EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 20.12.2011 
SEK(2011) 1589 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
Sprievodný dokument 
NÁVRH SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o udeľovaní koncesií 
{KOM(2011) 897 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1588 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK ZHRNUTIE 
POSÚDENIA VPLYVU NÁVRHU SMERNICE O UDE ĽOVANÍ KONCESIÍ  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Koncesné zmluvy bežne používajú orgány vere jnej správy na zaobstaranie poskytovania 
služieb alebo výstavby infr aštruktúry. Koncesie zah ŕňajú zmluvnú dohodu medzi orgánom 
verejnej správy a hospodárskym subjektom (držite ľom koncesie), na základe ktorej 
hospodársky subjekt poskytuje služby aleb o vykonáva stavebné práce a podstatná časť jeho 
odmeny spo číva v tom, že má povolené využíva ť toto dielo alebo službu. Koncesie sú 
obzvlášť príťažlivým spôsobom uskuto čňovania projektov verejného záujmu, ke ď štát alebo 
miestne orgány potrebujú zmobilizova ť súkromný kapitál a odborné znalosti na doplnenie 
nedostato čných verejných zdrojov. Tvoria významný podiel hospodárskej činnosti v EÚ a sú 
predovšetkým bežné v sie ťových odvetviach a pri poskytova ní služieb všeobecného 
hospodárskeho záujmu. Držitelia koncesií môžu napríklad vystava ť a spravova ť diaľnice, 
poskytova ť letiskové služby alebo prevádzkova ť vodovodné siete. 
Koncesie za ú časti súkromných partnerov sú osob itnou formou verejno-súkromného 
partnerstva (tzv. PPP, z angl . public-private partnership)1.Na základe dostupných informácií 
možno viac než 60 % všetkýc h zákaziek v rámci PPP ozna čiť za koncesie. Ako model, v 
rámci ktorého je odmenou pre súkromného partnera právo využíva ť dielo alebo službu so 
súvisiacimi finan čnými rizikami, predstavujú koncesie vhodný právny rámec na 
uskutočňovanie verejných úloh pros tredníctvom PPP, a umož ňujú preto doda ť veľmi potrebné 
stavebné práce a služby a zárove ň sa tieto aktíva nezaznamenáv ajú v súvahe verejnej správy. 
Udeľovaniu koncesií (a teda nepriamo aj PPP) sa v sú časnom kontexte prísnych rozpo čtových 
obmedzení a hospodárskych ťažkostí v mnohých členských štátoch EÚ venuje osobitná 
pozornosť, keďže zahŕňa efektívne pride ľovanie verejných prostriedkov. Iniciatívu o 
koncesiách treba chápa ť ako jedno z opatrení, ktoré môže pomôc ť zaistiť efektívnejšie 
prideľovanie verejných prostriedkov tým,  že sa vytvoria podmienky pre konkuren čné zadanie 
zákaziek. 
V súčasnosti podlieha ude ľovanie koncesií na služby  iba zásadám zmluvy (rovnaké 
zaobchádzanie, nediskriminácia, transparentnos ť a proporcionalita), zatia ľ čo na koncesie na 
stavebné práce  (okrem sektora verejnop rospešných služieb) sa čiastočne vzťahuje aj 
niekoľko sekundárnych právnych predpisov. Naopak, na  zákazky vo verejnom obstarávaní sa 
vzťahujú podrobné sekundárne právne predpisy (zahr ňujúce tzv. klasické odvetvia a sektor 
verejnoprospešných služieb).2 
Problémy spojené so sú časnou situáciou: právna neistota (bod 1.1), prekážky vstupu (bod 1.2) 
a nedostatok primeraných súdnych záruk pre uchádza čov (bod 1.3), sú spôsobené najmä 
nejasnými pravidlami EÚ o koncesiách. 
                                                 
1 Na ú čely štatistického spracovania sú koncesie vymedzené ako projekty, v prípade ktorých vä čšinu 
príjmu vytvárajú tretí používatelia, pri čom pri PPP pochádza vä čšina príjmu od orgánov verejnej 
správy. 
2 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov 
zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zák aziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na 
služby, a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii 
postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy 
a poštových služieb (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004). 
 
SK 3   SK 1.1. Nedostato čná právna istota vedúca k hospodárskej neefektívnosti 
Právna neistota sa týka samotn ej definície koncesií, ako aj uplat ňovaného právneho režimu. 
Súčasná definícia pojmu s ťažuje rozlišovanie medzi konces iami a verejnými zákazkami 
(a takisto medzi koncesiami na stavebné práce  a koncesiami na služby). Napriek tomu, že 
Súdny dvor objasnil, že neodmyslite ľnou súčasťou koncesie je riziko, ktoré sa spája 
s využívaním diela alebo služby, a ktoré držite ľ koncesie musí znáša ť, základné zložky 
definície, ako stupe ň a druh rizika, neboli zatia ľ stanovené. Nejasný navy še ostáva aj presný 
obsah povinností transparentnosti a nediskrimi nácie, ktoré vyplývajú zo zmluvy. Ani 
vnútroštátne právne rámce neriešia problém, ke ďže z rovnakých dôvodov nie je ľahké zaisti ť 
ich súlad s pravidlami EÚ. 
Súčasná situácia s neistotou na viacerých úrovniach spôsobuje ve ľkú hospodársku 
neefektívnos ť a poškodzuje verejných obstarávate ľov a obstarávate ľov, hospodárske subjekty 
a odberate ľov služieb. Nedostatok právnej istoty pre verejných obstarávate ľov a 
obstarávate ľov v skuto čnosti zvyšuje riziko zrušenia alebo pred časného ukon čenia nezákonne 
zadaných zákaziek a v kone čnom dôsledku ich odrádza od využívania koncesií aj v 
prípadoch, ke ď tento typ zákazky môže by ť vhodným riešením. Hospodárske subjekty sa 
budú takisto zrejme ťažšie priklá ňať k účasti na projektoch, o kt orých by sa mohlo preukáza ť, 
že boli vyhlásené v rozpore so zákonmi EÚ. Obmedzený záujem o koncesie môže ma ť 
rovnako negatívny vplyv na vytváranie PPP a následne ohrozi ť zlepšenie efektívnosti 
a inovácie poskytovania sl užieb nevyhnutných pre ob čanov EÚ. 
1.2. Prekážky vstupu 
Popri právnej neistote sa sú časná situácia vyzna čuje aj existenciou prekážok vstupu na trh. 
Právne systémy členských štátov sa navz ájom významne odlišujú, či už ide o rozsah 
uplatňovania pravidiel týkajúcich sa ude ľovania koncesií, úrovne štandardov zverej ňovania 
a transparentnosti, vo ľby postupov alebo podmienok ú časti, kritérií na vyhodnotenie ponúk a 
technických špecifikácií. Touto situáciou sa prispieva k frag mentácii vnútroštátnych rámcov a 
ďalej ju zhoršujú často nezákonné praktiky verejných obstarávate ľov a obstarávate ľov, ako je 
priame ude ľovanie koncesií alebo použitie  neobjektívnych kritérií. 
Hospodárske subjekty následne čelia nerovnakým podmienkam, čo často vedie 
k premeškaným trhovým príležitostiam. Mnohí  prispievatelia do verejných konzultácií 
potvrdili, že uvedená situ ácia spôsobuje výdavky na prá vne poradenstvo a potrebu 
podrobného oboznámenia sa so špecifickými mi estnymi podmienkami a vytvára prekážky 
vstupu hospodárskeho subjektu so sídlom v in om štáte EÚ na trh. Popri znevýhodnení 
konkurentov so sídlom v inom členskom štáte týmto strácajú aj obstarávatelia a spotrebitelia, 
keďže nezískajú taký pomer medzi kvalitou a cenou, ktorý možno o čakávali.  
1.3. Nedostato čná právna ochrana uchádza čov 
Pravidlá týkajúce sa opravných prostriedkov v oblasti verejného obstarávania sa nevz ťahujú 
na koncesie na služby a do istej miery ani na koncesie na stavebné práce. Poškodení 
uchádzači preto nemôžu využi ť dôležitú súdnu ochranu, kt orú poskytuje smernica 
o opravných prostriedkoch. Napriek skuto čnosti, že niektoré členské štáty rozšírili 
uplatňovanie tejto smernice na koncesie na služby, in é štáty tak neurobili. Prípadné porušenia 
zásad Zmluvy o EÚ sa preto nedajú primerane rieši ť. 
 
SK 4   SK 2. SUBSIDIARITA  
Napriek tomu, že spomenuté pr oblémy majú materiálne ú činky na vnútroštátnej úrovni, 
ovplyvňujú aj účinné fungovanie vnútorného trhu EÚ. 
Aj keby členské štáty mali podniknú ť legislatívne kroky na zavedenie právneho rámca 
vychádzajúceho zo zásad zmluvy, zostali by st ále nevyriešené minimálne dva problémy: 
riziko právnej neistoty súvisiacej s výkl adom týchto zásad národnými zákonodarcami a ve ľké 
rozdiely medzi právnymi predpismi rôznych členských štátov. 
Spoločný výklad povinností vyplývajúcic h zo zásad ÉU vo všetkých členských štátoch možno 
dosiahnuť len opatrením na úrovni EÚ. Rovnako aj na odstránenie  rozdielov medzi 
vnútroštátnymi režimami je najvhodnejšia ap roximácia platných predpisov zákonodarným 
orgánom EÚ. 
3. CIELE  
Celkovým cie ľom predkladanej iniciatívy je vytvori ť podporný rámec pre širšie použitie 
koncesií, a tým prispie ť k hospodárskemu rastu a inováciám. In iciatíva sa zameria na riešenia 
umožňujúce zlepši ť kvalitu a dostupnos ť mnohých sociálne a hospodársky významných 
služieb prostredníctvom u ľahčenia investovania a zvýšením hospodárskej sú ťaže pri 
udeľovaní koncesií. Tým sa vytvorí viac obchodných príležitostí pre spolo čnosti z EÚ 
a podporia sa inovácie. 
4. ROZSAH PÔSOBNOSTI PRÁVNYCH PREDPISOV  
Právne predpisy o koncesiách by sa mali vz ťahovať na zadávanie tohto typu zákazky nielen 
v tzv. klasických odvetviach (smernica 2004/18 /ES), ale aj v odvetví verejnoprospešných 
služieb (smernica 2004/17/ES), ktoré predstavuje významný po čet koncesií. 
Na neprioritné služby (napr. zdravotnícke, vzdelávacie a so ciálne služby) sa smernice 
o verejnom obstarávaní vz ťahujú v sú časnosti len čiastočne, keďže sa predpokladá, že tieto 
služby nepredstavujú významný potenciál pre cezhrani čný obchod. S oh ľadom na nedávne 
zistenia Komisie po vykonaní hodnotenia vplyvu a ú činnosti právnych predpisov EÚ v oblasti 
verejného obstarávania mnohé kategór ie služieb, ktoré boli predtým ozna čované ako 
neprioritné služby, vykázali pomerne vysokú mieru cezhrani čného poskytovania. V 
akomkoľvek novom návrhu v oblasti verejného obsta rávania sa musia tieto zistenia 
zohľadniť. Týmito závermi sa tak zdôvod ňuje rozsah pripravovaných  pravidiel pre tieto 
služby. Služby, ako napr. sociálne služby, zdravo tníctvo a vzdelávanie, majú však v dôsledku 
silného vplyvu rôznych národnýc h kultúrnych tradícií aj na ďalej obmedzený cezhrani čný 
rozmer, a na ich poskytovanie sa koncesie ude ľujú menej často. 
Na koncesné zmluvy pre niektoré špecifické druhy služieb sa už vz ťahuje konkrétne 
nariadenie pod ľa druhu ude ľovanej koncesie, ako sú služby vo verejnom záujme v železni čnej 
a cestnej osobnej doprave (na ktoré sa vz ťahuje nariadenie 1370/200 7) a letecké dopravné 
služby (na ktoré sa vz ťahuje nariadenie 1008/2008), a mali by by ť preto vylú čené 
z pôsobnosti budúcich právnych predpisov o koncesiách. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Komisia analyzovala, aké sú rôzne mož nosti politiky zamerané na splnenie cie ľov 
stanovených v predchádzajúcej časti. Patria k nim tieto legislatívne a nelegislatívne opatrenia: 
 
SK 5   SK žiadna zmena politiky, cielená politika v súvislosti s porušovaní m predpisov, právne 
nevynútite ľné predpisy („soft law“), právne pre dpisy: základné pravidlá, podrobné pravidlá, 
zmiešané pravidlá. 
Podrobne sa budú analyzova ť len legislatívne možnosti, pretože, ako je vysvetlené ďalej, 
cielená politika v súvislosti s porušov aním predpisov ani právne nevynútite ľné predpisy („soft 
law“) sa nejavia ako úplne vhodné na dosiahnutie stanovených cie ľov. 
5.1. Základný scenár (možnos ť č. 1) 
Táto možnos ť nepredpokladá žiadne  kroky na riešenie sú časného stavu. V takomto prípade by 
pretrvávala hospodárska neefektívnos ť spôsobená právnou neistotou a existujúcimi 
prekážkami vstupu na trh EÚ s koncesiami: ve rejní obstarávatelia  a obstarávatelia by 
premeškali príležitos ť zaistiť najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou pri ude ľovaní 
koncesií, hospodárske subjekty by premeškali významné obchodné príležitosti a výhody pre 
spotrebite ľov by ostali obmedzené. 
5.2. Cielená politika v súvislosti s porušovaním predpisov (možnos ť č. 2) 
Táto možnos ť by znamenala častejšie a systematickejšie použitie postupu pri porušení pod ľa 
článku 258 ZFEÚ na riešenie pr ípadov porušenia zásad zmluvy po čas udeľovania koncesií. 
Hoci táto možnos ť ponúka nieko ľko pozitívnych ú činkov, neriešili by sa ňou identifikované 
problémy a výsledky by sa dali o čakávať len v dlhšom časovom horizonte. Táto možnos ť by 
teda nesplnila ciele inicia tívy a možno ju taktiež vylú čiť. 
5.3. Právne nevynútite ľné predpisy („soft law“) (možnos ť č. 3) 
Možnosť týkajúca sa právne nevynútite ľných predpisov by spo čívala buď vo výkladovom 
oznámení Komisie alebo v odporú čaní. Oznámenie z roku 2000 o koncesiách zatia ľ nezaistilo 
právnu istotu a dodržiavanie zásad Zmluvy3. Novým oznámením by sa pravdepodobne 
zvýšilo povedomie zainteresovaných strán o judikatúre Súdneho dvora, nemohlo by však 
presahova ť výklad existujúcej judikatúry. Oznámenie navyše nie je záväzné, a preto by sa ním 
pravdepodobne nezaistilo uverej ňovanie koncesných zmlúv v EÚ alebo spravodlivos ť 
postupov použitých na ich udelenie. 
Uvedené poznámky platia aj na odporú čanie Komisie. Preto sa neo čakáva, že by oznámenie 
alebo odporú čanie dosiahli ciele iniciatívy. Táto možnos ť sa preto môže vyradi ť. 
5.4. Právne predpisy – obsah možností 
Dvoma krajnými právnymi možnos ťami sú zavedenie základných pravidiel zodpovedajúcich 
platným ustanoveniam pre koncesie na stav ebné práce smernice 2004/18/ES alebo podrobné 
pravidlá založené na sú časnom právnom rámci pre ve rejné zákazky. Tretia možnos ť, 
zmiešané pravidlá, by bola ur čitým kompromisom medzi týmito dvomi možnos ťami. 
6. POSÚDENIE VPLYVU LEGISLATÍVNYCH MOŽNOSTÍ  
6.1. Rozsah pôsobnosti právnych predpisov 
Návrh smernice o koncesiách by sa bez oh ľadu na skuto čný obsah vz ťahoval na koncesie 
v tzv. klasických odvetviach i v odvetví verejnoprospešných služieb. 
                                                 
3 Výkladové oznámenie Komisie o koncesiách pod ľa práva Spolo čenstva (Ú. v. ES C 121, 29.4.2000). 
 
SK 6   SK Naopak, nové pravidlá by sa nevz ťahovali na koncesie na služby, ktoré v sú časnosti 
podliehajú nariadeniu o osobnej doprave4 a nariadeniu o leteckých dopravných službách5 pre 
zachovanie stability ich samost atných právnych režimov, a len čiastočne na sociálne služby. 
Prahová hodnota pre koncesie na stavebné  práce a na služby by mala zaisti ť, že tieto pravidlá 
sa budú vz ťahovať iba na koncesie s preukázaným cezhrani čným záujmom. 
6.2. Možnosť 4: Právne predpisy – základné pravidlá 
Základné pravidlá by zah ŕňali ustanovenia, ktoré sa v sú časnosti vz ťahujú na koncesie na 
stavebné práce v tzv. klasických odvetvi ach, ako aj objasnenie pojmu koncesia. 
Dá sa očakávať, že jasnejšie kritériá rozlišujúce me dzi verejnými zákazkami a koncesiami 
znížia počet verejných zákaziek nesprávne ozna čených ako koncesie. 
Najdôležitejším z tých to pravidiel je povinnos ť uverejniť oznámenie o koncesii v Úradnom 
vestníku EÚ. O čakáva sa, že táto požiadavka zníži po čet priamych udelení, prispeje k lepšej 
informovanosti o koncesiách, odstrán i právnu neistotu pri posudzovaní, či boli splnené normy 
„primeraného uverejnenia“ a zníži náklady malých a stredných podnikov pri predkladaní 
ponúk na ú čely získania koncesie. 
Väčšia hospodárska sú ťaž a možnos ť vstupu nových ú častníkov na sú ťažný trh bude ma ť 
pravdepodobne za následok konkurencieschopnejš ie ponuky, a tým aj lepšie výsledky pre 
verejných obstarávate ľov, obstarávate ľov a spotrebite ľov. 
Ustanovenia o minimálnych lehotách  na predloženie ponúk by mohli prispie ť k odstráneniu 
diskriminácie, boju proti korupcii a podporovaniu cezhrani čných uchádza čov. 
Právne predpisy sú jedinou možnos ťou, ktorou sa môže zabezpe čiť, aby postupy ude ľovania 
koncesií na služby spadali do oblasti pôs obnosti smerníc o opravných prostriedkoch . Toto by 
malo významne zlepši ť právnu ochranu pre uchádza čov, čo pravdepodobne posilní ich dôveru 
v nezaujatos ť rozhodnutí verejných obstarávate ľov a obstarávate ľov a bude ich motivova ť k 
častejšiemu predloženiu ponúk. 
Základné pravidlá by mohli zabezpe čiť aj rovnaké zaobchádzanie po čas postupu. Ich ú činok 
sa však nedá úplne zaru čiť. Jednou z možných nevýhod by mohlo by ť, že väčšia 
transparentnos ť pri ude ľovaní koncesií by mohla vies ť k zvýšenej prevahe ve ľkých 
spoločností. Takýto výsledok sa však nemusí potvrdi ť. Podľa priamo zainteresovaných strán 
sú administratívne náklady a náklady na dodržiavanie požiadav iek, ktoré pravdepodobne 
vzniknú v dôsledku základných právnych predpisov, nie príliš ve ľké a zastávajú názor, že by 
boli vyvážené ú činnosti, ktorá by sa dosiahla v ďaka väčšej konkurencii. 
Pokiaľ ide o možné nevýhody v sociálnej oblasti, pl atné právne predpisy EÚ o ochrane práv 
zamestnancov v prípade prevodov podnikov obmedzujú možnos ť prepúšťania, ak etablovaný 
prevádzkovate ľ príde o koncesiu. 
Základné pravidlá by nijako neovplyvnili možnos ť verejných obstarávate ľov a obstarávate ľov 
alebo regula čných orgánov stanovi ť, ktoré normy v oblasti život ného prostredia treba splni ť. 
Základné pravidlá by mohli vytvori ť stabilný právny rámec, podpori ť používanie koncesií, 
a tak uľahčiť investovanie a presadzovanie inovácií. Vä čšia transparentnos ť, ktorá prináša 
inovatívnejšie prístupy k verejným službám a vä čší výber a ú činnosť, by priniesla verejným 
                                                 
4 Nariadenie č. 1370/2007, Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007. 
5 Nariadenie č. 1008/2008, Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008. 
 
SK 7   SK obstarávate ľom, obstarávate ľov a užívate ľom pozitívne výsledky, zlepši la by prístup na trh a 
vytvorila by nové obchodné príležitosti. 
6.3. Možnosť č. 5: Právne predpisy – podrobné pravidlá 
V podrobných pravidlách by boli obsiahnuté všetky pr ávne riešenia, ktoré by boli stanovené v 
možnosti týkajúcej sa základných pravidiel. Ú činok podrobných pravidiel na právnu istotu by 
bol preto čiastočne identický s ú činkom základných pravidiel. Táto možnos ť by však navyše 
zahŕňala uplatňovanie rovnakých pravidiel, najmä pokia ľ ide o podmienky ú časti, kritériá na 
vyhodnotenie ponúk a na postupy ude ľovania , ako pre verejné zákazky. V ur čitých ohľadoch 
teda tieto pravidlá pravdepodobne zvýšia stupe ň právnej istoty, lebo by dôkladne zakotvili 
zásady zmluvy, ktoré sa uplat ňujú na viaceré aspekty postupu ude ľovania. Napriek všetkým 
očakávaným výhodám by sa však prijat ie podrobných pravidiel mohlo ukáza ť ako 
neproduktívne a význa mne by mohlo zníži ť atraktivitu koncesií. Zložitos ť pravidiel a 
špecifické ustanovenia (napr. povinné použitie štandardných postupov obstarávania alebo 
výber ekonomicky najvýhodnejšej ponuky) by vskutku mohli ma ť negatívny ú činok a takisto 
znížiť celkovú právnu istotu z dôvodu vy ššieho rizika súdnych sporov, čo by v kone čnom 
dôsledku odrádzalo od využívania koncesií. Mnohí zainteresovaní vnímajú zložitos ť 
podrobných pravidiel ako najvä čšiu prekážku. 
Hospodársky vplyv zavedenia podrobných prav idiel by bol preto pravdepodobne negatívny, 
keďže podniky by sa mohli vyhýba ť predkladaniu ponúk na koncesie , verejní obstarávatelia a 
obstarávatelia by nevyuž ili výhody, ktoré môžu o čakávať, a spotrebitelia by nezískali prístup 
k lacnejším a kvalitnejším službám.  
Účinok na zamestnanos ť a kvalitu pracovných miest by bol zrejme obmedzený, zatia ľ čo 
celkový sociálny a environmentálny vplyv by mohol by ť pri menšom po čte inovácií a nižšej 
kvalite služieb negatívny. 
6.4. Možnosť č. 6: Právne predpisy – zmiešané pravidlá 
Základné pravidlá by sa  však dali vhodne doplni ť určitými ustanoveniami o podmienkach 
účasti a kritériách na vyhodnotenie ponúk a prie behu postupov. Tieto ustanovenia by presne 
nereprodukovali obsah smerníc o verejnom obs tarávaní (ako sú napr. pravidlá výberu 
ekonomicky najvýhodnejšej ponuky) , ale by napríklad spo čívali v povinnosti uverejni ť 
vopred príslušné podmienky ú časti a kritériá na vyhodnote nie ponúk alebo v povinnosti 
dodržiava ť minimálne lehoty na predloženie ponúk. Takisto by mohli zahr ňovať pravidlá pre 
technické špecifikácie, povinnosti poskytnú ť počas rokovaní rovnaké informácie všetkým 
uchádzačom, spoluprácu orgánov verejnej správy a úpravy koncesií po čas ich trvania. Mohla 
by sa aj stanovi ť povinnos ť uverejňovať oznámenie o udelení koncesie. 
Dá sa predpoklada ť, že takéto ustanovenia budú ma ť kladný vplyv na transparentnos ť, 
spravodlivos ť a právnu istotu, a tým prispejú k lepšiemu dosahovaniu mnohých cie ľov 
predkladanej iniciatívy, najmä k lepšiemu  prístupu na trh, k lepším investi čným príležitostiam 
a následne aj k viacerým a kvalitnejším službám.  Také pravidlá by viac ako iné alternatívne 
možnosti motivovali k využívaniu koncesií, a následne by pozití vne ovplyvnili aj ú časť 
v PPP. Zavedenie zmiešaných pravidiel podporil zna čný počet zainteresovaných strán. 
Pri uplatňovaní zmiešaných pravidiel by bol ú činok vo všetkých oblastiach (hospodárskej, 
sociálnej a environmentálnej ) trochu lepší než pri uplat ňovaní základných pravidiel. 
 
SK 8   SK 7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Možnosti v prípade základných aj zmiešaných pravidiel môžu dosiahnu ť podstatné zlepšenie 
právnej istoty a u ľahčiť tak prístup na trh, čo by viedlo k vä čším výhodám pre verejných 
obstarávate ľov, obstarávate ľov, užívate ľov a podniky. Podrobné pravid lá by viedli k lepším 
výsledkom, čo sa týka spravodlivosti postupov, ale zrejme by priniesli so sebou ve ľké 
nevýhody v podobe zníženého využívania koncesií. Zd á sa, že zmiešané pravidlá by dosiahli 
najlepšie výsledky v oblasti spravodlivos ti a pre výber ponúk s lepším pomerom medzi 
kvalitou a cenou a takisto v ďaka svojej flexibilite z h ľadiska motivácie využíva ť koncesie. 
Z uvedených možností sa teda odporú ča vybrať možnosť č. 6 – zmiešané pravidlá, ktorá 
predstavuje ambiciózne a komplexné riešenie. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Hodnotenie právnych pre dpisov sa bude zaklada ť na ukazovate ľoch ako zmena po čtu a 
hodnoty koncesií a uverejnených a udelených koncesií, po čet uchádza čov a úspešných 
uchádzačov zo zahrani čia a percentuálny podiel uchádza čov tvorený malými a strednými 
podnikmi.