[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.12.2007 KOM(2007) 774 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Intenzívna európska susedská politika OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Intenzívna európska susedská politika 1. Úvod Európska susedská politika (ESP) významným spôsobom prehlbuje vzťahy medzi Európskou úniou a susednými krajinami[1] a postupom času sa stala uznávaným prostriedkom na spoluprácu s týmito krajinami v rámci širokého spektra politík. Táto politika vychádza z predpokladu, že Európska únia má zásadný záujem na tom, aby v jej susedstve dochádzalo k väčšiemu hospodárskemu rozvoju a aby sa tam lepšie spravovali veci verejné. Šírenie mieru a prosperity za hranicami EÚ zabraňuje vzniku umelých rozdielov a zároveň prináša úžitok partnerským subjektom ESP aj Európskej únii. Európska susedská politika je na reformy zameraným partnerstvom, ktoré funguje na princípe oceňovania dosiahnutého pokroku: čím viac prehlbuje určitý partnerský subjekt vzťahy s Úniou, tým viac s ním Únia spolupracuje v rámci politickej a hospodárskej oblasti a tým výraznejšia je jej finančná a technická spolupráca s týmto subjektom. Tak, ako sa v kontexte spoločného rámca európskej susedskej politiky rozvíjajú jednotlivé partnerské vzťahy, tak dochádza k čoraz väčšej diferencovanosti, pokiaľ ide o jej uskutočňovanie. Na základe skúseností získaných počas prvých rokov uplatňovania európskej susedskej politiky Komisia dospela v decembri 2006[2] k záveru, že prvé výsledky tejto politiky sú dobré a zároveň navrhla ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie jej účinnosti. Tieto si budú vyžadovať preukázanie politického vodcovstva, uplatňovanie partnerského prístupu a zároveň riešenie celého radu citlivých otázok. V konečnom dôsledku ide o to, či je Európska únia schopná sformovať v oblasti vonkajších vzťahov politiku, ktorá by dopĺňala politiku rozširovania a ktorá by bola účinným nástrojom na podporu uskutočňovania zmien a reforiem. Na uvedené oznámenie a po tom, ako prebehla v rámci Rady diskusia, do ktorej sa zapojila aj Európska komisia prostredníctvom neformálnych dokumentov[3], zareagovalo nemecké predsedníctvo EÚ predložením správy[4], ktorej obsah si získal širokú podporu Európskej rady. Komisia takisto zorganizovala konferenciu venovanú európskej susedskej politike, ktorá sa uskutočnila v septembri 2007 a na ktorej sa po prvý raz zišli ministri vlád a zástupcovia občianskej spoločnosti z Európskej únie a partnerských štátov. Dňa 15. novembra prijal Európsky parlament uznesenie[5] k oznámeniu z roku 2006. Od ostatného oznámenia sa podarilo dosiahnuť určitý pokrok. Ako príklad je možné uviesť pridelenie finančných prostriedkov v rámci finančného nástroja určeného na posilnenie dobrej správy vecí verejných. Vytvára sa investičný nástroj európskej susedskej politiky. Bola predložená iniciatíva s názvom „Čiernomorská synergia“, ktorej cieľom je rozšíriť európsku susedskú politiku na východe o regionálny rozmer. Takisto bol zaznamenaný pokrok, pokiaľ ide o účasť partnerských subjektov ESP na programoch ES a na práci agentúr Spoločenstva. V každom prípade sú však nevyhnutné ďalšie kroky: vo väčšine partnerských krajín ESP je mimoriadne potrebné uskutočniť politické, sociálne a hospodárske reformy. V najbližšom období je nutné zamerať sa na plnenie existujúcich záväzkov, a to zo strany partnerských krajín aj Európskej únie. Je potrebné, aby úsilie vyvinuli obe strany. Pokiaľ ide o akčné priority, budú stanovené v dvoch oznámeniach, ktoré budú venované povinnostiam, ktoré má Európska únia, ale takisto aj ďalším opatreniam, ktoré musia prijať partnerské krajiny ESP. Predmetom tohto oznámenia sú predovšetkým akcie, ktoré je podľa plánov EÚ potrebné uskutočniť v roku 2008. V oznámení sa venuje osobitná pozornosť činnostiam členských štátov a Komisie, ktoré sú nevyhnutné, aby sa mohli zrealizovať návrhy, o ktorých sa diskutovalo v priebehu roka 2007. Analýza ďalších krokov, ktoré musia uskutočniť partnerské krajiny ESP, bude predmetom osobitného oznámenia, ktoré bude predložené na jar 2008 spolu s osobitnými správami o pokroku dosiahnutom jednotlivými partnerskými krajinami. 2. Koncepčné otázky 2.1. Diferenciácia V rámci európskej susedskej politiky sa uplatňuje jediná politika voči krajinám, medzi ktorými existujú mimoriadne rozdiely. Európska únia ponúka všetkým partnerským subjektom rovnaké prehĺbenie vzťahov. Uplatňovanie prístupu spočívajúceho v zohľadnení osobitostí jednotlivých partnerských krajín v rámci ESP však umožňuje flexibilitu a diferenciáciu. Na túto možnosť reagujú rôzne partnerské krajiny rôznymi spôsobmi, ktoré sú ovplyvnené ich vnútropolitickou situáciou, ambíciami príslušnej krajiny vo vzťahu k EÚ, jej reformným programom a pokrokom dosiahnutým pri jeho uskutočňovaní a takisto aj stupňom spoločensko-ekonomického vývoja. Túto diferenciáciu je možné demonštrovať napríklad rokovaniami o novej rozšírenej dohode, ktoré v súčasnosti prebiehajú s Ukrajinou[6], pokračujúcimi rokovaniami s Marokom o „posilnenom statuse“ a rokovaniami s Izraelom o prehĺbených vzťahoch. Ďalší vývoj európskej susedskej politiky zvýrazní túto diferenciáciu ešte viac. Spoločný rámec, ktorý predstavuje európska susedská politika, však umožňuje presadzovanie objektívneho a súvislého prístupu k rôznym partnerom a zároveň zabezpečuje, že celá Európska únia je plne odhodlaná rozvíjať užšie vzťahy so všetkými susednými krajinami. 2.2. Zodpovednosť V záujme dosiahnutia ambicióznych cieľov ESP je absolútne nevyhnutné, aby zúčastnené krajiny niesli zodpovednosť za európsku susedskú politiku a aby sa tento princíp spoločnej zodpovednosti ďalej rozvíjal. Spoločná zodpovednosť sa bude na základe rastúcej diferenciácie a čoraz väčšieho presahu dvojstranného politického dialógu do širokého spektra oblastí ďalej rozvíjať. Dôležitým momentom je, aby partnerská krajina ESP a Európska únia niesli voči sebe navzájom zodpovednosť za plnenie záväzkov, ktoré na seba prevzali. Konferencia o európskej susedskej politike v septembri 2007 zdôraznila záväzok EÚ k spolupráci s partnerskými krajinami, ktoré spolurozhodujú o svojom postupe v rámci ESP. Nasledujúca konferencia sa uskutoční v roku 2008, a o úlohu hostiteľskej krajiny prejavilo záujem Gruzínsko. 2.3. Regionálne procesy Európska susedská politika je založená predovšetkým na dvojstranných vzťahoch, ale zároveň je vzájomne prepojená s regionálnymi a subregionálnymi procesmi. Euro-stredozemské partnerstvo zostáva aj naďalej základným kameňom spolupráce medzi Európskou úniou a jej južnými susedmi. Európska susedská politika a euro-stredozemské partnerstvo sa vzájomne posilňujú: dvojstranné rámce európskej susedskej politiky sú vhodnejšie na podporu vnútroštátnych reforiem, euro-stredozemské partnerstvo ponúka rámec pre regionálnu spoluprácu. Komisia podporuje nové iniciatívy zamerané na prehlbovanie vzťahov s krajinami stredozemského regiónu, za predpokladu, že vychádzajú z už existujúcich procesov. Takýmito iniciatívami by okrem iného mohli byť akcie v oblasti životného prostredia, medzikultúrneho dialógu, hospodárskeho rastu a bezpečnosti. V tejto súvislosti Komisia zaregistrovala výzvu Francúzska na rokovanie v júni 2008 s cieľom poskytnúť nový impulz v rámci vzťahov s krajinami tohto regiónu. Reakciou na výzvy na vytvorenie rámca regionálnej spolupráce na východe je predloženie iniciatívy s názvom „Čiernomorská synergia“, ktorá je doplnkom politík Európskej únie v tomto regióne, ktoré sú založené predovšetkým na dvojstranných vzťahoch: európskej susedskej politiky, strategického partnerstva s Ruskou federáciou a prístupových rokovaní s Tureckom. Vo februári 2008 sa v Kyjeve za účasti EÚ uskutoční stretnutie ministrov venované Čiernomorskej synergii. Takisto sa preskúmajú možnosti, pokiaľ ide o synergie v rámci stratégie EÚ pre strednú Áziu a v rámci spoločnej stratégie EÚ a Afriky. 3. ZÁKLADNÉ OTÁZKY – PREHľAD NAJDÔLEžITEJšÍCH NÁVRHOV NA ZLEPšENIE 3.1. Opatrenia zamerané na prehĺbenie hospodárskej integrácie Základnými prvkami posilnenej hospodárskej integrácie s partnermi ESP sú podrobné a komplexné dohody o voľnom obchode, ktoré sú prispôsobené osobitným potrebám vzťahov s jednotlivými partnermi, a takisto aj opatrenia zamerané na odstránenie necolných bariér pomocou zbližovania v oblasti regulácie. Súčasťou podrobných a komplexných dohôd by mali byť ustanovenia upravujúce v podstate celý obchod s tovarom a službami medzi ES a príslušným partnerským subjektom ESP a rigorózne právne záväzné ustanovenia o uplatňovaní obchodných a hospodárskych regulačných opatrení. Niektoré dôležité kroky sa už podnikli, ale všetky strany budú musieť vyvinúť rozhodné úsilie, aby plnenie vytýčeného programu ďalej pokračovalo. Európska únia bude aj naďalej prostredníctvom finančnej a technickej pomoci aktívne podporovať kroky susedných krajín zamerané na zbližovanie ich regulačného rámca, budú však potrebné ďalšie motivačné opatrenia. V roku 2007 sa začali rokovania o novej rozšírenej dohode s Ukrajinou a po vstupe tejto krajiny do Svetovej obchodnej organizácie WTO dôjde k ich rozšíreniu o problematiku voľného obchodu. Komisia vypracovala návrh nariadenia, ktorým sa zavádzajú autonómne obchodné preferencie pre Moldavskú republiku. V budúcom roku sa ukončia štúdie uskutočniteľnosti o možnostiach vytvorenia zón voľného obchodu s Arménskom a Gruzínskom. Pokračujú rokovania s partnerskými subjektmi ESP o liberalizácii úpravy poskytovania služieb, práva usadiť sa a obchodu s poľnohospodárskymi produktmi. V roku 2008 sa začnú rokovania s partnerskými subjektmi zo stredozemského regiónu na úrovni riadiacich pracovníkov o vytvorení plánu ďalších krokov v oblasti obchodu do roku 2010 a na ďalšie obdobie, s cieľom aktualizovať v súčasnosti platné dohody. Takisto sa dosiahol pokrok aj v rámci prípravných prác zameraných na zjednodušenie obchodovania s priemyselnými výrobkami prostredníctvom uzatvorenia dohôd o posudzovaní zhody a uznávaní priemyselných výrobkov. Na úspešné ukončenie rokovaní je nevyhnutné ďalšie primerané úsilie všetkých strán. Európska únia musí preukázať zvýšené politické odhodlanie v rámci podpory hospodárskej integrácie a zlepšovania prístupu na trh. Rozhodujúci význam bude mať podpora členských štátov, pokiaľ ide o úsilie Komisie zamerané na urýchlené uzatvorenie rokovaní o poľnohospodárskych produktoch a produktoch rybného hospodárstva, pri zohľadnení rôznych stupňov rozvoja vzájomných vzťahov medzi stranami, a to najmä tým, že z úplnej liberalizácie sa vylúči iba obmedzený počet produktov. To by malo byť súčasťou spoločného úsilia všetkých strán zameraného na dosiahnutie cieľa, ktorým je vybudovanie podrobného a komplexného zmluvného rámca s našimi partnermi ako priority v nadchádzajúcich rokoch. K rokovaniam by sa malo pristupovať na základe starostlivého zváženia a ich tempo by malo byť prispôsobené možnostiam jednotlivých krajín a očakávanému výsledku. Komisia bude takisto naďalej podporovať pokrok a ďalšie zbližovanie v takých oblastiach, ako sú technické predpisy, sanitárne a fytosanitárne otázky, clá a dane a podporí aj hospodársku integráciu partnerských krajín ESP medzi sebou. Bude podporovať spoluprácu s takými inštitúciami, ako je napríklad Európsky patentový úrad. Takisto sa podporí aj dialóg medzi podnikateľskými subjektmi a Komisia sa bude usilovať o zlepšenie podnikateľského a investičného prostredia v susedných krajinách. V tejto súvislosti bude potrebné venovať pozornosť aj otázkam dobrej správy vecí verejných a problematike trvalej udržateľnosti. 3.2. Mobilita Pre celý rad aspektov európskej susedskej politiky, počnúc obchodom a investíciami až po kultúrne výmeny, je mimoriadne dôležité, aby ľudia mali možnosť pohybovať sa a vstupovať do vzájomných vzťahov. Mobilita je sama o sebe prioritou zahraničnej politiky, pretože práve cez mobilitu vnímajú Európsku úniu občania partnerských krajín. Komisia navrhuje uľahčenie oprávnených krátkodobých pobytov a aj ambicióznejšie a dlhodobejšie zmeny v oblasti riadenej migrácie, s ktorými sa spája prípadné otvorenie trhov práce členských štátov v tých prípadoch, v ktorých to bude znamenať prínos pre vysielajúce aj prijímajúce krajiny. Je zrejmé, že mobilita sa môže rozvíjať len v bezpečnom prostredí, a posilnenie bezpečnosti napomôže vytvoreniu podmienok pre jej rast. Podpora mobility je podmienená záväzkom našich partnerov, že posilnia bezpečnosť, spravodlivosť a budú bojovať proti nelegálnemu prisťahovalectvu, a takisto je spojená aj s posilňovaním schopnosti susedných krajín, pokiaľ ide o riadenie migračných tokov a zvyšovanie bezpečnosti dokladov. Komisia vyzýva Radu a Európsky parlament, aby prijali balík jej návrhov na legislatívne opatrenia z roku 2006, ktorých cieľom je novelizácia európskej vízovej politiky, dosiahnutie vyššej bezpečnosti v rámci spoločného priestoru a zjednodušenie vízového konania pre žiadateľov o víza. Tieto návrhy na zjednodušenie režimu pre krátkodobý pobyt napomôžu pri riešení nateraz nedoriešených otázok spojených s vydávaním tzv. schengenských víz. Okrem iného upravujú jednoduchšiu formu preukazovania, že cestujúci prichádza bona fide , zlepšujú prístup žiadateľov ku konzulárnym službám, posilňujú konzulárne zastúpenie a pokrytie v jednotlivých regiónoch a zároveň, tam kde je to potrebné, vytvárajú podmienky pre zriadenie spoločných stredísk na podávanie žiadostí o víza. Ešte stále sa plne nevyužívajú jestvujúce možnosti na uľahčenie cestovania. Nariadenie o malom pohraničnom styku umožňuje členským štátom, aby uzatvorili dvojstranné zmluvy so susednými tretími krajinami v záujme zlepšenia priameho kontaktu medzi obyvateľmi v pohraničných oblastiach, a táto možno by sa mala naplno využívať. Ak by členské štáty lepšie využívali flexibilné ustanovenia platného schengenského acquis , mohlo by to prispieť k zlepšeniu režimu. Závery Rady z roku 2003 o flexibilite pri vydávaní víz účastníkom euro-stredozemských schôdzok [7] by sa mali uplatňovať vo vzťahu ku všetkým partnerským krajinám ESP. Toto rozšírenie uplatňovania by sa týkalo najmä Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska, keďže dohody o zjednodušení vízového režimu s Ukrajinou a Moldavskou republikou nadobudnú platnosť v krátkom čase. Členským štátom je adresovaná výzva, aby v prípade účastníkov podujatí uskutočňovaných v rámci európskej susedskej politiky dochádzalo k zrýchlenému spracovaniu žiadostí o víza a aby v prípadoch, keď si žiadateľ v minulosti splnil všetky s vízami súvisiace povinnosti, boli systematickejšie udeľované víza oprávňujúce na opakovaný vstup. Komisia bude zohrávať aktívnejšiu úlohu tým, že bude žiadateľom o víza vystavovať odporúčajúce listy a že ich bude vyzývať, aby podali svoje žiadosti včas. Komisia na základe svojho oznámenia o okružnej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility [8] navrhla, že by sa mohlo dojednať niekoľko pilotných partnerstiev v oblasti mobility, a to najmä s partnerskými krajinami ESP. Krajiny zapojené do pilotných partnerstiev sa budú musieť zaviazať, že budú aktívne s EÚ spolupracovať pri riadení migračných tokov, pričom pilotné partnerstvá im poskytnú lepšie možnosti v rámci legálnej migrácie, pomôžu im ďalej rozvíjať kapacity na riadenie vnútroregionálnych migračných tokov, vytvárať opatrenia na podporu okružnej migrácie a migrácie spojenej s návratom a zároveň im prinesú zlepšenie postupov pri vydávaní krátkodobých víz. Je potrebné vytvoriť podporné opatrenia, aby sa mohli modernizovať politiky trhu práce v rámci ESP. Koherentná politika mobility sa musí zaoberať takými vonkajšími aj vnútornými cieľmi, ako sú napríklad rozvoj kontaktov a posilnenie výmeny, presadzovanie hodnôt a prístupov EÚ, podpora hospodárskeho rozvoja, bezpečnosť, riešenie problému chýbajúcich ľudských zdrojov na vnútroštátnych trhoch práce. Keďže tieto vnútorné a vonkajšie aspekty zväčša patria do pôsobnosti rôznych orgánov štátnej správy členských štátov a útvarov správy EÚ, bude dôležité zabezpečiť spojitosť a súdržnosť ich prístupov. 3.3. Regionálne konflikty a politický dialóg V susedstve EÚ sa stále vyskytuje veľa (zmrazených) konfliktov : Podnestersko, Abcházsko, Južné Osetsko, Náhorný Karabach, Blízky východ a Západná Sahara. Európska únia má priamy záujem na tom, aby v spolupráci s partnermi podporila ich urovnanie, pretože ohrozujú úsilie EÚ zamerané na podporu politických reforiem a hospodárskeho rozvoja v susedných regiónoch EÚ a mohli by ohroziť jej vlastnú bezpečnosť, či už eskaláciou v regióne, neriadenými migračnými tokmi, výpadkami v zásobovaní energiou, narušením obchodných trás, alebo vytváraním živnej pôdy pre teroristickú a trestnú činnosť. Európska únia sa už angažuje v predchádzaní konfliktom a ich riešení, mala by však byť ešte aktívnejšia. V rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) bol prijatý celý rad opatrení. Boli vymenovaní osobitní zástupcovia EÚ a činnosť vyvíjajú aj policajné misie, misie zamerané na kontrolu hraníc a pomocné hraničné misie. Je nevyhnutné, aby sa takéto akcie pripravovali a koordinovali zo zreteľom na dlhodobé politiky ES, ktoré sa zaoberajú budovaním inštitúcií a dobrou správou vecí verejných a tak podporujú stabilizáciu. Využitie všetkých dostupných nástrojov, či už majú základ v prvom, druhom alebo treťom pilieri, by posilnilo vplyv EÚ a zároveň by mohlo byť prostriedkom, ako sa vyrovnať s nedostatkami krátkodobého krízového riadenia. Významný prínos Európskej únie môže spočívať v tom, že bude pracovať na otázkach spôsobujúcich konflikt, podporovať uskutočňovanie rovnakých reforiem na oboch stranách konfliktu, napomáhať zbližovaniu politických, hospodárskych a právnych systémov, vytvárať možnosti pre väčšie sociálne začlenenie a prispievať k budovaniu dôvery. Ako takýto prístup funguje, je možné demonštrovať na príklade misie hraničnej pomoci EÚ pre Ukrajinu a Moldavskú republiku, v prípade ktorej došlo k skombinovaniu nástroja založeného na Zmluve o ES a nástroja založeného na SZBP. V ostatných prípadoch by v závislosti od povahy daného konfliktu mohli byť vhodnými nástrojmi na budovanie vzájomnej dôvery napríklad také opatrenia, ako je posilňovanie kapacity štátnych orgánov zodpovedných za otázku utečencov, podpora integrácie menšín pomocou výučby jazykov, obnova po skončení konfliktu a v jej rámci aj kultúrneho dedičstva, alebo realizácia projektov zameraných na vytváranie miestnych zdrojov príjmov. Z inštitucionálneho hľadiska sa EÚ zúčastňuje na mechanizmoch urovnávania sporov rôznymi spôsobmi. Je plnoprávnym členom tzv. Blízkovýchodného kvartetu (mierový proces na Blízkom východe) a pozorovateľom na rokovaniach 5+2 (Podnestersko); Európska komisia má status pozorovateľa v Spoločnej kontrolnej komisii (Južné Osetsko). Na práci Minskej skupiny OBSE (Náhorný Karabach) a skupiny priateľov generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov pre Gruzínsko (Abcházsko) sa zúčastňujú len jednotlivé členské štáty. Európska únia je vďaka úspechom, ktoré prostredníctvom regionálnej integrácie dosiahla v rámci udržiavania mieru a stability schopná vhodným spôsobom doplniť úsilie jednotlivých členských štátov a musí byť pripravená zohrať významnejšiu úloha pri riešení konfliktov v susedných regiónoch. Konflikty by vždy mali byť jednou z hlavných tém politického dialógu s partnerskými subjektmi ENP. Európska únia by sa takisto mala usilovať o to, aby konflikty boli hlavnou témou aj v rámci dialógov s príslušnými medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami. Komisia je aj naďalej pripravená v spolupráci s Radou navrhovať ďalšie opatrenia v oblasti riešenia konfliktov, pričom bude využívať nástroje založené na práve Spoločenstva aj iné nástroje. Komisia takisto prijme všetky potrebné opatrenia, aby sa potenciál politického dialógu plne využil aj na riešenie takých otázok, ako je napríklad terorizmus, drogy, migračné toky, civilná ochrana a predovšetkým správa vecí verejných. Bude aj naďalej podporovať stabilitu, najmä prostredníctvom podpory demokracie, ľudských práv a právneho štátu v susedných regiónoch. 3.4. Sektorové reformy a modernizácia Dialóg o politikách v jednotlivých sektoroch, ktorý bude založený na poskytovaní pomoci, bude podporovať reformy v partnerských krajinách ESP aj v priebehu roka 2008. V rámci susedstva dochádza k čoraz väčšej vzájomnej závislosti, pokiaľ ide o zabezpečenie dodávok energie a s energetikou súvisiace bezpečnostné otázky. Európska rada prijatím súboru opatrení v oblasti energetiky v marci tohto roka vytvorila platformu pre spoločnú vonkajšiu energetickú politiku. Na európskej susedskej politike sa zúčastňujú krajiny, ktoré energiu vyrábajú, sú jej spotrebiteľmi, a takisto aj krajiny, cez ktoré sa uskutočňuje jej tranzit. Z užšej spolupráce a integrácie by mohli získať značný prospech všetky tieto krajiny. Komisia zameria svoje úsilie na realizáciu memoránd o porozumení v oblasti energetiky s Azerbajdžanom a Ukrajinou a spoločného vyhlásenia s Marokom a Jordánskom, a bude pracovať na dosiahnutí podobných dohôd s Alžírskom a Egyptom. Takisto sa pokúsi o dojednanie záväzných ustanovení o obchode s energiou a o službách a investíciách v oblasti energetiky. Uskutoční sa štúdia uskutočniteľnosti, v rámci ktorej sa preskúmajú potenciálne prínosy vytvorenia spoločného právneho rámca pre susedskú politiku v oblasti energetiky. Ministerské stretnutie o energetike, ktoré sa uskutoční v rámci tzv. „Bakuského procesu“ (Čierne more/Kaspická oblasť/Stredná Ázia) v roku 2008, podporí ďalšiu spoluprácu v oblasti zabezpečenia dodávok energie a integráciu trhu na východe. Pripravenosť EÚ podporiť vybudovanie plynovodu Nabucco a nedávne vymenovanie koordinátora pre tento projekt sú impulzy, ktoré stimulujú úsilie EÚ zamerané na vytvorenie sietí zásadného významu. Pripravuje sa pristúpenie Moldavskej republiky a Ukrajiny k Energetickému spoločenstvu a Gruzínsko požiadalo o udelenie statusu pozorovateľa. Na juhu pokračujú práce na vytvorení integrovaného euro-stredozemského energetického trhu. Komisia bude spolupracovať s krajinami Magrebu na podpore regionálnej integrácie ich trhov s elektrickou energiou a s krajinami Mašreku na posilnení bezpečnosti a skvalitnení infraštruktúry v plynárenskom odvetví. Komisia bude vychádzať z výsledkov Euro-stredozemského energetického fóra a konferencie o energetike EÚ-Afrika-Blízky východ, ktorá sa prednedávnom uskutočnila v egyptskom Šarm Al-Šajchu, pričom tieto výsledky uplatní najmä v súvislosti s Arabským plynovodom a výmenou znalostí o čistých technológiách. Komisia bude spolupracovať s krajinami zo susedných regiónov na zlepšení energetickej účinnosti, na preskúmaní možností rozšírenia trhov s tzv. „zelenou energiou“ a na posilnení kapacít partnerských krajín v oblasti výroby solárnej a veternej energie a energie vyrábanej s využitím obnoviteľnej biomasy. Komisia prehĺbi svoj dialóg o zmene klímy a takisto aj dialóg v súvislosti s prispôsobením sa[9] režimu, ktorý bude pre oblasť zmeny klímy existovať po roku 2012. Komisia takisto poskytne technickú pomoc na vybudovanie kapacít venovaných politikám v oblasti zmeny klímy. Komisia bude podporovať mechanizmy[10] založené na Kjótskom protokole, ktoré majú veľký potenciál prilákať priame zahraničné investície a podporiť rozvoj čistejších technológií. Poskytnú sa skúsenosti so systémom EÚ na obchodovanie s emisiami. Komisia výraznejšie podporí snahy zamerané na dosiahnutie čistejšieho životného prostredia v susedných regiónoch. Pracovná skupina DABLAS (Dunaj – Čierne more) v rámci iniciatívy „Čiernomorská synergia“[11] ešte viac zintenzívni svoju prácu v oblasti vodného hospodárstva a preskúma možnosti rozšírenia svojej činnosti do ďalších oblastí, ako je napríklad odpadové hospodárstvo. Budú pokračovať práce na príprave pristúpenia ES k Dohovoru o ochrane Čierneho mora pred znečistením a účasť Komisie v procese „Životné prostredie pre Európu“ posilní vykonávanie dohovorov Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov[12] (EHK OSN). Pokiaľ ide o stredozemský región, ES bude naďalej podporovať iniciatívu Horizont 2020, ktorej cieľom je zníženie stupňa znečistenia oblasti Stredozemného mora. V celom tomto regióne sa budú podporovať spoločné systémy informácií v oblasti životného prostredia, posudzovanie vplyvov na životné prostredie, integrovaný manažment pobrežnej zóny a trvalo udržateľný cestovný ruch. Európska komisia bude aj naďalej prostredníctvom úzkej spolupráce s partnermi na príslušných fórach a prostredníctvom dvojstranných zmlúv podporovať zodpovedné a trvalo udržateľné aktivity v rámci rybného hospodárstva . Pre pokračujúcu integráciu je mimoriadne dôležitá existencia integrovaného dopravného systému medzi EÚ a susednými krajinami. Na dobudovanie predĺžení hlavných transeurópskych dopravných osí[13] do susedných krajín je nevyhnutná úzka spolupráca členských štátov a partnerských krajín ESP. Stredozemské partnerské krajiny aj partnerské krajiny TRACECA (projektu dopravného koridoru Európa – Kaukaz – Stredná Ázia) prijímajú regionálne akčné plány na rozvoj trvalo udržateľných systémov dopravy, ktorých vykonávanie bude podporované prostredníctvom príspevkov členských štátov. Malo by sa urýchliť vykonanie rozhodnutia Rady o vytvorení širšieho spoločného leteckého priestoru do roku 2010. Komplexná dohoda s Marokom o leteckej doprave už platí, prebiehajú rokovania s Ukrajinou a v krátkom čase sa začnú rokovania aj s Jordánskom. Komisia žiada od Rady smernice na rokovania o ďalších komplexných dohodách o leteckej doprave s partnerskými krajinami ESP. Na úspešnú integráciu partnerských subjektov ESP do Európskeho výskumného priestoru je nevyhnutné, aby sa viac zohľadňovali výskumné priority partnerov (napr. zdravie a poľnohospodárstvo, sociálno-ekonomické otázky a správa vecí verejných) a intenzívnejšie podporila širšia účasť na 7. rámcovom programe pre výskum a technologický vývoj. Ročné pracovné programy v rámci 7. rámcového programu by mali zohľadniť význam ESP a vedecké kapacity partnerských subjektov ESP by sa mali posilniť s využitím rozpočtovej položky určenej na nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI). Pokiaľ ide o informačnú spoločnosť , partnerským krajinám by pomohli nielen vysokorýchlostné sieťové prepojenia, ale takisto aj užšia spolupráca regulačných orgánov partnerských subjektov ESP a európskych orgánov regulujúcich tento sektor. Vzdelávanie a ľudský kapitál: Komisia bude intenzívnejšie podporovať štrukturálny rozvoj systémov vyššieho vzdelávania v partnerských subjektoch ESP prostredníctvom programu TEMPUS a takisto aj zbližovanie s cieľmi Bolonského procesu a Lisabonskej agendy. Na partnerské subjekty ESP zameraný nový program štipendií umožní, aby v priebehu rokov 2007–2008 do EÚ prišlo viac než tisíc študentov a pedagógov a aby niekoľko stoviek ich kolegov mohlo odísť do partnerských krajín ESP. Európska komisia v záujme lepšej informovanosti o fungovaní EÚ a s cieľom spropagovať myšlienku nezávislej, zodpovednej a efektívnej verejnej služby podporí výber stážistov z partnerských krajín ESP v rámci svojich vlastných vnútorných mechanizmov a zároveň preskúma možnosti prijatia vyslaných úradníkov. Užšia spolupráca v oblasti zamestnanosti a sociálneho rozvoja posilní výmenu informácií o stratégiách zameraných na vytváranie pracovných miest, znižovanie chudoby, sociálne začlenenie a sociálnu ochranu, s cieľom riešiť spoločné problémy v kontexte globalizácie a podporiť dôstojnú prácu. Európska únia a jej susedia intenzívnejšie spolupracujú aj v oblasti zdravia . Komisia prizýva partnerov ESP do takých pracovných aktivít, akými je napríklad sieť príslušných orgánov v oblasti zdravotných informácií a poznatkov; EpiSouth (sieť na kontrolu prenosných chorôb v južnej Európe a stredozemskej oblasti) a skupina expertov na HIV/AIDS. Nedávno prijatá stratégia EÚ v oblasti zdravia posilňuje postavenie Európskej únie, pokiaľ ide o celosvetové zdravotné otázky, a to prostredníctvom vytvorenia predpokladov pre intenzívnejšiu spoluprácu so strategickými partnermi z tretích krajín aj zo susedných regiónov. Európska komisia a členské štáty by mali spoločne usilovať o riešenie úloh v oblasti zdravia a ohrozenia zdravia, a podporovať vykonávanie medzinárodných dohôd v tejto oblasti, predovšetkým Rámcového dohovoru o kontrole tabaku[14] a Medzinárodných zdravotných predpisov[15]. Nedávno prijaté oznámenie „Integrovaná námorná politika Európskej únie“[16] pracuje s ESP ako s nástrojom pre dialóg a spoluprácu v záležitostiach námornej politiky a v oblasti riadenia spoločných morí. Ciele tieto politiky budú súčasťou pravidelných dialógov EÚ s partnerskými krajinami ESP. Komisia bude ďalej podporovať výmenu skúseností a dvojstranný dialóg o spôsoboch tvorby a vykonávania regionálnej politiky a o viacstupňovom riadení a partnerstve. Bude sa snažiť posilniť vzájomné kontakty medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi. 3.5. Účasť na programoch Spoločenstva a práci jeho agentúr Možnosť účasti na programoch Spoločenstva a na práci jeho agentúr je významným a príťažlivým prvkom partnerstva v rámci intenzívnejšej európskej susedskej politiky. V roku 2007 Komisia začala rokovania o protokoloch s Izraelom, Marokom a Ukrajinou, troma partnerskými krajinami, v prípade ktorých podľa správy predsedníctva z júna 2007 existujú najlepšie predpoklady, že dobre využijú tieto opatrenia. Podpísanie protokolu s Izraelom, ku ktorému dôjde v najbližšej budúcnosti, mu umožní stať sa prvou partnerskou krajinou ESP, ktorá sa bude zúčastňovať na programe pre konkurencieschopnosť a inováciu. Komisia bude aj v priebehu roka 2008 prostredníctvom kontaktov s partnerskými subjektmi ESP zisťovať, aké sú ich potreby a kapacity v súvislosti s účasťou na týchto aktivitách Spoločenstva. 3.6. Finančná spolupráca Začínajú sa uplatňovať nové finančné nástroje a dôjde k zlepšeniu spolupráce s finančnými inštitúciami, najmä s Európskou investičnou bankou (EIB) a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBRD) ako privilegovanými partnermi EÚ v partnerských krajinách ESP a takisto aj s ostatnými poskytovateľmi pomoci a medzinárodnými organizáciami. Vďaka týmto opatreniam bude môcť EÚ účinnejšie reagovať na potreby partnerských krajín ESP a lepšie zohľadňovať rozdielnu kvalitu ich vzťahov s Európskou úniou. Novým prvkom v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva je uplatňovanie programov cezhraničnej spolupráce (CBC), ktoré sa začne koncom roka 2007. Komisia vypracovala programovací rámec, ktorý zahŕňa 15 programov uskutočňovaných na vonkajších hraniciach EÚ a prijala osobitné vykonávacie ustanovenia. Spoločné pracovné skupiny zložené zo zástupcov členských štátov, partnerských krajín a ich regiónov dokončujú práce na programovacích dokumentoch, aby sa programy cezhraničnej spolupráce mohli začať uplatňovať začiatkom roka 2008. Tieto programy sú riadené spoločne s miestnymi zainteresovanými stranami a prispejú k vytvoreniu skutočných susedských väzieb a k minimalizácii deliaceho účinku vonkajších hraníc, čím sa zvýši objem hospodárskej výmeny a zabráni vzniku rozdielov v rozvinutosti hraničných regiónov EÚ a partnerských krajín ESP. Pokrok sa dosiahol aj v prípade dvoch nových nástrojov, ktoré boli zavedené na základe oznámenia z roku 2006: Prostredníctvom nového finančného nástroja určeného na posilnenie dobrej správy vecí verejných, na ktorý je v rámci obdobia 2007-2010 orientačne pridelená suma vo výške 50 miliónov EUR ročne, sa poskytne ďalšia podpora partnerským krajinám, ktoré dosiahli najväčší pokrok v plnení priorít, ktoré sú stanovené v ich akčných plánoch pre oblasť správy vecí verejných, najmä v súvislosti s ľudskými právami, demokraciou a právnym štátom. V roku 2007 boli prvé prostriedky v rámci tohto nástroja pridelené Maroku a Ukrajine. Výročné správy o pokroku partnerských krajín ESP budú v roku 2008 ešte podrobnejšie, aby sa umožnilo objektívne hodnotenie práce partnerských krajín, čo povedie k väčšej transparentnosti rozhodnutí o pridelení prostriedkov z nástroja na posilnenie dobrej správy vecí verejných. Bol vytvorený investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) s počiatočným príspevkom vo výške 50 miliónov EUR z rozpočtu Spoločenstva a v roku 2008 sa týmto nástrojom začnú podporovať pôžičky partnerským subjektom ESP. Komisia na tento nástroj pridelí v priebehu nasledujúcich štyroch rokov orientačnú sumu v celkovej výške 250 miliónov EUR a v období 2011–2013 plánuje poskytnúť ďalších 450 miliónov EUR (spolu 700 miliónov EUR v priebehu 7 rokov). Prebiehajú diskusie s členskými štátmi o zriadení trustového fondu NIF. Keby členské štáty poskytli rovnaké množstvo prostriedkov ako Spoločenstvo, malo by to mimoriadne posilňujúci účinok. Operácie NIF sa zamerajú predovšetkým na projekty spoločného záujmu v oblasti energetiky, životného prostredia a dopravy a budú plne zlučiteľné s posilneným nástrojom pre euro-stredozemské investície a partnerstvo (FEMIP). Komisia takisto podnikne kroky, aby sa spätné finančné toky vyplývajúce z predchádzajúcich operácií FEMIP mohli využiť na účely FEMIP a aby sa spätné finančné toky vyplývajúce z budúcich operácií mohli využiť na účely NIF alebo FEMIP. 4. operatívne aspekty 4.1. Obnovenie akčných plánov Akčné plány ESP pre Ukrajinu, Moldavskú republiku a Izrael sa skončia začiatkom roka 2008. Zdá sa, že až do uzavretia novej dohody s Ukrajinou a dojednania prípadných nových mechanizmov s Moldavskou republikou a Izraelom by najpragmatickejším spôsobom, ako pokračovať v práci na plnení akčných plánov, bolo obnovenie súčasných akčných plánov na obdobie jedného roka bez zmeny ich obsahu. Akčné plány sa v každom prípade budú po dohode strán aktualizovať, ak to bude nevyhnutné na zachovanie ich funkčnej hodnoty. 4.2. Systém podvýborov Od úplného začiatku európskej susedskej politiky predstavovali podvýbory najdôležitejší inštitucionálny nástroj na uskutočňovanie dialógu s partnerskými subjektmi ESP. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa systém podvýborov uplatňoval pri všetkých otázkach, ktoré sú predmetom akčných plánov ESP. Komisia má predovšetkým v úmysle vyzvať partnerské krajiny, v ktorých ešte podvýbory alebo iné fóra venované riešeniu problematiky ľudských práv nefungujú, na ich vytvorenie. 4.3. Účasť občianskej spoločnosti Občianske organizácie zohrávajú významnú úlohu pri stanovovaní akčných priorít a pri presadzovaní akčných plánov ESP a sledovaní ich plnenia. Účasť stoviek zástupcov občianskej spoločnosti na konferencii o európskej susedskej politike jasne signalizovala postoj Komisie v tomto ohľade. Vytvorenie platformy, v rámci ktorej by mohli zástupcovia občianskej spoločnosti vyjadriť svoje názory na otázky súvisiace s európskou susedskou politikou, by bolo vítaným krokom. Komisia podporí široké spektrum zainteresovaných strán, aby sa zapojili do sledovania plnenia akčných plánov ESP. Bude v partnerských krajinách nabádať k dialógu medzi vládnymi orgánmi a miestnou občianskou spoločnosťou a bude sa usilovať o to, aby sa na reformnom procese zúčastňovalo viac zainteresovaných subjektov. 4.4. Krajiny bez akčného plánu Komisia bude naďalej úzko spolupracovať s Alžírskom na plnení jeho dohody o pridružení. Dohoda o pridružení so Sýriou ešte nebola podpísaná, Komisia však uskutočňuje prípravu na tento budúci zmluvný vzťah prostredníctvom finančnej spolupráce. Začali sa prieskumné rozhovory o prvej rámcovej dohode s Líbyou . Bielorusku sa budú aj naďalej poskytovať informácie o možnostiach, ktoré by mu ponúkla európska susedská politika v prípade, že by v ňom došlo k zásadným zlepšeniam v oblasti ľudských práv a dodržiavania základných slobôd. 5. ZÁVERY Je potrebné trvalé úsilie, aby sa zabezpečilo, že ponuka partnerským krajinám ESP splní ich očakávania. Toto oznámenie upozorňuje na niektoré z najdôležitejších výziev, ktorými sa budú musieť orgány Európskej únie a európske vlády zaoberať. V roku 2008 budú musieť Komisia, Rada, Európsky parlament a členské štáty EÚ ešte užšie spolupracovať, aby zintenzívnili európsku susedskú politiku. To si možno niekedy vyžiada aj ťažké rozhodnutia, ale dlhodobé prínosy pre občanov Európskej únie a jej susedov prevážia nad cenou, ktorú za ne bude potrebné zaplatiť. Na jar roku 2008 Komisia uverejní svoju analýzu pokroku dosiahnutého partnerskými krajinami ESP a oblastí, v ktorých by sa prípadne mohli prijať ďalšie opatrenia. [1] Európska susedská politika zahŕňa Alžírsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbyu, Maroko, Moldavskú republiku Palestínsku samosprávu, Sýriu, Tunisko a Ukrajinu, ale nezahŕňa krajiny EHP, kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny, ani Rusko. [2] KOM(2006) 726, 4. december 2006. [3] http://ec.europa.eu/world/enp/strengthening_en.htm [4] 10874/07 z 15. júna 2007. http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/07/st10/st10874.sk07.pdf [5] P6_TA(2007)0538. [6] Pozri závery Rady 11016/07 z 19. júna 2007: http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/07/st11/st11016.sk07.pdf [7] 5784/07 VISA 32 MED 3 COMIX 101 z 31. januára 2007 [8] KOM(2007) 248, 16. máj 2007. [9] V súlade so zelenou knihou Komisie o prispôsobení sa zmene klímy v Európe, KOM(2007) 354. [10] V prvom rade ide o spoločné vykonávanie a mechanizmus čistého rozvoja. [11] Oznámenie z 11. apríla 2007, KOM(2007) 160. [12] Podľa KOM(2007) 262. [13] V oznámení KOM(2007) 32 z 31. januára 2007 sa podáva náčrt súhrnnej politiky pre užšie spojenie dopravného systému EÚ so susednými krajinami. [14] Rámcový dohovor Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) o kontrole tabaku: http://www.who.int/tobacco/framework/WHO_FCTC_english.pdf [15] http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf [16] KOM(2007) 575 z 10. októbra 2007 a Akčný plán námornej politiky SEK(2007) 1278.