Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Pozdvihnutie afrického poľnohospodárstva - Návrh na kontinentálnu a regionálnu spoluprácu pri rozvoji poľnohospodárstva v Afrike /* KOM/2007/0440 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.7.2007 KOM(2007) 440 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Pozdvihnutie afrického poľnohospodárstva Návrh na kontinentálnu a regionálnu spoluprácu pri rozvoji poľnohospodárstva v Afrike Pozdvihnutie afrického poľnohospodárstva Návrh na kontinentálnu a regionálnu spoluprácu pri rozvoji poľnohospodárstva v Afrike ÚVOD Tento dokument tvorí návrh zásad a kľúčových oblastí pre spoluprácu Európskej únie a Africkej únie pri rozvoji poľnohospodárstva v Afrike, orientujúc sa na regionálnu a kontinentálnu úroveň. Spolupráca na týchto dvoch úrovniach doplní a podnieti rozvoj poľnohospodárstva na národnej úrovni, kde bude naďalej prebiehať najintenzívnejšia spolupráca. Bude sa ňou pokračovať v politickom smerovaní vymedzenom v Európskom konsenze[1] a v Stratégii EÚ pre Afriku[2]. V oboch dokumentoch sa zdôrazňuje, že poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka hrajú rozhodujúcu úlohu pri znižovaní chudoby a stimulácii rastu. Spoločenstvo už naznačilo, že sa v rámci podnietenia rastu v Afrike sústredí na trvalo udržateľnú intenzifikáciu výroby, konkurencieschopnosť na regionálnych a medzinárodných trhoch a na riadenie rizík. Tieto skutočnosti by malo v Afrike uľahčiť využívanie technologických výdobytkov doplnené poľnohospodárskym výskumom a rozširovaním poľnohospodárstva. Spolupráca bude maximálne zosúladená s poľnohospodárskou stratégiou Afriky a jej cieľom je motivovať pokrok nasmerovaný na plnenie miléniových rozvojových cieľov. Na širokom základe postavený poľnohospodársky rast má priamu súvislosť s plnením prvého miléniového rozvojového cieľa (odstraňovanie extrémnej chudoby a hladu) a bude predstavovať významný faktor pri dosahovaní siedmeho cieľa (zachovanie trvalo udržateľného životného prostredia). Poľnohospodárstvo[3] zostáva hospodárskou základňou pre väčšinu chudobného obyvateľstva Afriky, tvorí asi tretinu afrického HDP a zamestnáva väčšinu populácie. Väčšina poľnohospodárskej výroby pochádza z malých fariem, na ktorých hrajú veľmi významnú úlohu ženy[4]. Poľnohospodárska výroba, rozvoz a predaj majú priamy dopad na potravinovú bezpečnosť a kvalitu výživy členov domácností. Okrem toho majú znásobujúci účinok na poľnohospodársky rast. Vyššie výnosy z poľnohospodárstva umožňujú obyvateľom vo vidieckych oblastiach poskytovať a využívať aj služby sociálnej starostlivosti a zabezpečujú ich trvalú udržateľnosť. Navyše, využívanie prírodných zdrojov poľnohospodármi je veľmi dôležité v súvislosti s trvalou udržateľnosťou ekosystémov a biodiverzity. Poľnohospodárska činnosť má predovšetkým súkromný charakter, bude si však vyžadovať výraznú zaangažovanosť zo strany štátu. Najmä preto, lebo po prvé, veľmi často dochádza k zlyhaniu trhu, čo má negatívny vplyv na skupiny žijúce na okraji spoločnosti v sociálnom i zemepisnom kontexte. Po druhé, životné prostredie je plné externých efektov, ktoré si vyžadujú reguláciu a zásahy zo strany štátu, aby sa dokázala zachovať jeho trvalá udržateľnosť. Po tretie, poľnohospodárstvo funguje oveľa lepšie, ak je v krajine efektívna verejná správa. Oblasti spolupráce vymenované v tomto dokumente predstavujú dlhodobý rámec pre pomoc africkému poľnohospodárstvu. Pokiaľ ide o zemepisný kontext, pomoc je zameraná najmä na subsaharskú Afriku, kde sa poľnohospodárstvo potýka s najväčšími problémami. V rámci zosúladenia s iniciatívami Africkej únie a keďže viacero oblastí spolupráce[5] bude mať celoafrický rozmer, nesmieme strácať zo zreteľa ani kontinentálny pohľad na uvedenú problematiku. Perspektívy rozvoja poľnohospodárstva v Afrike Súčasné výzvy Poľnohospodárstvo v Afrike nadobúda ekonomickú dôležitosť a poľnohospodársky sektor zaznamenal významný rast: 2,7 % v roku 2002, 3,0 % v roku 2003 a 5,3 % v roku 2004. Tomuto trendu napomohol priaznivý vývoj cien viacerých výrobkov, ako aj zlepšené výrobné podmienky[6]. Ak však chceme dosiahnuť trvalo udržateľné znižovanie chudoby, poľnohospodársky rast sa bude musieť urýchliť, najmä v nízkopríjmových vidieckych komunitách, kde poľnohospodárstvo pravdepodobne zostane hlavnou hnacou silou ekonomického rastu aj vytvárania pracovných miest. Na súčasnú poľnohospodársku výrobu a rast v Afrike pôsobia početné a vzájomne prepojené vplyvy. V úsilí rozuzliť toto prepojenie a určiť v spolupráci priority sme vyselektovali týchto šesť oblastí[7]: (i) vypracovanie integrovanej a medzi zúčastnenými stranami zosúladenej predstavy poľnohospodárskeho rozvoja a jeho miesta v trvalo udržateľnom ekonomickom raste a včlenenie tejto predstavy do politickej, strategickej i rozpočtovej oblasti, (ii) posilnenie kvalitnej správy poľnohospodárskeho sektora opätovným vymedzením úlohy a zásahov štátu, súkromného sektora a spoločnosti a rozšírením možností pre rozličné organizácie zúčastňovať sa na tvorbe a implementácii politiky, (iii) zlepšenie trvalo udržateľnej produktivity vidieka a zvýšenie výživovej hodnoty poľnohospodárskej výroby rozšírením počtu využívaných technologických a manažérskych inovácií, rozšírením výskumu a jeho zefektívnením pre užívateľov z poľnohospodárskeho sektora, (iv) vstúpenie na výnosné trhy skvalitnením fyzického prístupu na ne a využitím trhových možností (menšinové trhy)[8], produktov a štruktúr, ktoré vedú k zvýšeniu výrobných cien, ako aj uľahčením obchodu vrátane skvalitnenia sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, (v) zriadenie účinnejších režimov hospodárenia s prírodnými zdrojmi a zabezpečenie kladnej ekonomickej návratnosti pri ich trvalo udržateľnom využívaní a (vi) zníženie počtu rizík a slabých miest, pokiaľ ide o škodcov, choroby, kolísanie cien, trhovú nestabilitu, klimatické zmeny a udalosti spôsobené nepriaznivým počasím. Poľnohospodárska stratégia Afriky S cieľom podporiť rozvoj poľnohospodárstva Africká únia (ďalej „AÚ“) a Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (ďalej „NEPAD“) rozbehli Komplexný africký program poľnohospodárskeho rozvoja (ďalej „CAADP“), zatiaľ čo čelní predstavitelia štátov sa dohodli na výraznom zvýšení podielu výdavkov na poľnohospodárstvo a vidiecky rozvoj v rámci svojich rozpočtov[9]. Okrem toho bola vypracovaná celková predstava AÚ, čo by sa malo docieliť v poľnohospodárstve do roku 2015. Iniciatívy programu CAADP sú zamerané na celý kontinent, vychádzajú však z národných a regionálnych plánov rozvoja poľnohospodárstva. Obsahujú súbor kľúčových zásad a cieľov, ktoré majú (i) byť smerovaním pre stratégie krajín a investičné programy, (ii) umožniť vzájomnú výmenu skúseností a revíziu dosiahnutého a (iii) uľahčiť lepšie zosúladenie a harmonizáciu rozvojového úsilia. Program CAADP je pre rozvojových partnerov vynikajúcou príležitosťou pre pokrok v rámci Parížskej deklarácie. V rámci CAADP sa vyvíjajú štyri tematické okruhy (piliere), ktoré slúžia ako politické rámce pre národné a regionálne programy. V rámci programov CAADP na národnej a regionálnej úrovni sa bude dodržiavať špecifický postup v podobe „okrúhleho stola“, ktorého výsledkom budú tzv. národné a regionálne „CAADP celky“, zastrešujúce politické reformy a usmerňujúce verejné a súkromné investície a intervencie. Na summite AÚ v decembri 2006[10] bola vznesená potreba selektívnosti pri plnení záväzkov CAADP vychádzajúca z uvedomenia, že obmedzené zdroje a inštitucionálne kapacity si vyžadujú také stanovenie priorít, ktoré povedie k rýchlym, ale trvalo udržateľným ziskom v oblasti potravinovej a výživovej bezpečnosti. Spolupráca EÚ a AÚ pri rozvoji poľnohospodárstva Ciele a zásady Nasledujúce návrhy na spoluprácu EÚ a AÚ sa sústreďujú na kontinentálnu a regionálnu úroveň a ich cieľom je vytvoriť lepšie prostredie umožňujúce rozvoj poľnohospodárstva na kontinente. Spolupráca bude založená na týchto zásadách: - Zaviazanosť plniť miléniové rozvojové ciele so zreteľom najmä na prvý a siedmy cieľ. - Zosúladenie s prioritami Afriky, vychádzajúce z činnosti, zásad a cieľov programu CAADP. - Harmonizácia a zosúladenie darcovstva v zmysle zásad Parížskej deklarácie. - Budovanie spolupráce na ostatných partnerstvách a facilitách v rámci AÚ a EÚ, dopĺňanie iniciatív EÚ, ktoré priamo alebo nepriamo podporujú rozvoj vidieka v Afrike a využívajú existujúce africko-európske partnerstvá. - Čerpanie poznatkov z príslušnej praxe a osvedčených postupov EÚ, využívanie takmer 50-ročnej praxe EÚ s poľnohospodárskou politikou. - Uplatňovanie subsidiarity, podporovanie iba tých regionálnych a kontinentálnych funkcií, ktoré sú prínosom pre intervencie na národnej úrovni. - Politika nadväznosti medzi rozvojovou politikou EÚ a politikou v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, obchodu, spotrebiteľskou a energetickou politikou. V súlade s požiadavkami CAADP sa spolupráca zameria na budovanie kapacít a inštitucionálne posilnenie regionálnych a kontinentálnych organizácií. Spoluprácou sa bude podporovať strategickejšia a účinnejšia úloha štátu v poľnohospodárstve, vychádzajúc z názoru, že štát bude predovšetkým: poskytovať účinný politický a regulačný rámec, vytvárať nápomocné prostredie; zasahovať v situáciách, keď dôjde k zlyhaniu trhu; poskytovať služby v oblasti verejných statkov; vytvárať bezpečnostné siete; a obmedzovať využívanie finančných príspevkov. Prioritné oblasti spolupráce Spolupráca EÚ a Afriky pri rozvoji poľnohospodárstva sa zameria na sedem oblastí súvisiacich s hlavnými problematickými oblasťami afrického poľnohospodárstva a na africké priority obsiahnuté v CAADP. Poľnohospodárstvo v rozvojových stratégiách Táto oblasť sa zameria na potrebu rozvoja poľnohospodárstva takým spôsobom, aby sa stal integrálnou a strategickou súčasťou rozvojovej stratégie na národnej, regionálnej aj kontinentálnej úrovni, pokladajúc poľnohospodárstvo za kľúčový sektor ekonomického rastu a znižovania chudoby. Spolupráca na regionálnej a kontinentálnej úrovni sa zameria na: - analýzu a budovanie kapacít na vzťahu medzi výkonom poľnohospodárstva a oblasťami makroekonomickej politiky, vonkajšími šokmi, klimatickými zmenami, dezertifikáciou a biodiverzitou, - čerpanie poznatkov zo skúseností získaných národnou rozvojovou politikou a z jej vplyvu na poľnohospodárstvo a vidiecku ekonomiku, - budovanie kapacít a inštitucionálne posilňovanie v oblasti podpory tvorby politiky založenej na vecných faktoch a orientovanej na výsledky, ako aj v oblasti podpory politickej nadväznosti a informovanosti, - koordináciu a spoluprácu medzi sektormi, - podporu zriadeniu kontinentálneho fóra poľnohospodárov, prepojených národných a regionálnych poľnohospodárskych organizácií a na posilnenie ich úlohy pri plnení CAADP, - posilnenie analytických a monitorovacích funkcií pri porovnávaní trendov v rozvoji poľnohospodárstva v jednotlivých krajinách, z ekonomického, sociálneho a environmentálneho hľadiska. Hlavnými partnermi budú Komisia africkej únie (ďalej „AUC“), NEPAD a regionálne hospodárske spoločenstvá (ďalej „REC“). Spolupráca napomôže ich činnosti v oblasti politických analýz, monitorovania, vzájomnej revízii dosiahnutého a informovania a upevní ich úlohu v budovaní kapacít pre organizácie na národnej úrovni. Ďalšiu skupinu partnerov budú tvoriť regionálne organizácie poľnohospodárov. Predpokladá sa, že do implementácie sa zapoja aj medzinárodné organizácie, zatiaľ čo v rámci spolupráce s AUC sa môže uzavrieť twinningová dohoda s EK, na realizácii ktorej sa zúčastnia príslušné GR (napr. AGRI, FISH, SANCO, TRADE, ENV, RTD, JRC a REGIO). Do zvyšovania informovanosti, uľahčovania výmeny získaných poznatkov a podpory pri posilňovaní poľnohospodárskych organizácií a utužovaní ich napojenia na program CAADP bude zapojené aj CTA[11]. Správa sektora Táto oblasť spolupráce pomôže pri budovaní kapacít na regionálnej a kontinentálnej úrovni a jej cieľom je zlepšiť správu poľnohospodárskeho sektora na národnej úrovni. Očakáva sa, že lepšia správa prispeje k hladšiemu prechodu od poľnohospodárstva malých farmárov na konkurencieschopné a trvalo udržateľné rodinné poľnohospodárstvo. Spolupráca v oblasti správy sektora bude zahŕňať: - harmonizáciu politiky na regionálnej a kontinentálnej úrovni a uľahčenie nadväznosti medzi poľnohospodárskou politikou v rámci regiónov a na národnej úrovni, - monitorovanie politických predsavzatí a vypracúvanie vzájomných revízií dosiahnutého, - formuláciu regionálnych a kontinentálnych usmernení týkajúcich sa kľúčových aspektov správy vrátane politiky v oblasti využívania pôdy, ako aj trvalo udržateľného poľnohospodárstva, - budovanie kapacít a ich posilňovanie v záujme ich účasti na správe sektore, - propagáciu verejno-súkromných partnerstiev a podnikateľských združení, - posilnenie reprezentácie regionálnych i kontinentálnych výrobcov a profesionálnych organizácií vrátane účinného informovania a lobizmu - a komparatívne analýzy a získavanie poznatkov z liberalizačného a privatizačného procesu v poľnohospodárstve, z verejno-súkromných vzťahov a z výsledkov práce vlád. S AUC sa predpokladá spolupráca pri posilňovaní jej politickej a uľahčovacej úlohy v rozvoji politiky, v koordinácii a harmonizácii, s NEPADom a spoločenstvami REC pri budovaní kapacít, monitorovaní, vypracúvaní politických analýz a vzájomnom revidovaní dosiahnutého a s neštátnymi regionálnymi a kontinentálnymi organizáciami, ktoré zastupujú organizácie výrobcov a profesionálne organizácie, zasa pri budovaní kapacít, informovanosti, vyjednávaní a pri poskytovaní služieb. CTA sa zapojí do naposledy menovaných oblastí, ako aj do zvyšovania povedomia na základe získaných poznatkov. Preberanie skúseností EÚ a vzájomné výmeny s EK, členskými štátmi a neštátnymi poľnohospodárskymi organizáciami v EÚ možno takisto použiť ako jednu z foriem budovania kapacít v správe sektora[12]. Výskum, vedomostné systémy a rozširovanie vedomostí Cieľom tejto oblasti spolupráce je zvýšiť vplyv poľnohospodárskeho výskumu a vedomostných systémov na vidiecku produktivitu, znižovanie chudoby, potravinovú bezpečnosť a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, berúc do úvahy záležitosti vyvolané klimatickými zmenami. Dôraz sa bude klásť na multidimenzionálne výskumné stratégie, trvalo udržateľné poľnohospodárske výrobné systémy a na výskum s pozitívnym vplyvom na vidiecku chudobu. Spolupráca na regionálnej a kontinentálnej úrovni zahŕňa: - upevnenie spolupráce medzi krajinami vo výskume s cieľom zredukovať fragmentáciu a budovať súčinnosť, - formuláciu kontinentálnych a regionálnych výskumných stratégií, - spolufinancovanie najdôležitejšieho výskumu nadnárodného charakteru, - budovanie kapacít pre nové formy a spôsoby rozširovania, školenie, vzdelávanie a posilňovanie väzieb medzi výskumnými systémami, rozširovacími službami a poľnohospodármi, - vytváranie a/alebo utužovanie platforiem na budovanie kontaktov určených na prístup k informáciám a vedomostiam a na ich výmenu[13], a - zlepšenie koordinácie medzi národnými poľnohospodárskymi výskumnými systémami a regionálnymi a medzinárodnými a výskumnými programami. Spolupráca v tejto oblasti bude brať do úvahy skúsenosti z dlhodobej výskumnej spolupráce medzi EÚ a Afrikou[14], ako aj usmernenia na podporu spolupráce medzi európskymi partnermi[15]. Bude sa inšpirovať štvrtým pilierom programu CAADP a bude zosúladená so zásadami FAAP. Hlavnými partnermi v tejto oblasti spolupráce budú FARA a príslušné subregionálne výskumné organizácie, Celosvetové fórum pre poľnohospodársky rozvojový výskum (GFAR), ako aj príslušné európske fórum (EFARD) so svojimi prevádzkovými sieťami[16], systém CGIAR, ostatné medzinárodné organizácie a výskumné partnerstvá vrátane Spoločného výskumného centra. CTA pomôže posilniť platformy na budovanie kontaktov. Uľahčenie obchodu s dôrazom na zvyšovanie a zabezpečovanie kvality Cieľom tejto spolupráce je posilniť schopnosť Afriky prevádzkovať trhy, ktoré budú napomáhať znižovanie chudoby, kladúc dôraz na regionálne trhy s poľnohospodárskymi výrobkami. Súčasné obchodné rokovania (EPA – dohody o hospodárskom partnerstve, DDA – Rozvojová agenda z Dohy) majú viesť k rozšíreniu možností pre obchod s poľnohospodárskym tovarom pre africké krajiny vyžadujúce adekvátnu odozvu v rámci ponuky. Navrhovaná spolupráca zahŕňa posilňovanie schopnosti ovplyvniť, zriadiť a udržiavať zmysluplnú výrobu, ako aj ovplyvniť, stanoviť a dodržiavať obchodné normy s cieľom vstupovať na výnosné trhy s poľnohospodárskymi výrobkami (alebo na nich zotrvávať) a zabezpečiť pre spotrebiteľa bezpečné výrobky. Podpora v tejto oblasti bude stavať na príležitostiach ponúkaných dohodami o hospodárskom partnerstve a obsiahne: - regionálne stratégie a budovanie kapacít s cieľom riešiť štrukturálne nedostatky na vstupných a výstupných poľnohospodárskych trhoch, - budovanie kapacít pre oblasť dohľadu nad obchodnou politikou vrátane monitorovania implementácie, vykazovania správ a presadzovania politík na uľahčovanie obchodu, - budovanie regionálnych trhov a podporu medziregionálneho obchodu, najmä s potravinovými komoditami, - zriadenie právneho a regulačného rámca pre harmonizáciu, normalizáciu a kontrolu, prijatie spoločných regionálnych klasifikačných systémov a noriem a ich zosúladenie s medzinárodnými, - posilnenie referenčných laboratórií, vybudovanie prepojenia s celoštátnymi centrami a budovanie kapacít pre ďalšie zariadenia a inštitúcie zúčastnené na testovaní a kontrolách súladu s predpismi, - posilnenie regionálnych kapacít s cieľom zlepšiť znalosť a dodržiavanie noriem vrátane bezpečných hladín rezíduí, - propagáciu certifikačných schém podporujúcich trvalo udržateľnú a spoločensky prijateľnú výrobu a - budovanie kapacít na aktívne zapojenie do regionálnych a medzinárodných diskusií a rokovaní o normách (v oblasti potravinovej bezpečnosti, obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami) a ostatných formách uľahčenia obchodu. Hlavnými partnermi budú špecializované agentúry AUC (konkrétne IBAR a IAPSC), medzinárodné normalizačné inštitúcie, certifikačné organizácie, výskumné centrá, spoločenstvá REC, regionálne poľnohospodárske a vývozné organizácie, referenčné laboratóriá a príslušné agentúry OSN. CTA bude zapojené do rozširovania vedomostí o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach. Hospodárenie s prírodnými zdrojmi: pôda, rybolov, lesníctvo Táto oblasť spolupráce napomôže skvalitnenie spravovacích režimov a režimov hospodáriacich so zdrojmi pôdy, rýb a lesov v prírode, ktoré v sebe kombinujú trvalú udržateľnosť životného prostredia a biodiverzity s výnosným využívaním týchto zdrojov a znižovaním chudoby. Táto oblasť spolupráce zahŕňa tieto regionálne a kontinentálne aspekty: - koordináciu a harmonizáciu politiky, najmä pokiaľ ide o cezhraničné zdroje, - zriadenie a posilnenie koordinačných a kooperačných mechanizmov pre cezhraničné zdroje v rámci existujúcich regionálnych štruktúr, - vypracovanie regionálnych a kontinentálnych usmernení pre oblasť pôdnej politiky a trvalo udržateľného využívania zdrojov z ekonomického, právneho, spoločenského a environmentálneho hľadiska, - propagáciu environmentálnej politiky, ktorá uľahčuje pripisovanie zodpovednosti za využívanie prírodných zdrojov, - výmenu skúseností a podporu vzájomných revízií pokroku dosiahnutého, pokiaľ ide o účinnosť hospodáriacich režimov, - monitorovanie a kontrolu stavu prírodných zdrojov, tlaku, ktorému sú vystavené, a účinkov klimatických zmien na poľnohospodárstvo a prírodné zdroje a - podporu spolupráce v boji proti nezákonnému využívaniu zdrojov (vrátane nezákonného rybolovu a využívania lesov) a proti obchodu s čiernymi výrobkami[17]. V rámci tejto oblasti sa spolupráca sústredí na politiku a správu a na také hospodárenie a medzinárodné dojednania, ktoré budú podporovať trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Pokiaľ ide o pôdnu politiku a hospodárenie s pôdou a vodnými zdrojmi, podpora bude zosúladená s prvým pilierom programu CAADP a so súvisiacimi medzinárodnými iniciatívami[18]. Základný rámec na zlepšenie kontroly a monitorovania zdrojov rýb a dohľadu nad týmito zdrojmi budú tvoriť dohody o partnerstve v rybnom hospodárstve. Hlavnými partnermi budú AUC, NEPAD, REC, špecializované mimovládne organizácie a (sub-) regionálne organizácie pôsobiace v oblasti hospodárenia s pôdnymi a vodnými zdrojmi a v oblasti rybného hospodárstva a lesníctva, ako aj európske a medzinárodné inštitúcie, siete a platformy zamerané na tieto sektory[19]. CTA uľahčí výmenu získaných poznatkov. Rozvoj chovu hospodárskych zvierat a kontrola chorobnosti Táto oblasť spolupráce umocní trvalú udržateľnosť sektora chovu hospodárskych zvierat a jeho vplyv na zmiernenie chudoby a ekonomický rast, kladúc dôraz na prehĺbenie vedomostí o kontrole chorobnosti zvierat a skvalitnenie systémov kontroly. Cieľom spolupráce bude znížiť úmrtnosť zvierat, zredukovať riziká spojené s výrobou v sektore hospodárskych zvierat a skvalitniť prevenciu verejného zdravia, takisto uľahčiť prístup na regionálne a medzinárodné trhy, podporiť rozumné využívanie pôdy a zredukovať ekologické problémy súvisiace s chovom hospodárskych zvierat. Zahŕňa: - cezhraničnú spoluprácu v oblasti pastierstva, hospodárenia s pastvinami, trvalo udržateľných výrobných systémov v sektore hospodárskych zvierat, ako aj obchodu s nimi, - analýzy vzájomného vzťahu medzi rozvojom sektora chovu hospodárskych zvierat v Afrike a klimatickými zmenami, - posilnenie koordinovaných sietí veterinárnych služieb a systémov na kontrolu chorobnosti uplatňujúcich medzinárodné normy, - posilnenie celoafrického systému na koordináciu regionálnych a národných zdravotníckych systémov na zvládanie zvieracích chorôb a - výskum, skúšanie a rozširovanie vedomostí, čo sa týka metód prevencie chorôb vrátane vývoja očkovacích látok. Hlavní predpokladaní partneri sú agentúry špecializované na chov hospodárskych zvierat spadajúce pod AUC (IBAR, PANVAC a PATTEC), ILRI a agentúry špecializované na chov hospodárskych zvierat na (sub-) regionálnej rovni, ďalej FAO, OIE a medzinárodné organizácie pôsobiace v oblasti chovu hospodárskych zvierat a pastierstva. Využijeme aj africké partnerstvo pre chov hospodárskych zvierat (Alive), v rámci ktorého pôsobia hlavné zainteresované strany. Riadenie rizík V rámci tejto oblasti spolupráce sa budeme venovať kapacitám na znižovanie rizík súvisiacich s klimatickými zmenami, prírodným katastrofám a náhlym cenovým výkyvom, kladúc dôraz na organizačné otázky a finančné nástroje. Spolupráca na regionálnej a kontinentálnej úrovni bude zahŕňať: - budovanie inštitucionálnych a technických kapacít v súvislosti s pripravenosťou na katastrofy, ich prevenciou a reakciou na ne, vrátane krátkodobého nedostatku potravín, - výskum, šírenie informácií a budovanie kapacít, čo sa týka poľnohospodárskych metód so zníženou rizikovosťou a stratégií prežitia, - inovačné systémy na znižovanie rizika poľnohospodárskych strát (zlá úroda, úbytok hospodárskych zvierat) vplyvom škodcov a chorôb, - výmenu získaných poznatkov a skúseností a budovanie kapacít v oblasti využívania trhových nástrojov riadenia cenových rizík, schém na vyrovnávanie cien a poisťovacích mechanizmov a - vývoj a uplatňovanie regionálnych a kontinentálnych systémov včasného varovania a ich prepojenie na národné systémy. Spolupráca bude zahŕňať budovanie kapacít v kľúčových štátnych a neštátnych organizáciách a zlepšenie prístupu afrických krajín na medzinárodné finančné a poisťovacie trhy. Hlavnými partnermi budú AUC, spoločenstvá REC a medzinárodné organizácie. CTA sa zapojí do výmeny informácií o poľnohospodárskych metódach so zníženou rizikovosťou a o trhových nástrojoch riadenia cenových rizík. Koordinácia, monitorovanie a revízia Koordinácia Koordinácia poľnohospodárskej rozvojovej spolupráce medzi EÚ a Afrikou bude mať tri prepojené rozmery: (i) s africkými inštitúciami, (ii) s ostatnými darcami a (iii) v rámci EÚ. Koordinácia s africkými inštitúciami bude využívať rámec CAADP a bude prebiehať pod vedením kontinentálnych a regionálnych organizácií, pričom ústrednú úlohu budú zohrávať AUC/NEPAD. Hlavným mechanizmom na koordináciu zapojenia všetkých rozvojových partnerov na kontinentálnej úrovni je platforma partnerstva CAADP. Podobné platformy sa zriaďujú aj na regionálnych úrovniach. Pokiaľ ide o národnú úroveň, porovnateľnú platformu poskytujú okrúhle stoly jednotlivých krajín v rámci programu CAADP. Tematická koordinácia bude čoraz viac orientovaná na piliere CAADP. Koordináciu, harmonizáciu a zosúladeniu darcov v rámci CAADP napomôže Celosvetová darcovská platforma vidieckeho rozvoja (ďalej „GDPRD“). ES a viaceré členské štáty sú jej členmi. Platforma GDPRD bude pre darcov kontaktným miestom a pomôže pri organizovaní stretnutí v rámci platformy partnerstva CAADP. Koordináciu vnútri EÚ posilní navrhovaná pracovná skupina EÚ[20] pre africké poľnohospodárstvo, po technickej stránke podporovaná CTA. Pracovná skupina posilní súčinnosť financovania rozvoja afrického poľnohospodárstva z prostriedkov EÚ a zlepší jeho kvalitu a zviditeľnenie[21]. Monitorovanie a revízia Napredovanie pri vykonávaní programu CAADP a v spolupráci pri rozvoji poľnohospodárstva sa bude monitorovať predovšetkým v rámci platformy partnerstva CAADP a v rámci Fóra afrického partnerstva (ďalej „APF“). Oba subjekty budú využívať súbor ukazovateľov podobný ukazovateľom, ktoré vykazujú v správach AUC a NEPAD. Okrem toho sú vo vývoji mechanizmy určené na podrobnejšie monitorovanie napredovania v rámci pilierov CAADP. Pri monitorovacom procese bude pomáhať GDPRD, ktorá sa zameria najmä na projekty a programy financované darcami, na harmonizáciu a zosúladenie a na skĺbenosť s programom CAADP. Relevantnosť politického a strategického smerovania spolupráce EÚ a Afriky pri rozvoji poľnohospodárstva bude podliehať tej istej revízii, akej podlieha celá spolupráca medzi EÚ a Afrikou, v súčasnosti zastrešená Stratégiou EÚ pre Afriku. Záver Výrazný vzostup poľnohospodárstva v Afrike zohráva kľúčovú úlohu pri plnení miléniových rozvojových cieľov a pri dosahovaní dostupnosti sociálnych služieb vo vidieckych oblastiach. Pri konštatovaní tejto skutočnosti bolo vymedzených sedem základných oblastí spolupráce AÚ a EÚ pri rozvoji poľnohospodárstva na regionálnej a kontinentálnej úrovni. Pri ich stanovovaní sa vychádzalo z poľnohospodárskej stratégie Afriky a uskutočňovať sa budú predovšetkým prostredníctvom afrických organizácií. Tieto oblasti sa zameriavajú na budovanie kapacít v regionálnych a kontinentálnych organizáciách a na ich inštitucionálne upevnenie s cieľom podporiť skvalitnenie poľnohospodárskej politiky a správy. Spolupráca bude kombináciou orientácie na konkurencieschopnosť, zameranej na produktivitu a rast, a rozsiahleho rozvoja zameraného na zmiernenie chudoby a sociálnu súdržnosť. Pre oba tieto aspekty spolupráce bude treba vyvinúť regionálne trhy pre poľnohospodárske výrobky, pričom treba zdôrazniť význam regionálnej integrácie a uľahčenia obchodu. Okrem uvedeného sa z hľadiska potreby prispôsobiť sa vonkajším výzvam, napr. klimatickým zmenám, budú presadzovať trvalo udržateľné výrobné systémy. Spolupráca bude zosúladená s Parížskou deklaráciou prostredníctvom podpory africkej stratégie a využívaním zharmonizovaných mechanizmov na dialóg a revíziu. PRÍLOHA Príloha 1 - Skratky AKT: Afrika, Karibik, Tichomorie AGRI: Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (EK) APF: Fórum afrického partnerstva ARD: poľnohospodársky rozvojový výskum AÚ: Africká únia AUC: Komisia Africkej únie ASARECA: Združenie pre posilnenie poľnohospodárskeho výskumu vo východnej a strednej Afrike CAADP: Komplexný africký program poľnohospodárskeho rozvoja CGIAR: Poradná skupina pre medzinárodný poľnohospodársky výskum CILSS: Stály medzištátny výbor na boj proti suchu v oblasti Sahel COMESA: Spoločný trh pre východnú a južnú Afriku CORAF/WECARD: Rada západnej a strednej Afriky pre poľnohospodársky výskum a rozvoj CTA: Technické centrum pre poľnohospodársku a vidiecku spoluprácu GR: Generálne riaditeľstvo KDR: Konžská demokratická republika EK: Európska komisia ECART: Európske konzorcium na poľnohospodársky výskum pre trópy ECCAS: Hospodárske spoločenstvo stredoafrických štátov ECOWAS: Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov ERF: Európsky rozvojový fond EIARD: Európska iniciatíva pre poľnohospodársky rozvojový výskum ENPI: nástroj európskej susedskej politiky ENV: Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie (EK) EÚ: Európska únia FAAP: rámec pre poľnohospodársku produktivitu v Afrike FAO: Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo FARA: Fórum pre poľnohospodársky výskum v Afrike FISH: Generálne riaditeľstvo pre rybné hospodárstvo a námorné záležitosti (EK) FLEGT: presadzovanie práva, správa a obchod v lesníctve FP: rámcový program (výskum) FSTP: tematický program potravinovej bezpečnosti HDP: hrubý domáci produkt GDPRD: Celosvetová darcovská platforma vidieckeho rozvoja GFAR: Celosvetové fórum pre poľnohospodársky výskum IAPSC: Medziafrická fytosanitárna rada IBAR: Medziafrický úrad pre živočíšne zdroje IFAD: Medzinárodný fond rozvoja poľnohospodárstva IFAP: Medzinárodná federácia poľnohospodárskych výrobcov IFPRI: Medzinárodný inštitút pre výskum potravinárskej politiky IGAD: Medzivládna agentúra pre rozvoj (Africký roh) ILRI: Medzinárodný výskumný ústav hospodárskych zvierat JRC: Spoločné výskumné centrum MDG: miléniový rozvojový cieľ NARS: národné poľnohospodárske výskumné systémy NATURA: Sieť európskych poľnohospodárskych univerzít zameraných na poľnohospodársky rozvoj (orientovaných na tropické a subtropické pásmo) NEPAD: Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky MVO: mimovládna organizácia OIE: Medzinárodný epizootický úrad PAEPARD: Panafricko-európske partnerstvo pre poľnohospodársky rozvojový výskum PANVAC: Celoafrické stredisko veterinárnych očkovacích látok PATTEC: Celoafrická eradikačná kampaň proti tse-tse a trypanozomiáze REC: regionálne hospodárske spoločenstvo REGIO: Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku (EK) RFO: regionálne poľnohospodárske organizácie RIP: regionálny orientačný program RTA: regionálna obchodná dohoda RTD: Generálne riaditeľstvo pre výskum (EK) SADC: Spoločenstvo pre rozvoj regiónu južnej Afriky SADC-FANR: Riaditeľstvo SADC pre potraviny, poľnohospodárstvo a prírodné zdroje SANCO: Generálne riaditeľstvo pre zdravie a ochranu spotrebiteľa (EK) SPS: sanitárne a fytosanitárne opatrenia SRO: subregionálna výskumná organizácia SSA: subsaharská Afrika SWP: pracovný dokument útvarov TP: tematický program OSN: Organizácia Spojených národov WFP: Svetový potravinový program WTO: Svetová obchodná organizácia [1] (2006/C46/01). [2] KOM(2005) 489. [3] Patrí sem pestovanie plodín, chov hospodárskych zvierat, rybné hospodárstvo a lesníctvo. [4] Ženy vyrábajú približne 80 % všetkých afrických potravín. [5] Napr. kontrola chorobnosti hospodárskych zvierat, výskum a sanitárne a fytosanitárne opatrenia. [6] Vrátane zavládnutia mierového obdobia v niektorých krajinách. [7] Na podrobnejšie oboznámenie s týmito šiestimi oblasťami pozri priložený pracovný dokument útvarov Komisie. [8] Rozširujú sa trhy s bio pohonnými hmotami, ale aj s „fair-trade“ výrobkami a ekologickou výrobou. [9] V „Maputskom vyhlásení“ z júla 2003, v ktorom sa krajiny zaviazali prideliť aspoň 10 % zo štátneho rozpočtu na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka k obdobiu na prelome rokov 2008 a 2009. [10] Summit o potravinovej bezpečnosti v Afrike, Abuja, december 2006. Na summite boli vymedzené niektoré strategické komodity, pre ktoré sa bude rozširovať vnútroafrický obchod a marketing. [11] Centrum pre rozvoj poľnohospodárstva, spoločné centrum EÚ a AÚ zriadené v rámci Dohody z Cotonou. [12] GR AGRI môže pomôcť pri výmene osvedčených postupov a poskytnúť kontakty na poľnohospodárske organizácie, ako aj údaje o normách a výskume. [13] Vrátane výmen medzi samotnými poľnohospodármi. [14] Prostredníctvom vedeckých (napr. INCO – medzinárodná vedecká spolupráca a RFP - rámcový program pre výskum) aj rozvojových politických nástrojov. [15] Vyvinuté prostredníctvom EIARD. [16] ECART-EEIG a NATURA. [17] Nadväznosť na iniciatívu FLEGT týkajúcu sa lesných zdrojov. [18] Napr. TerrAfrica. [19] Vrátane výskumného ústavu pre trvalú udržateľnosť v rámci AKT (pod Spoločným výskumným centrom). [20] Navrhuje sa, aby pracovná skupina podávala správy subjektu CODEV. [21] Nepredpokladá sa žiadna nová finančná facilita.