V súvislosti so zostávajúcimi bezpečnostnými požiadavkami programu bezvízového styku USA sa uskutočnilo druhé kolo rokovaní o individualizovaných pracovných plánoch, ktoré Spojené štáty v roku 2019 poskytli štyrom dotknutým členským štátom. Dotknuté členské štáty považovali rokovanie, ktoré prebiehalo na základe konkrétnych pracovných plánov pre jednotlivé krajiny, za určité zlepšenie v porovnaní s predchádzajúcim prístupom, ktorý sa zakladal na všeobecnejšom posúdení bezpečnostných požiadaviek. Keďže pracovné plány obsahujú špecifické usmernenie pre určitý členský štát, umožňujú mu sústrediť sa na splnenie zvyšných požiadaviek. V týchto plánoch sa v skutočnosti uvádzajú návrhy opatrení, ktoré majú prijať dané členské štáty v snahe dosiahnuť potrebný súlad, ako sa uvádza v oznámení z marca 2020. Pracovné plány sa prehodnotili počas trojstranného stretnutia a posúdilo sa ich vykonávanie, pričom všetky štyri členské štáty zaznamenali pokrok v celom rade pracovných oblastí. Týka sa to aj vykonávania dohôd o výmene informácií (konkrétne Dohody o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej), využívania informácií poskytnutých Spojenými štátmi na zintenzívnenie úsilia v oblasti preverovania a boja proti terorizmu, ako aj posilnenie schopností v oblasti vnútroštátneho preverovania. Spojené štáty síce uznali, že došlo k pokroku, ale zopakovali, že sa zameriavajú na celkové posúdenie a podľa nich sa zatiaľ všetky požadované dohody nevykonávajú v plnej miere .

Počas zasadnutia ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA, ktoré sa konalo 28. mája 2020, chorvátske predsedníctvo Rady Európskej únie a Komisia spoločne zopakovali, že je dôležité, aby sa program bezvízového styku Spojených štátov rozšíril na všetky členské štáty. Ako dôkaz toho, že spoločná pragmatická technická a diplomatická angažovanosť prináša výsledky, sa spomenul pokrok dosiahnutý zaradením Poľska do programu bezvízového styku, no popritom sa zdôraznilo, že zabezpečenie bezvízového styku aj pre ostatné štyri členské štáty je naďalej prioritou. Dohodlo sa, že v záujme dosiahnutia pokroku by mala pokračovať konštruktívna angažovanosť vychádzajúca z pracovných plánov, ktoré Spojené štáty vypracovali individuálne pre každý zo štyroch dotknutých členských štátov a ktoré usmerňujú ich úsilie o dosiahnutie plného súladu s bezpečnostnými požiadavkami programu bezvízového styku USA.

V oznámení z apríla 2016 sa posudzujú dôsledky a vplyv pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti na občanov EÚ a podniky z EÚ, ako aj na štátnych príslušníkov dotknutých tretích krajín a Európsky parlament a Rada sa v ňom vyzývajú, aby rokovali o najvhodnejšom ďalšom postupe. Komisia následne predložila šesť nadväzujúcich oznámení: v júli a decembri 2016, v máji a decembri 2017, v decembri 2018 a v marci 2020 . V poslednom z nich Komisia predostrela prehľad súčasného stavu a ďalší postup, pokiaľ ide o posledný zostávajúci prípad neuplatňovania reciprocity, a to zo strany Spojených štátov, ktorý sa stále nepriaznivo dotýka štátnych príslušníkov Bulharska, Chorvátska, Cypru a Rumunska. Takisto informovala o pokroku Poľska, ktoré sa v novembri 2019 zaradilo do programu bezvízového styku Spojených štátov.

Uznesenie prijaté Európskym parlamentom 22. októbra 2020 nadväzuje na otázku na ústne zodpovedanie, o ktorej sa diskutovalo na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu 19. októbra 2020. Komisia v odpovedi na túto otázku zopakovala, že je odhodlaná dosiahnuť úplnú vízovú reciprocitu pre všetky členské štáty a túto úlohu považuje za svoju prioritu. Komisia takisto objasnila, že pokiaľ ide o Spojené štáty, aj naďalej sa naplno zapája do procesu zameraného na výsledky v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a že doterajšie výsledky svedčia o tom, že výrazný pokrok na ceste k úplnej reciprocite v oblasti oslobodenia od vízovej povinnosti možno dosiahnuť súčasným spôsobom – trvalou angažovanosťou a spoločnými diplomatickými stykmi. Európsky parlament vo svojom uznesení usudzuje, že Komisia má „právnu povinnosť prijať delegovaný akt – s dočasným pozastavením platnosti výnimky z vízových požiadaviek pre štátnych príslušníkov tretích krajín“, ktoré nezrušili vízovú povinnosť pre občanov určitých členských štátov v lehote do 12. apríla 2016. V praxi sa to vzťahuje len na Spojené štáty, keďže občania Bulharska, Chorvátska, Cypru a Rumunska ešte stále potrebujú pri cestách do Spojených štátov víza. Európsky parlament zároveň Komisiu vyzýva, aby na základe článku 265 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijala požadovaný delegovaný akt do dvoch mesiacov od dátumu prijatia uznesenia.

Zasadnutie sa preto sústredilo na bezpečnostné požiadavky a prebehlo tretie kolo rokovaní o individualizovaných pracovných plánoch, ktoré orgány Spojených štátov poskytli každému z dotknutých členských štátov. Všetky členské štáty zaznamenali ďalší pokrok v celom rade pracovných oblastí. Nastolila sa problematická otázka zlepšenia integrity vnútroštátnych systémov vydávania cestovných pasov, ktorá sa na rôznej úrovni týka každého zo štyroch dotknutých členských štátov, pričom osobitné obavy vyvolávajú režimy zrýchleného udeľovania štátneho občianstva a riešenie prípadov podvodov na oddeleniach cestovných dokladov.

Útvary Komisie v rámci zasadnutia predstavili Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a celkovú interoperabilitu informačných systémov pre migráciu a bezpečnosť, aby boli orgány Spojených štátov lepšie informované o tejto oblasti, v ktorej existujú pravidlá EÚ.

Výsledkom zasadnutia je, že všetky štyri členské štáty sa zaviazali pokračovať v práci na navrhovaných opatreniach vo svojich pracovných plánoch. Spojené štáty sa zaviazali v prípade potreby upraviť jednotlivé pracovné plány s ohľadom na opatrenia, ktoré už boli prijaté. Komisia sa zaviazala, že sa bude následne venovať iným horizontálnym otázkam, v prípade ktorých existujú pravidlá EÚ.

2.Požiadavky programu bezvízového styku USA a vývoj v tejto oblasti

Miera zamietnutia žiadostí o víza

Ako sa uvádza v oznámení z marca 2020, miera zamietnutia žiadostí o víza za rok 2019 v prípade všetkých štyroch dotknutých členských štátov klesla a niektoré z nich sa tak priblížili k zákonom stanovenej hraničnej hodnote 3 %. Miera Cypru zostáva pod úrovňou 3 %, miera Chorvátska sa znížila na 4 % a Bulharsko a Rumunsko po prvýkrát zaznamenali miery pod 10 %, konkrétne 9,75 % v prípade Bulharska a 9,11 % v prípade Rumunska. Miery zamietnutia žiadostí o víza za účtovný rok 2020, ktorý sa skončil v septembri, ešte nie sú dostupné.

Bezpečnostné požiadavky

Ako sa už skôr uviedlo, Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko podpísali a ratifikovali dohodu so Spojenými štátmi o predchádzaní závažnej trestnej činnosti a boji proti nej a usilujú sa o jej plné vykonávanie, podľa orgánov Spojených štátov však zatiaľ neúspešne.

Pokračujú práce na dosiahnutí súladu so všetkými bezpečnostnými požiadavkami na základe pracovných plánov, ktoré orgány Spojených štátov individuálne nastavili pre jednotlivé dotknuté členské štáty (pozri oddiel II.2). Nasledujúce trojstranné zasadnutie plánované na jar 2021 sa zameria na pokrok v opatreniach určených v pracovných plánoch.

3.Súčasný politický kontext v Spojených štátoch a bilaterálne vzťahy medzi EÚ a USA

Spojené štáty sa po prezidentských voľbách, voľbách do kongresu a voľbách na štátnej a lokálnej úrovni, ktoré sa konali 3. novembra 2020, nachádzajú v prechodnom období. To bude trvať do inaugurácie naplánovanej na 20. januára 2021. Neočakáva sa teda, že súčasná administratíva prijme nejaké politické rozhodnutia zamerané na budúcnosť, a to ani v oblasti vízovej reciprocity. Politický dialóg bude pokračovať po inaugurácii nového prezidenta a jeho kabinetu.

Komisia vydala 2. decembra 2020 spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť spoločné oznámenie s názvom „Nová agenda EÚ – USA pre globálnu zmenu“. V tomto spoločnom oznámení sa predkladá návrh novej transatlantickej agendy zameranej na budúcnosť, nastupujúcej administratíve Spojených štátov sa vysiela pozitívne politické posolstvo o dôležitosti obnovenia nášho transatlantického partnerstva a pripomína sa, že transatlantické väzby sú dôležitým prvkom našich spoločností, identít, hospodárstiev a osobných životov pre ľudí na oboch stranách Atlantiku.

Ako sa uvádza v spoločnom oznámení, zmena administratívy Spojených štátov je jedinečnou príležitosťou na vymedzenie novej transatlantickej agendy pre globálnu spoluprácu. Jednou zo smerodajných zásad takéhoto partnerstva by malo byť spoločné úsilie o také riešenie rozdielov medzi oboma stranami, ktoré rešpektuje naše spoločné hodnoty. V tejto súvislosti bude dôležité posúdiť, aký je postoj nastupujúcej administratívy Spojených štátov k otázkam vízovej reciprocity.

IV. ĎALŠIE KROKY A ZÁVER

Komisia opätovne potvrdzuje svoj zámer aktívne podporovať dané štyri členské štáty v snahe pomôcť im splniť požiadavky na zaradenie do programu bezvízového styku USA.

Nadchádzajúce stretnutia na technickej a politickej úrovni (v trojstrannom i dvojstrannom formáte) budú príležitosťou udržať súčasnú dynamiku. Na nasledujúcom riadnom trojstrannom stretnutí plánovanom na jar 2021 by sa malo pokračovať v technickej práci na základe pracovných plánov, ktoré Spojené štáty poskytli každému zo štyroch zostávajúcich členských štátov, aby mohli dôslednejšie zrealizovať bezpečnostné požiadavky programu bezvízového styku USA.

Na ďalšom zasadnutí vyšších úradníkov EÚ a USA pre spravodlivosť a vnútorné veci, ktoré sa má uskutočniť začiatkom jari 2021, po ktorom bude nasledovať zasadnutie ministrov EÚ a USA pre spravodlivosť a vnútorné veci naplánované na leto 2021 v Portugalsku, sa bude môcť posúdiť dosiahnutý pokrok.

Komisia je aj naďalej odhodlaná dosiahnuť úplnú vízovú reciprocitu pre všetky členské štáty a túto úlohu považuje za svoju prioritu. Bude pokračovať v spolupráci so Spojenými štátmi a s dotknutými členskými štátmi v záujme pokročenia na ceste k úplnej vízovej reciprocite a využije pritom dynamiku, ktorú podnietilo spoločné oznámenie o novej agende EÚ – USA pre globálnu zmenu. Vzhľadom na zaradenie Poľska do programu bezvízového styku Spojených štátov, mimoriadne okolnosti vyvolané pandémiou ochorenia COVID-19, ktorá negatívne zasiahla cestovanie a všeobecne vykonávanie vízových politík všade na svete, a na sústavné napredovanie dotknutých členských štátov Komisia trvá na svojom stanovisku, že pokiaľ bude dochádzať k pokroku, spolupráca a spoločná diplomatická angažovanosť, v rámci ktorej Komisia pracuje v úzkej koordinácii s dotknutými členskými štátmi, sú aj naďalej tou najvhodnejšou cestou vpred. Treba poznamenať, že dotknuté členské štáty sa dohodli, že budú pokračovať v dialógu so Spojenými štátmi a naďalej sa usilovať o dosahovanie výsledkov cestou konštruktívnej angažovanosti so Spojenými štátmi, pričom žiadny z nich sa neobrátil na Komisiu, aby prijala delegovaný akt, ktorým by sa dočasne pozastavila platnosť výnimky z vízových požiadaviek pre štátnych príslušníkov USA.

Komisia zároveň prihliada aj na to, že pozastavenie platnosti výnimky z vízových požiadaviek pre štátnych príslušníkov Spojených štátov by malo výrazný negatívny vplyv na celý rad oblastí politiky a odvetví, a nepriaznivo by sa dotklo transatlantickej spolupráce a našich vonkajších vzťahov so strategickým partnerom. Takéto pozastavenie by zároveň mohlo ohroziť bezvízový styk pri cestách do Spojených štátov pre všetkých ostatných občanov EÚ, ak by Spojené štáty pristúpili k tomu, čo opakovane naznačovali, teda že samotné prijatie delegovaného aktu Komisiou o pozastavení bezvízového styku pre občanov Spojených štátov by okamžite viedlo k tomu, že Spojené štáty prijmú odvetné opatrenia a opätovne zavedú vízovú povinnosť pre všetkých občanov EÚ.

Komisia sa so zreteľom na tieto okolnosti domnieva, že prijatie delegovaného aktu, ktorým by sa dočasne pozastavilo oslobodenie od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Spojených štátov, by bolo v tejto chvíli kontraproduktívne a nebolo by najlepším krokom k dosiahnutiu cieľa, ktorým je zabezpečenie bezvízového styku pri cestách do USA pre všetkých občanov EÚ.