SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV SMEROM KU KOMPLEXNÉMU PRÍSTUPU EÚ KU KRÍZE V SÝRII /* JOIN/2013/022 final */





SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV SMEROM KU KOMPLEXNÉMU PRÍSTUPU EÚ KU KRÍZE V SÝRII ÚVOD Konflikt v Sýrii sa v posledných mesiacoch zhoršuje takým tempom, že humanitárna katastrofa zasahuje celý región. Na dôvažok k tomu, že tento konflikt spôsobuje ľudské utrpenie, má nielen ničivý dopad na tradičné usporiadanie sýrskej spoločnosti, ale zároveň vážne ohrozuje stabilitu susedných krajín, najmä Libanonu a Jordánska, pričom ukončenie konfliktu nie je v najbližšom čase na dohľad. V tomto spoločnom oznámení sa navrhuje komplexný prístup Európskej únie (EÚ) v reakcii na tento konflikt a jeho dôsledky v Sýrii aj v susedných krajinách. Od vypuknutia konfliktu sme svedkami dramatického zhoršenia bezpečnosti ľudí: k júnu 2013 mal konflikt na svedomí viac ako 93 000 obetí a 1,6 milióna utečencov. Podľa konzervatívnych odhadov dosiahol počet tých, ktorí potrebujú pomoc, 6,8 milióna, a počet osôb vysídlených v rámci krajiny (IDP) predstavuje 4,25 milióna. Vysoký komisár OSN pre utečencov (UNHCR) predpokladá, že počet utečencov môže do konca tohto roka dosiahnuť 3,45 milióna. Situácia v oblasti ľudských práv v Sýrii sa takisto výrazne zhoršila. Nezávislá medzinárodná vyšetrovacia komisia OSN pre Sýriu (ďalej len „vyšetrovacia komisia“) odsúdila vo svojej správe z júna 2013 nové úrovne brutality konfliktu a prvýkrát zdokumentovala systematické obliehanie, použitie chemických látok a nútené vysídľovanie. Vyšetrovacia komisia pripomína, že vládne sily a pridružené milície páchajú zločiny proti ľudskosti, vojnové zločiny a hrubo porušujú medzinárodné ľudské práva a medzinárodné humanitárne právo. Existujú dôkazy aj o tom, že protivládne ozbrojené skupiny sa takisto dopúšťajú vojnových zločinov a iných závažných prípadov porušovania práv, aj keď nie v rovnakej miere a rozsahu ako v prípade tých, ktoré páchajú sýrske orgány. Generálny tajomník OSN podal v júni 2013 Bezpečnostnej rade OSN správu, podľa ktorej tak slobodná sýrska armáda (ktorá údajne najíma detských vojakov), ako aj vládne sily vrátane sýrskych ozbrojených síl, spravodajských služieb a s režimom spriaznených milícií sa dopúšťajú vážneho násilia na deťoch. Prvoradou prioritou EÚ je podporiť politické urovnanie s cieľom ukončiť násilie. Sýria vstupuje do tretieho roku prebiehajúcej krízy a napriek pozvoľnému napredovaniu sýrskych vládnych síl je veľmi pravdepodobné, že konflikt bude zdĺhavý a žiadna zo strán nebude schopná presadiť nezvratnú vojenskú prevahu. V snahe o dosiahnutie konsenzu v Bezpečnostnej rade OSN (BR OSN) sa doteraz dospelo len k malému pokroku. Nedávna dohoda ministra zahraničných vecí USA Johna Kerryho s ruským náprotivkom Sergejom Lavrovom o obnovení rokovaní na základe ženevského vyhlásenia z júna 2012 a zorganizovaní medzinárodnej mierovej konferencie o Sýrii („Ženeva II“) dodala politickému procesu nový podnet. Súčasne s úsilím vynaloženým na politickej rovine EÚ zmobilizovala všetky svoje nástroje, aby prispela k širšej medzinárodnej reakcii. EÚ je tak najväčším darcom humanitárnej pomoci – k dnešnému dňu sa z rozpočtu EÚ a od členských štátov vyčlenila humanitárna pomoc vo výške 678 miliónov EUR. Okrem toho EÚ uvoľnila 175 miliónov EUR z iných rozpočtových nástrojov nehumanitárneho charakteru. Celková pomoc v reakcii na krízu tak už spolu presiahla 850 miliónov EUR. Ani tieto značné sumy však nestačia na pokrytie nesmiernych a čoraz väčších humanitárnych potrieb. Hlavným problémom, s ktorým sa EÚ stretáva pri poskytovaní pomoci, je zložité a nebezpečné prostredie, v ktorom sa medzinárodné humanitárne právo príliš často porušuje. EÚ v súlade s humanitárnymi zásadami spolupracuje so všetkými stranami konfliktu, pričom nadväzuje užšie styky s miestnymi komunitami a ich miestnymi radami, aby pomohla napĺňať základné potreby, ako napríklad zabezpečenie zdravotnej pomoci, potravinovej bezpečnosti, dodávky elektrickej energie, vody a iných služieb. Aby bola táto pomoc efektívna, mala by sa poskytovať všetkými možnými cestami. Dôsledky čoraz nepredvídateľnejšieho a destabilizujúceho konfliktu v Sýrii sa prejavujú aj za hranicami Sýrie. Libanon a Sýria, ktoré už pred vypuknutím krízy čelili veľkým problémom, stoja teraz pred bezprecedentnou situáciou, ktorá ohrozuje ich vnútornú stabilitu. Turecko a Irak sa takisto vyrovnávajú s potenciálnymi politickými problémami, ktoré priamo súvisia s etnickou, náboženskou a politickou príslušnosťou utečencov, aj keď ich sociálna a ekonomická absorpčná kapacita je vyššia než v prípade Libanonu a Jordánska. Dramatický vývoj a rýchlo rastúce potreby si vyžadujú naliehavý a komplexný súbor opatrení, ktoré by zodpovedali daným problémom. Tento súbor opatrení v reakcii na krízu by mal prepájať politiky a nástroje EÚ a jej členských štátov v záujme toho, aby sa bezprostredná humanitárna pomoc poskytovala koordinovane a celostne s cieľom zvládnuť a vyriešiť krízu v Sýrii, podporiť prístup k spravodlivosti a prevzatie zodpovednosti, zachovať stabilitu susedných krajín a po zaistení trvalého mieru viesť dlhodobé medzinárodné úsilie o rekonštrukciu. Vďaka tomu, že EÚ môže stavať na i) pevnosti svojich politických vzťahov a spriaznenosti s rôznymi zúčastnenými stranami, z ktorých mnohé očakávajú od EÚ výraznú rolu; ii) svojej schopnosti uľahčovať koordináciu a iii) svojich skúsenostiach nielen s poskytovaním humanitárnej pomoci, ale aj s riešením bezpečnostných otázok, ako aj na skúsenostiach s obdobím po skončení konfliktu a s rekonštrukciou, je EÚ v dobrej pozícii, aby rozhodujúcim spôsobom prispela k tomuto procesu. V tomto spoločnom oznámení sa navrhujú hlavné prvky komplexnej reakcie EÚ na danú krízu a zároveň sa v ňom poukazuje na opatrenia a iniciatívy, ktoré zatiaľ podnikla vysoká predstaviteľka a Európska komisia. 1. KOMPLEXNÁ REAKCIA EÚ Komplexná reakcia EÚ by sa mala zameriavať na a) podporu politického riešenia, ktoré prinesie udržateľné riešenie krízy, b) zamedzenie destabilizácie v regióne vyvolanej prenášaním konfliktu do susedných krajín, c) vyriešenie dramatickej humanitárnej situácie a pomoc postihnutému obyvateľstvu, d) riešenie dôsledkov konfliktu na EÚ a v rámci EÚ. Čo plánujeme urobiť: · Podporovať politické urovnanie prostredníctvom zaujatia rozhodnej pozície EÚ na nadchádzajúcej medzinárodnej konferencii „Ženeva II“. · Zapojiť opozíciu, aby sa zúčastnila na konferencii „Ženeva II“ a bola zastúpená legitímnymi predstaviteľmi, ktorí môžu prijímať záväzky. · Ďalej sa usilovať o to, aby sa humanitárna pomoc dostala do všetkých oblastí zasiahnutých konfliktom. · Pristúpiť k ďalším oslobodeniam od režimu sankcií s cieľom poskytnúť podporu sýrskemu obyvateľstvu. · Zvýšiť finančnú pomoc z rozpočtu EÚ v roku 2013 o 400 miliónov EUR s cieľom pokryť prednostné potreby postihnutého obyvateľstva v Sýrii a v celom regióne. · Zvýšiť podporu pre hostiteľské spoločenstvá v krajinách susediacich so Sýriou tak, aby sa podporili a posilnili ich možnosti vysporiadať sa so situáciou, pokiaľ ide o utečencov. · Naďalej naliehať na OSN, aby sa zaoberala tvrdeniami o zneužívaní ľudských práv, medzinárodného humanitárneho práva a základných slobôd. · Podnecovať solidaritu s osobitne zraniteľnými osobami, ktoré môžu potrebovať presídlenie. · Zamedziť radikalizácii občanov EÚ a zaoberať sa otázkou zahraničných bojovníkov EÚ, ktorí odišli do oblasti konfliktu. · Pripraviť sa na etapu rekonštrukcie a obnovy po ukončení konfliktu. 1.1 Usilovať sa o politické urovnanie konfliktu Prvoradou prioritou EÚ by mala byť podpora politického urovnania konfliktu, ktoré povedie k prechodu k demokratizačnému procesu, a súčasne vyriešenie katastrofálnej humanitárnej situácie. EÚ by mala podporiť každé úsilie o zabezpečenie toho, že tento proces neovládnu aktéri, ktorí by presadzovali sektárske ciele. EÚ by mala naďalej aktívne podporovať úsilie USA a Ruska o oživenie politických rokovaní na základe ženevského vyhlásenia z júna 2012. Vysoká predstaviteľka už naznačila svoju pevnú podporu tomuto úsiliu. Zároveň by EÚ mala byť pripravená poskytnúť v tomto ohľade akúkoľvek podporu spoločnému osobitnému zástupcovi Organizácie Spojených národov a Ligy arabských štátov a Organizácii Spojených národov. Pre prípad konania konferencie „Ženeva II“ by mala EÚ pripraviť významný príspevok a zaistiť rozhodnú pozíciu EÚ. EÚ by mala v rámci príprav na budúcu konferenciu úzko spolupracovať s USA a Ruskom na podmienkach, ktoré by viedli k politickému urovnaniu pod sýrskym vedením. V prvom rade by si to vyžadovalo nájsť spoločný prístup v otázke zástupcov oboch strán, ktorí musia byť legitímnymi predstaviteľmi s možnosťou dávať záväzky. EÚ by mala prostredníctvom dostupných spôsobov presviedčať obe strany, aby sa zúčastnili rokovaní v rámci mierovej konferencie. EÚ je pripravená pomáhať jednotlivým zložkám Národnej koalície sýrskych revolučných a opozičných síl (SOC) pri ich príprave na konferenciu. EÚ by mala naďalej udržiavať vzťahy s Národnou koalíciou sýrskych revolučných a opozičných síl a zároveň zostať otvorená spolupráci s inými umiernenými skupinami a pomáhať im v tom, aby sa mohli stať dôveryhodnými partnermi. Vo svojej podpore Národnej koalícii sýrskych revolučných a opozičných síl by EÚ mala nabádať k väčšej inklúzii a zaistiť dodržiavanie ľudských práv. V rámci mierovej konferencie o Sýrii by EÚ mala vypracovať opatrenia na upevnenie dôvery, ktoré sa postupne zavedú s cieľom podporiť: prístup k humanitárnej pomoci a nerušený prístup humanitárnych pracovníkov, dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva, prepustenie politických väzňov, návrat pozorovateľov OSN a postupné uzavretie prímeria. V spolupráci s USA a Ruskom by EÚ mala pokračovať vo svojom diplomatickom pôsobení s členmi BR OSN a inými hlavnými krajinami na oboch stranách konfliktu, najmä s Tureckom, Saudskou Arábiou, Katarom, Egyptom, Irakom, Jordánskom a Iránom. 1.2 Zapojiť tretie krajiny a mimovládne organizácie K hlavným partnerom patria Spojené štáty americké, Rusko, Turecko, Saudská Arábia, Katar, Egypt, Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive a Liga arabských štátov. Bude potrebné uznať rolu Iránu ako súčasti politickej a vojenskej rovnováhy a zaoberať sa ňou. Libanonskí vedúci predstavitelia sa v júni 2012 vo vyhlásení z Baabdy, ktoré bolo prijaté všetkými hlavnými politickými silami, zaviazali k politike dištancovania sa. Oficiálnu politiku dištancovania sa však porušuje stále intenzívnejšie zapájanie sa Hizballáhu do diania v Sýrii, údajne na obranu libanonského ľudu a svätýň, ako aj dodávky zbraní a bojovníci z Libanonu podporujúci sýrsku opozíciu. Na pozadí narastajúceho počtu cezhraničných incidentov vyostrili niektoré sýrske opozičné skupiny a Hizballáh svoju rétoriku. EÚ odsudzuje násilie na území Libanonu v sýrskom konflikte a zdôrazní svoje posolstvo, že každý v Libanone musí dostáť záväzku k politike dištancovania sa a zotrvať na ňom. Okrem toho EÚ preskúma možnosti posilnenia potenciálu štátnych bezpečnostných štruktúr Libanonu ako spôsob zvýšenia stability Libanonu a stability regiónu ako celku. Krajiny Perzského zálivu a Turecko sú dôležitými partnermi pri hľadaní trvalého riešenia. EÚ bude naďalej aktívne spolupracovať s týmito partnermi a zdôrazňovať potrebu dôkladného posúdenia každého zapojenia sa do konfliktu a jeho dôsledkov, a to aj so zreteľom na tých, ktorí sú konečnými príjemcami ich vojenskej a politickej podpory. EÚ bude zároveň zdôrazňovať naliehavú potrebu podporiť súčasné úsilie zamerané na oživenie ženevského procesu a využívať dostupné spôsoby poskytovania nevojenskej pomoci. EÚ bude spolu so všetkými partnermi a predstaviteľmi naďalej vyzdvihovať naliehavú potrebu politického procesu a rokovaní v záujme rýchleho ukončenia konfliktu a obmedzenia jeho ďalšieho šírenia v regióne. 1.3 Spravodlivosť a zodpovednosť EÚ sa od začiatku krízy zapája do multilaterálnych fór, aby zabezpečila, že sa venuje pozornosť pokračujúcemu a systematickému porušovaniu ľudských práv, medzinárodného humanitárneho práva a základných slobôd. V úzkej spolupráci so štátmi daného regiónu prevzala vedúcu úlohu v Rade OSN pre ľudské práva s cieľom zvolať tri osobitné zasadnutia týkajúce sa Sýrie a zriadiť nezávislú vyšetrovaciu komisiu OSN. EÚ by mala zabezpečiť, že jej obavy týkajúce sa rozsiahleho porušovania ľudských práv sa budú riešiť ako neoddeliteľná súčasť procesu sústredeného na ukončenie konfliktu. Pri podpore najdôležitejších prvkov ženevského vyhlásenia by sa mal zdôrazniť záväzok k zodpovednosti a národnému zmiereniu, najmä potreba komplexného balíka pre prechodný systém spravodlivosti vrátane odškodnenia alebo rehabilitácie obetí konfliktu, ako aj krokov k národnému zmiereniu. EÚ by takisto mala pripomínať nevyhnutnosť podniknúť účinné kroky na zabezpečenie ochrany zraniteľných skupín, aby sa zabránilo ďalšiemu násiliu. Pozícia EÚ by mala naďalej spočívať v tom, že ak sa obavám týkajúcim sa vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti nevenuje dostatočná pozornosť na vnútroštátnej úrovni, situáciou by sa mal zaoberať Medzinárodný trestný súd. Keďže BR OSN môže o situácii v Sýrii informovať Medzinárodný trestný súd kedykoľvek, EÚ by mala naďalej vyzývať BR OSN, aby sa neodkladne venovala všetkým aspektom situácie v Sýrii vrátane uvedenej otázky. S vedomím toho, že je dôležité zdokumentovať násilie páchané v teréne vrátane možného použitia chemických látok a zbraní a zabezpečiť, aby boli páchatelia účinne vzatí na zodpovednosť, by EÚ mala pokračovať v podpore vyšetrovacej komisie. Zároveň by mala opakovane vyzývať sýrske orgány k plnej spolupráci s vyšetrovacou komisiou, ktorá by zahŕňala udelenie plného, okamžitého a neobmedzeného prístupu na sýrske územie. Vyšetrovacej komisii by sa malo umožniť vykonávať svoju prácu bez obmedzenia aj v oblastiach pod kontrolou opozície. 1.4. Sankcie EU začala zavádzať výnimky zo svojho sankčného režimu s cieľom podporiť opozíciu a sýrske obyvateľstvo. V tomto duchu sa zaviedli výnimky na ekonomické opatrenia v ropnom, plynárenskom a bankovom sektore, ktoré majú udeľovať príslušné vnútroštátne orgány členských štátov. Počas postupu schvaľovania sa budú viesť konzultácie s Národnou koalíciou sýrskych revolučných a opozičných síl. Výnimky by mali pomôcť sýrskemu civilnému obyvateľstvu, najmä pokiaľ ide o obavy humanitárneho charakteru, poskytovanie základných služieb, rekonštrukciu, obnovenie bežnej hospodárskej činnosti alebo iné civilné účely. Pracuje sa na zabezpečení efektívneho vykonávania a určení prípadných budúcich výnimiek v prospech sýrskeho obyvateľstva. Od 1. júna budú prípadné dodávky zbraní do Sýrie podliehať vnútroštátnym politikám za prísnych podmienok vymedzených vo vyhlásení Rady prijatom 27. mája. Každý iný druh pomoci by mal dodržiavať závery májového zasadnutia Rady pre zahraničné veci a existujúci rámec EÚ (Spoločná pozícia o kontrole vývozu zbraní). 1.5. Chemické a biologické ohrozenie Správy o použití chemických a biologických zbraní v Sýrii vzbudzujú čoraz väčšie obavy. EÚ bude naďalej vyzývať k tomu, aby sa inšpektorom OSN umožnilo v krajine vyšetrovať všetky takéto podozrenia. S cieľom zabrániť takýmto ničivým prípadom s potenciálne smrteľnými následkami na obyvateľov v danom regióne, odhaľovať ich a reagovať na ne, EÚ v súčasnosti zvažuje možnosti budúcej koordinácie a spolupráce, ktoré by sa mohli preskúmať spolu s členskými štátmi EÚ, príslušnými medzinárodnými subjektmi (Úradom pre koordináciu humanitárnych záležitostí – OCHA, Medzinárodným výborom Červeného kríža – MVČK, Svetovou zdravotníckou organizáciou – WHO, Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície – INTERPOL a Organizáciou pre zákaz chemických zbraní – OPWC) a strategickými partnermi. Nedávne styky so správnymi orgánmi USA zamerané na zintenzívnenie koordinácie medzi EÚ a USA v oblasti chemických, biologických, rádiologických a nukleárnych materiálov, venované najmä osobitnej podpore Jordánsku, predstavujú pozitívny vývoj a sú ukážkou prospešnosti posilnenej spolupráce v tejto oblasti. EÚ bude naďalej naliehať na Sýriu, aby bezodkladne pristúpila k Dohovoru o chemických zbraniach a ratifikovala Dohovor o biologických a toxínových zbraniach. EÚ pripomína, že akékoľvek použitie chemických zbraní kýmkoľvek a za akýchkoľvek okolností by bolo trestuhodné a úplne v rozpore s právnymi normami a štandardmi medzinárodného spoločenstva. Sýrske orgány nesú osobitnú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby chemické zbrane boli bezpečne uskladnené až do ich nezávisle kontrolovaného zničenia a aby sa nedostali do rúk žiadneho iného štátneho či neštátneho činiteľa. 1.6. Zvyšovanie podpory Na riešenie naliehavých potrieb a dôsledkov krízy v Sýrii a jej susedných krajinách, predovšetkým v Libanone a Jordánsku, Komisia uvoľňuje v roku 2013 ďalších 400 miliónov EUR na humanitárnu a inú hospodársku a rozvojovú pomoc. Bude pri tom čerpať z existujúcich rezerv a prerozdelenia fondov vonkajšej pomoci. Krajiny v regióne požadujú humanitárnu pomoc, krízové opatrenia a pomoc rozvojovej spolupráce s cieľom pomáhať utečencom a iným osobám, ktoré potrebujú ochranu, a hostiteľskému obyvateľstvu, a podporovať zdravotný a vzdelávací systém, ktoré sa nachádzajú v hraničnej situácii. Komisia nabáda agentúry OSN, mimovládne organizácie, medzinárodné organizácie a iných darcov, aby uprednostnili záchranné operácie zamerané na najzraniteľnejších a posilnili koordináciu tak, aby sa čo najviac využilo existujúce finančné krytie. Neskôr by sa mohlo zvážiť vytvorenie trustového fondu EÚ pre Sýriu ako prostriedku na využívanie a koordinovanie príspevkov všetkých darcov EÚ a iných zúčastnených darcov. Vyvinie sa všetko úsilie na zabezpečenie toho, že plánovanie a vykonávanie reakcie EÚ bude držať krok s dianím v teréne. Jeho súčasťou je preskúmanie všetkých nástrojov vonkajšej pomoci, využitie postupov rýchlej reakcie na krízu pri poskytovaní hospodárskej a rozvojovej pomoci (nehumanitárneho charakteru) v najviac zasiahnutých susedných krajinách, ako aj možnosť makroekonomickej podpory. Komisia už navrhla poskytnutie makrofinančnej pomoci EÚ Jordánsku až do výšky 180 miliónov EUR. Na dôvažok k operáciám, ktoré sa už plánujú, zváži aj mobilizáciu iných nástrojov EÚ. Za posledných päť rokov 344 sýrskych študentov a akademických pracovníkov využilo program Erasmus Mundus EÚ. Okrem toho v roku 2013 dostalo zatiaľ štipendiá 21 sýrskych študentov (vrátane vysídlených študentov) a približne 40 študentom by sa mali udeliť nové štipendiá v akademickom roku 2013 – 2014. Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pre týchto študentov našli vhodné riešenia po ukončení ich štipendia, a predovšetkým predísť tomu, aby boli nútení vrátiť sa do Sýrie. Komisia bude naďalej poskytovať štipendiá sýrskym študentom pochádzajúcim z radov utečencov a hľadať spôsoby, ako zvýšiť ich počet. EÚ potvrdzuje zásadu dodržiavania a ochrany svetového kultúrneho dedičstva a vyjadruje svoje najhlbšie znepokojenie nad škodami, ktoré boli vykonané na kultúrnych objektoch, archeologických náleziskách a pamiatkach nenahraditeľnej historickej hodnoty v Sýrii. EÚ zároveň zintenzívni svoju verejnú diplomatickú činnosť s krajinami daného regiónu a medzinárodnými partnermi, ako aj so širokou verejnosťou, aby primeraným spôsobom komunikovala o reakcii EÚ na krízu v Sýrii a aby pomohla zabezpečiť, že iní darcova splnia svoje záväzky a finančné prísľuby. 1.7. Starostlivosť o ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu Od vypuknutia krízy v apríli 2011 do konca roka 2012 požiadalo o ochranu v EÚ približne 32 000 ľudí vyhlasujúcich sa za sýrskych štátnych príslušníkov, a v roku 2013 sa ich počet doteraz odhaduje na ďalších 7 500. Zdá sa, že v súčasnosti existuje všeobecná zhoda na tom, že sýrski občania nachádzajúci sa v EÚ by bez ohľadu na ich právne postavenie nemali byť vrátení do Sýrie. Vysoký komisár OSN pre utečencov nedávno v liste adresovanom Komisii a členským štátom vyzval na humanitárne prijatie 10 000 sýrskych utečencov z krajín Blízkeho východu a Severnej Afriky a na presídlenie ďalších 2 000 sýrskych štátnych príslušníkov, predovšetkým mimoriadne zraniteľných utečencov vrátane ľudí vo vážnom zdravotnom stave a so zdravotným postihnutím. Komisia apeluje na členské štáty, aby tejto výzve vyhoveli a vytvorili miesta na presídlenie alebo humanitárne prijatie, ktoré budú pre týchto ľudí prístupné. Komisia zároveň vyzýva členské štáty, aby zaujali veľkorysý postoj k vydávaniu humanitárnych víz osobám vysídleným v dôsledku krízy v Sýrii, ktorí majú v EÚ rodinných príslušníkov, a takisto aby prijali všetkých Sýrčanov prichádzajúcich na vonkajšie hranice Únie. Jedenásť krajín, ktoré sú súčasťou schengenského priestoru, v súčasnosti vyžaduje vydávanie letiskových tranzitných víz sýrskym štátnym príslušníkom. Vzhľadom na súčasné okolnosti sa Komisia domnieva, že nie je vhodné zaradiť Sýriu na spoločný zoznam krajín, na ktoré sa vzťahuje požiadavka letiskového tranzitného víza, ako vyžadujú určité členské štáty v rámci prebiehajúcej ročnej revízie vnútroštátnych požiadaviek pre letiskové tranzitné víza. Navyše na základe posúdenia situácie v oblasti, ktoré vypracoval UNHCR, je Komisia pripravená podniknúť ďalšie kroky, ktoré môžu byť potrebné na zmiernenie záťaže, ktorú predstavuje stále rastúci počet utečencov, ktorým v súčasnej dobe poskytujú útočisko krajiny susediace so Sýriou. Komisia okrem toho zavádza regionálny program ochrany, ktorý má začať fungovať do konca roka 2013, zameraný na posilnenie dlhodobej kapacity krajín susediacich so Sýriou s cieľom pomôcť im zvládnuť situáciu s utečencami v súlade s medzinárodnými štandardmi. Súčasťou tohto programu, ktorého súčasný celkový rozpočet predstavuje viac ako 13,2 milióna EUR (z čoho 10 miliónov pochádza z rozpočtu EÚ a zvyšných 3,2 milióna EUR od členských štátov, ktoré majú v úmysle zúčastniť sa programu), bude tak silný ochranný prvok, akým je napríklad registrácia a budovanie a presadzovanie administratívnej kapacity, ako aj opatrenia s priamym prínosom pre utečencov, napríklad zlepšenie prístupu k určitým sociálno-ekonomickým právam ako vzdelávanie a zdravotná starostlivosť. Jeho presný rozsah pôsobnosti bude závisieť od pripravenosti hostiteľských krajín susediacich so Sýriou zapojiť sa do určitých činností. Komisia má napokon v úmysle pokračovať spolu s Európskym podporným úradom pre azyl v diskusiách s členskými štátmi o situácii Sýrčanov v EÚ s cieľom zabezpečiť väčšie zbližovanie v prístupoch jednotlivých členských štátov k zaobchádzaniu so sýrskymi žiadateľmi o azyl, najmä pokiaľ ide o posudzovanie ich žiadostí o azyl. 1.8. Predchádzanie radikalizácii a riešenie otázky „zahraničných bojovníkov“ EÚ musí zostať ostražitá v súvislosti s možným ohrozením bezpečnosti EÚ, ktoré by mohli spôsobiť občania EÚ cestujúci do Sýrie ako zahraniční bojovníci. Komisia bude naďalej podporovať akcie, ktoré majú odradiť ľudí od radikalizácie a odchodu z EÚ do Sýrie ako zahraničných bojovníkov, a to vyvíjaním vyššieho počtu iniciatív s argumentáciou namierenou proti tomuto fenoménu a poskytnutím pomoci členským štátom pri prípadnej hrozbe, ktorú môžu predstavovať navrátilci. Bude to prebiehať v súvislosti s prácou, ktorú Komisia iniciovala v rámci siete EÚ na zvyšovanie povedomia o radikalizácii, pričom sa bude pracovať na akciách zameraných na predchádzanie násilnému extrémizmu a boji proti nemu. Komisia vyzýva členské štáty, aby lepšie využívali Schengenský informačný systém druhej generácie na dôkladnejšie monitorovanie pohybu zahraničných bojovníkov. Komisia bude takisto ďalej spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou na prijatí návrhu smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich (PNR), keďže spracovanie takýchto údajov poskytuje nástroj na zistenie pohybu zahraničných bojovníkov, ktorí letecky opúšťajú EÚ alebo sa vracajú do EÚ letecky. Zároveň by sa mohli viac využívať nástroje EÚ, ako aj nástroje dostupné na základe medzinárodných dohôd, ako je napríklad Program na sledovanie financovania terorizmu (TFTP) – na sledovanie platieb spojených s teroristickými hnutiami. Komisia bude takisto naďalej uľahčovať vykonávanie analýzy rizika zameranej na zistenie hlavných bezpečnostných rizík pre EÚ vyplývajúcich z fenoménu zahraničných bojovníkov, ktorý naberá čoraz väčšie rozmery, a na podporu určenia možných opatrení na zmiernenie rizík. Tento proces sa uskutoční v spolupráci s Centrom EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), úradom Europol a agentúrou Frontex. Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci na svojom zasadnutí 7. júna 2013 súhlasila na základe správy koordinátora EÚ pre boj proti terorizmu s konaním spoločnej akcie s cieľom pomôcť vyriešiť túto hrozbu. Jej súčasťou by mohla byť výmena informácií a najlepších postupov, vykonanie hlbšej analýzy motivácie zahraničných bojovníkov, zapojenie sa do užšej spolupráce s tretím krajinami, intenzívnejšie využívanie a lepšia koordinácia existujúcich nástrojov, sietí a agentúr. 1.9. Plány do budúcnosti a zlepšenie koordinácie EÚ začala pripravovať plány na obdobie po skončení konfliktu, ktoré zahŕňajú okrem iného angažovanie sa v oblasti mieru a bezpečnosti, rekonštrukcie a obnovy, volieb, spravodlivosti a právneho štátu a humanitárnych záležitostí. Potreby budú vychádzať buď z odhadov OSN, alebo prípadne z posúdenia potrieb po skončení konfliktu. Komisia už pomocou satelitného snímania posudzuje škody s cieľom odhadnúť potenciálne náklady na rekonštrukciu a podľa predbežných údajov vznikli rozsiahle škody v oblastiach najviac zasiahnutých konfliktom, najmä v Aleppe. Tento proces posudzovania prebieha v rámci skupiny hlavných darcov pre Sýriu a vykonáva sa spoločne s USA a Japonskom. Okrem toho od roku 2014 bude EÚ pripravená zmobilizovať viac pomoci (humanitárneho i nehumanitárneho charakteru), či už v roku 2013 dôjde k prechodnému obdobiu alebo bude kríza pokračovať. S cieľom čo najlepšie koordinovať úsilie vynaložené na pomoc počas trvania krízy a umožniť EÚ zastávať významnejšiu a aktívnejšiu rolu Komisia a vysoká predstaviteľka navrhujú, aby následné kroky viedli a monitorovali útvary Komisie – skupina ESVČ, ktorá bude dohliadať na činnosti EÚ a koordinovať ich. Súčasne má EÚ v úmysle posilniť svoju úlohu pri koordinovaní darcov v oblasti hospodárskej a rozvojovej pomoci pre Sýriu a takisto pre Libanon a Jordánsko, najmä preto, že hospodárstvo týchto dvoch krajín zasiahla kríza v Sýrii najviac, a pôsobiť ako spojenie medzi hlavnými darcami, OSN a medzinárodnými finančnými inštitúciami pre plánovanie prechodu, keďže všetci majú v tomto ohľade osobitné komparatívne výhody. EÚ sa bude naďalej aktívne zapájať v pracovnej skupine pre hospodárske oživenie v rámci Skupiny priateľov sýrskeho ľudu. 2. PODPORA EÚ V SÝRII A SUSEDNÝCH KRAJINÁCH V dôsledku konfliktu zostalo odkázaných na pomoc 6,8 milióna ľudí a 4,25 milióna ľudí bolo vysídlených v rámci krajiny. Hlavnými prekážkami poskytovania pomoci sú naďalej neistota a sťažený prístup. Od konca roka 2011 a v priamej reakcii na krízu boli z rozpočtu EÚ financované akcie na území Sýrie aj mimo Sýrie vo výške 440 miliónov EUR (humanitárna pomoc: 265 miliónov EUR a pomoc nehumanitárneho charakteru: 175 miliónov EUR). Členské štáty EÚ zároveň poskytli ďalších 413 miliónov EUR. 2.1. V Sýrii Humanitárna pomoc OSN vydala 7. júna 2013 revidované výzvy so zreteľom na Sýriu a susedné krajiny, pričom podľa jej odhadov bude do konca roka na pomoc odkázaných 10 miliónov Sýrčanov, teda polovica obyvateľov krajiny, a uverejnila novú výzvu na poskytnutie finančných prostriedkov vo výške 4,4 miliardy USD (3,3 miliardy EUR). Čoraz zložitejšia situácia, pokiaľ ide o prístup, by mohla ešte viac komplikovať poskytovanie humanitárnej pomoci, a zároveň doženie stále viac Sýrčanov k tomu, aby hľadali útočisko v susedných krajinách. Skrátka, ak bude prístup do vnútra Sýrie nemožný, humanitárna pomoc EÚ a medzinárodná humanitárna pomoc sa bude musieť poskytovať ľuďom, ktorí budú v dôsledku tejto situácie vysídlení. EÚ v súčasnosti zároveň testuje alternatívne cesty na poskytovanie pomoci vo vnútri Sýrie. Očakáva sa, že tieto cesty sa rozšíria, keďže susedné krajiny sa čoraz viac zameriavajú na poskytovanie humanitárnej pomoci vo vnútri Sýrie. Čo sme doteraz urobili: · Z rozpočtu EÚ sme poskytli 124 miliónov na humanitárnu pomoc. · Z humanitárneho financovania EÚ sa v Sýrii podporuje záchranná lekárska pomoc, ochrana, potravinová a výživová pomoc, zásobovanie vodou, sanitárne a hygienické služby, zabezpečovanie prístrešia a logistických služieb. Za hranicami Sýrie sa z financovania zabezpečuje, aby ľudia utekajúci z krajiny dostali pomoc na záchranu života, ako napríklad zdravotnú starostlivosť, potraviny, prístrešie, hygienické balíčky, vodu a sanitárne služby a ochranu. · Humanitárne financovanie EÚ sa poskytuje prostredníctvom Medzinárodného hnutia Červeného kríža a Červeného polmesiaca, rôznych mimovládnych organizácií a humanitárnych agentúr OSN vrátane UNHCR a tých, ktorých mandát sa zameriava na ochranu detí a pomoc deťom, napríklad UNICEF a Medzinárodná aliancia Zachráňte deti. · Materiálna pomoc sa poskytla aj Turecku a Jordánsku aktiváciou mechanizmu civilnej ochrany EÚ, čo viedlo k dodávkam sanitiek, prikrývok, vykurovacích telies a iných komodít v celkovej hodnote 1 milión EUR. · Centrum EÚ pre reakcie na núdzové situácie vyslalo do Jordánska a Libanonu tímy odborníkov, aby posúdili, aká pomoc je potrebná pre sýrskych utečencov. Uskutočnilo sa to v úzkej spolupráci s odborníkmi v humanitárnej oblasti a miestnymi orgánmi. Čo plánujeme urobiť: · Zvýšiť humanitárnu pomoc o 250 miliónov EUR, aby na zvyšok roka 2013 dosiahla celkove 515 miliónov EUR v Sýrii aj susedných krajinách. · Poskytovať ďalšiu materiálnu pomoc a odborné poznatky prostredníctvom mechanizmu civilnej ochrany EÚ a reakcie EÚ na núdzové situácie. Hospodárska a rozvojová pomoc Súčasná pomoc poskytovaná z rozpočtu EÚ sa zameriava hlavne na poskytovanie podpory a budovanie kapacít pre obhajcov ľudských práv a mladých aktivistov a na zabezpečovanie prístupu k niektorým službám nehumanitárneho charakteru, napríklad k vzdelávaniu, psycho-sociálnej podpore a podpore na zabezpečenie základných životných potrieb. Komisia určila ďalšie akcie v týchto nehumanitárnych odvetviach, na ktoré by sa mohli poskytnúť finančné prostriedky. Patrí k nim odborná príprava, zdravotná starostlivosť, podpora nezávislých a slobodných médií, ochrana kultúrneho dedičstva, podpora vedeniu dialógu, príprava na prechodné obdobie a budovanie kapacít sýrskych organizácií občianskej spoločnosti. Komisia pre pilotné práce spoločne s agentúrami členských štátov okrem toho nedávno schválila nové financovanie pre severné regióny Sýrie (10 miliónov EUR z nástroja stability). V budúcnosti bude úroveň hospodárskej a rozvojovej pomoci, ktorá by sa mohla poskytnúť vo vnútri Sýrie, priamo závisieť od politického a vojenského vývoja konfliktu. Hoci je úplne nevyhnutné konsolidovať a rozšíriť distribučné cesty tak, aby sa civilnému obyvateľstvu čo najrýchlejšie poskytla väčšia pomoc, vojnový stav medzi stranami konfliktu môže výrazne obmedziť či dokonca zastaviť úsilie darcov. Za daných okolností zostávajú podrobné spôsoby vykonávania hlavnou výzvou, pretože je dôležité dôkladne monitorovať, kto je prijímateľom pomoci, lebo táto pomoc by mohla byť zneužitá na vyostrenie konfliktu. Posudzujú sa rôzne možnosti ako sprostredkovať viac hospodárskej a rozvojovej pomoci nehumanitárneho charakteru, ktorá by mohla naplniť potreby obyvateľstva. V nadväznosti na závery Európskej rady z 13. – 14. decembra 2012[1] sa skúmajú ďalšie cesty na poskytovanie podpory sýrskemu obyvateľstvu prostredníctvom nedávno zriadených rád miestnej správy v oblastiach severnej Sýrie, ktoré ovláda opozícia. Čo sme doteraz urobili: · Z rozpočtu EÚ sa poskytla pomoc vo výške 53 miliónov EUR na hospodársku a rozvojovú pomoc (vrátane ďalej uvedených príkladov). · Začali sa dva projekty, ktoré vykonáva Agentúra Organizácie Spojených národov pre pomoc a prácu a ktoré prebiehajú vo vnútri Sýrie (10 miliónov EUR), pričom sú zamerané predovšetkým na palestínskych utečencov, ale podporujú aj sýrske obyvateľstvo. Cieľom prvého z nich (7,3 milióna EUR) je poskytnúť mladým ľuďom kvalifikáciu a zabezpečiť ich zapájanie sa do miestnych spoločenstiev tak, že dostanú možnosť založiť miestne rozvojové iniciatívy, ktoré pomôžu zmierniť dôsledky krízy. V rámci druhého projektu (2,7 milióna EUR) sa poskytuje sociálna pomoc najzraniteľnejším domácnostiam, ktoré nepriaznivo zasiahlo zvyšovanie cien potravín a ostatných základných služieb v dôsledku krízy. · Pracovali sme spoločne s UNICEF (5,7 milióna EUR) na tom, aby sme pomohli zraniteľným a vysídleným deťom získať prístup k vzdelávaniu v Sýrii. · Prostredníctvom mimovládnych organizácií sme zaviedli ďalšie projekty zamerané na budovanie kapacít aktérov sýrskej občianskej spoločnosti, aby mohli vnútri Sýrie vykonávať projekty malého rozsahu. Komisia takisto poskytuje podporu v oblasti ľudských práv (podpora obhajcom ľudských práv, monitorovanie porušovania ľudských práv) a médií. Čo plánujeme urobiť: · Dodatočne k poskytnutej humanitárnej pomoci zvýšiť už poskytovanú podporu s cieľom naplniť rastúce potreby vo vnútri Sýrie, a to všetkými možnými cestami. · Poskytovať dodatočnú podporu MVO na poskytovanie základných služieb vrátane zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, ako aj podporovanie nezávislých médií. · Poskytovať dodatočnú pomoc OSN na zabezpečenie základných služieb vrátane zdravotnej starostlivosti, vzdelávania a ochrany kultúrneho dedičstva. · Poskytovať podporu opozičným subjektom na koordináciu pomoci civilnému obyvateľstvu. Pomáhať miestnym radám pri obnove a udržiavaní nevyhnutných základných služieb, akými sú napríklad zdravotná starostlivosť, dodávky elektrickej energie, zber odpadu alebo poľnohospodárske vstupy. 2.2. Libanon V žiadnej inej krajine nie je riziko presunu sýrskeho konfliktu cez hranice väčšie než v Libanone. Libanonská hranica zostala úplne otvorená pre všetkých utečencov a ich počet v súčasnosti predstavuje viac ako 513 000 osôb. Táto krajina čelí dramatickej kríze v súvislosti s utečencami, ktorí teraz tvoria viac ako 10 % libanonskej populácie a tento podiel sa do konca roka zvýši na 25 %. 70 % utečencov sú ženy a deti. Orgány samotné nie sú schopné poradiť si s krízou, ktorá má ďalekosiahle humanitárne, ale aj politické, bezpečnostné a socioekonomické dôsledky. Čo sme doteraz urobili: · Z rozpočtu EÚ sme poskytli celkom 113 miliónov EUR na pomoc (humanitárneho a nehumanitárneho charakteru). · Humanitárna pomoc sa sústredí na registráciu utečencov, zdravotnú činnosť (vrátane neodkladnej zdravotnej starostlivosti pre zranených), potravinovú pomoc, distribúciu nepotravinových položiek (stany, matrace, prikrývky, vykurovacie telesá atď.), poskytovanie prístrešia, zásobovanie vodou a sanitárne služby, právnu pomoc a logistiku. · Začali sme rôzne projekty podporujúce UNHCR, UNICEF, UNWRA, organizácie občianskej spoločnosti a libanonskú vládu (vo výške 45 miliónov EUR) na riešenie strednodobých a dlhodobých potrieb sýrskych utečencov – vrátane podpory na vzdelávanie a rekonštrukciu a obnovu. Čo plánujeme urobiť: · Ďalej zvýšiť humanitárnu pomoc z dodatočných 250 miliónov EUR. Tranža vo výške 20 miliónov EUR sa uvoľní do konca júla. · Začať iniciatívu (v hodnote 40 miliónov EUR) so zámerom pokračovať v podpore činností v oblasti vzdelávania, rekonštrukcie a obnovy a podporovať úsilie vlády o koordináciu. · Vyslať na delegáciu Európskej únie vojenského odborníka EÚ, aby poskytoval poradenstvo o bezpečnostných otázkach a podporu libanonským ozbrojeným silám. · Zmeniť nastavenie prebiehajúcich programov (v celkovej výške 75 miliónov EUR) v oblasti vzdelávania, rekonštrukcie a obnovy, ako aj vytvárania živobytia tak, aby zohľadňovali dôsledky krízy v Sýrii. Tento stav predstavuje zvýšené riziko pre už aj tak oslabenú politickú a makroekonomickú situáciu. Libanonská vláda a UNHCR odhadli v januári 2013 celkové ročné náklady na poskytovanie útočiska utečencom na viac ako 700 miliónov USD. Hoci vplyv krízy v Sýrii na celkovú hospodársku činnosť je neurčitý, je zrejmé, že libanonský rozpočet tým utrpí. V súčasnom návrhu rozpočtu na rok 2013 sa predpokladá deficit vo výške 3,5 miliardy USD. Pokračujúca politická neistota spojená s prehlbujúcou sa polarizáciou navyše ohrozuje oficiálnu libanonskú politiku dištancovania sa. Sektárske násilie v severnom Libanone, tvrdé cezhraničné strety a opakované porušovania územnej celistvosti Libanonu posúvajú krajinu nebezpečným smerom. Celková podpora EÚ pre Libanon poskytnutá od začiatku krízy predstavuje 113 miliónov EUR. Čoraz výraznejšie zhoršovanie situácie si však vyžaduje ďalšiu mimoriadnu reakciu EÚ zahŕňajúcu krátkodobé aj dlhodobé opatrenia na stabilizáciu Libanonu. Je úplne nevyhnuté chrániť krajinu pred snahami niektorých miestnych a regionálnych aktérov zatiahnuť sýrsky boj na libanonskú pôdu. Zmiernenie konfliktu musí byť ťažiskom reakcie EÚ. Je nutné podporovať úsilie o vytvorenie vlády a pristúpiť k skutočnej práci vrátane riadenia prílevu utečencov, aby sa zabránilo nebezpečnému politickému vákuu. Hrozí, že odloženie volieb a predĺženie mandátu parlamentu o 17 mesiacov vystaví Libanon demokratickému deficitu a prehĺbi sektársku polarizáciu. Posilňovanie kapacity libanonských orgánov vyrovnať sa s krízou, a to aj prostredníctvom podporovania sociálnej infraštruktúry, a zlepšovanie koordinácie medzi ministerstvami a koordinácie darcov musí prebiehať aj v rámci komplexného balíka pomoci, ktorý vykonávame. Zároveň bude potrebné zintenzívniť humanitárnu pomoc s cieľom riešiť narastajúce potreby utečencov. Pomoc EÚ sa priebežne prispôsobuje tak, aby sa zameriavala na vzdelávanie a zdravotnú starostlivosť, ako aj na zraniteľné skupiny vrátane palestínskych utečencov zo Sýrie. Je nutné vziať do úvahy možnosť vybudovania táborov pre utečencov, ktorú nedávno zverejnili libanonské orgány, a súčasne nevyhnutné bezpečnostné riziká s tým spojené. Pri riešení problémov Libanonu je dôležité preskúmať všetky možnosti vrátane zapojenia medzinárodných finančných inštitúcií. Súčasťou komplexnej reakcie EÚ musí byť aj podpora libanonských ozbrojených síl. Libanonské ozbrojené sily sú hlavným pilierom bezpečnostného aparátu Libanonu, ale pôsobia bez vládnej/vojenskej stratégie obrany. Sú veľmi uznávané a keďže z hľadiska ich štruktúry sú v nich zastúpené rôzne vyznania, sú vnímané ako nestranné a neutrálne. V záujme posilnenia potenciálu Libanonských ozbrojených síl ako nestranného poskytovateľa bezpečnosti v Libanone je potrebný ďalší dialóg a spolupráca. 2.3. Jordánsko Napriek čoraz ťažšej makroekonomickej situácii zohráva Jordánsko rozhodujúcu rolu pri poskytovaní podpory neustále sa zvyšujúcemu počtu utečencov, ktorí unikajú pred ukrutnosťami (začiatkom júna UNHCR evidovala 472 000 registrovaných utečencov alebo utečencov v procese registrácie). Čo sme doteraz urobili: · Z rozpočtu EÚ sme poskytli 87 miliónov EUR na pomoc (humanitárneho a nehumanitárneho charakteru). · Humanitárna pomoc sa zameriava na zdravotnú činnosť (vrátane neodkladnej zdravotnej starostlivosti pre zranených), potravinovú pomoc, distribúciu nepotravinových položiek (stany, matrace, prikrývky, vykurovacie telesá atď.), poskytovanie prístrešia, zásobovanie vodou a sanitárne služby, psychosociálnu pomoc a ochranu. · Začali sme rôzne projekty podporujúce UNICEF a UNESCO (v hodnote 20,9 milióna EUR) na zabezpečenie prístupu k formálnemu a neformálnemu vzdelávaniu a iným službám pre zraniteľných Sýrčanov, predovšetkým deti, ako aj hostiteľské spoločenstvá. Čo plánujeme urobiť: · Ďalej zvýšiť humanitárnu pomoc z dodatočných 250 miliónov EUR. Tranža vo výške 20 miliónov EUR sa uvoľní do konca júla. · Zvýšiť podporu pre hostiteľské spoločenstvá na severe Jordánska a viesť koordináciu medzinárodnej pomoci pre tieto spoločenstvá. · Poskytnúť 25 miliónov na hospodársku a rozvojovú pomoc – 20,4 milióna EUR formou rozpočtovej podpory jordánskym orgánom na pomoc s nákladmi, ktoré vynakladajú na poskytovanie vzdelávania deťom sýrskych utečencov v jordánskych mestách a obciach obzvlášť zasiahnutých utečeneckou krízou – a ďalších 4,6 milióna EUR organizácii UNICEF. V druhej fáze uvoľniť ďalšiu tranžu vo výške 25 miliónov EUR. Vláda doteraz pri svojich odhadoch nákladov na rok 2013 vychádzala z celkového počtu 660 000 utečencov. Celkové náklady na podporu tohto počtu utečencov z rozpočtu vlády a medzinárodných organizácií by podľa odhadov predstavovali 1,4 miliardy USD. Jordánsko čelí od roku 2011 zhoršujúcej sa hospodárskej situácii z dôvodu regionálnych nepokojov a slabšieho regionálneho a celosvetového hospodárskeho prostredia. Odhaduje sa, že od vypuknutia konfliktu v Sýrii prekročili náklady na poskytovanie útočiska sýrskym utečencom 600 miliónov EUR (okolo 3 % HDP). Pod tlakom prudkého poklesu medzinárodných rezerv v prvej polovici roka 2012 dosiahli jordánske orgány s MMF dohodu o pohotovostnej pôžičke vo výške 2 miliárd USD na 36 mesiacov. Celková podpora EÚ pre Jordánsko poskytnutá od začiatku krízy predstavuje 87 miliónov EUR. Jednoznačne je potrebná ďalšia podpora. Okrem nevyhnutnej dodatočnej humanitárnej pomoci z rozpočtu EÚ odhadovanej v rozmedzí od 50-75 miliónov EUR by mala EÚ zareagovať na prosbu Jordánska o pomoc najmä prostredníctvom poskytnutia odvetvovej rozpočtovej podpory dorovnaním existujúcich programov, predovšetkým v oblasti vzdelávania. Rada a parlament sa okrem toho dôrazne vyzývajú, aby prijali rozhodnutie o návrhu Komisie na poskytnutie makrofinančnej pomoci Jordánsku vo výške 180 miliónov EUR, ktorá takisto prispeje k zmierneniu hospodárskych problémov Jordánska. 2.4. Turecko Turecko od začiatku krízy prijalo vo svojich 17 prijímacích centrách už viac ako 380 000 sýrskych utečencov, pričom mnohí ďalší (podľa niektorých odhadov 370 000) vstúpili na turecké územie bez toho, aby sa okamžite zaregistrovali v táboroch, a v súčasnosti žijú v rôznych mestách krajiny. UNHCR naznačil, že do konca roka 2013 by sa v Turecku mohol ocitnúť až 1 milión utečencov. Turecko oznámilo zámer vybudovať 5 nových táborov s celkovou dodatočnou kapacitou 60 000 osôb, pričom jeden z nich bude poskytovať útočisko sýrskym kresťanom. Turecké orgány ponúkli prijímacie centrá s chvályhodne vysokou kvalitou a poskytujú adekvátnu humanitárnu pomoc. Turecko muselo znášať značnú finančnú záťaž, ktorá doteraz predstavuje približne 600 miliónov EUR, a to s malou podporou medzinárodného spoločenstva. EÚ prisľúbila celkový balík vo výške 27 miliónov EUR predovšetkým na podporu UNHCR a miestnych organizácií a komunít pri riešení situácie, pokiaľ ide o utečencov. Orgány musia riešiť narastajúci tlak a napätie v rámci miestnej komunity (okrem iného v súvislosti s prístupom k zdravotníckym a vzdelávacím službám). Toto napätie sa môže zvýšiť potom, ako nadobudne účinnosť nový zákon o cudzincoch a medzinárodnej ochrane, ktorý by mal utečencom konečne umožniť hľadať si prácu na otvorenom trhu. Turecké obyvateľstvo má predovšetkým po bombovom útoku v Reyhanli v južnej provincii Hatay, pri ktorom bolo zabitých viac než 50 ľudí, vo všeobecnosti obavy naviac z toho, že Turecko bude vystavené kríze v Sýrii. Registrácia ďalších medzinárodných mimovládnych organizácií v Turecku a ich prístup do krajiny by mohli Turecku umožniť získať väčšie prostriedky. 2.5. Irak Do začiatku júna Irak prijal približne 158 000 utečencov, väčšinu z nich na severe krajiny (oblasť Kurdistanu). Núdzová reakcia na humanitárne potreby utečencov je v súčasnej dobe zvládnuteľná s podporou, ktorú poskytuje Ministerstvo Iraku pre migráciu a vysídlenie v spolupráci s UNHCR a inými agentúrami OSN. Iracká hranica v guvernoráte Anbar je väčšinou uzavretá a denne ju môže prekročiť len obmedzený počet osôb. Hlavný hraničný priechod medzi Sýriou a kurdskou oblasťou v Iraku je od mája 2013 uzavretý. Irak čelí vážnej politickej kríze. Sektárske napätie narastá, čo spôsobuje obavy v krajine, kde je politický život založený na krehkej etnicko-sektárskej rovnováhe. Hrozí, že politický proces, ktorým Irak prechádza po roku 2003, sa prekazí. Vnútornú situáciu zhoršuje presúvanie závažných politických a bezpečnostných vplyvov sýrskej krízy do krajiny. Existujú potvrdené väzby medzi al-Káidou v Iraku, ktorá je zodpovedná za väčšinu teroristických útokov, a radikálnymi skupinami v Sýrii, najmä Jabhat al-Nusra. Naopak stupňujúca sa kríza v Iraku, teda v krajine, ktorá sa znovu stala zlomovou líniou medzi šiitským a sunnitským svetom, by mala veľmi významné regionálne dôsledky. EÚ by preto mala posilniť svoje kontakty s irackými orgánmi a predstaviteľmi všetkých politických strán s cieľom poskytnúť podporu akejkoľvek miestnej iniciatíve, ktorá by viedla k väčšej stabilite. 3. ZÁVERY Situácia v Sýrii je najdramatickejšou humanitárnou situáciou, pred akou dnes svet stojí. EÚ má z humanitného a morálneho hľadiska povinnosť pomôcť ľuďom v núdzi. Komisia a vysoká predstaviteľka sa preto zaviazali k uvoľneniu významného balíka pomoci. Komisia vyčlení z tohtoročného rozpočtu dodatočnú pomoc vo výške 400 miliónov EUR na humanitárne a hospodárske a rozvojové potreby v Sýrii a susednom regióne, najmä v Jordánsku a Libanone, vďaka čomu doterajší celkový príspevok EÚ prekročí 1,25 miliardy EUR. Závažnosť tejto krízy a ľudského utrpenia v Sýrii a susedných krajinách však nie je možné vyriešiť vyšším objemom finančných prostriedkov. Preto je zásadné rýchle nájsť trvalé politické riešenie, ktoré by zaručovalo zastavenie násilia a viedlo k inkluzívnej prechodnej vláde. Dá sa to dosiahnuť jedine dialógom. Pomôcť pri dosahovaní tohto politického riešenia je podstatou akcie EÚ a základom komplexného prístupu predloženého v tomto spoločnom oznámení. Politická a finančná podpora EÚ je okamžitá a zároveň predstavuje dlhotrvajúcu a náročnú úlohu. V oznámení sa zdôrazňuje odhodlanie EÚ podporovať tých, ktorí sa usilujú o mier a demokraciu v regióne a zmierňovať utrpenie a trápenie spôsobené konfliktom. EÚ je v dobrej pozícii na to, aby rozhodujúcim spôsobom prispela k prepojeniu nástrojov a politík, ktoré má k dispozícii. Vzhľadom na narastajúcu regionálnu nestabilitu a zväčšujúce sa humanitárne potreby je toto oznámenie zároveň výzvou pre ďalších darcov, aby zdvojnásobili svoje úsilie v reakcii na krízu. Príloha 1 Celkové financovanie EÚ v reakcii na krízu v Sýrii (k 11. 6. 2013) || Druh pomoci || Už poskytnutá pomoc || Spolu || Dodatočná pomoc || CELKOVÝ SÚČET Sýria || Jordánsko || Libanon || Turecko || Irak || Regionálna Humanitárna pomoc EÚ || 124 || 63 || 66 || 6 || 6 || 0 || 265 || 400 || 840 Pomoc EÚ nehumanitárneho charakteru (hospodárska, rozvojová a stabilizačná pomoc) || 53 || 24 || 48 || 22 || 7 || 21 || 175 CELKOVÝ SÚČET z rozpočtu EÚ || 178 || 87 || 113 || 27 || 14 || 21 || 440 || 400 || 840 Percentuálny podiel || 40 % || 20 % || 26 % || 6 % || 3 % || 5 % || Príspevok členských štátov EÚ (humanitárna pomoc) || || || || || || || 413 || || 413 CELKOVY SÚČET za EÚ (z rozpočtu EÚ + od členských štátov) || || || || || || || 853 || 400 || 1 253 Príloha 2 LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1 Názov návrhu/iniciatívy Spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku: „Smerom ku komplexnému prístupu EÚ ku kríze v Sýrii“ 1.2. Príslušné oblasti politiky v štruktúre ABM/ABB[2] Vonkajšie vzťahy 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[3] x Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Európa vo svete: zvyšovať našu váhu na globálnej scéne 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 19.08 Európska susedská politika a vzťahy s Ruskom 23.02 Humanitárna pomoc Konkrétne ciele súvisiace s činnosťou v rámci ABM– 19.08 1. Presadzovanie podmienok úzkej spolupráce EÚ s jej susedmi a regionálnej a viacstrannej integrácie; 2. Podporovanie hospodárskych a sektorových reforiem susedných krajín EÚ a presadzovanie ich ďalšej integrácie s EÚ a navzájom medzi sebou; 3. Presadzovanie demokracie, ľudských práv a právneho štátu a zapojenie sa do riešenia konfliktov v susedstve EÚ. Konkrétne ciele súvisiace s činnosťou v rámci ABM– 23.02 1. Zabezpečiť rýchlu, účinnú a na potrebách založenú núdzovú a humanitárnu pomoc EÚ ľuďom, ktorí sú vystavení bezprostredným následkom prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, a poskytnúť pomoc obetiam zdĺhavých kríz. 1.5. Trvanie a finančný vplyv x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – x Návrh/iniciatíva sú v platnosti v roku 2013 – x Finančný vplyv trvá v roku 2013 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.6. Plánovaný spôsob hospodárenia pre rozpočet na rok 2013[4] x Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie x Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – x výkonné agentúry – ¨ subjekty zriadené spoločenstvami[5] – x národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – x osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi x Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami x Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Budú sa uplatňovať opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ stanovené v príslušných právnych základoch. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká 1) Nedostatok politickej a administratívnej stability v partnerských krajinách môže viesť k problémom so zostavovaním programov, omeškaniam uvoľňovania fondov a strate účinnosti; 2) Nedostatočné šírenie informácií môže brániť vyriešeniu problematických otázok týkajúcich sa riadenia pomoci. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Plánované metódy kontroly sú v súlade so štandardmi vnútornej kontroly Komisie, ako sa stanovujú v plánoch riadenia príslušných útvarov. V oblasti humanitárnej pomoci existuje účinný systém kontroly založený na využívaní externých odborníkov, ktorí vypracúvajú pre jednotlivé projekty posúdenia ex-ante a aj hodnotenia, a vykonávajú monitorovanie. Humanitárne projekty sú podrobené externému auditu. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Ochrana finančných záujmov Európskej únie a boj proti podvodom a nezrovnalostiam tvoria neoddeliteľnú súčasť príslušných právnych základov. Za administratívne monitorovanie zmlúv a platieb bude zodpovedať príslušný povoľujúci úradník, zatiaľ čo za humanitárnu pomoc nesie zodpovednosť ústredie, ktorému budú pomáhať odborníci ECHO v danej oblasti. Osobitnú pozornosť budú venovať charakteru výdavkov (oprávnenosť výdavkov), dodržiavaniu rozpočtov (skutočné výdavky) a overovaniu podporných dokumentov a príslušnej dokumentácie (preukázanie výdavkov). 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky výdavkov V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov...................................................] || DRP/NRP ([6]) || krajín EZVO[7] || kandidátskych krajín[8] || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách 23.02.01 || HUMA - Humanitárna pomoc || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 19.08.01 || Finančná spolupráca so stredozemskými krajinami v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 19.04.01 || Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Zhrnutie || || Odhadovaný vplyv na výdavky Okruh viacročného finančného rámca || || || Kapitola 4 – Vonkajšie vzťahy || || || 2013 || || 2014 Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || || 23.02.01 - Humanitárna pomoc || Záväzky || (1) || 250,000 || || - || Platby || (2) || 140,000 || || 110,000 || || || || || || || || || || 19.08.01 - Finančná spolupráca so stredozemskými krajinami v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva || Záväzky || (3) || 145,000 || || - || Platby || (4) || 75,400 || || 69,600 || || || || || 19.04.01 - Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) || Záväzky || (5) || 5,000 || || - || Platby || (6) || 2,600 || || 2,400 || || || || || || || || || || Operačné rozpočtové prostriedky spolu || Záväzky || (1+3+5) || 400,000 || || - || Platby || (2+4+6) || 218,000 || || 182,000 || || || || || Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov || || - || || - || || || || || Rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (1+3+5) || 400,000 || || - || Platby || (2+4+6) || 218,000 || || 182,000 3.2.1. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.1.1. Zhrnutie – x Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: 3.2.1.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – x Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie dodatočných ľudských zdrojov. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: 3.2.3. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – x Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. – x Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Dodatočné prostriedky na aktivity určené v tomto oznámení budú v plnej miere financované prostredníctvom presunu a zmeny v pláne finančného krytia pre nástroje vonkajších vzťahov, ktoré patria pod kapitolu 4 viacročného finančného rámca, najmä v prospech HUMA a ENPI v roku 2013. Dodatočných 400 miliónov EUR bude pochádzať z rôznych nástrojov pre vonkajšie vzťahy kapitoly 4, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility[9]. 3.2.4. Príspevky od tretích strán – X Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami – ¨ Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy – x Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. – ¨ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: – ¨ vplyv na vlastné zdroje – ¨ vplyv na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[10] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Článok .............. || || || || || || || || V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. […] Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. […] [1] Vyzýva, „aby sa zaoberala všetkými možnosťami, ako podporovať opozíciu a pomáhať jej, a ako umožniť väčšiu podporu ochrane civilistov.“ [2] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [3] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [4] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [6] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky. [7] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [8] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [9] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [10] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.