(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aká potrebná je pripravenosť na krízu v systéme zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Bulharsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy najviac zasiahli.

(9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch Bulharska nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, pri ktorých dochádza k výraznému osobnému kontaktu medzi podnikmi a zákazníkmi. S tým súvisí riziko, že v Bulharsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov a zhoršovaniu už teraz pozorovaného trendu prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny a medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Bulharsko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

(12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,1 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 20,4 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 25,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

(13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Bulharsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,3 % HDP. Opatrenia zahŕňajú vyššie výdavky na služby zdravotnej starostlivosti a bezpečnostné služby a program podpory zamestnanosti pre problémové odvetvia. Bulharsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 0,6 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky štátnej Bulharskej rozvojovej banky a odklad platieb dane z príjmov právnických osôb. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Bulharsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Bulharska v roku 2020 na úrovni 2,8 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Bulharsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Po posúdení všetkých závažných faktorov sa v správe dospelo k záveru, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 je splnené.

(16)Bulharsko 13. marca 2020 vyhlásilo na obdobie od 13. marca 2020 do 13. apríla 2020 núdzový stav, ktorý bol následne predĺžený do 13. mája 2020 a potom do 14. júna 2020. Parlament 6. apríla 2020 prijal návrh na zmenu štátneho rozpočtu na rok 2020, ktorý predložila vláda. V novom rozpočte sa predpokladá deficit vo výške 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP) v dôsledku zvýšených výdavkov na opatrenia súvisiace s krízou a v dôsledku očakávaného zníženia príjmov o 2,4 miliardy BGN. Predpokladá sa, že strop nového dlhu, ktorý môže vydať vláda, sa zvýši päťnásobne z 2,2 miliardy BGN na 10 miliárd BGN. Bulharsko v rámci viacerých operačných programov financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020 mobilizovalo finančný balík v celkovej výške viac ako 870 miliónov BGN na podporu systému zdravotnej starostlivosti a na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie.

(17)V reakcii na krízu Bulharsko zaviedlo opatrenie na podporu zamestnanosti, ktorým sa štát zaväzuje, že bude až počas 3 mesiacov platiť pracovníkom 60 % príjmu a príslušného príspevku na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že zamestnávateľ doplatí rozdiel a zaviaže sa k tomu, že udrží pracovníkov v zamestnaní. Oprávnené spoločnosti zahŕňajú tie spoločnosti, ktoré sú priamo postihnuté obmedzeniami uloženými z dôvodu núdzového stavu. Oprávnené sú aj spoločnosti z iných odvetví, ktoré sú schopné preukázať 20 % pokles príjmu v marci 2020 v porovnaní s marcom 2019.

(18)Na podporu likvidity v hospodárstve sa zvýšil kapitál Bulharskej rozvojovej banky. Na záruky za portfóliá pre banky s cieľom poskytnúť podnikom pružnejšie podmienky podnikateľských úverov bolo vyčlenených 500 miliónov BGN, zatiaľ čo 200 miliónov BGN bolo určených na záruky za bezúročné úvery až do výšky 4 500 BGN pre osoby, ktorým ich podniky poskytli neplatené voľno, alebo pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bulharská rozvojová banka takisto uplatní systém záruky vo výške 100 miliónov EUR na úvery pre MSP financované z operačného programu „Inovácia a konkurencieschopnosť“ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Správca fondu Finančné nástroje v Bulharsku opätovne preskúmal svoje portfólio a prispôsobuje svoje nástroje na podporu podnikania súčasnej hospodárskej realite. Bulharská národná banka zaviedla balík opatrení vo výške 9,3 miliardy BGN, ktorého cieľom je zachovať odolnosť bankového systému a zvýšiť jeho flexibilitu v záujme zníženia negatívnych účinkov obmedzení na občanov a podniky.

(19)Hospodárstvo Bulharska bolo krízou výrazne zasiahnuté, čo ovplyvnilo odvetvie služieb aj spracovateľský priemysel. Negatívny vplyv sa zhoršil v dôsledku poklesu dopytu a ponuky a narušení v globálnych hodnotových reťazcoch. Opatrenia, ktoré prijala vláda na zvládnutie núdze, môžu pomôcť zmierniť dôsledky krízy, ale pre zachovanie zamestnanosti a zlepšenie likvidity spoločností, najmä MSP a nezávislých pracovníkov, bude rozhodujúce ich urýchlené a účinné vykonanie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V súlade s usmerneniami Komisie Bulharsko zrušilo zákaz vývozu osobných ochranných prostriedkov a zriadilo „zelené jazdné pruhy“ na rýchle kontroly na hraničných priechodoch.

(20)Ochorenie COVID-19 znamenalo ďalšie zaťaženie bulharského systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa už vyznačuje obmedzenou dostupnosťou vyplývajúcou z nízkeho verejného financovania, obmedzeného krytia zdravotného poistenia, nízkeho počtu zdravotných sestier a nerovnomerného geografického rozloženia zdravotníckych pracovníkov. Preto existuje priestor na posilnenie celkovej odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotnej starostlivosti. Poskytovaním väčšej starostlivosti (zo strany všeobecných lekárov i špecialistov) v ambulantných podmienkach aj s možnosťou využiť konzultácie na diaľku by sa uvoľnili nemocnice, pričom testovanie a liečba by mali byť k dispozícii pre všetkých bez ohľadu na úroveň zdravotného poistenia. Na celom území by sa mal zabezpečiť náležitý prístup k zdravotníckym pracovníkom a ich službám. Pre starších ľudí a najzraniteľnejšie skupiny je rozhodujúca integrácia primárnej, dlhodobej a komunitnej starostlivosti.

(21)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetví cestovného ruchu a pohostinstva, vo veľkých mestách a v prípade osôb s nižším ako stredoškolským vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla Národná agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia.

(22)Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 neprimerane postihuje zraniteľné skupiny a prehlbuje existujúce sociálne problémy. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením bol vysoký už aj pred krízou, najmä medzi deťmi, staršími ľuďmi, ľuďmi so zdravotným postihnutím a Rómami, pričom sociálne transfery dokázali znižovať chudobu iba v obmedzenom rozsahu. Príjmová nerovnosť bola jednou z najvyšších v EÚ a pri jej znižovaní sa vplyv daňovo-dávkového systému javil ako jeden z najslabších. Kríza si vyžaduje opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré boli zistené už v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v schéme minimálneho príjmu, ktorá patrí v EÚ k najmenej primeraným na to, aby sa príjemcovia vymanili z chudoby. Naďalej sú dôležité otázky ako zabezpečenie sociálnej ochrany pre všetkých vrátane neštandardných pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb a domácností s nízkymi príjmami, zabezpečenie podpory príjmu, potravín a primeraných sociálnych služieb, ako aj poskytovanie núdzového ubytovania a podpora bezdomovcov. Reforma sociálnych služieb by pomohla stabilizovať systém, zatiaľ čo intenzívnejšia spolupráca medzi zdravotníckymi a sociálnymi službami by umožnila ďalej rozšíriť podporu aj na ľudí, ktorí nie sú schopní sami sa o seba postarať, a na ľudí so zdravotným postihnutím. Mnoho rómskych domácností, ktoré žili vo veľkej chudobe už pred krízou, potrebuje mediačné služby, základné služby a podporu.