Odporúčanie stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007 /* SEK/2004/0824 v konečnom znení */





Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007 (predložené Komisiou) ODÔVODNENIE Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a dohľadu a koordinácie hospodárskych politík [1] uvádza, ze nezúčastnené členské státy, to znamená tie, ktoré neprijali spoločnú menu, musia podľa článku 99 Zmluvy predkladať Rade a Komisii konvergenčné programy na účely viacstranného sledovania v pravidelných intervaloch. [1] Ú. v. ES L209, 2.8.1997. Vsetky dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. Podľa článku 9 tohto nariadenia musí Rada kontrolovať kazdý konvergenčný program na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a Výborom zostaveným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom sa od Rady ziada, aby po preskúmaní programu predlozila svoje stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia členské státy predlozia ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré Rada môze kontrolovať podľa týchto postupov. Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, majú výnimku, a preto sa este nezúčastňujú na spoločnej mene. Zaviazali sa, ze predlozia svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie okolo konca roku 2004. Konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004 - 2007 bol predlozený 14. mája 2004. Sluzby Komisie vykonali technické vyhodnotenie tohto programu, pričom zohľadňovali výsledky predpovedí z jari 2004 a brali do úvahy Kódex správania [2] a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík [3]. Z tohto hodnotenia vyplynulo nasledujúce: [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru na obsah a formát programov stability a konvergencie, ktorý bol podpísaný zo strany Rady ECOFIN dňa 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668 v konečnom znení, 27.11.2002. Slovinsko predlozilo 14. mája 2004 svoj prvý konvergenčný program na obdobie rokov 2004 - 2007. Aspiruje na skorý vstup do ERM II - najneskôr do konca roku 2004, aby zaviedlo euro začiatkom roku 2007. Program väčsinou spĺňa poziadavky na údaje podľa prepracovaného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie." [4] [4] Delimitácia centrálnej vlády nebola realizovaná úplne a účtovanie s časovým rozlísením treba este zlepsiť. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí podklad konvergenčného programu, bol od predvstupového hospodárskeho programu z roku 2003 upravený smerom nadol, zostáva vsak stále o niečo optimistickejsí nez prognózy Komisie na roky 2004 az 2005. Najmä plánovaný hospodársky rast v roku 2004 sa zdá byť vo vyssích hodnotách súčasného rozpätia prognóz. Na zvysok hodnoteného obdobia vývoj rastu - blizsie k roku 2006 a po ňom - mierne prekračuje potenciálny rast, ktorý národné orgány odhadujú na 3,7 %, zdá sa vsak byť prijateľný a je zhruba v súlade s očakávaniami Komisie. Pri prognóze dosiahnutia 3,3 % v roku 2004 a ustálenia sa na hodnote nizsej nez 3,0 % na konci roku 2005 plán inflácie odhaľuje pomerne priaznivé očakávania budúceho vývoja cien, zatiaľ čo sluzby Komisie majú na proces znizovania inflácie opatrnejsí pohľad. Postupný pokles inflácie, ktorý sa začal v roku 2001, sa zrýchlil v druhej časti roku 2003. Ročný nárast spotrebiteľských cien dosiahol na konci roka 4,6 %, čím sa ročný priemer znízil na 5,7 % z hodnoty 7,5 % v predchádzajúcom roku. Znizovanie inflácie pokračovalo v roku 2004, v máji vsak bola medziročná inflácia spotrebiteľských cien 3,9 %, čo je o 0,3 percentuálneho bodu viac nez v predchádzajúcom mesiaci. Dlhodobú udrzateľnosť znizovania inflácie - stále pomerne vysokej pri hodnote 4,7 % na základe 12-mesačného kĺzavého priemeru - treba posilniť. Za kľúč k trvalému znízeniu inflácie sa povazuje dobrá koordinácia hospodárskych politík. Zmiernenie rastu miezd a najmä zmeny v systéme indexovania miezd sa povazujú za rozhodujúce pre podporu procesu znizovania inflácie. Nová metóda úpravy miezd na roky 2004 - 2005, ktorá zavádza výhľadové mechanizmy indexovania - s očakávanou namiesto skutočnej domácej inflácie a so zohľadnením očakávania inflácie EÚ a výmenného kurzu euro voči slovinskému toliaru - by mala brzdiť zvysovanie miezd a zmierniť nimi spôsobené inflačné tlaky. Centrálna banka Slovinska má ako svoj hlavný cieľ cenovú stabilitu a uskutočňuje menovú politiku pomocou kombinácie úrokovej politiky a riadenia výmenného kurzu. Od roku 2003 boli úrokové miery znízené kumulatívne o 350 bázických bodov, čo viedlo k súčasnej reálnej krátkodobej úrokovej miere okolo 2 %, zatiaľ čo miera zhorsovania výmenného kurzu voči euro je v súčasnosti znízená na priblizne 0,1 % mesačne. Bez explicitného odvolávania sa na Dohodu o stabilite a raste sa program snazí dosiahnuť stabilnú rozpočtovú pozíciu blízku rovnováznej. S plánovaným deficitom 0,9 % HDP v roku 2007 sa vsak k pozícii blízkej rovnováznej priblízi iba do konca obdobia programu prostredníctvom postupného znizovania deficitu centrálnej vlády. Pri sledovaní o niečo pomalsieho postupu v porovnaní s predvstupovým programom z roku 2003 konvergenčný program plánuje fiskálnu konsolidáciu s dôrazom na poslednú časť, keďze odkladá znízenie deficitu az na úplný koniec horizontu programu, pričom reforma sa vykonáva väčsinou prostredníctvom znizovania miery výdavkov. Postup konsolidácie sa zdá byť dôveryhodný, ale je pomerne málo ambiciózny v stanovovaní si rozpočtových cieľov. Konvergenčný program neuvádza podrobnosti a hlavne mu chýba kvantitatívny vplyv na plánované rozpočtové opatrenia. V porovnaní s predvstupovým programom z roku 2003 sa zdá, ze stratégia konsolidácie zostala do veľkej miery nezmenená. Predpokladá restrukturalizáciu výdavkov a príjmov centrálnej vlády na zvýsenie flexibility rozpočtu. Predovsetkým znízenie povinných výdavkov rozpočtu sa pokladá za potrebné na vyrovnanie sa s finančnými záväzkami členstva v EÚ a NATO, u ktorých sa zdá, ze ich státne orgány pokladajú za zdroje ďalsieho tlaku na rozpočet, keď podiel povinných výdavkov je viac nez 80 % rozpočtu. Vláda sa zaviazala splniť ciele postupného znizovania cyklicky upravovaného deficitu a v prípade nepriaznivých okolností umozniť činnosť automatických stabilizátorov iba v obmedzenom rozsahu (v rozmedzí 0,2 % HDP podľa zákona o realizácii rozpočtu na rok 2004). Ak plánovaný rozpočtový deficit je iba o málo mensí nez 2 % HDP počas obdobia rokov 2004-2005, nemusí existovať dostatočná rezervy istoty voči prekročeniu 3 % HDP, čo je hraničná hodnota deficitu, ak by státne orgány neuspeli pri obmedzení pôsobenia fiskálnych stabilizátorov. Ak predpokladáme potenciálne prekázky týkajúce sa nepriaznivého hospodárskeho vývoja podobného ako tých v nedávnej minulosti, výsledok rozpočtu by mohol byť horsí, nez sa očakáva. Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a zostane taký počas obdobia programu. V roku 2003 vzrástol pomer dlhu k HDP na 28,6 % HDP. Pri pretrvávajúcom primárnom deficite vláda očakáva ďalsie zvysovanie pomeru dlhu počas prvých dvoch rokov, pričom najvyssia hodnota je 29,5 % HDP v roku 2005. Do roku 2007 je prognóza vrátenia sa dlhu na hodnotu 28,4 % HDP, pretoze sa očakáva vyssí rast nominálneho HDP nez úroková sadzba, čo umozňuje stabilizáciu dlhu. Okrem toho státne orgány povazujú termínovú a menovú struktúru portfólia dlhu za primeranú, pretoze profil dlhodobého splácania sa rozdeľuje rovnomerne v čase s rastúcim podielom dlhu denominovaného v toliaroch a zahraničným dlhom denominovaným prevazne v euro. Program stručne uvádza agendu vládnej strukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na zvýsenie konkurencieschopnosti hospodárstva zvýsením podielu výdavkov v rozpočte na výskum a vývoj. Tiez oznamuje ďalsie opatrenia na udrzanie hospodárskeho rastu, napr. podporu investícií orientovaných na vytváranie pracovných miest a odstránenie strukturálnych nepruzností na trhu práce. Program sa vsak nezaoberá specifikami procesu restrukturalizácie; politické ciele sa zdajú byť pomerne vseobecné a sú iba vo výnimočných prípadoch doplnené o dobre vypracované opatrenia. Nedá sa jednoznačne rozlísiť dôsledky pre rozpočet, pretoze nebol urobený pokus kvantifikovať očakávané strukturálne reformy v plánoch hlavných fiskálnych agregátov. Slovinsko stojí pred rizikami rozpočtovej nerovnováhy pri plnení nákladov na starnúcu populáciu. Na to, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ, je rozhodujúce starostlivé zavedenie dôchodkovej reformy a stabilného systému zdravotnej starostlivosti spolu s primeraným primárnym prebytkom. Tabuľka: Porovnanie makroekonomických a rozpočtových plánov >TABELPOSITION> Na základe tohto hodnotenia Komisia schválila prilozené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Slovinska a predkladá ho Rade. Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a koordinácii ekonomických politík [5], a najmä na jeho článok 9, odsek 3, [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. so zreteľom na odporúčanie Komisie, po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom, VYDALA TOTO STANOVISKO: Rada [5. júla 2004] preskúmala konvergenčný program Slovinska na obdobie 2004 az 2007. Program väčsinou spĺňa poziadavky na údaje prepracovaného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie". Rozpočtová stratégia, ktorá je základom programu, má za cieľ dosiahnuť zdravé verejné financie, ktoré sú definované rozpočtovou pozíciou blízkou k rovnováhe. Preto program predpokladá postupné znizovanie deficitu centrálnej vlády počas príslusného obdobia, čo je v súlade s krátením tak na strane príjmov, ako aj na strane primárnych výdavkov, pričom primárne výdavky prostredníctvom obmedzenia povinných výdavkov. Podľa priebehu reformy sa deficit znízi v priebehu nesledujúcich styroch rokov na polovicu, pričom v roku 2007 dosiahne hodnotu iba o niečo nizsiu nez 1 %. Riadením politiky smerom k postupnému znizovaniu strukturálneho deficitu státne orgány umoznia činnosť automatických fiskálnych stabilizátorov - aj keď v obmedzenom rozsahu - za predpokladu priaznivých hospodárskych podmienok. Zdá sa, ze makroekonomický scenár, ktorý je základom programu po roku 2005, odzrkadľuje prijateľné predpoklady rastu, pričom predpovedá rast reálneho HDP mierne nad potenciálnou kapacitou. Na rok 2004 sa vsak predpokladá pomerne priaznivý rast. Očakávanie inflácie sa zdá byť v pomerne nízkej oblasti rozsahu prognóz v roku 2004, ale potom je realistické za predpokladu, ze hospodárska politika bude naďalej trvalo koordinovaná s cieľom nizsej inflácie. Pri predpokladanom nepatrnom zvýsení na 1,9 % HDP v roku 2004 a potom pri postupnom poklese na 0,9 % HDP do roku 2007 sa predpokladá, ze deficit centrálnej vlády zostane kazdý rok výrazne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Rozpočtové ciele uvádzané v programe nie sú dostatočné na zabezpečenie strednodobého cieľa Dohody o stabilite a raste pre rozpočtovú pozíciu blízku k rovnováhe; strednodobý cieľ by sa dosiahol iba na konci obdobia programu. Okrem toho rozpočtový výsledok by mohol byť horsí, nez sa plánuje, najmä ak by negatívne makroekonomické riziká - týkajúce sa optimistickej prognózy hospodárskeho rastu forecast v roku 2004 uvedené vyssie - mohli viesť k prekročeniu výdavkov, ako to bolo v minulosti. Preto pozícia rozpočtu v programe nemôze poskytnúť dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri normálnom makroekonomickom kolísaní, najmä počas počiatočných rokov obdobia programu. Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a zostane taký aj v budúcnosti. Po zvýsenom náraste na 29,5 % HDP do roku 2005, sa očakáva, ze koeficient dlhu klesne v roku 2007 späť na hodnotu 28,4 % HDP. Slovinsko stojí pred rizikami rozpočtovej nerovnováhy pri plnení nákladov na starnúcu populáciu. Na to, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ, je rozhodujúce starostlivé zavedenie dôchodkovej reformy a stabilného systému zdravotnej starostlivosti spolu s primeraným primárnym prebytkom. Kľúčové očakávania z konvergenčného programu Slovinska >TABELPOSITION>