EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 2. 2016 COM(2016) 85 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o stave v oblasti vykonávania prioritných opatrení podľa európskej migračnej agendy



Oznámenie o súčasnom stave vykonávania prioritných opatrení v rámci európskej migračnej agendy I ÚVOD: RIADENIE UTEČENECKEJ KRÍZY Na svete je viac ako 60 miliónov utečencov alebo ľudí vysídlených v rámci krajiny – ide o najhoršiu utečeneckú krízu od druhej svetovej vojny. Konflikt a kríza v Sýrii a na ďalších miestach pôsobili ako bezprostredný spúšťač, ale základné trendy demografického vývoja, zmena klímy, chudoba, globalizácia v doprave a komunikáciách, všetky tieto faktory patrili k dôvodom príchodu rekordných počtov migrantov a utečencov do Európskej únie v roku 2015. Táto kombinácia faktorov sa v dohľadnej budúcnosti pravdepodobne nezmení. V roku 2016 preto potrebujeme radikálne posilnenie migračného systému EÚ. Musíme presiahnuť rámec zaoberania sa dôsledkami nezvládnutých a neregulárnych tokov osôb a zamerať sa na skutočnú pripravenosť riadiť tieto toky a na riadené a zákonné prostriedky vstupu pre osoby, ktoré potrebujú ochranu, a zároveň rýchlo a účinne identifikovať a vracať tých, ktorí nemajú právo byť v Európskej únii. Druhý polrok 2015 sa niesol v znamení nebývalých počtov ľudí neregulárne vstupujúcich do Európskej únie. Príchody dosiahli vrchol v októbri 2015, keď prišlo do Grécka za jeden mesiac viac ako 200 000 ľudí. Aj napriek podstatnému poklesu v januári na mierne nad 60 000 osôb sú údaje za zimné mesiace v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi naďalej vysoké. Očakáva sa, že konflikt v Sýrii, ktorý sa v uplynulých dňoch prehĺbil, povedie k ďalšiemu prílevu utečencov do Turecka. Znamená to, že sa naďalej bude vyžadovať európska solidarita v súlade so zodpovednosťami, ktoré EÚ prijala na základe Ženevského dohovoru z roku 1951 o právnom postavení utečencov, a humanitárnymi hodnotami, k dodržiavaniu ktorých sa všetky členské štáty Európskej únie zaviazali. Európska únia musí takisto odstrániť potrebu utečencov podnikať nebezpečné cesty tak, že im pomôže bližšie k domovu. Aj keď je podľa často preťažených vnútroštátnych a miestnych orgánov veľmi želateľné zníženie tokov, netreba mať ilúzie o tom, že sa utečenecká kríza skončí predtým, ako sa definitívnym spôsobom vyriešia jej prvotné príčiny – nestabilita, vojna a terorizmus v bezprostrednom susedstve Európy, najmä pokračujúca vojna a ukrutnosti v Sýrii. Jediným zodpovedným spôsobom konania je postaviť sa tejto skutočnosti, vysvetliť ju otvorene a čestne občanom a posilniť úsilie o lepšie a účinnejšie riadenie dôsledkov tejto situácie v Európskej únii prostredníctvom koordinovanejšieho európskeho prístupu a v súlade so spoločne dohodnutými pravidlami a hodnotami EÚ. V uplynulých mesiacoch sa vytvorila trasa cez východné Stredozemie a cez západný Balkán, po ktorých migranti rýchlo prechádzajú na sever cez jedny hranice za druhými, čo je v príkrom rozpore so zásadami spoločného európskeho azylového systému a schengenskými pravidlami. Toto zase viedlo niekoľko členských štátov k tomu, že sa uchýlili k dočasnému obnoveniu kontrol na vnútorných hraniciach, čím sa spochybňuje riadne fungovanie schengenského priestoru voľného pohybu a jeho výhody pre európskych občanov a európske hospodárstvo. Bezpečnosť takisto vyvoláva veľké znepokojnenie, najmä v súvislosti s nedávnymi teroristickými útokmi na pôde Európy, ktoré niektoré členské štáty použili na odôvodnenie týchto dočasných opatrení. Cieľom musí byť zabezpečenie toho, aby každá osoba, ktorá príde do EÚ, bola podrobená dôkladným bezpečnostným kontrolám. Počas uplynulých šiestich mesiacov Európska komisia dôsledne a neustále pracovala na rýchlej a koordinovanej európskej odozve. Predložila rozsiahly súbor návrhov navrhnutých tak, aby boli členské štáty vybavené potrebnými nástrojmi na riadenie veľkého počtu príchodov, z ktorých mnohé už prijal Európsky parlament a Rada. Od strojnásobenia našej prítomnosti na mori; cez nový systém núdzovej solidarity na premiestnenie žiadateľov o azyl z najviac postihnutých krajín; cez nebývalú mobilizáciu rozpočtu EÚ vo výške viac ako 10 miliárd EUR na riešenie utečeneckej krízy a pomoc najviac postihnutým krajinám; zabezpečenie nového rámca pre koordináciu a spoluprácu pre krajiny západného Balkánu; nadviazanie nového partnerstva s Tureckom; až po ambiciózny návrh novej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže – vystužujeme azylovú a migračnú politiku Európy tak, aby mohla riešiť nové výzvy, ktorým čelí. Aj keď sú dôležité stavebné prvky udržateľného systému riadenia migrácie v súčasnosti na papieri na svojom mieste, práve ich rýchla, úplná implementácia v praxi zaostáva. V decembri podala Európska komisia správu o pokroku vo vykonávaní rozhodnutí prijatých členskými štátmi a zistila, že vykonávanie je príliš pomalé. O dva mesiace neskôr sa dosiahol určitý pokrok v rôznych otázkach. Naďalej však platí, že niekoľko lehôt nebolo dodržaných a plnenie mnohých záväzkov je ešte pomalé. Vo všetkých členských štátoch treba prevziať politické zodpovednosti na najvyššej úrovni na zabezpečenie toho, aby dohodnutá koordinovaná európska odpoveď mohla riešiť utečeneckú krízu rýchlo a účinne v praxi zo strany vnútroštátnych a miestnych orgánov s podporou a pomocou EÚ, ktorá bola za uplynulé mesiace sprístupnená. Obnovenie riadneho riadenia hraníc na trase cez východné Stredozemie/západný Balkán predstavuje v súčasnosti najpálčivejšiu prioritu Európskej únie. Je potrebné, aby sa na nadchádzajúcom zasadnutí Európskej rady vedúci predstavitelia zaviazali, že urobia, čo bude potrebné na obnovu poriadku v systéme migrácie a zavedenie kontroly neregulárnych a nekontrolovaných tokov po trase cez východné Stredozemie/západný Balkán do jari. Bude si to vyžadovať ťažké rozhodnutia, odhodlané opatrenia, zodpovednosť a solidaritu všetkých členských štátov. Najdôležitejšie je, že všetky členské štáty sa musia zaviazať ukončiť prístup tzv. mávnutia rukou uplatňovaný voči osobám, ktoré prejavia záujem požiadať o azyl niekde inde. Ľudia prichádzajúci do Únie musia vedieť, že ak potrebujú ochranu, dostanú ju, ale že nerozhodujú o tom, kde. Ak nemajú nárok na ochranu, budú vrátení, pričom bude plne dodržaná zásada zákazu vrátenia alebo vyhostenia.

Grécko a krajiny po trase cez západný Balkán budú potrebovať značnú podporu, aby účinne zaregistrovali a spracovali osoby, ktoré potrebujú ochranu, a aby rýchlo vrátili osoby, ktoré ju nepotrebujú, do svojich domovských krajín alebo iných bezpečných tretích krajín, cez ktoré prechádzali. Ostatné členské štáty musia plniť svoje záväzky týkajúce sa spoločnej zodpovednosti za poskytnutie prijatia a právneho postavenia utečenca osobám, ktoré naň majú nárok, zrýchlením vykonávania schém núdzového premiestňovania, ktoré sú zavedené už od septembra 2015. Zodpovedajúcim spôsobom musí Grécko urobiť, čo treba, aby sa vrátilo k normálnemu uplatňovaniu kontroly na vonkajších hraniciach Schengenu a dublinských pravidiel, nemôže byť ponechané, aby samo čelilo dôsledkom utečeneckej krízy, ale malo by naďalej dostávať finančnú podporu a technickú pomoc od inštitúcií a agentúr EÚ a od všetkých ostatných členských štátov, aby zvládlo zodpovednosti členského štátu prvého vstupu, ako sa stanovuje v spoločne dohodnutých pravidlách EÚ. V tomto oznámení sa skúma vykonávanie opatrení dohodnutých v reakcii na utečeneckú krízu a upozorňuje sa na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné zintenzívniť opatrenia v bezprostrednom čase na obnovu kontroly nad situáciou. Komisia poskytne ďalšie vstupné informácie o zásadnejších zmenách potrebných pre udržateľnú migračnú politiku a najmä reformu dublinského systému pred marcovým zasadnutím Európskej rady. Na pomoc v účinnom riadení utečeneckej krízy by sa vedúci predstavitelia na februárovom zasadnutí Európskej rady mali zaviazať k: urýchlenému dokončeniu zriadenia vstupných centier v Grécku a Taliansku na zabezpečenie registrácie migrantov a utečencov a ich podpory v súlade so zásadou, že nikto nemá prísť do EÚ bez toho, aby bol riadne zaregistrovaný a aby mu boli odobraté odtlačky prstov, s osobitnou podporou EÚ na zabezpečenie vyššej prijímacej kapacity a plne funkčných konaní o azyle a o návrate; ukončeniu prístupu tzv. mávnutia rukou a posilnenému trvaniu na uplatňovaní pravidiel EÚ o azyle a riadení hraníc; zásadnému zrýchleniu dohodnutej schémy premiestňovania s cieľom znížiť tlak vyvíjaný na Taliansko a Grécko; silnejšiemu a jednotnejšiemu uplatňovaniu ustanovení umožňujúcich návrat žiadateľov o azyl do bezpečných tretích krajín; uplatňovaniu dohodnutého prístupu pre lepšiu spoluprácu a koordináciu medzi krajinami po trase cez západný Balkán; zásadnému posilneniu všetkého úsilia na zabezpečenie účinných návratov a readmisie a na riešenie prvotných príčin migrácie maximalizovaním všetkých foriem pákového efektu vrátane obchodných preferencií a rozvoja na zabezpečenie odhodlania tretích krajín dosahovať konkrétne výsledky; presadzovaniu opatrení v rámci spoločného akčného plánu EÚ a Turecka na zastavenie tokov z Turecka; a rýchlej realizácii projektov v rámci nástroja pre utečencov v Turecku; dôraznejším kontrolám na vonkajších hraniciach prostredníctvom dohody o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži najneskôr v júni, ak nie skôr, a zabezpečením začiatku jej fungovania počas leta; podpore základných potrieb najzraniteľnejších migrantov a utečencov a najmä detí; posilneniu kapacity, aby EÚ mohla poskytovať humanitárnu pomoc tretím krajinám a vytvoreniu kapacity na poskytovanie humanitárnej pomoci v rámci EÚ na podporu krajín, ktoré čelia veľkým počtom utečencov a migrantov; posilneniu podpory EÚ pre sýrskych utečencov vrátane otvorenia zákonných ciest prostredníctvom presídlenia a schválenia dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom, ako odporúčala Komisia 15. decembra 2015. II DOSIAHNUTÉ VÝSLEDKY II.1 Operačné opatrenia Riadenie prílevov migrantov a utečencov Záchrana na mori bola pre Európsku úniu prvou prioritou. V priebehu roka 2015 bolo v rámci spoločnej operácie Triton agentúry Frontex a spoločnej operácie Poseidon agentúry Frontex zachránených viac ako 250 000 ľudí. Tieto zásahy a vyslanie rýchlych pohraničných zásahových tímov agentúry Frontex v Egejskom mori prispeli k zisteniu viac ako jedného milióna neregulárnych prisťahovalcov a zadržaniu viac ako 900 osôb podozrivých z prevádzania. Opatrenia EÚ sú takisto priamo zamerané na prevádzanie migrantov. Na juhu a v centrálnej časti Stredozemia sa operácia EU NAVFOR MED SOPHIA úspešne presunula do fázy, ktorá zahŕňa vstup na palubu, prehľadávanie, zabavenie a odklonenie plavidiel, ktoré sú podozrivé z využívania na prevádzanie migrantov alebo obchodovanie s ľuďmi, do medzinárodných vôd. Zatiaľ bolo v rámci nej zachránených viac ako 9 000 ľudí a je pripravená na rozšírenie operácií do teritoriálnych vôd Líbye, ak to umožní inštitucionálny a politický vývoj v Líbyi. Agentúry EÚ, Europol, Frontex a Eurojust, rozšírili svoje kapacity v boji proti prevádzaniu migrantov o ďalšiu koordináciu, ďalšie zdroje a stálu prítomnosť v členských štátoch, ktoré sú pod tlakom. Patrí sem zber informácií na mieste vo vstupných centrách na pomoc vnútroštátnym orgánom pri zhromažďovaní informácií a otváraní vyšetrovaní. V roku 2015 bolo do databázy Europolu doplnených 10 735 nových podozrivých osôb v súvislosti s prevádzaním migrantov, pričom táto databáza má v súčasnosti spravodajské informácie o viac ako 38 600 podozrivých osobách. Europol čoskoro, 22. februára, spustí Európske stredisko pre boj proti prevádzačstvu, ktoré bude informačným uzlom EÚ v boji proti prevádzačstvu. S výraznou, špecializovanou podporou EÚ začalo Grécko a Taliansko zriaďovať – a v niektorých prípadoch dokončilo – vstupné centrá (tzv. hotspoty) na zabezpečenie kontroly, identifikácie a odberu odtlačkov prstov štátnym príslušníkom tretích krajín prichádzajúcich neregulárne na vonkajšiu hranicu EÚ. Registrácia je veľmi dôležitým prvým krokom v kontrole a riadení tokov. Vstupné centrá sú navrhnuté tak, aby zabezpečili, že integrované tímy pohraničných pracovníkov budú pracovať v špecializovaných zariadeniach 24 hodín denne, sedem dní v týždni. Každý, kto príde na vonkajšie hranice, má byť zaregistrovaný, majú mu byť odobraté odtlačky prstov a jeho doklady majú byť skontrolované na základe vnútroštátnych a medzinárodných bezpečnostných databáz. Štátni príslušníci tretích krajín prichádzajúci neregulárne by potom mali byť nasmerovaní do jedného z troch postupov: vnútroštátneho azylového systému, európskeho systému premiestňovania alebo systému pre návrat. Podiel migrantov, ktorých odtlačky prstov sú v databáze Eurodac, stúpol v Grécku z 8 % v septembri 2015 na 78 % v januári 2016 a v Taliansku z 36 % na 87 % za rovnaké obdobie. Očakáva sa ďalšie zlepšovanie týchto číselných údajov, keď budú vstupné centrá prevádzkyschopnejšie. Komisia má trvalé zastúpenie v oboch členských štátoch, ktoré je venované výhradne pomoci vnútroštátnym orgánom. V súčasnosti je však vo vstupných centrách vyslaných len 518 odborníkov agentúry Frontex a 21 odborníkov úradu EASO, čo nestačí na splnenie potrieb. Odozva členských štátov na výzvu týkajúcu sa tímov rýchleho zásahu bola úspešnejšia.

Komisia zmobilizovala rozpočet EÚ v dosiaľ nevídanom rozsahu a vyčlenila viac ako 10 miliárd EUR na riešenie utečeneckej krízy. Napríklad posilnenie núdzového financovania znamenalo, že v roku 2015 bolo k dispozícii len 174 miliónov EUR, ktoré boli rýchlo rozdelené a použité v celom rozsahu do konca roka. V roku 2016 bolo podobným spôsobom sprístupnených 161 miliónov EUR. Približne 146 miliónov EUR bolo udelených vo forme núdzového financovania v prospech Grécka. Ďalším kľúčovým prvkom podpory EÚ je premiestňovanie. Sú zavedené právne predpisy aj štruktúry, aby sa umožnilo núdzové premiestnenie až 160 000 osôb, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, do ostatných členských štátov. Z rozpočtu EÚ bolo poskytnutých 640 miliónov EUR na podporu premiestňovania. Miera napredovania však výrazne zaostáva za potrebnou mierou (pozri oddiel o premiestňovaní a prílohu 4). V reakcii na vážny migračný tlak a osobitné ťažkosti, ktorým čelilo Švédsko v decembri, Komisia navrhla dočasné pozastavenie jeho záväzkov v rámci premiestňovania. Komisia teraz takisto navrhla podobné pozastavenie záväzkov Rakúska týkajúcich sa premiestňovania. V decembri Komisia schválila program vo výške 80 miliónov EUR na podporu vybudovania prijímacej kapacity na ubytovanie migrantov a utečencov v Grécku v záujme dosiahnutia dohodnutého cieľa, ktorým je ďalších 50 000 miest vrátane siete 20 000 miest pre žiadateľov o azyl riadenej Vysokým komisárom OSN pre utečencov (UNHCR) s použitím systému poukazov, ako aj podporením vytvorenia 7 000 miest v oblastiach krízových prijímacích centier. 14 950 miest bolo identifikovaných v rámci systému poukazov. Komisia zriadila pracovnú skupinu pre informačnú stratégiu pre migrantov (MIS) na vymedzenie a šírenie účinných informácií pre žiadateľov o azyl o ich právach a povinnostiach. Je veľmi dôležité, aby ľudia vedeli, že majú právo požiadať o azyl, ale nie vybrať si, v ktorom členskom štáte, a aby boli náležite informovaní o dôsledkoch schémy premiestňovania. Prvý súbor informačných produktov o azyle a premiestňovaní je k dispozícii v 14 jazykoch a v súčasnosti ich využíva úrad EASO vo vstupných centrách. Solidarita a zodpovednosť Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) bol použitý na podporu piatich krajín, pričom štyri žiadosti sú ešte aktívne, a to zo Srbska, Slovinska, Chorvátska a Grécka. Celkovo 15 krajín ponúklo pomoc a dodalo položky, ako sú stany, vybavenie na spanie, osobné ochranné prostriedky, ohrievače, generátory a osvetlenie. Európska komisia finančne podporuje prepravu pomoci ponúknutej zúčastnenými štátmi a zjednodušuje celkovú koordináciu dopravy a logistiky. Komisia nedávno zvýšila svoje financovanie, ktoré v súčasnosti pokrýva 85 % nákladov na dopravu tejto pomoci, existujú však žiadosti o pomoc z členských štátov, ktoré zostávajú otvorené, ako je opísané v prílohe 9. Uskutočňujú sa týždenné stretnutia organizované Komisiou na monitorovanie 17-bodového plánu dohodnutého na zasadnutí vedúcich predstaviteľov, ktoré organizuje predseda Juncker, o utečeneckých tokoch po trase cez západný Balkán. V čase, keď komunikácia takmer zlyhala, bola táto koordinácia veľmi dôležitá v znižovaní rizika toho, že sa v jednej krajine prijmú neočakávané kroky s vplyvom na inú. Toto bolo podložené priamou podporou. Komisia pridelila 10 miliónov EUR Srbsku a Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsku, aby dosiahli praktický rozdiel zvýšením prevádzkovej kapacity v riadení migrácie. Táto suma nie je zahrnutá v 22 miliónoch EUR pridelených na humanitárnu pomoc. II.2 Vonkajší rozmer Vonkajší a vnútorný rozmer migrácie sú veľmi prepojené. Opatrenia EÚ sú zamerané na riešenie prvotných príčin zintenzívnených migračných tokov z hľadiska príčin, ktoré generujú toky a tých, ktoré ich umožňujú, ako aj na odstránenie potreby toho, aby utečenci museli absolvovať nebezpečnú cestu do Európy tak, že sa im pomôže bližšie k domovu. Opatrenia sú zamerané aj na zlepšenie spolupráce v oblasti riadenia migrácie s tretími krajinami pôvodu a tranzitu ako základná súčasť ich dvojstranného partnerstva s EÚ a jej členskými štátmi.

Diplomatické úsilie o vyriešenie kríz, ako sú krízy v Sýrii a Líbyi, a v boji proti hrozbe skupiny Daesh, je zamerané na prvotné príčiny, ktoré generujú toky, a jeho cieľom je vytvorenie stabilného prostredia, do ktorého by sa mohli vrátiť utečenci. Toto úsilie musí byť globálne. V prípade Líbye bola EÚ zapojená do poskytovania politickej, finančnej a logistickej podpory pre úsilie Organizácie Spojených národov o ukončenie politickej a bezpečnostnej krízy. V posledných mesiacoch nastal významný pokrok spočívajúci v podpísaní líbyjskej politickej dohody v decembri. Pokrok je však krehký a tieto posuny treba rýchlo konsolidovať, pričom vláda národnej dohody má dostatočnú autoritu na to, aby mohla riešiť hrozby a výzvy, ktorým čelí Líbya. Je potrebné, aby sa na dohodu podpísanú v decembri nadviazalo vládou národnej dohody schopnou riešiť hrozby a výzvy, ktorým krajina čelí: EÚ má pripravený balík pomoci vo výške 100 miliónov EUR na pomoc budúcej vláde. Pokiaľ ide o Sýriu, okrem toho, že je EÚ prvým darcom humanitárnej a rozvojovej pomoci, zohrala a naďalej zohráva kľúčovú úlohu v zriadení a práci medzinárodnej podpornej skupiny pre Sýriu vrátane úsilia vedúceho k jednomyseľnému prijatiu rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, ktorou sa dláždi plán pre vnútrosýrske rozhovory a politický proces. So zintenzívňujúcimi sa bojmi na severe Sýrie by sa malo zdvojnásobiť diplomatické úsilie. Európska únia reagovala na ničivý vplyv sýrskej krízy niekoľkými spôsobmi. Pokiaľ ide o humanitárnu pomoc pre Sýriu a susedné hostiteľské krajiny, príspevok z rozpočtu EÚ v roku 2015 presiahol 400 miliónov EUR – ide o časť celkového záväzku EÚ vo výške 5 miliárd EUR vo forme humanitárnej, rozvojovej a stabilizačnej pomoci. Zahŕňala priamu podporu Sýrčanom, ktorí sa ešte nachádzajú v Sýrii, ako aj krajinám riešiacim najväčší podiel sýrskych utečencov na osobu. Viac ako 160 miliónov EUR bolo určených na záchranné operácie v samotnej Sýrii v odvetviach, ako je zdravie, ochrana, voda, hygiena, potraviny a prístrešky: 97 miliónov EUR pre utečencov v Libanone, 58 miliónov EUR pre Jordán a 35 miliónov EUR v Turecku. Regionálny trustový fond EÚ na odozvu na sýrsku krízu poskytuje veľmi flexibilný a účinný nástroj na združovanie a uvoľňovanie pomoci od EÚ a jej členských štátov. Zatiaľ zaznamenal príspevky vo výške 654 miliónov EUR, aj keď príspevky štátov ešte nedosiahli cieľ dorovnania príspevku z rozpočtu EÚ . Fond podporuje až 1,5 milióna sýrskych utečencov a presahujúcich hostiteľských spoločenstiev v Libanone, Turecku, Jordánsku a Iraku poskytovaním základného vzdelávania a ochrany detí, lepšieho prístupu k zdravotnej starostlivosti, lepšej vodárenskej a kanalizačnej infraštruktúre, ako aj podpore pre ekonomické príležitosti a sociálne začlenenie. Ako bolo oznámené na minulotýždňovej londýnskej konferencii s názvom Podpora Sýrie a regiónu, príspevok EÚ pre krízu v Sýrii dosiahne v roku 2016 výšku 1,115 miliardy EUR. Komisia prijíma opatrenia na zabezpečenie toho, aby bol príspevok EÚ v roku 2017 na rovnakej úrovni. Na konferencii prevzala Komisia aj vedúcu úlohu v medzinárodnej odozve a navrhla vypracovanie tzv. kompaktov pre Jordánsko a Libanon. Ide o komplexné balíky zahŕňajúce súbor politických opatrení naprieč právomocami Únie, najmä obchodnými preferenciami. Na samite o migrácii vo Vallette v novembri 2015 sa stretli európske a africké hlavy štátov a vlád s cieľom posilniť spoluprácu v oblasti migrácie medzi krajinami pôvodu, tranzitu a určenia. Zdôraznila sa potreba posilniť úsilie o odstránenie neregulárnej migrácie do Európy a zaradiť migráciu do rozvojovej spolupráce a boli dohodnuté konkrétne opatrenia, ktoré sa majú vykonať do konca roka 2016. Európska únia zriadila núdzový trustový fond pre Afriku, ktorým sa rieši stabilita a prvotné príčiny neregulárnej migrácie a vysídlených osôb a spolupráca v oblasti migrácie s krajinami pôvodu a tranzitu. Úrovne financovania sa blížia k 1,9 miliardy EUR, ale znovu je ešte ďaleko k splneniu cieľa, aby financovanie štátov dorovnalo financovanie EÚ, pričom príspevky štátov dosahujú len menej ako 82 miliónov EUR. Už boli odsúhlasené projekty v celkovej výške viac ako 350 miliónov EUR, ktoré sa vzťahujú na oblasti vrátane tvorby pracovných miest, lepšieho riadenia migrácie a posilnenej bezpečnosti. Okrem toho EÚ udržiava podporu pre utečencov a ľudí vysídlených v rámci Líbye. Na diplomatickej úrovni začali vysoký predstaviteľ/podpredseda a Komisia takisto konať s cieľom zaradiť migráciu a bezpečnosť do politických dvojstranných priorít s africkými krajinami. Spoločný akčný plán EÚ a Turecka priniesol zásadný krok vpred v spolupráci na podporu Sýrčanov, na ktorých sa vzťahuje dočasná ochrana v Turecku, a v riadení migrácie na riešenie krízy v dôsledku situácie v Sýrii (pozri oddiel ďalej o spolupráci s Tureckom). Európska únia a jej členské štáty prehĺbia svoju spoluprácu s Tureckom a výrazne posilnia svoje politické a finančné zapojenie. Kľúčovým príspevkom EÚ, v ktorom sa odzrkadľuje duch spoločnej zodpovednosti, je nový nástroj pre utečencov v Turecku, ktorý Komisia zriadila 24. novembra 2015, s financovaním ktorého súhlasili členské štáty 3. februára 2016. V nástroji sa združujú zdroje z rozpočtu EÚ a členských štátov, aby odteraz poskytoval komplexný a koordinovaný balík pomoci na podporu 2 miliónov sýrskych utečencov v Turecku. V rokoch 2016 až 2017 dosiahne sumu 3 miliárd EUR. III PRIORITNÉ OPATRENIA V NASLEDUJÚCICH TÝŽDŇOCH A MESIACOCH Intenzívne tlaky spôsobené tokmi utečencov a migrantov spôsobili obrovskú výzvu pre riadenie migrácie EÚ. Riadenie hraníc a konania o azyle v bodoch prvého vstupu ju nedokázali zvládnuť. Vyvinul sa tok utečencov a migrantov, ktorý bol jednoznačne v rozpore so základnými pravidlami azylového systému EÚ. Samotní utečenci sa snažili cestovať do želaného miesta určenia, zatiaľ čo podľa pravidiel EÚ musia požiadať o ochranu v prvej krajine EÚ, do ktorej sa dostanú. Krajiny po trase, namiesto toho, aby si plnili povinnosti a zaoberali sa žiadosťami o azyl, začali samy seba vnímať len ako tranzitné krajiny. Výsledkom bolo zlyhanie uplatňovania pravidiel a neprimeraný a neudržateľný tlak na tri hlavné členské štáty určenia. Takisto sa tým sťažilo zavedenie premiestňovania. Obnova poriadku za týchto okolností si vyžaduje rýchle koordinované európske opatrenia na riešenie okamžitých zlyhaní, ako aj obmedzenie rozsahu samotných migračných prílevov. III.1 Stabilizovanie situácie v členských štátoch, ktoré sú pod najväčším tlakom Je jednoznačne potrebné opatrenie na riešenie obrovského tlaku, ktorému čelia členské štáty prijímajúce väčšinu prvých príchodov utečencov a migrantov v EÚ – opatrenie, ktoré si vyžaduje podporu všetkých členských štátov s osobitnou povinnosťou pomôcť Grécku a Taliansku. Koncepcia vstupných centier umožňuje zamerať sa na miesta, ktoré sú pod najväčším tlakom. Vstupné centrá poskytujú prvok poriadku a procesu v situácii nebývalých objemov príchodov. Šesť mesiacov od ich otvorenia minulý rok v septembri je však pokrok oveľa pomalší, ako si rozsah výzvy vyžaduje. V súčasnosti sú len tri vstupné centrá, ktoré sú plne funkčné. Je nevyhnutné teraz plne sprevádzkovať vstupné centrá. Je naliehavo potrebné všetky dokončiť, pretože inak existuje vysoké riziko, že sa tlaky jednoducho presmerujú na najslabší bod. Nasledujúce dni treba využiť na zrýchlenie procesu tak, aby boli vstupné centrá ihneď plne funkčné a v prevádzke. Znamená to riešiť s podporou EÚ a vnútroštátnych úradníkov prítomných na mieste nedostatky v infraštruktúre, v personálnom obsadení a v spojení medzi vstupnými centrami a zvyškom migračného systému. Pravidlá registrácie, identifikácie, odberu odtlačkov prstov a bezpečnostných kontrol prichádzajúcich osôb je potrebné uplatňovať účinne a systematicky. Je veľmi dôležité, aby členské štáty poskytli potrebné odborné poznatky v reakcii na výzvy na poskytnutie odborníkov od agentúry Frontex a úradu EASO. V prípade Grécka si to vyžaduje zrýchlenie práce a riešenie nedostatkov s novým odhodlaním. Zavádzanie vstupných centier je pomalé, pretože bolo potrebné budovať vstupné centrá od nuly a s nedostatočnou infraštruktúrou, personálnym vybavením a koordináciou. V súčasnosti možno považovať za plne prevádzkyschopné len jedno vstupné centrum, blíži sa však dokončenie ďalších . Po intenzívnom dialógu s Komisiou sa nedávno grécka vláda zaviazala použiť ozbrojené sily na pomoc s úplným uvedením vstupných centier do prevádzky do februárového zasadnutia Európskej rady. Toto zahŕňa dokončenie výstavby, poskytovanie kľúčových služieb a vyslanie potrebných zamestnancov. Treba zvýšiť prijímacie kapacity na podporu humanitárnych potrieb, ako aj lepšieho riadenia prílevov – pričom financovanie z EÚ už je k dispozícii v záujme rýchleho dosiahnutia cieľa na úrovni 50 000, ktorý bol dohodnutý na stretnutí vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu. Mali by sa uplatňovať štandardizované postupy pre všetky fázy procesu a dokončiť úplné využívanie zariadení na odber odtlačkov prstov systému Eurodac. Podpora EÚ nesmie mať žiadne medzery: agentúry majú byť prítomné na všetkých ostrovoch.

V Taliansku sa príchody spomalili z dôvodu zimy, ale treba vykonať prípravy vopred pred ich pravdepodobným náhlym nárastom, keď sa poveternostné podmienky zlepšia . Plne prevádzkyschopné sú len dve vstupné centrá . Obnova a otvorenie dvoch ďalších vstupných centier teraz prebieha podľa plánu. Pomalé napredovanie s poslednými dvomi vstupnými centrami je spojené so súčasným používaním jedného miesta ako centra pre premiestňovanie a s administratívnymi ťažkosťami s prístavnými orgánmi na druhom mieste – v prípade potreby treba zvážiť alternatívne lokality, ak to bude jediný spôsob, ako dosiahnuť dostatočnú kapacitu v nasledujúcich týždňoch. Sú potrebné aj ďalšie kroky na odstránenie nedostatkov a zlepšenie efektívnosti, ako je lepšia zdravotná podpora, užšia koordinácia vyloďovania migrantov zachránených na mori a úplné prepojenie databáz na účel bezpečnostných kontrol. Komisia je pripravená organizovať inovatívny mobilný tím pre vstupné centrá (so zástupcami z agentúry Frontex a úradu EASO) na východnej Sicílii na podporu identifikácie, odberu odtlačkov prstov a poskytovanie informácií migrantom, ktorých vylodenie nie je možné v určených prístavoch so vstupnými centrami, na pomoc pri odstraňovaní nedostatkov v odbere odtlačkov prstov a registrácii migrantov mimo vstupných centier. Spojenie s pevninou je dôležité na zabezpečenie toho, aby migranti zaradení do procesu návratu alebo na ďalšie konania o azyle zostali v systéme. Veľmi dôležitým prvkom vstupných centier v prípade Talianska aj Grécka musia byť zlepšené bezpečnostné opatrenia. V jednotnosti vydávanej dokumentácie boli identifikované problémy, ktoré sa zdajú horšie v bodoch tlaku, ako je presun zo vstupných centier na pevninu. V Grécku je nevyhnutné zavedenie bezpečnostných prvkov na dokumente vydávanom pri registrácii, aby sa predišlo výmene alebo falšovaniu týchto dokumentov. Kontroly na základe databáz Interpolu a európskych bezpečnostných databáz a databáz na overovanie dokumentov, najmä schengenského informačného systému, sa musia systematizovať, a to sprístupnením európskych databáz pre hosťujúcich úradníkov agentúry Frontex. Systematické kontroly na základe bezpečnostných databáz sú nielen vyžadované podľa práva EÚ, ale sú ešte dôležitejšie v súvislosti s veľmi reálnou teroristickou hrozbou. Grécko aj Taliansko čelili problému spočívajúcemu v tom, že migranti odmietajú odber odtlačkov prstov. Prioritne sa musia zmeniť vnútroštátne právne predpisy a prijať všetky operačné kroky na zabezpečenie toho, aby boli všetkým migrantom odobraté odtlačky prstov, a to aj ako posledná možnosť s primeraným využitím donucovacích prostriedkov, a aby sa predišlo všetkým sekundárnym presunom neidentifikovaných a neregistrovaných migrantov. Dosiahol sa pokrok, ale treba ho zrýchliť, aby sa zabezpečilo úplné 100 % pokrytie všetkých vstupov identifikáciou a registráciou do marcového zasadnutia Európskej rady. Zároveň treba zabezpečiť účinnejšie vyšetrovanie a stíhanie páchateľov trestnej činnosti využívajúcich podvody s cestovnými dokladmi a dokladmi totožnosti na účel prevádzania migrantov. Pre koncepciu vstupných centier je ústredným prvkom to, že pomáha identifikovať, kto potrebuje a kto nepotrebuje medzinárodnú ochranu prostredníctvom postupu identifikácie a filtrovania žiadostí. Európska únia a jej agentúry by mali byť pripravené poskytnúť všetku pomoc na realizáciu tohto postupu. V tomto smere sú osobitne dôležité prepojenia so systémom pre návrat. Agentúra Frontex spustila 1. februára nový program podpory pre návrat, ktorý je zameraný najmä na Grécko, Taliansko a Bulharsko a v ktorom je naplánovaná rozsiahla a flexibilná podpora. Grécko zaznamenalo v minulosti určitý úspech v tejto oblasti: nedávno – v roku 2013 dosahovalo výsledky nad priemerom EÚ s mierou návratu 59 %. Teraz je potrebné vyvinúť osobitné úsilie na urýchlenie konaní. Treba, aby Grécko rýchlo vydávalo migrantom neregulárne vstupujúcim na jeho územie rozhodnutia o návrate, ak nepožiadajú o azyl alebo sa zistí, že nemajú nárok na získanie azylu. Malo by používať zrýchlené konania, ak sú k dispozícii, pre návrat migrantov a malo by zabezpečiť, aby všetci počas procesu zostali pod kontrolou orgánov. Je potrebné aj opatrenie zabraňujúce neregulárnym migrantom v úteku pred ich návratom, a to aj prostredníctvom zaistenia. Taliansko takisto čelilo problémom so zabezpečením účinného návratu. Dosiahlo pokrok v novom programe asistovaného dobrovoľného návratu, ktorý by mal začať rýchlo fungovať, pracuje na readmisii a úspešne uplatňuje zrýchlené konania na účel vydávania rozhodnutí o návrate a na presunutie neregulárnych migrantov do určitých afrických krajín. Pretrváva však problém s unikajúcimi neregulárnymi migrantmi pred ukončením konaní. Je potrebné urýchlene riešiť obmedzenú kapacitu zaistenia, ako aj maximálny počet 90 dní administratívneho zaistenia na účel návratu. Európska únia a jej agentúry budú naďalej pomáhať talianskym orgánom v týchto veciach. Obnovenie dublinských presunov do Grécka Na to, aby spoločný európsky azylový systém fungoval, musí existovať možnosť vrátiť žiadateľov o azyl do krajiny prvého vstupu do EÚ (tzv. dublinské presuny), ako sa stanovuje v spoločne dohodnutých pravidlách EÚ. V októbri Komisia pripomenula, že od rokov 2010 – 2011 členské štáty neboli schopné podniknúť dublinské presuny do Grécka. Systémové nedostatky, ktoré zistil Európsky súd pre ľudské práva a Európsky súdny dvor, zahŕňali úplný prístup k azylovému systému a poskytovanie a kvalitu prijímacej kapacity. Zodpovednosť za rozhodovanie o obnove presunov majú orgány členských štátov, ktoré kontrolujú svoje súdy, a Súdny dvor. Aj keď sa odvtedy dosiahol pokrok, pretrvávajú nedostatky v oblasti prijímacej kapacity a podmienok, prístupu ku konaniu o azyle, odvolaní a právnej pomoci. Komisia preto dnes prijíma odporúčanie s uvedením konkrétnych krokov potrebných na to, aby sa Grécko vrátilo k dublinskému systému. Podávanie správ Gréckom o jeho pokroku vo vykonávaní odporúčaných opatrení, ako aj iné vstupy, ako sú správy z Výboru ministrov Rady Európy o vykonávaní rozsudkov a od UNHCR, objasnia posúdenie toho, či sú podmienky na to, aby sa členským štátom umožnilo obnoviť jednotlivé presuny do Grécka podľa dublinského nariadenia so zreteľom na to, že objem presunov a kategórie osôb, ktoré majú byť presunuté, majú zodpovedať konkrétnemu dosahovanému pokroku. Kľúčové ďalšie kroky: S úplnou podporou EÚ musí Grécko a Taliansko dosiahnuť úplne prevádzkyschopné vstupné centrá vo všetkých lokalitách, a to čo najskôr; Ostatné členské štáty musia urýchlene doplniť zvyšnú potrebu odborníkov agentúry Frontex a úradu EASO; Grécko a Taliansko musia posilniť svoje úsilie o obnovenie účinných návratov a zabrániť neregulárnym migrantom v úniku pred návratom; Grécko má podniknúť kroky stanovené v aktuálnom odporúčaní Komisie, aby sa umožnilo obnovenie dublinských presunov v jednotlivých prípadoch na základe dosiahnutého pokroku. III.2 Vykonávanie premiestnenia Dve právne záväzné rozhodnutia o premiestnení, ktoré prijala Rada, sú uznaním potreby poskytnúť naliehavú pomoc Grécku a Taliansku v núdzovej situácii. Premiestnenie je základným nástrojom na zníženie bremena členských štátov, ktoré sú pod najväčším tlakom, a na obnovenie poriadku v riadení migrácie. Vyžaduje si však účinnú spoluprácu medzi premiestňujúcimi krajinami a prijímajúcimi členskými štátmi. V prvom rade je jednoznačne veľmi dôležitý záväzok Grécka a Talianska voči riadnej a dôkladnej registrácii a kontrole. Tieto dva členské štáty postupne zavádzajú systémy na identifikáciu, postúpenie, registráciu a presun čakateľov na premiestnenie, ako aj na vykonanie lekárskej prehliadky a bezpečnostnej kontroly pred odchodom.

Žiadatelia o azyl by mali chápať, že premiestnenie prináša väčšiu istotu ako únik pred miestnym azylovým systémom a že im bude zabránené v neregulárnom cestovaní do členského štátu podľa ich výberu. V prípade Grécka si to vyžaduje lepšiu kontrolu (s podporou a pomocou EÚ) hranice medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónskom, aby sa zabezpečilo najmä to, že osoba, ktorá neregulárne vstúpila na územie EÚ, bola zaregistrovaná, a aby boli rýchlo a účinne identifikované a vrátené osoby, ktoré nemajú právo byť v Európskej únii. Je takisto veľmi dôležité, aby boli sekundárne presuny do iných členských štátov predmetom sankcií a aby boli jednotlivci posielaní späť do členského štátu premiestnenia. Najdôležitejším faktorom je však naďalej politická vôľa členských štátov, aby premiestňovanie fungovalo. Aj keď počty identifikovaných oprávnených čakateľov rastú, členské štáty zatiaľ oficiálne ponúkli len o málo viac ako 2 000 miest a len dvanásť členských štátov prijalo premiestnených ľudí. K 8. februáru bolo premiestnených len 218 ľudí z Grécka a 279 z Talianska. Päť členských štátov ešte vôbec nesprístupnilo miesta na premiestnenie. Pomalé tempo premiestňovania je pripísané faktorom vrátane chýbajúcim osobitným kontaktným bodom (na vykonanie zdravotných prehliadok a bezpečnostných kontrol, ktoré sú jedinými dôvodmi, pre ktoré môže členský štát premiestnenia odmietnuť prijať čakateľa na premiestnenie) a nedostatočná prijímacia kapacita pre príchody v prijímajúcich členských štátoch. Oneskorenia a obmedzujúce preferencie v indikovaní a plnení dostupných miest zo strany členských štátov premiestnenia sa musia skončiť. Práve preto Komisia dnes napísala všetkým členským štátom, aby im pripomenula ich povinnosti na základe uvedených dvoch rozhodnutí a aby vyzvala na zrýchlenie tempa vykonávania so zreteľom na jasný cieľ poskytnúť naliehavú pomoc. Keďže hraničné kontroly na trase cez západný Balkán sa sprísňujú, je pravdepodobné, že sa zvýšia tlaky, ktoré sa mali podľa plánu zmierniť týmito rozhodnutiami, preto bude potreba solidarity ešte naliehavejšia. Kľúčové ďalšie kroky: Členské štáty by mali splniť svoje záväzky prostredníctvom zrýchleného vykonávania rozhodnutí o premiestnení. Členské štáty a agentúry EÚ (Frontex, EASO) by mali pomôcť Grécku lepšie kontrolovať hranicu medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónskom, aby sa zabezpečilo najmä to, že osoba, ktorá neregulárne vstúpila na územie EÚ, bola zaregistrovaná, a aby boli rýchlo a účinne identifikované a vrátené osoby, ktoré nemajú právo byť v Európskej únii. III.3 Silné hranice Riadenie vonkajších hraníc EÚ prináša zodpovednosti. Ak osoba prejde cez hranice neregulárne, mala by dostať príležitosť požiadať o medzinárodnú ochranu: ak o ňu požiada, členský štát prvého vstupu musí udeliť prístup k vnútroštátnym konaniam o azyle, ako sa vyžaduje medzinárodným a európskym právom. Ak nepožiada o azyl, členský štát prvého vstupu môže a mal by vstup zamietnuť. Táto zodpovednosť za hraničnú kontrolu je zrkadlovým obrazom povinností migrantov na hraniciach – základ pravidla žiadna registrácia, žiadne práva. Je potrebné, aby štátny príslušník tretej krajiny spĺňal podmienky vstupu stanovené v Kódexe schengenských hraníc vrátane držby platného cestovného dokladu . Členské štáty musia prijať primerané opatrenia zabezpečujúce, aby osoby, ktorým bol udelený prístup na ich územie z dôvodov žiadania o azyl, nemohli uniknúť do posúdenia a prijatia rozhodnutia o žiadosti o udelenie azylu. Malo by byť jasné, že želanie prechodu cez členský štát s cieľom požiadať o azyl v inom členskom štáte nie je prijateľným dôvodom na udelenie vstupu. Právo na prístup k spravodlivému konaniu o azyle – ktoré je uznané v medzinárodnom práve o utečencoch a ktoré dodržiavajú členské štáty EÚ, ako aj krajiny západného Balkánu – nemôže byť používané ako zámienka v snahe o vybratie si krajiny, v ktorej žiadateľ o azyl podá svoju žiadosť o azyl. Ide však o jeden z trendov, ktorý charakterizoval pohraničné kontroly na trase cez západný Balkán v uplynulých mesiacoch. Pod veľkým migračným tlakom niekoľko krajín vrátane členských štátov vnímalo samých seba len ako tranzitné krajiny, vytvárali prijímaciu kapacitu v malom rozsahu a na veľmi krátky čas a v niektorých prípadoch prevážali migrantov od jednej hranice k druhej. Spolupráca medzi krajinami na trase cez západný Balkán je naďalej nedostatočná. Pravidelne dochádzalo k rozhodnutiam prijímaným jednostranne v jednej krajine, ktoré mali domino efekt na hranici každej ďalšej z krajín na trase. Výsledkom je de facto politika zamietania vstupu na základe štátnej príslušnosti alebo plánovanej krajiny registrácie žiadosti o azyl. Tieto politiky nie sú štrukturálnym riešením pre výzvu, ktorej Európska únia čelí. Z toho dôvodu Komisia trvala na dôležitosti registrácie migrantov, odolnosti hraníc a na zvýšení prijímacej kapacity. Prvým krokom k normalizácii situácie je akceptovanie potreby koordinácie týchto opatrení s cieľom predísť posúvaniu zodpovednosti, napätiu medzi susednými krajinami a zabrániť tomu, aby veľké počty migrantov uviazli po ceste. Tieto opatrenia by mali zahŕňať včasné varovanie, ako aj transparentnosť. Druhým krokom však teraz musí byť obnova poriadku v systéme so vstupom len pre osoby, ktoré požiadajú o azyl vo vnútroštátnom azylovom systéme členského štátu zodpovedného podľa dublinských pravidiel. Vedomie, že utečenci a migranti už prešli cez členský štát, určite ohrozilo ochotu členských štátov plniť si tieto povinnosti: obnova tejto normy však musí byť cieľom. Novší trend v krajinách po trase cez západný Balkán je však jasný: postupné sprísňovanie hraničných kontrol, ktoré by mohli vyústiť do ich uzavretia, ak sa toky migrantov neznížia. Je preto potrebné zrýchliť plnenie záväzkov prijatých na stretnutí vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu, aby sa zabezpečilo, že rozhodnutia prijímané v krajinách budú plne koordinované a v prípade relevantnosti zastrešené právom Únie.

V tejto súvislosti sa od Grécka očakáva, že bude s posilnenou podporou agentúry Frontex vykonávať úplnú kontrolu svojej hranice s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónskom. Už sa to začalo diať na základe žiadosti Grécka prostredníctvom obmedzeného vyslania agentúry Frontex. Toto vyslanie by sa teraz malo zintenzívniť a mal by sa využiť jeho maximálny potenciál najmä zvýšením rozsahu úloh, ktoré môžu vykonávať pridelení úradníci. Aj keď nie je možné využiť spoločnú operáciu agentúry Frontex priamo na území Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, v súčasnosti prebiehajú prípravy alternatívnych prostriedkov pomoci agentúry Frontex. Akékoľvek doplnkové opatrenie prijaté na severnej strane danej hranice sa má vykonať v rámci EÚ. Schopnosť Únie udržiavať oblasť bez vnútorných hraničných kontrol je podmienená bezpečnosťou vonkajších hraníc. Schengenský systém obsahuje veľkú mieru flexibility, ktorá umožňuje členským štátom reagovať na vyvíjajúce sa okolnosti. V pravidlách sa stanovuje odozva na osobitné situácie dočasnou obnovou hraničnej kontroly na všetkých vnútorných hraniciach členského štátu alebo na ich konkrétnej časti z dôvodov vážnej hrozby pre vnútornú bezpečnosť alebo verejný poriadok. Pokračujúci rast počtov prichádzajúcich migrantov a utečencov vyústil do toho, že členské štáty prijímali výnimočné opatrenia tzv. poslednej inštancie, ako je stavanie plotov a dočasné opätovné zavedenie kontrol na vnútorných hraniciach . V Kódexe schengenských hraníc sa stanovujú časové lehoty pre obnovenie hraničných kontrol v súlade s ich výnimočnou povahou a predĺženie je možné len za prísne vymedzených podmienok. Tieto opatrenia by sa mali skončiť po celkovo ôsmich mesiacoch, pokiaľ Rada neodporúča predĺženie trvania hraničných kontrol nad rámec tohto bodu, pretože pretrvávajú vážne nedostatky týkajúce sa kontroly vonkajších hraníc zistené pomocou schengenskej hodnotiacej správy a neboli odstránené, a v prípade, že je ohrozené celkové fungovanie schengenského priestoru a existuje vážna hrozba pre verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť. V rámci bežného hodnotenia riadenia vonkajších hraníc bola na vonkajších hraniciach Grécka vykonaná neohlásená schengenská hodnotiaca návšteva v novembri 2015. Dva tímy zložené z expertov z členských štátov a Komisie hodnotili morskú hranicu Grécka (dva ostrovy v Egejskom mori) a pozemnú hranicu s Tureckom. Potom, čo bola gréckym orgánom poskytnutá príležitosť vyjadriť sa ku skutočnostiam obsiahnutým v správe, získala správa kladné stanovisko od členských štátov v Schengenskom hodnotiacom výbore. Komisia 2. februára dospela k záveru, že zistené nedostatky predstavujú vážne nedostatky. Rada teraz uvažuje o odporúčaniach na odstránenie týchto vážnych nedostatkov. Komisia je pripravená prijať vhodné vykonávacie opatrenia, keď Rada príjme v tejto veci rozhodnutie. Náklady na obnovenie kontrol na vnútorných hraniciach Stabilizácia schengenského systému s použitím jeho ochranných mechanizmov je veľmi dôležitá na zabezpečenie následného zrušenia všetkých kontrol na vnútorných hraniciach. Ich nezrušenie by nielen pripravilo ľudí o obrovské výhody z voľného pohybu medzi hranicami, ale takisto hrozia veľké ekonomické náklady pre občanov a podniky, čím sa ohrozuje jednotný trh. Ak sa kontroly na hraniciach zavedú systematickejšie a dlhodobejšie, priame náklady, najmä pre cezhraničných pracovníkov v EÚ, cestných nákladných prepravcov a verejnú správu by mohli byť naozaj značné. Voľná výmena tovaru v rámci EÚ v súčasnosti predstavuje hodnotu 2 800 miliárd EUR a objem 1 700 miliónov ton. Odhady naznačujú, že opätovné zavedenie kontrol na vnútorných hraniciach na systémovom a dlhodobom základe by mohlo stáť až 5 miliárd EUR a až 18 miliárd EUR v samotných celkových priamych nákladoch. Vplyv by výrazne presahoval odvetvie dopravy, mal by vplyv na objem a náklady na obchod s tovarom a na efektívnosť európskeho odvetvia logistiky, s pravdepodobným zvýšením cien. Takisto by priniesol nové obmedzenia na trhu práce – 1 % zamestnaných občanov žijúcich v krajinách schengenského priestoru pracuje za hranicami a boli by postihnutí znovuzavedenými kontrolami. Ak sa hraničné kontroly spoja s fragmentáciou spoločnej vízovej politiky EÚ, simulácie naznačujú veľký možný vplyv na odvetvie cestovného ruchu (v rozsahu od 10 do 20 miliárd EUR alebo 0,07 % do 0,14 % HDP EÚ). Ak sa proces rozbehne a ohrozí hĺbku hospodárskeho začlenenia vrátane riadneho fungovania hospodárskej a menovej únie, strednodobé nepriame náklady môžu byť dramaticky vyššie ako priame odhady, keďže vplyv na obchod, investície a mobilitu v rámci spoločenstva by bol nevídaný. Udržateľné riešenie na vonkajších hraniciach Komisia prijala v decembri 2015 balík o hraniciach, ktorý je navrhnutý na pomoc pri lepšom riadení migrácie a na riešenie bezpečnostných hrozieb v EÚ a zároveň na ochranu zásady voľného pohybu v schengenskom priestore. Jadrom tohto balíka je návrh Komisie z 15. decembra 2015 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži. Týmto návrhom sa má zaviesť spoločný systém, ktorým sa podstatne zvýši účinnosť kontrol na vonkajších hraniciach, oveľa rýchlejšie sa identifikujú nedostatky a vymedzia jasné, operatívne opatrenia na ich riešenie . Z agentúry Frontex by sa čo najskôr mala stať Agentúra európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s novými úlohami a povinnosťami a vlastnými zdrojmi, čo by jej umožnilo operatívne zasahovať na vonkajších hraniciach v prípade potreby naliehavých opatrení. Popri zdvojnásobení súčasného počtu zamestnancov agentúry Frontex bude agentúra schopná čerpať rezervný zdroj najmenej 1 500 národných expertov, ktorí môžu byť vyslaní do troch dní. Takto by sa odstránil súčasný problém, ktorému čelí agentúra Frontex, spočívajúci v tom, že na jej žiadosti o vnútroštátnych pohraničných pracovníkov členské štáty nereagujú. Návrh predstavuje reakciu na naliehavú potrebu a hranice EÚ budú naďalej zraniteľné, kým sa nezavedie. V záveroch Európskej rady z decembra 2015 bola Rada vyzvaná, aby dospela k svojmu stanovisku do júna. Komisia podporuje výzvy tých vedúcich predstaviteľov, ktorí chcú zrýchliť zriadenie novej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a jej uvedenie do prevádzky počas leta. Komisia takisto predložila návrh cielenej zmeny Kódexu schengenských hraníc, aby zabezpečila povinné systémové kontroly štátnych príslušníkov EÚ na základe relevantných databáz na vonkajších hraniciach. Predstavovali by významný prínos pre bezpečnosť, osobitne v súvislosti so zahraničnými teroristickými útočníkmi. Systémové kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín na základe relevantných databáz budú naďalej povinné na vstupe a výstupe. Kľúčové ďalšie kroky: Európsky parlament a Rada by sa mali najneskôr do júna, ak nie skôr, dohodnúť na zriadení európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, aby mohla byť uvedená do prevádzky počas leta; Všetky krajiny západného Balkánu by mali postúpiť od včasného varovania o zmenách v pravidlách a postupoch na hraniciach k obnoveniu úplného uplatňovania práva EÚ a medzinárodného práva; Grécko by malo rýchlo riešiť vážne nedostatky zistené schengenskými ochrannými konaniami vrátane úplnej kontroly nad svojou hranicou s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónskom; Akákoľvek doplnková pomoc Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsku by mala byť podniknutá v rámci EÚ.

III.4 Podpora základných potrieb migrantov a utečencov Humanitárny imperatív a základné práva sú smerodajnými zásadami prístupu EÚ k utečencom a migrantom. Sú stimulmi mnohých prebiehajúcich osobitných opatrení: hľadanie a záchrana v Stredozemnom a Egejskom mori, spolupráca s krajinami čeliacimi veľkému prílevu utečencov s cieľom zlepšiť oblasti, ako je prijímacia kapacita, a opatrenia pomáhajúce členským štátom pomáhať tým, ktorí to potrebujú, a podporovať začlenenie. V tom, ako EÚ a jej členské štáty zaobchádzajú s migrantmi a utečencami, treba rešpektovať dva kľúčové aspekty. Prvý sa týka prístupu k azylovému systému a príležitosti žiadať o medzinárodnú ochranu – musí byť rýchly, účinný a poskytovať príležitosť, aby sa na každý prípad nazeralo individuálne vrátane riadnych odvolacích konaní. Právo na nevrátenie alebo nevyhostenie musí byť vždy chránené. Druhý sa týka podmienok, podľa ktorých sa má zaobchádzať so všetkými migrantmi a utečencami. Základné normy musia rešpektovať ľudské práva a dôstojnosť všetkých. Európska agenda pre migráciu kladie osobitný dôraz na potrebu ochrany detí a nadväzovanie na akčný plán o maloletých osobách bez sprievodu (2010 – 2014). Táto práca v súčasnosti prebieha s cieľom použiť komplexný prístup pre ochranu detí v celom migračnom reťazci. Priorita pre zraniteľné osoby a najmä maloleté osoby bez sprievodu je takisto včlenená do procesu premiestňovania. Ochrana detí a ochranné opatrenia pre ne sa majú podľa plánu plne začleniť do vstupných centier. Súčasný stav v oblasti krátkodobej a prebiehajúcej práce sa nachádza v prílohe 6. Existujú aj presvedčivé dôkazy o tom, že migračnú krízu využívajú kriminálne siete zapojené do obchodovania s ľuďmi na zameranie sa na najzraniteľnejších, najmä na ženy a deti. Z výskumu vyplýva, že cieľom boli prijímacie zariadenia v niektorých členských štátoch, pričom sú prípady, v ktorých až 60 % detí bez sprievodu zmizlo a vážne hrozí, že sa stanú obeťami sietí obchodovania s ľuďmi. Europol uvádza, že existuje významný priesečník medzi osobami prevádzajúcimi utečencov cez hranice a gangmi lákajúcimi ľudí na účel ich vykorisťovania v sexuálnom obchode alebo v nútenej práci. Je preto veľmi dôležité, aby sa od prvej fázy vo vstupných centrách identifikovali skutočné alebo možné obete obchodovania s ľuďmi, upozornili na ich práva, a aby prebiehala potrebná spolupráca s policajnými a justičnými orgánmi s cieľom zaistiť, aby boli obchodníci s ľuďmi identifikovaní a stíhaní. S postupným sprísňovaním hraničných kontrol, čo je aktuálny trend na trase cez západný Balkán, by EÚ mala byť pripravená na požiadanie rozšíriť humanitárnu pomoc po celej trase. Vyžaduje si to, aby EÚ posilnila svoju kapacitu na poskytovanie humanitárnej pomoci externe a vytvorila kapacitu interne, na podporu krajín, ktoré čelia veľkým počtom utečencov a migrantov. Kľúčové ďalšie kroky: Členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť maloletým osobám bez sprievodu pri vykonávaní koncepcie vstupných centier a vykonávaní premiestňovania; posilneniu kapacity, aby EÚ mohla poskytovať humanitárnu pomoc tretím krajinám a vytvoreniu kapacity na poskytovanie humanitárnej pomoci v rámci EÚ na podporu krajín, ktoré čelia veľkým počtom utečencov a migrantov; Komisia zameria financovanie na posilnenie ochranných odoziev pre migrujúce deti vrátane programov vzdelávania a ochrany pre deti v EÚ a mimo nej. III.5 Sfunkčnenie návratu a readmisie Systémový a rýchly návrat neregulárnych migrantov neodmysliteľne patrí k úspešnému riadeniu migrácie a pôsobí ako mocný odstrašujúci signál od neregulárnej migrácie. Európska únia je plne odhodlaná chrániť osoby, ktoré unikajú pred násilím a konfliktmi. Ale migranti, ktorí nepotrebujú ochranu, musia byť účinne vracaní do krajiny ich pôvodu alebo do tranzitných krajín s plným rešpektovaním ľudských práv a dôstojnosti. Účinný systém pre návrat je takisto veľmi dôležitý preto, aby mohli byť zdroje zamerané na uspokojenie ľudí, ktorí potrebujú ochranu. Vyžadujú sa opatrenia v rámci EÚ, ako aj v súvislosti s tretími krajinami. Vnútroštátne systémy pre návrat však čelia mnohým praktickým problémom: chýbajúce cestovné doklady, chýbajúca kapacita na zaistenie v členských štátoch, dlhé a neúčinné vnútroštátne konania, ktoré môžu len zjednodušiť úniky, a krajiny pôvodu, ktoré robia obštrukcie v readmisii. Miery uskutočnených návratov v roku 2014 sú nízke – v niektorých prípadoch v prípade afrických krajín dosahujú 16 % a samotná priemerná miera EÚ na úrovni 40 % je veľmi nízka.

Zlepšenie systému pre návrat Vzhľadom na rastúci počet migrantov zaznamenaný v roku 2015 a očakávaný v roku 2016 je potrebné posilniť a zlepšiť kapacitu EÚ v oblasti návratov. Účinný systém pre návrat je veľmi dôležitý pre udržateľnosť migračných politík Európy: ak Európa chce uspokojiť ľudí, ktorí potrebujú ochranu, musí bezodkladne vracať všetkých, ktorí nemajú zákonné právo zostať. Dosiaľ členské štáty neboli úplne úspešné v zavádzaní vnútroštátnych systémov schopných zvládnuť túto výzvu a v dôsledku toho bola naštrbená dôveryhodnosť kolektívneho systému EÚ pre návrat. Akčný plán Komisie pre návrat ponúka cestu pre silný vnútroštátny a európsky systém návratu. Vyžadujú sa opatrenia v rámci EÚ, ako aj v súvislosti s tretími krajinami. V rámci EÚ je potrebné, aby členské štáty úplne a správne uplatňovali smernicu o návratoch a aby pracovali s Komisiou na identifikácii a riešení právnych a praktických prekážok v účinných návratoch – od vydania rozhodnutí o návrate po zabezpečenie toho, že osoby, ktoré sa majú vrátiť, sa nevyhnú procesu, pričom sa zároveň ochraňujú ľudské práva a potreby ochrany všetkých. Komisia v decembri predložila návrh pre nový európsky cestovný doklad pre návrat. Dobrovoľný návrat je naďalej uprednostňovanou možnosťou – je dôstojnejší a nákladovo efektívnejší – a je podporovaný cez rozpočet EÚ, ako aj spoločné programy a výmena osvedčených postupov. Migranti sa však často podujmú na dobrovoľný návrat len v prípade, že majú vážny a dôveryhodný výhľad na svoj návrat nedobrovoľne. Je preto potrebné, aby členské štáty zabezpečili, aby bol tento výhľad reálny. Prístup Komisie je podložený praktickou a finančnou podporou. V jej zriadení integrovaného systému riadenia návratu sa spájajú všetky členské štáty a siete EÚ zodpovedné za návrat a opätovné začlenenie. Agentúra Frontex koordinovala 66 spoločných letov návratu a v roku 2015 bolo v rámci týchto spoločných operácií vrátených celkovo 3 565 migrantov. Rozpočet agentúry Frontex pre návrat sa na rok 2016 výrazne zvýšil – spoločné operácie pre návrat budú podporené rozpočtom vo výške 65 miliónov EUR na rozdiel od predchádzajúcich približne 10 miliónov EUR. Výsledok bude viditeľný v nasledujúcich týždňoch v osobitných operáciách na podporu návratu neregulárnych migrantov z Grécka a Talianska. Spolupráca s tretími krajinami v oblasti návratu a readmisie Vracanie neregulárnych migrantov, ktorí nepotrebujú medzinárodnú ochranu, je kľúčovou zložkou migračnej politiky EÚ. Tretie krajiny majú povinnosti prevziať svojich štátnych príslušníkov. Pretrvávajúce ťažkosti, ktoré však pritom vznikajú, a súvislosť s trendmi v neregulárnej migrácii v roku 2015 spôsobili, že návrat a readmisia je teraz jednou z najvyšších priorít vo vzťahoch EÚ s tretími krajinami pôvodu a/alebo tranzitu . Komisia a členské štáty skúmajú stimuly, pozitívne aj negatívne, ktoré možno použiť na zabezpečenie účinného uplatňovania existujúcich readmisných dohôd alebo uzatváranie nových. Táto činnosť je v súlade so žiadosťou Európskej rady z októbra 2015 o vymedzenie komplexných a prispôsobených balíkov s cieľom zdôrazniť partnerom dôležitosť spolupráce v oblasti readmisie pre vzťahy ako celok. Tieto balíky stimulov a pákových efektov vrátane prevádzkovania obchodných preferencií by Európska únia a jej členské štáty mali uplatňovať koordinovaným spôsobom. Táto skutočnosť sa spojila s cieľom podať na marcovom zasadnutí Európskej rady správy o prvých výsledkoch. Osobitná pozornosť sa venuje zlepšeniu spolupráce v oblasti návratu a readmisie s konkrétnymi partnermi. Dôraz sa kladie na tretie krajiny s nízkou mierou návratu a na krajiny, s ktorými rokovania o uzavretí readmisnej dohody nedosahujú pokrok, ako je Alžírsko alebo Maroko, alebo s ktorými už uzavretá readmisná dohoda nie je riadne vykonávaná, ako je Pakistan. V prípade Pakistanu napriek kontaktom na vysokej úrovni a úsiliu, ktoré EÚ preukázala počas roka 2015, narazilo vykonávanie existujúcej readmisnej dohody na následné prekážky. Okrem toho sa osobitná pozornosť venuje krajinám, z ktorých výrazne vzrástli neregulárne vstupy, ako je Afganistan a Bangladéš: v roku 2015 vstúpilo do EÚ cez Grécko viac ako 200 000 Afgancov, pričom počet neregulárne vstupujúcich Bangladéšanov sa od roku 2014 do roku 2015 strojnásobil. V Afrike, na základe akčného plánu vo Vallette, Komisia v súčasnosti úzko spolupracuje s krajinami subsaharskej Afriky, aby týmto krajinám pôvodu umožnila uplatniť zákonnú povinnosť na základe dohody z Cotonou prevziať svojich štátnych príslušníkov. Miery skutočného návratu sú v súčasnosti nízke – v niektorých prípadoch dosahujú 16 %, sú teda výrazne nižšie ako priemer EÚ na úrovni 40 %, ktorý je samotný príliš nízky. Cieľom krokov na zlepšenie tejto situácie je identifikovať praktické spôsoby pomoci týmto krajinám v plnení si záväzkov týkajúcich sa readmisie. Bezpečné tretie krajiny

Smernica o konaní o azyle poskytuje členským štátom možnosť neskúmať podstatu žiadosti o azyl v prípade, že z dôvodu spojenia s tzv. bezpečnou treťou krajinou sa žiadateľ namiesto neho môže uchádzať o ochranu tam. Ak sú splnené podmienky, toto ustanovenie umožňuje členským štátom uzavrieť konanie o azyle a vrátiť žiadateľa o azyl do predmetnej bezpečnej tretej krajiny. V tejto fáze však nepredpokladajú všetky členské štáty uplatňovanie tejto možnosti vo svojich vnútroštátnych zákonoch, alebo tak robia za obmedzujúcich podmienok. Všetky členské štáty sú preto podnecované, aby vo svojich vnútroštátnych predpisoch zaviedli pojem bezpečných tretích krajín a aby ho uplatňovali, keď sú splnené podmienky. V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že pojem bezpečnej tretej krajiny, ktorá je vymedzená v smernici o konaní o azyle, vyžaduje, aby existovala možnosť získať ochranu v súlade so Ženevským dohovorom, ale nevyžaduje, aby tretia bezpečná krajina ratifikovala tento dohovor bez geografickej výhrady. Okrem toho, pokiaľ ide o otázku, či existuje spojenie s predmetnou treťou krajinou a či je preto odôvodnené, aby žiadateľ išiel do danej krajiny, do úvahy možno vziať aj to, či žiadateľ prechádzal cez predmetnú bezpečnú krajinu alebo či je táto tretia krajina geograficky blízko ku krajine pôvodu žiadateľa. Kľúčové ďalšie kroky: Členské štáty by mali v spolupráci s Komisiou rýchlo riešiť administratívne prekážky a komplikácie v záujme systematického a rýchleho vykonávania konaní o návrate; S úplnou účasťou členských štátov a stavaním na ich vlastných bilaterálnych vzťahoch treba zintenzívniť vzťahy s prioritnými krajinami na účel zavedenia balíkov stimulov a pákových efektov na zlepšenie mier readmisie; Všetky členské štáty majú stanoviť vo svojich vnútroštátnych predpisoch pojem bezpečných tretích krajín a uplatňovať ho, keď sú splnené podmienky. III.6 Vykonávanie spoločného akčného plánu EÚ a Turecka Plnenie spoločného akčného plánu EÚ a Turecka bude kľúčové pre obmedzenie prílevu neregulárnych migrantov v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch so zreteľom na to, že objemy neregulárnych príchodov zostali počas zimy výnimočne vysoké napriek poveternostným podmienkam. Ihneď po aktivácii spoločného akčného plánu prijalo Turecko dôležité kroky na jeho vykonanie. Opatrenia na otvorenie tureckého trhu práce pre Sýrčanov, na ktorých sa vzťahuje dočasná ochrana, by mali utečencom výrazne uľahčiť nájdenie si legálneho zamestnania. Ďalšie prebiehajúce kroky sú určené na vyriešenie prekážok v spolupráci s EÚ v boji proti prevádzaniu migrantov a neregulárnej migrácii, ako aj na používanie informácií na odradenie utečencov od podnikania nebezpečnej cesty do Európy. Turecko nahlásilo zvýšenie svojich počtov neregulárnych migrantov a prevádzačov a v roku 2015 zatklo 3 700 prevádzačov, aj keď je potrebné zlepšiť spoluprácu na presadzovaní práva a justičnú spoluprácu. Nadviazali sa intenzívne kontakty s tureckými orgánmi na zabezpečenie toho, aby sa pomocou konkrétnych opatrení v rámci nástroja pre utečencov v Turecku vo výške 3 miliárd EUR čo najskôr začalo financovanie projektov. Na konci roka 2015 spustila Komisia v spolupráci s tureckými orgánmi posúdenie potrieb pre Sýrčanov, na ktorých sa vzťahuje dočasná ochrana v Turecku. Prvý prehľad posúdenia potrieb sa očakáva v polovici februára s cieľom identifikovať projekty, ktoré budú prostredníctvom nástroja financované. Prioritnými oblasťami je humanitárna pomoc utečencom, sociálno-ekonomická podpora, integrácia na trhu práce, zdravotná starostlivosť a sociálne začlenenie, infraštruktúra samospráv a riadenie tokov utečencov. Ďalším dôležitým krokom bude pokrok v oblasti readmisie. Veľmi dôležité je účinné vykonávanie readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom so zreteľom na readmisiu vlastných štátnych príslušníkov Tureckom a od 1. júna 2016 aj na readmisiu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prešli Tureckom na svojej ceste do EÚ. Zároveň sa vyvíja intenzívne úsilie o zvýšenie účinnosti bilaterálnej readmisnej dohody medzi Tureckom a Gréckom, ale jej vykonávanie je zatiaľ značne nedostatočné. Komisia skúma, akú ďalšiu podporu možno poskytnúť, a je pripravená úzko spolupracovať s gréckymi aj tureckými orgánmi na zvýšení počtu návratov do Turecka na základe existujúcej bilaterálnej dohody, kým v plnom rozsahu nevstúpi do platnosti dohoda medzi EÚ a Tureckom. Kľúčové ďalšie kroky: Komisia a členské štáty by mali urýchlene zaviesť prvé opatrenia v rámci nástroja pre utečencov v Turecku; Je potrebné, aby opatrenia Turecka a EÚ priniesli skutočné a rýchle výsledky v obmedzení neregulárneho prílevu a účinných návratoch neregulárnych migrantov. III.7 Podpora utečencov mimo EÚ

Situácia Sýrčanov je zúfalá – 13,5 milióna Sýrčanov potrebuje humanitárnu pomoc a šesť miliónov z nich tvoria deti. V roku 2016 bude Komisia udržiavať vysokú úroveň humanitárnej pomoci poskytnutej v roku 2015 na splnenie najnaliehavejších potrieb utečencov v regióne zasiahnutom sýrskou krízou. V rámci Sýrie, napriek zintenzívneniu konfliktu a zhoršovaniu humanitárnej situácie s novými vlnami vysídľovania, EÚ zabezpečí poskytovanie pomoci osobám, ktoré ju potrebujú, ako sú potraviny, voda, prístrešok a vzdelávanie, s osobitným zameraním na najzraniteľnejšie osoby. Trustový fond pre Sýriu vyčlení 350 miliónov EUR na naliehavo potrebnú pomoc pre 1,5 milióna utečencov a presahujúce hostiteľské spoločenstvá v Libanone, Turecku, Jordánsku a Iraku na pomoc v plnení základných potrieb ako vzdelávanie, zdravotná starostlivosť a hygiena. Komisia bude v súčasnosti rýchlo realizovať prijaté záväzky a bude skúmať všetky politické možnosti nadväzujúcich opatrení. Komisia napríklad vyvíja inovatívne spôsoby využívania obchodných preferencií na podporu utečencov v Jordánsku. Členské štáty musia takisto rýchlo realizovať svoje prísľuby, aby prispeli ku skutočnému zlepšeniu v praxi. Medzinárodné spoločenstvo musí pokračovať v zintenzívňovaní svojho kolektívneho úsilia zameraného na pomoc sýrskym utečencom. Európska únia musí využiť príležitosť, ktorú predstavuje súbor medzinárodných fór, aby upozornila na potrebu globálneho úsilia. Vyžaduje si to dôslednú prípravu stretnutia na vysokej úrovni o globálnom rozdelení zodpovednosti prostredníctvom Ciest pre prijímanie sýrskych utečencov, ktoré organizuje UNHCR v Ženeve 30. marca, humanitárneho samitu OSN v Istanbule v máji 2016 a samitu o riešení veľkých presunov utečencov a migrantov, ktorý sa bude konať na Valnom zhromaždení OSN v septembri 2016. Tieto stretnutia poskytnú ďalšie príležitosti na to, aby EÚ a medzinárodné spoločenstvo preukázali dlhodobejšiu podporu Sýrii a susedným krajinám. Riešenie prvotných príčin vysídlenia v iných regiónoch EÚ takisto podporuje utečencov a hostiteľské krajiny v iných častiach sveta, ktoré čelia situáciám núteného vysídlenia. V polovici roka 2015 bolo v subsaharskej Afrike 4,1 milióna utečencov a až 11,4 milióna osôb vysídlených v rámci krajiny. Sudán a Etiópia sú domovom viac ako 1 milióna utečencov zo susedných krajín popri takmer 3,5 milióna osôb vysídlených v rámci krajiny. Ďalší tlak prichádza od rýchlo rastúcej populácie mládeže v Afrike . Toto si vyžaduje odhodlané a trvalé zapojenie Únie a iných globálnych subjektov v príslušných krajinách. Rýchle financovanie je možné poskytnúť najmä cez Núdzový trustový fond pre Afriku. S cieľom pomôcť krajinám, na ktoré sa vzťahuje trustový fond, v prijímaní utečencov z regiónu je potrebné spustiť projekty, pomocou ktorých sa utečencom poskytne prístup ku vzdelávaniu, sociálnej starostlivosti a trhu práce a na ich podporu v riadení svojich hraníc. Zabezpečovanie zákonných ciest Ďalším spôsobom podpory utečencov riadnym spôsobom je presídľovanie alebo systémy prijímania osôb z humanitárnych dôvodov. Tieto možnosti predstavujú poskytnutie zákonnej cesty udeľujúcej ochranu tým, ktorí ju potrebujú, bez uchyľovania sa k nebezpečným cestám, ktoré sú príčinou toľkých ľudských tragédií. Presídľovanie je globálny prístup a partneri spolupracujúci s UNHCR po celom svete môžu podporiť celkové úsilie , aby sa poskytla pomoc tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Na základe odporúčania Komisie z júna 2015 bol dohodnutý systém presídlenia pre 22 504 osôb na pomoc vysídleným osobám z krajín mimo EÚ, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu. Účinné presídlenie podľa dohodnutého systému by sa riadilo žiadosťou UNHCR a vzťahovalo sa na dva roky. Podľa informácií oznámených štátmi zapojenými do systému bolo do konca roka 2015 presídlených 3 358 osôb . Dohodnuté záväzky musia byť splnené včas. V apríli Komisia predloží na základe dosiaľ získaných praktických skúseností iniciatívu horizontálneho presídlenia na zabezpečenie kolektívneho prístupu k presídľovaniu a upevní ju ako základný nástroj spôsobu, ktorým EÚ pomáha krajinám prijímajúcim veľké počty populácií utečencov a poskytuje ochranu utečencom bez toho, aby mali potrebu podnikať nebezpečné neregulárne cesty v rukách prevádzačov. Rýchlo sa musí zaviesť systém dobrovoľného prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom s cieľom zabezpečiť pre členské štáty zákonnú cestu poskytovania medzinárodnej ochrany osobám vysídleným z dôvodu konfliktu v Sýrii a členské štáty by mali zrýchliť prácu na odporúčaní Komisie. Aktivácia tohto systému je podmienená znížením počtov osôb neregulárne prechádzajúcich cez hranicu z Turecka a môže byť upravený podľa veľkosti populácie utečencov v Turecku. Rýchla dohoda a vykonávanie by predstavovali zásadný príspevok k účinnému vzťahu v oblasti migrácie s Tureckom a dopĺňali by vykonávanie opatrení stanovených v spoločnom akčnom pláne EÚ a Turecka. Kľúčové ďalšie kroky: EÚ musí rýchlo nadviazať na záväzky prijaté na Londýnskej konferencii; EÚ a jej členské štáty musia zvýšiť svoje odhodlanie riešiť prvotné príčiny vysídlenia zlepšením spolupráce v oblasti pomoci a dosiahnutím cieľa na úrovni 0,7 % oficiálnej rozvojovej pomoci (ORP); Záväzky štátov voči Núdzovému trustovému fondu pre Afriku a sýrskemu trustovému fondu by sa mali zvýšiť, aby sa dorovnal príspevok EÚ; Členské štáty musia zrýchliť presídlenie dohodnuté v roku 2015 a rýchlo schváliť dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom, ako odporúčala Komisia 15. decembra 2015. V apríli Komisia navrhne iniciatívu presídlenia pre celú EÚ, aby sa umožnilo zásadné zvýšenie presídľovacieho úsilia.

IV UPLATŇOVANIE PRÁVA EÚ/PORUŠENIA Komisia spustila v septembri 2015 iniciatívu na otvorenie alebo sledovanie rôznych prípadov týkajúcich sa úplného a správneho uplatňovania právnych predpisov o konaniach o azyle, prijímacích podmienkach, dublinského nariadenia a nariadenia Eurodac o odbere odtlačkov prstov a o návrate. V oblasti azylu prijala Komisia v roku 2015 celkovo 58 rozhodnutí (formálnych upozornení a odôvodnených stanovísk) súvisiacich s transpozíciou a dodržiavaním súladu s acquis EÚ v oblasti azylu od 23. septembra 2015. Od prijatia krokov v septembri oznámilo niekoľko členských štátov Komisii, že sa domnieva, že vo vnútroštátnych právnych predpisoch sú plne transponované predmetné smernice. Útvary Komisie v súčasnosti posudzujú úplnosť oznámených opatrení. V prípade chýbajúceho úplného oznámenia dnes Komisia rozhodla o vydaní odôvodnených stanovísk v 9 prípadoch. V súvislosti so smernicou o návrate zaslala Komisia administratívne listy 10 členským štátom, v ktorých žiada o objasnenia týkajúce sa vydávania rozhodnutí o návrate a o opatreniach prijatých na zabezpečenie ich účinného presadzovania. Komisia prijala pripomienky členských štátov a úzko s nimi spolupracuje na identifikácii prekážok a komplikácií, ktoré v súčasnosti bránia návratu, a na opatreniach, ktoré treba prijať na ich riešenie v záujme zvýšenia miery návratov a zabezpečenia toho, aby sa úplne dodržiavali povinnosti. Práca Komisie na vykonávaní a porušeniach odzrkadľuje skutočnosť, že jedným z nedostatkov systému riadenia migrácie EÚ a najmä spoločného európskeho azylového systému je vykonanie neúplnej transpozície a nejednotné vykonávanie. Komisia usilovne pracuje, aby členským štátom pomohla dosiahnuť úplný súlad. Bude naďalej používať svoje právomoci na základe zmluvy v celom rozsahu v nadväzujúcich opatreniach na potenciálne a aktuálne konania o porušení v úplnom súlade so spoločne dohodnutými pravidlami EÚ. V ZÁVER Pred februárovým zasadnutím Európskej rady je naliehavo potrebné urobiť to, čo treba na obnovu poriadku v systéme migrácie a uloženie kontroly neregulárnych tokov po trase cez východné Stredozemie/západný Balkán. Európska rada by sa mala zaviazať k opatreniam, ktoré sú potrebné, a inštitúcie EÚ, agentúry EÚ a všetky členské štáty by ich mali vykonávať s odhodlaním. Riadne riadenie hraníc si vyžaduje, aby boli všetky nové príchody účinne registrované a smerované buď k vnútroštátnym konaniam o azyle, konaniam o premiestnení, alebo konaniam o návrate, v súlade s dublinskými pravidlami EÚ. Úplné uplatňovanie práva EÚ v oblasti azylu a riadenia hraníc a vykonávanie kolektívnych rozhodnutí prijatých počas minulého roka by zaručilo rovnomerné rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty EÚ a zabezpečilo, že každý jednotlivý štát bude schopný ich zvládnuť. Odstránenie stimulov neregulárnej migrácie znamená aj zlepšenie podmienok v krajinách pôvodu, spoluprácu s kľúčovými krajinami tranzitu, ako je Turecko, spoľahlivé zákonné kanály migrácie a účinný, systematický a včasný návrat a readmisiu tých, ktorí nemajú právo zostať.