EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENÍ VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
ktorým sa ustanovuje program Tvorivá Európa 
{KOM(2011) 785 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1399 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Tento dokument sprevádza tri samostatné posúden ia vplyvu, v ktorých sa skúmajú možnosti 
budúcej finan čnej podpory EÚ pre sektory kultúry a tvorivej činnosti. Zh ŕňa hlavné závery 
troch posúdení vplyvu a opisuje uprednost ňovanú možnos ť ako aj mechanizmy realizácie 
a monitorovania. Podrobné údaje poskyt ujú jednotlivé posúdenia vplyvu. V týchto 
posúdeniach vplyvu sa dospelo k záveru, že možnos ť hľadať súčinnosť medzi 
audiovizuálnym sektorom (sú časnými programami MEDIA a MEDIA Mundus) a sektormi 
kultúry a tvorivej činnosti (sú časný program Kultúra) v rámci rámcového programu Tvorivá 
Európa by v porovnaní so všetkým i ostatnými zvažovanými možnos ťami mala najviac výhod. 
V súlade s návrhom vo viacro čnom finan čnom rámci Komisie sa na sedemro čné obdobie 
trvania programu vy člení rozpo čet vo výške 1,6 miliardy EUR (v stálych cenách). 
Správy o posúdení vplyvu sú výsledkom dvojro čného prípravného procesu, ktorý sa za čal 
priebežnými hodnoteniami sú časných programov. Vzh ľadom na potrebu zlepši ť a zjednoduši ť 
realizáciu sa v rámci tohto procesu preskúmala aj možnos ť dosiahnu ť väčšiu súčinnosť medzi 
týmito rôznymi oblas ťami prostredníctvom zlú čenia programov. V po súdeniach vplyvu sa 
v značnej miere využívajú zistenia  z priebežných hodnotení pr ogramov Kultúra a MEDIA, 
z konzultácií online a z verejnýc h stretnutí na tému budúceho fi nancovania sektorov kultúry 
a tvorivej činnosti. Okrem toho sa v nich zoh ľadňuje spätná väzba k zelenej knihe Komisie 
„Uvoľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu“1, rôzne nezávislé štúdie 
pripravené pre Komisiu v posledných rokoch, ako aj odporú čania expertov v kontexte 
otvorenej metódy koordinácie v oblasti kultúry  (OMK) a štruktúrovaného dialógu s týmto 
sektorom v období 2008 – 2010. Pri posúdeniach  vplyvu sa tiež využili služby externých 
odborníkov, ktorých úlohou bolo pomôc ť pri vymedzení problému, formulovaní cie ľov 
a analýze a porovnaní možností. Pripravova né znenia pracovných dokumentov útvarov 
Komisie o posúdeniach vplyvu sa prediskutovali v príslušnýc h medziútvarových skupinách 
pre programy Kultúra a MEDIA. 
Súčasná podpora EÚ pre ti eto sektory sa uskuto čňuje prostredníctvom samostatných 
programov, konkrétne programov Kultúra, MEDIA (ktorý od konca roka 2010 zah ŕňa záručný 
fond pre výrobu v rámci programu MEDIA) a MEDIA Mundus. V záujme posúdenia vhodných nadväzných opatrení na  financovanie sektorov kultúry a tvorivej činnosti 
z prostriedkov EÚ po roku 2013 sa vyprac ovali samostatné posúdenia vplyvu. Pre podobnos ť 
cieľov a akčných smerov sú časných programov MEDIA a MEDIA Mundus sa tieto programy 
rozoberajú v jednom posúdení vplyvu. Záru čný fond pre výrobu v rámci programu MEDIA sa 
rieši osobitne, pretože zložitos ť tejto témy a jej širší rozsah vyžadovali samostatné posúdenie 
vplyvu.  
2. ODÔVODNENIE ZÁSAHU EÚ 
Odôvodnenie zásahu EÚ v týchto oblastiach možno nájs ť v právnom základe a v pridanej 
hodnote EÚ, ktorá sa ním má získa ť. 
                                                
 
1 Zelená kniha „Uvo ľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu“, KOM(2010) 183; pracovný 
dokument útvarov Komisie pod názvom „Analysis of the consultation launched by the Green Paper on "Unlocking the potential of cultural and creative industries (Analýza konzultácií za čatých na základe 
zelenej knihy – Uvo ľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu)“, SEK(2011) 399 
v konečnom znení, 24.3.2011. 
 
SK 3   SK Právny základ 
Akcia EÚ v oblasti sektorov kultúry a tvorivej činnosti bude založená na článku 167 (Kultúra) 
a článku 173 (Priemysel) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Právo EÚ kona ť sa pripomína 
aj v článku 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uznáva, že vnútorný trh 
a hospodársky rast musí sprevádza ť rešpektovanie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti EÚ, 
a v článku 22 Charty základných práv EÚ, v ktorom sa uvádza, že Únia má rešpektova ť 
kultúrnu a jazykovú rozmanitos ť. Mandát Únie sa uznáva  v medzinárodnom práve, 
v Dohovore UNESCO o ochrane a podpore rozman itosti kultúrnych prejavov, ktorý je 
súčasťou acquis communautaire. 
Pridaná hodnota EÚ 
Zásah EÚ by mal by ť zameraný na zabezpe čenie systémového vplyvu a podporu tvorby 
politík. V tejto súvislosti európska pridan á hodnota nového nástroja EÚ na podporu sektorov 
kultúry a tvorivej činnosti spo číva v týchto prvkoch: 
• nadnárodný charakter jeho činností a vplyv jeho výstupov, ktoré pomôže vyvinú ť, na 
rozdiel od vnútroštátnych systémov financ ovania, ktoré sú obvykle zamerané na 
vnútroštátne činnosti; 
• spôsob, akým doplní vnútroštátne, medzinárodné a iné programy EÚ; 
• úspory z rozsahu a kritické množstvo, ku ktorým môže podpora EÚ prispie ť, 
napríklad prostredníctvom projek tov nadnárodnej spolupráce a spolo čného 
finančného nástroja pre sekt ory kultúry a tvorivej činnosti, na rozdiel od 
fragmentovaných vnútroštátnych systémov s neúplným pokrytím; 
• pákový efekt na dodato čné finančné prostriedky; 
• spôsob, akým môže podnecova ť a stimulova ť dlhodobé systémové ú činky na tento 
sektor s cie ľom zabezpe čiť rýchlejšie prispôsobenie sa globálnym výzvam. 
3. VÝKONNOS Ť SÚČASNÝCH PROGRAMOV  
Z hodnotenia sú časných programov EÚ pre se ktory kultúry a tvorivej činnosti2 vyplýva, že 
tieto programy prispeli k posilneniu oboch sektorov a podporili pohyb profesionálov 
a umeleckých diel, čím významne prispeli ku kultúr nej a jazykovej rozmanitosti.  
V prípade programu Kultúra , ktorý má malý priemerný ro čný rozpo čet vo výške 57 
miliónov EUR – čo zodpovedá ro čným rozpo čtom mnohých národných opi er, resp. operných 
súborov3 – sa prostriedky EÚ z h ľadiska nákladov vynakladajú vysoko efektívne. 
V hodnotení sa dospelo k záveru, že tento prog ram pomáha tisícom umelcov a profesionálov 
z oblasti kultúry (odhadom 20 000 každý r ok) pri rozvíjaní medzinárodnej kariéry 
prostredníctvom zdokona ľovania ich zru čností a znalostí za pomoci partnerského u čenia 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Na porovnanie, uvedená suma 57 miliónov EUR je tiež ove ľa nižšia než vnútroštátne verejné 
prostriedky, ktoré financovanie umenia a kultúry vynakladá Spojené krá ľovstvo (590 miliónov libier), 
Francúzsko (7,5 miliardy EUR) a Nemecko (1,1 miliardy EUR)  
 
SK 4   SK a prostredníctvom vytvárania nových profesijných dráh. Tisícom organizácií z oblasti kultúry 
(každoročne je to viac ako 1 000 organizáci í) tento program poskytol možnos ť vzájomne 
spolupracova ť na medzinárodnej úrovni a u čiť sa z osved čených postupov prostredníctvom 
partnerstiev so subjektmi z inýc h krajín. Umožnil subjektom koprodukova ť diela, nadväzova ť 
kontakty a objavova ť nové profesijné príl ežitosti, ako aj doda ť ich práci a rozh ľadu väčší 
medzinárodný rozmer. To malo pozitívny, štrukt urálny vplyv na tento sektor a jeho schopnos ť 
osloviť širšie trhy. Program Kultúra pomohol roz voju sektorov a foriem umenia, vytváraniu 
nových diel a predstavení, podporil prístup a ú časť, výskum a vzdelávanie v tejto oblasti, ako 
aj informácie, poradenstvo a praktickú podporu.  
Každý rok bolo možné zabezpe čiť pohyb tisícov diel vrátane približne 500 preložených 
literárnych diel. Podpora z toht o programu sa vníma ako zna čka kvality projektov v oblasti 
kultúry. Cez aktivity jednotlivýc h projektov bolo priamo aj nepriamo oslovených mnoho 
miliónov ob čanov, ktorí mali možnos ť kontaktu s kultúrnymi dielami z iných krajín. Program 
tiež prispel k vytvoreniu lepších podkladov pre tvorbu politík, a to pr ostredníctvom štúdií, 
ktoré sa stali východiskom pre prácu v oblasti otvorenej metódy koordinácie. Ke ďže projekty 
sa spolufinancujú (vä čšinou v maximálnej miere 50 %), tento program pritiahol zna čné 
dodatočné investície z verejných a súkromných zdrojov. 
Európske hlavné mestá kultúry, ktoré dostávajú te nto titul EÚ a financovanie z programu (1,5 
milióna EUR na hlavné mesto), zaznamena li v niektorých prípadoch až osemnásobné 
zvýšenie príjmov, pritiahli v rámci svojich opera čných programov investície v hodnote 15 až 
100 miliónov EUR a slúžili ako katalyzátor pre ďalšie kapitálové investície. Hlavné mestá 
kultúry zvy čajne oslovili milióny ľudí, zaangažovali stovky ľudí ako dobrovo ľníkov 
a zanechali pre tieto mestá dlhodobé dedi čstvo v podobe zlepšených zru čností, zvýšenia 
kultúrnych kapacít a kultúrneho diania, zlepšenia infraštruktúry a imidžu.  
Čo sa týka programov MEDIA , v hodnotení sa potvrdzuje, že program MEDIA dosiahol 
s pomerne malým ro čným rozpo čtom (vo výške približne 100 miliónov EUR na trhu, ktorý 
má tisíckrát vä čšiu hodnotu) významné výsledky v ďaka cieleným akciám, ktorými sa 
optimalizoval pomer medzi nákladmi a prínos mi a pákový efekt programu. Tieto akcie sa 
zameriavali na činnosti s priaznivým ú činkom na konkurencieschopnos ť EÚ a na potreby, 
ktoré sa na úrovni jednotlivých štátov ne riešia, ako je nadnárodná distribúcia. V ďaka (aspo ň 
čiastočne) podpore z programu MEDIA vzrástol podiel európskych filmov na všetkých 
premiérach filmov v európskych kinách z 36 % v roku 1989 na 54 % v roku 2009. Sie ť 
Europa Cinema zah ŕňajúca viac ako 2 000 kinosál v prevažne nezávislých kinách v 32 
krajinách, ktoré predstavujú 20 % všetkýc h premiérových kín v Európe, ponúka široký 
a rôznorodý výber filmov, čím podporuje kultúrnu rozmanitos ť v 475 mestách. V ďaka svojim 
kvalitným programom zaznamenali tieto ki ná 59 miliónov návštev (v porovnaní s 30 
miliónmi v roku 2000), čo predstavuje 5,6 % všetkých návštev v Európe (v roku 2000 to bolo 
2,8%).  Pomer príjmov z inonárodných európskych  filmov, ktoré boli zaradené do programov 
kín v rámci siete, predstavuje 36 %, oproti priemeru dosahovanému v Európe vo výške 7 – 
8 %. Na európske filmy pripadá 57 % návšte v premietaní v rámci siete Europa Cinema, 
v porovnaní s európskym priemerom vo výške 27,7 %. 
Podľa výsledkov hodnotenia program MEDIA posil ňuje konkurencieschopnos ť tohto sektora 
prostredníctvom podpory budovania kapacít, ako napríklad odborného vzde lávania a rozvoja, 
čím pomáha profesionalizova ť tento sektor a zlepšova ť kvalitu diel. Každý rok absolvuje 
odborné vzdelávanie približne 1 800  profesionálov (tvorcov, dist ribútorov, scenáristov), ktorí 
týmto spôsobom získajú príslušné kvalifikácie a zru čnosti a môžu využi ť príležitosti na 
 
SK 5   SK nadviazanie vz ťahov s partnermi so zahrani čia. Vďaka podpore rozvoja sa môže na trh každý 
rok uvies ť 400 európskych projektov vysokej kvality. Podpora celé ho portfólia projektov 
(financovanie balíkov projektov) poskytuje,  na rozdiel od podpory poskytovanej výlu čne na 
jednotlivé projekty, produk čným spolo čnostiam (ktoré sú často malými a strednými podnikmi 
s nedostatkom finan čných prostriedkov) finan čnú stabilitu a dlhodobejšiu perspektívu, 
a súčasne má významné štrukturálne ú činky na tento sektor. 
Ukázalo sa, že podpora nezávislých tvorcov ur čená na tvorbu osobitných žánrov 
audiovizuálnych diel, ako sú doku mentárne a animované filmy ur čené pre medzinárodnú 
televíznu distribúciu je, vzh ľadom na osobitné potreby týchto žánrov, ve ľmi dôležitá. V ďaka 
aktivitám v oblasti nadväzovania kontaktov, ako sú koproduk čné fóra, iniciatívy v oblasti 
medzinárodného predaja a vzde lávacie iniciatívy, sa zna čne zvýšil podiel nadnárodných 
koprodukcií (z 26 % európskych filmov v roku 1989 na 34 % v roku 2009). Potenciál pohybu 
týchto filmov je 2,3-krát vyšší ako v príp ade filmov vyrobených samostatne jednotlivými 
členskými štátmi4. Siete ako EAVE, ACE, Cartoon, ktoré boli vytvorené s podporou 
programu MEDIA, teraz predstavujú nosnú štruktúru európskej kinematografie. 
Pokiaľ ide o záru čný fond pre výrobu v rámci programu MEDIA5, zatiaľ sa nevykonalo 
žiadne hodnotenie, pretože fungova ť začal ešte len v roku 2010. Žiadosti o financovanie 
z fondu bolo možné predklada ť od mája 2011, pri čom samotný fond bol zo strany filmového 
priemyslu a bánk prijatý priaznivo. Výsledkom  bolo poskytnutie viac ako dvanástich záruk 
v zhruba desiatich rôznych členských štátoch, pri čom hodnota úverov sa pohybovala 
v približnej výške 15 miliónov EUR. 
4. OPIS PROBLÉMU 
V posúdeniach vplyvu sa odkazuje na Sprá vu o konkurencieschopnosti Európy za rok 20106 
a uznáva sa rastúci význam sektorov kultúry a tvorivej činnosti z h ľadiska prínosu pre 
hospodársky rast, tvorbu pracovných miest a pos ilnenie sociálnej súdržnosti a sociálneho 
začlenenia. Odhaduje sa, že se ktory kultúry a tvorivej činnosti v roku 2008 mali 4,5 % podiel 
na HDP Únie a zamestnávali približne 3,8 % jej pracovnej sily7. Okrem priameho prínosu 
k HDP majú tieto sektory aj nepriame ú činky v ďalších hospodárskych a sociálnych 
oblastiach ako je cestovný ruch, obsah pre IKT, a predstavujú prínos z h ľadiska vzdelávania, 
sociálneho za členenia a sociálnej inovácie. Aj na priek tomu, že v mnohých krajinách bola 
v posledných rokoch zaznamenaná nadprie merná miera rastu, tieto sektory čelia rôznym 
spoločným problémom, pri čom existuje potenciál ďalšieho rastu v budúcnosti, ak sa bude 
uplatňovať ucelený strategický prístup a vytvoria sa správne predpoklady  na jeho umožnenie 
na úrovni EÚ, vnútroštátnej aj regionálnej úrovni.  
                                                 
4 Zdroj: Európsky audiovizuálny informa čný úrad, 2008. 
5 Záru čný fond pre výrobu v rámci programu MEDIA je ur čený výlučne pre tvorcov filmov, ktorým 
uľahčuje prístup k súkromným zdrojom financovania prostredníctvom garan čného mechanizmu, ktorý 
rozdelením vzniknutého rizika povzbudzuje banky k tomu, aby im poskytli úver. O čakáva sa, že v ďaka 
pákovému efektu garan čného mechanizmu prinesie tento fond s celkovým rozpo čtom vo výške 8 
miliónov EUR vy členeným na obdobie štyroch rokov bankové úvery vo výške viac ako 100 miliónov 
EUR. 
6 Správa o konkurencieschopnosti Európy z roku 2010, pracovný dokument útvarov Komisie, KOM 
(2010) 614. 
7 „Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries“ 
(Budovanie digitálnej ekonomiky: význam záchrany pracovných  miest v kreatívnom priemysle EÚ), 
TERA Consultants, marec 2010.  
 
SK 6   SK Napriek týmto úspechom programov Kultúra a MEDIA je však potrebné urobi ť viac, aby sa 
realizoval plný potenciál týchto sektorov, ktoré čelia podobným problémom. 
V posúdeniach vplyvu pre programy Kultúra a MEDIA sa stanovili štyri spolo čné problémy , 
ktorým sektory kultúry a tvorivej činnosti čelia a ktoré bude v záujme dosiahnutia želaných 
vplyvov potrebné rieši ť na úrovni EÚ. Prvým problémom je kontext fragmentovaného trhu , 
vyplývajúci z kultúrnej a jazykovej rozmanito sti Európy, ktorého dôsledkom je zásadná 
fragmentácia v týchto sektoroch v závislosti od štátnych a jazykových hraníc a nedostato čné 
kritické množstvo. To vedie v sú časnosti k tomu, že nadnárodný pohyb diel a mobilita 
umelcov a profesionálov nie sú optimálne, a tiež k existencii ge ografickej nerovnováhy. 
Zároveň to obmedzuje možnosti výberu pre spotrebite ľov a ich prístup k európskym 
kultúrnym dielam. Druhým problémom je potreba, aby sa sektory prispôsobili vplyvu 
globalizácie a prechodu na digitálne technológie . Globalizácia má tendenciu zvyšova ť 
koncentráciu ponuky medzi obmedzeným po čtom veľkých hráčov, čo predstavuje hrozbu 
z hľadiska kultúrnej a jazykovej rozmanitosti. Prechod na digitálne technológie má ohromný 
vplyv na spôsob tvorby, spravovani a a šírenia tovaru v oblasti kul túry, prístupu k nemu a jeho 
spotreby a spe ňažovania, pri čom prináša príležitosti a aj vý zvy, a preto by tento sektor mal 
prospech z nadnárodných prístupov a riešení. Tretím problémom je nedostatok 
porovnate ľných údajov  o sektore kultúry na európskej aj  na vnútroštátnej úrovni. To má 
dôsledky pre koordináciu európskych politík, ktorá môže by ť užitočnou hybnou silou pre 
rozvoj vnútroštátnych politík a pre systémovú zmenu, a to pri nízkych nákladoch pre rozpo čet 
EÚ a pri plnom dodržiavaní zásady s ubsidiarity. Štvrtým problémom sú ťažkosti 
s prístupom k finan čným prostriedkom, ktorým čelia malé a stredné podniky zo 
sektorov kultúry a tvorivej činnosti . Tento problém je daný nehmotnou povahou množstva 
ich aktív, ako sú autorské práva, ktoré zvy čajne nefigurujú v ú čtovných knihách (na rozdiel 
od patentov). Ďalšou príčinou je skuto čnosť, že na rozdiel od iných priemyselných projektov 
sa kultúrne diela obvykle nevyrábajú masovo, pri čom každá kniha, opera, divadelná hra, film 
a videohra sú jedine čným prototypom a spolo čnosti zvyčajne pracujú na báze projektov. 
5. CIELE BUDÚCEHO PROGRAMU 
V reakcii na zistené problémy, uvedené v oddi ele 3, sa v posúdeniach vplyvu identifikovali 
potreby, ktoré by sa mali rieši ť na úrovni EÚ a ktorých riešenie môže by ť uľahčené vzhľadom 
na totožné všeobecné a konkrétne ciele. Z h ľadiska všeobecných cie ľov existuje potreba 
zabezpečiť ochranu a podporu európskej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a posil ňovať 
konkurencieschopnos ť sektorov kultúry a tvorivej činnosti so zámerom podporova ť 
inteligentný, udržate ľný a inkluzívny rast, v súlade  so stratégiou Európa 2020. Z h ľadiska 
konkrétnych cie ľov existuje potreba posil ňovať schopnos ť sektorov kultúry a tvorivej 
činnosti pôsobi ť na nadnárodnej úrovni, podporova ť nadnárodný pohyb kultúrnych 
a tvorivých diel a subj ektov pôsobiacich v sektor och kultúry a tvorivej činnosti a oslovi ť nové 
publikum v Európe a za jej hranicami, posil ňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry 
a tvorivej činnosti a posil ňovať nadnárodnú politickú spoluprácu s cie ľom podpori ť tvorbu 
politík, inovácie, získav anie a udržiavanie publika a nové obchodné modely.  Priority  oblastí 
MEDIA a Kultúra a finan čného nástroja pre sektor y kultúry a tvorivej činnosti sú opísané 
v príslušných posúdeniach vplyvu. 
6. MOŽNOSTI 
Pokiaľ ide o programy Kultúra, MEDIA, a ME DIA Mundus, zozbierali a preskúmali sa 
všetky možnosti, ktoré navrhujú zainteres ované strany, externí odbo rníci, inštitúcie at ď. 
 
SK 7   SK Možnosť navrhnúť „zlúčenie programov Kultúra, MEDIA a MEDIA Mundus“ do jedného 
prierezového programu pre sektory kultúry a tvorivej činnosti ako celku, so spolo čnými 
výzvami na predkladanie návrhov sa zamietla pre skuto čnosť, že aj ke ď tieto rôzne sektory 
kultúry majú ve ľa podobných prvkov vrátane problémov, ktorým čelia, hodnotové re ťazce 
a potreby príjemcov sú príliš hetero génne na to, aby sa mohli používa ť harmonizované výzvy 
na predkladanie návrhov a harmonizované nástroje. 
V posúdeniach vplyvu programov Kultúra a MEDI A / MEDIA Mundus sa analyzujú rôzne 
možnosti dosiahnutia cie ľov vrátane ukon čenia programov, zachovania sú časných programov 
(„základný scenár“), významnej revízie programov a zlú čenia, v rámci ktorého by sa vytvoril 
rámcový program, s rozlíšením sektora kultúry  od audiovizuálneho sektora, ktoré by mohlo 
potrebám rôznych podsektorov vyhovie ť primeranejšie ako úplné zlú čenie. 
Vymedzenie možností pre finan čný nástroj pre MSP pôsobiace v se ktoroch kultúry a tvorivej 
činnosti zah ŕňalo preskúmanie uskuto čniteľnosti rôznych druhov mechanizmov, ke ďže 
najvhodnejší druh financovani a pre MSP závisí od nieko ľkých faktorov, ako je druh MSP, 
dostupnos ť úverového alebo kapitálové ho financovania, kapitál ové náklady alebo ochota 
zdieľať podnikate ľskú aktivitu s inými investormi. Do tohto preskúmania sa zapojili rôzne 
zainteresované strany, expert i, profesionáli a finan čné inštitúcie.  
Na základe rozsiahlych konzultácií a anal ýzy sa možnosti vytvorenia samostatného 
finančného nástroja, vytvorenia  kapitálového finan čného nástroja a vytvorenia nástroja pre 
mikrofinancie a mikropodniky zamietli. Ako vhodnejšie a ú činnejšie sa javilo zameranie na 
dlhový nástroj, ktorý by bol sú časťou širšieho nástroja presa hujúceho jednotlivé politiky 
a programu na podporu investi čnej pripravenosti pre súkromnýc h investorov a profesionálov 
pôsobiacich v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti, ktorý by riadil  EIF a/alebo samotná 
Komisia. 
V posúdení vplyvu tohto finan čného nástroja sa zvažujú tri možnosti, konkrétne možnos ť 
„bez zmeny“ (základný scenár), možnos ť „bez opatrení“ (možnos ť „bez finan čného nástroja“) 
a tretia možnos ť „vytvorenie záru čného nástroja pre sektory kultúry a tvorivej činnosti“. 
Možnosť tri sa ďalej rozde ľuje na dve čiastkové možnosti: a) limitovaný záru čný nástroj 
alebo b) nelimitovaný záru čný nástroj. V posúdení vplyvu sa  analyzujú a porovnávajú obe 
čiastkové možnosti a vyvodzuje sa záver, že čiastková možnos ť a) by bola ľahšie 
uskutočniteľná a efektívnejšia. V posúdení vplyvu sa ďalej vyvodzuje záver, že za 
predpokladu splnenia ur čitých kritérií by sa čiastková možnos ť a) mala za členiť do rámca 
väčšieho finan čného nástroja (s najvä čšou pravdepodobnos ťou riadeného GR RTD alebo GR 
ENTR). 
7. ANALÝZA VPLYVOV 
Jednotlivé posúdenia vpl yvu poskytujú podrobný preh ľad zvažovaných možností a ich 
porovnanie. Pokia ľ ide o hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv, v posúdeniach 
vplyvu oblastí MEDIA a Kultúra sa vyvodzuje záver, že možnos ť ukončenia alebo možnos ť 
základného scenára by neboli želate ľné, pretože by neprispeli k dostato čnému zameraniu na 
riešenie aktuálnych problémov, ktorým tieto sektory čelia, ani na dosiahnutie cie ľov 
stanovených v stratégii Európa  2020. V posúdení vplyvu finan čného nástroja pre sektory 
kultúry a tvorivej činnosti sa usudzuje, že najvä čší vplyv je možné dosiahnu ť prostredníctvom 
možnosti „vytvorenie záru čného fondu pre sektory kultúry a tvorivej činnosti“.  
 
SK 8   SK Z hľadiska hospodárskych vplyvov  sa v posúdeniach vyvodzuje záver, že program Tvorivá 
Európa bude zameraný na posilne nie adaptácie týchto sektorov na globalizáciu a na prechod 
na digitálne technológie , aj tým, že pomôže pri získavaní a udržiavaní publika, rozvoji nových 
obchodných modelov a zdrojov príjmov a bude podnecova ť nadnárodný pohyb kultúrnych 
diel (vrátane audioviz uálnych diel) a zlepšova ť schopnos ť týchto sektorov pôsobi ť na 
nadnárodnej úrovni, čím prispeje k hospodárskemu rastu, zamestnanosti a celkovému 
konkuren čnému potenciálu týchto sektorov. Ho spodárske vplyvy možnosti revidovaného 
programu by sa výrazne nelíšili od hospodárskych vplyvov v prípade zlú čenia.  
Pokiaľ ide o sociálne vplyvy , v posúdeniach sa vyvodzuje záver, že program prinesie výhody 
v oblasti zamestnanosti tým, že posilní kap acitu týchto sektor ov a podporí MSP a ich 
prispôsobenie sa prechodu na dig itálne technológie. Možno o čakávať, že výraznejšie 
zameranie na opatrenia v oblasti získavan ia a udržiavania publik a v rámci možnosti 
revidovaného programu a možnosti zlú čenia zvýši dopyt  spotrebite ľov. To nebude ma ť len 
vplyv na príjmový potenciál týchto  sektorov, ale bude to zárove ň prínosom v oblasti 
vzdelávania, ako aj prí nosom pre sociálne vylú čené skupiny. V rámci možnosti zlú čenia 
(možnosť 4) by boli vplyvy vä čšie ako v rámci možnosti revidovaného programu (možnos ť 
3). 
V súvislosti s environmentálnymi vplyvmi sa dospelo sa k záveru, že program môže ma ť 
určité vplyvy týkajúce sa mobility, dopravy a výrobných procesov. Konštatuje sa však, že 
tieto účinky by neboli vä čšie ako sú v sú časnosti a boli by pomerne malé. Tieto ú činky by sa 
mohli vyváži ť dôrazom, ktorý by program kládol na  adaptáciu na prechod na digitálne 
technológie, ktorá môže umožni ť oslovenie širšieho publika bez fyzického cestovania. 
Najpozitívnejší vplyv by sa opä ť mohol dosiahnu ť v rámci možnosti zlú čenia.  
Pokiaľ ide o základné práva , jednozna čné zameranie na všeobecný cie ľ zabezpečiť ochranu 
a podporu európskej kultúrnej a jazykovej rozm anitosti znamená, že program bude ma ť 
priamy prínos. 
8. POROVNANIE MOŽNOSTÍ 
8.1 Porovnanie možností Porovnanie možností predstavených v posúdeniach  vplyvu je založené na analýze viacerých 
kritérií, ku ktorým patr ia tieto kritériá: ú činnosť z hľadiska splnenia cie ľov, efektívnos ť, 
nákladová efektívnos ť (výsledok na každé vyna ložené euro) a súdržnos ť. Pokiaľ ide 
o súdržnos ť, posudzovala sa súdržnos ť medzi možnos ťou a cieľmi, ktoré sa majú dosiahnu ť 
(vnútorná súdržnos ť), aj súdržnos ť a relevantnos ť s celkovou politikou a stratégiami EÚ 
(vonkajšia súdržnos ť). 
Pokiaľ ide o nákladovú efektívnos ť, predpokladá sa, že rámcový program by bol nákladovo 
efektívnejší, pretože ob lasti programu a finan čný nástroj pre sektory kultúry a tvorivej 
činnosti by boli jasnejšie a viac zamerané  na výsledky, ktoré je potrebné dosiahnu ť, čo by 
viedlo k vä čšiemu systémovému a štrukturálnemu  vplyvu, a to aj prostredníctvom 
racionalizácie nástroj ov, ktoré by znížili administratívne náklady na každé vynaložené euro. 
8.2 Identifikovaná uprednostnená možnos ť 
Ďalšia analýza efektívnosti a ú činnosti jasne dokázala, že zlú čený rámcový program by mohol 
priniesť významné výhody. V posúdeniach vpl yvu sa preto dospelo k záveru, že jeden 
 
SK 9   SK rámcový program  by mal viacero výhod oproti všetkým ostatným možnostiam. Prvou 
výhodou je, že môže prinies ť väčšiu súčinnosť politík , pretože jednotlivé sektory kultúry sa 
v kontexte širších politických diskus ií o sektoroch kultúry a tvorivej činnosti spravidla 
vnímajú ako celok, čo sa týka aj ich prínosu pre stratégiu Európa 2020. Druhou výhodou je 
skutočnosť, že jeden program by u ľahčil dosiahnutie prenosu poznatkov a výmeny 
vzájomne obohacujúcich nápadov medzi sektormi. Tretia výhoda spo číva v tom, že môže 
prispieť k zjednodušeniu riadenia  týchto programov. Umožn il by napríklad vytvorenie 
jednotných informa čných/prístupových miest, čím by sa zlepšila vidite ľnosť, uľahčil by sa 
prístup ob čanov k informáciám o financovaní zo zdrojov EÚ a pomohlo by sa zabezpe čiť 
najlepšiu službu pre príslušné subjekty. Štvrtou výhodou je fakt, že toto zjednodušenie  by 
zároveň umožnilo ur čité zníženie administratívnej zá ťaže Komisie aj členských štátov. 
Mechanizmy realizácie sa zjednodušia prostredníctvom vä čšieho využitia paušálnych sadzieb, 
rozhodnutí o grantoch a rámcových dohôd o partners tve, elektronického predkladania žiadostí 
a podávania správ a elektronického portálu s cie ľom znížiť administratívnu zá ťaž žiadate ľov 
a príjemcov. Podobne, transverzálna oblas ť by umožnila ur čité úspory prostredníctvom 
úspor z rozsahu  v prierezových oblastiach. Piatou výhodou je, že do tohto jednotného 
programu by sa mohol za členiť transverzálny finančný nástroj pre sektory kultúry 
a tvorivej činnosti  s cieľom zvýšiť prístup k financovaniu (z o súkromných zdrojov). 
9. OPIS UPREDNOSTNENEJ MOŽNOSTI 
V posúdeniach vplyvu programov Kultú ra a MEDIA sa navrhuje pokra čovať vo financovaní 
sektorov kultúry a tvorivej činnosti zo zdrojov EÚ, vyvodzuje sa však záver, že podpora EÚ 
pre sektory kultúry by bola ú činnejšia, keby sa zmenila jej podoba tak, aby sa jednotlivé 
programy spojili do jedného rámcového pr ogramu s názvom „Tvorivá Európa“. 
Táto uprednostnená možnos ť by bola najsúdržnejšia a z nákladového h ľadiska 
najefektívnejšia a reagovala by na čoraz väčšie uznanie významu sekt orov kultúry a tvorivej 
činnosti na úrovni EÚ. Z posudzov aných možností by táto možnos ť ponúkala najlepší základ 
pre spolo čnú stratégiu EÚ s cie ľom zamera ť pozornos ť na výzvy, ktorým tieto sektory 
v súčasnosti čelia a zacieli ť podporu EÚ na opatrenia, ktor é poskytujú pridanú hodnotu pre 
EÚ tým, že týmto sektorom pomáhajú optimalizova ť ich potenciál z h ľadiska hospodárskeho 
rastu, tvorby pracovných miest a sociálneho za členenia.  
Rámcový program „Tvorivá Európa“ by bol jasn e previazaný so stratégiou Európa 2020 
a jeho účelom by bolo optimalizova ť prínos sektorov kultúry a tvorivej činnosti k jej cie ľom. 
Návrh je v súlade s oznámením Komisie o viacro čnom finan čnom rámci prijatým 29. júna 
2011 („Rozpo čet stratégie Európa 2020“), v ktorom  sa uvádza, že do programov Európskej 
únie týkajúcich sa kultúry sa vnesie sú činnosť a že finan čné prostriedky EÚ by sa mali 
sústrediť na oblasti, v ktorých prinášajú vys okú pridanú hodnotu EÚ. Na sedemro čné obdobie 
trvania programu sa navrhuje vy členiť sumu 1,6 miliardy EUR. 
Program by zah ŕňal tri oblasti, pri čom jedna z nich by zah ŕňala nový finan čný nástroj. Dve 
z týchto oblastí by boli nástupcami existu júcich programov Kultúra a MEDIA/MEDIA 
Mundus, pri čom druhá uvedená oblas ť by bola zameraná na audiovizuálny sektor a oblas ť 
Kultúra by bola zameraná na vš etky ostatné sektory kultúry. Ďalej by existovala 
medzisektorová oblas ť, ktorá by podporovala prierezové  prvky ako tvorbu politík, vývoj 
pilotných projektov, kultúrnu a mediálnu gramotnos ť a informa čné miesta. Tieto otázky sa 
riešia v rámci posúdení vplyvu progr amov Kultúra a MEDIA. Nový finan čný nástroj by 
umožnil prístup MSP pôsobiacich v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti k financiám 
 
SK 10   SK prostredníctvom poskytovania ochra ny pred úverovým rizikom pre finan čných 
sprostredkovate ľov, ktorí vytvárajú portfóliá úverov, a zárove ň by zabezpe čil vybudovanie 
potrebných kapacít/odborných znal ostí pre týchto sprostredkovate ľov s cieľom umožni ť im 
správne analyzova ť príslušné riziká. 
Veľká väčšina grantov v rámci oblastí Ku ltúra a MEDIA sa bude aj na ďalej riadi ť 
prostredníctvom Výkonnej agentúry pre vzde lávanie, audiovizuálny sektor a kultúru 
(EACEA) na základe ro čných výziev na predkladanie návrhov zverej ňovaných v stálej 
programovej príru čke. Viaceré hodnotenia potvrdili, že to to je nákladovo efektívny spôsob 
riadenia cezhrani čných projektov. Sie ť informačných miest (sú časné kultúrne kontaktné 
strediská a informa čné kancelárie MEDIA Desks) bude na ďalej poskytova ť informácie 
a poradenstvo o podávaní žiadostí v rámci programu. Nebudú redistribuova ť finančné 
prostriedky. Ako sa uvádza vyššie, ur čité úspory sa dosiahnu navrhnutím zlú čených 
informačných miest pre celý program. Ďalej sa budú spolufinancova ť s maximálnou mierou 
50 %, pri čom zvyšok budú spolufinancova ť členské štáty. Rôzne zjednodušenia zavedené 
v rámci sú časných programov budú pokra čovať a vynaloží sa úsilie o uskuto čnenie ďalších. 
Riadením finan čného nástroja pre sektor y kultúry a tvorivej činnosti sa poverí finan čná 
inštitúcia v pozícii tretej strany, vzh ľadom na odborné znalosti, ktoré sú na prevádzku 
takéhoto nástroja potrebné, to s najvä čšou pravdepodobnos ťou bude Európsky investi čný fond 
(EIF), kým riadenie zo strany Komisie by s najvä čšou pravdepodobnos ťou malo v rukách 
Generálne riadite ľstvo pre vzdelávanie a kultúru, no v úzkej spolupráci s inými útvarmi 
Komisie vrátane Generálneho riadite ľstva pre hospodárske a finan čné záležitosti.  
10. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 
Monitorovanie a hodnotenie bude základným prvkom  budúceho programu, ktorý zdôrazní 
pridanú hodnotu EÚ a výkonnos ť. Komisia bude preto pravidelne monitorova ť a hodnoti ť 
výkonnos ť a výsledky na základe cie ľov. 
Pokiaľ ide o monitorovanie, bude sa zverej ňovať výročná správa o činnosti vrátane štatistiky 
a kvalitatívneho posúdenia. 
Popri priebežnom monito rovaní Komisia zabezpe čí pravidelné nezávisl é externé hodnotenia 
týkajúce sa obl astí a finan čného nástroja s cie ľom posúdi ť účinnosť a efektívnos ť programu. 
Hodnotenia zárove ň prispejú k posúdeniu pridanej hodnoty programu pre EÚ a jeho prínosu 
k dosiahnutiu všeobecných a konkrétnych cie ľov.  
Komisia má v úmysle použi ť jedno priebežné hodnotenie, ktor é by tiež slúžilo ako závere čné 
hodnotenie predchádzajúceho programu. S cie ľom umožni ť, aby sa výsledky priebežného 
hodnotenia v budúcnosti zoh ľadnili pri rozhodnutiach o obnove, zmene alebo ukon čení 
následného programu, by sa toto hodnotenie malo vykona ť do konca roku 2017. 
Všetky externé hodnotenia by mali vykonáva ť nezávislé a nestranné subjekty. Metodický 
prístup k hodnoteniu je potrebné ur čiť v príslušnom čase a vo svetle platných usmernení 
Európskej komisie.  
Orientačné ukazovatele výkonnosti týkajúce sa  všeobecných a konkrétnych cie ľov je možné 
nájsť v jednotlivých správach o posúdení vplyvu zložky programu Tvorivá Európa.