Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o osobitných požiadavkách týkajúcich sa štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu /* KOM/2011/0779 v konečnom znení - 2011/0359 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Opatrenia prijaté v Európe a na iných miestach v situácii vzniknutej v dôsledku finančnej krízy sa zameriavajú najmä na naliehavú potrebu stabilizácie finančného systému. Hoci úloha, ktorú zohrávajú banky, zaisťovacie fondy, ratingové agentúry, orgány dozoru alebo centrálne banky, bola spochybnená a v mnohých prípadoch do hĺbky analyzovaná, len malá alebo žiadna pozornosť sa nevenovala úlohe, ktorú v kríze plnili audítori – alebo úlohe, ktorú mali plniť. Vzhľadom na to, že mnohé banky vykázali od roku 2007 do roku 2009 obrovské straty v pozíciách, ktoré mali v súvahe a pod súvahou, je pre mnohých občanov a investorov zložité pochopiť, ako mohli audítori svojim klientom (najmä bankám) poskytnúť čisté audítorské správy za tieto obdobia. Je dôležité poznamenať, že v kríze, v ktorej sa od októbra 2008 do októbra 2009 poskytlo 4 588,9 miliardy EUR peňazí daňových poplatníkov na podporu bánk, pričom táto pomoc dosiahla 39 % HDP EÚ – 27 v roku 2009[1], je potrebné zlepšiť všetky zložky finančného systému. Podrobný audit je rozhodujúci pre obnovu dôveryhodnosti a dôvery trhov. Prispieva k ochrane investorov poskytovaním jednoducho dostupných, nákladovo efektívnych a dôveryhodných informácií o finančných výkazoch spoločností. Takisto prípadne znižuje náklady na kapitál pre auditované spoločnosti zabezpečením vyššej miery transparentnosti a spoľahlivosti finančných výkazov. Rovnako je dôležité zdôrazniť, že audítori sú zákonom poverení vykonávaním štatutárnych auditov účtovných závierok spoločností, ktoré využívajú obmedzenú zodpovednosť a/alebo sú oprávnené poskytovať služby vo finančnom sektore. Toto poverenie zodpovedá plneniu spoločenskej úlohy v poskytovaní stanoviska o pravdivosti a čestnosti účtovných závierok takých spoločností. Od roku 1984 sa predpismi EÚ čiastočne reguluje zákonný audit, odkedy sa v smernici (smernica 1984/253/EHS) zladili postupy schvaľovania audítorov. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (ďalej len ako smernica 2006/43/ES) bola schválená v roku 2006 a podstatne rozšírila pôsobnosť predchádzajúcej smernice. Finančnou krízou sa zvýraznili nedostatky v štatutárnom audite, najmä v súvislosti so subjektmi verejného záujmu (SVZ), subjektmi, ktoré majú podstatný verejný význam z dôvodu ich podnikania, ich veľkosti, počtu ich zamestnancov alebo z dôvodu svojho podnikového štatútu majú širokú škálu zainteresovaných strán. Z toho dôvodu sa v tomto návrhu ustanovujú podmienky vykonávania štatutárneho auditu účtovných závierok SVZ. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU Komisia uskutočnila konzultáciu od 13. októbra do 8. decembra 2010[2]. Celkovo bolo prijatých takmer 700 reakcií od rôznych zainteresovaných strán, ktoré zahŕňali odborníkov v odvetví, orgány dohľadu, investorov, akademikov, spoločnosti, vládne orgány, profesionálne orgány a jednotlivcov. V konzultácii sa prejavila ochota k zmene, ako aj odolnosť voči zmene; osobitne proti zmenám sú tie zainteresované strany, ktorým sa v súčasnosti dobre darí. Na druhej strane, najmä malí a strední prevádzkovatelia, ako aj investori, dospeli k záveru, že v nedávnej finančnej kríze sa zvýraznili vážne nedostatky. Zhrnutie verejných príspevkov je k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf Okrem toho konferencia na vysokej úrovni o audite, ktorú usporiadala Komisia 10. februára 2011[3], umožnila ďalšiu výmenu názorov. Európsky parlament schválil 13. septembra 2011 správu z vlastnej iniciatívy v tejto záležitosti ako odpoveď na zelenú knihu Komisie a nalieha na Komisiu, aby zabezpečila väčšiu transparentnosť a hospodársku súťaž na trhu audítorských služieb[4]. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) schválil podobnú správu 16. júna 2011.[5] Tieto otázky boli prednesené aj do pozornosti členských štátov na zasadnutí Výboru pre finančné služby 16. mája 2011 a na zasadnutí Regulačného výboru pre audit 24. júna 2011. V súlade s dodržiavaním zásad tzv. lepšej regulácie sú v posúdení vplyvu identifikované rôzne problematické oblasti, ktoré si môžu vyžadovať kroky v oblasti regulácie: · Existuje rozdiel v očakávaní medzi tým, čo od auditu očakávajú zainteresované strany a a tým, čo audítori v skutočnosti robia. · Nezávislosť nie je zaručená ani dokázateľná v paradigme, v ktorej sa audit stal vlastne jedným z množstva komerčných služieb. Chýbajúce pravidelné verejné obstarávanie audítorských služieb a pravidelná rotácia audítorských firiem pripravila audit o jeho základnú charakteristickú črtu: profesionálny skepticizmus. · Koncentrácia trhu a nedostatočný výber: Trh je taký polarizovaný, že situácia, že audítorom SVZ nie je firma z tzv. veľkej štvorky, je zriedkavá. Vo väčšine členských štátov veľká štvorka vykonáva audit viac ako 85 % veľkých spoločností kótovaných na burze. Výsledkom posúdenia vplyvu sú tieto uprednostňované možnosti politiky: · Rozsah štatutárneho auditu by sa mal objasniť a spresniť a informácie, ktoré audítor poskytuje používateľom, auditovaným subjektom, výborom pre audit a orgány dohľadu, aby sa mali zlepšiť. · Zákazom poskytovania neaudítorských služieb auditovaným subjektom a dokonca zákazom poskytovania neaudítorských služieb všeobecne by sa efektívne riešila potreba posilnenia nezávislosti a profesionálneho skepticizmu. Okrem toho by pravidlá v postupe menovania audítorov a zavedenie povinnej rotácie audítorských spoločností prispeli k zvýšeniu kvality auditov. · S cieľom zjednodušiť objektívny výber poskytovateľa auditu by sa mali zakázať zmluvné ustanovenia, ktorými sa obmedzuje výber audítorskej spoločnosti, mala by sa zvýšiť transparentnosť a kvalita auditu a audítorských spoločností a mala by sa zaviesť certifikácia kvality auditu. · S cieľom zvýšiť výber poskytovateľov auditu by sa mali zrušiť obmedzenia týkajúce sa vlastníctva. · Vnútroštátne orgány dohľadu nad auditom by sa mali posilniť a mala by sa vytvoriť spolupráca v rámci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) v rámci celej EÚ. Správa o posúdení vplyvu tohto návrhu je k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1 Právny základ Existujúca smernica 2006/43/ES sa zakladá na článku 50 ZFEÚ. Požiadavky týkajúce sa usadenia (napr. požiadavky, ktoré sa týkajú schvaľovania/registrácie audítorov) a ich zmeny a doplnenia sú naďalej v súčasťou ustanovení smernice[6]. Osobitné ďalšie požiadavky, ktoré sa týkajú vykonávania štatutárneho auditu v SVZ, sú stanovené v tomto nariadení na základe článku 114 ZFEÚ. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita V právnych predpisoch EÚ sa ponechala možnosť uváženia vo veľkej miere na členských štátoch, ktoré sa zase spoliehali na samoreguláciu povolaním. V kríze sa preukázalo, že samoregulácia nie je primeraná, pokiaľ ide o budúci vývoj. Okrem toho problémy zdôraznené v posúdení vplyvu nemožno vyriešiť na vnútroštátnej úrovni, pretože by sa v regulačnom rámci vyskytli dôležité rozdiely, čo by vážne poškodilo jednotný trh. Vzhľadom na prepojenosť trhov s cennými papiermi a finančné subjekty by sa mal audit vykonávať v celej Únii podľa harmonizovaného rámca. Je veľmi dôležité, aby sa úloha, nezávislosť audítorov a štruktúra trhu riešila na úrovni Únie, pretože SVZ v Európe často vykonávajú cezhraničné činnosti. Treba uviesť, že právne predpisy týkajúce sa ochrany investora, ako aj finančných inštitúcií, sú už uzákonené na úrovni Únie. Okrem toho koordinovaný prístup na úrovni Únie, doplnený o medzinárodnú podporu, by znížil aj riziko regulačnej arbitráže. V návrhu sa rešpektuje zásada proporcionality a návrh nesmeruje nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie presadzovaných cieľov. 3.3. Podrobné vysvetlenie návrhu V článkoch 39 až 43 smernice 2006/43/ES sa už riešia určité požiadavky, ktoré sa uplatňujú na štatutárny audit SVZ. Tieto požiadavky už nebudú zahrnuté v smernici, ale budú začlenené (a ďalej rozvinuté) v tomto nariadení. Toto nariadenie je vhodným a primeraným právnym nástrojom na zabezpečenie vysokej kvality auditov SVZ. Priama uplatniteľnosť nariadenia poskytuje väčšiu právnu istotu. Právne predpisy by sa teda stali platnými v rovnakom dátume v celej Únii, čím by sa zabránilo problémom spojeným s neskorou transpozíciou právnych predpisov členskými štátmi[7]. Ďalej, nariadením sa poskytuje najvyššia miera harmonizácie: štatutárne audity by sa vykonávali podľa v zásade totožných pravidiel vo všetkých členských štátoch. 3.3.1. Hlava I (predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov) Toto nariadenie sa uplatňuje na audítorov, ktorí vykonávajú štatutárne audity SVZ a na auditované SVZ, napr. pravidlá týkajúce sa výboru pre audit, ktorý SVZ musia mať. Na účel nariadenia sa vymedzenia, ktoré sa uplatňujú na zmenenú a doplnenú smernicu 2006/43/ES, uplatňujú aj v tomto prípade. S postupujúcim vývojom finančného sektora sa vytvárajú nové kategórie finančných inštitúcií podľa právnych predpisov Únie, preto je vhodné, aby vymedzenie SVZ zahŕňalo aj investičné spoločnosti, platobné inštitúcie, podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), inštitúcie elektronického peňažníctva a alternatívne investičné fondy. 3.3.2. Hlava II (Podmienky vykonávania štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu) Kapitola I (Nezávislosť a zabránenie konfliktu záujmov) Audítor by mal zaviesť primerané pravidlá a postupy, aby zabezpečil dodržiavanie povinností podľa nariadenia, pokiaľ ide o nezávislosť, vnútorné systémy kontroly kvality a dohľad nad zamestnancami. Bývalí audítori, kľúčoví audítorskí partneri a ich zamestnanci nie sú oprávnení prevziať pozíciu v kľúčovom manažmente auditovaného subjektu, stať sa členom výboru pre audit auditovaného subjektu, stať sa nevýkonným členom správneho orgánu alebo vstúpiť do orgánu pre dohľad nad auditovaným subjektom v lehote dvoch rokov po ukončení pôsobenia v audite. Poplatky za poskytovanie súvisiacich finančných audítorských služieb auditovanej spoločnosti by mali byť obmedzené na 10 % poplatkov za audit platených daným subjektom. Okrem toho, v prípade, že celkové poplatky za audítorské a súvisiace finančné audítorské služby prijaté audítorom od SVZ dosiahnu podstatný percentuálny podiel jeho celkových ročných poplatkov, mali by sa uplatňovať primerané bezpečnostné opatrenia. Štatutárny audítor, audítorská spoločnosť alebo člen siete audítorskej spoločnosti nebude môcť poskytovať svojim auditovaným subjektom určité neaudítorské služby, ktoré sú v každom prípade v zásade nezlučiteľné s nezávislým výkonom funkcie auditu vo verejnom záujme, zatiaľ čo ostatné služby iné ako audit nie sú v zásade nezlučiteľné so službami auditu, výbor pre audit alebo príslušný orgán bude oprávnený posúdiť v závislosti od konkrérnych okolností, či ich auditovanému subjektu možno alebo nemožno poskytnúť. Súvisiace finančné audítorské služby by sa však mohli poskytovať. Komisia je splnomocnená prispôsobiť zoznamy povolených služieb a zakázaných služieb podľa podmienok ustanovených v hlave VI. Okrem toho audítorské spoločnosti s významnou veľkosťou by mali zamerať svoju odbornú činnosť na vykonávanie štatutárneho auditu a nemali by byť oprávnené vykonávať neaudítoské služby. Pred prijatím alebo pokračovaním v angažovaní sa by mal audítor posúdiť všetky možné ohrozenia jeho nezávislosti a potvrdiť svoju nezávislosť výboru pre audit. Kapitola II (Mlčanlivosť a služobné tajomstvo) Audítori by nemali uplatňovať pravidlá o služobnom tajomstve, ktorými sa zabraňuje v uplatňovaní ustanovení tohto návrhu. Podľa článku 13 sa zabezpečuje, že počas výkonu auditu sa môžu vymieňať potrebné informácie. Takéto pravidlá by však neoprávňovali audítora, aby spolupracoval s orgánmi tretích krajín mimo kanálov spolupráce, ktoré sú uvedené v kapitole XI smernice 2006/43/ES. Kapitola III (Vykonávanie štatutárneho auditu) Nariadením sa ustanovuje, že audítor by mal prijať potrebné opatrenia so zreteľom na vytvorenie si názoru o tom, či účtovné závierky poskytujú pravdivý a čestný obraz a či boli vypracované v súlade s príslušným rámcom finančného výkazníctva. Nezahŕňa sa uistenie o budúcej životaschopnosti auditovaného subjektu, ani o účinnosti a efektívnosti, s ktorou riadiaci alebo správny orgán rieši alebo bude riešiť záležitosti týkajúce sa subjektu. Týmto vylúčením sa však neohrozujú úlohy, ktoré má audítor podniknúť s cieľom správne vykonať audit, ani akékoľvek požiadavky týkajúce sa výkazníctva. Posilňuje sa profesionálny skepticizmus. Audítor by si vždy mal uvedomovať možnosť podstatnej nesprávnosti z dôvodu chyby alebo podvodu bez toho, aby sa zohľadňovali skúsenosti audítora so subjektom z minulosti. Ustanovujú sa základné požiadavky výkonu štatutárneho auditu. Audítorská spoločnosť by mala určiť aspoň kľúčového audítorského partnera, ktorý by bol aktívne zapojený do vykonávania štatutárneho auditu. Mali by sa prideliť aj dostatočné zdroje. Mali by sa viesť záznamy o účte klienta a mal by sa vytvoriť audítorský spis. Okrem toho by mal audítor zabezpečiť, aby sa správne uplatňovali všetky organizačné požiadavky. V prípade, že sa vyskytne udalosť, ktorá má alebo by mohla mať vážne dôsledky pre integritu činností týkajúcich sa štatutárneho auditu, audítor by mal prijať primerané opatrenia s cieľom riešiť dôsledky udalosti a zabrániť jej opakovanému výskytu. V prípade auditu konsolidovanej účtovnej závierky, keď skupinový audítor nie je schopný zdokladovať audítorskú prácu vykonanú audítorom/audítormi z tretích krajín, je potrebné, aby prijal primerané opatrenia vrátane dodatočnej audítorskej práce a informoval príslušný orgán. Audítor/audítorská spoločnosť by mala vykonávať vlastné vnútorné previerky kontroly kvality pred predložením audítorskej správy. Previerka by mala byť povinnosťou audítora, ktorý nie je zapojený do výkonu štatutárneho auditu, ku ktorému sa viaže vnútorná previerka kvality. Kapitola IV (Audítorská správa) Uverejnený obsah audítorskej správy sa rozširuje tak, aby sa vysvetľovala použitá metodika, najmä to, do akej miery bola priamo overená súvaha a do akej miery sa zakladala na skúšaní systému a dodržiavania súladu, úrovne materiálnosti uplatnené na vykonanie auditu, kľúčové oblasti rizika podstatných nesprávností účtovných závierok, či bol štatutárny audit zameraný na zistenie podvodu a v prípade stanoviska s výhradou alebo zamietavého stanoviska alebo odmietnutia poskytnúť stanovisko, dôvody tohto rozhodnutia. Mala by sa objasniť aj odchýlka vo štatistickom vážení testovania vecnej správnosti a dodržiavania súladu v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Okrem toho by audítor mal vypracovať aj dlhšiu a podrobnejšiu správu pre výbor pre audit. Táto správa by mala obsahovať podrobnejšie informácie o vykonanom audite, o situácii podniku ako takého (napr. pokračovanie činnosti) a o zisteniach auditu v spojení s potrebnými vysvetleniami. V tejto doplňujúcej správe by sa predstavila (a odôvodnila) vykonaná audítorská práca výboru pre audit. Táto dlhšia správa by sa predkladala výboru pre audit a manažmentu auditovaného subjektu, nie však verejnosti (keďže jej obsah by zahŕňal obchodné tajomstvá a prípadne cenovo citlivé informácie). Na požiadanie by však audítor mal sprístupniť túto správu príslušnému orgánu. Vo väčšine smerníc o finančných službách sa už od audítora vyžaduje, aby príslušným orgánom dohľadu nad SVZ predložil akúkoľvek skutočnosť alebo rozhodnutie týkajúce sa SVZ. Táto povinnosť sa teraz rozširuje na všetky SVZ. Okrem toho by mali príslušné orgány vykonávajúce dohľad nad úverovými inštitúciami a poisťovňami vytvoriť pravidelný dialóg s audítormi. Kapitola V (Správa štatutárnych audítorov a audítorských spoločností o transparentnosti a uchovávanie záznamov) Audítori budú povinní zverejniť finančné informácie, najmä pokiaľ ide o ich celkový obrat rozdelený podľa poplatkov za audit uhradených SVZ, poplatkov za audit uhradených inými subjektmi a poplatkov za iné služby. Mali by zverejniť aj finančné informácie na úrovni siete, do ktorej patria. Správy audítorov SVZ o transparentnosti by mali byť doplnené vyhlásením o vlastnej správe a riadení spoločností. Ďalšie doplňujúce informácie o audite by sa mali poskytovať príslušným orgánom s cieľom zjednodušiť im výkon úloh týkajúcich sa dohľadu. Audítor by mal uchovávať určité dokumenty a informácie počas obdobia piatich rokov. 3.3.3. Hlava III (Menovanie štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností subjektmi verejného záujmu) Na účel posilnenia nezávislosti a spôsobilosti výboru pre audit by mal byť tento výbor zložený z nevýkonných členov, najmenej jeden člen by mal mať skúsenosti a vedomosti z výkonu auditu a ďalší z účtovníctva a/alebo z výkonu auditu. Návrh na menovanie audítora na zhromaždení akcionárov by mal byť založený na odporúčaní výboru pre audit. Odporúčanie by vždy malo obsahovať odôvodnenie navrhovaného rozhodnutia. Okrem toho, ak sa netýka obnovenia zákazky auditu, odporúčanie by malo obsahovať najmenej dve možnosti výberu (bez doterajšieho audítora) a výbor pre audit by mal vyjadriť svoj výber jednej z nich s náležitým odôvodnením. Odporúčanie výboru pre audit by sa malo uskutočniť po dokončení náležitého výberového konania. V prípade úverových inštitúcií alebo poisťovní by mal výbor pre audit predložiť svoje odporúčanie orgánu pre prudenciálny dohľad, ktorý by mal právo vetovať navrhovanú možnosť. Zmluvné ustanovenia s tretími stranami, ktorými sa obmedzuje výber auditovaného subjektu, pokiaľ ide o audítora, by sa mali zakázať. V snahe riešiť hrozbu dôverného vzťahu so subjektom, ktorá vyplýva z toho, že auditovaný podnik často a opakovane už desaťročia menuje tú istú audítorskú spoločnosť, sa nariadením zavádza povinná rotácia audítorských spoločností po maximálnom období 6 rokov, ktoré možno za určitých výnimočných okolností predĺžiť na 8 rokov. Ak subjekt verejného záujmu vymenoval dvoch alebo viacerých štatutárnych audítorov alebo audítorské spoločnosti, maximálna dĺžka zákaziek bude 9 rokov, pričom ju možno výnimočne predĺžiť na 12 rokov. Nariadením sa takisto ustanovuje tzv. oddychové obdobie predtým, ako môže audítorská spoločnosť opäť vykonávať štatutárny audit rovnakého subjektu. S cieľom zabezpečiť hladký prechod bývalý audítor musí previesť odovzdávací spis s príslušnými informáciami prichádzajúcemu audítorovi. Výbor pre audit, jeden alebo viac akcionárov, príslušné orgány a príslušné orgány pre dohľad nad SVZ sú oprávnené vzniesť námietku na vnútroštátnom súde za prepustenie audítora v prípade, že existujú príslušné dôvody. 3.3.4. Hlava IV (Dohľad nad činnosťami audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich štatutárny audit subjektov verejného záujmu) Kapitola I (Príslušné orgány) Každý členský štát by mal menovať príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad audítormi a audítorskými spoločnosťami, ktoré vykonávajú audit SVZ. Tieto orgány by mali mať primerané ľudské zdroje a mali by byť nezávislé od audítorov. Povinnosti zachovávať služobné tajomstvo sa týkajú zamestnancov príslušných orgánov. Príslušné orgány by mali mať všetky právomoci dohľadu a prešetrovania, ktoré sú potrebné na vykonávanie ich funkcie, ale nemali by zasahovať do obsahu audítorskej správy. Príslušné orgány by mali spolupracovať na vnútroštátnej úrovni s orgánom zodpovedným za schvaľovanie a registráciu štatutárnych audítorov a audítorských spoločností (smernica 2006/43/ES) a s ostatnými orgánmi dohľadu nad SVZ, napr. orgánom dohľadu nad bankovníctvom alebo poistením. Kapitola II (Zabezpečenie kvality, prešetrovanie, monitorovanie trhu, pohotovostné plánovanie a transparentnosť príslušných orgánov) Úlohy príslušných orgánov sú: · vykonávanie previerok zabezpečenia kvality vykonaných štatutárnych auditov. Tieto previerky by mali byť primerané rozsahu a veľkosti činnosti preverovaného audítora; · prešetrovanie s cieľom zistiť, opraviť a predchádzať chybám pri výkone štatutárnych auditov SVZ; · monitorovanie vývoja na trhu poskytovania služieb štatutárneho auditu SVZ; · pravidelné monitorovanie možného ohrozenia a kontinuálnosti operácií veľkých audítorských firiem vrátane rizík vyplývajúcich z vysokej koncentrácie a vyžadovanie, aby veľké audítorské spoločnosti zaviedli pohotovostné plány na riešenie týchto hrozieb; · dodržiavanie transparentnosti týkajúcej sa ich úloh vrátane uverejňovania jednotlivých správ z previerok zabezpečenia kvality. Kapitola III (Spolupráca medzi príslušnými orgánmi a vzťahy s európskymi orgánmi dohľadu) Nariadením sa vyžaduje, aby sa uskutočňovala spolupráca príslušných orgánov v rámci celej EÚ v ESMA, čím sa súčasný mechanizmus spolupráce v rámci EÚ dostane pod záštitu Európskej skupiny orgánov pre dohľad nad audítormi (EGAOB), expertnej skupiny, ktorej predsedá Európska komisia. ESMA už pracuje v oblasti auditu (a účtovníctva) v súvislosti so SVZ a v právnom rámci sa plánuje spolupráca ESMA, Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) a Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) v rámci ich spoločného výboru v oblasti auditu. ESMA je povinná vytvoriť stály vnútorný výbor, ktorý by mal byť zložený minimálne z vnútroštátnych príslušných orgánov. ESMA by mala vydať usmernenia o niekoľkých záležitostiach: napr. o obsahu a podobe audítorskej správy a doplňujúcej správy pre výbor pre audit, o činnosti dohľadu výboru pre audit alebo na vykonávanie previerok zabezpečenia kvality. Zavádza sa dobrovoľná celoeurópska certifikácia kvality auditu na zvýšenie viditeľnosti, uznania a povesti všetkých audítorských spoločností, ktoré sú schopné vykonávať audity SVZ s vysokou kvalitou. ESMA by mala uverejniť požiadavky na získanie osvedčenia spolu s akýmikoľvek súvisiacimi administratívnymi náležitosťami a poplatkami. Príslušné vnútroštátne orgány by sa podieľali na skúmaní žiadosti o udelenie osvedčenia. Pokiaľ ide o prešetrovanie a kontroly na mieste, príslušné orgány by mali oznámiť príslušnému orgánu iného členského štátu, ak dospejú k záveru, že sa uskutočňujú alebo sa uskutočňovali činnosti v rozpore s ustanoveniami nariadenia. Okrem toho môže príslušný orgán členského štátu požiadať, aby na jeho území prešetrovanie vykonával príslušný orgán iného členského štátu. Ďalej, ESMA môže ustanoviť kolégiá príslušných orgánov na požiadanie jedného alebo viacerých príslušných orgánov s cieľom umožniť plnenie určitých úloh. Kapitola IV (Spolupráca s audítormi z tretích krajín a s medzinárodnými organizáciami a orgánmi) Príslušné orgány a ESMA môžu uzatvárať dohody o spolupráci týkajúce sa výmeny informácií s príslušnými orgánmi tretích krajín len v prípade, ak poskytované informácie podliehajú zárukám služobného tajomstva a rešpektujú sa poskytnuté pravidlá na ochranu údajov. 3.3.5. Hlava V (Opatrenia dohľadu a sankcie) V snahe zlepšiť dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia a po oznámení Komisie z 9. decembra 2010 s názvom Posilňovanie sankčných režimov vo finančnom sektore[8] sa zlepšili právomoci prijímať opatrenia týkajúce sa dohľadu a sankčné právomoci príslušných orgánov. Plánuje sa zavedenie administratívnych peňažných pokút pre audítorov a SVZ za zistené porušenia. Orgány by sa mali správať transparentne, pokiaľ ide o pokuty a opatrenia, ktoré uplatňujú. 3.3.6. Hlava VI (Výkazníctvo a prechodné a záverečné ustanovenia) Zavádza sa prechodný systém, pokiaľ ide o nadobudnutie účinnosti povinnosti rotácie audítorských spoločností, povinnosti organizovať výberový postup na výber audítorskej spoločnosti a zakladanie audítorských spoločností, ktoré vykonávajú len audítorské služby. 3.3.7. Regulačné technické predpisy a súlad s článkom 290 ZFEÚ S cieľom zohľadniť vývoj vo vykonávaní auditu a trhu s audítorskými službami sa od ESMA žiada, aby predložil Komisii regulačné technické predpisy s cieľom spresniť technické požiadavky týkajúce obsahu odovzdávacieho spisu, ktorý by nový audítor mal dostať a vytvorenie európskeho osvedčenia kvality pre audítorov vykonávajúcich štatutárne audity SVZ. Komisia je splnomocnená prijať tieto technické predpisy ako delegované akty. Komisia prijala 23. septembra 2009 návrhy nariadení, ktorými sa zriaďujú orgány EBA, EIOPA (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) a ESMA (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy)[9]. Komisia by v tejto súvislosti chcela pripomenúť svoje vyhlásenie k článkom 290 a 291 ZFEÚ, ktoré urobila pri prijímaní nariadení, ktorými sa zriaďujú európske orgány dohľadu, podľa ktorého: „Pokiaľ ide o postupy prijímania regulačných noriem, Komisia zdôrazňuje jedinečných charakter odvetvia finančných služieb, ktorý vyplýva z Lamfalussyho štruktúry a ktorý je výslovne uznaný vo vyhlásení 39 k ZFEÚ. Komisia však vážne pochybuje o tom, či sú obmedzenia jej úlohy pri prijímaní delegovaných aktov a vykonávacích opatrení v súlade s článkami 290 a 291 ZFEÚ.“ 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh Komisie nemá žiadny priamy ani nepriamy vplyv na rozpočet Európskej únie. Konkrétne, úlohy, ktoré by boli zverené orgánom dohľadu EÚ, ako sa uvádza v návrhu, by so sebou nepriniesli potrebu ďalšieho financovania EÚ. 2011/0359 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o osobitných požiadavkách týkajúcich sa štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov[11], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Štatutárni audítori a audítorské spoločnosti sú zo zákona poverené vykonávať štatutárne audity subjektov verejného záujmu s cieľom zlepšiť mieru dôvery verejnosti v ročné a konsolidované účtovné závierky týchto subjektov. Funkcia verejného záujmu štatutárnych auditov znamená, že široké spoločenstvo ľudí a inštitúcií sa spolieha na kvalitu práce štatutárneho audítora. Dobrá kvalita prispieva k správnemu fungovaniu trhov zlepšením integrity a efektívnosti účtovných závierok. Z toho dôvodu audítori spĺňajú osobitne dôležitú spoločenskú úlohu. (2) Právnymi predpismi Únie sa vyžaduje, aby účtovné závierky pozostávajúce z ročných závierok alebo konsolidovaných závierok úverových inštitúcií, poisťovní, emitentov cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu, platobných inštitúcií, PKIPCP, inštitúcií elektronického peňažníctva a alternatívnych investičných fondov boli podrobené auditu jednou alebo viacerými osobami oprávnenými vykonávať tieto audity v súlade s právom Únie, a to: článkom 1 ods. 1 smernice Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií[12], článkom 1 ods. 1 smernice Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní[13], článkom 4 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES[14], článkom 15 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a ktorou sa zrušuje smernica 97/5/ES[15], článkom 73 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP)[16], článkom 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48ES a ktorou sa zrušuje smernica 2000/46/ES[17], a článkom 22 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/ES z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010[18]. Okrem toho, článkom 4 ods. 1 písm. l smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS[19] sa takisto vyžaduje, aby boli ročné účtovné závierky investičných firiem podrobené auditu, keď sa neuplatňuje štvrtá smernica Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností[20] alebo siedma smernica Rady 83/349/EHS z 13. júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach[21]. (3) Podmienky schvaľovania osôb zodpovedných za vykonávanie štatutárneho auditu, ako aj minimálne požiadavky na vykonávanie tohto štatutárneho auditu, sú ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS[22]. (4) Počas nedávnej finančnej krízy početné banky odhalili obrovské straty v období rokov 2007 až 2009 na pozícii, ktorú mali v držbe v súvahových aj podsúvahových položkách. Na základe toho sa objavila nielen otázka, ako mohli audítori poskytnúť svojim klientom audítorské správy bez výhrad za dané obdobia, ale aj v súvislosti s vhodnosťou a primeranosťou súčasného legislatívneho rámca. Komisia uverejnila 13. októbra 2010 Zelenú knihu – Audítorská politika: Poučenie z krízy[23], ktorou sa otvorila široká verejná konzultácia vo všeobecnom kontexte regulačnej reformy finančného trhu o úlohe a rozsahu auditu a o tom, ako by sa mohla zlepšiť funkcia auditu s cieľom prispieť k zvýšeniu finančnej stability. Z verejnej konzultácie vyplynulo, že pravidlá smernice 2006/43/ES o vykonávaní štatutárneho auditu ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok subjektov vo verejnom záujme, by sa mali podstatným spôsobom zlepšiť. Európsky parlament vydal 13. septembra 2011 z vlastnej iniciatívy správu o zelenej knihe. Európsky hospodársky a sociálny výbor tiež prijal 16. júna 2011 správu o uvedenej zelenej knihe. (5) Je dôležité ustanoviť podrobné pravidlá, pokiaľ ide o zabezpečenie toho, aby mali štatutárne audity subjektov verejného záujmu primeranú kvalitu a aby ich vykonávali štatutárni audítori a audítorské spoločnosti podliehajúce prísnym požiadavkám. Spoločný regulačný prístup by mal zlepšiť integritu, nezávislosť, objektívnosť, zodpovednosť, transparentnosť a spoľahlivosť štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich štatutárny audit subjektov vo verejnom záujme, čím sa skvalitní štatutárny audit v Únii a prispeje sa tak k hladkému fungovaniu vnútorného trhu pri dosahovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa a investora. Vypracovaním samostatného aktu pre subjekty vo verejnom záujme by sa mala zabezpečiť aj konzistentná harmonizácia a jednotné uplatňovanie a teda by sa malo prispieť k efektívnejšiemu fungovaniu vnútorného trhu. (6) Finančný sektor sa vyvíja a právnymi predpismi Únie sa vytvárajú nové kategórie finančných inštitúcií. Význam nových subjektov a činností mimo riadneho bankového systému rastie a ich vplyv na finančnú stabilitu sa zvýšil. Z toho dôvodu je vhodné, aby vymedzenie subjektu verejného záujmu zahŕňalo aj iné finančné inštitúcie a subjekty, ako sú investičné spoločnosti, platobné inštitúcie, podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), inštitúcie elektronického peňažníctva a alternatívne investičné fondy. (7) Audit ročných a konsolidovaných účtovných závierok je plánovaný ako štatutárne ochranné opatrenie pre investorov, veriteľov a obchodné zmluvné strany, ktoré majú kapitálový podiel alebo obchodný záujem v subjektoch verejného záujmu. Štatutárni audítori a audítorské spoločnosti by mali preto byť úplne nezávislé vo výkone štatutárnych auditov od týchto subjektov a malo by sa zabrániť konfliktom záujmov. Na účel určenia nezávislosti audítorov a audítorských spoločností sa musí zohľadniť koncepcia siete, v ktorej audítori a audítorské spoločnosti fungujú. (8) Primeraná vnútorná organizácia štatutárnych audítorov a audítorských spoločností by mala pomôcť zabrániť akýmkoľvek rizikám pre ich nezávislosť. Vlastníci alebo akcionári audítorskej spoločnosti, ako aj osoby, ktoré ju riadia, by nemali zasahovať do výkonu štatutárneho auditu žiadnym spôsobom, ktorý ohrozuje nezávislosť a objektívnosť štatutárneho audítora, ktorý vykonáva štatutárny audit v mene audítorskej spoločnosti. Okrem toho by štatutárni audítori a audítorské spoločnosti mali zaviesť vhodné vnútorné politiky a postupy voči zamestnancom a iným osobám zapojeným do činnosti týkajúcej sa štatutárneho auditu v rámci svojich organizácií na zabezpečenie dodržiavania svojich štatutárnych povinností. Cieľom týchto politík a postupov by malo byť najmä to, aby sa zabránili a riešili akékoľvek ohrozenia nezávislosti a aby sa zabezpečila kvalita, integrita a dôkladnosť štatutárneho auditu. Tieto politiky a postupy by mali byť primerané, pokiaľ ide o rozsah a zložitosť činnosti štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti. (9) Audítori, audítorské spoločnosti a ich zamestnanci by sa najmä mali zdržať vykonávania štatutárneho auditu subjektu, ak v ňom majú obchodný záujem alebo finančný záujem, a angažovania sa v obchodovaní s finančnými nástrojmi vydanými, garantovanými alebo inak podporovanými auditovaným subjektom okrem podielov v diverzifikovaných schémach kolektívneho investovania. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť by sa mali zdržať vnútorných rozhodovacích postupov auditovanej spoločnosti. Štatutárnym audítorom alebo ich zamestnancom by sa malo zakázať preberať povinnosti v auditovanom subjekte na úrovni riadenia alebo predstavenstva, kým neuplynie primeraná lehota od ukončenia audítorskej zákazky. (10) Úroveň poplatkov prijatých od jedného auditovaného subjektu a štruktúra poplatkov tiež môže ohroziť nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej firmy. Z toho dôvodu je dôležité zabezpečiť, aby poplatky za audit neboli založené na žiadnej forme podmienenosti a v prípade, že sú poplatky za audit od jedného klienta podstatné, zavedie sa osobitný postup na zabezpečenie kvality auditu. Ak je závislosť od jedného klienta nadmerná, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť by nemala vykonávať príslušný štatutárny audit. (11) Poskytovanie iných služieb okrem štatutárneho auditu auditovaným subjektom zo strany štatutárnych audítorov, audítorských spoločností alebo členov ich sietí môže ohroziť ich nezávislosť. Z toho dôvodu je vhodné požadovať od štatutárneho audítora, audítorskej spoločnosti a členov ich siete, aby svojim auditovaným subjektom neposkytovali neaudítorské služby. Poskytovaním neaudítorských služieb audítorskou spoločnosťou firme by sa danej audítorskej spoločnosti zabránilo vykonávať štatutárny audit danej firmy, následkom čoho by sa znížil počet audítorských spoločností, ktoré môžu vykonávať štatutárny audit, najmä pokiaľ ide o audit veľkých subjektov verejného záujmu, kde je trh koncentrovaný. V dôsledku toho v snahe zabezpečiť, aby minimálny počet audítorských spoločností bol schopný poskytovať audítorské služby veľkým subjektom verejného záujmu, je vhodné žiadať, aby audítorské spoločnosti s významnou veľkosťou zamerali svoju odbornú činnosť na vykonávanie štatutárneho auditu a aby im nebolo povolené vykonávanie iných služieb nesúvisiacich s ich funkciou týkajúcou sa štatutárneho auditu, ako napríklad služby konzultácií alebo poradenstva. (12) S cieľom zabrániť konfliktu záujmov je dôležité, aby štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť pred prijatím zákazky alebo pokračovaním v zákazke štatutárneho auditu subjektu verejného záujmu posúdili, či sú splnené požiadavky nezávislosti a najmä, či nevzniká ohrozenie nezávislosti v dôsledku vzťahu s uvedeným subjektom. Na účel zachovania tejto nezávislosti je takisto dôležité, aby viedli záznamy o všetkých ohrozeniach ich nezávislosti a nezávislosti svojich zamestnancov a iných osôb zapojených do postupu vykonávania štatutárneho auditu, ako aj ochranné opatrenia na zmenšenie týchto rizík. Okrem toho, v prípade, že ohrozenie ich nezávislosti aj po uplatnení bezpečnostných opatrení na zníženie tohto ohrozenia je príliš významné, mali by rezignovať alebo sa zdržať zákazky auditu. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť by mala každoročne potvrdzovať výboru auditovaného subjektu pre audit svoju nezávislosť a prerokovať s týmto výborom akékoľvek ohrozenie svojej nezávislosti, ako aj bezpečnostné opatrenia použité na zníženie tohto ohrozenia. (13) Smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 95/46 z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[24] sa riadi spracúvanie osobných údajov vykonávané v členských štátoch v súvislosti s týmto nariadením a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, najmä verejných nezávislých orgánov určených členskými štátmi. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi EÚ a o voľnom pohybe takýchto údajov[25] sa riadi spracúvanie osobných údajov, ktoré ESMA vykonáva v rámci tohto nariadenia a pod dohľadom európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Akákoľvek výmena alebo prenos informácií príslušnými orgánmi by mal byť v súlade s pravidlami o prenose osobných údajov podľa ustanovení smernice 95/46/ES a akákoľvek výmena alebo prenos informácií, ktorú ESMA vykonáva, by mala byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 45/2001. (14) Je dôležité, aby štatutárni audítori a audítorské spoločnosti rešpektovali práva na súkromný život a ochranu údajov svojich klientov. Preto by mali byť zaviazaní prísnymi pravidlami zachovávania dôvernosti a služobného tajomstva, ktorými by sa však nemalo zabraňovať správnemu presadzovanie tohto nariadenia ani spolupráci s audítorom skupiny počas vykonávania auditu konsolidovaných účtovných závierok, keď je materská spoločnosť v tretej krajine, za predpokladu, že by boli dodržané ustanovenia smernice 95/46/ES. Takéto pravidlá by však neoprávňovali štatutárneho audítora alebo audítorskú spoločnosť, aby spolupracovala s orgánmi tretích krajín mimo kanálov spolupráce, ktoré sú ustanovené v kapitole XI smernice 2006/43/ES. Uvedené pravidlá zachovávania dôvernosti by sa mali vzťahovať na každého štatutárneho audítora alebo audítorskú spoločnosť, ktorá ukončila svoje angažovanie v konkrétnej audítorskej úlohe. (15) Výsledkom štatutárneho auditu je stanovisko o pravdivosti a nestrannosti účtovných závierok auditovaných subjektov. Zainteresované strany si však nemusia byť vedomé hraníc auditu (závažnosť, postupy odberu vzoriek, úloha audítora v zisťovaní podvodu a zodpovednosť manažérov), ktoré môžu viesť k rozdielu medzi očakávaniami a výsledkom. S cieľom zmenšiť tento rozdiel je dôležité jasnejšie vymedziť rozsah štatutárneho auditu. (16) Zatiaľ čo prvotnú zodpovednosť za poskytovanie finančných informácií by mal niesť manažment auditovaných subjektov, audítori zohrávajú úlohu v tom, že aktívne spochybňujú manažment z perspektívy používateľa. Na účel zlepšenia kvality auditu je preto dôležité, aby sa posilnil profesionálny skepticizmus, ktorý audítor uplatňuje voči auditovanej spoločnosti. Audítori by mali uznať možnosť, že by sa mohla vyskytnúť podstatná nesprávnosť z dôvodu podvodu alebo chyby bez ohľadu na minulé skúsenosti audítora týkajúce sa čestnosti a integrity manažmentu auditovaného subjektu. Zabezpečovanie kvality auditu by malo byť hlavným kritériom organizácie audítorskej práce a prideľovania potrebných zdrojov na úlohy. Integrita štatutárneho audítora, audítorskej spoločnosti a ich zamestnancov je nevyhnutná na zabezpečenie dôvery verejnosti v štatutárne audity a finančné trhy. Z toho dôvodu každá udalosť, ktorá môže mať vážne dôsledky pre integritu činností štatutárneho auditu, by mala byť vhodne riadená. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť by mala audítorskú prácu primerane dokladovať. (17) V prípade konsolidovaných účtovných závierok je dôležité, aby existovalo jasné vymedzenie povinností štatutárnych audítorov, ktorí vykonávajú audit rôznych subjektov skupiny. Na tento účel audítor skupiny nesie úplnú zodpovednosť za audítorskú správu. (18) Riadna previerka vnútornej kontroly kvality týkajúca sa práce vykonanej v každej zákazke štatutárneho auditu by mala prispievať k vysokej kvalite auditu. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť by preto nemala vydať svoju audítorskú správu pred ukončením tejto previerky vnútornej kontroly kvality. (19) Výsledky štatutárneho auditu by sa mali predkladať zainteresovaným stranám v audítorskej správe. S cieľom zvýšiť dôveru zainteresovaných strán v účtovné závierky auditovaného subjektu je osobitne dôležité, aby bola audítorská správa založená na dobrých podkladoch a dôsledne doložená a aby bol jej obsah rozšírený tak, aby zahŕňal doplňujúce informácie špecifické pre vykonaný audit. Audítorská správa by mala obsahovať najmä dostatočné informácie o metodike použitej v audite, najmä to, do akej miery bola priamo overená súvaha a do akej miery je založená na preskúmaní systému a dodržiavania súladu, o úrovniach významnosti uplatnených na vykonanie auditu, o kľúčových oblastiach rizika závažných nesprávností ročných a konsolidovaných účtovných závierok, či bol štatutárny audit zameraný na zistenie podvodu a v prípade stanoviska s výhradou alebo zamietavého stanoviska alebo odmietnutia poskytnúť stanovisko, dôvody tohto rozhodnutia. (20) Hodnota štatutárneho auditu pre auditovaný subjekt by sa osobitne zvýšila, ak by sa posilnila komunikácia medzi štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou na jednej strane a výborom pre audit na druhej strane. Okrem pravidelného dialógu počas vykonávania štatutárneho auditu je dôležité, aby štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť predložila výboru pre audit doplňujúcu a podrobnejšiu správu o výsledkoch štatutárneho auditu. Malo by byť možné sprístupniť tieto doplňujúce podrobné správy orgánom dohľadu nad subjektmi verejného záujmu, nie však verejnosti. (21) Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti už poskytujú orgánom dohľadu nad subjektmi verejného záujmu informácie o skutočnostiach alebo rozhodnutiach, ktoré by mohli predstavovať porušenie pravidiel, ktorými sa riadia činnosti auditovaného subjektu, alebo o narušení plynulého fungovania auditovaného subjektu. Úlohy dohľadu by sa zjednodušili aj tým, ak by orgány dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami boli povinné zaviesť pravidelný dialóg s ich štatutárnymi audítormi a audítorskými spoločnosťami. (22) S cieľom zvýšiť dôveru v štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárny audit subjektov verejného záujmu a ich zodpovednosť je dôležité, aby sa zvýšilo vykazovanie o transparentnosti zo strany štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. Štatutárni audítori a audítorské spoločnosti by preto mali byť povinné zverejniť auditované finančné informácie, najmä pokiaľ ide o ich celkový obrat rozdelený podľa poplatkov za audit uhradených subjektmi verejného záujmu, poplatkov za audit uhradených inými subjektmi a poplatkov za iné služby. Mali by zverejniť aj finančné informácie na úrovni siete, do ktorej patria. Správy o transparentnosti audítorských spoločností by sa mali doplniť vyhlásením o správe a riadení podniku s cieľom preukázať, či audítorská spoločnosť dodržiava opatrenia pre správnu správu a riadenie podniku. Príslušným orgánom by sa mali poskytovať ďalšie doplňujúce informácie o poplatkoch za audit s cieľom zjednodušiť im výkon úloh týkajúcich sa dohľadu. (23) Výbory pre audit alebo orgány vykonávajúce rovnocennú funkciu v rámci auditovaného subjektu majú rozhodujúcu úlohu pri prispievaní k veľmi kvalitnému štatutárnemu auditu. Je osobitne dôležité posilniť nezávislosť a odbornú kompetenciu výboru pre audit tým, že sa vyžaduje, aby väčšina jeho členov bola nezávislá a aby aspoň jeden člen výboru mal kvalifikáciu v oblasti auditu a druhý v oblasti auditu, resp. v účtovníctve. Odporúčaním Komisie z 15. februára 2005 o úlohe riadiacich pracovníkov registrovaných spoločností s nevýkonnými alebo dozornými oprávneniami a o výboroch vrcholového (dozorného) orgánu[26] sa ustanovuje, ako by mali byť výbory pre audit zriadené a ako by mali fungovať. Vzhľadom na veľkosť predstavenstiev v spoločnostiach so zníženou trhovou kapitalizáciou a v malých a stredných subjektoch verejného záujmu by však bolo vhodné, aby funkcie pridelené výboru pre audit v týchto subjektoch, alebo orgánu vykonávajúcemu rovnocenné funkcie v auditovanom subjekte, mohol vykonávať správny orgán alebo dozorný orgán ako celok. Subjekty verejného záujmu, ktoré sú PKIPCP alebo alternatívnymi investičnými fondmi, by mali byť tiež oslobodené od povinnosti mať výbor pre audit. V tomto oslobodení je zohľadnená skutočnosť, že v prípade, že uvedené fondy fungujú len na účel združovania aktív, nie je zapojenie výboru pre audit primerané. PKIPCP a alternatívne investičné fondy, ako aj ich správcovské spoločnosti, pôsobia v prísne vymedzenom regulačnom prostredí a podliehajú osobitným mechanizmom spravovania, ako sú kontroly, ktoré vykonáva ich depozitár. (24) Dôležité je aj posilnenie úlohy výboru pre audit pri výbere nového štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti v prospech informovanejšieho rozhodnutia valného zhromaždenia akcionárov alebo členov auditovaného subjektu. Pri predkladaní návrhu valnému zhromaždeniu by preto orgán mal vysvetliť, či sa dží odporúčania výboru pre audit a ak nie, prečo. Odporúčanie výboru pre audit by malo obsahovať aspoň dve možnosti na zákazku auditu a riadne odôvodnené uprednostnenie jednej z nich tak, aby si valné zhromaždenie naozaj mohlo vybrať. S cieľom poskytnúť nestranné a správne odôvodnenie by mal výbor pre audit vo svojom odporúčaní pre audit využiť výsledky povinného výberového konania, ktoré auditovaný subjekt ozrganizoval na zodpovednosť výboru pre audit. V tomto výberovom konaní by auditovaný subjekt mal vyzvať štatutárnych audítorov alebo audítorské spoločnosti vrátane menších spoločností, aby predložili návrhy na zákazku výkonu auditu. Súťažné podklady by mali obsahovať transparentné a nediskriminačné kritériá výberu, ktoré sa použijú na vyhodnotenie návrhov. So zreteľom na skutočnosť, že toto výberové konanie by mohlo spôsobiť neprimerané náklady spoločnostiam so zníženou trhovou kapitalizáciou alebo malým a stredným subjektom verejného záujmu vzhľadom na ich veľkosť, je však vhodné oslobodiť tieto subjekty od tejto povinnosti. (25) Právo valného zhromaždenia akcionárov alebo členov auditovaného subjektu vybrať si štatutárneho audítora alebo audítorskú spoločnosť by bolo bezcenné, ak by auditovaný subjekt mal uzavrieť zmluvu s treťou stranou, v ktorej sa tento výber obmedzuje. Z toho dôvodu akékoľvek zmluvné ustanovenie medzi auditovaným subjektom a treťou stranou, pokiaľ ide o menovanie alebo obmedzenie výberu na konkrétneho audítora alebo audítorskú spoločnosť, by sa malo považovať za neplatné. (26) Ak by subjekty verejného záujmu vymenovali viacerých štatúrnych audítorov alebo viaceré audítorské spoločnosti, posilnil by sa profesionálny skepticizmus a prispelo by to ku skvalitneniu auditu. Toto opatrenie spolu s prítomnosťou menších audítorských spoločností by umožnilo rozvoj schopnosti týchto spoločností a prispelo tak k rozšíreniu výberu štatutárnych audítorov a audítorských spoločností pre veľké subjekty verejného záujmu. Tieto subjekty by sa preto mali povzbudzovať a stimulovať k tomu, aby na výkon štatutárneho auditu menovali viac ako jedného štatutárneho audítora alebo audítorskú spoločnosť. (27) S cieľom riešiť hrozbu dôverného vzťahu so subjektom a posilniť tak nezávislosť audítorov a audítorských spoločností je dôležité ustanoviť maximálne trvanie zákazky týkajúcej sa auditu štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti v konkrétnej auditovanej spoločnosti. Mal by sa zaviesť aj vhodný mechanizmus postupného rotovania, pokiaľ ide o najvrcholovejších pracovníkov zapojených do štatutárneho auditu vrátane kľúčových audítorských partnerov vykonávajúcich štatutárny audit v mene audítorskej spoločnosti. Takisto je dôležité zabezpečiť primerané obdobie, v ktorom tento štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť nesmie vykonávať štatutárny audit toho istého subjektu. S cieľom zabezpečiť hladký prechod by bývalý audítor mal odovzdať odovzdávací spis s príslušnými informáciami prichádzajúcemu audítorovi. (28) Na účel ochrany nezávislosti audítora je dôležité, aby bolo odvolanie možné len v prípade výskytu riadnych dôvodov a ak sú tieto dôvody oznámené orgánu alebo orgánom zodpovedným za dohľad. V prípade, že existujú príslušné dôvody, ale auditovaný subjekt nekoná, výbor pre audit, akcionári, príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad audítormi a audítorskými spoločnosťami alebo príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad subjektom verejného záujmu by mali byť splnomocnené predložiť prípad týkajúci sa odvolania audítora vnútroštátnemu súdu. (29) S cieľom zabezpečiť vysokú úroveň dôvery investora a spotrebiteľa vo vnútorný trh zamedzovaním konfliktom záujmov by štatutárni audítori a audítorské spoločnosti mali podliehať primeranému dohľadu príslušných orgánov, ktoré sú nezávislé od povolania audítora a ktoré majú primerané schopnosti, odborné znalosti a zdroje. Vnútroštátne príslušné orgány by mali mať potrebné právomoci na vykonávanie svojich dozorných úloh vrátane možnosti získať dokumenty, požiadať o informácie akúkoľvek osobu a vykonávať kontroly. Mali by sa špecializovať v oblasti dohľadu nad finančnými trhmi, dodržiavania súladu s povinnosťami finančného výkazníctva alebo v dohľade nad štatutárnym auditom. Malo by však byť možné, aby dohľad nad dodržiavaním povinností subjektov verejného záujmu vykonávali príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad uvedenými subjektmi. Financovanie príslušných orgánov by malo byť nezávislé od akéhokoľvek možného nevhodného vplyvu zo strany štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností. (30) Kvalita dohľadu by sa mala zlepšiť, ak bude existovať účinná spolupráca medzi orgánmi poverenými rôznymi úlohami na vnútroštátnej úrovni. Z toho dôvodu by orgány zodpovedné za dohľad nad dodržiavaním povinností týkajúcich sa štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu mali spolupracovať s orgánmi zodpovednými za schvaľovanie a registráciu štatutárnych audítorov a audítorských spoločností s orgánmi dohliadajúcimi nad subjektmi verejného záujmu a s jednotkami finančnej polície uvedenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2006 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu[27]. (31) Externé zabezpečenie kvality v prípade štatutárneho auditu je rozhodujúce pre vysokú kvalitu auditu. Zverejňovaným finančným informáciám sa ním dodáva dôveryhodnosť a akcionárom, investorom, veriteľom a ostatným zúčastneným stranám sa poskytuje lepšia ochrana. Štatutárni audítori a audítorské spoločnosti by preto mali podliehať systému zabezpečenia kvality na zodpovednosť príslušných orgánov, čím by sa zabezpečila objektivita a nezávislosť od audítorskej profesie. Previerky zabezpečenia kvality by sa mali organizovať tak, aby každý štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca audit subjektov verejného záujmu podliehala previerke zabezpečenia kvality aspoň každé tri roky. Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2008 týkajúce sa externého zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit subjektov verejného záujmu[28] obsahuje informácie o tom, ako by sa mali uskutočňovať inšpekcie. Previerky zabezpečenia kvality by mali byť primerané, pokiaľ ide o rozsah a zložitosť činnosti preverovanej audítorskej spoločnosti alebo štatutárneho audítora. (32) Prešetrovania prispejú k zisteniu, predchádzaniu a oprave nesprávneho vykonávania štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu. Príslušné orgány by preto mali byť splnomocnené na vykonávanie prešetrovaní štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. (33) Trh poskytovania služieb štatutárneho auditu subjektom verejného záujmu sa postupne vyvíja. Je preto dôležité, aby príslušné orgány sledovali vývoj na trhu, najmä pokiaľ ide o možný obmedzený výber audítora a riziká, ktoré vyplývajú z vysokej koncentrácie trhu. (34) Zánik významných audítorských spoločností môže narušiť poskytovanie audítorských služieb na trhu a mohol by spôsobiť ďalšiu štrukturálnu akumuláciu rizika na trhu. Príslušné orgány by preto v rámci preventívneho opatrenia mali požiadať najväčšie audítorské spoločnosti v každom členskom štáte, aby vytvorili pohotovostné plány na riešenie možnej udalosti ohrozujúcej kontinuitu fungovania príslušnej spoločnosti. Tieto plány môžu obsahovať opatrenia na prípravu riadeného zlyhania dotknutej spoločnosti. (35) Transparentnosť činností príslušných orgánov by mala prispievať k zvyšovaniu dôvery investorov a spotrebiteľov na vnútornom trhu. Malo by sa preto vyžadovať, aby príslušné orgány pravidelne podávali správy o svojich činnostiach a uverejňovali správy o jednotlivých inšpekciách. (36) Spolupráca medzi príslušnými orgánmi členských štátov môže byť dôležitým prínosom na zabezpečenie stabilne vysokej kvality v oblasti štatutárneho auditu v Únii. Príslušné orgány členských štátov by preto mali navzájom v prípade potreby spolupracovať na účel vykonávania svojich povinností dohľadu, pokiaľ ide o štatutárne audity. Mali by rešpektovať zásadu regulácie a dohľadu zo strany domovského členského štátu v členskom štáte, v ktorom je štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť schválená a v ktorom má auditovaný subjekt svoje sídlo. Spolupráca medzi príslušnými orgánmi by sa osobitne zvýšila, ak by bola organizovaná v rámci Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu (ESA) pod vedením Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy)[29]. ESMA s pomocou Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo)[30] a Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov)[31], by mala k tejto spolupráci prispieť poskytovaním poradenstva a usmernení vnútroštátnym príslušným orgánom. (37) Rozsah spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov by mal zahŕňať výmenu informácií, spoluprácu, pokiaľ ide o previerky zabezpečenia kvality, pomoc pri prešetrovaniach súvisiacich s vykonávaním štatutárnych auditov subjektov verejného záujmu vrátane prípadov, v ktorých konanie v rámci prešetrovania nepredstavuje porušenie legislatívneho alebo regulačného predpisu platného v príslušných členských štátoch a plánovania pre nepredvídané udalosti. Spôsoby spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov môžu zahŕňať vytvorenie kolégií príslušných orgánov a delegovanie úloh medzi nimi. Pri tejto spolupráci by sa mala zohľadniť koncepcia siete, v ktorej audítori a audítorské spoločnosti fungujú. Príslušné orgány a Európske orgány dohľadu by mali rešpektovať primerané pravidlá týkajúce sa zachovávania dôvernosti a služobného tajomstva. (38) Uznanie spôsobilosti štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávať štatutárne audity subjektov verejného záujmu by malo zjednodušiť prístup audítorov a spoločností k iným klientom. Je preto dôležité ustanoviť európske osvedčenie kvality, ktoré by ESMA mohol vyvinúť. Príslušné vnútroštátne orgány by sa mali podieľať na skúmaní žiadostí o udelenie osvedčenia. (39) Vzájomné vzťahy kapitálových trhov si vyžadujú splnomocnenie vnútroštátnych príslušných orgánov a Európskych orgánov dohľadu, aby spolupracovali s orgánmi a úradmi dohľadu tretích krajín, pokiaľ ide o výmenu informácií alebo previerky zabezpečenia kvality. V prípade, že spolupráca s orgánmi tretích krajín súvisí s audítorskými pracovnými dokumentmi alebo inými dokumentmi v držbe štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností, by sa však mali uplatňovať postupy smernice 2006/43/ES. (40) S cieľom zaistiť bezproblémové fungovanie kapitálových trhov sú potrebné udržateľné kapacity v oblasti auditu a konkurencieschopný trh so službami štatutárneho auditu, na ktorom je postačujúci výber audítorských spoločností schopných vykonávať štatutárne audity subjektov verejného záujmu. ESMA by mal podať spráu o zmenách, ktoré sa do štruktúry trhu v oblasti auditu vnieslo týmto nariadením. Pri uskutočňovaní tejto analýzy by ESMA mal zohľadniť vplyv vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa občianskoprávnej zopovednosti štatutárnych audítorov na štruktúru trhu v oblasti auditu. Komisia by mala na základe uvedenej správy a ďalších relevantných faktov predložiť správu o vplyve vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa zodpovednosti štatutárnych audítorov na štruktúru trhu v oblasti auditu a mala by prijať kroky, ktoré vzhľadom na svoje zistenia považuje za primerané. (41) S cieľom zlepšiť dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia a na základe oznámenia Komisie z 9. decembra 2010 s názvom Posilňovanie sankčných režimov v odvetví finančných služieb[32] by sa mali posilniť právomoci prijímať opatrenia týkajúce sa dohľadu a sankčné právomoci príslušných orgánov. Mali by sa stanoviť administratívne peňažné sankcie voči štatutárnym audítorom, audítorským spoločnostiam a subjektom verejného záujmu za zistené porušenia. Príslušné orgány by sa mali správať transparentne, pokiaľ ide o sankcie a opatrenia, ktoré uplatňujú. Pri prijímaní a uverejňovaní sankcií by sa mali dodržiavať základné práva ustanovené v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7), právo na ochranu osobných údajov (článok 8) a právo na účinný prostriedok nápravy a spravodlivý proces (článok 47). (42) Informátori môžu do pozornosti príslušných orgánov uviesť nové informácie, ktoré im pomôžu pri odhaľovaní a trestaní nezrovnalostí vrátane podvodov. Informátori však môžu byť od týchto krokov odradení strachom z represie, alebo možno nemajú na tieto kroky dostatočné stimuly. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby sa zaviedli primerané opatrenia podporujúce informátorov k tomu, aby upozorňovali na možné porušenia tohto nariadenia a s cieľom ochrániť ich pred represiou. Členské štáty im za to môžu poskytnúť aj stimuly; informátori by však mali mať nárok na tieto stimuly len v prípade, keď objavia nové informácie, o ktorých nie sú povinní informovať a ak je výsledkom týchto informácií sankcia za porušenie tohto nariadenia. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby systémy donášania obsahovali mechanizmy, ktoré poskytnú primeranú ochranu oznámenej osoby, najmä so zreteľom na právo na ochranu jej osobných údajov a postupy na zabezpečenie práva oznámenej osoby na obhajobu a vypočutie pred prijatím rozhodnutia, ktoré sa jej týka, ako aj práva na účinný prostriedok nápravy pred súdom voči rozhodnutiu, ktoré sa jej týka. (43) S cieľom zohľadniť vývoj v oblasti auditu a trhu audítorských služieb by Komisia mala byť splnomocnená spresniť technické požiadavky týkajúce sa obsahu odovzdávacieho spisu, ktorý by mal nový štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť dostať, a vytvorenia európskeho osvedčenia kvality pre štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárny audit subjektov verejného záujmu. (44) S cieľom zohľadniť technický vývoj na finančných trhoch, v oblasti výkonu auditu a audítorskej profesii a spresniť požiadavky stanovené v tomto nariadení by Komisia mala byť oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Využívanie delegovaných aktov je osobitne potrebné na úpravu zoznamu súvisiacich audítorských služieb a neaudítorských služieb, ako aj na určenie úrovne poplatkov, ktoré by ESMA mohol účtovať za poskytovanie európskeho osvedčenia kvality štatutárnym audítorom a audítorským spoločnostiam. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (45) S cieľom zabezpečiť právnu istotu a hladký prechod na systém zavedený týmto nariadením je dôležité zaviesť prechodný režim, pokiaľ ide o nadobudnutie účinnosti povinnosti rotácie audítorských spoločností, povinnosti organizovať výberové konanie na výber audítorskej spoločnosti a zmenu audítorských spoločností na spoločnosti, ktoré poskytujú len audítorské služby. (46) Keďže ciele tohto nariadenia, konkrétne objasnenie a lepšie vymedzenie úlohy štatutárneho auditu týkajúceho sa subjektov verejného záujmu, zlepšenie informácií, ktoré štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť poskytuje auditovanému subjektu, investorom a ostatným zainteresovaným stranám, zlepšenie komunikačných kanálov medzi audítormi a orgánmi dohľadu nad subjektmi verejného záujmu, zabránenie konfliktu záujmov vyplývajúcemu z poskytovania neaudítorských služieb subjektom verejného záujmu, zníženie rizika potenciálneho konfliktu záujmov z dôvodu existujúceho systému „auditovaný si vyberá a platí audítora“ alebo hrozby dôverného vzťahu, zjednodušenie zmeny štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti a výber poskytovateľa auditu pre subjekty verejného záujmu, zvýšenie možnosti výberu poskytovateľov auditu subjektom verejného záujmu a zlepšenie účinnosti, nezávislosti a konzistentnosti regulácie a dohľadu nad štatutárnymi audítormi a audítorskými spoločnosťami poskytujúcimi štatutárny audit subjektom verejného záujmu aj v súvislosti so spoluprácou na úrovni Únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodu ich rozsahu ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie týchto cieľov. (47) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, konkrétne právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7), právo na ochranu osobných údajov (článok 8), slobodu podnikania (článok 16), právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47), prezumpciou neviny a právo na obhajobu (článok 48), zásady zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov (článok 49), právo nebyť stíhaný alebo potrestaný v trestnom konaní dvakrát za ten istý trestný čin (článok 50) a musí sa uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Hlava I Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa ustanovujú požiadavky na vykonávanie štatutárneho auditu ročných a konsolidovaných účtovných závierok subjektov verejného záujmu, pravidlá organizácie a výberu štatutárnych audítorov a audítorských spoločností subjektmi verejného záujmu s cieľom podporovať ich nezávislosť a vyhýbanie sa konfliktom záujmov, ako aj pravidlá o dohľade nad dodržiavaním uvedených požiadaviek štatutárnymi audítormi a audítorskými spoločnosťami. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1. Toto nariadenie sa uplatňuje na: a) štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárne audity subjektov verejného záujmu; b) subjekty verejného záujmu. 2. Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá smernica 2006/43/ES. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov stanovené v článku 2 smernice 2006/43/ES s výnimkou vymedzení pojmov „audítorská správa“ a „príslušný orgán“. Článok 4 Veľké subjekty verejného záujmu Na účely tohto nariadenia sú „veľké subjekty verejného záujmu“ tieto: a) v súvislosti so subjektmi vymedzenými v písm. a) bodu 13 článku 2 smernice 2006/43/ES 10 najväčších emitentov akcií v každom členskom štáte meraných podľa trhovej kapitalizácie na báze koncoročných kotácií a v každom prípade všetci emitenti akcií, ktorí mali priemernú trhovú kapitalizáciu vo výške viac než 1 000 000 000 EUR na báze koncoročných kotácií za predchádzajúce tri kalendárne roky; b) v súvislosti so subjektmi vymedzenými v písm. b) až f) bodu 13 článku 2 smernice 2006/43/ES každý subjekt, ktorý má k dátumu zostavenia súvahy výsledok súvahy vyšší než 1 000 000 000 EUR; c) v súvislosti so subjektmi vymedzenými v písm. g) až h) bodu 13 článku 2 smernice 2006/43/ES každý subjekt, ktorý má k dátumu zostavenia súvahy v správe celkové aktíva v objeme viac než 1 000 000 000 EUR. Hlava II Podmienky vykonávania štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu KAPITOLA I NEZÁVISLOSŤ A VYHNUTIE SA KONFLIKTU ZÁUJMOV Článok 5 Nezávislosť a objektívnosť Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť prijme všetky potrebné opatrenia na zaistenie toho, že vykonávanie štatutárneho auditu subjektu verejného záujmu nebude ovplyvnené žiadnym existujúcim alebo možným konfliktom záujmov alebo obchodným alebo iným vzťahom, ktorého je účastníkom štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit a prípadne jej sieť, manažéri, audítori, zamestnanci, akékoľvek iné fyzické osoby, ktorých služby sú audítorovi alebo audítorskej spoločnosti k dispozícii alebo pod ich kontrolou, alebo akákoľvek iná osoba priamo alebo nepriamo prepojená so štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou prostredníctvom kontroly. Článok 6 Vnútorná organizácia audítorov a audítorských spoločností 1. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť musia spĺňať tieto organizačné požiadavky: a) audítorská spoločnosť zavedie primerané politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby jej majitelia alebo akcionári, ako aj členovia administratívnych, riadiacich a dozorných orgánov spoločnosti alebo pridruženej spoločnosti, nezasahovali do vykonávania štatutárneho auditu žiadnym spôsobom, ktorý ohrozuje nezávislosť a objektívnosť štatutárneho audítora, ktorý vykonáva štatutárny audit v mene audítorskej spoločnosti; b) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť musí mať primerané administratívne a účtovné postupy, mechanizmy vnútornej kontroly, efektívne postupy na posúdenie rizika a účinné opatrenia na kontrolu a ochranu systémov spracovania informácií. Tieto mechanizmy vnútornej kontroly sú navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo dodržiavanie súladu s rozhodnutiami a postupmi na všetkých úrovniach audítorskej spoločnosti alebo pracovnej štruktúry štatutárneho audítora. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedú a udržiavajú rozhodovacie postupy a organizačné štruktúry, v ktorých sú jasne a dokladovaným spôsobom presne uvedené hierarchické vzťahy a pridelené funkcie a povinnosti; c) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedie primerané politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby jeho alebo jej zamestnanci a akékoľvek iné fyzické osoby, ktorých služby sú im k dispozícii alebo pod ich kontrolou a ktoré sú priamo zapojené do činností štatutárneho auditu, mali primerané vedomosti a skúsenosti na vykonávanie pridelených povinností; d) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedie primerané politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby sa outsourcing dôležitých audítorských funkcií neuskutočnil tak, že sa zhorší kvalita vnútornej kontroly štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti a schopnosť príslušných orgánov vykonávať dohľad nad dodržiavaním povinností štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti stanovených v tomto nariadení; e) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedú vhodné a účinné organizačné a administratívne opatrenia, aby zabránili akýmkoľvek prípadom ohrozenia nezávislosti uvedeným v článku 11 ods. 2, aby ich zistili, odstránili alebo riešili a zverejňovali; f) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedie vhodné postupy a normy na vykonávanie štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu, odborné vedenie a kontrolu činností zamestnancov a dohľad nad nimi, ako aj na organizovanie štruktúry audítorského spisu uvedeného v článku 15 ods. 5; g) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedie systém vnútornej kontroly kvality s cieľom zaistiť kvalitu štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu. Systém kontroly kvality musí zahŕňať aspoň postupy a normy opísané v písmene f). V prípade audítorskej spoločnosti nesie zodpovednosť za systém vnútornej kontroly kvality osoba, ktorá je kvalifikovaná ako štatutárny audítor; h) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť využíva primerané systémy, zdroje a postupy na zabezpečenie kontinuity a správnosti vykonávania svojich činností týkajúcich sa štatutárneho auditu; i) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zavedie politiku, ktorou sa zabráni zapojeniu štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti a zapojeniu ich zamestnancov do trestných činov alebo porušení zákona počas výkonu ich práce. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť takisto zavedú vhodné a účinné organizačné a administratívne opatrenia na riešenie a zaznamenávanie udalostí, ktoré majú alebo by mohli mať vážne následky pre integritu ich činností týkajúcich sa štatutárneho auditu; j) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť má vhodné politiky odmeňovania, ktoré slúžia na dostatočnú výkonnostnú motiváciu, aby sa zabezpečila kvalita auditu. Odmena a hodnotenie výkonnosti zamestnancov najmä nesmú byť podmienené výškou príjmov, ktoré štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť získajú od auditovaného subjektu; k) štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť monitoruje a hodnotí primeranosť a účinnosť svojich systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a vnútornej kontroly kvality a opatrení zavedených v súlade s týmto nariadením a prijíma vhodné opatrenia na riešenie akýchkoľvek nedostatkov. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť najmä vykonáva ročné hodnotenie systému vnútornej kontroly kvality uvedeného v písmene g). Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vedie záznamy o zisteniach z tohto hodnotenia a o akomkoľvek navrhovanom opatrení na zmenu systému vnútornej kontroly kvality. Politiky a postupy uvedené v prvom pododseku sa dokumentujú a oznamujú zamestnancom štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti. Žiadny outsourcing audítorských funkcií uvedený v písmene d) neovplyvňuje zodpovednosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti voči auditovanému subjektu. 2. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zohľadňuje svoju veľkosť a zložitosť činností pri dosahovaní súladu s požiadavkami odseku 1 tohto článku. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť je schopná preukázať príslušnému orgánu uvedenému v článku 35 ods. 1, že toto dosahovanie súladu je primerané k veľkosti a komplexnosti činností štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti. Článok 7 Nezávislosť od auditovaného subjektu 1. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť a každý držiteľ hlasovacích práv v audítorskej spoločnosti je nezávislý od auditovaného subjektu a nesmie byť zapojený do rozhodovania auditovaného subjektu. 2. Štatutárny audítor, audítorská spoločnosť, ich kľúčoví audítorskí partneri, ich zamestnanci, ako aj akákoľvek iná fyzická osoba, ktorej služby sú tomuto audítorovi alebo spoločnosti k dispozícii alebo sú pod jeho kontrolou a ktorá je priamo zapojená do činností týkajúcich sa štatutárneho auditu, a osoby úzko s nimi spojené v zmysle článku 1 ods. 2 smernice Komisie 2004/72/ES[33], nepredávajú, ani nekupujú, ani sa nezapájajú do žiadnej transakcie s akýmkoľvek finančným nástrojom vydaným, garantovaným alebo inak podporovaným akýmkoľvek auditovaným subjektom v oblasti ich činností štatutárneho auditu, okrem podielov v diverzifikovaných schémach kolektívneho investovania vrátane spravovaných fondov, ako sú dôchodkové fondy alebo životné poistenie. 3. Osoby alebo spoločnosti uvedené v odseku 2 sa nepodieľajú na vypracovaní štatutárneho auditu žiadneho konkrétneho auditovaného subjektu ani ho inak neovplyvňujú, ak: a) vlastnia iné finančné nástroje auditovaného subjektu, ako sú podiely v diverzifikovaných schémach kolektívneho investovania; b) vlastnia finančné nástroje iné, ako sú podiely v diverzifikovaných schémach kolektívneho investovania, akéhokoľvek subjektu spriazneného s auditovaným subjektom, ktorých vlastníctvo môže spôsobiť konflikt záujmov alebo môže byť takto všeobecne vnímané; c) nedávno mali zamestnanecký, obchodný alebo iný vzťah s auditovaným subjektom, ktorý môže spôsobiť alebo môže byť všeobecne vnímaný ako spôsobujúci konflikt záujmov. 4. Osoby alebo spoločnosti uvedené v odseku 2 nesmú žiadať ani prijímať peniaze, dary ani výhody od nikoho, s kým má štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zmluvný vzťah. 5. Neuplatňujú sa vnútroštátne opatrenia o profesijnej etike uzákonené podľa článku 21 ods. 1 smernice 2006/43/ES, ktoré nie sú zlučiteľné s odsekmi 2, 3 a 4. Článok 8 Zamestnanie bývalých štatutárnych audítorov alebo zamestnancov štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností v subjektoch verejného záujmu 1 Štatutárny audítor alebo kľúčový audítorský partner, ktorý v menej audítorskej spoločnosti vykonáva štatutárny audit subjektu verejného záujmu v mene audítorskej spoločnosti, nesmie pred uplynutím aspoň dvojročnej lehoty odvtedy, ako odstúpil z funkcie štatutárneho audítora alebo kľúčového audítorského partnera, prevziať žiadnu z týchto funkcií: a) prijať pozíciu v kľúčovom manažmente auditovaného subjektu; b) stať sa členom výboru pre audit auditovaného subjektu alebo keď taký výbor pre audit neexistuje, orgánu vykonávajúceho rovnocenné funkcie ako výbor pre audit; c) stať sa nevýkonným členom správneho orgánu alebo členom dozorného orgánu auditovaného subjektu. 2. Zamestnanci štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti vykonávajúcej štatutárny audit subjektu verejného záujmu, ako aj akákoľvek iná fyzická osoba, ktorej služby sú takému audítorovi alebo spoločnosti k dispozícii alebo sú pod ich kontrolou, neprijme žiadnu funkciu uvedenú v písmenách a), b) a c) odseku 1, ak sú títo zamestnanci alebo iné fyzické osoby osobne schválené ako štatutárni audítori, pred uplynutím aspoň ročnej lehoty odvtedy, ako boli priamo zapojené do činností týkajúcich sa štatutárneho auditu. Článok 9 Poplatky za audit 1. Poplatky za poskytovanie štatutárneho auditu subjektom verejného záujmu nie sú podmienenými poplatkami. Na účely prvého pododseku podmienené poplatky sú poplatky za zákazky na audit vypočítané na vopred určenom základe, ktorý súvisí so záverom alebo výsledkom transakcie alebo s výsledkom vykonanej práce. Poplatky sa nepovažujú za podmienené, ak ich určil súd alebo príslušný orgán. 2. V prípade, že štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť poskytuje auditovanému subjektu súvisiace finančné audítorské služby uvedené v článku 10 ods. 2, poplatky za takéto služby sú obmedzené na maximálne 10 % poplatkov, ktoré auditovaný subjekt platí za štatutárny audit. 3. V prípade, že celkové poplatky prijaté od subjektu verejného záujmu, ktorý podlieha štatutárnemu auditu, predstavujú viac než 20 % alebo za dva za sebou nasledujúce roky viac než 15 % celkových ročných poplatkov, ktoré štatutárny audítor alebo audítorska spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit prijala, tento audítor alebo táto spoločnosť poskytne výboru pre audit informáciu, že celková suma týchto poplatkov predstavuje viac nežo 20 % resp. viac než 15 % celkových poplatkov, ktoré spoločnosť prijala, a uskutočnia sa rokovania podľa článku 11 ods. 4 písm. d). Výbor pre audit zváži, či zákazka na audit má podliehať previerke kontroly kvality zo strany iného štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti pred vydaním audítorskej správy. Ak celkové poplatky prijaté od subjektu verejného záujmu, ktorý podlieha štatutárnemu auditu, predstavujú za dva za sebou nasledujúce roky 15 alebo viac percent celkových ročných poplatkov, ktoré štatutárny audítor alebo audítorska spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit prijali, audítor alebo spoločnosť o tejto situácii informujú príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1. Príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1 rozhodne na základe objektívnych dôvodov, ktoré mu štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť poskytnú, či štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť tohto subjektu môže naďalej vykonávať štatutárny audit v dodatočnom období, ktoré v žiadnom prípade nesmie byť dlhšie ako dva roky. V prípade, že je auditovaný subjekt oslobodený od povinnosti mať výbor pre audit, auditovaný subjekt rozhodne, ktorý orgán subjektu bude komunikovať so štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou na účely plnenia povinností stanovených v tomto odseku. Článok 10 Zákaz poskytovania neaudítorských služieb 1. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit subjektov verejného záujmu môže auditovanému subjektu, jeho materskej spoločnosti a ním kontrolovaným spoločnostiam poskytovať služby štatutárneho auditu a súvisiace finančné audítorské služby. Ak štatutárny audítor patrí do siete, člen tejto siete môže auditovanému subjektu, jeho materskej spoločnosti a ním kontrolovaným spoločnostiam poskytovať v rámci Únie služby štatutárneho auditu alebo súvisiace finančné audítorské služby. 2. Na účely tohto článku súvisiace finančné audítorské služby sú: a) audit alebo previerka priebežných účtovných závierok; b) poskytnutie uistenia týkajúceho sa vyhlásení o správe a riadení; c) poskytnutie uistenia v otázkach sociálnej zodpovednosti podnikov; d) poskytnutie uistenia alebo potvrdenia o regulačnom podávaní správ regulačným orgánom alebo finančným inštitúciám nad rámec štatutárneho auditu, ktoré majú regulačným orgánom pomáhať pri plnení ich úlohy, ako napríklad o kapitálových požiadavkách alebo špecifických ukazovateľoch solventnosti, ktorými sa určuje pravdepodobnosť, že podnik bude schopný naďalej si plniť svoje dlhové záväzky; e) poskytnutie osvedčenia o súlade s požiadavkami v daňovej oblasti, ak sa také osvedčenie vyžaduje vo vnútroštátnom práve; f) akákoľvek iná štatutárna povinnosť súvisiaca s audítorskou prácou uložená právnymi predpismi Únie štatutárnemu audítorovi alebo audítorskej spoločnosti. 3. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit subjektov verejného záujmu neposkytujú priamo ani nepriamo auditovanému subjektu, jeho materskej spoločnosti ani ním kontrolovaným spoločnostiam neaudítorské služby. Ak štatutárny audítor patrí do siete, žiadny člen tejto siete neposkytuje auditovanému subjektu, jeho materskej spoločnosti ani ním kontrolovaným spoločnostiam v rámci Únie neaudítorské služby. Na účely tohto článku súvisiace neaudítorské služby sú: a) služby spôsobujúce v každom prípade konflikt záujmov: i) odborné služby nesúvisiace s auditom, daňovým poradenstvom, všeobecnými poradenskými službami v oblasti riadenia podniku a inými poradenskými službami; ii) účtovná evidencia a vypracúvanie účtovných záznamov a účtovných závierok; iii) vypracúvanie a zavádzanie postupov vnútornej kontroly alebo riadenia rizík súvisiacich s vypracúvaním a/alebo kontrolou informácií o financovaní zahrnutých do účtovných závierok a poradenstvo v oblasti rizík; iv) služby oceňovania, poskytovanie nestranných stanovísk alebo výkazy o vecných príspevkoch; v) poistno-matematické a právne služby vrátane riešenia sporov; vi) vypracúvanie a zavádzanie technologických systémov finančných informácií pre subjekty verejného záujmu uvedené v článku 2 ods. 13 písm. b) až j) smernice 2006/43/ES; vii) účasť na vnútornom audite klienta auditu a poskytovanie služieb súvisiacich s funkciou vnútorného auditu; viii) brokerské alebo maklérske služby, služby investičného poradcu alebo služby investičného bankovníctva. b) služby, ktoré môžu spôsobiť konflikt záujmov: i) služby týkajúce sa ľudských zdrojov vrátane najímania vrcholového manažmentu; ii) poskytovanie listov o zlučiteľnosti pre investorov v súvislosti s emisiou cenných papierov podniku; iii) vypracúvanie a zavádzanie technologických systémov finančných informácií pre subjekty verejného záujmu uvedené v článku 2 ods. 13 písm. a) smernice 2006/43/ES; iv) služby hĺbkovej analýzy poskytované predávajúcemu alebo kupujúcej strane týkajúce sa možných fúzií a akvizícií a poskytnutie uistenia o auditovanom subjekte iným stranám pri finančnej alebo podnikovej transakcii. Odchylne od prvého a druhého pododseku môže štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť poskytovať služby uvedené v písmene b) bodoch iii) a iv) pod podmienkou, že príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1 dá najskôr svoj súhlas. Odchylne od prvého a druhého pododseku služby uvedené v písmene b) bodoch i) a ii) môže štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť poskytovať pod podmienkou, že výbor pre audit uvedený v článku 31 tohto nariadenia dá najskôr svoj súhlas. 4. Ak člen siete, do ktorej patrí štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit subjektu verejného záujmu, poskytuje iné služby ako služby štatutárneho auditu alebo súvisiace finančné audítorské služby podniku zaregistrovanému v tretej krajine a ovládanému auditovaným subjektom verejného záujmu, príslušný štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť posúdi, či by ich nezávislosť nebola spochybnená tým, že člen siete poskytuje také služby. Ak je ovplyvnená ich nezávislosť, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uplatní bezpečnostné opatrenia s cieľom znížiť riziká spôsobené poskytovaním takých služieb v tretej krajine. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť môže pokračovať vo výkone štatutárneho auditu subjektu verejného záujmu, len ak vie v súlade s článkom 11 odôvodniť, že poskytovanie takých služieb nemá vplyv na jeho alebo jej odborné posúdenie a audítorskú správu. Zapojenie do rozhodovacieho procesu auditovaného subjektu a poskytovanie služieb uvedených v bodoch ii) a iii) písm. a) odseku 3 sa v každom prípade považuje za ovplyvňujúce túto nezávislosť. Poskytovanie služieb uvedených v bodoch i) a iv) až viii) písm. a) odseku 3 sa pokladá za ovplyvňujúce túto nezávislosť. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť môže túto vec prekonzultovať s príslušným orgánom a požiadať ho o stanovisko. 5. V prípade, že viac ako tretina ročných výnosov audítorskej spoločnosti z auditu pochádza z veľkých subjektov verejného záujmu a táto audítorská spoločnosť patrí do siete, ktorej členovia majú kombinované ročné výnosy z auditu vyššie ako 1 500 miliónov EUR v rámci Európskej únie, spĺňa tieto podmienky: a) subjektom verejného záujmu neposkytuje priamo ani nepriamo neaudítorské služby; b) nepatrí do siete, ktorá poskytuje neaudítorské služby v rámci Únie; c) akýkoľvek subjekt, ktorý poskytuje služby uvedené v odseku 3, nevlastní priamo ani nepriamo viac ako 5 % kapitálu alebo hlasovacích práv v audítorskej spoločnosti; d) subjekty, ktoré poskytujú služby uvedené v odseku 3, spolu nevlastnia priamo ani nepriamo viac ako 10 % kapitálu alebo hlasovacích práv v audítorskej spoločnosti; e) takáto audítorská spoločnosť nevlastní priamo ani nepriamo viac ako 5 % kapitálu alebo hlasovacích práv v subjekte, ktorému poskytuje služby uvedené v odseku 3. 6. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 68 na účel prispôsobenia zoznamu súvisiacich finančných audítorských služieb uvedených v odseku 2 a zoznamu neaudítorských služieb uvedených v odseku 3 tohto článku. Pri využívaní týchto právomocí Komisia zohľadňuje vývoj v oblasti vykonávania auditu a audítorskej profesie. Článok 11 Príprava na štatutárny audit a posúdenie ohrozenia nezávislosti 1. Pred prijatím zákazky štatutárneho auditu pre subjekt verejného záujmu alebo pokračovaním v takej zákazke štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť posúdi a zdokladuje: – či spĺňa požiadavky vnútornej organizácie uvedené v článku 6; – či spĺňa požiadavky článkov 7, 9 a 10; – či má kompetentných zamestnancov, čas a zdroje na výkon auditu primeraným spôsobom; – v prípade audítorskej spoločnosti, či je kľúčový audítorský partner schválený ako štatutárny audítor v členskom štáte, ktorý požaduje štatutárny audit; – či sa dodržiavajú podmienky článku 33; – bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/60//ES, integritu subjektu verejného záujmu. 2. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť takisto posúdi, či je ohrozená nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť nevykoná štatutárny audit, ak existuje akýkoľvek priamy alebo nepriamy finančný, obchodný, pracovno-právny alebo iný vzťah medzi štatutárnym audítorom, audítorskou spoločnosťou alebo sieťou a auditovaným subjektom, z ktorého by objektívna, rozvážna a informovaná tretia strana dospela k záveru, že nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti je spochybnená. Ak je nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti ovplyvnená hrozbou previerky seba samej alebo existenciou vlastného záujmu, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť nesmú štatutárny audit vykonať. Ak je nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti ohrozená rizikom protekčného vzťahu, spriaznenosti, spoliehaním sa alebo zastrašovaním, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uplatní bezpečnostné opatrenia na zníženie tohto ohrozenia. Ak je význam hrozieb v porovnaní s uplatnenými bezpečnostnými opatreniami taký, že nezávislosť štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti je spochybnená, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť štatutárny audit nevykonajú. 3. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uchováva záznamy o posúdeniach uvedených v odsekoch 1 a 2 a zdokladuje v audítorských pracovných dokumentoch všetky podstatné riziká pre jeho alebo jej nezávislosť, ako aj bezpečnostné opatrenia použité na zmiernenie týchto rizík. 4 Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť: a) každoročne písomne potvrdzuje výboru pre audit svoju nezávislosť od auditovaného subjektu; b) každoročne písomne potvrdzuje výboru pre audit mená audítorských partnerov, hlavného vedúceho a vedúceho základného tímu vykonávajúceho štatutárny audit a potvrdí, že nedochádza ku konfliktom záujmov; c) žiada výbor pre audit o povolenie poskytovať auditovanému subjektu neaudítorské služby uvedené v článku 10 ods. 3 písm. b) bodoch i) a ii); d) žiada príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1 o povolenie poskytovať auditovanému subjektu neaudítorské služby uvedené v článku 10 ods. 3 písm. b) bodoch iii) a iv); e) rokuje s výborom pre audit o hrozbách pre svoju nezávislosť a o bezpečnostných opatreniach použitých na zmiernenie týchto rizík, ktoré zdokladovala podľa odseku 3. V prípade, že je auditovaný subjekt oslobodený od povinnosti mať výbor pre audit, auditovaný subjekt rozhodne o tom, ktorý orgán subjektu bude vykonávať funkcie udelené výboru pre audit v tomto odseku. KAPITOLA II DÔVERNOSŤ INFORMÁCIÍ A SLUŽOBNÉ TAJOMSTVO Článok 12 Dôvernosť informácií a služobné tajomstvo Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti vrátane tých, ktoré prestali pracovať na určitom audite, a bývalí štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti, sa neodvolávajú na pravidlá o dôvernosti informácií a služobnom tajomstve uvedené v článku 23 ods. 1 smernice 2006/43/ES, aby bránili uplatňovaniu ustanovení tohto nariadenia. Článok 13 Poskytnutie informácií audítorom z tretích krajín a orgánom tretích krajín 1. V prípade, že štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonáva štatutárny audit subjektu verejného záujmu, ktorý je súčasťou skupiny podnikov, ktorých materská spoločnosť sa nachádza v tretej krajine, pravidlá o dôvernosti informácií a služobnom tajomstve uvedené v článku 23 ods. 1 smernice 2006/43/ES nebránia štatutárnemu audítorovi alebo audítorskej spoločnosti v tom, aby relevantnú dokumentáciu o audítorskej práci odovzdali audítorovi skupiny, ktorý sa nachádza v tretej krajine, ak je táto dokumentácia výhradne potrebná na vypracovanie auditu konsolidovaných účtovných závierok materskej spoločnosti. Odovzdanie informácií audítorovi skupiny nachádzajúcemu sa v tretej krajine musí byť v súlade s kapitolou IV smernice 95/46/ES a príslušnými vnútroštátnymi predpismi o ochrane osobných údajov. 2. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť, ktorá vykonáva štatutárny audit subjektu verejného záujmu, ktorý emitoval cenné papiere v tretej krajine alebo ktorý je súčasťou skupiny vydávajúcej štatutárne konsolidované účtovné závierky v tretej krajine, môže príslušným orgánom v relevantných tretích krajinách odovzdať pracovné dokumenty o audite alebo iné dokumenty súvisiace s auditom daného subjektu, ktoré má v držbe, za podmienok ustanovených v článku 47 smernice 2006/43/ES. KAPITOLA III VÝKON ŠTATUTÁRNEHO AUDITU Článok 14 Rozsah štatutárneho auditu 1. Pri výkone štatutárneho auditu subjektu verejného záujmu štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť prijme potrebné opatrenia s cieľom vypracovať stanovisko o tom, či ročné alebo konsolidované účtovné závierky subjektu verejného záujmu poskytujú pravdivý a verný obraz v súlade s príslušným rámcom finančného výkazníctva a v prípade potreby, či tieto ročné alebo konsolidované účtovné závierky spĺňajú štatutárne požiadavky uvedené v článku 22. Uvedené opatrenia musia obsahovať aspoň požiadavky uvedené v článkoch 15 až 20. Stanovisko štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti sa vyjadruje v súlade s článkami 21 až 25. 2. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na podávanie správ uvedené v článkoch 22 a 23, rozsah štatutárneho auditu nezahŕňa potvrdenie o budúcej životaschopnosti auditovaného subjektu ani o efektívnosti alebo účinnosti, s ktorou manažment alebo správny orgán riešil alebo bude spravovať záležitosti subjektu. Článok 15 Profesionálny skepticizmus Pri výkone štatutárneho auditu subjektu verejného záujmu štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zachováva profesionálny skepticizmus počas celého auditu a uznáva možnosť, že by mohli existovať závažné nesprávne údaje v dôsledku skutočností alebo správania naznačujúceho nezrovnalosti vrátane podvodu alebo chyby bez ohľadu na skúsenosť audítora alebo spoločnosti v minulosti, pokiaľ ide o čestnosť a bezúhonnosť manažmentu auditovaného subjektu a osôb poverených jeho riadením a správou. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zachováva profesionálny skepticizmus najmä pre preverovaní odhadov manažmentu, ktoré sa týkajú reálnych hodnôt a zníženia goodwillu a ostatných nehmotných a budúcich peňažných tokov relevantných pri uvažovaní o schopnosti pokračovať vo výkone činnosti. Na účely tohto článku „profesionálny skepticizmus“ je postoj, ktorý zahŕňa skúmavé rozmýšľanie, citlivosť na okolnosti, ktoré môžu naznačovať možnú nesprávnosť v dôsledku chyby alebo podvodu, a kritické posudzovanie audítorských dôkazov. Článok 16 Organizácia práce 1. Ak štatutárny audit subjektu verejného záujmu vykonáva audítorská spoločnosť, táto audítorská spoločnosť určí aspoň jedného kľúčového audítorského partnera. Audítorská spoločnosť poskytne určenému audítorskému partnerovi (partnerom) dostatočné zdroje, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti. Hlavným kritériom audítorskej spoločnosti pri výbere určeného kľúčového audítorského partnera (partnerov) je zabezpečenie kvality auditu, nezávislosti a odbornosti. Určený audítorský partner (partneri) je aktívne zapojený do výkonu štatutárneho auditu. 2. Ak štatutárny audit subjektu verejného záujmu vykonáva štatutárny audítor, venuje dostatok času zákazke a spomedzi svojich zamestnancov vyčlení dostatočné zdroje, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti. 3. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uchováva záznamy o prípadoch, v ktorých ich zamestnanci nerešpektovali toto nariadenie. Takisto uchováva záznamy o akýchkoľvek dôsledkoch nerešpektovania vrátane opatrení prijatých voči týmto zamestnancom a opatrení prijatých na zmenu systému vnútornej kontroly kvality. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vypracúva výročnú správu s prehľadom všetkých prijatých opatrení a predloží ju zamestnancom. Ak štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť požiada o radu externých expertov, zdokladuje predloženú žiadosť a poskytnuté poradenstvo. 4. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vedie záznam o klientovom účte. Tento záznam obsahuje o každom klientovi auditu tieto informácie: a) názov, adresu a miesto podnikania; b) v prípade audítorskej spoločnosti kľúčového audítorského partnera (partnerov); c) poplatky účtované za štatutárny audit a poplatky účtované za ostatné služby v ktoromkoľvek rozpočtovom roku. 5. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vytvorí audítorský spis pre každý vykonaný štatutárny audit. Audítorský spis obsahuje v papierovej podobe alebo v elektronickej podobe aspoň tieto údaje a dokumenty: a) zmluvu medzi štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou a auditovaným subjektom a akékoľvek jej zmeny a doplnenia; b) korešpondenciu s auditovaným subjektom týkajúcu sa štatutárneho auditu; c) plán auditu s uvedením pravdepodobného obsahu pôsobnosti a metódy vykonávania štatutárneho auditu; d) opis povahy a rozsahu vykonávaných audítorských činností; e) dátumy začiatku a ukončenia etáp audítorských postupov uvedených v pláne auditu; f) hlavné zistenia vykonaných audítorských postupov; g) závery vypracované na základe zistení uvedených v písmene f); h) stanovisko štatutárneho audítora alebo kľúčového audítorského partnera tak, ako sú zdokladované v návrhoch správ uvedených v článkoch 22 a 23; i) údaje zaznamenané podľa článku 11 ods. 3, článku 16 ods. 3, článkov 17 a 18 a článku 19 ods. 6; j) ostatné relevantné údaje a dokumenty, ktoré sú dôležité na doloženie správ uvedených v článkoch 22 a 23 a na sledovanie dodržiavania súladu s týmto nariadením a inými platnými právnymi požiadavkami. Audítorský spis sa uzatvára najneskôr dva mesiace po dátume podpísania audítorskej správy uvedenej v článku 22. 6. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uchováva záznamy o akýchkoľvek sťažnostiach týkajúcich sa výkonu štatutárnych auditov. Článok 17 Integrita trhu 1. V prípade výskytu udalosti, ktorá má alebo by mohla mať vážne dôsledky pre integritu činností štatutárneho auditu štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť: a) uchováva záznam o tejto udalosti; b) príjme vhodné opatrenia s cieľom riešiť dôsledky udalosti a zabrániť jej opätovnému výskytu; c) informuje o udalosti príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1. Záznam uvedený v písmene a) prvého pododseku zahŕňa skutočnosti a okolnosti udalosti, informácie o zapojenej osobe alebo osobách a podrobnosti o opatreniach, ktoré boli prijaté podľa písmena b) uvedeného pododseku. 2. Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/60/ES, keď štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit subjektu verejného záujmu má podozrenie alebo má opodstatnené dôvody na podozrenie, že došlo ku skutočnostiam alebo správaniu naznačujúcemu nezrovnalosti vrátane podvodu v súvislosti s účtovnou závierkou auditovaného subjektu, alebo že došlo k ich pokusu, informuje auditovaný subjekt a vyzve ho na prešetrenie záležitosti a prijme primerané opatrenia na riešenie takýchto nezrovnalostí a na to, aby sa zabránilo akémukoľvek opätovnému výskytu takýchto nezrovnalostí v budúcnosti. V prípade, že auditovaný subjekt neprešetrí záležitosť alebo neprijme žiadne opatrenia alebo v prípade, že štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť je presvedčená, že opatrenia, ktoré auditovaný subjekt prijal, nie sú primerané na riešenie týchto nezrovnalostí, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť o týchto nezrovnalostiach informuje príslušné orgány dohľadu nad subjektmi verejného záujmu. Poskytnutie akejkoľvek skutočnosti uvedenej v prvom pododseku príslušným orgánom, ktoré štatutárny audítor alebo audítorska spoločnosť uskutoční v dobrej viere, nepredstavuje porušenie žiadneho zmluvného ani právneho obmedzenia týkajúceho sa sprístupňovania informácií a nezakladá zodpovednosť týchto osôb. Článok 18 Audit konsolidovaných účtovných závierok 1 V prípade štatutárneho auditu konsolidovanej účtovnej závierky skupiny podnikov, v ktorej je materská spoločnosť subjektom verejného záujmu, audítor skupiny: a) nesie plnú zodpovednosť za audítorskú správu uvedenú v článku 22 a doplňujúcu správu pre výbor pre audit uvedenú v článku 23 v súvislosti s konsolidovanou účtovnou závierkou; b) zdokladuje, ktorú audítorskú prácu na účel auditu skupiny vykonal audítor (audítori) z tretej krajiny, štatutárny audítor (audítori), audítorský subjekt (subjekty) z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť (spoločnosti) z tretej krajiny; c) vykonáva previerku a uchováva dokumentáciu o svojej previerke audítorskej práce, ktorú na účel auditu skupiny vykonal audítor (audítori) z tretej krajiny, štatutárny audítor (audítori), audítorský subjekt (subjekty) z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť (spoločnosti) z tretej krajiny. Dokumentáciou, ktorú audítor skupiny zachová, sa príslušnému orgánu musí umožniť riadne preskúmať prácu audítora skupiny. Na účel písmena c) prvého pododseku audítor skupiny zabezpečí súhlas audítora (audítorov) z tretej krajiny, štatutárneho audítora (audítorov), audítorského subjektu (subjektov) alebo audítorskej spoločnosti (spoločností) z tretej krajiny s prenosom relevantnej dokumentácie počas vykonávania auditu konsolidovanej účtovnej závierky ako podmienku na to, aby sa audítor skupiny mohol spoliehať na prácu tohto audítora (audítorov) z tretej krajiny, štatutárneho audítora (audítorov), audítorského subjektu (subjektov) alebo audítorskej spoločnosti (spoločností) z tretej krajiny. 2. Ak audítor skupiny nedokáže splniť ustanovenie písmena c) prvého pododseku odseku 1, prijme vhodné opatrenia a náležite o tom informuje príslušný orgán uvedený v článku 35 ods. 1. Tieto opatrenia môžu obsahovať vykonanie ďalšej práce týkajúcej sa štatutárneho auditu, a to priamo alebo outsourcingom týchto úloh v príslušnej dcérskej spoločnosti subjektu verejného záujmu. 3. Ak je audítor skupiny predmetom previerky zabezpečenia kvality alebo prešetrenia týkajúceho sa štatutárneho auditu konsolidovanej účtovnej závierky skupiny podnikov, v ktorej je materská spoločnosť subjektom verejného záujmu, skupinový audítor na požiadanie sprístupní príslušnému orgánu relevantnú dokumentáciu, ktorú má o audítorskej práci, ktorú vykonal audítor (audítori) tretej krajiny, štatutárny audítor (audítori), audítorský subjekt (subjekty) alebo audítorska spoločnosť (spoločnosti) tretej krajiny na účel auditu skupiny, vrátane pracovných dokumentov relevantných pre audit skupiny. Príslušný orgán požiada podľa kapitoly III hlavy IV tohto nariadenia príslušné orgány o dodatočnú dokumentáciu o audítorskej práci vykonanej štatutárnym audítorom (audítormi) alebo audítorskou spoločnosťou (spoločnosťami) na účel auditu skupiny. Ak v zložke skupiny