Zmenený a doplnený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje akčný program pre dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1482/2007/ES /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[1]: rozpočet na vykonávanie stratégie Európa 2020, v rámci ktorej sa okrem iného navrhuje nový program Fiscalis 2020. Týmto programom sa prispeje k vykonávaniu stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[2] posilňovaním fungovania daňových systémov v členských štátoch a jednotného trhu Únie. Uľahčovaním rozvoja vnútroštátnych daňových správ smerom k elektronickým daňovým správam sa bude novým programom takisto prispievať k vytvoreniu jednotného digitálneho trhu („Digitálna agenda pre Európu“). Hladké fungovanie daňových systémov na vnútornom trhu závisí od účinného a efektívneho spracovávania cezhraničných transakcií vnútroštátnymi daňovými správami, od prevencie a boja proti daňovým podvodom a od ochrany daňových príjmov. Z toho vyplýva výmena veľkého množstva informácií medzi daňovými správami, ale aj zefektívňovanie práce daňových správ a zároveň aj znižovanie administratívnej, ekonomickej a časovej záťaže pre daňovníkov, ktorí sa zapájajú do cezhraničných činností. Toto sa dá dosiahnuť len na základe spolupráce medzi daňovými správami členských štátov a tretími stranami. Vzhľadom na rastúcu globalizáciu by efektívny boj proti podvodom mal rovnako mať medzinárodný rozmer. Program bude preto podporovať aj výmenu informácií s nečlenskými štátmi v rámci medzinárodných dohôd uzavretých s dotknutými nečlenskými štátmi. Navrhovaný program podporí spoluprácu najmä medzi daňovými orgánmi a prípadne ďalšími dotknutými stranami. Je to nástupnícky program programu Fiscalis 2013, ktorý sa skončí 31. decembra 2013. Navrhovaný program Fiscalis 2020 podporí daňovú spoluprácu v Únii, ktorá sa sústreďuje okolo vytvárania sietí a budovania kompetencií na jednej strane a budovania kapacít v oblasti IT na druhej strane. Prvé zoskupenie umožňuje výmenu osvedčených postupov a znalostí o pracovných postupoch medzi členskými štátmi a ďalšími krajinami, ktoré sa na programe zúčastňujú. V rámci druhej oblasti sa prostredníctvom programu umožňuje financovanie vhodnej infraštruktúry a systémov IT, ktoré dovoľujú daňovým správam v Únii, aby sa z nich stali plnohodnotné elektronické správy. Hlavná pridaná hodnota programu sa vytvára posilňovaním kapacity členských štátov v oblasti boja proti podvodom a prípadne získavaním prostriedkov pri súčasnom znižovaní nákladov na vývoj nástrojov na tieto účely. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 2.1. Konzultácie a expertíza V kontexte strednodobého hodnotenia programu Fiscalis 2013[3] analyzoval dodávateľ účinnosť, efektívnosť, význam a pridanú hodnotu programu. Použité boli údaje z monitorovania dostupné z rôznych činností. Ďalší dodávateľ uskutočnil štúdiu rámca budúceho programu Fiscalis, ktorý prichádza do úvahy[4] vrátane rozsiahlej analýzy budúcich výziev a štrukturálnych problémov daňových systémov na vnútornom trhu. Zistenia tejto štúdie boli prebrané so zástupcami zúčastnených krajín na pracovnom seminári zorganizovanom v júni 2011. Pri príprave tohto pracovného seminára bol na jar 2011 zorganizovaný na stretnutí príslušného výboru programu[5] okrúhly stôl, pri ktorom boli zúčastnené krajiny požiadané, aby určili hlavné silné stránky programu a spôsoby, ako by sa efektívnosť programu mohla zlepšiť. Berúc do úvahy dôležitosť činností, ktoré súvisia s výmenou informácií, bola uskutočnená samostatná štúdia o budúcej stratégii vykonávania výmeny informácií. Táto štúdia bola prezentovaná v júni 2011 na pracovnom seminári určenom vedúcim pracovníkom daňových správ v oblasti informácií. Bolo pripravené posúdenie vplyvu, v ktorom sa analyzovalo pokračovanie programu Fiscalis, a výbor pre posudzovanie vplyvu ho schválil 22. septembra 2011. Pri vývoji návrhu budúceho programu boli zohľadnené odporúčania týkajúce sa návrhu programu a ďalších zlepšení v programe. Ciele programu kladú napríklad väčší dôraz na zníženie administratívnej záťaže pre daňové správy a daňovníkov, zlepšovanie spolupráce s tretími krajinami a tretími stranami a takisto na posilnenie boja proti daňovým podvodom. Okrem toho návrh programu zahŕňa nové nástroje riešenia nových výziev, najmä nové druhy spoločných akcií, zlepšenie dostupnosti výsledkov činností programu využívajúc výhodu online metód spolupráce a vymedzenie rámca pre lepšie monitorovanie výsledkov programu. 2.2. Posúdenie vplyvu Vzhľadom na celkový politický kontext a problémy, ktoré stoja pred oblasťou daní v nasledujúcom desaťročí, bolo zanalyzovaných niekoľko možností politiky a porovnaných v posúdení vplyvu tvoriacom prílohu k súčasnému programu. (1) Základný scenár: pokračovanie programu so súčasnými cieľmi a návrhom. (2) Nepokračovanie programu: program by nepokračoval a financovanie EÚ sa už nebude poskytovať na nástroje IT, spoločné akcie alebo aktivity odbornej prípravy podporujúce spoluprácu v daňovej oblasti. (3) Aktualizácia základného scenára: Táto možnosť by zahŕňala základný scenár, v ktorom by sa ciele prispôsobovali výzvam v budúcnosti. Viacej sa zameriava na boj proti daňovým podvodom, vyhýbanie sa daňovej povinnosti a daňové úniky, na vytvorenie efektívnejšej daňovej správy, venuje sa veľkej administratívnej záťaži pre daňovníkov a daňové správy a zohľadňuje spoluprácu s tretími krajinami a tretími stranami. (4) Aktualizácia a stanovenie nových politík: Okrem riešenia problémov opísaných v možnosti „aktualizácia základného scenára“ by táto možnosť politiky ponúkla prostriedky na rozšírenie spolupráce v nových oblastiach, ktoré možno vyplynú z vývoja politiky, a predovšetkým umožní programu, aby mal prostriedky na uľahčenie koherentného uplatňovania a vykonávania týchto nových právnych predpisov, a vykonávať súvisiacu výmenu informácií a administratívnu spoluprácu. V posúdení vplyvu sa uprednostňuje možnosť 3 „Aktualizácia základného scenára“. Je v súlade s návrhom nového rozpočtu pre stratégiu Európa 2020 a najlepšie zabodovala v oblasti prijateľnosti členskými štátmi. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ Navrhovaný program Fiscalis 2020 poskytuje mechanizmy, prostriedky, ako aj potrebné financovanie s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi daňovými správami. Navrhovaný program zahŕňa okrem iného spoločné akcie, ako napr. semináre, pracovné semináre, odbornú prípravu, multilaterálne kontroly, vytvorenie odborných tímov atď., na ktorých sa môžu na dobrovoľnom základe zúčastniť členské štáty a ich úradníci. Celkovým cieľom týchto spoločných akcií je posilniť administratívnu spoluprácu a zlepšiť administratívnu kapacitu členských štátov v daňovej oblasti, čo odôvodňuje použitie článku 197 ZFEÚ. Dôležitá časť programu Fiscalis 2020 sa týka podpory výmeny informácií medzi členskými štátmi v rámci administratívnej spolupráce v daňovej oblasti v Európskej únii. Príslušnými právnymi predpismi Únie pre administratívnu spoluprácu sa ustanovuje používanie európskych informačných systémov členskými štátmi. V súčasnom programe sa stanovuje, že Komisia spoločne so zúčastnenými krajinami zabezpečia, aby sa tieto systémy vyvíjali, boli v prevádzke a primerane sa udržiavali. V tejto súvislosti sa predpokladá budovanie kapacity IT zo strany Únie prostredníctvom vývoja, údržby, prevádzkovania a kontroly kvality komponentov Únie uvedených systémov. Tieto jednotlivé komponenty budú členské štáty používať miesto rôznych odlišných nástrojov. Bude sa takisto koordinovať zriaďovanie a fungovanie komponentov Únie a iných komponentov systémov s cieľom zabezpečiť ich prevádzkyschopnosť, prepojenosť a sústavné zlepšovanie. Tieto aspekty budovania kapacity v oblasti IT odôvodňujú, prečo tento program vychádza aj z článku 114 ZFEÚ. Vzhľadom na rastúcu globalizáciu je na efektívny boj proti daňovým podvodom nevyhnutná administratívna spolupráca s rozvinutými tretími krajinami. Na zjednodušenie a uľahčenie technickej spolupráce medzi týmito krajinami a členskými štátmi a na zlepšenie bezpečnosti súčasnej výmeny citlivých informácií v kontexte dvojstranných daňových dohôd by Únia mala uzavrieť dohody s rozvinutými tretími krajinami, aby tieto krajiny mohli využívať komponenty Únie európskych informačných systémov. Z tohto dôvodu sa ako dodatočný právny základ použil článok 212 ZFEÚ. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Akcia skôr na úrovni Únie než na vnútroštátnej úrovni je potrebná z týchto dôvodov: · Je nepostačujúce prijímať daňové právne predpisy na európskej úrovni a považovať za samozrejmé, že ich vykonávanie bude prebiehať hladko, a ak nie, tak postačí konanie o nesplnení povinností. Na efektívne vykonávanie daňových predpisov EÚ a vnútroštátnych daňových zákonov je potrebná spolupráca a koordinácia na európskej úrovni. · Zistené problémy nemožno riešiť, ak sa členské štáty nebudú pozerať za hranice svojho administratívneho územia a nebudú intenzívne spolupracovať so svojimi 26 náprotivkami. Bez intenzívnej spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi by sa nekalá daňová súťaž a využívanie najvýhodnejších daní zvýšili, pričom by podvodníci zneužívali nedostatočnú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi. Program Fiscalis 2020, ktorý bude vykonávať Komisia, ponúka členským štátom rámec Únie na rozvoj týchto činností spolupráce, čo je nákladovo efektívnejšie, než keby si každý členský štát vytvoril svoj vlastný rámec spolupráce na dvojstrannej alebo mnohostrannej úrovni. · Program Fiscalis 2020 takisto podporuje vysoko zabezpečenú špecializovanú komunikačnú sieť, ktorá umožňuje výmenu informácií v rámci administratívnej spolupráce, a to v prípade priameho aj nepriameho zdaňovania. Program ako taký prepája vnútroštátne daňové správy do približne 5 000[6] miest spojenia. Táto spoločná sieť IT zabezpečuje, že sa každá vnútroštátna správa potrebuje spojiť s touto spoločnou infraštruktúrou len jedenkrát, aby bola schopná vymieňať si akýkoľvek druh informácií. Ak by takáto infraštruktúra nebola dostupná, členské štáty by sa museli pripojiť 26-krát do vnútroštátnych systémov každého ďalšieho členského štátu. Komisia na účely vykonávania tohto programu podľa článku 17 Zmluvy o Európskej únii vykonáva koordinačnú, výkonnú a riadiacu funkciu, ako je ustanovené v zmluvách. Program Fiscalis 2020 je z tohto dôvodu v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality (ako sa uvádza v čl. 5 Zmluvy o Európskej únii). 3.3. Nástroj V súlade so záverom príslušného posúdenia vplyvu je zásah EÚ pomocou programu financovania náležitý. Berúc do úvahy pozitívnu spätnú väzbu vyplývajúcu zo strednodobého hodnotenia programu Fiscalis 2013 Komisia navrhuje nástupnícky program Fiscalis 2020. V súlade s legislatívnou politikou Komisie, ktorá bola prijatá v súvislosti s viacročným finančným rámcom, sa nástupnícky program financovania navrhuje ako nariadenie. 4. VPLYV NA ROZPOČET Načasovanie revízie programov financovania Európskou úniou je spojené s návrhom nového viacročného finančného rámca v znení zmien a doplnení zo 6. júla 2012[7]. V súlade s týmto návrhom toto nariadenie o programe Fiscalis 2020 zahŕňa rozpočtový rámec vo výške 234 370 000 EUR (v bežných cenách) na obdobie rokov 2014 – 2020. Program Fiscalis 2020 sa bude vykonávať prostredníctvom priameho centrálneho režimu riadenia a metódou založenou na prioritách. Spoločne so zainteresovanými stranami sa zavedú pracovné programy, v ktorých sa stanovia priority na konkrétne obdobie. 5. VOLITEĽNÉ PRVKY 5.1. Poznámky ku konkrétnym právnym ustanoveniam 5.1.1. Kapitola I: Všeobecné ustanovenia Rozsah pôsobnosti programu bol uvedený do súladu so súčasným daňovým právnym predpisom Únie, čo znamená, že nebude zahŕňať len DPH, spotrebné dane a dane z príjmu a kapitálu, ale taktiež ďalšie dane, ktoré sú predmetom daňových právnych predpisov EÚ. Účasť na programe Fiscalis 2020 bude umožnená členským štátom, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátskym krajinám. V súlade s celkovou politikou Únie budú mať v tejto súvislosti krajiny Európskej susedskej politiky taktiež možnosť zúčastniť sa na tomto programe za určitých podmienok. A nakoniec, „externí odborníci“ by sa taktiež mohli podieľať na konkrétnych činnostiach (napr. zástupcovia iných orgánov, obchodu, vnútroštátnych a medzinárodných organizácií a prípadne ďalší odborníci), ak sa to bude vyžadovať na realizáciu cieľov programu. (a) Ciele programu Fiscalis 2020 sa zameriavajú na zistené problémy a očakávané problémy pre daňovú politiku a orgány v Európe v nasledujúcom desaťročí. Preklenovacím cieľom programu je posilnenie vnútorného trhu prostredníctvom efektívnych a účinných daňových systémov. S cieľom primerane reagovať na budúce výzvy v daňovej oblasti v Únii boli pre tento program definované tieto konkrétne ciele: zlepšiť fungovanie daňových systémov, predovšetkým prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich daňovými orgánmi, ich úradníkmi a externými odborníkmi. Priority programu sú tieto: podporovať prípravu, jednotné uplatňovanie a účinné vykonávanie zákonov Únie v daňovej oblasti; (b) bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti, predovšetkým posilnením účinnej a efektívnej administratívnej spolupráce a výmeny informácií; (c) prispieť k zníženiu administratívnej záťaže pre daňové správy a nákladov na dodržiavanie predpisov pre daňovníkov; (d) vytvoriť efektívnejšiu daňovú správu, predovšetkým čo sa týka daňovej disciplíny a administratívnej kapacity daňových správ; (e) posilniť jednotné uplatňovanie a vykonávanie daňovej politiky Únie; (f) posilniť spoluprácu s medzinárodnými organizáciami, inými vládnymi orgánmi, tretími krajinami, hospodárskymi subjektmi a ich organizáciami na účely boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti, a to predovšetkým posilnením účinnej a efektívnej administratívnej spolupráce a výmeny informácií, zlepšením daňovej disciplíny a posilnením daňovej správy. Zriadením Európskej služby pre vonkajšiu činnosť pod vedením vysokého predstaviteľa/podpredsedu sa uľahčí naplnenie cieľa, ktorým je dosiahnutie väčšej súdržnosti a koordinácie v rokovaniach EÚ s partnerskými krajinami EÚ, ktoré si vyžadujú medzinárodnú spoluprácu. 5.1.2. Kapitola II: Oprávnené akcie Typy akcií, ktoré sa považujú za oprávnené na financovanie prostredníctvom programu, sú podobné tým v súčasnom programe, menovite: · spoločné akcie, ktoré majú za cieľ výmenu poznatkov a osvedčených postupov medzi daňovými úradníkmi zúčastnených krajín, · európske informačné systémy (EIS)[8] uľahčujúce výmenu informácií a prístup k spoločným údajom, · činnosti zamerané na odbornú prípravu, ktoré vedú k zlepšovaniu odbornej spôsobilosti daňových úradníkov v celej Európe. Zaviedli sa úpravy v určitých kategóriách akcií. · Program Fiscalis 2020 bude zahŕňať niektoré nové nástroje pre spoločné akcie: · Odborné tímy sú štruktúrované formy spolupráce, ktoré zhromažďujú odborné znalosti a/alebo sa venujú konkrétnym operačným činnostiam. Možno ich vytvoriť so stálym alebo nestálym charakterom a mohli by dostávať podporu napríklad vo forme online služieb spolupráce, administratívnej pomoci, infraštruktúr a zariadení, ktoré podporujú realizáciu a úspech akcie. · Akcie na budovanie kapacity verejnej správy podporia daňové orgány čeliace špecifickým problémom, nech sú to nedostatočné znalosti, expertíza, organizačné alebo akékoľvek iné nedostatky, ktoré sa dajú vyriešiť prostredníctvom podporných činností „šitých na mieru“, ktoré poskytnú partnerské krajiny a/alebo úradníci Komisie. · Čo sa týka európskych informačných systémov, nový program definuje „komponenty Únie“ ako IT aktíva a služby týkajúce sa niektorých alebo všetkých členských štátov, ktoré Komisia vlastní alebo nadobudla. Tieto komponenty Únie sú opísané v bode 2 prílohy navrhovaného právneho aktu. „Vnútroštátne komponenty“ sú všetky komponenty, ktoré nie sú „komponentmi Únie“. Vyvíjajú, zavádzajú a prevádzkujú ich členské štáty, a preto sú predmetom financovania a zodpovednosti členských štátov. Nové vymedzenie komponentov Únie by sa malo vnímať na základe meniacich sa postupov vývoja systémov IT. V súčasnej dobe je každý členský štát zodpovedný za vykonávanie svojich vnútroštátnych systémov podľa spoločných špecifikácií, čo vedie k 27 vývojom každého systému, 27 obchodným rozhraniam, 27 harmonogramom vývoja, 27 súborom problémov súvisiacich s projektom alebo prevádzkou a pod. Obzvlášť na základe hospodárskej a finančnej krízy uvažuje Komisia, že vývoj systémov IT by sa mal uskutočňovať efektívnejšie. Cieľom tohto vývoja je zlepšiť konzistentnosť údajov a uplatňovanie pravidiel postupným prechodom k zdieľanejšiemu vývoju IT (znalosti, údaje, komponenty IT). Prinesie vylepšené metódy práce napríklad prostredníctvom modelovania obchodných procesov, lepších špecifikácií kvality, ale aj vyššiu mieru štandardizácie, napr. zosúladením rozhraní pre obchodníkov. Tento nový prístup vo vzťahu ku komponentom Únie bude obmedzovať riziko odlišných plánov vývoja a nasadenia. Taktiež poskytuje dodatočné prostriedky na kontrolu finalizácie projektu, keďže spoločné plány zamedzujú tomu, aby najpomalší člen vo vývojovom reťazci určoval vstup celého projektu do fázy realizácie. EIS môžu byť takisto využité na podporu výmeny informácií medzi nečlenskými krajinami EÚ a členskými štátmi v rámci dvojstranných daňových dohôd. 5.1.3. Kapitola IV: Vykonávanie S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Ročný pracovný program ako taký bude prijatý v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[9]. 5.2. Zjednodušenie 5.2.1. Ako návrh prispel k zjednodušeniu? (g) Súlad s nariadením o rozpočtových pravidlách Návrh programu je plne v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacími ustanoveniami. Granty a verejné obstarávanie sú hlavnými finančnými nástrojmi na realizáciu programu. Program zahŕňa opatrenia na zjednodušenie predložené v návrhu Komisie na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, predovšetkým používanie jednorazových platieb, paušálneho financovania a jednotkových nákladov. Vzhľadom na dôležitosť spracovávania nákladov na pobyt a cestovných nákladov platených v rámci tohto programu program zavedie opatrenia na zjednodušenie, ktoré ponúka nové nariadenie o rozpočtových pravidlách v tejto oblasti. (h) Súlad programov Colníctvo a Fiscalis 2013 Riadenie predchádzajúcich programov Colníctvo a Fiscalis bolo úplne zladené na základe identických pravidiel verejného obstarávania a grantových modelov, spoločných príručiek o riadení a systémov založených na IT. Model riadenia zahŕňa zrozumiteľné a jednoduché postupy organizovania činností programu. Tímu Komisie pre riadenie programu pomáhajú tímy pre riadenie programu v rôznych colných a daňových správach, ktoré majú úlohu sprostredkovateľa a prvého kontaktného miesta pre colných, resp. daňových úradníkov v členských štátoch. Model riadenia umožňuje nasadenie činností, najviac do niekoľkých týždňov, reagujúc pohotovo na nové vznikajúce potreby, zatiaľ čo súčasne dohliada na súlad medzi jednotlivými činnosťami. Členské štáty vyjadrili svoju spokojnosť s modelom riadenia programu v strednodobom hodnotení[10]. Vzhľadom na toto úzke prepojenie oboch programov a ďalej na cieľ návrhu viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[11] týkajúci sa zjednodušenia Komisia pôvodne navrhla jediný program FISCUS ako nástupnícky program programov Colníctvo 2013 a Fiscalis 2013[12]. Vzhľadom na jednomyseľnosť členských štátov v otázke rozdelenia navrhovaného jediného programu navrhla Komisia zmenený a doplnený návrh zahŕňajúci dva legislatívne texty, pre program Colníctvo 2020 a program Fiscalis 2020, pričom si Komisia zachovala svoj postoj nerozdeliť tento program. Napriek vytvoreniu týchto samostatných legislatívnych textov bude prioritou Komisie aj naďalej zachovať tento súlad medzi oboma programami a vo vhodných prípadoch bude tento súlad pri vykonávaní programov Colníctvo a Fiscalis 2020 ďalej podporovať. (i) Bola v programe zohľadnená externalizáca? Zvažovala sa možnosť vykonávať budúci program prostredníctvom výkonnej agentúry. Agentúra by mohla byť splnomocnená vykonávať úlohy, ako napríklad výber činností v rámci programu, administratívna príprava a následná kontrola činností, monitorovanie činností, grantov a verejného obstarávania systémov IT. Takáto výkonná agentúra by však znamenala ďalšiu vrstvu riadiacej štruktúry, zvýšili by sa náklady na koordináciu a kontroly a pridaním nových administratívnych postupov by sa skomplikoval a predĺžil rozhodovací proces. Zároveň by to malo nepriaznivý vplyv na úroveň znalostí v rámci Komisie a zvýšilo by sa riziko rozdrobenia obsahu oproti administratívnym aspektom. Táto možnosť by nepriniesla očakávaný obchodný prínos a z tohto dôvodu bola zamietnutá. V alternatívnom scenári sa taktiež uvažovalo o presune všetkých relevantných činností IT na vnútroštátne správy s výnimkou siete CCN/CSI a súvisiacich služieb. V tomto scenári je veľmi vysoké riziko, že postupom času by bolo potrebné zriadiť centrálnejšie riadiace štruktúry. Výsledný vplyv by bol podobný účinkom nepokračovania programov, čo by ohrozilo efektívnosť a účinnosť daňových správ a znížila by sa schopnosť zamedzovať a odhaľovať podvody. Vzhľadom na negatívne vplyvy na výsledky a výkon bol tento scenár taktiež zamietnutý. (j) Používa tento program spoločné nástroje IT na zníženie administratívnej záťaže pre príjemcov a dodávateľov? Programy Colníctvo 2013 a Fiscalis 2013 už používajú nástroje na zjednodušenie riadenia činností programov a súvisiacich výdavkov prostredníctvom spoločného nástroja na podávanie správ o aktivite (ART2). V tom sa bude pokračovať. 5.2.2. Meranie výkonnosti návrhu Výkonnosť programu sa bude merať použitím koherentného súboru ukazovateľov výkonnosti, vplyvu, výsledkov a výstupov prepojených so všeobecnými a konkrétnymi cieľmi a prioritami programu, a ktoré vytvoria prepojenie s plánom riadenia Komisie. Podrobný zoznam ukazovateľov vplyvu, výsledku a výstupu je dostupný v posúdení vplyvu. Komisia určila pre niektoré výstupy programu úlohy, ďalšie budú doplnené prostredníctvom činností v rámci programu Fiscalis 2013. Úlohy všetkých výstupov určí Komisia pred začiatkom programu Fiscalis 2020 a prednesie ich programovému výboru. 5.2.3. Je návrh programu v súlade s celkovou politikou Komisie? Tento program prispeje k cieľom stratégie Európa 2020 posilnením jednotného trhu, zvýšením produktivity verejného sektora a podporí sa ním technický pokrok a inovácie v štátnych správach, ako aj podporovaním zamestnanosti. Podporia sa ním hlavné iniciatívy Digitálnej agendy pre Európu[13], hlavná iniciatíva Inovácia v Únii[14], hlavná iniciatíva Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta[15] a hlavná iniciatíva Priemyselná politika vo veku globalizácie[16]. Program takisto podporí Akt o jednotnom trhu[17]. Čo sa týka ochrany finančných záujmov Únie a členských štátov, programom sa podporí spoločné úsilie v boji proti daňovým podvodom. 2011/0341/b (COD) Zmenený a doplnený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje akčný program pre dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1482/2007/ES EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 114, 197 a 212, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[18], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Viacročný akčný program pre dane, ktorý sa uplatňoval pred rokom 2014, významne prispel k zjednodušeniu a zlepšeniu spolupráce medzi daňovými orgánmi v rámci Únie. Daňové správy zúčastnených krajín uznali pridanú hodnotu tohto programu[19]. Zistené problémy pre nasledujúce desaťročie nemožno riešiť, ak sa členské štáty nebudú pozerať za hranice svojho administratívneho územia a nebudú intenzívne spolupracovať so svojimi 26 náprotivkami. Program Fiscalis 2020, ktorý bude vykonávať Komisia, ponúka členským štátom rámec Únie na rozvoj týchto činností spolupráce, čo je nákladovo efektívnejšie, než keby si každý členský štát vytvoril svoj vlastný rámec spolupráce na dvojstrannej alebo mnohostrannej úrovni. Preto je primerané, aby sa zabezpečilo pokračovanie tohto programu zavedením nového programu v rovnakej oblasti. (2) Predpokladá sa, že činnosti programu, t. j. európske informačné systémy, spoločné akcie pre daňových úradníkov a spoločné iniciatívy odbornej prípravy prispejú k realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[20]. Poskytnutím rámca pre činnosti, ktorými sa usiluje o to, aby daňové orgány fungovali efektívnejšie, prostredníctvom ktorých sa posilňuje konkurencieschopnosť podnikov, podporuje zamestnanosť a prispieva k ochrane finančných a ekonomických záujmov Únie, sa programom aktívne posilní fungovanie daňových systémov na vnútornom trhu. (3) Rozsah pôsobnosti programu Fiscalis 2020 by sa mal zosúladiť so súčasnými potrebami, aby sa umožnilo podporiť činnosti týkajúce sa všetkých daní harmonizovaných na úrovni Únie a právnych predpisov Únie v oblasti daní. Tento program by preto mal zahŕňať nielen dane harmonizované na úrovni Únie, ale aj ďalšie dane, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti daňových právnych predpisov Únie v zmysle smernice Rady 2010/24/EÚ zo 16. marca 2010 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z daní, poplatkov a ďalších opatrení[21]. (4) Na podporu procesu pristúpenia a pridruženia tretích krajín by sa mala účasť na programe otvoriť pristupujúcim a kandidátskym krajinám, ako aj potenciálne kandidátskym krajinám a partnerským krajinám európskej susedskej politiky[22] za predpokladu splnenia určitých podmienok. Vzhľadom na zvyšujúcu sa prepojenosť svetovej ekonomiky program naďalej poskytuje možnosť zapojiť do určitých činností externých odborníkov, ako napríklad zástupcov vládnych orgánov, hospodárske subjekty a ich organizácie alebo zástupcov medzinárodných organizácií. (5) V cieľoch programu sú zohľadnené problémy a výzvy, ktoré sa identifikovali pre oblasť daní pre nasledujúce desaťročie. Program by mal aj naďalej zohrávať úlohu v kľúčových oblastiach, ako napríklad jednotné vykonávanie právnych predpisov Únie, administratívna spolupráca, ochrana finančných a ekonomických záujmov Únie a zvyšovanie administratívnej kapacity daňových orgánov. Vzhľadom na dynamiku problémov novo identifikovaných výziev by sa mal klásť dodatočný dôraz na boj proti daňovým podvodom, zníženie administratívnej záťaže a posilnenie spolupráce s tretími krajinami a stranami. (6) Nástroje programu, ktoré sa používali pred rokom 2014, sa osvedčili ako primerané, a preto sa ponechali. Vzhľadom na potrebu štruktúrovanejšej operačnej spolupráce sa pridali dodatočné nástroje, a to konkrétne odborné tímy zložené z odborníkov Únie a štátov, aby spoločne vykonávali úlohy v konkrétnych oblastiach, a akcie na budovanie kapacít verejnej správy, ktoré by mali poskytovať špecializovanú pomoc tým zúčastneným krajinám, ktoré potrebujú budovať administratívnu kapacitu. (7) Európske informačné systémy hrajú kľúčovú úlohu pri podpore daňových systémov v rámci Únie, a preto by sa mali v rámci programu naďalej financovať. Okrem toho by malo byť možné zahrnúť do programu nové daňové informačné systémy, ktoré sa zaviedli podľa právnych predpisov Únie. Európske informačné systémy by mali byť vo vhodných prípadoch založené na modeloch zdieľaného vývoja a zdieľanej architektúre IT. (8) Vzhľadom na rastúcu globalizáciu by efektívny boj proti podvodom mal rovnako nadobudnúť medzinárodný rozmer. Je preto vhodné Únii umožniť, aby uzatvárala dohody o technickej spolupráci s rozvinutými tretími krajinami, aby sa týmto krajinám umožnilo používať komponenty Únie európskych informačných systémov na podporu bezpečnej výmeny informácií medzi nimi a členskými štátmi v rámci dvojstranných daňových dohôd. (9) Budovanie odbornej spôsobilosti v podobe spoločnej odbornej prípravy by sa malo taktiež realizovať prostredníctvom tohto programu. Daňoví úradníci si potrebujú rozširovať a obnovovať svoje vedomosti a požadované zručnosti, aby spĺňali požiadavky Únie. Program by mal posilňovať odbornú spôsobilosť prostredníctvom zvýšenej podpory odbornej prípravy, ktorá sa zameriava na daňových úradníkov, ako aj na hospodárske subjekty. Na tento účel by sa mal súčasný spoločný prístup Únie v rámci odbornej prípravy, ktorý bol založený hlavne na centrálnom rozvoji elektronického vzdelávania, rozvinúť do mnohostranného programu Únie na podporu odbornej prípravy. (10) Program by mal pokrývať obdobie siedmych rokov, aby bolo jeho trvanie zosúladené s trvaním viacročného finančného rámca stanoveným v nariadení Rady (EÚ) č. xxx z xxx, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[23]. (11) Po celú dobu trvania programu by malo byť stanovené finančné krytie predstavujúce základný odkaz pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v zmysle bodu [17] Medziinštitucionálnej dohody z XX/YY/201Z medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení. (12) V súlade so záväzkom Komisie uvedeným v jej oznámení o preskúmaní rozpočtu z roku 2010[24], ktorý sa týka súdržnosti a zjednodušenia programov financovania, by sa mali zdroje zdieľať s ďalšími nástrojmi financovania Únie, ak predpokladané činnosti programu sledujú ciele, ktoré sú spoločné pre rôzne nástroje financovania, ale s výnimkou dvojitého financovania. (13) Opatrenia potrebné na finančné vykonávanie tohto nariadenia sa prijímajú v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, a v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx (odkazy na nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a vykonávací akt budú doplnené). (14) Finančné záujmy Únie by sa mali ochraňovať prostredníctvom príslušných opatrení počas celej doby výdavkového cyklu vrátane predchádzania, odhaľovania a preskúmavania nezrovnalostí, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov, a prípadne aj pokút. (15) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci v súvislosti s prípravou ročných pracovných programov. Tieto právomoci by Komisia mala uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[25]. (16) Ciele opatrenia, ktoré sa má prijať, menovite zavedenie viacročného programu na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu, sa nedajú v dostatočnej miere dosiahnuť členskými štátmi. Keďže nemôžu efektívne uskutočňovať spoluprácu a koordináciu potrebnú na uskutočnenie týchto cieľov, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenej v článku 5 Zmluvy o Európskej únii a zaviesť viacročný program. V súlade so zásadou proporcionality, stanovenou v uvedenom článku, toto nariadenie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (17) Pri vykonávaní programu by mal Komisii pomáhať Výbor pre program Fiscalis 2020. (18) Spracúvanie osobných údajov vykonávané v členských štátoch v súvislosti s týmto nariadením a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, najmä verejných nezávislých orgánov určených členskými štátmi sa riadi smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 95/46 z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Spracúvanie osobných údajov vykonávané Komisiou v rámci tohto nariadenia a pod dohľadom európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi EÚ a o voľnom pohybe takýchto údajov. Akákoľvek výmena alebo prenos informácií príslušnými orgánmi by mal byť v súlade s pravidlami o prenose osobných údajov podľa ustanovení smernice 95/46/ES a akákoľvek výmena alebo prenos informácií, ktorú Komisia vykonáva, by mala byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 45/2001. (19) Týmto nariadením by sa malo nahradiť rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES z 11. decembra 2007, ktorým sa ustanovuje program Spoločenstva na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu (Fiscalis 2013) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 225/2002/ES[26]. Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy 1. Týmto sa zriaďuje viacročný akčný program „Fiscalis 2020“ (ďalej len „program“) na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu. 2. Program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (1) „daňové orgány“ sú orgány zodpovedné za uplatňovanie daňových predpisov; (2) „externí odborníci“ sú: (a) zástupcovia vládnych orgánov, a to aj z krajín, ktoré sa na programe nezúčastňujú podľa článku 3 ods. 2 bodu 1 a článku 3 ods. 2 bodu 2; (b) hospodárske subjekty a ich organizácie; (c) zástupcovia medzinárodných a iných príslušných organizácií; (3) „dane“ sú tieto dane: (a) daň z pridanej hodnoty podľa smernice 2006/112/ES[27]; (b) spotrebné dane z alkoholu podľa smernice 92/83/EHS[28]; (c) spotrebné dane z tabakových výrobkov podľa smernice 2011/64/EÚ[29]; (d) dane z energetických výrobkov a elektriny podľa smernice 2003/96/ES[30]; (e) ďalšie dane spadajúce do rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 1 písm. a) smernice 2010/24/EÚ[31]. Článok 3 Účasť na programe 1. Zúčastnenými krajinami sú členské štáty a krajiny uvedené v ods. 2 za predpokladu splnenia podmienok uvedených v uvedenom odseku. 2. Účasť na programe je otvorená ktorejkoľvek z týchto krajín: (1) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zavedených v príslušných rámcových dohodách, v rozhodnutiach Asociačnej rady alebo v podobných dohodách; (2) partnerské krajiny európskej susedskej politiky za predpokladu, že tieto krajiny dosiahli dostatočnú úroveň aproximácie príslušných právnych predpisov a administratívnych metód s právnymi predpismi a administratívnymi metódami Únie. Dotknuté partnerské krajiny sa zúčastňujú na programe v súlade s ustanoveniami, ktoré sa s týmito krajinami stanovia po zavedení rámcových zmlúv o ich účasti na programoch Únie. Článok 4 Účasť na činnostiach programu Externých odborníkov možno prizvať k účasti na vybraných činnostiach organizovaných v rámci tohto programu kedykoľvek, keď je to užitočné na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 5. Týchto odborníkov vyberá Komisia na základe ich zručností, skúseností a znalostí, ktoré sa vzťahujú na konkrétne činnosti. Článok 5 Všeobecný a konkrétny cieľ 1. Všeobecným cieľom programu je posilnenie vnútorného trhu prostredníctvom efektívnych a účinných daňových systémov. 2. Konkrétnym cieľom programu je zlepšiť fungovanie daňových systémov, predovšetkým prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich daňovými orgánmi, ich úradníkmi a externými odborníkmi. 3. Dosiahnutie týchto cieľov sa meria na základe týchto ukazovateľov: (1) dostupnosť spoločnej komunikačnej siete pre európske informačné systémy; (2) spätná väzba od účastníkov akcií programu a užívateľov programu. Článok 6 Priority Priority programu sú tieto: (a) podporovať prípravu, jednotné uplatňovanie a účinné vykonávanie daňových právnych predpisov Únie; (b) bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti, predovšetkým posilnením účinnej a efektívnej administratívnej spolupráce a výmeny informácií; (c) prispieť k zníženiu administratívnej záťaže pre daňové správy a nákladov daňovníkov na dodržiavanie predpisov; (d) vytvoriť efektívnejšiu daňovú správu, predovšetkým čo sa týka daňovej disciplíny a administratívnej kapacity daňových správ; (e) posilniť jednotné uplatňovanie a vykonávanie daňovej politiky Únie; (f) posilniť spoluprácu s medzinárodnými organizáciami, inými vládnymi orgánmi, tretími krajinami, hospodárskymi subjektmi a ich organizáciami na účely boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti, a to predovšetkým posilnením účinnej a efektívnej administratívnej spolupráce a výmeny informácií, zlepšením daňovej disciplíny a posilnením daňovej správy. Kapitola II Oprávnené akcie Článok 7 Oprávnené akcie Program poskytne finančnú podporu v súlade s podmienkami uvedenými v ročnom pracovnom programe uvedenom v článku 14 pre tieto typy akcií: (a) Spoločné akcie: (1) semináre a pracovné semináre; (2) projektové skupiny, ktoré sú spravidla zložené z obmedzeného počtu krajín a činné počas vymedzeného časového úseku, ktoré sledujú vopred vymedzený cieľ s presne opísaným výsledkom; (3) multilaterálne kontroly, spoločné audity a ďalšie činnosti stanovené v právnych predpisoch Únie o administratívnej spolupráci, ktoré sú organizované dvomi alebo viacerými zúčastnenými krajinami vrátane aspoň jedného členského štátu, s cieľom vykonať koordinovanú kontrolu daňovej povinnosti jednej alebo viacerých súvisiacich zdaniteľných osôb; (4) pracovné návštevy organizované zúčastnenými krajinami alebo treťou krajinou s cieľom umožniť úradníkom získať alebo zvýšiť svoju odbornú spôsobilosť alebo znalosti v daňových záležitostiach; v prípade pracovných návštev organizovaných v rámci tretích krajín patria medzi oprávnené náklady v rámci programu len cestovné náklady a náklady na pobyt (ubytovanie a denné diéty); (5) odborné tímy, ktoré sú štruktúrovanými formami spolupráce so stálym alebo nestálym charakterom, ktoré zhromažďujú odborné znalosti na uskutočnenie úloh v konkrétnych oblastiach alebo uskutočňujú operačné činnosti, prípadne s podporou služieb online spolupráce, administratívnej pomoci, infraštruktúry a zariadení; (6) budovanie kapacity verejnej správy a podporné činnosti; (7) štúdie; (8) komunikačné projekty; (9) akákoľvek iná činnosť podporujúca všeobecné a konkrétne ciele uvedené v článku 5; (b) budovanie kapacít IT: vývoj, údržba, prevádzkovanie a kontrola kvality komponentov Únie európskych informačných systémov uvedených v bode 1 prílohy a nových európskych informačných systémov zriadených právnymi predpismi Únie; (c) budovanie odbornej spôsobilosti: spoločné činnosti v oblasti odbornej prípravy na podporu potrebných odborných zručností a znalostí súvisiacich s daňovou oblasťou. Článok 8 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre spoločné akcie 1. Zúčastnené krajiny zabezpečia, aby boli pre účasť na spoločných akciách menovaní úradníci s príslušným profilom a kvalifikáciou. 2. Zúčastnené krajiny prijmú potrebné opatrenia na vykonávanie spoločných akcií, najmä prostredníctvom zvyšovania povedomia o týchto akciách a prostredníctvom zabezpečenia optimálneho využitia vzniknutých výstupov. Článok 9 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre európske informačné systémy 1. Komisia a zúčastnené krajiny zabezpečia, aby sa európske informačné systémy uvedené v bode 1 prílohy vyvíjali, boli v prevádzke a primerane sa udržiavali. 2. Komisia koordinuje v spolupráci so zúčastnenými krajinami tie aspekty zavedenia a fungovania komponentov Únie a iných komponentov systémov a infraštruktúry uvedených v bodoch 1 a 2 prílohy, ktoré sú potrebné na zabezpečenie ich prevádzkyschopnosti, prepojenosti a ustavičného zlepšovania. 3. Na používanie komponentov Únie európskych informačných systémov uvedených v bode 1 prílohy nezúčastnenými krajinami sa vzťahujú dohody o technickej spolupráci s týmito krajinami, ktoré sa majú uzavrieť v súlade s článkom 218 ZFEÚ. Článok 10 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre spoločnú odbornú prípravu 1. Zúčastnené krajiny v prípade potreby začlenia do svojich vnútroštátnych programov odbornej prípravy spoločne zostavený obsah odbornej prípravy vrátane modulov elektronického vzdelávania, programov odbornej prípravy a spoločne schválených noriem odbornej prípravy. 2. Zúčastnené krajiny zabezpečia, aby ich úradníci absolvovali úvodnú a ďalšiu odbornú prípravu potrebnú na získanie spoločných odborných zručností a znalostí v súlade s programami odbornej prípravy. 3. Zúčastnené krajiny poskytnú úradníkom potrebnú jazykovú prípravu, aby získali dostatočná úroveň jazykových znalostí pre účasť na programe. Kapitola III Finančný rámec Článok 11 Finančný rámec 1. Finančné krytie na vykonávanie programu sa stanovuje na 234 370 000 EUR (v bežných cenách). 2. Finančný prídel na program môže taktiež pokrývať výdavky vzťahujúce sa na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti potrebné na riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov; najmä štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie vrátane inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Európskej únie, ak sa vzťahujú na všeobecné ciele tohto nariadenia, výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracovávanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ďalšími výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vznikli Komisii pri riadení programu. Článok 12 Druhy zásahov 1. Komisia vykonáva tento program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. 2. Finančná podpora Únie na činnosti ustanovené v článku 7 má formu: (1) grantov; (2) verejných zákaziek; (3) náhrady nákladov, ktoré vznikli externým odborníkom uvedeným v článku 4. 3. Miera spolufinancovania v prípade grantov je až do výšky 100 % oprávnených nákladov, pričom sem patria cestovné náklady, náklady na ubytovanie, náklady spojené s organizáciou podujatí a denné diéty. Táto miera sa uplatňuje na všetky oprávnené akcie s výnimkou odborných tímov. Pre túto kategóriu oprávnených akcií sa príslušná miera spolufinancovania určí v ročných pracovných programoch, keď si tieto akcie budú vyžadovať udelenie grantov. Článok 13 Ochrana finančných záujmov Únie 1. Komisia prijme primerané opatrenia, aby zabezpečila, že pri vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto nariadenia sa ochránia finančné záujmy Únie, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nelegálnym činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi administratívnymi a finančnými pokutami. 2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto programu. 3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi ustanovenými v nariadení (ES) č. 1073/1999 Európskeho parlamentu a Rady z 25. mája 1999 a v nariadení Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[32], aby sa odhalil podvod, korupcia alebo akékoľvek iné nelegálne činnosti, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Európskej únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou. Kapitola IV Vykonávacie právomoci Článok 14 Pracovný program Na vykonávanie programu prijme Komisia ročné pracovné programy, v ktorých sa stanovia sledované ciele, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a ich celková suma. Zároveň budú obsahovať opis akcií, ktoré sa majú financovať, údaje o sume vyčlenenej na každý typ akcie a orientačný harmonogram vykonávania. Pokiaľ ide o granty, pracovný program zahŕňa priority, základné hodnotiace kritériá a maximálnu mieru spolufinancovania. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2. Článok 15 Postup výboru 1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Kapitola V Monitorovanie a hodnotenie Článok 16 Monitorovanie akcií programu Komisia v spolupráci so zúčastnenými krajinami monitoruje program a jeho akcie, aby sledovala vykonávanie uskutočňovaných akcií. Článok 17 Hodnotenie 1. Komisia zabezpečí strednodobé a záverečné hodnotenie programu, ktoré sa týkajú aspektov uvedených v odsekoch 2 a 3. Výsledky sa použijú pri rozhodovaní o prípadnom obnovení, úprave alebo zastavení ďalších programov. Tieto hodnotenia vykoná nezávislý externý hodnotiteľ. 2. Komisia vypracuje správu o strednodobom hodnotení dosahovania cieľov akcií programu, efektívnosti využívania zdrojov a európskej pridanej hodnote programu najneskôr do polovice roka 2018. Táto správa sa bude ďalej zaoberať zjednodušovaním, ďalšou opodstatnenosťou cieľov, ako aj prispievaním programu k prioritám Únie týkajúcim sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. 3. Komisia vypracuje záverečnú hodnotiacu správu o aspektoch uvedených v odseku 2, ako aj o dlhodobom vplyve a udržateľnosti účinkov programu najneskôr do konca roka 2021. 4. Zúčastnené krajiny poskytnú na žiadosť Komisie všetky údaje a informácie, ktoré sú dôležité na prípravu správy o strednodobom hodnotení a záverečnej hodnotiacej správy Komisie. Kapitola VI Záverečné ustanovenia Článok 18 Zrušenie Rozhodnutie č. 1482/2007/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014. Finančné záväzky súvisiace s akciami vykonávanými v rámci tohto rozhodnutia sa naďalej riadia týmto rozhodnutím až do ich ukončenia. Článok 19 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli za Európsky parlament za Radu predseda predseda PRÍLOHA Európske informačné systémy a príslušné komponenty Únie 1. Európske informačné systémy sú tieto: (1) spoločná komunikačná sieť/spoločné systémové rozhranie (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP a súvisiace nástroje, webový portál CCN, CCN monitoring; (2) podporné systémy, najmä nástroj na konfiguráciu aplikácií pre CCN, nástroj na podávanie správ o aktivite (ART2), elektronické riadenie projektov online GR TAXUD (TEMPO), nástroj na riadenie služieb (SMT), systém správy užívateľov (UM), systém BPM, prehľad dostupnosti a AvDB, portál správy služieb IT, správa adresárov a prístupov užívateľov; (3) informačný a komunikačný priestor programu (PICS); (4) systémy súvisiace s DPH, predovšetkým systém výmeny informácií o DPH (VIES) a vrátenie DPH, vrátane počiatočnej aplikácie VIES, nástroja monitorovania VIES, daňového štatistického systému, VIES-on-the-web, nástroja konfigurácie VIES-on-the-web, testovacích nástrojov pre VIES a vrátenie DPH, algoritmu pre čísla DPH, výmeny elektronických formulárov o DPH, DPH z elektronických služieb (VAT on e-Services – VoeS); testovací nástroj VoeS, testovací nástroj elektronických formulárov DPH; (5) systémy súvisiace s vymáhaním, predovšetkým elektronické formuláre na vymáhanie pohľadávok, elektronické formuláre pre jednotný exekučný titul (UIPE) a pre jednotný formulár oznámenia (UNF); (6) systémy súvisiace s priamymi daňami, predovšetkým systém zdaňovania úspor, testovací nástroj zdaňovania úspor, elektronické formuláre pre priame dane, daňové identifikačné číslo TIN-on-the-web, výmeny súvisiace s článkom 8 smernice 2011/16/EÚ a súvisiace testovacie nástroje; (7) ďalšie systémy súvisiace s daňami, predovšetkým databáza daní v Európe (TEDB); (8) systémy spotrebných daní, predovšetkým systém výmeny údajov o spotrebnej dani (SEED), systém kontroly pohybu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (EMCS), elektronické formuláre MVS, testovacia aplikácia (TA); (9) ďalšie centrálne systémy, predovšetkým informačný a komunikačný systém členských štátov o daniach (TIC), samoobslužný testovací systém (SSTS), štatistický systém súvisiaci s daňami, centrálna aplikácia pre webové formuláre, centrálne služby/systém riadenia informácií pre spotrebné dane (CS/MISE). 2. Príslušné komponenty Únie európskych informačných systémov sú tieto: (1) aktíva IT, ako napríklad hardvér, softvér a sieťové pripojenia systémov vrátane súvisiacej dátovej infraštruktúry; (2) služby IT potrebné na podporu vývoja, údržby, zlepšovania a prevádzky systémov; (3) a akékoľvek ďalšie prvky, ktoré z dôvodu efektívnosti, bezpečnosti a racionalizácie určila Komisia ako spoločné pre zúčastnené krajiny. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie a finančný vplyv 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá monitorovania a podávania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program pre dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Fiscalis) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1482/2020/ES. 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[33] 1405 Daňová politika 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[34] X Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Navrhovaný program prispeje k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[35] (1) posilňovaním fungovania jednotného trhu, (2) poskytovaním rámca na podporu činností zvyšujúcich produktivitu verejného sektora a (3) presadzovaním technického pokroku a inovácií vo vnútroštátnych a európskych daňových správach. Program bude predovšetkým podporovať prioritnú iniciatívu Digitálna agenda pre Európu[36], prioritnú iniciatívu Inovácia v Únii[37] a prioritnú iniciatívu Priemyselná politika vo veku globalizácie[38]. Bude podporovať vnútroštátne daňové správy v tom, aby sa stali plnohodnotnými elektronickými daňovými správami a taktiež prispievali k zníženiu administratívnej záťaže pre daňovníkov tak, že zabezpečí inteligentnejšie vykonávanie daňových právnych predpisov Únie. Program bude taktiež podporovať Akt o jednotnom trhu[39], predovšetkým niektoré kľúčové oblasti daňovej politiky zdôraznené v tomto právnom akte, ako aj tie, ktoré sa týkajú zníženia záťaže pre daňovníkov. Pripravované politické iniciatívy, ktoré bude program podporovať a pomáhať vykonávať, ako napríklad navrhovanú smernicu o dani z energie, novú stratégiu pre DPH, spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb pre spoločnosti a tie, ktoré sa týkajú odstránenia cezhraničných daňových prekážok pre občanov, budú po ich prijatí značne prispievať k dosiahnutiu cieľov Aktu o jednotnom trhu. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Daňová politika (1405) je príslušnou činnosťou v rámci ABB. Konkrétne ciele programu budú tieto: zlepšiť fungovanie daňových systémov, predovšetkým prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich daňovými orgánmi, ich úradníkmi a externými odborníkmi. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Navrhovaný program má za cieľ zlepšiť spoluprácu medzi daňovými správami a poskytovať mechanizmy a prostriedky na zlepšenie takejto spolupráce, ako aj potrebné financovanie, aby sa tieto ciele dosiahli. Program ako aký nebude viesť po vykonaní Komisiou k ďalšej harmonizácii vnútroštátnych daňových systémov, ale umožní zníženie negatívnych účinkov súvisiacich so súbežnou existenciou 27 rozdielnych daňových systémov, ako napríklad podvody, narušovanie hospodárskej súťaže, administratívna záťaž pre daňové správy a podniky, využívanie najvýhodnejších daní atď. Navrhované opatrenie je preto jednoznačným podporným opatrením vnútorného trhu, ktoré umožní zlepšenie fungovania rôznych daňových systémov v rámci vnútorného trhu. Vzhľadom na to, že je zodpovednosťou členských štátov riadiť fungovanie vnútroštátnych daňových systémov, z výziev určených v posúdení vplyvu návrhu je jednoznačné, že je potrebná zvýšená administratívna spolupráca medzi daňovými orgánmi – a to dokonca ešte vo väčšej miere než v súčasnosti. Spolupráca v celej EÚ umožňuje daňovým orgánom rozvíjať synergie, predchádzať duplikácii a vymieňať osvedčené postupy vo všetkých oblastiach súvisiacich s daňami, ako napríklad obchodné inžinierstvo, IT, medzinárodná spolupráca atď. Podpora daňovej spolupráce súčasným programom Fiscalis 2013 preukázala svoju hodnotu a táto skúsenosť bude veľmi hodnotnou pre odpovedanie na budúce výzvy, predovšetkým zastaraná technologická architektúra, ťažkosti pri spolupráci na operačnej úrovni s ohľadom na konkrétne úlohy, nerovnomerné finančné prostriedky na podporu činností daňových orgánov a ťažkosti pri zavádzaní štrukturálnej spolupráce s hlavnými zainteresovanými stranami daňových orgánov. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať realizáciu návrhu/iniciatívy. Monitorovanie činností programu sa uskutoční, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie pravidiel a postupov na vykonávanie programu a aby sa overilo, či je program úspešný pri dosahovaní svojich cieľov. Bude zavedený rámec monitorovania vrátane: intervenčnej logiky, komplexného súboru ukazovateľov, metód merania, plánu pre zber údajov, jasného a štruktúrovaného procesu podávania správ a monitorovania a strednodobých a záverečných hodnotení. Výkonnosť programu sa bude merať použitím uceleného súboru ukazovateľov výkonnosti, vplyvu, výsledkov a výstupov prepojených so všeobecnými a konkrétnymi cieľmi a prioritami programu, a ktoré vytvoria prepojenie s plánom riadenia Komisie. Podrobný zoznam ukazovateľov vplyvu, výsledkov a výstupov je dostupný v posúdení vplyvu. GR TAXUD určilo ciele pre niektoré výstupy programu. Pre niektoré ďalšie výstupy sa to však v tomto momente zatiaľ nedá zrealizovať. Ciele týchto výstupov určí GR TAXUD pred začiatkom programu Fiscalis 2020 a predloží ich programovému výboru na odsúhlasenie v rámci postupu ročného pracovného programu. Všeobecný a konkrétny cieľ sa budú merať okrem iného dostupnosťou spoločnej komunikačnej siete pre európske informačné systémy a cieľovou hodnotou bude 97 % dostupnosť. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Tento návrh prispieva k stratégii Európa 2020 a k vykonávaniu rôznych právnych predpisov EÚ uvedených podrobne v kapitole 1.4.1. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Je prospešnejšie iniciovať akcie na úrovni Únie než na úrovni 27 členských štátov, ako je podrobne opísané v kapitole 3.2 dôvodovej správy. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Z ekonomického hľadiska je akcia na úrovni EÚ omnoho účinnejšia. Opornou štruktúrou daňovej spolupráce je vysoko zabezpečená špecializovaná komunikačná sieť, ktorá je v prevádzke počnúc prvými daňovými programami spolupráce na začiatku 90-tych rokov. Prepája vnútroštátne daňové správy do približne 5 000[40] miest spojenia. Táto spoločná sieť IT zabezpečuje, že každá vnútroštátna správa sa potrebuje spojiť s touto spoločnou infraštruktúrou len jedenkrát, aby bola schopná vymieňať si akýkoľvek druh informácií. Ak by takáto infraštruktúra nebola dostupná, daňové správy v členských štátoch by sa museli pripojiť 26-krát do vnútroštátnych systémov každého z ostatných členských štátov. Ďalšími základnými „kameňmi“ programu sú činnosti, ktoré spájajú daňových úradníkov na účely vymeniť si najlepšie postupy, vzájomne sa obohatiť, analyzovať problém alebo napríklad vypracovať návrh príručky. Ak by sa členské štáty museli učiť vzájomne jeden od druhého vyvíjaním svojich vlastných činností mimo programového zastrešenia, všetky by vyvinuli svoj vlastný súbor nástrojov a pracovných metód. Synergie medzi činnosťami by sa stratili a spoločné činnosti by neboli systematicky vykonávané na úrovni 27 členských štátov. Je omnoho efektívnejšie mať s podporou programu Komisiu, ktorá pôsobí ako sprostredkovateľ činností medzi zúčastnenými krajinami. Ďalšou dôležitou pridanou hodnotou je hodnota nehmotnej povahy. Program napomáhal vytvoriť atmosféru spoločného záujmu, stimuloval vzájomnú dôveru a vytváral ducha spolupráce medzi jednotlivými členskými štátmi a členskými štátmi a Komisiou v daňovej oblasti. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Riadenie programov Fiscalis 2020 a Colníctvo 2020 bude v čo najväčšej miere zladené. Oba programy majú spoločnú sieť na zavedenie európskych systémov IT, spoločnú platformu pre online spoluprácu (PICS) a spoločný nástroj na podávanie správ o aktivite (ART2). Oba programy majú taktiež spoločnú metodiku uplatňovanú na budovanie odbornej spôsobilosti. Strednodobé hodnotenie programov GR HOME o predchádzaní trestnej činnosti a boji proti nej (ISEC) a o terorizme a iných bezpečnostných rizikách – prevencia, pripravenosť a riadenie následkov (CIPS)[41] uvádza, že riadiaci model programu Colníctvo a Fiscalis 2013 „ponúka najsľubnejšie vyhliadky na zlepšenie riadenia ISEC/CIPS, keďže umožňuje rýchlo a flexibilne odpovedať na operačné potreby“. Opornou štruktúrou transeurópskych systémov IT je sieť CCN/CSI, taktiež ju využíva úrad OLAF na výmenu (a archiváciu) informácií o nezrovnalostiach a podvodoch. Na tento účel obe GR majú prospech z úspor z rozsahu. 1.6. Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – ¨ Návrh/iniciatíva je v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020. – X Finančný vplyv v rokoch 2014 až 2023 (v rokoch 2021 až 2023 len pre platobné rozpočtové prostriedky) ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[42] X Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie ¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: ¨ výkonné agentúry ¨ subjekty zriadené spoločenstvami[43] ¨ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: / 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Monitorovanie činností programu sa uskutoční s cieľom zabezpečiť, že pravidlá a postupy na vykonávanie programu sa uplatňujú riadne (funkcia auditu). Návrhy činností spoločných akcií sa monitorujú na trvalej báze prostredníctvom online databázy, nástroja na podávanie správ o aktivite (ART2), ktorá obsahuje návrhy a ich zodpovedajúce činnosti. Ten istý nástroj umožňuje príjemcom grantov poskytnutých v rámci programu, menovite daňovým správam členských štátov, online oznamovať výdavky financované z grantu s cieľom účasti na činnostiach spoločných akcií. Každý rok musia členské štáty posielať Komisii finančnú správu za použitia nástroja na podávanie správ o aktivite. Na činnosti budovania kapacít IT a kapacít odbornej prípravy, ktoré sú financované prostredníctvom obstarávania, sa vzťahujú štandardné pravidlá monitorovania a podávania správ. Program bude hodnotený dvakrát. Výsledky strednodobého hodnotenia budú dostupné do polovice roka 2018 a výsledky záverečného hodnotenia programu koncom roku 2021. Členské štáty ako hlavní príjemcovia programu budú mať dôležitú úlohu pri zbieraní údajov buď poskytovaním informácií na úrovni jednotlivých nástrojov (hlavne prostredníctvom ART2), alebo o širšom vplyve programu (buď účasťou na hodnoteniach vnímania programu, alebo prostredníctvom podávania správ). Hodnotenia existujúcich programov boli doteraz prevažne zamerané na hlavné zainteresované strany programu, menovite daňové orgány a ich odborníkov, ktorí sú cieľovou skupinou programu. Vzhľadom na dôležitosť konzultovania vplyvov programu a miery úžitku napríklad z lepšej spolupráce medzi daňovými správami taktiež s externými zúčastnenými stranami programu (t. j. hospodárske subjekty), bude tento rozmer nepriamych vplyvov zahrnutý do hodnotení programu v budúcnosti. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Potenciálne riziká pri čerpaní grantov súvisia s: – nesprávnym vykonávaním dohody o grante podpísanej s konzorciom členských štátov a kandidátskych krajín. Miera rizika sa považuje za nízku, keďže príjemcovia sú verejné správy zúčastnených krajín – členské štáty hlásia výdavky na činnosť, ktorá nie je v rámci programu schválená – členské štáty hlásia rovnaké výdavky dvakrát Potenciálne riziká pri vykonávaní zmlúv súvisia s: – nedodržiavaním pravidiel obstarávania – platbou faktúry za neexistujúce dodávky a plnenia 2.2.2. Plánované metódy kontroly Hlavné prvky uplatnenej kontrolnej stratégie sú: 1. Finančné kontroly spoločné pre všetky výdavkové oblasti: Ex-ante overovanie záväzkov: Všetky záväzky overuje v GR TAXUD vedúci zamestnanec oddelenia ľudských zdrojov a financií. Následne je 100 % viazaných súm pokrytých ex-ante overením. Tento postup poskytuje vysoký stupeň záruky týkajúcej sa zákonnosti a správnosti transakcií. Ex-ante overovanie platieb: Všetky platby sú overované ex-ante podľa nariadení o rozpočtových pravidlách a ustálených postupov. Túto hĺbkovú kontrolu vykonáva finančný overovateľ a povoľujúci úradník. Okrem toho je každý týždeň náhodne vybraná aspoň jedna platba (zo všetkých kategórií výdavkov) na ex-ante hĺbkové overenie, ktoré vykoná vedúci zamestnanec oddelenia ľudských zdrojov a financií. Neexistuje žiaden cieľ týkajúci sa pokrytia, keďže účel tohto overenia je kontrolovať platby „náhodne“ s cieľom overiť, či boli všetky platby pripravované v súlade s požiadavkami. Zostávajúce platby sa denne spracovávajú podľa platných pravidiel. Vyhlásenia subdelegovaných povoľujúcich úradníkov: Všetci subdelegovaní povoľujúci úradníci podpisujú vyhlásenia, ktoré sa prikladajú k výročnej správe o činnosti za príslušný rok. Tieto vyhlásenia pokrývajú operácie v rámci programu. Subdelegovaní povoľujúci úradníci vyhlasujú, že operácie súvisiace s plnením rozpočtu boli vykonané v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, že zavedené systémy riadenia a kontroly poskytli dostatočnú záruku zákonnosti a správnosti transakcií, že riziká súvisiace s týmito operáciami boli náležite zistené, nahlásené a že boli vykonané zmierňujúce opatrenia. 2. Dodatočné kontroly v prípade verejných zákaziek: Uplatňovanie kontrolných postupov pre verejné zákazky definované v nariadení o rozpočtových pravidlách. Akákoľvek verejná zákazka sa zadá po stanovenom postupe overenia útvarmi Komisie pre platbu, berúc do úvahy zmluvné záväzky a riadne finančné a všeobecné hospodárenie. Opatrenia proti podvodom (kontroly, správy atď.) sa predpokladajú vo všetkých zmluvách uzatvorených medzi Komisiou a príjemcami. Podrobné právomoci sú skoncipované a tvoria základ každej konkrétnej zmluvy. Proces schvaľovania sa striktne riadi metodikou TAXUD TEMPO: dodávky a plnenia sa prehodnocujú, v prípade potreby upravujú a na záver výslovne prijmú (alebo zamietnu). Žiadnu faktúru nemožno uhradiť bez „listu o schválení“. Postup objednávania a prijímania dodávok a plnení sa vzťahuje taktiež na správu majetku. Všetok majetok sa objednáva a následne prijíma a eviduje v inštitucionálnom IT nástroji Európskej komisie (ABAC assets) vo svojej obstarávacej cene. Odpisy automaticky vychádzajú z účtovných pravidiel Komisie. Technické overovanie pre verejné zákazky GR TAXUD vykonáva kontroly dodávok a plnenia a vykonáva dohľad nad prevádzkovými činnosťami a službami, ktoré dodávatelia vykonávajú/poskytujú. Taktiež uskutočňuje audit kvality a bezpečnostný audit dodávateľov na pravidelnej báze. Auditmi kvality sa overuje dodržiavanie skutočných procesov dodávateľov v porovnaní s pravidlami a postupmi určenými v ich plánoch kvality. Bezpečnostné audity sa zameriavajú na špecifické procesy, postupy a nastavenie. Ex-post administratívna kontrola na prevádzkovej a finančnej úrovni Po skončení každej zákazky celú dokumentáciu overia prevádzkové a finančné oddelenia pred jej formálnym uzavretím. 3. Dodatočné kontroly v prípade grantov Dohoda o grante, ktorú podpisujú príjemcovia programu (daňové správy v členských štátoch a kandidátskych krajinách), definuje podmienky, ktoré sa uplatňujú na financovanie činností v rámci grantu, vrátane kapitoly o metódach kontroly. Všetky zúčastnené správne orgány sa zaviazali dodržiavať finančné a administratívne pravidlá Komisie o výdavkoch. Činnosti, v rámci ktorých príjemcovia grantu môžu financovať účasť z grantov, sú uvedené v online databáze (ART2 – nástroj na podávanie správ o aktivite). Členské štáty nahlasujú svoje výdavky do rovnakej databázy, ktorá má niekoľko zavedených kontrol na znižovanie chýb. Členské štáty môžu napríklad nahlasovať len výdavky na činnosti, na ktoré boli pozvané, a môžu tak učiniť iba jedenkrát. Okrem kontrol, ktoré sú zavedené v systéme podávania správ, vykonáva GR TAXUD kontroly dokladov a kontroly na mieste na základe vzorky. Tieto kontroly sa vykonávajú ex-post a na základe vzorky založenej na rizikách. Táto kontrolná stratégia umožňuje udržiavať administratívnu záťaž pre príjemcov grantu na čo najnižšej úrovni a úmerne k pridelenému rozpočtu a vnímaným rizikám. Účinok opatrení týkajúcich sa zjednodušenia, ako napr. nahradenie skutočných nákladov jednorazovými platbami, bude z hľadiska rozpočtových prínosov pravdepodobne zanedbateľný. Jeho hlavným prínosom bude zvýšenie efektivity a zníženie administratívnej záťaže v členských štátoch aj v Komisii. 4. Náklady na kontroly a ich prínos Zavedené kontroly poskytujú GR TAXUD dostatočnú záruku kvality a správnosti výdavkov a znižujú riziko nedodržovania predpisov. Rozsah posúdenia dosahuje úroveň 3[44] pre spoločné akcie a úroveň 4[45] pre verejné zákazky. Prínosom uvedených opatrení kontrolnej stratégie je zníženie potenciálneho rizika pod 2 % celkového rozpočtu a má dosah na všetkých príjemcov. Akékoľvek dodatočné opatrenia na ďalšie zníženie rizík by viedlo k neprimerane vysokým nákladom, a preto sa s nimi nepočíta. GR TAXUD predpokladá, že neexistujú žiadne rozdiely medzi týmto a súčasným programom z hľadiska kontroly a bude uplatňovať rovnakú stratégiu kontroly v rámci programu 2020. Náklady vyplývajúce z vykonávania vyššie uvedenej kontrolnej stratégie sú obmedzené do výšky 2,60 %[46] celkového rozpočtu a očakáva sa, že toto percento zostane rovnaké. Kontrolná stratégia programu sa považuje za efektívnu na zníženie rizika nedodržovania predpisov pod úroveň 2 % a pomerne k vyplývajúcim rizikám. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Okrem uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov navrhne GR stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) prijatou 24. júna 2011 s cieľom zabezpečiť okrem iného, aby jej interné kontroly proti podvodom boli plne v súlade s CAFS a aby sa jej prístup k riadeniu rizík podvodu zameriaval na identifikovanie oblastí rizika podvodov a primerané odozvy. Ak to bude potrebné, vytvoria sa sieťové skupiny a vhodné nástroje informačných technológií zamerané na analýzu prípadov podvodov súvisiacich s programom Fiscalis 2020. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Opis…...….] || DRP/NRP ([47]) || krajín EZVO[48] || kandidátskych krajín[49] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách || || || || || || · Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Okruh ….......................................................] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || DRP || NIE || ÁNO || NIE || NIE 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – Výdavky na administratívne riadenie || Nedif. || NIE || NIE || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky[50] 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky Náklady súvisiace s prípadným zavedením nového európskeho systému IT, ak to bude potrebné, pri vykonávaní návrhu o dani z finančných transakcií (FTT) nie sú zahrnuté do rozpočtu programu Fiscalis 2020 vzhľadom na počiatočné štádium procesu navrhovania FTT. v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1 || Inteligentný a inkluzívny rast GR: TAXUD || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Záväzky || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Platby || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z krytia pre konkrétne programy[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Rozpočtové prostriedky pre GR TAXUD || Záväzky || =1+1(a)+3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33.610 || || 234,370 Platby || =2+2(a)+3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Platby || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z krytia pre konkrétne programy SPOLU || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Platby || =5+ 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU GR: TAXUD ||  Ľudské zdroje || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Ostatné administratívne výdavky || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 GR TAXUD SPOLU || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 Platby || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – Návrh si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU VÝSTUPY Druh[52] || Priemerné náklady výstupu || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu Konkrétny cieľ: zlepšiť fungovanie daňových systémov, predovšetkým prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich daňovými správami, ich úradníkmi a externými odborníkmi. Budovanie kapacít IT || Počet zmlúv v rámci IT || || Približne 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Spoločné akcie || Počet organizovaných podujatí || || Približne 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Budovanie odbornej spôsobilosti || Počet odborných príprav || || bude doplnené || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY SPOLU || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.2.1. Zhrnutie – Návrh si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v tejto tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Ostatné administratívne výdavky || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Mimo OKRUHU 5[53] viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ostatné administratívne výdavky || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SPOLU || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – Návrh si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v tejto tabuľke: odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 14 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (delegácie) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (nepriamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (priamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[54] 14 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || - ústredie[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - delegácie || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Iné rozpočtové riadky (uveďte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SPOLU || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Činnosti riadenia programu, v užšom zmysle slova[57], činnosti vykonávania programu, ako napríklad štúdie, vývoj, údržba a prevádzka európskych systémov IT Externí zamestnanci || Pomoc pri činnostiach vykonávania programu, ako napríklad štúdie, vývoj, údržba a prevádzka európskych systémov IT 3.2.3. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – Návrh je v súlade s viacročným finančným rámcom do roku 2020. 3.2.4. Účasť tretích strán na financovaní – Návrh nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. 3.2.5. Odhadovaný vplyv na príjmy – Na príjmy má návrh potenciálne obmedzený finančný vplyv: v prípade uloženia pokút (uvedené v článku 13) budú zaúčtované do všeobecných príjmov rozpočtu EÚ. [1] KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011, Rozpočet stratégie Európa 2020. [2] KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3. marca 2010: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. [3] Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf [4] DELOITTE, Podniková architektúra v budúcnosti pre colnú úniu a model spolupráce v daňovej oblasti v Európe. [5] Zápisnica z 9. zasadnutia Výboru pre Fiscalis dňa 3. mája 2011. [6] Miesta spojenia na colné a daňové účely dohromady. [7] COM(2012) 388 final. [8] Predtým pod názvom transeurópske systémy IT [9] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [10] Partnerstvo pre hodnotenie, Strednodobé hodnotenie programu Colníctvo 2013, str. 72 až 80 RAMBOLL, Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013, odseky 268 až 305. [11] KOM (2011) 398 v konečnom znení z 29. júna 2011. [12] KOM (2011) 706 v konečnom znení z 9. novembra 2011. [13] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2, Digitálna agenda pre Európu. [14] KOM(2010) 546 zo 6. októbra 2010, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií. [15] KOM(2010) 682 z 23. novembra 2010, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta. [16] KOM(2010) 614, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Integrovaná priemyselná politika. [17] KOM(2011) 0206 v konečnom znení. [18] Ú. v. EÚ C , , s. . [19] Odkaz na záverečné/priebežné hodnotenie (hodnotenia). [20] KOM(2010) 2020. [21] Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 1. [22] KOM(2004) 373. [23] Doplniť. [24] KOM(2010) 700. [25] Ú. v. EÚ L 55-13, 28.2.2011 [26] Ú. v. EÚ L 330, 15.12.2007, s. 1 [27] Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1 [28] Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 21 [29] Ú. v. EÚ L 176, 5.7.2011, s. 24 [30] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51 [31] Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 1. [32] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [33] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [34] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [35] KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3. marca 2010: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. [36] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2, Digitálna agenda pre Európu. [37] KOM(2010) 546 zo 6. októbra 2010, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií. [38] KOM(2010) 614, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Integrovaná priemyselná politika. [39] KOM(2011) 0206 v konečnom znení. [40] Miesta spojenia na colné a daňové účely dohromady. [41] KOM(2005) 124 zo 6. apríla 2005 má rozpočet 745 miliónov EUR vo finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013. [42] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [44] Rozsah kontrol – úroveň 3: kontrola týkajúca sa plne nezávislých potvrdzujúcich informácií [45] Rozsah kontrol – úroveň 4: kontrola vo vzťahu k prístupu k základnej dokumentácii a vrátane prístupu k základnej dokumentácii, ktorá je dostupná v štádiu príslušného procesu. [46] Náklady zahŕňajú počet FTE uskutočňujúcich kontroly vynásobený priemernými personálnymi nákladmi; výdavky viazané na externé audity, výdavky viazané na údržbu systému ART. [47] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky [48] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [49] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu. [50] Výdavky sú vyjadrené v bežných cenách. [51] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [52] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [53] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [54] ZZ = zmluvný zamestnanec, PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; [55] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [56] Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH). [57] Počet pracovných miest v riadiacich činnostiach programu v užšom zmysle slova je obmedzený na 18.