SPRÁVA KOMISIE RADE Správa o vykonávaní dlhodobej vnútroštátnej schémy pomoci pre poľnohospodárstvo v severných regiónoch Fínska a Švédska podľa rozhodnutí Komisie 2009/3067 a 2010/6050 za obdobie 2006 – 2010 /* COM/2012/0358 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE Správa o vykonávaní dlhodobej vnútroštátnej schémy pomoci pre poľnohospodárstvo v severných regiónoch Fínska a Švédska podľa rozhodnutí Komisie 2009/3067 a 2010/6050 za obdobie 2006 – 2010 OBSAH 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... VŠEOBECNÉ ZÁSADY SEVERSKEJ POMOCI........................................................ 3 2.1........ Ciele pomoci.................................................................................................................. 3 2.2........ Povolenia Komisie.......................................................................................................... 3 2.3........ Regióny, na ktoré sa vzťahuje pomoc.............................................................................. 3 2.4........ Vzťah k výrobe.............................................................................................................. 4 3........... SÚČASNÝ VÝVOJ SEVERSKEJ SCHÉMY POMOCI.............................................. 5 3.1........ Hodnotenie schémy pomoci............................................................................................ 5 3.2........ Reforma schém pomoci.................................................................................................. 5 4........... SEVERSKÁ POMOC VO FÍNSKU V OBDOBÍ 2006 – 2010.................................... 6 4.1........ Udelené povolenia.......................................................................................................... 6 4.2........ Vyplatená pomoc........................................................................................................... 7 4.3........ Objemy výroby v oblasti, ktorej sa poskytuje severská pomoc........................................ 8 4.4........ Vývoj poľnohospodárstva v regióne, ktorému sa poskytuje severská pomoc................. 10 5........... SEVERSKÁ POMOC VO ŠVÉDSKU V OBDOBÍ 2006 – 2012.............................. 11 5.1........ Udelené povolenia........................................................................................................ 11 5.2........ Vyplatená pomoc......................................................................................................... 11 5.3........ Objemy výroby v oblasti, ktorej sa poskytuje pomoc.................................................... 12 5.4........ Vývoj poľnohospodárstva v regióne, ktorému sa poskytuje pomoc................................ 13 6........... ZÁVERY..................................................................................................................... 14 6.1........ Fínsko.......................................................................................................................... 14 6.2........ Švédsko....................................................................................................................... 15 1. ÚVOD Komisia na základe článku 142 Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska k Európskej únii[1] oprávnila Fínsko a Švédsko poskytovať dlhodobú vnútroštátnu pomoc poľnohospodárstvu v severných regiónoch s cieľom udržať poľnohospodársku činnosť. Táto pomoc sa označuje ako severská pomoc (ďalej len „pomoc“). Táto správa sa predkladá Rade v súlade s článkom 143 aktu o pristúpení, v ktorom sa stanovuje, že Komisia predkladá Rade každých päť rokov správu o udelených povoleniach a výsledkoch pomoci poskytnutej na základe týchto povolení. Predchádzajúce správy boli vypracované v rokoch 1996, 2002[2] a 2007[3]. 2. VŠEOBECNÉ ZÁSADY SEVERSKEJ POMOCI 2.1. Ciele pomoci Táto pomoc sa poskytuje najmä na udržanie tradičnej primárnej výroby a spracovania, ktoré sú prirodzeným spôsobom prispôsobené klimatickým podmienkam príslušných regiónov, na zlepšenie štruktúr výroby, odbytu a spracovania poľnohospodárskych výrobkov, na uľahčenie nakladania s nimi a na zabezpečenie ochrany životného prostredia a zachovania krajiny. 2.2. Povolenia Komisie Táto pomoc sa udeľuje samostatnými rozhodnutiami Komisie pre Fínsko a Švédsko. Základné podmienky sú stanovené v článku 142 aktu o pristúpení; celková suma poskytnutej pomoci by mala byť dostatočná na udržanie poľnohospodárskej činnosti v severných oblastiach, nesmie však spôsobiť, aby celková podpora prevýšila úroveň podpory v referenčnom predvstupovom období vymedzenej v povoleniach. Pomoc sa takisto nemôže vzťahovať na budúcu výrobu ani viesť k zvýšeniu výroby vo vzťahu k referenčným úrovniam. Komisia v roku 1995 prijala prvé rozhodnutie týkajúce sa Fínska (95/196/ES[4]), zmenila a doplnila ho rozhodnutím 2002/404/ES[5] a rozhodnutím K(2009)3067. V súčasnosti je maximálna výška povolenej platby 358 miliónov EUR na rok. Prvé rozhodnutie týkajúce sa Švédska (96/228/ES[6]) sa prijalo v roku 1996 a zmenilo a doplnilo sa rozhodnutím K(2010)6050. Maximálna povolená ročná platba je 318,67 milióna SEK (približne 35,41 milióna EUR: výmenný kurz použitý v tejto správe je 9,0 SEK/EUR). 2.3. Regióny, na ktoré sa vzťahuje pomoc Regióny, na ktoré sa vzťahuje schéma pomoci, sú vymedzené v príslušných rozhodnutiach a nachádzajú sa severne od 62. rovnobežky a v niektorých priľahlých oblastiach južne od rovnobežky, ktoré majú porovnateľné klimatické podmienky podstatne sťažujúce poľnohospodársku činnosť. Pri vymedzení oblastí sa brali do úvahy faktory ako nízka hustota obyvateľstva (max. 10 obyvateľov/km2), podiel využívanej poľnohospodárskej pôdy (VPP) z celkovej plochy (<10 %), podiel poľnohospodárskej pôdy využívanej na pestovanie plodín určených na ľudskú spotrebu z VPP (≤ 20 %) a mestá a obce obklopené inými v rámci uvedených oblastí (aj keď nespĺňajú tie isté požiadavky). Súčasná rozloha oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, je vo Fínsku 1 417 140 hektárov (ha) VPP (55,5 % z celkovej VPP) a vo Švédsku 335 676 ha VPP (11 % z celkovej VPP[7]). Obrázok 1: Fínske (C1-C4) a švédske (1-3) podporované oblasti. 2.4. Vzťah k výrobe Pomoc sa obmedzuje na osobitné poľnohospodárske odvetvia, ktoré sú vymedzené v príslušnom rozhodnutí pre každý členský štát. Pomoc sa poskytuje na základe výrobných jednotiek, a to buď dobytčích jednotiek (DJ) alebo ha s výnimkou podpory na mlieko a prepravy mlieka, v rámci ktorej sa poskytuje podpora na dodané a prepravené množstvá. Pokiaľ ide o soby, fínska pomoc sa poskytuje na každý kus. Ako sa uvádza vyššie, pomoc sa nemôže vzťahovať na budúcu výrobu ani spôsobiť zvýšenie výroby vo vzťahu k referenčnému obdobiu. Referenčné obdobia pre každé odvetvie v každom členskom štáte sú určené v príslušnom rozhodnutí. Referenčné množstvo pre produkciu mlieka vo Fínsku sa niekoľkokrát zosúladilo s vývojom v odvetví mlieka v rámci SPP. Preskúmaním fínskej a švédskej schémy pomoci v rokoch 2009 – 2010 sa však odstránilo prepojenie medzi jednotlivými kvótami na mlieko v rámci SPP a vyplácaním pomoci. Namiesto toho sa zaviedlo obmedzenie nevyplácať uvedenú pomoc na množstvo mlieka v regióne, na ktorý sa vzťahuje poplatok za nadbytočné množstvo v rámci schémy kvót na mlieko. 3. SÚČASNÝ VÝVOJ SEVERSKEJ SCHÉMY POMOCI 3.1. Hodnotenie schémy pomoci Po viac ako desiatich rokoch uplatňovania schémy pomoci Komisia začala hodnotenie jeho vplyvu, ktoré sa skončilo v roku 2007[8]. Predmetom analýzy bol rozsah splnenia cieľov schémy, potenciálne vedľajšie účinky, otázka, či sú nástroje ešte stále primerané a odôvodnené, a účinnosť, efektívnosť a relevantnosť pomoci. Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že schémy pomoci: · prispeli k udržaniu poľnohospodárskych činností, výrobe a využívaniu pôdy v príslušných regiónoch; · sú stále nevyhnutné na splnenie cieľov uvedených v článku 142, konkrétne na udržanie poľnohospodárskej činnosti v príslušných regiónoch, a preto sú naďalej dôležité; · môžu sa reformovať (zjednodušiť). Na základe odporúčaní uvedených v hodnotení a vývoja v oblasti výroby obidva členské štáty navrhli preskúmanie svojich schém. 3.2. Reforma schém pomoci Preskúmanie rozhodnutí sa zameralo na zjednodušenie schém a zosúladenie povolení s cieľmi aktu o pristúpení. Pokiaľ ide o zjednodušenie, v prepracovaných zneniach dokončených v rokoch 2009 a 2010 sa znovu rozdelili rôzne výrobné odvetvia do skupín a určili sa maximálna priemerna miera pomoci pre celú fínsku a švédsku oblasť pomoci. V predchádzajúcich rozhodnutiach sa pomoc odlišovala podľa regiónov a výrobných jednotiek. V záujme rozlíšenia výšky pomoci boli vnútroštátne orgány v tejto súvislosti poverené určením osobitných podmienok a podrobných kritérií na základe úrovne znevýhodnených prírodných podmienok. Obidve krajiny oznámili Komisii objektívne kritériá týkajúce sa významnosti znevýhodnenia prírodných podmienok. V súvislosti so zosúladením povolení s cieľmi stanovenými v akte o pristúpení sa v rámci preskúmania výrobných a platobných povolení zistilo, že vo fínskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, sa výroba vo všeobecnosti udržala, aj keď sa v rámci oblasti vyskytol posun smerom na juh. V niektorých odvetviach, najmä v odvetví chovu ošípaných a hydiny, sa však výroba podstatne zvýšila, čiastočne z dôvodu pomoci. Táto skutočnosť spolu so situáciou týkajúcou sa ostatných platieb poskytnutých oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, spôsobila zníženie maximálnej povolenej ročnej platby pre Fínsko zo 448,59 milióna EUR na 358 miliónov EUR. Pomoc pre odvetvie chovu ošípaných a hydiny sa preto oddelila od druhu výroby. V rámci preskúmania sa ďalej zistilo, že vo švédskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, sa úrovne výroby znížili, najmä v odvetví mlieka, ktoré je hlavným podporovaným odvetvím. Z toho vyplýva, že sa nedosiahli ciele udržania poľnohospodárskej výroby stanovené v článku 142. Na základe návrhu švédskych orgánov preto preskúmanie rozhodnutia ukončené v roku 2010 počíta so zameraním pomoci na zvyšnú výrobu s cieľom zastaviť tento pokles. 4. SEVERSKÁ POMOC VO FÍNSKU V OBDOBÍ 2006 – 2010 4.1. Udelené povolenia Rozhodnutím K(2002)404 sa na začiatku päťročného obdobia udelilo Fínsku povolenie vyplatiť ročne pomoc vo výške celkom 448,59 milióna EUR. V rozhodnutí sa určili faktory pomoci a výroby povolené pre každý subregión (neuvedené). Rozhodnutie K(2009)3067 (zmenené a doplnené rozhodnutím K(2009)9122) sa uplatňovalo od 1. januára 2009 a povoľovalo pomoc uvedenú v tabuľke č. 1. Ustanovenie vzťahujúce sa na mlieko sa uplatňuje od 1. apríla 2009 a ustanovenia vzťahujúce sa na prežúvavce, záhradníctvo, pestovanie plodín a inú pomoc sa uplatňujú od 1. januára 2010. Tabuľka č. 1: Ročná pomoc povolená podľa rozhodnutia C2009/3067/ES || Max. priemerná povolená pomoc/jednotka || Jednotka || Max. povolená pomoc (mil. EUR) || Max. počet oprávnených výrobných faktorov 1. MLIEKO || 10,9 || centy/kg || 193,7 || 1 776 765 t[9] 2. PREŽÚVAVCE || || EUR/DJ || 73,7 || Hovädzí dobytok || 412 || || || 179 160 DJ Bahnice, kozy || 533 || || Kone || 277 || || 3. OŠÍPANÉ A HYDINA[10] || 266 || EUR/DJ || 37,0 || 4. ZÁHRADNÍCTVO || || || 25,4 || Skleníky || 11,3 || EUR/m2 || || 202,9 ha Skladovanie záhradníckych produktov || 18,5 || EUR/m3 || || 5. PESTOVANIE PLODÍN || || EUR/ha || 58,3 || Všeobecná pomoc podľa počtu ha || 37 || || || 881 825 ha Pomoc pre určité plodiny[11] || 145 || || || 62 475 ha Pomoc pre mladých poľnohospodárov || 36 || || || 6. INÁ POMOC || || || 14,9 || Soby || 36 || EUR/kus || || 171 100 kusov Náhrada škôd spôsobených mäsožravcami v chove sobov[12] || || || || Pomoc na prepravu mlieka a mäsa || || || || Zabezpečenie služieb, pokiaľ ide o hospodárske zvieratá || || || || Skladovanie lesných plodov, húb || 0,10 – 0,42 || EUR/kg || || Iná pomoc[13] || || || || Spolu || || || 358 || 4.2. Vyplatená pomoc Severská pomoc V období 2006 – 2009 sa vyplatila celková ročná pomoc vo výške približne 326 mil. EUR (z povolených 448,59 mil. EUR), pričom v roku 2010 sa zvýšila na 338 mil. EUR (z povolených 358 mil. EUR) (tabuľka č. 2). Tabuľka č. 2: Severská pomoc vyplatená vo Fínsku (mil. EUR) Podporované odvetvie || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Mlieko || 159 || 159 || 159 || 159 || 161 Prežúvavce || 65 || 66 || 66 || 68 || 71 Ošípané, hydina || 36 || 35 || 35 || 33 || 32 Záhradníctvo || 21 || 20 || 21 || 20 || 22 Pestovanie plodín || 42 || 43 || 42 || 41 || 42 Iná pomoc || 3,5 || 3,7 || 4 || 4.2 || 11 Spolu || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Pri poskytovaní ročnej severskej pomoci vo Fínsku sa napokon dodržali maximálne úrovne stanovené v rozhodnutiach. Je potrebné uviesť, že v súvislosti s odvetviami, kde celková výroba prekročila povolený počet oprávnených výrobných faktorov, sa uplatnilo pomerné zníženie pomoci na jednotku výrobného faktora s cieľom dodržať finančný strop povolený rozhodnutím. Celková podpora v oblasti, ktorej sa poskytuje severská pomoc Poľnohospodárstvo v podporovaných oblastiach v rámci schémy pomoci využíva takisto nástroje financované Európskou úniou, konkrétne dva piliere v rámci SPP. Pre odvetvie poľnohospodárstva v podporovaných oblastiach sú spomedzi opatrení druhého piliera veľmi dôležité podpora pre znevýhodnené oblasti a agroenvironmentálne opatrenia. V rozhodnutí C2000/405[14] sa stanovuje maximálny strop celkovej ročnej podpory v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, vo výške 1118,9 milióna EUR (úroveň v roku 1993). Z tabuľky č. 3 vyplýva, že pri vyplatení pomoci v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, v období 2006 – 2010 v súlade s právnym základom sa dodržal maximálny strop stanovený v rozhodnutí. Tabuľka č. 3: Zhrnutie celkovej ročnej pomoci vyplatenej vo Fínsku vrátane pomoci z EÚ (mil. EUR) Druh vyplatenej pomoci || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Priama pomoc, plne financovaná z EÚ || 350,3 || 278,9 || 281,3 || 283,8 || 278,5 Znevýhodnené oblasti vrátane vnútroštátnych príplatkov || 308,7 || 309,1 || 309,5 || 308,9 || 308,1 Agroenvironmentálna podpora || 164,9 || 153,5 || 162,7 || 164,6 || 167,1 Severská pomoc[15] || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Spolu || 1 150,6[16] || 1 068,1 || 1 080,6 || 1 083,1 || 1 092,6 4.3. Objemy výroby v oblasti, ktorej sa poskytuje severská pomoc Odvetvie mlieka Takmer 80 % fínskeho mlieka sa vyrába v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc. V období piatich rokov bol tento podiel celkom stabilný, pričom na konci tohto obdobia sa zaznamenalo celkové mierne zvýšenie. Výroba je však sústredená v oblasti C2. V päťročnom období dosiahla výroba mlieka najvyššiu úroveň v hospodárskom roku 2006/2007 a najnižšiu v hospodárskom roku 2008/2009 (1 813 tisíc ton oproti 1 756 tisíc ton). Výroba prekročila stanovenú referenčnú úroveň v troch hospodárskych rokoch: v roku 2006/2007, 2009/2010 a 2010/2011. Nadbytok v roku 2010/2011 bol rádovo 1,5 %. Obrázok 2: Vývoj v oblasti výroby mlieka v hospodárskych rokoch 2006/2007 – 2010/2011 vo fínskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje severská pomoc Prežúvavce Revidovaným rozhodnutím z roku 2009, ktorým sa povoľuje pomoc, sa zlúčili faktory výroby pre hovädzí dobytok, bahnice, kozy a kone. V tejto skupine sa zvýšila produkcia v oblasti chovu hovädzieho dobytka, kým produkcia v chove bahníc, kôz a koní sa mierne znížila. Produkcia hovädzieho mäsa v regióne, na ktorý sa vzťahuje pomoc, v päťročnom období kolísala. Úroveň dosiahnutá v roku 2010 je približne o 2 % nižšia ako úroveň z roku 2006, kým v ostatných oblastiach Fínska klesla o 8,8 %. Počet dojčiacich kráv sa zvýšil vo všetkých oblastiach Fínska, najvyšší nárast však zaznamenal región C s 55 %. V období 2006 – 2010 zostal počet ostatných prežúvavcov vcelku stabilný. V roku 2010 bola celková produkcia prežúvavcov 173 774 DJ, t. j. stále 3 % pod povolenou maximálnou úrovňou podporovanej produkcie. Obrázok 3: Vývoj produkcie prežúvavcov v období 2006 – 2010 vo fínskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje severská pomoc Ošípané a hydina Produkcia ošípaných a hydiny sa podstatne zvýšila už pred týmto päťročným obdobím a počas niekoľkých rokov prekročila referenčnú úroveň o 50 – 70 %. Produkcia bravčového mäsa sa sústreďuje v oblastiach produkujúcich obilniny v najjužnejších subregiónoch, na ktoré sa vzťahuje pomoc. V roku 2006 produkcia bravčového mäsa dosiahla 90,9 milióna kg a v nasledujúcich rokoch sa naďalej zvyšovala, pričom v roku 2010 dosiahla 93,6 milióna kg. Produkcia hydiny sa takisto sústreďuje v najjužnejších oblastiach, na ktoré sa vzťahuje pomoc. V období 2006 – 2010 sa produkcia takmer stále zvyšovala z 34,6 na 40,4 milióna kg. Od roku 2009 sa pomoc pre túto skupinu oddelila od výroby a úroveň pomoci zostala na úrovni z roku 2007. Navyše v rozhodnutí sa stanovuje horná hranica výroby na farmách, ktoré prijímajú oddelenú pomoc stanovenú na úroveň z roku 2007 (139 200 DJ). V roku 2010 bola výroba na úrovni 135 066 DJ, t. j. 97 % úrovne stanovenej v roku 2007. Záhradníctvo Záhradnícka produkcia vo Fínsku je malá špecializovaná produkcia s obmedzeným počtom podnikov, ktoré sa zaoberajú pestovaním v skleníkoch. Táto produkcia predstavuje približne 6 % a 72 % produkcie sa uskutočňuje v regióne C1. V päťročnom období kolísala veľkosť ročnej plochy na záhradnícku produkciu od 207 do 211 ha, pričom mierne prekročila referenčnú úroveň 203 ha (max. o 8 ha alebo 4 % referenčnej hodnoty). Pestovanie plodín Ako sa uvádza v rozhodnutí, severská pomoc pre pestovanie plodín zahŕňa „všeobecnú pomoc podľa počtu hektárov“, „pomoc pre mladých poľnohospodárov“ a „pomoc pre určité plodiny“. Pokiaľ ide o „všeobecnú pomoc podľa počtu hektárov“, v tomto päťročnom období bola VPP podporovaná v regióne, na ktorý sa vzťahuje pomoc, veľmi stabilná (630 000 – 650 000 ha), aj keď v porovnaní s predvstupovou referenčnou úrovňou bolo zníženie VPP podstatné (30 %). Pokiaľ ide o „pomoc pre mladých poľnohospodárov“, v rozhodnutí sa nestanovuje maximálna úroveň oprávnených faktorov výroby a nie je možné vykonať porovnanie. Pokiaľ ide o „pomoc pre určité plodiny“, plocha, na ktorú sa pomoc vzťahovala, presahovala v roku 2010 maximálny počet oprávnených faktorov výroby o 60 %. Toto maximum produkcie „niektorých plodín“ bolo spôsobené zmenou situácie na trhu, výsledkom ktorej bol v roku 2010 zvýšený záujem o produkciu olejnín. Podiel pšenice na výrobnej oblasti je 35 – 45 % a v tomto päťročnom období bol stabilný. Iná pomoc Produkcia, pokiaľ ide o soby, bola vcelku stabilná, počet kusov zvierat sa v päťročnom období menil od 151 589 do 154 971, a to je 10 % pod maximálnym počtom oprávnených faktorov výroby, stanoveným v rozhodnutí. Zvyšná časť inej pomoci sa nespája priamo s výrobou. Závery týkajúce sa objemov výroby Na záver, v tomto päťročnom období sa celková výroba v podporovaných odvetviach v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, zvýšila a prekročila maximálny počet oprávnených faktorov výroby pre mlieko, záhradníctvo a „určité plodiny“. V roku 2010 bolo toto prekročenie výroby v odvetví mlieka a záhradníctva malé (1 – 4 % v tomto období), v odvetví „určitých plodín“ však bolo podstatné (60 %). Uvedené zvýšenie výroby nemožno prisúdiť len pomoci, keďže úrovne pomoci na jednotku sa pomerne znížili v odvetviach, v ktorých sa zaznamenalo prekročenie maximálneho počtu oprávnených faktorov výroby. 4.4. Vývoj poľnohospodárstva v regióne, ktorému sa poskytuje severská pomoc V roku 2010 bolo vo Fínsku 62 300 poľnohospodárskych podnikov, z nich 58 % bolo v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc; v porovnaní s rokom 2006 ide o pokles o 9 % na celoštátnej úrovni a v rámci oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc. Využívaná poľnohospodárska plocha sa nezmenila, kým počet ha/poľnohospodársky podnik sa zvýšil, a to poukazuje na štrukturálne zmeny. Najmenšia rozloha poľnohospodárskych podnikov je v najsevernejšom regióne, na ktorý sa vzťahuje pomoc. Dosiahlo sa udržanie výroby, aj keď sa zdá, že v najsevernejších oblastiach je problematickejšie aj napriek vyšším úrovniam živočíšnej a rastlinnej výroby. Pomoc je dôležitá pre tvorbu príjmov poľnohospodárskych podnikov v regióne; takmer dve tretiny príjmu vlastníkov poľnohospodárskych podnikov pochádzajú z tejto pomoci. Sumy pomoci na poľnohospodársky podnik sa zvyšujú najmä pre živočíšnu výrobu. Dôvodom tohto zvyšovania je predovšetkým štrukturálny vývoj. Na severe sa zvýšil objem živočíšnej výroby; dosiahol viac ako 80 % poľnohospodárskych príjmov z predaja. V období 2006 – 2010 kolísal pomer severskej pomoci k čistej pridanej hodnote na poľnohospodársky podnik od 0,41 do 0,52. Od roku 2006 do roku 2007 sa čistá pridaná hodnota na jednotku ročnej práce v regióne zvýšila takmer o 15 %, po roku 2008 však opäť klesla a v roku 2010 dosiahla o 3 % vyššiu úroveň ako na začiatku obdobia. V niektorých častiach regiónu, na ktorý sa vzťahuje pomoc, sa v skúmanom období predstavovalo zníženie obyvateľstva viac ako 4 % a v porovnaní so 44 % miest a obcí na juhu Fínska sa počet obyvateľov znížil v 76 % miest a obcí. Podiel pracovných miest v poľnohospodárstve v severných oblastiach je viac ako trojnásobne vyšší ako v južných oblastiach a jeho zníženie malo menšiu hodnotu. Celkovo sa v oblasti zamestnanosti zaznamenáva pozitívna zmena, pracovné miesta sa však tvoria v mestách a nie v prevažne vidieckych oblastiach. Pokračovanie poľnohospodárskej výroby v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, zachovalo viacero environmentálnych služieb a otvorenú poľnohospodársku krajinu, ktorá je v regióne zriedkavá. Poľnohospodári odhadujú, že najväčšou zmenou v rámci ich činností v posledných rokoch bolo zabezpečenie ekologickejšieho charakteru ich činností. V regióne, na ktorý sa vzťahuje severská pomoc, sa viac ako v ostatných častiach Fínska kladie dôraz na opatrenia, ktoré majú vplyv na emisie z používania pesticídov a emisie vo vzduchu; v najsevernejšom regióne sa veľký dôraz kladie na diverzitu a zachovanie krajiny. 5. SEVERSKÁ POMOC VO ŠVÉDSKU V OBDOBÍ 2006 – 2010 5.1. Udelené povolenia Na začiatku päťročného obdobia sa rozhodnutím 96/228/ES (v znení zmien a doplnení) udelilo Švédsku povolenie vyplatiť 318,67 milióna SEK ročne (35,41 milióna EUR). V rozhodnutí sa určili faktory pomoci a oprávnenej výroby povolené pre každý subregión (neuvedené). Od 1. júla 2010 má Švédsko na základe rozhodnutia K(2010)6050 povolenie vyplatiť pomoc, ako sa uvádza ďalej v tabuľke č. 4. Tabuľka č. 4: Povolená pomoc/rok v súlade s rozhodnutím K(2010)6050 || Max. priemerná pomoc/ jednotka[17] || Jednotka || Vnútroštátna pomoc[18] mil. SEK/ rok || Max. oprávnené faktory výroby 1. Odvetvie mlieka || || || 295,67 || 450 000 t – Kravské mlieko || 0,73 || SEK/kg – Kozy[19] || 500 || SEK/kus – Pomoc na prepravu kravského mlieka || 0,039 || SEK/kg 2. Ošípané, hydina[20] || 1 350 || SEK/DJ || 20,97 || 16 532 DJ 3. Mäkké ovocie, zelenina || 2 800 || SEK/ha || 2,03 || 750 ha 5.2. Vyplatená pomoc Severská pomoc Celková ročná suma vyplatená v uvedenom období ako pomoc bola v rozmedzí od 263,29 do 289,89 milióna SEK (29,25 – 32,21 milióna EUR) (tabuľka č. 5). Vyplatená pomoc dosiahla v roku 2009 svoju najnižšiu úroveň, v roku 2010 sa však na základe preskúmania schémy pomoci zvýšila. Tabuľka č. 5: Severská pomoc podľa odvetví, mil. SEK Podporované odvetvie || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Mlieko || 274,22 || 257,46 || 249,66 || 248,27 || 264,36 Ošípané, hydina || 14,51 || 14,09 || 12,75 || 13,97 || 14,70 Mäkké ovocie, zelenina || 1,16 || 1,12 || 1,14 || 1,05 || 1,04 Spolu || 289,89 || 272,67 || 263,55 || 263,29 || 280,10 Na záver, pri poskytnutí ročnej pomoci vo Švédsku sa vždy dodržala maximálna pomoc povolená rozhodnutiami. Celková podpora v oblasti, ktorej sa poskytuje severská pomoc Poľnohospodárstvo v podporovaných oblastiach v rámci schémy pomoci využíva takisto nástroje financované Európskou úniou, konkrétne dva piliere v rámci SPP (tabuľka č. 6). Z opatrení druhého piliera sú mimoriadne dôležité podpora pre znevýhodnené oblasti a agroenvironmentálne opatrenia. V rozhodnutí K(2010)6050 nie je stanovený strop celkovej podpory pre región, na ktorý sa vzťahuje pomoc. Od roku 2003 sa kontrola úrovne pomoci EÚ vykonáva ex post. Tabuľka č. 6: Prehľad pomoci vyplatenej vo Švédsku vrátane pomoci Spoločenstva, mil. SEK Druh pomoci || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Vyrovnávacia platba (znevýhodnené oblasti) || 299 || 314 || 309 || 302 || 313 Hlavná agroenvironmentálna podpora (otvorená a rozmanitá poľnohospodárska krajina/striedanie plodín) || 270 || 282 || 278 || 276 || 298 Severská pomoc[21] || 290 || 273 || 264 || 263 || 280 Spolu || 860 || 869 || 850 || 841 || 891 Celková kombinovaná podpora je v jednotlivých rokoch odlišná, nemá však stály trend a od roku 1997 je v tom istom rozsahu. 5.3. Objemy výroby v oblasti, ktorej sa poskytuje pomoc Odvetvie mlieka Pokles produkcie mlieka v regióne, na ktorý sa vzťahuje pomoc, bol v uvedenom období 11 % (obrázok 4) v porovnaní s 8 % v celej krajine. Najprudší pokles vo výške 20 % zaznamenala najjužnejšia oblasť, na ktorú sa vzťahuje pomoc. Produkcia sa stále znižuje a dosiaľ je príliš skoro vyvodzovať závery, či preskúmané povolenie pomoci bude mať nejaký vplyv. Získané údaje o vyplatenej pomoci na prepravu mlieka z poľnohospodárskych podnikov do prvého zberného miesta nie sú dostatočne presné, aby sa mohli uvádzať. Obrázok 4: Produkcia mlieka (vrátane kozieho mlieka) s podporou v období 2006 – 2010 vo švédskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc. Referenčná úroveň je maximálny počet oprávnených faktorov výroby stanovený v rozhodnutí K(2010)6050. Ošípané a hydina Produkcia je vcelku stabilná, zďaleka však nedosahuje maximálny počet oprávnených faktorov výroby 16 532 DJ, a takisto je nižšia ako v predchádzajúcom päťročnom období, keď bola na úrovni približne 13 500 DJ. Počet DJ, na ktoré sa prijíma podpora v odvetví chovu ošípaných a hydiny, bol takmer 11 500 alebo približne 70 % maximálneho počtu. Mäkké ovocie a zelenina Podporovaný počet hektárov produkcie mäkkého ovocia a zeleniny klesol v uvedenom období zo 414 na 376 ha. V poslednom desaťročí produkcia kolísala okolo týchto úrovní a dosahuje len približne polovicu maximálneho počtu oprávnených faktorov výroby. Závery týkajúce sa objemov výroby Pokiaľ ide o mlieko, objemy produkcie sa v päťročnom období znižujú. Ostatné dve odvetvia sú vcelku stabilné, aj keď je produkcia v jednotlivých rokoch odlišná. Všetky odvetvia sú podstatne pod hranicou maximálneho počtu oprávnených faktorov výroby. 5.4. Vývoj poľnohospodárstva v regióne, ktorému sa poskytuje pomoc Vo švédskej oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, je nízka hustota obyvateľstva, obmedzený potenciál hospodárskeho rozvoja a nedostatočné podmienky pre poľnohospodárstvo. Štruktúru poľnohospodárskych podnikov charakterizujú menšie, rozptýlenejšie a nepravidelnejšie polia v porovnaní s priemernou situáciou vo Švédsku. Na základe toho sa z dôvodu väčších vzdialeností medzi poľami zvyšujú náklady aj na dopravu v rámci poľnohospodárskych podnikov. Celkový objem poľnohospodárskej výroby sa v päťročnom období znížil o 10 %. Hlavný poľnohospodársky produkt v oblasti je mlieko a počet výrobcov klesol z 1 523 na 1 056; od roku 2001 sa znížil viac ako o polovicu. Podiel výrobcov mlieka vo Švédsku v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, je približne 19 %, kým podiel produkcie bol 14 %, čo sa prejavilo v priemernom počte kráv v poľnohospodárskom podniku; 45,2 oproti 62,4 v krajine celkovo v roku 2009. Vývoj príjmov poľnohospodárskych podnikov produkujúcich mlieko zaznamenáva podstatný pokles. V uvedenom období klesol počet producentov jatočných ošípaných na 67 v roku 2010, len niekoľkí zostali v podporovanej oblasti 1. Počet poľnohospodárskych podnikov prijímajúcich podporu na prasnice sa znížil zo 74 na 60, aj keď počet prasníc sa zvýšil o 20 %, a to poukazuje na štrukturálne zmeny. V oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc a v ktorej prevládajú lesy, prispieva využívanie pôdy na poľnohospodársku výrobu k zachovaniu otvorenej krajiny, a to podporuje biodiverzitu a vzhľad krajiny. Plocha pôdy využívanej na striedavé pestovanie plodín sa však v päťročnom období zmenšila o 12 %; plocha pastvín sa zmenšila o 40 %. Poľnohospodárske postupy v podporovaných oblastiach sú charakterizované menej intenzívnou výrobou, keďže hlavnými pestovanými kultúrami sú trávnaté plochy a pasienky. Tie sa spravidla spájajú s nízkou úrovňou používania pesticídov a hnojív. Ich vplyv na životné prostredie je preto menší ako vplyv poľnohospodárskych činností v ostatných častiach krajiny. V období 2000 – 2009 bol rast počtu obyvateľstva v podporovanom regióne pomalší ako v ostatných častiach krajiny, pričom vo väčšine vidieckych oblastí sa zaznamenal pokles o 5,5 %. V období 2000 – 2008 sa počet osôb zamestnaných v poľnohospodárstve znížil v podporovanej oblasti o 15,2 %, v odvetví lesného hospodárstva sa však zamestnanosť zvýšila. 6. ZÁVERY V tejto správe sa uvádza prehľad povolení poskytovať severskú pomoc, udelených Fínsku a Švédsku v období 2006 – 2010, a dosiahnuté výsledky. Správa sa zakladá na údajoch, ktoré poskytli orgány členských štátov v súlade s článkom 143 ods. 2 aktu o pristúpení. 6.1. Fínsko Pokiaľ ide o vykonávanie fínskej schémy severskej pomoci, Komisia konštatuje: 1. Dodržanie maximálnej pomoci stanovenej povolením Komisie: celkové sumy vyplatenej pomoci a celková podpora v oblasti, na ktorú sa vzťahuje severská pomoc, v období 2006 – 2010 neprekročili maximálnu možnú povolenú pomoc a referenčné úrovne vymedzené v príslušných rozhodnutiach Komisie K(2009)3067 a 2002/404/ES. 2. Dodržanie maximálneho počtu oprávnených faktorov výroby: celková výroba v oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, prekročila maximálny počet oprávnených faktorov výroby pre mlieko, záhradníctvo a „určité plodiny“. Fínsko uplatnilo pomerné zníženie platieb na jednotku faktora výroby s cieľom zabrániť prekročeniu príslušných celkových súm povolených platieb. Aj keď táto schéma zabezpečila, aby sa vždy dodržala povinnosť krajiny týkajúca sa maximálnych celkových súm vyplatenej pomoci, nezabránila rozšíreniu pomoci na celú výrobu, hoci aj na zníženej úrovni. 3. Dosiahnutie cieľov schémy pomoci: vo všeobecnosti severská pomoc vo Fínsku prispela k zachovaniu úrovní výroby v oblasti. Keďže sa však celková výroba v niektorých podporovaných odvetviach zvýšila a v rámci oblasti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, sa zistil posun smerom na juh, je potrebné dôkladnejšie monitorovať vykonávanie schémy a kritériá uplatňované s cieľom odlíšiť pomoc. 6.2. Švédsko Pokiaľ ide o vykonávanie švédskej schémy severskej pomoci, Komisia konštatuje: 1. Dodržanie maximálnej pomoci stanovenej povolením Komisie: celkové sumy severskej pomoci vyplatené v období 2006 – 2010 neprekročili strop stanovený pre maximálnu možnú pomoc povolenú v rozhodnutiach Komisie 96/228/ES a K(2010)6050. 2. Dodržanie maximálneho počtu oprávnených faktorov výroby: vo všeobecnosti sa vo všetkých odvetviach prijímajúcich severskú pomoc dodržal maximálny počet oprávnených faktorov výroby, na ktoré sa prijíma pomoc. 3. Dosiahnutie cieľov schémy pomoci: pomoc vyplatená vo Švédsku nezachovala úrovne výroby. Revidované rozhodnutie K(2010)6050 by mohlo prispieť k zmene tohto trendu, je však príliš skoro na vyvodenie záverov o vplyve. V obidvoch krajinách pokračovanie poľnohospodárskej výroby prispieva k zachovaniu otvorenej, dobre spravovanej poľnohospodárskej krajiny v oblasti, v ktorej prevládajú lesy a na ktorú sa vzťahuje severská pomoc. Zachovanie otvorenej krajiny má pozitívny vplyv na biodiverzitu a všeobecný vzhľad krajiny. Na základe informácií, ktoré poskytli vnútroštátne orgány, sa Komisia domnieva, že vo všeobecnosti orgány uspokojivo uplatňovali rozhodnutie 2002/404/ES a rozhodnutie K(2009)3067 o pomoci severným regiónom vzťahujúce sa na Fínsko a rozhodnutie 96/228/ES a K(2010)6050 o pomoci severným regiónom vzťahujúce sa na Švédsko. [1] Ú. v. ES C 241, 29.8.1994. [2] Fínsko KOM(2002) 102, 25.2.2002; Švédsko KOM(2002) 105, 1.3.2002. [3] Fínsko KOM(2007) 459, 31.7.2007; Švédsko KOM(2007) 416, 31.7.2007. [4] Ú. v. ES L 126, 9.6.1995, s. 35. [5] Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 38. [6] Ú. v. ES L 76, 26.3.1996, s. 29. [7] Vzhľadom na zmeny vo vymedzení VPP sa tento údaj v porovnaní s predchádzajúcou správou znížil. [8] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/nordic/index_en.htm [9] V hospodárskom roku. [10] Oddelená pomoc. Referenčné množstvo ≤ 139 200 DJ. [11] Obilniny (okrem jačmeňa, ovsa, zmiešaných obilnín), olejniny, ostatné olejnaté plodiny, bielkovinové plodiny, plodiny na vlákno. Cukrová repa, zemiaky na výrobu škrobu, jablká v regiónoch C1, C2, C2 sever. Poľné plodiny v regiónoch C1 – C4. [12] Maximálna povolená pomoc 5 mil. EUR. [13] Saamovia, prirodzené živobytie, chov sobov. [14] Ú.v. EÚ L 154, 27.6.2000, s.23 [15] Referenčná úroveň 448,59 mil. EUR do roku 2008, od 1. januára 2009 – 358 mil. EUR. [16] Priama pomoc za roky 2005 a 2006 sa vyplatila v kalendárnom roku 2006. [17] Pomoc na jednotku sa môže v jednotlivých regiónoch odlišovať v rámci limitov maximálneho priemeru. [18] Maximálna povolená pomoc: 318,67 milióna SEK. [19] Kozy na produkciu mlieka (~ 800 kg mlieka na kozu za rok). [20] 1 nosnica = 0,01; prasnica = 0,33; 1 jatočná ošípaná = 0,10 DJ [21] Referenčná úroveň: 318,67 milióna SEK.