SK Úradný vestník Európskej únie C 230/66

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT): súčasný stav a výhľad do budúcnosti“

[COM(2014) 368 final]

(2015/C 230/10)

Spravodajca: Denis MEYNENT

Komisia sa 1. októbra 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT): súčasný stav a výhľad do budúcnosti“

COM(2014) 368 final.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. novembra 2014.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 503. plenárnom zasadnutí 10. a 11. decembra 2014 (schôdza z 10. decembra 2014) prijal 136 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV berie na vedomie stav napredovania prác v oblasti realizácie programu REFIT, ktorý vypracovala Komisia. Víta, že Komisia sa snaží zlepšovať tento proces a nástroje. V tejto súvislosti výbor poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (1).

1.2. EHSV vyjadruje podporu tomu, aby sa zmenšila záťaž doliehajúca na malé a stredné podniky, mikropodniky (test MSP) a občanov, ak sa tým dá jednoduchšie dosiahnuť cieľ a účel, na ktorý boli tieto právne predpisy zavedené. Pripomína však, že v záujme dobrého verejného riadenia je potrebné mať k dispozícii vhodné a dôležité údaje a informácie, aby sa mohli začať realizovať, kontrolovať a hodnotiť politiky.

1.3. EHSV pripomína, že cieľom zásady „najskôr myslieť na malých“ nie je a ani nemôže byť vyňatie mikropodnikov a MSP z uplatňovania právnych predpisov. Ide skôr o to, aby sa pri vypracúvaní legislatívy zohľadnila skutočnosť, že sa bude vzťahovať aj na malé podniky, bez toho, aby sa to dotklo realizácie cieľa vymedzeného v legislatíve.

1.3.1. EHSV zdôrazňuje, že uplatňovanie tejto zásady by nemalo byť v protiklade so všeobecným záujmom, ktorý najmä predpokladá, že občania, pracovníci a spotrebitelia sú chránení pred rizikami, ktorým s vystavení.

1.4. EHSV vyjadruje veľké obavy v súvislosti so zisteniami týkajúcimi sa nedostatkov v posudzovaní sociálneho alebo environmentálneho vplyvu a monitorovania konzultácií. Žiada, aby Komisia bola transparentnejšia a zdôvodnila, prečo je v prípade určitého ustanovenia alebo návrhu ustanovenia potrebné resp. nepotrebné vypracovať posúdenie vplyvu alebo hodnotenie ex post.

1.5. EHSV žiada Komisiu, aby zabezpečila komplexné a vyvážené hodnotenie hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozmeru Domnieva sa, že ciele, ktoré určila Komisia, sa budú môcť dosiahnuť len vtedy, ak budú zohľadnené všetky rozmery, ako aj obavy všetkých zúčastnených strán.

1.6. EHSV zastáva názor, že inteligentné právne predpisy neznamenajú to, že sa nemusia rešpektovať právne predpisy týkajúce sa ochrany občanov, spotrebiteľov a pracovníkov a noriem v oblasti rovnoprávneho postavenia žien a mužov alebo environmentálnych noriem. Taktiež nesmú mať za účinok, že budú brániť zlepšovaniu.

1.7. EHSV sa domnieva, že inteligentné právne predpisy musia rešpektovať sociálny rozmer vnútorného trhu, tak ako ho stanovuje Zmluva, a to najmä pokiaľ ide o zmluvy, o ktorých sa viedli rokovania v rámci európskeho sociálneho dialógu.

1.8. EHSV žiada Komisiu, aby vo väčšej miere vzala do úvahy hľadiská prezentované počas konzultácií a odôvodnila spôsob, akým boli alebo neboli zohľadnené. Konkrétne navrhuje Komisii, aby konzultácie boli štruktúrovanejšie a mali najmä inštitucionálnejší a reprezentatívnejší základ a aby sa pritom využívali zastupiteľské poradné orgány alebo podobné orgány, ktoré už existujú na európskej, štátnej a regionálnej úrovni.

1.9. EHSV chce pozitívne reagovať na všeobecnú výzvu Komisie týkajúcu sa spolupráce sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Výbor je pripravený aktívnejšie sa zapojiť do programu bez toho, aby sa to dotklo ostatných foriem európskeho sociálneho dialógu.

1.10. EHSV môže poskytnúť pomoc pri vypracúvaní hodnotení ex post, ktoré navrhla Komisia, ak sa tieto hodnotenia realizujú s určitým odstupom. V opačnom prípade by bol REFIT pre občanov a podniky stálym zdrojom nestability a právnej neistoty.

1.11. EHSV sa domnieva, že Komisia už nadobudla potrebné znalosti potrebné na zlepšenie tohto procesu. Výbor súhlasí s návrhom Komisie vytvoriť novú skupinu na vysokej úrovni, ktorá by mala dohliadať nad realizáciou budúcich prác, len v tom prípade, ak práca takejto skupiny bude skutočným prínosom.

2. Zhrnutie obsahu dokumentu Komisie – Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT): súčasný stav a výhľad do budúcnosti

2.1. Európska komisia v súlade so svojimi predchádzajúcimi oznámeniami ohľadne REFIT (2), oznámeniami o lepšej právnej regulácii (3) a inteligentnej regulácii pripomína, že právne predpisy Európskej únie zohrávajú zásadnú úlohu pri podpore rastu a zamestnanosti.

2.2. Komisia zdôrazňuje, že toto vzbudzuje veľké očakávania zo strany podnikov (spravodlivé pravidlá a podpora konkurencieschopnosti), ako aj občanov (ochrana ich záujmov, najmä v oblasti zdravotníctva a bezpečnosti, kvalita životného prostredia a právo na rešpektovanie súkromného života).

2.3. Výzvou je zabezpečiť, aby boli tieto právne predpisy jednoduché a aby sa neprekračoval rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie cieľov politiky a aby sa predchádzalo prekrývaniu úrovní regulácie.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. EHSV podporuje všeobecné ciele programu REFIT, ktoré vypracovala Komisia, a poukazuje najmä na svoje stanoviská (4), ktoré sa týkajú programu „Lepšia právna regulácia“ a „Inteligentná regulácia: Plnenie potrieb malých a stredných podnikov“.

3.2. EHSV podporuje zníženie nákladov a zaťaženia, ktoré postihuje malé a stredné podniky, mikropodniky a občanov. Komisia by svoju pozornosť mala viac upriamiť na kvalitu ako na kvantitu a uprednostniť zníženie administratívnych nákladov, ktoré predstavujú náklady pre podniky a brzdia ich konkurencieschopnosť, ako aj inováciu a tvorbu pracovných miest. Je jasné, že túto operáciu treba vykonať tak, aby sa pritom zohľadnil cieľ a účel, na ktorý boli tieto záväzky prijaté.

3.3. Treba sa vyhnúť duplicitným žiadostiam o informácie, avšak v záujme dobrého radenia je potrebné mať k dispozícii vhodné a dôležité údaje a informácie, aby sa politiky mohli začať realizovať, kontrolovať a hodnotiť.

3.4. EHSV súhlasí s názorom Komisia, že pokiaľ ide o potrebnú právnu istotu a predvídateľnosť, nemožno uplatňovať krátkodobé riešenia. Domnieva sa, že komplexné preskúmanie legislatívy treba dôkladne premyslieť a realizovať dlhodobo, aby sa zabezpečila predvídateľnosť, právna istota a transparentnosť.

3.5. EHSV pripomína, že inteligentná regulácia musí rešpektovať právne predpisy týkajúce sa ochrany občanov, spotrebiteľov a pracovníkov („nemala by ohroziť práva pracovníkov, ani viesť k zníženiu ich základnej úrovne ochrany, najmä v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci (5)“) a taktiež musí rešpektovať predpisy týkajúce sa noriem v oblasti rovnoprávneho postavenia žien a mužov, ako aj predpisy týkajúce sa environmentálnych noriem. Táto inteligentná regulácia musí umožniť vývoj a zlepšovanie.

3.6. V tejto súvislosti EHSV víta pripomienku Komisie, že program REFIT nespochybňuje strategické ciele zavedených politík a ani sa nevykonáva na úkor ochrany zdravia a bezpečnosti občanov, spotrebiteľov, pracovníkov alebo životného prostredia. EHSV však zdôrazňuje, že tu nejde výlučne o zabránenie poškodzovaniu zdravia občanov, ale aj o to, aby sa vo všeobecnom záujme a v záujme primeranej ochrany občanov komplexne znížila miera rizika, ktorému sú občania vystavení, bez ohľadu na to, či sa toto riziko týka alebo netýka oblasti zdravia. Európska rada na svojom zasadnutí 26. a 27. júna a Európsky parlament na svojej schôdzi 4. februára 2014 vyjadrili podobné obavy (6).

3.7. EHSV sa domnieva, že inteligentné právne predpisy musia rešpektovať sociálny rozmer vnútorného trhu, tak ako ho stanovuje Zmluva, a to najmä pokiaľ ide o realizáciu zmlúv, o ktorých sa viedli rokovania medzi sociálnymi partnermi v rámci európskeho sociálneho dialógu.

3.8. Podľa EHSV program REFIT musí byť spoločným cieľom EÚ, členských štátov, sociálnych partnerov a ostatných zúčastnených strán, tak ako si to želá Komisia. Je veľmi dôležité, aby vznikla dôvera a aby nedošlo k nedorozumeniam v súvislosti s cieľmi programu. Niektoré ohlásené alebo prijaté opatrenia (7) totiž vzbudili nedôveru u niektorých zúčastnených strán a občanov.

3.9. EHSV sa domnieva, že ciele, ktoré určila Komisia, sa budú môcť dosiahnuť len vtedy, ak budú zohľadnené obavy všetkých zúčastnených strán.

4. Vykonávanie programu

4.1. EHSV berie na vedomie stav napredovania prác v oblasti realizácie programu REFIT. Výbor víta najmä skutočnosť, že Komisia sa usiluje zlepšiť nástroje tým, že najmä vedie konzultácie o realizácii posudzovania vplyvu, ako aj o samotnom procese konzultácie. Je mimoriadne dôležité, aby tieto horizontálne prvky programu neboli kritizované.

4.2. Ak posúdenie ex post a posúdenie vplyvu postavíme vedľa seba, môže to mať za následok, že nedôjde k efektívnemu uplatňovaniu demokraticky prijatých pravidiel. EHSV môže poskytnúť pomoc pri vypracúvaní posúdení ex post, ktoré navrhla Komisia, ak sa tieto hodnotenia realizujú s určitým odstupom. Posúdenie ex post má vlastne zmysel len vtedy, ak medzi konečným termínom transponovania pravidla do vnútroštátneho práva a príslušným posúdením ex post už uplynulo niekoľko rokov. V opačnom prípade by bol REFIT pre občanov a podniky stálym zdrojom nestability a právnej neistoty.

4.3. EHSV víta, že Komisia opakovane zdôrazňuje potrebu zapájať sociálnych partnerov, občiansku spoločnosť a MSP. Konštatuje, že doteraz išlo skôr o deklarovanie zásady ako o prax s vymedzenou štruktúrou s cieľom viesť diskusie o predkladaných návrhoch a zohľadňovať ich.

4.3.1. EHSV sa okrem toho domnieva, že zapojenie a konzultácia sa musia realizovať prostredníctvom najvhodnejších kanálov, ktorými sú zastupiteľské štruktúry občianskej spoločnosti, odborov a MSP.

4.4. O posúdení vplyvu

4.4.1. V správach (8) výboru z roku 2012 a 2013 o posúdení vplyvu sa konštatuje, že existujú nedostatky v procese hodnotenia a že treba vyvinúť úsilie na jeho zlepšenie. Konkrétne sa v nich upozorňuje na: — skutočnosť, že veľký počet posúdení vplyvu neodzrkadľuje vhodným spôsobom rôzne názory vyjadrené počas konzultácií a informuje o nich nepriamo, — potrebu pokračovať v úsilí, najmä pokiaľ ide o zohľadňovanie skutočných náhradných možností (jasnosť, zdôvodnenie, proporcionalita), a poskytovať dostatočne podrobné informácie o všetkých možnostiach (a nie iba o uprednostňovanej možnosti), — skutočnosť, že kvalita sociálnych posúdení vplyvu (či už negatívnych alebo pozitívnych) je problematická, rovnako ako dosah a hĺbka posúdenia environmentálnych vplyvov, — potrebu posúdení právnych predpisov alebo existujúcich programov EÚ ex post, — snahu uplatňovať metódu posúdenia hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov ex ante.

4.4.2. Výbor vo svojej správe o posudzovaní vplyvu za rok 2013 konštatuje, že došlo k výraznému poklesu počtu stanovísk o vplyvoch na MSP a mikropodniky. Vysvetľuje to tým, že Komisia ich zohľadňuje vo väčšej miere, najmä pokiaľ ide o obrátené dôkazné bremeno pre mikropodniky. Výbor pre posudzovanie vplyvu zdôrazňuje, že v porovnaní s rokom 2012 došlo k výraznému nárastu počtu posúdení o konkurencieschopnosti (+ 30 %). Opakovane sa poukazuje na nedostatočnú transparentnosť v súvislosti s predkladanými stanoviskami a kritickými názormi vyjadrenými počas konzultácií, ako aj na potrebu vysvetliť, akým spôsobom boli tieto vyjadrené obavy zohľadnené.

4.4.3. EHSV víta skutočnosť, že Komisia a výbor pre posudzovanie vplyvu sa snažia zlepšiť kvalitu tohto procesu. EHSV konštatuje, že sa zdá, že v porovnaní s minulým obdobím sú posúdenia vplyvu týkajúce sa MSP a mikrosubjektov lepšie zohľadnené, čo zodpovedá jeho predchádzajúcim stanoviskám o zásadách Small Business Act, „najskôr myslieť na malých“ a teste MSP. EHSV zdôrazňuje, že treba pokračovať v tomto úsilí. Výbor pripomína, že cieľom zásady „najskôr myslieť na malých“ nie je a ani nemôže byť vyňatie mikrosubjektov a MSP z uplatňovania právnych predpisov. Ide skôr o to, aby sa pri vypracúvaní legislatívy zohľadnila skutočnosť, že sa bude vzťahovať aj na malé podniky, bez toho, aby sa to dotklo realizácie cieľa, na ktorý sa zameriava legislatíva. Výbor sa domnieva, tieto zásady nemôžu byť dôvodom na to, aby bol rozsah uplatňovania regulácie daný len na základe veľkosti podniku, a taktiež by nemali byť v protiklade so všeobecným záujmom, ktorý najmä predpokladá, že občania, pracovníci a spotrebitelia sú chránení pred rizikami, ktorým s vystavení.

4.4.4. EHSV okrem toho vyjadruje veľmi veľké obavy v súvislosti s niektorými vyššie uvádzanými konštatovaniami. Konštatuje, že okrem posúdení hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vplyvu sa uvádza rad ďalších rozmerov (9), pričom výbor pre posudzovanie vplyvu sa domnieva, že kvalita posúdení sociálneho a environmentálneho rozmeru je niekedy nedostatočná. EHSV sa preto chce uistiť, či má Komisia k dispozícii prostriedky na to, aby mohla všetky tieto posúdenia realizovať súčasne a či to nebude na úkor kvality, vyváženosti, cieľov, meracích nástrojov a oznámených parametrov.

4.4.5. Nie je jasný dôvod, prečo sa o niektorých projektoch alebo návrhoch nevypracovali posúdenia vplyvu, a to najmä pokiaľ ide o ECOFIN (balík dvoch právnych predpisov a balík šiestich právnych predpisov), čo u niektorých zúčastnených strán vzbudzuje dojem, že proces sa zameriava skôr na hospodárske aspekty (a na aspekty konkurencieschopnosti) než na dva zvyšné piliere. Ako zdôrazňuje Komisia, s cieľom zjednodušenia musia súhlasiť všetci a toto zjednodušenie sa musí zakladať na účinných a dôveryhodných analýzach.

4.4.6. EHSV od Komisie žiada, aby: — bola transparentnejšia a zdôvodnila, prečo v súvislosti s daným ustanovením alebo návrhom dala alebo nedala vypracovať posúdenie vplyvu, — dbala na zohľadnenie všeobecného záujmu, — prijala opatrenia na lepšie a vyvážené komplexné zohľadnenie troch rozmerov (hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho) a zabezpečila kvalitu posúdení na tejto úrovni, — vo väčšej miere zohľadňovala hľadiská prezentované počas konzultácií a odôvodnila spôsob, akým boli alebo neboli zohľadnené.

4.4.7. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení Európskej komisie sa výslovne neodkazuje na úlohu výboru ako poradného orgánu občianskej spoločnosti, ktorý vypracúva stanoviská o dôležitých aspektoch legislatívy EÚ. Výbor chce pozitívne reagovať na všeobecnú výzvu Komisie na spoluprácu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou a je následne pripravený aktívnejšie spolupracovať na zlepšovaní tohto procesu prostredníctvom konzultácie alebo posúdení.

4.5. O konzultačnom procese

4.5.1. Komisia zdôrazňuje, že konzultácia so zúčastnenými stranami zohráva dôležitú úlohu v tomto procese, jej výsledky však nie sú vždy zohľadnené. Počet odpovedí na otvorených konzultáciách organizovaných Komisiou, otázka reprezentatívnosti respondentov a následne občasný nedostatočne reprezentatívny charakter odpovedí spôsobujú, že klesá kvalita tohto procesu. EHSV si kladie otázku, či sa tieto zistenia nedajú vysvetliť nárastom počtu konzultácií a prostriedkami, časom a disponibilitou, ktoré sú potrebné na to, aby boli príspevky kvalifikované. Niekedy sa môže stať, že spôsob kladenia otázok nabáda na určité odpovede, v dôsledku čoho môže dôjsť k spochybneniu objektivity a nestrannosti tohto procesu.

4.5.2. Práve z „konzultácie“ vychádzajú kvalitné legislatívne návrhy opierajúce sa o preukázané údaje. Včasná a vhodná konzultácia s podnikmi, najmä s MSP a ich zástupcami, by umožnila prijímať rozhodnutia na základe posúdenia faktov, skúseností a názorov tých, pre ktorých sú právne predpisy určené a ktorí sú zapojení do ich realizácie. Rovnako to platí pre rôzne organizácie zastupujúce občanov (pracovníkov a príjemcov sociálnych dávok, spotrebiteľov atď.).

4.5.3. EHSV žiada, aby príslušní sociálni partneri a sprostredkujúce organizácie dostali absolútnu prioritu. Ukázalo sa že, priame a individuálne konzultácie s MSP a spotrebiteľmi sú neúčinné, príležitostné a nereprezentatívne. Príslušné organizácie musia okrem toho dostať reálnu príležitosť zúčastňovať sa na príprave konzultácií a dotazníkov.

4.5.4. EHSV si teda kladie otázku, či by nebolo vhodnejšie lepšie štruktúrovať túto konzultáciu na inštitucionálnom a reprezentatívnom základe, pričom by sa mohli využívať zdroje zastupiteľských poradných orgánov, ktoré už fungujú, a ak by to bolo vhodné, prípadne vytvoriť ďalšie orgány.

4.5.5. EHSV navrhuje, aby sa konzultácie uskutočňovali aj za pomoci zastupiteľských orgánov na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni. Pripomína, že ak tieto chýbajú, sú tu iné poradné štruktúry, ktoré môžu plniť túto funkciu.

4.5.6. EHSV odporúča, aby sa využívali odborné vedomosti a potenciál európskych federácií zamestnávateľov, podnikov, odborov a MVO a aby boli taktiež poverené uskutočňovať potrebné prieskumy a štúdie, namiesto toho, aby sa využívali len služby súkromných konzultantov.

4.5.7. EHSV je v každom prípade pripravený plniť svoje úlohy v tomto rámci bez toho, aby sa to dotklo ostatných foriem európskeho sociálneho dialógu.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. EHSV sa domnieva, že program REFIT by mal byť ambiciózny a zároveň jednoduchý, jasný a transparentný.

5.2. Zvýšenie počtu názvov agend a programov (lepšia právna regulácia, inteligentná regulácia, najskôr myslieť na malých atď.) je do určitej miery zmätočné.

Mala by sa objasniť hierarchia a interakcia týchto programov a projektov, aby verejnosť chápala, komu sú určené.

5.3. Zvýšenie počtu orgánov, ktoré sa zúčastňujú na tomto procese, poradných subjektov a subjektov spracovania návrhov ohrozuje transparentnosť operácií.

5.4. V súlade s logikou účinnosti a transparentnosti a so zreteľom na súčasné mechanizmy, a to aj na úrovni Európskeho parlamentu, bude EHSV súhlasiť s návrhom Komisie na vytvorenie novej skupiny na vysokej úrovni, ktorá sa bude v budúcnosti zúčastňovať na tejto práci, len vtedy, ak sa preukáže, že bude skutočným prínosom. EHSV sa domnieva, že Komisia už nadobudla potrebné znalosti potrebné na zlepšenie tohto procesu.

5.5. EHSV konštatuje, že Komisia sa domnieva, že posúdenia vplyvu by sa mali realizovať vo všetkých etapách legislatívneho procesu vrátane pozmeňovacích návrhov, ktoré predkladajú spolutvorcovia právnych predpisov. V systéme, v ktorom existujú dvaja spolutvorcovia právnych predpisov a kde je pravidlom hľadanie kompromisov, sa nezdá byť vhodné, aby mal jeden z nich konečné slovo v súvislosti s posudzovaním vplyvu (existuje tu riziko, že nebudú dodržané pravidlá stanovené v Zmluve o prijímaní rozhodnutí).

5.6. EHSV okrem toho pripomína, že cieľ programu REFIT sa týka aj uplatňovania práva v EÚ. Usmernenia Komisie v oblasti posúdenia vplyvu taktiež určujú, že v niektorých prípadoch treba aj posúdiť, či by sa daný problém nedal vyriešiť účinným uplatňovaným práva.

5.7. EHSV víta snahy Komisie kontrolovať a dohliadať na účinné vykonávanie smerníc na úrovni členských štátov. Kladie dôraz na zistenia uvedené v 30. výročnej správe o kontrole uplatňovania práva EÚ (2012) (10). V tejto správe sa uvádza, že k meškaniu a porušovaniu dochádza najmä v oblasti životného prostredia, dopravy a v daňovej oblasti. EHSV vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že v roku 2012 sa v zostupnom poradí prejavovali problémy najmä v oblasti dopravy, zdravotníctva, spotrebiteľov, životného prostredia, vnútorného trhu a služieb.

5.8. EHSV sa nazdáva, že všeobecné výnimky v akejkoľvek oblasti umožňujú členským štátom, aby na vnútroštátnej úrovni prijímali právne predpisy podľa vlastnej vôle, čo môže prispieť k zvýšeniu komplexnosti legislatívy a právnej neistote na vnútornom trhu. EHSV pripomína, že vo svojich predchádzajúcich stanoviskách žiadal, aby sa nástroj nariadenia využíval systematickejšie, ak je to vhodné, čím by sa tento problém popri lepšej právnej istote sčasti vyriešil.

5.9. EHSV poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská týkajúce sa problému nadmernej regulácie (gold plating) a inteligentnej regulácie, v ktorých požadoval lepšiu kvalitu prijatých právnych textov. Považuje za dôležité, aby sa v záujme efektívnej realizácie politických cieľov Európskej únie pokračovalo v úsilí týmto smerom.

5.10. EHSV taktiež pripomína, že v niektorých prípadoch môže byť samoregulácia a/alebo spoluregulácia účinným alebo užitočným a doplnkovým prostriedkom legislatívneho opatrenia, pokiaľ bude riadne začlenená do oblasti širokého jasného a správne vymedzeného právneho rámca, ktorý sa bude riadiť najmä zásadami transparentnosti, reprezentatívnosti, nezávislosti, účinnosti a zodpovednosti.

V Bruseli 10. decembra 2014 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 107, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 87 a Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 33.

(2) Oznámenie o vhodnosti právnych predpisov EÚ, COM(2012) 746 final a Oznámenie o regulačnej vhodnosti a efektívnosť (REFIT): Výsledky a ďalšie kroky, COM(2013) 685 final.

(3) Tretie strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii, COM(2009) 15 final; Oznámenie Komisie o inteligentnej regulácii v Európskej únii, COM(2010) 543 final; Oznámenie Komisie s názvom Inteligentná regulácia: Plnenie potrieb malých a stredných podnikov, COM(2013) 122 final.

(4) Ú. v. EÚ C,12.11.2013, s 33, Ú. v. EÚ C, 25.8.2011, s 87 a Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 107.

(5) Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 33.

(6) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. februára 2014 o vhodnosti právnych predpisov EÚ a subsidiarite a proporcionalite – 19. správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za rok 2011, v ktorej sa zdôrazňuje, že okrem toho, že je potrebné mať k dispozícii jednoduchú, efektívnu a zrozumiteľnú legislatívu, ktorá bude dostupná za minimálne náklady, „výsledkom hodnotenia vplyvu nových právnych predpisov, pokiaľ ide o MSP alebo veľké spoločnosti, nesmie byť diskriminácia medzi pracovníkmi na základe veľkosti spoločností, ktoré ich zamestnávajú, ani narušenie základných práv pracovníkov vrátane práva na informácie a konzultácie, či ich pracovných podmienok, pohody v práci a práv na sociálne zabezpečenie, ani bránenie zlepšeniam týchto práv alebo ich zabezpečeniu na pracovisku vzhľadom na existujúce a nové riziká spojené s prácou.“

Európska rada na svojom zasadnutí 26. a 27. júna 2014 spresnila, že „Komisia, ostatné inštitúcie EÚ a členské štáty sa vyzývajú, aby naďalej ambiciózne vykonávali program REFIT, zohľadňujúc pritom ochranu spotrebiteľov a zamestnancov, ako aj problematické aspekty týkajúce sa zdravia a životného prostredia.“

(7) Najmä, pokiaľ ide o nariadenie REACH, životné prostredie, acquis v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci, ochranu gravidných pracovníčok a lepšiu dostupnosť rodičovskej dovolenky, zdravie a bezpečnosť pri práci kaderníkov, choroby svalovej a kostrovej sústavy, karcinogény a mutagény, tachografy, pracovný čas, prácu na dobu určitú, poskytovanie informácií a poradenstvo a poskytovanie informácií v oblasti pracovných zmlúv, označovanie potravín alebo označovanie týkajúce sa životného prostredia, návody na užívanie liekov a povinnosti týkajúce sa informovania o nákladoch na finančné služby.

(8) Správa výboru o posudzovaní vplyvu za rok 2012, Správa výboru o posudzovaní vplyvu za rok 2013.

(9) Zoznam všetkých referenčných dokumentov v oblasti posúdenia vplyvu uvedených na webovej stránke Komisie (v angličtine): Usmernenia Komisie pre posudzovanie vplyvu (január 2009) Guidelines (Usmernenia); Annexes 1 – 13 (Prílohy 1 až 13); Ostatné referenčné dokumenty generálnych riaditeľstiev Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Prevádzkové usmernenia pre posudzovanie vplyvu na mikropodniky(generálny sekretariát + GR pre podnikanie a priemysel); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments (Prevádzkové usmernenia pre posúdenie vplyvu na konkurencieschopnosť jednotlivých odvetví v rámci systému Komisie na posúdenie vplyvu –„Preverenie vplyvu na konkurencieschopnosť,“ Súbor opatrení na využívanie posúdenia vplyvu);Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (Prevádzkové usmernenie pre zohľadňovanie základných práv v posúdeniach vplyvu vypracovaných Komisiou); Assessing Social Impacts (Posudzovanie sociálneho vplyvu); Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System (Posudzovanie územného vplyvu: Prevádzkové usmernenia pre posudzovanie miestneho a regionálneho vplyvu v rámci systému Komisie na posudzovanie vplyvu.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_sk.pdf