Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu /* KOM/2011/0751 v konečnom znení - 2011/0366 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Politiky týkajúce sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v posledných rokoch nepretržite rastú. Ich význam potvrdil Štokholmský program[1] a jeho akčný plán[2], ktorého vykonávanie je strategickou prioritou pre nasledujúcich päť rokov a ktorý zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia, azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva takisto umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Štokholmský program uznáva príležitosti aj problémy, ktoré predstavuje zvýšený pohyb osôb, a zdôrazňuje, že dobre riadená migrácia môže priniesť úžitok všetkým zúčastneným stranám. Európska rada rovnako uznáva, že v kontexte významných demografických zmien bude Únia v budúcnosti čeliť zvýšenému dopytu práce a flexibilné politiky v oblasti migrácie budú z dlhodobejšieho hľadiska predstavovať dôležitý príspevok k hospodárskemu rozvoju a výkonu Únie. Komisia 29. júna 2011 prijala návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[3]: rozpočet na realizáciu stratégie Európa 2020. V oblasti politík vnútorných vecí, ktoré zahŕňajú bezpečnosť, migráciu a riadenie vonkajších hraníc, Komisia navrhla zjednodušiť štruktúru výdavkových nástrojov, a to znížením počtu programov na jednu štruktúru skladajúcu sa z dvoch pilierov: Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Týmto nariadením sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu, ktorý vychádza z procesu budovania kapacít vyvinutého s pomocou Európskeho fondu pre utečencov[4], Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín[5] a Európskeho fondu pre návrat[6]; tento proces rozširuje tak, aby komplexnejšie pokrýval rôzne aspekty spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky Únie vrátane opatrení v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami, ktoré sa týkajú najmä záujmov a cieľov EÚ v týchto oblastiach politiky, a zohľadňuje nový vývoj. V rámci vytvárania spoločnej azylovej politiky a s cieľom ponúknuť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý požiada o medzinárodnú ochranu, vhodný status a zabezpečiť súlad so zásadou zákazu vrátenia alebo vyhostenia (zásada non-refoulement), ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, je na základe solidarity medzi členskými štátmi potrebné vytvoriť mechanizmy na podporu vyváženého úsilia členských štátov prijímať a znášať následky prijatia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a vysídlených osôb. Zahŕňa to aj pevnú zložku týkajúcu sa oblasti presídľovania a premiestňovania. Dobre zorganizovaná politika v oblasti legálneho prisťahovalectva a účinnejšie integračné stratégie, ktoré sú v súlade so Štokholmským programom a sú podporované právnymi nástrojmi Únie, zohrávajú hlavnú úlohu v zabezpečovaní dlhodobej konkurencieschopnosti Únie a v konečnom dôsledku budúcnosti jej sociálneho modelu. Vzhľadom na to je lepšia hospodárska a sociálna integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom v členských štátoch aj naďalej kľúčom k maximalizácii výhod prisťahovalectva. Účinná a udržateľná politika návratu je nevyhnutným prvkom dobre riadeného systému migrácie v rámci Únie. Je takisto potrebným doplnkom spoľahlivej politiky v oblasti legálneho prisťahovalectva a azylovej politiky, ako aj dôležitou súčasťou boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu. Nedávne udalosti na hraniciach medzi Gréckom a Tureckom a v južnom Stredozemí poukázali aj na to, že pre Úniu je veľmi dôležitý komplexný prístup k migrácii, ktorý zahŕňa rôzne aspekty, ako napríklad posilnenie riadenia hraníc a správy schengenského priestoru, lepšie cielenú legálnu migráciu, zlepšenie šírenia najlepších postupov v oblasti integrácie, posilnenie spoločného európskeho azylového systému a strategickejší prístup ku vzťahom s tretími krajinami, pokiaľ ide o migráciu. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Tento návrh zbiera informácie z hodnotenia výsledkov, z konzultácie so zainteresovanými stranami a z posúdenia vplyvu v súlade s väčším dôrazom na hodnotenie, ktoré je nástrojom na informovanú tvorbu politiky. Výsledky správ o hodnotení ex post Európskeho fondu pre utečencov za obdobie 2005 – 2007 a o hodnotení v polovici trvania týkajúcom sa vykonávania Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín za obdobie 2007 – 2009 a Európskeho fondu pre návrat za obdobie 2008 – 2009, boli v tejto súvislosti mimoriadne dôležité. Práca na príprave budúcich finančných nástrojov pre oblasť vnútorných vecí začala v roku 2010 a pokračuje v roku 2011. Ako súčasť tejto prípravnej práce sa v decembri 2010 začala štúdia týkajúca sa hodnotenia/posúdenia vplyvu s pomocou externého dodávateľa. Táto štúdia bola ukončená v júli 2011 a priniesla dostupné výsledky hodnotenia existujúcich finančných nástrojov a informovala o problémoch, cieľoch a politických možnostiach vrátane ich pravdepodobného vplyvu skúmaného v posúdení vplyvu. Na základe tejto štúdie Komisia vypracovala správu o posúdení vplyvu, ku ktorej Rada pre posudzovanie vplyvu 9. septembra 2011 vyjadrila svoje stanovisko. Posúdenie vplyvu zohľadňuje výsledky špecializovanej verejnej konzultácie uskutočnenej on-line o budúcnosti financovania vnútorných vecí. Konzultácia trvala od 5. januára do 20. marca 2011 a bola prístupná všetkým zainteresovaným stranám. Celkovo sa získalo 115 reakcií od jednotlivcov a organizácií vrátane 8 pozičných dokumentov. Ku konzultácii prispeli respondenti zo všetkých členských štátov, ako aj respondenti z niektorých tretích krajín. V apríli 2011 sa na konferencii „Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ: nový pohľad“ stretli zástupcovia kľúčových zainteresovaných subjektov (členských štátov, medzinárodných organizácií, organizácií občianskej spoločnosti atď.), kde mali možnosť vymeniť si názory na budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ. Konferencia bola príležitosťou aj na zhodnotenie výsledkov inventarizácie a verejných konzultácií. Otázka budúcnosti financovania vnútorných vecí EÚ bola vznesená a prediskutovaná s inštitucionálnymi zainteresovanými subjektmi pri viacerých príležitostiach vrátane neoficiálnej obedňajšej diskusie počas zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci (SVV) 21. januára 2011, neoficiálnych raňajok s politickými koordinátormi Európskeho parlamentu 26. januára 2011, vypočutia komisárky Malmströmovej pred parlamentným Výborom pre politické výzvy (SURE) 10. marca 2011 a počas výmeny názorov medzi generálnym riaditeľom GR pre vnútorné záležitosti a parlamentným Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) 17. marca 2011. Špecifické odborné poradenstvo týkajúce sa budúcnosti finančných nástrojov v oblasti azylu a migrácie bolo poskytnuté počas diskusií, ktoré sa uskutočnili na zasadnutí Výboru pre prisťahovalectvo a azyl 22. februára 2011, na stretnutí siete národných kontaktných miest pre integráciu 15. marca 2011, na stretnutí kontaktného výboru pre smernicu o návrate 18. marca 2011 a na stretnutí pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre azyl a migráciu 27. apríla 2011. Okrem toho o technických aspektoch spojených so zavedením budúceho finančného nástroja v oblasti azylu a migrácie sa v apríli 2011 diskutovalo aj na základe písomnej konzultácie s odborníkmi členských štátov v rámci spoločného výboru pre všeobecný program týkajúci sa solidarity a riadenia migračných tokov (Výbor SOLID). Spomínané konzultácie, konferencie a odborné diskusie potvrdili, že medzi hlavnými zainteresovanými stranami existuje všeobecná zhoda, pokiaľ ide o potrebu rozšíriť rozsah pôsobnosti pre financovanie Únie v oblasti azylu a migrácie vrátane jeho vonkajšieho rozmeru a pracovať smerom k zjednodušeniu mechanizmov zavádzania a k väčšej pružnosti, najmä pokiaľ ide o reakciu na stav núdze. V oblasti azylu a migrácie sa zainteresované strany domnievali, že široké tematické priority už sú stanovené v Štokholmskom programe a jeho akčnom pláne. Zníženie počtu finančných nástrojov na jednu štruktúru skladajúcu sa z dvoch fondov získalo širokú podporu pod podmienkou, že to skutočne povedie k zjednodušeniu. Súhlasili aj s potrebou pružnejšej reakcie na stav núdze s cieľom umožniť Únii rýchlo a účinne reagovať na migráciu a krízy súvisiace s bezpečnosťou. Spoločné riadenie s posunom k viacročnému programovaniu s vymedzením spoločných cieľov na úrovni Únie sa všeobecne chápalo ako vhodná metóda riadenia všetkých vnútorných vecí, aj keď mimovládne organizácie boli toho názoru, že pokračovať by malo aj priame riadenie. Zainteresované strany podporili aj posilnenie úlohy agentúr pre vnútorné veci s cieľom podporiť spoluprácu a zvýšiť synergie. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právo prijímať opatrenia vyplýva z článku 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa ustanovuje, že „Únia ponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bez vnútorných hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s príslušnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu, prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou“. Opatrenie Únie je zdôvodnené na základe cieľov stanovených v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), v ktorej sa stanovujú prostriedky na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Nariadenie je založené na právnych základoch ustanovených v hlave V zmluvy o oblasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a to v článku 78 ods. 2 a článku 79 ods. 2 a 4, v ktorých sa ustanovuje právny základ opatrení Únie v oblasti azylu, prisťahovalectva, riadenia migračných tokov, spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s oprávneným pobytom v členských štátoch, boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi, a to aj prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami. V týchto článkoch sa stanovujú právne základy, ktoré sú v súlade so stanoviskom Spojeného kráľovstva, Írska a Dánska, pokiaľ ide o oblasti, na ktoré sa vzťahujú, a tým zabezpečujú kompatibilné pravidlá hlasovania v Rade. Okrem toho sa na všetky uplatňuje riadny legislatívny postup. Pozornosť sa takisto upriamuje na článok 80 zmluvy, v ktorom sa zdôrazňuje, že tieto politiky Únie a ich vykonávanie by sa mali riadiť zásadami solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi vrátane jej finančných dôsledkov. Celkovo ide o oblasť, v ktorej zásah zo strany Únie predstavuje jednoznačnú pridanú hodnotu v porovnaní s tým, keď členské štáty konajú samostatne. Európska únia má v porovnaní s členskými štátmi lepšiu pozíciu na to, aby poskytla rámec na vyjadrenie solidarity Únie v riadení migračných tokov. Finančná podpora poskytovaná podľa tohto nariadenia preto prispieva najmä k posilneniu vnútroštátnych a európskych schopností v tejto oblasti. Preto je toto nariadenie okrem iného zamerané na posilnenie a rozvoj spoločného európskeho azylového systému, zlepšenie solidarity a rozdeľovania zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä vzhľadom na členské štáty najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi, presadzovanie rozvoja proaktívnych prisťahovaleckých stratégií, ktoré sa týkajú procesu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a podporujú ho, podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín s osobitným zameraním na miestnu a regionálnu úroveň v členských štátoch, a posilnenie kapacity členských štátov v oblasti podpory spravodlivých a účinných stratégií návratu a rozvoja partnerstiev a spolupráce s tretími krajinami. V plnej miere sa však pripúšťa, že zásahy by sa mali uskutočňovať na príslušnej úrovni a úloha Únie by nemala siahať ďalej, ako je potrebné. Ako je zdôraznené v preskúmaní rozpočtu, „rozpočet EÚ by sa mal využiť na financovanie verejného majetku EÚ, akcií, ktoré členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“.[7] 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh viacročného finančného rámca, ktorý predložila Komisia, zahŕňa návrh na vyčlenenie 3 869 mil. EUR (v bežných cenách) na Fond pre azyl a migráciu na obdobie rokov 2014 – 2020. Orientačne viac ako 80 % tejto sumy (3 232 mil. EUR) by sa malo použiť na národné programy členských štátov, pričom s 637 mil. EUR by mala centralizovane hospodáriť Komisia s cieľom financovať opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách, európsku migračnú sieť, technickú pomoc a vykonávanie konkrétnych prevádzkových úloh agentúrami Únie. mil. EUR (v bežných cenách) · Fond pre azyl a migráciu || · 3 869 · Národné programy || · 3 232 · Centralizované hospodárenie || · 637 5. HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU 5.1. Zdroje určené členským štátom Najdôležitejšia časť zdrojov, ktoré budú z fondu dostupné, sa bude poskytovať na financovanie národných programov členských štátov a bude pokrývať celé obdobie rokov 2014 – 2020. Množstvo zdrojov, ktoré sa na tento účel má z fondu prideliť členským štátom, sa bude skladať zo základnej sumy a pohyblivej sumy. Po preskúmaní v polovici trvania bude možné prideliť dodatočnú sumu počnúc rozpočtovým rokom 2018. 5.1.1. Základná suma Základná suma je stanovená na základe najnovších dostupných štatistických údajov týkajúcich sa migračných tokov, ako napríklad počet prvých žiadostí o azyl, pozitívne rozhodnutia, na základe ktorých sa udeľuje postavenie utečenca alebo doplnková ochrana, počet presídlených utečencov, stav a toky štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom, počet rozhodnutí o návrate vydaných vnútroštátnymi orgánmi a počet uskutočnených návratov[8]. Tieto údaje sú rovnaké ako tie, ktoré sa doteraz používali na výpočet pridelených prostriedkov z Európskeho fondu pre utečencov, Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín a Európskeho fondu pre návrat. S cieľom zabezpečiť kritické množstvo zdrojov potrebných na vykonávanie národných programov sa každému členskému štátu poskytne minimálna suma 5 mil. EUR. Základné sumy určené jednotlivým členským štátom budú slúžiť ako základ na začatie politického dialógu, po ktorom bude nasledovať viacročné programovanie, a na podporu obmedzeného počtu povinných cieľov (napr. posilnenie zavedenia spoločného európskeho azylového systému zabezpečením účinného a jednotného uplatňovania acquis Únie v oblasti azylu alebo vytvorenie programu asistovaného dobrovoľného návratu vrátane zložky o opätovnej integrácii) na jednej strane a na riešenie špecifických potrieb každého členského štátu na strane druhej. 5.1.2 Pohyblivá suma Pohyblivá suma bude po spomínanom politickom dialógu pridelená tým členským štátom, ktoré sú ochotné pracovať v tých operačných oblastiach, ktoré závisia od ich politickej angažovanosti a ochoty konať alebo od schopnosti spolupracovať s ostatnými členskými štátmi. Toto sa bude týkať vykonávania osobitných opatrení, ako napríklad okamžitých spoločných spracovaní žiadostí o azyl, spoločných operácií v oblasti návratu, zriadení spoločných centier pre migráciu, ako aj vykonávania operácií v súvislosti s presídľovaním a premiestňovaním. Pokiaľ ide o presídľovanie, členské štáty každé dva roky dostanú finančné stimuly (jednorazové platby) na základe ich záväzkov, po ktorom bude nasledovať stanovenie spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania. Tieto priority budú výsledkom politického procesu, ktorý bude zahŕňať najmä Európsky parlament a Radu a ktorý bude odzrkadľovať vývoj politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Prostredníctvom týchto finančných stimulov sa majú dosiahnuť dva ciele: kvantitatívny cieľ, t. j. výrazne zvýšiť súčasné čísla týkajúce sa presídľovania, ktoré sú príliš nízke, a kvalitatívny cieľ, t. j. posilniť európsky rozmer prostredníctvom vykonávania vymedzených a dynamických spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania. Okrem toho na základe podobných záväzkov budú členské štáty v pravidelných intervaloch dostávať finančné stimuly (jednorazové platby) na premiestňovanie medzinárodne chránených osôb. 5.1.3 Pridelenie prostriedkov v polovici trvania Časť dostupných zdrojov sa bude odkladať na preskúmanie v polovici obdobia. To na jednej strane umožní pridelenie dodatočných súm tým členským štátom, ktoré prechádzajú významnými zmenami v oblasti migračných tokov a ktoré majú osobitné potreby týkajúce sa ich azylového systému a systému prijímania, a tým členským štátom, ktoré chcú vykonávať osobitné opatrenia. Osobitné opatrenia možno zrevidovať v súlade s aktuálnym vývojom politík. 5.2. Agentúry Únie S cieľom účinnejšie využívať právomoci a odborné znalosti príslušných agentúr Únie v oblasti vnútorných vecí Komisia tiež plánuje využiť možnosť, ktorú ponúka nariadenie o rozpočtových pravidlách[9], t. j. možnosť poveriť tieto agentúry vykonávaním osobitných úloh v rámci dostupných zdrojov podľa tohto nariadenia, a to v rámci ich úloh a ako doplnok k ich pracovným programom. Pokiaľ ide o úlohy zahrnuté do tohto nariadenia, týka sa to najmä Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) a Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (agentúra Frontex) a činností v rámci EÚ, a ide o činnosti v rámci EÚ a mimo nej, ktoré si vyžadujú operačné odborné znalosti v otázkach týkajúcich sa azylu (úrad EASO) a v otázkach nelegálneho prisťahovalectva (agentúra Frontex). 5.3. Opatrenia v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami Tento fond bude podporovať opatrenia, ktoré predovšetkým vyhovujú záujmom Únie, majú priamy vplyv v Únii a jej členských štátoch a zabezpečujú potrebnú nadväznosť na činnosti vykonávané na území Únie. Z tohto fondu sa nebudú podporovať opatrenia, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj. Pri vykonávaní týchto opatrení bude cieľom dosiahnuť plný súlad so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie týkajúcimi sa príslušnej krajiny alebo regiónu. 2011/0366 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a článok 79 ods. 2 a 4, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[11], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Cieľ Únie vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa má okrem iného dosiahnuť prostredníctvom spoločných opatrení vytvárajúcich rámec pre politiku v oblasti azylu a prisťahovalectva založených na solidarite medzi členskými štátmi, ktorá je spravodlivá voči tretím krajinám a ich štátnym príslušníkom. Na zasadnutí Európskej rady 2. decembra 2009 sa uznalo, že finančné zdroje v rámci Únie by mali byť z hľadiska rozsahu aj použiteľnosti čoraz pružnejšie a jednotnejšie, aby podporovali politický vývoj v oblasti azylu a migrácie. (2) S cieľom prispieť k rozvoju spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky Únie a posilniť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vzhľadom na uplatňovanie zásad solidarity a rozdelenia zodpovedností medzi členskými štátmi a spoluprácu s tretími krajinami by sa týmto nariadením mal zriadiť Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „fond“). (3) Fond by mal vyjadrovať solidaritu prostredníctvom finančnej pomoci členským štátom. Mal by zlepšiť účinné riadenie migračných tokov do Únie v oblastiach, v ktorých Únia prináša maximálnu pridanú hodnotu, a to najmä prostredníctvom rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi a prostredníctvom rozdelenia si zodpovednosti s tretími krajinami a posilnenia spolupráce s nimi. (4) Fond by mal prispievať k účinnému fungovaniu spoločného európskeho azylového systému, ktorý zahŕňa opatrenia týkajúce sa politiky, právnych predpisov, budovania kapacít, spolupráce s ostatnými členskými štátmi, agentúrami Únie a tretími krajinami, aby sa zabezpečila jednotná a vysokokvalitná politika v oblasti azylu a uplatňovanie vyšších noriem medzinárodnej ochrany. (5) Je vhodné podporovať a zlepšovať úsilie členských štátov zamerané na plné a riadne vykonávanie acquis Únie v oblasti azylu, a to najmä stanoviť vhodné podmienky na prijímanie žiadateľov o azyl, vysídlených osôb a medzinárodne chránených osôb, zabezpečiť správne určenie postavenia v súlade so smernicou Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany[12], uskutočňovať spravodlivé a účinné azylové konania a podporovať dobrú prax v oblasti azylu s cieľom chrániť práva osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a umožniť azylovým systémom členských štátov riadne fungovať. (6) Fond by mal primerane podporovať spoločné úsilie členských štátov identifikovať, vymieňať si a podporovať najlepšie postupy a vytvárať účinné štruktúry spolupráce s cieľom posilniť kvalitu rozhodovania v rámci spoločného európskeho azylového systému. (7) Tento fond by mal dopĺňať a posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 z 19. mája 2010[13], s cieľom koordinovať praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti azylu, podporovať tie členské štáty, ktorých azylové systémy čelia osobitnému tlaku a prispievať k vykonávaniu spoločného európskeho azylového systému. (8) Fond by mal podporovať úsilie Únie a členských štátov týkajúce sa posilnenia kapacity členských štátov na vypracovanie, monitorovanie a hodnotenie svojich politík v oblasti azylu vzhľadom na ich povinnosti vyplývajúce z existujúcich právnych predpisov Únie. (9) Fond by mal podporovať snahy členských štátov poskytovať na svojom území medzinárodnú ochranu a trvalé riešenie pre utečencov a vysídlené osoby, ktoré majú podľa Úradu vysokého komisára pre utečencov (UNHCR) nárok na presídlenie, napríklad posúdenie potrieb presídlenia a presunu dotknutých osôb na ich územie s cieľom zaručiť im bezpečný právny status a podporovať ich účinnú integráciu. (10) Fond by mal poskytovať podporu operácií na rozdelenie záťaže pri presune žiadateľov o medzinárodnú ochranu a medzinárodne chránených osôb z jedného členského štátu do druhého. (11) Partnerstvá a spolupráca s tretími krajinami na zabezpečenie primeraného riadenia tokov žiadateľov o azyl alebo iných foriem medzinárodnej ochrany sú nevyhnutným prvkom azylovej politiky Únie. S cieľom čo najskôr poskytnúť prístup k medzinárodnej ochrane a trvalým riešeniam, a to aj v rámci regionálnych programov ochrany[14], by fond mal zahŕňať silnú zložku Únie týkajúcu sa presídľovania. (12) S cieľom zlepšiť a posilniť integračný proces európskych spoločností by fond mal uľahčovať legálnu migráciu do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami členských štátov a zamerať sa na prípravu integračného procesu už v krajine pôvodu štátnych príslušníkov tretích krajín prichádzajúcich do Únie. (13) Na to, aby bol fond efektívny a dosiahol čo najväčšiu pridanú hodnotu, mal by sa usilovať o cielenejší prístup a podporovať súdržné stratégie navrhnuté konkrétne na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. Tieto stratégie by mali vykonávať najmä miestne a regionálne orgány a neštátni aktéri, pričom sa nevylučujú vnútroštátne orgány, ak si to bude vyžadovať osobitná administratívna organizácia členského štátu. Vykonávajúce organizácie by si mali vybrať z rozsahu dostupných opatrení tie, ktoré sú najvhodnejšie pre ich konkrétnu situáciu. (14) Rozsah opatrení v oblasti integrácie by mal zahŕňať aj utečencov, žiadateľov o azyl alebo osoby, ktorým bola udelená iná forma medzinárodnej ochrany, s cieľom zabezpečiť komplexný prístup k integrácii a zohľadniť špecifickosti týchto cieľových skupín. (15) S cieľom zabezpečiť jednotnosť reakcie Európskej únie na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín by opatrenia financované z tohto fondu mali byť špecifické a mali by dopĺňať opatrenia financované z Európskeho sociálneho fondu. V tomto kontexte by sa od orgánov členských štátov zodpovedných za vykonávanie tohto fondu malo požadovať, aby vytvorili mechanizmy spolupráce a koordinácie s orgánmi vytvorenými členskými štátmi na účely riadenia intervencií Európskeho sociálneho fondu. (16) Fond by mal podporovať členské štáty vo vytváraní stratégií organizácie legálnej migrácie, posilňovať ich kapacitu na vypracovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie všetkých stratégií v oblasti prisťahovalectva a integrácie vo všeobecnosti, politík a opatrení pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj právnych nástrojov Únie. Fond by mal tiež podporovať výmenu informácií, najlepších postupov a spoluprácu medzi rôznymi administratívnymi útvarmi a medzi ostatnými členskými štátmi. (17) Únia by mala pokračovať v rozširovaní využívania a využívaní partnerstiev mobility, ktoré predstavujú hlavný strategický, komplexný a dlhodobý rámec spolupráce pri riadení migrácie s tretími krajinami. Fond by mal podporovať činnosti v rámci partnerstiev mobility, ktoré sa konajú v Únii alebo v tretích krajinách a ktoré sú zamerané na potreby a priority Únie, najmä opatrenia, ktoré zabezpečujú nadväznosť financovania zahŕňajúceho Úniu aj tretie krajiny. (18) Je vhodné pokračovať v podpore a povzbudzovaní úsilia členských štátov zlepšiť riadenie návratu vo všetkých jeho rozmeroch vzhľadom na trvalé, spravodlivé a účinné vykonávanie spoločných noriem pre návrat, najmä ako ustanovuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území[15]. Fond by mal podporovať rozvoj stratégií pre návrat na vnútroštátnej úrovni, ako aj opatrení, ktoré podporujú ich účinné vykonávanie v tretích krajinách. (19) Pokiaľ ide o dobrovoľný návrat osôb vrátane tých osôb, ktoré si želajú návrat napriek tomu, že nemajú povinnosť opustiť územie, na ktorom sa zdržiavajú, mali by sa pre týchto navrátilcov plánovať také stimuly, ako napríklad prednostné zaobchádzanie formou lepšej pomoci pri návrate. Pokiaľ ide o nákladovú efektívnosť, tento typ dobrovoľného návratu je v záujme navrátilcov aj v záujme orgánov. Členské štáty by sa mali podporovať v tom, aby dobrovoľnému návratu dávali prednosť. (20) Dobrovoľný a nútený návrat sú však z hľadiska politiky vzájomne prepojené a vzájomne sa posilňujú a členské štáty treba v ich riadení návratu podporovať, aby bola posilnená komplementárnosť týchto dvoch foriem. Nútené návraty je potrebné vykonávať tak, aby sa zabezpečila integrita prisťahovaleckej a azylovej politiky Únie a prisťahovaleckých a azylových systémov členských štátov. Možnosť núteného návratu je preto predpokladom na zabezpečenie toho, aby sa táto politika neoslabila, a na presadzovanie zásad právneho štátu, čo je samo osebe nevyhnutné na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Fond by mal preto podporovať opatrenia členských štátov zamerané na uľahčenie núteného návratu. (21) Je tiež mimoriadne dôležité, aby fond podporoval osobitné opatrenia pre navrátilcov v krajine návratu s cieľom zabezpečiť skutočný návrat do ich miest alebo regiónov pôvodu za dobrých podmienok a posilniť trvalú opätovnú integráciu navrátilcov do ich spoločnosti. (22) Dohody Únie o readmisii sú neoddeliteľnou zložkou politiky Únie v oblasti navracania a hlavným nástrojom na efektívne riadenie migračných tokov, keďže uľahčujú rýchly návrat nelegálnych migrantov. Tieto dohody sú dôležitým prvkom v rámci dialógu a spolupráce s tretími krajinami pôvodu nelegálnych migrantov a tranzitnými krajinami a ich vykonávanie v tretích krajinách by sa malo podporovať v záujme účinných stratégií návratu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. (23) Fond by mal dopĺňať a posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (agentúra Frontex), ktorá bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004[16]. Jednou z úloh tejto agentúry je poskytovať potrebnú podporu na organizáciu spoločných operácií členských štátov v súvislosti s návratom a identifikovať najlepšie postupy na získavanie cestovných dokladov a odsun štátnych príslušníkov, ktorí sa nelegálne zdržiavajú na území členských štátov. (24) Fond by sa mal vykonávať v plnom súlade s právami a zásadami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie. Oprávnené opatrenia by mali predovšetkým zohľadňovať konkrétnu situáciu zraniteľných osôb, pričom osobitná pozornosť a cielená reakcia by sa mala zamerať na maloletých bez sprievodu a ďalších maloletých vystavených riziku. (25) Opatrenia v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami, ktoré budú podporované z fondu, by sa mali prijímať v súčinnosti a v súlade s ďalšími opatreniami mimo Únie, ktoré budú podporované prostredníctvom geografických aj tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní týchto opatrení by cieľom malo byť dosiahnutie plného súladu so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie, ako aj zahraničnej politiky v súvislosti s príslušnou krajinou alebo regiónom. Nemali by byť určené na podporu opatrení, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj, a podľa možnosti by mali dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Zabezpečí sa tiež súdržnosť s humanitárnou politikou Únie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie pomoci v núdzových situáciách. (26) Veľká časť zdrojov, ktoré budú k dispozícii v rámci tohto fondu, by sa mala prideľovať úmerne podľa zodpovednosti, ktorú každý členský štát znáša pri svojom úsilí riadiť migračné toky podľa objektívnych kritérií. Na tento účel by sa mali použiť najnovšie dostupné štatistické údaje o migračných tokoch, ako napríklad počet prvých žiadostí o azyl, počet pozitívnych rozhodnutí, na základe ktorých sa udeľuje postavenie utečenca alebo doplnková ochrana, počet presídlených utečencov, počet štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným pobytom, počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým členský štát vydal povolenie na pobyt, počet rozhodnutí o návrate vydaných vnútroštátnymi orgánmi a počet uskutočnených návratov[17]. (27) Aj keď je vhodné každému členskému štátu prideliť sumu podľa najnovších dostupných štatistických údajov, časť zdrojov z fondu by mala byť tiež určená na vykonávanie osobitných opatrení, ktoré si budú vyžadovať spoločné úsilie členských štátov a vytvoria značnú pridanú hodnotu pre Úniu, a na vykonávanie programu Únie pre presídľovanie a na vykonávanie premiestňovania. (28) Na tento účel by sa mal v prílohe tohto nariadenia uviesť zoznam osobitných opatrení, ktoré sú oprávnené na financovanie z fondu. Členským štátom, ktoré sa zaviažu na vykonávanie týchto opatrení, sa pridelia dodatočné sumy. (29) Vzhľadom na postupné zavádzanie programu Únie pre presídľovanie by fond mal poskytovať cielenú pomoc vo forme finančných stimulov (jednorazových platieb) za každého presídleného utečenca. (30) S cieľom zvýšiť vplyv úsilia Únie v oblasti presídľovania, pokiaľ ide o poskytovanie ochrany utečencom, a maximalizovať strategický vplyv presídľovania prostredníctvom lepšieho zamerania sa na tie osoby, ktoré najviac potrebujú presídlenie, treba na úrovni Únie každé dva roky určiť spoločné priority pre presídľovanie na základe všeobecných kategórií uvedených v tomto nariadení. (31) Z dôvodu ich mimoriadnej zraniteľnosti by niektoré kategórie utečencov mali byť vždy zahrnuté do spoločných priorít Únie pre presídľovanie. (32) Pri zohľadňovaní potrieb presídľovania stanovených v spoločných prioritách Únie v oblasti presídľovania je tiež potrebné poskytnúť doplnkové finančné stimuly na presídlenie osôb vzhľadom na konkrétne geografické regióny a národnosti, ako aj pre konkrétne kategórie utečencov, ktorí budú presídlení, ak je presídlenie identifikované ako najvhodnejšia reakcia na ich špeciálne potreby. (33) Na posilnenie solidarity a lepšie rozdelenie zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na členské štáty najviac postihnuté azylovými tokmi, by sa podobný mechanizmus založený na finančných stimuloch mal zaviesť aj pre premiestňovanie medzinárodné chránených osôb. (34) S cieľom zohľadniť zásadné zmeny migračných tokov a reagovať na potreby azylových systémov a systémov prijímania v členských štátoch sa musí vykonať preskúmanie v polovici obdobia. Na tento účel by sa mala zachovať finančná rezerva, ktorá sa bude rozdeľovať pri preskúmaní v polovici trvania. (35) Podpora, ktorú fond poskytuje, bude efektívnejšia a prinesie väčšiu pridanú hodnotu, ak sa v tomto nariadení určí obmedzený počet povinných cieľov, ktoré sa musia sledovať v rámci programov vypracovaných každým členským štátom, pri zohľadnení ich konkrétnej situácie a potrieb. (36) Pre posilnenie solidarity je dôležité, aby fond poskytoval dodatočnú podporu pri riešení núdzových situácií v prípade intenzívneho migračného tlaku v členských štátoch alebo tretích krajinách alebo v prípade hromadného prílevu presídlených osôb prostredníctvom pomoci v núdzových situáciách podľa smernice Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov[18]. (37) Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť pokračovanie činnosti Európskej migračnej siete zriadenej rozhodnutím Rady 2008/381/ES zo 14. mája 2008, ktorým sa zriaďuje Európska migračná sieť[19], a takisto by sa mala zabezpečiť finančná pomoc potrebná na jej aktivity v súlade s jej cieľmi a úlohami, ako je uvedené v tomto nariadení. (38) Rozhodnutie 2008/381/ES by sa preto malo zrušiť. (39) Vzhľadom na účel finančných stimulov prideľovaných členským štátom na presídľovanie alebo premiestňovanie vo forme jednorazových platieb, a keďže ide o malú časť skutočných výdavkov, mali by sa v tomto nariadení ustanoviť určité výnimky z pravidiel o oprávnenosti výdavkov. (40) S cieľom zmeniť alebo doplniť ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa jednorazových platieb za presídlenie a premiestnenie a vymedzenia osobitných opatrení a spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania by sa mala na Komisiu delegovať právomoc na prijímanie aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť simultánne, včasné a vhodné poskytnutie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (41) S cieľom zabezpečiť jednotné, efektívne a včasné uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia sa musia Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[20]. (42) Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť na také činnosti, kde zásahy zo strany Únie dokážu priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami, ktoré by členské štáty vykonávali samy. Keďže Európska únia má v porovnaní s členskými štátmi lepšiu pozíciu na to, aby poskytla rámec na vyjadrenie solidarity Únie v riadení migračných tokov, finančná podpora poskytovaná podľa tohto nariadenia by mala prispieť najmä k posilneniu vnútroštátnych schopností a schopností Únie v tejto oblasti. (43) Fond by mal na účely svojho riadenia a vykonávania tvoriť časť súdržného rámca pozostávajúceho z tohto nariadenia a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. (.../...), ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia[21]. (44) Keďže cieľ tohto nariadenia, konkrétne cieľ prispieť k účinnému riadeniu migračných tokov v Únii ako súčasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v súlade so spoločnou azylovou politikou, doplnkovou ochranou a dočasnou ochranou a spoločnou prisťahovaleckou politikou, nemôžu členské štáty účinne dosiahnuť a lepšie sa dosiahne na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ako je uvedené v tomto článku, toto nariadenie nepresahuje rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa. (45) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013[22], by sa malo zrušiť. (46) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 575/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre návrat na obdobie rokov 2008 až 2013[23], by sa malo zrušiť. (47) Rozhodnutie Rady 2007/435/ES z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 až 2013[24], by sa malo zrušiť. (48) V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Írsko [sa nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu/informovalo o svojom želaní zúčastniť sa prijatia a uplatňovania tohto nariadenia]. (49) V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Spojené kráľovstvo [sa nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu/oznámilo svoju vôľu podieľať sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia]. (50) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Účel a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 zriaďuje Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „fond“). 2. V tomto nariadení sa stanovujú: (a) ciele finančnej podpory a oprávnené opatrenia; (b) všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení; (c) dostupné finančné zdroje a ich rozdelenie; (d) zásady a mechanizmus vytvárania spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania; (e) ciele, úlohy a zloženie Európskej migračnej siete. 3. Týmto nariadením sa zabezpečuje uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. .../…[horizontálne nariadenie]. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (a) „presídľovanie“ je proces, ktorým sa na základe žiadosti z Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), ktorá sa zakladá na individuálnej potrebe medzinárodnej ochrany, presunú štátni príslušníci tretích krajín alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ktorých status je vymedzený v Ženevskom dohovore z 28. júla 1951, z tretej krajiny do niektorého členského štátu, v ktorom sa im povolí pobyt s ako osobám, ktoré majú niektorý z týchto statusov: i) status utečenca v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2004/83/ES, alebo ii) status, ktorý podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie poskytuje rovnaké práva a výhody ako status utečenca; (b) „premiestňovanie“ je proces, ktorým sa osoby uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a) a b) presunú z členského štátu, ktorý im udelil medzinárodnú ochranu, do iného členského štátu, v ktorom im bude udelená rovnocenná ochrana, alebo ktorým sa osoby zaradené do kategórie uvedenej v článku 4 ods. 1 písm. c) presunú z členského štátu, ktorý je zodpovedný za preskúmanie ich žiadostí, do iného členského štátu, v ktorom sa preskúmajú ich žiadosti o medzinárodnú ochranu; (c) „štátny príslušník tretej krajiny“ je akákoľvek osoba, ktorá nie je občanom Európskej únie v zmysle článku 20, ods. 1 zmluvy; (d) „maloletý bez sprievodu“ je štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti mladšia ako osemnásť rokov, ktorí vstupujú či vstúpili na územie členských štátov bez sprievodu dospelej osoby, ktorá je za nich zodpovedná podľa zákona alebo podľa vnútroštátnej praxe príslušného členského štátu, a to až kým nie sú skutočne odovzdaní do starostlivosti takejto dospelej osoby; patria sem aj maloletí, ktorí ostanú bez sprievodu po tom, ako vstúpili na územie členských štátov; (e) „rodinní príslušníci“ sú všetky osoby, ktoré sú závislými príbuznými v zostupnej alebo vzostupnej línii vrátane adoptovaných detí, manželov a manželiek, nezosobášených partnerov v riadne potvrdenom dlhodobom vzťahu alebo v registrovanom partnerstve, ak je to možné podľa vnútroštátnych právnych predpisov príslušného členského štátu; (f) „núdzová situácia“ je situácia, ktorá je výsledkom: i) intenzívneho migračného tlaku v jednom alebo viacerých členských štátoch, ktorý možno charakterizovať tokom veľkého a nepomerného počtu štátnych príslušníkov tretích krajín, čo vytvára značné a naliehavé požiadavky na ich prijímanie, na útvary zaistenia a na azylové systémy a postupy, ii) vykonávania dočasných ochranných mechanizmov v zmysle smernice 2001/55/ES alebo iii) veľkého migračného tlaku v tretích krajinách, v ktorých utečenci uviaznu v dôsledku takých udalostí, akými sú napríklad politický vývoj alebo konflikty. Článok 3 Ciele 1. Všeobecným cieľom fondu je prispievať k účinnému riadeniu migračných tokov v Únii ako súčasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v súlade so spoločnou politikou v oblasti azylu, doplnkovej ochrany a dočasnej ochrany a spoločnou prisťahovaleckou politikou. 2. V rámci svojho všeobecného cieľa fond prispieva k týmto osobitným cieľom: (a) posilnenie a vytvorenie spoločného európskeho azylového systému vrátané jeho vonkajšieho rozmeru; dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zlepšenia podmienok prijímania žiadateľov o azyl, kvalita azylových konaní, miera konvergencie kladných vybavení žiadostí o azyl medzi členskými štátmi a úsilie členských štátov v oblasti presídľovania; (b) podpora legálnej migrácie do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami členských štátov a podpora účinnej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane žiadateľov o azyl a medzinárodne chránených osôb; dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zvýšenej účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na zamestnanosti, vzdelávaní a v demokratických procesoch; (c) podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu; dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného počet navrátilcov; (d) posilnenie solidarity a rozdelenia zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na členské štáty, ktoré sú najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi; dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zvýšenej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi, a to aj prostredníctvom praktickej spolupráce a premiestňovania. Článok 4 Cieľové skupiny 1. Fond prispieva k financovaniu opatrení zacielených na jednu alebo viac z týchto kategórií osôb: (a) štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ktorí majú vymedzený v Ženevskom dohovore a ktorí majú povolenie na pobyt ako utečenci v niektorom členských štátov; (b) štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez štátnej príslušnosti, na ktorých sa vzťahuje niektorá z foriem doplnkovej ochrany v zmysle smernice 2004/83/ES; (c) štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ktorí požiadali o niektorú z foriem ochrany uvedených v písmenách a) a b); (d) štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez štátnej príslušnosti, na ktorých sa vzťahuje dočasná ochrana v zmysle smernice 2001/55/ES; (e) štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ktorí sú alebo boli presídlení do členského štátu; (f) štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú riadny pobyt v členskom štáte alebo ktorí sú v procese získania riadneho pobytu v členskom štáte; (g) štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí sa nachádzajú na území tretej krajiny, majú v úmysle migrovať do Únie a spĺňajú požiadavky osobitných opatrení pred odchodom a/alebo podmienky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch vrátane podmienok týkajúcich sa schopnosti integrovať sa do spoločnosti členského štátu; (h) štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí ešte nedostali konečné zamietavé rozhodnutie týkajúce sa ich žiadostí o pobyt, riadny pobyt a/alebo medzinárodnú ochranu v členskom štáte a ktorí sa môžu rozhodnúť využiť možnosť dobrovoľného návratu, za predpokladu, že ešte nezískal nové štátne občianstvo a neopustili územie príslušného členského štátu; (i) štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú právo na pobyt, riadny pobyt alebo na ktorých sa vzťahuje niektorá z foriem medzinárodnej ochrany v zmysle smernice 2004/83/ES alebo dočasná ochrana v zmysle smernice 2001/55/ES v členskom štáte a ktorí sa rozhodli využiť možnosť dobrovoľného návratu, za predpokladu, že ešte nezískali nové štátne občianstvo a neopustili územie príslušného členského štátu; (j) štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky na vstup do členského štátu a/alebo pobyt v členskom štáte. 2. Do cieľovej skupiny patria aj rodinní príslušníci uvedených osôb, ak je to vhodné a ak sa na nich vzťahujú rovnaké podmienky. KAPITOLA II SPOLOČNÝ EURÓPSKY AZYLOVÝ SYSTÉM Článok 5 Systém prijímania a azylový systém 1. Fond v rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. a) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], podporuje opatrenia zacielené na osoby uvádzané v článku 4 ods. 1 písm. a) až e) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo viacerých z týchto bodov: (a) poskytovanie materiálnej pomoci, vzdelávania, odbornej prípravy, služieb podpory, zdravotnej a psychologickej starostlivosti; (b) poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami a informácií alebo poradenstva o možných výsledkoch azylového postupu vrátane takých aspektov, ako je napríklad dobrovoľný návrat; (c) poskytovanie právnej pomoci a jazykovej pomoci; (d) osobitná pomoc zraniteľným osobám, ako sú napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím, starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažnými fyzickými ochoreniami, duševnými chorobami alebo post-traumatickými poruchami a osoby, ktoré boli vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia; (e) informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s prijatými osobami; (f) poskytovanie integračných opatrení zo zoznamu stanoveného v článku 9 ods. 1 v kombinácii s prijímaním osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až e). 2. V nových členských štátoch, ktoré pristúpia k Únii 1. januára 2013, a v členských štátoch, ktoré čelia špecifickým štrukturálnym nedostatkom v oblasti infraštruktúry ubytovania, môže fond okrem oprávnených opatrení uvedených v odseku 1 podporovať aj opatrenia zamerané na: (a) vytváranie, rozvoj a zlepšovanie infraštruktúry ubytovania a služieb; (b) vytváranie administratívnych štruktúr, systémov a odbornej prípravy zamestnancov a príslušných súdnych orgánov s cieľom zabezpečiť žiadateľom o azyl hladký prístup k azylovým konaniam a efektívnosť a kvalitu týchto konaní. Článok 6 Kapacita členských štátov na vypracovanie, monitorovanie a hodnotenie svojich azylových politík V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. a) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], budú oprávnené predovšetkým tieto opatrenia: (a) opatrenia posilňujúce kapacitu členských štátov zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a štatistiky o azylových konaniach, kapacitách na prijímanie a opatreniach v oblasti presídľovania a premiestňovania; (b) opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie. Článok 7 Presídľovanie a premiestňovanie V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. a) a d) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], fond predovšetkým podporuje tieto opatrenia týkajúce sa presídľovania osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. e) a/alebo premiestňovania osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), b) a c): (a) vypracovanie a rozvoj národných programov pre presídľovanie a premiestňovanie; (b) vytváranie vhodných infraštruktúr a služieb s cieľom zabezpečiť plynulé a účinné vykonávanie opatrení v oblasti presídľovania a premiestňovania; (c) vytváranie štruktúr, systémov a odbornej prípravy zamestnancov s cieľom uskutočňovať misie do tretích krajín a/alebo ostatných členských štátov a vykonávať pohovory a lekárske a bezpečnostné previerky; (d) posúdenie potenciálnych prípadov presídlenia a/alebo premiestnenia zodpovednými orgánmi členských štátov, ako napríklad uskutočňovanie misií do tretej krajiny a/alebo iného členského štátu, pohovorov, lekárskych a bezpečnostných previerok; (e) preskúmanie zdravotného stavu a zdravotná starostlivosť pred odchodom, materiálne zabezpečenie pred odchodom, opatrenia na poskytovanie informácií pred odchodom a zabezpečenie cesty vrátane zabezpečenia sprievodu lekárskej služby; (f) poskytnutie informácií a pomoci ihneď po príchode vrátane tlmočníckych služieb; (g) posilnenie infraštruktúry a služieb v krajinách určených na vykonávanie regionálnych programov ochrany. KAPITOLA III INTEGRÁCIA ŠTÁTNYCH PRÍSLUŠNÍKOV TRETÍCH KRAJÍN A LEGÁLNA MIGRÁCIA Článok 8 Prisťahovalectvo a opatrenia pred odchodom S cieľom umožniť legálnu migráciu do Únie a osoby uvedené v článku 4 ods. 1 písm. g) lepšie pripraviť na ich integráciu do prijímajúcej spoločnosti v rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], budú oprávnené najmä tieto opatrenia, ktoré sa uskutočnia v krajine pôvodu: (a) informačné balíky a kampane na zvýšenie informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej a informačnej technológie a internetových stránok; (b) posúdenie zručností a kvalifikácií a posilnenie transparentnosti a rovnocennosti zručností a kvalifikácií v krajine pôvodu; (c) odborná príprava; (d) komplexné kurzy občianskej orientácie a výučba jazyka. Článok 9 Integračné opatrenia na miestnej a regionálnej úrovni 1. V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie, miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať: (a) vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane analýzy potrieb, zlepšenie ukazovateľov a hodnotenia; (b) poradenstvo a pomoc v oblastiach, ako je ubytovanie, prostriedky na živobytie, administratívne a právne poradenstvo, zdravotná, psychologická a sociálna starostlivosť, starostlivosť o deti; (c) opatrenia, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín predstavujú prijímajúcu spoločnosť, a opatrenia ktoré im umožňujú prispôsobiť sa jej, informujú ich o ich právach a povinnostiach a umožňujú im podieľať sa na občianskom a kultúrnom živote a stotožňovať sa s hodnotami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie; (d) opatrenia, ktoré sú zamerané na vzdelávanie vrátane výučby jazyka a predbežné opatrenia na uľahčenie prístupu na trh práce; (e) opatrenia, ktoré majú podporovať sebestačnosť a umožniť štátnym príslušníkom tretích krajín postarať sa o seba; (f) opatrenia, ktoré podporujú zmysluplný kontakt a konštruktívny dialóg medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a prijímajúcou spoločnosťou s cieľom zvýšiť ich akceptáciu zo strany prijímajúcej spoločnosti, a to aj prostredníctvom zapojenia médií; (g) opatrenia, ktoré podporujú rovnosť prístupu a rovnosť výsledkov v súvislosti so stykom medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a verejnými a súkromnými službami vrátane prispôsobenia týchto služieb na účely styku so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; (h) budovanie kapacít vykonávajúcich organizácií vrátane výmeny skúseností a osvedčených postupov a vytvárania sietí. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1 by mali zohľadňovať špecifické potreby rôznych kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín a rodinných príslušníkov vrátané osôb, ktorých cieľom pri vstupe alebo pobyte je nájsť si zamestnanie alebo vykonávať samostatne zárobkovú činnosť a zlúčiť rodinu, medzinárodne chránených osôb, žiadateľov o azyl, presídlených alebo premiestnených osôb a zraniteľných osôb a migrantov, najmä maloletých, maloletých bez sprievodu, zdravotne postihnutých, starších ľudí, tehotných žien, osamelých rodičov s maloletými deťmi, obetí obchodovania s ľuďmi a osôb, ktoré boli vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia. 3. Opatrenia uvedené v odseku 1 môžu v prípade potreby zahŕňať občanov členského štátu s migračným pozadím, t. j. ktorí majú aspoň jedného rodiča (t. j. matku či otca), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny. 4. Na účely programovania a vykonávania opatrení uvedených v odseku 1 bude partnerstvo uvedené v článku 12 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie] zahŕňať orgány určené členskými štátmi na účely riadenia intervencií Európskeho sociálneho fondu. Článok 10 Opatrenia v oblasti budovania kapacít V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať: (a) budovanie stratégií, ktoré podporujú legálnu migráciu s cieľom uľahčiť rozvoj a vykonávanie flexibilných postupov prijímania okrem iného aj prostredníctvom podpory spolupráce medzi náborovými agentúrami a službami zamestnanosti v členských štátoch a tretích krajinách, ako aj prostredníctvom podpory členských štátov pri vykonávaní právnych predpisov Únie v oblasti migrácie, prostredníctvom konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a odborného poradenstva alebo výmeny informácií o postupoch zameraných na občanov s konkrétnou štátnou príslušnosťou či na kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín so zreteľom na potreby trhov práce; (b) posilnenie kapacity členských štátov na vypracovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie svojich stratégií, politiky a opatrení v oblasti prisťahovalectva na rôznych úrovniach a oddeleniach administratívnych služieb, najmä posilnenie ich kapacity zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a štatistiky o postupoch v oblasti migrácie, o migračných tokoch a povoleniach na pobyt, rozvoj nástrojov na monitorovanie, mechanizmov hodnotenia, ukazovateľov a referenčného porovnávania merania úspechov týchto stratégií; (c) presadzovanie medzikultúrnych kapacít vykonávajúcich organizácií poskytujúcich verejné a súkromné služby vrátane vzdelávacích inštitúcií, ktoré podporujú výmenu skúseností a osvedčených postupov, spoluprácu a vytváranie sietí; (d) budovanie udržateľných organizačných štruktúr v oblasti integrácie a riadenia rozmanitosti najmä prostredníctvom spolupráce medzi rôznymi zainteresovanými stranami, ktorá umožní úradníkom na rôznych úrovniach vnútroštátnych správ rýchlo získať informácie o skúsenostiach a osvedčených postupoch a, ak je to možné, spoločne využívať zdroje; (e) prispievanie k dynamickému dvojstrannému procesu vzájomnej interakcie a k základným integračným stratégiám na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom vytvárania platforiem na konzultácie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, výmeny informácií medzi zainteresovanými stranami a vytvárania medzikultúrnych a náboženských platforiem pre dialóg medzi komunitami štátnych príslušníkov tretích krajín a/alebo medzi týmito komunitami a prijímajúcou spoločnosťou a/alebo medzi týmito komunitami a politickými a rozhodovacími orgánmi. KAPITOLA IV NÁVRAT Článok 11 Opatrenia týkajúce sa konaní o návrate V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], fond podporuje opatrenia zamerané na osoby uvedené v článku 4 ods. 1 písm. h) až j) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo viacerých z týchto bodov: (a) vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia; (b) vytvorenie administratívnych štruktúr a systémov a odbornej prípravy zamestnancov s cieľom zabezpečiť plynulý priebeh konaní o návrate; (c) poskytovanie materiálnej pomoci a zdravotnej a psychologickej starostlivosti; (d) poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami alebo poradenstva; (e) poskytovanie právnej pomoci a jazykovej pomoci; (f) špecifická pomoc zraniteľným osobám, akými sú napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím, starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi a osoby, ktoré boli vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia. Článok 12 Opatrenia v oblasti návratu V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], fond podporuje opatrenia zacielené na osoby uvedené v článku 4 ods. 1 písm. h) až j) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo viacerých z týchto bodov: (a) spolupráca s konzulárnymi úradmi a imigračnými úradmi tretích krajín s cieľom získať cestovné doklady, umožniť návrat a zabezpečiť opätovné prijatie; (b) opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom; (c) opatrenia na začatie procesu opätovnej integrácie v záujme osobného rozvoja navrátilca, ako napríklad peňažné stimuly, odborná príprava, pomoc pri umiestňovaní a zamestnávaní a počiatočná podpora pri hospodárskych činnostiach; (d) zariadenia a služby v tretích krajinách zabezpečujúce primerané dočasné ubytovanie a prijatie po príchode; (e) špecifická pomoc zraniteľným osobám, akými sú napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím, starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi a osoby, ktoré boli vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia. Článok 13 Praktické opatrenia v oblasti spolupráce a budovania kapacít V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], budú oprávnené predovšetkým tieto opatrenia: (a) podpora a posilnenie operačnej spolupráce medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín; (b) opatrenia na podporu spolupráce medzi útvarmi členských štátov a tretích krajín pre návrat vrátane opatrení zameraných na posilnenie kapacít tretích krajín na vykonávanie činností týkajúcich sa opätovného prijatia a opätovnej integrácie v rámci dohôd o readmisii; (c) opatrenia posilňujúce kapacitu na rozvoj účinných a udržateľných politík v oblasti návratu, najmä výmena informácií o situácii v krajinách návratu, osvedčených postupov a skúseností a spoločné využívanie zdrojov členskými štátmi; (d) opatrenia posilňujúce kapacitu zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a štatistiky o konaniach o návrate a opatreniach v oblasti návratu, kapacitách na prijímanie a zaistenie, nútených a dobrovoľných návratoch, monitorovanie a opätovnú integráciu; (e) opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu politík v oblasti návratu, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie. KAPITOLA V FINANČNÝ RÁMEC A RÁMEC NA VYKONÁVANIE Článok 14 Celkové zdroje a vykonávanie 1. Celkové zdroje na vykonávanie tohto nariadenia predstavujú 3 869 mil. EUR. 2. Ročné pridelené rozpočtové prostriedky fondu schvaľuje rozpočtový orgán v rámci obmedzení finančného rámca. 3. S celkovými zdrojmi sa bude nakladať týmto spôsobom: (a) v prípade národných programov v súlade s článkom 20; (b) v prípade opatrení Únie v súlade s článkom 21; (c) v prípade pomoci v núdzových situáciách v súlade s článkom 22; (d) v prípade Európskej migračnej siete v súlade s článkom 23; (e) v prípade technickej pomoci v súlade s článkom 24. 4. S celkovými zdrojmi dostupnými podľa tohto nariadenia sa bude nakladať v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade s [článkom 55 ods. 1 písm. b) nového nariadenia o rozpočtových pravidlách][25] s výnimkou opatrení Únie uvedených v článku 21, pomoci v núdzových situáciách uvedenej v článku 22, Európskej migračnej siete uvedenej v článku 23 a technickej pomoci uvedenej v článku 24. 5. Celkové zdroje sa budú orientačne využívať takto: (a) 3 232 mil. EUR na národné programy členských štátov; (b) 637 mil. EUR na opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách, Európsku migračnú sieť, a technickú pomoc Komisie. Článok 15 Zdroje na oprávnené opatrenia v členských štátoch 1. Suma 3 232 mil. EUR sa členským štátom orientačne pridelí takto: (a) 2 372 mil. EUR sa pridelí tak, ako je uvedené v prílohe I; (b) 700 mil. EUR sa na základe mechanizmu rozdeľovania pridelí na osobitné opatrenia, ako je uvedené v článku 16, a to na program Únie pre presídľovanie, ako je uvedené v článku 17, a na premiestňovanie, ako je uvedené v článku 18; (c) 160 mil. EUR sa počnúc rozpočtovým rokom 2018 pridelí v rámci preskúmania v polovici trvania na zohľadnenie dôležitých zmien v migračných tokoch a/alebo riešenie špecifických potrieb identifikovaných Komisiou, ako je uvedené v článku 19. 2. Suma uvedená v odseku 1 písm. b) bude podporovať: (a) osobitné opatrenia uvedené v prílohe II, (b) presídlenie osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. e) a/alebo premiestnenie osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), b) a c). Článok 16 Zdroje na osobitné opatrenia 1. Členské štáty môžu dostať aj dodatočnú sumu, ako je uvedené v článku 15 ods. 2 písm. a) za predpokladu, že je na to v programe vyhradená a že bude použitá na vykonávanie osobitných opatrení. Tieto osobitné opatrenia sú uvedené v prílohe II. 2. S cieľom zohľadniť nový politický vývoj má Komisia v kontexte preskúmania v polovici trvania právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 26 na účely revízie prílohy II. Na základe revidovaného zoznamu osobitných opatrení môžu členské štáty dostať dodatočnú sumu v závislosti od dostupných zdrojov, ako je stanovené v odseku 1. 3. Dodatočné sumy uvedené v odsekoch 1 a 2 budú pridelené členským štátom na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľujú alebo revidujú ich národné programy v kontexte preskúmania v polovici trvania podľa postupu stanoveného v článkoch 14 a15 nariadenia (EÚ) č. .../... (horizontálne nariadenia). Tieto sumy sa použijú iba na vykonávanie osobitných opatrení. Článok 17 Zdroje na program Únie pre presídľovanie 1. Okrem sumy vypočítanej v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a) členské štáty každé dva roky dostanú dodatočnú sumu v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. b), a to na základe jednorazovej platby 6 000 EUR za každú presídlenú osobu. 2. Jednorazová platba uvedená v odseku 1 sa môže zvýšiť o 10 000 EUR za každú osobu presídlenú podľa spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania stanovených v súlade s nasledujúcimi odsekmi 3 a 4 a uvedených v prílohe III. 3. Komisia má právomoc každé dva roky prijať delegované akty v súlade s článkom 26 na stanovenie spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania na základe týchto všeobecných kategórií: – osoby z krajiny alebo regiónu, na ktoré sa vzťahuje vykonávanie regionálneho programu ochrany; – osoby z krajiny alebo regiónu, ktoré boli identifikované v prognóze presídľovania UNHCR a v ktorých by spoločné opatrenie Únie malo významný vplyv na riešenie potrieb ochrany; – osoby, ktoré patria do osobitnej kategórie, na ktorú sa vzťahujú kritériá UNHCR pre presídľovanie. 4. Do spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania budú v každom prípade zahrnuté tieto zraniteľné skupiny, v prípade ktorých bude nárok na jednorazovú platbu, ako je uvedené v odseku 2: – ženy a deti v nebezpečenstve, – maloleté deti bez sprievodu – osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia, – osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany. 5. Ak členský štát presídli určitú osobu na základe viacerých kategórií uvedených v odsekoch 1 a 2, dostane jednorazovú platbu za takúto osobu iba raz. 6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví časový harmonogram a ďalšie podmienky vykonávania mechanizmu na prideľovanie zdrojov na program Únie pre presídľovanie v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2. 7. Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 sa budú členským štátom prideľovať každé dva roky, prvýkrát na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program podľa postupu stanoveného v článku 14 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré bude tvoriť prílohu rozhodnutí, ktorými sa schvaľuje ich národný program. Tieto sumy sa nepresunú na iné opatrenia v rámci národného programu. 8. Aby Komisia mohla účinne sledovať ciele programu Únie pre presídľovanie, má právomoc v závislosti od dostupných zdrojov prijať delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom upraviť jednorazové platby uvedené v odsekoch 1 a 2, ak sa to bude považovať za vhodné. Článok 18 Zdroje na premiestňovanie 1. Okrem sumy vypočítanej v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a) členské štáty dostanú v prípade potreby dodatočnú sumu, ako je uvedené v článku 15 ods. 2 písm. b), a to na základe jednorazovej platby 6 000 EUR za každú osobu premiestnenú z iného členského štátu. 2. Komisia stanoví časový harmonogram a ďalšie podmienky vykonávania týkajúce sa mechanizmu na prideľovanie zdrojov na premiestňovanie v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2. 3. Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 sa budú členským štátom prideľovať pravidelne, prvýkrát na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program podľa postupu stanoveného v článku 14 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré bude tvoriť prílohu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje ich národný program. Tieto sumy sa nepresunú na iné opatrenia v rámci národného programu. 4. Na účinné uskutočňovanie cieľov v oblasti solidarity a rozdeľovania zodpovedností medzi členskými štátmi a v rámci dostupných prostriedkov má Komisia právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom upraviť jednorazovú platbu uvedenú v odseku 1. Článok 19 Zdroje v rámci preskúmania v polovici trvania 1. S cieľom prideliť sumu uvedenú v článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až 2016 a očakávaný vývoj. Komisia použije na posúdenie, okrem iného, informácie, ktoré získala od Eurostatu, Európskej migračnej siete, EASO a z analýzy rizík agentúry Frontex. Vychádzajúc z tejto analýzy Komisia rozhodne o úrovni špecifických potrieb, pokiaľ ide o azylové systémy, systémy prijímania a migračný tlak v členských štátoch, na základe celkových faktorov vymedzených takto: (a) azylové systémy a systémy prijímania: (i) faktor 1 v prípade žiadnych špecifických potrieb (ii) faktor 1,5 v prípade špecifických potrieb na strednej úrovni (iii) faktor 3 v prípade naliehavých špecifických potrieb (b) migračný tlak: (i) faktor 1 v prípade žiadneho osobitného tlaku (ii) faktor 1,5 v prípade mierneho osobitného tlaku (iii) faktor 3 v prípade veľkého osobitného tlaku. 2. Na základe tohto vzorca Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov určí, ktoré členské štáty dostanú dodatočnú sumu, a stanoví maticu na rozdeľovanie dostupných zdrojov medzi tie členské štáty v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 3. Článok 20 Národné programy 1. V rámci programov, ktoré sa majú preskúmať a schváliť v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], budú členské štáty sledovať predovšetkým tieto ciele: (a) posilnenie zavedenia spoločného európskeho azylového systému prostredníctvom zabezpečenia spoločného uplatňovania acquis Únie v oblasti azylu; (b) podpora vypracovania a rozvoja programu Únie pre presídľovanie prostredníctvom poskytovania trvalých riešení utečencom, ktorí uviaznu v tretích krajinách, najmä podľa spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania; (c) vypracovanie a rozvoj stratégií v oblasti integrácie na miestnej/regionálnej úrovni, ktoré zahŕňajú rôzne aspekty dvojstranného dynamického procesu, reagovanie na špecifické potreby rôznych kategórií migrantov a rozvoj účinných partnerstiev medzi všetkými zainteresovanými stranami; (d) vypracovanie programu asistovaného dobrovoľného návratu, ktorého súčasťou bude zložka o opätovnej integrácii. 2. Členské štáty zabezpečia, aby všetky opatrenia podporované z tohto fondu boli v súlade s acquis Únie v oblasti azylu a prisťahovalectva, aj keď nie sú príslušnými opatreniami viazané ani nepodliehajú ich uplatňovaniu. Článok 21 Opatrenia Únie 1. Na podnet Komisie môže byť fond použitý na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu pre Úniu, ktoré sa týkajú všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 3. 2. Aby opatrenia Únie boli oprávnené na financovanie, musia podporovať najmä: (a) posilnenie spolupráce Únie v oblasti vykonávania právnych predpisov Únie a osvedčených postupov v oblasti azylu vrátane presídľovania, premiestňovania a legálnej migrácie, ako aj integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a návratu; (b) zriadenie nadnárodných sietí spolupráce a pilotných projektov vrátane inovatívnych projektov založených na nadnárodných partnerstvách medzi subjektmi pôsobiacimi v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ktorých cieľom je stimulovať inovácie a uľahčovať výmenu skúseností a dobrej praxe; (c) štúdie o možnosti nových foriem spolupráce Únie v oblasti azylu, prisťahovalectva, integrácie a návratu a príslušných právnych predpisov EÚ, šírenie a výmenu informácií o osvedčených postupoch a o ostatných aspektoch politík v oblasti azylu, prisťahovalectva, integrácie a návratu vrátane spoločnej komunikácie o politických prioritách Únie; (d) rozvoj a uplatňovanie spoločných štatistických nástrojov zo strany členských štátov, ako aj metód a ukazovateľov na meranie vývoja politík v oblasti azylu, legálnej migrácie, integrácie a návratu; (e) prípravné opatrenia, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu, rozvoj hodnotiaceho mechanizmu potrebného na vykonávanie politík v oblasti azylu a prisťahovalectva; (f) spoluprácu s tretími krajinami najmä v rámci vykonávania dohôd o readmisii, partnerstiev mobility a regionálnych programov ochrany. 3. Opatrenia uvedené v tomto článku sa budú vykonávať v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]. Článok 22 Pomoc v núdzových situáciách 1. Fond bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie. 2. Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje v súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]. Článok 23 Európska migračná sieť 1. Fond podporuje Európsku migračnú sieť a zabezpečuje finančnú pomoc potrebnú na jej činnosti a budúci rozvoj. 2. Cieľom Európskej migračnej siete je: (a) slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov; (b) spĺňať informačné potreby inštitúcií Únie a členských štátov v oblasti migrácie a azylu poskytovaním aktuálnych, objektívnych a spoľahlivých informácií o migrácii a azyle s cieľom podporovať tvorbu politiky v týchto oblastiach v Európskej únii; (c) poskytovať všeobecnej verejnosti informácie uvedené v písmene b). 3. Na splnenie týchto úloh bude Európska migračná sieť: (a) zhromažďovať a vymieňať aktuálne, objektívne, spoľahlivé a porovnateľné údaje a informácie zo širokého rozsahu zdrojov, a to aj prostredníctvom stretnutí, elektronicky, ako aj prostredníctvom spoločných štúdií a skúmaní otázok ad hoc; (b) vykonávať analýzu údajov a informácií uvedených v písmene a) vrátane zlepšenia porovnateľnosti a poskytovať ju vo formáte, ktorý je ľahko dostupný najmä pre tvorcov politík; (c) poskytovať a zverejňovať pravidelné správy o situácii v oblasti migrácie a azylu v Únii a členských štátoch; (d) prostredníctvom poskytovania informácií, ktoré zhromaždila, slúžiť pre verejnosť ako referenčný zdroj objektívnych a nestranných informácií o migrácii a azyle. 4. Európska migračná sieť, EASO a agentúra Frontex musia zabezpečiť, aby ich príslušné činnosti boli súdržné a koordinované. 5. Európska migračná sieť sa skladá z: (a) Komisie, ktorá koordinuje činnosť Európskej migračnej siete a najmä zabezpečuje, aby sieť náležite zohľadňovala politické priority Únie v oblasti migrácie a azylu; (b) riadiaceho výboru, ktorý poskytuje politické usmernenia a schvaľuje činnosti Európskej migračnej siete a ktorý sa skladá z Komisie a odborníkov z členských štátov, Európskeho parlamentu a ďalších príslušných subjektov; (c) národných kontaktných miest určených členskými štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých príslušných zainteresovaných strán; (d) ostatných relevantných vnútroštátnych subjektov a subjektov na úrovni Únie v oblasti migrácie a azylu. 6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov zavedie podrobné pravidlá týkajúce sa fungovania Európskej migračnej siete v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2. 7. Suma, ktorá bude k dispozícii na Európsku migračnú sieť z ročných rozpočtových prostriedkov tohto fondu, ako aj pracovný program, ktorým sa stanovujú priority pre činnosti siete, sa schvália v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 3, podľa možnosti spolu s pracovným programom pre opatrenia Únie a pomoc v núdzových situáciách. 8. Finančná pomoc poskytovaná na činnosti Európskej migračnej siete bude mať formu grantov určených národným kontaktným miestam prípadne formu verejných zákaziek, a to v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Článok 24 Technická pomoc 1. Na podnet a/alebo v mene Komisie budú z fondu ročne použité až 2,5 mil. EUR na technickú pomoc v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]. 2. Na podnet členského štátu fond prispeje až do 5 % z celkovej sumy pridelenej členskému štátu na technickú pomoc podľa národného programu v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]. KAPITOLA VI ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 25 Osobitné ustanovenia týkajúce sa jednorazových platieb za presídlenie a premiestnenie Odchylne od pravidiel oprávnenosti výdavkov stanovených v článku 18 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie], najmä pokiaľ ide o jednorazové platby a paušálne sadzby, sú jednorazové platby prideľované členským štátom za presídlenie a/alebo premiestnenie podľa tohto nariadenia: – oslobodené od povinnosti byť založené na štatistických alebo historických údajoch, a – poskytnuté za predpokladu, že osoba, v súvislosti s ktorou bola jednorazová platba pridelená, bola skutočne presídlená a/alebo premiestnená v súlade s týmto nariadením. Článok 26 Výkon delegovaných právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty sa udeľuje Komisii za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa automaticky predĺži o rovnako dlhé obdobie, ak Európsky parlament alebo Rada najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti takémuto predĺženiu. 3. Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutie o zrušení ukončí delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je uvedený v rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 5. Delegovaný akt prijatý na základe tohto nariadenia nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 27 Postup výboru 1. Komisii bude pomáhať spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený na základe článku 55 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]. 2. Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 3. Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 28 Preskúmanie Európsky parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie na návrh Komisie najneskôr do 30. júna 2020. Článok 29 Uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie] Na tento fond sa vzťahujú ustanovenia [nariadenia (EÚ) č. .../... ]. Článok 30 Zrušovacie ustanovenie S účinnosťou od 1. januára 2014 sa zrušujú tieto rozhodnutia: (a) rozhodnutie č. 573/2007/ES; (b) rozhodnutie č. 575/2007/ES; (c) rozhodnutie 2007/435/ES; (d) rozhodnutie 2007/381/ES. Článok 31 Prechodné ustanovenia 1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia, príslušných projektov a ročných programov až do ich ukončenia alebo pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007 a 2007/435/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia, finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia 2008/381/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013. 2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní podľa tohto nariadenia zohľadní opatrenia prijaté na základe rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES, 2007/435/ES a 2008/381/ES pred [dátum uverejnenia v úradnom vestníku], ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje takéto spolufinancovanie. 3. Komisia do 31. decembra 2017 automaticky zruší viazanosť tých prostriedkov, ktoré vyhradila na spolufinancovanie v období od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013, pre ktoré jej do termínu predloženia záverečnej správy neboli poslané dokumenty potrebné na ukončenie opatrení, pričom neoprávnene vyplatené sumy sa musia vrátiť. 4. Sumy súvisiace s opatreniami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdneho konania alebo správneho konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa pri výpočtoch sumy, ktorej viazanosť sa automaticky zruší, neberú do úvahy. Článok 32 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so zmluvami. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Orientačné viacročné rozdelenie zdrojov podľa členských štátov na obdobie 2014 – 2020 PRÍLOHA II Zoznam osobitných opatrení podľa článku 16 (1) Zriadenie a rozvoj tranzitných a spracovateľských centier v súvislosti s utečencami v Únii, najmä podpora operácií v súvislosti s presídľovaním v spolupráci s UNHCR (2) Nové prístupy vytvorené v spolupráci s UNHCR a týkajúce sa azylových konaní so zameraním na hlavné tranzitné krajiny, ako napríklad programy ochrany určitých skupín alebo určité postupy posudzovania žiadostí o azyl (3) Spoločné iniciatívy členských štátov v oblasti integrácie, ako napríklad porovnávacie analýzy, partnerské preskúmania alebo testovanie európskych modulov týkajúcich sa napríklad získavania jazykových zručností alebo organizácie úvodných programov (4) Spoločné iniciatívy zamerané na identifikáciu a vykonávanie nových prístupov, ktoré sa týkajú postupov pri prvom kontakte a noriem ochrany maloletých bez sprievodu (5) Spoločné operácie v oblasti návratu vrátane spoločných opatrení týkajúcich sa vykonávania dohôd Únie o readmisii. (6) Spoločné projekty v oblasti opätovnej integrácie v krajinách pôvodu s cieľom zabezpečiť udržateľný návrat, ako aj spoločné opatrenia na posilnenie kapacít tretích krajín na vykonávanie dohôd Únie o readmisii (7) Spoločné iniciatívy zamerané na obnovu celistvosti rodiny a opätovnú integráciu maloletých bez sprievodu do krajín pôvodu (8) Zriadenie spoločných migračných centier v tretích krajinách, ako aj spoločné projekty na podporu spolupráce medzi náborovými agentúrami a službami zamestnanosti z členských štátov a tretích krajín PRÍLOHA III Zoznam spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania na obdobie 2014 – 2015 (1) Regionálny program ochrany vo východnej Európe (Bielorusko, Moldavsko, Ukrajina) (2) Regionálny program ochrany v Africkom rohu (Džibutsko, Keňa, Jemen) (3) Regionálny program ochrany v severnej Afrike (Egypt, Líbya, Tunisko) (4) Utečenci v regióne východnej Afriky / Veľkých jazier (5) Irackí utečenci v Sýrii, Libanone a Jordánsku (6) Irackí utečenci v Turecku LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie a finančný vplyv 1.7. Plánované spôsoby riadenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Oznámenie s názvom Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné veci na obdobie 2014 – 2020; Návrh nariadenia, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia; Návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu. 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB [26] V súčasnosti okruh 3, hlava 18 – Vnútorné záležitosti Budúci viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo) – „Fond pre azyl a migráciu“ Druh návrhu/iniciatívy þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie vnútorných vecí na obdobie 2014 – 2020) ¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia, ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu [27] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúceho opatrenia ¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia presmerovaného na nové opatrenie 1.3. Ciele 1.3.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Konečným cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa. Význam politík v oblasti vnútorných vecí potvrdil Štokholmský program a jeho akčný plán, ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia, azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť pri reagovaní na každodenné problémy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority politík v oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín, by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných iniciatív predložených v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je pomôcť EÚ prekonať súčasnú finančnú a hospodársku krízu a dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Fond pre azyl a migráciu poskytne finančnú pomoc potrebnú na premenu cieľov v oblasti vnútorných vecí Únie na hmatateľné výsledky. 1.3.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB FOND PRE AZYL A MIGRÁCIU a) posilniť a vytvoriť spoločný európsky azylový systém vrátane jeho vonkajšieho rozmeru; b) podporovať legálnu migráciu do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami členských štátov a presadzovať účinnú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane žiadateľov o azyl a medzinárodne chránených osôb; c) posilniť spravodlivé a účinné stratégie členských štátov v oblasti návratu s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu; d) posilniť solidaritu a rozdelenie zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na tie členské štáty, ktoré sú najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi; Súčasné príslušné činnosti ABB: 18.03 (Európsky fond pre utečencov, núdzové opatrenia a Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín) a 18.02 (pokiaľ ide o Európsky fond pre návrat). 1.3.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Účinky návrhu na príjemcov/cieľové skupiny sú podrobnejšie opísané v posúdení vplyvu v oddiele 4.1.2. Zjednodušenie zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch riadenia bude mať vo všeobecnosti jasný priaznivý účinok na postupy, ktorými sa bude riadiť finančná podpora. Hlavnými príjemcami finančnej podpory v oblasti azylu a migrácie budú útvary členských štátov zodpovedné za vykonávanie príslušného acquis alebo politík, ako aj medzinárodné organizácie alebo mimovládne organizácie pracujúce v oblasti azylu a migrácie (postupy prijímania, integračné opatrenia a operácie súvisiace s návratom). Cieľové skupiny, ktoré budú mať úžitok zo zmien, sú žiadatelia o azyl, medzinárodne chránené osoby, presídlení utečenci a ďalší štátni príslušníci tretích krajín, ktorí prichádzajú do EÚ z rôznych dôvodov a majú rôzne potreby (napr. ekonomické potreby, zlúčenie rodiny, maloletí bez sprievodu atď.). Riešenie problematiky týchto cieľových skupín bude jednoduchšie, pretože spojenie rôznych opatrení týkajúcich sa riadenia migrácie do jedného fondu zabezpečí jednoduchší prístup k financovaniu (jeden zodpovedný orgán, lepšia viditeľnosť a jasnejší rozsah činností) a umožní pružnejšiu podporu (napr. rovnaké opatrenie zamerané na viacero cieľových skupín). Rozsah činností sa tiež rozšíri a bude sa vzťahovať na celú migračnú sieť a rôzne cieľové skupiny vrátané rozšírených cieľových skupín, t. j. štátnych príslušníkov tretích krajín druhej generácie (ktorých matka alebo otec sú štátni príslušníci tretích krajín). 1.3.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. V dôsledku potreby uskutočniť pred vymedzením vnútroštátnych programov politický dialóg, v tomto štádiu nie je možné stanoviť definitívny súbor ukazovateľov, ktoré sa použijú na meranie dosiahnutia uvedených osobitných cieľov. Pokiaľ však ide o oblasť azylu a prisťahovalectva, ukazovatele by zahŕňali okrem iného mieru zlepšenia podmienok prijímania žiadateľov o azyl, kvalitu azylových konaní, mieru konvergencie kladných vybavení žiadostí o azyl medzi členskými štátmi a snahy členských štátov v oblasti presídľovania, mieru zvýšenej účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na zamestnanosti, vzdelávaní a v demokratických procesoch, počet navrátilcov a mieru zvýšenej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi vrátane praktickej spolupráce a premiestňovania. 1.4. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.4.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte EÚ bude v období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti vnútorných vecí. Vzhľadom na demografické zmeny, štrukturálne zmeny na trhoch práce a typy hospodárskej súťaže týkajúcej sa zručností bude prezieravá politika v oblasti legálneho prisťahovalectva a integrácie mimoriadne dôležitá na posilnenie konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti EÚ, čo obohatí naše spoločnosti a vytvorí príležitosti pre všetkých. EÚ sa musí tiež riadne venovať nelegálnej migrácii a boju proti obchodovaniu s ľuďmi. Zároveň musíme naďalej prejavovať solidaritu voči tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Dokončenie efektívnejšieho spoločného európskeho a azylového systému, ktorý poskytuje väčšiu ochranu a ktorý odráža naše hodnoty, je naďalej prioritou. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí, a to v plnom súlade so zahraničnou politikou Únie. 1.4.2. Prínos zapojenia Európskej únie Riadenie migračných tokov predstavuje úlohy, ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. Ide o oblasť, kde je mobilizácia rozpočtu EÚ jasnou pridanou hodnotou. Niektoré členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia riadiť. Zásada solidarity a spravodlivé rozdelenie zodpovedností medzi členskými štátmi je preto podstatou spoločných politík v oblasti azylu a prisťahovalectva. Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie finančných dôsledkov tejto zásady. Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie finančných dôsledkov tejto zásady. Vo vzťahu k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a spoločné využívanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a členských štátov. Právo EÚ prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí je odvodené z úpravy hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúcej sa „priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“, a najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2, článku 79 ods. 2 a 4, článku 82 ods. 1, článku 84 a 87 ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ. Návrhy rešpektujú zásadu subsidiarity, pretože veľká časť financovania sa bude realizovať v súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia, a dodržiavajú inštitucionálne právomoci členských štátov. 1.4.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Aj keď sa uvádza, že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí vo všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané z preskúmania v polovici trvania a z konzultácií so zainteresovanými stranami poukazujú na potrebu: – zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti vnútorných vecí, a to znížením počtu finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ strategickejším spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na politické priority a potreby EÚ; – posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík v oblasti vnútorných vecí; – ak je to možné, uprednostňovať zdieľané hospodárenie pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú byrokratickú záťaž; – vytvoriť prístup k spoločnému riadeniu, ktorý bude viac zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že vnútroštátne programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a prioritami politiky EÚ a budú sa sústrediť na dosahovanie výsledkov; – zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom zabezpečiť spektrum nástrojov na z politiky vyplývajúce činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami (vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a udalostí; – vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania správ, finančného riadenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší súboru pravidiel v oblasti ostatných fondov EÚ riadených v rámci spoločného riadenia, s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu pravidiel všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú úroveň súdržnosti a jednotnosti; – poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách; – posilniť úlohu agentúr pre vnútorné veci s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi a poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň zabezpečiť primeranú politickú kontrolu nad činnosťami agentúr. Viac informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého nariadenia. 1.4.4. Súdržnosť a možná súčinnosť s ďalšími finančnými nástrojmi Činnosti, ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť bude podporovať niekoľko ďalších nástrojov EÚ: Európsky sociálny fond v súčasnosti podporuje integračné opatrenia týkajúce sa prístupu na trh práce, pričom fond pre integráciu financuje opatrenia, akými sú napríklad kurzy občianskej orientácie, účasť na spoločenskom a občianskom živote, rovnaký prístup k službám atď. Integračné opatrenia budú rovnakým spôsobom ďalej podporovať Fond pre azyl a migráciu a budúci Európsky sociálny fond. Zložka vonkajšieho rozmeru Fondu pre azyl a migráciu bude podporovať opatrenia v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami, ktoré predovšetkým vyhovujú záujmom a cieľom EÚ, majú priamy vplyv v EÚ a jej členských štátoch a zabezpečujú nadväznosť na činnosti vykonávané na území EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa vykonávať v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ a zahraničnou politikou. Nie je určené na podporu opatrení, ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade potreby bude dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. V tomto kontexte bude nástupca tematického programu pre migráciu a azyl a nástroja stability mimoriadne dôležitý pre oblasť vnútorných vecí. Zatiaľ čo nástroje vonkajšej pomoci podporujú buď rozvojové potreby prijímajúcich krajín, alebo všeobecné politické záujmy EÚ so strategickými partnermi, fondy v oblasti vnútorných vecí budú podporovať osobitné opatrenia v tretích krajinách v záujme migračnej politiky EÚ. Tak vyplnia konkrétnu medzeru a prispejú k dokončeniu súboru nástrojov, ktorý bude EÚ k dispozícii. 1.5. Trvanie a finančný vplyv þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – þ Návrh/iniciatíva je v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – þ Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.6. Plánované spôsoby hospodárenia [28] þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s vykonávaním na: – þ výkonné agentúry – þ subjekty zriadené spoločenstvami [29] – þ vnútroštátne subjekty verejného sektora/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené vykonávaním osobitných opatrení podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách þ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi þDecentralizované hospodárenie s tretími krajinami þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (treba spresniť) V prípade viacerých metód riadenia uveďte v časti „Poznámky“ ďalšie informácie. Poznámky: Návrhy by sa mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia a viacročných vnútroštátnych programov. Ciele, ktoré sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o „opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií. Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho centralizovaného hospodárenie a budú zahŕňať opatrenia v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami. Na zabránenie fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o partnerstve a rámcových d