P7_TA(2012)0430

Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii.

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. novembra 2012 s odporúčaniami Komisii týkajúcimi sa správy predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie, prezidenta Európskej centrálnej banky a predsedu Euroskupiny s názvom Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii. (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Európsky parlament,

keďže jednotná mena Únie by sa nemala stať symbolom rozdelenia, ktoré ohrozuje celý európsky projekt, ale mala by zostať menou Únie ako celku, ktorá je rozhodná a schopná prijímať ďalekosiahle rozhodnutia pre spoločnú a prosperujúcu budúcnosť;

keďže rastúci rozdiel medzi hlavnými a periférnymi krajinami v Únii by sa nemal stať chronickým; keďže je nutné vytvoriť stály rámec, v ktorom by sa členské štáty, ktoré majú problémy, mohli oprieť o podporu založenú na solidarite iných členských štátov; keďže tie členské štáty, ktoré si želajú solidaritu, by mali znášať zodpovednosť za inteligentné a diferencované uplatňovanie všetkých záväzkov v rozpočtovej oblasti, ako aj odporúčaní pre konkrétnu krajinu, a za plnenie záväzkov v rámci európskeho semestra, najmä tých, ktoré sa týkajú Paktu o stabilite a raste, Paktu Euro plus, stratégie Európa 2020 a postupu pri nadmerných makroekonomických rozdieloch, berúc do úvahy okolnosti, ktoré sú špecifické pre konkrétnu krajinu; keďže zabezpečenie finančnej stability každého členského štátu je otázkou spoločného záujmu členských štátov; keďže v článku 121 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že členské štáty považujú svoje hospodárske politiky za veci spoločného záujmu a koordinujú ich v rámci Rady;

Cesta vpred: správa štyroch predsedov

keďže Európska rada z 28. a 29. júna 2012 požiadala svojho predsedu, aby vypracoval špecifický a časovo viazaný plán realizácie na dosiahnutie skutočnej HMÚ; keďže vytvorenie globálnej dlhodobej vízie prostredníctvom plánu realizácie je významným signálom, ktorý by mohol prispieť k obnoveniu dôvery, ktorá by mohla rásť s postupnou realizáciou plánu;

keďže je realistické a vhodné, aby sa o konaní takéhoto konventu neuvažovalo pred budúcimi voľbami do Európskeho parlamentu; keďže prípravy na tento konvent by sa mali začať pred uvedenými voľbami;

keďže obe opatrenia navrhované v existujúcich zmluvách a budúce zmeny zmluvy by nemali vylučovať možnosť účasti členských štátov a mali by zaručovať integritu Únie;

keďže by malo byť cieľom, aby všetky členské štáty spoločne vykročili smerom k pevnejšej európskej integrácii; keďže, ak to bude potrebné alebo opodstatnené, možno budú potrebné rozhodnutia, ktoré sa budú týkať len eurozóny z dôvodu juj osobitosti, vrátane primeranej a spravodlivej možnosti zapojenia iných členských štátov s vyváženými právami a povinnosťami;

Banková únia

keďže nezávislosť jednotného európskeho dozorného mechanizmu od politického a priemyselného vplyvu nevylučuje jeho povinnosť pravidelne a vždy, keď to bude potrebné, vysvetľovať a odôvodňovať konanie a rozhodnutia v oblasti európskeho dohľadu a zodpovedať sa Európskemu parlamentu vzhľadom na vplyv, ktoré môžu mať opatrenia dohľadu na verejné financie, banky, zamestnancova a zákazníkov; keďže efektívna demokratická zodpovednosť si vyžaduje okrem iného súhlas Európskeho parlamentu s voľbou predsedu alebo predsedníčky dozornej rady jednotného mechanizmu dohľadu na základe verejného výberového konania, povinnosť predsedu predkladať správy Európskeho parlamentu a byť ním vypočutý, právo Európskeho parlamentu predkladať otázky na písomné alebo ústne zodpovedanie a právo Európskeho parlamentu na preskúmanie v súlade so ZFEÚ;

keďže po vytvorení jednotného mechanizmu dohľadu by sa pravidlá hlasovania v rámci EBA mali dôkladne prispôsobiť tak, aby sa medzi členskými štátmi patriacimi do eurozóny a členskými štátmi nepatriacimi do eurozóny nadviazala konštruktívna spolupráca a aby sa v plnej miere zohľadnili záujmy všetkých členských štátov;

keďže európske mechanizmy na ochranu vkladov a na obnovu a riešenie by mali mať pevnú finančnú štruktúru, v prvom rade ex-ante, postavenú na príspevkoch z priemyslu, pričom prínos tejto finančnej inštitúcie by mal odrážať rizikovosť tejto inštitúcie, a európske verejné financie by mali slúžiť len ako záložné opatrenie obmedzené na najmenšiu možnú mieru;

Fiškálna únia

keďže hladké fungovanie HMÚ si vyžaduje plné a pohotové vykonávanie opatrení odsúhlasených v rámci posilneného rámca správy ekonomických záležitostí (ako posilnený Pakt o stabilite a raste a európsky semester doplnený politikami na posilnenie rastu; keďže do najneskôr do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti Zmluvy o stabilite, koordinácii a riadení, na základe hodnotenia skúseností z uplatňovania, by sa mali podniknúť ďalšie kroky, v súlade so ZEÚ a ZFEÚ, s cieľom zapracovania podstaty Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe do právneho rámca Únie;

keďže v Zmluve o raste a zamestnanosti sa trvá na potrebe dosiahnutia fiškálnej konsolidácie zameranej na rast a požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala investovaniu do oblastí orientovaných na budúcnosť; keďže Komisia by mala predložiť návrhy na určenie, ktoré investície treba uprednostniť, v hraniciach fiškálnych rámcov Únie a členských štátov;

keďže by sa mali posilniť dodatočné mechanizmy na zabezpečenie toho, aby všetky členské štáty dodržiavali svoje záväzky a jednotlivé rozpočtové postupy, a nemal by sa oslabiť súčasný rámec riadenia hospodárstva; keďže nezávislá úloha európskeho komisára pre hospodárske a menové veci sa musí posilniť, a to spolu s mechanizmom väčšej zodpovednosti pre Európsky parlament aj Radu; keďže by sa malo vytvoriť európske ministerstvo financií na čele s európskym ministrom financií osobne zodpovedným Parlamentu;

keďže podľa existujúcich zmlúv môžu členské štáty, ktorých menou je euro, financovať zvýšený rozpočet Únie v rámci postupu vlastných zdrojov zavedením osobitných daní alebo poplatkov v súlade s postupom rozšírenej spolupráce; keďže by sa to malo uskutočniť tak, že osobitná prednosť sa udelí prepojeniu s už existujúcim rozpočtovým rámcom Únie, a bez toho, aby sa oslabila tradičná funkcia rozpočtu Únie financovania spoločných politík; keďže táto zvýšená rozpočtová kapacita by mala podporiť rast a sociálnu súdržnosť a riešiť nerovnováhu, štrukturálne rozdiely a núdzové situácie v oblasti financií, ktoré sa priamo týkajú menovej únie;

keďže spoločné vydávanie dlhopisov by v dlhodobom ponímaní a po splnení prísnych podmienok mohlo byť prípadným spôsobom na doplnenie HMÚ; keďže spoločné vydávanie dlhopisov, so spoločnou a nerozdielnou zodpovednosťou, v eurozóne by si vyžadovalo pozmenenie zmlúv;

keďže silnejšia a integrovanejšie fiškálna únia by mala obsahovať postupný presun do fondu splatenia dlhu;

keďže európsky stabilizačný mechanizmus by mohol byť zahrnutý do právneho rámca Únie prostredníctvom doložky flexibility (článok 352 ZFEÚ) v spojení s revidovaným článkom 136 ZFEÚ;

keďže činnosti Komisie v kontexte fiškálnej a hospodárskej únie by mali byť založené na riadnom sociálnom dialógu a mali by plne rešpektovať autonómiu sociálnych partnerov;

keďže normy verejného účtovania by mali platiť vo všetkých členských štátoch v typizovaným spôsobom a mali by sa riadiť mechanizmami interného a externého auditu, ako významný doplnok väčších právomocí Komisie a výraznejšej koordinačnej úlohy Európskeho dvora audítorov a vnútroštátnych dvorov audítorov pri overovaní kvality vnútroštátnych zdrojov používaných na zisťovanie dlhových a deficitných údajov;

Hospodárska únia

keďže Pakt Euro Plus, stratégia Európa 2020 a Zmluva o raste a zamestnanosti by sa mali zahrnúť do práva Únie a mali by vydláždiť cestu na zavedenie konvergenčného kódu pre ekonomiky členských štátov;

keďže stratégia Európa 2020 by mala podliehať strednodobej revízii, v rámci ktorej by nebolo správne neoznačovať vinníkov, a ktorá by mala preskúmať, či je potrebné znovu definovať alebo zmeniť ciele a akým spôsobom možno zvýšiť tlak na členské štáty, aby dosahovali stanovené ciele;

Od demokratickej legitímnosti a zodpovednosti k politickej únii

keďže politickí predstavitelia a zástupcovia inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov Únie by mali mať politickú zodpovednosť voči Európskemu parlamentu; keďže pravidelné predkladanie správ a každoročná prezentácia ich činnosti a prognóz by sa mala uskutočňovať v príslušnom výbore Európskeho parlamentu;

keďže rozhodnutia o návrhoch patriacich do právomoci Únie by sa mali prijímať v súlade s riadnym legislatívnym postupom za plnej účasti Európskeho parlamentu;

keďže výkonná právomoc Komisie založená na rámci hospodárskeho riadenia vychádzajúceho z pravidiel, ako sa uvádza najmä v posilnenom Pakte pre stabilitu a rast a mechanizme makroekonomického dohľadu, by mala podliehať demokratickej kontrole ex post a zodpovednosti Európskeho parlamentu;

keďže nijaké medzivládne dohody medzi členskými štátmi by nemali vytvárať paralelné štruktúry s dohodami Únie; keďže všetky dohody o zavedení medzinárodného alebo nadnárodného režimu by mali podliehať plnej demokratickej kontrole Európskehp parlamentu;

keďže by sa mala posilňovať spolupráca medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi na základe protokolu č. 1 k ZEÚ a k ZFEÚ (Protokol č. 1), čím by sa prispelo k zlepšeniu výmeny názorov a skvalitneniu parlamentnej činnosti v oblasti riadenia HMÚ tak na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni; keďže táto spolupráca by sa nemala považovať za tvorbu nového zmiešaného parlamentného orgánu, ktorý by bol jednako neefektívny a z demokratického a ústavného hľadiska nelegitímny;

zdôrazňuje, že tak opatrenia navrhnuté v súlade s existujúcimi zmluvami, ako aj budúce zmeny zmluvy by nemali vylučovať možnosť zapojenia a mali by zaručovať integritu Únie;

domnieva sa, že podľa existujúcich zmlúv by sa mohla koordinácia a dohľad nad rozpočtovou disciplínou členských štátov, ktorých menou je euro, stanoviť ako záväzná a mohla by podliehať kontrole Súdneho dvora Európskej únie na jednoduchom základe článku 136 ZFEÚ v spojení s článkom 121 ods. 6, ale zároveň z ústavného hľadiska by sa mal tento krok zvážiť len vtedy, ak by výrazne posilnil úlohu Parlamentu, čo sa týka dôslednej realizácie článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ, a prispel by k dokončeniu a uplatňovaniu viacstranného postupu dohľadu s delegovanými aktmi na základe článku 290 ZFEÚ; pripomína, že v súlade so zmluvami sa pri vymedzovaní a uplatňovaní politík a činností Únie musí zohľadňovať presadzovanie vysokej miery zamestnanosti a záruka primeranej sociálnej ochrany, konkrétne prostredníctvom zavádzania nového súboru usmernení pre členské štáty na základe existujúcich stratégií, a to vrátane sociálnych a hospodárskych referenčných úrovní s minimálnymi normami, ktoré treba uplatňovať na hlavné piliere ich hospodárstiev;

nazdáva sa, že na základe existujúcich zmlúv článok 136 ZFEÚ umožňuje Rade prijímať v rámci európskeho semestra na odporúčanie Komisie a s hlasom i jedného členského štátu, ktorého menou je euro, záväzné hospodársko-politické usmernenia pre štáty eurozóny; zdôrazňuje, že stimulačný mechanizmus by upevnil záväzný charakter koordinácie hospodárskej politiky; požaduje, aby sa Európsky parlament v rámci medziinštitucionálnej dohody zapojil do vypracúvania návrhov a schvaľovania prieskumu ročného rastu a usmernení pre hospodársku politiku a zamestnanosť;

potvrdzuje svoj zámer zintenzívniť spoluprácu s národnými parlamentmi na základe protokolu č. 1, ale zároveň zdôrazňuje, že táto spolupráca by sa nemala považovať za tvorbu nového zmiešaného parlamentného orgánu, ktorý by bol jednako neefektívny a z demokratického a ústavného hľadiska nelegitímny; poukazuje na plnú legitímnosť Parlamentu ako parlamentného orgánu na úrovni EÚ podporujúceho silné a demokratické riadenie hospodárskej a menovej únie;

(1) Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.

PRÍLOHA

PODROBNÉ ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

1. Integrovaný finančný rámec

Odporúčanie 1.1 týkajúce sa jednotného mechanizmu dohľadu

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Súčasné návrhy Komisie na vytvorenie jednotného európskeho mechanizmu dohľadu by sa mali čo najskôr prijať, aby sa zabezpečilo účinné uplatňovanie prudenciálnych pravidiel, kontrola a prevencia rizík týkajúca sa úverových inštitúcií v celej Únii.

V právnom základe, forme a obsahu návrhu by sa mala stanoviť možnosť plnej účasti všetkých členských štátov v jednotnom európskom mechanizme dohľadu formou, ktorá zabezpečuje plné zapojenie účastníckych členských štátov, ktorých menou je euro, do procesu rozhodovania, pričom sa zaručuje symetrický vzťah medzi prijatými záväzkami a vplyvom na rozhodovanie.

Účasť členských štátov eurozóny v európskom orgáne dohľadu by mala byť povinná.

Návrh by mal podliehať rozsiahlej demokratickej kontrole Európskeho parlamentu v hraniciach stanovených zmluvami.

Do právneho základu by sa mal ako spoluzákonodarca zapojiť Európsky parlament v prípade, že spolurozhodovacia úloha Európskeho parlamentu nemôže byť naplnená formou „balíka opatrení v oblasti dohľadu“. Podľa článku 263 ZFEÚ Súdny dvor Európskej únie preskúma zákonnosť aktov ECB, ktoré nie sú odporúčaniami ani stanoviskami, určenými na vyvolanie právnych účinkov vo vzťahu k tretím stranám.

Návrhom by sa malo zabezpečiť, aby sa aj naďalej úlohy EBA zakotvené v nariadení (EÚ) č. 1093/2010 vykonávali na úrovni Únie a aby návrhy boli v súlade so správnym fungovaním európskych orgánov dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Jednotný európsky mechanizmus dohľadu musí za konanie a rozhodnutia v oblasti európskeho dohľadu zodpovedať Európskemu parlamentu a Rade a mal by predkladať správy príslušnému výboru Európskeho parlamentu. Demokratická zodpovednosť si vyžaduje okrem iného súhlas Parlamentu s voľbou predsedu alebo predsedníčky dozornej rady jednotného mechanizmu dohľadu na základe verejného výberového konania, povinnosť predsedu predkladať správy Európskemu parlamentu a byť ním vypočutý, právo Európskeho parlamentu predkladať otázky na písomné alebo ústne zodpovedanie a právo Európskeho parlamentu na preskúmanie v súlade so ZFEÚ.

Jednotný európsky mechanizmus dohľadu by mal byť nezávislý od vnútroštátnych politických záujmov a mal by zabezpečovať, aby záujmy Únie prevládali nad národnými záujmami prostredníctvom mandátu Únie a adekvátneho spravovania.

Procesy rozhodovania v rámci jednotného mechanizmu dohľadu by mali byť špecifikované v príslušnom legislatívnom návrhu prijímanom riadnym legislatívnym postupom.

Európsky orgán dohľadu by mal mať právomoci a zodpovednosť na to, aby:

— dohliadal nad všetkými úverovými inštitúciami v krajinách, ktoré sú súčasťou systému, pričom oblasti zodpovednosti orgánov dohľadu na európskej a vnútroštátnej úrovni budú však jasne rozdelené podľa veľkosti a obchodných modelov bánk a povahy úloh v oblasti dohľadu;

— konal spôsobom, ktorý je v súlade s potrebou zachovať jednotu a integritu a medzinárodnú konkurencieschopnosť vnútorného trhu, s cieľom napríklad zabezpečiť, aby medzi členskými štátmi neexistovali prekážky hospodárskej súťaže;

— riadne zohľadnil vplyv svojich činností na hospodársku súťaž a inovácie na vnútornom trhu, na integritu Únie ako celku, na konkurencieschopnosť Únie na svetovej úrovni, finančné začlenenie, ochranu spotrebiteľov a na novú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť.

— chránil stabilitu a odolnosť všetkých súčastí finančného systému účastníckych členských štátov, transparentnosť trhov a finančných produktov a zaisťoval ochranu vkladateľov a investorov a daňových poplatníkov vzhľadom na rozmanitosť trhov a inštitučných foriem;

— predchádzal regulačnej arbitráži a zaručil rovnaké podmienky;

— posilnil medzinárodnú koordináciu dohľadu a v prípade potreby zastupoval Úniu v medzinárodných finančných inštitúciách;

— v prípade nečinnosti príslušných vnútroštátnych orgánov prijímal potrebné opatrenia na reštrukturalizáciu, záchranu alebo zoštíhlenie finančných inštitúcií, ktoré zlyhávajú alebo ktorých zlyhanie by vyvolalo obavy z hľadiska verejného záujmu.

Orgány zodpovedné za dohľad na nadnárodnej úrovni by mali dostať k dispozícii dostatočné zdroje vrátane personálnych, aby mali zaistené potrebné prevádzkové kapacity na vykonávanie svojho poslania.

Odporúčanie 1.2 týkajúce sa systémov ochrany vkladov

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Európsky parlament vyzýva Komisiu, aby využila všetky prostriedky a zabezpečila, aby sa legislatívny postup vzťahujúci sa na prepracovanú smernicu o systémoch ochrany vkladov mohol čo najskôr dokončiť na základe stanoviska Európskeho parlamentu zo 16. februára 2012.

Vzhľadom na dlhodobý cieľ jednotného európskeho režimu ochrany vkladov by sa jednotné, spoločné a striktné požiadavky mali vzťahovať na všetky systémy ochrany vkladov v Únii s cieľom dosiahnuť rovnakú komplexnú ochranu a rovnakú stabilitu systémov ochrany vkladov a zabezpečiť rovnaké podmienky. Len takto možno vytvoriť podmienky na potrebnú flexibilitu, aby sa mohli v dostatočnej miere zohľadňovať osobitné národné charakteristiky finančného sektora.

Mali by sa preskúmať možnosti jednotného európskeho fondu na ochranu vkladov s fungujúcim systémom ochrany vkladov vychádzajúci z primeranej úrovne financovania, čím sa posilní dôveryhodnosť a dôvera investorov, len čo začnú fungovať účinný rámec na riešenie krízy a účinný jednotný mechanizmus dohľadu.

Na ochranu súkromných úspor treba mať funkčné oddelenie a zároveň zabezpečiť účinné využívanie fondov na ochranu vkladov a pre obnovu a riešenie.

Mechanizmy na ochranu vkladov, ako aj systémy na obnovu a riešenie by mali mať pevnú finančnú štruktúru, v prvom rade ex-ante, postavenú na príspevkoch z priemyslu, pričom prínos tejto finančnej inštitúcie by mal odrážať rizikovosť tejto inštitúcie, a európske verejné financie by mali slúžiť len ako záložné opatrenie obmedzené na najmenšiu možnú mieru.

Odporúčanie 1.3 týkajúce sa systému na obnovu a riešenie

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Súčasný návrh smernice, ktorou sa stanovuje rámec na ozdravenie a riešenie problémov úverových inštitúcií a investičných spoločností, by sa mal prijať čo najskôr, aby sa vytvoril európsky systém, podľa ktorého sa budú uplatňovať opatrenia na riešenie a ktorý pripraví priestor na vytvorenie jednotného európskeho systému na obnovu a riešenie v strednodobom časovom horizonte. Malo by sa však vziať do úvahy, že niektoré bankové sektory už majú zavedené mechanizmy plnej ochrany a nástroje na obnovenie a riešenie problémov, ktoré by sa mali uznať, podporovať a vysvetliť v legislatívnom akte.

Hlavným účelom účinného systému na riešenie problémov a systému na obnovu je minimalizovať potenciálne využívanie prostriedkov daňových poplatníkov na obnovu a riešenie problémov bankových inštitúcií.

Na ochranu súkromných úspor treba mať funkčné oddelenie a zároveň zabezpečiť účinné využívanie fondov na ochranu vkladov a pre obnovu a riešenie.

Systémy na obnovu a riešenie, ako aj mechanizmy na ochranu vkladov by mali mať pevnú finančnú štruktúru, v prvom rade ex-ante, postavenú na príspevkoch z priemyslu, pričom prínos tejto finančnej inštitúcie by mal odrážať rizikovosť tejto inštitúcie, a európske verejné financie by mali slúžiť len ako záložné opatrenie obmedzené na najmenšiu možnú mieru.

Návrh by mal byť tiež v súlade s ďalšími aspektmi uznesenia Európskeho parlamentu zo 7. júla 2010 s odporúčaniami Komisii o cezhraničnom krízovom riadení v bankovom sektore, ako je harmonizácia právnych predpisov o platobnej neschopnosti a spoločnom posudzovaní rizík, jednotný súbor nástrojov a škála zásahov.

Odporúčanie 1.4. týkajúce sa ďalších prvkov bankovej únie

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

— prípadnej požiadavky na právne oddeľovanie niektorých osobitne riskantných finančných činností od bánk prijímajúcich vklady vnútri bankovej skupiny v súlade s Liikanenovou správou;

— regulačného rámca vychádzajúceho zo zásady „rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“, ktorý by zabezpečil, aby nebankové inštitúcie vykonávajúce bankovú činnosť a spolupracujúce s bankami neboli mimo dosahu regulačných orgánov;

— dôveryhodné a pravidelné záťažové testy finančného stavu bánk, ktoré napomôžu včasné odhaľovanie problémov a účinné stanovenie rozsahu zásahov;

— jednotného a jediného súboru pravidiel na prudenciálny dohľad nad všetkými bankami a jediného makroprudenciálneho rámca, ktorý by zabránil ďalšiemu finančnému triešteniu.

2. Integrovaný finančný rámec

Odporúčanie 2.1 na balík dvoch legislatívnych návrhov

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Komisia by mala účinne uplatňovať kompromisy, ktoré sa dosiahnu medzi Európskym parlamentom a Radou pri trojstranných rokovania o balíku dvoch legislatívnych návrhov, v týchto oblastiach:

— tvorba spoločného rozpočtového harmonogramu;

— reforma vnútroštátnych rozpočtových rámcov;

— hodnotenie rozpočtových plánov vrátane kvalitatívneho hodnotenia verejných investícií a výdavkov súvisiacich s cieľmi stratégie Európa - 2020;

— zavedenie programov hospodárskeho partnerstva;

— dôkladnejšie monitorovanie členských štátov, ktorých menou je euro a ktoré prechádzajú postupom pri nadmernom deficite;

— dôkladnejšie monitorovanie členských štátov, ktorých menou je euro a ktorým hrozí neplnenie záväzkov v rámci postupu pri nadmernom deficite;

— podávanie správ o vydávaní dlhopisov;

— iniciatíva stanovujúca súbor programov potrebných na mobilizáciu ďalších dlhodobých investícií v objeme približne 1 % HDP na zvýšenie udržateľného rastu a dokončenie potrebných štrukturálnych reforiem;

Odporúčanie 2.2 na komunitarizáciu fiškálnej dohody

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Na základe hodnotenia skúseností z uplatňovania a v súlade so ZEÚ a ZFEÚ by sa fiškálna dohoda mala čo najskôr transponovať do sekundárnych právnych predpisov Únie.

Odporúčanie 2.3: Daňové systémy

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

V rámci historicky pevnejšej hospodárskej, fiškálnej a rozpočtovej Únie sa musí urobiť viac v oblasti koordinácie daňových systémov a riešenia škodlivej daňovej súťaže medzi členskými štátmi, ktorá jasne smeruje proti logike vnútorného trhu. V prvom rade, keď diskusia vo všetkých smeroch zlyhala a nedosiahol sa kompromis, posilnená spolupráca by sa častejšie mala uplatňovať v daňovej oblasti (ako napríklad zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb alebo daň z finančných transakcií), pretože harmonizované rámce zdaňovania podporia integráciu rozpočtovej politiky.

Odporúčanie 2.4: jednotný európsky rozpočet financovaný z vlastných zdrojov

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Pri formulovaní alternatív politiky by Komisia a Rada mali zvážiť stanoviská Európskeho parlamentu k viacročnému finančnému rámcu a vlastným zdrojom. Európsky parlament opakovane vyjadril naliehavú potrebu reformy systému vlastných zdrojov a návratu k duchu a litere ZFEÚ, v ktorej sa uvádza, že rozpočet Únie je financovaný výhradne z vlastných zdrojov.

Treba bezodkladne riešiť Situáciu, keď sú finančné potreby rozpočtu Únie v rozpore s potrebnou rozpočtovou konsolidáciou v členských štátoch. Preto nastal čas postupne sa vrátiť k financovaniu rozpočtu Únie zo skutočných vlastných zdrojov, čo by umožnilo znížiť tlak na vnútroštátne rozpočty. Ďalej sa pripomína, že Európsky parlament v uzneseniach z 29. marca 2007, 8. júna 2011, 13. júna 2012 a 23. októbra 2012 vysvetlil stanovisko k tomu, čo vlastne systém skutočných vlastných zdrojov znamená a ako dosiahnuť, aby bol tento systém zlučiteľný s potrebnou daňovou konsolidáciou na vnútroštátnej úrovni v krátkodobom horizonte.

Ďalšia rozpočtová konsolidácia v rámci Únie si vyžaduje konsolidované údaje o verejných účtoch Únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov súvisiacich s cieľmi Únie. Komisia by preto mala zahrnúť zber týchto konsolidovaných údajov do nadchádzajúcich legislatívnych návrhov.

Odporúčanie 2.5: postupný prechod na fond splatenia dlhu

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Od nadmerného dlhu by sa malo postupne prejsť na fond splatenia dlhu založeného na návrh nemeckej vedeckej rady hodnotenia hospodárskeho vývoje, ktorá predpokladá dočasné vytvorenie fondu, ktorý by sa nasýtil všetkými dlhmi nad 60 % členských štátov, ktoré spĺňajú určité kritériá; dlh by sa mal splatiť v období asi 25 rokov; čím sa vytvorí fond, ktorý spolu s presadzovaním všetkých existujúcich mechanizmov v budúcnosti pomôže udržiavať celkovú zadlženosť členských štátov pod hranicou 60 %.

Odporúčanie 2.6 k daňovým únikom

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Voľný pohyb kapitálu nemožno využívať ako jednu z možností, ako sa vyhnúť daniam, najmä v členských štátoch, ktorých menou je euro a ktoré pociťujú vážne ťažkosti alebo sú nimi ohrozené, čo sa týka finančnej stability v eurozóne. Komisia by preto v súlade s významnou iniciatívou z 27. júna 2012 na posilnenie boja proti daňovým podvodom a únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu mala dokončiť rokovania o medzinárodnej dohode a predložiť návrhy na zlepšenie spolupráce a koordinácie daňových orgánov.

Mala by sa zaviesť daň z finančných transakcií v rámci posilnenej spolupráce v súlade s článkami 326 až 333 ZFEÚ.

Odporúčanie 2.7. na zabezpečenie demokratickej kontroly EMS

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

EMS by sa mal vyvíjať smerom k riadeniu podľa metódy Spoločenstva a mal by sa zodpovedať Európskemu parlamentu. Kľúčové rozhodnutia, ako napríklad prideľovanie finančnej pomoci členským štátom a závery správ, by mali podliehať riadnej kontrole Európskeho parlamentu.

Trojka vymenovaná na zabezpečenie uplatňovania správ by mala byť vypočutá v Európskom parlamente pred tým, než si začne plniť povinnosti, a mala by pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a podliehať jeho kontrole.

Odporúčanie 2.8. na zabezpečovanie demokratickej zodpovednosti a legitímnosti fiškálnej koordinácie

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Všetky novovytvorené mechanizmy na koordináciu fiškálnej politiky by sa mali zladiť s primeranými opatreniami na zabezpečenie demokratickej zodpovednosti a legitímnosti.

3. Integrovaný rámec hospodárskej politiky

Odporúčanie 3.1 na lepšiu predbežnú koordináciu hospodárskej politiky a na zlepšenie európskeho semestra

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Komisia by mala zabezpečovať komplexné uplatňovanie kompromisov, ktoré sa dosiahnu pri trojstranných rokovaniach o balíku dvoch právnych predpisov medzi Európskym parlamentom a Radou.

Nástroje Únie na európsku sociálnu ochranu a minimálne sociálne normy by sa mali dôkladne preskúmať spolu s riešením problematiky nezamestnanosti mládeže, ako je iniciatíva na ochranu európskej mládeže.

Komisia by mala v súlade s riadnym legislatívnym postupom bezodkladne predložiť návrhy, ktorými sa transponujú do sekundárnych právnych predpisov záväzky hláv štátov alebo predsedov vlád z 28. júna 2012 týkajúce sa dohody o raste a pracovných miestach; Rámec hospodárskej koordinácie by mal predovšetkým riadne zohľadňovať záväzok členských štátov na „presadzovanie diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, rešpektujúc Pakt o stabilite a raste a zohľadňujúc špecifické okolnosti v jednotlivých krajinách“, a podporovať „investície do perspektívnych oblastí priamo súvisiace s potenciálom hospodárskeho rastu“.

Komisia by mala predložiť vysvetlenie týkajúce sa významu každoročného prieskumu rastu. Do európskeho semestra by sa mali zapojiť Európsky parlament a národné parlamenty.

Ďalšia rozpočtová konsolidácia v rámci Únie si vyžaduje konsolidované údaje o verejných účtoch Únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov súvisiacich s cieľmi Únie. Komisia by preto mala zahrnúť zber týchto konsolidovaných údajov do nadchádzajúcich legislatívnych návrhov.

Na základe zváženia rôznych krokov v rámci európskeho semestra, ako sú uvedené v posilnenom Pakte o stabilite a raste a v mechanizme makroekonomického dohľadu, by sa mala posúdiť potreba ďalších právnych predpisov s prihliadnutím na tieto kroky:

— rozvoj a upevnenie vnútorného trhu a posilnenie medzinárodných obchodných vzťahov má kľúčový význam pre podporu udržateľného hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a riešenie makroekonomickej nerovnováhy. Preto by Komisia mala vo svojej každoročnej analýze rastu zohľadniť, ktoré kroky ešte majú členské štáty prijať na dokončenie budovania vnútorného trhu;

— národné programy reforiem a národné programy stability by mali byť úzko prepojené. Adekvátnym monitorovaním by sa mala zabezpečiť súdržnosť národných programov reforiem a národných programov stability;

— európsky semester by mal umožniť väčšiu súčinnosť rozpočtov Únie a členských štátov s cieľom dosiahnuť ciele stratégie Európa - 2020; európsky semester by sa zároveň mal rozvinúť tak, aby obsahoval aj ukazovatele efektívnosti využívania zdrojov;

— treba zvýšiť účasť regionálnych a miestnych orgánov, ako aj sociálnych partnerov na plánovaní a realizácii príslušných programov, a posilniť tak pocit zodpovednosti za plnenie cieľov stratégie na všetkých úrovniach a zabezpečiť širšie povedomie o jej cieľoch a výsledkoch;

— Komisia by mala každý rok do 1. decembra prijať ročnú analýzu rastu a výstražný mechanizmus so zvláštnou kapitolou vyčlenenou pre eurozónu. Komisia by mala plne zverejniť svoje podkladové makroekonomické metodiky a predpoklady;

— Komisia by mala v ročnej analýze rastu jasne posúdiť hlavné hospodárske a fiškálne problémy Únie a jednotlivých členských štátov, navrhnúť prioritné opatrenia na vyriešenie týchto problémov a zistiť, aké iniciatívy prijali Únia a členské štáty s cieľom posilniť konkurencieschopnosť, podporiť dlhodobé investície, odstrániť prekážky udržateľného rastu, dosiahnuť ciele stanovené v zmluvách a v stratégii Európa - 2020, vykonávať sedem hlavných iniciatív a zmierniť makroekonomickú nerovnováhu;

— členské štáty a ich regióny by mali do príprav národných programov reforiem, rozvoja a súdržnosti najmä intenzívnejšie zapojiť národné a regionálne parlamenty, sociálnych partnerov, orgány štátnej správy a občiansku spoločnosť a pravidelne sa s nimi konzultovať;

— Komisia by mala v ročnej analýze rastu jasne určiť prípadné cezhraničné vplyvy spojené s hlavnými opatreniami hospodárskej politiky uplatňovanými na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov;

— komisári, ktorí sú zodpovední za európsky semester, by o ročnej analýze rastu mali diskutovať s príslušnými výbormi Európskeho parlamentu hneď po jej schválení Komisiou;

— v júli by Rada mala príslušnému výboru Európskeho parlamentu predložiť vysvetlenie všetkých podstatných zmien, ktoré vykonala v návrhoch odporúčaní Komisie pre jednotlivé krajiny; Komisia by sa týchto vypočutí mala zúčastniť a poskytnúť svoj názor na situáciu;

— členské štáty by mali poskytnúť čo najpodrobnejšie informácie o opatreniach a nástrojoch na dosiahnutie vnútroštátnych cieľov stanovených v národných programoch reforiem vrátane lehoty na ich vykonanie, očakávaných vplyvov, prípadných vedľajších účinkov, rizík neúspešného vykonávania, nákladov a prípadného čerpania štrukturálnych fondov Únie;

— stimulačné mechanizmy posilnia záväzný charakter koordinácie hospodárskej politiky.

Odporúčanie 3.2 na sociálny pakt pre Európu

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Podľa zmlúv treba pri definovaní a realizácii politík a činností Únie zohľadňovať podporu vysokej zamestnanosti a záruky primeranej sociálnej ochrany.

Osobitné pravidlá záväzného dohľadu nad rozpočtovou disciplínou v eurozóne môžu a mali by dopĺňať fiškálne a makroekonomické kritériá a kritériá zamestnanosti a sociálneho zabezpečenia s cieľom zaistiť správnu implementáciu uvedeného ustanovenia prostredníctvom vhodných finančných opatrení Únie.

Mal by sa zriadiť Sociálny pakt pre Európu, ktorý bude podporovať:

— zamestnanosť mládeže vrátane iniciatív ako ochrana európskej mládeže;

— vysokokvalitné a primerané financovanie verejných služieb;

— mzdy umožňujúce dôstojný život;

— prístup k cenovo dostupnému a sociálnemu bývaniu;

— minimálnu sociálnu ochranu na zabezpečenie univerzálneho prístupu k základným zdravotným službám bez ohľadu na príjem;

— uplatňovanie sociálneho protokolu na ochranu základných sociálnych a pracovných práv;

— európsky rámec na riadenie sociálnej a zodpovednej reštrukturalizácie;

— novú stratégiu v oblasti zdravia a bezpečnosti vrátane ochorení podmienených stresom;

— rovnakú odmenu a rovnaké práva za prácu rovnakej hodnoty pre všetkých.

4. Posilnenie demokratickej legitímnosti a zodpovednosti

Odporúčanie 4.1 na hospodársky dialóg

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Komisia by mala byť povinná komplexne uplatňovať kompromisy, ktoré sa dosiahnu medzi Európskym parlamentom a Radou pri trojstranných rokovaniach o balíku dvoch legislatívnych návrhov.

Odporúčanie 4.2: európske finančné záchranné poistky

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Európsky nástroj finančnej stability/európsky mechanizmus stability a všetky podobné budúce štruktúry by mali pravidelne podliehať demokratickej kontrole a dohľadu Európskeho parlamentu a do tejto kontroly a dohľadu by mal byť zapojený Dvora audítorov a OLAF. EMS by sa mal komunitarizovať.

Odporúčanie 4.3 na posilnenie úlohy Európskeho parlamentu a medziparlamentnej spolupráce v rámci európskeho semestra

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

— predseda Európskeho parlamentu na jarnom zasadnutí Európskej rady predstaví názory Parlamentu na ročnú analýzu rastu. Malo by sa rokovať o medziinštitucionálnej dohode s cieľom zapojiť Európsky parlament do navrhovania a schvaľovania prieskumu ročného rastu a usmernení pre hospodársku politiku a zamestnanosť;

— Komisia a Rada by mali byť prítomné na medziparlamentných stretnutiach zástupcov národných parlamentov a zástupcov Európskeho parlamentu organizovaných v kľúčových okamihoch semestra (t. j. po predložení ročnej analýzy rastu a po predložení odporúčania pre jednotlivé krajiny), čo predovšetkým umožní národným parlamentom mať pri prerokúvaní národných rozpočtov na pamäti európsky rozmer.

Odporúčanie 4.4 na zvýšenie transparentnosti, legitímnosti a zodpovednosti

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by sa mal zamerať na reguláciu týchto oblastí:

— v záujme posilnenia transparentnosti by Rada ECOFIN a Euroskupina mali byť povinné predložiť Európskemu parlamentu pred stretnutím kľúčové interné dokumenty, programy a podkladové materiály; okrem toho by predseda Euroskupiny mal pravidelne vystupovať pred Európskym parlamentom napr. vo forme vypočutí organizovaných pod záštitou Výboru Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci;

— Európsky parlament sa musí v súlade s metódou Spoločenstva plnou mierou podieľať na budúcom vypracúvaní správ štyroch predsedov; to možno dosiahnuť na úrovni pracovných skupín (prípravné práce), ako aj na úrovni predsedov (prijímanie rozhodnutí);

— predseda Európskeho parlamentu by mal mať pozvánku na účasť na zasadnutiach Európskej rady a samitov eurozóny;

— ak dôjde na úrovni Únie k odovzdaniu alebo vytvoreniu nových právomocí alebo k zriadeniu nových inštitúcií Únie, treba zabezpečiť primeranú demokratickú kontrolu Európskeho parlamentu a zodpovednosť voči nemu;

— Európsky parlament by mal usporiadať vypočutie v súvislosti s vymenovaním predsedu EMS a udeliť súhlas. Predseda by mal mať povinnosť pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu;

— Európsky parlament by mal vypočuť zástupcu Komisie v trojke pred tým, než začne plniť svoje úlohy, pričom by tento zástupca mal povinne pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu;

— posilnenie úlohy člena Európskej komisie zodpovedného za hospodárske a menové veci alebo vytvorenie európskeho ministerstva financií musí byť prepojené s primeranými prostriedkami na zabezpečenie demokratickej zodpovednosti a legitímnosti vrátane schvaľovacích a kontrolných postupov Európskeho parlamentu;

— len dodržiavaním metódy Spoločenstva, právnych predpisov Únie a inštitúcií Únie možno zabezpečiť dodržiavanie demokratickej zodpovednosti a legitímnosti Únie; podľa zmlúv môže hospodársku a menovú úniu vytvoriť len Únia;

— menou Únie je euro a jej parlamentom je Európsky parlament; v budúcej architektúre hospodárskej a menovej únie sa musí rešpektovať skutočnosť, že zodpovednosť na úrovni Únie spočíva na Európskom parlamente;

— v procese, ktorým sa vypracúva plán budúcej hospodárskej a menovej únie, musí byť v súlade s metódou Spoločenstva plne zapojený Európsky parlament.

Všetky rozhodnutia týkajúce sa posilnenia HMÚ sa musia prijímať na základe Zmluvy o Európskej únii; každý odklon od metódy Spoločenstva a zvýšené využívanie medzivládnych dohôd by rozdelilo a oslabilo Úniu spolu s eurozónou.