EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 11. 2022 COM(2022) 700 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o pokroku na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru













{SWD(2022) 750 final} - {SWD(2022) 751 final}



Obsah 1. Úvod 2.Doterajší pokrok na ceste k európskemu vzdelávaciemu priestoru 2.1.Iniciatívy EÚ formujúce európsky vzdelávací priestor sú na dobrej ceste 2.2.Silnejší rámec riadiacej štruktúry v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru 2.3.Pokrok na ceste k dosiahnutiu cieľov na úrovni EÚ a stav vzdelávania v EÚ 3. Vraciame sa silnejší 3.1.Mobilizácia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ na vnútroštátne opatrenia a reformy v súvislosti s európskym vzdelávacím priestorom, ktoré vedú k udržateľnej a inkluzívnej obnove 3.2.Mobilizácia nástrojov európskeho vzdelávacieho priestoru a finančných prostriedkov EÚ na solidaritu s Ukrajinou v oblasti vzdelávania 4. Ďalšie opatrenia požadované na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 4.1. Pripravuje sa šesť strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni EÚ 4.2. Nový ukazovateľ rovnosti a ďalšie snahy o obohatenie dôkazovej základne 4.3. Zabezpečenie kvality investícií do vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom nového vzdelávacieho laboratória 4.4. Posilnenie riadiacej štruktúry európskeho vzdelávacieho priestoru

4.5. Posilnenie geopolitického aspektu európskeho vzdelávacieho priestoru 5. Závery a ďalší postup 5.1. Hlavné zistenia 5.2. Preskúmanie v polovici obdobia



1. Úvod V posledných rokoch sa na úrovni EÚ čoraz väčšia pozornosť v oblasti politiky venuje podpore kvality a inkluzívnosti vzdelávania. V roku 2017 bolo v Rímskej deklarácii prisľúbené, že sa bude pracovať na Únii, „v ktorej dostanú mladí ľudia najlepšie vzdelanie a najlepšiu odbornú prípravu a v ktorej môžu študovať a nájsť pracovné príležitosti na celom kontinente“. V tom istom roku Komisia stanovila víziu európskeho vzdelávacieho priestoru ako skutočného spoločného priestoru pre kvalitné a celoživotné vzdelávanie naprieč hranicami pre všetkých. Európsky parlament, Rada a Komisia na sociálnom samite v Göteborgu slávnostne vyhlásili Európsky pilier sociálnych práv , v ktorom sa v prvej zásade stanovuje, že „[k]aždý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie…“. V roku 2019 sa predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová zaviazala k realizácii európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025: „Musíme odstrániť prekážky učeniu a zlepšiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu. Musíme umožniť vzdelávajúcim sa jednoduchší presun medzi vzdelávacími systémami v rôznych krajinách. A musíme zmeniť kultúru vzdelávania smerom k celoživotnému vzdelávaniu, ktoré obohacuje nás všetkých.“ Ako sa stanovuje v oznámení o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (ďalej len „oznámenie o európskom vzdelávacom priestore“) z roku 2020 a v dvoch uzneseniach Rady z roku 2021, celkový prístup k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru je založený na súbore: ·cieľov politiky na reformu a európsku spoluprácu, ·cieľov na úrovni EÚ na meranie pokroku, ·opatrení na úrovni EÚ na podporu členských štátov pri vykonávaní a ·reformovaného rámca riadenia pre spoluprácu a spolutvorbu. Zavedenie takéhoto ambiciózneho programu si vyžaduje aktívne zapojenie členských štátov, inštitúcií EÚ a zainteresovaných strán, najmä učiteľov, školiteľov, vzdelávajúcich sa osôb a inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy. Európsky vzdelávací priestor zohráva kľúčovú úlohu v politickom programe EÚ, najmä pokiaľ ide o „podporu európskeho spôsobu života“ a „hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“. Patrí medzi hnacie sily „Európy pripravenej na digitálny vek“ a Európskej zelenej dohody. Prispieva k „Únii rovnosti“, „silnejšej Európe vo svete“ a „novému impulzu pre európsku demokraciu“. Neočakávané výzvy, pandémia ochorenia COVID-19 a vojenská agresia Ruska voči Ukrajine, preverili systémy vzdelávania a odbornej prípravy, pričom to významne (hoci v rôznej miere) ovplyvnilo učiteľov, školiteľov a vzdelávajúce sa osoby v celej EÚ. Nové nástroje a procesy, napríklad nástroj NextGenerationEU a Konferencia o budúcnosti Európy, takisto pomohli k rozvoju európskeho vzdelávacieho priestoru. Finančnými prostriedkami EÚ sa podporuje vytváranie európskeho vzdelávacieho priestoru. Program Erasmus+ , ktorého rozpočet sa v porovnaní s rokmi 2014 – 2020 zdvojnásobil (na viac ako 26 miliárd EUR), podporuje so svojím inkluzívnejším, digitálnejším a ekologickejším prístupom európsku spoluprácu a národné reformy na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, kľúčový nástroj programu NextGenerationEU, môže predstavovať zásadný obrat pri plnení cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru vo všetkých oblastiach. Dopĺňajú ho fondy politiky súdržnosti. V dôsledku toho sa odhaduje, že celkové výdavky EÚ na vzdelávanie a zručnosti sa v rokoch 2021 až 2027 strojnásobia v porovnaní s obdobím 2014 – 2020. V tomto oznámení, ktoré podporujú dôkazy uvedené v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie [SWD(2022) 750], sa hodnotí pokrok na ceste k európskemu vzdelávaciemu priestoru, pričom sa skúmajú najmä kľúčové opatrenia, riadenie, investície a mobilizácia finančných prostriedkov EÚ a práca na vývoji ukazovateľov na úrovni EÚ. V oznámení sa zdôrazňujú aj otázky, ktoré si vyžadujú ďalšiu pozornosť, a opatrenia do roku 2025. Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2022 [SWD(2022) 751] je súčasťou balíka správ o pokroku v oblasti európskeho vzdelávacieho priestoru. Správa o pokroku v oblasti európskeho vzdelávacieho priestoru a monitor sa navzájom dopĺňajú, pričom v správe sa sleduje pokrok pri vykonávaní a v monitore sa sleduje pokrok pri dosahovaní cieľov na úrovni EÚ. V monitore sa opisujú aj kľúčové zistenia týkajúce sa novej a doplnkovej oblasti ukazovateľov Komisie na úrovni EÚ o rovnosti vo vzdelávaní.

Trendy na ceste k dosiahnutiu cieľov na úrovni EÚ ukazujú zmiešaný obraz. Na jednej strane vidíme jasný a pozitívny trend smerom k vzostupnej konvergencii v prípade niekoľkých dlhodobých ukazovateľov: predčasné ukončenie školskej dochádzky naďalej klesá; podiel mladých ľudí s vysokoškolským vzdelaním stúpa, hoci v kombinácii so zvyšujúcim sa rodovým rozdielom; a účasť na vzdelávaní v ranom detstve sa v poslednom desaťročí neustále zvyšovala, vďaka čomu je EÚ na dobrej ceste k dosiahnutiu týchto cieľov do roku 2030. Na druhej strane pretrvávajú štrukturálne problémy: 3,1 milióna mladých ľudí, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, je odpojených od vzdelávacieho systému a vidíme znepokojujúcu stagnáciu nedostatočných výsledkov v základných zručnostiach. Okrem toho pozitívne trendy spojené s cieľmi na úrovni EÚ skrývajú značné rozdiely v rámci členských štátov a medzi nimi a nemožno považovať za samozrejmé, že pozitívne trendy sú odolné a budú pretrvávať. Riešenie nerovností vo vzdelávaní bolo v členských štátoch kľúčovou prioritou. V celej EÚ sa zaviedlo široké spektrum opatrení, napríklad dodatočná finančná podpora znevýhodneným školám, programy odbornej prípravy učiteľov alebo zvýšenie dostupnosti podporného personálu. Pred pandémiou mala približne polovica členských štátov zavedené opatrenia na podporu učiteľov v znevýhodnených školách. Niekoľko krajín spustilo cielené programy na kompenzáciu straty vzdelávania v dôsledku pandémie, ktorá najviac postihla znevýhodnené deti. Sociálno-ekonomické prostredie je však stále najdôležitejším prediktorom výsledkov vzdelávania. Deti a mládež zo znevýhodneného prostredia v podstate zaostávajú vo všetkých cieľoch na úrovni EÚ. U detí (vo veku 3 roky a viac) ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením je o 7,5 percentuálneho bodu menšia pravdepodobnosť, že sa zúčastnia na formálnej starostlivosti o deti. U mladých ľudí, ktorých rodičia majú nízku úroveň vzdelania, je deväťkrát vyššia pravdepodobnosť predčasného ukončenia školskej dochádzky a odbornej prípravy a o 48,6 percentuálneho bodu menšia pravdepodobnosť dosiahnutia vysokoškolského vzdelania v porovnaní s mladými ľuďmi, ktorých rodičia majú vysokú úroveň vzdelania. Ak sa pozrieme na kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie, nedostatok pokroku v základných zručnostiach môže byť spôsobený nedostatočným riešením základného problému nerovnosti. Vplyvy pandémie mohli prehĺbiť nerovnosti vo výsledkoch vzdelávania. V tejto súvislosti je nepravdepodobné, že by sa dosiahli ciele na úrovni EÚ bez zvýšenia zamerania na rovnosť vo vzdelávaní. Sedem cieľov na úrovni EÚ Cieľ na úrovni EÚ Najnovší priemer EÚ Spolu Ženy Muži 1. Do roku 2030 by sa na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve malo zúčastňovať aspoň 96 % detí od 3 rokov do veku začatia povinnej školskej dochádzky 93,0 % [2020] 93,1 % [2020] 93,0 % [2020] 2. Do roku 2030 by mal byť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, menší ako 9 % 9,7 % [2021] 7,9 % [2021] 11,4 % [2021] 3. Do roku 2025 by mal podiel nedávnych absolventov OVP, ktorí sa počas svojho odborného vzdelávania a prípravy učili na pracovisku, predstavovať aspoň 60 % 60,7 % [2021] 60,3 % [2021] 61,0 % [2021] 4. Do roku 2030 by mal byť podiel 25 až 34-ročných s dosiahnutým terciárnym vzdelaním aspoň 45 % 41,2 % [2021] 46,8 % [2021] 35,7 % [2021] 5. Do roku 2025 by sa malo na vzdelávaní v predchádzajúcich 12 mesiacoch zúčastňovať aspoň 47 % dospelých vo veku od 25 do 64 rokov [*] [*] [*] 6. Do roku 2030 by mal byť podiel 15-ročných s nedostatočnými výsledkami v čítaní, matematike a prírodných vedách nižší ako 15 % Čítanie: 22,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Prírodné vedy: 22,3 % [2018] Čítanie: 17,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Prírodné vedy: 21,2 % [2018] Čítanie: 27,4 % [2018] Matematika: 22,8 % [2018] Prírodné vedy: 23,2 % [2018] 7. Do roku 2030 by mal byť podiel ôsmakov s nedostatočnými výsledkami v počítačovej a informačnej gramotnosti nižší ako 15 % [**] [*] [*] Zdroj: pri cieli 1 Eurostat [spoločný zber údajov UNESCO OECD Eurostat (UOE); pri cieľoch 2, 3, 4, 5 výberové zisťovanie pracovných síl (VZPS) v EÚ]; pri cieli 6 OECD [Program pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA)] a pri cieli 7 Medzinárodná asociácia pre hodnotenie výsledkov vzdelávania (IEA) [Medzinárodná štúdia o počítačovej a informačnej gramotnosti (ICILS)]. Poznámka: [*] základné údaje o VZPS budú od roku 2023 k dispozícii každé dva roky; [**] údaje o ICILS za rok 2023 budú k dispozícii v roku 2024. Okrem toho sa v celej EÚ prehlbuje nedostatok učiteľov, najmä v dôsledku starnúceho učiteľského zboru a nízkej atraktívnosti tejto profesie, čo predstavuje vážne riziko pre kvalitu a rovnosť vzdelávania aj v niektorých krajinách s najlepšími výsledkami. Zatiaľ čo porovnateľné údaje o členských štátoch chýbajú, odhady nahlásené členskými štátmi a uvedené v príslušných správach o jednotlivých krajinách [SWD(2022) 751 – Správy o jednotlivých krajinách] naznačujú rozsah problému. Výzvy sú vo všeobecnosti závažnejšie v predmetoch ako STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) a IKT a vo vzdialených alebo v znevýhodnených regiónoch. S cieľom zlepšiť vyučovanie a vzdelávanie založené na kompetenciách sa v niekoľkých krajinách zavádzajú komplexné reformy učebných plánov, ktoré si vyžadujú dobre vyškolených a skúsených učiteľov. Na zvýšenie atraktívnosti tejto profesie sa v posledných rokoch v niekoľkých krajinách výrazne zvýšili platy. Cieľom členských štátov je prilákať viac uchádzačov o počiatočné vzdelávanie učiteľov, podporovať začínajúcich učiteľov, zlepšovať pracovné podmienky a ponúkať alternatívne cesty k profesii.



3. Vraciame sa silnejší Pandémia ochorenia COVID-19 aj vojenská agresia Ruska voči Ukrajine hlboko zasiahli a zmobilizovali európsky vzdelávací priestor. Finančné prostriedky EÚ, najmä takmer zdvojnásobený rozpočet programu Erasmus+, a intenzívnejšia spolupráca v rámci riadiacej štruktúry strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru podporili národné systémy vzdelávania v časoch krízy a ich cieľom bolo posilniť schopnosť dosiahnuť obnovu prostredníctvom investícií a reforiem v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru. Pretrvávajúce vplyvy ochorenia COVID-19 a pokračujúca ruská invázia na Ukrajine môžu stále spomaľovať pokrok alebo odvrátiť pozornosť od riešenia dlhodobých štrukturálnych výziev (ktoré sa zhoršili pandémiou a vojnou). Táto kapitola sa zaoberá tým, ako Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a ďalšie fondy EÚ na roky 2021 – 2027 prispievajú k dosiahnutiu obnovy v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru a ako sa zmobilizovali finančné prostriedky EÚ a spolupráca v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru na riešenie vplyvu vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na vzdelávanie (v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru o podpore kvality, rovnosti a začlenenia). Zatiaľ čo programovanie finančných prostriedkov EÚ na splnenie cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru je významným úspechom za posledné dva roky, kľúčom k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru bude účinné vykonávanie reforiem a investícií a ich rozsiahle monitorovanie v ďalšej fáze. 3.1.Mobilizácia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ na vnútroštátne opatrenia a reformy v súvislosti s európskym vzdelávacím priestorom, ktoré vedú k udržateľnej a inkluzívnej obnove Politikám vzdelávania a odbornej prípravy sa venovala väčšia pozornosť po vypuknutí pandémie a jej dramatickom vplyve na vzdelávajúce sa osoby a učiteľov. Všetky úrovne posilnenej riadiacej štruktúry strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru sa zmobilizovali s cieľom zintenzívniť spoluprácu a vzájomné učenie, a tak pomôcť obmedziť negatívny vplyv pandémie na výsledky vzdelávania a pohodu. Európsky vzdelávací priestor je úzko prepojený s európskym semestrom a programovaním finančných prostriedkov EÚ na reformy a investície v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Semester stanovuje široké smerovanie na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni vrátane hĺbkovej analýzy úlohy vzdelávania a odbornej prípravy v sociálno-ekonomickom kontexte členských štátov. Podporuje identifikáciu národných priorít politík a investičných priorít , pričom európsky vzdelávací priestor ponúka podporu pri riešení identifikovaných výziev. Prepojenie medzi financovaním z prostriedkov EÚ a prioritami reforiem sa ďalej posilnilo v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa stal hlavným zdrojom financovania EÚ pre vzdelávanie a odbornú prípravu vrátane digitálneho vzdelávania a zručností prostredníctvom reforiem a investícií, s vyčlenením približne 71 miliárd EUR, čo predstavuje približne 14 % z celkového rozpočtu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Programovanie investícií do vzdelávania a odbornej prípravy v rámci fondov politiky súdržnosti stále prebieha s predbežným pridelením 21,13 miliardy EUR z fondu ESF+ a 2,3 miliardy EUR z fondu EFRR, ktoré boli doteraz naprogramované na podporu politík v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zručností. Okrem toho Komisia prostredníctvom nástroja technickej podpory poskytuje ďalšiu podporu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na žiadosť členských štátov na bilaterálnom alebo viacnárodnom základe. Na riešenie nerovností a na zvýšenie odolnosti vzdelávacích systémov po pandémii sa zmobilizovali finančné prostriedky EÚ. Členské štáty prijali niekoľko opatrení okamžitej reakcie na krízu, ktoré sú vo všeobecnosti zakotvené v dlhodobejších stratégiách pokrývajúcich desaťročie do roku 2030. Tieto stratégie sú často podporované z fondov EÚ a riadia sa cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru. Najmä Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti spolu s fondmi politiky súdržnosti poskytuje značnú finančnú podporu na kompenzačné vzdelávacie programy, ako aj komplexnejšie opatrenia zamerané na podporu prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu pre všetkých, vrátane reforiem učebných plánov a riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami prostredníctvom rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností. Okrem toho fondy EÚ vrátane EFRR pomáhajú modernizovať infraštruktúru s cieľom posilniť rovnaký prístup ku kvalitným a inkluzívnym vzdelávacím službám, poskytnúť inovatívne vzdelávacie prostredia a podmienky pre inkluzívne digitálne vzdelávanie prostredníctvom vybavenia a platforiem. Prostredníctvom reforiem a investícií Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa podporuje digitálna a zelená transformácia vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru. Zo 71 miliárd EUR sa približne 28 miliardami EUR prispieva na podporu digitálneho vzdelávania a zručností v celej EÚ. Krajiny plánujú zlepšiť digitálnu infraštruktúru a pripojiteľnosť, často so zameraním na znevýhodnené školy. Investujú do opatrení na rozvoj digitálnych kompetencií študentov a učiteľov a digitálnych zdrojov a digitálneho obsahu, ako aj do prispôsobenia školských učebných plánov. Finančné prostriedky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sú naprogramované aj na získavanie digitálnych zručností pracovnej sily, najmä pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, a prispôsobenie kurzov odborného vzdelávania a prípravy (OVP) digitálnym požiadavkám. Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti sa prispieva aj k ekologizácii vzdelávania a odbornej prípravy, najmä prostredníctvom investícií do energeticky účinnej infraštruktúry vzdelávania a odbornej prípravy, ale aj zlepšovaním politík vzdelávania a odbornej prípravy v záujme environmentálnej udržateľnosti. Finančné prostriedky EÚ výrazne prispievajú k posilneniu postavenia univerzít, aby sa tie stali hybnou silou zmien v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru. Pandémia vyvolala ďalšie inovácie, najmä v digitálnych formátoch. Očakáva sa, že prostredníctvom finančných prostriedkov EÚ sa ešte viac urýchli a skonsoliduje digitalizácia a transformácia sektora vysokoškolského vzdelávania v súlade s európskou stratégiou pre univerzity a novým európskym inovačným programom , pričom sa budú využívať synergie medzi európskym vzdelávacím priestorom a európskym výskumným priestorom (EVP). Okrem digitálnej infraštruktúry členské štáty plánujú investovať aj do rozvoja digitálneho obsahu, pokročilých digitálnych zručností, prispôsobenia študijných kurzov, odbornej prípravy akademických zamestnancov, rozvoja online/zmiešaných kurzov a digitalizácie riadiacej štruktúry. Cieľom investícií a reforiem je zlepšiť relevantnosť vysokoškolského vzdelávania pre trh práce modernizáciou študijných programov, spustením nových študijných kurzov vrátane mikrocertifikátov, stimuláciou špecializácie v oblasti STEM/STEAM, zlepšením riadiacej štruktúry a financovania, zlepšením prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu pre znevýhodnených študentov a podporou inkluzívnosti, napr. prostredníctvom cielených štipendií, uznávania kvalifikácií či prístupu k cenovo dostupnému študentskému ubytovaniu. 3.2.Mobilizácia nástrojov európskeho vzdelávacieho priestoru a finančných prostriedkov EÚ na solidaritu s Ukrajinou v oblasti vzdelávania V dôsledku vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine prišli do EÚ milióny vysídlených ľudí, z ktorých väčšina sú ženy a deti. Začlenenie detí a mládeže (mnohých traumatizovaných vojnou a neovládajúcich jazyky EÚ) do systému vzdelávania a odbornej prípravy v členských štátoch je veľkou výzvou v situácii s vysokou mierou neistoty. Bezprostrednou prioritou je zabezpečiť začlenenie detí do kvalitného inkluzívneho hlavného vzdelávacieho prúdu v školskom roku 2022 – 2023 pri zachovaní ich prepojenia s Ukrajinou.

Reakcia Skupiny solidarity EÚ v oblasti vzdelávania pre Ukrajinu, ktorá zmobilizovala všetky úrovne strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru, pomohla integrovať vzdelávajúce sa osoby a učiteľov vysídlených z Ukrajiny do vzdelávacích systémov EÚ. Skupina na vysokej úrovni bola nápomocná pri identifikácii potrieb členských štátov pri podpore detí ukrajinských utečencov a pri zabezpečovaní rýchlej a koordinovanej reakcie EÚ, pričom spolu s koordinačnou radou skupiny na vysokej úrovni pôsobila ako vhodné fórum na identifikáciu spoločných európskych záujmov a koordináciu úsilia členských štátov. Pracovné skupiny strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru zhromaždili odborné znalosti z celej EÚ prostredníctvom výmen a aktivít partnerského učenia. Členské štáty využili tieto výmeny informácií pri vykonávaní smernice o dočasnej ochrane , pokiaľ ide o kľúčové otázky, ako je: i) nábor ukrajinského personálu; ii) oslovenie detí utečencov, ktoré ešte nie sú zapísané do vzdelávacích systémov hostiteľských krajín; iii) prístup k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve; iv) uznávanie kvalifikácií; v) vítanie študentov vo vysokoškolskom vzdelávaní; vi) riešenie dezinformácií v čase vojny; vii) psychosociálna podpora a viii) organizovanie prijímacích skúšok na ukrajinské vysokoškolské vzdelávanie alebo štúdium jazykov. Toto zdieľanie informácií prispelo k aktualizovaným usmerneniam a informáciám o osvedčených postupoch a praktických poznatkoch na podporu členských štátov pri začleňovaní vysídlených detí do vzdelávania . V júni 2022 Európska komisia uverejnila aj politické usmernenia pre členské štáty pri vykonávaní ustanovení smernice o dočasnej ochrane týkajúcich sa prístupu na trh práce, odborného vzdelávania a prípravy a zvyšovania úrovne zručností/rekvalifikácie. Európska nadácia pre odborné vzdelávanie (ETF) pripravila a poskytla núdzový balík na podporu kontinuity vzdelávania mladých Ukrajincov prostredníctvom online kurzov a zamestnateľnosti ukrajinských utečencov mimo ich krajiny. Portál európskeho vzdelávacieho priestoru zohral kľúčovú úlohu pri šírení informácií o rýchlej a koordinovanej reakcii EÚ v oblasti vzdelávania na vojenskú agresiu Ruska voči Ukrajine. School Education Gateway funguje ako verejná platforma podporujúca učiteľov a širšiu vzdelávaciu komunitu, združuje zdroje a ponúka bezplatné online kurzy profesijného rozvoja súvisiace so vzdelávaním utečencov . Komisia zmobilizovala finančné prostriedky EÚ na podporu začlenenia ľudí utekajúcich z Ukrajiny do vzdelávania. Iniciatíva Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE), prijatá v apríli 2022, poskytuje maximálnu flexibilitu na presmerovanie nevyužitých štrukturálnych fondov na roky 2014 – 2020 (približne sedem miliárd EUR). Legislatívne zmeny umožňujú 100 % spolufinancovanie EÚ a členské štáty môžu využívať fondy EFRR a ESF zameniteľne. Legislatívny návrh FAST-CARE bol prijatý 29. júna a zaviedol sa ním nový súbor opatrení vrátane dodatočnej flexibility k nariadeniam o spoločných ustanoveniach na roky 2014 – 2020 a 2021 – 2027. Rozšírila sa flexibilita, ktorú poskytuje nariadenie CARE, a zaviedli sa dodatočné opatrenia, najmä s cieľom pomôcť členským štátom lepšie riešiť vznikajúce potreby a dlhodobé dôsledky krízy. Iniciatívou REACT-EU sa poskytli nové doplňujúce zdroje v hodnote 50 miliárd EUR na prebiehajúce programy politiky súdržnosti [ESF, EFRR a Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD)] na roky 2021 a 2022, ktoré sa majú minúť do konca roku 2023. Celkové prostriedky pridelené na vzdelávanie v rámci iniciatívy REACT-EU predstavujú približne 4,9 miliardy EUR. V rámci programu Erasmus+ sú teraz otvorené nové príležitosti pre prichádzajúcich účastníkov z Ukrajiny. Organizácie s prebiehajúcimi projektmi Erasmus+ môžu prijať ukrajinských učiteľov a študentov, aby mohli vykonávať výučbové pobyty, štúdium alebo stáže. Do regiónov, v ktorých sú ubytovaní utečenci, možno vyslať personál s príslušnými odbornými znalosťami. Organizácie aktívne v programe Erasmus+ môžu pozvať učiteľov, školiteľov a iných odborníkov, aby dočasne podporili ich prácu v oblastiach, ako je jazykové vzdelávanie alebo integrácia. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v členských štátoch a krajinách mimo EÚ pridružených k programu môžu prijímať a financovať študentov a zamestnancov z ukrajinských inštitúcií vysokoškolského vzdelávania bez toho, aby bola vysielajúca inštitúcia formálne zapojená. Študenti môžu absolvovať kurzy v prijímajúcich inštitúciách a využiť ďalšiu podporu, ako je pomoc s ubytovaním, integrácia v rámci miestnej akademickej komunity alebo jazyková príprava. Študenti a čerství absolventi (ktorí absolvovali štúdium na ukrajinskej inštitúcii vysokoškolského vzdelávania najviac 12 mesiacov pred odchodom z Ukrajiny) majú takisto nárok na stáž. Zamestnanci majú nárok na výučbovú mobilitu a odbornú prípravu. Aktivity mobility mládeže sú otvorené pre ukrajinských mladých ľudí a pracovníkov s mládežou. Potenciálnym žiadateľom v rámci programu Erasmus+ sa odporúča zahrnúť činnosti spojené s integráciou osôb vysídlených z Ukrajiny do návrhov projektov v rámci súčasných a nadchádzajúcich výziev. Tieto témy sú riadne začlenené do programu Erasmus+, pričom začleňovanie a rozmanitosť, ako aj participácia a občianska angažovanosť sú zahrnuté ako kľúčové prierezové priority.

4. Ďalšie opatrenia požadované na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 4.1. Pripravuje sa šesť strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni EÚ Komisia pripravuje šesť zostávajúcich strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru, ktoré sa majú prijať do roku 2025, a podporuje členské štáty pri vykonávaní všetkých strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru. Počas preskúmania v polovici obdobia v roku 2023 možno prediskutovať spoločnú tvorbu nových strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru, ako aj skúsenosti s vnútroštátnym nadväzovaním na všetky iniciatívy európskeho vzdelávacieho priestoru (pozri oddiel 5.2). Strategické iniciatívy európskeho vzdelávacieho priestoru, ktoré sa majú prijať do roku 2025 Opatrenie Oblasť zamerania Faktory umožňujúce digitálne vzdelávanie: cieľom bude podporovať členské štáty pri digitálnej transformácii ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy načrtnutím kľúčových faktorov umožňujúcich účinné a inkluzívne digitálne vzdelávanie. digitálna transformácia Zlepšovanie poskytovania digitálnych zručností vo vzdelávaní a odbornej príprave: cieľom bude podporovať členské štáty pri riešení spoločných problémov súvisiacich s úrovňou digitálnych zručností rôznych skupín populácie a zvýšiť schopnosť ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy zabezpečiť ich poskytovanie. digitálna transformácia Európsky rámec vzdelávacej mobility: cieľom bude podporovať nadnárodnú vzdelávaciu mobilitu na všetkých úrovniach, identifikovať zostávajúce prekážky a poskytnúť usmernenia, ako ich prekonať. celoživotné vzdelávanie a mobilita Európsky systém zabezpečovania kvality a uznávania: cieľom bude preskúmať súčasné opatrenia na zabezpečovanie kvality a uznávanie a zabezpečiť, aby boli vhodné na daný účel v kontexte vyvíjajúceho sa prostredia vysokoškolského vzdelávania. vysokoškolské vzdelávanie Spoločný európsky diplom: cieľom je vyskúšať diplom, ktorý sa má udeľovať na dobrovoľnom základe na potvrdenie dosiahnutých výsledkov vzdelávania a zručností získaných zo spoločných európskych programov zahŕňajúcich rozsiahlu nadnárodnú spoluprácu. vysokoškolské vzdelávanie Možné právne postavenie aliancií inštitúcií vysokoškolského vzdelávania: cieľom je vyskúšať program zahŕňajúci rozsiahlejšiu spoluprácu medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom inštitucionalizovaných nástrojov umožňujúcich spoločné využívanie ľudských, technických, dátových, vzdelávacích a výskumných a inovačných kapacít, ak je to možné. vysokoškolské vzdelávanie Prijatie odporúčania Rady o ceste k úspechu v škole (informácie o návrhu Komisie sú uvedené v oddiele 2.1) bude dôležitým krokom k vytvoreniu politického rámca na podporu lepších výsledkov vzdelávania pre všetkých mladých Európanov bez ohľadu na ich sociálno-ekonomické prostredie a osobné vlastnosti. Navrhuje komplexný prístup i) zameraním sa na školský prospech a pohodu v škole, ii) dôrazom na prevenciu a včasnú intervenciu okrem kompenzácie, iii) spájaním všeobecných, cielených a individualizovaných opatrení na účinné oslovenie všetkých. Na podporu vykonávania odporúčania spustí Komisia začiatkom roku 2023 expertnú skupinu pre pohodu a podporné vzdelávacie prostredie pre skupiny, ktorým hrozí podvýkonnosť. Skupina pripraví usmernenia EÚ na podporu pohody v školách – rozsiahlo zdokumentované, aby korelovali so vzdelávacími výsledkami znevýhodnených vzdelávajúcich sa osôb. V rámci vykonávania akčného plánu digitálneho vzdelávania Komisia začiatkom roku 2023 predstaví dva hlavné návrhy založené na výsledkoch štruktúrovaného dialógu o digitálnom vzdelávaní a digitálnych zručnostiach . Pripravovaný návrh odporúčania Rady o faktoroch umožňujúcich digitálne vzdelávanie bude zameraný na formálne vzdelávanie a odbornú prípravu a na investície, budovanie kapacít a úspešné využívanie digitálnych technológií na zlepšenie výučby a vzdelávania s cieľom zlepšiť výsledky vzdelávania všetkých vzdelávajúcich sa osôb. Návrhom odporúčania Rady o zlepšení poskytovania digitálnych zručností vo vzdelávaní a odbornej príprave sa predloží strategickejší pohľad na rozvoj digitálnych zručností a podporí sa kvalitný, inkluzívny, koherentný a koordinovaný prístup k poskytovaniu digitálnych zručností na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy. Prostredníctvom obidvoch návrhov sa podporia vzdelávacie potreby učiteľov. Odporúčanie Rady o faktoroch umožňujúcich digitálne vzdelávanie bude zamerané na digitálnu pedagogiku učiteľov a ich schopnosť využívať digitálne technológie vo vyučovacom a vzdelávacom procese. Odporúčanie Rady o zlepšení poskytovania digitálnych zručností vo vzdelávaní a odbornej príprave bude zamerané na digitálne kompetencie učiteľov a ich schopnosť vyučovať informatiku a/alebo iné digitálne predmety s cieľom rozvíjať digitálne zručnosti vzdelávajúcich sa osôb. Do konca roka 2023 Komisia navrhne európsky rámec vzdelávacej mobility, aby sa študijné pobyty v zahraničí stali pre každého normou, a nie výnimkou. Novým rámcom sa členské štáty podnietia, aby sa skúsenosti s mobilitou stali hodnotnou súčasťou všetkých ciest vzdelávania a odbornej prípravy a aby sa príležitosť na mobilitu začlenila do programov vzdelávania a odbornej prípravy. Bude zameraný viac na inkluzívnu mobilitu a rozšíri rozsah pôsobnosti odporúčania Mládež v pohybe z roku 2011 tak, aby zahŕňalo všetky vzdelávajúce sa osoby a všetkých zamestnancov (vrátane učiteľov a pracovníkov s mládežou) vo všetkých sektoroch vzdelávania a odbornej prípravy, mládeže a športu, či už formálnych, neformálnych alebo informálnych. Rámec sa bude zaoberať pretrvávajúcimi prekážkami mobility, akými sú administratívna záťaž, jazykové bariéry, nedostatok finančných prostriedkov a nedostatok systémov automatického uznávania. Rovnako sa bude zaoberať novým vývojom vo vzdelávacích vzorcoch s cieľom dosiahnuť, aby bola vzdelávacia mobilita šetrnejšia k životnému prostrediu a viac prepojená s možnosťami digitálneho vzdelávania. V oblasti vysokoškolského vzdelávania zahŕňajú pripravované strategické iniciatívy európskeho vzdelávacieho priestoru opatrenia v rámci európskej stratégie pre univerzity. V nadväznosti na správu Rade o vykonávaní automatického uznávania, ktorá je naplánovaná na koniec roka 2022, Komisia v roku 2023 uskutoční konzultácie o ďalšom postupe pri vytváraní európskeho systému zabezpečovania kvality a uznávania. V rokoch 2022 – 2023 bude v rámci projektov financovaných z programu Erasmus+ pilotne testovať spoločný európsky diplom na základe európskych kritérií, ako aj inštitucionalizované nástroje spolupráce, ktoré umožnia rozsiahlejšiu spoluprácu medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania s overovaním predstavy o možnom právnom postavení aliancií inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. Na základe výsledkov týchto pilotných projektov budú spolu s členskými štátmi a so zainteresovanými stranami stanovené ďalšie kroky. 4.2. Nový ukazovateľ rovnosti a ďalšie snahy o obohatenie dôkazovej základne Rovnosť zohráva od začiatku kľúčovú úlohu v spolupráci EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, čo sa odráža v dlhodobom cieli na úrovni EÚ znížiť podiel podvýkonnosti v základných zručnostiach, ktoré sa merajú prostredníctvom programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA). Mladí ľudia, ktorí vykazujú veľmi nízku výkonnosť v čítaní, matematike alebo prírodných vedách, sú vystavení zvýšenému riziku problémov v neskoršom živote, napríklad pokiaľ ide o ich vyhliadky na trhu práce alebo sociálne začlenenie. Na doplnenie tohto indikátora včasného varovania Komisia podnikla ďalší krok a v Monitore vzdelávania a odbornej prípravy 2022 po prvý raz predstavuje ukazovateľ, ktorý poskytuje dôkazy o základných príčinách školskej podvýkonnosti [pozri pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2022) 750, oddiel II.2.2.1 a pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2022) 751]. Nový ukazovateľ sa zameriava na podiel podvýkonnosti vo všetkých troch oblastiach PISA súčasne , pričom porovnáva hornú a dolnú štvrtinu sociálno-ekonomického postavenia každej krajiny. Údaje potvrdzujú, že jednou z kľúčových príčin školskej podvýkonnosti je sociálno-ekonomické prostredie osoby. V priemere EÚ je riziko nedostatočnej výkonnosti u mladých ľudí zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia takmer šesťkrát vyššie ako u osôb so zvýhodneným sociálno-ekonomickým prostredím, čo poukazuje na vážny problém z hľadiska rovnosti. Ako bolo uvedené, vzdelávacie systémy vo väčšine členských štátov neoddeľujú výsledky vzdelávania od sociálno-ekonomického prostredia. Dôkazy skutočne naznačujú trvalé prenášanie z jednej generácie na druhú, čím sa v bludnom kruhu zasievajú semená nezamestnanosti a vylúčenia. Nový ukazovateľ rovnosti vo vzdelávaní na úrovni EÚ Nový ukazovateľ rovnosti vo vzdelávaní na úrovni EÚ je založený na programe OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA). Vyjadruje podiel podvýkonnosti v čítaní, matematike a prírodných vedách (kombinované) medzi 15-ročnými v najnižšej štvrtine sociálno-ekonomického postavenia [C]. Tieto dva komparátory sú [A] priemerný podiel podvýkonnosti krajiny a [B] podiel podvýkonnosti medzi najvyššou štvrtinou indexu ekonomického, sociálneho a kultúrneho postavenia (ESKP). Zdroj: Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2022 (výpočty Európskej komisie založené na údajoch hodnotenia PISA OECD za rok 2018). Zverejnenie nových údajov PISA v decembri 2023 umožní nový pohľad na situáciu a zachytí prvé vplyvy pandémie. Pomôže to aj pri stanovení cieľov na rok 2030, ak tak členské štáty budú chcieť urobiť v rámci cyklu 2026 – 2030 strategického rámca pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

Tento nový ukazovateľ prináša množstvo dôkazov a nových poznatkov. Po prvé, hoci už zistenie priemeru EÚ je alarmujúce, v niektorých členských štátoch je situácia ešte podstatne horšia, s rozdielom takmer 40 percentuálnych bodov. Po druhé, rozdiely medzi jednotlivými krajinami sú také výrazné, že nedostatočná výkonnosť v rámci vysokého sociálno-ekonomického prostredia v jednom členskom štáte môže byť vyššia ako nedostatočná výkonnosť v rámci nízkeho sociálno-ekonomického prostredia v inom členskom štáte. Po tretie, z údajov vyplývajú aj dobré správy: niekoľkým krajinám sa podarilo obmedziť sociálno-ekonomické rozdiely v nedostatočnej výkonnosti, pričom je dôležité, že ide o tie isté krajiny, ktoré celkovo vykazujú dobrý výkon v hodnotení PISA. To naznačuje, že je možné spojiť kvalitné vzdelávanie so spravodlivým vzdelávaním. Ilustruje sa tým, že politikami v oblasti vzdelávania možno dosiahnuť kvalitu a začlenenie súčasne, takže neexistuje žiadny nevyhnutný kompromis medzi excelentnosťou a sociálnou spravodlivosťou. Tieto zistenia sú veľmi dôležité z hľadiska politiky. O tom, ako to urobiť čo najlepšie, sa môže diskutovať počas procesu reflexie v polovici obdobia. Jednou z kľúčových otázok je, ako zabezpečiť, aby nový ukazovateľ nielen vypĺňal medzery vo vedomostiach, ale aby bol využitý na zlepšenie tvorby politiky. Jednou z možností je vypracovať na základe nového ukazovateľa nový cieľ na úrovni EÚ pre cyklus 2026 – 2030 s cieľom pomôcť zamerať pozornosť politík a riešiť výzvy systematickým spôsobom ako stálu súčasť práce v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru (pozri oddiel 5.2). Ďalšie úsilie o zintenzívnenie podpory tvorby politiky založenej na dôkazoch Rovnosť nie je jedinou oblasťou, v ktorej dochádza k zlepšeniam dôkazovej základne dostupnej pre strategický rámec európskeho vzdelávacieho priestoru. Dve ďalšie oblasti ukazovateľov na úrovni EÚ, ktoré sa vyvíjajú, sa týkajú učiteľského povolania a vzdelávania v oblasti environmentálnej udržateľnosti. Tretím príkladom, ktorý treba zdôrazniť, je európske monitorovacie stredisko pre sektor vysokoškolského vzdelávania. Po prvé, s cieľom posilniť dôkazovú základňu, zlepšiť pravidelné monitorovanie špecifických aspektov učiteľského povolania na úrovni EÚ, umožniť vzájomné učenie sa a lepšie pochopiť prekážky a politické páky Komisia s technickou podporou stálej skupiny pre ukazovatele a referenčné hodnoty pripravuje prehľad, v ktorom sa bude spájať viacero ekvivalentných ukazovateľov v rôznych podoblastiach. Hlavný dôraz sa bude klásť na atraktívnosť učiteľského povolania v reakcii na rozsiahly nedostatok učiteľov v členských štátoch. Po druhé, Komisia pracuje na ukazovateľoch na uznanie úlohy vzdelávania a odbornej prípravy pre úspešnú zelenú transformáciu . Na základe odporúčania Rady z roku 2022 o vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj ako usmernenia a inšpirácie z nového európskeho rámca kompetencií v oblasti udržateľnosti sa v súčasnosti skúmajú dostupné a pripravované zdroje údajov. Práca je v prípravnej fáze a pokračuje s technickou podporou skupiny pre ukazovatele a referenčné hodnoty. Komisia bude napokon pracovať na zriadení európskeho monitorovacieho strediska pre sektor vysokoškolského vzdelávania vrátane hodnotiacej tabuľky s cieľom poskytnúť dôkazy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní európskej stratégie pre univerzity. Spojí to najlepšie zo súčasných dátových nástrojov a kapacít EÚ s cieľom poskytnúť dôkazy a ukazovatele o kľúčových prioritách, akými sú začleňovanie, hodnoty, kvalita a relevantnosť, mobilita, zelené a digitálne zručnosti, zamestnateľnosť, nadnárodná spolupráca, transfer technológií a valorizácia znalostí. 4.3. Zabezpečenie kvality investícií do vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom nového vzdelávacieho laboratória Rastúci tlak na verejné rozpočty uprostred rastúcej potreby reforiem a investícií do vzdelávania (od infraštruktúry a výstavby budov až po odbornú prípravu pre pedagogických zamestnancov, poskytovanie digitálnych zariadení a financovanie otvorených vzdelávacích zdrojov) čoraz viac obracia pozornosť na otázky kvality investícií. Členské štáty uznali, že na výkonnosť vzdelávacích systémov má vplyv ich schopnosť udržiavať primeranú úroveň investícií a zabezpečiť ich účinnosť, spravodlivosť, kvalitu a efektívnosť. Na tento účel sú pripravené vypracovať a sprístupniť hodnotiace metodiky, ktoré pomáhajú identifikovať opatrenia s vysokým individuálnym a sociálnym vplyvom, pričom sú špecifické pre ich vlastné vnútroštátne požiadavky . V máji 2021 Európska komisia zriadila skupinu odborníkov pre kvalitné investície do vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom identifikovať politiky s najvyšším potenciálom na podporu výsledkov vzdelávania a inkluzívnosti a zároveň zlepšiť efektívnosť výdavkov, ako aj monitorovanie a hodnotenie. V tomto duchu táto skupina navrhla i) vykonávať viac hodnotení politiky vzdelávania systémovým spôsobom; ii) vymieňať si poznatky o najlepších metódach hodnotenia a iii) organizovať vzájomné učenie a budovanie kapacít v súvislosti s metodikami hodnotenia, čo členským štátom umožní prijímať dobre podložené rozhodnutia o investíciách do vzdelávania. Záverečná správa skupiny odborníkov pre kvalitné investície – Hlavné závery politiky V záverečnej správe sa identifikujú mnohé sľubné opatrenia politiky vzdelávania, ktoré si však zaslúžia ďalšie experimentovanie na úrovni členských štátov. Experimentovanie a hodnotenie sú kľúčovými krokmi pri navrhovaní a úspešnom vytvorení intervencií vo forme politík, ktoré sú prispôsobené každému špecifickému miestnemu, regionálnemu alebo národnému kontextu. Z metodického hľadiska sa v preskúmaní odhalilo, že veľké množstvo spoľahlivých dôkazov pochádza z USA a zo Spojeného kráľovstva a oveľa menej z členských štátov EÚ. Navyše počet hodnotení, ktoré poskytujú podrobnú analýzu nákladov a prínosov, je ešte obmedzenejší. Preto je potrebný rozvoj odborných znalostí na hodnotenie a šírenie zistení na úrovni EÚ. Zo zhromažďovania odborných znalostí a dôkazov o hodnotení politík na úrovni EÚ možno očakávať prínosy. Odborníci dospeli k záveru, že rozvoj kultúry hodnotenia v EÚ by sa mal podporiť týmito opatreniami: üpodpora rozvoja odborných znalostí o metódach hodnotenia v každom členskom štáte, üšírenie poznatkov o prísne hodnotených politikách s cieľom rozvíjať najlepšie postupy a zdieľať ich a üsprístupnenie finančných prostriedkov EÚ na politické experimenty na hodnotenie rozvoja inovačných politík vzdelávania. V nadväznosti na hlavné závery skupiny odborníkov Komisia v novembri 2022 spustí vzdelávacie laboratórium o kvalitných investíciách do vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť členské štáty pri prijímaní účinných, efektívnych a na dôkazoch založených rozhodnutí o financovaní vzdelávania. Laboratórium bude podporovať hodnotenia politiky vzdelávania prispôsobené špecifickým miestnym, regionálnym a národným potrebám a ich pravidelné používanie pri tvorbe politiky. Členským štátom ponúkne znalosti, nástroje, metódy a zdroje na hodnotenie ich verejných výdavkov na vzdelávanie a odbornú prípravu. Bude podporovať aj vytváranie sietí a spoluprácu medzi poskytovateľmi hodnotenia a odbornými centrami v celej EÚ vrátane medzinárodných organizácií, ako je OECD. 4.4. Posilnenie riadiacej štruktúry európskeho vzdelávacieho priestoru Vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a ruskej invázie na Ukrajinu na systémy vzdelávania a odbornej prípravy viedol k väčšej naliehavosti niektorých štrukturálnych problémov. Účinné riešenie takýchto systémových výziev si vyžaduje dlhodobé úsilie, pri ktorom sa využíva úzka spolupráca . Medzi priority takejto spolupráce patrí riešenie výziev identifikovaných v tejto správe o pokroku (ako je podpora rovnosti vo vzdelávaní a odbornej príprave a riešenie nedostatku učiteľov). Na Konferencii o budúcnosti Európy sa uviedli nápady na zlepšenie EÚ vrátane návrhov opatrení zameraných na budúcnosť, ktoré sú plne v súlade s cieľmi európskeho vzdelávacieho priestoru, ktoré možno najlepšie presadzovať prostredníctvom užšej spolupráce (napr. podpora vzdelávania k európskemu občianstvu ako príspevku k občianskej identite, ďalšie zlepšovanie informačných platforiem na zhromažďovanie a výmenu informácií súvisiacich so vzdelávaním). Pri zavádzaní opatrení európskeho vzdelávacieho priestoru je dôležité zapojenie zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti. S cieľom lepšie začleniť občiansku spoločnosť do úsilia o vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni EÚ od roku 2023 Komisia preskúma možnosti v rámci programu Erasmus+ na zvýšenie finančnej podpory na posilnenie spolupráce občianskej spoločnosti vo vzťahu k politike v oblasti vzdelávania a mládeže. Komisia podporí mobilizáciu riadiacich štruktúr strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru a konsolidáciu jej dobrovoľného prístupu k užšej spolupráci a koordinácii medzi členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania. Na zabezpečenie dôkladnejšieho zhodnotenia pokroku na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru, a to aj prostredníctvom skupiny na vysokej úrovni a jej nedávno zriadenej koordinačnej rady, Komisia navrhuje proces reflexie v polovici obdobia, ako sa uvádza v oddiele 5.2. Touto reflexiou sa môže preskúmať, ako môže reformovaná riadiaca štruktúra a spolupráca na úrovni EÚ pomôcť pri riešení vznikajúcich a opakujúcich sa výziev prostredníctvom systémovej reformy, a tak pomôcť vytvoriť európsky vzdelávací priestor a identifikovať potenciálne oblasti, v ktorých sú potrebné úpravy. Bude sa diskutovať aj o účinnosti vzájomného učenia a spôsobe, akým môže lepšie podporovať členské štáty EÚ pri riešení spoločných výziev a rozvoji opatrení zameraných na budúcnosť prostredníctvom lepšieho návrhu politiky, podporeného rozšírenou porovnávacou dôkazovou základňou EÚ, ako aj lepším šírením výsledkov na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a miestnej úrovni.



4.5. Posilnenie geopolitického aspektu európskeho vzdelávacieho priestoru Geopolitický aspekt európskeho vzdelávacieho priestoru je čoraz dôležitejší. Európsky vzdelávací priestor sa ukázal ako hnacia sila reforiem v iných krajinách a slúži ako globálny štandard kvality s viacerými akciami európskeho vzdelávacieho priestoru (napr. akcie Jean Monnet, centrá excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy a akadémie učiteľov Erasmus+), ktoré oslovujú krajiny a účastníkov mimo EÚ, podporujú atraktívnosť európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy, motivuje krajiny na ceste k členstvu v EÚ a podporuje ich pri transformácii ich systémov vzdelávania, výskumu a inovácií. To sa ďalej posilnilo prostredníctvom stratégie Global Gateway a globálnych investícií EÚ na dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja č. 4 týkajúceho sa inkluzívneho a spravodlivého kvalitného vzdelávania a príležitostí na celoživotné vzdelávanie pre všetkých, podpory vzdelávacej mobility a digitálnej transformácie vo vzdelávaní aj prostredníctvom vzdelávania, ako aj kvality, rovnosti, začlenenia a rodovej rovnosti vo vzdelávaní. Okrem toho bol posilnený zvýšením rozpočtu nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) na vzdelávanie zo 7 % na 10 % a posilnením medzinárodného aspektu programu Erasmus+ (Erasmus Mundus), ktorý je teraz plne zavedený, s celkovým rozpočtom 2,2 miliardy EUR. Poskytovanie kombinovanej podpory v oblasti vzdelávania zo strany EÚ a členských štátov Ukrajine dokazuje, že Tím Európa môže byť agilný a efektívny pri reagovaní na krízy, čo dokazuje pridanú hodnotu takejto neformálnej a dobrovoľnej spolupráce. V programe Erasmus+ bola zavedená bezprecedentná flexibilita, podporovala sa integrácia žiakov, študentov a zamestnancov do vzdelávacích systémov EÚ, a to aj prostredníctvom jeho medzinárodného rozmeru. Komisia podporí aj obnovu ukrajinského vzdelávania vrátane rekonštrukcie poškodených ukrajinských škôl. Na základe vzdelávacieho aspektu iniciatívy Global Gateway bude Komisia naďalej podporovať prístup Tímu Európa s cieľom presadzovať kvalitné vzdelávanie v partnerských krajinách, a to najmä s ohľadom na budúcu rekonštrukciu ukrajinského vzdelávacieho systému po vojne. Po tom, čo bol Ukrajine 23. júna 2022 udelený štatút kandidátskej krajiny EÚ, Komisia vyzvala príslušné orgány v oblasti vzdelávania, aby sa pripojili k pracovným skupinám strategického rámca európskeho vzdelávacieho systému, ktoré prispejú k zlepšeniu vzájomného učenia a pokračujúcej podpore pri riešení negatívneho vplyvu invázie na Ukrajinu na vzdelávanie.

Komisia spolu so západným Balkánom vypracovala agendu pre západný Balkán v oblasti inovácie, výskumu, vzdelávania, kultúry, mládeže a športu . Táto agenda sa zameriava na priblíženie krajín západného Balkánu k EÚ, a to aj v oblasti vzdelávania. Ako konkrétne opatrenie sa bude v rámci programu Erasmus+ podporovať silnejšie partnerstvo so západným Balkánom, aby vzdelávacie organizácie a inštitúcie mali možnosť zúčastniť sa na dôležitých strategických akciách v rámci programu, počnúc alianciami európskych univerzít. Práca bude pokračovať aj globálnejšie, aby sa posilnila kľúčová úloha, ktorú môžu univerzity EÚ zohrávať pri maximalizácii globálneho vplyvu Európy a podpore demokratických hodnôt a mierovej spolupráce. Aliancie európskych univerzít podporované programom Erasmus+ dosahujú popredné postavenie presadzovaním európskych hodnôt a identity a revolúciou v kvalite a konkurencieschopnosti európskeho sektora vysokoškolského vzdelávania. Portál Study in Europe slúži aj ako jednotné kontaktné miesto na propagáciu štúdia v Európe, informácie o ňom a poradenstvo v súvislosti s ním. Smeruje návštevníkov na národné stránky o vysokoškolskom vzdelávaní, najmä prostredníctvom profilov jednotlivých krajín, a prezentuje výhody štúdia v Európe. Ide o konkrétne vyjadrenie prístupu Tímu Európa a činnosti zamerané na vytváranie sietí a organizované pod jeho záštitou podporujú partnerské učenie a výmenu najlepších postupov. Pomáhajú propagovať Európu ako miesto štúdia a výskumu v partnerských krajinách na celom svete. Portál Study in Europe, najmä jeho aspekty týkajúce sa nadväzovania kontaktov, sa bude v budúcnosti ďalej rozvíjať. Vzdelávanie je aj naďalej prioritou spolupráce EÚ v regióne európskeho susedstva a rozširovania a využíva bilaterálne a regionálne financovanie v rámci Nástroja predvstupovej pomoci a Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. V strednodobom a dlhodobom horizonte bude Komisia podporovať úvahy s členskými štátmi EÚ o ďalšej podpore koordinovaného prístupu k investíciám do vzdelávania v partnerských krajinách s cieľom umiestniť Tím Európa na vedúcu pozíciu ako účinnú hnaciu silu v sektore vzdelávania na národnej a regionálnej úrovni a na globálnej scéne.

5. Závery a ďalší postup 5.1. Hlavné zistenia Týmto hodnotením sa preukázalo, že európsky vzdelávací priestor je na dobrej ceste: za posledné dva roky sa dosiahol pokrok pri stanovovaní iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru, zintenzívnení spolupráce a spolutvorby a mobilizácii finančných prostriedkov na národné reformy a investície. Európsky vzdelávací priestor poskytol program reforiem, investícií a spolupráce v záujme spravodlivejšieho, lepšieho a odolnejšieho vzdelávania pre každého v Európe. Na jednej strane je v procese vykonávania ešte príliš skoro na to, aby sme mali merateľné dôkazy o vplyve opatrení európskeho vzdelávacieho priestoru, reforiem riadiacej štruktúry a financovania EÚ na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Na druhej strane prvé náznaky ukazujú, že vďaka spoločnému záväzku európskeho vzdelávacieho priestoru a európskej spolupráci sa iniciatívy v členských štátoch a na úrovni EÚ vzájomne posilňujú. Silnejšou riadiacou štruktúrou sa predviedol európsky vzdelávací priestor v praxi a preukázalo sa spoločné vedúce postavenie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ pri zintenzívnení spolupráce v oblasti reforiem a opatrení na dosiahnutie cieľov na úrovni EÚ a schopnosti reagovať na nové výzvy. Posilnený strategický rámec umožnil združovanie znalostí a zdrojov, organizované zdieľanie osvedčených postupov a realizáciu konkrétnych riešení. Spoločná ambícia európskeho vzdelávacieho priestoru zvýšila spoluprácu a vlastníctvo spoločných priorít. To viedlo k tomu, že vzdelávanie a odborná príprava sa stali na základe spoločných záujmov spoločným cieľom. Zatiaľ čo trendy na ceste k dosiahnutiu niekoľkých cieľov na úrovni EÚ vykazujú pozitívnu vzostupnú konvergenciu (predčasné ukončovanie školskej dochádzky klesá, zatiaľ čo dosiahnuté terciárne vzdelanie a účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve sú na vzostupe), môžeme pozorovať aj významné varovné signály vyžadujúce systematické dlhodobé úsilie s cieľom zlepšiť kvalitu a rovnosť vo vzdelávaní a v odbornej príprave. Komisia bude pokračovať v zlepšovaní monitorovania výkonnosti na úrovni EÚ s cieľom podporovať tvorbu politík založených na dôkazoch a uľahčiť vzájomné učenie o zistených významných výzvach (vrátane podpory rovnosti vo vzdelávaní a riešenia prehlbujúceho sa nedostatku učiteľov v celej EÚ). Zameranie na vykonávanie, kvalitné investície, absorpciu a dôkladné monitorovanie bude v nasledujúcich rokoch kľúčové. Po fáze návrhu politiky v rokoch 2021 – 2022 a spustení súboru opatrení európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni EÚ by sa teraz mala pozornosť venovať zabezpečeniu i) následných opatrení v súvislosti so strategickými iniciatívami európskeho vzdelávacieho priestoru na vnútroštátnej úrovni; ii) kvalitných investícií prostredníctvom účinnej absorpcie zdrojov EÚ a vnútroštátnych zdrojov a iii) dôkladného monitorovania pokroku. To by mohlo pomôcť upevniť systémové reformy, ktoré členské štáty uskutočňujú, a mať pozitívny vplyv na vzdelávajúce sa osoby a učiteľov. Kľúčovú úlohu v tom môžu zohrať pracovné skupiny strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru a iné fóra pre spolutvorbu podporujúce prácu na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru, pričom kľúčová pre úspech je aktívna účasť všetkých členov a zabezpečenie prepojenia s vnútroštátnym procesom rozhodovania. Program Erasmus+ bude naďalej podporovať plnenie cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru prostredníctvom mobility, spolupráce a opatrení a priorít politiky. 5.2. Preskúmanie v polovici obdobia Táto správa o pokroku je príspevkom Komisie k preskúmaniu v polovici obdobia v roku 2023, ktorého cieľom je zhodnotiť a udržať dynamiku, záväzok a účasť všetkých pri vytváraní európskeho vzdelávacieho priestoru. Komisia vyzýva členské štáty, ostatné inštitúcie EÚ a zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti, aby sa zúčastnili. Tento proces počúvania, dialógu a spoločnej úvahy zmobilizuje všetky úrovne riadiacej štruktúry strategického rámca európskeho vzdelávacieho priestoru a bude zahŕňať preskúmanie v polovici obdobia s Európskym parlamentom. Summit o vzdelávaní, ktorý sa bude konať 1. decembra 2022, bude prvou príležitosťou na spoločné úvahy so všetkými zainteresovanými stranami. Zistenia v tejto správe o pokroku poskytujú usmernenie pre hlavné otázky, o ktorých sa má diskutovať počas procesu reflexie v polovici obdobia, pričom každý aktér prináša vlastné skúsenosti so svojimi príslušnými činnosťami a úsilím na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru: üvýmena informácií o hlavných činnostiach a reformách politiky na ceste k dosiahnutiu spoločných cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru, üspolutvorba zostávajúcich strategických iniciatív európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, üvykonávanie posilnenej riadiacej štruktúry na podporu komplexného zhodnotenia pokroku na ceste k vytvoreniu európskeho vzdelávacieho priestoru, a to aj prostredníctvom skupiny na vysokej úrovni a jej nedávno zriadenej koordinačnej rady, a identifikácia potenciálnych oblastí na úpravy, üspoločné uvažovanie o významných výzvach a opatreniach orientovaných na budúcnosť (vyplývajúcich zo zistení tejto správy o pokroku a Konferencie o budúcnosti Európy), ako napríklad: i) posilňovanie rovnosti a začleňovania na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy; ii) zlepšovanie kvality riešením nedostatku učiteľov a zvyšovaním atraktívnosti učiteľského povolania alebo iii) zlepšovaním vzdelávania k európskemu občianstvu, üpreskúmanie realizovateľnosti a pridanej hodnoty ďalších cieľov na úrovni EÚ v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru, najmä pokiaľ ide o spravodlivosť, učiteľské povolanie a udržateľnosť, üpodpora reformy politiky, zabezpečenie kvalitných investícií a podpora európskej spolupráce pri zlepšovaní návrhu politiky s cieľom riešiť identifikované významné výzvy zamerané na budúcnosť prostredníctvom pravidelných hodnotení politiky vzdelávania, üposilnenie činností vzájomného učenia a ich prispôsobenie potrebám členských štátov, üposilnenie monitorovania opatrení nadväzujúcich na strategické iniciatívy európskeho vzdelávacieho priestoru na úrovni členských štátov.