Osobitná správa č. 9/2010 „Využívajú sa výdavky zo štrukturálnych opatrení EÚ na dodávku vody určenú na domácu spotrebu účinným spôsobom?“





SLOVNÍK Analýza nákladov a výnosov : Nástroj na porovnávanie všetkých nákladov a všetkých výnosov intervencie s cieľom určiť, či výnosy prevyšujú náklady, a v prípade, že áno, v akom pomere. Distribučná sieť : Všetky činnosti a infraštruktúry, ktoré umožňujú distribúciu vody do domácností a ostatným odberateľom z mestských alebo miestnych nádrží. Efektívnosť : Meranie pomeru medzi stanovenými cieľmi a dosiahnutými výsledkami. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Finančný nástroj zameraný na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti medzi regiónmi EÚ. Intervencie EFRR sa realizujú prevažne prostredníctvom operačných programov zahŕňajúcich veľké množstvo projektov. Hm3 : Hektokubický meter = 1 milión m3. Kohézny fond (KF) : Finančný nástroj zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti pomocou financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch s HDP na obyvateľa menším ako 90 % priemeru EÚ. Nefakturovaná voda : Rozdiel medzi objemom vyčerpanej vody a fakturovanou spotrebou, známy aj ako nefakturovaná voda. Zahŕňa únik vody, nelegálnu spotrebu, nepresnosti v rámci merania a bezplatné využívanie vodohospodárskych služieb. Kým únik vody je možné určiť len odhadom, nefakturovaná voda je merateľná položka, pre ktorú sú dostupné údaje takmer vo všetkých systémoch zásobovania vodou. V tejto správe sa používa ako ukazovateľ výnosov sietí vodohospodárskeho systému. Operačný program (OP) : Dokument, ktorý schválila Komisia vo forme uceleného súboru priorít zahŕňajúcich viacročné opatrenia. Plánovaný rok : Rok v budúcnosti, pre ktorý sa odhadovaná spotreba využíva ako základ pre plánovanie investícií v oblasti dodávok vody. Programové obdobie : Viacročný rámec, v kontexte ktorého sa plánujú a implementujú výdavky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Sociálna dostupnosť : Zásada, podľa ktorej je pri stanovovaní cien za vodu, určených na pokrytie nákladov na služby, potrebné zohľadniť schopnosť obyvateľov platiť za vodu. Môže sa merať ako pomer výdavkov domácností za vodu a ich disponibilných príjmov. Spotreba na obyvateľa : Na úrovni obce, samosprávy alebo regiónu, objem vody v litroch na deň a osobu, potrebný na bežnú domácu a priemyselnú spotrebu. Dokumenty plánovania v oblasti vodného hospodárstva stanovujúce odhady spotreby na obyvateľa na základe miestnych bytových charakteristík a priemyselného rozvoja. Systém hromadného zásobovania vodou : Všetka infraštruktúra, ktorá zabezpečuje vodu v mestských/miestnych nádržiach, vrátane čerpania vody, výroby, prepravy surovej vody na veľké vzdialenosti, čistenia a prepravy do nádrží. Voda sa k odberateľom privádza prostredníctvom distribučnej siete. Štrukturálne opatrenia : v tejto správe sú to intervencie Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Tarify za vodu (poplatky) : Cena za vodu, ktorú od používateľov vyberajú poskytovatelia služby. Tarify za vodu sa líšia v závislosti od rôznych odberateľov: domácnosti, priemysel a poľnohospodárstvo. Tarify za vodu sa zvyčajne spoplatňujú spolu s tarifami za stočné. Účinnosť : Meranie pomeru medzi použitými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami. V predloženej správe ide o pomer medzi investičnými nákladmi a napríklad zvýšením objemu dodávky vody alebo zlepšením kvality vody. Vodná nádrž : Nádrž alebo iný zásobník z betónu alebo iného materiálu používaný na uskladňovanie vody. Vodovodné potrubia : Potrubia rôzneho priemeru a materiálu používané na prepravu vody v rámci systému hromadného zásobovania vodou. Vodný kanál : Otvorené alebo uzavreté vodné cesty z betónu alebo iných materiálov. V tejto správe sa tento termín používa len pre vodné cesty privádzajúce vodu na zmiešané použitie, zavlažovanie a dodávku vody do domácností. Zásada úhrady nákladov : Zásada, na základe ktorej sa náklady na konkrétny tovar alebo službu hradia z výnosov. Členské štáty sú v oblasti vodného hospodárstva povinné prijať cenové politiky týkajúce sa vody, ktoré zohľadnia úhradu všetkých nákladov s cieľom poskytnúť stimuly na účinné využívanie vodných zdrojov (pozri článok 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1). Zásobník vody : Umelé jazero vytvorené vybudovaním priehrady na rieke alebo toku. ZHRNUTIE I. Voda je jedným z najdôležitejších zdrojov pre sociálny a hospodársky rozvoj. Dodávka vody na domácu spotrebu je nevyhnutná pre zdravie a blaho človeka. II. Investície do dodávky vody riešia rôzne potreby, napríklad: zvýšenie dostupnosti vody ako reakcia na zvýšený dopyt; rozšírenie geografického pokrytia; zlepšenie kvality distribuovanej vody; zlepšenie účinnosti systémov zásobovania vodou a kvality služieb. III. Audit Dvora audítorov sa zameriaval na infraštruktúru zameranú výlučne na dodávku vody do domácností, spolufinancovanú z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktorá bola dokončená počas programového obdobia 2000 – 2006 v Španielsku, Grécku, Portugalsku a Taliansku, ktoré sú hlavnými príjemcami finančných prostriedkov v tejto oblasti. Zistenia auditu vychádzajú z priameho preskúmania 29 projektov – 11 schválených Komisiou a 18 schválených riadiacimi orgánmi v členských štátoch – a z kontroly systémov Komisie a členských štátov zameraných na správu a monitorovanie prostriedkov získaných z EÚ. IV. Hlavným cieľom auditu bolo vyhodnotiť, či sa výdavky EÚ na dodávku vody využívajú účinným spôsobom, a to stanovením, či: - boli prijaté najvhodnejšie riešenia zamerané na uspokojenie potrieb v daných oblastiach, - spolufinancované projekty boli úspešné pri zlepšení zásobovania vodou, - boli dosiahnuté ciele pri najnižších nákladoch pre rozpočet EÚ. V. Dvor audítorov zistil, že aj keď výdavky zo štrukturálnych opatrení prispeli k zlepšeniu dodávky vody určenej na domácu spotrebu, bolo možné dosiahnuť lepšie výsledky pri nižších nákladoch. Konkrétne: - v odhadoch spotreby vody do budúcnosti sa nezohľadnili vývojové tendencie v potrebe vody, ani všetky dostupné zdroje; okrem toho sa venovala pozornosť využívaniu nových zdrojov bez toho, aby sa zohľadnili alternatívne riešenia, napríklad zníženie strát vody a využívanie ostatných blízkych zdrojov; Komisia a riadiace orgány členských štátov posúdením žiadostí o grant zabezpečili pridanú hodnotu len v obmedzenej miere, - merateľné zlepšenia boli dosiahnuté v súvislosti so zvýšením dostupného množstva vody, rozšíreným pokrytím verejnej siete, lepšou kvalitou vody, vyššou ziskovosťou siete a kontinuitou služieb; niektoré projekty však neboli prevádzkyschopné z dôvodu nedostatočnej doplňujúcej infraštruktúry; monitorovanie výsledkov dosahovalo rôznu kvalitu, keď boli podmienky stanovené v rozhodnutiach o udelení grantu; a nie vždy sa venovala dostatočná pozornosť tomu, či boli tie podmienky splnené, - pri všetkých projektoch sa zvýšili náklady a neboli dodržané termíny; pri meraní pomocou dvoch hlavných parametrov účinnosti (miera využitia kapacity a nefakturovaná voda) sa zistilo, že niekoľko projektov nebolo dostatočne účinných; výrazné nedostatky sa zistili aj v procese udeľovania grantov a Komisia spolu s riadiacimi orgánmi členských štátov nevenovali dostatočnú pozornosť schopnosti projektov dosahovať príjmy. VI. Odporúčania Dvora audítorov: - členské štáty by mali zlepšiť svoju predbežnú analýzu a predvídať budúce potreby zohľadnením najnovších a presných údajov a zlepšením zoznamu všetkých dostupných zdrojov vody; venovať väčšiu pozornosť alternatívnym riešeniam zásobovania vodou (napríklad opatrenia na predchádzanie stratám vody) a opatreniam zameraným na ochranu kvality vody, - Komisia by mala podporiť členské štáty v implementácii účinného riadenia vodných zdrojov a zohľadniť tieto účinky pri plánovaní spolufinancovanej infraštruktúry na zásobovanie vodou, - členské štáty by mali vo fáze plánovania zabezpečiť včasné sprístupnenie doplňujúcej infraštruktúry potrebnej na realizáciu projektov; mali by zaviesť lepšie nástroje monitorovania výsledkov a podmienok, - členské štáty by mali vo fáze plánovania venovať väčšiu pozornosť faktorom, ktoré často spôsobujú nedodržanie termínov; pri návrhu novej infraštruktúry by sa mali lepšie zohľadniť výsledky predbežných analýz, - Komisia a členské štáty by mali zlepšiť kvalitu analýz nákladov a výnosov, ako aj odhadov finančného deficitu, a náležite zohľadniť schopnosť projektov dosahovať príjmy. ÚVOD ZÁSOBOVANIE VODOU V EÚ 1. Voda je nevyhnutná pre ľudské zdravie a je jedným z najdôležitejších prírodných zdrojov potrebných pre sociálny a hospodársky rozvoj. Dôležitým predpokladom rozvoja je distribúcia dostatočného množstva vody dobrej kvality na domácu spotrebu. 2. V EÚ existujú medzi členskými štátmi a medzi regiónmi toho istého štátu podstatné rozdiely, pokiaľ ide o podiel populácie zahrnutej do systému zásobovania vodou a spotrebu vody na obyvateľa. Veľmi rozdielna je aj účinnosť vodovodných sietí, cena za vodu a podiel výdavkov na vodu v celkových príjmoch domácností (pozri tabuľku 1). TABUĽKA 1 HLAVNÉ ZNAKY DODÁVKY VODY NA DOMÁCU SPOTREBU V EÚ – PRIEMERNÉ HODNOTY NA ÚROVNI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV [1] | Minimum | Maximum | Populačné pokrytie (% celkovej populácie) | 70 | 100 | Spotreba na obyvateľa (litrov/deň) | 70 | 270 | Nefakturovaná voda (% vyčerpanej vody spolu) | 7 | 55 | Cena vody (EUR/m3) | 0 | 2,1 | Podiel výdavkov na dodávku vody v celkovom príjme domácnosti (%) | 0 | 2,5 | 3. V súlade so zmluvami je rozumné a hospodárne využívanie prírodných zdrojov jedným z cieľov politiky v oblasti životného prostredia. Hlavným právnym nástrojom upravujúcim zaobchádzanie s vodou je rámcová smernica o vode, ktorej účelom je zabezpečiť ochranu vodných zdrojov a ich trvalo udržateľné využívanie. Smernica nadobudla účinnosť v roku 2000 a členské štáty ju mali transponovať do národných legislatív do decembra 2003. Stanovili sa v nej systémy klasifikácie kvality vody, ako aj požiadavky do roku 2006 vytvoriť monitorovaciu sieť, do roku 2009 zverejniť plány riadenia povodí a vo všeobecnosti dosiahnuť ciele v oblasti životného prostredia do roku 2015. Členské štáty sú na jej základe tiež povinné prijať politiku stanovovania cien vody, ktorá motivuje k hospodárnemu využívaniu vody, pričom k tomuto cieľu primeraným spôsobom prispejú rôzne kategórie odberateľov vody (zásada úhrady nákladov). Táto povinnosť sa musí splniť do roku 2010 [2]. 4. Okrem toho smernica Rady o kvalite pitnej vody je zameraná na ochranu zdravia človeka, konkrétne stanovením maximálnych hodnôt pre určité mikrobiologické, chemické a organoleptické parametre [3]. ŠTRUKTURÁLNE OPATRENIA EÚ ZAMERANÉ NA SPOLUFINANCOVANIE INFRAŠTRUKTÚRY NA ZÁSOBOVANIE VODOU 5. Investície do systémov zásobovania vodou sú výsledkom jednej alebo viacerých konkrétnych potrieb. Je nevyhnutné: a) zvýšiť dostupnosť vodných zdrojov, a to aj z dôvodu nárastu populácie alebo hospodárskeho rastu; b) rozšíriť geografické pokrytie o tie vrstvy obyvateľstva, ktoré boli vylúčené z prijímania verejných vodohospodárskych služieb; c) zlepšiť kvalitu distribuovanej vody, a to buď prostredníctvom sprístupnenia nových zdrojov vody, alebo využívaním vody z dostupných zdrojov, napríklad ak boli existujúce zdroje kontaminované odvetvím priemyslu alebo poľnohospodárstva; d) zlepšiť účinnosť systémov zásobovania vodou s cieľom predchádzať stratám vody alebo zastaraniu zariadení; e) zlepšiť kvalitu služieb znížením množstva a trvania obmedzení a odstávok. 6. Na úhradu nákladov na vybudovanie systémov zásobovania vodou je možné v rámci kohéznej politiky požiadať o príspevok z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF). Táto podpora môže dosahovať od 25 % do 85 % oprávnených výdavkov [4]. 7. V programovom období 2000 – 2006 predstavovala finančná podpora EÚ pre projekty zamerané výlučne na dodávku vody do domácností, ktorá bola spolufinancovaná z týchto fondov, spolu 4,05 mld. EUR [5], pričom štyri členské štáty poskytli 3,62 mld. EUR alebo 89,4 %, a to konkrétne Španielsko, Grécko, Portugalsko a Taliansko. Výdavky v tejto oblasti boli značné aj v programovom období 2007 – 2013: odhaduje sa, že 15 členských štátov oprávnených na podporu z Kohézneho fondu ešte stále potrebuje investovať do dodávky vody približne 25 mld. EUR [6]. 8. Spolufinancované projekty sa realizovali v rámci spoločnej správy medzi Komisiou a členskými štátmi, pričom Komisia mala hlavnú zodpovednosť za vykonávanie rozpočtu [7]. Ich úlohy záviseli od fondu poskytujúceho finančnú podporu a od výšky nákladov na projekt: a) v prípade projektov financovaných z Kohézneho fondu a pri väčších projektoch financovaných z EFRR [8] Komisia skúma kvalitu projektov, ktoré sa majú spolufinancovať, konkrétne ich súlad s platnými európskymi smernicami a prioritami fondov, ich potenciál dosiahnuť výsledky v oblasti regionálneho rozvoja a ich potrebu finančného príspevku z EÚ. Na základe rozhodnutia Komisie o spolufinancovaní projektu sa stanovila výška grantu a podmienky jeho vyplatenia. V prípade projektov financovaných z Kohézneho fondu sa pre Komisiu musí vypracovať záverečná správa vrátane opisu vykonaných prác a počiatočného hodnotenia dosiahnutia plánovaných výsledkov [9]. V prípade väčších projektov financovaných z EFRR nie je potrebné predložiť konkrétne záverečné správy; b) v prípade ostatných projektov EFRR je úloha Komisie obmedzená na hodnotenie a schvaľovanie operačných programov, do ktorých tieto projekty patria, a k všeobecným cieľom, do ktorých by mali prispieť; riadiace orgány členských štátov sú zodpovedné za posúdenie žiadostí o grant, rozhodujú o výške grantu a následnej realizácii projektov. 9. Komisia pre každé programové obdobie vydáva usmernenia na implementáciu prostriedkov. Prioritou usmernení vydaných v roku 1999 na obdobie 2000 – 2006 je podpora dodržiavania environmentálnych noriem stanovených v príslušných smerniciach EÚ. Stanovuje sa v nich, že projekty v odvetví vodného hospodárstva "by mali byť v súlade so zásadami navrhovanej rámcovej smernici o vode" a že "by sa mal klásť väčší dôraz na zvýšenie efektívnosti existujúcej infraštruktúry s cieľom obmedziť straty" [10]. Navyše v príručke ku Kohéznemu fondu sa uvádza, že "všetky investície do systému zásobovania vodou by mal sprevádzať konkrétny akčný plán zameraný na zamedzenie stratám vody z distribučného systému na optimálne percento s cieľom zabezpečiť účinnosť tohto systému" [11]. 10. Spolufinancované infraštruktúry predstavujú rôzne typy. Schéma "systémov zásobovania vodou" v prílohe I predstavuje opis prvkov vodohospodárskych systémov, a to od čerpania (systémy hromadného zásobovania vodou) až po distribúciu koncovým používateľom (distribučné siete), a v rámčeku 1 je uvedených niekoľko príkladov spolufinancovaných projektov. Medzi najbežnejšie prvky systémov zásobovania vodou patria: priehrady, odsoľovacie zariadenia, úpravovňa vody, vodovodné potrubia, čerpacie stanice, nádrže, zásobníky vody, distribučné siete a systémy vzdialenej kontroly a detekcie pre únik vody a havarijné poruchy. RÁMČEK Č. 1 PRÍKLADY PROJEKTOV SPOLUFINANCOVANÝCH EÚ Jeden z projektov bol zameraný na rozšírenie verejného vodovodu k obyvateľom vidieckych oblastí, ktorí využívajú súkromné a rozptýlené zdroje. Projekt tvorilo 11 zásobníkov vody, 32,6 km potrubia na pripojenie do novej siete systému hromadného zásobovania vodou, 10 čerpacích staníc a približne 87 km potrubia pre novú distribučnú sieť. Náklady na projekt oprávnený na pomoc z EÚ predstavovali 4,28 miliónov EUR, pričom 3,21 miliónov EUR poskytol fond EFRR v rámci spolufinancovania. Vypracovalo sa množstvo projektov zameraných na vytvorenie nových zdrojov vody a na zlepšenie hospodárenia s vodou v rámci systému hromadného zásobovania vodou v oblasti s rozlohou 11000 km2 a s 2,5 miliónmi obyvateľov. Patrí sem niekoľko spolufinancovaných projektov: odsoľovacie zariadenie s kapacitou pre 65000 m³ vody denne vo výške 55,10 miliónov EUR oprávnených nákladov so spolufinancovaním z KF vo výške 46,86 miliónov EUR; rekonštrukcia čistiarne odpadových vôd s kapacitou 116640 m³ vódy denne vo výške 5,38 miliónov EUR oprávnených nákladov so spolufinancovaním z ERDR vo výške 3,50 miliónov EUR; a vybudovanie vodovodných potrubí v dĺžke 27 km a troch súvisiacich zásobníkov vody spájajúcich systém hromadného zásobovania vodou s iným odsoľovacím zariadením vo výške 19,71 miliónov EUR oprávnených nákladov so spolufinancovaním z ERDF vo výške 12,81 miliónov EUR. PRÍKLADY PROJEKTOV SPOLUFINANCOVANÝCH EÚ +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 1: Čerpacia stanica v Portugalsku +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 2: Odsoľovacie zariadenie v Španielsku +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 3: Priehrada v Španielsku +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 4: Čistiareň odpadových vôd v Grécku ROZSAH A CIELE AUDITU 11. Hlavným cieľom auditu bolo preskúmať, či sa výdavky zo štrukturálnych opatrení EÚ vyčlenené na dodávku vody určenú na domácu spotrebu využili účinným spôsobom. 12. Dvor audítorov preskúmal tieto podotázky: a) Prijali sa najvhodnejšie riešenia zamerané na uspokojenie potrieb v daných oblastiach? b) Dosiahli projekty svoje ciele v oblasti zlepšenia dodávky vody určenej na domácu spotrebu? c) Boli ciele dosiahnuté pri najnižších nákladoch pre rozpočet EÚ? 13. Audit sa uskutočnil v Komisii a v štyroch členských štátoch, ktoré získali najväčšiu časť výdavkov na infraštruktúru určenú výlučne na dodávku vody na domácu spotrebu: Španielsko, Grécko, Portugalsko a Taliansko. 14. Audit prebehol od februára 2009 do marca 2010 na základe vzorky 29 projektov financovaných v rámci programového obdobia 2000 – 2006, ktoré boli skutočne dokončené. Komisia schválila tri z nich do roku 2000, no všetky tri boli výrazne upravené na základe rozhodnutí Komisie v období 2000 – 2006. Projekty boli vybrané v pomere k výške celkovej finančnej podpory poskytnutej každému z týchto štyroch členských štátov. Deväť z nich bolo spolufinancovaných z Kohézneho fondu a 20 z fondu EFRR, pričom dva z nich boli väčšie projekty [8](pozri prílohu II). 15. Rad projektov bol preskúmaný na všetkých úrovniach, pričom sa konali zasadnutia so zástupcami rôznych miestnych a verejných alebo zmiešaných spoločností zodpovedných za návrh, realizáciu a riadenie infraštruktúr súvisiacich s vybranými projektmi. Dvoru audítorov pomáhali odborníci z vodárenskej oblasti. POZNÁMKY PRIJALI SA NAJVHODNEJŠIE RIEŠENIA ZAMERANÉ NA USPOKOJENIE POTRIEB V DANÝCH OBLASTIACH? 16. Vyhradeniu finančných zdrojov určených na vybudovanie novej infraštruktúry, ktorej využívanie sa často plánuje na niekoľko desaťročí, by mala predchádzať analýza, ktorej cieľom je nájsť najlepšie riešenie pre miestne potreby zásobovania vodou. Hlavnými prvkami takejto analýzy sú predpokladaná potreba vypočítaná najmä na základe veľkosti populácie a očakávanej spotreby na obyvateľa, a dostupnosť a kvalita existujúcich vodných zdrojov. Niektoré z týchto prvkov, napríklad spotreba na obyvateľa a kvalita existujúcich vodných zdrojov, môžu byť v danom poradí ovplyvnené opatreniami na strane dopytu a opatreniami na ochranu vodných zdrojov. 17. Dvor audítorov preskúmal, či: a) bol odhad potreby vody podporujúci spolufinancované projekty infraštruktúry založený na podložených predpokladoch vývoja dopytu a dostupnosti vody v danej oblasti; b) sa primeraným spôsobom analyzovali rôzne potenciálne riešenia vrátane činností zameraných na ovplyvnenie dopytu alebo zachovanie či zlepšenie kvality využívaných vodných zdrojov s cieľom vybrať to najlepšie riešenie; c) orgány poverené posudzovaním žiadostí a schvaľovaním grantov poskytli predloženým projektom pridanú hodnotu. TAKMER V ŽIADNOM Z PRÍPADOV SA V ODHADOCH POTRIEB NEZOHĽADNILI KLESAJÚCE TENDENCIE V SPOTREBE VODY NA OBYVATEĽA A V NIEKTORÝCH PRÍPADOCH SA NEZOHĽADNILI VŠETKY DOSTUPNÉ ZDROJE 18. Rozhodnutie vybudovať novú infraštruktúru na dodávku vody bolo s výnimkou troch projektov založené na odhadoch budúcej potreby a na potrebe dodatočných vodných zdrojov. Až na tieto tri výnimky nebol takýto odhad potrebný, pretože investície boli určené len na doplnenie alebo nahradenie časti existujúceho systému. 19. V 21 prípadoch bola potreba odhadnutá na základe teoretickej spotreby na obyvateľa odporúčanej v hydrologických dokumentoch pre plánovanie z dôvodu nedostatočných údajov o spotrebe a stratách z vodovodných sietí v minulosti. Potreba odhadnutá týmto spôsobom sa v niektorých prípadoch upravila smerom nahor na základe rôznych faktorov, ktoré je zložité vyhodnotiť, ako napríklad vplyv obyvateľov s prechodným pobytom [12] a miera industrializácie. 20. Vo zvyšných piatich prípadoch sa dopyt po vode odhadoval na základe údajov vychádzajúcich zo skutočnej spotreby v minulosti, avšak použitím odlišných metód. V troch takýchto prípadoch sa spotreba na obyvateľa použila na odôvodnenie vyššej potreby pre projekt, ako je potreba odporúčaná v hydrologických dokumentoch pre plánovanie. 21. Okrem toho, takmer vo všetkých projektoch odhad dopytu neodrážal klesajúcu tendenciu spotreby na obyvateľa a v niektorých prípadoch aj straty vody, ku ktorým došlo koncom 90. rokov alebo začiatkom roka 2000 vo väčšine projektových oblastí [13]. Tento trend je výsledkom renovácie v sieti [14], inštalácie meračov do domácností a informačných kampaní zo strany vodohospodárskych orgánov a prevádzkovateľov. Keďže implementácia takýchto opatrení na strane dopytu je čoraz rozšírenejšia, trend zvyšovania spotreby na obyvateľa je málo pravdepodobný [15]. 22. V dôsledku toho z porovnania odhadov budúceho dopytu a aktuálnej spotreby často vyplýva, že (niekoľko príkladov nájdete v tabuľke 2): a) aktuálna spotreba na obyvateľa v roku 2008 [16] je výrazne nižšia ako odhad pre plánovaný rok, a v niekoľkých prípadoch je dokonca nižšia ako polovica tohto odhadu; b) aktuálna celková spotreba v roku 2008 je oveľa nižšia, než sa predpokladalo. TABUĽKA 2 ODHAD SPOTREBY VODY A AKTUÁLNE HODNOTY V ROKU 2008 PRE NIEKTORÉ POSUDZOVANÉ PROJEKTY Projekt | Spotreba na obyvateľa v l/deň | Celková spotreba v hm3/rok | Krajina | Plánovaný rok | Predbežný odhad pre plánovaný rok [1001] | Aktuálny stav v roku 2008 [1001] | Predbežný odhad | Aktuálny stav | Za plánovaný rok | Za rok 2008 [1002] | V roku 2008 | ES | 2027 | 530 | 286 | 26 | 24 | 14 | GR | 2020 | 375 – 609 | 197 | 219 | 180 | 90 | IT | 2040 | 432 | 360 | 178 | 149 | 90 | PT | 2030 | 154 – 300 | 34 – 66 | 25 | 15 | 6 | PT | 2038 | 150 | 74 | 0,6 | 0,4 | 0,1 | ES | 2030 | 350 | 201 – 291 | 8,5 | žiadny údaj | 4,3 | 23. Pri návrhu novej infraštruktúry sa v šiestich prípadoch v plnej miere nezohľadnili dostupné zdroje (pozri rámček č. 2). Konkrétne v prípadoch, keď voda nemala dostatočnú kvalitu, napríklad z dôvodu vysokého obsahu dusičnanov alebo síranov, neskúmalo sa, či táto voda mohla byť zmiešaná s vodou dobrej kvality s cieľom splniť regulačné normy stanovené pre pitnú vodu namiesto toho, aby sa plne nahradila vodou z iného zdroja [17]. 24. Lepší odhad budúceho dopytu a deficitu vody mohol umožniť posúdenie alternatívnych riešení, ktoré neboli zohľadnené, na základe čoho sa mohla vybudovať infraštruktúra s menšou kapacitou. RÁMČEK Č. 2 PRÍKLADY PROJEKTOV, V RÁMCI KTORÝCH SA V PROCESE PLÁNOVANIA NEZOHĽADNILI DOSTUPNÉ ZDROJE V Španielsku sa z fondu EFRR spolufinancoval projekt zameraný na zlepšenie kvality vody dodávanej do rôznych susediacich obcí, pretože terajšia voda nespĺňala regulačné parametre. Odhady objemu vody prepravovanej prostredníctvom nových infraštruktúr boli založené na odhadoch celkového budúceho dopytu pre danú oblasť. Niektoré obce však disponovali vodou vynikajúcej kvality a nepociťovali jej deficit. Projekt mohol byť okrem toho založený na odhade objemu vody dobrej kvality potrebnej na dosiahnutie primeraného zmiešania s dostupnou vodou nízkej kvality. Štyri roky od uvedenia do prevádzky je podiel využívania novej kapacity približne 16 %. V ďalšom prípade spolufinancovanom z Kohézneho fondu v Španielsku bola vybudovaná priehrada určená na pokrytie budúceho dopytu s odhadom 13,9 hm3/rok bez zohľadnenia dostupných zdrojov (8 hm3/rok). V čase vykonávania auditu nebola táto priehrada potrebná na pokrytie súčasného dopytu v danej oblasti (8 hm3/rok), keďže dostupné zdroje boli dostatočné. Spolufinancovaná infraštruktúra sa využije ako rezerva alebo pre iné oblasti, nie však spôsobom, ako sa pôvodne plánovalo. POZORNOSŤ JE ZAMERANÁ NA BUDOVANIE INFRAŠTRUKTÚR NA VYUŽÍVANIE NOVÝCH VODNÝCH ZDROJOV, PRIČOM SA ZRIEDKA VENUJE DOSTATOČNÁ POZORNOSŤ OSTATNÝM RIEŠENIAM, NAPRÍKLAD ZNIŽOVANIU STRÁT VODY... 25. Vo všetkých prípadoch, ktoré skúmal Dvor audítorov, bolo riešením zameraným na odhadovaný deficit vody využívať nové zdroje vody a prepravovať vodu do daných oblastí [18]. 26. V prípadoch vysokej úrovne nefakturovanej vody sa možnosť zlepšenia distribučných sietí len zriedkavo vzala do úvahy ako prostriedok na zníženie budúcich potrieb vody, čím sa vylúčili riešenia potenciálne nižších kapacít (pozri rámček č. 3). 27. V dvoch prípadoch však obce prijali opatrenia na zníženie dopytu. V týchto prípadoch sa dosiahli také výrazné výsledky, že spolufinancovaná infraštruktúra sa v krátkodobom horizonte stala zbytočnou alebo je zbytočne rozsiahla (pozri rámček č. 4). RÁMČEK Č. 3 POTENCIÁLNY VPLYV ZNÍŽENIA NEFAKTUROVANEJ VODY NA POTREBU VODY Nárast objemu vody dostupnej talianskemu mestu, ktorý bol jedným z cieľov spolufinancovaného projektu, by sa mohol dosiahnuť prostredníctvom zníženia množstva nefakturovanej vody v mestskej vodovodnej sieti zo 44,5 % na 11,5 %, čo je dosiahnuteľná miera, ktorá sa v niektorých odvetviach mesta už dosiahla. Pokiaľ ide o infraštruktúru hromadného zásobovania vodou v Grécku, návrh projektu vychádzal z odhadu budúceho dopytu vrátane vysokého podielu straty vody (30 %). Napriek investíciám do renovácie distribučnej siete spolufinancovanej aj prostredníctvom fondov EÚ dosahuje strata vody približne 30 %. Účinné opatrenia na zníženie straty vody by mohli vyústiť do menšej potreby novej infraštruktúry na zásobovanie vodou. … ALEBO VYUŽÍVANIU DOSTUPNEJŠÍCH ZDROJOV 28. V prípade zdrojov vody môže dôjsť ku konkurenčnému dopytu, napríklad medzi potrebami poľnohospodárstva a spotrebou domácností. Možnosť využívania vodných zdrojov určených na poľnohospodárske využitie pre ľudskú spotrebu sa v prípade posudzovaných projektov nepreskúmalo (pozri rámček č. 5). V niektorých španielskych regiónoch, v ktorých je zavedený flexibilný systém výmeny v súvislosti s právom na využívanie vody, sa však zaviedli osvedčené postupy, takže vodu určenú na zavlažovanie možno v prípade potreby využívať aj na zásobovanie vodou na spotrebu v domácnosti. RÁMČEK Č. 4 PRÍKLADY POBERATEĽSKÝCH OBCÍ, KTORÉ PRIJALI OPATRENIA NA ZNÍŽENIE STRÁT VODY Z Kohézneho fondu sa spolufinancovala výstavba priehrady s cieľom zabezpečiť vodu v objeme 34 hm3/ročne pre španielske mesto a jeho priľahlé oblasti. Výstavba tejto priehrady sa odôvodnila na základe odhadovaného dopytu v objeme 158 hm3/ročne do roku 2012. Mesto zároveň vypracovalo akčný plán, ktorý zahŕňal inštaláciu individuálnych meračov v bytoch a zlepšenie prepravy a distribučnej siete. To bola aj podmienka, ktorú stanovila Komisia pri schválení grantu v roku 2000. Akčný plán dosiahol lepšie výsledky ako tie, ktoré požadovala Komisia: objem nefakturovanej vody v súčasnosti predstavuje približne 20 % v porovnaní s predchádzajúcimi 36 %. Napriek výraznému nárastu populácie klesol celkový dopyt v rokoch 1997 – 1998, keď bol projekt schválený, zo 142 hm3 na približne 120 hm3 v roku 2008. V prípade ďalšieho španielskeho mesta sa z Kohézneho fondu spolufinancoval systém hromadného zásobovania vodou. V projekte sa budúca potreba vody v meste odhadovala na 113 hm3. Komisia vo svojom rozhodnutí o spolufinancovaní z roku 2001 nariadila realizovať plán zameraný na zníženie množstva úniku vody, ktorého výsledkom bolo zníženie množstva nefakturovanej vody z 50 % na 30 %. Aj napriek nárastu populácie klesla celková spotreba v roku 1996 z 81 hm3 na 61 hm3 v roku 2008. RÁMČEK Č. 5 VYUŽÍVANIE BLÍZKYCH VODNÝCH ZDROJOV V oblastiach zodpovedajúcim dvom spolufinancovaným projektom v Španielsku niekoľko obcí distribuovalo vodu s obsahom dusičnanov, ktorý bol podstatne vyšší ako je maximum stanovené v smernici o kvalite pitnej vody, a to z dôvodu znečistenia z poľnohospodárstva. Možnosť využívania blízkej povrchovej vody dobrej kvality na domácu spotrebu namiesto vody nízkej kvality navrhovateľ projektu nezvážil, pretože právo na využívanie vody dobrej kvality bolo poskytnuté poľnohospodárom. Pre každý projekt boli vybudované studne na zachytávanie spodnej vody a prepravné potrubia v dĺžke približne 50 km. Pre jeden z týchto projektov však orgány poverené správou vodných zdrojov ešte neudelili povolenie na čerpanie a požiadali miestne orgány, aby sa pokúsili nájsť riešenie, ktoré by umožnilo využívať povrchovú vodu vyhradenú pre poľnohospodárov. To by si však vyžadovalo vybudovanie ďalšej infraštruktúry. POSÚDENIE ŽIADOSTÍ O GRANT KOMISIOU A RIADIACIMI ORGÁNMI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV PREDSTAVOVALO OBMEDZENÚ PRIDANÚ HODNOTU 29. Vzorka auditu zahŕňa 9 projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu a 2 väčšie projekty z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktoré boli preskúmané a schválené Komisiou. Zvyšných 18 projektov bolo spolufinancovaných z fondu EFRR a boli schválené riadiacimi orgánmi členských štátov (pozri bod 8). 30. Ako bolo uvedené v ostatných správach Dvora audítorov [19], nedostatok usmernení a kontrolných zoznamov na posúdenie žiadostí o grant v programovom období 2000 – 2006 znamená, že nebolo možné identifikovať kontroly, ktoré vykonala Komisia. 31. Komisia v žiadnom prípade nezohľadnila prognózy budúceho dopytu alebo zvolených riešení; nepožiadala ani o informácie o ostatných potenciálnych riešeniach, ako je dostupnosť alebo uprednostnenie využívania vody z blízkych zdrojov pred čerpaním vody zo vzdialených zdrojov. 32. Komisia na základe svojej revízie stanovila pre štyri projekty podmienky týkajúce sa zníženia straty vody. Komisia však v jednom prípade nekvantifikovala dané ciele; v ďalšom prípade boli termíny na ich dosiahnutie stanovené po dátume ukončenia projektu, keď by už bola vyplatená zvyšná suma grantu. V žiadnom prípade nebol pri výpočte potreby vody zohľadnený vplyv na potrebné zníženie strát vody. 33. V prípade dvoch z týchto projektov zahŕňalo rozhodnutie o poskytnutí grantu aj ustanovenie, podľa ktorého museli príslušné orgány monitorovať uplatňovanie smerníc o ochrane povrchových a podzemných vôd [20] a informovať monitorovací výbor pre Kohézny fond. Prínosom týchto ustanovení bolo, že vytvorili konkrétne prepojenie medzi vyplatením grantu a požadovaným opatrením. Kontaminácia dusičnanmi alebo odpadové vody sa týkali aj ostatných projektov, ktoré boli sčasti určené na nahradenie kontaminovaných zdrojov a ktoré Komisia bezpodmienečne schválila. Ďalšie opatrenia zamerané na urýchlenie environmentálnej obnovy neboli nikdy stanovené ako podmienka pre poskytnutie grantu z EÚ. 34. Z revízie Dvora audítorov v členských štátoch vyplynulo, že riadiace orgány v žiadnom prípade nepredložili ani neurobili zmeny v projektových návrhoch. Podmienky týkajúce sa straty a úspory vody ako aj opatrenia zamerané na ochranu kvality surovej vody neboli nikdy stanovené. 35. V období 2007 – 2013 sa zmenilo riadenie projektov zásobovania vodou: a) Komisia posudzovala len tie projekty, ktorých celkové náklady presiahli 50 miliónov EUR. Navrhli sa nové postupy hodnotenia: žiadosti o projekt museli obsahovať výsledky štúdií realizovateľnosti vrátane posúdenia alternatív; bol vypracovaný kontrolný zoznam zameraný na hodnotenie žiadostí o projekt, najmä pokiaľ ide o účinnosť riadenia vodných zdrojov (napr. opatrenia na zníženie spotreby alebo opätovné využitie odpadovej vody) v oblastiach týkajúcich sa týchto projektov. Uplatnenie hodnotiacich kritérií by zlepšilo účinnosť týchto postupov a konzistentnosť ich výsledkov; b) pokiaľ ide o navštívené členské štáty, bolo prijatých niekoľko pozitívnych iniciatív: v troch regiónoch bolo jedným z kritérií pridelenia pomoci z EFRR, aby bol predložený projekt súčasťou strategického plánu pre všetky tri dané oblasti a aby bol doplnením k vybudovaným alebo plánovaným systémom hromadného zásobovania vodou. V Taliansku tieto nové postupy umožnili zvýšiť rozpočet regionálnych operačných programov, čím sa dosiahli lepšie výsledky v súvislosti so znížením podielu strát vody. DOSIAHLI PROJEKTY SVOJE CIELE V OBLASTI ZLEPŠENIA DODÁVKY VODY URČENEJ NA DOMÁCU SPOTREBU? 36. Na vybudovanie novej infraštruktúry môže existovať množstvo dôvodov (pozri bod 5), v dôsledku čoho sa ciele projektu môžu výrazne líšiť. Aby sa umožnil účinný monitoring a hodnotenie, ciele projektu by sa mali definovať a kvantifikovať v žiadostiach o poskytnutie grantu a vo finančných rozhodnutiach, a to pokiaľ ide o výstupy a výsledky. 37. Na posúdenie miery, do akej boli tieto ciele dosiahnuté, možno použiť množstvo ukazovateľov. Kým ukazovatele výstupov by sa mali definovať ako hmotné výsledky, napríklad kilometre potrubí, množstvá nádrží atď., mali by sa stanoviť aj výsledné ukazovatele, ktoré by odrážali, do akej miery sa splnili konkrétne ciele projektu: a) dostupnosť: dodatočný objem vody vstupujúcej do systému zásobovania na základe novej infraštruktúry; b) pokrytie: nárast počtu obyvateľov a percenta populácie zásobovaných vodou z vodovodnej siete; c) kvalita vody: percento testov, v ktorých sa hodnotila voda a ktoré neboli v súlade s vnútroštátnymi, miestnymi normami alebo normami EÚ, a zlepšenie hodnôt parametrov, ktoré boli predtým nevyhovujúce; d) účinnosť systémov: zníženie objemu nefakturovanej vody; e) kvalita služieb: zníženie množstva a trvania obmedzení a odstávok služby. 38. Dvor audítorov preskúmal, či: a) boli definované a kvantifikované ciele; b) boli tieto ciele dosiahnuté; c) príslušné orgány, ktoré schválili grant, monitorovali tieto výsledky. CIELE PROJEKTU NEBOLI VŽDY KVANTIFIKOVANÉ SO ZRETEĽOM NA OČAKÁVANÉ VÝSLEDKY 39. Žiadosti a rozhodnutia o poskytnutí grantu obsahovali merateľné výstupy, ktoré bolo potrebné dosiahnuť. V prípade niektorých hodnotených projektov boli v projektových štúdiách z dôvodu nedostatku konkrétnych žiadostí a rozhodnutí stanovené a kvantifikované výstupy. 40. Väčšina z hodnotených projektov obsahovala celkovo merateľné ciele stanovené v súvislosti s množstvom populácie, ktorú je potrebné zásobiť, a množstvom vody, ktorú je potrebné dodať. Všetky očakávané výsledky (napríklad zníženie množstva nefakturovanej vody a zlepšenie kontinuity služieb a kvality vody) však neboli kvantifikované. PROJEKTY DOSIAHLI MERATEĽNÉ ZLEPŠENI V OBLASTI DODÁVOK VODY OBČANOM EÚ, ALE ... 41. Všetky projekty, ktoré sa podrobili auditu, sa napriek nedodržaniu termínu a presiahnutiu nákladov (pozri body 51 až 52) fyzicky zrealizovali podľa plánu, aj keď s menšími odchýlkami, napríklad v dĺžke potrubí alebo v kapacite či umiestnení nádrží, ktoré boli schválené počas výstavby. 42. Pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, projekty prispeli k zlepšeniu dodávok vody na domáce použitie, a to buď zvýšením dostupného objemu vody, rozšírením verejnej siete o oblasti, ktoré predtým do nej neboli pripojené, alebo zlepšením kvality vody, účinnosti siete či kontinuity služieb (pozri rámček č. 6). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 5: Voda pritekajúca do nového vodovodu, ktorý zvyšuje jej dostupnosť v talianskom regióne | Obrázok č. 6: Nová čistiareň odpadových vôd zabezpečujúca kvalitu vody v gréckom veľkomeste | RÁMČEK Č. 6 PRÍKLADY POZITÍVNYCH VÝSLEDKOV S cieľom pokryť deficit vody v oblasti Španielska sa z Kohézneho fondu spolufinancovala výstavba odsoľovacieho zariadenia s výrobnou kapacitou 22 hm3 pitnej vody ročne. Toto zariadenie využívalo od roku 2006 približne 90 % svojej kapacity, čím znížilo deficit vody v troch najväčších zásobovaných obciach. V porovnaní s predchádzajúcou situáciou sa dosiahlo výrazné zlepšenie aj v kvalite vody dodávanej obyvateľom v súvislosti s niektorými normami smernice EÚ (merná vodivosť a obsah trihalometánov a síranov). S cieľom uspokojiť potreby komunálnych oblastí v Taliansku, ktoré trpia nedostatkom vody, sa z fondu EFRR spolufinancovala výstavba vodovodu na prepravu vody z novej priehrady do niekoľkých obcí. V období 2004 – 2008 dosahoval ročný objem sprístupnený týmto oblastiam 14,5 hm3. Tento nový vodovod zásobuje obce dodatočným zdrojom vody a odbremenil ostatné zdroje, ktoré boli vyťažené. ... NIEKTORÉ PROJEKTY NEBOLI UVEDENÉ DO PREVÁDZKY Z DÔVODU CHÝBAJÚCICH VEDENÍ... 43. Päť projektov, aj keď ich výstavba bola dokončená v rokoch 2005 a 2008, neprinieslo v čase auditu žiadne výsledky [21]. Dva ďalšie projekty dokončené v rovnakom období boli čiastočne v prevádzke, avšak s obmedzenými výsledkami. Hlavným dôvodom bol nedostatok doplňujúcej infraštruktúry, pri ktorej nebol dodržaný termín výstavby alebo termín uvedenia do prevádzky (pozri rámček č. 7). ... A OSTATNÉ PROJEKTY OBSAHOVALI SKRYTÉ NEDOSTATKY 44. V niektorých prípadoch je dosiahnutie výsledkov ovplyvnené zásadnými obmedzeniami projektu: napríklad, ak je jeden projekt zameraný na zlepšenie kvality vody distribuovanej vo veľkomeste, dosiahnutie maximálnej kvality závisí od ostatných projektov, ktoré sú z environmentálneho hľadiska diskutabilné. V ďalších dvoch prípadoch sú vybudované čistiarne napájané z otvorených kanálov, čím sa prítok vody môže kontaminovať. V ďalšom prípade sa voda produkovaná v odsoľovacom zariadení dostáva do mestských zásobníkov na domáce použitie pri veľmi vysokej teplote (niekedy viac ako 30 stupňov). RÁMČEK Č. 7 PRÍKLADY PROJEKTOV, KTORÉ NEBOLI UVEDENÉ DO PREVÁDZKY Z DÔVODU CHÝBAJÚCICH VEDENÍ V Španielsku sa štyri roky po dokončení využívalo menej ako 20 % kapacity odsoľovacieho zariadenia. Napriek dostatočnému dopytu po väčšej produkcii vody nebol systém rozvodov a distribučné komunálne (a zavlažovacie) siete, ktoré boli takisto spolufinancované z fondov EÚ, v čase auditu v prevádzke. Štyri roky po vybudovaní priehrady v Grécku je potrebné znovu navrhnúť a prebudovať doplňujúcu čistiareň odpadových vôd potrebnú na prevádzkové potreby projektu, čím sa fungovanie celého systému oneskorí. OBMEDZENÝ VÝZNAM SPRÁV O DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOCH 45. V prípade projektov financovaných z Kohézneho fondu a riadených Komisiou (pozri bod 29) je podmienkou pre poskytnutie poslednej platby predložiť po ich dokončení záverečnú správu; v prípade väčších projektov financovaných z EFRR sa v nariadení vyžaduje poskytnúť v správe o operačnom programe len informácie o týchto projektoch. 46. Tieto správy obsahujú čiastočne užitočné informácie o dosiahnutých výsledkoch: len v prípade jedného projektu mali opísané výsledky formu informácií o vyprodukovanom objeme vody dodanej obciam. V dvoch prípadoch sa v záverečných správach len spomenulo, že sa dosiahli výsledky, a v jednom prípade neboli uvedené žiadne informácie. V piatich projektoch nebolo možné uviesť žiadne výsledky, pretože aj keď boli projekty dokončené, v čase predloženia správy ešte stále neboli uvedené do prevádzky. 47. Pokiaľ ide o ďalšie podmienky týkajúce sa zníženia strát vody, ktoré stanovila Komisia (pozri bod 32), v jednom prípade zo štyroch sa v správe neuvádzajú žiadne informácie o tom, do akej miery bola splnená podmienka Komisie. Komisia napriek tomu uhradila konečné platby. V dvoch prípadoch, v ktorých Komisia zaviedla konkrétne nadväzujúce požiadavky, najmä v súvislosti s uplatňovaním opatrení proti znečisteniu z poľnohospodárstva alebo odpadových vôd (pozri bod 33), neboli poskytnuté žiadne informácie. 48. Keďže projekty museli schváliť len členské štáty, len v dvoch daných členských štátoch, v ktorých sa vykonával audit, museli príjemcovia pomoci predložiť záverečnú správu so žiadosťou o konečnú platbu. Tieto správy poukazujú na hlavné zmeny týkajúce sa projektu z hľadiska nákladov a nedodržaných termínov, neposkytujú však podrobné informácie o dosiahnutých výsledkoch. V ďalších dvoch členských štátoch sprevádzali žiadosti o konečnú platbu len podporné doklady pre vzniknuté výdavky. DOSIAHLI SA VÝSLEDKY PRI NAJNIŽŠÍCH NÁKLADOCH PRE ROZPOČET EÚ? 49. Väčšina spolufinancovaných projektov prispela k zlepšeniu dodávky vody občanom EÚ. S cieľom vyhodnotiť, či by bolo možné dosiahnuť tento výsledok aj pri nižších nákladoch pre rozpočet EÚ, Dvor audítorov skúmal, či: a) sa výstavba spolufinancovanej infraštruktúry realizovala ekonomickým spôsobom; b) infraštruktúra funguje účinným spôsobom, to znamená, či je miera jej využívania uspokojivá a či je miera nefakturovanej vody v závislej vodovodnej sieti prijateľná; c) či bol grant EÚ stanovený na primeranej úrovni pri zohľadnení skutočnosti, že spolufinancované projekty majú dosahovať príjmy. HOSPODÁRNOSŤ BOLA OVPLYVNENÁ NEDODRŽANÍM TERMÍNOV A PREKROČENÍM NÁKLADOV 50. V niekoľkých prípadoch nebol výberový postup v súlade s európskymi predpismi o verejnom obstarávaní. Komisia a vnútroštátne kontrolné orgány však v týchto prípadoch vykonali primerané úpravy spolufinancovaných výdavkov. 51. Pri všetkých projektoch sa nedodržali termíny, a to v rozpätí od niekoľkých mesiacov po viac ako tri roky. Vo väčšine prípadov bolo možné nedodržaniu termínov spôsobenému ďalšími žiadosťami stanovenými na základe hodnotenia vplyvu na životné prostredie, ťažkosťami pri získavaní administratívnych povolení, nepresnými odhadmi alebo výpočtami čiastočne predísť lepším plánovaním. 52. V prípade všetkých projektov sa zvýšili náklady, pričom v 20 % prípadov došlo v porovnaní s počiatočnou cenou k nárastu o viac ako 30 %, a v jednom prípade sa cena zvýšila o maximálnych 80 %. Najčastejším dôvodom prekročenia nákladov bolo nedostatočné plánovanie, ktoré malo za následok nedodržanie termínov, čo viedlo k sankciám, ktoré mali uhradiť navrhovatelia projektov, a zvýšeniu cien. OBMEDZENÁ ÚČINNOSŤ PREVÁDZKY NIEKTORÝCH PROJEKTOV 53. Dvomi hlavnými parametrami účinnosti použitými pri audite boli miera využívania infraštruktúry a podiel nefakturovanej vody v závislých distribučných sieťach: a) nízka miera využívania kapacity znamená, že rovnakú úroveň služieb bolo možné zabezpečiť aj vybudovaním menšej a lacnejšej infraštruktúry; b) vysoký podiel nefakturovanej vody v závislých distribučných sieťach zahŕňa najmä straty. V prípade, že sa prostredníctvom investícií účinne vyriešila problematika straty vody, bude prostredníctvom novej infraštruktúry potrebné čerpať, upravovať a prepravovať menej vody, na základe čoho by sa tieto činnosti vykonávali v menšom rozsahu alebo by dokonca neboli vôbec potrebné. 54. V čase auditu bolo v prevádzke 21 spolufinancovaných projektov, a to v období od jedného do štyroch rokov, pričom tri začali fungovať a päť z nich bolo dokončených, avšak zatiaľ neboli v prevádzke. Tabuľka 3 hodnotí tieto projekty na základe dvoch hlavných parametrov účinnosti. 55. Pokiaľ ide o operačné projekty, v miere využívania kapacity spolufinancovaných infraštruktúr – medzi 100 % a 16 % – a v podiele nefakturovanej vody zo závislých distribučných sietí – od 13 % do 55 % – existujú veľké rozdiely. Projekty s podobnými charakteristikami boli na účel tejto analýzy zaradené do jednej z troch kategórií (pozri Tabuľku 4). 56. Prognózy týkajúce sa týchto projektov s dlhšou životnosťou sú celkovo menej spoľahlivé ako tie, ktoré sa týkajú projektov s kratšou životnosťou. V prípade projektov, ktoré je možné realizovať postupne, by sa táto realizácia mohla vyvíjať podľa potrieb. TABUĽKA 3 HODNOTENIE PREVÁDZKY PROJEKTOV NA ZÁKLADE HLAVNÝCH PARAMETROV ÚČINNOSTI +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | Vysoká miera využívania (x ≥ 70 %) alebo nízka miera nefakturovanej vody (x ≤ 25 %). | | Stredná miera využívania (40 % ≤ x < 70 %) alebo stredná miera nefakturovanej vody (25 % < x ≤ 40 %). | | Nízka miera využívania (x < 40 %) alebo vysoká miera nefakturovanej vody (x > 40 %). | NA = neuplatňuje sa: projekty, v ktorých je minimálna veľkosť potrubia stanovená na základe technických noriem. Typ projektu | Aktuálny dátum uvedenia do prevádzky | Plánovaný rok projektu | Miera využívania spolufinancovanej infraštruktúry (%) | Podiel nefakturovanej vody v závislých distribučných sieťach (%) | A | 2006 | 2018 | 91,3 | 21,0 | A / B | 2004 | 2020 | 82,4 | 20,6 | 26,0 | A | polovica roka 2008 | 2028 | 63,2 | 16,8 | A | 2005 | 2015 | 73,0 | 55,5 | A | 2005 | 2021 | 65,9 | vysoký [1003] | A | čiastočne polovica roka 2005 | 2012 | 16,8 | žiadny údaj | | B | koniec roka 2000 | 2020 | 100,0 | 26,0 | B | polovica roka 2006 | 2027 | 52,8 | 27,0 | B | 2008 | 2030 | 50,6 | 25,8 | B | 39753,00 | 2015 | 58,3 | vysoký [1003] | B | 2004 | 2015 | 31 – 64 | 43,5 | B / A | 2004 | 2030 | 22,7 | 50,0 | 29,6 | B / C | 2006 – 2009 | 2038 | 20,0 | Nevzťahuje sa | 13,0 | B | 2005 | 2016 | 16,2 | 39,0 | B / C | polovica roka 2008 | 2040 | 32,6 | Nevzťahuje sa | 55,3 | B | 2004 | 2040 | 20 – 34 | 43,5 | B | polovica roka 2008 | 2029 | 20,3 | žiadny údaj | B | 2008 | 2028 | 34,8 | žiadny údaj | | C | 2006 | 2038 | Nevzťahuje sa | 33,0 | C | 2003 | 2040 | Nevzťahuje sa | 43,5 | C | 2005 | 2022 | nevzťahuje sa | žiadny údaj | TABUĽKA 4 TYPOLÓGIA PROJEKTU NA HODNOTENIE ÚČINNOSTI | Opis | Životnosť | Možnosť postupnej realizácie | Typ A | Čistiarne odpadových vôd a zariadenia na odsoľovanie | 15 – 20 rokov | áno | Typ B | Infraštruktúra pre čerpanie a prepravu | 30 – 50 rokov | nie | Typ C | Distribučné siete | 30 – 50 rokov | nie | +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 7: Odsoľovacie zariadenie (typ A) +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 8: Infraštruktúra vodnej dopravy (typ B) +++++ TIFF +++++ Obrázok č. 9: Distribučná sieť (typ C) 57. Pokiaľ ide o sedem projektov typu a alebo o projekty obsahujúce prvky typu A, ktoré boli v prevádzke minimálne rok: a) kapacita: kapacita fungovania v prípade troch projektov je primeraná, tri projekty fungujú na strednej úrovni a jeden na nízkej úrovni. Keďže životnosť tohto typu infraštruktúry je relatívne krátka, projekty, ktoré sa v súčasnosti nevyužívajú v dostatočnej miere, pravdepodobne nedosiahnu prijateľnú úroveň využívania; mohlo sa tomu predísť postupnou výstavbou odsoľovacieho zariadenia alebo čistiarne odpadových vôd; b) nefakturovaná voda: v prípade dvoch projektov je podiel nefakturovanej vody veľmi vysoký. V jednom prípade presahuje tento podiel viac ako 50 % a v druhom prípade, hoci voda dodávaná spotrebiteľom nie je meraná, spotreba 550 litrov na obyvateľa denne znamená, že straty v sieti sú pravdepodobne veľmi vysoké [22]. 58. Pokiaľ ide o 13 projektov typu B alebo projekty obsahujúce prvky typu B, ktoré boli v prevádzke minimálne rok: a) kapacita: kapacita fungovania v prípade jedného projektu je maximálna, štyri projekty fungujú na strednej úrovni a osem na nízkej úrovni. Dôvodom pre takúto úroveň výkonnosti boli vysoké odhady dopytu v budúcnosti (pozri tabuľku 2) a nedostatok koordinácie medzi jednotlivými orgánmi riadiacimi systémy zásobovania vodou (pozri rámček č. 8). Existuje aj niekoľko prípadov, v ktorých sa aj napriek podpísaným dohodám tieto dodávky neposkytovali alebo v ktorých obce zrušili svoj záväzok týkajúci sa využívania vody; b) nefakturovaná voda: s výnimkou jedného prípadu bola strednou alebo nízkou výkonnosťou vážne ovplyvnená aj účinnosť; v dvoch ďalších prípadoch neboli k dispozícii žiadne údaje. 59. A nakoniec, v prípade piatich projektov typu C alebo projektov s prvkami typu C nebola miera využívania kapacity vyhodnotená, pretože z technických dôvodov existuje len málo možností na úpravu veľkosti potrubia. Pokiaľ ide o mieru strát, novonainštalované časti siete vykázali dobré výsledky v podiele približne 10 %. Podiel nefakturovanej vody v celej komunálnej distribučnej sieti je v troch prípadoch aj naďalej vysoký alebo stredný (približne od 30 % do 45 %), pretože sa obnovila len malá časť siete. VEĽKÉ NEDOSTATKY V PROCESE STANOVOVANIA SADZIEB GRANTU … 60. Nariadenia týkajúce sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu obsahujú pravidlá zamerané na stanovenie finančnej pomoci Spoločenstva. Grant EÚ nemôže presiahnuť konkrétny strop [23]. V rámci týchto stropov je výška pomoci Spoločenstva pre projekty zamerané na dosiahnutie zisku stanovená na základe metódy finančného deficitu: grant nemôže presiahnuť rozdiel medzi diskontovanými nákladmi investície a diskontovanými čistými výnosmi projektu. Cieľom je zabezpečiť, aby projekty získali zdroje potrebné na realizáciu bez zbytočného nadmerného financovania. RÁMČEK Č. 8 PRÍKLADY NÍZKEJ MIERY VYUŽÍVANIA INFRAŠTRUKTÚRY Z DÔVODU NEDOSTATOČNEJ KOORDINÁCIE MEDZI ORGÁNMI Jeden regionálny orgán podporil renováciu vodovodného potrubia systému hromadného zásobovania niekoľkých obcí vodou, ktorý bol spolufinancovaný z fondu EFRR. Hlavná samospráva zároveň vybudovala odsoľovacie zariadenie, ktoré bolo takisto spolufinancované z fondu EFRR. Vodovodné potrubie sa v prvom roku prevádzky využívalo len na 58 %. Preto sa prijalo rozhodnutie zrušiť odsoľovacie zariadenie v máji 2010, a to len štyri roky po uvedení do prevádzky. V inom členskom štáte bol zriadený nový systém hromadného zásobovania vodou štátnou spoločnosťou, ktorý bol spolufinancovaný z Kohézneho fondu. Obce, ktoré mali byť zásobované vodou prostredníctvom tohto systému, však žiadali o začlenenie svojich miestnych infraštruktúr do tohto systému. Okrem toho, najväčšia samospráva odmietla zásobovanie prostredníctvom tohto nového systému. V dôsledku toho je miera využívania spolufinancovanej infraštruktúry v súčasnosti nižšia ako 25 %. 61. V prípade všetkých projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu a väčších projektov spolufinancovaných z fondu EFRR obsahovali žiadosti o grant, ktoré Komisii predložili členské štáty (pozri bod 8), finančnú analýzu nákladov a výnosov. Všetky tieto žiadosti požadovali poskytnutie pomoci z dôvodu sadzby finančného deficitu, ktorý bol výsledkom tejto analýzy [24]. Príspevok EÚ sa pohyboval od 40 % do 85 % celkových oprávnených nákladov na projekt. 62. V prípade ostatných preskúmaných projektov spolufinancovaných z fondu EFRR (ktoré neboli predložené na individuálne schválenie grantu Komisii) len Grécko a Portugalsko požiadali, aby predkladatelia projektu priložili k tejto žiadosti ako súčasť dokumentácie aj analýzu nákladov a výnosov. Miera spolufinancovania však bola stanovená bez ohľadu na tieto analýzy. Vo väčšine prípadov bola projektom pridelená maximálna miera spolufinancovania na realizáciu operačného programu, do ktorého boli zahrnuté. Výška grantu pre tieto projekty sa pohybovala od 40 % do 80 % celkových oprávnených nákladov. 63. Dvor audítorov počas auditu zistil výrazné nedostatky vo finančných analýzach priložených na podporu žiadostí členských štátov o pridelenie grantu [25]: a) v štyroch z 11 analýz nákladov a výnosov, ktoré boli predložené Komisii, obsahoval výpočet prevádzkových výdavkov v protiklade s pravidlami metódy finančného deficitu do výpočtu znížené hodnoty. V dvoch prípadoch bol podiel grantu stanovený približne v dvojnásobnej výške, ako by mal byť, a v dvoch ďalších prípadoch približne o 50 % viac, ako bola skutočná výška; b) vo väčšine prípadov, v ktorých sú tieto projekty súčasťou rozsiahlejšieho systému zásobovania vodou, nebol predložený prehľad celkového systému, hoci to bolo nevyhnutné pre finančné vyhodnotenie spolufinancovanej časti. Okrem toho, prevádzkové náklady a výnosy uvedené v týchto analýzach vychádzali z pomerného výpočtu rozsiahlych systémov zásobovania vodou, do ktorého patrili spolufinancované projekty; len v jednom prípade boli tieto odhady založené na aktuálnych údajoch o systéme zásobovania vodou; c) niektoré údaje uvedené v týchto analýzach boli nereálne; napríklad takmer vo všetkých prípadoch boli použité stále objemy a ceny. Komisia okrem toho nevyhodnotila súlad odhadov v týchto analýzach s prevádzkovými nákladmi. ... V KTOROM SA DOSTATOČNE NEZOHĽADŇUJE SPÔSOBILOSŤ PROJEKTOV DOSAHOVAŤ PRÍJMY 64. Vo vodárenskom sektore predstavujú príjmy tarify a ostatné poplatky od rôznych odberateľov. Tieto príjmy majú vplyv na mieru pomoci Spoločenstva, pretože prispievajú k zníženiu finančného deficitu v rámci projektu. S cieľom vyhodnotiť, či bol podiel grantu stanovený vo výške, ktorá predchádza nadmernému financovaniu a zabezpečí účinné využívanie zdrojov EÚ, je potrebné zohľadniť schopnosť projektu dosahovať príjmy. 65. V roku 2000 Komisia rozhodla, že miera pomoci by sa mala upraviť s cieľom podnietiť zavedenie systému poplatkov, ktoré by pokrývali náklady na prevádzku, údržbu a obnovu infraštruktúr, ako aj náklady na zmiernenie znečistenia [26]. 66. Z revízie vzorky projektov Dvora audítorov vyplynulo, že vo väčšine prípadov bola poskytnutá sadzba rovnaká ako požadovaná sadzba. Až na jeden prípad (pozri rámček č. 9) neboli zohľadnené systémy poplatkov, ktoré stanovovali veľmi nízke úrokové sadzby. Vo väčšine prípadov zahŕňali tarify prevádzkové náklady, a nie celkové investičné náklady, ktoré sa museli hradiť zo štátnych zdrojov a zdrojov EÚ. RÁMČEK Č. 9 PRÍPAD ZOHĽADNENIA ZÁSADY ÚHRADY NÁKLADOV V jednej žiadosti o poskytnutie grantu členský štát uviedol, že zriadil systém na spätné získanie značnej časti nákladov od odberateľov. Komisia uznala vykonané úsilie a rozhodla o spolufinancovaní vo výške 75 %, dokonca aj keď finančný deficit vyplývajúci z finančnej analýzy bol stanovený na 52 %. Finančný prebytok sa mal využiť na zlepšenie ostatnej vodohospodárskej infraštruktúry. Rozhodnutie Komisie bolo zamerané na podporu osvedčených postupov, to však nebolo v súlade s metódou finančného deficitu určenou na stanovenie finančnej pomoci EÚ. 67. Z revízie taríf pre vodohospodárske služby Dvora audítorov tiež vyplynulo, že: a) členské štáty mali sklon maximalizovať finančnú pomoc z EÚ udržiavaním veľmi nízkej úrovne taríf. V jednom prípade sa tieto tarify neaktualizovali od 90. rokov. V niektorých prípadoch stanovili tarify za vodu vnútroštátne orgány po určení maximálnej predpokladanej výšky finančnej pomoci z EÚ. Za týchto okolností odôvodňovali analýzy nákladov a výnosov predložené Komisii výšku predpokladaného grantu následne namiesto toho, aby ju stanovili na základe uskutočnenej analýzy; b) v relatívnom vyjadrení predstavovali tarify stanovené v týchto oblastiach, na ktoré sa vzťahujú skúmané projekty, menej ako 1 % disponibilného príjmu domácností. Komisia nikdy nespochybnila potenciál úhrady nákladov od odberateľov stanovený v žiadostiach, ani nepredložila žiadny konkrétny rámec na vyhodnotenie primeranosti stanovených cien za vodu. Okrem toho sa zdá, že neexistuje pomer medzi výškou príjmov domácností používaných na úhradu vodohospodárskych služieb a mierou spolufinancovania. Vyššie podiely spolufinancovania boli zaznamenané v oboch oblastiach, v ktorých boli výdavky odberateľov za vodu v porovnaní s ich príjmom nižšie, a v oblastiach, v ktorých je tento podiel vyšší, bez uvedenia konkrétneho odôvodnenia (pozri graf 1 a prílohu III). GRAF 1 POROVNANIE VÝDAVKOV DOMÁCNOSTÍ NA VODU S DISPONIBILNÝM PRÍJMOM A MIEROU SPOLUFINANCOVANIA +++++ TIFF +++++ Poznámka: Výdavky na vodu boli vypočítané ako náklady domácností na spotrebu vody v objeme 120 m3 ročne pre všetky obce v danej oblasti, na ktoré sa vzťahuje tento projekt. 68. Zásada fakturovania nákladov za vodu odberateľom je posilnená aj rámcovou smernicou o vode, v ktorej sa stanovuje povinnosť týkajúca sa úhrady nákladov za vodohospodárske služby na stimuláciu udržateľného dopytu zo strany odberateľov. Povinnosť sa má začať uplatňovať od roku 2010. Úhrada nákladov sa však môže prispôsobiť s prihliadnutím na "sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky tejto úhrady, ako aj geografické a klimatické podmienky ovplyvneného regiónu" [27]. Inými slovami, cieľom nie je nevyhnutne získať úhradu 100 % nákladov od odberateľov [28]. 69. Komisia v roku 2006 stanovila jasnejšie pravidlá [29] v súlade s nariadením Rady č. 1083/2006 o štrukturálnych fondoch [30]. V nových usmerneniach sa stanovovalo, že: "tarify by mali pokryť minimálne náklady na prevádzku a údržbu, ako aj veľkú časť odpisovaného majetku". Mala by sa stanoviť primeraná štruktúra taríf na maximalizáciu príjmov projektu pred štátnymi dotáciami pri zohľadnení dostupnosti. Spoločne akceptovaný stupeň dostupnosti dodávky vody a kanalizácie je 4 % príjmu domácností [31]. 70. Pokiaľ ide o nové programové obdobie, všetky štyri členské štáty, ktorých sa týkal tento audit, stanovili postupy, v súlade s ktorými musia návrhy na vodohospodársku infraštruktúru, ktorej celkové náklady presahujú jeden milión EUR, obsahovať finančnú analýzu nákladov a výnosov. V troch navštívených regiónoch tieto nové vnútroštátne postupy vyžadujú zahrnúť do analýzy nákladov a výnosov konkrétne analýzy týkajúce sa výšky taríf za vodu. Avšak len v Portugalsku sa formulovali jasné pravidlá na stanovenie výšky grantu založené na uplatňovaní úhrady nákladov danými obcami. Úroveň dostupnosti vodohospodárskych služieb sa definoval v relatívnom vyjadrení (tarify ako percento príjmu domácností), ako aj v absolútnom vyjadrení (maximálna cena za m3). ZÁVERY A ODPORÚČANIA 71. Aj keď výdavky zo štrukturálnych opatrení prispeli k zlepšeniu dodávky vody určenej na domácu spotrebu, bolo možné dosiahnuť lepšie výsledky za nižšie náklady pre rozpočet EÚ. PRIJATÉ RIEŠENIA 72. Všetky posudzované projekty boli vypracované na základe štúdií aktuálnych a budúcich potrieb vody. Lepšie analýzy však mohli umožniť vybudovanie infraštruktúry s menšou kapacitou a posúdenie alternatívnych riešení, ktoré mohli prispieť k väčšej účinnosti: a) v odhadoch budúcich potrieb vody sa nezohľadnili vývojové tendencie v spotrebe vody ani všetky dostupné zdroje (pozri body 18 až 24); b) analýzy možných riešení boli vymedzené na riešenia týkajúce sa zásobovania vodou, pričom sa nevenovala pozornosť zníženiu strát vody a využívaniu dostupnejších zdrojov (pozri body 25 až 28); c) revízia Komisie sa v niektorých prípadoch týkala podmienok (vzťahujúcich sa väčšinou na zníženie strát vody), ktoré prispeli k rozhodnutiam o pridelení grantu; jej intervencia však mohla byť účinnejšia; riadiace orgány členských štátov však poskytli nízku pridanú hodnotu. V období 2007 – 2013 Komisia preskúma menej projektov, zatiaľ čo riadiace orgány ich preskúmajú viac (pozri body 29 až 35). ODPORÚČANIE Č. 1 a) Členské štáty by mali: i) zlepšiť predbežné analýzy a predvídať potrebu vody do budúcnosti pri zohľadnení aktuálnych a presných údajov (konkrétne so zreteľom na vývojové tendencie v spotrebe na obyvateľa) a zlepšiť zoznam a revíziu všetkých dostupných zdrojov vody; ii) venovať väčšiu pozornosť alternatívnym riešeniam zásobovania vodou, napríklad pri zohľadnení potenciálu na zníženie strát vody, činnosťami na strane dopytu, vykonávaním opatrení zameraných na ochranu kvality vody. b) Komisia by mala: i) pri prijímaní rozhodnutia, či poskytne finančnú podporu projektom, systematicky vyhodnotiť, či boli v daných oblastiach prijaté všetky potrebné opatrenia zamerané na účinné riadenie vodných zdrojov. Takisto by mala v odhadoch potrieb vody a hodnotení alternatív podporujúcich tieto projekty zabezpečiť zohľadnenie účinku týchto opatrení; ii) podnietiť riadiace orgány členských štátov, aby zohľadnili účinné riadenie vodných zdrojov v daných oblastiach prostredníctvom spolufinancovanej vodohospodárskej infraštruktúry. DOSIAHNUTIE CIEĽOV 73. Spolufinancované projekty prispievajú k zlepšeniu dodávok vody občanom EÚ v daných oblastiach. Aj keď sa niektoré projekty dokončili niekoľko rokov pred vykonaním auditu, neboli v prevádzke z dôvodu chýbajúcich vedení v rámci vodovodnej siete (pozri body 41 až 44). 74. Súčasné monitorovacie postupy a nástroje sú len čiastočne užitočné pri poskytovaní informácií Komisii a riadiacim orgánom členských štátov o výsledkoch týchto projektov. V prípadoch, keď Komisia stanovila osobitné podmienky, nie vždy primeraným spôsobom skontrolovala ich realizáciu (pozri body 45 až 48). ODPORÚČANIE Č. 2 a) Členské štáty by mali: i) od fázy plánovania zabezpečiť, aby bola doplnková infraštruktúra potrebná na zavedenie projektov do prevádzky k dispozícii načas; ii) stanoviť lepšie monitorovacie nástroje na zhodnotenie dosiahnutých výsledkov projektov. b) Komisia by mala: i) definovať, aké informácie potrebuje od členských štátov na vyhodnotenie dosahu súvisiacich projektov; ii) podrobne preskúmať realizáciu podmienok stanovených v rozhodnutiach o udelení grantu. NÁKLADY PRE ROZPOČET EÚ 75. Stanovené ciele by sa mohli dosiahnuť pri nižších nákladoch pre rozpočet EÚ: a) v prípade niekoľkých projektov nebol dodržaný termín a boli presiahnuté náklady, čomu by sa dalo minimálne do určitej miery zabrániť (pozri body 50 až 52); b) kapacita fungovania niekoľkých projektov bola príliš nízka v dôsledku dopytu po vode, ktorý bol nižší, ako sa predpokladalo, a v dôsledku celkovo vyššej úrovne nefakturovanej vody v rámci zásobovacích systémov (pozri body 53 až 59); c) proces udeľovania grantov vykázal výrazné nedostatky, pričom sa nevyhodnotil potenciál úhrady nákladov od odberateľov (pozri body 60 až 70). ODPORÚČANIE Č. 3 a) Členské štáty by mali: i) venovať počas fázy plánovania väčšiu pozornosť faktorom, ktoré často spôsobujú nedodržanie termínov, ako sú hodnotenia environmentálneho vplyvu, administratívne povolenia a odhady a výpočty projektov; ii) zlepšiť kvalitu predbežných analýz projektov a zohľadniť ich výsledky pri určovaní veľkosti nových infraštruktúr; iii) systematicky analyzovať klady a zápory postupného budovania infraštruktúry s cieľom lepšie využívať vybudovanú kapacitu a rozvíjať ju v súlade s rozvojom potrieb. b) Komisia by mala: i) väčšmi zohľadniť kvalitu finančných analýz priložených k žiadostiam o pridelenie grantu a požadovať informácie potrebné na stanovenie grantu na primeranej úrovni; ii) zabezpečiť primerané uplatňovanie zásady úhrady nákladov s cieľom zvýšiť účinnosť využívania fondov EÚ. Túto správu prijala komora II s predsedajúcim komory Mortenom LEVYSOHNOM, členom Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 8. septembra 2010. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Informácie boli zhromaždené z rozličných zdrojov: EUREAU, Eurostat, OECD, Medzinárodná benchmarkingová sieť pre vodu a kanalizáciu a Európska komisia (GR pre regionálnu politiku). [2] Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1). Článok 9 sa týka úhrady nákladov za vodohospodárske služby. Táto rámcová smernica bola prijatá až po prijatí konkrétnych smerníc, napríklad smernice o kvalite pitnej vody. [3] Smernica Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (Ú. v. ES L 330, 5.12.1998, s. 32). Táto smernica nahrádza smernicu Rady 80/778/EHS. [4] Viac informácií nájdete v článku 29 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1) a v článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 zo 16. mája 1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1) zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1265/1999 (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 62). [5] Sumy, ktoré odhadol Dvor audítorov. EÚ okrem toho poskytla významnú finančnú podporu pre projekty zásobovania vodou, ktoré zahŕňajú aj kanalizáciu. [6] Strategické hodnotenie životného prostredia a predchádzania rizikám v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na obdobie 2007 – 2013, súhrnná správa, 7.11.2006, strana 19. Správu vydalo GR pre regionálnu politiku. [7] Článok 274 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (bývalý článok 205). [8] V programovom období 2000 – 2006 boli "veľké projekty" tie, "ktorých celkové náklady, brané do úvahy pri určovaní príspevku z fondov, prekračujú čiastku 50 miliónov EUR" (pozri článok 25 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999). Viac informácií o tejto téme nájdete v osobitnej správe Dvora audítorov č. 1/2008 o postupoch predbežného skúmania a hodnotenia hlavných investičných projektov pre programové obdobia 1994 – 1999 a 2000 – 2006. [9] Článok F ods. 4 prílohy II nariadenia (ES) č. 1164/94 zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 1265/1999. [10] Štrukturálne fondy a ich koordinácia s Kohéznym fondom – Usmernenia pre programy v období 2000 – 2006. Oznámenie Komisie (Ú. v. ES C 267, 22.9.1999, s. 2), citované na strane 6. [11] Príručka ku Kohéznemu fondu 2000 – 2006, príloha A, ES, verzia 1.0, február 2000, s. 9 – 10. [12] Dočasnými (prechodnými) obyvateľmi sa myslia turisti, dochádzajúci a sezónni pracovníci, t. j. všetky osoby bez trvalého bydliska v danej oblasti. [13] Napríklad v štyroch veľkých mestách je klesajúci trend v spotrebe na obyvateľa taký prudký, že napriek nárastu populácie klesla celková spotreba vody od konca 90. rokov od 1 % do 29 %. Začiatkom roku 2000 sa rovnaký trend spozoroval aj v husto osídlených pobrežných oblastiach. V tejto oblasti sa nachádza osem zo skúmaných projektov. [14] Výsledkom renovácie sietí bolo zníženie strát vody. Tieto straty sa považujú za súčasť dopytu, pretože sa musia pokryť celkovou spotrebou vody. [15] Pozri tiež oznámenie Komisie s názvom "Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii", KOM(2007) 414 v konečnom znení, a správu Komisie Rade a Európskemu parlamentu "Správa nadväzujúca na oznámenie o nedostatku vody a suchách v Európskej únii", KOM(2008) 875. [16] Najnovšie údaje, ktoré boli k dispozícii v čase auditu. [1001] Spotreba na obyvateľa zahŕňa koeficient nárastu, poklesu a priemyslu. [1002] Odhad celkovej spotreby na rok 2008 bol uvedený v projektových štúdiách alebo vypočítaný Dvorom audítorov na základe ukazovateľov spotreby populácie a spotreby na obyvateľa uvedené v týchto štúdiách. [17] Smernica 98/83/ES stanovuje hodnoty ukazovateľov pre látky, ako sú síranové a dusičnanové soli, vo vode určenej na ľudskú spotrebu. V prípade, že koncentrácia soli presahuje tieto hodnoty, bežnou praxou je zriediť vodu s inou (dostupnou) vodou zo zdrojov s nízkym obsahom solí. [18] Je však potrebné poznamenať, že preprava vody na vzdialenosť dlhšiu ako 100 km je veľmi nákladná. Okrem vysokých investičných nákladov predstavujú prevádzkové náklady až 50 % celkových nákladov na dodávku vody (A. Gee, Obchodný vestník ES č. 2, leto 2004). [19] Pozri najmä odsek 41 osobitnej správy č. 3/2009 o účinnosti výdavkov zo štrukturálnych opatrení pre čistiarne odpadových vôd na programové obdobia 1994 – 1999 a 2000 – 2006. [20] Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov a smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd. [21] Podobný prípad možno spozorovať aj pri využívaní vyhlásenia o vierohodnosti (pozri správu za rok 2008, odsek 6.19). Týka sa vodovodu, ktorého výstavba bola dokončená v roku 2004, ktorý sa však nepoužíval do začiatku roka 2009 z dôvodu nedostatku vody v zásobníku, z ktorého sa odvádzala voda do vodovodu. [1003] Nie sú k dispozícii žiadne údaje o výške nefakturovanej vody z dôvodu nedostatku elektromerov. Z ostatných informácií však vyplýva, že distribučné siete nie sú dostatočne účinné. [22] Medzinárodný štandard pre spotrebu v domácnosti je 120 – 150 m3 na domácnosť ročne, čo predstavuje 132 – 164 litrov na obyvateľa denne. [23] Článok 7 nariadenia (ES) č. 1164/94 a článok 29 nariadenia 1260/1999. [24] S výnimkou dvoch projektov, ktoré boli predložené pred rokom 1999 a na ktoré sa metóda finančného deficitu nevzťahovala. [25] Táto situácia už bola spomenutá v predchádzajúcej správe Dvora audítorov; pozri najmä odseky 21 až 34 v osobitnej správe Dvora audítorov č. 1/2008 o postupoch predbežného skúmania a hodnotenia hlavných investičných projektov pre programové obdobia 1994 – 1999 a 2000 – 2006. [26] Pozri Príručku ku Kohéznemu fondu, 2000 – 2006, verzia 1, február 2000 – príloha C. [27] Článok 9 ods. 1 rámcovej smernice o vode (Smernica 2000/60/ES). [28] Pozri "Spoločná stratégia implementácie rámcovej smernice o vode, Usmernenie č. 1", 2004. [29] Európska komisia, "Nové programové obdobie rokov 2007 – 2013 – Metodické pokyny na vykonávanie analýzy nákladov a výnosov – pracovný dokument č. 4", 8/2006. Tieto pokyny boli vypracované v súlade s článkom 40 písm. e) nariadenia 1083/2006. Pozri tiež usmernenie k článku 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006: Projekty generujúce príjmy. [30] Pozri článok 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. V. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). [31] Revízia, ktorú vykonala Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) predstavuje normy od 2,5 % v USA až po 5 % pre Svetovú banku. Pozri Fankhauser, S. a S. Tepic. 2007: "Môžu si chudobní spotrebitelia dovoliť platiť za energiu a vodu? Analýza dostupnosti pre tranzitné krajiny". WP č. 92, EBOR 2005. Energetická politika 35:1038–1049. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I SYSTÉMY ZÁSOBOVANIA VODOU +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PRÍLOHA II PROJEKTY VYBRANÉ NA AUDIT Krajina | Názov projektu | Fond EÚ | Celkové oprávnené náklady (v mil. EUR) | Príspevok z ERDF/KF (v mil. EUR) | Grécko | Dodávka vody do mesta Solún z rieky Aliakmon, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟN ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ | KF | 79,42 | 60,88 | Grécko | Oprava externého vodovodu obcí v regióne Pieria, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ. ΠΙΕΡΙΑΣ | ERDF – OP Stredná Macedónia | 4,69 | 3,75 | Grécko | Dodávka vody v Litohoro; ΥΔΡΕΥΣΗ - ΑΠΟΧΕΤΕΥΣΗ ΛΙΤΟΧΩΡΟΥ | ERDF – OP Stredná Macedónia | 1,48 | 1,11 | Grécko | Externá a interná sieť dodávky vody v Kozani, ΕΣΩΤΕΡΙΚΑ ΚΑΙ ΕΞΩΤΕΡΙΚΑ ΔΙΚΤΥΑ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΔΗΜΟΥ ΚΟΖΑΝΗΣ, ΤΗΛΕΕΛΕΓΧΟΣ, ΤΗΛΕΧΕΙΡΙΣΜΟΣ ΚΑΙ ΕΛΕΓΧΟΣ ΔΙΑΡΡΟΩΝ | KF | 18,60 | 13,90 | Grécko | Vodáreň Deskati, ΥΔΡΕΥΣΗ ΔΕΣΚΑΤΗΣ | ERDF – OP Západná Macedónia | 4,02 | 3,21 | Grécko | Interná sieť dodávky vody v meste Ptolemaida a externá sieť dodávky vody v mestách Mavropigi, Asvestopetra a Proastio, ΤΡΟΦΟΔΟΤΙΚΟΣ ΑΓΩΓΟΣ ΕΣΩΤΕΡΙΚΟΥ ΔΙΚΤΥΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ Δ.Δ. ΠΤΟΛΕΜΑΪΔΑΣ ΚΑΙ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟ ΔΙΚΤΥΟ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΟΙΚΙΣΜΩΝ ΜΑΥΡΟΠΗΓΗΣ, ΑΣΒΕΣΤΟΠΕΤΡΑΣ ΚΑΙ ΠΡΟΑΣΤΙΟΥ ΤΟΥ ΔΗΜΟΥ ΠΤΟΛΕΜΑΪΔΑΣ | ERDF – OP Západná Macedónia | 2,40 | 1,92 | | | | | | Taliansko | Adduttrice Acque Grezze Rosamarina | ERDF – OP Sicília | 13,69 | 6,16 | Taliansko | Completamento collegamenti esterni tra i serbatoi di Palermo | ERDF – OP Sicília | 12,34 | 5,14 | Taliansko | Rete di distribuzione, sottorete 5 Libertà | ERDF – OP Sicília | 13,00 | 5,42 | Taliansko | Rifacimento Acquedotto Favara di Burgio | ERDF – OP Sicília (MP) | 32,96 | 13,28 | Taliansko | 5o modulo bis Dissalatore di Gela | ERDF – OP Sicília | 32,86 | 14,79 | | | | | | Portugalsko | 2a Fase do Sistema multimunicipal de abastecimento de água à Área Sul do Grande Porto - Grupo I: Alargamento à região do Vale do Sousa | KF | 49,88 | 42,40 | Portugalsko | Abastecimento de água ao Sector Norte do concelho e reforço do abastecimento à sede do concelho de Arcos de Valdevez | ERDF – OP Norte | 4,28 | 3,21 | Portugalsko | Abastecimento de água da Área a Sul da cidade de Barcelos - 4a Fase | ERDF – OP Norte | 3,54 | 2,30 | Portugalsko | Abastecimento de Água a Guimarães - Sistemas de Adução e Reservas - Fase II | ERDF – OP Norte | 2,43 | 1,58 | Španielsko | Abastecimiento a Zaragoza y corredor del Ebro | KF | 79,86 | 67,88 | Španielsko | Abastecimiento a Lleida y su zona desde el embalse de Santa Ana | KF | 24,50 | 12,24 | Španielsko | Abastecimiento y planta potabilizadora de Jaca | ERDF – OP Aragón | 4,73 | 2,36 | Španielsko | Desaladora de Cartagena (también conocida como San Pedro del Pinatar 1) | KF | 55,10 | 46,90 | Španielsko | Conexión de la desaladora del Campo de Cartagena (también conocida como Valdelentisco) con el Canal de Cartagena | ERDF – OP Murcia | 19,71 | 12,81 | Španielsko | Mejora de la potabilizadora de Campotejar | ERDF – OP Murcia | 5,38 | 3,50 | Španielsko | Abastecimiento al Alfoz de Murcia, conducción Este | ERDF – OP Murcia | 1, 89 | 1,23 | Španielsko | Abastecimiento a Sevilla (presa de Melonares) | KF | 64,60 | 54,90 | Španielsko | Abastecimiento a la zona Norte de Córdoba (presa de La Colada) | KF | 20,60 | 15,48 | Španielsko | Norte de Córdoba | ERDF – OP Andalúzia (MP) | 22,20 | 15,54 | Španielsko | Desaladora de Carboneras | ERDF – OP Andalúzia | 115,30 | 57,60 | Španielsko | Abastecimiento a las comarcas de la Ribera (parcial no 2) | KF | 15,13 | 12,10 | Španielsko | Depósito de agua potable de Carcaixent (Ribera) | ERDF – OP Valencia | 0,49 | 0,31 | Španielsko | Abastecimiento de la Plana Baixa de Castellón | ERDF – OP Valencia | 10,08 | 6,55 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA III VÝDAVKY DOMÁCNOSTÍ NA VODU A DISPONIBILNÉ PRÍJMY V OBLASTIACH, NA KTORÉ SA VZŤAHUJÚ TIETO PROJEKTY Projekt | Daná oblasť/ obec | Miera spolufinancovania projektu (%) | Výdavky domácností na bežnú ročnú spotrebu v objeme 120 m3 vrátane DPH [1] [2] | Cena za m3 (založená na spotrebe 120 m3 ročne) v EUR vrátane DPH | Ročný disponibilný príjem domácností [3] | Výdavky na vodu (vrátane DPH) ako % disponibilného príjmu domácností | GR 1 | Solún | 77 | 97,30 | 0,81 | 30168 | 0,32 | GR 2 | Pidna | 80 | 89,02 | 0,74 | 30168 | 0,30 | Elafina | 77,62 | 0,65 | 30168 | 0,26 | Methoni | 62,23 | 0,52 | 30168 | 0,21 | GR 3 | Litohoro | 75 | 35,21 | 0,29 | 30168 | 0,12 | GR 4 | mesto Kozani [4] | 75 | 149,76 | 1,25 | 31665 | 0,47 | okres Kozani [4] | 105,61 | 0,88 | 31665 | 0,33 | GR 5 | Deskati | 80 | 44,60 | 0,37 | 31665 | 0,14 | GR 6 | Ptolemaida [4] | 80 | 159,96 | 1,33 | 31665 | 0,51 | Mavropigi | 72,11 | 0,60 | 31665 | 0,23 | Asvestopetra | 90,90 | 0,76 | 31665 | 0,29 | Proastio | 55,20 | 0,46 | 31665 | 0,17 | | | | | | | | IT 1 | oblasť Palerma | 45 | 85,84 | 0,72 | 40617 | 0,21 | IT 2,3 | mesto Palermo | 42 | 85,84 | 0,72 | 40617 | 0,21 | IT 4, 5 | Agrigento | 40 | 176,88 | 1,47 | 32725 | 0,54 | IT 4, 5 | Caltanissetta | 45 | 197,27 | 1,64 | 37288 | 0,53 | | | | | | | | PT 1 | Felgueiras | 85 | 88,83 | 0,74 | 33086 | 0,27 | Lousada | 134,97 | 1,12 | 24557 | 0,55 | Paços de Ferreira | 202,73 | 1,69 | 26928 | 0,75 | Paredes | 113,27 | 0,94 | 27446 | 0,41 | PT 2 | Arcos de Valdevez | 75 | 101,68 | 0,85 | 17548 | 0,58 | PT 3 | Barcelos | 65 | 165,94 | 1,38 | 29066 | 0,57 | PT 4 | Guimarães | 65 | 145,26 | 1,21 | 31672 | 0,46 | Vizela | 145,26 | 1,21 | 28337 | 0,51 | ES 1 | Zaragoza | 85 | 71,07 | 0,59 | 43738 | 0,16 | ES 2 | Lleida | 50 | 70,66 | 0,59 | 44839 | 0,16 | ES 3 | Jaca | 50 | 63,56 | 0,53 | 48494 | 0,13 | ES 4 | Cartagena | 85 | 219,36 | 1,83 | 34597 | 0,63 | Torre Pacheco | 150,54 | 1,25 | 34597 | 0,44 | San Javier | 164,80 | 1,37 | 34597 | 0,48 | ES 5 | Cartagena | 65 | 219,36 | 1,83 | 34597 | 0,63 | Mazarrón | 97,98 | 0,82 | 34597 | 0,28 | ES 6,7 | Murcia | 65 | 207,47 | 1,73 | 34597 | 0,60 | ES 8 | Sevilla | 85 | 119,56 | 1,00 | 36201 | 0,33 | ES 9 | KF | 75 | 92,91 | 0,77 | 34257 | 0,27 | ES 10 | sever Córdoby | 70 | 92,91 | 0,77 | 34257 | 0,27 | ES 11 | Carboneras | 50 | 122,69 | 1,02 | 40619 | 0,30 | ES 12 | Alzira | 80 | 45,56 | 0,38 | 37178 | 0,12 | Cuillera | 98,46 | 0,82 | 37178 | 0,26 | ES 13 | Carcaixent | 80 | 53,25 | 0,44 | 37178 | 0,14 | ES 14 | Moncofa | 65 | 194,78 | 1,62 | 39618 | 0,49 | Burriana | 108,82 | 0,91 | 39618 | 0,27 | Vila-real | 73,50 | 0,61 | 39618 | 0,19 | Vall d'Uixo | 132,83 | 1,11 | 39618 | 0,34 | Nules | 92,73 | 0,77 | 39618 | 0,23 | Betxi | 157,02 | 1,31 | 39618 | 0,40 | Onda | 53,59 | 0,45 | 39618 | 0,14 | [1] Podľa medzinárodných štúdií, 120 m3/rok/domácnosť (pribl. 132 l/deň/osoba) možno považovať za štandardnú spotrebu. Výpočet vychádza z cien za rok 2008 a v Grécku za rok 2009. [2] DPH vo výške 10 % v Taliansku, 7 % v Španielsku a Portugalsku, v Grécku sa na cenu vody uplatňuje DPH vo výške 9 % a 19 % na fixné a mimoriadne poplatky. [3] Vypočítané ako disponibilný príjem na obyvateľa (na úrovni NUTS2 alebo v prípade potreby na úrovni NUTS3) vynásobené priemerným počtom osôb v domácnosti.IT: Priemerný počet osôb v domácnosti: zdroj: Členovia rodiny na Sicílii, ISTAT 2003. Disponibilný príjem na obyvateľa: zdroj: Valore aggiunto per abitante, ISTAT 2006.GR: Disponibilný príjem súkromných domácností v roku 2006 (na úrovni NUTS 2, v parite kúpnej sily) – zdroj: Eurostat 2009. Priemerná veľkosť domácnosti – zdroj: Prieskum o rozpočte domácností za rok 2004, Grécky štatistický úrad.PT: Priemerná veľkosť domácnosti na základe údajov Cenzus za rok 2001. Disponibilný príjem založený na kúpnej sile na obyvateľa z roku 2005 v regiónoch a priemerná výška príjmov (1032=100) – zdroj: Štatistický úrad Portugalska.ES: Priemerná veľkosť domácností na úrovni NUTS3 – zdroj: Priebežný prieskum rodinného rozpočtu, údaje z roku 2005. Hrubý disponibilný príjem domácností v roku 2006, Španielske regionálne účty, Národný štatistický inštitút. Pre mesto Jaca, zdroj: Instituto Aragonés de Estadística (údaje z roku 2005). [4] Na výpočet celkových výdavkov na vodu sa v prípade Kozane a Ptolemaidy okrem fixných poplatkov a poplatkov za spotrebu zohľadnila polovica mimoriadnych poplatkov (v zákone o DEYA sa stanovuje mimoriadny poplatok vo výške 80 % z ceny vody pre budúce investície do infraštruktúry na vodárne a kanalizácie). --------------------------------------------------