SPRÁVA KOMISIE RADE podľa článku 6 smernice Rady 2008/8/ES /* COM/2014/0380 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE podľa článku 6 smernice Rady 2008/8/ES 1. Súvislosti Smernica Rady 2008/8/ES z 12. februára 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES,[1] pokiaľ ide o miesto poskytovania služieb [2], bola prijatá v rámci „balíka o DPH“ s cieľom zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu. Táto smernica uznala, že by sa všetko poskytovanie služieb v zásade malo zdaňovať podľa miesta, kde dochádza ku skutočnej spotrebe. Uznala však takisto, že v súčasnosti nie je možné uplatňovať túto zásadu vo všetkých prípadoch kvôli administratívnej záťaži a praktickým problémom, ktoré by to mohlo vytvárať pri poskytovaní služieb konečným spotrebiteľom (transakcie medzi podnikmi a spotrebiteľmi (B2C)). Rozhodlo sa preto, že zdanenie podľa miesta spotreby bude obmedzené na určité odvetvia. Súčasne sa rozhodlo o vytvorení jediného elektronického portálu, ktorý umožní uplatňovanie nových pravidiel, ktoré sú priaznivé pre podnikanie. Nariadením Rady (ES) č. 143/2008[3] sa preto zaviedli potrebné mechanizmy na vytvorenie tohto „jednotného kontaktného miesta“. 2. Rozsah správy Článok 6 smernice 2008/8/ES stanovuje, že „do 31. decembra 2014 Komisia predloží správu, v ktorej uvedie, či možno účinne uplatňovať pravidlo stanovené v článku 5 na poskytovanie telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronicky poskytovaných služieb nezdaniteľným osobám a či toto pravidlo v uvedenom čase stále zodpovedá všeobecnej politike týkajúcej sa miesta poskytovania služieb“. Článok 58 smernice o DPH, ktorý bol nahradený článkom 5 smernice 2008/8/ES, stanovuje, že s účinkom od 1. januára 2015 budú všetky telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby poskytnuté nezdaniteľnej osobe zdaniteľné podľa miesta, kde je daná osoba usadená, má trvalé bydlisko alebo kde sa obvykle zdržiava. To odráža zásadu zdanenia podľa miesta spotreby. Ďalšie ustanovenia v článku 5 smernice 2008/8/ES si vyžadujú zriadenie osobitnej úpravy, aby hospodárske subjekty podnikajúce v členských štátoch, v ktorých nie sú usadené, mohli mať jediné miesto elektronického kontaktu na účely identifikácie a podávania priznania k DPH a na účely odvodu dane. Táto úprava si vyžaduje používaní elektronického rozhrania, na ktoré sa odkazuje ako na „zjednodušené jednotné kontaktné miesto“. Keďže zmena smernice o DPH smernicou 2008/8/ES znamená zásadné zmeny pre hospodárske subjekty v odvetví telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb a všeobecne sa ňou sleduje úprava fungovania systému DPH, bolo nevyhnutné prijať množstvo legislatívnych iniciatív a praktických opatrení. Príslušné opatrenia prijali útvary Komisie, ktoré sa zaoberajú právnymi otázkami a technickými otázkami súvisiacimi s informačnými technológiami. Do tohto procesu boli úzko zapojené členské štáty a zástupcovia dotknutých odvetví, aby sa zaistilo, že sa vyriešia problémy, s ktorými sa stretávajú všetky zúčastnené strany. Dôležitým míľnikom pre účinné uplatňovanie nových pravidiel od 1. januára 2015 je bezproblémové a včasné vytvorenie zjednodušeného jednotného kontaktného miesta, ktoré hospodárskym subjektom a členským štátom umožní spolupracovať jednoduchšie, rýchlejšie a účinnejšie. Všetky právne predpisy, ktoré boli v tejto súvislosti potrebné, prijala Rada do konca roka 2013. S cieľom poskytnúť zúčastneným stranám ďalšie vodítko boli v prvom polroku 2014 uverejnené usmernenia a vysvetlivky týkajúce sa nových pravidiel. Tieto dokumenty sprevádzal komplexný komunikačný plán na informovanie podnikov v Európe a na celom svete o fungovaní nového systému. Táto správa sa preto zameriava na opatrenia, ktoré sa prijali na zaistenie riadneho a účinného uplatňovania nových pravidiel od 1. januára 2015. 3. Opatrenia prijaté s cieľom zaistiť účinné uplatňovanie Príprava na nadobudnutie platnosti nových pravidiel začala pred šiestimi rokmi, hneď po prijatí smernice 2008/8/ES. Od tej doby sa podniklo mnoho krokov s cieľom posilniť komunikáciu medzi vnútroštátnymi orgánmi, dosiahnuť jednotné chápanie obsahu nových pravidiel a dospieť k spoločnému postoju v súvislosti s tým, ako by členské štáty mali tieto pravidlá zaviesť a uplatňovať. Komisia v záujme zaistenia súdržného a jednotného uplatňovania pravidiel intenzívne spolupracovala s členskými štátmi na výmene názorov a hľadaní spoločných a uskutočniteľných riešení technických problémov spojených s touto významnou reformou. Opatrenia, ktoré sa prijali s cieľom zaistiť účinné uplatňovanie, zahŕňajú päť hlavných oblastí: príprava a prijatie príslušného právneho rámca, dosiahnutie spoločnej dohody o uplatňovaní nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytnutia služby a súvisiacich povinností (zjednodušené jednotné kontaktné miesto), zaistenie zavedenia informačných technológií pre zjednodušené jednotné kontaktné miesto, objasnenie koncepcie auditu v rámci zjednodušeného jednotného kontaktného miesta a informovanie zúčastnených strán a zvyšovanie ich povedomia. Prijatie príslušného právneho rámca Účinné uplatňovanie nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytnutia telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb nezdaniteľným osobám si vyžadovalo vypracovanie náležitého právneho rámca, ktorý objasňuje pojmy uvedené v článku 5 smernice 2008/8/ES a umožňuje rozvoj elektronického rozhrania, ktoré zjednodušuje povinnosti hospodárskych subjektov týkajúce sa dodržiavania predpisov. Komisia navrhla a príslušné orgány napokon prijali tieto právne akty: · nariadenie Rady (EÚ) č. 967/2012 z 9. októbra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 282/2011, pokiaľ ide o osobitné úpravy pre neusadené zdaniteľné osoby, ktoré poskytujú telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania alebo elektronické služby nezdaniteľným osobám[4]. V tomto nariadení sa uvádzajú hlavné povinnosti zdaniteľných osôb na základe osobitnej úpravy a upravujú sa v ňom otázky, ako je registrácia, zrušenie registrácie a vyňatie, · vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1042/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 282/2011, pokiaľ ide o miesto poskytovania služieb[5]. Toto nariadenie sa zaoberá pravidlami týkajúcimi sa miesta poskytovania služby a objasňuje, ako by sa mali tieto pravidlá uplatňovať, a · vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 815/2012 z 13. septembra 2012, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EÚ) č. 904/2010, pokiaľ ide o osobitné úpravy pre neusadené zdaniteľné osoby, ktoré poskytujú telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania alebo elektronické služby nezdaniteľným osobám [6]. Toto nariadenie štandardizuje priznanie k DPH a výmenu údajov medzi členskými štátmi s cieľom zaistiť úplnú interoperabilitu zjednodušeného jednotného kontaktného miesta. Veľká pozornosť sa venovala tomu, aby se predišlo problémom s interoperabilitou, ktoré sa vyskytli v súvislosti so zavádzaním postupu pre vracanie DPH neusadeným zdaniteľným osobám podľa smernice o vrátení DPH[7]. Použitie vykonávacích aktov Komisii umožnilo zaviesť štandardizované postupy. Dosiahnutie spoločnej dohody v súvislosti s uplatňovaním nových pravidiel Možné problémy vyplývajúce z uplatňovania nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytovania služieb sa najprv preskúmali na seminári (financovanom z programu Fiscalis 2013), ktorý sa v novembri 2008 konal na Malte. Výsledky diskusií ukázali, že pokiaľ ide o telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby, sú potrebné vstupné údaje od zúčastnených strán z podnikateľského sektora, aby bolo možné náležite určiť a odstrániť praktické problémy vyplývajúce z uplatňovania novej zásady zdanenia. S prihliadnutím na to sa usporiadal druhý seminár v rámci programu Fiscalis, ktorý sa v marci 2012 konal v Luxemburgu a na ktorý boli pozvané nielen členské štáty, ale aj zástupcovia dotknutých odvetví, aby sa podelili o svoje odborné znalosti. Výsledok tohto seminára predstavoval dôležitý krok v procese prípravy návrhu Komisie z decembra 2012[8], ktorý Rada prijala ako vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1042/2013 (pozri bod 3.1.). Už v priebehu rokovaní o vykonávacom nariadení v Rade bolo zrejmé, že pre podniky a členské štáty budú užitočné podrobné vysvetlivky s podrobnejšími informáciami o uplatňovaní nových ustanovení v praxi. Útvary Komisie preto vypracovali návrh vysvetliviek ku zmenám DPH, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa miesta poskytovania telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb, ktoré nadobudnú platnosť v roku 2015. Tieto vysvetlivky sa zameriavajú najmä na ustanovenia vo vykonávacom nariadení (EÚ) č. 1042/2013 a nie sú právne záväzné. V novembri 2013 usporiadala Komisia seminár v rámci programu Fiscalis pre zástupcov členských štátov a podnikov, ktorý sa konal v Holandsku a na ktorom sa prerokúval návrh vysvetliviek. Konečné znenie vysvetliviek sa vypracovalo na základe vecnej a plodnej diskusie so zástupcami podnikov a členských štátov počas seminára a na následných zasadnutiach v Bruseli. K uverejneniu dokumentu[9] došlo s dostatočným predstihom pred dňom, keď nové pravidlá nadobudli platnosť, v apríli 2014, s cieľom pomôcť daňovým orgánom a podnikom pri prispôsobovaní ich vnútorných postupov a obchodných a podnikových nástrojov novému systému. Usudzuje sa, že v súčasnosti sa prijali dostatočné opatrenia, ktoré zúčastneným stranám poskytujú jednoznačnú predstavu o tom, ako sa majú nadchádzajúce zmeny uplatňovať, zaisťujú právnu istotu a obmedzujú administratívnu záťaž uloženú daňovým orgánom a hospodárskym subjektom v období, ktoré je potrebné na prispôsobenie sa novým pravidlám. Táto spolupráca na spoločnom chápaní nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytovania služieb by mala predísť rozdielnym výkladom platného právneho rámca a obmedziť riziká dvojitého zdanenia. Dôsledky nových pravidiel Do 31. decembra 2014 sa služby poskytované poskytovateľmi usadenými v EÚ nezdaniteľným osobám v EÚ spravidla zdaňujú podľa miesta, kde je usadený poskytovateľ. Od 1. januára 2015 budú všetky telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby zdaniteľné podľa miesta, kde je usadený príjemca (pokiaľ sa nepoužije pravidlo týkajúce sa skutočného použitia a využitia), a to aj v prípade, ak je príjemca nezdaniteľnou osobou. V prípade týchto služieb poskytovaných nezdaniteľným osobám sa preto musia poskytovatelia z EÚ aj z tretích krajín zaregistrovať na účely DPH a dodržiavať príslušné povinnosti v členskom štáte, v ktorom je príjemca usadený alebo má bydlisko alebo v ktorom sa obvykle zdržiava. S cieľom zbaviť hospodárske subjekty povinnosti zaregistrovať sa na účely DPH v každom členskom štáte, v ktorom poskytujú takéto služby nezdaniteľným osobám, uľahčiť dodržiavanie predpisov a zjednodušiť podnikateľské činnosti však právne predpisy stanovujú, že zdaniteľné osoby môžu využiť osobitnú úpravu, ktorá umožňuje, aby boli identifikované na účely DPH iba v jednom členskom štáte, namiesto povinnosti zaregistrovať sa vo všetkých členských štátoch spotreby. Táto osobitná úprava závisí od elektronického rozhrania (zjednodušené jednotné kontaktné miesto), ktorého vývoj predstavuje dôležitý míľnik, avšak takisto značný problém, ktorý si vyžaduje, aby Komisia, členské štáty a zástupcovia podnikov úzko spolupracovali. Osobitná pozornosť sa teda venovala začatiu príprav na zavedenie elektronického rozhrania vo všetkých členských štátoch s dostatočným predstihom, aby sa zaistili náležité prevádzkové výsledky, hneď ako nové pravidlá nadobudnú platnosť. Členské štáty boli okrem toho na rôznych fórach informované o nutnosti prideliť na tento projekt dostatočné zdroje. Uľahčenie dodržiavania predpisov zo strany hospodárskych subjektov a výber príjmov prostredníctvom zjednodušeného jednotného kontaktného miesta Pri nadobudnutí platnosti nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytnutia služby 1. januára 2015 musí byť zjednodušené jednotné kontaktné miesto plne funkčné. Obchodníci sa však budú môcť do osobitnej úpravy registrovať od 1. októbra 2014. Ako sa uvádza v preambule vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 815/2012, členské štáty nesú hlavnú zodpovednosť za technickú implementáciu elektronického rozhrania, ktoré sa má používať ako zjednodušené jednotné kontaktné miesto. Vzhľadom na dôsledky nových pravidiel pre dodržiavanie predpisov má pre poskytovateľov podnikajúcich v členských štátoch, v ktorých nie sú usadení, zásadný význam včasné zavedenie a účinné fungovanie systému. Na dosiahnutie tohto cieľa prijala Komisia súdržné a včasné opatrenia, aby pomohla zaistiť, že elektronické rozhranie je vo všetkých členských štátoch vyvíjané jednotne. V rámci programu Fiscalis 2013 sa usporiadali a financovali dva semináre. Prvý z nich, venovaný zavedeniu zjednodušeného jednotného kontaktného miesta, sa konal v júni 2011 v Malmö a pripravil pôdu pre vypracovanie vykonávacích pravidiel týkajúcich sa fungovania režimu a štandardizácie priznania k dani a výmeny údajov. Druhý seminár, venovaný príprave usmernení k zjednodušenému jednotnému kontaktnému miestu, sa konal v máji 2013 na Cypre. Na konci roku 2013 sa na internetových stránkach Komisie[10] zverejňovali usmernenia k zjednodušenému jednotnému kontaktnému miestu, ktoré majú zaistiť lepšie pochopenie zmien, ktoré nadobudnú platnosť v januári 2015. Usmernenia obsahujú praktické vodítko k uplatňovaniu právnych predpisov a špecifikácií týkajúcich sa zjednodušeného jednotného správneho miesta. Útvary Komisie tieto usmernenia vypracovali, aby uspokojili oprávnené očakávania a potrebu jasnosti a právnej istoty v prípade zúčastnených strán, ktorých sa týka nadobudnutie platnosti nových pravidiel. Usmernenia boli v októbri 2013 prerokované Stálym výborom pre administratívnu spoluprácu (SCAC)[11] a nie sú právne záväzné. Zavádzanie informačných technológií pre zjednodušené jednotné kontaktné miesto Komisia koordinuje takisto zavádzanie informačných technológií pre zjednodušené jednotné kontaktné miesto vo všetkých členských štátoch. Na jeseň 2012 prijal Stály výbor pre administratívnu spoluprácu funkčné a technické špecifikácie systému (t. j. presné údaje, ako by členské štáty mali zaviesť svoje informačné systémy) a od tej doby členské štáty pri vývoji potrebného rámca informačných technológií náležite pokročili. V rámci celkového projektu týkajúceho sa zjednodušeného jednotného kontaktného miesta zodpovedali útvary Komisie za vypracovanie špecifikácií, rozvoj systému, testovanie zhody, uvedenie systému do prevádzky a koordináciu činností členských štátov. Rozsah intervencie Komisie bol obmedzený na spoločnú oblasť, zatiaľ čo podnikové procesy sú stanovené osobitne na vnútroštátnej úrovni. V tejto oblasti sa uskutočnilo mnoho práce, najmä prostredníctvom pravidelných seminárov tykajúcich sa informačných technológií, na ktorých sa zúčastnili všetky členské štáty. Odborníci na informačné technológie v Komisii okrem toho vo všetkých členských štátoch uskutočnili dvojstranné kontrolné misie, aby individuálne posúdili problémy, ktoré sa v niektorých konkrétnych prípadoch vyskytli, a našli účinné riešenia. Je nanajvýš dôležité, aby členské štáty vyčleňovali na túto prácu aj naďalej potrebné zdroje v záujme jej včasného dokončenia. V mesiacoch, ktoré zostávajú do nadobudnutia platnosti nových pravidiel, budú odborníci na informačné technológie v Komisii podrobne sledovať stav v jednotlivých členských štátoch. Ak nebude k 1. januáru 2015 elektronický systém pripravený alebo ak nebude správne fungovať v jednom členskom štáte, budú sa musieť poskytovatelia z tohto členského štátu podľa všeobecných pravidiel aj naďalej registrovať na účely DPH a podávať priznania k dani vo všetkých členských štátoch, v ktorých poskytujú telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby nezdaniteľným osobám. Otázkou, ktorá z týchto skúseností vyplýva do budúcna, je to, či má v čase fiškálnej konsolidácie zmysel vyvíjať tieto informačné systémy na vnútroštátnej úrovni jednotlivými správami, alebo či by nebolo vhodnejšie mať systém EÚ alebo prinajmenšom to, aby členské štáty spojili svoje zdroje a vyvinuli určité moduly spoločne. Audit zjednodušeného jednotného kontaktného miesta Právne predpisy EÚ týkajúce sa zjednodušeného jednotného kontaktného miesta stanovujú kontroly a audity, ktoré má vykonávať členský štát spotreby, aj keď existuje mnoho nástrojov na zlepšenie koordinácie auditov medzi členskými štátmi. Tieto audity môžu zahŕňať až 27 rôznych zahraničných daňových orgánov (v prípade spoločností z EÚ, alebo 28 v prípade spoločností z tretích krajín), ktoré vykonávajú audit tej istej spoločnosti bez akejkoľvek koordinácie, čo povedie k žiadostiam o informácie vo viacerých jazykoch. To by nielenže mohlo na odvetvia elektronického obchodu uložiť neprimeranú administratívnu záťaž, ale mohlo by to ohroziť aj účinnosť samotných auditov a úroveň dobrovoľného dodržiavania predpisov (najmä na strane spoločností z tretích krajín). Neexistencia koordinovaného prístupu okrem toho viaže prostriedky vyhradené na audit v rámci daňových orgánov, čo by mohlo mať negatívny vplyv na „úžitok auditov“ v členských štátoch. Projektová skupina v rámci programu Fiscalis vypracovala súbor odporučení na audit zjednodušeného jednotného kontaktného miesta s cieľom tieto problémy odstrániť. Odporúčania sa prerokovali na seminári týkajúcom sa „auditu a kontroly zjednodušeného jednotného kontaktného miesta pre DPH“, ktorý sa konal v septembri 2013 vo Švédsku. Odporúčania presadzujú zásadu, podľa ktorej audity koordinuje členský štát identifikácie, bez toho, aby bola dotknutá právomoc členského štátu spotreby vymeriavať daň v súlade so súčasnými právnymi predpismi. V správe projektovej skupiny sa odporučilo, aby funkcie v oblasti auditu a kontroly prevzal menom členských štátov spotreby členský štát identifikácie, t. j. členský štát, v ktorom je hospodársky subjekt usadený alebo ktorý si zvolil ako hlavný kontaktný orgán. Hoci väčšina členských štátov túto prácu v pracovnej skupine Rady na vysokej úrovni a rovnako v príslušnom výbore dôrazne podporila, s vykonaním odporúčania nesúhlasili všetky členské štáty. Útvary Komisie uverejnia na svojich internetových stránkach odporúčania, ktoré majú význam pre podniky[12], a domnievajú sa, že by ich mali uplatňovať všetky členské štáty, aby bola zaistená maximálna účinnosť a aby sa záťaž podnikov obmedzila na minimum. Komunikácia a zvyšovanie informovanosti Dôležitým prvkom práce v rámci príprav na nadobudnutie platnosti nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytovania služieb je nutnosť poskytnúť podnikom a vnútroštátnym daňovým orgánom dostatočné informácie o rozsahu a vplyve nadchádzajúcich zmien. Komisia sa preto rozhodla vytvoriť internetový portál EÚ vyhradený na uplatňovanie nových pravidiel. Tento portál by mohol tvoriť „zárodok“ širšieho internetového portálu venovanému záležitostiam DPH v EÚ. Keďže reforma bude mať dôsledky nie len pre európske hospodárske subjekty, ale aj pre hospodárske subjekty z celého sveta, budú usmernenia k zjednodušenému jednotnému kontaktnému miestu a vysvetlivky k novým pravidlám týkajúcim sa miesta poskytovania služieb na internetovom portáli uverejnené v japončine, ruštine a čínštine a takisto vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Ďalšie informácie o osobitných pravidlách členských štátov, ktoré sú dôležité pre podniky používajúce zjednodušené jednotné kontaktné miesto, budú na tento internetový portál EÚ prenesené do konca roka 2014 spoločne s odkazmi na internetové portály jednotlivých členských štátov. Tieto údaje budú odrážať súčasné osobitné požiadavky v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o fakturačné povinnosti, pravidlá použitia a využitia, uplatňovanie určitých výnimiek atď. Je dôležité uviesť, že v rámci zjednodušeného jednotného kontaktného miesta budú aj naďalej platiť niektoré aspekty vnútroštátnych právnych predpisov. Cieľom internetového portálu je uľahčiť činnosť podnikov pôsobiacich v rôznych členských štátoch tým, že im poskytne súhrnnú databázu, ktorá im umožní ľahko získať informácie o príslušných povinnostiach týkajúcich sa dodržiavania predpisov v EÚ, a tým zníži náklady na plnenie požiadaviek. Zavedený bol takisto osobitný komunikačný plán, ktorý má širšie osloviť zúčastnené strany usadené v tretích krajinách, ktorých sa môžu týkať nové pravidlá o mieste poskytnutia služby. Usporadúvajú sa konferencie s cieľom zvýšiť informovanosť o nových pravidlách a zlepšiť porozumenie týmto pravidlám. Prezentácia bola predvedená účastníkom druhého zasadnutia Globálneho fóra OECD o DPH, ktoré sa v dňoch 17. a 18. apríla 2014 uskutočnilo v Tokiu[13]. K udalostiam, ktoré sa budú konať v priebehu roka 2014, patrí konferencia v Luxemburgu 15. mája, v Spojenom kráľovstve 2. júna, v Poľsku 9. septembra a v USA koncom septembra. V neskoršej fáze môžu byť zorganizované ďalšie akcie. 4. Posúdenie uskutočniteľnosti Súlad nových pravidiel so všeobecnou politikou týkajúcou sa miesta poskytovania služieb Šesť rokov od prijatia smernice 2008/8/ES sú nové pravidlá týkajúce sa miesta poskytovania telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb v plnej miere v súlade so všeobecnou politikou, ktorá je sledovaná so zreteľom na budúcnosť DPH. Komisia 6. decembra 2011 prijala oznámenie o budúcnosti DPH[14], v ktorom predstavila základné prvky prepracovaného systému DPH, ktorý by mal nahradiť súčasné prechodné opatrenia, a určila prioritné oblasti pre ďalšiu činnosť. V oznámení sa potvrdilo, že cieľ spočívajúci v stanovení konečnej úpravy DPH založenej na zdaňovaní v krajine pôvodu, je stále nedosiahnuteľný, a je preto potrebné od nej upustiť v prospech systému založeného na alternatívnej koncepcii vychádzajúcej z miesta určenia. Podľa tohto nového prístupu by mal byť budúci systém DPH založený na zásade, že sa miesto dodania tovaru alebo poskytnutia služby nachádza v členskom štáte spotreby, ako si vyžadujú nové pravidlá týkajúce sa miesta poskytnutia telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb, ktoré nadobudnú platnosť 1. januára 2015. Skutočnosť, že Rada toto oznámenie schválila (v záveroch prijatých 15. mája 2012) ďalej preukazuje, že pravidlo stanovené v článku 5 smernice 2008/8/ES je nielenže v súlade s všeobecnou politikou v oblasti nepriamych daní, ale vyjadruje aj jej hlavné budúce zameranie. To dokladá aj význam, ktorý Komisia prikladá včasnému zavedeniu zjednodušeného jednotného kontaktného miesta. To je priorita, ktorá takisto získala plnú podporu Rady. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že toto pravidlo je v plnej miere v súlade so smermi politiky, ktoré sú v súčasnosti prerokúvané na medzinárodnej úrovni. Podľa pravidiel OECD pre zdanenie elektronického obchodovania, ktoré boli schválené v roku 1998 v Ottawe[15], by dane zo spotreby (ako je DPH) mali viesť ku zdaneniu na mieste spotreby. Tieto zásady sú základom usmernení k DPH / dani z tovaru a služieb v prípade služieb poskytovaných podnikmi spotrebiteľom, ktoré v súčasnosti vypracúva OECD. Uplatňovanie zásady miesta určenia okrem toho poskytuje základ pre trvalé riešenie problémov, ktoré vyvoláva rozvoj digitálnej ekonomiky, keďže zaisťuje rovnaké podmienky pre hospodárske subjekty poskytujúce tovar a služby zo vzdialeného miesta. Je preto takisto v súlade s prístupom, ktorý prijala odborná skupina Komisie na vysokej úrovni pre zdanenie digitálnej ekonomiky, a s prácou OECD zaoberajúcou sa problémom narušovania základu dane a presúvania zisku. Účinné zavedenie nových pravidiel do 1. januára 2015 Zavedenie nových pravidiel týkajúcich sa miesta poskytovania telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb predstavuje významnú zmenu súčasných pravidiel systému DPH v EÚ. Príprava na ich zavedenie vyvolala mnoho problémov, a to právnych aj technických. Vďaka početným opatreniam, ktoré sa prijali v rokoch pred dňom nadobudnutia platnosti, a plodnej spolupráci s členskými štátmi a zúčastnenými stranami zo súkromného sektora bol zavedený spoľahlivý rámec pre jednotné, účinné a včasné zavedenie. Komisia prijala potrebné opatrenia s cieľom zaistiť zavedenie náležitého právneho rámca spoločne s praktickými a podrobnými usmerneniami pre podniky a členské štáty. Komisia takisto podporuje a sleduje úsilie členských štátov o prípravu technického prevedenia elektronického rozhrania, aby bolo možné riadne fungovanie zjednodušeného jednotného kontaktného miesta. Uskutočnili sa ďalšie iniciatívy na zvýšenie povedomia, informovania zúčastnených strán, ktorých sa týkajú nové pravidlá, a vydania usmernení umožňujúcich ich bezproblémové uplatňovanie. Komisia preto dospela k záveru, že účinné uplatňovanie nového pravidla týkajúceho sa miesta poskytnutia telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb nezdaniteľným osobám od 1. januára 2015 je uskutočniteľné. Do tohto dňa a po nadobudnutí platnosti nových opatrení bude Komisia aj naďalej sledovať pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri zavádzaní zjednodušeného jednotného kontaktného miesta, čo by malo predstavovať dôležitý krok smerom k jednoduchšiemu a účinnejšiemu fungovaniu vnútorného trhu. 5. Závery Pokiaľ ide o ďalšie opatrenia, ktoré budú prijaté pred nadobudnutím platnosti nových pravidiel týkajúcich sa poskytovania telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb nezdaniteľným osobám, Komisia členské štáty vyzýva, aby prijali plnú zodpovednosť za technickú prípravu a aby sa pripravili na zavedenie zjednodušeného jednotného kontaktného miesta. Keďže všetky nevyhnutné opatrenia, ktoré mala Komisia vykonať, boli prijaté včas, mali by členské štáty doviesť projekt do úspešného konca a zaistiť, aby boli nové pravidlá od 1. januára 2015 účinne uplatňované. Komisia sa domnieva, že by v záujme zaistenia hladkého prechodu na nové pravidlá mal prevládnuť pragmatický prístup, pokiaľ ide o prechodné opatrenia, ktoré zavedú členské štáty. Tie by mali zaistiť náležité zdaňovanie a súčasne predísť prípadným rizikám dvojitého zdanenia. Z tohto hľadiska by „líniu“, ktorú prijmú všetky členské štáty, mali predstavovať usmernenia, ktoré takmer jednomyseľne schválil výbor pre DPH[16]. Článok 221 smernice o DPH okrem toho stanovuje, že členské štáty môžu zdaniteľným osobám uložiť povinnosť vystaviť faktúru[17] za dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb nezdaniteľným osobám (transakcie medzi podnikmi a spotrebiteľmi). Táto povinnosť však môže byť pre hospodárske subjekty obchodujúce v rôznych členských štátoch zložitá. V záujme ďalšieho zjednodušenia dodržiavania predpisov zo strany hospodárskych subjektov sa preto Komisia domnieva, že by členské štáty nemali vyžadovať, aby podniky vystavovali faktúry v prípade transakcií medzi podnikmi a spotrebiteľmi, na ktoré sa vzťahuje zjednodušené jednotné kontaktné miesto. Komisia takisto poznamenáva, že mnoho podnikov má veľké obavy, pokiaľ ide o spôsob, ako môžu v budúcnosti riešiť prípadné rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zdaňovanie týchto služieb: obávajú sa, že im rôzne daňové správy predložia daňové výmery za rovnakú službu, pričom neexistuje žiadny postup alebo mechanizmus pre riešenie sporov medzi členskými štátmi. Komisia zdieľa túto obavu súvisiacu s neexistenciou takéhoto postupu alebo mechanizmu. Súčasný právny rámec nestanovuje žiadne oficiálne možnosti riešenia týchto situácií a Komisia nemá žiadnu právomoc zaoberať sa problémami dvojitého zdanenia. Táto právomoc je preto plne v rukách členských štátov. Komisia považuje za nevyhnutné zaviesť na európskej úrovni mechanizmus pre riešenie prípadov dvojitého zdanenia. Keďže sa členské štáty v minulosti zdráhali podporiť takúto iniciatívu, vyzýva členské štáty, aby vytvorili ľahko dostupné kontaktné miesto a aby útvarom Komisie oznámili podrobné údaje, aby mohol byť na ich internetových stránkach uverejnený kompletný zoznam[18]. To bude predstavovať prvú inštanciu pri hľadaní riešenia v prípadoch dvojitého zdanenia kvôli rozdielnemu vymeraniu dane zo strany vnútroštátnych daňových orgánov. 6. Odporúčania týkajúce sa ďalšieho postupu Komisia členské štáty vyzýva, aby: · prijali všetky príslušné opatrenia k včasnému zavedeniu potrebnej infraštruktúry informačných technológií, · plne uplatňovali usmernenia k auditu, · upustili od možnosti vyžadovať faktúru v prípade služieb poskytnutých v rámci transakcií medzi podnikmi a spotrebiteľmi, na ktoré sa vzťahujú nové pravidlá týkajúce sa miesta poskytovania služieb, a · určili ľahko dostupné kontaktné miesto pre riešenie problémov dvojitého zdanenia. [1] Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (smernica o DPH), (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1). [2] Ú. v. EÚ L 44, 20.2.2008, s. 11. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 143/2008 z 12. februára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1798/2003, pokiaľ ide o zavedenie mechanizmov administratívnej spolupráce a výmenu informácií v súvislosti s pravidlami o mieste poskytovania služieb, pravidlami o osobitných režimoch a pravidlami pre vrátenie dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 44, 20.2.2008, s. 1). Nariadenie (ES) č. 1798/2003 sa od tej doby nahradilo nariadením Rady (EÚ) č. 904/2010 zo 7. októbra 2010 o administratívnej spolupráci a boji proti podvodom v oblasti dane z pridanej hodnoty (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 268, 12.10.2010, s. 1). [4] Ú. v. EÚ L 290, 20.10.2012, s. 1. [5] Ú. v. EÚ L 284, 26.10.2013, s. 1. [6] Ú. v. EÚ L 294, 14.9.2012, s. 3. [7] Smernica Rady 2008/9/ES z 12. februára 2008, ktorou sa ustanovujú podrobné pravidlá pre vrátenie dane z pridanej hodnoty ustanovené v smernici 2006/112/ES zdaniteľným osobám, ktoré nie sú usadené v členskom štáte vrátenia dane, ale ktoré sú usadené v inom členskom štáte (Ú. v. EÚ L 44, 20.2.2008, s. 23). [8] COM(2012) 763 final. [9] Telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby (Telecommunications, broadcasting & electronic services) – Európska komisia: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm#explanatory_notes [10] Telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby (Telecommunications, broadcasting & electronic services) – Európska komisia: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm#one_stop [11] Tento výbor je zriadený podľa článku 58 nariadenia (EÚ) č. 904/2010. [12] Telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby (Telecommunications, broadcasting & electronic services) – Európska komisia: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm [13] http://www.oecd.org/tax/consumption/ [14] Pozri Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru O budúcnosti DPH – Smerom k jednoduchšiemu, spoľahlivejšiemu a efektívnejšiemu systému DPH prispôsobenému jednotnému trhu – KOM(2011) 851 v konečnom znení. [15] http://www.oecd.org/ctp/consumption/Taxation%20and%20eCommerce%202001.pdf [16] Pozri 100. zasadnutie výboru pre DPH, pracovný dokument č. 797 FINAL: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/vat/key_documents/vat_committee/guidelines-vat-committee-meetings_en.pdf [17] Pokiaľ ide o obsah faktúry v zmysle právnych predpisov o DPH, pozri článok 226 smernice o DPH. [18] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm