice do vnútroštátneho práva sa už v členských štátoch uskutočnila. Navrhnuté zmeny smernice 2009/101/ES tvoria nový súbor pravidiel vzťahujúcich sa na jasne vymedzenú kategóriu spoločností a správu zvereného majetku, ktoré odrážajú a doplňujú pravidlá uvedené v revidovanej štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí so snahou zabezpečiť vyššiu transparentnosť podnikov. Pretože tieto nové pravidlá majú rozdielny rozsah uplatňovania, musia sa zahrnúť do smernice 2009/101/ES, aby sa zabezpečili potrebné krížové odkazy na štvrtú smernicu o boji proti praniu špinavých peňazí.

Termín transpozície štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a nadobudnutia účinnosti nariadenia (EÚ) 2015/847 je 26. júna 2017. Komisia vyzvala členské štáty, aby termín transpozície štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí urýchlili a týmto návrhom sa mení termín na 1. januára 2017. Navrhnuté zmeny sa týkajú vybraných otázok, u ktorých už členské štáty mohli byť vyzvané, aby ich riešili v rámci prebiehajúceho procesu transpozície ustanovení štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Všetky opatrenia sú zamerané na zvýšenie účinnosti súčasného systému boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boli navrhnuté s cieľom jeho celkového doplnenia. Takže tento návrh stanovuje pravidlá založené na skúsenostiach členských štátov nadobudnutých pri transpozícii a vykonávaní štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (vytvorenie centrálnych registrov), reaguje na požiadavky tých, ktorí efektívne uplatňujú pravidlá [určenie nových povinných subjektov, splnomocnenie vnútroštátnych finančných spravodajských jednotiek (FIU), harmonizácia prístupu k vysokorizikovým tretím krajinám] a odráža najnovšie trendy zaznamenané v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (zlepšenie prístupu k informáciám o vlastníckych právach). Tento návrh ako taký poskytuje rámec, ktorý by mal umožniť aktualizáciu vnútroštátnych právnych poriadkov jednotlivých členských štátov a jeho lepšie vybavenie s cieľom čeliť súčasným výzvam. Členské štáty s ohľadom na už prijaté záväzky by mali byť schopné urýchliť postup transpozície týchto ustanovení.

Existujúci právny rámec, ktorý finančnému systému umožňuje predchádzať financovaniu terorizmu, bol stanovený na úrovni Únie. Členské štáty nemôžu dosiahnuť zdokonalenie existujúceho právneho rámca, keď budú konať nezávisle. Dôkladná kontrola subsidiarity bola vykonaná v súvislosti s prijatím štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Pretože organizovaný zločin a financovanie terorizmu môžu poškodiť stabilitu a dobré meno finančného sektora a ohroziť vnútorný trh, akékoľvek opatrenia prijaté výlučne na vnútroštátnej úrovni by mohli mať nepriaznivé účinky na jednotný trh EÚ: skutočnosť, že v členských štátoch neexistujú koordinované pravidlá zamerané na ochranu ich finančných systémov, by mohla byť v rozpore s fungovaním vnútorného trhu a mohla by viesť k fragmentácii. S ohľadom na cezhraničnú povahu teroristických hrozieb musí byť rozsah navrhovaných pravidiel dostatočne uvedený do súladu a musí byť jasný a dôsledný na úrovni Únie, aby bol skutočne efektívny.

Pokiaľ ide o určenie poskytovateľov zmenárenských služieb na výmenu medzi virtuálnymi menami a peniazmi s núteným obehom (tzv. fiat peniazmi) ako povinných subjektov, navrhnuté zmeny dodržiavajú zásadu proporcionality. Aby sa príslušným orgánom umožnilo monitorovať podozrivé transakcie s virtuálnymi menami a súčasne zachovať inovačný pokrok poskytovaný týmito menami, je vhodné ako povinné subjekty podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí vymedziť všetky kontrolné orgány, ktoré kontrolujú prístup k virtuálnym menám, najmä zmenárenské platformy a poskytovateľov peňaženky. Navrhované opatrenie na jednej strane berie do úvahy roztrieštenosť finančných informácií a na druhej strane skutočnosť, že FIU a príslušné orgány boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu nemajú priamy a rýchly prístup k týmto informáciám. Okrem toho informácie, ktoré budú dostupné, musia byť správne (t. j. informácie by mali byť dostatočne presné s cieľom vyhnúť sa zameraniu na nesprávnu osobu) a obmedzené na to, čo je nutné (proporcionalita), s cieľom umožniť FIU príslušným orgánom boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby všetky bankové a platobné účty spárovali s príslušnými držiteľmi účtov, splnomocnenými osobami a konečnými užívateľmi výhod ich vlastníctva.

Navrhnuté zmeny sú v súlade so zásadou proporcionality obmedzené na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov v oblasti boja proti financovaniu terorizmu a zvýšenia transparentnosti podnikov, a vychádzajú z pravidiel, ktoré už nadobudli účinnosť.

S cieľom zlepšiť prístup FIU k informáciám – a ich výmene – ktoré majú povinné subjekty, boli posúdené dve regulačné možnosti. Vybraná možnosť má ďalej vysvetliť zákonné povinnosti FIU uvedením znenia štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí do súladu s najnovšími medzinárodnými normami pre právomoci, ktoré by FIU mali mať, keď požadujú ďalšie informácie od povinných subjektov.

Pokiaľ ide o zlepšenie zisťovania podozrivých transakcií s virtuálnymi menami, posúdilo sa šesť regulačných možností. Možnosť, ktorá bola vybraná, sa skladá z kombinácie prostriedkov, a to i) zahrnutie zmenárenských platforiem virtuálnych mien a ii) poskytovateľov služieb peňaženky do rozsahu pôsobnosti smernice a súčasne iii) poskytnúť viac času na posúdenie možností vzhľadom na systém dobrovoľnej sebaidentifikácie používateľov virtuálnych mien.

S cieľom zhromaždiť údaje Komisia rozoslala celý rad dotazníkov/ankiet. V decembri 2015 boli členské štáty (FIU a verejné orgány) požiadané, aby dohodnuté oblasti problémov týkajúcich sa financovania terorizmu využili na prieskum politických názorov a údajov. Všetky členské štáty poskytli odpoveď do 22. januára 2016. Dotazník sa týkal týchto otázok: ako vnútroštátne orgány zbierajú údaje na zisťovanie a posudzovanie podozrivých teroristických aktivít a ako sa tieto informácie využívajú; mapovanie existencie registrov centrálnej národnej banky a platobných účtov alebo iných podobných mechanizmov, ako sú ústredné systémy na vyhľadávanie údajov, a do akej miery môžu tieto informácie využiť vnútroštátne orgány na zisťovanie financovania terorizmu; posúdenie štruktúry trhu a regulačné reakcie na vnútroštátnej úrovni na predplatené nástroje a virtuálne meny a rozsah, v akom sa nieto nástroje využili na financovanie terorizmu; vyrovnať sa s finančnými tokmi prichádzajúcimi z vysokorizikových tretích krajín prostredníctvom zvýšených opatrení/protiopatrení povinnej starostlivosti.

Posilnené pravidlá týkajúce sa prístupu k informáciám o vlastníckych právach sa dôkladne analyzovali z hľadiska zabezpečenia, aby sa dodržiavali články 6 a 7 charty. Navrhnuté zmeny sa usilujú o povinnú rovnováhu medzi potrebou zabezpečiť ochranu súkromia a osobných údajov a potrebou väčšej transparentnosti vo finančných a hospodárskych činnostiach. Poskytnutím prístupu verejnosti k informáciám o vlastníckych právach pre subjekty zapojené do hospodárskych činností sa zavádzajú ďalšie záruky pre tretie strany, ktoré chcú obchodovať s týmito spoločnosťami. To umožňuje väčšiu kontrolu informácií občianskou spoločnosťou vrátane organizácií tlače alebo občianskej spoločnosti a prispieva k zachovaniu dôvery v integritu obchodných transakcií a finančného systému. Súbor údajov sprístupnených verejnosti je prísne obmedzený a týka sa iba konečných užívateľov výhod, ktorí sú v hospodárskymi subjektmi. Podmienky, za ktorých sa poskytuje prístup k informáciám o vlastníckych právach, sú vymedzené nanovo a stanovili sa jasné pravidlá prístupu pomocou zmeny prvej smernice v oblasti práva obchodných spoločností (smernica 2009/101/ES) ako právneho aktu Únie, ktorý stanovuje pravidlá o zverejnení podnikových dokumentov a platnosti záväzkov prevzatých spoločnosťou. Pokiaľ ide o správu zvereného majetku a iné právne subjekty kvalifikované ako subjekty podnikateľského typu, smernica sa opiera o koncepciu „legitímneho záujmu“ ako podmienky pre prístup k informáciám o vlastníckych právach.

Objasnenie mandátu FIU, podľa ktorého môžu od akéhokoľvek povinného subjektu vyžadovať doplňujúce informácie a mať priamy prístup k informáciám, ktoré majú povinné subjekty, zabezpečí, že právne predpisy vo všetkých členských štátoch budú uvedené do súladu s medzinárodnými normami. To lepšie vybaví FIU na zber potrebných informácií s cieľom efektívnejšie posúdiť správy o podozrivých transakciách a urýchliť odhaľovanie činností financovania terorizmu a prania špinavých peňazí. Úloha ďalej vymedziť podmienky, za ktorých sa môžu predkladať také žiadosti o informácie, sa ponecháva na rozhodnutie členských štátov. Členské štáty si v rovnakej miere zachovávajú právo adekvátne stanoviť účinné a primerané pravidlá, pokiaľ ide o spracovanie získaných informácií. FIU musí dodržiavať pravidlá, ktorými sa riadi bezpečnosť a dôvernosť takých informácií, vrátane postupov na zaobchádzanie s informáciami, ich uchovávanie, šírenie a ochranu, ako aj prístup k nim.

FIU hrajú dôležitú úlohu v zisťovaní finančných operácií teroristických sietí cez hranice a v odhaľovaní ich finančných sponzorov. V nových medzinárodných normách sa zdôrazňuje význam rozšírenia rozsahu informácií dostupných pre FIU a prístupu k nim. Tieto informácie sú v súčasnosti v niektorých členských štátoch obmedzené požiadavkou, že predchádzajúcu správu o podozrivých transakciách musí najskôr spracovať povinný subjekt. FIU by mali mať možnosť získať ďalšie informácie od povinných subjektov a mali by mať včasný prístup k finančným a administratívnym informáciám a informáciám o presadzovaní právnych predpisov, ktoré potrebujú na riadne vykonávanie svojich funkcií, aj keď nebudú žiadne správy o podozrivých transakciách.

V súlade so záväzkami prijatými v Európskom programe v oblasti bezpečnosti Komisia navrhuje zmeniť článok 32 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí s cieľom uľahčiť spoluprácu jednotiek FIU a uviesť do súladu pravidlá pre ich prístup k informáciám s novými medzinárodnými normami.

Navrhnuté opatrenie nemá negatívne účinky na prínosy a technický pokrok predstavovaný rozšírenou technológiou počítačových súborov na zapisovanie transakcií, ktorá je základom virtuálnych mien. Elektronická distribúcia digitálnej hotovosti poskytuje potenciálnu efektívnosť a na rozdiel od fyzickej hotovosti prináša so sebou počítačové súbory na zapisovanie transakcií, ktoré v prípade fyzickej hotovosti chýbajú. V tomto návrhu sa uvedené výhody berú náležite do úvahy a potvrdzuje sa skutočnosť, že virtuálne meny zdôraznili inovačné spôsoby pre vlády, ako znížiť podvod, korupciu, chybovosť a náklady na postupy vyžadujúce množstvo dokumentov v papierovej podobe. Podobne sa aj pri navrhovanom opatrení prihliada na skutočnosť, že trh s virtuálnymi menami má potenciál zaviesť nové, moderné spôsoby, v rámci ktorých vlády a občania vzájomne spolupracujú v oblasti výmeny údajov, transparentnosti a dôvery a ktoré môžu poskytnúť nové pohľady na zistenie vlastníctva, pôvodu tovaru a duševného vlastníctva.

V súčasnosti článok 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí vymedzuje povinné subjekty spadajúce do rozsahu smernice. Komisia navrhuje zmeniť článok 2, aby sa do zoznamu povinných subjektov doplnili zmenárenské platformy virtuálnych mien, ako aj poskytovatelia služieb peňaženky. Z dôvodov právnej istoty sa navrhuje aj vymedzenie pojmu „virtuálna mena“.

Pochopenie vlastníckych práv v prípade spoločností je hlavnou podstatou zníženia rizika finančnej kriminality a preventívnych stratégií pre regulované podniky. Okrem toho je tento aspekt v rámci EÚ jadrom príčinnej súvislosti medzi preventívnym režimom v štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí a podnikovými právnymi predpismi, a síce smernicou 2009/101/ES ako právnym aktom Únie, v ktorom sa stanovia pravidlá na zverejnenie podnikových dokumentov. V súčasnom návrhu sa tento problém rieši zmenou uvedenej smernice tak, že sa členské štáty požiadajú, aby zabezpečili povinné zverejnenie (prístup verejnosti) obmedzeného súboru informácií o firmách konečných užívateľov výhod a právnych subjektoch zapojených do ziskových činností podľa ustanovenia článku 54 ZFEÚ. Dobrá infraštruktúra správy a riadenia spoločnosti by mala spájať transparentnosť, zodpovednosť a integritu, čo zahŕňa znalosti o vlastníckych právach.

S cieľom rešpektovať ochranu súkromia a osobných údajov by tieto registre súčasne mali uchovávať minimum údajov potrebných na vykonávanie vyšetrovaní v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu, príslušné dotknuté osoby by mali byť informované, že ich údaje sa zaznamenávajú a sú prístupné pre FIU a malo by sa im poskytnúť kontaktné miesto pre výkon ich práv na prístup a opravu. Na vnútroštátnej úrovni by sa maximálne obdobia uchovávania údajov (podporené príslušným zdôvodnením, pokiaľ ide ich trvanie) mali vzťahovať na registráciu osobných údajov v registroch a malo by sa prijať opatrenie na ich zničenie, keď informácie už nie sú na stanovený účel potrebné. Prístup k týmto registrom a databázam by mal byť obmedzený na základe zásady „vedieť len to najnutnejšie“.

Členským štátom by to poskytlo dostatočnú voľnosť pri výbere najlepších prostriedkov pre dosiahnutie cieľa vytýčeného v návrhu. Keď členské štáty vytvoria centrálny mechanizmus, naplnia ho harmonizovaným súborom minimálnych informácií a prípadne ďalšími informáciami, ktoré považujú za potrebné a primerané pre predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Ďalej budú žiadať príslušné finančné inštitúcie (alebo iné subjekty), aby pravidelne zaraďovali alebo nahrávali tieto údaje do mechanizmu a vymedzili technické a právne podmienky pre prístup FIU a príslušných orgánov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu k informáciám.

Sprostredkovateľské subjekty, ktoré nevykonávajú žiadnu hospodársku činnosť a slúžia iba na udržovanie odstupu konečných užívateľov výhod od aktív, celkom ľahko obídu limit vo výške 25 %. Stanovenie nižšieho limitu v prípade, že existuje osobitné riziko, obmedzí rozsah subjektov, o ktorých by povinné subjekty museli zhromažďovať ďalšie informácie, na subjekty, u ktorých je vysoké riziko zneužívania limitu na nezákonné účely. Takže to umožňuje lepšie zisťovať konečného užívateľa výhod (konečných užívateľov výhod) s osobitným zameraním na subjekty, ktoré fungujú ako sprostredkovateľské štruktúry, samé osebe nevytvárajú zisk, ale väčšinou prevádzajú zisk z iných zdrojov (vymedzené ako pasívne nefinančné subjekty podľa smernice 2011/16/EÚ).

Prístup verejnosti umožňuje tiež väčšiu kontrolu informácií občianskou spoločnosťou vrátane organizácií tlače alebo občianskej spoločnosti a napomáha zachovanie dôvery v integritu obchodných transakcií a finančného systému. Prispieva aj k boju proti zneužívaniu právnych subjektov a právnych štruktúr, a to pri vyšetrovaniach, ako aj dopadom na dobré meno, za predpokladu, že každý, kto by mohol s nimi realizovať transakcie, pozná totožnosť konečného užívateľa výhod (konečných užívateľov výhod). Uľahčuje tiež včasnú a efektívnu dostupnosť informácií pre finančné inštitúcie i orgány vrátane orgánov tretích krajín zapojených do boja proti týmto trestným činom.

Ustanovenie existujúcej smernice je nekonzistentné aj v tom zmysle, že v súčasnej požiadavke na registráciu je od registrácie oslobodená správa zvereného majetku, ktorá v dôsledku nedostatočnej harmonizácie daňových systémov nespadá do rozsahu daňových pravidiel členských štátov (napr. kvôli tomu, že nemá nikde daňové sídlo). Takáto správa zvereného majetku nielen že neplatí dane, ale ani by nebola nikde registrovaná.

Súčasné kritéria týkajúce sa „rozhodného práva“ a „daňových dôsledkov“ neboli v dostatočnej miere pochopené a mali by sa vysvetliť. Mala by sa najmä zohľadniť skutočnosť, že na základe súčasného znenia článku 31, ak členský štát neuznáva správu zvereného majetku v rámci svojich právnych predpisov, nepodlieha žiadnej povinnosti monitorovať a registrovať správu zvereného majetku riadenú na jeho území. Tieto riziká vytvárajú medzery v registrácii a nie sú v súlade s cieľmi požiadaviek smernice týkajúcich sa transparentnosti. Okrem toho obmedzenie požiadaviek týkajúcich sa registrácie len na správu zvereného majetku, ktorá ma daňové dôsledky, nie je úplne v súlade s obsažnejšou povinnosťou podľa smernice, a to identifikovať všetky typy správy zvereného majetku pred nadviazaním obchodného vzťahu.

Okrem štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sú v tomto ohľade dôležité aj iné právne predpisy Únie, ktoré sa musia vziať do úvahy. Rozsah informácií o vlastníckych právach podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa priamo dotýka systému oznamovania podľa smernice 2011/16/EÚ. V uvedenej smernici sa od finančných inštitúcií vyžaduje, aby získali samo-certifikáciu týkajúcu sa konečných užívateľov výhod plynúcich z vlastníctva pasívnych nefinančných subjektov, ktoré majú existujúce účty vo výške viac ako 1 milión USD, ako je to stanovené v súlade so spoločným štandardom oznamovania („CRS“) spracovaným v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Na základe týchto povinností uložených finančným inštitúciám, aby kontaktovali pasívny nefinančný subjekt, možno dosiahnuť synergie použitím tohto kontaktu na aktualizáciu informácií o vlastníckych právach v súlade s novou úrovňou vedomostí.

(3)Zatiaľ čo by sa mali plniť ciele smernice (EÚ) 2015/849, akékoľvek zmeny uvedenej smernice by mali byť v súlade s činnosťou Únie prebiehajúcou v oblasti boja proti terorizmu a jeho financovaniu. V Európskom programe v oblasti bezpečnosti sa uvádza potreba komplexnejších a komplexnejších opatrení na boj proti financovaniu terorizmu, pričom sa v ňom zdôraznilo, že prenikanie na finančné trhy umožňuje financovanie terorizmu. V záveroch Európskej rady zo 17. – 18. decembra 2015 bola tiež zdôraznená potreba urýchlene prijať ďalšie opatrenia na boj proti financovaniu terorizmu vo všetkých oblastiach.

(1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EU) 2015/849 predstavuje hlavný právny nástroj v predchádzaní zneužívaniu finančného systému EÚ na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Uvedená smernica, ktorej transpozícia do vnútroštátneho práva sa má uskutočniť do 26. júna 2017, stanovuje celkový rámec na boj proti obstarávaniu peňazí alebo majetku na teroristické účely, ktorý od členských štátov vyžaduje, aby identifikovali, chápali a znižovali riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu.

Odkazy na prostriedky elektronickej identifikácie stanovené v nariadení eIDAS sa musia zahrnúť do článku 13 ods. 1, článku 27 ods. 2, článku 40 ods. 1 písm. a) a b), ako aj do prílohy III k štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Kópie originálnych dokumentov a tiež elektronických vyhlásení, osvedčení alebo prístupových údajov, by sa mali uznávať ako platné prostriedky podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

(4)Komisia prijala akčný plán na účely ďalšieho zintenzívnenia boja proti financovaniu terorizmu, ktorý vyzdvihuje potrebu prispôsobiť sa novým hrozbám a na tento účel zmeniť smernicu (EÚ) 2015/849.

(5)Opatrenia Únie musia tiež presne odrážať vývoj a záväzky prijaté na medzinárodnej úrovni. V rezolúcii Rady bezpečnosti OSN 2199 (2015) sa štáty vyzývajú, aby zabránili teroristickým skupinám v získavaní prístupu k medzinárodným finančným inštitúciám.

(6)Poskytovatelia zmenárenských služieb poskytujúci výmenu medzi virtuálnymi menami a peniazmi s núteným obehom (tzv. fiat peniazmi) (t. j. menami deklarovanými za legálne platidlo), ako aj poskytovatelia služieb peňaženky pre virtuálne meny, nepodliehajú žiadnej povinnosti identifikovať podozrivú činnosť. Teroristické skupiny sú teda schopné prevádzať peniaze do finančného systému Únie alebo v rámci sietí virtuálnych mien zatajením prevodov alebo využívaním určitého stupňa anonymity týchto platforiem. Je preto dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice (EU) 2015/849 tak, aby zahŕňala zmenárenské platformy na výmenu virtuálnych mien a poskytovateľov služieb peňaženky. Príslušné orgány by mali byť schopné monitorovať používanie virtuálnych mien. Tým by sa zaistil vyvážený a primeraný prístup, ochrana technických výhod a vysoký stupeň transparentnosti v oblasti alternatívneho finančníctva a sociálneho podnikania.

(7)Dôveryhodnosť virtuálnych mien sa nezvýši, ak sa používajú na účely trestnej činnosti. V tejto súvislosti sa anonymita stane pre rozvoj a rozširovanie potenciálnych prínosov virtuálnych mien viac prekážkou než výhodou. Zahrnutím virtuálnych zmenárenských platforiem a poskytovateľov služieb peňaženky sa problém anonymity spojený s transakciami virtuálnych mien nevyrieši úplne − veľká časť prostredia virtuálnych mien zostane totiž naďalej anonymná, pretože používatelia môžu transakcie vykonávať aj bez zmenárenských platforiem alebo poskytovateľov služieb peňaženky. S cieľom potlačiť riziká týkajúce sa anonymity by vnútroštátne finančné spravodajské jednotky (ďalej len „FIU“) mali byť schopné priradiť k príslušným adresám virtuálnych mien totožnosť ich vlastníka. Okrem toho by sa mala ďalej posúdiť možnosť dovoliť používateľom, aby sa dobrovoľne a sami ohlásili určeným orgánom.

(8)Miestne meny (známe tiež ako doplňujúce meny), ktoré sa používajú vo veľmi obmedzených sieťach, ako je mesto alebo región, a medzi malým počtom používateľov, by sa nemali považovať za virtuálne meny.

(9)V prípade fyzických osôb alebo právnych subjektov usadených vo vysokorizikových tretích krajinách musia členské štáty od povinných subjektov vyžadovať, aby uplatňovali opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi s cieľom riadiť a zmierňovať riziká. Každý členský štát preto na vnútroštátnej úrovni určuje typ opatrení zvýšenej povinnej starostlivosti, ktoré sa majú prijať voči vysokorizikovým tretím krajinám. Tieto rozdielne prístupy členských štátov tvoria slabé miesta v riadení obchodných vzťahov, ktoré zahŕňajú vysokorizikové tretie krajiny identifikované Komisiou. Tieto nedostatky môžu teroristi využiť na smerovanie finančných prostriedkov do finančného systému Únie alebo z neho. Je dôležité zvýšiť efektívnosť zoznamu vysokorizikových tretích krajín, ktorý zostavila Komisia, a to zaistením harmonizovaného zaobchádzania s týmito krajinami na úrovni Únie. Harmonizovaný prístup by sa mal zamerať predovšetkým na opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Členským štátom a povinným subjektom by sa však okrem opatrení zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi malo umožniť uplatňovanie ďalších opatrení na zmiernenie rizík v súlade s medzinárodnými záväzkami. Medzinárodné organizácie a tvorcovia noriem s kompetenciami v oblasti predchádzania praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu môžu vyzvať k uplatneniu vhodných protiopatrení na ochranu medzinárodného finančného systému pred súčasnými a značnými rizikami prania špinavých peňazí a financovania terorizmu spojenými s dotknutými krajinami. Členské štáty by mali stanoviť a uplatňovať ďalšie opatrenia na zmiernenie rizík týkajúce sa vysokorizikových tretích krajín identifikovaných Komisiou prostredníctvom zohľadnenia výziev na prijatie protiopatrení, ako sú tie, ktoré sformulovala Finančná akčná skupina („FATF“).

(10)Vzhľadom na vyvíjajúcu sa povahu hrozieb prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a vzhľadom na zraniteľné miesta by Únia mala prijať jednotný prístup k dosahovaniu súladu vnútroštátnych mechanizmov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s požiadavkami na úrovni Únie, a to prostredníctvom zohľadnenia posúdenia efektívnosti týchto vnútroštátnych mechanizmov. Na účely monitorovania správnej transpozície požiadaviek Únie do vnútroštátnych mechanizmov, ich účinného vykonávania a schopnosti dosiahnuť prísne preventívny mechanizmus v danej oblasti by Komisia mala vo svojom posúdení vychádzať z vnútroštátnych mechanizmov posudzovania rizík bez toho, aby boli dotknuté posúdenia vykonávané medzinárodnými organizáciami a tvorcami noriem s kompetenciami v oblasti predchádzania praniu špinavých peňazí a boja proti financovaniu terorizmu, ako je FATF alebo výbor expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu peňazí (MONEYVAL).

(11)Predplatené karty na všeobecné účely majú legitímne využitie a sú nástrojom, ktorý prispieva k finančnému začleneniu. Ale anonymné predplatené karty sa dajú ľahko využiť na financovanie teroristických útokov a logistiky. Je preto dôležité odoprieť teroristom tieto prostriedky financovania ich operácií ďalším znížením limitov a maximálnych súm, v prípade ktorých povinné subjekty nemusia uplatňovať určité opatrenia povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi stanovené v smernici (EÚ) 2015/849. S náležitým zohľadnením potrieb spotrebiteľov pri používaní predplatených nástrojov na všeobecný účel a bez toho, aby sa bránilo ich používaniu na podporu sociálneho a finančného začlenenia, je dôležité znížiť existujúce limity pre anonymné predplatené karty na všeobecný účel a zrušiť výnimku z povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi pri používaní týchto kariet on-line.

(12)Aj keď používanie anonymných predplatených kariet vydaných v Únii je v zásade obmedzené len na územie Únie, nie vždy to platí v prípade podobných kariet vydaných v tretích krajinách. Preto je dôležité zabezpečiť, aby sa anonymné predplatené karty vydané mimo Únie mohli používať v Únii len vtedy, ak ich možno považovať za karty spĺňajúce požiadavky rovnocenné s požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch Únie. Toto pravidlo by sa malo prijať v plnom súlade so záväzkami Únie v oblasti medzinárodného obchodu, najmä s ustanoveniami Všeobecnej dohody o obchode so službami.

(13)FIU zohrávajú dôležitú úlohu pri identifikácii finančných operácií teroristických sietí, predovšetkým cezhraničných, a v odhaľovaní ich finančných podporovateľov. Vzhľadom na absenciu záväzných medzinárodných noriem, existujú značné rozdiely vo funkciách, kompetenciách a právomociach FIU. Tieto rozdiely by však nemali ovplyvniť činnosť FIU, najmä ich schopnosť vypracovávať preventívne analýzy na podporu všetkých orgánov poverených vykonávať spravodajské, vyšetrovacie a súdne činnosti a medzinárodnú spoluprácu. FIU by mali mať prístup k informáciám a možnosť vymieňať si ich bez prekážok, a to takisto pomocou príslušnej spolupráce s orgánmi presadzovania práva. Vo všetkých prípadoch podozrivej kriminality a najmä v prípadoch zahŕňajúcich financovanie terorizmu by tok informácií mal byť priamy a rýchly bez zbytočného zdržania. Je preto dôležité ďalej zvýšiť efektívnosť a účinnosť FIU ozrejmením ich právomocí a spolupráce medzi nimi.

(14)Jednotkám FIU by sa malo umožniť získať od ktoréhokoľvek povinného subjektu všetky potrebné informácie týkajúce sa ich funkcií. Voľný prístup k informáciám je dôležitý na zabezpečenie toho, aby bolo možné náležite sledovať všetky toky peňazí a odhaľovať nezákonné siete a toky v rannom štádiu. Keď FIU potrebujú získať ďalšie informácie od povinných subjektov na základe podozrenia týkajúceho sa prania špinavých peňazí, toto podozrenie môže byť vyvolané predchádzajúcou správou o podozrivých transakciách poskytnutou FIU, ale tiež inými prostriedkami, napríklad vlastnou analýzou FIU, spravodajskými informáciami poskytnutými príslušnými orgánmi alebo informáciami, ktoré majú iné FIU. FIU by preto mali mať možnosť získať informácie od ktoréhokoľvek povinného subjektu aj bez predchádzajúcej správy od individuálneho povinného subjektu. Jednotka FIU by tiež mala byť schopná získať tieto informácie na žiadosť predloženú inou jednotkou FIU z Únie a vymieňať si s ňou informácie.

(15)Oneskorený prístup FIU a iných príslušných orgánov k informáciám o totožnosti držiteľov bankových a platobných účtov bráni v odhaľovaní prevodov finančných prostriedkov spojených s terorizmom. Vnútroštátne údaje, ktoré umožňujú identifikovať bankové a platobné účty patriace jednej osobe, sú fragmentované, a preto nie sú pre FIU a iné príslušné orgány včas dostupné. Z toho dôvodu je dôležité vytvoriť vo všetkých členských štátoch centralizované automatizované mechanizmy, napríklad register alebo systém vyhľadávania údajov, ako účinné prostriedky na získanie včasného prístupu k informáciám o totožnosti držiteľov bankových a platobných účtov, splnomocnených osôb a konečných užívateľov výhod plynúcich z ich vlastníctva.

(16)Aby sa rešpektovalo súkromie a chránili osobné údaje, mali by tieto registre uchovávať minimálne údaje potrebné na vyšetrovanie prípadov prania špinavých peňazí. Príslušné dotknuté osoby by mali byť informované, že sa ich údaje zaznamenávajú a že k nim FIU majú prístup, a malo by sa im poskytnúť kontaktné miesto, kde by mohli uplatniť svoje práva prístupu a opravy. Pri transpozícii týchto ustanovení by mali členské štáty stanoviť maximálne obdobie uchovávania údajov (podložené adekvátnym zdôvodnením jeho trvania), pokiaľ ide o zaznamenávanie osobných údajov v registroch, a mala by sa stanoviť povinnosť ich zničenia, keď informácie už viac nebudú na stanovený účel potrebné. Prístup k týmto registrom a databázam by mal byť obmedzený na základe zásady „vedieť len to najnutnejšie“.

(17)Presná identifikácia a overovanie údajov fyzických a právnických osôb sú dôležité pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Nový technický vývoj v oblasti digitalizácie transakcií a platieb umožňuje bezpečnú identifikáciu na diaľku alebo elektronickú identifikáciu. Tieto prostriedky identifikácie stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 by sa mali zohľadniť, najmä pokiaľ ide o oznámené systémy a prostriedky elektronickej identifikácie, ktoré poskytujú bezpečné nástroje na vysokej úrovni a sú referenčným prostriedkom, voči ktorému sa môže overovať posudzovanie metód identifikácie stanovených na vnútroštátnej úrovni. Preto je dôležité uznať bezpečné elektronické kópie originálnych dokumentov, ako aj elektronické vyhlásenia, osvedčenia a prístupové údaje, za platné prostriedky preukázania totožnosti.

(18)Limit pre označenie za konečného užívateľa výhod stanovený v článku 3 ods. 6 písm. a) smernice (EÚ) 2015/849 nerozlišuje medzi skutočnými obchodnými podnikateľskými subjektmi a tými, ktoré nevykonávajú aktívne podnikateľskú činnosť a používajú sa väčšinou ako sprostredkovateľské štruktúry medzi aktívami alebo príjmami a konečným užívateľom výhod. Konečný užívateľ výhod ľahko obíde stanovený limit, čo vedie k tomu, že sa nezistia fyzické osoby, ktoré sú konečnými vlastníkmi právneho subjektu, alebo ho ovládajú. S cieľom lepšie vysvetliť informácie o vlastníckych právach, pokiaľ ide o sprostredkovateľské štruktúry, ktoré majú formu spoločnosti, je potrebné stanoviť osobitný limit, od ktorého sa odvodzuje určenie vlastníctva.

(19)Prístup pre preskúmanie existujúcich klientov v súčasnom rámci sa opiera o prístup vychádzajúci z rizika. Vzhľadom na vyššie riziko prania špinavých peňazí, financovania terorizmu a súvisiacich predikatívnych trestných činov spojených s niektorými sprostredkovateľskými štruktúrami však tento prístup nemusí umožniť včasné odhalenie a posúdenie rizík. Preto je dôležité zabezpečiť, aby sa niektoré jasne špecifikované kategórie už existujúcich klientov tiež monitorovali na metodickom základe.

(20)Od členských štátov sa v súčasnosti vyžaduje, aby zabezpečili, že právne subjekty zaregistrované na ich území získajú a majú primerané, presné a aktuálne informácie o svojich vlastníckych právach. Potreba presných a aktuálnych informácií o konečnom užívateľovi výhod je kľúčovým faktorom pre vysledovanie páchateľov trestných činov, ktorí by inak mohli byť schopní ukryť svoju totožnosť za podnikovú štruktúru. Celosvetovo prepojený finančný systém zjednodušuje utajenie a pohyb finančných prostriedkov po celom svete a tí, ktorí perú špinavé peniaze a financujú terorizmus, ako aj ostatní páchatelia trestných činov, využívajú túto možnosť vo zvýšenej miere.

(21)Mal by sa ozrejmiť osobitný faktor určujúci, ktorý členský štát je zodpovedný za monitorovanie a registráciu informácií o vlastníckych právach v prípade správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr. Aby sa zamedzilo tomu, že kvôli rozdielom v právnych systémoch členských štátov sa niektorá správa zvereného majetku nemonitoruje a nie je registrovaná nikde v Únii, každá správa zvereného majetku a podobné právne štruktúry by mali byť registrované tam, kde sú riadené. S cieľom zabezpečiť efektívne monitorovanie a registráciu informácií o vlastníckych právach v prípade správy zvereného majetku je potrebná tiež spolupráca medzi členskými štátmi.

(22)Prístup verejnosti na základe povinného zverejnenia niektorých informácií o vlastníckych právach v prípade spoločností poskytuje ďalšie záruky pre tretie strany, ktoré chcú s týmito spoločnosťami obchodovať. Niektoré členské štáty podnikli kroky alebo oznámili zámer sprístupniť verejnosti informácie obsiahnuté v registroch konečných užívateľov výhod. Skutočnosť, že informácie by nesprístupnili verejnosti všetky členské štáty alebo by vznikli rozdiely v sprístupnených informáciách a ich dostupnosti, by mohla viesť k rôznym úrovniam ochrany tretích strán v Únii. Na dobre fungujúcom vnútornom trhu je potrebná koordinácia, aby sa zamedzilo jeho narušeniu.

(23)Prístup verejnosti umožňuje tiež väčšiu kontrolu informácií občianskou spoločnosťou, a to aj zo strany tlače alebo organizácií občianskej spoločnosti, a prispieva k zachovaniu dôvery v integritu obchodných transakcií a finančného systému. Môže prispieť aj k boju proti zneužívaniu právnych subjektov a právnych štruktúr, a to pri vyšetrovaniach, ako aj dopadom na dobré meno, za predpokladu, že každý, kto by mohol s nimi realizovať transakcie, pozná totožnosť konečného užívateľa výhod. Uľahčuje tiež včasnú a efektívnu dostupnosť informácií pre finančné inštitúcie i orgány vrátane orgánov tretích krajín zapojených do boja proti týmto trestným činom.