Návrhom sa zabezpečuje súlad s nariadením EÚ o jednotnej digitálnej bráne, ktorý sa týka prístupu ku kvalitným informáciám, pokiaľ ide o pravidlá Únie a vnútroštátne pravidlá uplatniteľné na občanov, ktorí uplatňujú alebo majú v úmysle uplatňovať svoje práva vyplývajúce z práva Únie v oblasti vnútorného trhu a s dokumentom „Únia rovnosti: stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030“, ktorého cieľom je zaručiť politické práva osôb so zdravotným postihnutím na rovnakom základe s ostatnými. Dopĺňa aj ostatné politiky EÚ súvisiace s demokraciou a digitálnym svetom. Cieľom návrhu je rovnaký prístup k riešeniam elektronického hlasovania alebo hlasovania cez internet pre migrujúcich občanov EÚ, čím sa zameriava na lepšiu ochranu ich základných práv a zvyšuje celkovú demokratickú účasť.

Napriek opatreniam, ktoré sú v súčasnosti zavedené, migrujúci občania EÚ naďalej čelia ťažkostiam pri uplatňovaní svojich volebných práv vo voľbách do Európskeho parlamentu. Problémy zahŕňajú ťažkosti pri získavaní správnych informácií o tom, ako voliť a byť volený, zaťažujúce postupy registrácie a vplyv zrušenia registrácie vo voľbách v členskom štáte pôvodu. Konkrétne výmene informácií medzi členskými štátmi o registrovaných voličoch a kandidátoch s cieľom zabrániť viacnásobnému hlasovaniu vo voľbách do Európskeho parlamentu bráni nejednotný rozsah pôsobnosti a lehoty na výmenu a zber údajov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Navrhované cielené opatrenia neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie dlhodobého cieľa, ktorým je rozvoj a upevňovanie demokracie v EÚ. Zlepšujú a zdokonaľujú rámec, ktorým sa riadi uplatňovanie volebných práv migrujúcich občanov EÚ udelených na základe zmlúv, a lepšie riešia viacnásobné hlasovanie v kontexte volieb do Európskeho parlamentu zlepšením súčasného systému výmeny informácií. Návrh je preto v súlade so zásadou proporcionality.

Týmto návrhom sa posilňuje sloboda pohybu pre občanov EÚ (článok 45 Charty). Podporuje sa ním aj rovnaké zaobchádzanie s nimi a ich možnosti voliť v porovnaní so štátnymi príslušníkmi v členskom štáte ich bydliska. Okrem toho sa ním posilňuje právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu (článok 39 Charty) a ich právo na dobrú správu vecí verejných (článok 41).

Návrh podporuje optimalizáciu technického nástroja na výmenu údajov o registrovaných voličoch medzi členskými štátmi. Zahŕňalo by to predovšetkým formalizovaný prístup k systému na podporu výmeny údajov, ktorý bol sprevádzkovaný pomocou šifrovacieho nástroja poskytnutého Komisiou, prostredníctvom uvedenia výslovných odkazov na tento systém v smernici Rady 93/109/ES. Celý proces prenosu uľahčený šifrovacím nástrojom by sa ďalej posilnil bezpečným prenosom údajov medzi členskými štátmi, a to aj v prípade pochybností týkajúcich sa jednotlivých prípadov. Týmto návrh uľahčuje správnym orgánom členských štátov ako hlavným zainteresovaným stranám administratívne úlohy a postupy súvisiace s IKT.

Návrhom sa zjednodušuje proces registrácie pre migrujúcich občanov EÚ s cieľom voliť a byť volení v európskych voľbách. Znížili by sa aj ich náklady v porovnaní so súčasným stavom, v ktorom by sa nerobili žiadne zmeny aktuálnych ustanovení.

6. V súlade so zásadou nediskriminácie sa v článku 14 vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili migrujúcim občanom EÚ prístup k rovnakým prostriedkom predčasného hlasovania, hlasovania poštou, elektronického hlasovania a hlasovania cez internet, aké majú vo voľbách do Európskeho parlamentu k dispozícii ich vlastní štátni príslušníci.

4. Článkom 17 sa zavádza pravidelné monitorovanie a podávanie správ o vykonávaní členskými štátmi. Správy majú obsahovať príslušné štatistické údaje o účasti, buď ako voličov, alebo ako kandidátov, migrujúcich občanov EÚ vo voľbách do Európskeho parlamentu. S cieľom lepšie posúdiť vykonávanie opatrení predpokladaných v smernici sa od členských štátov bude očakávať, že v prípade potreby zlepšia svoj zber údajov o počte migrujúcich občanov EÚ, ktorí sú zaregistrovaní ako voliči a kandidáti, a o počte migrujúcich občanov EÚ, ktorí hlasovali. V článku 18 sa stanovuje vyhodnotenie uplatňovania smernice do dvoch rokov po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2029.

S cieľom zvýšiť prístupnosť a zlepšiť úrovne informácií sa od členských štátov bude vyžadovať, aby používali úradný jazyk členského štátu bydliska a úradný jazyk EÚ, ktorému vo všeobecnosti rozumie čo najväčší možný počet občanov EÚ, ktorí majú bydlisko na ich území. Členské štáty sa budú môcť spoľahnúť aj na portál Vaša Európa. Spolu s kontaktnými údajmi zavedenými zmenami v údajoch, ktoré musia migrujúci občania EÚ predkladať s cieľom registrovať sa ako voliči a kandidáti, to členským štátom umožní využívať elektronické kanály na priame oznamovanie informácií. Aby sa zabezpečila inkluzívna volebná účasť, v iniciatíve sa stanovujú aj požiadavky na prístupnosť v súvislosti s informáciami poskytovanými osobám so zdravotným postihnutím a starším ľuďom, pričom ako zdroj inšpirácie využíva všeobecné pripomienky Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím týkajúce sa článku 21 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím.

1. S cieľom uľahčiť migrujúcim občanom EÚ prístup k informáciám o voľbách sa v článku 12 stanovujú prísnejšie normy na poskytovanie informácií o voľbách migrujúcim občanom EÚ. V návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby vymenovali orgány, ktoré budú proaktívne informovať migrujúcich občanov EÚ s bydliskom na ich území o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie ako voličov alebo kandidátov vo voľbách do Európskeho parlamentu pred a po ich registrácii, buď na volebné účely, alebo na účel uvedený v smernici 2004/38/ES. To by mohlo zahŕňať aj poskytovanie informácií a používanie komunikačných prostriedkov prispôsobených špecifickým skupinám voličov, napríklad mladým voličom.

Členské štáty do 31. mája 2023 prijmú a zverejnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Šesť mesiacov po každých voľbách do Európskeho parlamentu členské štáty zašlú Komisii správu o uplatňovaní tejto smernice. Do jedného roka po každých voľbách do Európskeho parlamentu Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice. Komisia môže navrhnúť akékoľvek zmeny, ktoré považuje za potrebné. Do dvoch rokov po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2029 Komisia vykoná aj vlastné hodnotenie vykonávania smernice s cieľom konsolidovať informácie zozbierané zo správ členských štátov a zo zasadnutí európskej siete pre spoluprácu v oblasti volieb.

(5)Ččlánok 8b Ö 20 Õ ods. 2 zmluvy o ES Ö ZFEÚ Õ sa týka len možnosti výkonu práva voliť a byť volený do Európskeho parlamentu a sa uplatňuje bez toho, aby bol dotknutý článok 138 ods. 3 zmluvy o ES Ö 223 ods. 1 ZFEÚ Õ, ktorým sa pre tieto voľby stanovuje pre všetky členské štáty jednotný postup Ö v súlade so zásadami spoločnými pre všetky členské štáty Õ; keďže tento článok v zásade požaduje zrušenie požiadavky štátnej príslušnosti, ktorá pri výkone vyššie uvedených práv musí byť vo väčšine členských štátov splnená.

(4)Vo svojej správe o občianstve EÚ za rok 2020 Komisia zdôraznila potrebu aktualizovať, objasniť a posilniť pravidlá uplatňovania práva voliť a práva byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu tak, aby podporovali širokú a inkluzívnu účasť migrujúcich občanov EÚ. Vzhľadom na skúsenosti získané pri uplatňovaní smernice Rady 93/109/ES pri následných voľbách a zmeny zavedené zmenami zmlúv by sa viaceré ustanovenia uvedenej smernice mali aktualizovať.

(6)S cieľom zabezpečiť, aby občania Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (ďalej len „občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu“) mohli uplatňovať svoje právo voliť a právo byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci ich hostiteľského členského štátu, mali by sa objasniť podmienky registrácie a účasti na takýchto voľbách, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s občanmi Únie, ktorí sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, a občanmi Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu. Konkrétne s občanmi Únie, ktorí majú záujem voliť a byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte svojho bydliska, by sa malo zaobchádzať rovnako, pokiaľ ide o akúkoľvek dĺžku trvania bydliska, ktorú treba splniť ako podmienku na uplatnenie práva, ako aj o dôkazy preukazujúce splnenie takejto podmienky.

ê 93/109/ES odôvodnenie 5 (prispôsobené)

keďže uplatňovanie článku 8b ods. 2 zmluvy o ES nepredpokladá úplnú harmonizáciu volebných systémov členských štátov; keďže naviac, berúc do úvahy princíp proporcionality stanovený v treťom odseku článku 3b zmluvy obsah právneho poriadku spoločenstva v tejto oblasti nesmie presahovať rámec potrebný pre dosiahnutie cieľa článku 8 b ods. 2 zmluvy o ES;

ê 93/109/ES odôvodnenie 6 (prispôsobené)

keďže cieľom článku 8b ods. 2 zmluvy o ES je zabezpečiť, že všetci občania únie bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú štátnymi príslušníkmi členského štátu, v ktorom majú bydlisko, môžu v tomto štáte uplatňovať svoje právo voliť a byť volený do Európskeho parlamentu za rovnocenných podmienok; keďže podmienky uplatňované na štátnych príslušníkov iného členského štátu vrátane tých, ktoré sa vzťahujú k obdobiu a dôkazu o bydlisku by mali byť z toho dôvodu totožné s tými, ak nejaké existujú, ktoré sa uplatňujú na štátnych príslušníkov dotknutého členského štátu;

ê 93/109/ES odôvodnenie 7 (prispôsobené)

ð nový

(7)keďže článok 8b ods. 2 zmluvy o ES stanovuje právo voliť a byť volený do Európskeho parlamentu v členskom štáte bydliska a nenahradzuje ho právom voliť a byť volený v členskom štáte, ktorého občan únie je štátnym príslušníkom; keďže sa Mmusí sa rešpektovať slobodné rozhodnutie občanov Ö Únie Õ únie ð zvoliť si členský štát, v ktorom sa zúčastnia ï o účasti na európskych voľbách Ö do Európskeho parlamentu Õ, pričom treba zabezpečiť, aby toto rozhodnutie nebolo zneužité uplatňovaním práva voliť ð sa musia prijať primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby nikto nemohol voliť viac ako jedenkrát ï a byť volený vo viac ako jednej krajine;

ò nový

(8)V súlade s medzinárodnými a európskymi normami vrátanie požiadaviek Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a práva Európskeho dohovoru o ľudských právach by členské štáty mali nielen uznať a rešpektovať právo občanov Únie voliť a byť volení, ale aj zabezpečiť jednoduchý prístup k ich volebným právam odstránením čo najväčšieho počtu prekážok, ktoré bránia ich účasti na voľbách.

(9)S cieľom uľahčiť občanom Únie uplatňovanie ich práva voliť a byť volení v krajine svojho bydliska by sa títo občania mali zapísať do zoznamu voličov v dostatočnom predstihu pred dňom volieb. Formality uplatniteľné na ich registráciu by mali byť čo najjednoduchšie. Malo by stačiť, aby dotknutí občania Únie predložili platný doklad totožnosti a formálne vyhlásenie obsahujúce prvky, ktoré preukazujú ich oprávnenie zúčastniť sa volieb. Po registrácii by občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, mali zostať v zozname voličov za rovnakých podmienok ako občania Únie, ktorí sú štátnymi príslušníkmi dotknutého členského štátu, pokiaľ spĺňajú podmienky na uplatnenie práva voliť. Okrem toho by občania Únie mali príslušným orgánom poskytovať kontaktné informácie, ktoré týmto orgánom umožnia pravidelne ich informovať.

(10)Hoci členské štáty majú právomoc stanoviť právo voliť alebo právo byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o štátnych príslušníkov, ktorí majú bydlisko mimo ich územia, skutočnosť, že občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli zapísaní do zoznamu voličov členského štátu svojho bydliska, by sama osebe nemala byť dôvodom na to, aby boli vo svojom domovskom členskom štáte vyradení zo zoznamu voličov pre iné typy volieb.

(11)S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s občanmi Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ktorí majú záujem uplatniť právo byť volení vo voľbách v členskom štáte svojho bydliska, by sa od takýchto občanov malo vyžadovať predloženie rovnakých sprievodných dokladov, aké sa vyžadujú od kandidátov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi dotknutého členského štátu. Avšak s cieľom určiť, či takýto občania požívajú právo stanovené v článku 20 ods. 2 písm. b) a článku 22 ods. 2 ZFEÚ, by mali mať členské štáty možnosť vyžadovať predloženie formálneho vyhlásenia, ktoré obsahuje prvky potrebné na preukázanie ich oprávnenia kandidovať v predmetných voľbách.

(12)V snahe uľahčiť presnú identifikáciu voličov a kandidátov zaregistrovaných tak v ich domovskom členskom štáte, ako aj v členskom štáte svojho bydliska, by zoznam údajov, ktoré sa majú od občanov Únie vyžadovať pri predkladaní žiadosti o zapísanie do zoznamu voličov alebo o kandidatúru v členskom štáte ich pobytu, mal obsahovať osobné identifikačné číslo alebo sériové číslo platného dokladu totožnosti alebo cestovného dokladu.

(13)Občania Únie, ktorí boli na základe individuálneho rozhodnutia príslušného orgánu v občianskych alebo trestných veciach pozbavení svojho práva voliť a byť volení, by mali byť z uplatňovania takéto práva vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte bydliska vylúčení. Po doručení žiadosti občana o registráciu ako voliča môžu členské štáty od dotknutého občana vyžadovať formálne vyhlásenie, v ktorom potvrdzuje, že nebol pozbavený svojho práva voliť. Od občanov Únie, ktorí kandidujú v krajine svojho bydliska, by sa malo vyžadovať predloženie vyhlásenia, v ktorom potvrdzujú, že neboli pozbavení práva byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu.

(14)Členský štát bydliska by mal mať možnosť overiť, či občania Únie, ktorí vyjadrili želanie uplatniť svoje právo byť volení, neboli uvedeného práva vo svojej domovskej krajine pozbavení. Ak bola členskému štátu v tomto zmysle doručená žiadosť od členského štátu bydliska, mal by poskytnúť potrebné potvrdenie v lehote, ktorá umožňuje efektívne posúdiť prípustnosť kandidatúry. Vymieňané osobné údaje možno spracúvať len na uvedený účel. Vzhľadom na to, že volebné práva majú zásadný význam, by skutočnosť, že domovský členský štát včas neposkytol informácie o statuse občana Únie, nemala viesť k pozbaveniu práva byť volený v členskom štáte bydliska. V prípade, že sú relevantné informácie poskytnuté neskôr, členský štát bydliska by mal prostredníctvom primeraných opatrení a v súlade s postupmi stanovenými jeho vnútroštátnym právom zabezpečiť, aby občania Únie pozbavení v domovskom členskom štáte práva byť volení, ktorí boli zaregistrovaní ako kandidáti alebo ktorí už boli zvolení, nemohli byť zvolení alebo nemohli vykonávať svoj mandát.