(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIFplatí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(5)Dánsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 vláda plánuje dosiahnuť celkový deficit 1,9 % HDP v roku 2017 a aj naďalej spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, počas celého programového obdobia do roku 2020. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zníži na 37 % v roku 2017 a bude naďalej klesať na úroveň 33,9 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je počas programového obdobia realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa očakáva, že štrukturálne saldo dosiahne deficit 0,4 % HDP v roku 2017 a 0,1 % HDP v roku 2018, čo je vo všeobecnosti v súlade s cieľom programu a nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Dánsko v roku 2017 aj v roku 2018 podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(6)Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia, ako aj riešiť vznikajúci nedostatok určitých kvalifikácií. Reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a účasti na ňom, ako aj dohoda tripartity s cieľom vytvoriť viac príležitostí na učňovskú prípravu, pravdepodobne zvýšia ponuku kvalifikovaných pracovníkov. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie znevýhodnených skupín na trh práce a zlepšenie ich zamestnateľnosti zostáva naďalej výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú už dlhšie bydlisko v Dánsku, čiastočne z dôvodu ich priemerne slabších výsledkov vo vzdelávaní v porovnaní s domorodými obyvateľmi. Rozdiel pretrváva do druhej generácie. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, dohodnuté tripartitou v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov, ktorí práve prišli, a ktorých situáciu bude potrebné v budúcnosti pozorne sledovať. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom efektívnejšie začleniť do pracovného trhu aj iné marginalizované skupiny, ako sú mladí ľudia s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania a pracovníci vo veku nad 60 rokov.

(7)Vysoký rast produktivity má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu, udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku a zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti krajiny. Hoci produktivita v Dánsku je v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ vysoká, rast produktivity už dlhšie obdobie vykazuje klesajúci trend. Hlavne pre služby orientované na domáci trh bol charakteristický pomalý vývoj produktivity. V posledných rokoch Dánsko zaviedlo niekoľko reforiem, ale rast produktivity zostáva na nízkej úrovni, pretože hospodárska súťaž v niektorých sektoroch služieb je naďalej slabá. Obmedzenia špecifické pre dané odvetvie bránia hospodárskej súťaži, napríklad v odvetviach veľkoobchodných a dopravných služieb.

(8)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(9)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor, že Dánsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Podporiť hospodársku súťaž v sektore služieb orientovaných na domáci trh.

V Bruseli