Oznámenie Komisie - Vytvorenie spoločného leteckého priestoru s Tuniskom /* KOM/2008/0603 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.10.2008 KOM(2008) 603 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Vytvorenie spoločného leteckého priestoru s Tuniskom OZNÁMENIE KOMISIE Vytvorenie spoločného leteckého priestoru s Tuniskom 1. ÚVOD 1. Vo svojom oznámení s názvom „Rozvoj vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva“[1] Komisia vyzdvihla dôležitosť vytvorenia spoločného leteckého priestoru s krajinami na východ a na juh od Európske únie, na ktoré sa vzťahuje susedská politika. 2. Konečným cieľom by malo byť spojenie členských štátov EÚ a ich partnerov pozdĺž východných a južných hraníc v rámci jedného spoločného trhu so zosúladenými pravidlami fungovania. Rada pre dopravu z 27. júna 2005 opätovne potvrdila tento cieľ vo svojich záveroch o „Rozvoji vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva“ a vyzvala na zriadenie spoločného leteckého priestoru so susediacimi krajinami EÚ do roku 2010. 3. Dynamické prostredie tohto spoločného leteckého priestoru už Európsku úniu doviedlo k začleneniu švajčiarskeho, nórskeho a islandského leteckého trhu, ďalej trhov deviatich krajín západného Balkánu (v júni 2006) a napokon marockého trhu po podpísaní prvej euro-stredomorskej dohody v decembri 2006. Komisia začne v tomto smere na žiadosť Rady rokovania aj s Jordánskom a Izraelom a bude pokračovať v diskusiách s Ukrajinou. Posilnenie vzťahov Európskej únie s jej susednými krajinami v oblasti letectva je kľúčovým prvkom rozvoja európskeho leteckého priemyslu. Letecké vzťahy s krajinami susediacimi s Európskou úniou, ktoré sa týkajú všetkých segmentov trhu (voľný čas, cestovný ruch, cestovanie za rodinou a priateľmi, služobné cesty), predstavujú s pomerom takmer 20 % medzinárodných letov mimo Spoločenstva porovnateľný objem letov s tým objemom, ktorý prebieha medzi krajinami severnej Ameriky. Tento spoločný priestor predstavuje okrem možností rastu leteckého odvetvia aj úžasný vektor regionálnej integrácie a ekonomického rozvoja, ktorý je plnohodnotnou súčasťou barcelonského procesu a akčného plánu zavedeného v rámci európskej susedskej politiky. Nedávny projekt „Barcelonský proces: Únia pre stredozemie“ sa stavia do tej istej perspektívy. 4. Pokračovanie tohto spoločného leteckého priestoru s krajinami južného Stredomoria robí z Tuniska neodmysliteľného partnera Európskej únie. Euro-stredozemské partnerstvo, ktoré sa zaviedlo asociačnou dohodou[2], okrem toho zdôrazňuje potrebu posilniť spoluprácu v odvetví dopravy, rozvíjať spoluprácu medzi stranami v oblasti regulácie alebo modernizovať infraštruktúru letísk a riadenie leteckej dopravy. 5. Jednotlivé aktivity, ktoré Európska únia podnikla smerom k stredomorským krajinám, a tento projekt spoločného priestoru pre oblasť letectva sú teda v hlbokom súlade. Tento projekt navyše zodpovedá cieľu, ktorý sa stanovil na jednej aj na druhej strane Stredozemného mora. Vzájomné aktivity v rámci projektu „EUROMED Letectvo“, ktorý Európska únia zaviedla, aby s krajinami južného Stredomoria posilnila spoluprácu v leteckej oblasti, boli tak pre Tunisko príležitosťou prejaviť záujem o otvorenie rokovaní s Európskym spoločenstvom v rámci komplexnej leteckej dohody. Takáto letecká dohoda Spoločenstva by vskutku umožnila poskytnúť nové možnosti celému leteckému odvetviu (dopravcovia, správcovia infraštruktúr letísk, poskytovatelia pozemných služieb pri medzipristátí), ako aj cestujúcim na oboch brehoch Stredozemného mora. Obmedzenia existujúce v bilaterálnych dohodách uzavretých medzi členskými štátmi EÚ a Tuniskom by sa mohli preklenúť: obmedzenia týkajúce sa frekvencií letov, ktoré dopravcovia uskutočnia za týždeň, počtu schválených dopravcov, letísk, ktoré sa môžu využívať, alebo uplatňovaných taríf by sa odstránili, pričom by sa zároveň rozvinul proces zbližovania právnych predpisov. 2. Rozvoj leteckých vzťahov s partnerom prvoradého významu 6. Hospodársky vplyv a význam leteckých vzťahov s Európskou úniou robia z Tuniska neodmysliteľného partnera pri rýchlom uskutočnení cieľa spoločného leteckého priestoru zadaného Radou v roku 2005. 7. Európska únia je totiž hlavným obchodným partnerom Tuniska: 73 % tuniského dovozu pochádza z Európy, do ktorej zase prichádza 31 % tuniského vývozu. V roku 2006 dosiahol objem vzájomných obchodných výmen takmer 16 miliárd eur, čím sa Tunisko stalo jedným z popredných obchodných partnerov Európskej únie spomedzi krajín južného Stredomoria. 8. 82 % toku cestovného ruchu smeruje do Tuniska z Európy, čo predstavuje pre túto krajinu jeden z hlavných zdrojov devízových príjmov. Tuniské odvetvie cestovného ruchu je z očividného geografického hľadiska značne závislé od existujúcich leteckých vzťahov s Európou. Európsky a tuniský trh leteckej dopravy sú mimochodom veľmi úzko prepojené, ako o tom svedčí 21 dohôd o leteckých službách uzavretých medzi Tuniskom a členskými štátmi Európskej únie. Na ich základe bolo medzi Tuniskom a Európou prepravených v roku 2007 8,5 milióna cestujúcich, čo je nárast o viac ako 40 % za desať rokov. Najvýznamnejšími jednotlivými trhmi za rok 2007 sú Francúzsko (3,5 milióna prepravených cestujúcich), Nemecko (1,2 milióna prepravených cestujúcich), Taliansko (1 milión cestujúcich), Spojené kráľovstvo (650 000 cestujúcich), Belgicko (450 000 cestujúcich) a Česká republika (300 000 cestujúcich). 9. V roku 2006 dosiahol objem celej medzinárodnej dopravy do Tuniska 10,5 milióna cestujúcich, čo zdôrazňuje relatívnu dôležitosť Európy. Dve tretiny celej medzinárodnej dopravy zabezpečovali tuniskí dopravcovia, s tým, že tento pomer je v rámci leteckých výmen s Európou ešte vyšší, pričom na kľúčových trhoch ako je francúzsko-tuniský zabezpečovali tuniskí dopravcovia 70 % dopravy. Najvýznamnejší pravidelní leteckí dopravcovia Spoločenstva sústreďujú svoje lety na Tunis, aby sa pokúsili získať klientelu 1. triedy (cestujúci s najdrahšími letenkami) pri súčasnom zabezpečení spojení, ktoré sú potrebné na udržanie príťažlivosti ich hubu. Aj ďalší dopravcovia Spoločenstva sa umiestňujú na trhu cestovného ruchu a trhu cestujúcich za rodinou a priateľmi, na tomto však naďalej prevládajú tuniské spoločnosti. 10. Hlavným tuniským dopravcom je Tunisair, ktorý zabezpečuje 37 % medzinárodnej leteckej dopravy z/do Tuniska, čo v roku 2006 predstavovalo 3,8 milióna prepravených cestujúcich. Založil ho tuniský štát, ktorý dnes vlastní 74 % kapitálu, pričom zvyšok kapitálu je voľne obchodovateľný. Skupina Tunisair zamestnáva priamo a nepriamo takmer 8000 osôb a jej činnosť pokrýva všetky povolania v rámci leteckej dopravy vrátane údržby letísk a pozemného personálu. Čoraz viac konkurencie v medzinárodnom prostredí a potreba modernizovať, ktorým skupina Tunisair čelí, ju priviedli k uskutočneniu štrukturálnej reformy a následnému vytvoreniu pobočiek, ktoré zamestnávajú takmer 4000 osôb. Vo vlastníctve skupiny Tunisair je flotila s tridsiatimi strojmi – boeingami a airbusmi. Dvadsať z nich nemá biznis triedu, čo len podčiarkuje význam „turistickej“ klientely pre túto spoločnosť. 11. Hlavne na túto turistickú klientelu sa zameriavajú dve ďalšie tuniské spoločnosti, ktoré prevádzkujú činnosť na medzinárodnej úrovni, a to Nouvelair a Karthago airlines. Tieto spoločnosti sú založené z iniciatívy odvetvia cestovného ruchu (hoteliérstvo, cestovné kancelárie) a neposkytujú pravidelné služby. 12. Nouvelair, založený v roku 1989 skupinou podnikajúcou v odvetví cestovného ruchu „Tunisian Travel Services (TTS)“ , sídli v Monastire a lieta do 25 krajín (120 letísk) hlavne v Európe. V roku 2006 prepravil Nouvelair so svojou flotilou 13 airbusov takmer 1,5 milióna cestujúcich, čo predstavuje 16 % trhu medzinárodnej leteckej dopravy v Tunisku. Spoločnosť Karthago Airlines, založená v roku 2002 s cieľom rozvíjať nepravidelné lety z/do Djerby, vlastní skupina Karthago. Karthago Airlines používa lietadlá v rámci prenájmu, aby vyhovela sezónnym potrebám tour-operátorov. Táto spoločnosť, pre ktorú je špecifické, že je kótovaná na burze, zaberá 6 % medzinárodného leteckého trhu v Tunisku. Podobnosť ich obchodných schém a skutočnosť, že každá z nich má iné referenčné letisko (Monastir a Djerba), viedli Karthago airlines a Nouvelair k úvahám nad možnou užšou spoluprácou, ba až zlúčením. Takáto konsolidácia tuniského leteckého trhu je plne v súlade s logikou leteckej dohody s Európskym spoločenstvom a umožnila by tuniským dopravcom, aby sa lepšie umiestnili na deregulovanom leteckom trhu a čelili novej konkurencii, ktorá z toho vyplýva. Princíp liberalizácie trhov, ktorý by sa takouto dohodou Spoločenstva zaviedol, by tuniským orgánom už neumožňoval rámcovo určovať ceny európskych spoločností, ktoré poskytujú letecké služby v ich krajine, ani klásť obvyklé obmedzenia týkajúce sa vlastníctva alebo kontroly spoločnosti Spoločenstva. 13. Obchodné možnosti spoločného leteckého priestoru medzi Tuniskom a Európu sú teda značné tak pre spotrebiteľov, ako aj pre dopravcov alebo letiská. Navyše, ako zdôrazňuje štúdia projektu „Euromed aviation“[3], súčasný tuniský právny rámec sa zdá dostatočne solídny a rozvinutý na to, aby sa dalo uvažovať o rýchlom zbližovaní legislatívy na základe noriem Spoločenstva, čo je zároveň jedným z hlavných cieľov tohto spoločného priestoru. Tuniské orgány pôsobiace v oblasti letectva začali podľa európskeho vzoru reformu zameranú na oddelenie funkcií dohľadu a kontroly od len prevádzkových funkcií. Zároveň sa zistilo, že v oblasti leteckej bezpečnosti a leteckých navigačných služieb je zistená úroveň blízka najlepšej európskej úrovni z hľadiska súladu s právnymi predpismi, pokiaľ ide o normy a doporučené postupy OACI, nariadenia EASA aj požiadavky v oblasti bezpečnostných pravidiel Eurocontrol (ESARRs). Projekt „Euromed Aviation“, ktorým sa zaviedol plán technickej podpory pre Tunisko zodpovedajúci konkrétnym potrebám tejto krajiny, okrem iného podporil a doplnil tento postup približovania právnych predpisov k európskym štandardom. 3. VÝHODY PRÍSTUPU Spoločenstva A PROSPECH, KTORÝ PRINESIE 14. Odvetvie civilného letectva (vrátane infraštruktúry, prevádzkovateľov a ďalších súvisiacich odvetví činnosti) je významnou súčasťou európskeho hospodárstva. Len sami prevádzkovatelia leteckej dopravy tvoria asi 0,6 % pridanej hodnoty EÚ a zamestnávajú viac ako 400 000 ľudí (0,4 % celkového počtu zamestnancov nefinančnej obchodnej sféry)[4], kým celý sektor zamestnáva asi 3 milióny ľudí v rámci celej EÚ. Vytvorenie jednotného trhu leteckej dopravy začiatkom 90. rokov významne prispelo k vyššej dynamike a efektivite sektora a prinieslo rozsiahle hospodárske a sociálne výhody. Počet trás v rámci Spoločenstva vzrástol v rokoch 1992 až 2003 o viac ako 40 %. Hlavní dopravcovia Spoločenstva zaznamenali v rokoch 1990 až 2003 nárast produktivity o 87 %[5]. Pre Tunisko bude teda postupné začlenenie do tohto spoločného leteckého trhu jedine prospešné a bude tak môcť využívať skúsenosti EÚ v tejto oblasti. Z rozšírenia tohto spoločného trhu, založené na liberalizácii prepravných práv spolu so zosúladením právnych predpisov, bude takisto vyplývať vznik pridanej hodnoty pre európsky priemysel a jeho užívateľov. 15. V tejto fáze členské štáty vo všeobecnosti dojednali s Tuniskom reštriktívne dohody leteckých službách, ktoré regulujú otvorenie trhov a obmedzujú možnosti dopravcov a cestujúcich. Určitými mechanizmami sa rámcovo určujú kapacity dopravcov, ktorí navyše nemajú vždy možnosť voľne stanoviť svoje ceny. Tieto bilaterálne dohody okrem toho neumožňujú dopravcom Spoločenstva ani obsluhovať všetky tuniské letiská z každého európskeho letiska. V súčasnosti platný systém dvojstranných dohôd o leteckých službách medzi členskými štátmi Európskej únie a Tuniskom preto vytvára nerovnovážne rozloženie dopravy, čo môže znevýhodňovať niektorých leteckých dopravcov Spoločenstva, ako aj spotrebiteľov v členských štátoch Európskej únie. 16. Komplexná dohoda s Európskym spoločenstvom by umožnila napraviť túto situáciu a väčším počtom priamych spojení medzi EÚ a Tuniskom, ktorý by z nej vyplynul[6], by sa umožnil značný nárast vzájomného obchodu a prílevu turistov. Na základe dedukcie z marockého príkladu a z európskeho jednotného trhu sa dá očakávať nárast dopravy ročne rádovo o 15 až 20 % v prvých rokoch po zavedení dohody: z hľadiska objemu by to znamenalo nárast rádovo o 1,5 milióna cestujúcich. Vzhľadom na úžasný potenciál rastu tuniského trhu bude nepochybne potrebné tieto predpoklady upraviť smerom hore, za predpokladu, že dané makroekonomické a politické podmienky sa nezmenia. 17. Dá sa očakávať, že európsky letecký priemysel a európske hospodárstvo v širšom ponímaní zožnú významnú časť hospodárskych výhod. Mohlo by to zjednodušiť aj začlenenie tuniských dopravcov do existujúcich obchodných združení po boku dopravcov Spoločenstva a umožniť tak rozvoj integrovaných produktov a lepších služieb pre cestujúcich. 18. Otvorenie leteckých trhov by sa malo spájať s paralelným procesom zbližovania právnych predpisov v určitých kľúčových oblastiach ako bezpečnosť, ochrana, životné prostredie, či pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci, aby sa zabezpečili podmienky na spravodlivú hospodársku súťaž, so zámerom dospieť k uplatňovaniu vysokých štandardov v oblasti letectva na oboch brehoch Stredozemného mora. Pokiaľ ide o otázky životného prostredia, dohoda musí zodpovedať záväzku EÚ, ktorým je podpora trvalo udržateľného rozvoja leteckej dopravy. Je teda dôležité, aby dohoda neobmedzovala možnosť EÚ aplikovať legislatívne alebo hospodárske nástroje na zmierňovanie neželaných vedľajších účinkov nárastu leteckej premávky, najmä pokiaľ ide o vplyv na klimatické zmeny, kvalitu ovzdušia a škodlivé hladiny hluku v blízkosti letísk. Zavedenie tohto procesu približovania tuniskej legislatívy k európskej sa môže náležite uskutočniť len na úrovni Spoločenstva. Predpokladom je poveriť Európsku komisiu mandátom na rokovanie o komplexnej leteckej dohode s Tuniskom, ktorej konečným cieľom bude úplné začlenenie tuniského leteckého trhu do spoločného leteckého priestoru s Európskou úniou. 19. Zavedenie spoločného leteckého priestoru s Tuniskom rovnako umožní zvýšiť dynamiku regionálnej integrácie, ktorá zahŕňa letecké vzťahy nielen s Európskou úniou, ale aj vzájomné letecké výmeny medzi samotnými krajinami južného Stredozemia. Práve tento cieľ viedol Európske spoločenstvo k tomu, aby do leteckej dohody s Marokom vložilo doložku o územnom rozšírení, ktorá umožňuje, aby sa neskôr mohli na tomto spoločnom leteckom priestore zúčastňovať krajiny ako Tunisko. Liberalizácia leteckých vzťahov medzi EÚ a Marokom na jednej strane a EÚ a Tuniskom na strane druhej by teda mohla potenciálne viesť k otvoreniu leteckých trhov medzi Tuniskom a Marokom. V tejto fáze je vhodnejšie rokovať o leteckých dohodách s každou z krajín južného Stredomoria zvlášť, hoci dohody sú založené na rovnakej vnútornej logike a sú vo vzájomnej súčinnosti. Hlavným dôvodom je zachovať zámer európskej susedskej politiky a vyhovieť záujmu týchto krajín o „privilegované bilaterálne vzťahy“ s Európskou úniou, čím sa zároveň vytvorí priestor na väčšiu flexibilitu a diferencovaný prístup. 20. Mandát na rokovanie s Tuniskom, ktorý by Komisia získala, by okrem toho svedčil o odhodlaní Európskej únie zrealizovať politické ciele zadané Radou v roku 2005 a otvoriť svoj letecký trh so všetkými susediacimi krajinami, s výhradou paralelného zbližovania právnych predpisov. Zriadením spoločného leteckého priestoru s Tuniskom by sa teda posilnila regionálna spolupráca a integrácia leteckých trhov všetkých krajín južného Stredomoria. 4. ZÁVERY 21. Komisia preto považuje za dôležité ponúknuť Tunisku perspektívu posilnenej spolupráce v oblasti civilného letectva. Komplexná letecká dohoda s touto krajinou by tak umožnila pokryť tradičné obchodné aspekty dohôd o leteckých službách, ako aj ustanoviť ambiciózny rámec rozvoja spolupráce na úrovni právnych predpisov v oblasti bezpečnosti, ochrany, riadenia premávky, a napomôcť priemyselnú spoluprácu s týmito krajinami. 22. Sektor civilného letectva ponúka značné príležitosti na posilnenie spolupráce v sektore dopravy vo všeobecnosti a perspektívu pozitívneho dosahu pre Tunisko aj pre EÚ. Malo by sa teda vyvinúť úsilie, aby sa letecká doprava stala kľúčovou oblasťou užšej spolupráce s touto krajinou, čím by sa Tunisku poskytol ďalší príklad integrácie do štruktúr Spoločenstva a európskych trhov. 23. Táto dohoda bude dôležitým krokom k realizácii spoločného leteckého priestoru medzi Európskou úniou a jej stredomorskými susedmi, čo je kľúčovým cieľom politiky vonkajších vzťahov Spoločenstva v oblasti leteckej dopravy a zo všeobecného hľadiska dôležitým prvkom vonkajšej politiky EÚ. Dohoda s Tuniskom v oblasti leteckej dopravy by mala z politického a hospodárskeho hľadiska priniesť značnú pridanú hodnotu a mohla by byť vzorom pre podobné dohody s ostatnými krajinami južného Stredomoria a prispieť tak k regionálnej integrácii týchto krajín. 24. V uvedených súvislostiach Komisia navrhuje Rade, aby ju poverila mandátom na začatie rokovaní s cieľom uzavrieť komplexnú dohodu, na základe ktorej by sa vytvoril spoločný letecký priestor s Tuniskom. Komisia bude úzko spolupracovať s členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na ďalšom rozvíjaní a dosahovaní cieľov stanovených v návrhu rozhodnutia Rady. [1] KOM(2005) 79 z 11.3.2005 v konečnom znení. [2] Asociačná dohoda EÚ-Tunisko bola podpísaná v júli 1995. [3] Správa zo služobnej cesty projektu Euromed Aviation v Tunisku (č. MED 2006/132-039). [4] EUROSTAT Štatistiky v skratke (Statistics in focus), 37/2005, ISBN 1561-4840. [5] Príloha k oznámeniu Komisie: „Rozvoj vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva“ KOM(2005) 79 v konečnom znení. [6] V dôsledku euro-stredomorskej dohody podpísanej s Marokom v decembri 2006 narástol objem dopravy o 18 % a dosiahol tak takmer 8 miliónov prepravených cestujúcich medzi EÚ a Marokom v roku 2007.