Digitálne riešenia pre zdravotnú a inú starostlivosť môžu zvýšiť kvalitu života miliónov občanov a radikálne zmeniť spôsob, akým sa pacientom poskytujú služby zdravotnej a inej starostlivosti, a to za predpokladu, že budú vhodne navrhnuté a ich realizácia bude nákladovo efektívna. Digitalizácia môže prispieť ku kontinuite starostlivosti naprieč hranicami, čo je dôležitý aspekt pre osoby, ktoré cestujú do zahraničia na obchodné alebo rekreačné účely. Digitalizácia môže tiež pomôcť podporovať zdravie a prevenciu chorôb, a to aj na pracovisku. Môže podporiť reformy systémov zdravotnej starostlivosti a ich prechod na nové modely starostlivosti so zameraním na potreby ľudí a umožniť prechod od systémov nemocničnej starostlivosti k štruktúram komunitnejšieho a integrovanejšieho charakteru. Digitálne nástroje môžu využiť vedecké poznatky na to, aby sa občanom pomohlo udržiavať sa v dobrom zdravotnom stave a nezmeniť sa na pacientov. Takisto majú potenciál umožniť lepšie využívanie zdravotných údajov vo výskume a v inováciách na podporu personalizovanej zdravotnej starostlivosti, lepších zdravotníckych zásahov a účinnejších systémov zdravotnej a inej starostlivosti.

Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti budúcich opatrení EÚ, respondenti uprednostňovali:

·vypracovanie celoúnijných noriem kvality, spoľahlivosti a kybernetickej bezpečnosti údajov,

·celoúnijnú štandardizáciu elektronických zdravotných knižiek a

·lepšiu interoperabilitu vďaka otvoreným formátom výmeny údajov.

Rada 8. decembra 2017 prijala závery, v ktorých vyzvala členské štáty a Komisiu, aby spolupracovali v celom rade otázok a využili potenciál digitálnych technológií v zdravotnej a inej starostlivosti. V záveroch sa tiež osobitne vyzýva na to, aby sa v sektore zdravotníctva vykonávali existujúce právne predpisy EÚ o ochrane osobných údajov, elektronickej identifikácii a bezpečnosti informácií.

V tomto oznámení sa uvádza, ako môže EÚ pomôcť splniť ciele týchto záverov Rady. Navrhuje sa v ňom zaviesť potrebnú spoluprácu a infraštruktúru v celej EÚ a pomôcť tak členským štátom plniť svoje politické záväzky v týchto oblastiach. Navrhované opatrenia podporujú aj záväzok Komisie dosahovať ciele udržateľného rozvoja v oblasti zdravého života a blahobytu pre všetkých v každom veku a zásady Európskeho piliera sociálnych práv.

Vízia načrtnutá v tomto oznámení spočíva v podpore zdravia, prevencii a kontroly chorôb, prispievaní k riešeniu neuspokojených potrieb pacientov a uľahčovaní rovnakého prístupu občanov ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti vďaka zmysluplnému využívaniu digitálnych inovácií. Zároveň sa tak posilní odolnosť a udržateľnosť európskych systémov zdravotnej a inej starostlivosti. Tým, že navrhované opatrenia pomôžu maximalizovať potenciál digitálneho vnútorného trhu vďaka širšiemu využívaniu digitálnych produktov a služieb v oblasti zdravotnej a inej starostlivosti, budú smerovať aj k podnecovaniu rastu a podpore európskeho priemyslu v tejto oblasti.

3. Chránený prístup občanov k zdravotným údajom a ich sprístupňovanie iným osobám

Občania majú právo na prístup k vlastným zdravotným údajom a na ich sprístupňovanie iným osobám. Vďaka všeobecnému nariadeniu o ochrane údajov, ktoré nadobudne účinnosť 25. mája 2018, občania získajú kontrolu nad tým, ako sa používajú ich osobné údaje vrátane zdravotných údajov. Verejná konzultácia potvrdila, že väčšina respondentov by chcela mať lepší prístup k svojim zdravotným údajom. Chceli by tiež môcť sprístupňovať tieto údaje na účely liečby alebo výskumu, ak by boli zavedené primerané záruky. To by sa malo technologicky dať zabezpečiť, ak infraštruktúra bude vybudovaná v súlade s pravidlami ochrany osobných údajov.

V súčasnosti však mnoho občanov v Európe má len obmedzený elektronický prístup k údajom o vlastnom zdraví. Údaje sa často nedajú vypátrať a sú roztrúsené na rôznych miestach. To môže mať negatívny vplyv na diagnostiku, liečbu a ďalšie sledovanie, napríklad, ak je osoba v zahraničí a jej zdravotné údaje nie sú dostupné. Okrem toho sa v systémoch elektronických zdravotných knižiek v jednotlivých krajinách EÚ stále používajú nekompatibilné formáty a normy.

V zásade by mali mať občania kdekoľvek v EÚ bezpečný prístup ku komplexným elektronickým záznamom o svojich zdravotných údajoch. Občania by aj naďalej mali mať kontrolu nad svojimi zdravotnými údajmi a mali by ich môcť bezpečne sprístupniť oprávneným subjektom (na účely liečby, preventívnych služieb, výskumu alebo na akékoľvek iné účely, ktoré uznajú za vhodné). To by malo platiť bez ohľadu na umiestnenie osobných údajov, pričom by sa mali dodržiavať právne predpisy na ich ochranu. Malo by sa zabrániť neoprávnenému prístupu.

Súčasné úsilie o cezhraničnú výmenu údajov o pacientoch v EÚ sa opiera o dobrovoľnú spoluprácu zdravotníckych orgánov a ich vôľu pripojiť sa k infraštruktúre digitálnych služieb elektronického zdravotníctva, ktorá je podporovaná z Nástroja na prepájanie Európy (širokopásmové pripojenie a informačné a komunikačné technológie). Riadenie, budovanie a prevádzka infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva vychádza z usmernení, na ktorých sa dohodla sieť elektronického zdravotníctva.

V súčasnosti sa táto výmena obmedzuje na pacientske sumáre a elektronické predpisy a nevzťahuje sa na elektronické zdravotné knižky. S týmito dvoma spôsobmi výmeny údajov o pacientoch sa plánuje začať v roku 2018 v ôsmich až deviatich členských štátoch a do roku 2020 by zúčastnených členských štátov malo byť 22.

Keďže systém sa v súčasnosti dostáva do prevádzkovej fázy, Komisia považuje za nevyhnutné postupne rozšíriť tieto dva druhy použitia tak, aby zahŕňali aj interoperabilitu systémov elektronických zdravotných knižiek členských štátov. To sa má dosiahnuť podporou rozvoja a zavedenia európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných knižiek. Existuje tiež jasná potreba ďalej rozvíjať účinné metódy umožňujúce využívanie lekárskych informácií v záujme verejného zdravia a výskumu a vypracúvať spoločné opatrenia na identifikáciu a overovanie pravosti, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 2 smernice 2011/24/EÚ. Takéto zmeny si vyžadujú preskúmanie riadenia a fungovania siete elektronického zdravotníctva s cieľom zabezpečiť náležitú správu infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva a jeho finančného základu. Zároveň si to bude vyžadovať aj rozšírenie súčasného rozsahu samotnej infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva, a to so súhlasom siete elektronického zdravotníctva.

Vypracúvanie špecifikácií európskeho formátu výmeny elektronických zdravotných knižiek by malo vychádzať z otvorených noriem a príslušných odborných znalostí, pričom treba zohľadniť prípadné použitie údajov na výskumné a iné účely. Okrem toho Komisia plánuje monitorovať cezhraničnú interoperabilitu systémov elektronických zdravotných knižiek a po jej dosiahnutí aj prijatie európskeho formátu výmeny elektronických zdravotných záznamov v celej EÚ.

Okrem toho má Komisia v úmysle určiť stimuly na prijatie otvoreného európskeho formátu výmeny elektronických zdravotných knižiek v celej EÚ a preskúmať iné opatrenia na odstránenie akýchkoľvek praktík, ktoré vedú k nedostatočnej interoperabilite a narúšajú tak digitálny jednotný trh v tejto oblasti. Komisia takisto plánuje podporovať koncepcie, ktoré už boli vypracované v niektorých členských štátoch a regiónoch v záujme interoperabity systémov.

Komisia bude monitorovať vykonávanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov a nariadenia o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu so zreteľom na zdravie. V systéme sa môžu zohľadniť aj nedávno navrhnuté pravidlá certifikácie požiadaviek kybernetickej bezpečnosti, ak sa prijmú. Tu by sa mali vziať do úvahy nové technológie, ako napríklad blockchain, inovačné mechanizmy riadenia identity a certifikačný mechanizmus pre bezpečné riešenia v súlade s oznámením o kybernetickej bezpečnosti a ustanoveniami všeobecného nariadenia o ochrane údajov, najmä o bezpečnosti, porušeniach ochrany osobných údajov a požiadavkách na oznamovanie.

Komisia má v úmysle na podporu formátu výmeny elektronických zdravotných knižiek a ďalší rozvoj infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva zmobilizovať finančné prostriedky z Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont 2020. Zdravotnícke orgány môžu na účely zavádzania interoperabilných systémov elektronických zdravotných knižiek na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré umožnia občanom (a oprávneným tretím stranám) pristupovať k svojim osobným zdravotným údajom, preskúmať cielené využívanie finančných nástrojov EÚ, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy a Európsky fond pre strategické investície. V tejto súvislosti možno o dodatočnom financovaní uvažovať aj v budúcom viacročnom finančnom rámci EÚ.