SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Siedma správa o štatistike počtu zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely v členských štátoch Európskej únie /* COM/2013/0859 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Siedma správa o štatistike počtu zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely v členských štátoch Európskej únie I. ÚVOD Cieľom tejto správy je prezentovať štatistické údaje o počte zvierat používaných na vedecké účely v členských štátoch Európskej únie za rok 2011[1] v súlade s ustanoveniami článku 26 smernice 86/609/EHS z 24. novembra 1986[2] o ochrane zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely. Prvé dve štatistické správy vypracované na základe ustanovení uvedenej smernice a uverejnené v rokoch 1994[3] a 1999[4] obsahovali údaje o pokusných zvieratách získané v rokoch 1991 a 1996, no umožňovali len obmedzené množstvo štatistických analýz, pretože v tom čase neexistoval konzistentný systém nahlasovania údajov o používaní pokusných zvierat. V roku 1997 sa Komisia a príslušné orgány členských štátov dohodli, že v budúcich správach sa budú údaje predkladať formou ôsmich harmonizovaných tabuliek. Piata štatistická správa uverejnená v roku 2007[5] po prvýkrát obsahovala údaje získané v 10 nových členských štátoch, ktoré k EÚ pristúpili v roku 2004. Šiesta štatistická správa uverejnená v roku 2010[6] obsahovala prehľad počtu zvierat používaných v roku 2008 v 27 členských štátoch. Táto siedma štatistická správa obsahuje výsledky údajov, ktoré zozbieralo všetkých 27 členských štátov za rok 2011 s výnimkou jedného (Francúzska), ktorý poskytol údaje za rok 2010. Pracovný dokument útvarov Komisie sprevádza dokument Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu – siedma správa o štatistike počtu zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely v členských štátoch Európskej únie. II. PREDKLADANÉ ÚDAJE A VŠEOBECNÉ HODNOTENIE II.1. Údaje predkladané členskými štátmi Podobne ako v roku 2008, všetkých 27 členských štátov predložilo údaje v dohodnutom formáte. Pri kontrole kvality údajov sa odhalili menšie chyby, podľa celkového hodnotenia však bola kvalita údajov predložených v roku 2011 prijateľná. Údaje jednotlivých členských štátov sa uvádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie. II.2. Všeobecné hodnotenie Treba poznamenať, že toto je poslednýkrát, čo sa údaje o používaní zvierat zbierajú v súlade s požiadavkami smernice 86/609/EHS. Túto smernicu nahradila smernica 2010/63/EÚ o ochrane zvierat používaných na vedecké účely, pričom predkladanie a uverejňovanie údajov bolo kompletne revidované s účinnosťou od 10. mája 2013. V dôsledku rozdielov v roku nahlasovania a zvýšenia počtu členských štátov v priebehu uplynulých rokov nie je možné vyvodiť presné kvantitatívne závery o vývoji používania zvierat v EÚ na pokusné účely. Uskutočnilo sa však niekoľko porovnaní trendov a všetky významné zmeny týkajúce sa používania sa v správe zdôraznili. Celkový počet zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely v EÚ podľa údajov zozbieraných za rok 2011 v súlade s ustanovením smernice na účely tejto správy predstavoval necelých 11,5 milióna (údaje z Francúzska boli z roku 2010). Tento počet predstavuje zníženie o vyše pol milióna zvierat používaných v EÚ v porovnaní s počtom nahláseným v roku 2008. Ako sa uvádza v predchádzajúcich správach, hlodavce a králiky predstavujú 80 % celkového počtu zvierat používaných v EÚ. Najčastejšie používaným druhom sú myši (61 % všetkých pokusných zvierat) a za nimi nasledujú potkany (14 % všetkých pokusných zvierat). Druhou najpoužívanejšou skupinou zvierat boli tak ako v minulosti studenokrvné živočíchy (12,5 %). Tretiu najväčšiu skupinu predstavovali vtáky (5,9 % všetkých pokusných zvierat). Rovnako ako sa uvádza v predchádzajúcich troch štatistických správach, ani v roku 2011 sa v EÚ na pokusy nepoužívali ľudoopy. III. VÝSLEDKY III.1 Výsledky tabuľky EÚ 1: Druh a počet zvierat III.1.1. Spracovanie a interpretácia údajov z tabuľky 1.1 Jednoznačne najčastejšie používaným druhom sú myši (60,9 %) a potkany (13,9 %). Hlodavce a králiky predstavujú vyše 80 % celkového počtu používaných zvierat. Druhou najpoužívanejšou skupinou sú studenokrvné živočíchy, menovite plazy, obojživelníky a ryby (12,4 %). Po nich nasledujú vtáky (5,9 %). Skupina párnokopytníkov a nepárnokopytníkov, ku ktorým patria kone, somáre a ich krížence (Perissodactyla), ako aj ošípané, kozy, ovce a hovädzí dobytok (Artiodactyla), predstavuje iba 1,2 % všetkých zvierat používaných v členských štátoch. V roku 2011 predstavovali mäsožravce (vrátane psov a mačiek) 0,25 % všetkých používaných zvierat, kým v prípade primátov okrem človeka to bolo 0,05 %. III.1.2. Porovnanie s údajmi z predchádzajúcich správ Cieľom tejto správy je zistiť, či v používaní rôznych druhov zvierat došlo k výrazným zmenám. Treba však mať na pamäti, že presné porovnanie s predchádzajúcimi správami nie je možné, keďže Francúzsko poskytlo údaje za iný rok ako ostatné členské štáty, a to vo všetkých predchádzajúcich správach s výnimkou jednej. Percentuálne porovnanie tried zvierat, ktoré sa používali v rokoch 1996, 1999, 2002, 2005, 2008 a 2011 Trieda druhu || 1996(*) || 1999 || 2002(**) || 2005(***) || 2008(****) || 2011(*****) % Hlodavce – králiky || 81,3 || 86,9 || 78,0 || 77,5 || 82,2 || 80,0 % Studenokrvné živočíchy || 12,9 || 6,6 || 15,4 || 15, || 9,6 || 12,4 % Vtáky || || 4,7 || 5 || 5,4 || 6,4 || 5,9 % Párnokopytníky a nepárnokopytníky || || 1,2 || 1,2 || 1,1 || 1,4 || 1,2 (*) 14 členských štátov poskytlo údaje za rok 1996, jeden za rok 1997 (**) 14 členských štátov poskytlo údaje za rok 2002, jeden za rok 2001 (***) 24 členských štátov poskytlo údaje za rok 2005, jeden za rok 2004 (***) 27 členských štátov poskytlo údaje za rok 2008, jeden za rok 2007 (*****) 27 členských štátov poskytlo údaje za rok 2011, jeden za rok 2010 Percentuálny podiel hlodavcov a králikov vykazuje mierne výkyvy, ale pohybuje sa okolo 80 %. Podiel studenokrvných živočíchov používaných v rokoch 1996, 2002, 2005 a 2008 sa pohyboval medzi 9,6 % a 15 %. V roku 1999 však bol zaznamenaný oveľa nižší podiel (6,6 %). V roku 2011 sa používanie studenokrvných živočíchov v porovnaní s údajmi z poslednej správy zvýšilo, zdá sa však, že percentuálny podiel používaných pokusných zvierat presne zodpovedá rozsahu od 9,6 % do 15 % celkového počtu zvierat. Vtáky predstavujú tretiu najväčšiu skupinu používaných zvierat a podľa všetkého v roku 2008 dosiahol ich počet maximum. V roku 2011 došlo po prvýkrát k zníženiu počtu vtákov (o vyše 88 000). Podiel skupiny koní, somárov a ich krížencov (Perissodactyla) a ošípaných, kôz, oviec a hovädzieho dobytka (Artiodactyla) sa pohybuje na úrovni okolo 1 %. V dôsledku začlenenia údajov nových členských štátov od roku 2005, t. j. Bulharska a Rumunska, nedošlo k nárastu celkového počtu zvierat. Naopak v roku 2008 bol zaznamenaný pokles a tento klesajúci trend pokračoval aj v roku 2011 (o vyše 500 000 zvierat). Stúplo však používanie niektorých druhov. V prípade piatich z 25 nahlásených druhov došlo k jednoznačnému zvýšeniu celkového počtu zvierat. V prípade ostatných druhov bol zaznamenaný jasný pokles. Najvyšší nárast bol zaznamenaný u rýb (310 307) v porovnaní s rokom 2008 a u králikov (25 000). Pokiaľ ide o druhy používané v menšej miere (t. j. rádovo v tisícoch), došlo k nárastu počtu zvierat v kategóriách iné mäsožravce (2 129), kone, somáre a ich kríženci (710) a iné cicavce (2 184). Najväčší pokles v roku 2011 bol v prípade častejšie používaných druhov zaznamenaný u potkanov (pokles o vyše 500 000 zvierat). V rovnakom rozsahu sa znížilo aj používanie myší (122 876). Výrazný pokles bol zaznamenaný aj v používaní kategórie „iné vtáky“ (vyše 85 000) a morčiat (49 401). Došlo k zreteľnému poklesu v používaní poloopíc a primátov okrem človeka. Najvýraznejší percentuálny pokles bol zaznamenaný v používaní poloopíc (1 178), čo predstavuje zníženie o 94 %. Celkový počet opíc Nového sveta sa znížil z 904 v roku 2008 na 700 v roku 2011 (22,5 %) a znížilo sa aj používanie opíc Starého sveta, a to zo 7 404 na 5 312 (28 %). Od roku 1999 nebolo v EÚ zaznamenané používanie ľudoopov. Členské štáty poskytli prehľad kategórie „iné“ pre tieto druhy: Iné hlodavce: pieskomily, tarbíky egyptské (Jaculus jaculus); činčily, bobry, vevericovité, škrečky, škrečky sivé (Cricetulus migratorius) a rôzne druhy myší. Iné mäsožravce: voľne žijúce druhy používané na zoologické a ekologické štúdie, napríklad líšky, jazvece, tulene, vydry a tchory. Iné cicavce: diviaky, netopiere a piskory, lamy, krty, zubry európske a jelene lesné. Iné vtáky: najmä prepelice japonské (Coturnix japonica) a prepelice viržínske, druhy hydiny, zebričky austrálske, kanáriky, papagáje a úžitkové druhy vtákov, ako napríklad kury domáce (Gallus gallus domesticus). III.2. Výsledky tabuľky EÚ 1: Pôvod používaných zvierat Na obrázku 1.2 je znázornený percentuálny podiel zvierat podľa nahláseného pôvodu a druhov. Podľa štandardizovaných tabuliek sa pôvod musí nahlásiť iba v prípade niektorých vybraných druhov zvierat. Z grafu vyplýva, že väčšina druhov používaných v roku 2011 pochádza z chovných centier v EÚ. Niektoré druhy, ako sú mačky, psy, fretky a opice Starého sveta, však pochádzali z chovných centier v EÚ, ale aj mimo EÚ. Všeobecná štruktúra znázornená na obrázku 1.2 týkajúcom sa pôvodu druhov je však stále podobná štruktúre z predchádzajúcich správ, pričom sa jednoznačne uprednostňujú zvieratá chované v EÚ. Bol zaznamenaný nárast v používaní psov pochádzajúcich z EÚ zo 72 % na 85 %, fretiek zo 71 % na 76 % a opíc Starého sveta z 54 % na 66 %. Došlo však k poklesu používania opíc Nového sveta pochádzajúcich z EÚ z 99 % na 92 % a prepelíc chovaných v EÚ z 96 % na 87 %. III.3. Výsledky tabuľky EÚ 2: Účely pokusov Vyše 60 % zvierat sa použilo na výskum a vývoj v oblasti humánnej medicíny, veterinárnej medicíny, zubného lekárstva a základného biologického výskumu (obr. 2). Na výrobu a kontrolu kvality výrobkov a zariadení pre humánnu medicínu, veterinárnu medicínu a zubné lekárstvo sa použilo 14 % celkového počtu zvierat. Na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti sa použilo 8,75 % celkového počtu zvierat použitých na pokusné účely. Pri postupoch na iné účely sa použilo 9 % celkového počtu zvierat, pričom tieto postupy zahŕňajú širokú škálu pokusov v oblastiach, ako je virológia, imunológia (výroba monoklonálnych a polyklonálnych protilátok), fyziológia interakcie medzi plodom a matkou pri transgenéze myší, onkologická liečba, výskum a vývoj v oblasti liečiv, kombinované testovanie liekov a genetika. Najvýznamnejšou zmenou od roku 2008 je skutočnosť, že počet zvierat používaných na výskum a vývoj v oblasti humánnej medicíny, zubného lekárstva a veterinárnej medicíny klesol, podobne ako medzi rokmi 2005 a 2008. Tento krát došlo k zníženiu z 22,8 % na 18,8 % (pokiaľ ide o počet, došlo k zníženiu o 575 518 zvierat). Bol zaznamenaný pokles u rýb (vyše 62 000) a „iných vtákov“ (41 500), zatiaľ čo percentuálny podiel zvierat používaných na základný biologický výskum sa výrazne zvýšil z 38 % na 46 % (715 519 zvierat). Tak základný biologický výskum, ako aj výskum a vývoj v humánnej a veterinárnej medicíne sú oblasťami, v ktorých sa v EÚ používa jednoznačne najvyšší počet zvierat na vedecké účely. Počet zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti predstavuje 8,75 % celkového počtu zvierat. Podľa tejto správy ide o 1 004 873 zvierat. Pokles počtu zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti v porovnaní so správou za rok 2008 je mierny, predstavuje však 37 280 zvierat. Percentuálny podiel zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti predstavoval 9,9 % v roku 2002, 8,2 % v roku 2005, 8,7 % v roku 2008 a 8,75 % v tejto správe, čo svedčí o stabilnom trende v danej oblasti používania. Počet zvierat používaných pri výrobe a kontrole kvality zariadení pre medicínu, veterinárnu medicínu a zubné lekárstvo klesol približne o 192 000. Napriek všeobecnému poklesu sa pri výrobe a kontrole kvality výrobkov a zariadení pre humánnu medicínu a zubné lekárstvo zvýšil počet používaných králikov o viac ako 81 000. Ďalší výrazný nárast v porovnaní s rokom 2008 bol zaznamenaný u myší (521 000) a u rýb (324 000), ktoré sa vo veľkom počte používajú v základnom biologickom výskume. Nárast používania rýb (vyše 83 000) a vtákov (vyše 10 000) bol zaznamenaný aj v prípade „iných pokusov“. Pokiaľ ide o nárast počtu myší na účely základného biologického výskumu, členské štáty uviedli, že bol spôsobený rastom výskumu využívajúceho transgenické myši ako špecifické modely, napr. pre očný výskum, kostný metabolizmus a plodnosť. Typy štúdií zahŕňajú LD50, ED50, testovanie účinnosti a testovanie imunogenity, štúdie v oblasti neurológie a imunológie, štúdie o fyziopatologických mechanizmoch nádorov a výskum s cieľom získať poznatky na určovanie mechanizmov pôsobenia chorôb na terapeutické účely. Zvýšené používanie rýb v oblasti základného výskumu sa pripisuje štúdiám o produkcii rýb, genetike, biomolekulárnym štúdiám, výskumu rakoviny, fyziopatológii a diagnostike. Ryby sa používali aj v neurologických a kardiovaskulárnych štúdiách a vzhľadom na bioenergetické vlastnosti ich srdcových buniek. Nárast počtu rýb v kategórii „iné pokusy“ sa pripisuje jednorazovému testovaniu biocídov a telemetrickému monitorovaniu niektorých bežných druhov v životnom prostredí. Niektoré členské štáty používajú ryby výhradne v rámci tohto okruhu aj na štúdie vakcín. III.4. Výsledky tabuľky EÚ 3: Toxikologické hodnotenia a hodnotenia bezpečnosti podľa typu výrobku/konečného použitia Na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti rôznych výrobkov alebo testovanie látok, ktoré potenciálne znečisťujú životné prostredie, sa použilo 1 004 873 zvierat, čo predstavuje iba 8,75 % celkového počtu zvierat, ktoré sa v roku 2011 použili na vedecké účely. Z tohto celkového počtu predstavovalo 39,8 % zvieratá používané na toxikologické hodnotenia alebo iné hodnotenia bezpečnosti výrobkov alebo zariadení pre humánnu medicínu, veterinárnu medicínu a zubné lekárstvo. Ide teda o najväčšiu oblasť použitia pokusných zvierat. Percentuálny podiel zvierat používaných na toxikologické hodnotenia priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov predstavuje 15,9 % zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti. Percentuálny podiel zvierat používaných na toxikologické hodnotenia troch skupín výrobkov/látok (t. j. prídavné látky do potravín určených na ľudskú spotrebu, kozmetika a výrobky na použitie v domácnosti) je v porovnaní s ostatnými skupinami výrobkov veľmi nízky (0,35 %). Iné toxikologické hodnotenia a hodnotenia bezpečnosti predstavovali 34,3 %. Na tento účel sa teda použil druhý najväčší počet zvierat. V porovnaní s rokom 2008 došlo iba k malej zmene v počte zvierat používaných na toxikologické testy výrobkov určených pre priemysel a poľnohospodárstvo, ale nastal čistý nárast počtu zvierat používaných pre látky, ktoré potenciálne znečisťujú životné prostredie. Ide o nárast z približne 65 000 na približne 92 000 zvierat. V porovnaní s rokom 2008 výrazne klesol počet zvierat používaných na testy krmív pre zvieratá, a to z 54 000 na 4 600, teda viac ako desaťnásobne, ale aj v prípade kozmetiky a toaletných potrieb, kde bol zaznamenaný pokles z 1 960 na 90 zvierat. Túto skutočnosť je dôležité zdôrazniť, pretože od roku 2009 platí v EÚ zákaz testovania na účely kozmetiky a kozmetických zložiek. Došlo však k podstatnému nárastu počtu pokusných zvierat používaných na iné toxikologické hodnotenia alebo hodnotenia bezpečnosti, a to z 223 000 na 345 000 zvierat (nárast o zhruba 122 000 zvierat, čo predstavuje 54 %). Nárast bol zaznamenaný aj v správe za rok 2008. Členské štáty uviedli, že v rámci tohto okruhu sa zvieratá používajú v štúdiách o metabolizme a v predklinickom výskume na testovanie látok a produktov v humánnej a veterinárnej medicíne a v teratologických štúdiách. Používajú sa aj pri testovaní toxicity na vodných stavovcoch, ktoré nie sú zahrnuté v iných kategóriách, testovaní LD50, ED50, pyrogénov a testovaní biotoxínov z rias a iných kontaminantov v potravinách. III.5. Výsledky tabuľky EÚ 4: Zvieratá používané na štúdie chorôb Podiel zvierat používaných na štúdie chorôb u ľudí a zvierat predstavoval v roku 2011 približne 57,5 % celkového počtu zvierat používaných na pokusné účely. Viac ako 90 % celkového počtu zvierat, ktoré sa použili na štúdie chorôb, sa použilo na štúdie chorôb u ľudí (pozri obr. 4.1). V roku 2011 vzrástol celkový počet zvierat používaných na štúdie chorôb u ľudí a zvierat o vyše 276 000 zvierat. Používanie zvierat na špecifické štúdie chorôb zvierat (ktoré v roku 2008 kleslo o 50 %) sa v roku 2011 v porovnaní so správou za rok 2008 nezmenilo. Používanie studenokrvných živočíchov sa znížilo o necelých 22 500 zvierat. Je dôležité upozorniť na čistý nárast o viac ako 115 000 zvierat používaných na štúdie kardiovaskulárnych chorôb a na nárast o viac ako 250 000 zvierat na štúdie rakoviny u ľudí. V porovnaní s rokom 2008 bol zaznamenaný aj nárast používania zvierat v prípade psov v celkovom počte vyše 1 000 jedincov; v prípade ostatných mäsožravcov približne o 500 jedincov; v prípade ostatných cicavcov niečo vyše 300 a v prípade vtákov vyše 2 500. Na druhej strane počet potkanov používaných na štúdie chorôb klesol o viac ako 250 000 jedincov. Horná časť jednotlivých stĺpcov grafu na obrázku 4.2 zodpovedá percentuálnemu podielu zvierat používaných na štúdie ochorení špecifických pre zvieratá. V tejto kategórii bol zaznamenaný výrazný pokles počtu párnokopytníkov a nepárnokopytníkov. Došlo však k nárastu počtu mäsožravcov používaných na tento účel. Okrem toho, že rok 2011 bol z hľadiska veterinárnej hygieny pomerne pokojný a tlak na testovanie na hospodárskych zvieratách bol preto pomerne nízky, medzi ďalšie príčiny poklesu v tejto oblasti, ktoré uviedli členské štáty, patrí: – zníženie kapacity pre ustajnenie hospodárskych zvierat, – odklon od používania väčších zvierat a priklonenie sa k jednoduchšiemu laboratórnemu typu biologických štúdií (využívajúcich tkanivovú kultúru, bunkové línie atď.), – ukazuje sa, že pre niektoré laboratóriá nie sú modely používajúce väčšie zvieratá dlhodobo udržateľné vzhľadom na ich mimoriadnu finančnú náročnosť, – modely využívajúce väčšie zvieratá sa zvyčajne používajú tesne pred začiatkom klinického skúšania a ako také sú cyklické. Pokiaľ ide o zvýšené používanie mäsožravcov, členské štáty uviedli, že tieto zvieratá sa používajú pri veterinárnom klinickom skúšaní, štúdii genetických chorôb, výskume a vývoji výrobkov a zariadení pre veterinárnu medicínu a štúdii vakcín (napr. Leishmania). Údaje o používaní väčšiny živočíšnych druhov na všetky typy štúdií chorôb u ľudí a zvierat sú podobné ako v správe z roku 2008. Došlo však k výraznému poklesu používania „iných hlodavcov“ na štúdie chorôb u ľudí, najmä „nervových a duševných porúch u ľudí“. III.6. Výsledky tabuľky EÚ 5: Zvieratá používané pri výrobe a kontrole kvality výrobkov pre humánnu medicínu, zubné lekárstvo a veterinárnu medicínu Počet zvierat používaných na testovanie výroby a kontrolu kvality výrobkov pre humánnu medicínu, zubné lekárstvo a veterinárnu medicínu predstavuje 13,9 % celkového počtu zvierat používaných na pokusné účely. Najväčší percentuálny podiel zvierat v tejto oblasti (47 %) sa použil na účely súčasného plnenia zákonných požiadaviek viacerých právnych predpisov pochádzajúcich z EÚ, Rady Európy, vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov platných mimo EÚ. Testovanie vykonávané na účely plnenia právnych predpisov EÚ vrátane Európskeho liekopisu sa týkalo 35,9 % zvierat použitých v tejto oblasti. V porovnaní so správou za rok 2008 je dôležité poukázať na nárast počtu zvierat používaných „bez zákonných požiadaviek“. Takisto je potrebné poznamenať, že napriek čistému poklesu celkového počtu zvierat používaných na účely plnenia vnútroštátnych právnych predpisov (192 000) došlo k miernemu nárastu počtu zvierat používaných v tomto sektore. III.7. Výsledky harmonizovanej tabuľky EÚ 6: Pôvod zákonných požiadaviek týkajúcich sa zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti Ako sa uvádza vyššie, počet zvierat používaných na toxikologické hodnotenia alebo na iné hodnotenia bezpečnosti predstavuje 8,75 % celkového počtu zvierat, ktoré sa v EÚ používajú na pokusné účely. Z tohto celkového počtu predstavovali zvieratá používané na súčasné plnenie zákonných požiadaviek viacerých právnych predpisov 56 % zvierat používaných v tejto oblasti. Druhý najväčší percentuálny podiel v tejto oblasti (21,27 %) pripadá na testovanie vyžadované podľa právnych predpisov EÚ vrátane Európskeho liekopisu (pozri obr. 6). Pozitívnym výsledkom v porovnaní s rokom 2008 je fakt, že percentuálny podiel používania zvierat na účely plnenia zákonných požiadaviek viacerých právnych predpisov sa z necelých 50 % zvýšil na viac ako 56 %. Došlo zároveň k poklesu počtu zvierat používaných „bez zákonných požiadaviek“. Okrem príkladov uvedených v predchádzajúcej správe, ktoré patria k typu testovania bez zákonných požiadaviek (menovite príklady interných metód na overenie bezpečnosti a účinnosti veterinárnych biologických liekov a iných veterinárnych liekov, ktoré sa riadia normami danej spoločnosti alebo platnými medzinárodnými normami), uviedli členské štáty predbežné štúdie na skúšanie dávkovania, optimalizáciu počtu a kandidátov (napr. druhy zvierat, plemená, vek) a skúšobný mechanizmus účinku toxicity spojenej s klinicky schválenými liekmi alebo kombinované štúdie zahŕňajúce klinicky schválené lieky. III.8. Výsledky tabuľky EÚ 7: Zvieratá používané na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti Najväčší percentuálny podiel (47,5 %) zvierat používaných na toxikologické hodnotenia a iné hodnotenia bezpečnosti nesporne pripadá na testovanie akútnej a subakútnej toxicity. Takmer 15 % zvierat sa použilo na testovanie karcinogénnosti, mutagénnosti a reprodukčnej toxicity. Druhý najväčší percentuálny podiel (22 %) predstavujú iné toxikologické hodnotenia a hodnotenia bezpečnosti (pozri obr. 7). Okrem typu testovania uvedeného v predchádzajúcej správe pod označením „iné toxikologické hodnotenia alebo hodnotenia bezpečnosti“ (menovite testovanie neurotoxicity, toxikokinetiky, testy určené na biologické hodnotenie zdravotníckych zariadení: vnútrokožné testovanie reaktivity králikov, výskum prenikania nanočastíc do tkanív a ich biokompatibility, štúdie zamerané na hodnotenie senzibilizačného potenciálu farbív používaných v textilnom priemysle a farmakologické štúdie v rámci testov bezpečnosti) členské štáty uviedli, že sa toto označenie vzťahuje aj na štúdie na cieľových zvieratách vykonávané na spoločenských zvieratách v súlade s rôznymi regulačnými normami, napríklad Agentúra Spojených štátov amerických na ochranu životného prostredia (US EPA), Federálny úrad Spojených štátov pre potraviny a lieky (FDA), testy na určenie rezíduí veterinárnych liekov u teliat a brojlerov, testy na stanovenie netoxicity a ireverzibility toxínov a účinnosti vakcín (proti katarálnej horúčke oviec, baktériám rodu Clostridium). Pri pohľade na počty a relatívne percentuálne podiely používania zvierat sú v porovnaní s predchádzajúcimi správami zreteľné dve zmeny: Percentuálny podiel pokusných zvierat používaných pri testovaní akútnej a subakútnej toxicity počas obdobia posledných troch správ neustále narastal (z 36 % na 42 %, neskôr na 45 % a následne až na 47,5 %). V porovnaní s predchádzajúcou správou ide o nárast o vyše 8 400 zvierat. Na rozdiel od predchádzajúcich troch správ, v ktorých bol zaznamenaný stabilný pokles, narástol počet zvierat používaných na testovanie reprodukčnej toxicity z 9 % v roku 2008 na 11,35 % v roku 2011. Ide o nárast o takmer 19 000 zvierat. III.9. Výsledky tabuľky EÚ 8: Typy testov toxicity vykonávaných na hodnotenia toxicity a iné hodnotenia bezpečnosti výrobkov Z obrázku 8 vyplýva, že väčšina pokusov na zvieratách zameraných na testovanie akútnej/subakútnej toxicity sa vykonáva na účely „humánnej medicíny, zubného lekárstva a veterinárnej medicíny“ a „iných toxikologických hodnotení a hodnotení bezpečnosti“. V prípade troch kategórií použitia – humánna medicína, poľnohospodárske a priemyselné výrobky – bol zaznamenaný podobný podiel používania zvierat na pokusy určené na testovanie iritačných/senzibilizačných vlastností, karcinogénnosti/mutagénnosti a reprodukčnej toxicity. Naopak najväčší počet zvierat určených na testovanie subchronickej a chronickej toxicity sa používa hlavne v oblasti humánnej medicíny, zubného lekárstva a veterinárnej medicíny. Najviac zvierat sa použilo na rôzne testy všetkých výrobkov určených pre humánnu medicínu, zubné lekárstvo a veterinárnu medicínu (približne 39 %). V porovnaní s rokom 2008 sa v roku 2011 počet používaných zvierat znížil o viac ako 130 000. Druhý najvyšší podiel (vyše 34 %) pripadá na kategóriu „iné“ toxikologické hodnotenia (22 % v roku 2008), čo predstavuje nárast o 122 000 použitých zvierat. Tretí najvyšší podiel zvierat (92 000 alebo 9 % zvierat) pripadá na typ testovania zameraný na látky, ktoré potenciálne a reálne znečisťujú všeobecné prostredie. [1] S výnimkou jedného členského štátu, ktorý poskytol údaje za rok 2010. [2] Ú. v. EÚ L 358, 18.12.1986, s. 1. [3] KOM (94) 195 v konečnom znení. [4] KOM (1999) 191 v konečnom znení. [5] KOM (2007) 675 v konečnom znení. [6] KOM (2010) 511 v konečnom znení/2.