Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (3) stanovuje základné bezpečnostné normy . Táto smernica sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi.

Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (2) , ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi.

Európsky parlament tiež uviedol, že vo všetkých členských štátoch by mali mať všetky jadrové zariadenia dostatok finančných prostriedkov na pokrytie všetkých nákladov na ich odstavenie vrátane nakladania s odpadom s cieľom zachovať zásadu „znečisťovateľ platí“ a vyhnúť sa čerpaniu štátnej pomoci, a vyzval Komisiu, aby navrhla presné vymedzenie využívania finančných zdrojov určených na odstavenie v každom členskom štáte, zohľadňujúc pri tom odstavovanie, ako aj zaobchádzanie, úpravu a konečnú likvidáciu výsledného rádioaktívneho odpadu (6) .

V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že veľkú časť materiálu vyhoretého paliva možno opätovne využiť. Recyklácia vyhoretého paliva je preto spolu s uložením konečného odpadu aspektom, ktorý treba zohľadniť.

Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať a recyklovať , alebo rozhodnutím o jeho uložení ako odpadu. Bez ohľadu na zvolenú možnosť by sa malo zvážiť uloženie vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad.

Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať, alebo rozhodnutím o jeho likvidácii ako odpadu. Bez ohľadu na vybratú možnosť by sa mala zvážiť likvidácia vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad.

Vyhoreté palivo skladované v nádržiach je ďalším potenciálnym zdrojom prieniku radiácie do životného prostredia, a to najmä v prípade, že chladiace nádrže už nie sú zakryté.

Na nebezpečenstvo súvisiace s ukladaním rádioaktívneho odpadu jednoznačne poukázala aj havária vo Fukušime a k podobným haváriám by mohlo dôjsť v existujúcich alebo budúcich jadrových zariadeniach, ktoré sa nachádzajú na území Únie a v susedných krajinách Únie s vysokým seizmickým rizikom a s vysokým rizikom vzniku cunami, napr. v Akkuyu v Turecku. Únia by mala prijať všetky príslušné opatrenia, aby zabránila ukladaniu rádioaktívneho odpadu v takýchto oblastiach.

Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy. Na uľahčenie komunikácie a výmeny informácií medzi členskými štátmi a na zabezpečenie transparentnosti by vo vnútroštátnom programe mal byť podrobne opísaný klasifikačný systém.

Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy.

Koncepcie ukladania krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu predstavujú rôzne možnosti od úložísk blízko povrchu (v budovách, zakopanie v malej hĺbke či niekoľko desiatok metrov pod povrchom) až po moderné spôsoby likvidácie v geologických depozitoch 70 až 100 m pod povrchom . Skladujú sa takmer všetky druhy dlhodobého nízko a stredne aktívneho rádioaktívneho odpadu. Po 30 rokoch výskumu sa na vedeckej úrovni dokázalo , že hlbinné geologické ukladanie je možné realizovať a toto by mohlo predstavovať bezpečnú a hospodárnu možnosť ako posledná fáza nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom. Činnosti vykonávané v rámci Technologickej platformy na vykonávanie geologického ukladania rádioaktívneho odpadu do úložísk by mohli v tomto smere umožniť prístup k odborným vedomostiam a technológii. Skúmajú sa však aj mnohé ďalšie možnosti, napr. umelo vytvorené zariadenia na skladovanie odpadu na povrchu alebo tesne pod ním, umiestňovanie do suchých masívov alebo ukladanie v hĺbkových vrtoch (v hĺbke 3 000 až 5 000 metrov) vrátane možnosti reverzibility a opätovného vybratia. Z tohto dôvodu by sa malo pokračovať v ďalšom výskume všetkých možností .

Typická koncepcia likvidácie krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu sú úložiská blízko povrchu. Po 30 rokoch výskumu sa na technickej úrovni široko akceptovalo , že hlboké geologické ukladanie predstavuje najbezpečnejšiu a najudržateľnejšiu možnosť ako koncový bod nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom považovaným za odpad . Z tohto dôvodu by sa malo prejsť k uplatňovaniu ukladania v úložiskách .

Vzhľadom na výskum uloženia rádioaktívneho odpadu prostredníctvom transmutácie alebo inými prostriedkami na zníženie jeho rádioaktivity a polčasu rozpadu by sa malo zvážiť aj dlhodobé reverzibilné skladovanie rádioaktívneho odpadu v hlbinných geologických formáciách.

Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala nielen dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA , ale mala by ukladať aj najvyššie bezpečnostné normy odrážajúce najmodernejšie postupy, pokiaľ ide o regulačnú a prevádzkovú úroveň a najlepšiu dostupnú technológiu (BAT) . Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o historické a existujúce vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení. Členské štáty by preto mali vypracovať takú politiku vyraďovania zariadení z prevádzky, ktorá zaručí ich čo najbezpečnejšiu demontáž čo najskôr po ich odstavení.

Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA. Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o existujúce vyhoreté palivá a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení.

V záujme zodpovedného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorým sa zaručí plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie v súlade s Aarhuským dohovorom, vykonávaný prostredníctvom zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností.

Pre zodpovedné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorý zabezpečí plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie vykonávané pomocou zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na ich skladovanie.

Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od vytvárania po jeho ukladanie. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, skladovaním a ukladaním rádioaktívneho odpadu a vyhoretého paliva a mali by sa dodržiavať zásady stanovené v Aarhuskom dohovore . Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov.

Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od výroby po jeho likvidáciu. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, uložením a likvidáciou rádioaktívneho odpadu. Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov.

Pracovníci v rámci celého reťazca nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom musia byť chránení a musia sa na nich vzťahovať právne predpisy o ochrane zdravia a bezpečnosti bez ohľadu na ich pracovnú činnosť a zaradenie, pričom pri každom nástroji nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je nutné brať do úvahy dlhodobé účinky na zdravie a bezpečnosť pracovníkov. Právne predpisy Únie a právne predpisy členských štátov týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci sa vzťahujú aj na pracovníkov zapojených do nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a nedodržanie týchto právnych predpisov musí mať za následok uplatnenie okamžitých a prísnych sankcií.

Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť a je rozhodujúce, aby verejnosť dôverovala zásadám riadiacim bezpečnosť úložísk a programom pre nakladanie s odpadom . Mala by sa zabezpečiť zaručením účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany , miestne a regionálne orgány a verejnosť zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch.

Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť. Mala by sa zabezpečiť požadovaním účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch.

Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k vysoko kvalitným odborným znalostiam a technológiám , ako aj k najlepším postupom .

Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k odborným znalostiam a technológiám.

Niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane úložísk je potenciálne prospešnou , bezpečnou a nákladovo efektívnou voľbou, ak je založená na dohode medzi príslušnými krajinami . V tej súvislosti je dôležité neklásť prekážky osobitným opatreniam, ako sú predbežné dohody o vyhoretom palive pochádzajúcom z výskumných reaktorov. V tejto smernici by sa mali náležite vymedziť potrebné podmienky, ktoré treba splniť pred začatím takýchto spoločných projektov.

Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému ukladania vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov. Preukázanie bezpečnosti by preto malo byť založené na súbore argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému likvidácie vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov. Na tento účel je potrebné uviesť súbor argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá s nerádiologickými následkami , ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne zdravia a ochrany životného prostredia, bezpečnosti a transparentnosti , by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami.

Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne bezpečnosti, by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami.

V tomto smere by Európska skupina regulátorov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG) mohla významným spôsobom prispieť k jednotnému vykonávaniu tejto smernice, čím by umožnila konzultácie, výmenu osvedčených postupov a spoluprácu medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi.

Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa mal zohľadňovať pri overovaní toho, či projekty čerpajúce dotácie Únie v súvislosti s finančnou či technickou pomocou v rámci Euratomu pre zariadenia alebo činnosti v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom zahŕňajú opatrenia potrebné na zabezpečenie bezpečného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od vytvárania až po a vrátane uloženia , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti na území EÚ ;

všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od výroby až po likvidáciu , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti;

„povolené uvoľňovanie“ je plánované a kontrolované uvoľňovanie plynného alebo kvapalného rádioaktívneho materiálu do životného prostredia po jeho vzniku v regulovaných jadrových zariadeniach alebo pri činnostiach počas bežnej prevádzky v rámci obmedzení povolených príslušným regulačným orgánom a v súlade so zásadami a obmedzeniami smernice 96/29/Euratom;

„uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu potenciálne definitívnym spôsobom do schváleného zariadenia s náležitým zohľadnením zásady reverzibility ;

„uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do schváleného zariadenia bez úmyslu jeho opätovného vybratia ;

Článok 3 – bod 9 c (nový)

„dokumentácia o bezpečnosti“ je súbor argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti, ktorý zahŕňa zistenia posúdenia bezpečnosti a vyhlásenie o dôveryhodnosti týchto zistení; v prípade úložiska sa dokumentácia o bezpečnosti môže týkať len určitej fázy vývoja; v týchto prípadoch by sa mala v dokumentácii o bezpečnosti uznať existencia oblastí neistoty alebo akýchkoľvek nevyriešených otázok a mali by sa poskytnúť usmernenia pre prácu s cieľom vyriešiť tieto otázky v budúcich fázach vývoja;

„skladovanie“ je dočasné umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia do jeho opätovného vybratia.

„skladovanie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia s úmyslom jeho opätovného vybratia.

bolo vytváranie rádioaktívneho odpadu obmedzené na minimum v súlade so zásadou „na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“ (ALARA) z hľadiska rádioaktivity, ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane opätovného spracovania a použitia materiálov;

bol vznik rádioaktívneho odpadu obmedzený na minimum z hľadiska činnosti ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane recyklácie a opätovného použitia konvenčných materiálov;

bolo nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom bezpečné , a to aj z dlhodobého hľadiska .

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d c (nové)

boli príslušné vnútroštátne orgány zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov;

boli národné parlamenty zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov.

2a. Keďže nádrže s vyhoretým palivom sú spojené s významnými rizikami, najmä keď sú odokryté, všetky vyhoreté palivá sa preto čo najskôr z nádrží premiestnia do suchých skladov. Pri tomto postupe sa uprednostnia najstaršie nádrže s vyhoretým palivom.

c)

treba zaručiť spoluprácu medzi príslušnými regulačnými orgánmi a vnútroštátnymi bezpečnostnými orgánmi, ako aj ich dohľad; v každom dotknutom členskom štáte je potrebné vypracovať dokumentáciu o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti, a to v prieskumnej, výberovej a vykonávacej fáze zariadenia;

3b. Pred začatím takého projektu na základe medzivládnej dohody dotknuté členské štáty zabezpečia, aby iniciatíva spĺňala potrebné požiadavky, a to aspoň tieto:

Článok 4 – odsek 3 c (nový)

3c. Rádioaktívny odpad sa v žiadnom prípade nesmie vyvážať do krajín, ktoré nie sú členmi EÚ; preprava vyhoretého paliva mimo EÚ by sa mala umožniť pod podmienkou, že sa po recyklácii následne dovezie späť do EÚ.

vnútroštátny program realizácie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom , ktorý je v súlade so zásadou subsidiarity a ktorým sa zabezpečí, aby mali všetci pôvodcovia rádioaktívneho odpadu prístup k bezpečnému úložisku rádioaktívneho odpadu za rovnakých podmienok ;

Článok 5 – odsek 1 – písmeno c

systém udeľovania licencií pre činnosti a zariadenia v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zákazu prevádzky zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ktorému nebola udelená licencia , a zabezpečenie, aby sa so všetkým rádioaktívnym odpadom bez ohľadu na to, kto ho produkuje, nakladalo na nediskriminačnom základe ;

c)

c)

systém primeranej inštitucionálnej kontroly, kontrolných inšpekcií, dokumentácie a predkladania správ , ako aj potrebnú odbornú prípravu pracovníkov zapojených do celého procesu s cieľom zaručiť a zachovať ich bezpečnosť a zdravie pri práci ;

opatrenia, ktoré zabezpečia, aby výšku finančnej podpory potrebnej na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na účely činností pri umiestňovaní stanovoval príslušný regulačný orgán na základe transparentného postupu, ktorý sa bude pravidelne preskúmavať a v rámci ktorého sa bude pravidelne konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami;

2. Členské štáty zabezpečia zachovanie vnútroštátneho rámca a v prípade potreby jeho zlepšenie so zreteľom na skúsenosti s prevádzkou, poznatky získané z dokumentácie o bezpečnosti, ako je uvedené v bode 9c článku 3 , najlepšiu dostupnú technológiu (BAT), zdravotné a bezpečnostné normy a výsledky výskumu.

2. Členské štáty v prípade potreby zabezpečia správu a zlepšenie vnútroštátneho rámca so zreteľom na skúsenosti s prevádzkou, poznatky získané z dokumentácie o bezpečnosti, ako je uvedené v článku 8 , technologický rozvoj a výsledky výskumu.

3a. Príslušný regulačný orgán má právomoci a zdroje na to, aby pravidelne vykonával hodnotenia, previerky a kontroly jadrovej bezpečnosti a v prípade potreby prijal opatrenia na presadzovanie práva v zariadeniach, dokonca aj počas procesu vyraďovania z prevádzky. Súčasťou týchto hodnotení bude otázka bezpečnosti a zdravia pracovníkov vrátane subdodávateľov, ako aj ostatné úrovne zamestnancov a odborné vzdelávanie.

3. Opatrenia uvedené v odseku 2 si vyžadujú predloženie formálnej žiadosti príslušnému regulačnému orgánu ako súčasti žiadosti o licenciu, ktorá stanovuje požadované zaistenie bezpečnosti pre danú činnosť, a patrí k nim overenie toho, či sa uplatňujú opatrenia na predchádzanie haváriám a fyzickým útokom a na zmierňovanie následkov havárií a fyzických útokov vrátane overovania fyzických bariér a administratívnych postupov držiteľa licencie na ochranu pracovníkov , verejnosti a prírodného prostredia pred významným účinkom ionizujúceho žiarenia, ktoré sa uplatnia v prípade, ak by došlo k zlyhaniu fyzických bariér.

3. Do hodnotení uvedených v odseku 2 patrí overenie toho, či sa uplatňujú opatrenia na predchádzanie haváriám a zmierňovanie ich následkov vrátane overovania fyzických bariér a administratívnych postupov držiteľa licencie na ochranu pracovníkov alebo verejnosti pred významným účinkom ionizujúceho žiarenia, ktoré sa uplatnia v prípade, ak by došlo k zlyhaniu fyzických bariér.

5. Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencie zabezpečili a udržiavali náležité finančné a ľudské zdroje , a to aj z dlhodobého hľadiska, na plnenie svojich povinností v súvislosti s bezpečnosťou nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom ustanovených v odsekoch 1 až 4.

5a. Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencie čo najskôr informovali cezhraničné regionálne a miestne orgány o svojich plánoch zriadiť zariadenie na spracovanie odpadu, ak vzdialenosť takéhoto zariadenia od štátnej hranice je taká, že by toto zariadenie mohlo mať počas výstavby, prevádzky alebo po jeho svojvoľnom opustení či v prípade havárie alebo výnimočnej situácie súvisiacej so zariadením cezhraničné následky.

2. Dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti musia zahŕňať umiestňovanie, projekt, výstavbu, uvedenie do prevádzky, prevádzku a vyraďovanie alebo uzatvorenie úložiska; v dokumentácii o bezpečnosti sa uvádzajú normy uplatňované v rámci tohto posudzovania. Je potrebné vyriešiť dlhodobú bezpečnosť po uzavretí, najmä to, ako je zabezpečená pasívnymi prostriedky v čo najväčšej možnej miere.

Zaznamenávanie a sledovanie, najmä so zreteľom na ochranu zdravia a bezpečnosť pracovníkov

V súlade so všeobecnými zásadami členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade porušenia povinností vyplývajúcich z tejto smernice uplatňovali správne alebo súdne postupy, ako aj sankcie, ktoré budú účinné, odrádzajúce a primerané závažnosti porušenia.

Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na vzdelávanie a pravidelnú a preventívnu odbornú prípravu zodpovedajúce potrebám všetkých strán so zodpovednosťou za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zachovať a ďalej rozvíjať a šíriť potrebné vedecké a technologické odborné znalosti a zručnosti v súlade s technickým a vedeckým pokrokom v súlade s technickým a vedeckým pokrokom . Členské štáty venujú osobitnú pozornosť stranám nepriamo zapojeným na mieste a zabezpečia im aktuálne vhodné vzdelávanie a odbornú prípravu pred uskutočnením operácií, ktorých súčasťou je zaobchádzanie s rádioaktívnym materiálom a vyhoretým palivom. Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencií boli schopní tieto opatrenia splniť a financovať s cieľom zaistiť bezpečnosť a ochranu zdravia všetkých strán zúčastnených na tomto procese. Vzdelávanie a odborná príprava sú v súlade s medzinárodne uznávanými normám, aby sa posilnila celková zodpovednosť za ochranu zdravia a bezpečnosť v rámci jadrového priemyslu. Členské štáty takisto zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na podporu ďalšieho vedeckého výskumu existujúcich projektov týkajúcich sa ukladania rádioaktívneho dopadu.

Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na vzdelávanie a odbornú prípravu zodpovedajúce potrebám všetkých strán so zodpovednosťou za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zachovať a ďalej rozvíjať potrebné odborné znalosti a zručnosti.

1. Členské štáty zabezpečia vo vnútroštátnom rámci , aby v prípade potreby pokrytia všetkých nevyhnutných výdavkov spojených s vyradením zariadenia z prevádzky a s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom boli k dispozícii dostatočné finančné zdroje, čím sa zároveň plne rešpektuje zodpovednosť pôvodcov rádioaktívneho odpadu v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a predíde sa čerpaniu štátnej pomoci .

c)

bolo riadne vykonané posúdenie nákladov týkajúcich sa stratégií nakladania s odpadom, predovšetkým posúdenie nákladov na realizáciu riešení dlhodobého nakladania s nízko, stredne a vysoko rádioaktívnym odpadom s dlhým polčasom rozpadu, a to v závislosti od jeho vlastností. Tieto náklady budú zahŕňať najmä náklady na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a, pokiaľ ide o zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, náklady na ich konečné uzatvorenie, údržbu a monitorovanie;

Článok 10 – odsek 1 c (nový)

1c. Členské štáty ustanovia alebo vymenujú vnútroštátny orgán schopný poskytnúť odborné posúdenie týkajúce sa hospodárenia s finančnými prostriedkami a nákladov na vyraďovanie zariadení z prevádzky, ako sa uvádza v odseku 1a. Tento orgán by mal byť nezávislý od prispievateľov do fondov.

1b. Členské štáty zabezpečia, aby do všetkých rozhodnutí týkajúcich sa lokalít pre vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad a nakladanie s nimi, ktoré sa nachádzajú v blízkosti susedných krajín, bola zapojená verejnosť a inštitúcie dotknutých krajín.

v záujme uskutočňovania takýchto rozhodnutí boli riadne vzaté do úvahy výsledky účasti verejnosti;

c)

3. Členské štáty musia svoje vnútroštátne programy pravidelne revidovať a aktualizovať, v prípade potreby so zreteľom na technický a vedecký pokrok , a zahrnúť do nich skúsenosti s nakladaním s rádioaktívnym odpadom, ktoré im sprostredkovali iné členské štáty, ako aj výsledky medzinárodných partnerských hodnotení .

3. Členské štáty musia svoje vnútroštátne programy pravidelne revidovať a aktualizovať, v prípade potreby so zreteľom na technický a vedecký pokrok.