V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1139, ktorým sa ustanovuje viacročný plán (ďalej len „viacročný plán“) pre Baltské more, sa spresňujú cieľové rozsahy rybolovnej úmrtnosti. Uvedené rozsahy sa v tomto návrhu používajú na dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky (ďalej len „SRP“), a to najmä na dosiahnutie a udržiavanie MSY.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa navrhujú preniesť: i) rybolovné možnosti pre lososa atlantického vo Fínskom zálive; ii) regionalizovaný prístup k lososovi atlantickému v hlavnej oblasti a iii) TAC vedľajších úlovkov pre sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora a tresku škvrnitú v západnej a východnej oblasti Baltského mora. Návrhom by sa zvýšili rybolovné možnosti pre sleďa atlantického v centrálnej oblasti o 14 % a pre platesu veľkú o 25 %. Návrhom by sa znížili rybolovné možnosti pre sleďa atlantického v Botnickom zálive o 28 %, sleďa atlantického v Rižskom zálive o 4 % a šprotu severnú o 20 %.

Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa stanovili ďalšie podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení jeho článkov 3 a 4 o flexibilite pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne (článok 3) a analytické (článok 4) TAC. V jeho článku 2 sa stanovuje, že Rada musí pri stanovovaní TAC rozhodnúť o tom, na ktoré populácie by sa články 3 a 4 nemali vzťahovať, a to najmä na základe biologického stavu populácií. Pomerne nedávno sa zaviedol mechanizmus flexibility pre všetky populácie, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky podľa článku 15 ods. 9 základného nariadenia o SRP. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov a bránila dosiahnutiu cieľov SRP, malo objasniť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú len vtedy, keď členské štáty nevyužívajú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 základného nariadenia o SRP.

ICES už mnoho rokov uvádza, že stav riečnych populácií lososa atlantického v Baltskom mori je veľmi rôznorodý, pričom niektoré sú zdravé, no iné sú v zlom stave. V prípade lososa atlantického v hlavnej oblasti ICES zvykla vydávať odporúčanie o MSY a v prípade lososa atlantického vo Fínskom zálive odporúčanie založené na koncepcii vypracovanej pre populácie, v prípade ktorých sú dostupné len obmedzené údaje. Na základe podrobného posúdenia stavu populácie sa ICES v roku 2020 rozhodla uplatňovať túto koncepciu aj v hlavnej oblasti. V nadväznosti na ďalšiu prácu ICES v roku 2021 opäť poskytla odporúčanie o MSY. V uvedenom odporúčaní sa však po prvýkrát uviedlo, že v záujme ochrany slabých riečnych populácií by sa mal zastaviť všetok komerčný a rekreačný rybolov lososa atlantického v hlavnej oblasti, ktorý predstavuje najmä zmiešaný rybolov lososa atlantického zo zdravých a slabých riečnych populácií. ICES sa však zároveň domnievala, že pokračovanie s existujúcim cieleným rybolovom v pobrežných oblastiach Botnického zálivu a Alandského mora počas letnej migrácie lososa atlantického by bolo stále preventívne. Rada sa preto rozhodla zakázať cielený rybolov lososa atlantického v hlavnej oblasti a stanoviť TAC vedľajších úlovkov pre nezamedziteľné vedľajšie úlovky s výnimkou rybolovu na výhradne vedecké účely, pričom by sa počas letného obdobia zachovala možnosť cieleného rybolovu lososa atlantického v týchto severných pobrežných oblastiach. Rada takisto prijala ďalšie nápravné opatrenia, ktoré sú funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami. Rybolov lovnými šnúrami vo vzdialenosti viac ako štyri námorné míle od základných línií bol zakázaný. Okrem toho sa pri rekreačnom rybolove uplatňuje denné obmedzenie počtu úlovkov na jedného lososa označeného orezanou plutvou na rybára na miestach a v čase zákazu cieleného komerčného rybolovu. Pokiaľ ide o lososa atlantického vo Fínskom zálive, Rada stanovila TAC podľa preventívneho odporúčania ICES. V roku 2022 sa v dôsledku útočnej vojny Ruska voči Ukrajine príslušná pracovná skupina ICES nemohla stretnúť a ICES sa rozhodla preniesť svoje odporúčanie týkajúce sa lososa atlantického v hlavnej oblasti a svoje odporúčanie týkajúce sa lososa atlantického vo Fínskom zálive. Na základe toho Komisia navrhuje zachovať obe úrovne TAC nezmenené a zachovať súčasné nápravné opatrenia, pričom sa výslovne uvedie, že techniky rekreačného lovu rýb a ich púšťania nie sú povolené, pretože ICES sa domnieva, že úmrtnosť po vypustení je príliš vysoká na ochranu slabých populácií.

Podľa ICES je biomasa šproty severnej zdravá, no rybolovný tlak bol v minulosti nad hodnotou FMSY. ICES okrem toho odporúča vziať do úvahy medzidruhové interakcie, keďže šprota severná je dôležitou potravou tresky škvrnitej. Komisia preto v súlade s článkom 4 ods. 3 viacročného plánu navrhuje stanoviť TAC v dolnom rozsahu FMSY.

V tohtoročnom odporúčaní ICES uvádza, že z odhadov vyplýva o niečo vyššie doplnenie populácie v roku 2022 ako v predchádzajúcich rokoch. Biomasa populácie sa však ešte viac zmenšila a v súčasnosti predstavuje len 38 % hodnoty Blim. Napriek tomu je odporúčaním týkajúcim sa výlovu pre hodnotu bodu FMSY zvýšiť celkové úlovky (podobne ako v roku 2021 ICES nedokáže poskytnúť samostatné odporúčanie týkajúce sa výlovu pre komerčné a rekreačné úlovky) a odhaduje sa, že biomasa bude v roku 2024 nad hodnotou Blim. ICES zároveň poukazuje na to, že jej krátkodobá prognóza je oveľa neistejšia ako zvyčajne, pretože v modeli posudzovania sa neberú do úvahy určité (pravdepodobne významné) neznáme faktory úmrtnosti. ICES preto zdôrazňuje, že pri úlovkoch na úrovni hodnoty bodu FMSY existuje vysoké riziko, že biomasa v roku 2024 v skutočnosti zostane pod hodnotou Blim. Vzhľadom na veľmi malú veľkosť populácie, úvahy ICES a prípady neistoty pri posudzovaní stavu populácií v minulosti Komisia navrhuje zaujať obozretný prístup zachovaním nezmenenej úrovne TAC a súčasných nápravných opatrení.

V prípade tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora ICES zatiaľ nedokázala určiť hodnoty rozsahov FMSY. Preto na rok 2023 vydala preventívne odporúčania. ICES už štvrtý rok po sebe odporúča umožniť nulový výlov. Z odhadov ICES vyplýva, že veľkosť populácie je aj naďalej pod hodnotou Blim a v strednodobom horizonte sa táto situácia nezmení ani v prípade, že sa v tejto populácii nebude vôbec loviť. Z odhadov ICES okrem toho vyplýva, že v roku 2021 biomasa sotva narástla a dopĺňanie populácie je aj naďalej na historicky najnižšej úrovni. Vzhľadom na prelovenosť populácie boli od roku 2019 prijaté prísne opatrenia. Zakázal sa cielený rybolov tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora s výnimkou rybolovu na výhradne vedecké účely a TAC sa obmedzuje na nezamedziteľné vedľajšie úlovky, aby sa pri rybolove v Baltskom mori zabránilo fenoménu tzv. blokačných druhov. Boli prijaté ďalšie nápravné opatrenia, ktoré sú funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami, a to vo forme zákazu rybolovu počas obdobia neresenia platného pre hlavný čas neresu a pre potenciálne neresiská. Výnimky sa vzťahujú na rybolov na výhradne vedecké účely, určité druhy maloobjemového pobrežného rybolovu pomocou pasívneho výstroja a rybolov pelagických druhov určených na ľudskú spotrebu vykonávaný mimo hlavných potenciálnych neresísk. Okrem toho je od roku 2020 zakázaný rekreačný rybolov v hlavnej oblasti distribúcie, keďže ulovené množstvá by boli v porovnaní s TAC pre vedľajšie úlovky značné. Keďže tieto nápravné opatrenia ešte neplatia dostatočne dlho na to, aby viedli k zlepšeniu stavu populácií, Komisia navrhuje zachovať tieto opatrenia a úroveň TAC nezmenené.

Z odhadov rady ICES pre populáciu sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora vyplýva, že populácia síce mierne narástla, no aj naďalej predstavuje iba 59 % Blim. Podľa odhadov ICES biomasa zostane pod hodnotou Blim prinajmenšom do roku 2025, a to aj v prípade, že sa v tejto populácii nebude vôbec loviť. Dopĺňanie populácie je už mnoho rokov nízke a zostáva na historicky najnižšej úrovni. Keďže žiadnym zo scenárov výlovu by sa v blízkej budúcnosti nedosiahla obnova biomasy nad hodnotu Blim, ICES už piaty rok po sebe vydáva odporúčanie týkajúce sa umožnenia nulového výlovu. Rada sa v roku 2021 rozhodla podľa článku 5 ods. 2 a článku 4 ods. 4 viacročného plánu zakázať cielený rybolov s výnimkou rybolovu na výhradne vedecké účely a maloobjemového pobrežného rybolovu. Rada sa takisto následne rozhodla stanoviť TAC pre nezamedziteľné vedľajšie úlovky, aby sa zabránilo fenoménu tzv. blokačných druhov. Keďže tieto nápravné opatrenia ešte neplatia dostatočne dlho na to, aby viedli k zlepšeniu stavu populácií, Komisia navrhuje zachovať zákaz cieleného rybolovu a danú úroveň TAC.

Nariadenie (EÚ) 2016/1139, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre Baltské more, nadobudlo účinnosť 20. júla 2016. V rámci tohto viacročného plánu sa stanovuje, že rybolovné možnosti sa musia stanoviť v súlade s jeho cieľmi a musia spĺňať cieľové rozsahy rybolovnej úmrtnosti uvedené v najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach, ktoré vydala najmä ICES alebo podobný nezávislý vedecký subjekt. V prípade populácií, na ktoré sa vzťahuje odporúčanie o MSY, sa má podľa článku 4 ods. 3 viacročného plánu stanoviť TAC v zásade na úrovni rybolovnej úmrtnosti vedúcej k MSY (t. j. „hodnota bodu FMSY“) alebo pod touto úrovňou (t. j. „dolný rozsah FMSY“). Podľa článku 4 ods. 4 viacročného plánu sa však TAC môže vždy stanoviť aj na úrovniach, ktoré sú nižšie ako rozsahy FMSY. V prípade zdravých populácií sa v súlade s podmienkami uvedenými v článku 4 ods. 5 viacročného plánu môže TAC stanoviť nad úrovňou hodnoty bodu FMSY („horný rozsah FMSY“). V prípade populácií, ktorých biomasa nedosahuje zdravú úroveň, t. j. referenčný bod biomasy neresiacej sa populácie, pod úrovňou ktorého sa musia prijať opatrenia na obnovu populácie nad úrovne, pri ktorých možno dosiahnuť MSY („Btrigger“), sa v článku 5 ods. 1 viacročného plánu stanovuje, že sa musia prijať náležité nápravné opatrenia s cieľom zabezpečiť rýchlu obnovu príslušnej populácie na zdravé úrovne. Predovšetkým sa musí stanoviť TAC na zníženú úroveň pod hornou hranicou rozsahu FMSY s prihliadnutím na pokles biomasy. Podľa článku 5 ods. 2 viacročného plánu ak úroveň biomasy určitej populácie dokonca klesla pod bezpečné biologické hranice, t. j. referenčný bod biomasy neresiacej sa populácie, pod úrovňou ktorého môže mať príslušná populácia zníženú reprodukčnú schopnosť („Blim“), prijmú sa dodatočné nápravné opatrenia. Medzi tieto nápravné opatrenia môže konkrétne patriť pozastavenie cieleného rybolovu v dotknutej populácii a primerané zníženie rybolovných možností pre dané populácie alebo iné populácie v danej rybolovnej oblasti. Môžu sa prijať aj iné nápravné opatrenia, ktoré by však mali byť funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami. Výber opatrení by sa mal uskutočniť v súlade s povahou, so závažnosťou, s trvaním a opakovaním situácie.

(9)Pokiaľ ide o populáciu tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora, vedecké odhady niekoľko rokov poukazujú na to, že biomasa neresiacej sa populácie je pod hraničným referenčným bodom, pod ktorým sa majú prijať špecifické a náležité riadiace opatrenia (Btrigger). Preto sa v posledných rokoch prijímali čoraz prísnejšie riadiace opatrenia. V roku 2021 sa ICES rozhodla vykonať podrobnejšie posúdenie, z ktorého vyplynulo, že biomasa populácie tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora je v skutočnosti pod úrovňou Blim vo väčšine prípadov už viac ako desať rokov. Preto bol podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1139 prijatý zákaz cieleného rybolovu tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora a stanovil sa veľmi nízky TAC pre nezamedziteľné vedľajšie úlovky tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora, aby sa zabránilo fenoménu tzv. blokačných druhov. Okrem toho boli prijaté ďalšie nápravné opatrenia, ktoré sú funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami, a to vo forme rozšíreného zákazu rybolovu počas obdobia neresenia, ktorý sa vzťahuje aj na rekreačný rybolov, a ďalšieho zníženia denného obmedzenia počtu úlovkov pri rekreačnom rybolove. ICES tento rok upravila biomasu populácie smerom nadol a napriek miernemu nárastu v minulom roku sa odhaduje, že biomasa predstavuje menej ako 40 % hodnoty Blim. Z dôvodu mierne zvýšených odhadov dopĺňania populácie a nejasných ďalších faktorov úmrtnosti, ktoré ICES v súčasnosti nedokáže zahrnúť do svojho modelu posudzovania, je odporúčaním v súvislosti s rybolovnou úmrtnosťou vedúcou k MSY (FMSY) zvýšiť celkové úlovky. ICES však zdôrazňuje, že jej krátkodobá prognóza je veľmi neistá a že vzhľadom na nejasnú ďalšiu úmrtnosť asi existuje 66 % pravdepodobnosť, že biomasa populácie zostane v roku 2024 pod úrovňou Blim, ak sa rybolovné možnosti stanovia na hodnote bodu FMSY. Okrem toho, podobne ako v roku 2021, ICES nedokáže poskytnúť samostatné odporúčanie na výlov pre komerčné a rekreačné úlovky. Vzhľadom na klesajúci stav populácie a neistotu v súvislosti s odporúčaním pre úlovky na hodnote bodu FMSY je vhodné uplatniť prístup predbežnej opatrnosti a zachovať úroveň rybolovných možností a funkčne prepojené nápravné opatrenia.

(7)Medzinárodná rada pre výskum mora (ďalej len „ICES“) 31. mája 2022 zverejnila svoje ročné odporúčania pre populácie v Baltskom mori s výnimkou odporúčania pre sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora, ktoré bolo zverejnené 30. júna 2022. ICES uvádza, že biomasa sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora v poddivíziách ICES 20 až 24 sa mierne zvýšila, ale predstavuje len 59 % hraničného referenčného bodu biomasy neresiacej sa populácie, pod ktorým by sa reprodukčná kapacita mohla znížiť (Blim). Okrem toho dopĺňanie populácie je aj naďalej na historicky najnižších úrovniach. ICES preto už piaty rok po sebe vydala odporúčanie o nulovom výlove sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora. Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1139 by sa mali prijať všetky náležité nápravné opatrenia s cieľom zabezpečiť rýchly návrat príslušnej populácie na úrovne presahujúce úroveň, pri ktorej možno dosiahnuť MSY. V článku 5 ods. 2 uvedeného nariadenia sa takisto požaduje prijatie ďalších nápravných opatrení. V roku 2022 bol preto prijatý zákaz cieleného rybolovu sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora a stanovil sa veľmi nízky TAC pre nezamedziteľné vedľajšie úlovky sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora, aby sa zabránilo fenoménu tzv. blokačných druhov. Cielený lov sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora však bol povolený v prípade rybolovných operácií vykonávaných výhradne na účely vedeckého výskumu v plnom súlade s podmienkami stanovenými v článku 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241 a v prípade maloobjemových pobrežných rybárov loviacich určitými druhmi pasívneho výstroja. Vzhľadom na odporúčanie ICES a nezmenený stav populácií je vhodné zachovať úroveň rybolovných možností a funkčne prepojené nápravné opatrenia.

(6)V súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1139 by sa rybolovné možnosti pre populácie uvedené v článku 1 uvedeného nariadenia museli stanoviť tak, aby sa čo najskôr a postupne a na vzostupnom základe najneskôr do roku 2020 dosiahla rybolovná úmrtnosť na úrovni MSY vyjadrená ako rozsahy. Obmedzenia výlovu, ktoré sa majú v roku 2023 uplatňovať na príslušné populácie v Baltskom mori, by sa preto mali stanoviť v súlade s cieľmi viacročného plánu.

(4)Celkový povolený výlov (ďalej len „TAC“) by sa mal preto v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické dôsledky pri zabezpečení spravodlivého zaobchádzania s jednotlivými odvetviami rybolovu a zohľadniť stanoviská vyjadrené počas konzultácií so zainteresovanými stranami.

(3)V nariadení (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovuje, že cieľom spoločnej rybárskej politiky je dosiahnuť mieru využívania na úrovni maximálneho udržateľného výnosu (ďalej len „MSY“) do roku 2015 tam, kde je to možné, a postupne a na vzostupnom základe najneskôr do roku 2020 pre všetky populácie. Cieľom prechodného obdobia do roku 2020 bolo vyvážiť dosiahnutie MSY pre všetky populácie s možnými sociálno-ekonomickými dôsledkami prípadných úprav zodpovedajúcich rybolovných možností.

(12)Podľa odporúčania ICES týkajúceho sa platesy veľkej je treska škvrnitá vedľajším úlovkom pri rybolove platesy veľkej. Podľa odporúčania ICES týkajúceho sa šproty severnej sa šprota severná loví v rámci zmiešaného rybolovu so sleďom atlantickým a je korisťou tresky škvrnitej. Tieto medzidruhové interakcie je vhodné zohľadniť a stanoviť rybolovné možnosti pre platesu veľkú a šprotu severnú v dolnom rozsahu FMSY.

(13)Pokiaľ ide o lososa atlantického v poddivíziách ICES 22 až 31, ICES už niekoľko rokov uvádza, že stav riečnych populácií je veľmi rôznorodý. ICES v roku 2021 na základe podrobnej analýzy odporučila, že v záujme ochrany slabých riečnych populácií by sa mal zastaviť všetok komerčný a rekreačný rybolov v hlavnej oblasti, ktorý predstavuje najmä zmiešaný rybolov lososa atlantického zo zdravých a slabých riečnych populácií. ICES sa však domnievala, že existujúci cielený rybolov v pobrežných oblastiach Botnického zálivu a Alandského mora by mohol počas letnej migrácie lososa pokračovať. Preto sa stanovil osobitný TAC pre vedľajšie úlovky lososa atlantického v týchto oblastiach s výnimkou: i) rybolovných operácií vykonávaných výhradne na účely vedeckého výskumu uskutočňovaného v plnom súlade s podmienkami stanovenými v článku 25 nariadenia (EÚ) 2019/1241 a ii) pobrežného rybolovu severne od 59° 30’ s. z. š. počas obdobia od 1. mája do 31. augusta. Takisto sa prijali ďalšie nápravné opatrenia, ktoré sú funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami, a to vo forme obmedzení používania lovných šnúr a denného obmedzenia počtu úlovkov pri rekreačnom rybolove. ICES preniesla svoje odporúčanie z roku 2021 do roku 2022. Preto je vhodné zachovať úroveň rybolovných možností a funkčne prepojené nápravné opatrenia a zároveň objasniť, že techniky rekreačného lovu a púšťania nie sú povolené.

(14)S cieľom zabezpečiť úplné vyčerpanie rybolovných možností v pobrežných vodách sa v roku 2019 zaviedla v prípade lososa atlantického obmedzená medzioblastná flexibilita medzi poddivíziami ICES 22 až 31 a poddivíziou ICES 32. Vzhľadom na nezmenené rybolovné možnosti pre tieto dve populácie je vhodné zachovať súčasnú flexibilitu.

(15)Zákaz rybolovu pstruha morského vo vzdialenosti viac ako štyri námorné míle od základných línií a obmedzenie vedľajších úlovkov pstruha morského na 3 % kombinovaného úlovku pstruha morského a lososa atlantického zohrali významnú úlohu pri podstatnom znížení dovtedy častých prípadov nesprávneho nahlasovania úlovkov pri rybolove lososa atlantického, ktoré sa predtým nahlasovali ako úlovky pstruha morského. Preto je vhodné zachovať príslušné ustanovenie, aby bol počet prípadov nesprávneho nahlasovania aj naďalej nízky.

(16)Opatreniami týkajúcimi sa rekreačného rybolovu tresky škvrnitej a lososa atlantického a opatreniami na ochranu populácií pstruha morského a lososa atlantického by nemali byť dotknuté prísnejšie vnútroštátne opatrenia podľa článkov 19 a 20 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

(17)Na využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009, a najmä jeho články 33 a 34, ktoré sa týkajú zaznamenávania úlovkov a rybolovného úsilia (článok 33) a zasielania údajov o vyčerpaní rybolovných možností Komisii (článok 34). V tomto nariadení by sa preto mali špecifikovať kódy, ktoré majú členské štáty používať pri zasielaní údajov Komisii v súvislosti s vyloďovaním úlovkov z populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

(18)Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa stanovili dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení jeho článkov 3 a 4 o flexibilite pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne (článok 3) a analytické (článok 4) TAC. V článku 2 nariadenia (ES) č. 847/96 sa stanovuje, že Rada má pri stanovovaní TAC rozhodnúť o tom, na ktoré populácie by sa články 3 a 4 nemali vzťahovať, a to najmä na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 zaviedol mechanizmus medziročnej flexibility pri všetkých populáciách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov, bránila dosiahnutiu cieľov spoločnej rybárskej politiky a spôsobila zhoršenie biologického stavu populácií, malo výslovne stanoviť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú na analytické TAC len vtedy, keď sa nevyužíva medziročná flexibilita stanovená v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

(19)Biomasa populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora a sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora je pod úrovňou Blim a v roku 2023 sú povolené len vedľajšie úlovky, rybolov na vedecké účely a v prípade sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora určitý maloobjemový pobrežný rybolov. Členské štáty, ktoré majú podiel kvót príslušného TAC, sa preto zaviazali, že v roku 2023 na tieto populácie neuplatnia medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, aby úlovky v roku 2023 neprekročili TAC stanovený pre tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora, sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora a tresku škvrnitú v západnej oblasti Baltského mora. Okrem toho južne od 59° 30’ s. z. š. je biomasa takmer všetkých riečnych populácií lososa atlantického pod hraničným referenčným bodom produkcie mladých lososov (Rlim) a v roku 2023 sú povolené len vedľajšie úlovky a rybolov na vedecké účely. Príslušné členské štáty preto prijali podobný záväzok týkajúci sa medziročnej flexibility v súvislosti s výlovom lososa atlantického v hlavnej oblasti v roku 2023.

(20)Nariadením Rady (EÚ) 2022/109 sa stanovujú rybolovné možnosti pre tresku koruškovitú do 31. októbra 2022 v divízii ICES 3a, vo vodách Spojeného kráľovstva a Únie podoblasti 4 a vo vodách Spojeného kráľovstva v divízii 2a. Obdobie rybolovu tresky koruškovitej trvá od 1. novembra do 31. októbra. S cieľom umožniť, aby sa rybolov začal 1. novembra 2022, a na základe nových vedeckých odporúčaní a po konzultáciách so Spojeným kráľovstvom je potrebné stanoviť predbežný TAC pre tresku koruškovitú v divízii ICES 3a, vo vodách Spojeného kráľovstva a Únie podoblasti 4 a vo vodách Spojeného kráľovstva divízie ICES 2a na obdobie od 1. novembra 2022 do 31. decembra 2022. Tento predbežný TAC by sa mal stanoviť v súlade s odporúčaním ICES uverejneným [7. októbra 2022]. Nariadenie (EÚ) 2022/109 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(21)S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností by sa ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa Baltského mora mali uplatňovať od 1. januára 2023. Obmedzenia výlovu stanovené v nariadení (EÚ) 2022/109 sa uplatňujú od 1. januára 2022. Toto nariadenie by sa však malo uplatňovať na tresku koruškovitú v divízii ICES 3a, vo vodách Spojeného kráľovstva a Únie podoblasti ICES 4 a vo vodách Spojeného kráľovstva v divízii ICES 2a od 1. novembra 2022 do 31. októbra 2023, keďže ide o obdobie rybolovu tresky koruškovitej. Z dôvodu naliehavosti vzhľadom na potrebu pokračovať v udržateľných rybolovných činnostiach a s cieľom začať príslušný rybolov včas, keď sa začnú rybárske sezóny, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb v Baltskom mori na rok 2023 a menia sa určité rybolovné možnosti v iných vodách stanovené nariadením (EÚ) 2022/109.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.Toto nariadenie sa uplatňuje na rybárske plavidlá Únie pôsobiace v Baltskom mori.