Správa Komisie Rade, Európskemu Parlamentu, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov - Výročná správa programu SAPARD za rok 2004 {SEK(2005) 1375} /* KOM/2005/0537 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.10.2005 KOM(2005) 537 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV VÝROČNÁ SPRÁVA PROGRAMU SAPARD za rok 2004 {SEK(2005) 1375} 1. Úvod V roku 2000 Európska únia začala posilňovať svoju predvstupovú pomoc pre desať kandidátskych krajín východnej a strednej Európy prostredníctvom vytvorenia programu Sapard, špeciálneho prístupového programu na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka. Podrobné informácie týkajúce sa implementácie a riadiacich systémov programu Sapard sú k dispozícii vo výročnej správe programu Sapard za rok 2000. Cieľom finančnej podpory poskytovanej z programu Sapard je pomôcť krajinám zúčastneným na programe Sapard zlepšovať štrukturalizáciu ich poľnohospodárskeho a vidieckeho prostredia v očakávaní ich vstupu do EÚ. Európska únia poskytla finančnú podporu na účely zlepšenia spracovania, predajnosti a noriem kvality výrobkov s cieľom splniť požiadavky EÚ. Pomoc z programu Sapard sa tiež využila na riešenie špecifických problémov identifikovaných jednotlivými krajinami. 2. Hlavné výsledky implementácie programu Sapard [1] KRAJINÁM ZÚčASTNENÝM NA PROGRAME SAPARD SA NA ZLEPšENIE ICH VIDIECKEHO A POľNOHOSPODÁRSKEHO SEKTORA PRIDELILO OD ROKU 2000 DO ROKU 2004 CELKOVO 2412,1 MILIÓNA EUR, Z čOHO 1334,2 MILIÓNA SA PRIDELILO NOVÝM čLENSKÝM šTÁTOM A 1077,9 MILIÓNA BULHARSKU A RUMUNSKU. SKUTOčNE SA KRAJINÁM ZÚčASTNENÝM NA PROGRAME SAPARD VYPLATILO OD ROKU 2000 DO ROKU 2004 991 MILIÓNOV EUR. LEN V ROKU 2004 SA KRAJINÁM ZÚčASTNENÝM NA PROGRAME SAPARD VYPLATILO 573,5 MILIÓNA EUR, Z KTORÝCH SA 380,4 MILIÓNA VYPLATILO NOVÝM čLENSKÝM šTÁTOM A 193,1 SA VYPLATILO BULHARSKU A RUMUNSKU. Osem z desiatich krajín zúčastnených na programe Sapard vstúpilo 1. mája 2004 do EÚ. V priebehu roku 2004 prestali nové členské štáty uzatvárať zmluvy na nové projekty v rámci svojich vlastných programov Sapard a prešli na uzatváranie zmlúv v rámci povstupových programov. Výsledkom implementácie programu Sapard bolo, že nové členské štáty boli schopné využiť už existujúce štruktúry programu Sapard na riadenie svojho povstupového programu. Z údajov o uzatváraní zmlúv na povstupové finančné prostriedky určené na opatrenia programu Sapard vyplýva, že vo väčšine krajín je úroveň uzatvárania zmlúv v rámci týchto opatrení vyššia ako v rámci iných opatrení, napríklad v Lotyšsku dosahuje výška uzatvárania zmlúv 100 % a v Estónsku je priemerná úroveň 63 %. Do konca roku 2004 uzatvorili agentúry Sapard zmluvy na viac ako 37 000 projektov, čo predstavuje viac ako 2,2 bilióna eur príspevku Spoločenstva. 3. HODNOTENIE DOSIAHNUTIA CIEľOV PROGRAMU SAPARD[2] TERAZ, KEď SA V NOVÝCH čLENSKÝCH šTÁTOCH UKONčILO UZATVÁRANIE ZMLÚV NA FINANčNÉ PROSTRIEDKY Z PROGRAMU SAPARD, JE HODNOTENIE CELKOVÉHO VÝSLEDKU IMPLEMENTÁCIE PROGRAMU SAPARD JEDNODUCHšIE. HODNOTENIE ZALOžENÉ NA INDIKÁTOROCH STANOVENÝCH V PROGRAMOCH SAPARD SA PRE MNOžSTVO DÔVODOV, AKÝMI JE NAPRÍKLAD RÔZNORODOSť INDIKÁTOROV A INVESTÍCIÍ, NEDÁ PRAKTICKY DOSIAHNUť. NAMIESTO TOHO SA TÁTO SPRÁVA BUDE ZAMERIAVAť NA IMPLEMENTÁCIU V POROVNANÍ S CIEľMI PROGRAMU SAPARD. SPRÁVA ANALYZUJE STAV IMPLEMENTÁCIE INVESTIčNÝCH OPATRENÍ PRE POľNOHOSPODÁRSKE PODNIKY A POTRAVINÁRSKY PRIEMYSEL, KTORÉ PRISPIEVAJÚ NAJMÄ K DOSIAHNUTIU NORIEM acquis, a ostatné dve investičné opatrenia pre vidiecku infraštruktúru a divezifikáciu hospodárskych činností, ktoré prispievajú najmä k trvalo udržateľnému hospodárskemu rozvoju a tvorbe pracovných miest vo vidieckych oblastiach. Tieto štyri opatrenia predstavujú 86 % celkových pridelených prostriedkov v rámci programu Sapard. Pokiaľ ide o Bulharsko a Rumunsko, táto správa sa zameriava na pokrok dosiahnutý počas roku 2004. 3.1 Nové členské štáty Do konca roku 2004 sa všetkým ôsmim krajinám podarilo uzatvoriť zmluvy na všetky finančné prostriedky EÚ, ktoré im boli pridelené, ako aj vypracovať celý rad projektov vhodných na financovanie v rámci povstupových programov. Podiel živočíšnej výroby a výrobkov, čo je najdôležitejší sektor, pokiaľ ide o prijatie noriem acquis , dosiahol v rámci opatrenia investícií do poľnohospodárskych podnikov 41 % celkovej sumy, na ktorú boli uzatvorené zmluvy v rámci tohto opatrenia v ôsmich krajinách. Investície do sektora poľnohospodárskych plodín predstavujú 16 %. Hoci v niektorých krajinách je sektor poľnohospodárskych plodín relatívne dôležitý, koncentrácia v tomto sektore je do určitej miery výsledkom ekonomických ťažkostí v sektore živočíšnej výroby a výrobkov. Pokiaľ ide o investície do spracovania a predajnosti potravín, sektor mäsových výrobkov a sektor mliečnych a mliekárenských výrobkov, dva sektory najdôležitejšie vzhľadom na acquis, dosiahli 51 % a 22 %. Z monitorovacích údajov ďalej vyplýva, že úroveň investícií v prvej fáze spracovania, najmä pokiaľ ide o bitúnky, v niektorých krajinách narástla, preto sa kladie väčší dôraz na prijímanie noriem acquis. Napríklad počet projektov týkajúcich sa bitúnkov sa v Maďarsku skoro strojnásobil. Z predbežného hodnotenia týchto výsledkov vyplýva, že investície v rámci týchto dvoch opatrení prispeli do veľkej miery k dosiahnutiu cieľov programu Sapard. V roku 2004 bolo opatrenie týkajúce sa vidieckej infraštruktúry najdôležitejším opatrením, pokiaľ ide o úroveň uzatvárania zmlúv, čo odzrkadľuje hmatateľnú potrebu zlepšenia infraštruktúry vo vidieckych oblastiach, najmä v Poľsku. V rámci investícií v oblasti diverzifikácie hospodárskych činností sa 20 % finančných prostriedkov EÚ pridelených na toto opatrenie použilo na investície do vidieckeho turizmu a 11 % na rozvoj základných služieb. Investície v rámci týchto dvoch opatrení prispeli k zlepšeniu základnej infraštruktúry a k podpore trvalého rozvoja hospodárskych činností vo vidieckych oblastiach. Hlavným cieľom tohto agro-environmentálneho opatrenia bolo získať dostatočné skúsenosti s prípravou a implementáciou povstupového agro-environmentálneho programu. Tento cieľ sa podarilo splniť, najmä na Slovensku a v Českej republike. 3.2 Bulharsko a Rumunsko Celková výška finančných prostriedkov pridelených Bulharsku a Rumunsku na rok 2004 predstavovala 226,7 milióna eur. Pokiaľ ide o schválené projekty, implementácia programu Sapard v Bulharsku v roku 2004 postúpila. Do 31. decembra 2004 agentúra Sapard schválila 1909 projektov predstavujúcich príspevok EÚ vo výške 285,4 milióna eur, a tak zdvojnásobila počet schválených projektov v porovnaní s rokom 2003. Tento údaj zodpovedá 100 % prideleniu finančných prostriedkov programu Sapard na roky 2000–2004. V rámci opatrenia v oblasti investícií do poľnohospodárskych podnikov sa uzatvorili zmluvy na všetky finančné prostriedky EÚ pridelené na toto opatrenie. Počet projektov, na ktoré sa uzatvorili zmluvy do konca roku 2004, sa v porovnaní s koncom roku 2003 viac ako zdvojnásobil. Podiel sektora poľnohospodárskych plodín ostáva v porovnaní s inými krajinami stále vysoký (44 %), čo oprávnene vyplýva zo značnej potreby racionalizácie a mechanizácie. V rámci opatrenia v oblasti spracovania a predajnosti sa v období 2000–2004 uzatvorili zmluvy na 96 % finančných prostriedkov pridelených na toto opatrenie. Investície v sektore mäsových výrobkov predstavujú 31 %, v sektore mliečnych a mliekárenských výrobkov 14 % a v sektore ovocia a zeleniny 28 %. Úroveň uzatvárania zmlúv a počet projektov v rámci opatrenia v oblasti diverzifikácie hospodárskych činností sa tiež zvýšila. Najdôležitejšie činnosti týkajúce sa investícií vo vidieckom turizme predstavujú podiel 42 % a investícií v oblasti dreva, tesárstva a bioplynov 33 %. V roku 2004 sa navyše spustili opatrenia vidiecka infraštruktúra a obnova dedín. Do konca roku 2004 dosiahla úroveň uzatvárania zmlúv v rámci týchto opatrení 84 % a 71 %. V rámci vidieckej infraštruktúry sa 83 % finančných prostriedkov použilo na cestnú infraštruktúru. V Rumunsku do roku 2004 schválili agentúry Sapard 1096 projektov, čo predstavuje 452,4 milióna eur finančných prostriedkov Spoločenstva. Tento údaj zodpovedá 57 % pridelených prostriedkov z programu Sapard na roky 2000–2004. Na opatrenie infraštruktúra vidieka, čo je v Rumunsku základné opatrenie, sa Rumunsku pridelil najväčší podiel príspevku EÚ z programu Sapard. Do konca roku 2004 dosiahla úroveň uzatvárania zmlúv 122 %, z čoho cesty predstavujú 49 %, pitná voda 35 % a kanalizácia 16 %. Aby sa predišlo stratám finančných prostriedkov ku koncu roku 2005, je potrebné rýchle napredovanie uzatvárania zmlúv v oblastiach spracovania a predajnosti, investícií do poľnohospodárskych podnikov a diverzifikácie. Na spracovanie a predajnosť sa pridelil druhý najväčší podiel z príspevku EÚ. Úroveň uzatvárania zmlúv v oblasti tohto opatrenia dosiahla za obdobie rokov 2000–2004 41 %, z čoho sektor mäsových výrobkov dostal 51 % a sektor mliečnych a mliekárenských výrobkov dostal 21 %. Uzatváranie zmlúv v oblasti opatrenia investície do poľnohospodárskych podnikov dosiahlo len 15 %, z čoho 53 % sa vyčerpalo v sektore poľnohospodárskych plodín. Úroveň uzatvárania zmlúv v oblasti opatrenia diverzifikácia dosiahla len 11 %, pričom 94 % sa týkalo vidieckeho turizmu. 4. Implementácia a riadenie programu 4.1 Monitorovanie implementácie programu V roku 2004 sa uskutočnilo 18 stretnutí monitorovacích výborov Sapard a šesť programov Sapard sa zmenilo. Okrem zvyčajného monitorovania sa práca výborov zamerala na modifikáciu programov. Základnými cieľmi úprav boli: i) revízia určitých aspektov akreditovaných opatrení na základe získaných skúseností a/alebo výsledkov strednodobého hodnotenia. ii) aktualizácia finančných tabuliek a v niektorých krajinách pridelenie získaných úrokov a iii) úprava programov ako príprava na akreditáciu. V ôsmich nových členských štátoch sa práca sústredila tiež na konečné prispôsobenie finančných tabuliek, ako aj na záverečnú úpravu programov (Príloha D). V Bulharsku sa modifikácie týkali ďalšieho sústredenia na implementáciu opatrení, ktoré i) prispievajú k prijatiu acquis a ii) vzhľadom na blížiace sa pristúpenie zvyšujú produktivitu poľnohospodárskych podnikov. V Rumunsku diskutovali monitorovacie výbory o otázke zvýšenia úrovne uzatvárania zmlúv, ako aj o návrhoch programu modifikácie s cieľom zohľadniť otázku konfliktu záujmov v infraštruktúrnych projektoch. Všetkých desať krajín navyše predložilo svoje výročné správy o implementácii. 4.2 Strednodobé hodnotenie V roku 2004 Komisia analyzovala strednodobé hodnotiace správy. Dôležité závery a odporúčania zo správ sa zohľadnili pri modifikovaní programov pre Bulharsko a Rumunsko. Tieto informácie sa tiež zohľadnili v riadení povstupových programov v ôsmich členských štátoch. 4.3 Možnosti úveru pre vidiecke podniky S cieľom pomôcť zlepšiť úverový systém na vidieku sa v rámci programu PHARE SME (pomoc malým a stredným podnikom – MSP) 2003 vytvoril špeciálny projekt s možnosťami úveru pre vidiecke podniky ( Rural Credit Window ). Pokrok v implementácii tohto komponentu navrhnutého s cieľom uľahčiť poľnohospodárom a vidieckym podnikateľom prístup k finančným službám je pomalší ako sa pôvodne očakávalo. Komisia v súčasnosti analyzuje dôvody súčasnej situácie a zvažuje možné opatrenia na zlepšenie implementácie. 5. Právne iniciatívy V tejto časti sú zhrnuté právne iniciatívy uskutočnené v roku 2004.[3] Nariadenie Rady týkajúce sa programu Sapard a implementačné nariadenie Komisie boli modifikované tak, aby zosúladili finančnú pomoc poskytovanú Bulharsku a Rumunsku s pomocou poskytovanou novým členským štátom po ich vstupe do EÚ. Znamenalo to okrem iného i) začlenenie nového oprávneného opatrenia, ktoré by umožňovalo vidieckym spoločenstvám pripraviť a implementovať miestne vidiecke stratégie rozvoja; ii) adaptáciu intenzity pomoci podobnú tej, ktorá je poskytovaná novým členským štátom a iii) zavedenie určitej flexibility vo využívaní národných programov uľahčujúcich prístup k úverom. Nariadenie Rady bolo ďalej zmenené a doplnené tak, aby začlenilo Chorvátsko ako prijímateľa programu Sapard na obdobie 2005–2006. Komisia prijala nové nariadenie, ktorým sa predlžuje platnosť jednoročných a viacročných finančných dohôd predtým uzavretých s krajinami zúčastnenými na programe Sapard a ktoré sa medzitým stali členskými štátmi. Tieto krajiny majú na určité obdobie povolené riadiť sa pravidlami, ktoré sa od bežných pravidiel EÚ odlišujú. V zmysle tohto nariadenia určité ustanovenia obsiahnuté v týchto dohodách, ako napríklad ustanovenia týkajúce sa postupu prideľovania riadenia, stratili platnosť. Komisia vypracovala usmernenia na ukončenie programov Sapard, aby tak novým členským štátom pomohla pri ukončovaní programov. V roku 2004 prijala Komisia finančné dohody, v ktorých sa Bulharsku a Rumunsku prideľuje 225,2 milióna eur. S cieľom prideliť Bulharsku a Rumunsku dodatočných 1,5 milióna eur Komisia prijala ďalšiu finančnú dohodu. 6. Činnosti súvisiace s pridelením riadenia, auditmi a kontrolami 6.1 Aktualizácia pridelenia riadenia finančnej pomoci a monitorovacie misie [4] V roku 2004 boli prijaté 3 dodatočné rozhodnutia Komisie, ktorými sa prideľuje riadenie finančnej pomoci. Do konca roku sa Českej republike, Slovensku a Slovinsku pridelilo riadenie na 100 % pridelených prostriedkov. Monitorovacie audítorské misie na Slovensku (marec 2004), Poľsku (apríl 2004), Rumunsku (máj 2004) a Bulharsku (október 2004) sa uskutočnili s cieľom vyhodnotiť fungovanie riadenia a interných kontrolných systémov. Podľa potreby sa adresovali odporúčania. 6.2 Rozhodnutie o uzavretí účtov Rozhodnutím Komisie K(2004) 3603 z 28. septembra 2004 boli uzavreté účty za rok 2003 pre sedem krajín zúčastnených na programe Sapard (Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Česká republika, Slovensko a Slovinsko). Účty pre Bulharsko, Poľsko a Rumunsko neboli uzavreté z dôvodu čakania na dodatočné požadované informácie a ich vyhodnotenie. 6.3 Rozhodnutie o kontrole zhody Audítorský prieskum v oblasti zhody, ktorý začal v septembri 2003, pokračoval v roku 2004. V roku 2004 sa vykonalo šesť auditov. Akreditované agentúry a miestne orgány zodpovedné za riadenie a kontrolu opatrení programu Sapard v Českej republike, na Slovensku, v Poľsku, Maďarsku a Rumunsku sa podrobili celkovej verifikácii implementovaných postupov. Druhý audit sa uskutočnil v Bulharsku. Týkal sa výdavkov deklarovaných počas roku 2004. Počas všetkých týchto auditov sa preskúmali vzorky platobných spisov a u niektorých konečných prijímateľov sa vykonala kontrola priamo na mieste. Audítori sa zameriavali najmä na špecifické požiadavky viacročnej zmluvy o financovaní (MAFA) považované za rizikové požiadavky, pokiaľ ide o i) princípy zdravého finančného riadenia, a to najmä hospodárenie a efektívnosť nákladov; ii) dvojité financovanie alebo prekrývanie sa financovania iii) výdavky, ktoré nie sú oprávnené na spolufinancovanie Spoločenstvom v rámci programu Sapard; iv) kritériá oprávnenosti stanovené v programoch rozvoja vidieka pre každé opatrenie; v) rozsah a kvalitu kontrol; vi) zmeny personálu považovaného za „kľúčový personál“; vii) verejné obstarávanie a viii) cielené sťažnosti. Nedostatky boli nahlásené príslušným orgánom. Uplatnenie možných finančných korektúr na príslušné výdavky bude vyhodnotené na konci postupov uzavretia účtov spojených so súčasným prieskumom uplatňovania ustanovení viacročnej zmluvy o financovaní (MAFA). 6.4 Činnosť Dvora audítorov Dvor audítorov predstavil 19. februára 2004 Komisii špeciálnu správu o programe Sapard: „Bol program Sapard dobre spravovaný?“ Správa bola kritická, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov programu Sapard. Poukázala na oneskorenia v implementácii zapríčinené nedostatočným plánovaním zo strany Komisie. Správa tiež dospela k záveru, že nedostatok vlastných zdrojov konečných prijímateľov, problémy potenciálnych prijímateľov s prístupom k úveru, ako aj komplexné postupy vyústili do závažného nedostatočného čerpania prostriedkov. Dvor napriek tomu dospel k záveru, že rozhodnutie Komisie uplatniť decentralizovanú implementáciu bolo za predpokladu financovania veľkého počtu projektov správne. Konštatoval, že toto rozhodnutie zabezpečilo, že i) dobre definovaný systém s kľúčovými kontrolami boli na správnom mieste skôr, ako sa mohli čerpať akékoľvek prostriedky; ii) postupy boli dobre zadokumentované; iii) systémy v praxi vo všeobecnosti fungovali; a iv) v prípade väčšiny preskúmaných spisov boli kontrolné postupy dodržané. Dvor uznal, že program Sapard pozitívne prispel k príprave na členstvo v EÚ. 6.5 Informácie o iregularitách V roku 2004 bola pozornosť agentúry OLAF upriamená na 91 prípadov: 27 v Poľsku, 23 v Slovinsku, 18 v Rumunsku, 15 v Litve a 8 v Maďarsku. Je potrebné poznamenať, že kvalita aj kvantita správ sa výrazne zlepšila. Komisia však aj naďalej odsudzuje existenciu značných oneskorení, nedostatok informácií zo strany niektorých krajín a príležitostne nízku kvalitu komunikácie vedúcu ku strate dôležitých informácií. Väčšina iregularít vznikla z dôvodu nesprávneho uplatnenia pravidiel verejného obstarávania v oblasti opatrení v infraštruktúre a na bitúnkoch, neoprávnenosti niektorých výdavkov a nedostatočného hodnotenia vplyvu projektov na životné prostredie. Neprimeraný počet personálu, nedostatočné vyškolenie a dôležitosť rotácie sa považujú za rizikové faktory. 7. Budúci vývoj 7.1 Chorvátsko S cieľom začať prípravnú prácu pre implementáciu predvstupovej pomoci uskutočnila Komisia v septembri 2004 v Chorvátsku misiu zameranú na zber údajov. V tom istom čase sa chorvátskym orgánom odporučilo, aby podnikli kľúčové kroky na zabezpečenie včasného začiatku implementácie svojej predvstupovej pomoci. V novembri 2004 Komisia zorganizovala úvodný seminár s cieľom poskytnúť Chorvátsku informácie o programe Sapard a o požadovanom systéme, ktorý má krajina pripraviť skôr, než dostane prostriedky EÚ. 7.2 Nástroj predvstupovej pomoci (IPA) V oznámení Komisie o finančných výhľadoch 2007–2013 sa odporučila reforma externej pomoci, vrátane predvstupovej pomoci[5]. Komisia predložila jednotný rámec predvstupovej pomoci – uvádzaný ako nástroj predvstupovej pomoci (IPA). Z budúcej finančnej perspektívy bude druh pomoci poskytovanej v rámci nástroja Sapard pokračovať v rámci komponentu pre rozvoj vidieka. [1] Pozri prílohu A. [2] Prílohy B a C obsahujú horizontálny prehľad. [3] Príloha E. [4] Pozri prílohu F. [5] KOM(2004) 101.