DỔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

V roku 2022 sa globálna hospodárska situácia zhoršila. Okolnosti prvej žiadosti Moldavska o makrofinančnú pomoc z roku 2022 sa takisto zhoršili. Moldavsko je priamo aj nepriamo ovplyvnené útočnou vojnou Ruska voči Ukrajine, s ktorou sa musí vysporiadať na dôvažok energetickej krízy trvajúcej od októbra 2021. Okrem toho od začiatku vojny prekročilo moldavskú hranicu viac ako pol milióna ľudí a v krajine naďalej zostáva približne 90 000 utečencov. To vyvolalo ďalší tlak na verejné financie Moldavska. Celková makroekonomická pozícia sa preto v roku 2022 výrazne oslabila. Po výraznom oživení po pandémii v roku 2021 sa rast v prvých 9 mesiacoch roku 2022 prudko znížil a krajina vstúpila do hlbokej recesie. Keďže Moldavsko malo obmedzené rezervy na zmiernenie krízy, požiadalo medzinárodných partnerov o ďalšiu pomoc. Navrhované zvýšenie makrofinančnej pomoci je teda súčasťou širšej pomoci EÚ a medzinárodnej pomoci Moldavsku.

Moldavsko požiadalo 19. novembra 2021 o prebiehajúcu operáciu makrofinančnej pomoci. Európsky parlament a Rada prijali 6. apríla 2022 makrofinančnú pomoc vo výške 150 miliónov EUR (vo forme úverov za zvýhodnených podmienok a grantov), ktorá nadobudla účinnosť 18. júla 2022. Po splnení podmienok v príslušných oblastiach politík, ktoré sú s ňou spojené, bola prvá splátka uhradená 1. augusta 2022. V rámci tejto prebiehajúcej operácie zostáva Moldavsku do januára 2025 k dispozícii 100 miliónov EUR (vo forme úverov za zvýhodnených podmienok a grantov). Uhradenie druhej splátky sa očakáva v prvom štvrťroku 2023.

V súlade s bežnými postupmi makrofinančnej pomoci bola operácia sprístupnená Moldavsku v kombinácii s novým mechanizmom Medzinárodného menového fondu (MMF), ktorý bol prijatý v decembri 2021 a rozšírený v máji 2022. Rozšírená podpora MMF v rámci programu rozšíreného úverového nástroja/rozšíreného fondu (ECF/EFF) predstavuje 795 miliónov USD.

Bez ohľadu na súčasnú pomoc Moldavsku predstavuje prebiehajúca energetická kríza a dôsledky vojny na Ukrajine aj naďalej značné výzvy. Podľa najnovších odhadov MMF (december 2022) sa celkový rozdiel vo vonkajšom financovaní Moldavska na rok 2023 zvýšil o 430 miliónov EUR [približne 3 % hrubého domáceho produktu (HDP)] v porovnaní s prvým preskúmaním programu MMF (september 2022). To sa premieta do celkového rozdielu vo financovaní vo výške približne 803 miliónov EUR (5 % HDP) na rok 2023. Komisia v tejto súvislosti a v súlade so zásadou spravodlivého rozdelenia zaťaženia predkladá Parlamentu a Rade návrh na zvýšenie prebiehajúcej makrofinančnej pomoci Moldavsku o 145 miliónov EUR, z toho 100 miliónov EUR vo forme úverov a 45 miliónov EUR vo forme grantov.

Dodatočná makrofinančná pomoc by sa vyplatila v dvoch nových splátkach spojených s: i) dodatočnou podmienenosťou v príslušných oblastiach politiky; ii) značným pokrokom vo vykonávaní dohody o pridružení a prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA); a iii) pozitívnymi výsledkami pri vykonávaní programu MMF. Podmienky v príslušných oblastiach politiky, ktoré sa viažu na dve nové splátky, by vychádzali z podmienok dohodnutých v memorande o porozumení o súčasnej makrofinančnej pomoci. Tým by sa posilnilo ťažisko programu a zabezpečil by sa súlad s prioritami EÚ a Moldavska v príslušných oblastiach politiky a programom moldavskej vlády. Dodatočná podpora je takisto v súlade s posilneným vzťahom medzi EÚ a Moldavskom v rámci postavenia kandidátskej krajiny, ktorý bol Moldavsku udelený 23. júna 2022.

Očakáva sa, že navrhovaná operácia sa uskutoční spolu s dodatočnou podporou EÚ v rámci rozpočtových operácií financovaných z Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI).

Ako sa podrobnejšie uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu, Komisia zohľadnila posúdenie politickej situácie zo strany Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a domnieva sa, že politické a hospodárske predpoklady na účely poskytnutia navrhovanej makrofinančnej pomoci sú splnené.

•Všeobecný kontext

Invázia Ruska na Ukrajinu mala výrazný negatívny vplyv na moldavské hospodárstvo v čoraz náročnejšom globálnom kontexte. V januári až septembri 2022 moldavské hospodárstvo zaznamenalo pokles o 4 %, čo naznačuje celkovú hlbokú recesiu za daný rok. Tento pokles bol spôsobený najmä poklesom spotreby domácností a investícií. Na strane výroby malo poľnohospodárstvo výrazne negatívny vplyv na rast v dôsledku sucha v lete 2022. V dôsledku energetickej krízy, ktorá sa v roku 2022 zintenzívnila, sa tlak na verejné financie Moldavska ešte zvýšil. Prudký nárast cien energií podnietil vysokú infláciu a vyvolal potrebu ďalších výdavkov na dotácie pre najzraniteľnejších spotrebiteľov.

Výhľad na rok 2023 je pre Moldavsko naďalej pochmúrny. Bude ešte viac ovplyvnený čoraz intenzívnejšími útokmi Ruska na Ukrajinu a spomalením hospodárskeho rastu v celej EÚ (kľúčový obchodný partner Moldavska). Podľa prognózy MMF z novembra 2022 sa má rast v roku 2023 len mierne zvýšiť na 1,5 % a vrátiť sa na úroveň spred krízy až v rokoch 2024 – 2025.

V roku 2023 má inflácia výrazne klesnúť, ale predpokladá sa, že zostane na dvojciferných číslach n úrovni v priemere 13,7 % v porovnaní s 28,5 % v roku 2022. Prudký nárast cien energií a potravín viedol k vysokej inflácii v roku 2022, ktorá dosiahla vrchol na úrovni 34 % v októbri. V reakcii na silné inflačné tlaky centrálna banka v minulom roku trikrát zdvihla kľúčovú úrokovú sadzbu na 21,5 % (o kumulatívnych 9 percentuálnych bodov). Koncom roka sa inflácia začala postupne zmierňovať (na 31 % v novembri), čo viedlo k miernej úprave základnej sadzby smerom nadol na 20 %.

Rozpočtový deficit by mal v roku 2023 zostať vysoký, a to na úrovni 6 % HDP v porovnaní so 4,2 % HDP v roku 2022. Veľká časť nárastu bude spôsobená vyššími výdavkami na najzraniteľnejších spotrebiteľov v dôsledku prudkého zvýšeniu sadzieb za energiu a niektorými stúpaniu miezd vo verejnom sektore, ktoré sa vzhľadom na prudko rastúcu infláciu považujú za potrebné. Pomer verejného dlhu Moldavska k HDP je v porovnaní s väčšinou regionálnych partnerov nízky, ale v roku 2023 sa má zvýšiť na 38 % oproti 36 % HDP na konci roka 2022. Multilaterálni veritelia predĺžili približne 95 % zahraničného verejného dlhu Moldavska za zvýhodnených podmienok. Vzhľadom na vysokú citlivosť krajiny na vonkajšie otrasy však MMF zrevidoval svoj rating rizika vysokého zadlženia Moldavska z nízkeho na stredné.

Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy, deficit bežného účtu zostáva vysoký, a to na úrovni 13,7 % HDP v treťom štvrťroku 2022, a v roku 2023 by mal zostať na porovnateľnej úrovni, konkrétne 11,8 % HDP. Je to spôsobené najmä veľkou zápornou obchodnou bilanciou, ktorá v treťom štvrťroku 2022 predstavovala približne 32 % HDP. Remitencie však zostali vo všeobecnosti stabilné na úrovni 14,2 % HDP, a to napriek niektorým počiatočným prognózam, podľa ktorých mali transfery zo zahraničia, najmä z Ruska a Spoločenstva nezávislých štátov, výrazne klesnúť. Pri čistých priamych zahraničných investíciách sa v prvom polroku 2022 prejavila určitá odolnosť (najmä v dôsledku vysokých reinvestovaných ziskov spoločností). Vzhľadom na neistotu spôsobenú vojnou sa však v prognóze MMF (november 2022) očakáva ich prudký pokles, a to celkovo na 0,4 % HDP za rok 2022.

Od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu sú devízové rezervy Moldavska veľmi nestabilné, čo viedlo k rozsiahlym intervenciám centrálnej banky. Spočiatku sa devízové rezervy Moldavska výrazne znížili z 3,9 miliardy USD na konci roka 2021 (pokrývajúcich 5,5 mesiaca dovozu) na približne 3,3 miliardy USD (za 4,5 mesiaca dovozu) v apríli 2022. Bolo to spôsobené najmä rýchlym výberom bankových vkladov. Moldavský lei sa zároveň v prvej polovici roka 2022 voči americkému doláru znehodnotil približne o 7 %. Napriek tomu, že výška rezerv sa do konca roka 2022 obnovila, naďalej pretrvávajú riziká horšieho než očakávaného vývoja, čo súvisí najmä s prebiehajúcou vojnou na Ukrajine. Centrálna banka predpokladá začiatkom roka 2023 pokles rezerv, čiastočne v dôsledku mierneho oživenia hospodárstva a vyššieho dopytu po dovoze, ako aj ďalších výkyvov na devízovom trhu.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky