1.Úvod

Cieľom ôsmeho environmentálneho akčného programu (ďalej len „8. EAP“) do roku 2030 je urýchliť zelenú transformáciu a zabezpečiť rozhodné opatrenia na ochranu a obnovu životného prostredia. Všeobecné environmentálne akčné programy už od roku 1973 udávajú smerovanie vývoja a koordinácie environmentálnej politiky EÚ, čo poskytuje rámec pre činnosť EÚ a jej členských štátov v oblasti životného prostredia a klímy. Program 8. EAP vychádza z cieľov Európskej zelenej dohody, ktorá je stratégiou rastu EÚ na dosiahnutie klimaticky neutrálneho, netoxického, odolného a konkurencieschopného obehového hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje spravodlivým a inkluzívnym spôsobom. Program tvorí aj základ na dosiahnutie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy v rámci Agendy 2030 Organizácie Spojených národov, jej cieľov udržateľného rozvoja, ako aj cieľov mnohostranných environmentálnych a klimatických dohovorov.

V kontexte série závažných hospodárskych a geopolitických kríz vrátane agresie Ruska proti Ukrajine predstavuje 8. EAP rozhodnutie EÚ a jej členských štátov riešiť krízy v oblasti klímy, biodiverzity a znečistenia a zvýšiť odolnosť EÚ voči budúcim otrasom. V 8. EAP je stanovený dlhodobý prioritný cieľ do roku 2050 žiť dobre, v rámci možností našej planéty, a aj šesť tematických prioritných cieľov. Obsahuje aj ambiciózny rámec 34 „základných podmienok“ na dosiahnutie týchto cieľov v súlade s prísahou z Európskej zelenej dohody „nespôsobovať škodu“ a so zásadou spravodlivej transformácie, pri ktorej sa na nikoho nezabudne.

Prioritným cieľom 8. EAP do roku 2050 je: „aby občania najneskôr do roku 2050 žili dobre, v rámci možností našej planéty v hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v ktorom sa neplytvá, rast je regeneratívny, dosiahla sa klimatická neutralita v Únii a výrazne sa minimalizovali nerovnosti. Zdravé životné prostredie tvorí základ dobrých životných podmienok všetkých občanov a je prostredím, v ktorom sa zachováva biodiverzita, prosperujú ekosystémy a príroda je chránená a obnovená, čo vedie k väčšej odolnosti voči zmene klímy, katastrofám súvisiacich s počasím a klímou a iným environmentálnym rizikám. Únia udáva tempo, aby zabezpečila prosperitu súčasných a budúcich generácií na celom svete na základe medzigeneračnej zodpovednosti.“

Koherentné monitorovanie hlavných trendov so správnymi ukazovateľmi je kľúčové na zabezpečenie toho, aby EÚ dosiahla pokrok pri plnení svojich cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. Na podporu a posilnenie integrovaného prístupu sa v rámci 8. EAP zavádza mechanizmus riadenia a Komisia sa poveruje vypracovaním nového rámca monitorovania na meranie pokroku pri plnení prioritných cieľov, teda rámca monitorovania 8. EAP. Rámec monitorovania má byť založený na obmedzenom počte hlavných ukazovateľov vrátane systémových ukazovateľov, týkajúcich sa súvislostí medzi environmentálnymi a sociálnymi rozmermi a hospodárstvom, čo EÚ umožní sledovať pokrok pri realizácii zelenej transformácie a vykonávať strategický politický dohľad na vysokej úrovni. Komisia má za úlohu každoročne Európskemu parlamentu a Rade podávať správy o prijatých opatreniach a načrtnúť možné budúce opatrenia.

2.Všeobecné charakteristiky rámca monitorovania 8. EAP

Mechanizmus riadenia 8. EAP zahŕňa každoročné monitorovanie a hodnotenie pokroku pri plnení šiestich prioritných cieľov programu a podávanie príslušných správ zo strany Komisie, pričom zohľadní základné podmienky a celkový cieľ dosiahnutia systémovej zmeny. Komisia má mať podporu Európskej environmentálnej agentúry (ďalej len „EEA“) a Európskej chemickej agentúry (ďalej len „ECHA“), ktorá vypracováva rámec ukazovateľov týkajúcich sa chemických látok.

Základom mechanizmu riadenia 8. EAP je súbor hlavných ukazovateľov. Podľa článku 4 ods. 3 rozhodnutia o programe sa ukazovatele musia opierať o existujúce údaje s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie a zohľadňovať najnovší vývoj, pokiaľ ide o dostupnosť a relevantnosť údajov a ukazovateľov. Rámec monitorovania musí okrem toho vychádzať z metodiky, ktorá Komisii umožňuje sledovať priblíženie sa k cieľovým hodnotám, pokiaľ ide o prioritné ciele. Ak sú v právnych predpisoch EÚ stanovené právne záväzné ciele EÚ, ukazovatele, ktoré tvoria ich základ, boli vybraté na monitorovanie príslušných cieľov a základných podmienok programu. Napríklad, EÚ sa dohodla na právne záväznom cieli znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov merané v tonách ekvivalentu CO2 o 55 % z úrovne v roku 1990. Ak existujú všeobecné právne požiadavky alebo ambiciózne ciele a zámery, mali by sa používať ukazovatele, ktorými sa meria pokrok v požadovanom smere. Napríklad, celkové množstvo vzniknutého odpadu odráža úsilie o uplatnenie hierarchie odpadového hospodárstva, a teda o výrazné zníženie množstva odpadu do roku 2030, podiel environmentálneho zdaňovania na celkových daňových príjmoch odráža zásadu „znečisťovateľ platí“.

Ciele 8. EAP do roku 2030 a vízia do roku 2050 si vyžadujú ukazovatele, ktoré merajú dlhodobé výsledky v EÚ a členských štátoch (ukazovatele „vplyvu“ alebo „výsledku“). V niektorých prípadoch sa však zahŕňajú aj ukazovatele, ktoré sú zamerané na prijaté opatrenie (ukazovatele „výstupu“), ak ide o značnú politickú závažnosť alebo prepojenie na dohodnutý cieľ. Príkladom toho je ukazovateľ týkajúci sa chránených území, vzhľadom na jeho prepojenie s cieľom ochrany 30 % pôdy a morských oblastí do roku 2030.

Rámec monitorovania 8. EAP obsahuje zvolené hlavné ukazovatele s cieľom poskytnúť politický súhrn na vysokej úrovni. Založený je na monitorovacích nástrojoch pre konkrétne odvetvia s cieľom zabezpečiť koherentnosť a minimalizovať administratívne zaťaženie. K týmto nástrojom patrí riadenie energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, rámec monitorovania obehového hospodárstva, rámec monitorovania biodiverzity EÚ, systém monitorovania biohospodárstva EÚ a pripravovaný rámec monitorovania pre nulové znečistenie. Zohľadňuje aj poznatky z preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov.

Všeobecná dohoda o hlavných environmentálnych ukazovateľoch podporí jednotné informácie v správach o environmentálnych a klimatických politikách zo širšej perspektívy, ako napríklad:

·„vizualizačné nástroje Európskej zelenej dohody“, ktoré pokrývajú aj digitálne aspekty a aspekty spravodlivosti,

·výročné správy EÚ o pokroku pri dosahovaní všetkých 17 cieľov udržateľného rozvoja,

·komplexné posudzovanie prehľadu odolnosti v EÚ a jej členských štátoch,

·index transformačnej výkonnosti, ktorý klasifikuje pokrok 45 krajín v štyroch rozmeroch prechodu k udržateľnosti,

·európsky semester, ktorý okrem svojho zamerania na rozsiahlu koordináciu hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti poskytuje správy o cieľoch udržateľného rozvoja vo všetkých členských štátoch a

·interaktívny nástroj prieskumníka zložených ukazovateľov a hodnotiacich tabuliek obsahujúci viac ako 100 viacrozmerných opatrení.

Rámec monitorovania 8. EAP je v súlade so záverečnou správou Konferencie o budúcnosti Európy a jej návrhmi v oblasti zmeny klímy a životného prostredia.