Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja /* COM/2011/0611 final/2 - 2011/0273 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020: rozpočet na vykonávanie stratégie Európa 2020. Komisia vo svojom návrhu rozhodla, že politika súdržnosti by mala zostať podstatným prvkom ďalšieho finančného balíka a zdôraznila jej zásadnú úlohu pri vykonávaní stratégie Európa 2020. Komisia navrhla rad dôležitých zmien spôsobu navrhovania a vykonávania politiky súdržnosti. K najvýraznejším znakom návrhu patrí zameranie financovania na menší počet priorít lepšie prepojených na stratégiu Európa 2020, zacielenie na výsledky, monitorovanie pokroku k dosiahnutiu dohodnutých cieľov, rozsiahlejšie využívanie podmienenosti a zjednodušenie vykonávania. Nariadenie obsahuje všeobecné ustanovenia týkajúce sa Európskej územnej spolupráce. Nadväzuje na prácu vykonanú v čase od uverejnenia štvrtej správy o súdržnosti v máji 2007, v ktorej boli načrtnuté najväčšie výzvy, ktorým budú regióny čeliť v nadchádzajúcich desaťročiach, a otvorila diskusiu o budúcej politike súdržnosti. Dňa 9. novembra 2010 Komisia prijala piatu správu o súdržnosti, ktorá obsahuje analýzu sociálnych a hospodárskych trendov a naznačuje smer budúcej politiky súdržnosti. Politika súdržnosti je hlavným nástrojom investícií venovaných podpore hlavných priorít Únie zakotvených v stratégii Európa 2020. Táto podpora je zameraná na krajiny a regióny, ktoré ju potrebujú najviac. Medzi najväčšie úspechy EÚ patrí jej schopnosť zvyšovať životnú úroveň všetkých jej občanov. Robí to nielen tým, že chudobnejším členským štátom a regiónom pomáha rozvíjať sa a rásť, ale aj prostredníctvom svojej úlohy v integrovaní jednotného trhu, ktorého veľkosť zabezpečuje trhy a úspory z rozsahu pre všetky súčasti EÚ – bohaté aj chudobné, veľké aj malé. Komisia vo svojom hodnotení vynakladania prostriedkov z politiky súdržnosti v predchádzajúcich obdobiach uvádza mnohé príklady pridanej hodnoty a investícií podporujúcich rast a zamestnanosť, ktoré by sa bez pomoci z rozpočtu EÚ neuskutočnili. Výsledky však poukazujú aj na dôsledky rozptýlenosti a nedostatočného stanovenia priorít. v čase nedostatku verejných financií, keď sú investície podporujúce rast potrebnejšie než kedykoľvek predtým, sa Komisia rozhodla navrhnúť významné zmeny v politike súdržnosti. Návrh je súčasťou legislatívneho balíka týkajúceho sa politiky súdržnosti na obdobie rokov 2014 – 2020. Európska územná spolupráca je jedným z cieľov politiky súdržnosti a tvorí rámec na vykonávanie spoločných akcií a výmenu politík medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi aktérmi z jednotlivých členských štátov. Je to tým dôležitejšie, že výzvy, ktorým čelia členské štáty a regióny, v čoraz väčšej miere prechádzajú hranicami medzi štátmi a regiónmi a vyžadujú si spoločné opatrenia prijímané vo vzájomnej spolupráci na primeranej územnej úrovni. Európska územná spolupráca tak môže významne prispieť k podpore nového cieľa zmluvy – územnej súdržnosti. Európska územná spolupráca má osobitnú hodnotu, pretože: - Cezhraničné problémy možno najefektívnejšie riešiť v spolupráci všetkých príslušných regiónov, aby sa zamedzilo neúmerne vysokým nákladom pre niektoré z nich, a pre ďalšie možnosti „viezť“ sa na náklady ostatných (napr. v prípade cezhraničného znečisťovania životného prostredia). - Spolupráca môže predstavovať účinný mechanizmus na výmenu správnej praxe a učenie sa šíreniu know-how (napr. posilňovanie konkurencieschopnosti). - Prostredníctvom spolupráce možno zabezpečiť zvýšenie efektívnosti riešenia konkrétneho problému vďaka úsporám z rozsahu a dosiahnutiu kritickej hmoty (vytváranie klastrov na podporu výskumu a inovácií). - Koordinácia odvetvových politík, opatrení a investícií v cezhraničnom a nadnárodnom meradle môže priniesť zlepšenie správy a riadenia. - Programy spolupráce so susedmi EÚ na vonkajších hraniciach EÚ môžu prispieť k bezpečnosti a stabilite a k vzájomne prospešným vzťahom. - V niektorých kontextoch, ako sú napr. morské oblasti a pobrežné regióny, spolupráca a nadnárodné akcie sú nevyhnutné na podporu rastu, zamestnanosti a správy založenej na požiadavkách ekosystému. Všeobecné politické orientácie budúcej politiky súdržnosti sa uplatňujú aj v kontexte Európskej územnej spolupráce. Navrhované nariadenie preto prináša zosúladenie so Stratégiou Európa 2020, prvky na zvýšenie efektívnosti intervencií z Kohézneho fondu a celkovo zjednodušený prístup k vykonávaniu stratégie. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU 2.1. Konzultácie a odborné poradenstvo Toto nariadenie nadväzuje na rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane členských štátov, regiónov a sociálnych a hospodárskych partnerov. Verejné konzultácie o záveroch piatej správy o súdržnosti sa konali v čase od 12. novembra 2010 do 31. januára 2011. Celkovo bolo prijatých 444 príspevkov. Medzi respondentmi boli členské štáty, regionálne a miestne orgány, sociálni partneri, európske záujmové organizácie, mimovládne organizácie, občania a ostatné zainteresované strany. v rámci verejných konzultácií sa hľadali odpovede na mnohé otázky o budúcnosti politiky súdržnosti. Zhrnutie výsledkov bolo uverejnené 13. mája 2011[1]. Ako vstupy sa použili výsledky hodnotení ex post týkajúcich sa programov INTERREG 2000 – 2006[2], správa Európskeho parlamentu o cieli 3[3] a široká škála štúdií a odborných stanovísk získaných napr. prostredníctvom programu INTERACT. Odborné poradenstvo sa poskytovalo aj prostredníctvom skupiny na vysokej úrovni zaoberajúcej sa budúcnosťou politiky súdržnosti, zloženej z odborníkov zo štátnej správy, ktorí dve zo svojich stretnutí venovali konkrétnejším diskusiám o Európskej územnej spolupráci. Výsledky verejných konzultácií o piatej správe o súdržnosti svedčia o širokom konsenze, pokiaľ ide o vysokú pridanú hodnotu Európskej územnej spolupráce. Ozývajú sa však aj hlasy volajúce po väčšej štandardizácii pravidiel a postupov vo všetkých členských štátoch[4]. v príspevkoch viacerých členských štátov sa zdôrazňuje aj potreba osobitnej regulácie alebo osobitného právneho rámca pre programy spolupráce, ktorý by lepšie zodpovedal viacnárodnému kontextu[5]. Kľúčovým zistením hodnotenia ex post je, že programy územnej spolupráce sa nie vždy zameriavajú na menší počet prioritných tém, ale že sa v nich uplatňujú pomerne široko koncipované stratégie intervencií, a preto je ťažké dosiahnuť zreteľne identifikovateľné účinky[6]. Ďalšie dôležité odporúčanie súvisí s potrebou zabezpečiť aktívnejšie a trvalé interakcie s programami konvergencie a konkurencieschopnosti a s ďalšími programami územnej spolupráce vykonávanými v programovej oblasti, aby sa zabezpečila doplnkovosť, koordinácia a synergia. v hodnotení sa výslovne odporúča, aby sa na obdobie po roku 2013[7] vypracoval komplementárnejší a integrovanejší prístup. Experti skupiny na vysokej úrovni zdôraznili aj potrebu lepšej koordinácie a strategického zacielenia tak na úrovni celkovej politiky, ako aj na úrovni jednotlivých programov[8]. Takisto uviedli, že by sa malo posilniť prepojenie s programami konvergencie a konkurencieschopnosti, a vyzvali na prijatie osobitných regulačných opatrení v oblasti územnej spolupráce a na celkovú harmonizáciu uplatniteľných pravidiel a zjednodušenie[9]. V správe Európskeho parlamentu sa zdôraznila potreba lepšie integrovať Európsku územnú spoluprácu na všetkých úrovniach strategického plánovania, lepšie koordinovať programovanie medzi programami spolupráce a regionálnymi programami a zjednodušiť vykonávanie prostredníctvom osobitnej regulácie spolupráce, aby sa lepšie zohľadnili jej špecifiká[10]. 2.2. Posúdenie vplyvu Možnosti, ktoré sa posudzujú v posúdení vplyvov, sa týkajú zlepšenia strategického zacielenia a koordinácie medzi programami spolupráce a regionálnymi programami. Zvažovali sa viaceré možnosti, ako je pokračovanie v súčasnom stave (široko stanovené priority, žiadne formálne prepojenie medzi programami spolupráce a regionálnymi programami), scenár zacielený na tematické zameranie a integráciu spolupráce do celkového strategického rámca (obmedzený počet tematických cieľov, ktoré si možno zvoliť v rámci cezhraničných a nadnárodných programov, začlenenie aspektov spolupráce do spoločného strategického rámca a zmluvy o partnerstve) a napokon scenár, ktorý by v plnej miere integroval aspekty spolupráce do regionálnych programov bez potreby osobitných programov spolupráce. Pri výbere bola uprednostnená druhá možnosť, pretože zabezpečí lepšie zacielenie na európske priority, posilní logiku intervencií v rámci programu a zabezpečí lepšie prepojenie a súlad s regionálnymi programami. So zreteľom na výsledky konzultácií, vykonané posúdenie vplyvu a získané vstupy sa v legislatívnom návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach predpokladá pevné začlenenie Európskej územnej spolupráce tak do spoločného strategického rámca, ako aj do zmluvy o partnerstve a súvisiacich postupov podávania správ. Súčasťou programových dokumentov sú okrem toho prvky týkajúce sa súladu medzi regionálnymi programami a programami spolupráce uskutočňovanými v rovnakej oblasti. Zvýši sa tak koherencia politiky súdržnosti ako celku. S cieľom vytvoriť rámec, ktorý by bol lepšie prispôsobený programom spolupráce, sa navrhuje osobitné nariadenie o programoch Európskej územnej spolupráce. Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o tematickom zameraní a lepšom zacielení na výsledky, ako aj rad zjednodušujúcich prvkov (pozri ďalej v texte). 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU V článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa Európska únia vyzýva na prijatie opatrení na posilnenie svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a na podporu všeobecného harmonického rozvoja znižovaním rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a podporou rozvoja v najviac znevýhodnených oblastiach. Cieľ hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti sa podporuje prostredníctvom troch fondov EÚ. Ako sa ustanovuje v článku 176 ZFEÚ, cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) je podporovať rozvoj a štrukturálne prispôsobovanie sa zaostávajúcich regiónov a upadajúcich priemyselných regiónov. V článku 174 ZFEÚ sa uvádza, že mimoriadna pozornosť sa bude venovať vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva a ostrovné, cezhraničné a horské regióny. V článku 349 ZFEÚ sa uvádza, že budú prijaté osobitné opatrenia s cieľom zohľadniť štrukturálnu sociálnu a hospodársku situáciu najvzdialenejších regiónov, ktorú ďalej zhoršujú určité osobitné črty prudko brzdiace ich rozvoj. Medzi osobitné opatrenia patria podmienky prístupu k štrukturálnym fondom. Osobitné nariadenie o Európskej územnej spolupráci sa navrhuje so zámerom lepšie zohľadniť skutočnosť, že programy sa uskutočňujú v kontexte viacerých krajín a konkrétnejším spôsobom zabezpečiť programy spolupráce a jednotlivé operácie, ako to požaduje veľký počet zainteresovaných strán. v návrhu sa stanovuje rozsah pôsobnosti Európskeho fondu regionálneho rozvoja v súvislosti s cieľom Európska územná spolupráca. Definujú sa v ňom prioritné ciele a organizácia EFRR, kritériá oprávnenosti, disponibilné finančné zdroje a kritériá ich rozdeľovania. v návrhu sa ustanovujú aj mechanizmy vykonávania vrátane zabezpečenia finančného riadenia a kontroly. Uplatňovanie nariadenia o spoločných ustanoveniach aj nariadenia o EFRR podlieha osobitným ustanoveniam obsiahnutým v tomto nariadení. Legislatívny nástroj aj druh opatrenia (t. j. financovanie) sú definované v ZFEÚ, ktorá tvorí právny základ pre štrukturálne fondy a v ktorej sa uvádza, že úlohy, prioritné ciele a organizácia štrukturálnych fondov budú vymedzené v nariadeniach. Ako sa už uviedlo, návrh na prijatie osobitného nariadenia je odôvodnený vzhľadom na to, že všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na fondy a nariadenie o EFRR treba prispôsobiť kontextu spolupráce. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu viacročného finančného rámca predloženého Komisiou je na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v období 2014 – 2020 určená suma 376 miliárd EUR. Navrhovaný rozpočet 2014 – 2020 | mld. EUR | Menej rozvinuté regióny Prechodné regióny Rozvinutejšie regióny Územná spolupráca Kohézny fond Osobitný príspevok pre najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny | 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926 | Nástroj „Spájame Európu“ pre dopravu, energetiku a IKT | 40 mld. EUR (plus ďalších 10 mld. EUR účelovo viazaných v rámci Kohézneho fondu) | *Všetky sumy v stálych cenách roku 2011. V návrhu nariadenia sa rozdelenie finančných prostriedkov určených na územnú spoluprácu medzi jednotlivé zložky spolupráce ustanovuje takto: 1. 73,24 % (t. j. spolu 8 569 000 003 EUR) na cezhraničnú spoluprácu; 2. 20,78 % (t. j. spolu 2 431 000 001 EUR) na nadnárodnú spoluprácu; 3. 5,98 % (t. j. spolu 700 000 000 EUR) na medziregionálnu spoluprácu. 5. ZHRNUTIE OBSAHU NARIADENIA Cieľom osobitného nariadenia o Európskej územnej spolupráci je umožniť presnejšiu prezentáciu špecifík Európskej územnej spolupráce s cieľom uľahčiť jej uskutočňovanie, pretože terminológiu možno priamo prispôsobiť uskutočňovaniu programov spolupráce v kontexte viacerých krajín. Návrh preto odkazuje na účasť tretích krajín, pokiaľ je potrebná na lepšie zohľadnenie reality spolupráce. Obsahuje aj systematickejšie odkazy na úlohu, ktorú môžu v kontexte spolupráce hrať európske zoskupenia územnej spolupráce (ďalej len „EZÚS“). V nariadení sa ustanovuje rozsah pôsobnosti EFRR vo vzťahu k cieľu Európska územná spolupráca. V návrhu sa uvádzajú finančné zdroje, ktoré sú k dispozícii pre jednotlivé línie, a kritériá ich prideľovania členským štátom. Patrí sem aj ďalšie uplatňovanie mechanizmu presunu prostriedkov na aktivity spolupráce na vonkajších hraniciach Únie, ktoré sa majú podporiť z nástroja európskeho susedstva a partnerstva a z nástroja predvstupovej pomoci. Bude sa podporovať synergia a doplnkovosť programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca a programov, ktoré sa majú financovať v rámci vonkajších nástrojov. Novým prvkom návrhu sú ustanovenia o tematickom zameraní a investičných prioritách. Treba ich vnímať v celkovom kontexte zlepšovania strategického zacielenia programov a ich orientácie na výsledky. v programoch si možno zvoliť istý obmedzený počet priorít z ponuky tém spolu s im zodpovedajúcimi investičnými prioritami, a tak zabezpečiť ich zameranie na európske priority a intervencie, kde spolupráca prinesie najvyššiu pridanú hodnotu. Kritériá výberu boli vymedzené prísnejšie s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky prideľovali na skutočne spoločné operácie. Programy budú obsahovať aj výkonnostný rámec stanovujúci osobitné míľniky pre jednotlivé programy, na základe ktorých bude možné hodnotiť pokrok pri ich vykonávaní. V programovom období 2007 – 2013 sa objavili nové formy územnej spolupráce, ktorými sú na mieru šité opatrenia na riešenie makroekonomických výzev. Na žiadosť Európskej rady Komisia vypracovala dve makroregionálne stratégie – pre región Baltického mora a pre podunajskú oblasť[11]. Okrem toho významnú zložku Integrovanej námornej politiky predstavuje systematický prístup k opatreniam integrovanej politiky v rámci námornej politiky a politiky pre pobrežné zóny v kontexte morských oblastí a ekosystémov. Makroregionálne stratégie a stratégie pre morské oblasti sú široko koncipované integrované nástroje pre viacero členských krajín a regiónov zamerané na zosúlaďovanie politík a financovania s cieľom zvýšiť súdržnosť politík a celkovú účinnosť verejných výdavkov. Vzhľadom na možné prekrývanie sa existujúcich a budúcich makroregiónov, morských oblastí a oblastí nadnárodných programov sa v navrhovanom nariadení výslovne predpokladá, že v rámci nadnárodnej spolupráce sa môže podporovať aj príprava a uskutočňovanie makroregionálnych stratégií a programov pre morské oblasti (vrátane tých, ktoré sú zavedené na vonkajších hraniciach EÚ). Zjednodušili sa spôsoby vykonávania programov spolupráce. Jednotná maximálna miera spolufinancovania sa uplatňuje na jednotlivé operácie bez ohľadu na kategórie, do ktorých sú zaradené zúčastnené regióny. Spresnili sa požiadavky na obsah programov spolupráce a správ o ich vykonávaní, aby sa znížila administratívna záťaž pre programové orgány. Definovali sa spoločné ukazovatele, ktoré by mali lepšie odzrkadľovať dosiahnuté výstupy a posilniť celkové zameranie na výsledky. V návrhu sa predpokladá lepšia harmonizácia pravidiel. Pravidlá oprávnenosti sa stanovia buď na úrovni EÚ, alebo ich určí monitorovací výbor pre program ako celok. Len v prípade ich neexistencie sa budú uplatňovať vnútroštátne pravidlá. Tým sa uľahčí aj spoločný prístup kontrolných orgánov pri overovaní riadenia a vykonávaní auditov a prispeje sa k vyššej harmonizácii v tejto oblasti. Vykonávanie programu sa uľahčí aj vďaka predĺženiu termínu na uplatňovanie pravidla o zrušení viazanosti a osobitným ustanoveniam týkajúcim sa uplatňovania pravidiel štátnej pomoci a prepočtu cudzích mien na euro. 2011/0273 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja EURÓPSKY PARLAMENT a RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 178, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[12], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13], v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V článku 176 zmluvy sa ustanovuje, že Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) je určený na to, aby pomohol odstraňovať najväčšie regionálne rozdiely v Únii. v súlade s článkom 174 zmluvy EFRR prispieva k znižovaniu rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostávania najviac znevýhodnených regiónov, medzi ktorými by sa osobitná pozornosť mala venovať regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú ostrovné, cezhraničné a horské regióny. (2) Ustanovenia, ktoré sú spoločné pre EFRR, Európsky sociálny fond a pre Kohézny fond (spolu so „štrukturálnymi fondmi“, ďalej len „fondy“), sú stanovené v nariadení (EÚ) č. […]/2012 z […], ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva, ktoré spadajú pod Spoločný strategický rámec, a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006[14] [nariadenie o spoločných ustanoveniach – ďalej len „NSU“]. Osobitné ustanovenia týkajúce sa druhu aktivít, ktoré možno financovať z EFRR v rámci cieľov vymedzených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a zrušujúcom nariadenie (ES) č. 1080/2006[15] [nariadenie o EFRR] sú stanovené v uvedenom nariadení. Tieto nariadenia nie sú plne prispôsobené osobitným potrebám cieľa Európska územná spolupráca, kde spolupracujú najmenej dva členské štáty alebo jeden členský štát a tretie krajiny. Preto je potrebné prijať osobitné ustanovenia pre cieľ Európska územná spolupráca, týkajúce sa pôsobnosti a zemepisného pokrytia, finančných zdrojov, investičných priorít a zamerania, programovania, monitorovania a hodnotenia, technickej pomoci, finančnej pomoci a oprávnenosti, riadenia, kontroly a akreditácie a finančného riadenia. (3) V snahe zvýšiť pridanú hodnotu politiky súdržnosti Únie tieto osobitné ustanovenia by mali viesť k zásadnému zjednodušeniu na všetkých príslušných úrovniach: na úrovni príjemcov, programových orgánov, zúčastnených členských štátov a tretích krajín, ako aj na úrovni Komisie. (4) V rámci cieľa Európska územná spolupráca sa z EFRR podporuje cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca. (5) Cezhraničná spolupráca by mala byť zameraná na riešenie spoločne identifikovaných výziev v pohraničných regiónoch (ako je napr. zlá dostupnosť, nevhodné podnikateľské prostredie, nedostatočné prepojenie medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, výskum, inovácie a zavádzanie informačných a komunikačných technológií, znečistenie životného prostredia, predchádzanie rizikám, negatívne postoje voči občanom susednej krajiny) a/alebo využiť existujúci potenciál v pohraničnej oblasti (budovanie cezhraničných výskumných a inovačných zariadení a klastrov, cezhraničná integrácia trhu práce, spolupráca medzi vysokými školami alebo zdravotnými strediskami), a pritom posilňovať proces spolupráce na zabezpečenie celkového harmonického rozvoja Únie. v prípade akéhokoľvek cezhraničného programu medzi Severným Írskom a hraničnými grófstvami Írska podporujúceho mier a zmierenie sa z EFRR poskytujú prostriedky na podporu sociálnej a hospodárskej stability v príslušných regiónoch, najmä prostredníctvom opatrení na posilnenie súdržnosti medzi spoločnosťami. (6) V oblasti nadnárodnej spolupráce by malo byť cieľom posilňovanie spolupráce pomocou akcií podporujúcich integrovaný územný rozvoj prepojený na priority politiky súdržnosti Únie. (7) V oblasti medziregionálnej spolupráce by malo byť cieľom zvyšovanie efektívnosti politiky súdržnosti cestou povzbudzovania výmeny skúseností medzi regiónmi, aby sa zlepšila príprava a vykonávanie operačných programov v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť. Mala by sa posilňovať najmä spolupráca medzi klastrami inovácií a intenzívneho výskumu a výmeny medzi výskumníkmi a výskumnými inštitúciami založené na „Regiónoch znalostí“ a „Výskumnom potenciáli konvergenčných a najvzdialenejších regiónov“ v rámci Siedmeho rámcového programu pre výskum. (8) Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určovanie oprávnených regiónov a oblastí. Na tieto účely by malo určovanie oprávnených regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS)[16]. (9) V rámci cezhraničnej spolupráce by sa mali podporovať regióny nachádzajúce sa na pozemných alebo morských hraniciach. Na základe skúseností z predchádzajúcich programových období by Komisia mala získať oprávnenie vypracovať zoznam cezhraničných oblastí, ktorým by sa pomoc v rámci cezhraničných programov spolupráce mala poskytovať jednoduchším spôsobom, prostredníctvom programu spolupráce. Pri zostavovaní tohto zoznamu by Komisia mala brať do úvahy úpravy potrebné na zabezpečenie koherentnosti, najmä na pozemných a morských hraniciach, a kontinuity programových oblastí stanovených pre programové obdobie 2007 – 2013. Prostredníctvom týchto úprav sa môžu zmenšiť alebo zväčšiť existujúce programové oblasti alebo počet programov cezhraničnej spolupráce; môže sa však umožniť ich zemepisné prekrývanie. (10) Oblasti nadnárodnej spolupráce by sa mali určiť so zreteľom na aktivity potrebné na podporu integrovaného územného rozvoja. Komisia by mala byť splnomocnená vymedziť oblasti nadnárodnej spolupráce. (11) Každý operačný program medziregionálnej spolupráce by mal zahrňovať celú Úniu. (12) Je potrebné naďalej podporovať alebo v prípade potreby zavádzať cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu so susednými krajinami Únie, ktorá bude na prospech regiónom členských štátov susediacim s tretími krajinami. EFRR bude v tomto zmysle prispievať na cezhraničné programy a programy pre morské oblasti prijaté v rámci Nástroja európskeho susedstva (ENI) podľa nariadenia (EÚ) č. […]/2012[17] a Nástroja predvstupovej pomoci (IPA) podľa nariadenia (EÚ) č. […]/2012[18]. (13) Aby táto spolupráca bola na prospech regiónov v Únii, mal by sa vytvoriť mechanizmus, prostredníctvom ktorého by sa organizovala podpora z EFRR pre nástroje vonkajšej politiky, ako sú ENI a IPA, a v prípadoch, keď programy vonkajšej politiky nie je možné prijať alebo sa musia zrušiť. (14) Popri intervenciách na vonkajších hraniciach, podporených z nástrojov vonkajšej politiky Únie určených pre pohraničné regióny vo vnútri Únie aj mimo nej sa z EFRR môžu podporovať aj programy spolupráce určené pre regióny vo vnútri Únie aj mimo nej v prípade, že na regióny mimo Únie sa nevzťahujú nástroje vonkajšej politiky buď preto, že nepatria medzi stanovené prijímajúce krajiny, alebo preto, že takéto programy vonkajšej spolupráce nie je možné vypracovať. Komisia by preto mala byť splnomocnená, aby do zoznamov cezhraničných a nadnárodných programových oblastí zahrnula aj regióny z tretích krajín. (15) Treba určiť, aké finančné prostriedky budú pridelené na každú z jednotlivých zložiek cieľa Európska územná spolupráca, pričom sa musí zachovať ich výrazné zameranie na cezhraničnú spoluprácu a zabezpečiť dostatočnú úroveň financovania určeného na spoluprácu najvzdialenejších regiónov. (16) Výber tematických cieľov by sa mal obmedziť s cieľom maximalizovať vplyv politiky súdržnosti v celej Únii. v rámci medziregionálnej spolupráce by presnejšie zameranie programu malo byť vyjadrené skôr v cieli každej operácie než v obmedzení počtu tematických cieľov, aby sa medziregionálna spolupráca čo najlepšie využila na posilnenie efektívnosti politiky súdržnosti v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť a cieľa Európska územná spolupráca. (17) Aby sa prostredníctvom EFRR dosiahli ciele a zámery inteligentného, trvalo udržateľného a inkluzívneho rastu vytýčené v stratégii Európa 2020[19], malo by sa z neho prispievať v rámci cieľa Európska územná spolupráca k takým tematickým cieľom, ako je rozvoj ekonomiky založenej na znalostiach, výskume a inováciách, podpora ekologickejšieho, zdrojovo efektívnejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, stimulovanie vysokej zamestnanosti prinášajúcej sociálnu a územnú súdržnosť, a budovanie administratívnych kapacít. Zoznam investičných priorít v rámci jednotlivých tematických cieľov by sa však mal prispôsobiť osobitným potrebám cieľa Európska územná spolupráca najmä tým, že v rámci cezhraničnej spolupráce umožní pokračovanie právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami, spolupráce v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia z cezhraničného hľadiska, že v rámci nadnárodnej spolupráce umožní pokračovanie námornej cezhraničnej spolupráce, na ktorú sa nevzťahujú programy cezhraničnej spolupráce, ako aj prostredníctvom vyvíjania a uskutočňovania makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti. (18) Je potrebné prispôsobiť požiadavky na obsah programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca osobitným potrebám týchto programov. Preto je nutné, aby zahŕňali aspekty, ktoré sú potrebné na ich účinné vykonávanie na území zúčastnených členských štátov, ako sú orgány zodpovedné za audit a kontrolu, postup na vytvorenie spoločného sekretariátu, a určenie zodpovednosti v prípade finančných korekcií. Okrem toho, vzhľadom na horizontálny charakter programov medziregionálnej spolupráce by sa mal prispôsobiť obsah týchto programov spolupráce, najmä pokiaľ ide o definíciu príjemcu alebo príjemcov v rámci súčasných programov INTERACT a ESPON. (19) V súlade s cieľom inteligentného, trvalo udržateľného a inkluzívneho rastu by štrukturálne fondy mali zabezpečiť integrovanejší a inkluzívnejší prístup k riešeniu miestnych problémov. Na posilnenie tohto prístupu by sa podpora z EFRR v pohraničných regiónoch mala koordinovať s podporou z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) a z Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva (EMFF) a tam, kde je to vhodné, by do nej mali byť zapojené aj európske zoskupenia územnej spolupráce vytvorené na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS)[20], pokiaľ medzi ich ciele patrí miestny rozvoj. (20) Na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 by sa mali objasniť a posilniť podmienky výberu operácií, aby sa zaručilo, že budú vybraté len skutočne spoločné operácie. Mala by sa vymedziť koncepcia jediných príjemcov a malo by sa objasniť, že môžu sami vykonávať operácie spolupráce. (21) Mali by byť presne určené povinnosti hlavných príjemcov, ktorí naďalej nesú celkovú zodpovednosť za vykonávanie operácie. (22) Požiadavky na správy o vykonávaní by sa mali prispôsobiť kontextu spolupráce a mali by odrážať cyklus vykonávania programu. v záujme dobrého riadenia sa ročné hodnotiace stretnutia môžu konať písomne. (23) Skôr, než členské štáty navrhnú svoje programy spolupráce, mal by sa vypracovať spoločný súbor ukazovateľov na hodnotenie pokroku vo vykonávaní programu, prispôsobených osobitnému charakteru programov spolupráce. Tieto ukazovatele by potom mali doplniť ukazovatele špecifické pre jednotlivé programy. (24) Vzhľadom na účasť viacerých členských štátov a s tým súvisiace vyššie administratívne náklady, najmä na kontrolu a preklady, by strop výdavkov na technickú pomoc mal byť vyšší ako ich strop stanovený pre cieľ Investície pre rast a zamestnanosť. Okrem toho, na programy spolupráce s obmedzenou podporou z EFRR by sa mala vyčleniť istá minimálna suma na zabezpečenie dostatočného financovania účinných činností v oblasti technickej pomoci. (25) Vzhľadom na účasť viacerých členských štátov nie je vhodné, aby sa v rámci cieľa Európska územná spolupráca uplatňovalo všeobecné pravidlo ustanovené v nariadení (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], podľa ktorého každý členský štát prijíma vlastné kritériá oprávnenosti. Na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 by sa mala stanoviť presná hierarchia pravidiel oprávnenosti s výraznou inklináciou k pravidlám spoločnej oprávnenosti. (26) Vzhľadom na to, že do vykonávania operácií sú často zapojení pracovníci z viacerých členských štátov, a vzhľadom na počet operácií, v ktorých náklady na zamestnancov a personál predstavujú významnú položku, v prípade nákladov na zamestnancov by sa v ostatných priamych nákladoch na operácie spolupráce mala uplatňovať paušálna sadzba, aby vedenie týchto operácií nemuselo robiť individuálne účtovanie. (27) Pravidlá flexibility týkajúce sa miesta vykonávania operácií mimo programovej oblasti by sa mali zjednodušiť. Okrem toho treba podporovať účinnú cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu s krajinami susediacimi s Úniou, ak je takáto spolupráca potrebná na zabezpečenie účinnej podpory pre rozvoj regiónov členských štátov, ktoré hraničia s tretími krajinami. v súlade s tým je vhodné vo výnimočných prípadoch a za istých podmienok povoliť financovanie pomoci z EFRR pre operácie vykonávané na území tretích krajín, pokiaľ sú prospešné pre regióny Únie. (28) Členské štáty treba povzbudiť k tomu, aby úlohu riadiaceho orgánu zverili EZÚS, alebo aby takéto zoskupenie poverili zodpovednosťou za riadenie tej časti programu spolupráce, ktorá sa vzťahuje na územie patriace do EZÚS. (29) Riadiaci orgán by mal zriadiť spoločný sekretariát, ktorý by mal poskytovať informácie žiadateľom o pomoc, zaoberať sa projektovými žiadosťami, ako aj pomáhať príjemcom pri realizácii projektov. (30) Riadiace orgány by mali byť zodpovedné za všetky funkcie riadiaceho orgánu uvedené v článku 114 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU] vrátane overovaní riadenia s cieľom zaručiť jednotné normy v celej programovej oblasti. Ak je však ako riadiaci orgán určené EZÚS, toto zoskupenie by malo mať oprávnenie vykonávať tieto overovania, pretože v jeho orgánoch sú zastúpené všetky zúčastnené členské štáty. Aj v prípade, že ako riadiaci orgán nie je určené EZÚS, zúčastnené členské štáty by mali riadiaci orgán oprávniť na vykonávanie overovaní v celej programovej oblasti. (31) Jediný orgán auditu by mal byť zodpovedný za vykonávanie všetkých funkcií uvedených v článku 116 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU] s cieľom zabezpečiť jednotné normy v celej programovej oblasti. Ak to nie je možné, orgánu auditu pre program by mala mať možnosť pomáhať skupina audítorov. (32) Mala by sa jasne určiť postupnosť finančnej zodpovednosti pri vymáhaní v prípade nezrovnalostí, od príjemcov cez hlavného príjemcu, riadiaci orgán až po Komisiu. Treba zabezpečiť zodpovednosť členských štátov v prípade, že sa finančné prostriedky nevrátia. (33) Na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 by sa mala ustanoviť explicitná výnimka pre prevod výdavkov vzniknutých v inej mene, ako je euro, s použitím výmenného kurzu platného v deň, ktorý je čo najbližší dňu vzniku výdavku. Plány financovania, správy a účty týkajúce sa spoločných projektov v rámci programu spolupráce by sa spoločnému sekretariátu, orgánom zodpovedným za program a monitorovaciemu výboru mali v každom prípade predkladať len v eurách. Správnosť prepočtu na inú menu by sa mala overovať. (34) Vzhľadom na ťažkosti a oneskorenia zaznamenané v súvislosti s vytváraním skutočne spoločných programových štruktúr by časový rámec na predkladanie podkladov pre platby súvisiace s rozpočtovými záväzkami v rámci cieľa Európska územná spolupráca mal byť tri roky od roku prijatia rozpočtového záväzku. (35) Treba objasniť uplatniteľné pravidlá týkajúce sa finančného riadenia, plánovania, monitorovania, hodnotenia a kontroly účasti tretích krajín v nadnárodných a medziregionálnych programoch spolupráce. Tieto pravidlá by mali byť podľa vhodnosti stanovené v príslušnom programe spolupráce a/alebo v príslušnej dohode o financovaní medzi Komisiou, jednotlivými tretími krajinami a členským štátom, ktorý je hostiteľom riadiaceho orgánu príslušného programu spolupráce. (36) S cieľom vymedziť špecifické pravidlá oprávnenosti by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy, pokiaľ ide o obsah a pôsobnosť stanovené v článku 17. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočňovala primerané konzultácie aj na úrovni expertov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané predkladanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (37) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa zoznamov cezhraničných a nadnárodných oblastí, predkladania návrhov programov spolupráce, nomenklatúry kategórií intervencie a správ o vykonávaní. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú uplatňovanie vykonávacích právomocí Komisie[21], PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. V tomto nariadení sa ustanovuje rozsah pôsobnosti Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) so zreteľom na cieľ Európska územná spolupráca a obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa uvedeného cieľa. 2. Pre cieľ Európska územná spolupráca sa v tomto nariadení vymedzujú prioritné ciele a organizácia EFRR, kritériá oprávnenosti členských štátov a regiónov na pomoc z EFRR, finančné zdroje, ktoré sú k dispozícii na pomoc z EFRR, a kritériá ich prideľovania. Obsahuje aj ustanovenia potrebné na zabezpečenie účinného vykonávania, finančného riadenia a účinnej kontroly operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca („programy spolupráce“) vrátane prípadov, keď sa na týchto programoch spolupráce zúčastňujú tretie krajiny. 3. Nariadenie (EÚ) č. […]/2012 [NSU] a kapitola I nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [nariadenie o EFRR] sa uplatňujú na cieľ Európska územná spolupráca a programy spolupráce spadajúce pod tento cieľ, okrem prípadov, keď je to osobitne ustanovené v tomto nariadení, alebo keď sa tieto ustanovenia môžu uplatňovať len na cieľ Investície pre rast a zamestnanosť. Článok 2 Zložky cieľa Európska územná spolupráca V rámci cieľa Európska územná spolupráca sa z EFRR podporuje: 1. cezhraničná spolupráca medzi susediacimi regiónmi zameraná na podporu integrovaného regionálneho rozvoja medzi susediacimi pozemnými a námornými pohraničnými regiónmi z dvoch alebo viacerých členských štátov alebo medzi susediacimi pohraničnými regiónmi z aspoň jedného členského štátu a jednej tretej krajiny na vonkajších hraniciach Únie, okrem regiónov zahrnutých do programov v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie; 2. nadnárodná spolupráca v rámci väčších nadnárodných území, do ktorej sú zapojené národné, regionálne a miestne orgány, ktorá zahŕňa námornú cezhraničnú spoluprácu v prípadoch, ktoré nie sú pokryté cezhraničnou spoluprácou, s cieľom je dosiahnuť vyššiu mieru územnej integrácie týchto území, a tak prispieť k územnej súdržnosti v Únii ako celku; 3. medziregionálna spolupráca na posilnenie efektívnosti politiky súdržnosti prostredníctvom podpory: a) výmeny skúseností s tematickými cieľmi medzi partnermi v celej Únii týkajúcimi sa identifikácie a šírenia správnej praxe s cieľom preniesť ju do operačných programov v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť; b) výmeny skúseností s identifikáciou, prenosom a šírením správnej praxe v oblasti trvalo udržateľného rozvoja miest a vidieka; c) výmeny skúseností s identifikáciou, prenosom a šírením správnej praxe a inovačných prístupov vo vzťahu k aktivitám, ktoré sa týkajú územnej spolupráce a využívania EZÚS; d) analýzy vývojových trendov vo vzťahu k cieľom územnej súdržnosti a harmonického rozvoja európskeho územia prostredníctvom štúdií, zberu údajov a ďalších opatrení. Článok 3 Geografické rozloženie 1. V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac 150 km, bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 – 2013. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam cezhraničných oblastí určených na podporu v členení podľa programov spolupráce. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 v Únii, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, ktoré sú pokryté vonkajšími finančnými nástrojmi Únie, ako napr. ENI podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o ENI] a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o IPA] Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby do určitej cezhraničnej oblasti boli zaradené ďalšie regióny na úrovni NUTS 3 susediace s regiónmi, ktoré sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, a zdôvodnia svoju žiadosť. 2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 2 a ods. 3, programy cezhraničnej spolupráce môžu zahŕňať regióny z Nórska, Švajčiarska, Lichtenštajnska, Andorry, Monaka a San Marina, a tretích krajín alebo území susediacich s najvzdialenejšími regiónmi. Takéto regióny sú ekvivalentné regiónom na úrovni NUTS 3. 3. Na účely nadnárodnej spolupráce Komisia prijme zoznam nadnárodných oblastí určených na podporu, v členení podľa programov spolupráce a zahŕňajúci regióny na úrovni NUTS 2, pričom zabezpečí kontinuitu tejto spolupráce vo väčších súvislých oblastiach na základe predchádzajúcich programov prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. Pri predkladaní návrhov programov nadnárodnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby sa do danej oblasti nadnárodnej spolupráce začlenili ďalšie regióny na úrovni NUTS 2 susediace s regiónmi stanovenými v rozhodnutí uvedenom v prvom pododseku, a zdôvodnia svoju žiadosť. 4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 2 a ods. 3, programy nadnárodnej spolupráce môžu zahŕňať regióny z týchto tretích krajín alebo území: 4. z tretích krajín alebo území uvedených v odseku 2, alebo na ktoré je v tomto odseku odkaz, a 5. z Faerských ostrovov a Grónska. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 2 a 3, programy nadnárodnej spolupráce môžu zahŕňať aj regióny tretích krajín, na ktoré sa vzťahujú vonkajšie finančné nástroje Únie, ako je ENI podľa nariadenia (EÚ) č. […]/2012 vrátane príslušných regiónov Ruskej federácie, a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. […]/2012. Ročné finančné prostriedky zodpovedajúce podpore týchto programov z ENI a IPA sa poskytnú, ak sa v programoch primeraným spôsobom riešia príslušné ciele vonkajšej spolupráce. Tieto regióny sú regiónmi na úrovni NUTS 2 alebo ekvivalentnými regiónmi 5. Na účely medziregionálnej spolupráce podpora z EFRR zahŕňa celé územie Európskej únie. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 2 a ods. 3, programy medziregionálnej spolupráce sa môžu vzťahovať na celé územie alebo na časť územia tretích krajín uvedených v odseku 4 písm. a) a b). 6. Na informačné účely sa regióny tretích krajín alebo územia, ktoré sa uvádzajú v odsekoch 2 a 4, uvedú aj v zoznamoch podľa odsekov 1 a 3. Článok 4 Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu 1. Finančné prostriedky na cieľ Európska územná spolupráca predstavujú 3,48 % z celkových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na rozpočtové záväzky z fondov na obdobie rokov 2014 až 2020, stanovených v článku 83 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] (t. j. spolu 11 700 000 004 EUR), a sú pridelené takto: a) 73,24 % (t. j. spolu 8 569 000 003 EUR) na cezhraničnú spoluprácu; b) 20,78 % (t. j. spolu 2 431 000 001 EUR) na nadnárodnú spoluprácu; c) 5,98 % (t. j. spolu 700 000 000 EUR) na medziregionálnu spoluprácu. 2. Na programy spolupráce, do ktorých sú zapojené najvzdialenejšie regióny, sa poskytne pomoc z EFRR vo výške najmenej 150 % pomoci poskytnutej v období 2007 – 2013. Ďalších 50 000 000 EUR sa na spoluprácu najvzdialenejších regiónov vyčlení z rozpočtového prostriedku na medziregionálnu spoluprácu. z hľadiska tematického zamerania sa na tento dodatočný prostriedok uplatňuje článok 5 písm. b). 3. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jediné rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej podpory z EFRR na program a pridelené prostriedky na program v roku 2014. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. Počet obyvateľov v oblastiach uvedených v treťom pododseku článku 3 ods. 1 a v prvom pododseku článku 3 ods. 3 sa použije ako kritérium na ročné rozdelenie v členení podľa členských štátov. 4. Podporu z EFRR na programy cezhraničnej spolupráce a programy pre morské oblasti v rámci ENI a na cezhraničné programy v rámci IPA určí Komisia a príslušné členské štáty. 5. Podpora z EFRR na každý cezhraničný program a program pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA sa poskytne pod podmienkou, že z ENI a z IPA sa poskytne prinajmenšom ekvivalentná suma. Maximálna výška tejto ekvivalentnej sumy je ustanovená v nariadení o ENI alebo v nariadení o IPA. 6. Ročné rozpočtové prostriedky rovnocenné s podporou programov v rámci ENI a IPA z EFRR sa zapíšu do príslušných rozpočtových položiek pre tieto nástroje v rozpočtovom roku 2014. 7. V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA, na ktoré nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát. Ak 30. júna 2017 ešte budú existovať programy v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI alebo IPA, ktoré neboli predložené Komisii, celá podpora z EFRR uvedená v odseku 4 na zostávajúce roky do roku 2020 sa pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát. 8. Cezhraničné programy a programy pre morské oblasti uvedené v odseku 4, ktoré prijala Komisia, sa zastavia, ak: a) ani jedna partnerská krajina zaradená do programu nepodpísala príslušnú dohodu o financovaní do konca lehoty ustanovenej v nariadení (EÚ) č. /2012 [nariadenie o ENI] alebo nariadení (EÚ) č. /2012 [IPA], alebo b) program nie je možné uskutočniť vzhľadom na problémy, ktoré vznikli vo vzťahoch medzi zúčastnenými krajinami. V takomto prípade sa podpora z EFRR uvedená v odseku 4, ktorá zodpovedá ešte nezaviazaným ročným prídelom, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát, na jeho žiadosť. KAPITOLA II TEMATICKÉ ZAMERANIE A INVESTIČNÉ PRIORITY Článok 5 Tematické zameranie Tematické ciele uvedené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sú zamerané takto: a) pre každý program cezhraničnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele; b) pre každý program nadnárodnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele; c) pre programy medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) sa môžu vybrať všetky tematické ciele. Článok 6 Investičné priority Popri ustanovenia v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o EFRR] sa z EFRR podporuje cezhraničné zdieľanie ľudských zdrojov, zariadení a infraštruktúry v rámci jednotlivých investičných priorít, a nasledujúce investičné priority v rámci tematických cieľov: a) v rámci cezhraničnej spolupráce; i) integrácia cezhraničných trhov práce, vrátane cezhraničnej mobility, spoločné miestne iniciatívy v oblasti zamestnanosti a spoločné vzdelávanie (v rámci tematického cieľa podpory zamestnanosti a mobility pracovných síl); ii) cezhraničné presadzovanie rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ako aj cezhraničná podpora sociálneho začlenenia (v rámci tematického cieľa podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe); iii) príprava a realizácia spoločných vzdelávacích a školiacich programov (v rámci tematického cieľa investícií do zručností, vzdelávania a celoživotného vzdelávania); iv) podpora právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy); b) v rámci nadnárodnej spolupráce: príprava a realizácia makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy). KAPITOLA III PROGRAMOVANIE Článok 7 Obsah programov spolupráce 1. Program spolupráce tvoria prioritné osi. Prioritná os sa vzťahuje na jeden fond, zodpovedá istému tematickému cieľu a zahŕňa jednu alebo niekoľko investičných priorít tohto tematického cieľa v súlade s článkami 5 a 6 tohto nariadenia. 2. V programe spolupráce sa stanoví: 6. stratégia príspevku programu spolupráce k stratégii inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Únie vrátane: (i) určenia potrieb a riešenia problémov v programovej oblasti ako celku; (ii) zdôvodnenia výberu tematických cieľov a zodpovedajúcich investičných priorít so zreteľom na Spoločný strategický rámec a výsledky hodnotenia ex ante; 7. pre každú prioritnú os: (i) investičné priority a im zodpovedajúce konkrétne ciele; (ii) spoločné a osobitné ukazovatele výstupov a výsledkov, v ktorých sa v prípade potreby stanoví východisková hodnota a kvantifikovaná cieľová hodnota; (iii) opis akcií, ktoré sa majú podporiť, vrátane identifikácie hlavných cieľových skupín, konkrétnych cieľových území a tam, kde je to vhodné, aj typy príjemcov a plánované použitie finančných nástrojov; (iv) zodpovedajúce kategórie intervencií založené na nomenklatúre prijatej Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade so skúšobným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 a orientačné rozdelenie plánovaných zdrojov; 8. príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane: (i) mechanizmov zabezpečujúcich koordináciu medzi fondmi, EAFRD, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov a s Európskou investičnou bankou (EIB); (ii) kde je to vhodné, plánovaného integrovaného prístupu k územnému rozvoju mestských, vidieckych, pobrežných oblastí a oblastí s osobitnými územnými znakmi, najmä implementačných dohôd týkajúcich sa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU]; (iii) kde je to vhodné, zoznamu miest, v ktorých sa majú vykonávať integrované akcie zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačných ročných prostriedkov pridelených z EFRR na podporu týchto akcií; (iv) identifikácie oblastí, v ktorých sa bude uskutočňovať miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva; (v) kde je to vhodné, príspevku plánovaných intervencií k vykonávaniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno; 9. ustanovenia zabezpečujúce účinné využívanie fondov vrátane: (i) výkonnostného rámca v súlade s článkom 19 ods. 1 nariadenia EÚ č. /2012 [NSU]; (ii) akcií uskutočňovaných s cieľom zapojiť partnerov do prípravy programu spolupráce a úlohy partnerov pri implementácii, monitorovaní a hodnotení programu spolupráce; 10. ustanovenia zabezpečujúce efektívne využívanie fondov vrátane: (i) plánovaného využívania technickej pomoci vrátane akcií na posilňovanie administratívnej kapacity orgánov a príjemcov prostredníctvom relevantných informácií uvedených v odseku 2 písm. b) pre príslušnú prioritnú os; (ii) posúdenia administratívnej záťaže príjemcov a akcií pripravovaných na jej zníženie spolu s cieľmi; (iii) zoznamu dôležitých projektov s odhadovaným termínom začatia hlavných prác pred 1. januárom 2018; 11. plán financovania obsahujúci dve tabuľky (bez rozdelenia na jednotlivé zúčastnené členské štáty): (i) tabuľku, v ktorej sa v súlade s článkami 53, 110 a 111 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU] špecifikuje celková suma predpokladaných finančných prostriedkov na podporu z EFRR; (ii) tabuľku, v ktorej sa pre program spolupráce a pre každú prioritnú os špecifikujú celkové finančné prostriedky na podporu z EFRR a z národného spolufinancovania na celé programové obdobie. Ak sa národné spolufinancovanie zabezpečuje prostredníctvom verejného a súkromného spolufinancovania, spolufinancovanie sa v tabuľke orientačne rozčlení na verejnú a súkromnú časť. Na informačné účely sa v nej uvedie predpokladaná finančná účasť EIB; 12. vykonávacie ustanovenia pre program spolupráce obsahujúce: (i) identifikáciu akreditačného orgánu, riadiaceho orgánu a orgánu auditu; (ii) identifikáciu orgánu alebo orgánov určených na vykonávanie kontrolných úloh; (iii) orgán alebo orgány určené ako zodpovedné za vykonávanie úloh auditu; (iv) postup na vytvorenie spoločného sekretariátu; (v) stručný opis systémov riadenia a kontroly; (vi) rozdelenie záväzkov medzi zúčastnené členské štáty v prípade finančných opráv požadovaných riadiacim orgánom alebo Komisiou. Informácie požadované podľa písmen a) až d) budú prispôsobené konkrétnemu charakteru programov spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. b), c) a d) tohto nariadenia. Informácie požadované podľa písmena e) bodov ii) a iii) nebudú zahrnuté do programov spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. b), c) a d) tohto nariadenia. 3. Každý program spolupráce zahŕňa: (i) opis konkrétnych opatrení zameraných na to, aby sa pri výbere operácií prihliadalo na požiadavky ochrany životného prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmien klímy a prispôsobovanie sa týmto zmenám, a prevenciu rizika a riadenie rizík; (ii) opis konkrétnych opatrení na podporu rovnosti príležitostí a predchádzanie akejkoľvek diskriminácii z dôvodu rodu, rasového alebo etnického pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas prípravy, navrhovania a uskutočňovania programu spolupráce a najmä vo vzťahu k dostupnosti financovania so zreteľom na potreby rôznych cieľových skupín ohrozených takouto diskrimináciou, a najmä na potrebu zabezpečiť dostupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím; (iii) opis jeho príspevku k podpore rovnosti medzi mužmi a ženami a tam, kde je to vhodné, ustanovenia na zabezpečenie začlenenia rodového hľadiska na úrovni programov aj operácií. Členské štáty predložia stanovisko vypracované národnými orgánmi pre rovnosť príležitostí o opatreniach uvedených v bodoch (ii) a (iii) aj s návrhom programu spolupráce. Prvý a druhý pododsek sa nevzťahuje na programy spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. b), c) a d) tohto nariadenia. 4. V programoch spolupráce podľa článku 2 ods. 3) písm. c) a d) sa definuje príjemca alebo príjemcovia takéhoto programu spolupráce a môže sa v nich stanoviť aj postup udeľovania finančných prostriedkov. 5. Zúčastnené členské štáty a tam, kde je to vhodné, tretie krajiny alebo územia písomne potvrdia svoj súhlas s obsahom programu spolupráce skôr, ako sa predloží Komisii. Súčasťou tohto súhlasu je aj záväzok všetkých zúčastnených členských štátov, že poskytnú potrebné spolufinancovanie na vykonávanie programu spolupráce. 6. Členské štáty vypracujú program spolupráce podľa vzoru prijatého Komisiou. 7. Komisia tento vzor prijme prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. Článok 8 Spoločný akčný plán Pokiaľ sa spoločný akčný plán uvedený v článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] vykonáva v rámci zodpovednosti EZÚS ako príjemcu, zamestnanci spoločného sekretariátu programu spolupráce a členovia valného zhromaždenia EZÚS sa môžu stať členmi riadiaceho výboru uvedeného v článku 97 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. Členovia valného zhromaždenia EZÚS netvoria v rámci tohto riadiaceho výboru väčšinu. Článok 9 Miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva Miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva podľa článku 28 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU] sa môže uskutočňovať prostredníctvom programov cezhraničnej spolupráce za predpokladu, že skupinu pre miestny rozvoj tvoria zástupcovia najmenej dvoch krajín, z ktorých jednou je členský štát. Článok 10 Integrované územné investície Pokiaľ ide o programy spolupráce, sprostredkovateľský orgán, ktorý má vykonávať riadenie a uskutočňovanie integrovaných územných investícií uvedených v článku 99 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU] je EZÚS alebo iný právny subjekt zriadený podľa práva jednej zo zúčastnených krajín za predpokladu, že ho zriadili orgány verejnej moci z aspoň dvoch zúčastnených krajín. Článok 11 Výber operácií 1. Operácie v rámci programov spolupráce vyberá monitorovací výbor uvedený v článku 41 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. 2. Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce sú zapojení príjemcovia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, aspoň jeden z ktorých je z členského štátu. Operácia sa môže vykonávať v jedinej krajine za predpokladu, že je to na prospech danej programovej oblasti. Operácie týkajúce sa medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) a b) zahŕňajú príjemcov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty. 3. Bez ohľadu na odsek 2 EZÚS alebo iný právny subjekt zriadený podľa zákonov jednej zo zúčastnených krajín môže ako jediný príjemca požiadať o podporu operácie za predpokladu, že ho zriadili verejné orgány alebo subjekty z najmenej dvoch zúčastnených krajín v prípade cezhraničnej alebo nadnárodnej spolupráce, alebo z najmenej troch zúčastnených krajín v prípade medziregionálnej spolupráce. 4. Príjemcovia spolupracujú pri príprave, vykonávaní, personálnom zabezpečení a financovaní operácií. 5. Riadiaci orgán poskytne hlavnému alebo jedinému príjemcovi pre každú operáciu dokument, v ktorom sú uvedené podmienky poskytovania podpory určenej na operáciu, vrátane osobitných požiadaviek týkajúcich sa výrobkov alebo služieb, ktoré majú byť v rámci operácie poskytnuté, plán financovania a časový limit na realizáciu. Článok 12 Príjemcovia pomoci 1. Pokiaľ pre operáciu v programe spolupráce existujú dvaja alebo viacerí príjemcovia, všetci príjemcovia určia jedného z nich ako hlavného príjemcu. 2. Hlavný príjemca vykonáva tieto úlohy: (a) s ostatnými príjemcami dohodne dohodu obsahujúcu ustanovenia, ktoré medziiným zaručia správne finančné riadenie prostriedkov pridelených na každú operáciu vrátane postupov na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm; (b) prevezme zodpovednosť za zabezpečenie vykonávania celej operácie; (c) uistí sa, že výdavky vykazované všetkými príjemcami vznikli pri vykonávaní operácie a zodpovedajú činnostiam, na ktorých sa dohodli všetci príjemcovia; (d) overuje, či výdavky vykazované ostatnými príjemcami potvrdil(-i) kontrolór(-i) v prípade, že toto overenie nevykonáva riadiaci orgán podľa článku 22 ods. 3. 3. Hlavný príjemca zabezpečí, aby ostatní príjemcovia dostali celú sumu verejnej podpory čo najrýchlejšie a v plnej výške. Nesmie sa odpočítať ani zadržať žiadna suma a nesmie sa uložiť žiadny ďalší osobitný alebo iný poplatok s rovnakým účinkom, ktorý by znížil tieto sumy pre ostatných príjemcov. 4. Hlavní príjemcovia sa musia nachádzať v členskom štáte a jediní príjemcovia musia byť v ňom registrovaní. KAPITOLA IVMONITOROVANIE a HODNOTENIE Článok 13 Správy o vykonávaní 1. Riadiaci orgán do 30. apríla 2016 a do 30. apríla každého nasledujúceho roku do roku 2022 vrátane predloží Komisii výročnú správu v súlade s článkom 44 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Správa predložená v roku 2016 sa bude vzťahovať na finančné roky 2014 a 2015, ako aj na obdobie medzi začiatočným dátumom oprávnenosti výdavku a 31. decembrom 2013. 2. Vo výročných správach o vykonávaní sa uvádzajú informácie o: 13. vykonávaní programu spolupráce v súlade s článkom 44 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]; 14. pokroku pri príprave a vykonávaní hlavných projektov a spoločných akčných plánov. 3. Vo výročných správach o vykonávaní predložených v roku 2017 a 2019 sa uvedú a vyhodnotia informácie vyžadované na základe článku 44 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a informácie uvedené v odseku 2, ako aj: 15. pokrok v uskutočňovaní integrovaného prístupu k rozvoju územia vrátane udržateľného rozvoja miest a miestneho rozvoja pod vedením Spoločenstva v rámci operačného programu; 16. pokrok pri vykonávaní akcií na posilnenie kapacity orgánov a príjemcov spravovať a využívať EFRR; 17. pokrok vo vykonávaní plánu hodnotenia a následných opatrení v nadväznosti na zistenia z hodnotení; 18. konkrétne opatrenia prijaté na šírenie rovnosti medzi mužmi a ženami a zabránenie diskriminácii, aj pokiaľ ide o dostupnosť pre telesne postihnuté osoby, a ustanovenia vykonané na zabezpečenie integrácie rodovej perspektívy v operačnom programe a operáciách; 19. opatrenia na šírenie udržateľného rozvoja; 20. výsledky informačných opatrení a opatrení publicity prijatých v rámci komunikačnej stratégie; 21. pokrok pri vykonávaní opatrení v oblasti sociálnej inovácie, ak sú potrebné; 22. zapojenie partnerov do vykonávania, monitorovania a hodnotenia programu spolupráce. 4. Výročná a záverečná správa o vykonávaní sa vypracúvajú podľa vzorov, ktoré prijala Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. Článok 14 Ročné hodnotenie Ak sa schôdza venovaná ročnému hodnoteniu neorganizuje podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU], ročné hodnotenie sa môže vykonať písomne. Článok 15 Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca Spoločné ukazovatele ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu sa používajú podľa potreby a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. Je pre ne nastavená nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022. Pre ukazovatele výstupov konkrétnych programov sa stanoví nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022. Pre ukazovatele výsledkov konkrétnych programov sa východisková čiara stanoví s využitím najnovších dostupných údajov a ciele sa stanovia na rok 2022, ale možno ich vyjadriť kvantitatívne alebo kvalitatívne. Článok 16 Technická pomoc Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na programy spolupráce, ale nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR. KAPITOLA VIOPRÁVNENOSŤ Článok 17 Všeobecné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov 1. Komisia je v súlade s článkom 29 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť dodatočné osobitné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov na programy spolupráce. 2. Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá oprávnenosti ustanovené v článkoch 55 až 61 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], nariadení (EÚ) č. [...]/2012 [EFRR] alebo v tomto nariadení, alebo na ich základe, monitorovací výbor stanoví pravidlá oprávnenosti pre program spolupráce ako celok. 3. Pokiaľ ide o záležitosti, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá oprávnenosti ustanovené v článkoch 55 až 61 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], nariadení (EÚ) č. [...]/2012 [EFRR] alebo v tomto nariadení, alebo na ich základe, alebo ustanovené monitorovacím výborom, uplatňujú sa vnútroštátne pravidlá krajiny, v ktorej vznikli výdavky. Článok 18 Náklady na zamestnancov Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu mieru až do výšky 15 % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov. Článok 19 Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta 1. Operácie v rámci programov spolupráce, s výhradou výnimiek uvedených v odsekoch 2 a 3, sa vykonávajú v tej časti programovej oblasti, ktorej súčasťou je územie Únie („časť programovej oblasti na území Únie“). 2. Riadiaci orgán môže uznať, že celá operácia alebo jej časť sa vykonáva mimo časti programovej oblasti na území Únie za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: 23. operácia je na prospech celej programovej oblasti; 24. celková suma pridelená v rámci programu spolupráce na operácie vykonávané mimo časti programovej oblasti na území Únie nepresiahne 20 % pomoci z EFRR na úrovni programu alebo 30 % v prípade programov spolupráce, kde časť programu na území Únie tvoria najodľahlejšie regióny; 25. povinnosti riadiacich orgánov a orgánov auditu vo vzťahu k riadeniu, kontrole a auditu operácie vykonávajú orgány pre program spolupráce, alebo tieto orgány uzavrú dohody s orgánmi v členskom štáte alebo v tretej krajine alebo na území, kde sa vykonáva operácia. 3. Pokiaľ ide o operácie týkajúce sa činností v oblasti reklamy a budovania kapacít, výdavky môžu vzniknúť mimo časti programovej oblasti na území Únie za predpokladu, že sú splnené podmienky ustanovené v odseku 2 písm. a) a c). KAPITOLA VIIRIADENIE, KONTROLA a AKREDITÁCIA Článok 20 Určenie orgánov 1. Na účely článku 113 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU] členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, určia jediný riadiaci orgán a, na účely článku 113 ods. 4 uvedeného nariadenia, jediný orgán auditu, ktoré sa nachádzajú v rovnakom členskom štáte. 2. Riadiaci orgán dostáva platby vykonané Komisiou a vykonáva platby hlavnému príjemcovi v súlade s článkom 122 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. Článok 21 Európske zoskupenie územnej spolupráce Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, môžu využiť EZÚS a poveriť ho zodpovednosťou za riadenie programu spolupráce alebo jeho časti, najmä zveriť mu povinnosti riadiaceho orgánu. Článok 22 Funkcie riadiaceho orgánu 1. Riadiaci orgán programu spolupráce vykonáva funkcie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu ustanovené v článkoch 114 a 115 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. 2. Po konzultácii s členskými štátmi a s akýmikoľvek tretími krajinami, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, riadiaci orgán zriadi spoločný sekretariát. Spoločný sekretariát pomáha riadiacemu orgánu a monitorovaciemu výboru pri výkone ich funkcií. Spoločný sekretariát takisto poskytuje potenciálnym príjemcom informácie o možnostiach financovania v rámci programov spolupráce a pomáha príjemcom pri vykonávaní operácií. 3. Riadiaci orgán vykonáva overovania podľa článku 114 ods. 4 písm. a) nariadenia Rady (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] pre celú programovú oblasť, ak jej riadiacim orgánom je EZÚS. 4. Ak riadiaci orgán nemôže vykonávať overovania podľa článku 114 ods. 4 písm. a) nariadenia Rady (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] v celej programovej oblasti, každý členský štát alebo tretia krajina určí orgán alebo osobu zodpovednú za vykonávanie takýchto overovaní vo vzťahu k príjemcom na jej území („kontrolór(-i)“). Ak je to možné, týmito kontrolórmi sú tie isté orgány, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie týchto overovaní pre operačné programy v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť alebo, v prípade tretích krajín, za vykonávanie porovnateľných overovaní v rámci nástrojov vonkajšej politiky Únie. Každý členský štát alebo tretia krajina sú zodpovedné za kontroly vykonávané na ich území. 5. Ak poskytovanie spolufinancovaných produktov alebo služieb možno overiť len vo vzťahu k celej operácii, toto overenie vykoná riadiaci orgán alebo kontrolór členského štátu, v ktorom sa nachádza hlavný príjemca. Článok 23 Funkcie orgánu auditu 1. Členské štáty a tretie krajiny, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, môžu rozhodnúť, že orgán auditu je oprávnený priamo vykonávať úlohy uvedené v článku 116 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] na celom území, na ktoré sa vzťahuje program spolupráce. Určia, kedy má orgán auditu sprevádzať audítor členského štátu alebo tretej krajiny. 2. Ak orgán auditu nemá oprávnenie uvedené v odseku 1, pomáha mu skupina audítorov, v ktorej je zástupca každého členského štátu zúčastneného na programe spolupráce a ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 116 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. Každý zástupca je zodpovedný za to, že orgánu auditu poskytne faktografické podklady vzťahujúce sa na výdavky na jeho území, ktoré tento orgán potrebuje na vykonanie hodnotenia. Skupina audítorov sa vytvorí najneskôr tri mesiace od rozhodnutia, ktorým sa schváli operačný program. Vypracuje si vlastný rokovací poriadok; predsedá jej orgán auditu pre program spolupráce. 3. Audítori sú funkčne nezávislí od kontrolórov, ktorí vykonávajú overovanie podľa článku 22. Článok 24 Akreditácia Akreditáciu riadiaceho orgánu vykonáva akreditačný orgán členského štátu, v ktorom sa nachádza riadiaci orgán. KAPITOLA VIIIFINANČNÉ HOSPODÁRENIE Článok 25 Rozpočtové záväzky, platby a vymáhanie 1. Pomoc z EFRR pre programy spolupráce sa vypláca na jeden účet bez vnútroštátnych podúčtov. 2. Riadiaci orgán zabezpečí, aby sa každá suma vyplatená ako výsledok nezrovnalosti vymáhala od hlavného alebo jediného príjemcu. Príjemcovia vrátia hlavnému príjemcovi všetky neoprávnene vyplatené sumy. 3. Ak sa hlavnému príjemcovi nepodarí zabezpečiť vrátenie týchto súm od ostatných príjemcov pomoci, alebo ak sa riadiacemu orgánu nepodarí zabezpečiť vrátenie takýchto súm od hlavného alebo jediného príjemcu, členský štát alebo tretia krajina, na území ktorej sa príslušný príjemca nachádza, alebo v ktorej je registrovaný EZÚS, nahradí riadiacemu orgánu sumu neoprávnene vyplatenú tomuto príjemcovi. Riadiaci orgán je zodpovedný za vrátenie príslušných súm do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s rozdelením zodpovednosti medzi zúčastnené členské štáty ustanoveným v programe spolupráce. Článok 26 Používanie eura Odchylne od článku 123 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], príjemcovia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá v mesiaci, v ktorom výdavok vznikol. Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza príjemca. Článok 27 Zrušenie viazanosti Odchylne od prvého pododseku článku 127 ods. 1, ale bez dotknutia článku 127 ods. 4, nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU] Komisia zruší viazanosť každej časti sumy vypočítanej v súlade s druhým pododsekom uvedeného článku na program spolupráce, ktorá sa nepoužila na počiatočnú a ročnú zálohovú platbu, na priebežné platby a ročnú súvahu do 31. decembra tretieho finančného roka nasledujúceho po roku prijatia rozpočtového záväzku v rámci programu spolupráce, alebo na ktorú nebola žiadosť o platbu zaslaná v súlade s článkom 126 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [NSU]. Článok 28 Účasť tretích krajín Podrobné pravidlá týkajúce sa finančného riadenia, ako aj programovania, monitorovania, hodnotenia a kontroly účasti tretích krajín v nadnárodných a medziregionálnych programoch spolupráce uvedených v článku 3 ods. 4 druhý pododsek a v článku 3 ods. 5 sa stanovia, podľa vhodnosti, v príslušnom programe spolupráce a/alebo v príslušnej dohode o financovaní uzavretej medzi Komisiou, každou z tretích krajín a členským štátom, ktorý je hostiteľom riadiaceho orgánu príslušného programu. KAPITOLA XZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 29 Delegovanie právomocí 1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 17 ods. 1 sa Komisii udeľuje na neurčité obdobie odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 3. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 17 ods. 1 kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 17 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament, ako aj Rada, informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 30 Postup vo výbore 1. Komisii pomáha Výbor pre koordináciu fondov. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 31 Prechodné ustanovenia 1. Pokiaľ ide o cieľ Európska územná spolupráca, toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani na úpravu, vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia, pomoci schválenej Komisiou na základe nariadenia Rady (ES) č. 1080/2006 ani na akýkoľvek iný právny predpis, ktorý sa uplatňuje na túto pomoc k 31. decembru 2013, pričom uvedené nariadenie alebo právne predpisy sa naďalej uplatňujú na takúto pomoc alebo na dotknuté projekty až do ich ukončenia. 2. Žiadosti o získanie pomoci v rámci cieľa Európska územná spolupráca v období 2007 – 2013 podané podľa nariadenia (ES) č. 1080/2006 pred 1. januárom 2014 zostávajú v platnosti. Článok 32 Preskúmanie Európsky parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie do 31. decembra 2022 v súlade s článkom 178 zmluvy. Článok 33Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Spoločné ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca (uvedené v článku 15) JEDNOTKA | NÁZOV | Výrobné investície | podniky | Počet podnikov, ktorým sa poskytujú granty | podniky | Počet podnikov, ktorým sa poskytuje finančná pomoc okrem grantov | podniky | Počet podnikov, ktorým sa poskytuje nefinančná pomoc | podniky | Počet novo podporených podnikov | EUR | Súkromné investície rovnocenné verejnej podpore pre MSP (granty) | EUR | Súkromné investície rovnocenné verejnej podpore pre MSP (okrem grantov) | prepočet v jednotkách plného pracovného úväzku | Počet pracovných miest vytvorených v podporených MSP | Turistika | návštevy | Počet podporovaných návštev turisticky zaujímavých miest | Infraštruktúra IKT | osoby | Počet obyvateľov s prístupom k vysokorýchlostnému internetu s rýchlosťou aspoň 30 Mbps | Doprava | Železnice | km | Celková dĺžka nových železničných tratí | z toho: TEN-T | km | Celková dĺžka zrekonštruovaných alebo zmodernizovaných železničných tratí | z toho: TEN-T | Cesty | km | Celková dĺžka novo vybudovaných ciest | z toho: TEN-T | km | Celková dĺžka zrekonštruovaných alebo zmodernizovaných ciest | z toho: TEN-T | Mestská hromadná doprava | počet cestujúcich | Zvýšenie počtu cestujúcich využívajúcich podporenú mestskú dopravu | Vnútrozemské vodné cesty | tony-km | Zvýšenie nákladu prepravovaného na zlepšených vnútrozemských vodných cestách | Životné prostredie | Tuhý odpad | tony | Dodatočné kapacity na recyklovanie odpadu | Zásobovanie vodou | osoby | Počet ďalších obyvateľov s prístupom k lepšiemu zásobovaniu vodou | m3 | Odhadované zníženie presakovania z vodovodných systémov | Čistenie odpadových vôd | populačný koeficient | Počet ďalších obyvateľov s prístupom k lepšiemu čisteniu odpadových vôd | Predchádzanie rizikám a riadenie rizík | osoby | Počet obyvateľov, ktorí majú prospech z opatrení na ochranu proti povodniam | osoby | Počet obyvateľov, ktorí majú prospech z opatrení na prevenciu lesných požiarov a iných ochranných opatrení | Rekultivácia pôdy | hektáre | Celková plocha rekultivovanej pôdy | Zástavba pôdy | hektáre | Zmeny v pôde ako dôsledok stavebnej činnosti | Príroda a biodiverzita | hektáre | Povrchová plocha habitatov v lepšom stave ich ochrany | Výskum a inovácie | osoby | Počet zamestnancov na oddelení pre výskum a vývoj/výskumníkov, ktorí pracujú v novo postavených alebo novo vybavených zariadeniach výskumnej infraštruktúry | podniky | Počet podnikov spolupracujúcich s podporovanými výskumnými inštitúciami | prepočet v jednotkách plného pracovného úväzku | Počet výskumníckych pracovných miest vytvorených v podporených subjektoch | EUR | Súkromné investície rovnocenné verejnej podpore v oblasti inovácií a výskumno-vývojových projektov | podniky | Počet podnikov, ktoré uviedli na trh nové alebo výrazne zlepšené výrobky vďaka podpore inovačných alebo výskumno-vývojových projektov | podniky | Počet podnikov, ktoré uviedli pre firmu nové alebo výrazne zlepšené výrobky vďaka podpore inovačných alebo výskumno-vývojových projektov | Energetika a zmena klímy | Obnoviteľné zdroje | MW | Dodatočné kapacity na výrobu obnoviteľnej energie | Energetická efektívnosť | domácnosti | Počet domácností so zlepšenou klasifikáciou spotreby energie | kWh/rok | Zníženie spotreby primárnej energie vo verejných budovách | užívatelia | Počas dodatočných užívateľov energie napojených na inteligentné siete | Zníženie emisií skleníkových plynov | tony CO2 ekv. | Odhadované zníženie emisií skleníkových plynov v ekvivalente CO2 | Sociálna infraštruktúra | Starostlivosť o deti a vzdelávanie | osoby | Kapacity služieb podporených zariadení starostlivosti o deti alebo vzdelávacej infraštruktúry | Zdravotníctvo | osoby | Kapacity podporených zdravotníckych služieb | Bývanie | domácnosti | Počet domácností, ktoré majú úžitok zo zlepšenia bytových pomerov | Turistika | návštevy | Počet návštev turisticky zaujímavých miest | Kultúrne dedičstvo | návštevy | Počet návštev podporených lokalít | Rozvoj miest | Osoby | Počet obyvateľov žijúcich v oblastiach s integrovanou stratégiou rozvoja miest | štvorcové metre | Nové otvorené priestory v mestských oblastiach | štvorcové metre | Nové verejné alebo komerčné budovy v mestských oblastiach | štvorcové metre | Nové bývanie v mestských oblastiach | Trh práce a odborná príprava[22] | osoby | Počet účastníkov iniciatív cezhraničnej mobility, spoločných miestnych iniciatív v oblasti zamestnanosti a spoločného vzdelávania | osoby | Počet účastníkov spoločných iniciatív týkajúcich sa miestnej zamestnanosti a spoločnej odbornej prípravy | osoby | Počet účastníkov cezhraničných projektov na podporu rovnosti mužov a žien, rovnosti príležitostí a sociálneho začleňovania | osoby | Počet účastníkov cezhraničných programov spoločného vzdelávania a odbornej prípravy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, možností vzdelávania a vyššieho a odborného vzdelávania | Inštitucionálna a administratívna kapacita | počet | Počet projektov na podporu právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami | počet | Počet projektov navrhnutých a realizovaných s cieľom podporiť vykonávanie makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno | počet | Počet projektov medziregionálnej spolupráce navrhnutých s cieľom zvýšiť efektívnosť politiky súdržnosti | počet | Počet projektov medziregionálnej spolupráce navrhnutých a realizovaných s cieľom zvýšiť efektívnosť politiky súdržnosti | [1] Výsledky verejných konzultácií o záveroch piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, Brusel, pracovný dokument útvarov Komisie, SEK(2011) 590 v konečnom znení, 13.5.2011. [2] Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III (2000 – 2006) – hodnotenie ex post, spoločnosť Panteia and Partners, máj 2010. [3] Správa o cieli 3: výzva pre územnú spoluprácu – budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, (2010/2155(INI)), prijatá 23. júna 2011. [4] Výsledky verejných konzultácií o záveroch piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, Brusel, pracovný dokument útvarov Komisie, SEK(2011) 590 v konečnom znení, 13.5.2011. [5] Príspevky FR, HU, AT, MT, IT, ES, RO. [6] Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III (2000 – 2006) – hodnotenie ex post, spoločnosť Panteia and Partners, máj 2010, s. 3, 4. [7] Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III (2000 – 2006) – hodnotenie ex post, spoločnosť Panteia and Partners, máj 2010, s. 9. [8] Skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa budúcnosťou politiky súdržnosti – správa zo štvrtého zasadnutia – 25. – 26. marca 2010, s. 2. [9] Skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa budúcnosťou politiky súdržnosti – správa z piateho zasadnutia – 7. – 8. júna 2010, s. 6. [10] Správa o cieli 3: výzva pre územnú spoluprácu – budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, (2010/2155(INI)), prijatá 23. júna 2011. [11] Oznámenie Stratégia Európskej únie pre región Baltického mora, KOM(2009) 248, 10.6.2009 a oznámenie Stratégia Európskej únie pre podunajskú oblasť, Brusel, 8.12.2010, KOM(2010) 715. [12] Ú. v. EÚ C , , s. [13] Ú. v. EÚ C , , s. [14] Ú. v. EÚ L , , s. [15] Pozri stranu yy tohto úradného vestníka. [16] Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1. [17] Ú. v. EÚ L [18] Ú. v. EÚ L [19] Oznámenie Komisie: Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020 v konečnom znení, 3.3.2010. [20] Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19. [21] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [22] Podľa potreby sa informácie o účastníkoch rozčlenia podľa postavenia účastníkov na trhu práce, pričom sa uvedie, či sú „zamestnaní“, „nezamestnaní“, „dlhodobo nezamestnaní“, „nečinní“ alebo „nečinní a nezúčastňujúci sa na vzdelávaní a odbornej príprave“