Cieľom stratégie je zrealizovať víziu Únie odolnej proti zmene klímy do roku 2050, a to zabezpečením toho, aby bola adaptácia inteligentnejšia, systémovejšia a rýchlejšia, ako aj zintenzívnením medzinárodných opatrení. To sa počas celého cyklu politík premieta do lepších poznatkov a údajov, podpory rozvoja politiky a riadenia klimatických rizík na všetkých úrovniach a urýchlenia celoplošných adaptačných opatrení. Komisia prostredníctvom tejto novej stratégie prispieva svojím dielom k tomu, aby sa Európa stala odolnejšou proti zmene klímy. Vďaka úplnému vykonávaniu opatrení stratégie by Európa mohla oveľa lepšie čeliť dôsledkom zmeny klímy už do roku 2030. To by znamenalo, že informovanosť o adaptácii a plánovanie by sa rozšírili na každý miestny orgán, spoločnosť a domácnosť, vykonávanie adaptácie by sa naplno rozbehlo v prípade tých, ktorí sú najviac zasiahnutí, a dosiahlo by sa celosvetové vedúce postavenie v oblastiach, ako sú klimatické služby, zvýšenie odolnosti proti zmene klímy alebo riešenia blízke prírode.

Vzhľadom na závažnosť výzvy súvisiacej s adaptáciou je potrebné celovládne a celospoločenské úsilie. Je nevyhnutné, aby súkromný a verejný sektor užšie spolupracovali, najmä pokiaľ ide o financovanie adaptácie. Stratégia so zameraním a s nástrojmi, ktoré poskytuje, podporí súkromný sektor s cieľom identifikovať riziká a nasmerovať investície do opatrení v oblasti adaptácie a odolnosti (a zabrániť nesprávnej adaptácii). Ponúka riešenia na zabezpečenie väčšej informovanosti o klimatických vplyvoch (ako sú povinnosti týkajúce sa zverejňovania nefinančných informácií, taxonómia EÚ pre udržateľné činnosti a obnovená stratégia udržateľného financovania), čím pomôže veľkým spoločnostiam, MSP, miestnym samosprávam, sociálnym partnerom a verejnosti. Zároveň pomôže napraviť nesprávne chápanie, podľa ktorého adaptácia predstavuje výlučne náklady, pričom v skutočnosti ide o investíciu.

Členské štáty budú aj naďalej zohrávať hlavnú úlohu pri realizácii, pričom ambicióznejšie a proaktívnejšie opatrenia na úrovni EÚ im pomôžu naplniť ich potreby v oblasti adaptácie. Potreba väčšej podpory na úrovni EÚ vyplýva zo sprievodného posúdenia vplyvu . Hoci majú výzvy súvisiace s adaptáciou miestny a špecifický charakter, riešenia možno často do veľkej miery preniesť a uplatniť na regionálnej, vnútroštátnej alebo nadnárodnej úrovni. Mnohé dôsledky zmeny klímy majú výrazný cezhraničný rozmer (napr. v arktickom regióne, makroregiónoch alebo povodiach) alebo medzinárodný rozmer (najvzdialenejšie regióny EÚ a zámorské krajiny a územia), pričom tu existujú aj vplyvy na jednotný trh špecifické z hľadiska EÚ. Solidarita medzi členskými štátmi a v rámci nich je nevyhnutná na to, aby sme dosiahli odolnosť spravodlivým a primeraným spôsobom. Komisia bude úzko spolupracovať s členskými štátmi na vykonávaní tejto stratégie s cieľom lepšie zosúladiť medzinárodné a únijné adaptačné opatrenia. Stratégia bude prínosom aj pre adaptáciu na regionálnej a miestnej úrovni, zatiaľ čo Európsky klimatický pakt posilní postavenie jednotlivých občanov, ktorí budú v úspešnej realizácii adaptačnej stratégie zohrávať kľúčovú úlohu.

EÚ v posledných rokoch už prijala opatrenia na posilnenie svojej odolnosti v rámci adaptačnej stratégie z roku 2013 . Všetky členské štáty teraz majú národnú adaptačnú stratégiu alebo národný adaptačný plán. Adaptácia bola začlenená do politík a dlhodobého rozpočtu EÚ a platforma Climate-ADAPT sa stala kľúčovým referenčným miestom pre poznatky o adaptácii. Globálna komisia pre adaptáciu uznala EÚ za priekopníka v oblasti začleňovania aspektov klimatických rizík do rozhodovania . Táto nová stratégia vychádza z uvedených skúseností, zvyšuje ambície a rozširuje sa tak, aby pokrývala nové oblasti a priority.

Návrh európskeho klimatického predpisu je základom pre vyššie ambície a väčšiu súdržnosť politík v oblasti adaptácie. Stanovuje sa v ňom rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality aj ambícia v oblasti adaptácie do roku 2050, a to začlenením spoločnej medzinárodnej vízie príslušných opatrení do práva EÚ (t. j. celosvetový cieľ v oblasti adaptácie uvedený v článku 7 Parížskej dohody a cieľ udržateľného rozvoja č. 13). Týmto návrhom sa EÚ a jej členské štáty zaväzujú k trvalému pokroku s cieľom zvýšiť adaptívnu kapacitu, posilniť odolnosť a znížiť zraniteľnosť voči zmene klímy. Nová adaptačná stratégia ukazuje cestu a poskytuje riešenia, vďaka ktorým sa tento pokrok stane skutočnosťou. Vzhľadom na systémovú povahu politiky v oblasti adaptácie sa adaptačné opatrenia budú vykonávať integrovane spolu s ostatnými iniciatívami Európskej zelenej dohody, ako je stratégia biodiverzity, vlna obnovy, stratégia „z farmy na stôl“, akčný plán pre obehové hospodárstvo a akčný plán nulového znečistenia, stratégia lesného hospodárstva, stratégia v oblasti pôdy, stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a obnovená stratégia udržateľného financovania.

EÚ môže reagovať na obdobia sucha krátkodobými núdzovými opatreniami v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a prostredníctvom systémov včasného varovania zavedených v celej EÚ. Členské štáty vykonávajú integrovaný manažment povodia prostredníctvom rámcovej smernice o vode, pričom niektoré prijali plány manažmentu sucha pre zraniteľné povodia. Keďže v dlhodobejšom horizonte by mohli byť exponované takmer všetky povodia, sú potrebné organizačné a technické adaptačné riešenia. V rámci poľnohospodárstva sem patrí udržateľné (opätovné) využívanie vody, obhospodarovanie pôdy a vegetačná pokrývka, plodiny znášajúce sucho, vertikálne poľnohospodárstvo alebo dokonca plánovanie využitia krajiny a obnova nezvratne poškodených oblastí. V energetike a doprave to zahŕňa prípravu na narušenia na konkrétnych vodných cestách využívaných na nákladnú dopravu, výrobu vodnej energie a chladenie v elektrárňach. V prípade pitnej vody ide o podporu úspor vody v domácnostiach alebo dodatočnú infraštruktúru na dodávky a skladovanie.

V dôsledku meniacej sa klímy mnohé európske regióny už teraz čelia častejším, závažnejším a dlhodobejším obdobiam sucha. Sucho môže mať kaskádové účinky. Napríklad znižuje hladinu vody v riekach a hladinu podzemných vôd, spomaľuje rast stromov a plodín, má za následok intenzívnejšie útoky škodcov a podnecuje prírodné požiare. V Európe väčšina strát spôsobených suchom (približne 9 miliárd EUR ročne) postihuje poľnohospodárstvo, energetiku a verejné zásobovanie vodou. Extrémne sucho v západnej a strednej Európe v rokoch 2018, 2019 a 2020 spôsobilo značné škody. Len v roku 2018 predstavovali poľnohospodárske škody približne 2 miliardy EUR vo Francúzsku, 1,4 miliardy EUR v Holandsku a 770 miliónov EUR v Nemecku. Pri globálnom oteplení o 3 °C by sa obdobia sucha vyskytovali dvakrát častejšie a absolútne ročné straty spôsobené suchom v Európe by sa zvýšili na 40 miliárd EUR ročne, čo by malo najvážnejší vplyv na oblasti Stredozemia a Atlantiku.

Význam adaptácie sa čoraz viac uznáva na celom svete – vo viacerých správach sa však poukazuje na nedostatočnú pripravenosť . Médiá takmer denne prinášajú správy o extrémnych poveternostných javoch a ich vplyvoch, pričom ich zvýšená intenzita a frekvencia v dôsledku zmeny klímy figurujú na poprednom mieste globálneho verejného programu. Globálna komisia pre adaptáciu zdôraznila, že adaptačné riešenia väčšinou patria do kategórie riešení, ktoré neoľutujeme, t. j. stojí za to pokračovať v nich bez ohľadu na konečný vývoj v oblasti klímy. Dôvodom sú ich viacnásobné vedľajšie prínosy, najmä pokiaľ ide o riešenia blízke prírode a prevenciu rizika katastrof, a „trojnásobný úžitok“ adaptácie: zabraňovanie budúcim ľudským, prírodným a materiálnym stratám, vytváranie hospodárskych úžitkov znižovaním rizík, zvyšovaním produktivity a stimulovaním inovácií, ako aj spoločenské, environmentálne a kultúrne prínosy.

Európa podniká kroky na zvládnutie klimatickej výzvy. EÚ sa zaviazala dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a ambicióznejší cieľ zníženia emisií aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990. Európsky parlament, viaceré členské štáty a viac ako 300 miest uznali núdzovú situáciu v oblasti klímy. Európska rada dospela k záveru, že zmena klímy je „existenčnou hrozbou“. EÚ schválila Prísľub lídrov pre prírodu (Leaders’ Pledge for Nature) z roku 2020 s cieľom spoločne bojovať proti klimatickej kríze a kríze v oblasti biodiverzity. Zameranie sa na zelenú transformáciu v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a v rámci programov politiky súdržnosti ďalšej generácie poskytuje príležitosť na prednostné uskutočnenie investícií a reforiem, ktoré môžu pomôcť zvýšiť odolnosť proti klimatickým otrasom, ako aj urýchliť dekarbonizáciu hospodárstva. Pre súkromný sektor poskytne taxonómia EÚ v oblasti udržateľných činností rámec na uľahčenie investícií odolných proti zmene klímy. Na individuálnej úrovni sa viac ako 93 % Európanov domnieva, že zmena klímy je vážny problém, a 70 % súhlasí s tým, že adaptácia na zmenu klímy je pozitívna.

Adaptačné stratégie na všetkých úrovniach musia byť účinné a vychádzať z najnovších vedeckých poznatkov. Adaptačné stratégie zostanú dôležitými nástrojmi. Vnútroštátne, regionálne a miestne orgány by ich mali ďalej rozvíjať. Prostredníctvom svojho Nástroja technickej podpory Komisia ponúka podporu pri budovaní administratívnej kapacity v členských štátoch na vykonávanie politík EÚ v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Komisia a zúčastnené krajiny a regióny budú zároveň stimulovať cezhraničnú spoluprácu prostredníctvom rámcov EÚ pre spoluprácu v oblasti makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti a iných námorných stratégií, programov financovania Interreg a príležitostí na spoluprácu a nadväzovanie kontaktov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. To pomôže pri vykonávaní adaptácie prostredníctvom koordinovaných a spoločných opatrení medzi členskými štátmi, ako aj medzi krajinami EÚ a krajinami mimo nej. Komisia bude takisto podporovať výmenu najlepších postupov a riešení spoločných výziev v oblasti adaptácie medzi najvzdialenejšími regiónmi a ich susedmi. V rámci procesu podávania správ o fungovaní spoločnej rybárskej politiky Komisia posúdi, ako táto politika zohľadňuje adaptáciu na zmenu klímy.

Zmena klímy má taký ďalekosiahly vplyv, že naša reakcia na ňu musí byť systémová. Komisia bude naďalej aktívne začleňovať aspekty odolnosti proti zmene klímy do všetkých príslušných oblastí politiky, ktoré sa týkajú verejného aj súkromného sektora. Toto začleňovanie bude presahovať rámec sektorov, na ktoré sa zameriavala adaptačná stratégia EÚ z roku 2013 a ktoré zahŕňali poľnohospodárstvo, infraštruktúru a poisťovníctvo. Podporí ďalší rozvoj a, čo je najdôležitejšie, vykonávanie adaptačných stratégií a plánov na všetkých úrovniach riadenia. V rámci tohto systémového prístupu existujú tri prierezové priority: začlenenie adaptácie do makrofiškálnej politiky, riešenia adaptácie blízke prírode a miestne adaptačné opatrenia.

Platformy poznatkov o klíme zohrávajú pri rozhodovaní o adaptačných opatreniach čoraz významnejšiu úlohu. Platforma Climate-ADAPT je etablovaný referenčný nástroj a zdroj poznatkov a postupne sa rozširuje, napríklad vďaka prístupu k údajom z programu Copernicus. Musíme však viac investovať do rozširovania jej kapacít, používateľskej a prispievateľskej základne, dosahu a vplyvu . Podporí výmenu poznatkov, osvedčených postupov a riešení, a to aj z projektov financovaných z prostriedkov EÚ, s cieľom osloviť a zapojiť čoraz väčšiu sieť používateľov. Takisto bude zbierať a spracúvať údaje zo všetkých relevantných zdrojov a následne generovať vysokokvalitné informácie. Do väčšej miery sa rozvinú prepojenia s nadnárodnými, vnútroštátnymi a regionálnymi platformami pre adaptáciu, ako aj prepojenie a interoperabilita s relevantnými zdrojmi v súvislosti s klimatickými vplyvmi.

Komisia uľahčí zainteresovaným stranám prístup k údajom o rizikách a stratách súvisiacich s klímou. Preskúmanie smernice INSPIRE v roku 2021 ako súčasť iniciatívy GreenData4All ponúka príležitosť zrevidovať právne predpisy tak, aby zahŕňali údaje o stratách súvisiacich so životným prostredím a s klímou, čím by sa rozšíril rozsah prístupu verejnosti. Údaje o stratách v dôsledku klimatických katastrof by sa v budúcich revíziách vykonávacieho aktu k smernici o otvorených údajoch a opakovanom použití informácií verejného sektora takisto mohli považovať za súbory údajov s vysokou hodnotou. Podobne sa v čo najväčšej miere sprístupnia údaje zozbierané v rámci verejno-súkromných partnerstiev.

Aby sa predišlo rozhodnutiam nezohľadňujúcim aspekt klímy, mali by sa komplexným a harmonizovaným spôsobom zaznamenávať, zbierať a spoločne využívať údaje zo súkromného aj verejného sektora. Komisia bude presadzovať spoločné pravidlá a špecifikácie pre zaznamenávanie a zber údajov o stratách súvisiacich s klímou a fyzických klimatických rizikách a bude podporovať centrálne zaznamenávanie týchto údajov od verejného a súkromného sektora na úrovni EÚ, a to prostredníctvom svojho centra pre údaje o rizikách . Na vnútroštátnej úrovni bude na základe posilnenej spolupráce s členskými štátmi, mestami a priemyslom podporovať dobrovoľný prístup verejno-súkromných partnerstiev v oblasti zberu a výmeny údajov o stratách. Komisia vymedzí aj potreby týkajúce sa údajov a spolu s príslušným odvetvím preskúma najlepšie spôsoby zberu komplexných a harmonizovaných údajov od poisťovateľov, čím sa podľa potreby posilní postavenie Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA).

Napriek pokroku pretrvávajú v našich poznatkoch o adaptácii veľké medzery. Zmena klímy sa prejavuje vo veľkom množstve nebezpečenstiev, čo má vplyv na takmer všetky odvetvia. Vedomostná základňa potrebná na tvorbu účinných opatrení je preto rozsiahla. Panuje v nej neistota, pokiaľ ide o to, ako rýchlo a v akom rozsahu sa klíma zmení a ako ovplyvní prírodné a ľudské systémy, ako aj neistota týkajúca sa účinnosti politík a opatrení. Rastie dopyt po tom, aby sa množstvo dostupných informácií o klíme premietlo do prispôsobených a ľahko použiteľných nástrojov. Musíme posunúť hranice poznatkov o adaptácii a získať viac kvalitnejších údajov týkajúcich sa klímy, a to najmä o hospodárskych stratách. A musíme ich dať všetky dokopy.

Monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie sú nevyhnutné na vytvorenie spoľahlivého východiska, na základe ktorého možno merať pokrok dosiahnutý v oblasti adaptácie. Štruktúra, formát, postupy predkladania a preskúmanie informácií o adaptácii, ktoré nahlasujú členské štáty, sa stanovujú už vo vykonávacom nariadení o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy . Toto spoľahlivé podávanie správ podporuje aj vykonávanie národných energetických a klimatických plánov, napríklad pri ochrane bezpečnosti dodávok energie v EÚ pred klimatickými vplyvmi. Hoci vzhľadom na miestne špecifiká adaptácie je porovnávanie často komplikované, možno ho vykonávať v prípade oblastí prekračujúcich niekoľko hraníc, ktoré čelia spoločným klimatickým rizikám. Medzi tieto oblasti patria povodia riek, horské oblasti, ostrovy alebo najvzdialenejšie regióny (ktoré sú na zmenu klímy zvlášť citlivé). Komisia bude ďalej rozvíjať vhodné ukazovatele a rámec na posudzovanie odolnosti na základe skúseností získaných s hodnotiacou tabuľkou pripravenosti na adaptáciu na zmenu klímy vypracovanou pre adaptačnú stratégiu z roku 2013 a v súlade s prácou vykonávanou v adaptačnom výbore UNFCCC.

V rámci súdržnosti politík sa musí adaptácia systematicky zohľadňovať, aby sa zabránilo jej mimovoľnému oslabeniu. Vždy, keď je to relevantné, by sa pri tvorbe politík na úrovni EÚ a členských štátov mali uplatňovať tieto zásady súdržnosti politík: zabezpečiť, aby regulácia a financovanie zohľadňovali riziko katastrof s cieľom vyhnúť sa vytvoreniu novej expozície, znížiť existujúce riziko zvyšovaním odolnosti, prevencie a pripravenosti a riadiť zvyškové riziko. Tieto zásady by sa mali začleniť napríklad do výziev na predkladanie ponúk a podmienok účasti pre projekty financované z prostriedkov EÚ a zároveň by sa mali náležite zohľadniť pri navrhovaní politík vo všeobecnosti. V rámci zlepšovania spôsobu, akým usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu a podporné nástroje riešia otázky udržateľnosti, ako bolo ohlásené v Európskej zelenej dohode, Komisia zabezpečí, aby sa otázky týkajúce sa adaptácie na zmenu klímy náležite a primerane zohľadnili.

Komisia: obude podnecovať regionálnu a cezhraničnú spoluprácu a spolu s členskými štátmi vylepší usmernenia o národných adaptačných stratégiách, ozmodernizuje monitorovanie adaptácie, podávanie správ a hodnotenie prostredníctvom harmonizovaného rámca noriem a ukazovateľov, oposkytne nástroje na hodnotenie projektov ex ante s cieľom lepšie identifikovať súvisiace prínosy a pozitívne vplyvy na hospodárnosť projektov v oblasti adaptácie a prevencie, oaktualizuje svoje usmernenia a nástroje pre lepšiu právnu reguláciu, aby lepšie zohľadňovali zásady súdržnosti politík v oblasti riadenia rizík súvisiacich s klímou.

9.Podpora miestnej, individuálnej a spravodlivej odolnosti

Základom adaptácie na zmenu klímy je miestna úroveň, takže podpora EÚ musí pomôcť zvýšiť miestnu odolnosť. Finančná podpora je čoraz dostupnejšia prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov, spoločnej poľnohospodárskej politiky, programu LIFE a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia bude podporovať miestne využívanie údajov a digitálnych a inteligentných riešení súvisiacich s adaptáciou na zmenu klímy, ktoré sú prispôsobené miestnym a regionálnym špecifikám. Bude pritom vychádzať z existujúcich iniciatív a nástrojov, ako je trh EIP-SCC , program Digitálna Európa, Horizont Európa a Výzva pre inteligentné mestá . Na zapojenie a posilnenie postavenia jednotlivých Európanov, aby mohli prijímať priame adaptačné opatrenia, Komisia využije iniciatívu Európskeho klimatického paktu a Koalíciu EÚ pre vzdelávanie v oblasti klímy s cieľom informovať, inšpirovať a spájať.

S cieľom pomôcť miestnym a regionálnym orgánom sa posilní sa Dohovor primátorov a starostov EÚ a Globálny dohovor primátorov a starostov. V snahe pomôcť im posunúť sa od plánovania k činom EÚ spustí pilotný nástroj politickej podpory na pomoc orgánom v rámci Dohovoru primátorov a starostov EÚ. Tento nástroj poskytne priamu technickú pomoc s cieľom pomôcť pri vypracúvaní a vykonávaní ich adaptačných stratégií a plánov. EÚ bude nabádať k tomu, aby sa do stanovovania programu v oblasti adaptácie zapojilo ešte viac regionálnych orgánov, a to prostredníctvom Urbánnej agendy pre EÚ a miestnych rybárskych akčných skupín, a zapojí zástupcov Výboru regiónov ako súčasť Dohovoru primátorov a starostov EÚ.

Dosiahnutie odolnosti spravodlivým a primeraným spôsobom je nevyhnutné na to, aby sa prínosy adaptácie na zmenu klímy rozdelili zoširoka a spravodlivo. Európske regióny a občania sú priamo zasiahnutí zmenou klímy, napríklad vo forme straty pracovných miest v odvetviach ovplyvnených klímou, ako je poľnohospodárstvo, rybárstvo a cestovný ruch. Nerovnomerné vystavenie rôznych regiónov a sociálno-ekonomických skupín klimatickým vplyvom a ich citlivosť na tieto vplyvy zhoršujú už existujúce nerovnosti a zraniteľnosť. Dôsledky zmeny klímy nie sú neutrálne. Muži a ženy, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím, vysídlené osoby alebo sociálne marginalizované osoby majú rôznu schopnosť prispôsobiť sa. Adaptačné opatrenia musia zohľadňovať ich situáciu. Čoraz viac je potrebná podpora pre iniciatívy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a rekvalifikácie, ktoré vedú k zeleným pracovným miestam. EÚ bude propagovať dlhodobé stratégie a politiky hospodárskej diverzifikácie, ktoré umožnia pracovníkom rekvalifikovať sa a presunúť sa do odvetví zeleného rastu, pričom zároveň zabezpečia dostatočnú a vysokokvalifikovanú pracovnú silu. To si bude vyžadovať, aby sme zlepšili svoje chápanie účinkov zmeny klímy na pracovníkov, pracovné podmienky, zdravie a bezpečnosť a posúdenie súvisiacich distribučných účinkov a aby sme zapojili sociálnych partnerov. Podporu možno získať prostredníctvom európskeho programu v oblasti zručností, záruky pre mladých ľudí, Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) alebo Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

Komisia: ozintenzívni podporu plánovania a vykonávania miestnej adaptácie a zavedie nástroj na podporu adaptácie v rámci Dohovoru primátorov a starostov EÚ, opodporí preškolenie a rekvalifikáciu pracovníkov v záujme spravodlivej a primeranej odolnosti na základe vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom ESF+, Erasmus+ a Európskeho zboru solidarity, obude naďalej zabezpečovať presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti zamestnanosti a v sociálnej oblasti a v prípade potreby zváži navrhnutie nových iniciatív, ktoré zvýšia ochranu pracovníkov pred klimatickými vplyvmi.

10.Začlenenie klimatickej odolnosti do národných fiškálnych rámcov

Národné fiškálne rámce v EÚ zahŕňajú fiškálne riziká súvisiace so zmenou klímy a s prírodnými katastrofami len v obmedzenej miere. Pomoc a obnova po extrémnych poveternostných a pozvoľne nastupujúcich javoch zvýšia verejné výdavky, a to aj prostredníctvom kompenzácie nepoistených strát. Účinky na výrobnú kapacitu môžu mať negatívny vplyv na hospodársky rast. Riadenie rizika katastrof zahŕňa procesy a nástroje na riešenie ex ante rizík súvisiacich s klímou a znižovanie ex post dôsledkov katastrof. To sa musí odraziť v rozpočtovom plánovaní a v riadiacich a inštitucionálnych opatreniach. Financovanie súvisiace s rizikom katastrof možno doplniť kombináciou nástrojov na riadenie rizika a na zdieľanie rizika, ktoré poskytuje súkromný sektor a ktoré sú prispôsobené závažnosti a frekvencii katastrof. Vzhľadom na možný vplyv na fiškálnu stabilitu je potrebné riadiť riziká pre dlhodobú udržateľnosť dlhu.

Makrofiškálna odolnosť si vyžaduje zohľadnenie celej škály realistických klimatických scenárov v hospodárskych politikách a pochopenie riadenia rizika katastrof. V rámci riadneho posúdenia rizika by sa mal posúdiť vplyv a pravdepodobnosť realistických scenárov zmeny klímy. Vypracovanie analýz scenárov by zase mohlo poskytnúť základné informácie pre záťažový test makroekonomických premenných. Mali by sa sprístupniť spoľahlivé posúdenia hlavných hospodárskych dôsledkov vyplývajúcich z prírodných rizík a odhady ich fiškálnych vplyvov by sa mali zohľadniť v procese rozpočtového plánovania. Zohľadňovanie kvantitatívnych posúdení rizika katastrof v rozpočtových plánoch by pomohlo rýchlo sprístupniť finančné prostriedky, ktoré by zodpovedali potrebám. Špecializované fondy a nástroje na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni, napríklad z Fondu solidarity Európskej únie, môžu prispieť k núdzovým operáciám a operáciám na obnovu po katastrofách. To musí zahŕňať prinajmenšom aspekty „obnovy k lepšiemu“. Transparentnosť týchto príspevkov môže poskytnúť stimuly na adaptáciu a znížiť morálny hazard.

Ciele v oblasti adaptácie na zmenu klímy a odolnosti proti zmene klímy sú zakotvené v úsilí o obnovu po pandémii COVID-19 na úrovni EÚ. V krátkodobom a strednodobom horizonte zostane podpora obnovy ústredným cieľom makrofiškálnej politiky. Rozsah a povaha výdavkov, a to aj zo štátnych rozpočtov, zvyšuje význam obnovy k lepšiemu. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude podporovať členské štáty pri ich hospodárskej obnove a dlhodobej odolnosti. Očakáva sa, že národné plány podpory obnovy a odolnosti podnietia investície a reformy na zlepšenie odolnosti proti zmene klímy v celej EÚ. Aspoň 37 % prostriedkov pridelených na plány by sa malo nasmerovať do opatrení v oblasti klímy, ktoré zahŕňajú úsilie o zmiernenie zmeny klímy aj o adaptáciu na ňu. Okrem toho sa z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nebudú podporovať opatrenia, ktoré výrazne poškodzujú životné prostredie, a to vrátane cieľa adaptácie na zmenu klímy.

Komisia: ovypracuje spôsoby merania potenciálneho vplyvu rizík súvisiacich s klímou na verejné financie, vyvinie nástroje a modely pre stresové testovanie v oblasti klímy a zapojí sa do diskusií s členskými štátmi o lepšom zohľadňovaní zmeny klímy vo vnútroštátnych rámcoch podávania správ a fiškálnych rámcoch, opreskúma a prediskutuje s členskými štátmi opatrenia na zmiernenie fiškálneho vplyvu javov súvisiacich s klímou a na zníženie rizík pre fiškálnu udržateľnosť, ospolu s členskými štátmi preskúma, či a do akej miery by sa programy stability a konvergenčné programy mohli zohľadniť v rozmere adaptácie na zmenu klímy, opodporí lepšiu koordináciu a komplementaritu medzi núdzovými operáciami a operáciami na obnovu po katastrofách, ktoré sa podporujú z Fondu solidarity Európskej únie a iných fondov EÚ s cieľom podporiť zásadu „obnovy k lepšiemu“.

11.Podpora riešení adaptácie blízkych prírode

Rozsiahlejším vykonávaním riešení blízkych prírode by sa zvýšila odolnosť proti zmene klímy a prispelo by sa k viacerým cieľom zelenej dohody. Modro-zelená infraštruktúra (na rozdiel od šedej) je viacúčelová, predstavuje kategóriu riešení, ktoré neoľutujeme, a zároveň poskytuje environmentálne, sociálne a hospodárske výhody a pomáha budovať odolnosť proti zmene klímy. Napríklad ochrana a obnova mokradí, rašelinísk, pobrežných a morských ekosystémov, rozvoj mestských zelených plôch a inštalácia zelených striech a stien, podpora a udržateľné obhospodarovanie lesov a poľnohospodárskej pôdy prispejú k adaptácii na zmenu klímy nákladovo efektívnym spôsobom. Je nevyhnutné lepšie kvantifikovať ich prínosy a lepšie ich komunikovať subjektom s rozhodovacou právomocou a odborníkom z praxe na všetkých úrovniach s cieľom zlepšiť ich využívanie. Komisia okrem toho vyvinie mechanizmus certifikácie odstraňovania uhlíka, ktorý umožní spoľahlivé monitorovanie a kvantifikáciu klimatických prínosov mnohých riešení blízkych prírode.

Riešenia blízke prírode sú nevyhnutné na udržanie zdravých vôd, oceánov a pôdy. Musia zohrávať väčšiu úlohu pri územnom manažmente a plánovaní infraštruktúry s cieľom znížiť náklady, poskytovať služby odolné proti zmene klímy a zlepšiť dodržiavanie požiadaviek rámcovej smernice o vode týkajúcich sa dobrého ekologického stavu. Využívaním riešení blízkych prírode vo vnútrozemí vrátane obnovy špongiovitej funkcie pôdy sa posilnia dodávky čistej pitnej vody a zníži sa riziko záplav. V pobrežných a morských oblastiach riešenia blízke prírode posilnia ochranu pobrežia a znížia riziko výskytu vodného kvetu. Zároveň poskytnú prínosy, ako je sekvestrácia uhlíka, príležitosti v oblasti cestovného ruchu a ochrana a obnova biodiverzity.

Európa musí využívať viac investícií do riešení blízkych prírode s cieľom dosiahnuť prínosy v oblasti adaptácie, zmiernenia, znižovania rizika katastrof, biodiverzity a zdravia. Investície do riešení blízkych prírode musia byť dlhodobo životaschopné, pretože zmena klímy zvyšuje tlak na ekosystémy. To možno dosiahnuť prostredníctvom nových a inovatívnych prístupov a produktov financovania v rámci Programu InvestEU, cielenej podpory v rámci programov politiky súdržnosti a podpory investícií, ekologických režimov a poradenských služieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. Prostredníctvom uhlíkového poľnohospodárstva bude Komisia podporovať nový obchodný model pre pohlcovanie uhlíka v pôde vrátane finančných stimulov na zavádzanie riešení blízkych prírode.

Komisia: onavrhne riešenia blízke prírode na odstraňovanie uhlíka vrátane započítavania a certifikácie v nadchádzajúcich iniciatívach v oblasti uhlíkového poľnohospodárstva, orozvinie finančné aspekty riešení blízkych prírode a posilní rozvoj finančných prístupov a produktov, ktoré zahŕňajú aj adaptáciu blízku prírode, obude naďalej podnecovať členské štáty a pomáhať im pri zavádzaní riešení blízkych prírode prostredníctvom posúdení, usmernení, budovania kapacít a financovania z prostriedkov EÚ.

12.Rýchlejšia adaptácia: urýchlenie adaptácie vo všetkých oblastiach

Na urýchlenie adaptačných opatrení si vykonávanie vyžaduje zdroje, ktoré zodpovedajú tejto výzve. EÚ vo svojom dlhodobom rozpočte na roky 2021 – 2027 zvýšila cieľ výdavkov na opatrenia v oblasti klímy na 30 %, pričom kľúčovou zložkou je práve adaptácia. Ďalšie posilnenie sociálneho rozmeru v rozpočte EÚ v rámci Európskeho sociálneho fondu uvoľní väčšiu podporu na ochranu najzraniteľnejších osôb. Na základe odhadov investícií potrebných na splnenie potrieb v oblasti adaptácie však v Európe existuje značná medzera vo financovaní investícií odolných proti zmene klímy, takže sú potrebné ďalšie zdroje financovania. Európska investičná banka vo svojom novom klimatickom pláne oznámila plnú podporu novej adaptačnej stratégii EÚ, ktorá bude spresnená do konca roka 2021. EIB zabezpečí, aby všetky operácie, ktoré podporuje, boli odolné proti zmene klímy, a aktívne sa bude usilovať o investičné príležitosti v oblasti vývoja a zavádzania technológií, produktov a služieb odolných proti zmene klímy.