EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 10. 2017 COM(2017) 614 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE VÝROČNÁ SPRÁVA O VYKONÁVANÍ DOHODY O VOĽNOM OBCHODE MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A KÓREJSKOU REPUBLIKOU {SWD(2017) 345 final}



1.ÚVOD Dňa 1. júla 2017 uplynulo šesť rokov od začiatku uplatňovania dohody o voľnom obchode (ďalej len „dohoda o voľnom obchode/dohoda“) medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (v tejto správe ďalej len „Kórea“). Dohoda sa predbežne uplatňuje od júla 2011. Dňa 13. decembra 2015 dohoda oficiálne nadobudla platnosť po ratifikácii členskými štátmi EÚ. Dodatkový protokol k dohode, ktorým sa zohľadňuje pristúpenie Chorvátska k EÚ, sa predbežne vykonáva od 26. mája 2014 a platnosť nadobudol 1. januára 2016. Dohoda medzi EÚ a Kóreou je prvou dohodou z novej generácie komplexných dohôd o voľnom obchode. Ide tiež o prvú obchodnú dohodu EÚ uzavretú s ázijskou krajinou. Je to najambicióznejšia dohoda o voľnom obchode, akú EÚ doposiaľ vykonávala. Toto je piata výročná správa o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou. Vypracovaná bola v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 511/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa vykonáva dvojstranná ochranná doložka dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou. Podľa článku 13 ods. 1 uvedeného nariadenia Komisia zverejňuje výročnú správu o uplatňovaní a vykonávaní dohody. K tejto správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje výročnú monitorovaciu správu o aktualizovaných štatistikách dovozu výrobkov z Kórey v citlivých odvetviach, ako sa požaduje v článku 3 ods. 3. Dňa 18. mája 2017 prijal Európsky parlament uznesenie o zhodnotení prvých piatich rokov vykonávania dohody medzi EÚ a Kóreou. Parlament uznal veľmi pozitívne hospodárske výsledky dohody pre EÚ, zároveň však vyjadril znepokojenie nad niektorými nevyriešenými bodmi, predovšetkým pokiaľ ide o pracovné práva v Kórei. 2.METODIKA POUŽITÁ NA ANALÝZU Nasledujúca analýza dvojstranných obchodných tokov tovaru medzi EÚ a Kóreou je založená na porovnaní údajov za celý kalendárny rok 2016 s údajmi za rok 2010, teda posledný celý kalendárny rok pred začiatkom predbežného vykonávania dohody 1. júla 2011. V prípade obchodu so službami a v prípade investícií je analýza založená na najnovších dostupných výročných údajoch za rok 2015, opäť v porovnaní s údajmi za rok 2010. Treba poznamenať, že zmeny v obchodných tokoch nie je možné pripisovať výlučne dohode, keďže vplyv majú aj iné faktory. Nasledujúce údaje však poskytujú dobrý prehľad o tom, ako dohoda doposiaľ fungovala. Správa tiež poskytuje prehľad o činnosti jednotlivých výborov a pracovných skupín zriadených na základe dohody s cieľom monitorovať jej vykonávanie v období od januára 2016 do mája 2017. 3.VÝVOJ OBCHODU (V JEDNOTLIVÝCH ROKOCH A OD ZAČIATKU PREDBEŽNÉHO VYKONÁVANIA) 3.1.Obchod s tovarom 3.1.1.Celkový vývoj obchodu s tovarom

Treba poznamenať, že postupné nadobúdanie platnosti dohodnutých colných koncesií v prvých rokoch od začiatku predbežného vykonávania dohody 1. júla 2011 sa skončilo 30. júna 2016. Odvtedy sa takmer všetky clá plne liberalizovali, takže na rozdiel od predchádzajúcich správ sa už vôbec nerozlišuje medzi plne liberalizovanými, čiastočne liberalizovanými alebo neliberalizovanými výrobkami. Vývoz EÚ do Kórey sa zvýšil o 59,2 %, a to z 28 miliárd EUR v roku 2010 na 44,5 miliardy EUR v roku 2016. Vývoz EÚ do Kórey sa zvýšil v priemere o 8,1 % ročne, dovoz EÚ z Kórey sa zvýšil v priemere o 0,8 % ročne. V roku 2010, čo je základný rok pred začiatkom predbežného vykonávania dohody, dosahoval vývoz EÚ do Kórey hodnotu 28 miliárd EUR a dovoz z Kórey 39,5 miliardy EUR. V roku 2016 dosahoval vývoz EÚ do Kórey hodnotu 44,5 miliardy EUR a dovoz z Kórey 41,4 miliardy EUR. Takže deficit obchodnej bilancie medzi EÚ a Kóreou vo výške 11,6 miliardy EUR v roku 2010 sa zmenil na prebytok vo výške 3,1 miliardy EUR v roku 2016. Ak by dohoda nebola v platnosti, súčasná úroveň vývozu EÚ do Kórey by mala za následok colné poplatky vo výške približne 2 miliardy EUR . Graf 1: Vývoz z EÚ do Kórey a dovoz z Kórey do EÚ v rokoch 2010 až 2016 (v miliardách EUR)



Obchod s tovarom EÚ-28 – Kórea (v miliónoch EUR) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Dovoz EÚ z Kórey 39 534 36 312 38 014 35 837 38 772 42 365 41 437 Vývoz EÚ do Kórey 27 961 32 515 37 815 39 910 43 188 47 787 44 506 Obchodná bilancia –11 573 –3 797 –199 4 073 4 416 5 422 3 069 Zdroj: Eurostat jún 2017 Celkový vývoz EÚ do Kórey v rokoch 2015 a 2016 klesol o 6,9 %. Dovoz EÚ z Kórey klesol o 2,2 %. Spôsobilo to pokles prebytku obchodnej bilancie EÚ z 5,4 na 3,1 miliardy EUR. Tento pokles je v súlade s celkovou štruktúrou obchodu v EÚ v roku 2016. Celkový vývoz EÚ do sveta v rokoch 2015 a 2016 klesol o 2,4 %. Dovoz EÚ zo sveta klesol o 1,2 %. Výraznejší pokles vývozu EÚ do Kórey je okrem iného dôsledkom nižšieho predaja strojov, dopravných zariadení, motorových vozidiel (aj v súvislosti so škandálom okolo vznetových motorov) a vývozu ropy zo Spojeného kráľovstva (v dôsledku ukončenia sankcií voči Iránu) a nižšieho počtu dodaných lietadiel (na nasledujúce roky sú plánované väčšie dodávky). Naopak, v roku 2016 sa prejavil pokles dovozu plavidiel, LCD displejov a petrochemikálií z Kórey do EÚ.

Dovoz z Kórey predstavoval v roku 2010 2,6 % celkového dovozu do EÚ a v roku 2016 2,4 %, čo v roku 2016 robilo z Kórey ôsmeho najväčšieho dovozcu do EÚ. Vývoz EÚ do Kórey predstavoval v roku 2010 2 % celkového vývozu EÚ a v roku 2016 2,6 %, čo v roku 2016 robilo z Kórey deviaty najväčší vývozný trh EÚ. Z hľadiska celkového obchodu bola Kórea ôsmym najväčším partnerom EÚ. Na kórejskej strane vzrástol podiel EÚ na celkovom kórejskom dovoze z 9,1 % pred začatím uplatňovania dohody na 12,8 % v roku 2016, čo robilo z EÚ druhého najväčšieho dovozcu do Kórey (po Číne). Počas toho istého obdobia podiel EÚ na celkovom kórejskom vývoze klesol z 11,5 % na 10,9 % , čo robilo z EÚ tretí najväčší vývozný trh Kórey. Z hľadiska celkového obchodu bola EÚ tretím najväčším partnerom Kórey (po Číne a USA). 3.1.2.Účinky v rámci jednotlivých odvetví Pokiaľ ide o vývoz EÚ do Kórey, najdôležitejšími kategóriami výrobkov v roku 2016 boli tieto: ·„Stroje a zariadenia“ (HS 16) predstavovali 29,2 % celkového vývozu EÚ do Kórey. Táto kategória výrobkov vykázala pokles o 8,2 % v porovnaní s rokom 2015. ·„Dopravné zariadenia“ (HS 17) predstavovali 21,2 % celkového vývozu EÚ do Kórey. Táto kategória výrobkov vykázala pokles o 6,4 % v porovnaní s rokom 2015. ·„Chemické výrobky“ (HS 06) predstavovali 13,6 % celkového vývozu EÚ do Kórey. Táto kategória výrobkov vykázala nárast o 8,4 % v porovnaní s rokom 2015. ·Ďalšie kategórie výrobkov, ktorých vývoz z EÚ sa od júla 2011 výrazne zvýšil, sú „nerastné výrobky“ (HS 05), „perly a drahé kovy“ (HS 14), „obuv“ (HS 12) a „drevo“ (HS 09). Pokiaľ ide o dovoz EÚ z Kórey, hlavnými kategóriami výrobkov v roku 2016 boli tieto: ·„Stroje a zariadenia“ predstavovali 33,9 % dovozu EÚ z Kórey. Táto kategória výrobkov vykázala pokles o 4,9 % v porovnaní s rokom 2015. ·„Dopravné zariadenia“ predstavovali 26,1 % celkového dovozu EÚ z Kórey. Táto kategória výrobkov vykázala pokles o 4,9 % v porovnaní s rokom 2015. ·Výrazné zvýšenie dovozu do EÚ sa zaznamenalo v kategóriách „chemické výrobky“ a „plasty“ (HS 07).

3.1.3. Dvojstranný obchod s motorovými vozidlami a automobilovými dielmi Hodnota vývozu motorových vozidiel (HS 8703) z EÚ sa od roku 2010 do roku 2016 zvýšila o 244 %, z 1,68 miliardy EUR (64 200 kusov) na 5,79 miliardy EUR (176 900 kusov), čo predstavuje 13 % celkového vývozu EÚ do Kórey. Dovoz EÚ z Kórey vzrástol o 53 % z 2,48 miliardy EUR na 4,79 miliardy EUR alebo o 13 % z hľadiska počtu dovezených kusov (z 300 000 na 339 000). Motorové vozidlá predstavujú takmer 12 % celkového dovozu EÚ z Kórey. Graf 2: Vývoz motorových vozidiel z EÚ do Kórey a dovoz motorových vozidiel z Kórey do EÚ v rokoch 2010 až 2016 (v miliardách EUR) Hodnota vývozu automobilových dielov z EÚ do Kórey bola v roku 2016 približne 1,4 miliardy EUR. Predstavuje to medziročný nárast oproti roku 2015 o 25 %. Hodnota dovozu automobilových dielov z Kórey do EÚ bola v roku 2016 približne 3,5 miliardy EUR. Predstavuje to medziročný nárast oproti roku 2015 o 9 %. Deficit obchodnej bilancie v kategórii automobilových dielov zostal stabilný vo výške približne – 2,1 miliardy EUR. 3.2. Obchod so službami a investície Najnovšie dostupné údaje o službách a investíciách sú z roku 2015. Vývoz služieb z EÚ dosiahol v roku 2015 hodnotu 11,1 miliardy EUR, čo predstavuje nárast o 49 % v porovnaní s rokom 2010 (aj keď v porovnaní s rokom 2014 je to pokles o 7 %). V tom istom roku 2015 dosiahol dovoz služieb z Kórey do EÚ hodnotu 6,3 miliardy EUR, čo predstavuje nárast o 32 % v porovnaní s rokom 2010 (v porovnaní s rokom 2014 je to nárast o 7,3 %). Obchod so službami medzi EÚ a Kóreou predstavuje približne 1 % zahraničného obchodu EÚ so službami. EÚ mala v roku 2015 v tejto oblasti prebytok obchodnej bilancie 4,8 miliardy EUR. Tabuľka 1: Celkový obchod so službami medzi EÚ a Kóreou (v miliónoch EUR) Dovoz do EÚ (debet) Vývoz z EÚ (kredit) Obchodná bilancia EÚ 2010 4 769 7 422 2 653 2011 4 625 7 887 3 262 2012 4 919 9 005 4 086 2013 5 641 10 758 5 117 2014 5 868 11 934 6 066 2015 6 298 11 089 4 792 Zdroj: Eurostat (platobná bilancia)

V roku 2015 dosiahli priame zahraničné investície EÚ v Kórei hodnotu 49,8 miliardy EUR, čo predstavuje 3,5 % priamych zahraničných investícií EÚ v zahraničí. V roku 2015 dosiahli priame zahraničné investície Kórey v EÚ celkovú hodnotu 20,9 miliardy EUR, čo predstavuje 0,7 % priamych zahraničných investícií v EÚ. Takže priame zahraničné investície EÚ v Kórei boli približne 2,5-krát vyššie než priame zahraničné investície Kórey v EÚ. Od roku 2010 do roku 2016 vzrástli priame zahraničné investície v EÚ o 59 % a priame zahraničné investície EÚ vzrástli o 33 %. Tabuľka 2: Priame zahraničné investície medzi EÚ a Kóreou (v miliónoch EUR) Zásoby Toky do EÚ z EÚ do EÚ z EÚ 2010 13 140 37 480 4 012 2 448 2011 10 782 36 306 1 810 2 217 2012 16 866 35 206 4 302 -179 2013 (b) 14 949 32 274 1 340 823 2014 17 565 45 829 4 486 5 485 2015 20 914 49 755 1 800 -6 428 Poznámka: (b) zlom v rade. Údaje za roky 2010 – 2012 sú zostavené podľa metodiky BPM5 a nie sú porovnateľné s údajmi za obdobie rokov 2013 – 2015, ktoré sú založené na metodike BPM6. Zahrnuté sú aj účelovo vytvorené subjekty („special purpose entities“). 3.3.Miera využívania preferencií Tento údaj ukazuje, do akej miery vývozcovia z EÚ využívajú preferencie podľa dohody o voľnom obchode, teda ako využívajú možnosti zníženia cla podľa dohody. V roku 2016 dosahovala celková miera využívania preferencií EÚ na kórejskom trhu hodnotu 71 %, čo bola najvyššia miera vôbec. Na porovnanie, v roku 2015 to bolo 68 % a v rokoch 2014 a 2013 65 %. Na úrovni členských štátov dosahuje miera využívania preferencií širokú škálu hodnôt, od 20,8 % (Malta) po 86,8 % (Belgicko). Krajiny s najvyššou mierou, nad 80 %, sú Belgicko, Slovensko, Cyprus, Rakúsko a Maďarsko. Naopak, členské štáty s najnižšou mierou, pod 60 %, sú Chorvátsko, Írsko, Holandsko, Estónsko, Fínsko a Malta. Pokiaľ ide o triedy HS, najvyššie celkové miery boli zaznamenané v kategórii „živé zvieratá a živočíšne výrobky“ (I. trieda) na úrovni 95,4 % a „dopravné zariadenia“ (XVII. trieda) na úrovni 95 %. Konkrétnejšie, motorové vozidlá (XVII. trieda, 87. kapitola) predstavujú viac ako 20 % všetkých preferencií. Vývoz z EÚ do Kórey vykazuje mieru využívania preferencií 95,1 %. Na druhej strane, najnižšie celkové miery (pod 60 %) boli zaznamenané v kategóriách „základné kovy a predmety vyrobené zo základných kovov“ (XV. trieda) na úrovni 58,8 %, „perly a drahé kovy“ (XIV. trieda) na úrovni 56,9 %, vo veľmi dôležitej kategórii „stroje a mechanické zariadenia, elektrické zariadenia“ (XVI. trieda) na úrovni 54,7 %, v kategóriách „kože a kožky“ (VIII. trieda), „zbrane a strelivo“ (XIX. trieda) a „rôzne“ (XX. trieda) na úrovni 53,7 %, 53,1 % a 51,2 % v uvedenom poradí. Pokiaľ ide o kórejský vývoz do EÚ, celková miera využívania preferencií na trhu EÚ bola vyššia než miera využívania preferencií zo strany EÚ a dosiahla v roku 2016 úroveň 87 %, v porovnaní s úrovňou 85 % v roku 2015 a 84 % v roku 2014. 4.ČINNOSTI ORGÁNOV ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE DOHODY

Na základe inštitucionálnych ustanovení dohody medzi EÚ a Kóreou (článok 15) sa zriadilo sedem osobitných výborov, sedem pracovných skupín a dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva. Výbor pre obchod na ministerskej úrovni, ktorý zasadá raz ročne, plní úlohu dohľadu a zabezpečuje riadne fungovanie dohody. Väčšina zasadnutí výborov a pracovných skupín vrátane Výboru pre obchod v období od januára 2016 do mája 2017 sa konala v EÚ, ako je zhrnuté ďalej. Pracovná skupina pre motorové vozidlá a ich časti zasadala 21. júna 2016 v Bruseli a riešila otázky týkajúce sa životného prostredia, technických noriem, harmonizácie, zbližovania právnych predpisov a prístupu na trh. Pokrok sa dosiahol v otázke technickej aktualizácie prílohy 2-C. Počas zasadnutia pracovnej skupiny bolo vyjadrené znepokojenie EÚ nad otázkami, ako sú technické požiadavky na sedadlá, skúšobný postup Flex-PLI a zavedenie technológie 48V. V oblasti prístupu na trh sa okrem iného prerokovali otázky ťahačov, samocertifikácie a označovania automobilových dielov, obmedzeného prístupu na trh pre určité typy vozidiel, obmedzení šírky vozidiel, osvedčení o typovom schválení a politiky ovplyvňujúcej dovoz motocyklov. Pracovná skupina pre farmaceutické výrobky a zdravotnícke pomôcky, ktorá zasadala 22. júna 2016 v Bruseli, rokovala okrem iného o kórejskej politike stanovovania cien farmaceutických výrobkov a o náležitom uznávaní hodnoty inovatívnych liekov a technológií, o serializácii liekov, o uznávaní prehľadov liekov z EÚ, ako aj o uhrádzaní pomôcok na jedno použitie, o požiadavkách na klinické skúšky a o aktuálnom situácii notifikovaných orgánov v EÚ. Výbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia zasadal 21. októbra 2016 v Bruseli. Prerokoval postup schvaľovania dovozu hovädzieho mäsa z EÚ, požiadavku EÚ na uznanie rozhodnutí o regionalizácii, zrušenie kórejského zákazu dovozu bravčového mäsa, hydiny a výrobkov z hydiny z niektorých členských štátov EÚ a doložku týkajúcu sa miesta „narodenia a chovu“ používanú v dvojstranných sanitárnych protokoloch medzi členskými štátmi EÚ a Kóreou. EÚ tiež nastolila otázku množstva odoberaných vzoriek na testovanie výrobkov vysokej hodnoty a otázku týkajúcu sa osvedčovania kórejských pravidiel pre výrobky vyrobené v jednom členskom štáte EÚ a dopravené do Kórey cez iný členský štát. Kórea nastolila otázku vývozu kuracej polievky so ženšenom do EÚ. Výbor pre obchod s tovarom zasadal 15. novembra 2016 v Bruseli. Prerokoval celkové vykonávanie dohody po piatich rokoch a uznal jej prospešnosť pre EÚ aj Kóreu. Obe strany prerokovali výsledky elektronického dialógu, ktorý sa uskutočnil o deň skôr a týkal sa širokej škály otázok (preskúmanie článkov 4 a 5.2 prílohy 2-B k dohode, rozšírenie rozsahu pôsobnosti prílohy 2-B na testovanie rádiových zariadení, stav vykonávania smernice EÚ o ekodizajne pre televízne prijímače a displeje, požiadavky na testovanie pre postupy posudzovania zhody v rámci smernice EÚ o rádiových zariadeniach, prechodné obdobie pre vykonávanie novej smernice o nízkom napätí a smernice o elektromagnetickej kompatibilite). Opäť boli nastolené otázky prístupu kozmetického priemyslu EÚ na trh, najmä kórejský systém elektronickej výmeny údajov a požiadavky na bezcolné obchody v mestách týkajúce sa vyčlenenia priestoru na predaj výrobkov malých a stredných podnikov (MSP). Pokiaľ ide o hospodársku súťaž, EÚ požadovala informácie o kórejských právnych predpisoch týkajúcich sa zakázaných dotácií a vyjadrila znepokojenie nad kórejskými plánmi na podporu miestneho lodiarskeho priemyslu. Na záver strany rokovali o príprave zasadnutia Výboru pre obchod. Zasadnutie Pracovnej skupiny pre spoluprácu v oblasti obchodných nápravných prostriedkov EÚ a Kórey sa konalo 16. novembra 2016 v Bruseli. Na zasadnutí si obe strany navzájom zlepšili vedomosti, pokiaľ ide o právne predpisy, politiky a prax v oblasti obchodných nápravných prostriedkov, ako aj ich pochopenie. Zasadnutie tiež umožnilo výmenu štatistických údajov a informácií týkajúcich sa dvojstranných antidumpingových opatrení a prebiehajúcich vyšetrovaní, ako aj celosvetových trendov vyšetrovania v oblasti obchodných nápravných prostriedkov. Dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva sa konal 24. novembra 2016 v Soule. Obe strany poskytli najnovšie informácie o vývoji právnych predpisov a politiky v oblasti autorského práva, patentov, ochranných známok a presadzovania práv. EÚ poukázala na to, že je dôležité, aby Kórea vo svojej politike hospodárskej súťaže zachovala rovnováhu medzi nositeľmi práv k patentom nevyhnutným pre normy a realizátormi. EÚ taktiež vyjadrila znepokojenie nad nedostatočným vykonávaním ustanovení dohody o práve na verejné predvádzanie diela do času, kým Kórea vykoná revíziu autorského zákona, a zdôraznila hospodársky význam tejto otázky pre EÚ aj Kóreu. Zasadnutie Pracovnej skupiny pre vládne obstarávanie sa konalo 26. novembra 2016 v Soule. Strany poskytli informácie o najnovšom vývoji právnych predpisov, prerokovali kórejský široký výklad bezpečnostnej výnimky podľa článku 3 Dohody o vládnom obstarávaní a vymenili si názory na prístup MSP k obstarávaniu. Okrem iných otázok sa EÚ informovala o možnom záujme kórejskej strany o vytvorenie spoločného portálu pre obstarávanie alebo prepojenia medzi príslušnými portálmi. Strany sa dohodli na ďalšom posilnení svojej spolupráce. Pracovná skupina pre zemepisné označenia mala v roku 2016 dve pracovné zasadnutia organizované formou telefonickej konferencie, jedno 7. júla a druhé 30. novembra. Pokračovali diskusie o postupe doplnenia zemepisných označení do zoznamu zemepisných označení chránených na základe dohody. Strany rokovali aj o presadzovaní európskych zemepisných označení na kórejskom trhu a kórejských zemepisných označení na trhu EÚ. Štvrté zasadnutie Výboru pre kultúrnu spoluprácu EÚ a Kórey sa konalo 6. marca 2017 v Soule. Obe strany sa dohodli na obnovení nároku týkajúceho sa audiovizuálnych koprodukcií EÚ a Kórey s cieľom využívať príslušné systémy na podporu miestneho a regionálneho kultúrneho obsahu a na rozšírení informovania poskytovateľov audiovizuálnych služieb. Ďalšie témy sa týkali umeleckých pobytov, výmeny údajov a podpory kultúrnej spolupráce.

Výbor pre obchod s tovarom a udržateľný rozvoj zasadal 24. marca 2017 v Bruseli. Strany si vymenili názory na svoje politiky v oblasti životného prostredia a práce. Tieto diskusie sú podrobnejšie opísané v bode 5. Colný výbor zasadal 7. apríla 2017 v Soule. Riešil otázky týkajúce sa pravidiel pôvodu, ako napríklad výklad pojmu primárna zložka základu surimi, postupy overovania pôvodu a systém schváleného vývozcu, ako aj technickej aktualizácie pravidiel týkajúcich sa konkrétnych výrobkov patriacich do HS2007 až HS2017. Strany rokovali aj o spolupráci pri vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), týkajúcich sa obchádzania opatrení na ochranu obchodu a zameraných na rúry z nehrdzavejúcej ocele a moduly solárnych panelov pochádzajúce z Číny. EÚ zároveň poskytla všeobecné vysvetlenie právnych a praktických požiadaviek, ktoré treba splniť na vzájomné uznávanie schválených hospodárskych subjektov. Výbor pre obchod zasadal šiestykrát 16. decembra 2016 v Bruseli. Zasadnutiu spolupredsedali komisárka pre obchod Cecilia Malmströmová a kórejský minister obchodu, priemyslu a energetiky Hyunghwan Joo, pričom oboch sprevádzali veľké delegácie. Pri príležitosti piateho výročia uplatňovania dohody medzi EÚ a Kóreou obe strany privítali rozšírenie dvojstranných obchodných vzťahov a predostreli perspektívu budúcich vzťahov (napríklad zvýšenie miery využívania preferencií a účasti MSP, prispôsobenie sa technologickým zmenám). Kórea upozornila na svoj pokračujúci (aj keď znížený) deficit obchodnej bilancie s EÚ. Pokiaľ ide o prieskumné diskusie o zmene dohody, EÚ zopakovala svoj záujem o zmenu ustanovení týkajúcich sa, okrem iného, priamej prepravy, opravy tovaru a ťahačov. Kórea pripomenula, že je v zásade ochotná rokovať s EÚ o ochrane investícií, ale že zatiaľ nie je pripravená pokračovať na základe prístupu EÚ založenom na systéme investičných súdov. EÚ vyjadrila vážne znepokojenie nad nedostatočným pokrokom pri ratifikácii a vykonávaní dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a pri ochrane pracovných práv v Kórei. Dôrazne pripomenula potrebu umožniť vývoz hovädzieho mäsa z EÚ do Kórey. Ďalšie riešené otázky zahŕňali regionalizáciu (bravčové mäso a hydina), colné postupy (overovanie pôvodu), prechodné oslobodenie opraveného tovaru od cla, práva duševného vlastníctva (práva na verejné predvádzanie diela), zemepisné označenia, motorové vozidlá (typové schvaľovanie), stavbu lodí (dotácie) a poštové a kuriérske služby. Kórea potvrdila, že na základe opakovaných požiadaviek EÚ a priemyslu predlžuje prechodné oslobodenie opraveného tovaru od cla o ďalšie dva roky, aj po uplynutí termínu 31. decembra 2016. Kórea nastolila otázky vykonávania a prístupu na trh týkajúce sa kuracej polievky, surimi (ryba), ekologických noriem EÚ pre televízory s ultravysokým rozlíšením (UHD), správnej výrobnej praxe pre zdravotnícke pomôcky, vzájomného uznávania odborných služieb a antidumpingových vyšetrovaní zo strany EÚ. Obe strany sa dohodli na pokračovaní riešenia diskutovaných otázok vykonávania a prístupu na trh v rámci príslušných osobitných výborov a pracovných skupín. 5.VYKONÁVANIE USTANOVENÍ O OBCHODE A TRVALO UDRŽATEĽNOM ROZVOJI Komisia sa spoločne s Kóreou naďalej zaoberala vykonávaním záväzkov obsiahnutých v kapitole o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, týkajúcich sa práce a životného prostredia. Osobitný dôraz sa kládol na pracovné práva so zreteľom na zabezpečenie pokroku vo vykonávaní záväzkov prijatých napríklad v oblasti dodržiavania základných zásad MOP týkajúcich sa slobody združovania a práva na kolektívne vyjednávanie, ako aj o ratifikáciu základných dohovorov MOP. Piate zasadnutie Výboru pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj sa konalo 24. marca 2017 v Bruseli. Umožnilo EÚ a Kórei pokračovať v dialógu a spolupráci pri vykonávaní kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji. Pokiaľ ide o otázky pracovnej politiky, EÚ zdôraznila potrebu zabezpečenia pokroku vo vykonávaní základných dohovorov MOP a v oblasti slobody združovania. Kórea poskytla informácie o vnútroštátnych súvislostiach a úsilí o ratifikáciu základných dohovorov MOP, ako aj o situácii týkajúcej sa slobody združovania. EÚ v tejto súvislosti zastávala názor, že tieto otázky si vyžadujú ďalšiu diskusiu. Kórea tiež poukázala na problémy, ktorým čelí v súvislosti s nezamestnanosťou mladých ľudí a „štvrtou priemyselnou revolúciou“, a uviedla to so zreteľom na dôležitosť sociálneho dialógu. EÚ tiež poskytla informácie o politickom dokumente týkajúcom sa piliera sociálnych práv EÚ a predstavila opatrenia prijaté na podporu sociálneho dialógu. EÚ a Kórea tiež vyhodnotili svoj projekt spolupráce pri vykonávaní dohovoru MOP č. 111 o diskriminácii v zamestnaní a povolaní, ktorú považujú za zmysluplnú a umožňujúcu lepšie porozumenie medzi Kóreou a EÚ, keďže prekonávanie diskriminácie na základe pohlavia sa vníma ako spoločná výzva. Na zasadnutí Výboru pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj sa rokovalo aj o otázkach environmentálnej politiky, pričom EÚ a Kórea si vymenili informácie o svojich vlastných opatreniach na podporu obehového hospodárstva vrátane nakladania s odpadom. Kórea a EÚ zastávali názor, že ďalšia spolupráca a výmena informácií bude obojstranne prospešná a Kórea zváži ponuku EÚ na vykonanie misie týkajúcej sa obehového hospodárstva v Kórei. EÚ a Kórea si tiež vymenili informácie o svojom úsilí o ratifikáciu Minamatského dohovoru o ortuti. Kórea a EÚ viedli rokovania na tému úsilia, ktoré vynakladajú na boja proti nelegálnemu obchodu s úhormi v rámci dohovoru CITES a v súvislosti s plnením cieľov v oblasti biodiverzity stanovených na základe Dohovoru o biologickej diverzite.

Pokiaľ ide o spoluprácu v oblasti zmeny klímy, EÚ zdôraznila význam spolupráce medzi strategickými partnermi a vedúcu úlohu skupiny G–20 pri vykonávaní Parížskej dohody, ako aj význam súvislých politík v oblasti zmeny klímy. Kórea a EÚ preskúmali pokračujúci projekt spolupráce na systéme obchodovania s emisiami, ktorý je úspešný, a zhodli sa na tom, že projektu by prospelo zapojenie ďalších kórejských ministerstiev. Komisia využila mnohé ďalšie kanály na vyjadrenie svojho znepokojenia nad situáciou s pracovnými právami v Kórei a vytváranie tlaku na dosiahnutie ďalšieho pokroku. Znepokojenie vyjadrila na zasadnutí Výboru pre obchod, v korešpondencii komisárky pre obchod s jej kórejským partnerom a v rámci početných dvojstranných stykov, aj prostredníctvom delegácie EÚ v Kórei. Vykonávanie kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji podporilo aj aktívne zapojenie sa občianskej spoločnosti prostredníctvom interných poradných skupín EÚ a Kórey, ktoré sa od septembra 2015 zišli štyrikrát respektíve osemkrát. Interná poradná skupina EÚ bolo osobitne aktívna pri prezentovaní názorov jej členov týkajúcich sa situácie s pracovnými právami v Kórei. Piate zasadnutie Fóra občianskej spoločnosti, na ktorom sa stretli interné poradné skupiny EÚ a Kórey, sa uskutočnilo 20. a 21. marca 2017 v Bruseli a predchádzal mu seminár o sociálnej zodpovednosti podnikov. Fórum vydalo odporúčania EÚ a Kórei týkajúce sa vykonávania kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji. 6. OSOBITNÉ OBLASTI PODLIEHAJÚCE PODÁVANIU SPRÁV ALEBO MONITOROVANIU V súlade s článkom 3 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 511/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa vykonáva dvojstranná ochranná doložka, Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade výročnú monitorovaciu správu o aktualizovaných štatistikách dovozu výrobkov z Kórey v citlivých odvetviach a v tých odvetviach, na ktoré bolo rozšírené monitorovanie. Vývoj dovozu EÚ z Kórey v monitorovaných odvetviach (automobily, textílie, elektronika) a výsledky osobitného monitorovania týkajúceho sa vrátenia cla sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. 7. HLAVNÉ OTVORENÉ OTÁZKY A NÁSLEDNÉ OPATRENIA Úplné a správne vykonávanie dohody medzi EÚ a Kóreou má aj naďalej kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia očakávaných prínosov pre obe strany. EÚ je značne znepokojená predovšetkým situáciou v oblasti obchodu a trvalo udržateľného rozvoja, t. j. nedostatočným pokrokom pri ratifikácii a vykonávaní dohovorov MOP a pri ochrane pracovných práv v Kórei. Komisia bude v úzkom kontakte s novou kórejskou vládou s cieľom riešiť tieto problémy a bude pokračovať v spolupráci s internou poradnou skupinou EÚ a s Fórom občianskej spoločnosti, ktorého členmi sú všetky zainteresované strany. EÚ má osobitný záujem o obnovenie vývozu hovädzieho mäsa na kórejský trh, ktorý je uzavretý pre všetok dovoz z EÚ od januára 2001. Ďalšou dôležitou témou v sanitárnej a fytosanitárnej oblasti je uznanie zásady regionalizácie v prípade chorôb zvierat zo strany Kórey. V oblasti duševného vlastníctva musí Kórea zaviesť systém náhrad za práva na verejné predvádzanie diela. Musí tiež súhlasiť s ochranou ďalších zemepisných označení a uznať zásady regulačného rámca pre poštové služby. Ďalšie otázky prístupu na trh a vykonávania sa týkajú okrem iného elektroniky, automobilov a strojov. Zlepšenia v oblasti colných postupov by mohli prispieť k zvýšeniu miery využívania preferencií a k ďalšiemu uľahčeniu účasti malých a stredných podnikov (MSP). Potrebné bude prispôsobenie sa technologickým zmenám, napríklad v oblasti elektroniky. Špecializované výbory a pracovné skupiny zriadené na základe dohody medzi EÚ a Kóreou budú naďalej diskutovať a hľadať riešenia problémov súvisiacich s vykonávaním dohody a prístupom na trh v snahe dosiahnuť hmatateľné výsledky. Ukázalo sa, že sú tiež veľmi užitočnými fórami na diskusiu o súčasnom a budúcom vývoji v oblasti regulácie a budúcej spolupráce.