P9_TA(2022)0288

Akčný plán EÚ pre sociálne hospodárstvo

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o akčnom pláne EÚ pre sociálne hospodárstvo (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Európsky parlament,

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2021 s názvom Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo (COM(2021)0778),

— so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorý podpísala a ratifikovala EÚ a všetky jej členské štáty, a najmä na jeho článok 27 o práci a zamestnávaní,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, (COM(2020)0620) a návrh odporúčania Rady z 12. marca 2021 o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov (2021/C 93/01),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva (COM(2021)0500),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. októbra 2011 s názvom Iniciatíva pre sociálne podnikanie – vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (COM(2011)0682),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2004 o podpore družstiev v Európe (COM(2004)0018),

— so zreteľom na európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť z 1. júla 2020,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní (1) (ďalej len „smernica o verejnom obstarávaní“),

— so zreteľom na sociálny záväzok z Porta, ktorý podpísalo portugalské predsedníctvo Rady, predseda Európskeho parlamentu a zástupcovia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti,

— so zreteľom na Portské vyhlásenie z 8. mája 2021, ktoré schválila Európska rada,

— so zreteľom na závery Rady zo 7. decembra 2015 nazvané Podpora sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. januára 2022 s názvom Inovačné finančné nástroje v kontexte rozvoja podnikov so sociálnym dosahom,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 s názvom Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 22. septembra 2016 s názvom Vonkajší rozmer sociálneho hospodárstva,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 23. decembra 2009 s názvom Rôzne typy podnikov (2009/C 318/05),

— so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. júla 2021 s názvom Akčný plán pre sociálne hospodárstvo (CDR 5860/2020),

— so zreteľom na politický dokument Európskej komisie a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2022 s názvom Čo najlepšie využitie príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu,

— so zreteľom na usmernenia pre miestne samosprávy týkajúce sa politík pre sociálne a solidárne hospodárstvo, ktoré uverejnil Výskumný ústav OSN pre sociálny rozvoj v roku 2021,

— so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní zo 4. apríla 2019 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie (3),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o starnutí starého kontinentu – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2018 o úlohe finančnej účasti zamestnancov pri vytváraní pracovných miest a opätovnej aktivácii nezamestnaných (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2020 o riešení miery bezdomovectva v EÚ (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2018 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte sociálnych a solidárnych podnikov (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (10),

— so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 2. júla 2013 o prínose družstiev k prekonaniu krízy (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o návrhu nariadenia Rady o štatúte európskej nadácie (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte európskej vzájomnej spoločnosti (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2012 o Iniciatíve pre sociálne podnikanie – Vytvárať prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (14),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (15),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 1987 o neziskových združeniach v Európskych spoločenstvách (16),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0192/2022),

A. keďže sociálne hospodárstvo zahŕňa rôzne typy súkromných subjektov nezávislých od verejných orgánov, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia (vrátane charitatívnych organizácií), nadácie, sociálne podniky a iné právne formy, pričom všetky z nich sa vyznačujú rôznymi prevádzkovými a organizačnými zásadami a charakteristikami, ako sú uprednostňovanie ľudí a sociálneho či environmentálneho účelu pred ziskom, preinvestovanie väčšiny ziskov/prebytkov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť subjektu a všeobecný záujem poskytovania tovaru a služieb svojim členom alebo spoločnosti celkovo, ako aj demokratické alebo participatívne riadenie;

B. keďže napriek tomu, že v krajinách EÚ treba zaviesť porovnateľné mechanizmy zberu údajov o odvetví sociálneho hospodárstva, sociálne hospodárstvo podľa akčného plánu pre sociálne hospodárstvo predstavuje 2,8 milióna subjektov v Európskej únii a zamestnáva približne 13,6 milióna pracovníkov (od 0,6 do 9,9 % pracovnej sily v závislosti od krajiny); keďže počet subjektov sociálneho hospodárstva a odvetvová miera zamestnanosti v EÚ sa líšia v závislosti od definície subjektov sociálneho hospodárstva, odhadov a národných štatistík; keďže viac ako tretina platených pracovných miest v odvetví sociálneho hospodárstva je v odvetví sociálnych služieb; keďže sociálne hospodárstvo ponúka nevyužitý potenciál tvorby pracovných miest a je dôležitým nástrojom na boj proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe, v neposlednom rade prostredníctvom iniciatív v oblasti aktívnej zamestnanosti zavedených vo viacerých členských štátoch, ako sú územia s nulovou dlhodobou nezamestnanosťou, keďže Komisia by mala zostaviť zoznam súčasných iniciatív a zmapovať ich s cieľom lepšie pochopiť ich fungovanie a efektívnosť a mala by si vymieňať najlepšie postupy s členskými štátmi;

C. keďže zásada subsidiarity je jedným zo základných kameňov fungovania Európskej únie; keďže sociálne hospodárstvo je jedným z najlepších príkladov jej uplatňovania;

D. keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri zmierňovaní a riešení krátkodobých a dlhodobých vplyvov ochorenia COVID-19 na sociálny trh, spoločnosť a hospodárstvo EÚ a vďaka udržateľnosti tohto modelu stimuluje sociálnu a hospodársku odolnosť a prispieva k nej;

E. keďže sociálne hospodárstvo prispieva k dobre fungujúcim systémom sociálneho zabezpečenia a má z nich prospech; keďže konečnú zodpovednosť za zabezpečenie všeobecného, cenovo dostupného a rovnakého prístupu občanov k vysokej úrovni verejných služieb a blahobytu nesú štáty a verejné orgány; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú doplnkovú úlohu a mali by v tom pokračovať, ale nie sú náhradou za poskytovanie služieb v prvej línii štátnymi alebo regionálnymi verejnými orgánmi;

F. keďže subjekty sociálneho hospodárstva preukázali veľkú odolnosť a inováciu tvárou v tvár nepriaznivým podmienkam, ale počas pandémie ochorenia COVID-19 čelili ťažkostiam, napríklad poklesu činnosti, obmedzeným peňažným rezervám alebo potrebe preniesť svoju podnikateľskú činnosť na internet;

G. keďže nové environmentálne, hospodárske a sociálne výzvy, ktorých naliehavosť zvýšila pandémia, podporili hlbšie zamyslenie sa nad úlohou sociálneho hospodárstva;

H. keďže subjekty sociálneho hospodárstva majú dlhú, no nesúrodú históriu vo väčšine členských štátov, z ktorých väčšina zároveň prijala osobitné právne predpisy v tejto oblasti; keďže subjekty sociálneho hospodárstva sa etablovali ako kľúčoví sociálni a hospodárski aktéri, ktorí môžu zohrávať dôležitú úlohu na trhu; keďže stále čelia významným prekážkam, ktoré obmedzujú ich hospodársky a celkový sociálny vplyv; keďže členské štáty musia prijať osobitné právne predpisy s cieľom prekonať tieto prekážky a umožniť konsolidáciu a rozvoj sociálneho hospodárstva a musia zabezpečiť, aby subjekty sociálneho hospodárstva mohli účinne konkurovať vo všetkých hospodárskych odvetviach;

I. keďže organizácie sociálneho hospodárstva pôsobia v kľúčových odvetviach, ako je zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť, sociálna starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, kultúra a podpora kultúrneho dedičstva, pokročilé technológie, bývanie, voľný čas, obehové hospodárstvo, energia z obnoviteľných zdrojov a nakladanie s odpadom; keďže vďaka svojmu miestnemu ukotveniu a sociálnemu a integračnému charakteru sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu;

J. keďže sociálne hospodárstvo je základnou zložkou sociálneho trhového hospodárstva EÚ a hnacou silou implementácie Európskeho piliera sociálnych práv a jeho cieľov; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú úlohu v aktualizovanej priemyselnej stratégii (17), pretože vytvárajú základ pre udržateľnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ, v ktorom sa na nikoho nezabúda;

K. keďže digitálna transformácia ponúka sociálnemu hospodárstvu množstvo príležitostí; keďže subjekty sociálneho hospodárstva potrebujú odbornú prípravu, aby udržali krok s rýchlo sa rozvíjajúcimi a konkurenčnými digitálnymi trhmi;

L. keďže subjekty sociálneho hospodárstva tradične zohrávajú dôležitú úlohu pri integrácii a zamestnávaní znevýhodnených pracovníkov, ako aj pri poskytovaní služieb týmto pracovníkom, najmä osobám so zdravotným postihnutím, a to aj prostredníctvom sociálnych podnikov pre pracovnú integráciu (WISE) podľa dohovoru UNCRPD, čím zlepšujú ich pohodu a duševné zdravie;

M. keďže odvetvie sociálnych služieb, ktoré je súčasťou sociálneho hospodárstva, čelí výzvam, ako sú nízke mzdy a neisté pracovné podmienky, ktoré je potrebné účinne riešiť;

N. keďže družstvá môžu zohrávať úlohu pri demokratizácii digitálnej práce, napríklad vytváraním pracovných platforiem vo vlastníctve pracovníkov;

O. keďže viac ako 82,2 milióna dobrovoľníkov zohráva aktívnu a zásadnú úlohu v sociálnom hospodárstve (18); keďže dobrovoľníctvo je dôležité pre mladšiu generáciu, ako aj pre starších ľudí, pre ktorých v niektorých prípadoch predstavuje významnú príležitosť zohrávať aktívnu úlohu v spoločnosti;

P. keďže súčasná situácia spôsobená vojnou na Ukrajine ukázala význam miestnych spoločenstiev a solidarity v Európskej únii a v krajinách, ktoré susedia s Ukrajinou; keďže sociálne hospodárstvo nie je v týchto krajinách vo všeobecnosti dobre rozvinuté; keďže väčšie zastúpenie podnikov sociálneho hospodárstva mohlo byť veľkou výhodou pri koordinácii podpory ukrajinským utečencom;

Q. keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri podpore inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie;

R. keďže Európsky parlament v predchádzajúcich uzneseniach zdôraznil význam uľahčenia rozvoja cezhraničných činností a prístupu na vnútorný trh pre vzájomné spoločnosti, združenia a nadácie;

S. keďže k úspešnému prevodu podnikov na zamestnancov prispieva právny a politický rámec, ktorý primerane chráni a podporuje družstevné podniky, súbor politických opatrení zameraných na uľahčenie prevodu podnikov na zamestnancov a vysoká úroveň organizácie a konsolidácie družstiev v organizáciách/federáciách;

T. keďže model sociálneho hospodárstva má veľký potenciál pri oslovovaní najzraniteľnejších a najviac znevýhodnených komunít, ako sú Rómovia, a výrazne zlepšuje ich prístup k právam, zdrojom a službám, ako aj ich profesionálnu, sociálnu a občiansku účasť;

U. keďže investori vnímajú organizácie sociálneho hospodárstva ako vysoko rizikové (19);

1. víta akčný plán Komisie pre sociálne hospodárstvo, hlavné zásady vymedzujúce sociálne hospodárstvo, ktoré sú v ňom stanovené, politický impulz, ktorý tento plán poskytuje na rozvoj sociálneho hospodárstva, a množstvo ohlásených opatrení; konštatuje však, že niektoré aspekty týkajúce sa zamestnanosti a sociálnych vecí v sociálnom hospodárstve by sa mohli ďalej posilniť;

2. zdôrazňuje pluralitu cieľov sociálneho hospodárstva a dôležitú úlohu, ktorú zohráva pri zlepšovaní odolnosti hospodárstva, zabezpečovaní spravodlivej transformácie, znižovaní nerovností, poskytovaní kvalitných pracovných príležitostí zraniteľným skupinám, podpore nezávislého života, posilňovaní pocitu komunity, boji proti vyľudňovaniu a posilňovaní rozvoja vidieckych oblastí, vykonávaní zásad Európskeho piliera sociálnych práv a dosahovaní vzostupnej sociálnej konvergencie;

3. nabáda členské štáty, aby využívali systémy sociálneho hospodárstva na vykonávanie zásad Európskeho piliera sociálnych práv;

4. potvrdzuje, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na zásadnú úlohu organizácií sociálneho hospodárstva, ktoré pomáhajú ľuďom čeliť mnohým ťažkostiam, čím zaručujú sociálnu súdržnosť, a že ukázala ich význam a odolnosť;

5. domnieva sa, že intervencie Európskej únie a vnútroštátne intervencie na podporu rozvoja sociálneho hospodárstva sú obzvlášť dôležité v súčasnom kontexte, v ktorom sa v dôsledku hospodárskej a sociálnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 musí zmobilizovať plný potenciál sociálneho hospodárstva na oživenie hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a vytváranie kvalitných pracovných miest; zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva zohrávajú zásadnú úlohu pri zvyšovaní odolnosti hospodárstva a spoločnosti po pandémii ochorenia COVID-19;

6. zdôrazňuje, že napriek tomu, že sociálne hospodárstvo je významným zdrojom hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest, je potrebné urobiť viac na podporu tohto modelu vrátane zásad solidarity, sociálneho začlenenia a sociálnych investícií, ktoré sú jeho základom; nabáda preto Komisiu a členské štáty, ako aj regionálne a miestne orgány, aby zintenzívnili úsilie o ďalšiu podporu sociálneho hospodárstva a začleňovanie jeho rozmeru do príslušných politík, programov a postupov, ktoré sú relevantné pre prebiehajúce procesy transformácie, napríklad pre zelenú a digitálnu transformáciu, ako aj globálne prostredníctvom vonkajšej činnosti EÚ;

7. nabáda členské štáty, aby podporovali aktérov sociálneho hospodárstva pri vytváraní programov sociálnej inovácie, ktoré zlepšujú rozvoj a poskytovanie sociálnych služieb a zlepšujú dostupnosť služieb pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím a starších ľudí;

8. opakuje svoje výzvy ( 20 ) , aby sa zásada „najskôr myslieť na malých“ stanovila ako hlavná zásada pri navrhovaní budúcich právnych predpisov a prijímaní politík bez toho, aby sa oslabili súčasné pravidlá, normy a práva, ako je ochrana životného prostredia a spotrebiteľa, na jednej strane s cieľom nastaviť regulačné rámce priaznivejšie pre mikrosubjekty a malé a stredné subjekty pri uplatňovaní súčasných pravidiel a nariadení a na druhej strane s cieľom posilniť rozvoj, udržateľnosť a rast sociálneho hospodárstva;

9. je presvedčený, že by sa mali navrhnúť konkrétne stratégie a následné opatrenia na dosiahnutie cieľov akčného plánu pre sociálne hospodárstvo, pričom by sa mali zohľadniť vnútroštátne právne predpisy a postupy; zdôrazňuje, že sa musia podrobnejšie rozpracovať prepojenia medzi akčným plánom pre sociálne hospodárstvo a inými iniciatívami EÚ, ako je Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, európska stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím alebo európska platforma na boj proti bezdomovectvu; považuje za potrebné stanoviť harmonogram pre všetky opatrenia zahrnuté do akčného plánu pre sociálne hospodárstvo a ich monitorovanie a hodnotenie s cieľom usmerniť príslušné orgány pri vykonávaní tohto plánu a zabezpečiť súdržnosť politík;

10. zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva konajú vo všeobecnom záujme, a teda vytvárajú pracovné miesta, poskytujú inovačné sociálne služby a tovar, uľahčujú sociálne začlenenie a podporujú udržateľnejšie a miestne ukotvené hospodárstvo; zdôrazňuje, že ak sa úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní a udržiavaní pracovných miest týka znevýhodnených pracovníkov a znevýhodnených regiónov, je potrebná primeraná podpora, aby sa týmto subjektom dostalo náležitého uznania;

11. vyjadruje poľutovanie nad tým, že 11,6 % pracovníkov v súkromnom sektore členských štátov pracuje načierno, a zdôrazňuje potrebu politických opatrení na boj proti nedeklarovanej práci a účinné presadzovanie práv pracovníkov; vyzdvihuje prínos organizácií sociálneho hospodárstva, najmä družstiev, v boji proti nelegálnej práci;

12. zdôrazňuje potrebu podporovať možnosti priameho verejného financovania vo forme grantov, napr. prostredníctvom fondov EÚ, ako aj súkromné investície do sektora sociálneho hospodárstva, najmä vzhľadom na zvýšený dopyt po službách poskytovaných organizáciami sociálneho hospodárstva počas pandémie ochorenia COVID-19 a v období po jej skončení;

13. opakuje, že v záujme dosiahnutia plného potenciálu akčného plánu pre sociálne hospodárstvo Komisia a členské štáty musia zaručiť, že sa pri jeho vykonávaní na nikoho nezabudne a zabezpečí sa plné partnerstvo so všetkými zainteresovanými stranami v oblasti sociálneho hospodárstva vrátane neziskových poskytovateľov sociálnych služieb a občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, a to aj cirkevných charitatívnych organizácií, pričom sa zabezpečí zrozumiteľnosť a koordinácia medzi všetkými aktérmi;

Vytváranie priaznivého prostredia pre sociálne hospodárstvo

14. pripomína členským štátom, že smernica o verejnom obstarávaní umožňuje verejným obstarávateľom využívať verejné obstarávanie na dosiahnutie environmentálnych a sociálnych cieľov, a najmä umožňuje uplatňovať postupy verejného obstarávania vyhradené pre organizácie, ktoré zodpovedajú kvalitatívnym kritériám a ktorých hlavným cieľom je začlenenie osôb so zdravotným postihnutím alebo iných skupín ohrozených rizikom vylúčenia; vyzýva verejné orgány, aby uznali sociálne a environmentálne zodpovedné verejné obstarávanie za investíciu do sociálno-ekonomickej štruktúry s veľkým potenciálom spájať sociálne ciele s cieľmi hospodárskej súťaže; poukazuje na to, že začlenenie environmentálnych a sociálnych požiadaviek do verejných súťaží môže mať zásadný význam pre rozvoj odvetvia sociálneho hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala sociálne zodpovedné verejné obstarávanie a osvedčené postupy s cieľom posilniť sociálne zodpovedné obchodné postupy, a nabáda členské štáty, aby sa zamerali na to, aby sa všetky verejné finančné prostriedky vyplácané vo forme verejných zákaziek podmienili dodržiavaním platných povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva stanovených na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva, kolektívnych zmlúv alebo medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva;

15. nabáda členské štáty, aby systematicky prijímali stratégie zamerané na rozvoj sociálne zodpovedného verejného obstarávania, čím sa prepojí poskytovanie služieb a výrobkov s prispievaním k sociálnym cieľom vo všetkých oblastiach politiky; domnieva sa, že transpozícia smernice o verejnom obstarávaní musí byť sprevádzaná iniciatívami na zvýšenie informovanosti o vzťahu medzi verejnými výdavkami a ich príspevkom k dosiahnutiu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a na budovanie kapacít úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie a subjektov sociálneho hospodárstva; nabáda úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie, aby pred vypracovaním súťažných podkladov uskutočnili predbežné konzultácie na trhu s cieľom lepšie pochopiť, čo môžu organizácie sociálneho hospodárstva ponúknuť a ako môžu splniť súťažné požiadavky; vyzýva obstarávateľov, aby zákazky nezadávali len na základe najnižšej ceny, ale na základe najlepšej hodnoty, čím sa začlenia kritériá kvality a hľadiská sociálneho vplyvu; vyzýva členské štáty, aby zvýšili transparentnosť a zabránili korupcii vo verejnom obstarávaní; zdôrazňuje, že je potrebné, aby príslušné orgány preskúmali spoluprácu a partnerstvá, pokiaľ ide o prístup subjektov sociálneho hospodárstva k verejnému obstarávaniu, ako je to v niektorých členských štátoch;

16. zdôrazňuje, že odkúpenie pracovníkmi môže byť možným riešením, ako zabrániť stratám pracovných miest v dôsledku reštrukturalizácie; víta súčasné iniciatívy v členských štátoch zamerané na poskytovanie štruktúr na podporu podnikania vrátane právneho poradenstva, finančnej podpory, pomoci pri príprave podnikateľských plánov a poskytovania údajov, ktoré vyžadujú externí investori, pracovníkom, ktorí sa zaujímajú o proces odkúpenia podniku, a družstvám, ktoré sú výsledkom odkúpenia podniku pracovníkmi; nabáda ďalšie členské štáty, aby realizovali podobné iniciatívy a zahrnuli túto tému do odporúčania Rady na rok 2023 s cieľom ďalej podporovať tieto iniciatívy na regionálnej a vnútroštátnej úrovni; zdôrazňuje úlohu zástupcov pracovníkov vrátane odborových zväzov pri podpore a prepojení s federáciami družstiev, ktoré pomáhajú pracovníkom pri odkúpení podnikov, s cieľom zlepšiť ich šance na úspech;

17. zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia naďalej úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom nájsť nástroje a riešenia na odstránenie prekážok a urýchlenie právnych postupov na prevod vlastníctva podniku na zamestnancov prostredníctvom zamestnaneckých družstiev alebo iných foriem podnikov sociálneho hospodárstva vo vlastníctve zamestnancov; vyzýva Komisiu, aby vytvorila platformu EÚ na výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a sieťami sociálneho hospodárstva;

18. zdôrazňuje význam podpory modelu spolupráce a jeho zásad účasti pracovníkov a demokracie; nabáda členské štáty, aby vytvorili priaznivé právne prostredie pre zakladanie a fungovanie družstiev vrátane družstiev zamestnancov;

19. vyzdvihuje súčasnú prácu EÚ zameranú na rozšírenie taxonómie udržateľného financovania na sociálne ciele; domnieva sa, že taxonómia EÚ musí byť relevantná zo sociálneho hľadiska a zároveň zohľadňovať situáciu mikropodnikov a MSP, keďže môže byť hnacou silou investícií do sociálneho hospodárstva, ak je táto investícia riadne v súlade so zásadami a prvkami sociálneho hospodárstva;

20. zdôrazňuje význam posilnenia zručností subjektov sociálneho hospodárstva v oblasti obchodného plánovania, vykonávania a hodnotenia, ako aj relevantnej mediálnej gramotnosti, riadiacich zručností, participatívneho vedenia, celoživotného vzdelávania, odolnosti a zručností potrebných na prebiehajúcu transformáciu vrátane zelenej a digitálnej transformácie, a to podporou Aliancie zručností pre sociálne hospodárstvo a blízkosť; očakáva, že pripravovaný „Pakt zručností pre sociálne hospodárstvo“ bude investovať do týchto zručností; vyzýva zainteresované strany v oblasti sociálneho hospodárstva, aby sa v plnej miere prispôsobili cieľom Európskeho piliera sociálnych práv tým, že zabezpečia, aby do roku 2030 každoročne absolvovalo odbornú prípravu aspoň 60 % ich zamestnancov;

21. vyzýva Komisiu, aby podporovala investovanie so sociálnym vplyvom a posúdila existujúce opatrenia na zvýšenie účasti občanov na iniciatívach financovania so sociálnym vplyvom s cieľom zvýšiť financovanie subjektov sociálneho hospodárstva a ich zviditeľnenie;

22. vyzýva Komisiu, aby spolu so zainteresovanými stranami v oblasti sociálneho hospodárstva a akademickou obcou dôkladne preskúmala uskutočniteľnosť a praktickosť dlhopisov so sociálnym vplyvom;

23. vyjadruje poľutovanie nad tým, že subjekty sociálneho hospodárstva sa dostatočne nespomínajú v učebných osnovách v rámci bežného školského vzdelávania a vysokoškolského vzdelávania ( 21 ) ; v tejto súvislosti vyzýva zastupiteľské odvetvové orgány a príslušné verejné orgány, aby v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami preskúmali a vyhodnotili učebné osnovy na všetkých úrovniach vzdelávania od základného po vysokoškolské vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy a aby predložili politické odporúčania; zdôrazňuje potrebu propagovať sociálne hospodárstvo medzi mladými ľuďmi; žiada Komisiu, aby zabezpečila nepretržitú spoluprácu medzi Európskym kompetenčným centrom pre sociálnu inováciu a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania vo všetkých členských štátoch s cieľom rozvíjať spoločné projekty a zvyšovať informovanosť o možnostiach, ktoré sociálne hospodárstvo ponúka budúcim mladým podnikateľom a nedostatočne zastúpeným skupinám, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, ženy, staršie osoby a sociálne zraniteľné skupiny;

24. zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva sú už desaťročia lídrami v zavádzaní obehových obchodných modelov, najmä v oblasti opätovného používania, opráv a recyklácie, čím urýchľujú prechod na obehové hospodárstvo a posilňujú zameranie na pozitívny sociálny vplyv ( 22 ) , podporuje iniciatívu Komisie zameranú na posilnenie kapacity sociálneho hospodárstva pri ďalšom rozvoji ekologickejších služieb a výrobkov;

25. zdôrazňuje osobitý charakter družstiev na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v sociálnom hospodárstve ako súčasti energetických spoločenstiev v energetickom systéme, pretože podporujú udržateľné postupy výroby a spotreby energie, posilňujú komunitné vlastníctvo a sociálne inovácie, prinášajú rozsiahle výhody a môžu sa využívať na zaistenie bezpečnosti dodávok v odľahlých lokalitách a na niektorých ostrovoch;

26. vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú subjekty sociálneho hospodárstva vrátane vzájomných spoločností v odvetví starostlivosti, a zdôrazňuje významný rastový potenciál sociálneho hospodárstva v tejto oblasti, ktorý môže reagovať na zvýšený dopyt po službách starostlivosti a riešiť pretrvávajúce výzvy, ako je starnutie obyvateľstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali kvalitný sektor starostlivosti vhodnými politikami a aby zabezpečili, že nadchádzajúcou revíziou štátnej pomoci sa zabezpečí väčšia flexibilita pre subjekty sociálneho hospodárstva, ktoré poskytujú sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti;

27. zdôrazňuje, že je dôležité venovať väčšiu pozornosť metodikám a postupom merania a riadenia sociálneho vplyvu; vyzýva Komisiu, aby s podporou európskych zainteresovaných strán v oblasti sociálneho hospodárstva dôkladne posúdila vývoj metodík merania sociálneho vplyvu, ktoré by vyhovovali rozmanitosti subjektov sociálneho hospodárstva a ďalej prilákali sociálne investície;

28. zdôrazňuje význam sociálneho hospodárstva pri podpore rodovej rovnosti a poskytovaní pracovných príležitostí ženám, najmä tým, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej situácii; zdôrazňuje, že môže byť vstupným bodom, ktorý uľahčuje prechod z neformálneho na formálne zamestnanie; konštatuje, že ženy často tvoria viac ako 60 % pracovnej sily v sociálnom hospodárstve a že rozdiely v odmeňovaní a v ich zastúpení na vedúcich pozíciách sú podľa údajov nižšie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby odstránili všetky prekážky pre ženy s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť; vyzýva na posilnenie rodového rozmeru v politikách a prístupu k financovaniu pre ženy pôsobiace v subjektoch sociálneho hospodárstva vzhľadom na väčšie ťažkosti, s ktorými sa stretávajú ženy pri prístupe k financovaniu v porovnaní s mužmi; žiada Komisiu, aby určila jasnú úlohu sociálneho hospodárstva v nadchádzajúcej európskej stratégii v oblasti starostlivosti;

29. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili národné, nadnárodné a medziregionálne partnerstvá na budovanie kapacít a formálne dohody so sieťami sociálneho hospodárstva a ich zastupujúcimi organizáciami; poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť podmienky pre ďalší rozvoj a profesionalizáciu subjektov sociálneho hospodárstva, čo možno dosiahnuť poskytovaním poradenských služieb, ako je napríklad individualizované mentorstvo a koučing, financovanie budovania kapacít, odbornej prípravy a vzdelávania, získavanie zručností a zvyšovanie kvalifikácie alebo rekvalifikácia, služby podnikateľského inkubátora, ako aj prístup k právnemu poradenstvu;

30. zdôrazňuje, že ak sú nové technológie a umelá inteligencia dostupné pre všetkých, môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní pracovných miest a rozvoji a rozširovaní sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť podnikateľom a zamestnancom v oblasti sociálneho hospodárstva, predovšetkým zraniteľným pracovníkom, lepší prístup k programom odbornej prípravy v oblasti digitálnych zručností a pokročilých technológií na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali, ako môžu bežné podniky, verejný sektor a subjekty sociálneho hospodárstva spolupracovať na dosiahnutí tohto cieľa; konštatuje, že digitálna transformácia v sociálnom hospodárstve by sa mala podporovať okrem iného prostredníctvom daní, verejného obstarávania a štátnej pomoci;

31. zdôrazňuje, že sociálne hospodárstvo je spôsob, ako riešiť mestské výzvy; žiada, aby sa financovanie nasmerovalo na miestnu úroveň vrátane mestských oblastí;

32. víta skutočnosť, že mnohé miestne a regionálne orgány už majú ambiciózne stratégie a akčné plány na podporu sociálneho hospodárstva; uznáva, že je potrebné budovať kapacity na miestnej a regionálnej úrovni a riešiť osobitné potreby cezhraničných organizácií sociálneho hospodárstva vo vidieckych, ostrovných a odľahlých oblastiach: vyzýva členské štáty, aby podporovali vypracovanie regionálnych stratégií sociálneho hospodárstva vo všetkých regiónoch a aby prideľovali finančné prostriedky podľa priorít stanovených na miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, aby zverejnila prehľad rozmanitých existujúcich právnych foriem sociálneho hospodárstva v jednotlivých členských štátoch, aby sa na ne miestne a regionálne orgány mohli zamerať pri príprave svojich stratégií;

Využitie plného potenciálu nástrojov EÚ na podporu sociálneho hospodárstva

33. vyzýva členské štáty, aby poskytli cielené financovanie subjektom sociálneho hospodárstva, aby v plnej miere využívali súčasné finančné prostriedky Únie na podporu odvetvia sociálneho hospodárstva a aby zintenzívnili svoje úsilie o čerpanie finančných prostriedkov, ktoré majú k dispozícii na sociálne hospodárstvo;

34. domnieva sa, že je potrebné uľahčiť prístup podnikov sociálneho hospodárstva k európskym finančným prostriedkom, a to aj v súvislosti s verejno-súkromnými partnerstvami, bez toho, aby bolo nutné narušiť ich právnu povahu, a podporiť ich aktívnu účasť na určovaní európskeho politického programu, napríklad v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv;

35. víta návrh na spustenie novej jednotnej brány sociálneho hospodárstva EÚ v roku 2023; zdôrazňuje, že táto iniciatíva má potenciál podporiť subjekty sociálneho hospodárstva pri poskytovaní dôležitých informácií a usmernení o príslušných finančných prostriedkoch, politikách, sieťach a platformách Únie, ako aj o súvisiacich iniciatívach;

36. berie na vedomie možnosti podpory sociálneho hospodárstva, ktoré ponúka Program InvestEU; naliehavo vyzýva Komisiu a implementujúcich partnerov, aby navrhli finančné produkty prispôsobené potrebám podnikov sociálneho hospodárstva v rámci segmentu sociálnych investícií a zručností a aby na tieto produkty vyčlenili dostatočné zdroje s dôrazom na podniky, ktoré sa súbežne venujú digitálnej aj zelenej transformácii; poznamenáva, že by sa mali vypracovať spoľahlivé kritériá oprávnenosti s cieľom zamerať sa na finančných sprostredkovateľov, ktorí osobitne podporujú sociálne hospodárstvo, a domnieva sa, že poradenské služby by sa mali sprístupniť v rámci Poradenského centra InvestEU s cieľom maximalizovať potenciál týchto finančných sprostredkovateľov pri využívaní Programu InvestEU; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že subjektom sociálneho hospodárstva, z ktorých väčšinu tvoria mikrosubjekty a malé a stredné subjekty, sa sprístupnia ďalšie finančné produkty Programu InvestEU, napríklad produkty zamerané na MSP, s cieľom umožniť vypracovanie súboru projektov týkajúcich sa kľúčových tém a zlepšiť dlhodobú hospodársku udržateľnosť subjektov sociálneho hospodárstva, ako aj mieru, v akej zavádzajú inovačné riešenia;

37. berie na vedomie najmä kľúčovú úlohu fondov politiky súdržnosti vrátane Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu pri financovaní projektov sociálneho hospodárstva; pripomína osobitné ciele ESF+ pri zlepšovaní prístupu všetkých osôb, ktoré si hľadajú prácu, a najmä mladých ľudí, k zamestnaniu, ako aj pri podporovaní samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva; pripomína členským štátom, že finančné prostriedky z ESF+ môžu verejní obstarávatelia použiť na financovanie „sprostredkovateľov sociálnych doložiek“, t. j. odborníkov na propagáciu a podporu vykonávania sociálnych doložiek na miestnej úrovni, a na poskytovanie poradenstva pri vypracúvaní špecifikácií obstarávania, ktoré sú prístupné pre sociálne hospodárstvo;

38. uznáva veľký potenciál sociálneho hospodárstva pri vytváraní kvalitných pracovných miest a platených stáží pre mladých ľudí, čo môže urýchliť ich integráciu do trhu práce; nabáda členské štáty, aby využívali finančné prostriedky dostupné v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí na podporu sociálneho hospodárstva v radoch mladšej generácie, keďže to môže posilniť integráciu mladšej generácie do trhu práce; víta iniciatívu Komisie na spustenie Akadémie pre politiku podnikania mladých ľudí v roku 2022 v rámci ESF+ s cieľom podporiť podnikanie mladých ľudí a vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť sociálnemu podnikaniu a vypracovala cielené iniciatívy na pomoc iným nedostatočne zastúpeným podnikateľom v sociálnom hospodárstve;

39. podporuje zriadenie národných kompetenčných centier pre sociálne inovácie zameraných na sociálnych podnikateľov a Európskeho kompetenčného centra pre sociálnu inováciu; pripomína však Komisii a členským štátom, že sociálnu inováciu vykonávajú všetky organizácie sociálneho hospodárstva vrátane neziskových poskytovateľov sociálnych služieb, ako aj sociálni podnikatelia; vyzýva členské štáty, aby sa zaoberali konkrétnymi výzvami neziskového sektora sociálnych služieb a umožnili tomuto sektoru pokračovať na svojej inovačnej ceste pri zachovaní grantov a dotácií ponúkaných v rámci ESF+ alebo projektu Erasmus+;

40. víta využívanie cielených finančných prostriedkov EÚ na projekty zamerané na rozvoj a podporu prevodu podnikov na ich zamestnancov, a tým aj kontinuity činností, a to aj formou prevzatia podniku zamestnaneckým družstvom ( 23 )

41. vyzýva členské štáty, aby podporovali prístup subjektov sociálneho hospodárstva k financovaniu z nástroja NextGenerationEU v kontexte svojich národných plánov podpory obnovy a odolnosti, najmä na podporu kvalitnej zamestnanosti, sociálneho začlenenia a inkluzívnej digitálnej a zelenej transformácie pre všetkých;

42. vyzýva Komisiu, aby pri ďalšej revízii všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách rozšírila rozsah pôsobnosti nariadenia a primerane zohľadnila osobitné potreby subjektov sociálneho hospodárstva, pokiaľ ide o prístup k financovaniu a rozvoj trhu; vyzýva Komisiu, aby do oblasti štátnej pomoci lepšie začlenila sociálne aspekty, ako je podpora náboru znevýhodnených pracovníkov vrátane osôb so zdravotným postihnutím, najmä v súvislosti s obnovou po pandémii ochorenia COVID-19, aby po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami preskúmala rôzne možnosti podpory rozvoja subjektov sociálneho hospodárstva založené na dôkazoch a aby poskytla vnútroštátnym orgánom jasné informácie a usmernenia týkajúce sa právneho základu, ktorý sa má použiť na podporu subjektov sociálneho hospodárstva prostredníctvom štátnej pomoci;

43. víta plány Komisie posúdiť zavedenie špecializovaných mechanizmov spoločného investovania s nadáciami a filantropickými organizáciami v cieľových oblastiach, ako je napríklad bezdomovectvo;

44. naliehavo vyzýva vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby lepšie využívali potenciál súčasných pravidiel týkajúcich sa osobitných ustanovení týkajúcich sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s cieľom získať prístup k verejným financiám v rámci nariadenia EÚ o štátnej pomoci, a to aj plným využitím možnosti uznať v prípade potreby subjekty sociálneho hospodárstva vykonávajúce hospodársku činnosť za služby všeobecného hospodárskeho záujmu;

45. víta myšlienku začať novú iniciatívu v rámci Programu pre jednotný trh na rok 2022 na podporu vytvárania partnerstiev medzi subjektmi sociálneho hospodárstva a bežnými podnikmi, čo umožní „sociálne nakupovanie“ na trhu medzi podnikmi;

46. je presvedčený, že súčasné značky a osvedčenia pre subjekty sociálneho hospodárstva by mohli slúžiť ako inšpirácia pre členské štáty; víta záväzok v rámci akčného plánu pre sociálne hospodárstvo začať štúdiu o národných značkách sociálneho hospodárstva a systémoch certifikácie s cieľom zvýšiť viditeľnosť sociálneho hospodárstva a umožniť dobre fungujúci jednotný trh a na základe výsledkov preskúmať možnosť prípravy pôdy pre štandardizovanejší systém na úrovni Únie; zdôrazňuje, že táto štúdia by mala vychádzať z predchádzajúcich zistení a zapojiť zainteresované strany sociálneho hospodárstva;

47. odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti Európskej siete miest a regiónov za sociálne hospodárstvo s cieľom posilniť nové regionálne a miestne partnerstvá, a najmä podporiť digitálnu a zelenú transformáciu na mieste.

48. vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi určila účinné nástroje na podporu a ochranu organizácií občianskeho priestoru, najmä subjektov sociálneho hospodárstva, v členských štátoch; zdôrazňuje, že program Občania, rovnosť, práva a hodnoty, ktorý je okrem iného zameraný na neziskové organizácie a disponuje rozpočtom 1,55 miliardy EUR, je významným príspevkom k výzvam, ktorým čelí občianska spoločnosť v EÚ;

49. konštatuje, že financovanie neziskových organizácií si často vyžaduje spolufinancovanie a že požadovanie príliš vysokého podielu vlastných zdrojov môže byť neúnosné; zdôrazňuje preto, že by sa mal vyhodnotiť podiel vlastných zdrojov potrebných na spolufinancovanie a že je potrebné zohľadniť rôzne prostriedky, ktoré by sa mohli speňažiť, ako napríklad čas dobrovoľníkov alebo nepeňažné príspevky;

50. s potešením konštatuje, že Komisia začala vypracúvať štúdiu, v ktorej poskytuje porovnávaciu analýzu právnych režimov a prostredí, v ktorých pôsobia združenia v EÚ; žiada Komisiu, aby na základe článku 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložila návrh nariadenia, ktorým sa ustanoví štatút európskeho združenia, vychádzajúci z odporúčaní, ktoré sú uvedené v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. februára 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie a v časti I prílohy k tomuto uzneseniu;

Smerom k účinnému vykonávaniu akčného plánu Komisie pre sociálne hospodárstvo

51. dôrazne víta návrh odporúčania Rady o rámcových podmienkach sociálneho hospodárstva, ktoré sa má schváliť v roku 2023; zdôrazňuje, že odporúčanie by malo poskytnúť spoločné vymedzenie pojmu sociálneho hospodárstva na úrovni Únie založené na jeho hlavných zásadách a charakteristikách, ktoré sú uvedené v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo, a že odporúčanie aj vymedzenie musia zohľadňovať rozmanitosť subjektov sociálneho hospodárstva v členských štátoch; zdôrazňuje, že hlavným cieľom odporúčania musí byť posilnenie právneho a politického rámca pre sociálne hospodárstvo, najmä v členských štátoch, v ktorých je ekosystém sociálneho hospodárstva menej rozvinutý; je presvedčený, že v odporúčaní by sa mali jasne zdôrazniť podporné nástroje, ktoré poskytuje EÚ, a poskytnúť usmernenia týkajúce sa konkrétnych politík, ako sú vhodné právne rámce pre rôzne druhy subjektov sociálneho hospodárstva, verejné obstarávanie, štátna pomoc, zamestnanosť, sociálne a zdravotné politiky, dane, vzdelávanie, zručnosti a odborná príprava a význam prepojenia prebiehajúcich transformácií s programom sociálneho hospodárstva;

52. zdôrazňuje význam účasti pracovníkov a demokratickej správy vecí verejných ako zásad, ktoré sú uznané v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo, pri dosahovaní cieľov sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že všetci pracovníci v sociálnom hospodárstve musia mať dôstojné pracovné a zamestnanecké podmienky a kariérne vyhliadky, ktoré by mali v ideálnom prípade vychádzať z kolektívnych zmlúv; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva musia zabezpečiť dodržiavanie práv odborov, sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby bola finančná podpora EÚ určená subjektom sociálneho hospodárstva podmienená dodržiavaním platných pracovných a zamestnaneckých podmienok a/alebo záväzkov zamestnávateľa vyplývajúcich z práva a/alebo príslušných kolektívnych zmlúv; zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva majú dobré predpoklady na podporu sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, keďže ich model je založený na účasti pracovníkov; zdôrazňuje preto, že v sociálnom hospodárstve je potrebné ďalej rozvíjať sociálny dialóg na vnútroštátnej aj európskej úrovni a kolektívne vyjednávanie;

53. vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby podporovali sociálne hospodárstvo na medzinárodnej úrovni a zvýšili viditeľnosť tohto odvetvia vo vonkajšom rozmere politík Únie, okrem iného uznaním a zahrnutím jeho osobitej povahy do budúcich dohôd o pridružení, poskytovaním informácií a odbornej prípravy v oblasti sociálneho hospodárstva zamestnancom delegácií EÚ a posúdením toho, ako môžu tieto opatrenia prispieť k rozvoju sociálneho hospodárstva v tretích krajinách;

54. vyjadruje poľutovanie nad tým, že minulé výzvy Európskeho parlamentu adresované Komisii, aby predložila návrhy, ktoré by umožnili vzájomným spoločnostiam, združeniam a nadáciám pôsobiť na európskej a cezhraničnej úrovni, neviedli k žiadnym legislatívnym zmenám, čo oslabuje európsky sociálny model a zabraňuje dobudovaniu jednotného trhu; opakuje výzvu Európskeho parlamentu na zavedenie spoločných minimálnych noriem pre neziskové organizácie v celej EÚ a na vytvorenie štatútu pre európske združenia a vyzýva Komisiu, aby verejne vysvetlila dôvody, prečo sa na výzvy Európskeho parlamentu nereagovalo; vzhľadom na príležitosť, ktorú ponúka akčný plán Komisie pre sociálne hospodárstvo, ako aj na činnosti monitorovacieho výboru Luxemburského vyhlásenia, ktorý spája väčšinu členských štátov, navrhuje, aby sa preskúmala posilnená spolupráca ako nástroj na prekonanie uvedených dlhoročných patových situácií;

55. poznamenáva, že plný potenciál sociálneho hospodárstva pri riešení sociálno-ekonomických výziev si vyžaduje jasné stanovenie sociálnych priorít verejnými orgánmi a subjektmi sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že projekty sociálneho hospodárstva si často vyžadujú úzke partnerstvo s verejnými subjektmi; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby v rámci makroekonomického riadenia na úrovni EÚ vypracovali novú stratégiu sociálnych investícií, v ktorej sa jasne určia sociálne priority v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv a ktorá môže poskytnúť rámec pre spoluprácu medzi verejnými orgánmi a subjektmi sociálneho hospodárstva;

56. vyzýva Komisiu, aby využívala správy o jednotlivých krajinách a odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci procesu semestra na monitorovanie rozvoja sociálneho hospodárstva v Európe, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej iniciatívy budú ambicióznejšie a koherentnejšie a aby podľa možnosti navrhla právne opatrenia;

57. vyzýva Komisiu, aby monitorovala, či členské štáty prijímajú opatrenia v nadväznosti na záväzky týkajúce sa sociálneho hospodárstva stanovené v národných plánoch obnovy a odolnosti;

58. víta oznámenie o tom, že sa bude realizovať nová štúdia na zber kvalitatívnych a kvantitatívnych informácií o sociálnom hospodárstve vo všetkých členských štátoch; žiada, aby táto štúdia zahŕňala rôzne typy subjektov sociálneho hospodárstva a aby sa v jej rámci zbierali rozčlenené údaje o pracovníkoch; konštatuje, že sú potrebné podrobné, štandardizované, porovnateľné a spoľahlivé údaje o rozsahu a vplyve sociálneho hospodárstva s cieľom uľahčiť politické rozhodnutia založené na dôkazoch, zabezpečiť nadčasovosť rozvoja sociálneho hospodárstva a prispieť k hospodárskym a sociálnym cieľom EÚ; vyzýva Komisiu, aby v rámci tejto práce aktualizovala štúdiu z roku 2012 o vzájomných spoločnostiach v Únii s cieľom identifikovať príležitosti a prekážky ich rozvoja, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti a poistenia; vyzýva Komisiu a vnútroštátne štatistické orgány, aby spolupracovali s Eurostatom na zbere štandardizovaných údajov a aby ich pravidelne aktualizovali a analyzovali;

59. víta prácu, ktorú Komisia vykonala v záujme transformácie na priemyselný ekosystém sociálneho hospodárstva a blízkosti; konštatuje však, že sú potrebné dodatočné informácie na pochopenie toho, aká bude interakcia s inými regionálnymi a miestnymi iniciatívami, a na zabezpečenie účinného vykonávania v praxi;

60. vyzýva členské štáty, aby určili koordinátorov sociálneho hospodárstva a zriadili lokálne kontaktné miesta pre sociálne hospodárstvo s cieľom šíriť osvetu a uľahčiť prístup k podpore a financovaniu vrátane finančných prostriedkov EÚ; vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednotnú online platformu EÚ na výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a sieťami sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že táto platforma musí byť riadená v spolupráci s európskymi sieťami sociálneho hospodárstva a expertnou skupinou Komisie pre sociálne hospodárstvo a sociálne podniky (GECES); domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť úzku koordináciu medzi národnými koordinátormi, miestnymi kontaktnými miestami, online platformou EÚ a bránou sociálneho hospodárstva EÚ s cieľom maximalizovať výmenu poznatkov a synergie, ako aj zviditeľniť príležitosti pre aktérov v rámci sociálneho hospodárstva a zabrániť prípadnej duplicite práce;

61. vyzýva Komisiu, aby ďalej spolupracovala s GECES a zriadila pracovnú skupinu pre vykonávanie akčného plánu pre sociálne hospodárstvo, ktorá bude zahŕňať GECES aj národných koordinátorov zodpovedných za monitorovanie a pravidelné podávanie správ Európskemu parlamentu, Rade a príslušným zainteresovaným stranám vrátane sociálnych partnerov, a aby informovala o jeho zložení a o harmonograme opatrení;

o

o o

62. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2) Ú. v. EÚ C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3) Prijaté texty, P9_TA(2022)0044.

(4) Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5) Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6) Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7) Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8) Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9) Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10) Ú. v. EÚ C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11) Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12) Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13) Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14) Ú. v. EÚ C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15) Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16) Ú. v. ES C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17) OECD/Európska únia, Policy brief on making the most of the Social Economy's contribution to the Circular Economy (Politický prehľad o maximálnom využití príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu), 2022.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Receptár pre sociálne financie: praktická príručka o navrhovaní a vykonávaní iniciatív na rozvoj nástrojov a trhov sociálneho financovania), Úrad pre publikácie, 2017.

(20) Okrem iného vo svojich uzneseniach zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 2) a z 24. júna 2021 o vhodnosti právnych predpisov Európskej únie a subsidiarite a proporcionalite – správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za roky 2017, 2018 a 2019 (Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21) Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries (Zmena na trhu práce. Družstvá a sociálne podniky: práca a zamestnanosť vo vybraných krajinách), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2019.

(22) OECD/Európska komisia, Policy brief on the maximum of the social economy’s contribution to the circular economy (Politický dokument o maximálnom využití príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu), OECD: Miestny ekonomický rozvoj a rozvoj zamestnanosti, dokument č. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) Napr. inovačné modely prevodu podnikov pre MSP v Pobaltí financované v rámci iniciatívy Interreg, využívanie finančných prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu a programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), pilotné projekty podporované Európskym parlamentom, prevod na družstvá a záchrana pracovných miest.