SK Úradný vestník Európskej únie C 229/44

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva pre sociálne podnikanie – Vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií“

COM(2011) 682 final

2012/C 229/08

Spravodajca: Giuseppe GUERINI

Komisia sa 25. októbra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva pre sociálne podnikanie – Vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií“

COM(2011) 682 final.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. mája 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 481. plenárnom zasadnutí 23. a 24. mája 2012 (schôdza z 23. mája) prijal 193 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta iniciatívu, ktorú Komisia vhodným spôsobom predostrela v tomto oznámení obsahujúcom 11 kľúčových opatrení. Okrem toho EHSV s uspokojením konštatuje, že Komisia v mnohých otázkach vychádzala z jeho prieskumného stanoviska o sociálnom podnikaní (1).

1.2 EHSV zastáva názor, že sociálne podniky by sa mali podporovať, keďže môžu zohrávať dôležitú úlohu ako hybná sila sociálnej inovácie, či už prostredníctvom zavádzania nových postupov v oblasti poskytovania služieb a opatrení zameraných na zlepšenie kvality života ľudí, alebo vďaka tomu, že podporujú vytváranie nových výrobkov, ktoré uspokoja nové potreby spoločnosti. EHSV chce poukázať najmä na to, že sociálne podniky ponúkajú obrovský potenciál z hľadiska zlepšenia prístupu k pracovným miestam a pracovných podmienok, najmä pre ženy a mladých ľudí, ale aj pre rôzne kategórie znevýhodnených pracovníkov.

1.3 Táto iniciatíva Komisie je dôležitou príležitosťou, ako podporiť snahy o vymedzenie čoraz jasnejšej terminológie (s cieľom vyhnúť sa kumulácii pojmov z oblasti sociálnej ekonomiky, ako je „sociálne hospodárstvo“, „sociálny podnik“, „sociálne podnikanie“). Pomohlo by to skonsolidovať ciele a zámery iniciatívy a zvýšiť jej efektívnosť. EHSV preto odporúča inštitúciám EÚ, aby vo svojich politických návrhoch ako aj pri komunikácii koherentne používali pojem „sociálny podnik“.

1.4 EHSV vníma pozitívne zámer Komisie vytvoriť nástroje, ktoré umožnia získať lepšie poznatky o tomto sektore a pomôžu zviditeľniť sociálne podniky, a súhlasí s cieľom rozvíjať iniciatívy, ktoré sociálnym podnikom pomôžu posilňovať podnikateľské schopnosti, podporovať profesionalizáciu a vytvárať siete s cieľom podeliť sa o svoje zručnosti. Zároveň to bude podnecovať tieto podniky, aby prispeli k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu.

1.5 Ciele Komisie v súvislosti so zlepšením prístupu k financiám a zlepšením právneho rámca možno takisto len oceniť a schváliť: pokiaľ ide o tieto dva ciele, treba pripomenúť, že na podporu sociálnych podnikov je nevyhnutné priaznivé hospodárske a regulačné prostredie.

1.6 EHSV oceňuje, že v oznámení sa výslovne nabáda, aby sa podnecovali a podporovali opatrenia, ktoré sociálnym podnikom uľahčia prístup k verejným zákazkám.

1.7 EHSV apeluje na členské štáty, aby vytvorili štátne rámce pre rast a rozvoj sociálnych podnikov, pričom by mali prihliadať na príslušné kľúčové oblasti s cieľom zabezpečiť podporu a rozvoj. Obzvlášť odporúča, aby boli prijaté opatrenia, ktoré umožnia štátom oslobodiť od daní nerozdelený zisk, a tak podporovať konsolidáciu imania sociálnych podnikov.

1.8 V snahe lepšie podporiť opatrenia navrhované v oznámení by bolo potrebné presadzovať vykonávanie hodnotení výsledkov a výhod, ktoré prinášajú sociálne podniky.

2. Úvod

2.1 Význam sociálnych podnikov v oblasti hospodárskej politiky a politiky súdržnosti v posledných rokoch neustále narastá. Objavilo sa množstvo rôznych iniciatív, ktoré navrhli rôzne orgány. EHSV vypracoval v tejto súvislosti niekoľko stanovísk z vlastnej iniciatívy, na ktoré nadväzuje aj toto stanovisko. Spomeňme najmä stanovisko na tému „Rôzne typy podnikov“ (2) z roku 2009 a nedávno vypracované dôležité prieskumné stanovisko na tému „Sociálne podnikanie a sociálny podnik“ (3), ktoré bolo vypracované na žiadosť Európskej komisie ako príspevok k jej Iniciatíve pre sociálne podnikanie a obsahuje viacero prioritných oblastí, ktoré sú pre rozvoj a rast sociálneho podniku kľúčové.

2.2 Už niekoľko rokov sa v Európe i mimo nej rozvíja solídna akademická a vedecká prax zameraná na problematiku sociálnych podnikov, a táto skutočnosť stimulovala aj inštitúcie EÚ.

2.3 Je dôležité pripomenúť na tomto mieste uznesenie Európskeho parlamentu z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve [2008/2250(INI)] ako aj výzvu, ktorú 400 pedagógov z európskych univerzít „From Words to Action: European Scholars in Support of Social Economy Enterprises“ adresovalo Európskemu parlamentu, a príspevky členov Komisie Barniera a Tajaniho, ktoré v tejto súvislosti odzneli na verejnej diskusii 13. októbra 2010.

2.4 Pojem „sociálne podnikanie“ nadobudol postupom času rôzne významy a jeho sémantické pole sa postupne rozširovalo podľa autorov, ktorí tento pojem použili. Na začiatku sa používal na označenie podnikateľských činností, ktoré vykonávali neziskové organizácie s cieľom vytvoriť zisky, ktoré by sa znovu použili na financovanie týchto organizácií. Je dôležité, aby sa zachoval tento význam pojmu sociálneho podniku a aby sme si ho nemýlili so „sociálnou zodpovednosťou podnikov“. Na toto by sa mal klásť dôraz v budúcich iniciatívach, ktoré inštitúcie EÚ zrealizujú v tomto sektore.

3. Definícia sociálneho podniku

3.1 Definícia sociálneho podniku navrhovaná v oznámení o Iniciatíve pre sociálne podnikanie je pozitívnym krokom k uznaniu osobitného charakteru tohto typu organizácie, a inštitúcie EÚ by ju mali používať ako referenčné vymedzenie. Táto definícia totiž správne zohľadňuje tri kľúčové aspekty, ktorými sa sociálne podniky líšia od ostatných podnikov: sociálny cieľ/účel, podnikateľská činnosť a participatívne riadenie. EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bola táto definícia použitá aj v návrhu nariadenia o európskych fondoch sociálneho podnikania.

3.2 Okrem toho treba pripomenúť, že Európska komisia v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie stanovuje niekoľko požiadaviek, na základe ktorých možno identifikovať sociálny podnik a s ktorými možno len súhlasiť.

3.3 Výbor schvaľuje, že Komisia nestanovuje normatívnu definíciu sociálneho podniku, keďže v jednotlivých štátoch existujú rôzne predpisy, ktoré treba rešpektovať, pričom treba zaručiť, že sa definícia sociálneho podniku nebude zneužívať.

3.4 EHSV využíva príležitosť na to, aby spomenul nedávno prijaté prieskumné stanovisko o sociálnom podnikaní a sociálnom podniku, v ktorom sa sociálny podnik opisuje takto:

— má hlavne sociálne, a nie lukratívne ciele; vytvára sociálne výhody, ktoré slúžia členom podniku alebo širšej verejnosti,

— ide o prevažne neziskový subjekt, kde sa prebytky znovu investujú, namiesto toho, aby sa rozdelili medzi akcionárov alebo vlastníkov,

— môže mať mnohoraké právne formy a modely (napr. družstvá, vzájomné spoločnosti, dobrovoľné združenia, nadácie, ziskové alebo neziskové spoločnosti); jednotlivé formy sa často kombinujú a niekedy menia podľa potreby,

— je to hospodársky subjekt, ktorý produkuje tovar a služby (často všeobecného záujmu), často so silnou zložkou sociálnej inovácie,

— koná ako nezávislý subjekt (zoskupenie nezávislých subjektov), so silným dôrazom na účasť a spolurozhodovanie (zamestnanci, užívatelia, členovia), ako aj na správu a demokraciu (buď zastupiteľskú alebo otvorenú),

— často vychádza z občianskej spoločnosti.

3.5 Vzhľadom na tieto charakteristické črty je dôležité zdôrazniť nasledujúce osobitné požiadavky.

— Cieľom nie je zisk, čo treba uviesť v stanovách prostredníctvom povinnosti použiť zisky a prebytky na realizáciu činnosti, na ktorú sa podnik zameriava, alebo na zvyšovanie vlastného imania tým, že sa tieto prostriedky umiestnia do fondu, ktorý si vlastníci nebudú môcť rozdeliť, a to ani počas trvania podniku, ani v prípade jeho zrušenia. V sociálnom podniku je zakázané priamo rozdeliť zisky a nadbytky, ako aj prostriedky a rezervy v prospech správcov podniku, členov, akcionárov, pracovníkov a spolupracovníkov. Toto obmedzenie sa samozrejme týka aj nepriamych foriem, napr. keď správcovia a pracovníci dostávajú vyššie odmeny ako pracovníci v podnikoch pôsobiacich v tých istých alebo podobných sektoroch a za podobných podmienok. Podobne aj odmeňovanie za finančné nástroje musí byť obmedzené a nesmie presahovať stanovený percentuálny podiel, aby sa zaručilo, že sociálne podniky budú mať primeraný kapitál.

— Prihliada sa na všeobecné blaho a na všeobecný záujem spoločenstva. Sociálny podnik sa často definuje na základe dvoch rôznych aspektov, ktoré sú jeho súčasťou: sociálneho cieľa rozšíreného o všeobecný záujem týkajúci sa miestneho spoločenstva alebo konkrétnych sociálnych skupín, ktoré sú rôznym spôsobom znevýhodnené, ale predovšetkým druhu tovaru a služieb, ktoré tento podnik poskytuje v súlade s týmto cieľom.

— Úloha posilňovať sociálnu súdržnosť prostredníctvom tovaru a služieb poskytovaných v súlade s cieľom dosiahnuť väčšiu hospodársku, sociálnu a environmentálnu súdržnosť.

4. Pripomienky k návrhu Komisie

4.1 Oznámenie vyzdvihuje rôzne aspekty týkajúce sa zlepšenia prístupu k financovaniu (3.1), zviditeľnenia sociálnych podnikov (3.2) a zlepšenia právneho rámca (3.3).

4.2 Pokiaľ ide o zlepšenie možností prístupu k financovaniu, výbor súhlasí s názorom Európskej komisie, že je nevyhnutné zabezpečiť financovanie sociálnych podnikov. Možno totiž konštatovať, že chýbajú vhodné nástroje na posúdenie úverovej bonity sociálnych podnikov, či už úverovým inštitúciám alebo správcom opatrení na podporu získania úveru, ktoré realizujú európske inštitúcie. V mnohých prípadoch sa totiž sotva uznáva „podniková“ hodnota a hospodárska životaschopnosť sociálnych podnikov.

4.3 Ak chceme viac zviditeľniť úžitok sociálnych podnikov, je nevyhnutné vychádzať z vyhodnotenia sociálnych účinkov, ktoré sa odlišujú od čisto hospodárskych výsledkov. Poukazujeme na to, že je potrebné mať prostriedky umožňujúce hodnotiť a využiť dosah a sociálny účinok činnosti sociálnych podnikov.

4.4 Osvedčené postupy z hľadiska zisťovania sociálneho dosahu sú pre organizácie sociálneho hospodárstva mimoriadne dôležité. Existujú rôzne nástroje na meranie výsledkov podniku zo sociálneho hľadiska, ktoré vyvinuli najmä organizácie s rozvinutejšou štruktúrou. Mali by sa však preskúmať a zaviesť také nástroje, ktoré by mohli používať aj malé sociálne podniky. Komisia by mala dať vypracovať štúdiu s cieľom porovnať existujúce modely, mala by podporovať využívanie týchto systémov a usilovať sa vytvoriť spoločný systém alebo európsky kódex správania, ktorý by mohla používať široká plejáda sociálnych podnikov.

4.5 Ak chceme zvýšiť dôveryhodnosť a spoľahlivosť sociálnych podnikov, je dôležité vybudovať dôveru v sociálny podnik a porovnať sociálne „značky“ v celej EÚ. Výbor sa preto domnieva, že tak, ako to Komisia navrhuje v kľúčovom opatrení č. 6, by sa mohla vytvoriť verejná databáza, ktorá umožní porovnať modely merania sociálnych výsledkov a metódy, ktoré sa v súčasnosti používajú.

4.6 Považuje sa za užitočné usilovať sa zlepšiť právne prostredie pre sociálne podnikanie v Európe (kľúčové opatrenie č. 9), a to vďaka zjednodušeniu nariadenia o štatúte európskeho sociálneho družstva, ako aj vďaka možnosti navrhnúť nariadenie, ktorým by sa ustanovil štatút európskej nadácie. Lepšie právne prostredie pre sociálne podniky by mohlo okrem iného poskytnúť usmernenia s cieľom vytvoriť štatút pre sociálne orientované a dobrovoľnícke združenia, ktoré sa často stávajú sociálnymi podnikmi. EHSV preto vyzýva Radu a Európsky parlament, aby pokročili v schvaľovaní navrhovaných nariadení.

4.7 V tejto súvislosti považuje za vhodné, ako to navrhuje Európska komisia v oznámení, začať štúdiu o stave vzájomných spoločností vo všetkých členských štátoch, aby sa preskúmali hlavne ich cezhraničné činnosti. Znovuobjavenie a využívanie systému vzájomných spoločností ako nástroja sociálnej ochrany má určite veľkú perspektívu v záujme zachovania inkluzívneho systému sociálneho zabezpečenia.

4.8 Podpora sociálnych podnikov môže vytvárať príležitosti na zapojenie zainteresovaných strán a občanov do svojpomocných foriem, ktoré umožňujú ľahšiu koncentráciu dopytu a podporujú možnosti vzájomnej pomoci.

4.9 Za predpokladu primeranej podpory môže byť sociálny podnik zameraný na začleňovanie do trhu práce prezieravým nástrojom aktívnej politiky práce, môže podporovať zamestnanosť znevýhodnených osôb a v tomto období krízy zamestnanosti môže byť nesmierne dôležitým nástrojom pre tých, ktorí boli vylúčení z trhu práce.

4.10 Účasť pracovníkov môže byť dôležitým stimulom, ktorý treba využiť aj v snahe čeliť priemyselným krízam, a rozličné spôsoby kúpy podniku jeho zamestnancami (buy-out) by sa mohli využiť aj v prípade rôznych foriem sociálnych podnikov.

4.11 Sociálne podniky zohrávajú dôležitú úlohu ako hybná sila sociálnej inovácie. Dobrým príkladom je skúsenosť sociálnych družstiev zameraných na začlenenie do trhu práce, ale, a to bez ohľadu na právnu formu, sociálna inovácia zahŕňa aj nové spôsoby poskytovania služieb a vytváranie nových inovatívnych výrobkov a služieb, ktoré uspokoja nové potreby spoločnosti. Európske inštitúcie musia preto postupovať koordinovane a zosúladiť opatrenia zamerané na sociálne podniky s opatreniami v oblasti inovácie a sociálnej zmeny.

4.12 Užitočnú pomoc pri podpore inovácie poskytujú aj organizácie, ktoré uľahčujú vytváranie a rozvoj sietí medzi sociálnymi podnikmi a podporujú vznik partnerstiev a zoskupovanie sociálnych podnikov do konzorcií. Je teda dôležité, ako odporúča Komisia v rámci kľúčového opatrenia č. 5, navrhnúť opatrenia umožňujúce sociálnym podnikom ľahšie vytvárať zoskupenia a siete, ktoré im pomôžu vymieňať si osvedčené postupy, dosiahnuť úspory z rozsahu a spoločne zabezpečovať určité služby (vzdelávanie, plánovanie, správa atď.).

4.13 EHSV oceňuje opatrenia, ktoré chce Komisia zaviesť s cieľom rozvíjať nástroje na lepšie poznanie sektora a zviditeľniť sociálne podnikanie (kľúčové opatrenia č. 5, 6 a 8). V snahe podporovať intenzívnejšiu spoluprácu medzi sociálnymi podnikmi a klasickými podnikmi je potrebné lepšie poznať možnosti, ktoré ponúka tento model podnikania.

4.14 Je nevyhnutné rozvíjať iniciatívy, ktoré sociálnym podnikom pomôžu posilňovať svoje podnikateľské schopnosti, podporovať profesionalizáciu a vytvárať siete s cieľom podeliť sa o svoje zručnosti. V tejto súvislosti je dôležitá možnosť podporovať vytváranie platforiem, ktoré sociálnym podnikom umožnia vymieňať si osvedčené postupy a zvýšiť svoju mieru internacionalizácie.

4.15 Výbor sa domnieva, že Komisia by mala v prvom rade porovnať nové právne formy sociálneho podniku, ktoré vznikajú, a dať vypracovať prieskumnú štúdiu v tejto súvislosti. V každom prípade by riadiacim princípom mala byť zásada subsidiarity, keďže štátne modely by si prípadne mohli vyžadovať normatívne rámce založené na miestnych podmienkach a tradíciách.

4.16 Je dôležité podporovať väčšiu snahu o subsidiaritu zo strany inštitúcií verejnej správy, vytváranie cielených stimulačných opatrení a rozvoj iniciatív zameraných na vytváranie združení podnikov, ktoré preukázali, že sú pre rast sociálnych podnikov nevyhnutné.

4.17 Stimulačné opatrenia by nemali byť v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže, ale mali by prihliadať na špecifiká sociálneho podniku, ktoré sa nemôžu oportunisticky zneužívať na získanie výhod.

4.18 Pokiaľ ide o rozvoj nástrojov na zlepšenie financovania, EHSV by mal zozbierať inovatívne postupy členských štátov a šíriť ich ďalej. Mali by sa uprednostniť tie, ktoré podporujú výrazne podnikateľské aspekty, t. j.:

— nástroje poskytujúce sociálnym podnikom úverové záruky (ako sú záručné siete typu vzájomných spoločností alebo verejné záručné fondy),

— nástroje na získanie kapitálu na strednodobé sociálne investície (ako etické fondy, fondy pre sociálnu inováciu alebo fondy rizikového kapitálu na sociálne ciele),

— opatrenia regulačného alebo daňového charakteru zamerané na podporu kapitálu sociálnych podnikov, ktoré povzbudzujú alebo uľahčujú účasť rôznych zainteresovaných subjektov.

4.19 Osobitná pozornosť by sa mala venovať hybridným formám investovania, ktoré sú pre sociálne podniky vhodnejšie, pretože spájajú prvky hodnotenia založené na solidarite a finančné prvky. Okrem toho je dôležité, aby sa v súvislosti so sociálnymi podnikmi využívali aj najlepšie skúsenosti bánk a úverových inštitúcií, ktoré sú späté s danou komunitou a majú výrazný participatívny charakter, ako sú družstevné úverové banky alebo banky s etickými a sociálnymi cieľmi.

4.20 Mali by sa podporovať možnosti ako mikroúver (kľúčové opatrenie č. 2), treba však rozlišovať medzi záslužnou sociálnou úlohou mikroúveru ako skvelého nástroja, ktorý môže pomôcť jednotlivcom vymaniť sa z chudoby, a nástrojmi na rozvoj podnikania, ktoré sú nevyhnutne zložitejšie a majú rozvinutejšiu štruktúru. Niektoré sociálne podniky totiž investujú státisíce eur a v ich prípade by mikroúver nebol vhodnou podporou.

4.21 EHSV oceňuje možnosť získať podporu na sociálnu inováciu, podnikanie a podniky vďaka novým programom v rámci štrukturálnych fondov, navrhovaných v kľúčových opatreniach č. 3 a 4 alebo v Iniciatíve pre sociálne podnikanie. EHSV by chcel zdôrazniť, že členské štáty musia tieto oblasti prioritne zohľadniť v národných programoch reforiem, aby mohli byť zahrnuté do budúceho plánovacieho obdobia Európskeho sociálneho fondu. Okrem toho navrhovaný Program v oblasti sociálnej zmeny a inovácie by mohol poskytnúť ďalšiu podporu na rozvoj kapacít a financovania pre sociálne podniky, čo je veľmi pozitívne.

4.22 Pokiaľ ide o kľúčové opatrenie č. 1 (fondy pre sociálne podnikanie), EHSV víta túto iniciatívu, poukazuje však na to, že je potrebné zachovať opis uvedený v Iniciatíve pre sociálne podnikanie. Takýto fond by sa mal považovať za jeden z rôznych typov investičných nástrojov, ktoré sú určené sociálnym podnikom.

4.23 Režim pomoci de minimis pre sociálne podniky by sa mal prehodnotiť, aby bol menej reštriktívny (kľúčové opatrenie č. 11), najmä pokiaľ ide o podniky zamerané na začlenenie do trhu práce, a to aj v prípade, keď je verejná podpora priznaná priamo podniku, a nie je napokon poskytnutá pracovníkom. Tento postoj možno zdôvodniť napríklad nedávnym prípadom anglického fondu Big Society Fund, ktorý bol spolufinancovaný značnou sumou z verejných zdrojov. Komisia však tieto prostriedky nepovažovala za štátnu pomoc, keďže daná iniciatíva mala jednoznačne sociálnu hodnotu.

4.24 Zlepšiť prístup sociálnych podnikov k verejnému obstarávaniu (kľúčové opatrenie č. 10) je veľmi pozitívny zámer. Európska komisia zohrávala v uplynulých rokoch kľúčovú úlohu pri podpore sociálnych doložiek vo verejnom obstarávaní. Už vyše desať rokov možno badať, že inštitúcie Spoločenstva venujú zvýšenú pozornosť sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľnému rozvoju, pretože si uvedomujú, že na to, aby sme vybudovali prosperujúcejšiu a spravodlivejšiu spoločnosť, je nevyhnutné, aby hospodársky rast podporoval environmentálnu udržateľnosť a sociálnu súdržnosť.

4.25 Komisia by mala rozhodne pokračovať v začatom úsilí presadzovať pri udeľovaní verejných zákaziek sociálne a environmentálne kritériá a mala by v členských štátoch zbierať a šíriť najlepšie modely, ktoré v rámci kritérií udeľovania zohľadňujú sociálne a environmentálne aspekty. Okrem toho aj Súdny dvor EÚ svojou judikatúrou prispel k uznaniu významu týchto snáh.

4.26 EHSV oceňuje kľúčové opatrenie č. 6, v rámci ktorého Komisia navrhuje vytvoriť databázu certifikácií, aby sa jednotlivé systémy dali lepšie porovnať. Okrem toho by Komisia mala dať vypracovať štúdiu zameranú na tieto systémy v snahe nájsť synergiu a podeliť sa o získané poznatky. EHSV upozorňuje, že pri tejto prieskumnej práci treba mať k dispozícii porovnateľné a presné štatistiky, ako aj výskum a informácie týkajúce sa sociálnych podnikov. Komisia a Eurostat by mali zohrávať ústrednú úlohu a uľahčovať vzájomnú výmenu poznatkov v rámci EÚ.

4.27 Návrh vytvoriť jediné prístupové miesto na poskytovanie údajov (kľúčové opatrenie č. 8) je vítaný a mali by ho dopĺňať podobné iniciatívy v členských štátoch, aby sa zabezpečila kompatibilita a súčinnosť.

4.28 Európska komisia zohráva ústrednú úlohu v úsilí zabezpečiť, aby podpora pre sociálne podniky zostala súčasťou politického programu a aby sa tieto podniky posudzovali jednotne. Návrh zriadiť konzultačnú skupinu o sociálnom podnikaní, ktorá preskúma pokrok dosiahnutý pri realizácii opatrení uvedených v tomto oznámení, je preto mimoriadne dôležitý. Podobné štruktúry by sa mali podporovať aj v členských štátoch.

V Bruseli 23. mája 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22.

(3) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1.