EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 12. 2022 COM(2022) 716 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Prosperujúci občiansky priestor na presadzovanie základných práv v EÚ







Výročná správa o uplatňovaní Charty základných práv EÚ v roku 2022



Prosperujúci občiansky priestor na presadzovanie základných práv v EÚ Výročná správa o uplatňovaní

Charty základných práv EÚ v roku 2022 Obsah 1. Úvod 2. Kľúčová úloha organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv 3. Ochrana organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv 4. Podpora organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv 5. Posilnenie postavenia organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv 6. Záver



1.Úvod V Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) sa spája široké spektrum základných práv a opätovne sa ňou potvrdzuje, že EÚ je založená na hodnotách, akými sú základné práva, demokracia a právny štát. Jej záväzný charakter umožnil, aby sa z právneho poriadku EÚ stal maják ochrany základných práv. Kedy sa charta uplatňuje? Od roku 2009 má charta rovnaké právne postavenie ako zmluvy, ktoré sú primárnym právom EÚ, o ktoré sa opierajú právne predpisy EÚ. Všetky činnosti európskych inštitúcií musia byť v súlade s chartou a členské štáty musia dodržiavať súlad s ňou pri vykonávaní práva EÚ. Členské štáty vykonávajú právo EÚ aj vtedy, keď: – vykonávajú právne predpisy EÚ prijímaním vnútroštátnych vykonávacích opatrení, – prijímajú právne predpisy vo veci, v ktorej sa právom EÚ ukladajú konkrétne povinnosti alebo sa ním umožňuje odchýlka, – vykonávajú ustanovenia EÚ pri vynakladaní finančných prostriedkov z programov financovania EÚ; členské štáty musia zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky EÚ vynakladali v súlade s pravidlami stanovenými v právnych predpisoch, na ktorých je financovanie založené. S cieľom zlepšiť uplatňovanie charty a zvýšiť povedomie verejnosti o nej Európska komisia v roku 2020 predložila stratégiu posilnenia uplatňovania Charty základných práv (ďalej len „stratégia týkajúca sa charty“). Ako sa uvádza v stratégii týkajúcej sa charty, Komisia teraz uplatňuje tematický prístup k svojim výročným správam o charte s cieľom poukázať na niektoré z najnaliehavejších otázok týkajúcich sa základných práv a uplatňovania charty vo vybraných oblastiach.

Pokrok pri vykonávaní stratégie týkajúcej sa charty −Komisia prijala výročnú správu za rok 2021 o uplatňovaní charty venovanú ochrane základných práv v digitálnom veku. −Z členských štátov doteraz 22 určilo kontaktné miesto pre chartu, ktorým sa posilní spolupráca a podporí sa účinné uplatňovanie charty; v júni 2022 sa prvýkrát uskutočnilo stretnutie kontaktných miest. −Posudzovalo sa viac ako 400 finančných programov členských štátov, aby sa zaručilo zavedenie účinných opatrení na zabezpečenie dodržiavania charty pri implementácii príslušných finančných prostriedkov EÚ („horizontálna základná podmienka“ týkajúca sa účinného uplatňovania a vykonávania charty). −Prostredníctvom programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty sa počas prvých dvoch rokov podporilo takmer 600 projektov sumou približne 260 miliónov EUR, ktoré boli zamerané na presadzovanie hodnôt EÚ a boj proti nenávisti, diskriminácii a neznášanlivosti v EÚ, a z programu Spravodlivosť sa financujú aj projekty zamerané na odbornú prípravu odborníkov pracujúcich v oblasti justície týkajúcu sa základných práv. −Ako Komisia zdôraznila vo svojom oznámení Presadzovanie práva EÚ pre Európu, ktorá prináša výsledky, Komisia zintenzívnila svoju prácu na podpore a presadzovaní práv ľudí, základných slobôd a právneho štátu prostredníctvom konaní o nesplnení povinnosti. −Komisia posilnila svoj prístup založený na spolupráci s členskými štátmi v konkrétnych oblastiach, na ktoré sa vzťahuje charta, ako je boj proti rasizmu a diskriminácii, nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti. −Odborná príprava a materiály v súvislosti s chartou sú k dispozícii na novej Európskej platforme odbornej prípravy na Európskom portáli elektronickej justície a Komisia takisto rozvíja odbornú prípravu s cieľom pomôcť zamestnancom inštitúcií EÚ účinne uplatňovať chartu pri ich každodennej práci. −Z členských štátov doteraz 15 sprístupnilo svoje osvedčené postupy týkajúce sa používania charty a informovanosti o nej na Európskom portáli elektronickej justície a takisto aktualizuje informácie o interaktívnom nástroji pre oblasť základných práv. −Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA) ďalej aktualizovala svoju databázu Charterpedia a vyvinula nové online kurzy zamerané na oblasť uplatňovania charty. −S cieľom posilniť informovanosť ľudí o ich právach podľa charty Komisia v roku 2021 spustila kampaň #RightHereRightNow. Informácie o charte sa poskytujú aj prostredníctvom sekcie „Vaše práva v EÚ“ na Európskom portáli elektronickej justície a na portáli Europa. V stratégii týkajúcej sa charty sa Komisia zaviazala podporovať priaznivé prostredie pre aktérov občianskej spoločnosti a podniknúť kroky proti opatreniam, ktoré porušujú právo EÚ vrátane charty, ak postihujú organizácie občianskej spoločnosti. V stratégii týkajúcej sa charty sa takisto zdôraznil význam zriadenia a udržiavania silných a nezávislých národných inštitúcií pre ľudské práva (NHRI). Preto sa správa za rok 2022 zameriava na občiansky priestor a jeho úlohu pri ochrane a presadzovaní základných práv podľa charty. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv majú v našich ústavných demokratických spoločnostiach zásadný význam pre oživovanie a ochranu hodnôt a práv zakotvených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) a v charte. Poskytujú svoje odborné znalosti pri tvorbe politiky a legislatívnej práci vnútroštátnych orgánov a inštitúcií EÚ a pomáhajú zabezpečiť, aby tieto orgány zodpovedali za dodržiavanie základných práv a zásad právneho štátu. Ako vyplýva z tejto správy, členské štáty a EÚ prijali v rôznej miere opatrenia na ochranu, podporu a posilnenie postavenia aktérov občianskej spoločnosti, pričom im poskytli celý rad príležitostí na spoluprácu. V posledných rokoch však organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv takisto čoraz viac čelili výzvam spojeným so zužovaním občianskeho priestoru. Rôznymi právnymi, administratívnymi a politickými opatreniami sa postupne obmedzili ich základné slobody, čo ovplyvnilo ich schopnosť vykonávať činnosti podporujúce základné práva z pozície strategických partnerov EÚ a členských štátov. Napriek týmto výzvam OOS a obhajcovia práv preukazujú značnú odolnosť pri pokračovaní vo svojej práci. V niektorých členských štátoch zohrali zásadnú úlohu počas pandémie COVID-19 a v súvislosti s ruskou útočnou vojnou proti Ukrajine a boli v prvej línii pri zabezpečovaní toho, aby sa chápali, komunikovali, uspokojili potreby jednotlivcov a aby sa obhajovali ich práva. Význam organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv v čase krízy Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv počas pandémie COVID-19 presadzovali transparentné a primerané opatrenia na riešenie mimoriadnej situácie v oblasti zdravia a v niektorých členských štátoch poskytovali nevyhnutnú pomoc postihnutým osobám . Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti dezinformáciám v mimoriadnych situáciách v spolupráci s EÚ, európskymi organizáciami zameranými na overovanie faktov a s verejnými inštitúciami v členských štátoch. Od vypuknutia ruskej útočnej vojny proti Ukrajine mobilizovali organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv prijímanie vnútorne vysídlených osôb na Ukrajine a tých, ktorí utiekli do členských štátov, a podporu pre nich . Zriadili špecializovanú službu na zlúčenie nezvestných detí, ktoré utekajú pred konfliktom, s ich rodinami a poručníkmi . Takisto pracujú na výmene najlepších postupov týkajúcich sa poručníctva alebo opatrovníctva maloletých osôb bez sprievodu a odlúčených detí, ktoré prichádzajú do EÚ z Ukrajiny. S cieľom uľahčiť výmenu informácií a koordináciu iniciatív medzi aktérmi občianskej spoločnosti Komisia zriadila špecializovanú sieť zainteresovaných strán v oblasti zdravia „Podpora Ukrajiny, členských štátov susediacich s EÚ a Moldavska“ na platforme EÚ pre politiku v oblasti zdravia. Organizácie občianskej spoločnosti takisto zohrali významnú úlohu pri dokumentovaní zverstiev, skúmaní náznakov medzinárodných trestných činov a nútených deportácií ukrajinských občanov do Ruska. Uskutočňujú aj budovanie kapacít pre ukrajinské systémy presadzovania práva a súdnictva s cieľom umožniť vyšetrovanie a stíhanie údajných vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti vzhľadom na veľký počet oznámených prípadov . Organizácie občianskej spoločnosti boli nápomocné v súvislosti s oboma krízami pri oznamovaní mimoriadnych ťažkostí z terénu, s ktorými sa stretávajú osobitné skupiny, ako sú ženy, deti, osoby so zdravotným postihnutím, LGBTIQ osoby, Rómovia a staršie osoby, a tým prispeli k informovaným rozhodnutiam o tom, ako čo najlepšie riešiť ich osobitné potreby. Táto správa prichádza v kritickom čase pre občiansky priestor EÚ. Súčasťou úsilia Komisie je uznať prínos organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv k presadzovaniu základných hodnôt EÚ a svoj záväzok podporovať ich prácu, a to v rámci jej vnútornej, ako aj vonkajšej činnosti. V Únii, ktorá je založená na základných právach, právnom štáte a demokracii zohrávajú aktéri občianskej spoločnosti kľúčovú úlohu pri presadzovaní a ochrane základných práv podľa charty a pomáhajú zabezpečiť riadne uplatňovanie charty. Týmto sa dopĺňajú výročné správy o právnom štáte , akčný plán pre európsku demokraciu, porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície a práca Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) v oblasti občianskeho priestoru. V správe sa opätovne potvrdzuje, že organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv by mali byť schopní pracovať v prostredí, v ktorom sú ich vlastné základné práva dodržiavané, a uvádzajú sa v nej príklady, ako sa to dosahuje na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni alebo aké výzvy sú s tým spojené. Správa je reakciou na výzvy EÚ na podniknutie ďalších krokov vrátane tých, ktoré boli prijaté v rámci Konferencie o budúcnosti Európy. Z akých informácií táto správa vychádza? Správa vychádza z kvalitatívneho posúdenia výsledkov konzultácií uskutočnených Komisiou a analyzovaných Agentúrou pre základné práva, a z iných zdrojov vrátane: −štyroch cielených konzultácií: i) s členskými štátmi; ii) so šiestimi zastrešujúcimi organizáciami európskych organizácií občianskej spoločnosti pracujúcich v oblasti základných práv; iii) s dvomi medzinárodnými organizáciami a iv) s Európskou sieťou národných inštitúcií pre ľudské práva (ENNHRI), s Európskou sieťou vnútroštátnych orgánov pre otázky rovnosti (Equinet), −online konzultácií so 150 organizáciami občianskej spoločnosti prostredníctvom siete občianskej spoločnosti Agentúry pre základné práva, a to Fóra pre základné práva, −príspevkov prijatých pri príprave iných správ Komisie, ako je výročná správa o právnom štáte, −správ iných inštitúcií a agentúr EÚ, najmä Agentúry pre základné práva, ktoré sa zameriavajú na občiansky priestor, a medzinárodných organizácií. Príklady v tejto správe sú vybrané tak, aby sa nimi poukázalo na významný vývoj v posledných rokoch, pričom sa v nich uvádzajú výzvy, ako aj pozitívne aspekty identifikované zainteresovanými stranami v členských štátoch. Príklady a opisy vnútroštátnych opatrení a iniciatív sú neúplné a zahrnuté len na ilustračné účely. V súhrnných správach o konzultáciách a jednotlivých príspevkoch sa uvádzajú dodatočné opatrenia a iniciatívy. Témy v každej kapitole (zamerané na ochranu, podporu a posilnenie postavenia občianskej spoločnosti) boli vybrané ako kľúčové vzájomne závislé ukazovatele týkajúce sa priaznivého prostredia pre občiansku spoločnosť. 2.Kľúčová úloha organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv vykonávajú mnohé činnosti v členských štátoch a na úrovni EÚ. Organizácie občianskej spoločnosti sú rôznorodými skupinami, pričom na niektoré sa vzťahujú rozsiahle mandáty týkajúce sa základných práv a na iné sa vzťahuje poskytovanie špecializovaných odborných znalostí alebo podpory v súvislosti s určitými právami. Môžu vykonávať celoštátne činnosti alebo majú regionálnu, prípadne miestnu pôsobnosť. Môžu takisto vykonávať širokú škálu činností alebo sa môžu zameriavať len na určitú prácu, ako je presadzovanie alebo poskytovanie služieb prispôsobené potrebám ich členov alebo príjemcov. Rovnako dôležité je, že NHRI, subjekty pre rovnaké zaobchádzanie a inštitúcie ombudsmana takisto prispievajú k činnostiam, ktorými sa v mnohých ohľadoch vykonáva právo a politika EÚ. Zvyšovanie informovanosti Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv zvyšujú informovanosť, informujú, vzdelávajú a školia verejnosť, osobitné skupiny a orgány členských štátov v súvislosti so základnými právami a s ich presadzovaním, demokratickým rozhodovaním a právnym štátom. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv tak podporujú kultúru práv a demokratickú zodpovednosť v EÚ. Napríklad v Chorvátsku vykonáva ombudsman odborné vzdelávanie štátnych zamestnancov a sudcov v súvislosti s chartou. Patria sem povinnosti vyplývajúce z charty, ako aj jej potenciálne využitie v kampaniach, podporných činnostiach a pri podpore obetí porušovania ľudských práv. V Litve nedávno zorganizovali organizácie občianskej spoločnosti interaktívne medzinárodné podujatie s cieľom zvýšiť informovanosť mladých ľudí o nenávistných prejavoch a ich dôsledkoch pre spoločnosť a vzdelávať a nabádať ich, aby rozvíjali zručnosti na boj proti takýmto prejavom. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv okrem toho poskytujú informácie o záležitostiach, ktoré môžu mať vplyv na verejnosť, a o spôsoboch, ako sa ľudia môžu zúčastňovať na demokratických rozhodovacích procesoch. Aktéri občianskej spoločnosti mobilizujú ľudí, aby verejne vyjadrili svoje názory prostredníctvom demonštrácií, petícií, referend a panelových diskusií občanov. Môžu zvyšovať informovanosť a spoločne presadzovať politiky a právne predpisy za hranicami jednotlivých členských štátov, odovzdávať cenné vedomosti získané na vnútroštátnej úrovni subjektom s rozhodovacou právomocou na úrovni EÚ alebo na medzinárodnej úrovni a naopak.

Monitorovanie Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv monitorujú, ako sa základné práva dodržiavajú v praxi, a majú dôležitú kontrolnú funkciu. Často sú prví, ktorí dostávajú informácie o účinkoch legislatívnych a politických opatrení, a preto majú vhodné postavenie na predkladanie návrhov, ako by sa existujúce opatrenia mohli ďalej rozvíjať. Z prvej ruky získavajú informácie o možných porušeniach práv. Napríklad v Írsku zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti uznávanú oficiálnu úlohu pri dohľade nad vykonávaním vnútroštátnych stratégií pre rovnosť v oblasti migrácie, rodovej rovnosti, práv cestujúcich a Rómov, začleňovania LGBTIQ osôb a práv osôb so zdravotným postihnutím. V Rumunsku počas pandémie posúdil ombudsman vplyv vnútroštátnych opatrení na základné práva a vydal odporúčanie o dodržiavaní ľudských práv a mimoriadnych opatrení nariadených počas núdzového stavu a stavu pohotovosti. Vo viacerých členských štátoch organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv významne prispievajú k pravidelnému monitorovaniu medzinárodných orgánov pre ľudské práva v jednotlivých krajinách. Podpora držiteľov práv Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv podporujú držiteľov práv a obete porušovania základných práv pri vysvetľovaní, obhajovaní a presadzovaní ich práv. Konajú tak zhromažďovaním a poskytovaním informácií, vyšetrovaním údajných porušení a podávaním správ vnútroštátnym, regionálnym a medzinárodným monitorovacím orgánom. Môžu pomáhať obetiam porušení pri uplatňovaní súdnych alebo mimosúdnych prostriedkov nápravy, poskytovať právnu pomoc alebo sa zapájať do strategických súdnych konaní. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv môžu vykonávať podobné činnosti na medzinárodnej úrovni a pomáhať jednotlivým sťažovateľom pri informovaní orgánov monitorujúcich ľudské práva o príčinách obáv. Napríklad belgický subjekt pre rovnaké zaobchádzanie vedie súdne spory v mene zamestnancov, ktorí boli údajne diskriminovaní na základe pohlavia, a v Slovinsku môže ombudsman podať ústavné sťažnosti týkajúce sa porušení základných práv v jednotlivých prípadoch. V Holandsku začala koalícia organizácií občianskej spoločnosti a súkromných osôb súdne konania, pričom namietala porušenie článkov 7 a 8 charty, ktoré sa týkajú rešpektovania súkromného a rodinného života a ochrany osobných údajov, a spochybnila zákonnosť právneho nástroja na odhaľovanie podvodov. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv okrem toho podporujú držiteľov práv poskytovaním služieb jednotlivcom. Môžu dopĺňať služby poskytované vnútroštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi, prípadne môžu byť poverení poskytovaním služieb v mene štátu. Napríklad vo Švédsku ponúkajú neziskové útulky pre ženy ubytovanie a rehabilitáciu obetiam rodovo motivovaného násilia a obchodovania s ľuďmi, zatiaľ čo iné organizácie občianskej spoločnosti podporujú žiadateľov o udelenie azylu a jednotlivcov v súvislosti so žalobami týkajúcimi sa diskriminácie. V Česku spolupracovali organizácie občianskej spoločnosti na vytvorení dvoch špecializovaných podporných centier pre obete nezákonnej sterilizácie. Presadzovanie Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv takisto prispievajú k demokratickému rozhodovaniu tým, že presadzujú základné práva pri tvorbe právnych predpisov alebo politiky. Konzultačné činnosti sa môžu uskutočňovať prostredníctvom štruktúrovaných dohôd alebo z vlastnej iniciatívy organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv a môžu ľuďom poskytnúť možnosť priamo sa zúčastňovať na rozhodovaní v záležitostiach, ktoré sa ich týkajú. Niektoré organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv podporujú aj demokratickú účasť zraniteľných skupín. Napríklad v Belgicku sa zástupcovia občianskej spoločnosti zúčastňujú na bruselskom Poradnom výbore pre osoby so zdravotným postihnutím a na bruselskej Rade pre rovnosť medzi mužmi a ženami (obe zriadené vládou), ktoré môžu vydávať stanoviská k legislatívnym návrhom. Vo Francúzsku sú organizácie občianskej spoločnosti zastúpené v Commission Nationale consultative des Droits de l’Homme, ktorá predkladá vláde výročné správy o rôznych záležitostiach vrátane boja proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu, obchodovaniu s ľuďmi a proti diskriminácii LGBTIQ osôb. Rôzne členské štáty zapájajú organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv do vykonávania akčných plánov otvoreného vládnutia na podporu transparentnosti, zodpovednosti, účasti, verejnej bezúhonnosti a spolupráce v spoločnosti. Podpora uplatňovania právnych predpisov EÚ V práve EÚ sa často výslovne zverujú organizáciám občianskej spoločnosti úlohy, ktoré sú kľúčové pre účinné vykonávanie právnych predpisov v praxi. Napríklad nariadením o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa sa spotrebiteľským organizáciám udeľuje právo oznamovať orgánom zneužívanie právnych predpisov EÚ na ochranu spotrebiteľa. V smernici o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní sa od členských štátov vyžaduje, aby stanovili, že organizácie občianskej spoločnosti sa môžu za určitých podmienok zapojiť do príslušných súdnych a správnych konaní buď v mene sťažovateľa, alebo na jeho podporu. Zmeneným nariadením o Aarhuskom dohovore sa posilňuje právo environmentálnych organizácií požadovať od inštitúcií a orgánov EÚ, aby preskúmali svoje rozhodnutia, s cieľom zabezpečiť súlad s environmentálnym právom EÚ . Pozmeňujúcim návrhom sa výrazne rozšíril počet a druhy rozhodnutí, ktoré možno napadnúť. Podobne sa v návrhu smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti stanovuje právo organizácií podávať sťažnosti priamo spoločnosti, ak sa činnosťami alebo hodnotovými reťazcami tejto spoločnosti môžu porušiť ľudské práva alebo životné prostredie. V smernici o právach obetí sa stanovuje, že podporné služby sa majú zriadiť ako verejná služba alebo ich majú zriadiť organizácie občianskej spoločnosti . Podobne pri poskytovaní podporných služieb obetiam terorizmu podľa smernice o boji proti terorizmu mnohé členské štáty kombinujú služby poskytované priamo štátom so službami poskytovanými organizáciami občianskej spoločnosti . V návrhu smernice o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu sa takisto potvrdzuje, že organizácie občianskej spoločnosti môžu poskytovať špecializovanú podporu obetiam takéhoto násilia. Takisto sa v ňom navrhuje, aby sa členským štátom uložila povinnosť konzultovať s OOS, pokiaľ ide o podporné služby, tvorbu politiky, poskytovanie informácií a zvyšovanie informovanosti, výskumné a vzdelávacie programy, odbornú prípravu a monitorovanie. V článku 4 ods. 3 Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého je EÚ zmluvnou stranou, sa vyžaduje, aby sa s osobami so zdravotným postihnutím konzultovalo o politikách, ktoré sa ich týkajú, prostredníctvom reprezentatívnych organizácií. Pokiaľ ide o práva cestujúcich, v práve EÚ sa vyžaduje, aby sa s týmito organizáciami konzultovalo aj vtedy, keď prevádzkovatelia letísk, lodí a prístavných terminálov prijímajú normy týkajúce sa cestujúcich so zdravotným postihnutím a keď prevádzkovatelia železničnej dopravy, lodí, autobusov a autokarov prijímajú pravidlá o nediskriminačnom prístupe k službám. Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov a v smernici o presadzovaní práva sa stanovuje, že v prípade nezákonného spracúvania osobných údajov môže byť neziskovej organizácii, organizácii alebo združeniu udelené právo podať sťažnosť príslušnému dozornému orgánu a vnútroštátnemu súdu. V nariadení o akte o digitálnych službách sa uznáva význam občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o účinné riešenie nezákonného obsahu online pri súčasnom zabezpečení dodržiavania základných práv a kontrolu spoľahlivých opatrení v oblasti transparentnosti, ktoré budú musieť digitálne služby prijať po nadobudnutí účinnosti nariadenia. V akte o digitálnych službách sa takisto uznáva potreba zohľadniť hĺbkové vedomosti, ktoré občianska spoločnosť prináša v súvislosti so spoločenskými rizikami, a veľmi veľké online platformy a vyhľadávače sa v ňom nabádajú, aby pri plnení svojich povinností v oblasti riadenia rizík konzultovali s občianskou spoločnosťou. Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní právnych predpisov EÚ o rovnakom zaobchádzaní. S cieľom pomôcť im v tejto úlohe Komisia prijme návrhy právnych predpisov na rozšírenie mandátu, posilnenie právomocí, zdrojov a nezávislosti subjektov pre rovnaké zaobchádzanie na podporu rovnakého zaobchádzania. Organizácie občianskej spoločnosti prispievajú okrem úloh pridelených OOS a obhajcom práv v právnych predpisoch EÚ aj k účinnosti politík EÚ. Podľa kódexu správania EÚ týkajúceho sa nezákonných nenávistných prejavov na internete z roku 2016 sieť organizácií občianskej spoločnosti monitoruje plnenie záväzkov prijatých online platformami, čím prispieva k ochrane skupín ohrozených nenávistnými prejavmi v celej EÚ. Podobne internetové fórum EÚ združuje zástupcov vlád, orgánov presadzovania práva, technologického priemyslu a občianskej spoločnosti s cieľom obmedziť šírenie násilného extrémistického, teroristického obsahu a obsahu týkajúceho sa sexuálneho zneužívania detí. Od roku 2022 sa fórum zaoberá aj online rozmerom obchodovania s ľuďmi. Komisia koordinuje aj sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii, pričom ide o európsku sieť odborníkov v prvej línii, ktorí každodenne pracujú s osobami, ktoré sú ohrozené radikalizáciou, a s osobami, ktoré už boli radikalizované. V akčnom pláne EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 sa členské štáty nabádajú, aby zapojili organizácie občianskej spoločnosti do navrhovania, vykonávania a hodnotenia národných akčných plánov proti rasizmu. 3.Ochrana organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv podporujú a chránia práva podľa charty v praxi a musia byť schopní pracovať v podpornom prostredí, v ktorom sa v prvom rade dodržiavajú ich vlastné základné práva. Musia byť schopní vykonávať svoju činnosť bez neodôvodneného štátneho zásahu a štáty musia podniknúť aktívne kroky na ochranu a podporu občianskeho priestoru a tých, ktorí v ňom pôsobia. Hoci to už väčšina členských štátov zabezpečuje, organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv stále uvádzajú celý rad výziev, prekážok a obmedzení v niektorých členských štátoch, ktoré obmedzili ich schopnosť vykonávať činnosť. Rozsah ich činností je často ovplyvnený rozpočtovými, ľudskými zdrojmi alebo právnymi obmedzeniami.

Spätná väzba z konzultácie V rámci konzultácie uskutočnenej na prípravu tejto správy uviedlo 61 % organizácií občianskej spoločnosti, ktoré na ňu odpovedali, že čelili prekážkam, ktoré obmedzujú ich „bezpečný priestor“. Konkrétne 44 % z nich bolo vystavených verbálnym útokom a obťažovaniu, zastrašovaniu, negatívnym naratívom alebo ohováračským či dezinformačným kampaniam. Medzi ďalšie prekážky patrili digitálne útoky (19 %), kriminalizácia humanitárnej práce alebo práce v oblasti základných práv (18 %), administratívne obťažovanie (15 %), fyzické útoky na ľudí a majetok (15 %), porušenia ochrany údajov (14 %), sledovanie (12 %), prekážky súvisiace s etickým využívaním technológií alebo umelej inteligencie (9 %) a strategické žaloby proti verejnej účasti (7 %). Obzvlášť dotknuté OOS pracujú v oblasti práv žien a sexuálnych a reprodukčných práv, práv LGBTIQ osôb, práv migrantov a žiadateľov o udelenie azylu a ochrany životného prostredia. Podobné výzvy postihujú obhajcov práv, ako sú NHRI. Ako uviedla agentúra FRA, „významný počet zamestnancov a dobrovoľníkov bol vystavený hrozbám alebo obťažovaniu (v ústnej alebo písomnej podobe, a to aj online) v súvislosti s prácou pre svoju NHRI“. V niektorých členských štátoch NHRI čelili prekážkam, pokiaľ ide o ich nezávislosť a zabezpečenie primeraných zdrojov a plnenie ich širokého mandátu. Rovnako to platí aj v prípade ombudsmanov. Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie takisto informovali o čoraz náročnejšom prostredí v dôsledku menšieho sociálneho konsenzu v otázkach rovnosti a nezákonných diskriminačných vyhlásení, ktoré sa považujú za prijateľné. Vonkajší tlak a nedostatočný počet zamestnancov viedli k niektorým oznámeným prípadom nedostatočnej nezávislosti a účinnosti subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. 3.1.Príklady toho, ako členské štáty chránia občiansky priestor Priaznivé prostredie je pre organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv nevyhnutné, aby mohli vykonávať svoju prácu a chrániť svoje právo na združovanie. V mnohých členských štátoch sú podporované a povzbudzované vo svojej práci a právne chránené. V posledných rokoch nastalo v celej EÚ niekoľko pozitívnych zmien s cieľom podporiť toto priaznivé prostredie pre organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv, pričom niektoré členské štáty vykonávajú legislatívne a inštitucionálne zmeny. Napríklad Chorvátsko a Nemecko pripravujú národné akčné plány na zlepšenie situácie organizácií občianskej spoločnosti. V Slovinsku je cieľom zákona o mimovládnych organizáciách vytvoriť priaznivé prostredie pre organizácie občianskej spoločnosti. V iných členských štátoch, napríklad v Bulharsku a Litve, sú osobitné štátne orgány poverené vypracovaním politík na podporu občianskej spoločnosti. Vo Fínsku vypracoval vládny Poradný výbor pre politiku občianskej spoločnosti stratégiu pre občiansku spoločnosť. V niektorých členských štátoch však organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv vyjadrili obavy, že ich sloboda združovania je ovplyvnená právnymi predpismi, najmä v oblasti verejného poriadku alebo bezpečnosti, pričom v niektorých prípadoch sa tieto obavy vyjadrili na súdoch. Ďalšie prekážky, ktoré oznámili zainteresované strany, sa týkajú právnych predpisov o transparentnosti , boji proti terorizmu a o boji proti praniu špinavých peňazí . Medzi ďalšie prekážky, ktoré uviedla občianska spoločnosť, patria odrádzajúce opatrenia, ako sú audity a vyšetrovania financovania, a prekážky v prístupe k financovaniu. Vo väčšine členských štátov neexistujú osobitné postupy na oznamovanie a monitorovanie hrozieb a útokov. V dôsledku toho zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv zásadnú úlohu pri monitorovaní občianskeho priestoru a podávaní správ o ňom. Napríklad Slovenské národné stredisko pre ľudské práva zdokumentovalo hrozby, zastrašovanie, obťažovanie a obmedzovanie práv v občianskej spoločnosti pôsobiacej v oblasti ochrany životného prostredia, práv LGBTIQ osôb a práv žien vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv. Vo Fínsku vyvinula organizácia občianskej spoločnosti nástroj „Spoločne proti nenávisti“ na zhromažďovanie údajov o hrozbách alebo útokoch na organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv. Okrem toho sa prostredníctvom online výskumnej platformy monitoru CIVICUS sleduje sloboda občianskej spoločnosti v rámci 197 krajín a území a prostredníctvom nástroja Civic Space Watch sa zhromažďujú zistenia skupín v Európe, pokiaľ ide o podmienky občianskej spoločnosti, a identifikujú sa národné a transeurópske trendy. S cieľom riešiť fyzické a online útoky proti organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom práv vo Francúzsku monitoruje ministerstvo vnútra správy o protiprávnom konaní proti týmto skupinám a môže zaviesť vhodné opatrenia prostredníctvom svojej služby na ochranu. Luxembursko a Holandsko realizovali projekty, ktoré umožňujú zahraničným obhajcom práv, ktorí sú v ohrození alebo čelia nátlaku vo svojej vlastnej krajine, bezpečne sa v nich zdržiavať až tri mesiace. Švédsko prijalo národný akčný plán na riešenie hrozieb a nenávisti okrem iného voči organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom práv. Národné inštitúcie pre ľudské práva a subjekty pre rovnaké zaobchádzanie takisto pracujú na podpore bezpečného a priaznivého prostredia pre organizácie občianskej spoločnosti na vnútroštátnej úrovni. Národné inštitúcie pre ľudské práva úzko spolupracujú s organizáciami občianskej spoločnosti, napríklad im poskytujú odbornú prípravu a pomoc pri budovaní ich kapacít. V Grécku presadzovala Národná komisia pre ľudské práva prijatie legislatívneho návrhu na ochranu obhajcov práv pred útokmi, represáliami a obmedzeniami ich práv. 3.2.Iniciatívy EÚ na ochranu občianskeho priestoru EÚ podnikla niekoľko krokov na ochranu organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv. Nástroje vyvinuté na podporu a ochranu demokracie, právneho štátu a základných práv sú zamerané na vytvorenie, udržanie a ochranu priaznivého prostredia pre organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv. Konkrétne výročná správa o právnom štáte, ktorú vypracúva Komisia v rámci štvrtého piliera, ktorý zahŕňa inštitucionálne systémy bŕzd a protiváh, zahŕňa posúdenie situácie občianskeho priestoru vo všetkých členských štátoch, pričom sa uznáva, že „[d]ôležitú úlohu v systéme bŕzd a protiváh zohráva aj občianska spoločnosť“, a skúma sa v nej vývoj týkajúci sa rámca umožňujúceho občiansku spoločnosť. V roku 2022 sa v správe o právnom štáte vydali odporúčania členským štátom, a to v niektorých prípadoch aj o situácii v oblasti občianskeho priestoru. Iniciatívou Komisie na boj proti strategickým žalobám proti verejnej účasti z roku 2022 sa zavádzajú konkrétne opatrenia na ochranu aktérov zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami, a teda prispeje k bezpečnému a priaznivému prostrediu pre organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv. V návrhu novej smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu sa potvrdzuje, že osoby vrátane členov organizácií občianskej spoločnosti, ktorí nahlasujú trestné činy proti životnému prostrediu, by mali mať potrebnú podporu a pomoc v každom trestnom konaní. Na obhajcov životného prostredia sa v súlade s požiadavkami stanovenými v Aarhuskom dohovore vzťahuje aj navrhovaná smernica a odporúčanie o boji proti strategickým žalobám proti verejnej účasti. Navrhovaným európskym aktom o slobode médií sa zlepší fungovanie vnútorného trhu pre médiá tým, že sa zvýši transparentnosť a budú sa riešiť narušenia trhu, čím sa zároveň posilní sloboda a pluralita médií vo všetkých členských štátoch a zabezpečí sa, aby novinári a editori mohli pracovať bez zásahu. Podobne je cieľom odporúčania Komisie k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilneniu postavenia novinárov a iných pracovníkov médií zabezpečiť bezpečnejšie pracovné podmienky pre pracovníkov médií, či už online alebo offline. Komisia na podnet Európskeho parlamentu pracuje aj na legislatívnej iniciatíve o cezhraničnom uznávaní združení v EÚ. Táto iniciatíva sa zameria na cezhraničné činnosti združení, pričom sa im umožní v plnej miere využívať výhody jednotného trhu a ich základné práva podľa charty. Okrem právnych opatrení Komisia chráni organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv tým, že prijíma kroky na presadzovanie práva proti opatreniam, ktoré sa ich týkajú a ktoré sú v rozpore s právom EÚ vrátane charty. Komisia začala dve konania o nesplnení povinnosti proti Maďarsku v súvislosti so zákonom o zahraničnom financovaní občianskej spoločnosti a so zákonom o trestnoprávnom postihovaní pomoci žiadateľom o udelenie azylu. Rozsudkami Súdneho dvora Európskej únie sa v týchto dvoch veciach vytvoril precedens proti podobným právnym predpisom a zdôraznila sa kľúčová úloha Súdneho dvora pri ochrane občianskeho priestoru a základných práv v EÚ. Záväzok EÚ prispievať k ochrane a priaznivému občianskeho priestoru sa takisto odráža v jej vonkajšej činnosti, a to aj v akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2020 – 2024). To sa uvádza aj v usmerneniach EÚ o obhajcoch ľudských práv. Od roku 2015 Komisia podporuje mechanizmy na ochranu obhajcov ľudských práv, ktorí sú najviac ohrození. Pohotovostný fond EÚ pre obhajcov ľudských práv v ohrození poskytuje prostredníctvom malých grantov podporu obhajcom ľudských práv. ProtectDefenders.eu je koalícia organizácií občianskej spoločnosti pôsobiaca na medzinárodnej úrovni s cieľom prijímať, spracovávať žiadosti obhajcov ľudských práv o podporu a reagovať na ne. Poskytuje stálu flexibilnú službu na navrhovanie podpory, a to od budovania kapacít a právneho a bezpečnostného poradenstva až po služby premiestňovania a poskytovania útulku. Krízový nástroj pre ľudské práva poskytuje organizáciám občianskej spoločnosti granty s cieľom zabezpečiť zachovanie hnutí za ľudské práva v najrepresívnejších prevádzkových prostrediach. Komisia financovala aj vývoj nástroja CSO Meter. Hodnotí sa ním otvorenosť prostredia občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva v rámci jeho nástroja európskeho susedstva. V záujme ochrany občianskeho priestoru nadviazala EÚ úzku spoluprácu a dialóg s medzinárodnými organizáciami. EÚ v plnej miere využíva najmä normy vypracované Radou Európy a jej monitorovacími orgánmi a nimi nadobudnuté vedomosti. Výbor ministrov Rady Európy prijal tri nezáväzné nástroje týkajúce sa občianskeho priestoru. Medzivládny Riadiaci výbor pre ľudské práva skúma vplyv vnútroštátnych právnych predpisov, politík a postupov na činnosti organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv a identifikuje najlepšie postupy na podporu a ochranu občianskeho priestoru. Rada odborníkov na právo mimovládnych organizácií sleduje vykonávanie odporúčania o právnom postavení mimovládnych organizácií a poskytuje poradenstvo o tom, ako zosúladiť vnútroštátne právo a postupy s európskymi normami. Platforma pre bezpečnosť novinárov okrem toho sleduje útoky na novinárov, pričom uvádza, či ich iniciovali štátne alebo neštátne subjekty, a závažnosť útokov.

Organizácia Spojených národov je takisto kľúčovým partnerom, a to najmä pokiaľ ide o jej monitorovacie mechanizmy zamerané na riešenie útokov, obťažovania, kriminalizácie a ohovárania, ktoré v posledných rokoch zasiahli občiansku spoločnosť na celom svete, ako aj v EÚ. Spolupráca s Úradom pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) je takisto kľúčová. ODIHR pomáha vnútroštátnym orgánom plniť si záväzky týkajúce sa ochrany obhajcov ľudských práv monitorovaním ich schopnosti fungovať a budovaním kapacít prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti ľudských práv. 4.Podpora organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv Prístup k finančným zdrojom a sloboda ich využívania sú neoddeliteľnou súčasťou práva na slobodu združovania . Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv potrebujú dostatočné finančné zdroje na účinné vykonávanie svojich úloh. Niekoľko členských štátov uviedlo, že vo všeobecnosti zvýšili finančnú podporu určenú organizáciám občianskej spoločnosti a kompenzovali vplyv pandémie COVID-19 ; medzinárodní darcovia a EÚ v posledných rokoch výrazne obohatili toto úsilie. Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv majú však v celej EÚ ťažkosti s financovaním svojich osobitných činností, pričom ide o trend, ktorý sa zhoršuje v dôsledku pandémie a súčasnej krízy v oblasti životných nákladov , najmä v súvislosti s presadzovaním a kontrolnými funkciami. Spätná väzba z konzultácie V rámci konzultácie uskutočnenej na prípravu tejto správy označili organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv nedostatok financovania za jednu z hlavných výziev pre svoju prácu a uviedli, že v mnohých členských štátoch existuje málo možností financovania, najmä pokiaľ ide o prácu v oblasti právneho štátu, demokracie a základných práv . Z online konzultácie vyplynulo, že takmer polovica odpovedajúcich organizácií (49 %) uviedla prekážky týkajúce sa rámca financovania. Konkrétne 40 % z nich uviedlo prekážky vo financovaní. Menší percentuálny podiel organizácií (menej ako 15 %) uviedol prekážky týkajúce sa dobročinného postavenia, zahraničného financovania, daňových režimov, korupcie v oblasti účtovníctva a auditu a obmedzení pri získavaní finančných prostriedkov online. 4.1.Príklady toho, ako členské štáty podporujú aktérov občianskej spoločnosti Hlavný zdroj financovania a zdrojov pre organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv pochádza z členských štátov. Všetky členské štáty vyplácajú verejné finančné prostriedky pre organizácie občianskej spoločnosti na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a k dispozícii je mnoho rôznych programov financovania. Napríklad fondy organizácií občianskej spoločnosti v Estónsku , Litve , Lotyšsku a na Malte poskytujú inštitucionálnu podporu pri budovaní kapacít organizácií občianskej spoločnosti. Vo Fínsku získavajú organizácie občianskej spoločnosti štátne financovanie z rôznych zdrojov vrátane príjmov od štátom vlastnenej spoločnosti pôsobiacej na regulovanom trhu s hazardnými hrami . V niektorých členských štátoch, ako je Dánsko, Holandsko a Švédsko, je k dispozícii verejné financovanie určené na presadzovanie základných práv . Viaceré členské štáty takisto ponúkajú financovanie s cieľom pokryť do určitej miery administratívne náklady a náklady na infraštruktúru organizácií občianskej spoločnosti. Niektoré členské štáty takisto poskytujú priaznivé systémy zdaňovania darov určených organizáciám občianskej spoločnosti , prostredníctvom ktorých sa podporujú súkromné dary. Väčšina členských štátov umožňuje organizáciám občianskej spoločnosti prijímať dotácie, granty a dary oslobodené od dane. Napríklad v Taliansku sú dary určené organizáciám občianskej spoločnosti odpočítateľné z daní a v Česku sú organizácie občianskej spoločnosti oslobodené od dane z príjmu, cestnej dane a dane z nehnuteľností, ak sú náklady určené na organizačné účely. Aj keď je k dispozícii financovanie, organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv uvádzajú prekážky v prístupe k takémuto financovaniu vrátane zložitých, zaťažujúcich a nie vždy transparentných postupov podávania žiadostí alebo podávania správ a kritérií oprávnenosti a vysoký dopyt po financovaní, ktoré je k dispozícii . Ďalšou výzvou, ktorú organizácie občianskej spoločnosti uviedli, je krátkodobé financovanie projektov, ktoré postupne nahrádza dlhodobejšie financovanie alebo financovanie administratívnych výdavkov . Niekoľko členských štátov pracuje na riešení takýchto výziev týkajúcich sa dostupnosti, prístupu a udržateľnosti financovania. Snažia sa zabezpečiť spravodlivé rozdelenie prostredníctvom transparentných kritérií a zverejňovania výziev na predkladanie návrhov, aby boli všeobecne prístupné. Napríklad v Španielsku je spravodlivé rozdelenie finančných prostriedkov zabezpečené prostredníctvom právnych predpisov , ktoré vyžadujú zverejnenie kritérií posudzovania. Väčšina členských štátov má takisto plány na zjednodušenie a urýchlenie prístupu k financovaniu, a to aj prostredníctvom digitalizácie. Napríklad na Slovensku a v Chorvátsku sa vytvárajú nové online systémy na zjednodušenie administratívnych postupov verejného financovania. Medzitým v Slovinsku sa na zjednodušenie systému financovania používajú paušálne sadzby a jednorazové platby. V niektorých členských štátoch existujú ďalšie prekážky spôsobené spolitizovaným rozdeľovaním verejného financovania, ktorým sa vylučujú organizácie občianskej spoločnosti, ktoré kritizujú vládu, a to v prospech tzv. vládou organizovaných mimovládnych organizácií . Takýmito prekážkami môžu byť praktiky, ktorými sa obmedzuje prístup organizácií občianskej spoločnosti k verejným finančným prostriedkom tým, že sa ich podporné činnosti považujú za politické činnosti , čo ovplyvňuje ich štatút oslobodenia od dane , a pravidlá týkajúce sa zahraničných darov . Organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v určitých citlivých oblastiach, ako sú práva LGBTIQ osôb a rodová rovnosť vrátane podporných činností a činností v oblasti strategických súdnych konaní, čelia ďalšiemu vylúčeniu z verejného financovania. 4.2.Podpora EÚ pre aktérov občianskej spoločnosti 4.2.1.Program Občania, rovnosť, práva a hodnoty Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv boli vždy medzi príjemcami programov financovania Komisie, čím obohatili úsilie členských štátov. Program Občania, rovnosť, práva a hodnoty s rozpočtom vo výške 1,55 miliardy EUR na roky 2021 – 2027 je vôbec najväčším fondom pre základné práva v rámci EÚ. Jeho cieľom je chrániť a presadzovať práva a hodnoty zakotvené v zmluvách EÚ, charte a medzinárodných dohovoroch podporou organizácií občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných strán na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a nadnárodnej úrovni. Spätná väzba z konzultácie Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv privítali program Občania, rovnosť, práva a hodnoty ako pozitívny vývoj. Z konzultácií vyplýva, že väčšina organizácií občianskej spoločnosti o programe vedela, aj keď v rôznej miere . 28 % respondentov v rámci konzultácií k tejto správe požiadalo o financovanie z programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty a 39 % oň plánuje požiadať. Program Občania, rovnosť, práva a hodnoty sa skladá z rôznych oblastí financovania. Novou oblasťou Hodnoty Únie sa podporujú organizácie občianskej spoločnosti, obhajcovia práv a iné zainteresované strany, ktoré presadzujú kultúru hodnôt v EÚ založenú na základných právach, demokracii a právnom štáte. K dispozícii je financovanie určené na budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti o charte, ako aj na činnosti, ktorými sa posilňujú vedomosti odborníkov z praxe, odborníkov pracujúcich v oblasti práva, organizácií občianskej spoločnosti a nezávislých orgánov pre ľudské práva s cieľom účinne sa zapájať do súdnych konaní na vnútroštátnej a európskej úrovni, ako aj na zlepšenie prístupu k spravodlivosti a presadzovania práv prostredníctvom odbornej prípravy, výmeny vedomostí a výmeny osvedčených postupov. Financovanie určené na budovanie kapacít a súdne konania sa podstatne zvýši v rámci pracovného programu na roky 2023 – 2024.

Komisia ako novú príležitosť v rámci oblasti Hodnoty Únie vybrala sprostredkovateľov OOS, a to prostredníctvom otvorenej výzvy na predkladanie návrhov. Tieto orgány budú poskytovať finančnú podporu organizáciám občianskej spoločnosti prostredníctvom systému prerozdeľovania finančných prostriedkov (ktorým sa presúvajú granty z EÚ) s cieľom vybudovať kapacity mnohých miestnych OOS, ktoré podporujú a chránia hodnoty EÚ. Komisia okrem toho podporuje rámcových partnerov, ako sú európske siete, organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace na úrovni EÚ a európske think-tanky pôsobiace v oblasti hodnôt EÚ . Komisia podporuje najmä sieť ENNHRI a niekoľko sietí organizácií občianskej spoločnosti, ako je Únia občianskych slobôd, Európske centrum pre neziskové právo a Európske občianske fórum, pričom všetky pracujú na vytváraní a udržiavaní priaznivého občianskeho priestoru. Organizácie občianskej spoločnosti majú takisto prístup k značnému financovaniu v rámci iných oblastí programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty – rovnosť, práva a rodová rovnosť, boj proti rodovo motivovanému násiliu a násiliu páchanému na deťoch (Daphne) a zapájanie a účasť občanov, kde organizácie občianskej spoločnosti predstavujú takmer polovicu príjemcov. V roku 2021 sa z programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty poskytlo financovanie vo výške približne 91,8 milióna EUR. Táto suma sa v roku 2022 zvýšila na približne 200 miliónov EUR . Na obdobie financovania 2021 – 2027 bol pre všetky fázy projektového cyklu navrhnutý systém riadenia rizík. Dodržiavanie hodnôt EÚ sa vzťahuje na všetky výzvy na predkladanie návrhov a uplatňuje sa počas celého projektového cyklu. Všetci žiadatelia a príjemcovia sa pravidelne kontrolujú z hľadiska dodržiavania hodnôt EÚ vo fáze podávania žiadostí, hodnotenia a vykonávania. Financovanie EÚ určené na podporu organizácií občianskej spoločnosti počas ruskej útočnej vojny proti Ukrajine Príjemcovia programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty majú dobré predpoklady na to, aby reagovali na naliehavé potreby tých, ktorých zasiahla ruská útočná vojna proti Ukrajine, najmä prostredníctvom zberu a monitorovania údajov, zvyšovania informovanosti, presadzovania a usmernení a pomoci obetiam. Keď sa začala ruská útočná vojna, niekoľko výziev na predkladanie návrhov v roku 2022 už bolo otvorených a žiadatelia dostali možnosť prispôsobiť svoje návrhy potrebám vyplývajúcim z vojny. Lehoty na predkladanie ponúk sa predĺžili aj v prípade niektorých výziev. Niektorí rámcoví partneri, ktorí získali financovanie, vyvinuli činnosti s cieľom reagovať na vznikajúce potreby, ako sú kampane v sociálnych médiách, poskytovanie psychologickej podpory alebo odborná príprava dobrovoľných mentorov. Od roku 2023 začnú rámcoví partneri prerozdeľovať finančné prostriedky svojim členským organizáciám na miestnej úrovni, pričom sa môžu zamerať na konkrétnejšie opatrenia v reakcii na túto mimoriadnu situáciu. 4.2.2.Podpora v rámci iných programov EÚ Okrem programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty je EÚ významným zástancom občianskej spoločnosti prostredníctvom mnohých iných programov EÚ. Program Spravodlivosť zabezpečuje verejnosti účinný prístup k spravodlivosti prostredníctvom podpory odbornej justičnej prípravy a organizácií občianskej spoločnosti sa z neho udeľujú granty na realizáciu projektov v spolupráci so súdnymi orgánmi , ako sú cezhraničné projekty odbornej prípravy zameranej na práva EÚ pre odborníkov pracujúcich v oblasti justície. Programy financovania výskumu a inovácií, Horizont 2020 a jeho nástupnícky program Horizont Európa, podporujú aj organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv v mnohých tematických oblastiach . Z programu Erasmus+ sa financujú projekty, ktorými sa podporujú základné práva a hodnoty EÚ. Program Erasmus+ poskytuje štrukturálnu finančnú podporu (granty na prevádzku) európskym organizáciám občianskej spoločnosti pôsobiacim v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy alebo mládeže a od roku 2021 sa v rámci neho ponúkajú aj ročné granty na akcie. Programom posilnenia postavenia občianskej spoločnosti sa napokon financuje odborná príprava pre občiansku spoločnosť s cieľom vytvoriť naratívy na boj proti násilnému extrémizmu . EÚ vo svojich vonkajších činnostiach zaviedla dlhodobé postupy financovania občianskej spoločnosti, spolupráce s ňou a identifikácie výziev, ktorým občianska spoločnosť čelí, prostredníctvom tematických a geografických programov. Geografické nástroje, ako je nástroj predvstupovej pomoci a Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI – Globálna Európa), poskytujú cielenú podporu OOS prostredníctvom regionálnych a vnútroštátnych opatrení („programy v rámci nástroja na podporu občianskej spoločnosti v susedstve“) na posilnenie kapacít organizácií občianskej spoločnosti, posilnenie dialógu medzi štátom a organizáciami občianskej spoločnosti a na podporu otvoreného občianskeho priestoru. Organizácie občianskej spoločnosti sú takisto hlavnými príjemcami podpory z tematického programu pre organizácie občianskej spoločnosti a tematického programu pre ľudské práva a demokraciu v rámci nástroja NDICI – Globálna Európa. 5.Posilnenie postavenia organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv Občianska spoločnosť je aktívnym a nezávislým partnerom v rámci systému základných práv EÚ. EÚ a členské štáty musia uznať úlohy organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv, umožniť im konať a zabezpečiť splnenie podmienok, aby sa mohli zmysluplne zapojiť do rozhodovania a vykonávania vnútroštátnych politík a politík EÚ, ktoré sú prospešné pre naše demokracie. Takéto posilnenie postavenia má zásadný význam pre živý občiansky priestor a umožňuje organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom práv pomáhať pri formovaní vnútroštátnych politík a politík EÚ. Mnohé zainteresované strany však uvádzajú, že organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv majú v niektorých členských štátoch ťažkosti s prístupom ku konzultáciám a k dialógom zainteresovaných strán. Nie vždy sú k dispozícii informácie o otvorených konzultáciách alebo jasné usmernenia o prístupe k nim. Spätná väzba z konzultácie V rámci konzultácie uskutočnenej na prípravu tejto správy uviedla viac ako polovica organizácií (53 %) prekážky v „účasti a spolupráci s orgánmi“. Najväčšími výzvami v tejto oblasti boli prekážky, ktorými sa obmedzuje prístup organizácií ku konzultáciám a účasť na rozhodovacom procese (45 %), ako aj prístup k informáciám a dokumentom (42 %). Okrem toho značný počet organizácií (30 %) uviedol, že sa vo všeobecnosti stretli s prekážkami v občianskom dialógu. Podľa zistení agentúry FRA nie sú v konzultáciách dostatočne zastúpené ani menšiny a zraniteľné skupiny. 5.1.Príklady toho, ako členské štáty posilňujú postavenie aktérov občianskej spoločnosti Zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv je nevyhnutné na prípravu, vykonávanie a monitorovanie právnych predpisov a politík. Niekoľko členských štátov vytvorilo konzultačné mechanizmy s cieľom zabezpečiť, aby sa organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv mohli zapojiť a aby mali možnosť posúdiť, ako môžu navrhované opatrenia ovplyvniť ich, ich členov alebo základné práva vo všeobecnosti. Mnohé členské štáty zhromažďujú príspevky od organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv prostredníctvom otvorených verejných konzultácií. Napríklad v Španielsku sa pred vypracovaním právnych predpisov uskutočňuje otvorená verejná konzultácia a verejné vypočutie, počas ktorého sa organizácie občianskej spoločnosti môžu podeliť o svoje vedomosti a názory. Podobne mnohé členské štáty uľahčujú účasť zainteresovaných strán prostredníctvom online konzultačných platforiem, ktoré poskytujú informácie o prebiehajúcich konzultáciách. V Rakúsku bola príprava národného strategického plánu pre spoločnú poľnohospodársku politiku podporená procesom, pri ktorom každý mohol získať informácie a prispieť. Všeobecné pravidlá vykonávania posúdení vplyvu právnych predpisov umožňujú vo viacerých členských štátoch posúdiť vplyv legislatívneho návrhu na občiansku spoločnosť. V niektorých členských štátoch ide o povinnosť zákonodarcu. Napríklad v Nemecku sa musia posúdiť všetky regulačné vplyvy legislatívnych návrhov vypracovaných spolkovou vládou vrátane ich vplyvu na občiansky priestor. V Lotyšsku sa vplyvy návrhov na ľudské práva, demokratické hodnoty a rozvoj občianskej spoločnosti hodnotia ako horizontálne vplyvy. Na podporu rozvoja občianskej spoločnosti sú nevyhnutné štruktúry trvalého dialógu. Niekoľko členských štátov zapája organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv prostredníctvom špecializovaných platforiem a sietí, ktoré im poskytujú oficiálny mechanizmus na pomoc pri vykonávaní a monitorovaní právnych predpisov a politík. Napríklad v Česku diskutuje rada pre mimovládne organizácie o kľúčových otázkach týkajúcich sa práce organizácií občianskej spoločnosti a podieľala sa na vytváraní stratégie spolupráce medzi verejnou správou a mimovládnymi organizáciami. Pripravuje sa metodika na ďalšie uľahčenie ich účasti. Vo Fínsku bola vytvorená poradná rada pre politiku občianskej spoločnosti s cieľom podporiť komunikáciu medzi vládou a občianskou spoločnosťou. V Írsku sa miestne orgány môžu spojiť s komunitnými skupinami vrátane organizácií občianskej spoločnosti prostredníctvom siete v oblasti verejnej účasti. Hlavným cieľom siete je umožniť členom vyjadriť názory v rámci oficiálnych rozhodovacích štruktúr na miestnej úrovni. Niekoľko členských štátov zapája organizácie občianskej spoločnosti a obhajcov práv prostredníctvom platforiem a sietí zameraných na ochranu základných práv konkrétnych skupín. Napríklad v Grécku sa organizácie občianskej spoločnosti zúčastňujú na zasadnutiach Národnej rady proti rasizmu a intolerancii a spolupracujú s Úradom národného spravodajcu pre otázky obchodovania s ľuďmi. V Španielsku sa organizácie občianskej spoločnosti zúčastňujú na zasadnutiach Rady pre účasť žien, ktorá vykonáva prácu na podporu rovnosti a nediskriminácie. Organizácie občianskej spoločnosti sa zúčastňujú aj na zasadnutiach Národnej rady pre zdravotné postihnutie a zapájajú sa do zasadnutí Rady pre podporu rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie osôb na základe rasového alebo etnického pôvodu. V Portugalsku poskytuje Hospodárska a sociálna rada fórum pre dialóg o sociálno-ekonomických otázkach medzi sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti.

Národné inštitúcie pre ľudské práva a subjekty pre rovnaké zaobchádzanie udržiavajú pravidelný kontakt s organizáciami občianskej spoločnosti a pôsobia ako spojovací článok medzi nimi a rôznymi úrovňami verejnej správy. Zapájajú organizácie občianskej spoločnosti do konzultácií, poradných výborov, spoločných projektov a diskusných podujatí. Väčšina subjektov pre rovnaké zaobchádzanie začlenila organizácie občianskej spoločnosti do svojich riadiacich orgánov. Zatiaľ čo niekoľko NHRI a subjektov pre rovnaké zaobchádzanie hovorí o dobrej spolupráci s orgánmi, výzvy pretrvávajú v súvislosti s včasnými a transparentnými konzultáciami, poskytovaním informácií a ich systematickým zapojením nezávisle od vlastnej iniciatívy. Štyri členské štáty ešte nevytvorili akreditovanú NHRI v súlade s parížskymi zásadami OSN. 5.2.Opatrenia EÚ na posilnenie postavenia aktérov občianskej spoločnosti V zakladajúcich zmluvách EÚ sa uznáva význam účasti občianskej spoločnosti a dialógu s ňou. V článku 11 ZEÚ sa od inštitúcií EÚ vyžaduje, aby občanom a reprezentatívnym združeniam dali možnosť verejne vyjadrovať a vymieňať si názory na všetky oblasti činnosti EÚ. V článku sa ďalej inštitúciám ukladá povinnosť udržiavať otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s reprezentatívnymi združeniami a občianskou spoločnosťou a viesť rozsiahle konzultácie o nových iniciatívach. V článku 15 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa inštitúciám, orgánom, úradom a agentúram EÚ ukladá povinnosť v čo najväčšej možnej miere dodržiavať zásadu otvorenosti s cieľom podporovať dobrú správu vecí verejných a zabezpečiť účasť občianskej spoločnosti. V charte sa uznáva právo na slobodu prejavu a právo na informácie (článok 11) a na slobodu pokojného zhromažďovania a združovania (článok 12). Súdny dvor Európskej únie v súlade s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva potvrdil, že právo slobodne sa združovať predstavuje jeden zo základných pilierov demokratickej a pluralitnej spoločnosti, keďže umožňuje občanom konať kolektívne v oblastiach spoločného záujmu a prispieť tak k riadnemu fungovaniu verejného života . Toto uznanie kľúčovej úlohy občianskeho priestoru sa odráža vo fungovaní EÚ a v jej politikách. Zapojenie do tvorby politiky Od roku 2015 sa v programe lepšej právnej regulácie vyžaduje, aby sa pri príprave legislatívnych iniciatív zohľadňovali vplyvy na základné práva spolu s hospodárskymi, so sociálnymi a s environmentálnymi vplyvmi vo všeobecnosti. To si vyžaduje, aby inštitúcie EÚ posúdili, ako sa v konkrétnych spisoch najlepšie podporujú a chránia základné práva, a takisto sa tým umožňuje OOS a obhajcom práv zistiť, ako sa pri tvorbe právnych predpisov EÚ zohľadňujú potenciálne vplyvy základných práv na občiansku spoločnosť. Konzultačné mechanizmy a mechanizmy dialógu takisto umožňujú OOS a obhajcom práv prezentovať svoje názory na právne predpisy a politiku EÚ počas celého politického cyklu od počiatočnej prípravy iniciatívy až po rokovania medzi spoluzákonodarcami, Európskym parlamentom a Radou. Formálna konzultácia a mechanizmy podávania sťažností Súborom nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu sa potvrdzuje význam zapojenia zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti do tvorby politiky EÚ. Konzultácie so zainteresovanými stranami sú významnou súčasťou tvorby politiky založenej na dôkazoch a neoceniteľným spôsobom prispievajú k legitímnosti procesu tvorby politiky. Portál Vyjadrite svoj názor je vstupným bodom pre všetky príspevky k legislatívnym návrhom, hodnoteniam, ku kontrolám vhodnosti a k oznámeniam. Umožňuje všetkým zainteresovaným stranám prispieť k iniciatívam, a to pred prijatím a po prijatí. To možno dosiahnuť poskytnutím všeobecnej spätnej väzby alebo výmenou názorov a vedomostí v rámci otvorenej verejnej konzultácie. Zhromažďovanie spätnej väzby poskytuje zainteresovaným stranám príležitosť podeliť sa o svoje názory na konkrétny dokument (zvyčajne „výzva na predkladanie podkladov“). Verejná konzultácia pozostáva z otázok pre verejnosť a v prípade potreby aj zo špecializovaných otázok pre odborníkov z organizácií občianskej spoločnosti, podniky, verejné orgány, akademickú obec atď. Respondenti môžu doplniť svoj príspevok písomnými príspevkami, ako sú napríklad pozičné dokumenty. Príspevky možno zasielať v ktoromkoľvek z 24 úradných jazykov EÚ. Zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv môžu Komisii podať aj formálne sťažnosti, ak majú podozrenie, že orgány členských štátov porušili právo EÚ. Po posúdení sťažnosti Komisia rozhodne, či začne konanie o nesplnení povinnosti. Európsky ombudsman je okrem toho poverený vyšetrovať sťažnosti jednotlivcov a organizácií týkajúce sa nesprávneho úradného postupu zo strany inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ, a to aj v prípadoch porušenia základných práv. Aktéri občianskej spoločnosti sú hlavnými partnermi pri príprave iniciatív EÚ. Nedávnym príkladom je úloha organizácií občianskej spoločnosti pri formovaní prístupu EÚ k dôveryhodnej umelej inteligencii sústredenej na človeka. Do verejnej konzultácie o Bielej knihe o umelej inteligencii prispelo viac ako 160 organizácií občianskej spoločnosti. Poskytli cenný príspevok k návrhu nariadenia o umelej inteligencii , ktorého cieľom je vytvoriť jednotný trh pre dôveryhodnú umelú inteligenciu, ktorá je bezpečná, pričom sa v rámci nej dodržiavajú základné práva. Medzi ďalšie nedávne príklady patrí návrh smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti, balík na boj proti strategickým žalobám proti verejnej účasti, návrh na zriadenie európskeho priestoru pre zdravotné údaje, odporúčanie Komisie o ochrane, bezpečnosti a posilnení postavenia novinárov a iných pracovníkov médií a legislatívna iniciatíva na posilnenie úlohy a právomocí subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. Neoddeliteľnou súčasťou prípravy a vykonávania obchodných dohôd EÚ sú aj konzultácie s občianskou spoločnosťou. Komisia vytvorila odbornú skupinu pre názory migrantov v oblasti migrácie, azylu a integrácie zloženú zo zástupcov občianskej spoločnosti s príslušnými odbornými znalosťami s cieľom poskytovať poradenstvo v oblasti migračných politík. V stratégii EÚ pre rovnosť LGBTIQ osôb sa stanovujú prebiehajúce konzultácie s organizáciami občianskej spoločnosti o jej vykonávaní. Táto stratégia zahŕňa organizácie občianskej spoločnosti aj do mnohých svojich činností vrátane dialógu s členskými štátmi. V strategickom rámci EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov sa kladie veľký dôraz na účasť rómskej občianskej spoločnosti vo všetkých fázach procesu tvorby politiky. Využívanie finančných prostriedkov EÚ Podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU) môžu byť organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia práv poverení úlohami. Podľa týchto právnych predpisov musia členské štáty zaviesť účinné mechanizmy na zabezpečenie toho, aby sa programy financované z prostriedkov EÚ koncipovali a vykonávali v súlade s príslušnými ustanoveniami charty. Ide o súčasť horizontálnej základnej podmienky účinného uplatňovania a vykonávania charty (ďalej len „horizontálna základná podmienka“). Ustanovuje sa tým aj „partnerstvo“ s viacerými regionálnymi, miestnymi orgánmi a orgánmi občianskej spoločnosti, ako sú orgány pôsobiace v oblasti základných práv. Členský štát zapája tieto orgány do prípravy, vykonávania a hodnotenia programov, a to aj prostredníctvom účasti vo výbore zodpovednom za monitorovanie vykonávania programov financovania v prípade, že sa zabezpečuje vyvážené zastúpenie dotknutých partnerov. Členské štáty prijímajú čoraz viac opatrení na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do vykonávania horizontálnej základnej podmienky. V prípade potreby musia vyčleniť primerané zdroje z fondov na budovanie administratívnych kapacít sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. Napríklad v Dánsku boli organizácie občianskej spoločnosti a NHRI zahrnuté do dvojstranných a verejných konzultácií organizovaných riadiacimi orgánmi programov, na ktoré sa vzťahuje NSU. Zúčastňujú sa aj na monitorovaní vykonávania všetkých programov. V Rumunsku riadiace orgány každého programu zriadili monitorovacie výbory, ktoré zahŕňajú organizácie občianskej spoločnosti pre všetky programy. V Česku sú organizácie občianskej spoločnosti zaradené medzi orgány, ktoré pripravujú, implementujú a monitorujú fondy, na ktoré sa vzťahuje NSU. To im umožňuje ovplyvňovať obsah programov a výzvy na financovanie a zúčastňovať sa na hodnotení a monitorovaní, a to aj pokiaľ ide o súlad operácií s chartou. Vylepšené štrukturálne dialógy Okrem konzultácií Komisia vytvorila niekoľko prispôsobených mechanizmov dialógu, ktoré zainteresovaným stranám vrátane organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov práv umožnia pravidelne prispievať k tvorbe politiky a vykonávaniu v konkrétnych oblastiach. Štrukturálny dialóg s občianskou spoločnosťou sa uskutočňuje napríklad prostredníctvom fór a platforiem, ktoré pokrývajú široké oblasti politiky, ako je Stále fórum občianskej spoločnosti pre boj proti rasizmu, platforma pre oblasť zdravotného postihnutia, Európske fórum pre migráciu a platforma EÚ pre politiku v oblasti zdravia. Sieť EÚ pre práva detí bola zriadená na podporu vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégie EÚ v oblasti práv dieťaťa. Platforma na ochranu práv obetí bola spustená v roku 2020 s cieľom uľahčiť dialóg a výmenu najlepších postupov a informácií medzi jej členmi, z ktorých dve tretiny pochádzajú z občianskej spoločnosti . EÚ nadviazala aj dialógy o špecifickejších otázkach, napríklad pokiaľ ide o Fórum občianskej spoločnosti pre rovnosť LGBTIQ osôb, európsku platformu pre začleňovanie Rómov a monitorovanie rómskej občianskej spoločnosti 2025, Fórum občianskej spoločnosti pre oblasť drog a platformu občianskej spoločnosti EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi. Na Fóre občianskej spoločnosti o boji proti antisemitizmu sa stretávajú zástupcovia z Komisie a židovských komunít, občianskej spoločnosti a iné zainteresované strany, aby vytvorili väzby a maximalizovali účinok spoločnej akcie. Organizácie občianskej spoločnosti ako signatári Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií a ako členovia stálej pracovnej skupiny kódexu poskytujú odborné poradenstvo o lepšom pochopení vznikajúcich dezinformačných naratívov alebo o rozvíjaní kľúčových výsledkov, ako sú ukazovatele na meranie vplyvu kódexu proti šíreniu dezinformácií v EÚ.