Pokiaľ ide o dohľad nad trhom, je to činnosť, ktorú vykonávajú orgány členských štátov Európskej únie. Aby bol dohľad nad trhom účinný, musí byť v celej Európskej únii jednotný, inak je vnútorný trh ohrozený a pôsobí to odrádzajúco na podniky, ktoré investujú zdroje do navrhovania, výroby a predaja energeticky účinných výrobkov. Vytvorenie databázy výrobkov pomôže zvýšiť účinnosť dohľadu nad trhom.

Návrh je založený na článku 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý je právnym základom pre opatrenia v oblasti energetiky. Hoci by sa zdalo možné uplatniť v prípade označovania energetickej účinnosti ako právny základ článok 114 (smernica o energetickom označovaní z roku 1992 mala, kým neexistovalo ustanovenie o energetike v zmluve, takýto právny základ), existuje riziko, že by to mohlo neúmyselne obmedziť právne predpisy členských štátov týkajúce sa poskytovania informácií o energeticky významných výrobkoch, ktoré môžu byť doplnkom k energetickým štítkom. Označovanie energetickej účinnosti sa obmedzuje na energiu a zdroje vo fáze používania výrobku. Napokon, keďže zmluva obsahuje osobitný právny základ pre energetiku, považuje sa za vhodné používať ho.

Európska rada v októbra 2014 stanovila na úrovni EÚ orientačný cieľ na zlepšenie energetickej efektívnosti do roku 2030 najmenej o 27 %, ktorý sa preskúma do roku 2020 z hľadiska možnosti dosiahnuť na úrovni EÚ zlepšenie o 30 %. Európska rada stanovila aj cieľ znížiť emisie skleníkových plynov o 40 % do roku 2030.

V súlade so zásadou proporcionality navrhované zmeny neprekračujú rámec nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov. Zmeny existujúceho legislatívneho rámca zavedené nariadením zlepšia jeho zrozumiteľnosť a vykonateľnosť. Od dodávateľov sa bude vyžadovať, aby do databázy nových výrobkov vkladali rôzne informácie, ale ide o informácie, ktoré už v súčasnosti musia na požiadanie poskytovať vnútroštátnym orgánom dohľadu nad trhom, takže akékoľvek dodatočné zaťaženie sa považuje za minimálne a úmerné prínosu k presadzovaniu a transparentnosti, ktorý by z databázy výrobkov mal vyplynúť. Ďalšia diskusia o proporcionalite návrhu je obsiahnutá v kapitole 8 posúdenia vplyvu.

Ďalšie hodnotenie rámca energetického označovania je naplánované po 8 rokoch. Malo by vychádzať z hodnotenia ex-post v rámci štúdií zameraných na špecifické výrobky a obsahujúcich preskúmanie delegovaných aktov prijatých podľa tohto rámca a mala by sa ním vyhodnotiť účinnosť rámca pri zabezpečovaní voľného pohybu tovaru (či členské štáty upustili od navrhovania vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa energetického označovania výrobkov). Zníženie spotreby energie a iné podstatné vplyvy výrobkov na životné prostredie by sa mali posúdiť najmä so zreteľom na zlepšenia miery transformácie trhu dosiahnuté vďaka štítkom so zmenenou stupnicou. Mieru zlepšenia dohľadu nad trhom a súladu vďaka databáze výrobkov možno posúdiť na základe správ podávaných členskými štátmi o výsledkoch dohľadu nad trhom dosiahnutých na základe nariadenia o dohľade nad trhom.

Pozitívny vplyv na príjmy (odhadom 34 miliárd EUR/rok v roku 2030) sa týka rovnako väčších podnikov, ako aj MSP a mikropodnikov. Odlišný režim pre mikropodniky/MSP sa nedá nijako odôvodniť. Všetci maloobchodní predajcovia by mali podliehať rovnakým pravidlám, pretože energetické štítky budú pre spotrebiteľov prospešné len vtedy, ak nimi budú označené všetky výrobky vo všetkých maloobchodných predajniach. To ovplyvní len na niekoľko výrobcov typu MSP a neovplyvní nijaké mikropodniky. Rovnaké pravidlá by sa mali uplatňovať na všetkých, aby sa zabezpečila spravodlivá hospodárska súťaž na jednotnom trhu a koherentné a konzistentné informácie pre spotrebiteľov. Úspory spotrebiteľov sa odhadujú na 10 až 30 miliárd EUR/rok v roku 2030 (v závislosti od predpokladov budúceho vývoja cien energií).

Okrem riešenia nedostatkov súčasného systému by sa databáza mohla v budúcnosti využiť aj na nové spôsoby distribúcie energetických štítkov obchodníkom, keďže energetické štítky a štítky so zmenenou stupnicou by boli dostupné prostredníctvom takejto databázy. Návrhom sa takisto aktualizujú požiadavky smernice, pokiaľ ide o umožnenie elektronického poskytovania štítkov alebo v prípade dodávateľov sprístupnenia štítkov na ich webových sídlach.

4.Pri výrobkoch, ktoré pred začatím šesťmesačného prechodného obdobia už boli v obchode, by obchodníci museli získať nový štítok od dodávateľa (mohol by byť sprístupnený aj online na stiahnutie z webových sídiel dodávateľov).

3.Dňom nahradenia by obchodníci boli povinní na všetkých výrobkoch vystavených v obchodoch nahradiť starý štítok novým štítkom. Na nahradenie všetkých starých štítkov novými štítkami by mali jeden týždeň.

2.V lehote šiestich mesiacov po nadobudnutí účinnosti delegovaného aktu, ale pred dňom nahradenia, by dodávatelia pribaľovali k výrobku spolu s existujúcim štítkom aj štítok so zmenenou stupnicou.

1.Delegovaný akt o štítku so zmenenou stupnicou by sa uverejnil a nadobudol by účinnosť o 20 dní neskôr (ako sa už deje). V delegovanom akte by sa stanovili také energetické požiadavky, aby sa žiadne výrobky, ktoré sú v súčasnosti na trhu, nemohli zaradiť do najvyšších energetických tried, čím by sa podporoval technologický pokrok a inovácie a umožnilo by sa uznávanie čoraz účinnejších výrobkov. Delegovaný akt by obsahoval konkrétny dátum, do ktorého by sa „staré“ štítky museli nahradiť štítkami so zmenenou stupnicou („dátum nahradenia“).

Zmena stupnice vyžaduje prechodné obdobie, počas ktorého by boli v obchodoch prítomné pre rovnaké výrobky staré štítky (spred zmeny stupnice), ako aj nové štítky so zmenenou stupnicou. V návrhu nariadenia sa predpokladá, s cieľom minimalizovať riziko zmätenia spotrebiteľov, znížiť náklady na dosiahnutie súladu s požiadavkami a zároveň zabezpečiť maximálnu právnu istotu pre dodávateľov a obchodníkov, tento prístup:

Komisia preskúma uvedené štítky do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia s cieľom stanoviť zmeny ich stupníc. Skupinami výrobkov, o ktoré má ísť v prvom rade, budú tie skupiny, v rámci ktorých sú výrobky na trhu sústredené do najvyšších tried. Samotná zmena stupnice by sa uskutočnila niekoľko rokov po preskúmaní.

(8)V záveroch Európskej rady z 23. a 24. októbra 2014 sa stanovil na úrovni Únie indikatívny cieľ zlepšenia energetickej efektívnosti do roku 2030 v porovnaní s predpokladanou budúcou spotrebou energie najmenej o 27 %. V roku 2020 sa tento cieľ prehodnotí z hľadiska možnosti dosiahnuť na úrovni Únie zlepšenie o 30 % V záveroch sa taktiež stanovil záväzný cieľ EÚ dosiahnuť aspoň 40 % zníženie vlastných emisií skleníkových plynov do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 vrátane 30 % zníženia emisií skleníkových plynov v odvetviach mimo ETS.

(9)Zabezpečenie presných, relevantných a porovnateľných informácií o špecifickej energetickej spotrebe energeticky významných výrobkov uľahčuje zákazníkovi výber takých výrobkov, ktoré počas používania spotrebujú menej energie a iných základných zdrojov. Normalizovaný povinný štítok je účinným prostriedkom poskytujúcim potenciálnym zákazníkom porovnateľné informácie o spotrebe energie energeticky významných výrobkov. Mal by sa doplniť informačným listom výrobku. Štítok by mala byť ľahko rozpoznateľný, jednoduchý a stručný. Na tieto účely by základom informovania zákazníkov o energetickej účinnosti výrobkov prostredníctvom štítku mala zostať existujúca farebná stupnica s rozsahom od tmavozelenej po červenú. Zatriedenie využívajúce písmená od A po G sa ukázalo ako najúčinnejšie pre zákazníkov. V prípadoch, keď z dôvodu opatrení v oblasti ekodizajnu podľa smernica 2009/125/ES výrobky už nemôžu patriť do triedy „F“ ani „G“, tieto triedy by nemali byť na štítku vyznačené. Vo výnimočných prípadoch by sa to malo rozšíriť aj na triedy „D“ a „E“, i keď dosiahnutie tohto stavu je nepravdepodobné vzhľadom na to, že stupnica na štítku sa bude meniť, potom ako sa väčšina modelov výrobku dostane do dvoch najvyšších tried.

(10)Pokrok v oblasti digitálnych technológií umožňuje alternatívne spôsoby elektronického dodávania a vystavovania štítkov, napríklad na internete, ale aj na elektronických displejoch v obchodoch. S cieľom využiť takéto pokročilé možnosti by toto nariadenie malo umožňovať použiť elektronické štítky ako náhradu alebo doplnenie fyzického energetického štítka. V prípadoch, keď nie je jednoducho možné vystaviť energetický štítok, ako pri určitých formách predaja na diaľku či v reklamách a technických propagačných materiáloch, by potenciálnych zákazníkov bolo treba informovať aspoň o energetickej triede výrobku.

(11)Výrobcovia reagujú na zavedenie energetického štítku vytváraním čoraz účinnejších výrobkov. Tento technický vývoj vedie k vzniku výrobkov patriacich najmä do najvyšších tried energetického označovania. Aby sa zákazníkom umožnilo náležité porovnanie, môže byť potrebná ďalšia diferenciácia výrobkov, ktorá vedie k nutnosti zmeniť stupnicu štítka. Pokiaľ ide o frekvenciu takýchto zmien stupnice, vhodným časovým rozpätím by bolo približne desať rokov, vzhľadom na potrebu, aby sa zabránilo nadmernému zaťažovaniu výrobcov. Týmto nariadením by sa preto mali stanoviť podrobné podmienky zmien stupnice v záujme zabezpečenia maximálnej právnej istoty pre dodávateľov a obchodníkov. Nový štítok so zmenenou stupnicou by mal mať najvyššie triedy označovania prázdne, čo by podporovalo technologický pokrok a umožňovalo navrhovať a uznávať čoraz účinnejšie výrobky. Po zmene stupnice na štítku by sa malo predísť zmäteniu spotrebiteľov nahradením všetkých energetických štítkov v krátkom čase.

(12)V prípade štítku so zmenenou stupnicou by dodávatelia mali počas určitého obdobia obchodníkom poskytovať staré aj zmenené štítky. K nahradeniu existujúcich štítkov na vystavených výrobkoch vrátane na internete štítkami so zmenenou stupnicou by malo dôjsť čo najrýchlejšie po nahradení špecifikovanom v delegovanom akte o štítkoch so zmenenou stupnicou. Obchodníci by nemali vystavovať štítky so zmenenou stupnicou predo dňom nahradenia.

(13)Je potrebné stanoviť jasné a primerané rozdelenie povinností zodpovedajúce úlohe každého subjektu v rámci dodávateľského a distribučného procesu. Hospodárske subjekty by mali zodpovedať za súlad s požiadavkami s prihliadnutím na ich úlohu v dodávateľskom reťazci a mali by prijať primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby na trhu sprístupňovali iba výrobky, ktoré sú v zhode s týmto nariadením a jeho delegovanými aktmi.

(14)S cieľom zachovať dôveryhodnosť energetického štítku v očiach spotrebiteľov by nemalo byť v prípade energeticky významných výrobkov povolené používanie iných štítkov, ktoré napodobňujú energetický štítok. V súvislosti so spotrebou energie by nemali byť povolené ani nijaké dodatočné štítky, značky, symboly ani nápisy, ktoré by mohli spotrebiteľov uvádzať do omylu alebo miasť.

(15)S cieľom zabezpečiť právnu istotu je potrebné objasniť, že na energeticky významné výrobky sa uplatňujú pravidlá týkajúce sa dohľadu nad trhom Únie a kontroly výrobkov vstupujúcich na trh Únie stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008. Vzhľadom na zásadu voľného pohybu tovaru je nevyhnutné, aby orgány dohľadu nad trhom v členských štátoch navzájom účinne spolupracovali. Takáto spolupráca na energetickom označovaní by sa mala posilniť prostredníctvom podpory zo strany Komisie.

(16)V záujme uľahčenia monitorovania súladu a poskytovania aktuálnych trhových údajov pre regulačný proces revízie štítkov a informačných listov určených pre špecifické výrobky by dodávatelia mali vkladať informácie o súlade svojho výrobku elektronicky do databázy vytvorenej Komisiou. Tieto informácie by mali byť verejne sprístupnené s cieľom poskytovať zákazníkom informácie a umožniť obchodníkom využitie alternatívnych spôsobov na získanie štítkov. Orgány dohľadu nad trhom by mali mať prístup k informáciám v databáze.

(17)Sankcie uplatniteľné pri porušení ustanovení tohto nariadenia a delegovaných aktov prijatých podľa neho by mali byť účinné, primerané a odradzujúce.

(18)S cieľom podporovať energetickú účinnosť, zmierňovanie zmeny klímy a ochranu životného prostredia by členské štáty mali mať možnosť vytvárať stimuly podporujúce využívanie energeticky účinných výrobkov. Členské štáty môžu samy rozhodnúť o povahe týchto stimulov. Tieto stimuly by mali byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci Únie a nemali by predstavovať neodôvodnené prekážky na trhu. Týmto nariadením nie je dotknutý výsledok žiadnych budúcich konaní týkajúcich sa štátnej pomoci, ktoré možno uskutočniť v súlade s článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s takýmito stimulmi.

(19)Energetická spotreba a ďalšie informácie týkajúce sa výrobkov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky týkajúce sa špecifických výrobkov podľa tohto nariadenia, by sa mali merať pomocou spoľahlivých, presných a reprodukovateľných metód, ktoré zohľadňujú všeobecne uznávané najmodernejšie metódy merania výpočtu. V záujme fungovania vnútorného trhu je mať normy, ktoré boli harmonizované na úrovni Únie. Pri absencii uverejnených noriem v čase uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa špecifických výrobkov by Komisia mala uverejňovať v Úradnom vestníku Európskej únie prechodné metódy merania a výpočtu vo vzťahu k požiadavkám týkajúcim sa špecifických výrobkov. Po uverejnení odkazu na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie by mal súlad s danou normou predstavovať predpoklad zhody s metódami merania pre tie požiadavky týkajúce sa špecifických výrobkov, ktoré boli prijaté na základe tohto nariadenia.

(20)Komisia by mala pripraviť pracovný plán revízie štítkov konkrétnych výrobkov vrátane orientačného zoznamu ďalších energeticky významných výrobkov, pre ktoré by sa mohol vytvoriť energetický štítok. Tento pracovný plán by sa mal vykonávať počnúc technickou, environmentálnou a ekonomickou analýzou príslušných skupín výrobkov. Táto analýza by sa okrem toho mala zaoberať doplňujúcimi informáciami, a to aj z hľadiska ich možnosti a ceny, s cieľom poskytnúť spotrebiteľom informácie o parametroch energeticky významného výrobku, ako sú jeho absolútna spotreba energie, trvácnosť alebo environmentálne správanie, v súlade s cieľom podporiť obehové hospodárstvo. Takéto doplňujúce informácie by mali zlepšiť zrozumiteľnosť a účinnosť štítku pre spotrebiteľov a nemali by mať na spotrebiteľov negatívny vplyv.

(21)S cieľom zaviesť štítky a informačné listy špecifické pre výrobky a určiť prevádzkové podrobnosti týkajúce sa databázy výrobkov by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov a s Konzultačným fórom.

(22)Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté záväzky členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smernice 2010/30/EÚ do vnútroštátneho práva a na jej uplatňovanie.

(23)Smernica 2010/30/ES by sa preto mala zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.Týmto nariadením sa stanovuje rámec udávania spotreby energie a iných zdrojov v prípade energeticky významných výrobkov počas ich používania a doplňujúcich informácií týkajúcich sa energeticky významných výrobkov, a to prostredníctvom označovania a štandardných informácií o výrobkoch, s cieľom umožniť spotrebiteľom, aby si vybrali účinnejšie výrobky.

2.Toto nariadenie sa nevzťahuje na:

a)Použité výrobky;