SK    SK  KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 21.9.2005 
KOM(2005) 442, kone čné znenie 
2005/0187 (CNS) 
  
Návrh 
ROZHODNUTIE RADY 
o osobitnom programe „ Ľudia”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho 
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštra čných činností (2007 - 
2013) 
(predložené Komisiou) 
 
SK 2   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA (ZMLUVA O ES)  
1. KONTEXT NÁVRHOV  
Návrhy piatich osobitných programov vychádzajú z návrhu Komisie na siedmy rámcový program 
(2007-2013) prijatý 6. apríla 20051. Predložená štruktúra obsahuje štyri hlavné osobitné programy 
– „Spolupráca”, „Myšlienky”, „ Ľudia” a „Kapacity”, z ktorých každý zodpovedá hlavnému cie ľu 
európskej výskumnej politiky. Ďalší osobitný program sa týka priamych činností Spolo čného 
výskumného centra. Komisia predloží k siedmemu rámcovému programu návrhy na „Pravidlá 
účasti a šírenia informácií v oblasti biovýskumu”. 
Kontext a ciele politík sú stanovené v oznámení  „Rast prostredníctvom budovania Európskeho 
výskumného priestoru”2. Splnenie týchto cie ľov a úplná realizácia osobitných programov si 
vyžiada zdvojnásobenie rozpo čtu navrhnutého Komisiou.  
K dlhodobému a udržate ľnému vytváraniu pracovných miest významne prispieva výskum, 
technológia, vzdelanie a inovácia. Uvedené oblasti sú zárove ň kľúčom k hospodárskemu rastu, 
konkurencieschopnosti, zdraviu, kvalite života a životného prostredia. Úlohou rámcového 
programu v oblasti výskumu a programov Spolo čenstva v oblasti vzdelania a inovácie je 
dosiahnuť pokrok k vedomostnému hospodárstvu a spolo čnosti. Osobitné programy siedmeho 
rámcového programu sú ur čené na to, aby v kombinácii s potrebnými vnútroštátnymi a 
súkromnými snahami riešili hlavné nedostatky týkajúce sa úrovne, kvality a dosahu európskeho 
výskumu. Šírenie a prenos vedomostí predstavujú zásadný prínos činností v oblasti európskeho 
výskumu. Preto sa prijmú príslušné opatrenia zamerané na dôslednejšie využívanie výsledkov 
týchto činností na strane priemyslu, tvorcov politík, ako aj na strane spolo čnosti. 
Je potrebné, aby Európa vo významnejšej miere investovala do oblasti výskumu. Ak Európska 
únia chce do roku 2010 pokro čiť k cieľu investova ť do výskumu 3 % svojho HDP, treba na tento 
cieľ klásť väčší dôraz. Siedmy rámcový program k tomu prispeje ako priamym financovaním, tak 
aj vytvorením a podporovaním podmienok na ďalšie verejné a súkromné investície do výskumu.  
Európa potrebuje na zvýšenie a zlepšenie svojho výskumného úsilia viac výskumných 
pracovníkov. Úlohou siedmeho rámcového programu, ako aj ďalších opatrení, akými sú napr. 
Európska charta pre výskumných pracovníkov či vnútroštátne opatrenia v rámci politík, je 
vzbudiť záujem po četnej verejnosti o profesiu výskumného pracovníka a opä ť prilákať 
popredných perspektívnych odborníkov v oblasti výskumu do Európy.  
Finančná podpora na európskej úrovni ponúka príležitosti na zvýšenie kvality a ú činnosti 
výskumu, čo nemožno dosiahnu ť na vnútroštátnej úrovni. Osobitné programy siedmeho 
rámcového programu predstavujú ďalšiu konsolidáciu európskeho výskumného priestoru na 
základe využitia nových spôsobov s dosiahnutím kri tického objemu a štruktúr v nových oblastiach 
výskumu a s ďalšou podporou vo ľného pohybu myšlienok, znalostí a výskumných pracovníkov. 
V priebehu realizácie osobitných programov sa maximálne využije potenciál činností na 
európskej úrovni na posilnenie kvality výskumu  najmä prostredníctvom celoeurópskych sú ťaží 
založených na prísnom a nezávislom hodnotení návrhov. To zah ŕňa identifikáciu a podporu 
jestvujúcej kvality v celej Európskej únii, ako aj vytváranie kapacít pre budúcu svetovú kvalitu 
výskumu.  
                                                 
1 KOM(2005) 119. 
2 KOM(2005) 118. 
 
SK 3   SK Dosah osobitných programov sa zvýši spojením s ďalšími politikami a programami Spolo čenstva, 
a najmä štrukturálnymi fondmi, vzdelávacími programami a programom konkurencieschopnosti a 
inovácie.  
2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE  
Pri príprave návrhov osobitných programov sa brali do úvahy názory, ktoré vyjadrili inštitúcie 
EÚ, najmä Európsky parlament a Európska rada, ako aj ďalšie zainteresované strany vrátane 
výskumníkov a používate ľov výskumu. Príprava zah ŕňa neustále diskusie a príspevky týkajúce sa 
návrhov rozhodnutí siedmeho rámcového programu, rozsiahle konzultácie a príspevky 
zhromaždené pri príprave tohto návrhu a ďalšie úsilie pri ur čovaní budúcich priorít výskumu 
vyvíjané napr. európskymi technologickými platformami.  
Návrh osobitného programu vychádza z h ĺbkového posúdenia dosahu vykonaného pre návrh 
siedmeho rámcového programu3, ktorý preukázal špecifický významný prínos každého z 
navrhovaných osobitných programov. Návrhy navyše zoh ľadňujú výsledok pä ťročného 
hodnotenia rámcového programu.4  
3. PRÁVNE ASPEKTY  
Návrh osobitných programov vychádza z článkov 163 až 173 kapitoly XVIII Zmluvy, najmä z 
článku 166.3 týkajúceho sa realizácie rámcového programu prostredníctvom osobitných 
programov. 
4. VPLYV NA ROZPO ČET 
Legislatívne finan čné výkazy pripojené ku každému navrhovanému rozhodnutiu stanovujú vplyv 
na rozpočet a ľudské a správne zdroje. 
Komisia plánuje založi ť výkonnú agentúru, ktorej zverí ur čité požadované úlohy, akými je 
realizácia osobitných programov „Spolupráca“, „ Ľudia“ a „Kapacity.“ Rovnaký postup sa uplatní 
aj pri realizácii programu „Myšlienky“ (pozri oddiel 7.2). 
5. KOHERENTNÁ A FLEXIBILNÁ REALIZÁCIA  
5.1. Prispôsobenie novým potrebám a príležitostiam 
Je mimoriadne dôležité, aby bola realizácia osobitných programov dostato čne flexibilná a zostala 
v popredí vedeckého a technického rozvoja a reagovala na vznikajúce vedecké, priemyselné, 
politické alebo spolo čenské potreby. V tomto kontexte sú mimoriadne dôležité akcie, ktoré 
samotným výskumníkom umož ňujú identifikova ť témy. Pri ďalších akciách možno tento cie ľ 
dosiahnuť predovšetkým prostredníctvom každoro čne aktualizovaných pracovných programov za 
pomoci výborov zástupcov členských štátov, v ktorých sa predpokladá jasné zameranie výborov 
na pracovné programy. Revízie môžu prebieha ť rýchlejšie v prípade nových priorít vyžadujúcich 
urýchlenú odpove ď, ktoré vyplývajú predovšetkým z nepredvídaných potrieb politík. 
                                                 
3 SEK(2005) 430. 
4 KOM(2005) 387. 
 
SK 4   SK Úspech tohto viacro čného programovania je založený na celom rade vstupov, ktoré zabezpe čujú 
zachovanie priameho súvisu podporovaných činností s vyvíjajúcimi sa výskumnými potrebami 
priemyslu a politík EÚ. V rámci jednotlivých tém osobitného programu spolupráce sa bude 
využívať aj externé poradenstvo na multidisciplinárnej úrovni so zabezpe čením efektívnej 
vyváženosti názorov akademickej, ako aj priemyselnej obce.  
V programe Myšlienky sa bude uplat ňovať úplne nový prístup, v rámci ktorého je prípravou 
ročného pracovného programu poverená nezávislá vedecká rada založená v rámci autonómnej 
Európskej rady pre výskum (pozri oddiel 7.2). 
Dodatočný externý prínos najmä v rámci programu Spolupráca zabezpe čia aj v rôznych oblastiach 
založené európske technologické platformy , ktoré majú potenciál fungova ť ako významný 
a dynamický činiteľ pri zabezpe čovaní relevantných prepojení s priemyslom. Výskumné priority 
uvedené v programoch strategického výskum u definovaných platformami sa dobre odzrkad ľujú v 
návrhoch osobitných programov a znamenajú výrazný prínos pre viacro čné programovanie.  
Ďalšie fóra a skupiny ako napr. Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach 
(European Strategy Forum on Research Infrastructures - ESFRI) a platformy založené na 
posúdenie programov strategického výskumu relevantných pre oblasti sociálnych alebo environmentálnych politík môžu v čas poskytnú ť Komisii poradenstvo týkajúce sa nových priorít v 
určitých oblastiach. 
Významnou novou príležitos ťou vyplývajúcou z rámcového programu, je novátorský 
mechanizmus financovania, finančný nástroj na rozdelenie rizika  zameraný na podporu 
investícií súkromného sektora do rozvoja vedy a techniky zlepšením prístupu k pôži čkám 
Európskej investi čnej banky (EIB) na ve ľké opatrenia európskeho rozmeru, ktoré potrebujú 
kombinova ť viacero zdrojov financovania vrátane pôži čiek. Tieto ve ľké európske akcie sú 
„spoločné technologické iniciatívy” a ve ľké projekty spolupráce financované priamo z rámcového 
programu v programe Spolupráca a nové projekty výskumnej infraštruktúry v programe Kapacity. 
V súlade s kritériami oprávnenosti možno uvažova ť aj o ďalších veľkých európskych projektoch 
spolupráce ako Eureka. Na základe predpokladaného prínosu osobitných programov pre EIB sa 
výrazne zlepší prístup k úverovému financovaniu a stimulujú súkromné investície do rozvoja vedy 
a techniky.  
5.2. Prierezové otázky 
Komisia zabezpe čí celkovú a súvislú realizáciu siedmeho rámcového programu s plným 
zohľadnením zaru čenej autonómie a nezávislosti Európskej rady pre výskum v programe 
Myšlienky.  
Pracovné programy ostatných osobitných programov sa koordinovane zrevidujú tak, aby umožnili 
plné zohľadnenie prierezových otázok. Výbory zástupcov členských štátov vo významnej miere 
zodpovedajú aj za pomoc Komisii pri zabezpe čovaní efektívnej koherentnosti a koordinácii 
realizácie týchto osobitných programov. Táto úloha vyžaduje silnú úrove ň koordinácie v rámci 
členských štátov, ako aj medzi zástupcami výborov fungujúcich v rôznych zloženiach. 
V prípade mimoriadneho významu podporovaných akcií pre rôzne časti osobitných programov 
Spolupráca, Ľudia a Kapacity sa na základe skúseností získaných v 6. rámcovom programe budú 
uplatňovať spoločné výzvy, čo je obzvláš ť dôležité pre témy výskumu týkajúce sa bodov 
programu Spolupráca. Tieto výzvy sa jasne uvedú v pracovnom programe. 
Nasledujúce otázky týkajúce sa osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sú 
mimoriadne dôležité a predpokladajú ur čité mechanizmy koordinovaného prístupu:  
 
SK 5   SK • Medzinárodná spolupráca : Všetky uvedené osobitné programy sú otvorené pre medzinárodnú 
spoluprácu a v tomto zmysle majú stanovené aj svoje činnosti. V celom rámcovom programe 
sa uplat ňuje strategický prístup s cie ľom zvýši ť kvalitu európskeho výskumu 
a konkurencieschopnos ť a riešiť osobitné globálne alebo regionálne otázky tam, kde ide o 
vzájomný záujem a prínos. Vo všetkých osobitných programoch sa zabezpe čí v súlade s touto 
stratégiou koherentný prístup a v tomto zmysle dostane hlavnú úlohu program Kapacity.  
• Výskumné infraštruktúry:  Hlavná podpora výskumných infraštruktúr sa zrealizuje v programe 
Kapacity. Tento program zaistí koordinovaný prístup k relevantným výskumným činnostiam v 
ostatných programoch, najmä v programe Spolupráca. 
• Prierezový výskum politík : V rámci útvarov Komisie sa zavedú mechanizmy efektívnej 
koordinácie, ktoré zaistia najmä to, aby tieto činnosti aj na ďalej spĺňali potreby vývoja politík 
EÚ. Na tento ú čel môže viacro čné programovanie čerpať z pomoci skupín používate ľov 
rôznych útvarov Komisie súvisiacich s predmetnými politikami. V tejto súvislosti sa vytvorí interná štruktúra zabezpe čujúca koordináciu vedy a technológií súvisiacich s morom v rámci 
všetkých tematických oblastí. 
• Účasť MSP: Účasť MSP sa vo všetkých osobitných programoch zoptimalizuje. Okrem 
posilnených osobitných činností vz ťahujúcich sa na MSP v programe Kapacity budú 
výskumné záujmy MSP tvori ť súčasť celého programu Spolupráca. Témy, ktoré sú pre MSP 
mimoriadne zaujímavé, sú ďalej rozpracované v pracovných programoch a výzvach na 
predloženie návrhov. Zvláštny dôraz sa kladie na zapojenie MSP do činností v rámci programu 
Ľudia. MSP sa môžu zapoji ť aj do programu Myšlienky. K ú časti MSP prispejú najmä 
predpokladané opatrenia na zjednodušenie a vä čšia flexibilita výberu vhodného systému 
financovania.  
• Šírenie a prenos znalostí : Silnou črtou všetkých osobitných programov je potreba podporova ť 
využívanie výsledkov výskumu s osobitným dôrazom na prenos znalostí medzi jednotlivými 
krajinami, disciplínami a z akademickej pôdy do priemyslu aj prostredníctvom mobility 
výskumných pracovníkov. Z tohto aspektu je dôležité zapoji ť potenciálnych používate ľov do 
pomoci pri definovaní priorít (najmä prostredníctvom európskych technologických platforiem). 
Využívanie výsledkov výskumu posilnia aj komplementárne činnosti v rámci programu 
Konkurencieschopnos ť a pomoc inováciám , ktoré sa zaoberajú prekonávaním bariér inovácie 
a posilňovaním inova čných schopností. 
• Veda v spolo čnosti : Táto činnosť programu Kapacity zohrá úlohu aj pri zabezpe čovaní 
riadneho zoh ľadnenia spolo čenských aspektov vo všetkých osobitných programoch a pri 
prehlbovaní interakcií medzi vedcami a širšou verejnos ťou. 
6. M
ETÓDY ZJEDNODUŠENIA A RIADENIA  
Na základe návrhov predložených v pracovnom dokumente Komisie zo 6. apríla 2005 a 
rozsiahleho dialógu o tomto dokumente možno dosiahnu ť výrazné zjednodušenie realizácie 
siedmeho rámcového programu. Mnohé z navrhovaných opatrení sa majú uvies ť v Pravidlách 
účasti a šírenia, najmä opatrenie zamerané na výrazné zníženie „byrokracie“ a zjednodušenie 
systémov financovania a požiadaviek výkazníctva.  
Medzi navrhované zlepšenia v rámci osobitných programov patrí: 
• Lepšia efektivita a konzistencia realizácie v celom procese externého zadávania 
administratívnych úloh výkonnej agentúre. 
 
SK 6   SK • Racionalizácia systémov financovania, pri čom sa na realizáciu každého osobitného programu 
využijú nástroje potrebné na realizáciu cie ľov programu. 
• Jasnejšia prezentácia hodnotiacich kritérií: zahrnú sa do pracovných programov na základe 
princípov stanovených v každom osobitnom programe.  
• Jasne prezentované pracovné programy zamerané na ú činné informovanie potenciálnych 
účastníkov o dostupných príležitostiach sp ĺňajúcich ich osobitné potreby a záujmy. Napríklad v 
pracovných programoch a výzvach sa v prípade potreby zdôraz ňujú témy osobitne zaujímavé 
pre MSP alebo témy, na ktorých je prospešné spolupracova ť s tretími krajinami. 
• Zjednodušenie v ďalších aspektoch, ako napr. zefektívnenie schva ľovania projektov, nové 
systémy financovania a podpory a ďalšie využívanie databáz a informa čných nástrojov na 
zabezpečenie lepšej komunikácie. 
7. OBSAH OSOBITNÝCH PROGRAMOV  
7.1. Spolupráca 
Osobitný program Spolupráca je ur čený na získanie vedúceho postavenia v k ľúčových oblastiach 
vedy a techniky podporou spolupráce medzi univerzitami, priemyslom, výskumnými centrami a 
verejnými orgánmi v celej Európskej únii ako aj v celom ostatnom svete. V rámci realizácie predchádzajúcich rámcových programov sa demonštruje dosah týchto činností na 
reštrukturalizáciu výskumu v Európe a na spolo čné zhromaž ďovanie a využívanie zdrojov. 
Siedmy rámcový program tento dosah ešte viac rozšíri. Jeho devä ť navrhnutých tém zodpovedá 
hlavným oblastiam pokroku vedy a techniky, v ktorých treba posilni ť kvalitný výskum so 
zameraním na riešenie európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej 
a priemyselnej oblasti, ako aj v oblasti verejného zdravia. 
Program vo významnej miere nadväzuje na predchádzajúce rámcové programy, pri čom vychádza 
z preukázaného prínosu európskej podpory toht o druhu. Okrem toho obsahuje výrazné nové 
prvky, ktorých realizácia si vyžaduje osobitnú pozornos ť: 
• Reagovanie na potrebu ambicióznych celoeurópskych verejno-súkromných partnerstiev 
s cieľom urýchli ť rozvoj hlavných technológií zavedením spoločných technologických 
iniciatív
5. V rámci prvého súboru iniciatív sa stanovili jasné ciele a výsledky v oblasti 
inovačnej medicíny, nanoelektroniky, zabudovaných po čítačových systémov, vodíkových a 
palivových článkov, aeronautiky a riadenia letovej premávky a globálneho monitorovania 
životného prostredia a bezpe čnosti, ktoré budú predmetom osobitných návrhov (napríklad 
podľa článku 171 Zmluvy). Po čas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikova ť 
ďalšie spolo čné technologické iniciatívy napríklad v oblasti výroby energie s nulovými 
emisiami a v oblasti obnovite ľnej energie. 
• Posilnený prístup ku koordinácii vnútroštátnych výskumných programov. V rámci tém sa 
zachová a zrealizuje úspešný systém ERA –NET . Súčasné ERA-NETy zo 6. rámcového 
programu môžu následne predloži ť návrhy na preh ĺbenie vzájomnej spolupráce alebo 
rozšírenie konzorcií o nových ú častníkov a podpori ť nové siete ERA zaoberajúce sa novými 
                                                 
5 Pod ľa pracovného dokumentu útvarov Komisie Správa o európskych technologických platformách 
a spoločných technologických iniciatívach: Podpora verejno-súkromných partnerstiev v oblasti RTD na 
zvýšenie priemyselnej konkurencieschopnosti Európy SEK(2005) 800, 10. jún 2005. 
 
SK 7   SK témami. Systém sa otvorí aj pre verejné orgány, ktoré výskumný program plánujú, ale zatia ľ 
nerealizujú. Okrem toho vznikne systém ERA-NET plus, ktorý poskytne podnet na spolo čné 
výzvy na predloženie návrhov na nadnárodné výskumné projekty organizované medzi 
viacerými krajinami. 
• Na základe skúseností iniciatívy článku 169, Partnerstva pre klinické pokusy v európskych a 
rozvojových krajinách (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership - EDCTP), boli v úzkej spolupráci členských štátov identifikované ďalšie štyri iniciatívy článku 
169. Tieto iniciatívy v oblastiach „asistovaného života“, výskumu Baltického mora a 
metrológie sú uvedené v programe Spolupráca a iniciatíva článku 169 spájajúca programy 
súvisiace s malými a strednými podnikmi, ktoré vykonávajú vnútroštátny výskum, je uvedená 
v programe Kapacity. Po čas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikova ť ďalšie 
iniciatívy. 
• Cielenejší prístup k medzinárodnej spolupráci v rámci jednotlivých tém a aj medzitematicky 
sa predpokladá pri činnostiach špecifickej spolupráce identifikovaných v pracovných 
programoch v súlade so strategickým prístupom k predpokladanej medzinárodnej spolupráci a prostredníctvom politických dialógov a sietí s rôznymi regiónmi partnerských krajín. 
• V rámci jednotlivých tém sa bude vyvíja ť úsilie flexibilnejšie reagova ť na vynárajúce sa 
potreby  a nepredvídané potreby politík. Pri realizácii sa bude vychádza ť zo skúseností 
nadobudnutých pri implementácii programov Vedecká podpora politiky a Nová a vznikajúca 
veda a technika uvedených v 6. rámcovom programe, ako aj programu Budúca a vznikajúca 
technológia v oblasti informa čných a komunika čných technológií (ICT).  
7.2. Myšlienky 
Európa nedosahuje prenikavé výsledky v oblasti výskumu či bádania v nových rýchlo sa 
rozvíjajúcich oblastiach vedy. Program Myšlienky poskytne takýto celoeurópsky mechanizmus 
podporujúci skuto čne kreatívnych vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov, ktorých 
záujem o poznanie môže vyústi ť do nepredvídate ľných a výnimo čných objavov s možným 
vplyvom na tradi čné chápanie a otvorenie nových perspektív technického pokroku a vyriešenie 
pretrvávajúcich sociálnych a ekologických problémov. V súvislosti so zvyšovaním kvality základného výskumu vo všetkých celoeurópskych sú ťažiach vzniknú významné sociálne a 
hospodárske výhody.
6 
V programe Myšlienky sa uvádza pojem „ hraničný výskum ”, ktorý je odrazom nového chápania 
základného výskumu. V súvislosti s nadobúdaním nových poznatkov je „hrani čný výskum“ 
skutočne rizikovou oblas ťou, do ktorej patrí aj sledovanie zásadného pokroku vo vede, technike a 
inžinierstve bez oh ľadu na hranice medzi jednotlivými disciplínami alebo štátmi. 
Program vychádza z „bádate ľského“ prístupu, ktorý dáva výskumníkom priestor na navrhovanie 
vlastných tém. Granty sa ude ľujú jednotlivým tímom, pri čom ponechávajú tímu flexibilitu 
vytvoriť akékoľvek zoskupenie výskumných pracovníkov z jednej inštitúcie alebo viacerých 
inštitúcií v jednej krajine alebo aj na medzištátn ej úrovni, vhodné na vedenie projektov. V každom 
prípade by sa formovanie tímov malo riadi ť vedou, a nie administratívnymi požiadavkami. 
Program sa odlišuje od vnútroštátne financovaných činností základného výskumu svojimi 
strategickými cie ľmi i európskym rozmerom. 
                                                 
6 Hraničný výskum: európska úloha. Správa skupiny expertov na vysokej úrovni, Európska komisia, máj 2005. 
 
SK 8   SK Nový smer predstavuje vytvorenie Európskej rady pre výskum  (European Research Council, 
ERC) na realizáciu programu Myšlienky. Založenie dvoch k ľúčových štrukturálnych zložiek 
ERC, nezávislej vedeckej rady a špecializovanej realiza čnej štruktúry, fungujúcich pod ľa 
princípov dôvery, dôveryhodnosti a transparentnosti, by malo zabezpe čiť adekvátne finan čné 
prostriedky a vysoko efektívny výkon a zaru čiť vysoký stupe ň autonómnosti a integrity pri 
súčasnom súlade s požiadavkami na zodpovednos ť. 
Vedeckú radu  tvoria zástupcovia európskej vedeckej obce na najvyššej úrovni konajúci na 
základe osobnej spôsobilosti a nezávisle na politických alebo akýchko ľvek iných záujmoch. Jej 
členov vymenuje Komisia na základe osobitného procesu ich identifikácie.  
Mandát vedeckej rady tvorí: 
(1) Vedecká stratégia:  vytvorenie celkovej vedeckej stratégie pre program vzh ľadom na 
vedecké príležitosti a európske vedecké potreby. V súlade s vedeckou stratégiou neustále 
zavádzanie pracovného programu a potrebných zmien vrátane výziev na predloženie 
návrhov a prípadných kritérií, na základe ktorých sa tieto návrhy majú finan čne 
podporova ť, ako aj uvedenia špecifických tém alebo cie ľových skupín (napr. 
mladých/vznikajúcich tímov). 
(2) Monitorovanie a kontrola kvality: podľa vhodnosti z vedeckej perspektívy vytvorenie 
pozícií na realizáciu a riadenie výziev na predloženie návrhov, hodnotiacich kritérií, 
porovnávacích procesov vrátane výberu expertov a metód porovnávania a hodnotenia 
návrhov, na základe ktorých sa ur čí návrh, ktorý dostane financie; ako aj akýchko ľvek 
ďalších záležitostí ovplyv ňujúcich výsledky a dosah osobitného programu a kvalitu 
vykonávaného výskumu. Monitorovanie kvality operácií a hodnotenie realizácie a 
výsledkov programu a odporú čania na nápravu alebo budúce opatrenia. 
(3) Komunikácia a šírenie informácií: komunikácia s vedeckým spolo čenstvom a k ľúčovými 
zainteresovanými stranami o činnostiach a výsledkoch programu a rokovaniach ERC. 
Pravidelné podávanie správ o činnosti Komisii. 
Špecializovaná realiza čná štruktúra zodpovedá za vykonávanie programu pod ľa ročného 
pracovného programu. Uplat ňuje najmä hodnotiace postupy, porovnávací a výberový proces 
podľa princípov stanovených vedeckou radou a zabezpe čuje finančné a vedecké riadenie grantov. 
V tomto zmysle má Komisia v úmysle v prvom rade založi ť výkonnú agentúru, na ktorú bude 
delegovať výkonné úlohy. Realiza čná štruktúra zostane na ďalej v úzkom styku s vedeckou radou 
vo všetkých aspektoch realizácie programu. V budúcnosti na základe nezávislého hodnotenia 
efektívnosti štruktúr a mechanizmov ERC môže vzniknú ť alternatívna štruktúra napr. pod ľa 
ustanovení článku 171 Zmluvy.  
Európska komisia vystupuje ako garant úplnej autonómie a integrity ERC. To znamená, že 
zodpovednos ť Komisie za realizáciu programu spo číva v zavedení realiza čnej štruktúry ERC a 
v realizácii programu v súlade so stanovenými cie ľmi podľa vedeckých zameraní a požiadaviek 
stanovených nezávisle fungujúcou vedeckou radou týkajúcich sa vysokej úrovne výsledkov 
dosiahnutých v oblasti vedy. 
Komisia zodpovedá za formálne schválenie pracovného programu pre program Myšlienky. Svoju 
zodpovednos ť uplatní v súlade s uvedeným prístupom. Komisia spravidla schváli pracovný 
program navrhnutý vedeckou radou. Ak Komisia nemôže schváli ť pracovný program 
v navrhovanej podobe, pretože napríklad nezodpovedá cie ľom programu, alebo nie je v súlade s 
právnymi predpismi Spolo čenstva, od Komisie sa vyžaduje verejné odôvodnenie svojho 
 
SK 9   SK rozhodnutia. Tento postup má zabezpe čiť fungovanie ERC pod ľa príslušných princípov, resp. 
úplné a transparentné rešpektovanie autonómie a integrity. 
7.3. Ľudia 
Osobitný program Ľudia je sú časťou rozsiahlej a integrovanej stratégie kvalitatívneho a 
kvantitatívneho posilnenia ľudských zdrojov vo výskume a vývoji v Európe. Program stimuluje 
záujem ľudí o povolanie výskumného pracovníka, podporuje rozhodnutie výskumných 
pracovníkov zosta ť v Európe a prílev popredných odborníkov do Európy. V ďaka 
zharmonizovaným nástrojom, výraznejším ú činkom štruktúrovania a vyššej efektívnosti 
v porovnaní s bilaterálnymi dohodami medzi členskými štátmi sa ešte viac zvýši význam akcií na 
európskej úrovni. 
Činnosti vychádzajú z dlhodobých a úspešných skúse ností získaných pri realizácii akcií Marie 
Curie reagujúcich na potreby výskumných pracovníkov týkajúce sa odborného vzdelávania, 
mobility a profesionálneho rastu. Aj ke ď ponúkajú pomerne zna čnú kontinuitu, silnejší dôraz sa 
kladie na nasledujúce aspekty: 
• Zvýšený štrukturálny ú činok , napríklad zavedením spolufinancovania regionálnych, 
vnútroštátnych a medzinárodných programov v rámci ak čnej línie „celoživotné vzdelávanie a 
profesionálny rozvoj”. Režim „spolufinancovania“ nenahrádza režim žiadostí a pride ľovania 
individuálnych postgraduálnych štipendií na európskej úrovni, ktorý je momentálne praxou 
výlučne šiesteho rámcového programu. Individuálne štipendiá však v Európe dosiahli „štádium 
zrelosti“. Vnútroštátne ponuky v tejto oblasti zárove ň zostávajú fragmentované v zmysle 
cieľov, metód hodnotenia a pracovných podmienok majú doteraz obmedzenú úrove ň, pokiaľ 
ide o ich medzinárodný alebo európsky rozmer. Preto sa na základe otvorených výziev na predkladanie návrhov navrhuje spolufinancovanie výberu programov zodpovedajúcich cie ľom 
rámcového programu. Pri hodnotení a výbere sa vychádza zo splnenia kritérií bez oh ľadu na 
pôvod vybraných štipendistov. V rámci tohto procesu sa uplat ňujú prijate ľné podmienky 
zamestnania a práce (v zmysle napr. platu, sociálneho zabezpe čenia, odborného vedenia, 
profesionálneho rastu). 
• Účasť priemyslu:  pri súčasnom zachovaní charakteru akcií Marie Curie „zdola nahor“ sa 
silnejší dôraz kladie na odborné vzdelávanie a profesionálny rast v rôznych sektoroch, najmä v 
súkromnom sektore. Ten sa dosiahne dôrazom na rozvoj doplnkových schopností a spôsobilostí, ktorý je nevyhnutný pre lepš ie pochopenie podnikového výskumu a kvalitu 
výskumu. Tá sa zvýši stimuláciou medzisektorových skúseností prostredníctvom aktívnej 
účasti priemyslu na všetkých činnostiach a zavedením špecializovaného systému zdie ľania 
poznatkov v partnerstvách medzi verejným a súkromným sektorom vrátane najmä MSP. 
• Posilní sa medzinárodný rozmer . Okrem zahrani čných štipendií s povinným návratom 
zameraných na prínos k celoživotnému vzdelávaniu a profesionálny rast výskumných 
pracovníkov EÚ sa ďalej rozširuje medzinárodná spolupráca s výskumnými pracovníkmi z 
tretích krajín. Okrem toho sa zavádzajú nové rozmery spolupráce so susednými krajinami EÚ a s krajinami, ktoré s EÚ uzavreli dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Navyše sa podporujú 
aj „vedecké diaspory“ európskych výskumníkov v zahrani čí a zahrani čných výskumníkov v 
Európe. 
7.4. Kapacity 
Na základe implementácie osobitného programu Kapacity sa zlepší výskumná a inova čná kapacita 
v celej Európe. Program je kombináciou pokra čovania a posil ňovania činností z predchádzajúcich 
rámcových programov a obsahuje ďalšie významné nové prvky. 
 
SK 10   SK Hlavným novým prvkom je plánovaný strategický prístup v rámci podpory výstavby novej 
výskumnej infraštruktúry, ktorá doplní stálu podporu optimálneho využívania existujúcej 
výskumnej infraštruktúry. Podpora založenia novej infraštruktúry sa realizuje v dvoch fázach: v 
prípravnej fáze a vo fáze výstavby. Na základe práce ESFRI (Európske strategické fórum o 
výskumnej infraštruktúre) zameranej na vývoj podrobného európskeho plánu týkajúceho sa novej 
výskumnej infraštruktúry Komisia vymedzí prioritné projekty, na ktoré by sa v súlade so 7. rámcovým programom mohla vz ťahovať možná finan čná podpora ES. V prípade týchto projektov 
Komisia vystupuje ako pomocník najmä pri uplat ňovaní mechanizmov finan čného inžinierstva v 
rámci fázy výstavby vrátane zjednodušenia prístupu k pôži čkám EIB prostredníctvom finan čných 
nástrojov na rozdelenia rizika. V prílohe 1 sa uvádza „zoznam príležitostí“ vypracovaný fórom 
ESFRI, ktorý obsahuje konkrétne príklady novýc h a rozsiahlych výskumných infraštruktúr, ktoré 
európska vedecká obec bude v priebehu nasledujúceho desa ťročia potrebova ť. 
V prípade dvoch programov podpory výskumu v záujme MSP a združení MSP sa zvýši rozpo čet, 
čím sa zlepší schopnos ť reagovať na rastúcu potrebu MSP využíva ť externé služby v oblasti 
výskumu.  
Akcie Regióny vedomostí vychádzajú z úspešnej pilotnej akcie. Cie ľom je umožni ť nadnárodným 
sieťam regiónov plne využi ť silné stránky svojho výskumu, umožni ť im absorbova ť nové 
poznatky vyplývajúce z výskumu a u ľahčiť vznik „výskumných zoskupení“ združujúcich 
univerzity, výskumné centrá, podniky a regionálne orgány. 
Významným novým prvkom je krok k odhaleniu úplného výskumného potenciálu 
„konvergen čných“ a najvzdialenejších regiónov EÚ. Realizácia vedomostného hospodárstva a 
spoločnosti vychádza z posilnenia kvality európskeho výskumu, ale aj z lepšieho využitia 
„nevyužitého” vysokého výskumného potenciálu, ktorý existuje v celej EÚ. Akcie umožnia nábor 
výskumných pracovníkov z iných krajín EÚ, pobyty výskumných a riadiacich pracovníkov, 
organizáciu nástrojov hodnotenia a akvizíciu a vývoj výskumného zariadenia. Tieto akcie pomôžu 
pri realizácii potrieb a príležitostí na posilnenie výskumných kapacít existujúcich a vznikajúcich výskumných centier v týchto regiónoch, ktoré sa môžu zabezpe čiť prostredníctvom štrukturálnych 
fondov.  
Prepojenie vedy a spolo čnosti predstavuje výrazné rozšírenie práce predchádzajúceho rámcového 
programu zamerané na výraznejšiu podporu vedy, skvalitnenie politík EÚ a významnejšiu 
angažovanos ť a informovanosti informovanos ť verejnosti.  
Dôležitým cie ľom siedmeho rámcového programu je budovanie silnej a koherentnej 
medzinárodnej vedecko-technickej politiky. Tento prístup sa bude realizova ť prostredníctvom 
činností programu Kapacity, a to predovšetkým pri stanovovaní priorít spolupráce. 
V súvislosti s koherentným vývojom politík sa vä čší dôraz bude klás ť na koordináciu 
vnútroštátnych a regionálnych výskumných politík pomocou systému osobitnej podpory iniciatív nadnárodnej politickej spolupráce členských štátov a regiónov. Tá posilní realizáciu otvorenej 
metódy koordinácie výskumných politík a podporí zosúladené alebo spolo čné iniciatívy skupín 
krajín a regiónov v oblastiach so silným nadnárodným rozmerom. 
7.5. Činnosti Spolo čného výskumného centra 
Aj keď JRC pokra čuje v poskytovaní vedeckej a technickej podpory tvorby politík EÚ, zárove ň 
posilňuje aj svoju zákaznícku orientáciu a vytváranie významných prepojení s vedeckou obcou. 
Svoje činnosti rozvíja v špecifickom kontexte rastu, udržate ľného rozvoja a bezpe čnosti. 
 
SK 11   SK Činnosti JRC reagujú aj na výzvu na vyššej úrovni uplat ňovať lisabonskú agendu. 
Uskutočňovanie nových úloh spojených s rastúcou potrebou reagova ť na krízy, núdzové situácie a 
odolávať politickému tlaku bude súvisie ť s budovaním kapacít a zariadení vo vybraných 
oblastiach s cie ľom poskytnú ť adekvátnu podporu v kontexte EÚ. K ľúčovou črtou tohto 
osobitného programu je aj integrovaný prístup k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory pre 
politiky. 
8. RAST PROSTREDNÍCTVOM BUDOVANIA EURÓPSKEHO VÝSKUMNÉHO PRIESTORU PRE 
VEDOMOSTI  
Nevyhnutne rýchle napredovanie k vedomostnému hospodárstvu a spolo čnosti si vyžaduje 
vytýčenie nových cie ľov a zabezpe čenie efektívnosti európskeho výskumu. V rámci tohto úsilia 
zohrávajú tejto snahe musia zohra ť svoju úlohu všetci aktéri v celej Európskej únii – národné 
vlády, výskumné zariadenia a priemysel.  
Cieľom osobitných programov realizácie siedmeho rámcového programu je maximálne zvýši ť 
využitie a dosah investícií v oblasti výskumu na európskej úrovni v rámci dostupného rozpo čtu. 
Kľúčovými črtami sú dôraz na štyri hlavné ciele v príslušných osobitných programoch s 
činnosťami a prostriedkami realizácie ur čenými na plnenie týchto cie ľov; silný prvok kontinuity 
spolu s hlavnými novými prístupmi; dôsledný dôraz na podporu existujúcej vysokej úrovne a na 
vytváranie kapacít pre budúcu úrove ň výskumu; zefektívnené a zjednodušené riadenie 
zabezpečujúce užívate ľsky jednoduché využívanie a nákladovú efektívnos ť; a flexibilita - 
umožnenie reakcie rámcového programu na nové potreby a príležitosti. 
 
SK 12   SK  
Príloha 1 
„ZOZNAM PRÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI7 
• Zariadenie na výskum antiprotónov a iónov (FAIR) 
• Zariadenie pre ostré sekundárne lú če nestabilných izotopov (SPIRAL II) 
• Európsky podmorský neutrinový teleskop (KM3NeT) 
• Mimoriadne ve ľký teleskop (ELT) – pre optickú astronómiu 
• Celoeurópska výskumná infraštruktúra pre nanoštruktúry (PRINS) 
• Európsky zdroj hlbokého štiepenia (ESS) – neutrónový zdroj 
• Európsky XFEL – pre prenikavé röntgenové lú če 
• Sieť IRUVX FEL – od infra červených po mäkké röntgenové lú če 
• Modernizácia ESRF – synchrotron 
• Vysokovýkonný po čítač pre Európu (HPCEUR) 
• Námorné plavidlo pre pobrežný výskum – predovšetkým Baltického mora 
• Výskumný ľadoborec Aurora Borealis 
• Európske multidisciplinárne observatórium morského dna (EMSO) 
• Európska infraštruktúra pre výskum a ochranu biodiverzity 
• Pokroková infraštruktúra pre snímanie mozgu a celého tela 
• Infraštruktúra bioinformatiky pre Európu 
• Európska sie ť centier pokro čilého klinického výskumu 
• Európska sie ť biobánk a genomických zdrojov 
• Vysoko bezpe čné laboratóriá pre objavujúce sa choroby a hrozby pre zdravie obyvate ľstva 
• Infraštruktúra pre funk čnú analýzu genómu cicavcov 
• Modelové testovacie zariadenia pre biolekársky výskum 
• Európske výskumné observatórium pre humanitné a sociálne vedy (EROHS) 
                                                 
7 Smer - nové výskumné infraštruktúry pre Európu: „Zoznam príležitostí“ ESFRI, marec 2005, 
www.cordis.lu/esfri/ 
 
SK 13   SK • Európsky sociálny prieskum (ESS) 
„Globálne projekty“ 
• ITER 
• Medzinárodná vesmírna stanica (ISS) 
• Medzinárodný lineárny kolidér (ILC) 
• Pole štvorcového kilometra (SKA) – rádioteleskop 
• Medzinárodné zariadenie na ožarovanie materiálov vyrobených jadrovou syntézou (IFMIF)   
 
SK 14   SK 2005/0187 (CNS) 
Návrh 
ROZHODNUTIE RADY 
o osobitnom programe „ Ľudia”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho 
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštra čných činností (2007 - 
2013) 
(Text s významom pre EHP) 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva, najmä na jej článok 166, 
so zreteľom na návrh Komisie8, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu9, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru10, 
keďže:  
(1) V súlade s článkom 166 ods. 3 Zmluvy sa má ro zhodnutie Európskeho parlamentu a 
Rady č. .../ES... o siedmom rámcovom programe Európskeho spolo čenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja a demonštra čných činností (2007-2013) ( ďalej len 
„rámcový program“) realizova ť prostredníctvom osobitnýc h programov, v ktorých sa 
definujú podrobné pravid lá ich realizácie, ur čuje ich trvanie a sta novujú prostriedky, 
ktoré sa pokladajú za nevyhnutné. 
(2) Štruktúra rámcového program u pozostáva zo štyroch typoch činností: nadnárodná 
spolupráca na témach vyplývajúcich z príslušných politík („Spolupráca”), bádate ľský 
výskum vychádzajúci z iniciatívy výskumného spolo čenstva („Myšlienky”), podpora 
odborného vzdelávania a profesionáln eho rastu výskumných pracovníkov („ Ľudia”) a 
podpora výskumných kapacít („Kapacity”). V tomto osobitnom programe by sa mali 
realizovať činnosti súvisiace s nepriamymi akciami, uvedené v rámci programu 
„Ľudia“ . 
(3) V rámci tohto programu by sa mali uplat ňovať pravidlá ú časti podnikov, výskumných 
centier a univerzít a pravidlá šíreni a výsledkov výskumu pre rámcový program ( ďalej 
len „pravidlá ú časti a šírenia“). 
(4) Siedmy rámcový program by mal dop ĺňať činnosti vykonávané členskými štátmi, ako aj 
ďalšie akcie Spolo čenstva, ktoré sú potrebné na celkové strategické úsilie v rámci 
                                                 
8 Ú. v. EÚ C , , s. . 
9 Ú. v. EÚ C , , s. . 
10 Ú. v. EÚ C , , s. . 
 
SK 15   SK realizácie lisabonských cie ľov, a to najmä činnosti súvisiace so štrukturálnymi fondmi, 
poľnohospodárstvom, vzdelaním, odborným vzdelávaním, konkurencieschopnos ťou 
a inováciou, priemyslom, zamestnanos ťou, energetikou, zdravím, ochranou spotrebite ľa, 
dopravou a životným prostredím . 
(5) Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované v rámci tohto rámcového programu by 
mali byť komplementárne k činnostiam vykonávaným pod ľa rámcového programu pre 
konkurencieschopnos ť a inováciu .  
(6) Realizácia rámcového programu môže vies ť k vzniku ďalších programov, na ktorých sa 
podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k ú časti Spolo čenstva na programoch 
viacerých členských štátov alebo k zriadeniu spolo čných podnikov alebo iných štruktúr 
v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy .  
(7) Charakteristickou črtou ľudských zdrojov v oblasti európskeho výskumu a vývoja je 
ich medzinárodný rozmer. Ako sa uvádza v článku 170 Zmluvy, tento osobitný 
program je otvorený pre krajiny, ktoré v tomto zmysle uzavreli potrebné zmluvy, 
avšak na projektovej úrovni, s prih liadnutím na vzájomnú prospešnos ť, je otvorený aj 
pre subjekty z tretích krajín a medzinár odné organizácie zaoberajúce sa spoluprácou 
v oblasti vedy. Okrem toho sú všetky akcie,  ako aj špecializované akcie v tomto 
osobitnom programe otvorené aj pre je dnotlivých výskumníkov z tretích krajín. 
(8) Výskumné činnosti vykonané v rámci tohto programu by mali by ť v súlade so základnými 
etickými princípmi vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej 
únie.   
(9) Rámcový program by mal prispie ť k podpore trvalo udržate ľného rozvoja .  
(10) Je potrebné čo najefektívnejšie a pre používate ľov najprijate ľnejšie zabezpe čiť zdravé 
finančné riadenie rámcového programu a jeho realizáciu, ako aj u ľahčiť prístup pre 
všetkých ú častníkov v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. 
júna 2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet 
Európskych spolo čenstiev a s nariadením Komisie (ES, EURATOM), ktorým sa 
ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 
2342/2002 z 23. decembra 2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na 
všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev, ako aj s jeho možnými budúcimi zmenami 
a doplneniami. 
(11) Mali by sa prija ť primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj 
potrebné opatrenia na vymáhanie finan čných strát pri neoprávnenom vyplatení alebo 
nesprávnom použití finan čných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, 
EURATOM) 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na 
všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev, s nariadením Komisie (ES, EURATOM) 
č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na 
vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 o rozpo čtových pravidlách, 
ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev a akýchko ľvek jeho 
ďalších zmien a doplnení, a s nariadeniami Rady (ES, EURATOM) č. 2988/95 
z 18. decembra 1995 o ochrane finan čných záujmov Európskych spolo čenstiev11, (ES, 
EURATOM) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste 
vykonávaných Komisiou s cie ľom chráni ť finančné záujmy Európskych spolo čenstiev 
                                                 
11 Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. 
 
SK 16   SK proti podvodom a iným nezrovnalostiam12 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady 
(ES) č. 1074/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti 
podvodom (OLAF )13. 
(12) Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prija ť v súlade s 
rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa stanovujú postupy pre 
výkon realiza čných právomocí prenesených na Komisiu14. 
(13) Pri realizácii tohto programu treba venova ť adekvátnu pozornos ť rovnoprávnosti 
pohlaví a okrem iného aj pracovným podm ienkam, transparentnosti náborových 
procesov a profesionálnemu rastu výskum ných pracovníkov angažovaných v rámci 
projektov a programov financovaných v súvisl osti s akciami tohto programu, na ktorý 
sa vzťahuje referen čný rámec odporú čania Komisie z 11. marca 2005 o Európskej 
charte pre výskumných pracovníkov a o pravidlách náboru výskumných 
pracovníkov15. 
(14) Tento program je v zhode s integrovanou stratégiou ľudských zdrojov vo výskume a 
vývoji v Európe založenou na programoch „Stratégia mobility pre ERA“16 a „Výskumníci 
pracovníci v ERA: jedna profesia, viacero povolaní“17, pričom nazna čuje ďalší vývoj a 
realizáciu tejto stratégie s prihliadnutím na závery Rady z 18. apríla 2005 týkajúce sa 
ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja18, 
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:  
Článok 1 
Osobitný program „ Ľudia” pre činnosti Spolo čenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja 
vrátane demonštra čných činností, ďalej len „osobitný program” sa týmto prijíma na obdobie od 1. 
januára 2007 do 31. decembra 2013. 
                                                 
12 Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. 
13 Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. 
14 Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. 
15 C(2005) 576. 
16 Oznámenie Komisie „Stratégia mobility pre Európs ky výskumný priestor“: KOM(2001) 331 z 20.6.2001 a 
uznesenie Rady 2001/C367/01. 
17 Oznámenie Komisie „Výskumní pracovníci v Európsko m výskumnom priestore: jedna profesia - viacero 
povolaní”: KOM(2003) 436 z 18.7.2003 a uznesenie Ra dy z 10.11.2003, Ú. v. EÚ C 282, 25.11.2003. 
18 7723/05 Rada Európskej únie 
 
SK 17   SK Článok 2 
Osobitný program podporuje činnosti vz ťahujúce sa na program „ Ľudia” a kvantitatívne a 
kvalitatívne posil ňuje ľudský potenciál vo výskume a technike v Európe. Činnosti na podporu 
vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov ozna čované ako akcie „Marie 
Curie“ sa zintenzívnia a vo výraznejšej miere zamerajú na k ľúčové aspekty rozvoja schopností 
a profesionálneho rastu pracovníkov a na posilnen ie prepojení s vnútroštátnymi systémami. 
Ciele a všeobecná charakteristika týchto činností sú uvedené v prílohe. 
Článok 3 
Predpokladaná suma potrebná na realizáciu osobitného programu predstavuje 7129 mil. eur, 
z čoho čiastka vo výške menej ako 6 % je ur čená na správne výdavky Komisie.  
Článok 4 
1. Všetky výskumné činnosti uskuto čňované v rámci osobitného programu sa musia 
vykonáva ť v súlade so základnými zásadami etiky.  
2. V rámci tohto programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu:  
– výskumná činnosť zameraná na klonovanie človeka na reproduk čné účely, 
– výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedi čstva človeka, v ďaka ktorej 
by boli tieto zmeny dedi čné19, 
– výskumné činnosti ur čené na vytváranie ľudských embryí výlu čne na účel výskumu 
alebo na ú čel obstarania kme ňových buniek vrátane nukleárneho prenosu somatických 
buniek. 
3. V rámci tohto programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu:  – výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch, 
– výskumné činnosti, ktoré sa majú vykona ť v členskom štáte, kde je takýto výskum 
zakázaný. 
Článok 5 
1. Osobitný program sa realizuje systémami financovania ustanovenými v prílohe III k 
siedmemu rámcovému programu.  
2. Na tento osobitný program sa uplat ňujú pravidlá ú časti a šírenia. 
                                                 
19 Možno financova ť výskum týkajúci sa lie čby rakoviny gonád. 
 
SK 18   SK Článok 6 
1. Na ú čely realizácie osobitného programu vypracuje Komisia pracovný program, 
v ktorom sa podrobnejšie stanovia ciele a vedecko-technické priority uvedené v prílohe, 
systém financovania tém, na ktoré sa predkladajú návrhy, a časový harmonogram 
realizácie. 
2. V pracovnom programe sa zoh ľadnia relevantné výskumné činnosti uskuto čňované v 
členských štátoch, pridružených krajinách a v európskych a medzinárodných 
organizáciách. V prípade potreby sa tento program aktualizuje. 
3. V pracovnom programe sa špecifikujú kritériá, pod ľa ktorých sa hodnotia návrhy na 
nepriame akcie patriace do príslušných systémov financovania a vyberajú projekty. Na 
základe týchto kritérií sa hodnotia kvalitatívne aspekty navrhovate ľov (výskumných 
pracovníkov/organizácií) a ich potenciál ďalšieho napredovania prípadne aj vrátane ich 
realizačnej kapacity, kvalita navrhovanej činnosti v rámci vedeckého odborného 
vzdelávania a/alebo prenosu vedomostí, význam prínosu pre Spolo čenstvo a štrukturálny 
účinok navrhovanej činnosti v zmysle prínosu k cie ľom osobitného programu a 
pracovného programu. Tieto kritériá a akéko ľvek opravné koeficienty a prahové hodnoty 
možno ďalej špecifikova ť alebo doplni ť v pracovnom programe. 
4. V pracovnom programe možno identifikova ť: 
(a) organizácie s predplatným vo forme členských príspevkov; 
(b) akcie podporujúce činnosti konkrétnych právnických osôb. 
Článok 7 
1. Za realizáciu osobitného programu zodpovedá Komisia. 
2. Postup uvedený v článku 8 ods. 2 sa uplat ňuje pri prijímaní pracovného programu 
uvedeného v článku 6 ods. 1. 
3. Postup uvedený v článku 8 ods. 3 sa uplat ňuje pri prijímaní činností RTD, pri ktorých sa 
využívajú ľudské embryá a ľudské embryonálne kme ňové bunky.  
Článok 8 
1. Komisii pomáha výbor. 
2. Pri odkaze na tento odsek sa uplat ňuje riadiaci postup stanovený v článku 4 rozhodnutia 
1999/468/ES v súlade s článkom 7 ods. 3 tohto rozhodnutia. 
3. Pri odkaze na tento odsek sa uplat ňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES. 
4. Lehota uvedená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je dvojmesa čná. 
5. Komisia pravidelne informuje výbor o celkovom napredovaní realizácie osobitného 
programu a poskytuje mu informácie o postupe všetkých akcií vedecko-technického 
rozvoja financovaných z tohto programu. 
 
SK 19   SK Toto rozhodnutie je ur čené členským štátom. 
V Bruseli  
 Za Radu 
 predseda 
 
 
SK 20   SK PRÍLOHA  
VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, VŠEOBECNÁ CHARAKTERISTIKA TÉM 
A ČINNOSTÍ 
Úvod 
Jednou z hlavných konkuren čných predností vo vede a technike je množstvo a kvalita ľudských 
zdrojov. Nevyhnutným predpokladom rastúcej európskej kapacity a výkonnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja, konsolidácie a ďalšieho rozvoja Európskeho výskumného priestoru a 
celkovým strategickým cie ľom tohto programu je zvýši ť príťažlivosť Európy pre výskumných 
pracovníkov. Tento cie ľ možno dosiahnu ť významnou štrukturalizáciou v rámci organizácie, 
realizácie a kvality odborného vzdelávania vo výskume, aktívneho kariérneho vývoja 
výskumných pracovníkov, odovzdávania vedomostí prostredníctvom výskumných pracovníkov medzi sektormi a výskumnými organizáciami a výraznej ú časti žien vo výskume a vývoji. 
Tento program sa bude realizova ť pomocou systematických investícií vynaložených do ľudských 
zdrojov, predovšetkým prostredníctvom koherentného súboru „akcií Marie Curie”, so zameraním 
na výskumných pracovníkov, vrátane rozvoja ich schopností a kompetencií vo všetkých štádiách 
kariéry, po čnúc základným odborným vzdelávaním vo výskume až po rozvoj kariéry a 
celoživotné vzdelávanie. K ľúčovými prvkami celého súboru „akcií Marie Curie” sú nadnárodná 
a medzisektorová mobilita, uznávanie skúsen ostí nadobudnutých v rôznych sektoroch a krajinách, 
ako aj zabezpe čovanie adekvátnych pracovných podmienok. 
„Akcie Marie Curie” sú otvorené pre všetky oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré sú 
zahrnuté do Zmluvy. Oblasti výskumu si žiadatelia vyberajú vo ľne. Napriek tomu sa zachováva 
možnosť zamerať sa na ur čité činnosti v rámci programu, napríklad pokia ľ ide o vedecké 
disciplíny a technologické oblasti, zú častnené regióny, typy výskumných organizácií a výskumnú 
obec, aby bolo možné reagova ť na vývoj požiadaviek Európy v oblasti vzdelávania vo výskume, 
mobility, rozvoja kariéry a zdie ľania vedomostí. Patrí sem možnos ť spoločných výziev s inými 
časťami rámcového programu. 
Intenzívna ú časť podnikov, vrátane malých a stredných podnikov, sa považuje za rozhodujúcu 
pridanú hodnotu tohto programu. „Akciami Marie Curie” podporujú rozvoj spolupráce medzi 
priemyselnou a akademickou sférou v zmysle vzdelávania vo výskume, rozvoja kariéry a 
sprostredkovania vedomostí, pri čom sa osobitná pozornos ť zameriava na prepojenia a partnerstvá 
medzi priemyselnou a akademickou sférou. 
Program sa bude zameriava ť na medzinárodný rozmer ako základný komponent ľudských zdrojov 
vo výskume a vývoji v Európe, pokia ľ ide o rozvoj kariéry, ako aj posilnenie a obohatenie 
medzinárodnej spolupráce prostredníctvom výskumných pracovníkov a prilákanie vedeckých 
talentov do Európy. Medzinárodný rozmer sa premietne do celého súboru „akcií Marie Curie” a 
okrem toho bude predmetom samostatných akcií. 
Primerane sa zoh ľadnia zásady trvalo udržate ľného rozvoja a rovnosti pohlaví. Cie ľom programu 
je zabezpe čiť hlavné smerovanie v oblasti zabezpe čovania rovnoprávnosti pohlaví podporovaním 
rovnakých príležitostí v rámci „akcií Marie Curie” a porovnávacou analýzou rodovej ú časti 
(cieľom je najmenej 40-percentná ú časť žien). Okrem toho bude cie ľom akcií zabezpe čiť, aby 
výskumní pracovníci mohli dosiahnu ť primeranú vyváženos ť pracovného a mimopracovného 
života, a zárove ň prispieť k uľahčeniu obnovenia vedeckej kariéry po jej prerušení. Okrem toho sa 
v rámci tohto programu budú v relevantných prípadoch rieši ť aj otázky spojené s etickými, 
sociálnymi, právnymi a širšími kultúrnymi aspektmi plánovaného výskumu a jeho potenciálneho 
 
SK 21   SK uplatnenia, ako aj otázky súvisiace so sociálno-ekonomickými dosahmi vedeckého a technického 
rozvoja a predvídaného vývoja v tejto oblasti. 
V záujme úplného využitia potenciálu Európy s cie ľom zatraktívni ť ju pre výskumných 
pracovníkov zabezpe čia „akcie Marie Curie” konkrétnu sú činnosť s inými akciami v rámci 
výskumnej politiky Spolo čenstva, ako aj s akciami v rámci iných politík Spolo čenstva, ktoré 
napríklad súvisia so vzdelávaním, kohéziou a zamestnanos ťou. O takéto sú činnosti sa program 
bude usilova ť aj s akciami na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni. 
Etické aspekty  
Počas realizácie tohto osobitného programu a pri výskumných aktivitách z neho vyplývajúcich sa 
majú dodržiava ť základné etické princípy. Patria medzi ne aj zásady vyjadrené v Charte 
základných práv EÚ vrátane zásad týkajúcich sa ochrany ľudskej dôstojnosti a ľudského života, 
ochrany osobných údajov a súkromia, ako aj zvierat a životného prostredia v súlade s právom 
Spoločenstva a s najnovšími úpravami príslušných medzinárodných dohovorov, usmernení a 
kódexov pravidiel, napr. s Helsinskou deklaráciou, Dohovorom Rady Európy o ľudských právach 
a biomedicíne podpísaným v Oviede 4. apríla 1997 a s jeho dodato čnými protokolmi, Dohovorom 
OSN o právach die ťaťa, Všeobecnou deklaráciou o ľudskom genóme a ľudských právach, ktorú 
prijalo UNESCO, Dohovorom OSN o biologických a toxických zbraniach (BTWC), 
Medzinárodnou zmluvou o rastlinných genetických zdrojoch pre potraviny a po ľnohospodárstvo, 
ako aj s relevantnými rezolúciami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). 
Bude sa prihliada ť aj na stanoviská Európskej skupiny poradcov pre etické dôsledky 
biotechnológie (1991 - 1997) a stanoviskám Európskej skupiny pre etiku vo vede a v nových technológiách (od roku 1998). 
V súlade so zásadou subsidiarity a rôznorodosti prístupov existujúcich v Európe musia ú častníci 
výskumných projektov dodržiava ť platnú legislatívu, predpisy a etické pravidlá v krajinách, v 
ktorých sa výskum bude vykonáva ť. V každom prípade platia vnútroštátne ustanovenia, pri čom 
Spoločenstvo finan čne nepodporí výskum, ktorý sa má v danom členskom štáte alebo v krajine 
vykonať, ak je v tomto členskom štáte alebo v krajine takýto výskum zakázaný. 
V prípade vhodnosti musia subjekty realizujúce výskumný projekt pred za čatím aktivít RTD 
získať súhlas príslušných vnútroštátnych alebo miestnych etických výborov. Okrem toho bude 
Komisia systematicky vykonáva ť etické skúmanie v súvislosti s návrhmi zaoberajúcimi sa eticky 
citlivými otázkami alebo v prípadoch neprimeraného riešenia etických aspektov. V osobitných prípadoch možno etické skúmanie uskuto čniť aj počas realizácie projektu.  
V súlade s článkom 4 ods. 3 tohto rozhodnutia sa nebudú poskytova ť žiadne finan čné prostriedky 
na výskumné činnosti, ktoré sú vo všetkých členských štátoch zakázané. 
V protokole o ochrane a životných podmienkach zvierat, ktorý je prílohou k Zmluve sa požaduje, 
aby Spolo čenstvo v plnej miere zoh ľadňovalo požiadavky týkajúce sa optimálnych podmienok 
zvierat pri vypracúvaní a uplat ňovaní príslušných politík v rôznych všetkých oblastiach vrátane 
oblasti výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov 
a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a 
iné vedecké ú čely sa stanovuje, že pri všetky pokusy je potrebné prispôsobi ť tak, aby sa zabránilo 
trápeniu a zbyto čnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat, tieto pokusy sa majú vykonáva ť na čo 
najnižšom po čte zvierat, s využívaním zvierat s najnižším prahom neurofyziologickej citlivosti, 
pričom pokusy treba realizova ť tak, aby zvieratám spôsobovali najnižšiu možnú mieru bolesti, 
utrpenia a pretrvávajúcich zranení. Zmenu genetického dedi čstva zvierat alebo ich klonovanie 
 
SK 22   SK možno zváži ť iba v prípade etickej odôvodnenosti cie ľov, za podmienok zaru čujúcich blaho 
zvierat a pri dodržiavaní zásad biodiverzity. 
Počas realizácie tohto programu bude Komisia pravidelne monitorova ť vedecký pokrok a 
vnútroštátne i medzinárodné ustanovenia tak, aby sa zoh ľadnil akýko ľvek vývoj v tejto oblasti. 
Výskum etiky súvisiacej s vedecko-technickým rozvojom sa bude vykonáva ť v rámci časti „Veda 
v spoločnosti” osobitného programu „Kapacity”. 
Činnosti 
Budú sa podporova ť tieto „činnosti Marie Curie”: 
- Úvodné vzdelávanie výskumných pracovníkov 
V rámci tejto akcie sa podporuje úvodné vzdelávanie výskumných pracovníkov obvykle zamerané 
na obdobie prvých štyroch rokov kariéry výskumných pracovníkov, ktoré sa môže pred ĺžiť 
najviac o jeden rok v prípade potreby ukon čenia úvodného vzdelávania. Cie ľom tejto akcie je 
zlepšiť kariérne vyhliadky výskumných pracovníkov vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore 
vytváraním nadnárodných sietí s cie ľom zavies ť štruktúry kapacít kvalitného úvodného 
vzdelávania vo výskume vo všetkých členských štátoch a pridružených krajinách v oboch 
uvedených sektoroch, a tak zvýši ť príťažlivosť výskumnej kariéry pre mladých výskumných 
pracovníkov. 
Akcia sa bude realizova ť podporovaním sietí komplementárnych organizácií z rozli čných štátov 
zaoberajúcich sa vzdelávaním vo výskume, vybratých na základe sú ťaže. Tieto siete nadväzujú na 
spoločné programy vzdelávania vo výskume a ich úlohou je reagova ť na dôsledne identifikované 
potreby vzdelávania v definovaných oblastiach vedy a techniky, s príslušnými odkazmi na interdisciplinárne a novovznikajúce naddisciplinárne oblasti. Tieto vzdelávacie programy sa budú 
venovať najmä rozvíjaniu a rozširovaniu výskumných kompetencií za čínajúcich výskumných 
pracovníkov. Vzdelávanie bude zamerané predovšetkým na vedecké a technické vedomosti 
prostredníctvom výskumu v rámci jednotlivých projektov. Budú ho dop ĺňať vzdelávacie moduly 
zaoberajúce sa ďalšími relevantnými schopnos ťami a kompetenciami, napr. v oblasti riadenia a 
financovania výskumných projektov a programov, práv duševného vlastníctva a iných metód 
využívania výsledkov výskumu, podnikania, etických aspektov, komunikovania a spolo čenského 
dosahu. 
Je potrebné zabezpe čiť koherentnos ť spoločného programu vzdelávania vo výskume z h ľadiska 
noriem kvality, a zárove ň doň náležite zavies ť potrebné kontrolné a inštruktážne mechanizmy. 
Spoločný program vzdelávania využíva dopl ňujúce kompetencie ú častníkov v sieti, vrátane 
účastníkov z podnikov, ako aj iné sú činnosti. Vyžaduje vzájomné uznávanie kvality vzdelávania a 
prípadne diplomov a iných udelených osved čení. 
V rámci tejto akcie sa mimoriadny význam pripisuje priamej alebo nepriamej angažovanosti 
organizácií z rozli čných sektorov, vrátane (vedúcej) ú časti súkromných podnikov v príslušných 
oblastiach. Pri uvedenej akcii prichádza do úvahy ú časť jednej výskumnej organizácie alebo 
partnerská ú časť, ak sa jasne preukáže, že realizácia nevyhnutných prvkov programu vzdelávania 
vo výskume je ú činnejšia v spolupráci so širším zastúpením partnerov bez toho, aby boli 
formálnymi ú častníkmi siete. 
Podporu zo strany Spolo čenstva v rámci tejto akcie tvorí: 
• nábor začínajúcich výskumných pracovníkov, ktorí sa majú zú častniť vzdelávania, 
 
SK 23   SK • možnosť vytvárať akademické miesta alebo ekvivalentné pozície v podnikoch pre 
skúsených výskumných pracovníkov na ú čely prenosu nových vedomostí a posilnenia 
kontroly; 
• organizovanie krátkych vzdelávacích podujatí (konferencií, letných škôl a 
špecializovaných odborno-vzdelávacích kurzov) otvorených pre frekventantov zo siete, ako aj pre výskumných pracovníkov, ktorí nie sú ú častníkmi siete. 
- Celoživotné odborné vzdelávanie a rozvíjanie kariéry 
Táto akcia je ur čená pre skúsených výskumných pracovníkov v rozli čných štádiách ich kariéry 
a zameriava sa na zvyšovanie diverzifikácie ich individuálneho potenciálu v zmysle nadobudnutia 
multi- alebo interdisciplinárnych schopností al ebo získania medzisektorových skúseností. Cie ľom 
je podpori ť výskumných pracovníkov pri dosahovaní a/alebo upev ňovaní vedúceho nezávislého 
postavenia, napr. pozície hlavného výskumného pracovníka alebo profesora, prípadne 
získanie/upevnenie iného vyššieho postavenia v rámci akademickej alebo priemyselnej obce. 
Akcia pomôže výskumným pracovníkom aj pri obnovení kariéry vo výskume po jej prerušení 
alebo pri opätovnom zapojení sa výskum ných pracovníkov do výskumnej kariéry v členských 
štátoch a pridružených krajinách, vrátane ich krajiny pôvodu, po pracovnom pobyte v inej krajine. 
Výskumní pracovníci, pre ktorých je ur čená táto akcia, by mali ma ť najmenej štyri roky 
výskumnej praxe na plný úväzok. S prihliadnutím na skuto čnosť, že táto akcia je zameraná na 
celoživotné vzdelávanie a rozvíjanie kariéry, sa však od výskumných pracovníkov zvy čajne 
očakávajú isté skúsenosti v riadiacej funkcii. 
Pri realizácii tejto akcie sa bude využíva ť: 
i) podpora individuálnych nadnárodných vnútro-európskych štipendií udelených priamo na úrovni 
Spoločenstva najlepším alebo najs ľubnejším výskumným pracovníkom z členských štátov a 
pridružených krajín na základe spolo čnej žiadosti výskumných pracovníkov a hostite ľských 
organizácií. Štipendiá Spolo čenstva môžu okrem nadnárodnej pobytovej fázy obsahova ť aj 
reintegračný modul;  
ii) spolufinancovanie regionálnych, vnútroštátnych alebo medzinárodných programov v oblasti 
odborného vzdelávania a kariérneho rozvoja vo výskume pri sú časnom sú ťažnom výbere 
existujúcich alebo nových regionálnych, vnútroštátnych alebo medzinárodných programov 
financovania zameriavaných na ciele stanovené pre túto akciu, na základe individuálne stimulovanej mobility. Pri realizácii týchto programov sa má uplat ňovať otvorená sú ťaž s účasťou 
uchádzačov - výskumných pracovníkov, ktorá je otvorená a organizovaná na základe 
hodnotových kritérií, pri čom sa opiera o medzinárodné vzájomné preskúmanie a neobsahuje 
žiadne obmedzenia v súvislosti s pôvodom alebo možným budúcim pôsobiskom uchádza čov. 
Predpokladá sa, že tieto programy ponúknu adekvátne pracovné podmienky pre kone čných 
príjemcov.  
Žiadatelia o konkrétnu formu spolufinancovania budú k ľúčovými aktérmi vo vytváraní kapacít 
ľudských zdrojov v oblasti výskumu na svojich územiach. Obvykle to budú organizácie jednej z 
týchto kategórií: 
• Úradné verejné orgány zodpovedné za financovanie a riadenie štipendijných 
programov, napr. ministerstvá, štátne výbory pre výskum, výskumné akadémie alebo 
agentúry; 
 
SK 24   SK • Iné verejné alebo súkromné orgány vrátane ve ľkých výskumných organizácií, ktoré 
financujú a riadia štipendijné programy bu ď s úradným mandátom, alebo uznané 
štátnymi orgánmi, ako sú agentúry zriadené vládou na základe súkromného práva s 
poverením štátnej služby, charity at ď.; 
• Orgány na medzinárodnej úrovni, ktoré prevádzkujú porovnate ľné systémy na 
európskej úrovni ako sú časť svojho poverenia. 
Pokiaľ ide o spôsob spolufinancovania, Spolo čenstvo bude prispieva ť predovšetkým na 
financovanie štipendií sp ĺňajúcich požiadavky a ciele tejto akcie, najmä pokia ľ ide o nadnárodnú 
mobilitu alebo reintegráciu v krajine pôvodu po období strávenom v tretej krajine. 
Obidva programy realizácie budú spo čiatku prebieha ť súbežne. V priebehu rámcového programu 
bude hodnotenie ú činku obidvoch programov ur čovať spôsoby realizácie zostávajúcej časti 
programu. 
- Partnerstvá a prepojenia medzi priemyselnou a akademickou sférou 
Táto akcia má za cie ľ otvoriť a podporova ť dynamické prepojenia medzi verejnými výskumnými 
organizáciami a súkromnými komer čnými podnikmi najmä vrátane malých a stredných podnikov. 
Uvedené prepojenia sú založené na dlhodobých programoch spolupráce s vysokým potenciálom 
vzájomného odovzdávania vedomostí, pochopenia rozdielnych kultúrnych prostredí obidvoch 
sektorov, ako aj ich požiadaviek týkajúcich sa schopností.  
Táto akcia sa zrealizuje prostredníctvom programov spolupráce medzi organizáciami z obidvoch 
sektorov najmenej z dvoch členských štátov alebo pridružených krajín s podporou vzájomného 
pôsobenia ľudských zdrojov v danom rámci. Podpora zo strany Spolo čenstva môže ma ť jednu 
alebo viac uvedených foriem: 
• dočasné presunutie personálu medzi obidvomi sektormi v rámci partnerstva na ú čel 
posilnenia medzisektorovej spolupráce; 
• prechodný pobyt skúsených výskumných pracovníkov z oblastí mimo partnerstva v 
obidvoch sektoroch; 
• usporadúvanie seminárov a konferencií s cie ľom zlepši ť výmenu skúseností a 
vedomostí medzi sektormi a získa ť väčší počet členov personálu z obidvoch sektorov; 
• len v prípade MPS – malý príspevok vo forme vybavenia súvisiaceho s ú časťou MSP 
na spolupráci. 
- Medzinárodný rozmer 
Na podporu významného medzinárodného rozmeru ľudských zdrojov vo výskume a vývoji v 
Európe slúžia prostredníctvom špecializované akcie zamerané na rozvoj kariéry európskych 
výskumných pracovníkov, ako aj upevnenie medzinárodnej spolupráce prostredníctvom 
výskumných pracovníkov. 
Rozvíjanie kariéry výskumných pracovníkov z členských štátov a pridružených krajín sa bude 
podporova ť: 
 
SK 25   SK i) medzinárodnými pobytovými štipendiami, s povinným návratom ur čenými pre skúsených 
výskumných pracovníkov v rámci celoživotného vzdelávania a diverzifikácie kompetencií s 
cieľom získať nové zručnosti a vedomosti; 
ii) návratnými a medzinárodnými reintegra čnými dotáciami pre skúsených výskumných 
pracovníkov po medzinárodnej praxi. V rámci tejto akcie sa bude podporova ť aj budovanie sietí 
výskumných pracovníkov z členských štátov a pridružených krajín s cie ľom trvalo im poskytova ť 
informácie o vývoji v Európskom výskumnom priestore a zapája ť ich do jeho vývoja. 
Medzinárodná spolupráca prostredníctvom výskumných pracovníkov sa bude podporova ť: 
i) medzinárodnými hostite ľskými štipendiami s cie ľom priláka ť vysokokvalifikovaných 
výskumných pracovníkov z tretích krajín do členských štátov a pridružených krajín s cie ľom 
zvýšiť úroveň vedomostí a vytváranie spojení na vysokej úrovni. Výskumní pracovníci z 
rozvojových krajín alebo z krajín s novovznikajúcimi ekonomikami môžu profitova ť z podpory 
pre fázu návratu. Podporova ť sa bude aj budovanie sietí výskumných pracovníkov tretích krajín v 
členských štátoch a pridružených krajinách za ú čelom štruktúrovania a rozvíjania ich kontaktov s 
regiónmi ich pôvodu. 
ii) partnerstvami medzi viacerými výskumnými organizáciami v Európe a jednou alebo viacerými 
organizáciami v: 
• krajinách zahrnutých do Európskej politiky susedských vz ťahov 
• krajinách, s ktorými EÚ uzavrela dohodu o vede a technike. 
Na základe spolo čných programov sa bude podpora Spolo čenstva poskytova ť pre krátke výmenné 
pobyty za čínajúcich a skúsených výskumných pracovníkov, na organizovanie vzájomne 
prospešných konferencií a iných podujatí, ako aj na rozvoj systematickej výmeny osved čených 
postupov s priamym zameraním na otázky týkajúce sa ľudských zdrojov vo výskume a vývoji. 
- Osobitné akcie 
Na podporu vytvorenia skuto čného európskeho trhu práce pre výskumných pracovníkov sa má 
realizovať koherentný súbor sprievodných akcií s cie ľom odstráni ť prekážky mobility a zlepši ť 
kariérne vyhliadky výskumných pracovníkov v Európe. Tieto akcie sa zamerajú najmä na 
zvýšenie informovanosti zainteresovaných subjektov a širokej verejnosti, a to aj ude ľovaním cien 
„Marie Curie” za stimulovanie a podporu akcie na úrovni členských štátov a za úspešnú realizáciu 
akcií Spolo čenstva. 
 
SK 26   SK LEGISLATÍVNY FINAN ČNÝ VÝKAZ  
1. NÁZOV  NÁVRHU: 
Návrh na ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa schva ľuje osobitný program v oblasti výskumu, 
technického rozvoja a demonštra čných činností: „Ľudia” (2007 až 2013) 
2. RÁMEC  ABM  / ABB   
VÝSKUM 
3. ROZPOČTOVÉ  POLOŽKY 
3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a príslušné položky technickej a 
správnej pomoci) vrátane nadpisov: 
08 10 01 02 Ľudské zdroje (v doh ľadnom čase sa zavedie kone čná rozpočtová nomenklatúra pre 
siedmy rámcový program)  
3.2. Trvanie akcie a finan čného dosahu: 
2007 – 2013, podlieha schváleniu nového rámca finan čných perspektív  
3.3. Charakteristika rozpo čtu: 
Rozpočtová 
položka Druh výdavku Nový Príspevok 
EFTA  Príspevky 
kandidátskych 
krajín Nadpis vo 
finančnej 
perspektíve 
02, 06, 08, 
09 a 11  Nepovinný Diferencovaný20/ ÁNO ÁNO ÁNO č. [1a...]  
XX.01 Nepovinný Nediferencovaný21 ÁNO NIE NIE č. [ 1a…]  
XX.01.05 Nepovinný Nediferencovaný ÁNO ÁNO ÁNO č. [ 1a…]  
                                                 
20 Diferencované rozpo čtové prostriedky. 
21 Nediferencované rozpo čtové prostriedky, ďalej len NDP. 
 
SK 27   SK 4. SÚHRN  ZDROJOV 
4.1. Finančné zdroje 
4.1.1.  Súhrn viazaných rozpo čtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpo čtových 
prostriedkov (PRP)22 
mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
Druh výdavku Oddiel č.  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Spolu 
Prevádzkové výdavky23          
Viazané rozpo čtové 
prostriedky (VRP) 8.1 a 
4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,946 67.472,416 
Platobné rozpo čtové 
prostriedky (PRP)  b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48224 67.472,416 
Správne výdavky v rámci referen čnej sumy25      
Technická a správna 
pomoc (NDP) 8.2.4 c 706,648  720,781  735,196  749,900  764,898  780,196  795,800  5.253,418  
CCEELLKKOOVVÁÁ  RREEFFEERREENNČČNNÁÁ  SSUUMMAA  
Viazané rozpočtové 
prostriedky   a+c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,746 72.725,834 
Platobné rozpočtové 
prostriedky   b+c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28226 72.725,834 
Správne výdavky nezahrnuté  v referen čnej sume27 
Ľudské zdroje a 
súvisiace výdavky (NDP) 8.2.5 d 11,633  11,866  12,103  12,345  12,592  12,844  13,101  86,483  
Správne náklady, okrem ľudských 
zdrojov a súvisiacich nákladov, nezahrnuté v referenčnej sume 
(NDP) 8.2.6 e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
Celkové indikatívne finan čné náklady na zásah 
CELKOVÉ VRP vrátane 
nákladov na ľudské zdroje a+c
+d+e 
5.674,377  7.183,791  8.677,340  10.316,316  11.981,867  13.605,871  15.378,756  72.818,319  
CELKOVÉ PRP vrátane 
nákladov na ľudské zdroje b+c
+d+e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
                                                 
22 Tieto číselné údaje sa vz ťahujú na výdavky na celý rámcový program ES (pozri KOM(2005) 119). 
23 Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu xx 01 danej hlavy xx. 
24 Rozpo čtové prostriedky sa vz ťahujú na rok 2013 a na nasledujúce roky. 
25 Výdavky v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. 
26 Rozpo čtové prostriedky sa vz ťahujú na rok 2013 a na nasledujúce roky. 
27 Výdavky v rámci kapitoly xx 01 okrem výdavkov pod ľa článku xx 01 05. 
 
SK 28   SK Údaje o spolufinancovaní 
Ak návrh zah ŕňa spolufinancovanie z členských štátov alebo iných orgánov (uve ďte ktorých), 
odhad výšky tohto spolufinancovania treba uvies ť v tabuľke (možno vloži ť ďalšie položky, ak 
sa na spolufinancovaní majú podie ľať rôzne orgány): 
v mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
Spolufinancujúci orgán 
  
Rok 
n  
n + 
1  
n + 
2  
n + 
3  
n + 
4 n + 5 a 
ďalej  
Spolu 
 f        
CELKOVÉ VRP vrátane 
spolufinancovania a+c+d+e+f        
4.1.2.  Kompatibilita s finan čným programovaním  
⌧ Návrh je kompatibilný s ďalším finan čným programovaním (oznámenie 
Komisie z februára 2004 o finan čných perspektívach na roky 2007-2013 KOM (2004) 
101). 
 Návrh vyžaduje preprogramovanie príslušných nadpisov vo finan čnej 
perspektíve. 
 Návrh môže vyžadova ť uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody28 (t. 
j. nástroja flexibility alebo revízie finan čnej perspektívy). 
4.1.3.  Finančný dosah na príjem 
 Návrh nemá finan čné dôsledky na príjem  
⌧ Návrh má finan čný dosah – vplyv na príjem je takýto: 
Niektoré pridružené štáty môžu prispie ť na financovanie rámcových programov. 
V súlade s článkom 161 finan čného nariadenia môže ma ť Spoločné výskumné centrum 
prospech z príjmu z rôznych druhov konkuren čných činností a z ďalších služieb poskytovaných 
pre externé orgány. 
V súlade s článkom 18 finan čného nariadenia možno ur čitý príjem použi ť na financovanie 
konkrétnych položiek. 
                                                 
28 Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. 
 
SK 29   SK v mil. eur (na jedno desatinné miesto)  
  Situácia po akcii 
Rozpočtová 
položka Príjem Pred 
akciou 
[Rok 
n-1]  [Rok n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
a) Príjem v absolútnych 
hodnotách         
b) Zmena v príjme   ∆       
4.2. Ľudské zdroje FTE (vrátane vedúcich pracovníkov, brigádnikov a externých 
zamestnancov) – podrobné informácie pozri v bode 8.2.1.  
  
Ročné požiadavky  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Celkový po čet 
ľudských zdrojov29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
5. CHARAKTERISTIKA  A CIELE 
5.1. Úlohy v krátkodobom alebo strednodobom pláne  
V záujme zvýšenia svojej kapacity a výkonnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako 
aj konsolidovania a ďalšieho rozvoja Európskeho výskumného priestoru je potrebné 
zatraktívni ť Európu pre výskumných pracovníkov. V súvislosti s rastúcou konkurenciou na 
svetovej úrovni treba zabezpe čiť rozvoj otvoreného a konkuren čného európskeho trhu práce pre 
výskumných pracovníkov s rôznorodými , atraktívnymi perspektívami kariéry. 
5.2. Osobitný prínos na základe angažovanosti Spolo čenstva, koherentnos ť návrhu s 
inými finan čnými nástrojmi a možná synergia  
Výnimočným prínosom podpory poskytovanej v tomto osobitnom programe je stimulovanie 
nadnárodnej a medzisektorovej mobility so štrukturálnym ú činkom v rámci celej EÚ na 
organizovanie, výkonnos ť a kvalitu odborného vzdelávania vo výskume, na aktívny vývoj 
kariéry výskumných pracovníkov, na vzájomnú výmenu poznatkov výskumníkov medzi 
sektormi a výskumnými organizáciami a na významnú ú časť žien. 
5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM  
Celkovým cie ľom je kvantitatívne aj kvalitatívne posilnenie ľudského potenciálu v oblasti 
výskumu a vývoja technológií v Európe podnietením záujmu o profesiu výskumného pracovníka, podporovaním rozhodnutí európskych výskumných pracovníkov zosta ť v Európe, 
prilákaním výskumných pracovníkov z celého sveta a zatraktívnením Európy pre špi čkových 
                                                 
29 Číselné údaje uvedené v tabu ľke sa vzťahujú len na personál financovaný pod ľa organiza čného plánu pre 
všetky nepriame činnosti, za ktoré zodpovedaju generálne riadite ľstvá RTD, INFSO, TREN, ENTR 
a FISH. Preo tieto číselné údaje nazah ŕňajú pozície pod ľa organiza čného plánu financované 
z prevádzkového rozpo čtu a pozície pod ľa organiza čného plánu JRC (pozri dokumenty KOM(2005) 439 
a 445). 
 
SK 30   SK výskumných pracovníkov. Ciele zah ŕňajú vzájomnú výmenu poznatkov medzi výskumnými 
pracovníkmi jednotlivých štátov, sektorov, organizácií a disciplín, ako aj silnú ú časť žien v 
oblasti výskumu a rozvoja technológií. Ciele sa realizujú vynakladaním systematických 
investícií do oblasti ľudských zdrojov, najmä formou koherentného súboru akcií „Marie Curie“ 
zameraných na výskumných pracovníkov v zmysle rozvoja ich zru čností a schopností na 
všetkých stup ňoch ich profesionálneho rastu od úvodného odborného vzdelávania v oblasti 
výskumu až po celoživotné vzdelávanie a profesionálny vývoj. K ľúčovými prvkami všetkých 
akcií Marie Curie sú mobilita v medzištátnom a medzisektorovom rozmere, uznávanie praxe 
získanej v rôznych sektoroch a krajinách a adekvátne pracovné podmienky.  Podrobnejšie ciele každej z týchto tém sú stanovené v prílohe I k legislatívnemu návrhu.  
Výkonnostné ukazovatele  sa vypracujú na troch úrovniach:  
- Kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele, ktoré slúžia na nazna čenie úrovne zhody vzh ľadom 
na ľudské zdroje a profesionálny rast v oblasti výskumu a vývoja, ako aj vzh ľadom na 
dosiahnutie štrukturálneho dosahu v týchto oblastiach. 
- Riadiace ukazovatele, ktoré slúžia na interné monitorovanie výkonnosti a podporu 
rozhodovania vyššieho manažmentu. Môže k nim patri ť úroveň realizácie rozpo čtu, čas do 
uzavretia zmluvy a čas do realizácie platby. 
- Ukazovatele výstupu (dosahu), ktorými sa posudzuje celková efektívnos ť výskumu oproti 
cieľom na vysokej úrovni. Môže k nim patri ť posudzovanie na celkovej úrovni rámcového 
programu (napr. vplyv na dosahovanie lisabonských, göteborských, barcelonských a iných 
cieľov) a posudzovanie na úrovni ŠP (napr. prínos pre vedu a techniku a hospodársku 
výkonnos ť EÚ). 
5.4. Metóda realizácie (indikatívna) 
Uveďte metódu(-y) realizácie akcie. 
⌧ Centralizované riadenie 
⌧ priamo Komisiou 
⌧ nepriamo delegovaním právomocí na: 
⌧ výkonné agentúry 
⌧ orgány vytvorené Spolo čenstvami pod ľa článku 185 finan čného 
nariadenia 
ڤ vnútroštátne orgány verejného sektora/orgány poverené službou vo 
verejnom záujme 
ٱ Spoločné alebo decentralizované riadenie  
ٱ s členskými štátmi 
ٱ s tretími krajinami 
ٱ Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (dopl ňte) 
Relevantné pripomienky: 
Komisia navrhuje centralizované riadenie tohto programu priamo Komisiou a 
nepriamo delegovaním právomocí na výkonnú agentúru. 
 
SK 31   SK Pokiaľ ide o časť akcie „celoživotné odborné vzdelávanie a profesionálny rast” 
realizovanej spolufinancovaním regionálnych, vnútroštátnych alebo medzinárodných 
programov v oblastiach odborného vzdelania a profesionálneho rastu v rámci 
výskumu, Komisia si z dôvodov vyplývajúcich z príslušnej politiky ponechá celú realizáciu akcie. Komisia si ponechá aj priame riadenie niektorých osobitných akcií. 
Pre väčšinu ostatných akcií sú charakteristické činnosti, ktoré vytvárajú ve ľký počet 
malých operácií, ale pri ktorých je spojenie medzi detailným sledovaním aktuálnych 
financovaných projektov a vývojom vedecko-technickej politiky nepriame, alebo 
vôbec neexistuje. Riadenie týchto akcií sa zverí výkonnej agentúre, ktorá riadi výzvy na predloženie návrhov a ich prijímanie, schva ľuje nástroje na realizáciu rozpo čtu, 
uzatvára zmluvy a pride ľuje granty, zaoberá sa riadením na úrovni jednotlivých 
projektov a platbami a zhromaž ďuje, analyzuje a odovzdáva Komisii všetky 
informácie potrebné na usmer ňovanie realizácie programu. Komisia si ponechá 
politický doh ľad, pracovný program, doh ľad nad procesom hodnotenia a výberom 
(rozhodnutím o financovaní) návrhov. Spätnú väzbu k pracovnému programu, 
budúcim programom a ďalším iniciatívam politiky zabezpe čí Komisia monitorovaním 
a revidovaním na úrovni portfólia alebo čiastkového programu. Nie je vylú čená ani 
možnosť naďalej zadáva ť konkrétne úlohy súkromným spolo čnostiam 
subdodávate ľsky (napr. na vývoj, prevádzku a podporu nástrojov IT). 
6. MONITOROVANIE
 A HODNOTENIE 
Aspekty monitorovania a hodnotenia sú stanovené v legislatívnom finan čnom výkaze návrhu 7. 
rámcového programu, KOM(2005) 119 v kone čnom znení. 
7. OPATRENIA PROTI PODVODOM  
V záujme zamedzenia nezrovnalostí a podvodov by sa mali zárove ň vykonať príslušné 
opatrenia a prija ť potrebné kroky na vymáhanie finan čných strát vzniknutých v dôsledku 
neoprávneného vyplatenia alebo nesprávneho použitia prostriedkov v súlade s nariadením Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na 
všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev30 a s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342 
z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/200231, ako aj v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 
18. decembra 1995 o ochrane finan čných záujmov Európskych spolo čenstiev (ES, Euratom)32, 
č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou 
s cieľom chráni ť finančné záujmy Európskych spolo čenstiev proti podvodom a iným 
nezrovnalostiam33 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o 
vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)34. 
                                                 
30 Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1 
31 Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1 
32 Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1 
33 Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2 
34 Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1 
 
SK 32   8. ÚDAJE  O ZDROJOCH 
8.1. Ciele návrhu v zmysle ich finan čných nákladov  
Viazané rozpo čtové prostriedky v mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
Rok 2007 Rok 2008 Rok 2009 Rok 2010 Rok 2011 Rok 2012  Rok 2013 SPOLU (Treba uvies ť 
nadpisy cie ľov, 
akcie a výstupy) Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady Poč
et 
výstupov Celkové 
náklady 
PREVÁDZKOV
Ý CIEĽ č. 135  
545,376  
696,400  
845,795  
1 009,786  
1 176,426  
1 338,861  
1 515,952  
7 128,596 
CELKOVÉ 
NÁKLADY  545,376  
696,400  
845,795  
1 009,786  
1 176,426  
1 338,861  
1 515,952  
7 128,596 
                                                 
35 Pod ľa opisu v oddiele 5.3. 
 
SK 33   8.2. Správne výdavky 
8.2.1.  Počet a druh ľudských zdrojov 
Druhy 
pozícií  Pracovníci pride ľovaní na riadenie akcie s využitím existujúcich a/alebo 
dodatočných zdrojov ( počet pozícií/FTEs ) 
  Rok 2007 Rok 2008 Rok 2009 Rok 2010 Rok 2011 Rok 2012 Rok 2013 
A*/AD         Stáli 
zamestnanci 
alebo 
dočasný 
personál36 
(XX 01 01) B*, C*/AST 
       
Personál platený37 podľa 
článku XX 01 02        
A*/AD 
        Ostatní 
pracovníci38 
financovaní podľa článku 
XX 01 05 B*, 
C*/AST        
SPOLU39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
                                                 
36 Náklady, ktoré NEPOKRÝVA referen čná suma. 
37 Náklady, ktoré NEPOKRÝVA referen čná suma. 
38 Náklady, ktoré sú zahrnuté v referen čnej sume. 
39 Číselné údaje uvedené v tabu ľke sa vzťahujú na personál financovaný pod ľa organiza čného plánu pre všetky nepriame činnosti, za ktoré zodpovedajú generálne 
riaditeľstvá RTD, INFSO, TREN, ENTR A FISH. Preto tieto číselné údaje nezah ŕňajú pozície pod ľa organiza čného planu financované z prevádzkového 
rozpočtu a pozície pod ľa organiza čného plánu JRC (pozri dokumenty KOM(2005) 439 a 445). 
 
SK 34   8.2.2.  Opis úloh odvodených z akcie 
Realizácia rámcového programu 
8.2.3.  Pôvod ľudských zdrojov (štatutárne) 
(Keď je uvedený viac ako jeden zdroj, uve ďte počet pozícií pochádzajúcich z každého zo zdrojov) 
⌧ Pozície v sú časnosti pridelené na riadenie programu, ktoré treba nahradi ť alebo rozšíri ť. 
⌧ Pozície vopred pridelené v rámci uplat ňovania APS/PDB na rok 2006.  
 Pozície požadované v ďalšom procese APS/PDB. 
⌧ Pozície preobsadzované z existujúcich zdrojov v rámci riadiaceho útvaru (interné preobsadzovanie). 
 Pozície požadované na rok n, avšak neplánované v rámci uplat ňovania APS/PDB daného roka. 
 
SK 35   SK 8.2.4.  Ďalšie správne výdavky zahrnuté v referen čnej sume (XX 01 05 – Výdavky na správne 
riadenie)40 
mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
Rozpočtová položka 
(číslo a nadpis) Rok 
2007 Rok 
2008 Rok 
2009 Rok 
2010 Rok 
2011 Rok 
2012 Rok 
2013 SPOLU 
Štatutárny personál 
xx.01 05 01 304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673 
Externý personál 
xx.01 05 02 205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577 
Ďalšie náklady na správu 
xx.01 05 03  196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167 
Celková technická a 
správna pomoc 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
8.2.5.  Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté  v referen čnej sume 
mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
Typ ľudských zdrojov Rok 
2007 Rok 
2008 Rok 
2009 Rok 
2010 Rok 
2011 Rok 
2012 Rok 
2013 SPOLU 
 Stáli zamestnanci a do časný 
personál (08 0101 a ) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Personál financovaný pod ľa 
článku XX 01 02 (pomocný, 
END, zmluvný personál at ď.)         
Celkové náklady na ľudské 
zdroje a súvisiace náklady 
(NEZAHRNUTÉ v 
referenčnej sume) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
                                                 
40 Tieto číselné údaje sa vz ťahujú na výdavky na celý rámcový program ES (pozri KOM(2005) 119). 
 
SK 36   SK Kalkulácia – Správne výdavky  
Vypočítavajú sa so zoh ľadnením nasledujúcej hypotézy: 
- počet stálych zamestnancov na ex strane A rozpo čtu zostáva na úrovni roka 2006, 
- výdavky sa každý rok zvyšujú o 2 % pod ľa predpokladanej inflácie uvedenej napr. vo formulári 
1 REV (pracovný dokument útvarov Komisie o finan čných perspektívach), 
- predpoklad 108 000 eur na každého stáleho zamestnanca a 70 000 eur na každého externistu 
(ceny za rok 2004) 
 
Kalkulácia – Personál financovaný pod ľa článku XX 01 02  
V prípade potreby treba urobi ť odkaz na bod 8.2.1.  
8.2.6.  Ďalšie správne výdavky nezahrnuté  v referen čnej sume41 
Ceny v hotovosti v mil. eur (na 3 desatinné miesta) 
 Rok 
2007 Rok 
2008 Rok 
2009 Rok 
2010 Rok 
2011 Rok 
2012 a 
2013 SPOLU 
XX 01 02 11 01 – Misie 0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Zasadania a konferencie 0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 – Výbory42  0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – Štúdie a poradenstvo      
  
XX 01 02 11 05 – Informa čné systémy        
2 Ďalšie výdavky na riadenie spolu 
(XX 01 02 11)        
3 Ďalšie výdavky správneho charakteru 
(uviesť vrátane odkazu na rozpo čtovú 
položku)        
Správne výdavky spolu okrem ľudských 
zdrojov a súvisiacich nákladov 
(NEZAHRNUTÉ v referen čnej sume) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002 
Kalkulácia - Ostatné správne výdavky nezahrnuté  v referen čnej sume  
Odhad týchto ukazovate ľov vychádza z požiadaviek GR RTD na rok 2006 zvýšených o 2 % na 
predpokladanú ro čnú infláciu. (Formulár 1 REV)  
                                                 
41 Tieto číselné údaje sa vz ťahujú na výdavky na celý rámcový program ES (pozri KOM(2005) 119). 
42 Výbor EURAB. 
 
SK 37   SK Požiadavky na ľudské a správne zdroje sa pokryjú z rozpo čtových prostriedkov poskytnutých na 
riadenie GR v rámci procesu ro čného pride ľovania. Pri pride ľovaní pozícií by sa malo 
zohľadňovať eventuálne prerozdelenie pozícií medzi jednotlivými oddeleniami na základe nových 
finančných perspektív.