SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Štrasburgu 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ZELENÁ KNIHA 
Maximálne využitie európskeho tradi čného know-how: možné rozšírenie ochrany 
zemepisných ozna čení Európskej únie na nepo ľnohospodárske výrobky 
 
Text s významom pre EHP 
 
 
2 
 ZELENÁ KNIHA 
Maximálne využitie európskeho tradi čného know-how: možné rozšírenie ochrany 
zemepisných ozna čení Európskej únie na nepo ľnohospodárske výrobky 
 
 
 
 
Obsah 
 
Úvod ........................................................................................................................... ................ 4 
I — Maximálne využitie zemepisných ozna čení: možné rozšírenie ochrany zemepisných 
označení Európskej únie na nepo ľnohospodárske výrobky ....................................................... 6 
1. Zemepisné ozna čenia v EÚ: sú časný stav.............................................................................. 6 
1.1 Čo je to zemepisné ozna čenie?............................................................................................. 6 
1.2 Právny rámec pre ochranu zemepisných ozna čení............................................................... 6 
1.2.1 Medzinárodný právny rámec............................................................................................. 6 
1.2.2 Právny rámec v EÚ ........................................................................................................ ... 7 
2. Možné hospodárske, sociálne a kultúrne pr ínosy rozšírenia ochrany zemepisných ozna čení 
na úrovni EÚ na nepo ľnohospodárske výrobky......................................................................... 9 
2.1 Ekonomický potenciál nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení .............................. 9 
2.2 Prínosy pre spotrebite ľov ................................................................................................... 10 
2.3 Podpora medzinárodného úsilia EÚ o posilnenie ochrany zemepisných ozna čení ........... 10 
3. Problémy a výzvy spojené s možnou oprávnenos ťou nepoľnohospodárskych výrobkov na 
ochranu zemepisných ozna čení................................................................................................ 12 
4. Alternatívne riešenia k harmonizovanej ochrane v EÚ........................................................ 13 
II — Možnosti ochrany zemepisných ozna čení na úrovni EÚ................................................. 15 
1. Ciele a kritériá ochrany .................................................................................................... .... 15 
1.1 Typ ozna čenia: názvy a symboly ....................................................................................... 15 
1.2 Ktoré údaje by mali by ť vylúčené z ochrany zemepisných ozna čení? .............................. 16 
2. Na čo by sa ochrana zemepisných ozna čení mala uplat ňovať: prierezový verzus odvetvový 
prístup?....................................................................................................................... .............. 17 
3. Spojenie medzi výrobkom a územím ................................................................................... 17 
3.1 Aké silné by malo by ť spojenie s daným územím?............................................................ 17 
3.2 Kvalita a špecifikácia výrobku........................................................................................... 18  
3.3 Dobré meno spojené s výrobkom....................................................................................... 19 
 
3 
 4. Ako posilni ť ochranu............................................................................................................ 20 
4.1 Harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov............................................................ 20 
4.2 Vytvorenie jednotného celoeurópskeho systému............................................................... 20 
5. Zápis do registra........................................................................................................... ........ 21 
5.3 Obsah procesu .............................................................................................................. ...... 22 
5.3.1 Žiadatelia............................................................................................................... .......... 22 
5.3.2 Námietky proti zápisu zemepisného ozna čenia .............................................................. 23 
5.3.3 Poplatky................................................................................................................. .......... 23 
6. Rozsah ochrany .............................................................................................................. ...... 24 
6.1 Úrove ň poskytovanej ochrany............................................................................................ 24 
6.2 Monitorovanie a presadzovanie práv  týkajúcich sa zemepisných ozna čení ...................... 24 
6.3 Čas trvania ochrany nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení ................................ 25 
7. Po zápise do registra....................................................................................................... ...... 25 
7.1 Zrušenie ochrany........................................................................................................... ..... 25 
7.2 Možné konflikty medzi zemepisnými ozna čeniami a ochrannými známkami .................. 26 
Závery......................................................................................................................... .............. 27  
 
 
 
  
 
 
 
 
 
4 
  
 
 
 
Úvod 
 
Sortiment výrobkov ponúkaných spotrebite ľovi v dnešnom globalizovanom svete je takmer 
neobmedzený. Spotrebitelia  potrebujú zhromaždi ť a porovna ť informácie o cene 
a vlastnostiach čoraz väčšieho počtu tovarov, aby sa mohli informovane rozhodnú ť. Cena 
a základné vlastnosti výrobku nemusia by ť jedinými rozhodujúcimi fa ktormi. Spotrebitelia 
hľadajú aj spôsoby, ako by mohli rozpozna ť autentické výrobky pôvodnej kvality, 
a očakávajú, že kvalita a osobitné vlastnosti uvá dzané v reklame im poskytnú kvality, ktoré si 
cenia a za ktoré sú často ochotní zaplati ť vyššiu cenu.  
 
Na dosiahnutie tohto cie ľa môže dobré meno a/alebo dané kvalitatívne vlastnosti spájané 
s výrobkami vzh ľadom na ich konkrétny pôvod vyústi ť do tzv. zemepisného ozna čenia, ktoré 
charakterizuje daný výrobok. Zemepisné ozna čenia sú ozna čenia, ktorými sa ozna čuje tovar 
ako tovar s pôvodom v krajine, regióne alebo lo kalite, kde sa daná kvalita, dobré meno alebo 
iné ďalšie charakteristiky daného výrobku dajú pripísa ť predovšetkým jeho zemepisnému 
pôvodu, napríklad Bordeaux (víno), Vetro di mura no (sklo) alebo Prosciutto di Parma. 
 Zemepisné ozna čenia sú zjavne dôležité pre po ľnohospodárske výrobky, potraviny, víno a iné 
liehoviny, ktorých zemepisný pôvod je spojený s vlastnos ťami pochádzajúcimi priamo 
z pôdnych alebo klimatických podmienok (nap r. víno) alebo z kombinácie prírodných 
faktorov a tradi čných spôsobov spracovania používaných v danom regióne (napr. Bayerisches 
Bier). Používanie zemepisných ozna čení sa však neobmedzuje len na po ľnohospodárske 
výrobky. Pomocou zemepisného ozna čenia možno vyzdvihnú ť aj osobitné vlastnosti výrobku, 
ktoré sú dôsledkom ľudských faktorov nachádzajúcich sa v mieste pôvodu výrobku, ako sú 
osobitné výrobné zru čnosti a tradície. Ide na príklad o remeslá, ktoré vo všeobecnosti zah ŕňajú 
ru
čnú prácu s využitím miestnych prírodných zdrojov a zvy čajne tvoria sú časť tradícií 
miestnych komunít. 
Európska únia (EÚ) je bohatá  na takéto autentické nepo ľnohospodárske výrobky založené na 
tradičných znalostiach a výrobných  metódach, ktoré sú často zakorenené v kultúrnom 
a spoločenskom dedi čstve určitej zemepisnej lokality, napr. Český krištá ľ, škótsky tartan, 
Marmo di Carrara (mramor z Carrary) alebo Meissner Porzellan (porcelán z Meissen). Všetky tieto výrobky tvoria časť európskych tradi čných znalostí a zru čností, a preto sú dôležité pre 
európske kultúrne dedi čstvo a prispievajú ku kultúrnemu a t vorivému hospodárstvu. Majú aj 
značný ekonomický potenciál, ak sú splnené sp rávne podmienky ich využitia. Pri dosahovaní 
maximálneho úžitku z miestnych znalostí a dedi čstva je dôležitá inov ácia a technický pokrok. 
EÚ je viazaná predpismi o ochrane zemepisných ozna čení na základe dohody o obchodných 
aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), ktorá sa uplat ňuje na všetkých 159 členov 
Svetovej obchodnej organizácie (WTO) a vz ťahuje sa na po ľnohospodárske a aj 
nepoľnohospodárske výrobky. Zemepisné ozna čenia musia by ť chránené vo všetkých 
členských krajinách WTO, aby sa zabránilo  uvádzaniu verejnosti do omylu, pokia ľ ide 
o pôvod tovaru, a tiež aby sa zabránilo nekalej sú ťaži. Na dosiahnutie tohto cie ľa môžu 
členovia WTO použi ť odlišné právne nástroje. Niektorí členovia WTO, vrátane 14 členských 
štátov EÚ, majú osobitné právne pr edpisy o ochrane zemepisných ozna čení pre 
nepoľnohospodárske výrobky. 
 
5 
 Na úrovni EÚ je v sú časnosti stanovená jednotná ochrana zemepisných ozna čení pre vína, 
liehoviny, aromatizované vína a po ľnohospodárske výrobky a potraviny. Harmonizovaná 
alebo jednotná ochrana zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky na úrovni 
EÚ v súčasnosti neexistuje. Namiesto toho sa uplat ňujú vnútroštátne právne nástroje, čo má 
za následok rozdielne úrovne právnej ochrany v rámci Európy. Nepo ľnohospodárski 
výrobcovia, ktorí sa rozhodli chráni ť zemepisné ozna čenie svojich výrobkov v celej EÚ, si 
musia zabezpe čiť samostatnú ochranu v každom členskom štáte, čo nie je v súlade s cie ľmi 
vnútorného trhu. 
Komisia identifikovala tento pr oblém vo svojom oznámení o jednotnom trhu pre práva 
duševného vlastníctva1 z roku 2011 a navrhla dôkladnú analýz u existujúceho právneho rámca 
na ochranu zemepisných ozna čení nepoľnohospodárskych výrobkov v členských štátoch a jej 
dôsledkov pre vnútorný trh. 
V nadväznosti na toto oznáme nie bola v roku 2012 vypracovaná Štúdia o ochrane 
zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky na vnútornom trhu  (ďalej len 
„štúdia“)2. V štúdii zverejnenej Komisiou v marci 2013 sa  zastáva názor, že existujúce právne 
nástroje dostupné pre výrobcov na vnútro štátnej a európskej úrovni sú nedostato čné. Komisia 
zorganizovala 22. apríla 2013 verejné vypo čutie s cie ľom prerokova ť výsledky štúdie 
a poskytnú ť platformu pre širokú diskusiu o potrebe ú činnejšej ochrany zemepisných 
označení nepo ľnohospodárskych výrobkov na úrovni EÚ. Mnohé z prítomných 
zainteresovaných strán podporili výzvu na základe štúdie na lepšiu ochranu zemepisných 
označení nepoľnohospodárskych výrobkov na úrovni EÚ.  
So zreteľom na výsledky štúdie a závery verejného vypo čutia sa Komisia rozhodla 
pokračovať vo svojej analytickej práci prostr edníctvom tejto zelenej knihy. Jej cie ľom je 
konzultova ť so všetkými zainte resovanými stranami čo najobšírnejšie o tom, či je potrebné 
zvýšiť v EÚ ochranu zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky, a ak áno, aký 
prístup by sa mal prija ť. Všetky zainteresované strany sa vy zývajú, aby sa vyjadrili k otázkam 
uvedeným v tejto zelenej knihe odpovedaním na nasledujúce konkrétne otázky. Komisia 
zohľadní výsledky tejto konzu ltácie pri rozhodovaní, či je vhodné ďalšie opatrenie na úrovni 
EÚ. 
 
 
  
 
 
                                                           
 
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Táto štúdia bola vypracovaná v čase pred pristúpením Chorvátska k Európskej únii a preto ho nezah ŕňa. 
 
6 
  
I — Maximálne využitie zemepisných ozna čení: možné rozšírenie ochrany zemepisných 
označení Európskej únie na nepo ľnohospodárske výrobky 
 1. Zemepisné ozna čenia v EÚ: sú časný stav 
 1.1 Čo je to zemepisné ozna čenie? 
 
Zemepisné ozna čenie je ozna čenie, zvyčajne názov, používané na tovar, ktorý má konkrétny 
zemepisný pôvod, kvalitu a vlastnosti alebo do bré meno, ktoré možno v podstate pripísa ť 
danému miestu pôvodu. Zemepisné ozna čenie zvyčajne zahŕňa – alebo ho tvorí – názov 
miesta pôvodu daného tovaru. Tento názov môžu spolo čne používa ť všetky podniky z danej 
oblasti, ktoré vyrábajú daný výr obok predpísaným spôsobom. A ko príklad niektorých svetovo 
známych zemepisných ozna čení možno uvies ť šumivé víno zo Champagne a šunka Prosciutto 
di Parma. 
Cieľom ochrany zemepisného ozna čenia ako práva duševného vlastníctva je zabezpe čiť 
spravodlivú hospodársku sú ťaž pre výrobcov a spotrebite ľovi poskytnú ť spoľahlivé 
informácie o mieste a/alebo spôsobe výroby a o kvalite výrobku
3 Ochrana zemepisných 
označení pomáha zachova ť tradičné a vysokokvalitné výrobky, know-how a s nimi spojené 
pracovné miesta. Ochra ňovaním zemepisných ozna čení sa preto podporujú malé a stredné 
podniky a výrobcovia. Zemepisné ozna čenia zdôraz ňujú vzťah medzi ľudskou činnosťou, 
kultúrou, pôdou a zdrojmi a pomáhajú chráni ť nehmotné aktíva, ako sú dobré meno a normy 
kvality. 
Ochrana zemepisných ozna čení je zárove ň stimulom pre investova nie do nových technológií 
a inovácií na ochranu vysokej kvality výrobkov so sú časným zachovaním 
konkurencieschopnosti. 
Zemepisné ozna čenia majú osobitné charakteristiky, ktoré ich odlišujú od ostatných práv 
duševného vlastníctva: všeobecne nie sú vlas tníctvom jediného subjektu, ako je tomu 
v prípade ochranných známok alebo patentov. Zemepisné ozna čenia patria celej komunite, 
t. j. všetkým výrobcom, ktorých výrobky pochá dzajú z vymedzenej zemepisnej oblasti 
a spĺňajú špecifikácie stanovené pre dané zemepisné ozna čenie. 
1.2 Právny rámec pre ochranu zemepisných ozna čení 
 1.2.1 Medzinárodný právny rámec  
Ochrana zemepisných ozna čení je stanovená v mnohých zml uvách, ktoré spravuje Svetová 
organizácia duševného vlastníctva (WIP O), najmä v Parížskom dohovore na ochranu 
priemyslového vlastníctva
4 z roku 1883 a v Lisabons kej dohode o ochrane ozna čení pôvodu 
                                                            
3 Rovnako ako všetky ostatné výrobky, aj výr obky, ktoré majú v názve zemepisné ozna čenie, musia by ť v súlade 
s existujúcim systémom EÚ pre „základné požiadavky“ a požiadavkami na bezpe čnosť výrobkov, ktorými sa zabezpe čuje 
riadne fungovanie vnútorného trhu, bezpe čnosť výrobkov pre jednotlivcov a ochrana ur čitých ďalších verejných záujmov, 
ako napríklad ochrana životného pros tredia alebo energetická efektívnos ť. 
4 Parížsky dohovor sa vz ťahuje vo všeobecnosti na „údaje o pôvode“ a „ozna čenie pôvodu“ ako predmety priemyslového 
vlastníctva, ale nevymedzujú sa v ňom tieto pojmy. Zm luvnými stranami tohto dohovoru sú všetky členské štáty EÚ.  
 
7 
 a ich medzinárodného zápisu5. Okrem toho sa medzinárodnou ochranou zemepisných 
označení v rámci WTO6 zaoberajú články 22 až 24 dohody TRIPS. 
V týchto medzinárodných dohodách sa umož ňuje poskytnú ť ochranu zemepisných ozna čení 
všetkým druhom výrobkov, po ľnohospodárskym aj nepo ľnohospodárskym. Tieto výrobky sa 
však značne líšia, pokia ľ ide o vymedzenie, rozsah, súvisiace opatrenia na presadzovanie 
a ďalšie aspekty ochrany zemepisných ozna čení. 
1.2.2 Právny rámec v EÚ 
 
V Európe je ochrana zemepisných ozna čení dostupná pre po ľnohospodárske aj 
nepoľnohospodárske výrobky. Na po ľnohospodárske výrobky a potravi ny (vína, liehoviny) sa 
vzťahuje jednotná ochrana poskytovaná  výhradne na úrovni EÚ. Nepo ľnohospodárske 
zemepisné ozna čenia sú chránené len na vnútrošt átnej, resp. regionálnej úrovni, 
prostredníctvom rozli čných vnútroštátnych právnych rámcov. 
1.2.2.1  Jednotná ochrana na úrovni EÚ obmedzená na po ľnohospodárske 
a potravinárske výrobky  
Na úrovni EÚ bola stanovená jednotná ochrana zemepisných ozna čení pre vína (1970), 
liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny 
(1992). Hlavným cie ľom týchto systémov je podporova ť kvalitu, rozmanitos ť a hodnotu 
v potravinovom re ťazci, zachova ť tradičné know-how v danom odvetví a podnecova ť 
diverzifikáciu a zamestnanos ť vo vidieckych oblastiach. Prostredníctvom týchto systémov sú 
chránené názvy príslušných výrobkov predmetom ďalekosiahlej jednotnej ochrany v celej EÚ 
na základe jedného postupu poda nia žiadosti. Na konci aprí la 2014 bolo na úrovni EÚ 
registrovaných 336 názvov liehovín, 1 57 7 názvov vín a 1 184 názvov potravín 
a poľnohospodárskych výrobkov. Odhadnutá pred ajná hodnota zemepisných ozna čení v EÚ 
v roku 2010 predstavovala 54,3 miliardy EUR vr átane 11,5 miliardy EUR z predaja na vývoz 
(15 % vývozu potravinárskeho ale bo nápojového priemyslu EÚ). 
Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že zemepisné ozna čenie predstavuje právo duševného 
vlastníctva.7 Systém EÚ na jeho ochranu je výlu čný a bráni členským štátom vo vykonávaní 
samostatných súbežných vnútroštátnych alebo regionálnych schém (ako napríklad v prípade 
ochranných známok).8 Úlohou vnútroštátnych systémov je regulova ť prvý krok pri podaní 
žiadosti o zápis zemepisného ozna čenia v EÚ do registra a zabezpe čiť jeho administratívne 
                                                            
5 Zmluvnými stranami Li sabonskej dohody je desa ť členských štátov EÚ. Dohodu ratifikovalo sedem členských štátov EÚ: 
Bulharsko, Česká republika, Francúzsko, Ma ďarsko, Portugalsko, Sl ovensko a Taliansko. Tri členské štáty dohodu 
podpísali, ale nikdy ju neratifikova li: Grécko, Rumunsko a Španielsko.  
6 V článku 22 dohody TRIPS je uvedené vymedzenie zemepisného ozna čenia a všeobecný záväzok členov WTO poskytova ť 
ochranu pred klamlivým používaním zemepisného ozna čenia a jeho používaním, ktoré predstavuje akt nekalej sú ťaže. 
V článku sa ďalej vyžaduje, aby strany odmietli zápis ochranných známok alebo aby vymazali ochranné známky, ktoré 
obsahujú zemepisné ozna čenie alebo pozostávajú zo zemepisného ozna čenia, ktoré sa vz ťahuje na tovary nepochádzajúce 
z uvedeného územia, ak používanie ozna čenia v ochrannej známke pre takéto t ovary je takej povahy, že by uvádzalo 
verejnosť do omylu v súvislosti s pravým miestom pôvodu. V článku 23 dohody TRIPS sa priznáva vyššia úrove ň ochrany 
zemepisných ozna čení pre vína a liehoviny. V článku 23 ods. 1 sa stanovuje norma absolútnej ochrany, pod ľa ktorej sa 
vyžaduje, aby strany zabrá nili zápisu zemepisného ozna čenia vín/liehovín pre vína alebo liehoviny, ktoré nepochádzajú 
z príslušnej zemepisnej loka lity, aj v prípadoch, ke ď sa skuto čný pôvod výrobkov uvádza alebo zemepisné ozna čenie 
použije v preklade alebo je sprevádzané výrazmi, ako sú „druh“, „typ“, štýl“, ,,na podobenina“ a pod. Zemepisné ozna čenia 
pre vína a liehoviny musia by ť chránené, a to aj v prípade, že zneužitie názvu obsahujúceho zemepisné ozna čenie by 
spotrebite ľov neuvádzalo do omylu. 
7 Pozri vec C-3/91, Turrón de Jijona, bod 37, alebo vec C-108/01, Prosciutto di Parma, bod 64. 
8 Pozri vec C-478/07, Bud ĕjovický Budvar, bod 114. 114.  
 
8 
 presadzovanie (t. j. vykonáva ť úradné kontroly dodržiav ania špecifikácií výrobku 
stanovených výrobcami a sledova ť používanie zemepisného ozna čenia na trhu).9 
 Systém EÚ na ochranu zemepisných ozna čení poľnohospodárskych výrobkov sa vo 
všeobecnosti považuje za úspešný, o čom svedčí nedávna štúdia, ktorú zadala Európska 
komisia.
10 Tento systém priniesol hmatate ľné prínosy pre spotrebite ľov a výrobcov, ako sú 
podrobné informácie a záruka kvality pre spotrebite ľov, stabilnejšie ziskové marže pre 
výrobcov, lepšia vidite ľnosť, často vyplývajúca z ú časti na ve ľtrhoch, prístup na nové domáce 
a/alebo vývozné trhy, lepší prís tup k podporným fondom a investi čnej pomoci pre výrobcov. 
Ochranou zemepisných ozna čení sa pomáha udržiava ť aj miestna infraštruktúra 
a zamestnanos ť, a to najmä v chudobnejších oblastiach, v prospech spolo čnosti ako celku. 
1.2.2.2 Odlišné vnútroštátne právne rámce pre nepo ľnohospodárske výrobky 
 
Právne predpisy členských štátov o ochrane nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení 
zatiaľ neboli harmonizované. Príslušné vnútroštátne rámce v jednotlivých členských štátoch 
sa preto výrazne líšia. Existujú významné  rozdiely vo vymedzení pojmov, v zápise do 
registra, v nákladoch na záp is do registra, v rozsahu pôs obnosti ochrany a prostriedkoch 
presadzovania. V dôsledku toho sa na nepo ľnohospodárske zemepisné ozna čenia vzťahujú 
rozdielne úrovne ochrany v závislosti od kr ajiny ich výroby, v nadväznosti na základnú 
ochranu stanovenú v dohode TRIPS. 
Vo všetkých členských štátoch sa na nepo ľnohospodárske výrobky vz ťahujú právne predpisy 
týkajúce sa nekalej sú ťaže alebo uvádzania spotrebite ľa do omylu. To platí aj pre právo 
v oblasti ochranných známok, pod ľa ktorého takisto môže by ť poskytnutá ur čitá miera 
ochrany. Osobitné systémy poskyt ujúce ochranu zemepisných ozna čení 
nepoľnohospodárskych výrobkov v sú časnosti fungujú v 15 členských štátoch.11 Tieto právne 
predpisy majú rozli čnú formu, od regionálnych alebo vnútroštátnych pr ávnych predpisov 
týkajúcich sa ur čitých remesiel (napr. keramiky), až po konkrétne zákony týkajúce sa ur čitého 
výrobku (napr. solingenské nože) alebo regionálne či vnútroštátne právne  predpisy, ktorými 
sa chránia všetky zemepisné ozna čenia nepo ľnohospodárskych výrobkov.12  
Otázka: 
1. Aké vidíte výhody alebo nevýhody sú časných rozdielov medzi rôznymi úrov ňami 
a prostriedkami ochrany zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky, pokia ľ 
ide o jednotlivé členské štáty? Vysvetlite prosím svoju odpove ď. 
 
 
                                                            
9 Pozri vec C-35/13, Felino, bod 28.  
10 Štúdia s názvom Hodnota produkcie po ľnohospodárskych výrobkov a potravín, vín, aromatizovaných vín 
a liehovín chránených zemepisným ozna čením  je dostupná na adrese http://ec.europa.eu/agriculture/external-
studies/value-gi_en.htm . 
11 Belgicko (Valónsko), Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Francú zsko, Chorvátsko, Lotyšsko, Ma ďarsko, Nemecko, 
Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slove nsko, Slovinsko, Španielsko (región  Murcia), pozri štúdia, s. 30.  
12 Štúdia o ochrane zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky na vnútornom trhu, s. 29 – 73, 
http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/docs/geo-i ndications/130322_geo-indications-non-agri-study_en.pdf  
 
9 
 2. Možné hospodárske, sociálne a kultúrne  prínosy rozšírenia ochrany zemepisných 
označení na úrovni EÚ na nepo ľnohospodárske výrobky 
 2.1 Ekonomický potenciál nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení 
 
Zdá sa, že existujú dva hlavné potenciáln e prínosy harmonizovaného systému zemepisných 
označení v EÚ pre výrobcov nepo ľnohospodárskych výrobkov. Zvýšenie typickosti 
a atraktívnosti ich výrobkov v ďaka záruke kvality a pôvodu v celej EÚ by mohlo zvýši ť 
predaj
13, pričom by sa zvýšila ú činnosť a jednotnos ť celoeurópskej ochrany pred stratami 
spôsobenými falšovaním a napodob ňovaním. 
Ochrana zemepisných ozna čení sa môže vz ťahovať na všetky druhy a spôsoby výroby 
nepoľnohospodárskych výrobkov, od nízko a stredne náro čných výrobkov, napr. Českého 
krištáľu, až po vyspelé technické výrobky. V štúdii sa odhaduje, že v poslednom čase priama 
a nepriama zamestnanos ť v sektore nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení v Európe 
poskytuje až 4,08 milióna pracovných miest.14 Tieto pracovné miesta sú prevažne v malých 
a stredných podnikoch, ktoré sa nachádzajú v chudobnejších regiónoch.15 V dvoch tretinách 
regiónov, z ktorých pochádzajú nepo ľnohospodárske výrobky so zemepisným ozna čením, 
miera chudoby alebo miera nezamestnanosti prevyšuje 20 %. 
Zabezpečenie dobrého mena a/ alebo kvality nepo ľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa 
vzťahuje ochrana zemepisných ozna čení v celej EÚ, by mohlo pomôc ť výrobcom v prístupe 
k podporným fondom a investi čnej pomoci zo strany verejných orgánov a u ľahčiť im prístup 
na obchodné ve ľtrhy. Možnos ťou pripoji ť sa k celoeurópskemu harmonizovanému systému 
zemepisných ozna čení by sa mohla zlepši ť aj spolo čná organizácia a ri adenie chráneného 
názvu združeniami výrobcov.  
Známym zemepisným ozna čením by sa mohlo prispie ť aj k väčšej propagácii miesta alebo 
regiónu pôvodu a zabezpe čiť multiplika čný účinok, napríklad vo forme podpory cestovného 
ruchu16n, obchodných ve ľtrhov a kultúrnych podujatí, a následne vytvorením vä čšieho počtu 
pracovných príležitostí.17 
 Pracovné miesta vytvorené v súvislos ti s daným výrobkom so zemepisným ozna čením 
nemožno premiestni ť na iné miesta, vzh ľadom na neodmyslite ľné spojenia s daným územím. 
Z tohto hľadiska by zlepše nie prosperity ur čitých regiónov poskytnutím ochrany zemepisným 
označeniam nepo ľnohospodárskych výrobkov mohlo pomôc ť udržať pracovné miesta 
a bohatstvo v ur čitých hospodársky zranite ľných oblastiach.  
                                                            
13Zemepisné ozna čenie má významnú úlohu aj v tom, že umož ňuje výrobcom za čať dodávať tovar vysokokapacitným 
maloobchodníkom a nájs ť si nových odberate ľov mimo oblastí, kde boli ich výrobky tradi čne známe a spotrebitelia ich 
oceňovali. Okrem toho, ke ďže spotrebitelia na zahrani čných trhoch vnímajú zemepisné ozna čenie ako ďalšiu záruku 
kvality výrobkov, ktorá je kontrolovaná extern ým subjektom, názov so zemepisným ozna čením pomáha výrobcom získa ť 
prístup na nové vývozné trhy. 
14 Štúdia, s. 133. 
15 Zdroj: Európska štatistika chudoby a neza mestnanosti v regiónoc h na úrovni NUTS II. Platí to napríklad pre čipky 
z Binche  (Belgicko) alebo louça de barro preto de Olho Marinho ( čierny íl z Olho Marinho – Portugalsko). 
16 Napr. Európska trasa keramiky (od mája 2012 certifikovaná Ra dou Európy ako „kultúrna trasa“), ktorá sa zameriava na 
zvýšenie prí ťažlivosti území s tradi čnou výrobou keramiky ako udržate ľných turistických destinácií. 
17Pozri: Geographical Indications, An introduction  (Úvod do problematiky zemepisných ozna čení), WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
 
10 
 Otázky: 
2. Myslíte si, že posilnená a harmoni zovaná ochrana zemepisných ozna čení pre 
nepoľnohospodárske výrobky v EÚ na úrovni EÚ by mohla ma ť pozitívne hospodárske 
účinky na vnútorný trh, a ko je uvedené vyššie? 
3. Vidíte akéko ľvek prípadné nežiaduce ú činky takejto ochrany na hospodárstvo EÚ? 
 
 
2.2 Prínosy pre spotrebite ľov 
 
Zemepisnými ozna čeniami sa umož ňuje spotrebite ľom, ktorí venujú pozornos ť zemepisnému 
pôvodu výrobkov, citlivo vnímajú kultúru  alebo tradície, ktoré sú v nich zakotvené, alebo im 
záleží na osobitných vlastnostiach alebo kvalite daného tovaru, prijíma ť informované, 
bezpečné rozhodnutia, na základe spo ľahlivých informácií.18 Cieľom zemepisných ozna čení 
je poskytnú ť spotrebite ľom istotu, že výrobok má konkrétnu kvalitu, vlastnosti a/alebo dobré 
meno, na základe konkrétneho miesta pôvodu, ak je to nie čo, čo si cenia. 
Kľúčovým prvkom sú časných systémov zemepisných ozna čení v EÚ v odvetví 
poľnohospodárstva sú úradné kontroly alebo mechanizmy monitorovania na zabezpe čenie 
toho, aby výrobky, ktoré používajú chránené zemepisné ozna čenie, spĺňali špecifikácie 
výrobku. Ochrana zemepisných ozna čení je nástrojom, ktorým sa zabra ňuje podvodnému 
používaniu názvov so zemepisným ozna čením na trhu. Jej cie ľom nie je obmedzi ť výber 
výrobkov, ktoré sú dostupné spotrebite ľom, ale vyhradi ť osobitné ozna čenie na použitie 
tovaru, ktorý sp ĺňa špecifikácie výrobku a má jasnú súvislos ť so zemepisnou oblas ťou. Tým 
sa však nebráni ostatným výrobcom, aby uvá dzali na trh rovnaký druh tovaru pod iným 
názvom. V podstate možno poveda ť, že zemepisné ozna čenia sú ur čené na ochranu 
spotrebite ľov pred kúpou tovaru, ktorý nemá  vlastnosti a funkcie, ktoré o čakávajú a za ktoré 
môžu byť ochotní zaplati ť vyššiu cenu19. 
 
Otázky: 
4. Domnievate sa, že harmonizova ná ochrana zemepisných ozna čení pre 
nepoľnohospodárske výrobky v EÚ by mohla by ť prínosom pre spotrebite ľa? 
5. Vidíte možné nepriaznivé dôsledky pre spotrebite ľov?  
 
2.3 Podpora medzinárodného úsilia EÚ o posilnenie ochrany zemepisných ozna čení 
 
Vytvorenie jednotnej ochrany zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky v EÚ 
môže mať pozitívny vplyv aj na rokovania o obc hodných dohodách s tretími krajinami, ktoré 
majú záujem o zabezpe čenie lepšej ochrany pre svoje nepo ľnohospodárske zemepisné 
označenia v EÚ. To, že neexistuje harmoniz ovaný a ucelený systém EÚ na ochranu 
zemepisných ozna čení v oblasti nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení, oslabuje 
                                                            
18 Podľa prieskumu Eurobarometra (298), ktorý sa konal v roku 2008, 26  % spotrebite ľov uviedlo, že sa zaujíma o krajinu 
pôvodu nepotravinárskych výrobkov (nie zemepisné ozna čenia ako také), čo bol aspekt uvádzaný na štvrtom mieste za 
cenou, bezpe čnosťou a značkou. 
19Pre výrobcov má zmysel investova ť do výroby vysoko kvalitných výrobkov len ak sa spotrebitelia dozvedia o kvalite ich 
výrobkov. Ak sa firma rozhodne vyrába ť vysoko kvalitné výrobky, toto rozhodnutie jej zabezpe čí budúce výnosy na základe 
dlhodobých investícií do budovania dobrého mena a etablovania sa na trhu. Firma je  preto motivovaná, aby investovala do 
svojho dobrého mena, len ke ď si spotrebitelia uvedomujú kvalitu jej výrobkov  a firma za ne získa vyššie ceny. Spotrebite ľ 
získa ako protihodnotu široký výber vysoko kvalitných a bezpe čných výrobkov. 
 
11 
 schopnosť EÚ rokova ť o tejto problematike na dvojstrannej úrovni a dosiahnu ť lepšiu 
ochranu po ľnohospodárskych zemepisných ozna čení EÚ v týchto krajinách. Ochrana 
nepoľnohospodárskych zemepisných ozna čení tretích krajín na  t r h u  E Ú  s a  s t á v a  čoraz 
významnejším faktorom v rade dvojstrannýc h rokovaní s obchodnými partnermi EÚ. Tieto 
krajiny majú často pozoruhodne bohatú  tradíciu, pokia ľ ide o známe remeslá 
a nepoľnohospodárske výrobky. V Indii sú napríklad chránené ur čité nepoľnohospodárske 
zemepisné ozna čenia týkajúce sa sárí, hodvábnych obrazov a šálov. 
Jednotný európsky systém ochrany pre nepo ľnohospodárske zemepisné ozna čenia by mohol 
byť prínosom aj pre úsilie v rokovaniach EÚ  o zlepšení úrovne ochrany pre zemepisné 
označenia na viacstrannej úrovni v rámci WTO. Na rokovaniac h WTO o rozvojovom 
programe z Dauhy podnikla EÚ kroky na rozšír enie vysokej úrovne ochrany, ktorá je 
v súčasnosti poskytovaná iba vínam a liehovinám, na všetky výrobky. 
Otázka: 
6. Vidíte potenciálne prínosy, resp. ne výhody harmonizovanej ochrany zemepisných 
označení pre nepo ľnohospodárske výrobky v EÚ, pokia ľ ide o obchodné vz ťahy EÚ 
s tretími krajinami? Ak áno, v čom?  
 
 
2.4 Zachovanie a oce ňovanie európskych tradícií, know -how, rozmanitosti kultúrnych 
prejavov20 a kultúrneho dedi čstva 
 
Nepoľnohospodárske výrobky oprávnené na zemepisné ozna čenie môžu ú činne konkurova ť 
ostatným výrobkom najmä svojou pravos ťou, špecifickou kvalitou a ďalšími prvkami, ktoré 
spotrebitelia oce ňujú. Tieto výrobky sú pod neustálym tlakom zo strany výrobkov, ktoré si 
privlastňujú ich dobré meno a ktoré sú často nižšej kvality a predávajú sa za nižšie ceny. 
Výrobky oprávnené na zemepisné ozna čenie môžu uspie ť len v hospodárskej sú ťaži založenej 
na poctivom obchodnom styku; ak však napodobneniny ťažia z očakávaní, pokia ľ ide o dobré 
meno, pravos ť a kvalitu pôvodných výrobkov, pomocou zemepisného názvu, s ktorým je toto 
dobré meno spojené, výroba pôvodných výrobkov môže nakoniec usta ť a tieto výrobky sa 
môžu strati ť z trhu, ako napríklad litovské ľanové textilné odvetvie. Výrobky so zemepisným 
označením udržiavajú tradi čné a vzácne know-how nažive a sú odovzdávané z generácie na 
generáciu. Ich výrobné postupy a pomocné činnosti poskytujú miestnej komunite 
identifika čný bod, ktorý sa vytváral po čas dlhého obdobia. Výrobky so zemepisným 
označením posil ňujú siete spolupráce medzi výrobcami, ako aj medzi výrobcami a ďalšími 
miestnymi zainteresovanými subjektmi, napr. verejnými orgánmi a organizáciami cestovného 
ruchu. Pomáhajú preto budova ť spoločenský kapitál v regióne. A napokon, ak sa z dôvodu 
chýbajúcej vhodnej ochrany výrobky so zemepisným ozna čením stratia, môže by ť zničený 
významný prvok historického, kultúrneho a spolo čenského dedi čstva Európy. 
Otázky: 
7. Myslíte si, že harmonizované nepo ľnohospodárske zemepisné ozna čenia na úrovni EÚ by 
pomohli zachova ť tradičné kultúrne a umelecké dedi čstvo, ktoré sa v oprávnených 
výrobkoch odráža? Vysvetlite prosím svoju odpove ď. 
                                                            
20 Európska únia je od roku 2006 zmluvnou stranou Dohovoru Organi zácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu 
a kultúru (UNESCO) o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov. Pod ľa článku 167 Zmluvy o EÚ: „Únia 
zohľadní kultúrne aspekty vo svojej činnosti pod ľa iných ustanovení zmlúv, a to pre dovšetkým tak, aby sa rešpektovala 
a podporovala rozmanitos ť jej kultúr.“  
 
12 
 8. Prispelo by sa takouto ochranou k budovaniu spolo čenského kapitálu v oblastiach 
výroby?  
 
3. Problémy a výzvy spojené s možnou oprávnenos ťou nepoľnohospodárskych výrobkov 
na ochranu zemepisných ozna čení 
 
Čím lepšie je dobré meno a uznanie zemepisného ozna čenia, tým je pravdepodobnejšie, že 
konkurenti sa to budú snaži ť využiť a zneužiť názov na tovar, ktorý nepochádza z konkrétnej 
zemepisnej oblasti a/alebo nesp ĺňa príslušné špecifikácie výrobku alebo kvalitatívne 
vlastnosti, ktoré daný názov napoved á. Zneužívanie zemepisného ozna čenia znamená pre 
legitímnych obchodníkov stratu príjmov a tr hového podielu, ako aj možné poškodenie 
dobrého mena a ďalšie náklady na právne konanie. 
Podľa štúdie boli pri 57,4 % preskúmaných výrobkov (n = 94) uvedené ve ľké problémy 
a straty spôsobené zneužitím ich zemepisného ozna čenia.21 
• Tieto zah ŕňali: napodob ňovanie výrobkov pochádzajúcich z tej istej krajiny22, 
z ostatných krajín EÚ23 alebo z tretích krajín, najmä Ázie24, 
• evokovanie chráneného názvu nesúvisiacimi výrobkami, napríklad znenie „belgický 
kameň“ pre falošný Pierre bleue de Belgique (kame ň), turecký mramor uvádzaný na 
trh pod ozna čením „Botticino Royal“ a „New Botticino“25, alebo 
• evokovanie chráneného názvu výrobkami, ktoré nie sú rovnakého typu, napr. čínska 
žula, indická bridlica a vápenec z iných krajín, ktoré používajú názov „prírodný 
kameň z Kastílie a Leónu“26. 
Náklady na žaloby proti porušovate ľom môžu pre spolo čnosť znamena ť významnú finan čnú 
záťaž. Napríklad odhadované náklady pre podnik Český granát ( ČR) pri predložení veci na 
súd alebo orgánom verejnej správy predstavuj ú 200 000 CZK (okolo 7 770 EUR) za rok a pre 
firmu Solingen asi 50 000 EUR za rok27. V závislosti od danej situácie môžu by ť tieto 
náklady na zabezpe čenie účinnej ochrany výrazne vyššie. 
Zo štúdie vyplýva, že výrobcovia prijímajú cel ý rad stratégií, aby sa ochránili pred 
porušovaním právnych predpisov, ako sú protestn é listy (napr. Harris Tweed, Schwarzwälder 
Kuckucksuhr), kampane na boj proti falšovaniu (napr. Swiss Watches), zápis ochranných známok (napr. Ceramica Artistica e tradizionale  di Vietri sul Mare) alebo podávanie žalôb na 
súde (napr. keramika z Deruty, sklo z ostrovov Murano). 
V štúdii sa konštatuje, že výsledok vš etkých týchto opatrení je však často neistý pre 
neexistujúci jednotný právny rámec EÚ na ochranu nepo ľnohospodárskych zemepisných 
                                                            
21Štúdia, s. 97. 
22Tapisserie d’Aubusson (tapisérie), fa ience de Moustiers (kameninové výr obky), Pierre de Bourgogne (kame ň) atď. 
23Napríklad: talianske napodobneniny  Pierre de Bourgogne (kame ň), rumunské napodobneniny Vetro di Murano (sklo). 
24Napr. dentelles de Binche ( čipky), Marmo di Carrara (mramo r), Vetro di Murano (sklo), keramika Horezu, prírodný kame ň 
z Kastílie a Leónu. 
25 Botticino je mesto v talian skej provincii Brescia. 
26Štúdia, s. 99. 
27Tamtiež, s. 109.  
 
13 
 označení, čo vedie k rozli čným systémom s odlišnými stup ňami ochrany a presadzovania bez 
jasného univerzálneho rámca. 
Otázky: 
9. Myslíte si, že harmonizovaná ochrana zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske 
výrobky v EÚ by mohla pomôc ť výrobcom bráni ť sa proti napodobneninám 
a porušovaniu pravidiel? Vysvetlite prosím svoju odpove ď. 
10. Ako by sa konkuren ční výrobcovia mohli ochráni ť pred neprimeranými ú činkami 
ochrany zemepisných ozna čení? 
 
 
4. Alternatívne riešenia k harmonizovanej ochrane v EÚ 
 
Štúdia zistila, že existujúce vnút roštátne nástroje poskytujú ur čitú úroveň ochrany v prípade, 
že sa používajú na poskytnutie ochrany zemepisných ozna čení na úrovni EÚ pre 
nepoľnohospodárske výrobky. 
V právnych predpisoch o nekalej sú ťaži28 a uvádzaní spotrebite ľa do omylu, ktoré existujú vo 
všetkých členských štátoch EÚ, sa poskytuje ochran a pred nekalými obchodnými praktikami, 
vrátane zavádzajúcich inform ácií o hlavných znakoch výrobku, ako je jeho zemepisný 
pôvod29. V praxi sú však tieto predpisy, pokia ľ ide o poskytnutie ú činnej ochrany proti 
zneužitiu nepo ľnohospodárskych ozna čení, obmedzené. 
V praxi je však rozsah, v akom sa môže týmito právnymi predpismi poskytova ť účinná 
ochrana pred zneužitím nepo ľnohospodárskych názvov, obmedzený. Za presadzovanie týchto 
právnych predpisov naprík lad zodpovedajú rozli čné vnútroštátne, region álne alebo miestne 
orgány30 (napr. v Španielsku) al ebo súkromné spotrebite ľské združenia (napr. v Nemecku), čo 
znamená odlišné náklady, postupy a formálne požiadavky. Pod ľa štúdie31 v krajinách, kde je 
dostupné presadzovanie prostred níctvom takýchto orgánov, neboli zi stené žiadne opatrenia na 
ochranu nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení. 
Zo štúdie navyše vyplýva, že výrobcovia často nepodajú návrh na ob čianskoprávne konanie 
proti nekalým praktikám jednak vzh ľadom na zna čné náklady, a jednak preto, že často je 
zložité preukáza ť dôkazy32. 
                                                            
28Nekalá sú ťaž môže by ť vymedzená ako „akéko ľvek konanie konkurencie v rozpore s čestným konaním a priemyselnými 
a obchodnými vecami“. 
29V smernici 2005/29/ES sú vymedzené nekalé obchodné praktiky, ktoré sú zakázané v Európskej únii (EÚ) a v ďalších troch 
krajinách EHP. V článku 6 sa zdôraz ňuje, že obchodná praktika musí by ť považovaná za klamlivú,  ak obsahuje nesprávne 
informácie, ktoré uvádzajú do om ylu alebo sú spôsobilé uvies ť do omylu priemerného spotrebite ľa, najmä vo vz ťahu 
k hlavným znakom výrobku, ako je  jeho zemepisný alebo obchodný pôvod. V článku 11 sa stanovujú konkrétne 
prostriedky nápravy, ke ďže členské štáty a ostatné krajiny EHP musia zabezpe čiť existenciu primeraných a ú činných 
prostriedkov na boj proti týmto praktikám. Tieto prostriedky musia zah ŕňať ustanovenia, ktoré umožnia fyzickým alebo 
právnickým osobám, ktoré majú  oprávnený záujem (spotrebite ľom a konkurencii), poda ť súdnu žalobu proti takýmto 
nekalým praktikám a/alebo napadnú ť takéto praktiky pred správnym orgánom . 
30Správne orgány v Bulharsku, na Cypre, v Estónsku, vo Fínsku, v Grécku, Lotyšsku, Luxembursku, Nemecku, Po ľsku, 
Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku majú povinnos ť vyšetrova ť podnety, ktoré dostanú. Vä čšina príslušných orgánov je 
schopná odmietnu ť podnety z rozli čných dôvodov; v Belgicku je napríklad odmietnutých 40 % všetkých podnetov 
z dôvodu racionalizácie a orgány sa za oberajú len tými podnetmi, ktoré zah ŕňajú významné finan čné straty.  
31 Štúdia, s. 35. 
32 Štúdia, s. 34 – 35. 
 
14 
 Obmedzenia má aj ochrana ochrannej známky. Touto ochranou sa majite ľovi ochrannej 
známky poskytuje právo zabráni ť všetkým ostatným subjektom, aby používali ochrannú 
známku. Zvolená ochranná známka (názov, logo at ď.) nemusí ma ť žiadnu spojitos ť 
s výrobkami ani s ich pôvodom. Na rozdiel od toho, cie ľom chráneného zemepisného 
označenia je poskytnú ť spotrebite ľom záruku, že tovar je vyrobený na ur čitom mieste 
a v dôsledku toho má osobitné vlastnosti. Oc hranná známka preto spravidla nemôže 
poskytnúť rovnaké informácie a záruky ako zemepisné ozna čenie. 
V niektorých prípadoch môže zemepisné ozna čenie získa ť istú mieru ochrany pod ľa práva 
v oblasti ochranných známok, konkrétne pros tredníctvom kolektívnych alebo certifika čných 
značiek. Kolektívne zna čky sú v spolo čnom vlastníctve skupiny výrobcov (napr. združenia) 
a môžu by ť použité nieko ľkými osobami, pokia ľ je používate ľ členom skupiny a dodržiava 
stanovené pravidlá. Certifika čná značka je vo vlastníctve certifika čnej právnickej osoby, ktorá 
kontroluje, či sa ochranná známka používa v súlade s certifika čnými normami. Certifika čný 
orgán kontroluje používanie certifika čnej značky a má výlu čné právo zabráni ť jej 
neoprávnenému použitiu. Sám certifika čný orgán zvy čajne nemôže použi ť certifika čnú 
značku a jej použitie je otvor ené pre každého, kto sp ĺňa certifika čné normy. Týmito druhmi 
ochrany sa poskytujú niektoré f unkcie ochrany zemepisných ozna čení. Vo všeobecnom práve 
v oblasti ochranných známok však nie sú st anovené žiadne vopred vymedzené normy, najmä 
spojenie s konkrétnou zemepisnou oblas ťou, a je výlu čne na držite ľovi ochrannej známky, 
aby vymedzil vlastné pravidlá jej použitia. Z toho vyplýva, že v kolektívnych a certifika čných 
značkách nie sú zahrnuté zákla dné vlastnosti záruk, ako je  tomu v prípade systému 
zemepisných ozna čení.33 Súčasný systém ochranných známok v EÚ sa nevz ťahuje na 
certifikačné značky, ale umož ňuje sa v ňom, aby výrobcovia zaregis trovali názov svojich 
výrobkov, ktorý obsahuje zemepisné ozna čenie, ako kolektívnu ochrannú známku 
Spoločenstva. 
Vo väčšine prípadov sa regionálne alebo vnútrošt átne predpisy týka júce sa konkrétnych 
remesiel zaoberajú len kolektívnymi straté giami na podporu alebo ochranu jednotlivých 
miestnych remesiel. Špecifikácie výrobku sú stanovené v osobitných právnych predpisoch, 
ktoré sa týkajú výrobkov (napr. nože Solin gen, Harris Tweed, Bordado da Madeira). 
Existujúce regionálne a vnútroštátne právne pr edpisy o ochrane pre celé odvetvie nie sú 
harmonizované a výrazne sa líšia v k ľúčových aspektoch, ako je napríklad vymedzenie 
zemepisného ozna čenia, rozsah ochrany, postupy zápisu do registra, poplatky, kontroly 
a presadzovanie. Okrem toho, ochranou prostr edníctvom vnútroštátnyc h právnych predpisov 
sa môže zabezpe čiť len to, že zemepisné ozna čenie je rešpektované v príslušnom členskom 
štáte. Neposkytuje sa nimi ochrana v celej EÚ ani sa nezaru čujú rovnaké podmienky ochrany 
v rámci jednotného trhu. 
Otázka: 
11. Čo si myslíte o sú časných alternatívach k harmonizovanej ochrane pre 
nepoľnohospodárske zemepisné ozna čenia? 
 
 
 
                                                            
33Pozri „Guide to geographical indicators  linking products and their origins“, Dani ele Giovannucci, Tim Josling, William 
Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung (Medzinárodné obchodné centrum).  
 
15 
 II — Možnosti ochrany zemepisných ozna čení na úrovni EÚ 
 
Odpoveď na uvedené výzvy na úrovni EÚ by mohla ma ť rozličné formy. Lepšia ochrana 
zemepisných ozna čení by musela by ť kompatibilná so sú časným európskym 
a medzinárodným právnym rámcom a musela by sp ĺňať hospodárske potreby aj potreby 
zainteresovaných strán. Jasným porovnávací m prvkom je existujúci systém pre 
poľnohospodárske zemepisné ozna čenia. V nasledujúcej časti tejto zelenej knihy sa Komisia 
snaží získa ť stanoviská zainteresov aných strán k nieko ľkým parametrom, ktoré sa považujú 
za kľúčové na navrhnutie možnej iniciatívy EÚ  týkajúcej sa ochrany zemepisných ozna čení 
pre nepoľnohospodárske výrobky. 
 
1. Ciele a kritériá ochrany 
 
Možné ciele akýchko ľvek nových opatrení siahajú od splnenia minimálnych požiadaviek na 
ochranu zemepisných ozna čení stanovených v dohode TRIPS, po stanovenie dodato čných 
kritérií podobných kritériám zahrnutým  v právnych predpisoch EÚ o po ľnohospodárskych 
zemepisných ozna čeniach. 
 
1.1 Typ ozna čenia: názvy a symboly 
 
Označenie, ktoré sa naj častejšie používa ako odkaz na výrobok oprávnený na ochranu 
zemepisného ozna čenia, je jeho názov. Často je v ňom zahrnutý názov zemepisnej oblasti 
(konkrétne miesto, región al ebo krajina, napr. Herend34n), prípadne je spojený s názvom 
samotného tovaru, napríklad škótsky tartan35 alebo koberec z Aubussonu36. 
Zemepisné ozna čenie však môže by ť vytvorené aj pomocou iného ako zemepisného názvu, za 
predpokladu, že je jednozna čne spojené s miestom pôvodu. Rozšírenie vymedzenia 
zemepisného ozna čenia na tento druh názvu by umož ňovalo zahrnú ť väčší počet výrobkov. 
Toto riešenie bolo prijaté aj v rámci systému EÚ pre po ľnohospodárske zemepisné ozna čenia, 
podľa ktorého sú ako zemepisné ozna čenia chránené napríklad syr Feta37 a španielske šumivé 
víno Cava38. 
Ďalšou možnos ťou, ktorá by umož ňovala ešte širšie pokrytie, by bola ochrana zemepisných 
označení vo forme znakov alebo symbolov bez textu, ktoré sú jednozna čne spojené s ur čitým 
regiónom, konkrétnym miestom alebo kraji nou, napríklad obrysy zemepisnej oblasti39. 
 
                                                            
34Známy názov používaný na ozna čenie porcelánového riadu a dekora čných predmetov pod ľa maďarského mesta Herend. 
35„Tartan“ je tradi čný škótsky odevný vzor prúžkov v rôznych farbách a šírkach, ktoré sa navzájom prekrývajú, v ďaka čomu 
vytvárajú štvorce; pozr i http://www.merriam-webster.com /dictionary/tartan. The Scottish Tartans Society (Škótska 
spoločnosť pre Tartan), ktorá bola založená v roku 963) vedi e registrov všetkych známych tartanov, ktorých po čet je 
momentálne 1 300. 
36Koberce z Aubussonu sú podlahové krytiny ru čne tkané v obciach Aubusson a Felle tin v departmente Creuse v strednom 
Francúzsku. 
37V Grécku neexistuje žiadny región s názvom  „Feta“, ale dlhodobým a jednotným používaním ozna čenia „feta“ sa vytvorilo 
silné spojenie so zemepisnou oblas ťou, kde sa tento syr vyrába. 
38 Šumivé víno Cava sa vyrába v Kataláns ku, Castille y León, Aragónsku, Navarre,  La Rioji, Extremadure a vo Valencii. 
39 Typickým príkladom by bol kartografický  obrys štátu Florida (USA) pre „pomaran če“. 
 
16 
 Otázky: 
12. Ak by bol vypracovaný nový systém na úrovni EÚ, mal by chráni ť zemepisné ozna čenia 
obsahujúce nezemepisné názvy, ktoré sú jednozna čne spojené s daným miestom? 
13. Ak áno, ako by tento systém zabezpe čoval, aby takáto ochrana nepoškodzovala práva 
ostaných výrobcov? 
14. Mala by sa rovnaká ochrana vz ťahovať aj na symboly, napr. obrysy zemepisnej oblasti? 
Ak áno, za akých podmienok? 
 
 
 
1.2 Ktoré údaje by mali by ť vylúčené z ochrany zemepisných ozna čení? 
 
V dohode TRIPS sa stanovuje nieko ľko možných výnimiek z povinnosti zabezpe čiť ochranu 
zemepisného ozna čenia. Patria medzi ne druhové názvy40, existencia nezlu čiteľnej 
predchádzajúcej ochrannej známky41 a do ur čitej miery aj homonymné zemepisné 
označenia.42 Výraz sa považuje za druhový názov, ak ide o spolo čný názov pre daný druh 
výrobku alebo služby (nie konkrétny príklad tovaru  alebo služby) na danom území krajiny, 
kde sa požaduje ochrana. Napríklad výraz „eau de cologne“ (kolínska voda) dnes ozna čuje 
určitý druh parfumu bez oh ľadu na to, či sa vyrába v regióne Kolína nad Rýnom v Nemecku, 
alebo nie. Homonymné zemepisné ozna čenia sú ozna čenia, ktoré sa hláskujú alebo vyslovujú 
rovnako, ale ozna čujú výrobky pochádzajúce z odlišných miest, zvy čajne v odlišných 
krajinách. V zásade ne existuje dôvod, pre čo by nemohli existova ť vedľa seba. Na takéto 
spoločné existovanie však môžu by ť stanovené podmienky, aby sa zabránilo uvádzaniu 
spotrebite ľov do omylu. 
Tieto výnimky sú stanovené v nariadeniach EÚ o zemepisných ozna čeniach pre 
poľnohospodárske výrobky.43 V týchto nariadeniach sú stanovené aj ďalšie výnimky zo 
zápisu do registra pre názvy, ktoré sú v ro zpore s názvom odrody rastliny alebo plemena 
zvierat44 a je pravdepodobné, že budú spotrebite ľa uvádzať do omylu, pokia ľ ide o pravý 
pôvod výrobku. Aj ke ď v kontexte nepo ľnohospodárskych výrobkov tieto špecifické prípady 
pravdepodobne nie sú releva ntné, bolo by potrebné zisti ť, či by špecifickos ť 
nepoľnohospodárskych výrobkov opráv ňovala na rozšírenie výnimiek ustanovených v dohode 
TRIPS. 
                                                            
40Dohoda TRIPS, článok 24ods. 6: „Žiadnym ustanovením tejto sekcie sa nebude vyžadova ť, aby člen uplatňoval jej 
ustanovenia na zemepisné ozna čenie ľubovoľného iného člena pri tovaroch alebo službách, pre ktoré je príslušné ozna čenie 
zhodné so zaužívaným výrazom v bežnej re či ako bežným názvom pre tieto tova ry alebo služby na území tohto člena. 
(…)“. 
41V článku 24 ods. 5 dohody TRIPS sa stanovuje, že „ak bola ochra nná známka prihlásená alebo zaregistrovaná v dobrej 
viere alebo ak boli práva na ochrannú zn ámku získané prostre dníctvom užívania v dobrej vier e predtým, ako je zemepisné 
označenie chránené vo svojej krajin e pôvodu, opatrenia prijaté na uplat ňovanie ustanovení dohody TRIPS týkajúce sa 
zemepisných ozna čení nebudú na úkor registra čnej spôsobilosti alebo platnosti regist rácie ochrannej známky alebo práva 
používať ochrannú známku na základe toho, že táto oc hranná známka je z hodná so zemepisným ozna čením alebo mu je 
podobná“. 
42V článku 23 ods. 3 dohody TRIPS sa stanovuje: „V  prípade rovnako znejúcich zemepisných ozna čení vín bude ochrana 
poskytnutá každému ozna čeniu s výnimkou ustanovení článku 22 ods. 4. Každý člen ustanoví praktické podmienky, na 
ktorých základe budú príslušné rovnako znejúce ozna čenia navzájom odlíšené od iných, a zoh ľadní potrebu, aby bolo 
zabezpečené spravodlivé zaobchádzanie so zainteresovanými výrob cami a aby spotrebitelia ne boli uvedení do omylu.“ 
 V článku 22 ods. 4 dohody TRIPS sa stanovuje, že: „Ochrana pod ľa odsekov 1, 2 a 3 sa bude vz ťahovať na zemepisné 
označenie, ktoré, aj ke ď je doslova pravdivé z h ľadiska územia, regiónu alebo loka lity, z ktorých tovar pochádza, 
nepravdivo vzbudzuje vo verejnosti predsta vu, že tovar pochádza  z iného územia.“ 
43Napríklad v článku 6 ods. 1, 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre po ľnohospodárske výrobky 
a potraviny. 
44Článok 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre po ľnohospodárske výrobky a potraviny. 
 
17 
  
Otázka: 
15. Domnievate sa, že by bolo potrebné prida ť ďalšie výnimky týkajúce sa ochrany 
zemepisných ozna čení okrem tých, ktoré dohoda TRIPS už obsahuje? Vysvetlite prosím 
svoju odpove ď. 
 
2. Na čo by sa ochrana zemepisných ozna čení mala uplat ňovať: prierezový verzus 
odvetvový prístup?   
Pri odvetvovom prístupe by sa stanovili osobitné pr avidlá pre jednotlivé  kategórie výrobkov, 
napríklad výrobky, pri ktorých je dôležitá najmä prítomnos ť surovín (napr. kame ň). Ide 
o štruktúru, ktorá v sú časnosti existuje na európskej úrovni v oblasti po ľnohospodárstva (kde 
sú samostatné predpisy pre zemepisné ozna čenia vín, liehovín, aromatizovaných vín 
a poľnohospodárskych výrobkov a potravín), ale zdá sa, že toto rozdelenie má najmä 
historické dôvody. Pri prierezovom prístupe by sa stanovili všeobecne základné prvky 
systému, ktoré by sa vz ťahovali na akúko ľvek kategóriu výrobkov. 
 
Otázky: 
16. Myslíte si, že je potrebné rozlišova ť medzi jednotlivými systémami ochrany v závislosti 
od kategórií nepo ľnohospodárskych výrobkov (odvetvový prís tup)? Ak áno, vysvetlite 
prečo. 
17. Myslíte si, že niektoré výrobky by mali by ť z ochrany zemepisných ozna čení na úrovni 
EÚ vylúčené? Ak áno, uve ďte prečo. 
 
 
3. Spojenie medzi výrobkom a územím 
 3.1 Aké silné by malo by ť spojenie s daným územím? 
 
Zemepisným ozna čením sa musí ozna čovať výrobok ako pochádzajúci z konkrétneho územia, 
regiónu alebo lokality, kde daná kvalita, dobré meno alebo iné ch arakteristické znaky tovaru 
sú výsledkom jeho zemepisnému pôvodu. Zemepisné ozna čenie sa používa pri obchodovaní 
na vytvorenie spojenia medzi kvali tou výrobku, jeho dobrým menom alebo ďalšími 
vlastnosťami a miestom pôvodu. Medzi kvalitou výrobku, jeho dobrým menom alebo ďalšími 
vlastnosťami a jeho navrhovaným zemepisným pôvodom sa vyžaduje osobitná „prí činná 
súvislosť“, keďže tieto vlastnosti závisia od prír odných podmienok (osobitné geologické, 
hydrologické, pôdne a klimatické podmienky)  v mieste výroby a/alebo od spôsobu práce 
s nimi (t. j. know-how vyvinuté obyvate ľmi v danej oblasti, resp. zvláštne zru čnosti, ktoré 
vyvíjali miestni odborníci v priebehu rokov). 
Prirodzené spojenie môže ma ť rozličné formy. V nariadení Eur ópskeho parlamentu a Rady 
(EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre po ľnohospodárske výrobky 
a potraviny
45 sa napríklad stanovujú dva t ypy etikiet so zemepisným ozna čením pre 
poľnohospodárske výrobky a potraviny: „chránené zemepisné ozna čenia“ (CHZO) 
a „chránené ozna čenia pôvodu“ (CHOP). Rozdiel je založený na sile spojenia so zemepisnou 
                                                            
45 Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.  
 
18 
 oblasťou. Pre CHZO sa v danej oblasti musí uskuto čňovať jedna z etáp výroby, spracovanie 
alebo príprava, zatia ľ čo suroviny môžu pochádza ť z inej oblasti. Pre CHOP sa celý výrobný 
proces musí uskuto čňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti, pri čom aj suroviny musia 
pochádza ť z tej istej oblasti. Prírodné súvislos ti založené na presne vymedzenom pojme 
„terroir“46 sú ešte silnejšie v se ktore vinohradníctva a viná rstva, kde pre oba typy 
zemepisného ozna čenia musia všetky fázy výroby prebehnú ť v danej zemepisnej oblasti. 
V prípade CHOP musí 100 % hrozna pochádza ť výhradne z danej oblasti, kým pre CHZO je 
tento údaj stanovený na minimálne 85 %. 
Toto spojenie so zemepisnou lokalitou sa môže vz ťahovať aj na nepo ľnohospodárske 
výrobky. V niektorých prípadoch, ako sú mramor a kame ň, je pevnos ť tohto spojenia 
porovnate ľná s poľnohospodárskymi výrobkami. Uplat ňovali by sa rovnaké premenné, ako sú 
uvedené vyššie. V zásade platí, že čím silnejšie je spojenie, tým vä čšia bude dôveryhodnos ť 
a pravosť výrobku v o čiach spotrebite ľa. Niektoré zemepisné ozna čenia však môžu by ť 
založené výhradne na ľudskom faktore, a nie na prírodnýc h vstupoch, alebo na dobrom mene. 
Zo štúdie vyplýva, že len malý po čet nepoľnohospodárskych výrobkov ozna čených ako 
kandidáti na ochranu zemepisných ozna čení by spĺňal prísne požiadavky na CHOP47. 
 
Otázky: 
18. Aké silné by malo by ť spojenie medzi nepo ľnohospodárskymi výrobkami a ich miestom 
pôvodu, aby boli oprávnené na ochranu zemepisných ozna čení v akomko ľvek novom 
systéme? 
19. Mali by sa v novom systéme umož ňovať dva typy spojenia (je dno silnejšie než druhé) 
medzi nepo ľnohospodárskymi výrobkami a oblas ťou ich pôvodu?  
20. Mali by existova ť rozdiely v závislosti od rozli čných druhov výrobkov? Vysvetlite 
prosím.  
 
 3.2 Kvalita a špecifikácia výrobku  
Zemepisné ozna čenie je predovšetkým záväzkom kvality vo či spotrebite ľom a zárukou 
rovnakých podmienok pre výrobcov. V systéme ude ľovania ochrany zemepisných ozna čení 
sa preto vyžaduje, aby boli stanovené osobitné k ľúčové vlastnosti výr obku a jeho výrobného 
procesu. Pod ľa právnych predpisov EÚ týkajúcich sa po ľnohospodárskych zemepisných 
označení by všetky technické informácie potre bné na opísanie výrobku, spôsobu jeho výroby 
a zemepisnej oblasti spojenej  s daným výrobkom mali poskytnú ť výrobcovia, ke ď žiadajú 
o zápis do registra. Špecifikácia výrobku je  rozhodujúcim faktorom pri zápise ochrany 
zemepisných ozna čení. 
Vyžadovaním opisu vlastností výrobku sa zabezpe čuje to, že výrobky majú stabilnú kvalitu, 
ale nevyžaduje sa tým konkrétna úrove ň kvality. To možno dosiahnu ť len vyžadovaním 
minimálnej úrovne kvality. Ur čenie zmysluplného meradla kvality však nemusí vyhovova ť 
pre všetky výrobky, pri čom stanovenie ur čitej úrovne kvality si vyžaduje prvok uváženia. 
                                                            
46Terroir je pojem vo vinohradní ctve, ktorý sa vz ťahuje atribúty vína vo vz ťahu k podmienkam prostredia, v ktorom sa 
pestuje vini č. 
47Štúdia, s. 298. 
 
19 
 Pridaná hodnota zemepisných ozna čení je založená na dôvere spotrebite ľov. Prostredníctvom 
systému zemepisných ozna čení sa spotrebite ľovi musí zaru čiť, že osobitné vlastnosti, daná 
kvalita alebo dobré meno zemepisných ozna čení sa zachovávajú po čas celého času ochrany. 
Na dosiahnutie tohto cie ľa boli prostredníctvom systému zemepisných ozna čení 
poľnohospodárskych výrobkov v celej EÚ zavedené po četné požiadavky na kontroly po 
zápise do registra s cie ľom zabezpe čiť, aby výrobky sp ĺňali špecifikácie výrobku a používanie 
názvu na trhu bolo správne. Ti eto kontroly obvykle vykonáva ur čený verejný orgán alebo 
vybraný súkromný subjekt, ktorý má príslušné osved čenie. Osobitné vlastnosti a kvalita by 
však nemali by ť stanovené príliš reštriktívnym spôsobom. Príliš podrobným opisom by sa 
mohla spomali ť inovácia výrobku, a aj ke ď tradičné výrobky nepodliehajú ve ľmi častým 
zmenám, vyvíjajú sa v závisl osti od vývoja procesov a techno lógií. Dôraz by sa mal klás ť na 
kvalitu, pri čom by sa mala umožni ť interakcia medzi tvorivos ťou a tradi čným know-how. 
V roku 1940 napríklad návrhár Ca rlo Scarpa úzko spolupracoval so sklárskymi majstrami na 
vývoji priekopníckych techník, ktoré sú dnes plnohodnotnou sú časťou tradičnej výroby Vetro 
di Murano (skla) na ostrovoch Murano. 
Otázky: 
21. Malo by meradlo kvality zmysel pre nepo ľnohospodárske výrobky? 
22. Ako by takéto meradlo kvality mohlo by ť vymedzené?  
23. Súhlasíte s tým, že by bolo potrebné kontrolova ť, či sa osobitné vlastnosti, kvalita 
a pôvod zemepisného ozna čenia zachovávajú po čas celého obdobia ochrany? Vysvetlite 
prosím.  
24. Ako by pod ľa vášho názoru mali by ť vymedzené osobitné vlastnosti výrobku na 
zabezpečenie toho, aby kvalita a zemepisný pôvod sp ĺňali požadované normy a zárove ň 
neobmedzovali inováciu?  
 
3.3 Dobré meno spojené s výrobkom 
 
Okrem ur čitej kvality alebo vlastn osti, ktorá je neoddelite ľnou súčasťou výrobku, by ako 
ďalšie kritérium alebo alternatíva mohlo by ť použité dobré meno, ktoré možno pripísa ť 
zemepisnému pôvodu. Tým by sa umožnilo, aby sa ochrana zemepisného ozna čenia rozšírila 
len na výrobky, ktoré už získali uz návané dobré meno medzi spotrebite ľmi. Pri tomto druhu 
riešenia by však bol i znevýhodnené nové alebo vyvíjané výr obky, ktoré – vo svojej podstate – 
zatiaľ nemajú vybudované dobré meno. 
 
Otázky : 
25. Mali by sa na získanie ochrany zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky 
vyžadova ť „kvalita, dobré meno a ďalšie vlastnosti“? Ak by sa nevyžadovali všetky, 
ktoré z týchto prvkov by sa mali vyžadova ť? Vysvetlite, prosím, svoj výber. 
26. Čo by malo by ť zahrnuté do špecifikácie vý robku? Mali by sa stanovi ť minimálne 
požiadavky? (Týkajúce sa napr. frekvencie , spôsobu výberu výrobkov a strán, ktoré sa 
podieľajú na jednotlivých výrobných a distribu čných fázach.) 
 
 
 
 
20 
 4. Ako posilni ť ochranu 
 4.1 Harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov  
Harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov o zemepisných ozna čeniach by znamenala, 
že v niektorých členských štátoch, ktoré v sú časnosti systém ochrany zemepisných ozna čení 
nemajú, by bolo potrebné takýto systém vytvori ť. Na zabezpe čenie účinnej ochrany 
zemepisných ozna čení je potrebné, aby bol v rámci vnút orného trhu chránený konkrétny údaj, 
inak hrozí nebezpe čenstvo, že spotrebite lia si budú zamie ňať rovnaké zemepisné ozna čenia 
pre rozličné výrobky z rozli čných členských štátov. 
V rámci harmonizácie sa preto bude vyžadova ť vzájomné uznávanie a ochrana zemepisných 
označení, okrem duplicitných. S cie ľom zabráni ť duplicite, členské štáty by mali by ť schopné 
odhaliť potenciálne konfliktné zemepisné ozna čenia vrátane cudzojazy čných. To by bolo 
zložité, najmä ak by neexistoval proces ná mietok na nadnárodnej úrovni. Okrem toho by bolo 
potrebné zriadi ť mechanizmus riešenia ko nfliktov medzi podobnými ozna čeniami 
z rozličných členských štátov. 
 Na zabezpe čenie jednotného prístupu k vykonávaniu a presadzovaniu ochrany zemepisných 
označení by bola potrebná pomerne vysoká miera harmonizácie postupov vrátane ustanovení 
o presadzovaní. O tejto možnos ti sa uvažovalo v oblasti po ľnohospodárskej politiky, kde bola 
prostredníctvom nariadení zavedená ochrana zemepisných ozna čení výhradne na úrovni EÚ, 
nakoniec však bola zamietnutá. 
 
4.2 Vytvorenie jednotného celoeurópskeho systému  
Namiesto harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov EÚ by mohol 
byť stanovený jednotný celoeurópsky systém. Tým by sa poskytol ucelený systém na celom 
vnútornom trhu a mohlo by sa tak zabezpe čiť účinnejšie poskytovanie služieb 
prostredníctvom jednotných kontaktných miest, čím by sa vytvorila ochrana platná v celej 
EÚ. 
V prípade zavedenia takéhoto systému však zostáva otázkou, či by existujúce vnútroštátne 
systémy chrániace zemepisné ozna čenia a nový systém na úrovni EÚ mali existova ť vedľa 
seba. Takéto paralelné systémy už existu jú, napríklad v oblas ti ochranných známok, 
a v budúcnosti budú existova ť v oblasti patentov. Využíva sa v nich prístup založený na 
súbore nástrojov, ktorým sa umož ňuje používate ľom vybra ť si príslušnú úrove ň a rozsah 
ochrany pod ľa svojich potrieb. 
Výlučný systém EÚ by bol jednoduchší, zárove ň by to však znamenalo, že ochrana názvov, 
ktoré sú komer čne relevantné len v jednom členskom štáte alebo regióne v rámci členského 
štátu, by napriek tomu musela by ť rozšírená na všetky ostatné členské štáty. 
Pri použití paralelných syst émov by boli potrebné rozli čné záruky na zabezpe čenie 
bezproblémového fungovania vrátane minimá lnej úrovne harmonizácie vnútroštátnych 
právnych predpisov v interakcii s právnymi predpismi EÚ. 
Potenciálnym sporom by sa predišlo, ak by bol zavedený výlu čný a vyčerpávajúci systém na 
úrovni EÚ, podobný systému, ktorý je v sú časnosti zavedený v odvetví po ľnohospodárstva. 
 
21 
 Keďže na vnútroštátnej úrovni by sa neposkytovala ce loeurópska ochrana, pre už existujúce 
vnútroštátne zemepisné ozna čenia by museli by ť zriadené prechodné ustanovenia. 
 
Otázky: 
27. Bola by harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov dostato čná na účinnú ochranu 
zemepisných ozna čení pre nepo ľnohospodárske výrobky na celom vnútornom trhu 
alebo sa domnievate, že je potrebný jednotný systém ochrany na úrovni EÚ? 
28. Ak ste za jednotný systém EÚ, mali by popri ňom naďalej existova ť vnútroštátne 
systémy ochrany (napr. sú časné osobitné vnútroštátne právne predpisy)? Vysvetlite 
prosím. 
 
 
5. Zápis do registra 
 
Zemepisné ozna čenia môžu by ť v zásade chránené aj bez toho, aby museli by ť zapísané do 
registra. Bez zápisu do regist ra nie je potrebné organizova ť administratívne postupy na 
poskytnutie ochrany. Systémy, ktorými sa chránia zemepisné ozna čenia aj bez zápisu do 
registra, existujú v jednom členskom štáte (Lotyšsku), a tiež vo Švaj čiarsku, kde sú zákonom 
stanovené osobitné opatrenia a sankcie, ktorými sa chránia spotrebitelia pred klamlivým 
používaním zemepisných ozna čení nezapísaných do registra. 
Neexistencia registra čného systému znamená, že neexistuje verejný register, v ktorom by bolo 
možné vyh ľadať už existujúce názvy zemepisných ozna čení a zisti ť, kto sú ich náležití 
vlastníci. To by mohlo spôsobova ť neistotu v súvislosti s existenciou alebo rozsahom 
ochrany. Navyše by sa tým komplikovalo aj pr esadzovanie poskytnutej ochrany. Pri tvorbe 
registračného procesu na úrovni EÚ by sa mohol nasledova ť príklad systémov 
poľnohospodárskych zemepisných ozna čení (pre ktoré už registra čný systém na úrovni EÚ 
existuje). Prinieslo by to vä čšiu istotu, najmä pokia ľ ide o vykonávacie práva, v prípade 
sporu. V prípade systému s registra čným postupom by sa samozrejme vyžadovalo, aby 
spoločnosti vykonávali administratívne úlohy (podani e žiadosti, námietky, prípadné poplatky 
atď.) spojené s týmto procesom. S tým by boli spojené ur čité administratívne náklady. Okrem 
toho by vznikali aj dodato čné náklady na následné riadenie  (napr. presadzovanie, súdne 
konania) udelených zemepisných ozna čení. 
 
5.1 Úloha vnútroštátnych správ v registra čnom systéme EÚ  
V prípade schválenia registra čného systému by vyvstala otázka  zriadenia postupu zápisu do 
registra. Žiadosti o zápis zemepisných ozna čení do registra bude potrebné analyzova ť 
v kontexte príslušných miestnych podmienok (vrá tane znalosti vlastností miestnych surovín, 
miestnych tradícií at ď.). Ponecha ť tieto úlohy len na jeden centrálny orgán EÚ môže by ť 
zložité. Ak by sa však rozhodnutie o tom, akým spôsobom sa majú skúma ť podmienky na 
poskytnutie ochrany, ponechalo na miestnych odborníkov, vzniká riziko, že vzniknú rozdielne 
miestne praktiky. Tým by mohla utrpie ť celková súdržnos ť a dôveryhodnos ť systému. 
V prípade po ľnohospodárskych výrobkov bol tento problém vyriešený pomocou 
dvojstupňového systému, kde ústredný orgán poverí  touto analýzou vnútroštátne orgány 
najbližšie ku konkrétnemu zemepisnému prostrediu a k ľudským faktorom. Pod ľa tohto 
 
22 
 modelu by sa jasne rozlišovalo medzi spolo čnými celoeurópskymi kritériami, ktoré by 
kontroloval ústredný orgán, a miestnymi osobitos ťami, ktoré by kontrolovalo viacero 
miestnych orgánov. 
 
5.2 Správa registra EÚ 
V prípade po ľnohospodárskych výrobkov celoeurópsky register zemepisných ozna čení 
v súčasnosti spravuje Európska komisia.  Takýto druh registra pre nepo ľnohospodárske 
zemepisné ozna čenia by mohol by ť spravovaný podobným spôsobom alebo by jeho správa 
mohla byť prenesená na novú alebo ex istujúcu agentúru EÚ. 
 
Otázky: 
29. Ak by bol vypracovaný nový systém, myslíte si, že by mal existova ť postup zápisu do 
registra na ochranu nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení? 
30. Myslíte si, že možné náklady na systém so zápisom zemepisných ozna čení do registra 
prevýšia náklady na systém bez zápisu do registra? 
31. Myslíte si, že postup zápisu do registra by mal zah ŕňať vnútroštátny prvok, napr. 
kontrolu dodržiavania špecifikácií výr obku, uvedenej zemepisnej oblasti, kvality, 
dobrého mena at ď.? 
 
 
 
5.3 Obsah procesu 
 5.3.1 Žiadatelia  
Ak by bol postup zápisu do registra zemepisných ozna čení na úrovni EÚ zavedený do praxe, 
v prvom rade by bolo potrebné ur čiť, kto by mal ma ť právo žiada ť o ochranu. 
V súčasnom systéme po ľnohospodárskych zemepisných ozna čení na úrovni EÚ môže 
podávať žiadosti o zápis názvu so zemepisným ozna čením, ktoré sa týka oblastí v rámci alebo 
mimo EÚ, zvy čajne skupina výrobcov (alebo výnimo čne jednotlivý výrobca). Neexistujú 
žiadne dôvody, ktoré by odôvod ňovali odlišný prístup pre nepo ľnohospodárske výrobky. 
Vo výsledkoch štúdie sa však zdôraz ňuje, že v niektorých členských štátoch sú schopné 
požiadať o ochranu zemepisných ozna čení obchodné komory, miestne komunity, štátne 
orgány alebo spotrebite ľské združenia.
48 A k  s a  s p o t r e b i t e ľským združeniam a štátnym 
orgánom umožní, aby sa usilovali o ochranu zemepisných ozna čení, môže sa tým posilni ť 
aspekt kvality špecifikácií výrobko v. Výrobcovia však musia zosta ť priamo zapojení do 
stanovovania pravidiel, ktoré sa budú uplat ňovať na ich výrobný proces.49 
 
                                                            
48 Štúdia, s. 302.  
49Tamtiež, s. 303.  
 
23 
 Otázky: 
32. Ak by bol vytvorený nový systém, mali by by ť výrobcovia a ich zd ruženia jedinými 
osobami, ktoré môžu požiada ť o zápis nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení, 
alebo by mali ma ť možnosť požiadať o zápis do registra aj iné subjekty? Ak áno, ktoré? 
33. Mali by ma ť možnosť požiadať o zápis do registra  jednotliví výrobcovia?  
 
 
5.3.2 Námietky proti zápisu zemepisného ozna čenia 
 
Na zabezpe čenie dôveryhodnosti a právnej istoty systému sa zdá by ť dôležité umožni ť 
zainteresovaným stranám vznies ť námietku vo či zápisu ozna čenia ako zemepisného 
označenia. Proces námietok by mohol by ť najskôr zameraný na zabezpe čenie, aby ozna čenie 
so zemepisným ozna čením spĺňalo požadované podmienky (napr. aby nešlo o všeobecný 
názov) a aby ochrana, ktorá sa má poskytnú ť, neohrozila už existujúce práva (napr. 
homonymné zemepisné ozna čenia, ochranné známky). V prá vnych predpisoch EÚ v oblasti 
poľnohospodárstva sa v sú časnosti umož ňujú námietky zo strany orgánov členského štátu 
alebo tretej krajiny alebo akejko ľvek fyzickej či právnickej osoby s oprávneným záujmom, 
ktorá je usadená v tretej krajine alebo má sídlo alebo bydlisko v inom členskom štáte ako 
v tom, z ktorého bola podaná žiados ť o zemepisné ozna čenie.50 
 
Otázka: 
34. Ak by bol vytvorený nový systém, súhlasili by ste s tým, že by mal zah ŕňať proces 
námietok, ktorý by mal by ť prístupný rovnakému typu zai nteresovaných strán, ako je 
tomu v pravidlách týkajúcich sa po ľnohospodárskych zemepisných ozna čení? 
 
5.3.3 Poplatky 
 
Poplatok za zápis ochranných známok a patentov  je obvyklý na celom svete a ako sa uvádza 
v štúdii, poplatky za zápis zemepisných ozna čení vyberá devä ť vnútroštátnych orgánov51, po 
pristúpení Chorvátska tento po čet vzrástol na desa ť. Poplatky slúžia na pokrytie časti 
nákladov spojených s so zápisom zemepisných ozna čení, pričom poplatky pomáhajú aj v tom, 
že žiadosti o zápis sa podávajú len v prípade vážnynch a solídnych podnikate ľských 
projektov. Na druhej strane však poplatky môžu odradi ť malé skupiny výrobcov od použitia 
tohto systému. Zápis zemepisných ozna čení na úrovni EÚ v odvetví po ľnohospodárstva je 
v súčasnosti bezplatný.52 
 
Otázky: 
35. Malo by sa pri ochrane nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení na úrovni EÚ ich 
zápisom do registra vyžadova ť zaplatenie poplatku? 
36. Akú výšku poplatku za zápis do registra  by ste považovali za spravodlivú?  
 
                                                            
50Článok 51 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre po ľnohospodárske výrobky a potraviny. 
51Pozri prílohu I k štúdii.  
52 V prípade po ľnohospodárskych výrobkov a potravín sa členským štátom umož ňuje účtovať poplatok na pokrytie nákladov 
na riadenie systému na svojej úrovni [nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 článok 47]. 
 
24 
 6. Rozsah ochrany 
 6.1 Úrove ň poskytovanej ochrany 
 
Aby poskytnutá právna ochrana prinie sla plánované výsledky, musí sa ňou ponúka ť riadna 
ochrana pred celou škálou správania a praktík, ktoré by mohli by ť pre držite ľa zemepisného 
označenia a spotrebite ľa škodlivé. Takáto ochrana však nesmie predstavova ť neopodstatnené 
narušenie hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu. 
V dohode TRIPS sú stanovené dva typy ochrany: všeobecný režim, v ktorom sú stanovené 
minimálne normy ochrany pre všetky typy výrobkov ( článok 22), a osobitný režim, ktorým sa 
stanovuje vyššia úrove ň ochrany len pre vína a liehoviny ( článok 23). 
V článku 22 dohody TRIPS sa sta novuje všeobecný záväzok pre členov WTO poskytova ť 
ochranu pred klamlivým používaním zemepisného ozna čenia a pred používaním zemepisného 
označenia, ktoré predstavuje akt nekalej sú ťaže. EÚ už udelila ove ľa vyššiu úrove ň ochrany 
pre poľnohospodárske zemepisné ozna čenia. Preto by mohlo by ť zložité odôvodni ť rozdielne 
zaobchádzanie v prípade nepo ľnohospodárskych výrobkov, ak by sme mali vypracova ť nový 
systém. To by mohlo ma ť nepriaznivý vplyv aj na stratégiu EÚ, ktorej cie ľom je zabezpe čiť 
vyššiu úrove ň ochrany pre zemepisné ozna čenia EÚ v tretích krajinách. 
V článku 23 dohody TRIPS sa však stanovuje ove ľa vyššia úrove ň ochrany, pod ľa ktorej sa 
vyžaduje, aby členovia WTO zabránili používaniu zemepisného ozna
čenia na ozna čenie vín 
alebo liehovín, ktoré nepochádzajú z miesta uvedeného v zemepisnom ozna čení, aj 
v prípadoch, ke ď sa skuto čný pôvod výrobkov uvádza alebo zemepisné ozna čenie použije 
v preklade alebo je sprevádzan é výrazmi, ako sú „druh“, „typ“, štýl“, ,,kópia“. Zemepisné 
označenia vín a liehovín musia by ť chránené aj v prípade, že ich zneužitie by nespôsobilo 
uvedenie verejnosti do omylu. 
Takáto zvýšená ochrana by priniesla zna čné výhody pre výrobcov tovaru v oblasti 
nepoľnohospodárskych zemepisných ozna čení. Získali by prospech aj z ochrany názvu, ktorý 
sa použije v preklade do všetkých úradných jazyk ov EÚ alebo je sprevádzaný výrazmi, ako sú 
„typ“ a „druh“. Zvýšilo by sa však riziko s porov medzi výrobcami, pretože by mohol nasta ť 
spor nielen pokia ľ ide o použitie názvu so zemepisným ozna čením, ale aj v súvislosti s jeho 
použitím v preklade a v niektorých výrazoch. 
 
Otázky: 
37. Aký rozsah ochrany by mal by ť poskytnutý pre nepo ľnohospodárske zemepisné 
označenia v EÚ? 
38.  Mala by ochrana poskytovaná nepo ľnohospodárskym zemepisným ozna čeniam 
zodpoveda ť zárukám, ktoré sú už poskytované po ľnohospodárskym zemepisným 
označeniam na úrovni EÚ? Ak áno, v akom rozsahu?  
 
6.2 Monitorovanie a presadzovanie pr áv týkajúcich sa zemepisných ozna čení 
 
Zemepisné ozna čenia predstavujú svojou prá vnou povahou osobitné práva duševného 
vlastníctva, to znamená, že nie sú v prvom rade súkromným vlastníctvom jednotlivca, ale 
patria celej komunite výrobcov, ktorí sp ĺňajú vopred vymedzený súbor špecifikácií výrobku 
a majú spojenie so zemepisnou lokalitou. Môžu zah ŕňať aj určité hodnoty so zásadným 
 
25 
 významom pre celú komunitu, napríkla d miestne tradície a kultúrne dedi čstvo. Verejné 
orgány preto často podporujú miestnych výrobcov tovaru so zemepisným ozna čením 
v monitorovaní a presadzovaní svojich práv. EÚ napríklad zriadila ochranu 
poľnohospodárskych zemepisných ozna čení z úradnej moci tam, kde sú verejné orgány 
zodpovedné za zavedenie systému kontroly dodr žiavania právnych požiadaviek a za 
zabezpečenie bezproblémového fungovania systému. V prípade zavedenia podobného 
systému pre nepo ľnohospodárske zemepisné ozna čenia by však vznikli ďalšie povinnosti 
a náklady pre verejné orgány. 
 
Otázka: 
39. Uprednostnili by ste systém monito rovania a presadzovania práv 
nepoľnohospodárskych zemepisných ozna čení, ktorý by bol výhradne súkromný, 
verejný alebo by bol kombináciou verejné ho a súkromného systému? Vysvetlite, 
prosím, svoju odpove ď, s prihliadnutím, ak je to možné, na ú činnosť opatrení na 
presadzovanie práv a s tým spojenými nákladmi.  
 
 
 
6.3 Čas trvania ochrany nepo ľnohospodárskych zemepisných ozna čení 
 
V prípade niektorých práv duševného vlastn íctva, napr. patentov a vzorov, by pre spolo čnosť 
nebolo výhodné udržiava ť monopol po čas veľmi dlhého obdobia. Ich právna ochrana má 
preto obmedzený čas trvania. To však neplatí v pr ípade ochranných známok a zemepisných 
označení, ktorými sa chránia ur čité názvy. Zapísaná ochranná známka Spolo čenstva je 
napríklad platná po čas obdobia desiatich rokov od d ňa podania žiadosti a môže by ť obnovená 
počas neobmedzeného obdobia na ďalšie obdobia desiatich r okov. Jednotné zemepisné 
označenie pre po ľnohospodárske výrobky – ktorého zásadou je zachova ť regionálne/miestne 
dedičstvo, tradície a know-how – je chránené na neur čitý čas, bez nutnosti predlžovania. Vo 
väčšine členských štátov, v ktorých bol zriadený osobitný systém ochrany zemepisných 
označení pre nepo ľnohospodárske výrobky, je ochrana stanovená takisto na neur čitý čas, bez 
toho, aby bolo potrebné ju predlžova ť. 
 
Otázka: 
40. Myslíte si, že trvanie ochrany zemepisných ozna čení nepoľnohospodárskych výrobkov 
by malo by ť časovo neobmedzené, alebo by malo by ť časovo obmedzené s možnos ťou 
predĺženia? Ak navrhujete časovo obmedzené trvanie, na aký čas by to malo by ť? 
 
 
7. Po zápise do registra 
 7.1 Zrušenie ochrany  
Mohli by sa vyskytnú ť okolnosti, za ktorých by sa  poskytnutá ochrana mala skon čiť, a to aj 
v prípade, že ochrana zemepisných ozna čení bola poskytnutá na neur čitý čas alebo predpísaná 
lehota by ešte neuplynula. Taká to situácia by mohla nasta ť – podobne ako v oblasti 
poľnohospodárskych zemepisných ozna čení – v prípade, že výrobky nesp ĺňajú podmienky 
 
26 
 stanovené v príslušnej špecifikácii alebo ak v priebehu zna čného časového obdobia nebol na 
trh uvedený žiadny výrobok s daným zemepisným ozna čením.53 Postup zrušenia by mohol 
byť spravovaný orgánom zodpovedným za zápis do regi stra alebo alterna tívne priamo súdom. 
Týmto postupom by sa poskytla ďalšia úrove ň kontroly a prispelo by sa ním k celkovej 
dôveryhodnosti možného systému. Mohol by však vytvára ť neistotu pre držite ľov práv 
a zvyšova ť náklady pre orgán zodpovedný za daný postup. 
 
Otázky: 
41. Súhlasíte s tým, že by mala existova ť možnosť zrušiť zemepisné ozna čenie po jeho 
zápise do registra? 
42. Kto by mal ma ť možnosť požiadať o zrušenie zemepisného ozna čenia? 
43. Ak by bol zriadený nový systém, sú hlasili by ste s tým, že by mal by ť zavedený postup 
zrušenia s rovnakými podmienkami, aké platia pre po ľnohospodárske zemepisné 
označenia? 
 
 
7.2 Možné konflikty medzi zemepisnými ozna čeniami a ochrannými známkami 
 
S cieľom vyhnú ť sa právnej neistote a nedorozumeniam vo vz ťahu k sporným názvom by 
bolo potrebné vymedzi ť jasný vz ťah medzi možným systémom zemepisných ozna čení pre 
nepoľnohospodárske výrobky a právom ochranných známok. 
Všeobecnou zásadou práva duševného vlastníctva, ktoré sa vz ťahuje na ochranné známky, 
vzory, patenty at ď., je to, že prednos ť má prioritné právo (t. j. zásada „prvé v čase, prvé 
v práve“). Uplatnením tejto zásady na vz ťah medzi ochrannými známkami 
a nepoľnohospodárskymi zemepisnými ozna čeniami by sa mohol celý systém zjednoduši ť. 
Jednotný systém zemepisných ozna čení pre po ľnohospodárske výrobky obsahuje osobitné 
ustanovenia o vz ťahu medzi zemepisnými ozna čeniami a ochrannými známkami. Sú to: 
a) dobré meno už existujúcej ochrannej známky môže bráni ť zápisu zemepisného ozna čenia 
do registra, ak zápis zemepisného ozna čenia môže uvies ť spotrebite ľov do omylu, pokia ľ ide 
o skutočnú identitu výrobku, 
b) každá ochranná známka, na ktorú sa toto vymedzenie nevz ťahuje a ktorá bola prihlásená, 
zapísaná do registra al ebo zaužívaná v dobrej viere pred dátumom podania žiadosti o zápis 
zemepisného ozna čenia na úrovni EÚ, by mala existova ť spoločne so zapísaným zemepisným 
označením, 
c) zápis zemepisného ozna čenia by mal bráni ť zápisu ochrannej známky, o ktorý bolo 
požiadané po zápise zemepisného ozna čenia, ak by umožnenie také hoto zápisu bolo v rozpore 
s ochranou poskytnutou zemepisnému ozna čeniu. V tomto prípade by mali vnútroštátne alebo 
európske úrady pre ochranné známky odmietnu ť zápis ochrannej známky z úradnej moci. 
S cieľom zlepši ť zrozumite ľnosť a súlad na úrovni EÚ by sa mohlo namieta ť, že také isté 
pravidlá by mali plati ť aj v oblasti ochrany zemepisných ozna čení nepoľnohospodárskych 
výrobkov. 
                                                            
53 Článok 54 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.  
 
27 
  
Otázky: 
44. Myslíte si, že na zemepisné ozna čenia a ochranné známky by sa mala vz ťahovať čistá 
zásada „prvé v čase, prvé v práve“  (t. j. prioritné právo má vždy prednos ť)? 
45. Mali by ma ť zemepisné ozna čenia za ur čitých okolností prednos ť pred ochrannými 
známkami? Vysvetlite prosím.  
 
 
 
Závery  
Všetky zainteresované strany sa vyzývajú, ab y sa vyjadrili k otázkam uvedeným v tejto 
zelenej knihe odpovedaním na uvedené  konkrétne otázky. Odpovede by mali by ť zaslané e-
mailom na nasledujúcu adresu  tak, aby boli Komisii doru čené do 28. októbra 2014: MARKT-
CONSULTATION-GIs@ec.europa.eu . 
Doručené odpovede budú uverejnené na webovej lo kalite GR pre vnút orný trh a služby, 
pokiaľ nebudete požadova ť opak. Je dôležité, aby ste sa oboznámili s osobitným vyhlásením 
o ochrane súkromia priloženým k tomuto konzulta čnému dokumentu, kde sú uvedené 
informácie o spôsobe, akým sa bude zaobchádza ť s vašimi osobnými údajmi a odpove ďami.