o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom zasadnutí Komisie pre omamné látky, pokiaľ ide o pridanie látok do zoznamu uvedeného v tabuľke 1 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý tvorí prílohu k Dohovoru Organizácie spojených národov (OSN) z roku 1988 o nedovolenom obchode s omamnými a psychotropnými látkami (ďalej len „Dohovor OSN z roku 1988“) na základe odporúčaní Medzinárodného úradu pre kontrolu omamných látok.

EÚ je zmluvnou stranou Dohovoru OSN z roku 1988 pre otázky, ktoré sa týkajú článku 12 dohovoru. Článok 12 sa týka látok, ktoré sa často používajú pri nedovolenej výrobe omamných a psychotropných látok (ďalej len „drogové prekurzory“).

Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej ako „rada ECOSOC“) a jej úlohy a právomoci sú okrem iného stanovené v dohovore OSN z roku 1988. Tvorí ju 53 členských štátov OSN, ktoré volí rada ECOSOC. Členmi Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom je v súčasnosti 12 členských štátov. Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa.

Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok vydal 1. februára 2017 odporúčanie, aby sa do tabuľky 1 Dohovoru OSN z roku 1988 pridali dve látky, a to 4-anilíno-N-fenetylpiperidín (ANPP) a N-fenetyl-4-piperidón (NPP).

Zmeny tabuliek Dohovoru OSN z roku 1988 majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drogových prekurzorov, keďže látky pridané do tabuliek Dohovoru OSN z roku 1988 sa musia začleniť do práva Únie. Komisia bola poverená prijať delegované akty na zabezpečenie tohto začlenenia.

Je nevyhnutné, aby sa členské štáty pripravili na zasadnutie Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby prijala rozhodnutie o zaradení látok do zoznamov, dosiahnutím spoločnej pozície v Rade. Takúto pozíciu by z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie mali vyjadriť členské štáty, ktoré sú v súčasnosti členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia, ktorý má v Komisii pre omamné látky len štatút pozorovateľa, by v rámci nej nehlasovala.

Na tento účel Komisia navrhuje pozíciu o zaradení látok do zoznamov podľa Dohovoru OSN z roku 1988, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom zasadnutí Komisie pre omamné látky, ktoré sa uskutoční vo Viedni v dňoch 13. až 17. marca 2017.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Právnym základom tohto návrhu je článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Zaradenie látok do zoznamov na účely monitorovania obchodu s týmito látkami patrí do oblasti týkajúcej sa spoločnej obchodnej politiky a v článku 207 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že ak sú potrebné rokovania a uzavretie dohôd s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, uplatní sa článok 218, pokiaľ nie je v osobitných ustanoveniach tohto článku ustanovené inak.

Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou predmetnej dohody. Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“, keďže ide o orgán, ktorému boli podľa Dohovoru OSN z roku 1988 pridelené osobitné úlohy.

Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa Dohovoru OSN z roku 1988 sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky stávajú záväznými, pokiaľ niektorá zo zmluvných strán rade ECOSOC nepredloží v rámci uplatniteľnej lehoty rozhodnutie na preskúmanie. Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné.

• Subsidiarita

Neuplatňuje sa.