[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 19.8.2010

KOM(2010) 439 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Následné kroky nadväzujúce na rozhodnutie Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Následné kroky nadväzujúce na rozhodnutie Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

1. ÚVOD

V tomto oznámení sa hodnotia opatrenia, ktoré vykonalo Grécko do konca júna 2010 s cieľom dosiahnuť súlad s rozhodnutím Rady 2010/320/EÚ z 10. mája 2010[1], a to na základe správy, ktorú Grécko predložilo Rade a Komisii 6. augusta 2010[2]. Správa predložená Gréckom sa nezaoberá iba fiškálnymi opatreniami, ktoré sú zacielené na znižovanie deficitu verejných financií v roku 2010, ale aj širokou škálou štrukturálnych reforiem, ktoré prijíma a vykonáva grécka vláda[3].

2. ROZHODNUTIE RADY Z 10. MÁJA 2010

RADA ECOFIN PRIJALA 10. mája 2010 rozhodnutie 2010/320/EÚ na základe článku 126 ods. 9 a článku 136 ZFEÚ, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu[4].

V rozhodnutí Rady sa od Grécka vyžaduje, aby prijalo celý rad opatrení do konca júna 2010, konca septembra 2010, konca decembra 2010 a konca marca 2011. Pomocou týchto opatrení by sa malo zabezpečiť, aby celkový deficit verejných financií nepresiahol:

- 18 508 miliónov EUR (8,0 % HDP, na základe májových prognóz nominálneho HDP) v roku 2010;

- 17 065 miliónov EUR (7,6 % HDP) v roku 2011;

- 14 916 miliónov EUR (6,5 % HDP) v roku 2012;

- 11 399 miliónov EUR (4,9 % HDP) v roku 2013 a

- 6 385 miliónov EUR (2,6 % HDP) v roku 2014[5].

3. OPATRENIA PRIJATÉ GRÉCKOM DO KONCA JÚNA 2010 V NADVÄZNOSTI NA ROZHODNUTIE RADY

Grécko prijalo v priebehu roka 2010 štyri balíky fiškálnych opatrení:

- v januári, v rámci programu stability;

- vo februári, krátko pred hodnotením programu stability Komisiou;

- v marci, v nadväznosti na rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 9[6] a

- v máji, v nadväznosti na rozhodnutie Rady z 10. mája 2010 a na kritériá podmienenosti ustanovené v memorande o hospodárskej a finančnej politike a v memorande o porozumení ustanovujúcom osobitné podmienky hospodárskej politiky[7].

V tomto oznámení sa hodnotia opatrenia prijaté od mája 2010[8].

Grécko prijalo 6. mája 2010 zákon 3845/2010 o politických opatreniach viazaných na kritériá, ktorými sa podmieňuje poskytnutie finančného balíka eurozónou/MMF. Veľká väčšina fiškálnych a štrukturálnych opatrení obsiahnutých v zákone bola vykonaná s okamžitou platnosťou. Pokiaľ ide o opatrenia na strane príjmov, zaviedlo sa zvýšenie sadzieb DPH, zvýšenie spotrebnej dane z benzínu, tabaku a alkoholu a uložila sa daň z reklamy. Pokiaľ ide o opatrenia na strane výdavkov, pristúpilo sa k ďalšiemu znižovaniu miezd vo verejnom sektore a k znižovaniu dôchodkov vyplácaných z fondov sociálneho zabezpečenia dôchodcom z verejného a súkromného sektora.

Rozpočtový vplyv opatrení prijatých Gréckom 6. mája 2010 na účty v roku 2010 sa odhaduje na 2,5 % HDP. Tieto opatrenia pozostávali z opatrení podporujúcich trvalé príjmy (0,5 % HDP alebo 1,25 miliardy EUR) a opatrení na trvalé znižovanie výdavkov (1,9 % HDP alebo 4,55 miliardy EUR). Navyše sa vďaka týmto opatreniam prenesú finančné prostriedky na účty v roku 2011, čím sa prispeje k zníženiu deficitu o 1,1 % HDP.

Celková suma štyroch fiškálnych balíkov prijatých Gréckom sa pridáva k pôvodnému rozpočtu na rok 2010, ktorý bol predložený vládou v októbri 2009 a schválený gréckym parlamentom v decembri 2009. Suma týchto štyroch balíkov opatrení sa vyčíslila približne na 8 % HDP (bez prenášania finančných prostriedkov znižujúcich deficit v roku 2011) a očakáva sa, že znížia deficit verejných financií z 13,6 % HDP v roku 2009 na 8 % HDP v roku 2010[9].

V prílohe I sa uvádza prehľad osobitných opatrení, ktoré majú byť v zmysle rozhodnutia Rady z 10. mája 2010 prijaté do konca júna 2010. V prílohe II sú uvedené tie opatrenia, pre ktoré sa v rozhodnutí Rady stanovila lehota do konca septembra 2010[10].

3. PLNENIE ROZPOčTU DO KONCA JÚNA 2010

VÝVOJ šTÁTNEHO ROZPOčTU V PRVEJ POLOVICI ROKU 2010 bol pozitívny s tým, že deficit sa znižoval rýchlejšie, ako sa plánovalo[11]. Ako sa však uvádza nižšie, je nutné zohľadniť viaceré riziká.

Podľa údajov o hotovosti na konci júna, uverejnených hlavným účtovným úradom, hotovostný deficit štátneho rozpočtu sa znížil približne o 46 % v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2009. Cielené ročné zníženie pre tento deficit je 40 % (pozri tabuľku 1). Toto zníženie deficitu presahujúce plánovanú hranicu bolo predovšetkým výsledkom nižších výdavkov, ako sa očakávalo, ktoré vykompenzovali výber príjmov, ktorý bol menej dynamický, ako sa očakávalo.

Celkový odliv hotovostných prostriedkov štátu sa v porovnaní s prvou polovicou roku 2009 znížil o 16,9 %. (Oficiálny cieľ znižovania výdavkov za celý rok je 5,3 %). Primárne štátne výdavky boli o 5,6 miliardy EUR nižšie oproti plánom z mája 2010. Toto zníženie odzrkadľuje najmä znižovanie primárnych výdavkov (vrátane miezd vo verejnom sektore), ale aj kapitálových výdavkov. Treba však poznamenať, že niektoré úspory výdavkov, o ktorých sa rozhodlo v máji (napríklad zníženie vianočných odmien vyplácaných štátnym zamestnancom a dôchodcom), neboli v dostupných údajoch plne zohľadnené. Výdavky na úroky (na hotovostnom základe) zostali pod cieľovými úrovňami naplánovanými v rozpočte vzhľadom na tohtoročné osobitosti v kalendári úrokových platieb, avšak v nasledujúcich mesiacoch by sa mali vrátiť na normálnu úroveň.

Celkové hotovostné príjmy sa v prvom polroku zvýšili o 5,9 %, zatiaľ čo za celý rok sa plánuje ročné zvýšenie o 15,6 %. V druhej polovici roku možno očakávať výrazné zvýšenie príjmov, keďže sa naplno prejaví vplyv zvýšenia DPH a spotrebných daní. Najmä posledné zvýšenie DPH (platné od 1. júla 2010) nebolo zatiaľ v dostupných údajoch zohľadnené. Aj napriek tomu, že sa tieto faktory zohľadnia, daňové príjmy zostanú pravdepodobne nižšie v porovnaní s prognózami z mája 2010 uskutočnenými v rámci programu úpravy hospodárstva, ktorý je základom financovania poskytovaného eurozónou a MMF. Deficit v príjmoch nie úplne zodpovedá rastu nominálneho HDP, ktorý je väčší v porovnaní s prognózami, z dôvodu vyššej inflácie, ako sa očakávalo[12], a zložky rastu relatívne orientovanej na dane. To môže svedčiť o tom, že niektoré opatrenia zamerané na zvyšovanie efektivity vo vyberaní daní, na boj proti daňovým únikom a na zlepšenie daňovej správy nepriniesli zatiaľ konkrétne výsledky a musia byť posilnené.

Tabuľka 1: Plnenie štátneho rozpočtu

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

na hotovostnom základe (v miliónoch eur) | jan. - jún | jan. - jún | % zmena | Výsledok | Oficiálne odhady | % zmena |

Celkové príjmy | 22 831 | 24 180 | 5,9% | 50 509 | 58 382 | 15,6% |

Príjmy pred vrátením daní | 24 639 | 26 062 | 5,8% | 53 420 | 60 224 | 12,7% |

Vrátenie daní | 2 450 | 2 266 | – 7,5% | 4 952 | 5 100 | 3,0% |

Kapitálové príjmy | 642 | 384 | – 40,2% | 2 041 | 3 258 | 59,6% |

Celkové výdavky | 40 697 | 33 824 | – 16,9% | 81 390 | 77 073 | – 5,3% |

Primárne výdavky | 27 945 | 24 398 | – 12,7% | 57 975 | 54 611 | – 5,8% |

Úroky | 6 612 | 5 731 | – 13,3% | 12 325 | 13 017 | 5,6% |

Kapitálové výdavky | 6 140 | 3 695 | – 39,8% | 9 588 | 9 200 | – 4,0% |

Iné | 0 | 0 | 1 502 | 245 | – 83,7% |

Zostatok štátneho rozpočtu | – 17 866 | – 9 644 | – 46,0% | – 30 881 | – 18 691 | – 39,5% |

Zdroj: Hlavný účtovný úrad Grécka

Celkový (dostupný) hotovostný zostatok verejnej správy – t. j. štátu, miestnych samospráv a fondov sociálneho zabezpečenia vrátane verejných nemocníc – je doteraz viac-menej v súlade s prognózami, keďže cieľové úrovne rozpočtu na hotovostnom základe na úrovni štátu boli presiahnuté. Podľa údajov odvodených z menových štatistík, ktoré poskytla grécka národná banka za prvú polovicu roka, i) hotovostný zostatok miestnych samospráv vykazuje prebytok (183 miliónov EUR), čo je iba o niečo menej, ako sa očakávalo; zatiaľ čo ii) hotovostný zostatok fondov sociálneho zabezpečenia vykazuje namiesto prebytku deficit (239 miliónov EUR).

Nie sú k dispozícii konkrétne priebežné údaje o prechode z celkového (dostupného) hotovostného zostatku verejných financií na účty podľa Európskeho systému účtov (ESA) v reálnom čase. V tejto úprave by sa mali zohľadňovať úpravy zvyšujúce deficit, ako sú výdavky na očakávané platby, žiadosti o splatenie záruk a deficit mimorozpočtových fondov, ako aj niekoľko úprav znižujúcich deficit, ako sú oneskorenia vo vyberaní daní a omeškané platby z rozpočtových prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ. Očakáva sa, že celková úprava za celý rok povedie k zvýšeniu deficitu a dosiahne približne 1 300 miliónov EUR.

4. HODNOTENIE RIZÍK OHROZUJÚCICH CIEľOVÝ DEFICIT NA ROK 2010

HOCI SA ZDÁ, žE FIšKÁLNA KONSOLIDÁCIA JE V PRVEJ POLOVICI ROKU 2010 na dobrej ceste, existuje celý rad citlivých bodov, ktoré je nutné zohľadniť pri plnení rozpočtu v nadchádzajúcich mesiacoch:

Ide najmä o:

- Štátne príjmy: Daňové príjmy sa v prvej polovici roka nachádzali pod cieľovými úrovňami napriek tomu, že úsilie o zlepšenie daňovej disciplíny a boja proti daňovým únikom sa zintenzívnilo. Očakáva sa, že daňové príjmy sa v priebehu druhej polovice roka posilnia vďaka úplnému zavedeniu opatrení zameraných na podporu príjmov, ktoré sú už upravené zákonmi, ako napríklad zvýšenie sadzby DPH od 1. júla. Avšak vzhľadom na prehlbujúcu sa recesiu v druhej polovici roka je možné, že očakávané posilňovanie príjmov nebude dostatočné na to, aby celoročné štátne príjmy splnili prognózy z mája 2010[13].

- Platobné záväzky a omeškané platby : Hotovostný zostatok verejných financií, ktorý za posledné mesiace prekonal očakávané ciele, by mohol byť narušený výdavkami, ktoré zatiaľ neboli uhradené (vrátane výdavkov, ktoré sú po splatnosti: omeškané platby). Podobne ako v minulosti, riziká akumulácie omeškaných platieb sa týkajú najmä výdavkov na zdravotnú starostlivosť. Navyše relatívna výkonnosť niekoľkých verejných sektorov (štát, fondy sociálneho zabezpečenia, miestne samosprávy a mimorozpočtové fondy) môže byť narušená aj oneskoreniami v presunoch prostriedkov medzi jednotlivými verejnými orgánmi.

- Žiadosti o splatenie záruk: V roku 2009 žiadosti o splatenie záruk (ktoré sa zaznamenávajú ako položky zvyšujúce deficit) dosiahli sumu 700 miliónov EUR. Tieto záruky sa týkajú najmä dlhov verejných podnikov. Keďže hospodárska recesia sa prehlbuje a mnohé verejné podniky (napr. nadmerne zadlžený železničný podnik) môžu mať problémy s predĺžením splatnosti svojich dlhov , suma žiadostí o splatenie záruk môže výrazne vzrásť. Žiadosti o splatenie záruk dosiahli ku koncu júna sumu 300 miliónov EUR, no možno očakávať, že do konca roka narastú až do výšky 1 500 miliónov EUR.

- Miestne samosprávy, fondy sociálneho zabezpečenia a mimorozpočtové fondy : Až doteraz bola finančná výkonnosť miestnych samospráv nižšia v porovnaní s prognózami uvádzanými v programe. To isté platí aj pre fondy sociálneho zabezpečenia. Nadchádzajúce voľby do miestnych samospráv a prehlbujúca sa recesia by mohli vyvolať ďalšie sklzy. Je však nutné poznamenať, že dostupné údaje sa týkajú zostatkov miestnych samospráv a fondov sociálneho zabezpečenia a nie ich príjmov a výdavkov, keďže zostatok je odvodený od menových štatistík poskytnutých gréckou národnou bankou[14]. Hlbšia analýza preto zatiaľ nie je možná. Navyše istá časť horších výkonnostných výsledkov týchto subjektov môže súvisieť s oneskoreniami v presunoch prostriedkov vyplácaných zo štátneho rozpočtu. V prípade mimorozpočtových fondov nie sú doteraz dostupné žiadne údaje o rozpočtovom plnení.

- Vyrovnávacie platby : V druhej polovici roka sa očakávajú vyrovnávacie platby vzhľadom na znižovanie výdavkov v prvej polovici roka a na isté oneskorenia platieb. Hoci mesačné výdavky v prvej polovici roka 2010 boli vďaka úsiliu vlády o obmedzovanie výdavkov a vďaka ďalším kontrolám vykonávaným ministerstvom financií oveľa nižšie, ako sa plánovalo, vytvárajú sa isté záväzky, ktoré v druhej polovici roka povedú k odlivu hotovostných finančných prostriedkov. Udržať obmedzenú mieru výdavkov v druhej polovici roka bude problematické, keďže od ministerstiev možno očakávať, že sa budú snažiť dohnať meškanie v čerpaní ročných rozpočtových prostriedkov.

- Verejné podniky: Vláda musí urýchliť svoje úsilie zamerané na návratnosť nákladov vo verejných podnikoch, aby znížila riziko rastúcich dotácií alebo iných prevodov s negatívnym dosahom na rozpočet[15].

5. NAPREDOVANIE šTRUKTURÁLNYCH REFORIEM

V oblasti štrukturálnych fiškálnych reforiem, ako sú napríklad vypracovanie nového organického rozpočtového zákona, opatrenia proti daňovým únikom, sčítanie štátnych zamestnancov[16] a ďalšia etapa pri vytváraní jednotného platobného orgánu na vyplácanie miezd vo verejnom sektore, sa dosiahol značný pokrok. Dôchodková reforma a reforma verejnej správy na miestnej úrovni prebehla rýchlejšie, ako sa plánovalo. Na rok 2011 sú naplánované niektoré ďalšie úpravy dôchodkových zákonov[17]. Pokroky v zavádzaní systému na monitorovanie a kontrolu výdavkových záväzkov na rôznych úrovniach štátnej správy sú pomalšie. Treba zintenzívniť úsilie s cieľom zlepšiť zhromažďovanie a spracovávanie údajov, ktoré sú kľúčové z hľadiska vykonávania kontroly rozpočtu.

Popri fiškálnej oblasti sa významný pokrok dosiahol aj v rámci ambiciózneho programu súvisiaceho so širšou štrukturálnou reformou. Reformy zamerané na podnikateľské prostredie, opatrenia na urýchlenie absorpcie štrukturálnych a kohéznych fondov a horizontálne právne predpisy na implementáciu smernice o službách napredujú podľa plánov. Ambiciózne zákony zamerané na trh práce boli prijaté skôr, ako sa plánovalo, hoci si budú vyžadovať ďalšie opatrenia v neskoršom štádiu. Privatizácia a reštrukturalizácia podnikov vo vlastníctve štátu, najmä v oblasti železničnej dopravy a energetiky, sa musí urýchliť.

V súvislosti so štrukturálnymi reformami vo finančnom sektore sa založil fond finančnej stability a grécka národná banka pracuje na posilňovaní bankového dohľadu.

6. ÚPLNOSť POžADOVANÝCH INFORMÁCIÍ

Správa predložená Gréckom obsahuje väčšinu informácií a údajov požadovaných v rozhodnutí Rady. Správa obsahuje najmä podrobné informácie o konkrétnych opatreniach, ktoré sa zaviedli (a ktoré majú byť zavedené) s cieľom dosiahnuť súlad s rozhodnutím, ako aj o dosahu jednotlivých opatrení na rozpočet. Hlavný účtovný úrad včas poskytol údaje o mesačnom plnení rozpočtu. Správa obsahuje aj požadované informácie týkajúce sa emisie a splácania dlhov a informácie o finančnej situácii najväčších verejných podnikov. Avšak údaje o priebežnom plnení rozpočtu počas roka fondmi sociálneho zabezpečenia, miestnymi samosprávami a mimorozpočtovými fondmi, ako aj informácie o zamestnanosti vo verejnom sektore a výdavkoch na očakávané platby (vrátane omeškaných platieb) zatiaľ nie sú úplné.

Navyše, správa obsahuje mnoho informácií týkajúcich sa zavádzania štrukturálnych reforiem v nadväznosti na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010[18] a s cieľom splniť požiadavky memoranda o hospodárskej a finančnej politike a memoranda o porozumení.

7. ZÁVERY

Grécko uspokojivo spĺňa požiadavky rozhodnutia Rady z 10. mája 2010, dodržiava odporúčania Rady zo 16. februára 2010 a vykonáva opatrenia ustanovené v memorande o hospodárskej a finančnej politike a v memorande o porozumení z 3. mája 2010.

V zmysle rozhodnutia Rady (článok 4 ods. 3) „môže Komisia navrhnúť opatrenia potrebné na dodržiavanie postupu úpravy stanoveného v tomto rozhodnutí na korekciu nadmerného deficitu.“ Fiškálne opatrenia, ktoré Grécko doteraz prijalo, sa zdajú byť vzhľadom na dostupné informácie dostatočné na to, aby sa dosiahli cieľové stropy rozpočtových deficitov na rok 2010, ustanovené v rozhodnutí Rady z 10. mája 2010, za predpokladu, že kontrola výdavkov zostane naďalej veľmi prísna, takže celkové štátne výdavky budú o 4 miliardy EUR nižšie, ako sa plánovalo, čím sa vyrovnajú nedostatočné príjmy a nadmerné výdavky v iných verejných sektoroch. Nižšie výdavky zo štátneho rozpočtu budú musieť pokryť plánovaný rozdiel medzi deficitom dostupných hotovostných prostriedkov a zostatkom vypočítaným na základe systému ESA 95.

Za predpokladu, že sa plánované opatrenia vykonajú riadne a včas a že makroekonomický scenár prebehne podľa očakávaní, na základe dostupných prognóz možno očakávať, že strop vládneho deficitu a dlhu na roky 2011 až 2014 bude možné dodržať, s korekciou nadmerného deficitu do roku 2014.

PRÍLOHA I: OPATRENIA, KTORÉ PODĽA ROZHODNUTIA RADY MAJÚ BYŤ PRIJATÉ DO KONCA JÚNA 2010

Opatrenia (požadované podľa článku 2 ods. 1 rozhodnutia Rady) | Súčasný stav opatrenia |

„Grécko prijme najneskôr do konca júna 2010 tieto opatrenia: |

a) zákon, ktorým sa zavádza progresívna daňová stupnica pre všetky zdroje príjmov a horizontálne jednotné zaobchádzanie s príjmami z práce a kapitálových aktív; | Splnené. V apríli 2010 parlament prijal zákon 3842/2010. |

b) zákon, ktorým sa zrušujú v daňovom systéme všetky oslobodenia od dane a ustanovenia o autonómnom zdanení vrátane príjmu z osobitných príplatkov vyplácaných štátnym zamestnancom; |

c) zrušenie rozpočtových prostriedkov v rezervnom fonde na nepredvídané výdavky s cieľom ušetriť 700 miliónov EUR; | Splnené. Ministerské rozhodnutie. |

d) zrušenie väčšiny rozpočtových prostriedkov na príspevok solidarity (okrem časti prostriedkov, ktoré sú určené na zmierňovanie chudoby) s cieľom ušetriť 400 miliónov EUR; | Splnené. V máji 2010 parlament prijal zákon 3845/2010. |

e) zníženie najvyšších dôchodkov s cieľom ušetriť 500 miliónov EUR za celý rok (350 miliónov EUR za rok 2010); | Splnené. V máji 2010 parlament prijal zákony 3863/2010 a 3865/2010. |

f) zníženie veľkonočných, letných a vianočných prémií a príplatkov vyplácaných štátnym zamestnancom s cieľom ušetriť 1 500 miliónov EUR za celý rok (1 100 miliónov EUR v roku 2010); | Splnené. V máji 2010 parlament prijal zákon 3845/2010. |

g) zrušenie veľkonočných, letných a vianočných prémií vyplácaných dôchodcom, avšak zachovanie ochrany tých, ktorí dostávajú nízke dôchodky, s cieľom ušetriť 1 900 miliónov EUR za celý rok (1 500 miliónov EUR v roku 2010); |

h) zvýšenie sadzby DPH so ziskom najmenej 1 800 miliónov EUR za celý rok (800 miliónov EUR v roku 2010);[19] | Splnené. V máji 2010 parlament prijal zákon 3845/2010. Nové sadzby DPH platia od 1. júla. Nové sadzby spotrebnej dane platia od 3. mája. |

i) zvýšenie spotrebných daní z pohonných látok, tabaku a alkoholu so ziskom najmenej 1 050 miliónov EUR za celý rok (450 miliónov EUR v roku 2010); |

i) právne predpisy, ktorými sa vykonáva smernica o službách; | Splnené. Boli prijaté horizontálne právne predpisy (zákon 3844/2010). Prebiehajú práce na jednotnom kontaktnom mieste. |

k) zákon na reformu a zjednodušenie verejnej správy na miestnej úrovni s cieľom znížiť prevádzkové náklady; | Splnené. 27. mája 2010 parlament prijal zákon 3852/2010. Na prijatie čaká celý rad vykonávacích dekrétov. |

l) ustanovenie pracovnej skupiny zameranej na zlepšenie miery využívania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu; | Prebiehajúce. Práve prebieha formálne zakladanie a personálne obsadzovanie pracovnej skupiny, ktorej bude predsedať podpredseda vlády. 30. júna 2010 grécka vláda prijala ministerské rozhodnutie s cieľom urýchliť realizáciu projektu. |

m) zákon, ktorým sa zjednoduší zakladanie nových podnikov; | Splnené. 17. júna 2010 parlament prijal zákon 3853/2010. |

n) zníženie verejných investícií o 500 miliónov EUR oproti plánom; | Prebiehajúce. (Ministerské rozhodnutie 24687/DE2947). Úplné hodnotenie bude možné až ku koncu roka. |

o) nasmerovanie rozpočtových prostriedkov na spolufinancovanie štrukturálnych fondov a kohézneho fondu na osobitný centrálny účet, ktorý sa nemôže využívať na žiadny iný účel; | Splnené. V gréckej národnej banke bol 30. júna 2010 založený bankový účet. |

p) zriadenie nezávislého fondu finančnej stability, ktorý bude riešiť prípadný nedostatok kapitálu a udržiavať zdravý stav finančného sektora, podľa potreby prostredníctvom poskytovania kapitálovej podpory bankám; | Splnené po lehote. 12. júla 2010 parlament prijal zákon 3864/2010. |

q) posilnený dohľad bánk zvýšením ľudských zdrojov, častejším podávaním správ a štvrťročnými stresovými testami“. | Prebiehajúce. Grécka národná banka zintenzívnila svoje práce súvisiace s bankovým dohľadom. V súčasnosti sa konajú pravidelné stretnutia s audítormi bánk a s dôležitými vnútornými výbormi všetkých významných bánk (rizikový manažment, interná kontrola atď.). Od bánk sa teraz už vyžaduje, aby určité údaje o dohľade poskytovali častejšie. |

PRÍLOHA II: OPATRENIA, KTORÉ PODĽA ROZHODNUTIA RADY MAJÚ BYŤ PRIJATÉ DO KONCA SEPTEMBRA 2010

Opatrenia (požadované podľa článku 2 ods. 2 rozhodnutia Rady) | Súčasný stav opatrenia |

„Grécko prijme do konca septembra 2010 tieto opatrenia: |

a) do návrhu rozpočtu na rok 2011 zahrnie opatrenia na fiškálnu konsolidáciu vo výške aspoň 3 % HDP (4,1 % HDP, ak sa prihliada na presuny z opatrení zavedených v roku 2010). Do rozpočtu sa zreteľne zahrnú najmä tieto opatrenia (alebo za mimoriadnych okolností opatrenia na získanie porovnateľných úspor): zníženie medzispotreby verejnej správy najmenej o 300 miliónov EUR v porovnaní s úrovňou roku 2010 (okrem úspor z reformy verejnej správy a miestnej správy uvedenej v tomto odseku), zmrazenie valorizácie dôchodkov (s cieľom ušetriť 100 miliónov EUR), dočasné krízové zdanenie vysokoziskových podnikov (ktoré prinesie ročne dodatočne 600 miliónov EUR v rokoch 2011, 2012 a 2013), systém paušálneho zdanenia samostatne zárobkovo činných osôb (so ziskom najmenej 400 miliónov EUR v roku 2011 a zvýšenie výnosov v rokoch 2012 a 2013), rozšírenie základu DPH zahrnutím niektorých služieb, ktoré sú v súčasnosti z DPH vyňaté, a prenesenie 30 % tovarov a služieb zo zníženej sadzby do základnej sadzby (so ziskom 1 miliardy EUR), postupné zavedenie ekologickej dane na emisie CO2 (so ziskom najmenej 300 miliónov EUR v roku 2011), implementácia právnych predpisov, ktorými sa vykonáva reforma verejnej správy a reorganizácia miestnej správy (s cieľom znížiť náklady o najmenej 500 miliónov EUR v roku 2011 a o ďalších 500 miliónov EUR v roku 2012 a o 500 miliónov EUR v roku 2013), zníženie investícií financovaných z domácich zdrojov (najmenej o 1 miliardu EUR) uprednostňovaním investičných projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ, stimuly na urovnanie situácie, pokiaľ ide o neoprávnené užívanie pôdy (so ziskom najmenej 1 500 miliónov EUR v rokoch 2011 až 2013, z toho najmenej 500 miliónov EUR v roku 2011), výber príjmov z licencií na hry (najmenej 500 miliónov EUR z predaja licencií a 200 miliónov EUR za licenčné poplatky), rozšírenie základu dane z nehnuteľností aktualizáciou hodnoty majetku (ktoré prinesie najmenej 500 miliónov EUR ďalších príjmov), zvýšenie zdanenia miezd vyplácaných vo vecných dávkach vrátane zdanenia platieb za lízing automobilov (minimálne o 150 miliónov EUR), zvýšenie dane na luxusné tovary (minimálne o 100 miliónov EUR), zvláštna daň na nepovolené objekty (so ziskom najmenej 800 miliónov EUR ročne), nahradenie iba 20 % zamestnancov, ktorí odchádzajú do dôchodku vo verejnom sektore (ústredné vládne inštitúcie, obecné samosprávy, verejné spoločnosti, miestne správy, štátne agentúry a iné verejné inštitúcie); | Plánované. Očakáva sa, že rozpočet na rok 2011 sa predloží parlamentu v prvom októbrovom týždni. Čiastočne splnené pred lehotou. Istý počet opatrení, ktoré mali byť podľa rozhodnutia Rady prijaté v rámci rozpočtu na rok 2011, už bol upravený v zákonoch. Ide konkrétne o: i) dočasné krízové zdanenie vysokoziskových podnikov (ktoré prinesie ročne dodatočne 600 miliónov EUR; zákon 3845/2010); ii) zvýšenie dane na luxusné tovary (platí od 3. mája 2010; minimálne 100 miliónov EUR ročne; zákon 3845/2010);[20] iii) systém paušálneho zdanenia samostatne zárobkovo činných osôb (so ziskom 400 miliónov EUR v roku 2011 a zvýšenie výnosov v rokoch 2012 a 2013; zákon 3842/2010); iv) zvýšenie zdanenia miezd vyplácaných vo vecných dávkach vrátane zdanenia platieb za lízing automobilov (minimálne o 150 miliónov EUR; zákon 3842/2010). |

b) zákon o reforme dôchodkového systému s cieľom zaistiť jeho strednodobú a dlhodobú udržateľnosť. Zákonom by sa mala zaviesť najmä jednotná zákonná veková hranica na odchod do dôchodku 65 rokov (aj pre ženy), zlúčenie existujúcich dôchodkových fondov do troch fondov a jednotný nový dôchodkový systém pre všetkých súčasných a budúcich zamestnancov (platný od 1. januára 2013), zníženie hornej hranice na dôchodky, postupné zvyšovanie minimálneho obdobia prispievania na dôchodok na získanie nároku na plný dôchodok z 37 na 40 rokov (do roku 2015), minimálny vek odchodu do dôchodku na 60 rokov do 1. januára 2011 (vrátane pracovníkov vykonávajúcich namáhavé a fyzicky náročné povolania a tých, ktorí prispievali počas 40 rokov), zrušenie osobitných pravidiel platných pre osoby poistené pred rokom 1993 (pričom im zostanú zachované nadobudnuté práva), podstatné zúženie zoznamu namáhavých a fyzicky náročných povolaní, zníženie dôchodkových dávok (o 6 % ročne) pre ľudí odchádzajúcich do dôchodku vo veku od 60 do 65 rokov, ktorí platili príspevky menej ako 40 rokov, vytvorenie automatického adaptačného mechanizmu na prepojenie veku na odchod do dôchodku so zvýšením strednej dĺžky života (k roku 2020), vytvorenie minimálneho garantovaného príjmu viazaného na majetkové pomery pre ľudí starších, ako je zákonom stanovená veková hranica odchodu do dôchodku, zavedenie prísnejších podmienok a pravidelné preskúmavanie oprávnenosti nárokov na invalidný dôchodok, zmena vzorca na priznávanie dôchodku v príspevkovom systéme na posilnenie spojenia medzi zaplatenými príspevkami a získanými dávkami (s mierou prírastku obmedzenou priemernou ročnou mierou 1,2 %) a rozšírenie výpočtu príjmov rozhodujúcich na získanie nároku na dôchodok o zárobky za celý pracovný život (pričom získané práva zostanú zachované). Vykonávaním tohto zákona by sa mal znížiť predpokladaný rast pomeru výdavkov na dôchodky HDP pod priemer eurozóny v nasledujúcich desaťročiach a obmedziť nárast platieb verejného sektora na dôchodky počas obdobia rokov 2010 – 2060 na menej ako 2,5 % HDP; | Čiastočne splnené pred lehotou. V oblasti dôchodkovej reformy sa vykonal významný pokrok ešte pred koncom lehoty v septembri 2010. Parlament prijal 8. júla 2010 zákon 3863/2010 (pre súkromný sektor) a 16. júla 2010 prijal zákon 3865/2010 (pre verejný sektor) vrátane istého počtu osobitných parametrov reformy požadovaných v rozhodnutí Rady. Keďže chýbajú úplné dlhodobé prognózy, dôchodkovú reformu zatiaľ nie je možné úplne zhodnotiť. Zákon o dôchodkovej reforme sa bude musieť upraviť, aby sa zabezpečilo, že dlhodobý vývoj výdavkov na dôchodky (2009 – 2060) nepresiahne 2,5 percentuálnych bodov HDP. Táto úprava sa bude zakladať na dlhodobých prognózach, ktoré poskytne národný orgán pre poistno-matematické prognózy a ktoré schváli výbor pre hospodársku politiku EÚ. |

c) posilnenie úlohy a zdrojov hlavného účtovného úradu a ustanovenie kontrolných mechanizmov proti prípadnému politickému zasahovaniu do prognóz údajov a do účtovníctva; | Prebiehajúce v rámci zákona o rozpočtovom riadení a zodpovednosti, ktorý bol predložený parlamentu 30. júna 2010. |

d) návrh reformy zákona o mzdách vo verejnom sektore, ktorý bude zahŕňať najmä vytvorenie jednotného platobného orgánu na vyplácanie miezd, zavedenie jednotných zásad a časového harmonogramu na ustanovenie jednotnej zjednodušenej mzdovej tabuľky pre verejný sektor, ktorá bude platiť v štátnom sektore, miestnej správe a ďalších agentúrach; | Prebiehajúce. Vláda napredovala so zriaďovaním jednotného platobného orgánu na vyplácanie miezd rýchlejšie, ako sa plánovalo. Tento orgán už zabezpečuje vyplácanie miezd pre takmer 80 % celkového počtu štátnych zamestnancov v ústredných vládnych inštitúciách. Sčítanie zamestnancov vo verejnom sektore prispeje k tomu, aby sa toto pôsobnosť tohto orgánu rozšírila do konca roka na celú štátnu správu. |

e) právne predpisy zlepšujúce účinnosť daňovej správy a kontrol; | Prebiehajúce. Podniklo sa niekoľko iniciatív na zlepšenie efektivity daňovej správy, na boj proti daňovým únikom a na zlepšenie daňovej disciplíny. Vláda zaviedla nový daňový zákon, ktorým sa zavádza prísnejšie uplatňovanie postupov v oblasti príjmov, daňových priznaní a platieb DPH, rozširuje daňový základ prostredníctvom zrušenia daňových znížení a výnimiek a zavádza paušálne zdanenie. Vláda začala vypracovávať rámec pre riadenie rizík súvisiacich s nedodržiavaním pravidiel a budovať strategickú riadiacu kapacitu daňových a colných orgánov prostredníctvom reorganizácie príslušných útvarov. Začalo sa vytvárať aj päť špecializovaných pracovných skupín na ministerstve financií a na daňovej správe. |

f) začatie nezávislého prieskumu verejnej správy a existujúcich sociálnych programov; | Plánované. Otváracie stretnutia sú naplánované na september. |

g) publikovanie mesačných štatistík (na hotovostnom základe) o príjmoch, výdavkoch, financovaní a omeškaných výdavkoch týkajúcich sa dostupných údajov o verejnej správe a jej podriadených útvarov; | Čiastočne splnené. V roku 2010 sa v Grécku pravidelne uverejňovali podrobné údaje na hotovostnom základe o štátnych príjmoch, výdavkoch a finančných prostriedkoch. Údaje o výdavkoch na očakávané platby zatiaľ nie sú dostupné. Právny záväzok sa začlenil do návrhu zákona o rozpočtovom riadení a zodpovednosti, ktorý bol predložený parlamentu 30. júna 2010. V zákone 3861/2010 sa vyžaduje, aby sa všetky rozhodnutia o vynakladaní finančných prostriedkov vo verejnom sektore uverejňovali na internete. |

h) akčný plán na zlepšenie zberu a spracovania údajov verejnej správy, najmä upevňovaním kontrolných mechanizmov štatistických orgánov a hlavného účtovného úradu a zaistením účinnej osobnej zodpovednosti v prípadoch predloženia nesprávnych hlásení s cieľom zaistiť okamžité dodanie kvalitných údajov verejnej správy požadovaných nariadeniami (ES) č. 2223/96, (ES) č. 264/2000, (ES) č. 1221/2002, (ES) č. 501/2004, (ES) č. 1222/2004, (ES) č. 1161/2005, (ES) č. 223/2009 a (ES) č. 479/2009; | Prebiehajúce. Vykonávanie akčného plánu schváleného Eurostatom. |

i) pravidelné zverejňovanie informácií o finančnej situácii vo verejných podnikoch a iných verejných subjektoch, ktoré nie sú súčasťou verejnej správy (vrátane podrobných výkazov, súvah a údajov o pracovných miestach a mzdových nákladoch).“ | Čiastočne splnené. Niektoré údaje sú obsiahnuté v správe zo 6. augusta. |

[1] Ú. v. EÚ L 145, 11.6.2010, s. 6.

[2] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – July 2010 , predložené 6. augusta 2010. Správu predložila grécka vláda; obsahuje prílohu o bankovom dohľade poskytnutú gréckou národnou bankou.

[3] Toto oznámenie, ako aj sprievodná správa útvarov Komisie vyhotovená v spolupráci s ECB ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review, august) prispejú aj k posúdeniu toho, či sa dodržiava memorandum o porozumení z mája, v ktorom sa určujú osobitné podmienky hospodárskej politiky a ktoré bolo uzavreté v rámci dohody o pôžičke medzi Gréckom a členskými štátmi eurozóny.

[4] Prehľad predchádzajúcich krokov v rámci vykonávania postupu pri nadmernom deficite a vykonávania Paktu o stabilite a raste v Grécku sa nachádza v hodnotení gréckeho programu stability Komisiou z januára 2010 (SEK(2010) 94 v konečnom znení z 3. februára 2010).

[5] Na základe postupu úpravy ustanoveného v rozhodnutí sa vyžaduje, že ročná zmena celkového konsolidovaného hrubého verejného dlhu nesmie presiahnuť: 34 058 miliónov EUR (s celkovým pomerom dlhu k HDP vo výške 133,2 %) v roku 2010; 17 365 miliónov EUR (s celkovým pomerom dlhu k HDP vo výške 145,2 %) v roku 2011; 15 016 miliónov EUR (s celkovým pomerom dlhu k HDP vo výške 148,8 %) v roku 2012; 11 599 miliónov EUR (s celkovým pomerom dlhu k HDP vo výške 149,6 %) v roku 2013 a 7 885 miliónov EUR (s celkovým pomerom dlhu k HDP vo výške 148,4 % HDP) v roku 2014.

[6] Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 13.

[7] Tieto memorandá sa uzavreli v nadväznosti na rozhodnutie členských štátov eurozóny poskytnúť finančnú pomoc Grécku v súvislosti s pohotovostným úverom Medzinárodného menového fondu.

[8] Hodnotenia opatrení z januára, februára a marca sa nachádzajú v oznámení Komisie z 9.3.2010 (KOM(2010) 91 v konečnom znení).

[9] Treba poznamenať, že Eurostat zatiaľ neschválil údaje o deficite a dlhu verejných financií za rok 2009 oznámené Gréckom. Eurostat 22. apríla 2010 informoval, že po dokončení vyšetrovaní, ktoré vykonáva Eurostat v spolupráci s EL.STAT-om vo viacerých oblastiach (najmä pokiaľ ide o sektorovú klasifikáciu mnohých verejných podnikov a účtovanie netrhových swapov, ako aj potrebu podrobnejších a presnejších údajov o príjmoch a výdavkoch na sociálne zabezpečenie), by sa pomer deficitu verejných financií na rok 2009 mohol upraviť smerom nahor z 0,3 na 0,5 % HDP a verejný dlh z 5 na 7 % HDP. Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 55/2010.

[10] Správa predložená Gréckom 6. augusta 2010 poskytuje úplnejší zoznam prijatých opatrení.

[11] Ako sa uvádza v podrobnej sprievodnej správe, v spojitosti s dohodou o pôžičke (eurozóny) a dohodou o pohotovostnom úvere (MMF) bolo splnených viacero kritérií fiškálnej výkonnosti.

[12] V júli 2010 ročná inflácia meraná indexom HISC dosiahla 5,5 %.

[13] Na základe v súčasnosti dostupných informácií útvary Komisie odhadujú, že celoročný deficit by mohol dosiahnuť až 1 500 miliónov EUR (alebo 0,6 % HDP) v porovnaní s prognózami pripravenými začiatkom mája.

[14] V prípade niekoľkých fondov sociálneho zabezpečenia sú dostupné aj neúplné údaje o príjmoch a výdavkoch.

[15] Pozri poznámku pod čiarou 9 o prípadnej reklasifikácii verejných podnikov (ako sú železnice OSE).

[16] Podľa nedávno zverejnených údajov o sčítaní štátnych zamestnancov štát zamestnáva približne 768 tisíc zamestnancov (v štátnych orgánoch, orgánoch miestnych samospráv, fondoch sociálneho zabezpečenia a mimorozpočtových fondoch). To predstavuje 17 % celkovej pracujúcej populácie Grécka.

[17] Keďže chýbajú úplné dlhodobé prognózy, dôchodkovú reformu zatiaľ nie je možné úplne zhodnotiť. Hlavné dôchodkové parametre sa budú musieť upraviť v priebehu roka 2011, aby sa zabezpečilo, že dlhodobý vývoj výdavkov na dôchodky (2009 – 2060) nepresiahne 2,5 % HDP. Táto úprava sa bude zakladať na dlhodobých prognózach, ktoré poskytne národný orgán pre poistno-matematické prognózy a ktoré schváli výbor pre hospodársku politiku EÚ.

[18] Odporúčanie Rady (2010/190/EÚ) Grécku zo 16. februára 2010 s cieľom ukončiť nesúlad so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky v Grécku a odstrániť riziko ohrozenia správneho fungovania hospodárskej a menovej únie (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 63).

[19] V správe zo 6. augusta sa uvádza, že toto opatrenie by v roku 2010 mohlo priniesť dodatočný príjem vo výške 900 miliónov EUR namiesto 800 miliónov EUR.

[20] V správe zo 6. augusta sa uvádza, že toto opatrenie by v roku 2010 mohlo priniesť dodatočný príjem vo výške 120 miliónov EUR namiesto 100 miliónov EUR.