Vzhľadom na 821 miliónov ľudí, ktorí trpia hladom po celom svete, bola potravinová a výživová neistota v roku 2017 na vzostupe už druhý rok po stabilnom poklese v prechádzajúcich viac než desiatich rokoch. Chronická podvýživa u detí klesá, no napriek tomu ňou trpí jedno zo štyroch detí do piatich rokov. Očakáva sa, že celosvetové obyvateľstvo dosiahne do roku 2050 viac ako 9 miliárd ľudí, čo povedie k zvýšeniu konkurencie v oblasti vyčerpateľných zdrojov. Prispejú k tomu aj zrýchľujúce sa dôsledky zmeny klímy, konflikty a narastajúci tlak na pôdu a prírodné zdroje, ako aj na zásobovanie potravinami, vodou a energiou. Tieto výzvy významne ovplyvnia schopnosť poľnohospodársko-potravinárskeho systému poskytovať zdravé a výživné potraviny rýchlo rastúcemu počtu obyvateľstva.

V novom Európskom konsenze o rozvoji je spoločná tvorba programov stredobodom úsilia EÚ o realizáciu Agendy 2030 a podporu národných rozvojových plánov partnerských krajín zlepšením koordinácie a súdržnosti rozvojovej pomoci EÚ a členských štátov. Spoločná tvorba programov dosiahla výrazný pokrok, pričom 45 krajín urobilo konkrétne kroky smerom k procesu spoločnej tvorby programov a ďalších 17 podniklo prvé kroky v súvislosti so zapojením sa do spoločnej tvorby programov. Z desiatich dokumentov spoločnej tvorby programov na konci roka 2014 sa počet dokumentov spoločnej tvorby programov vo februári 2018 zvýšil na 26. V Laose a Senegale spoločná tvorba programov preukazuje svoju pridanú hodnotu už niekoľko rokov tým, že dosahuje významné výsledky v kľúčových oblastiach ako potravinová a výživová bezpečnosť.

EÚ a jej členské štáty zaznamenali veľké množstvo výsledkov, ktoré poukazujú na účinky v praxi. Výber je uvedený v tabuľke 4. Holandsko, Spojené kráľovstvo a Komisia naďalej poskytujú súhrnné údaje zo svojich programov a predkladajú množstvo výsledkov spoločností. Napriek tomu, že pretrváva úsilie o zjednodušenie metodík na meranie a podávanie správ o vplyve na súhrnnej úrovni, výzvy naďalej pretrvávajú. Výsledky uvedené nižšie by sa nemali považovať za úplné ani porovnávacie, ale mali by sa skôr brať ako prehľad rôznych metód vzťahujúcich sa na rôzne časové obdobia a podľa rôznych kritérií. Prebiehajúca práca na spoločných ukazovateľoch a uplatňovanie efektívnych metód v kontexte podávania správ o cieľoch trvalo udržateľného rozvoja ďalej posilní tento proces.

Spoločná tvorba programov v Laose sa začala realizovať v roku 2012 a vyústila do prijatia spoločnej stratégie prechodu na obdobie rokov 2014 – 2015. Po prvej fáze EÚ a sedem členských štátov spolu so Švajčiarskom podporili európsku spoločnú tvorbu programov pre Laoskú ľudovodemokratickú republiku na obdobie rokov 2016 – 2020. Údaje o výžive sú jednou zo siedmich prioritných oblastí stratégie, na ktorých EÚ pracuje spoločne, najmä s Francúzskom, Nemeckom a so Švajčiarskom. Spoločná tvorba programov v Laose je vynikajúcim príkladom toho, ako EÚ+ podporuje laoskú politiku výživy a zabezpečuje význam výživy v ostatných odvetviach. Na ilustráciu tejto skutočnosti EÚ a Francúzsko spoločne podporujú prioritné intervencie týkajúce sa hodnotových reťazcov zohľadňujúcich otázky výživy a poradenských služieb pre oblasť vidieka, zatiaľ čo EÚ a Nemecko spoločne podporujú investície do infraštruktúry čistej pitnej vody.

Podaním správy o svojich najnovších vyplatených prostriedkoch v roku 2016 vo výške 4 200 miliónov EUR, ako aj o svojej účasti na politikách, EÚ a jej členské štáty preukázali, že hlavné otázky týkajúce sa potravinovej a výživovej bezpečnosti sa dôsledne zaraďujú do globálnych programov a že sa zvýšilo úsilie v mnohých krajinách s cieľom zlepšiť výsledky v oblasti výživy a podporiť lepšie živobytie v odvetví poľnohospodárstva. Z analýzy predloženej v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie vyplynulo, že je dôležité:

1.Udržiavať potravinovú a výživovú bezpečnosť v popredí rozvojovej spolupráce s cieľom riešiť systémové problémy v globálnom potravinovom systéme a rozvojové výzvy, v ktorých zohráva kľúčovú úlohu potravinárstvo a poľnohospodárstvo. EÚ a jej členské štáty ako globálny aktér musia naďalej formovať medzinárodnú agendu a spolupracovať so všetkými partnermi na riešení súčasných a budúcich výziev.

2.Pokračovať v spoločnom úsilí pri budovaní strategického prístupu k potravinovým krízam v rámci prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom a posilniť Globálnu sieť proti potravinovým krízam smerom k spoločným analýzam, spoločnému strategickému prideľovaniu zdrojov a ku koordinovaným reakciám.

3.Usilovať sa o dosiahnutie spoločnej vízie v oblasti výživy a budovať spoločné porozumenie poľnohospodárstva zohľadňujúceho otázky výživy v rámci EÚ a jej členských štátov, čo pomôže podporiť všetky možné spôsoby, ktorými poľnohospodárstvo ovplyvňuje výživu.

4.Zintenzívniť pozornosť EÚ a jej členských štátov na kritickú úlohu poľnohospodárstva v oblasti zmeny klímy tak, ako to zdôrazňuje UNFCCC, a na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Podpora by mohla vyplynúť z prebiehajúcej práce na vykonávaní Parížskej dohody, ako je Spoločná práca v oblasti poľnohospodárstva z Koronivie (Koronivia Joint Work on Agriculture) a ďalšie relevantné záväzky na podporu krajín pri dosahovaní ich vnútroštátne stanovených príspevkov.

5.Zvýšiť podporu žien pri riešení otázky potravinovej a výživovej bezpečnosti na vnútroštátnej a miestnej úrovni. Väčšia pozornosť by sa mala venovať lepšiemu získavaniu príspevkov pre ženy. Úsilie by sa takisto mohlo zamerať na prístupy, ktoré by mali dosah na ženy, priniesli by im prospech a posilnili ich postavenie. EÚ a jej členské štáty by mohli vykonávať systematické podávanie správ s údajmi rozčlenenými podľa pohlavia o relevantných ukazovateľoch.

6.Urýchliť prácu na reťazci výsledkov a spoločných ukazovateľoch na monitorovanie pokroku a výsledkov na súhrnnej úrovni. Bolo by vhodné ukázať, ako EÚ prispieva k dosiahnutiu druhého cieľa trvalo udržateľného rozvoja. Znalosti a usmernenia týkajúce sa merania vplyvu musia byť vhodné na použitie pre všetkých vrátane súkromného sektora.

7.Posilniť poľnohospodárke národné a regionálne výskumné kapacity vedúce k inováciám prostredníctvom partnerstiev. Toto úsilie by mohlo podporiť rozvoj inteligentných inovácií v poľnohospodárstve, a to najmä prostredníctvom budovania kapacít a partnerstiev, ako je rozvoj inteligentnej inovácie prostredníctvom výskumu v poľnohospodárstve (DeSIRA).

8.Ďalej začleňovať zamestnanosť mladých ľudí na vidieku do politického dialógu a investície do vytvárania pracovných miest a možností odbornej prípravy a zabezpečiť, aby sa otázka mladých ľudí odrážala v politikách a projektoch vo všetkých fázach. Úsilie vynakladané členskými štátmi EÚ, ako aj prostredníctvom vonkajšieho investičného plánu a trustového fondu pre Afriku by sa malo ďalej rozvíjať a rozširovať. Podľa potreby by malo byť prepojené s iniciatívami skupiny G20.

9.Podporiť regionálny obchod v oblasti poľnohospodárstva prostredníctvom podpory existujúcich programov zameraných na prístup udržateľných potravinových systémov. To zahŕňa prepojenie poľnohospodárov s trhmi, dodržiavanie ľudských a pracovných práv, ako aj ochranu práv miestnych spoločenstiev uplatňovaním zásad zodpovedného investovania do poľnohospodárstva a vykonávaním Dobrovoľných usmernení pre zodpovednú správu držby pôdy, rybolovu a lesov v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti.