Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o verejnom obstarávaní /* KOM/2011/0896 v konečnom znení - 2011/0438 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu · Dôvody a ciele návrhu Stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu [KOM(2010) 2020] sa zakladá na troch súvisiacich a vzájomne sa podporujúcich prioritách: vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii, podporovanie nízkouhlíkového a konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje, a podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť. Verejné obstarávanie zohráva v stratégii Európa 2020 kľúčovú úlohu, keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa využívajú na dosiahnutie týchto cieľov prostredníctvom zlepšenia podnikateľského prostredia a podmienok pre podniky v oblasti inovácií a podporovaním väčšieho využívania ekologického obstarávania, čím sa podporí prechod smerom k nízkouhlíkovému hospodárstvu, ktoré efektívne využíva zdroje. V stratégii Európa 2020 sa zároveň zdôrazňuje, že politika verejného obstarávania musí zabezpečiť najefektívnejšie využívanie verejných finančných prostriedkov a že trhy v oblasti obstarávania musia byť v rámci celej Únie otvorené. So zreteľom na tieto úlohy sa platné právne predpisy v oblasti verejného obstarávania musia revidovať a modernizovať, aby sa lepšie prispôsobili meniacemu sa politickému, sociálnemu a hospodárskemu prostrediu. Komisia vo svojom oznámení z 13. apríla 2011 s názvom „Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery“ do svojich dvanástich kľúčových prioritných opatrení, ktoré majú inštitúcie EÚ prijať do konca roku 2012, zahrnula zrevidovaný a zmodernizovaný legislatívny rámec verejného obstarávania s cieľom spružniť zadávanie zákaziek a umožniť lepšie využívanie verejných zákaziek na podporu ostatných politík. Tento návrh má dva vzájomne sa doplňujúce ciele: · Zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov s cieľom zabezpečiť čo najlepšie výsledky obstarávania z hľadiska pomeru medzi kvalitou a cenou. Znamená to najmä zjednodušenie a spružnenie platných pravidiel v oblasti verejného obstarávania. Upravené, efektívnejšie postupy prospejú všetkým hospodárskym subjektom a uľahčia účasť malých a stredných podnikov a cezhraničných uchádzačov. · Umožniť obstarávateľom, aby lepšie využívali verejné obstarávanie na podporu spoločných spoločenských cieľov, ako sú napríklad ochrana životného prostredia, efektívnejšie využívanie zdrojov a energie, boj proti zmene klímy, podporovanie inovácií, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, a zabezpečenie čo najlepších podmienok na poskytovanie vysokokvalitných sociálnych služieb. · Všeobecný kontext Verejné obstarávanie zohráva v celkovej hospodárskej výkonnosti Európskej únie dôležitú úlohu. Orgány verejnej správy v Európe vynakladajú približne 18 % HDP na tovar, práce a služby. Verejné obstarávanie sa vzhľadom na objem nákupov môže využiť ako silný nástroj na dosiahnutie jednotného trhu, ktorý bude podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Súčasná generácia smerníc o verejnom obstarávaní, konkrétne smernice 2004/17/ES[1] a 2004/18/ES[2], sú posledným krokom v dlhom vývoji, ktorý sa začal v roku 1971 prijatím smernice 71/305/EHS. Dané smernice sa zaistením transparentných a nediskriminačných postupov snažia najmä o zabezpečenie toho, aby hospodárske subjekty z celého jednotného trhu mohli pri uchádzaní sa o verejné zákazky v plnej miere využívať základné slobody. Komplexné hospodárske hodnotenie ukázalo, že smernice o verejnom obstarávaní do značnej miery dosiahli svoje ciele. Viedli k väčšej transparentnosti a intenzívnejšej hospodárskej súťaži, pričom vďaka nižším cenám dosiahli merateľné úspory. Zúčastnené strany však napriek tomu požadovali preskúmanie smerníc o verejnom obstarávaní, aby sa zjednodušili pravidlá, zvýšila sa ich účinnosť a efektívnosť a aby sa lepšie prispôsobili meniacemu sa politickému, sociálnemu a hospodárskemu prostrediu. Upravené, efektívnejšie konania zvýšia pružnosť pre verejných obstarávateľov, prospejú všetkým hospodárskym subjektom a uľahčia účasť malých a stredných podnikov a cezhraničných uchádzačov. Zlepšené pravidlá verejného obstarávania ďalej verejným obstarávateľom umožnia, aby sa verejné obstarávanie lepšie využívalo na podporu spoločných spoločenských cieľov, akými sú napríklad ochrana životného prostredia, efektívnejšie využívanie zdrojov a energie, boj proti zmene klímy, podporovanie inovácií a sociálneho začlenenia, a zabezpečenie čo najlepších podmienok na poskytovanie vysokokvalitných sociálnych služieb. Tieto zámery potvrdili aj výsledky konzultácie so zúčastnenými stranami, ktorú Komisia uskutočnila na jar 2011, keď veľmi veľká väčšina zúčastnených strán podporila návrh preskúmať smernice o verejnom obstarávaní s cieľom lepšie ich prispôsobiť novým úlohám verejných obstarávateľov a hospodárskych subjektov. · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Návrhom sa spoločne s navrhovanou novou smernicou o verejnoprospešných službách nahradia smernice 2004/17/ES a 2004/18/ES ako hlavné prvky legislatívneho rámca Európskej únie pre verejné obstarávanie. Smernica bude doplnená ďalšími prvkami tohto legislatívneho rámca: · smernicou 2009/81/ES[3] sa stanovujú konkrétne pravidlá pre obstarávanie v oblasti obrany a citlivej bezpečnosti, · smernicou 89/665/EHS[4] sa zriaďujú spoločné normy pre národné postupy preskúmavania na zabezpečenie toho, aby boli vo všetkých krajinách EÚ k dispozícii rýchle a účinné prostriedky nápravy v prípadoch, keď sa uchádzači domnievajú, že zákazka bola zadaná nespravodlivo. · Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Touto iniciatívou sa vykonáva stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu [KOM(2010) 2020] a hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020: Digitálna agenda pre Európu [KOM(2010) 245], Únia inovácií [KOM(2010) 546], Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie [KOM(2010) 614], Energia 2020 [KOM(2010) 639] a Európa efektívne využívajúca zdroje [KOM(2011) 21]. Vykonáva sa ňou aj Akt o jednotnom trhu [KOM(2011) 206], a to predovšetkým jeho dvanáste kľúčové opatrenie s názvom „Revidovaný a modernizovaný legislatívny rámec verejného obstarávania“. Je súčasťou strategickej iniciatívy pracovného programu Komisie na rok 2011. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu · Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Komisia 27. januára 2011 uverejnila Zelenú knihu o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ – Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania[5] a začala širokú verejnú konzultáciu o možnostiach legislatívnych zmien s cieľom uľahčiť a spružniť zadávanie verejných zákaziek a umožniť lepšie využívanie verejných zákaziek na podporu ostatných politík. Zámerom tejto zelenej knihy bolo určiť niekoľko kľúčových oblastí reformy a požiadať zúčastnené strany o názory na konkrétne možnosti legislatívnych zmien. Oblasti, na ktoré sa zelená kniha zameriavala, sa týkali potrieb zjednodušenia a spružnenia konaní, strategického využívania verejného obstarávania na podporu ostatných cieľov politiky, zlepšenia prístupu malých a stredných podnikov k verejným zákazkám a boja proti protekcionárstvu, korupcii a konfliktom záujmov. Verejná konzultácia sa skončila 18. apríla 2011 a stretla sa s veľkou odozvou. Komisia dostala celkovo 623 odpovedí, ktoré pochádzali od rôznych skupín zúčastnených strán vrátane ústredných orgánov členských štátov, miestnych a regionálnych verejných obstarávateľov a ich združení, podnikov, priemyselných združení, akademickej obce, organizácií občianskej spoločnosti (vrátane odborových zväzov) a jednotlivých občanov. Väčšina odpovedí pochádzala zo Spojeného kráľovstva, z Nemecka, Francúzska a v menšej miere z Belgicka, Talianska, Holandska, Rakúska, Švédska, Španielska a Dánska. Výsledky konzultácie boli zhrnuté v súhrnnej správe[6] a predstavené a prediskutované na verejnej konferencii 30. júna 2011[7]. Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Drvivá väčšina zúčastnených strán ocenila iniciatívu Komisie preskúmať súčasnú politiku verejného obstarávania. Zúčastnené strany spomedzi rôznych tém analyzovaných v zelenej knihe mimoriadne dôrazne poukázali na potrebu zjednodušiť a spružniť konania. Jasná väčšina všetkých skupín zúčastnených strán napríklad podporila myšlienku umožniť väčšie využitie súťažného konania s rokovaním. Bola vyjadrená aj silná podpora opatreniam na zníženie administratívnej záťaže spojenej s výberom uchádzača. Názory zúčastnených strán na strategické využitie verejného obstarávania na dosiahnutie spoločenských cieľov stratégie Európa 2020 boli zmiešané. Mnohé zúčastnené strany, najmä podniky, prejavili všeobecný nepriaznivý postoj k myšlienke využitia verejného obstarávania na podporu ostatných politických cieľov. Ostané zúčastnené strany, predovšetkým organizácie občianskej spoločnosti, dôrazne zastávali takéto strategické využitie a podporovali ďalekosiahle zmeny samotných zásad politiky verejného obstarávania Európskej únie. · Získavanie a využívanie odborných znalostí Komisia okrem konzultácií o zelenej knihe uskutočnila v období 2010/2011 komplexné posúdenie vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania, pričom čerpala z mnohých dôkazov a nového nezávislého výskumu. Štúdie hodnotili hlavne náklady a účinnosť obstarávacích konaní, aspekty cezhraničného obstarávania, prístup malých a stredných podnikov k trhom verejného obstarávania a strategické využívanie verejného obstarávania v Európe. Výsledky hodnotenia jasne ukázali, že smernice o verejnom obstarávaní 2004/17/ES a 2004/18/ES pomohli vytvoriť kultúru transparentnosti a obstarávanie zamerané na výsledky, čo prinieslo úspory a zlepšilo kvalitu výsledkov obstarávania, ktoré výrazne presiahli náklady verejných obstarávateľov a dodávateľov na tieto konania. Pri hodnotení sa tiež zistilo, že rozdiely vo vykonávaní a uplatňovaní smerníc viedli v jednotlivých členských štátoch k rozdielnym výsledkom. Čas potrebný na ukončenie konaní a náklady verejných obstarávateľov sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. · Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu a jeho zhrnutie poskytujú prehľad o rôznych možnostiach pre každú z piatich skupín základných problémov (administratívna organizácia, rozsah, konania, strategické obstarávanie a prístup k trhom verejného obstarávania). Na základe analýzy výhod a nevýhod rôznych možností sa určil balík uprednostňovaných možností, ktorý by mal optimalizovať synergie medzi rôznymi riešeniami, ktoré umožnia vytvorenie úspor, keď jeden druh opatrenia vykompenzuje súvisiace náklady spôsobené iným opatrením (napr. možné zvýšené procedurálne požiadavky spôsobené opatreniami strategického obstarávania by sa čiastočne mohli vykompenzovať úsporami súvisiacimi so zlepšeným návrhom obstarávacích konaní). Tieto uprednostňované možnosti tvoria základ predmetného návrhu. Návrh správy o posúdení vplyvu preskúmal výbor pre posudzovanie vplyvu, ktorý požiadal o zmeny a doplnenia predovšetkým v súvislosti s určením konkrétnych prvkov legislatívneho rámca, ktoré treba riešiť, opisom možností, o ktorých sa diskutuje, dôkladnejšou analýzou nákladov a prínosov vybraných hlavných opatrení a systematickým zapracovaním názorov zúčastnených strán do vymedzenia problému, ako aj na doplnenie analýzy vplyvu. Tieto odporúčania na zlepšenie boli zahrnuté do záverečnej správy. Stanoviská Rady pre hodnotenie vplyvu k správe sa uverejňujú spolu s týmto návrhom, záverečnou správou o hodnotení vplyvu a jej zhrnutím. 3. Právne prvky návrhu · Právny základ Návrh vychádza z článku 53 ods. 1, článkov 62 a 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje vtedy, ak návrh nepatrí do výlučnej právomoci EÚ. Členské štáty nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť ciele tohto návrhu z týchto dôvodov: Koordinácia konaní verejného obstarávania presahujúcich určité hranice sa ukázala byť dôležitým nástrojom na dosiahnutie vnútorného trhu v oblasti verejného obstarávania tým, že pre hospodárske subjekty z celého jednotného trhu zabezpečila efektívny a rovnaký prístup k verejným zákazkám. Skúsenosti so smernicami 2004/17/ES a 2004/18/ES a skoršími generáciami smerníc o verejnom obstarávaní ukázali, že celoeurópske obstarávacie konania zabezpečujú transparentnosť a objektívnosť verejného obstarávania, čo vedie k významným úsporám a lepším výsledkom obstarávania, ktoré prinášajú osoh orgánom členských štátov a v konečnom dôsledku aj európskym daňovým poplatníkom. Tento cieľ by nebolo možné v dostatočnej miere dosiahnuť činnosťou členským štátov, ktorá by nevyhnutne viedla k rozdielnym požiadavkám a prípadne k odporujúcim si procedurálnym režimom, čo by zvýšilo regulačnú komplikovanosť a vytvorilo neoprávnené prekážky pre cezhraničné činnosti. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu prostredníctvom súboru celoeurópsky koordinovaných obstarávacích konaní. Návrh je navyše založený na prístupe využívajúcom súbor nástrojov, ktorý členským štátom umožňuje maximálnu pružnosť pri prispôsobovaní postupov a nástrojov svojej konkrétnej situácii. Návrhom sa v porovnaní so súčasnými smernicami o verejnom obstarávaní značne zníži administratívna záťaž verejných obstarávateľov aj hospodárskych subjektov v súvislosti s vykonávaním konaní. V prípade, že sa naplánujú nové požiadavky (napríklad v súvislosti so strategickým obstarávaním), sa tieto požiadavky vykompenzujú odstránením obmedzení v iných oblastiach. · Výber nástrojov Keďže návrh vychádza z článku 53 ods. 1, článkov 62 a 114 ZFEÚ, táto zmluva nepovoľuje využitie nariadenia na ustanovenia vzťahujúce sa na obstarávanie tovaru aj služieb. Navrhovaným nástrojom je preto smernica. Nelegislatívne možnosti boli počas postupu posudzovania vplyvu zavrhnuté z dôvodov, ktoré sú podrobne uvedené v posúdení vplyvu. 4. Vplyv na rozpočet Návrh nemá žiaden vplyv na rozpočet. 5. Dodatočné informácie · Zrušenie existujúcich právnych predpisov Prijatie návrhu bude viesť k zrušeniu súčasných právnych predpisov (smernice 2004/18/EHS). · Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o preskúmaní týkajúcu sa hospodárskych dôsledkov výšky prahových hodnôt. · Transpozičné opatrenia a vysvetľujúce dokumenty Návrh sa vzťahuje na oblasť, v ktorej právne predpisy Únie plnia koordinačnú funkciu, a má významný vplyv na široké spektrum oblastí vnútroštátnych právnych predpisov. Mnohé ustanovenia predstavujú napriek koordinačnej funkcii úplnú harmonizáciu a návrh obsahuje značný počet právnych povinností. Členské štáty dopĺňajú pravidlá Únie vnútroštátnymi dodatočnými ustanoveniami, aby sa tak celý systém stal funkčný. Komisia v tejto súvislosti identifikovala niekoľko faktorov, ktoré si na účel správneho pochopenia transponujúcich opatrení a na účel fungovania celého systému pravidiel obstarávania na vnútroštátnej úrovni vyžadujú, aby členské štáty poskytli bližšie vysvetlenia. Medzi dané faktory patria tieto skutočnosti: – transponujúce a vykonávacie opatrenia sa prijímajú na rôznych inštitucionálnych úrovniach (vnútroštátnej/federálnej, regionálnej, miestnej), – popri rôznych regulačných vrstvách sa v mnohých členských štátoch stanovujú pravidlá aj podľa dotknutého sektora alebo druhu príslušného obstarávania, – správne opatrenia všeobecnej alebo konkrétnej povahy dopĺňajú hlavný právny rámec a v niektorých prípadoch sa s ním prekrývajú. Len členské štáty dokážu vysvetliť, ako sa rôznymi opatreniami transponujú smernice Únie upravujúce oblasť verejného obstarávania a ako tieto oparenia pôsobia na iné opatrenia. Z týchto dôvodov by sa dokumenty, v ktorých sa vysvetľuje vzťah medzi rôznymi časťami tejto smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných opatrení, mali predložiť spolu s transponujúcimi opatreniami; vzťahuje sa to najmä na tabuľky zhody, ktoré predstavujú operačný nástroj na analýzu vnútroštátnych opatrení. · Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka záležitosti EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. · Podrobné vysvetlenie návrhu 1) Zjednodušenie a spružnenie obstarávacích konaní Navrhnutou smernicou sa zabezpečuje zjednodušenie a spružnenie procedurálneho režimu zriadeného súčasnými smernicami o verejnom obstarávaní. Na tento účel obsahuje tieto opatrenia: Objasnenie rozsahu pôsobnosti: Základná koncepcia „obstarávania“, ktorá sa uvádza aj v názve navrhovanej smernice, bola novo vymedzená s cieľom lepšie určiť rozsah a účel predpisov o obstarávaní a zjednodušiť uplatňovanie prahových hodnôt. Vymedzenie určitých kľúčových pojmov určujúcich rozsah smernice (ako napríklad inštitúcia, ktorá sa spravuje verejným právom, verejné zákazky na uskutočnenie prác a verejné zákazky na poskytnutie služieb, zmiešané zákazky) boli revidované s cieľom zohľadniť judikatúru Súdneho dvora. Návrh sa zároveň usiluje zachovať kontinuitu používania pojmov a koncepcií, ktoré sa v priebehu rokov vyvinuli z judikatúry Súdneho dvora a ktoré zástupcovia z praxe dobre poznajú. V tejto súvislosti treba poznamenať, že menšie odchýlky od textu a znenia známych z predchádzajúcich smerníc neznamenajú nutne zmenu podstaty, ale môžu byť výsledkom zjednodušenia textov. Zruší sa tradičné rozlišovanie medzi takzvanými prioritnými a neprioritnými službami (služby typu A a typu B). Výsledky hodnotenia ukázali, že už nie je dôvod na obmedzenie úplného uplatňovania predpisov o obstarávaní na obmedzenú skupinu služieb. Jasne sa však ukázalo aj to, že bežný režim obstarávania nie je prispôsobený sociálnym službám, ktoré potrebujú osobitný súbor pravidiel (pozri ďalej v texte). Prístup využívajúci súbor nástrojov: Systémy členských štátov poskytnú dve základné formy konaní: otvorené a užšie konanie. Okrem toho môžu ako štandardné konanie stanoviť rokovacie konanie so zverejnením, súťažný dialóg a/alebo partnerstvo v oblasti inovácií, ktoré predstavuje novú formu konania pre inovačné obstarávanie (pozri ďalej v texte), alebo môžu stanoviť určité podmienky pre tieto konania. Verejní obstarávatelia budú mať okrem toho k dispozícii súbor šiestich osobitných metód a nástrojov obstarávania určených na hromadné a elektronické obstarávanie: rámcové dohody, dynamické nákupné systémy, elektronické aukcie, elektronické katalógy, centrálne obstarávacie inštitúcie a spoločné obstarávanie. Tieto nástroje boli v porovnaní so súčasnou smernicou zlepšené a objasnené, aby sa zjednodušilo elektronické obstarávanie. Jednoduchší režim pre verejných obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni: Návrhom sa v súlade s Dohodou Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o vládnom obstarávaní stanovuje zjednodušený režim obstarávania, ktorý sa vzťahuje na všetkých verejných obstarávateľov pod úrovňou ústrednej vlády, ako napríklad miestne a regionálne orgány. Títo obstarávatelia môžu využiť predbežné informatívne oznámenie ako prostriedok výzvy na súťaž. Ak využijú túto možnosť, nebudú musieť pred začatím obstarávacieho konania zverejniť osobitné oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania. Zároveň môžu stanoviť určité časové lehoty pružnejším spôsobom na základe vzájomnej dohody s účastníkmi. Podpora elektronického obstarávania: Využívanie elektronickej komunikácie a elektronického spracovania transakcií verejnými obstarávateľmi môže priniesť výrazné úspory a zlepšiť výsledky obstarávania, pričom sa zníži odpad a výskyt chýb. Zámerom návrhu je pomôcť členským štátom prejsť na elektronické obstarávanie, čo dodávateľom umožní zúčastňovať sa online obstarávacích konaní na celom vnútornom trhu. Navrhovanou smernicou sa na tento účel stanovuje povinné zasielanie oznámení o vyhlásení verejného obstarávania v elektronickej forme, povinná elektronická dostupnosť podkladov k obstarávaniu a ukladá sa prechod na plne elektronickú komunikáciu, a to najmä pre elektronické predkladanie vo všetkých obstarávacích konaniach, v priebehu prechodného obdobia dvoch rokov. Upravujú a zlepšujú sa ňou dynamické nákupné systémy a elektronické katalógy, ktoré predstavujú plne elektronické nástroje obstarávania osobitne prispôsobené hromadnému obstarávaniu, ktoré vykonávajú centrálne obstarávacie inštitúcie. Nástroj elektronického obstarávania by verejným obstarávateľom takisto umožnil zabraňovať chybám, ako aj odhaľovať a opravovať chyby spôsobené vo všeobecnosti nesprávnym pochopením alebo výkladom pravidiel verejného obstarávania. Modernizácia konaní: Návrhom sa zriaďuje pružnejší a jednoduchší prístup pre určité dôležité prvky obstarávacích konaní. Časové lehoty na účasť a na predkladanie ponúk boli skrátené, čo umožňuje rýchlejšie a racionálnejšie obstarávanie. Odlíšenie výberu uchádzačov od zadávania zákazky, ktoré je často zdrojom chýb a nedorozumení, sa spružnilo, čo verejným obstarávateľom umožňuje vybrať si najpraktickejšiu postupnosť prostredníctvom preskúmania kritérií na vyhodnotenie ponúk pred preskúmaním podmienok účasti a zohľadniť organizáciu a kvalitu pracovníkov určených na plnenie zákazky ako kritérium na vyhodnotenie ponúk. Dôvody na vylúčenie záujemcov a uchádzačov boli preskúmané a objasnené. Verejní obstarávatelia budú mať právo vylúčiť hospodárske subjekty, u ktorých sa preukázali značné alebo trvalé nedostatky v plnení predchádzajúcich zákaziek. Návrh ustanovuje aj možnosť „očistenia sa“: verejní obstarávatelia môžu akceptovať záujemcov alebo uchádzačov napriek existencii dôvodu na vylúčenie, ak títo prijali náležité opatrenia na nápravu dôsledkov akéhokoľvek nezákonného správania a účinne predchádzajú ďalším prípadom nesprávneho konania. Úprava zákaziek počas ich trvania sa pre zástupcov z praxe stáva čoraz významnejšou a problematickejšou otázkou. Osobitné ustanovenie o úprave zákaziek sa venuje základnému riešeniu vypracovanému judikatúrou a stanovuje pragmatické riešenie pre nepredvídané okolnosti, ktoré si vyžadujú upravenie verejnej zákazky počas jej trvania. 2) Strategické využívanie verejného obstarávania ako reakcia na nové výzvy Navrhnutá smernica sa zakladá na takzvanom umožňujúcom prístupe, ktorý verejným obstarávateľom poskytuje nástroje potrebné na podporu dosiahnutia strategických cieľov stratégie Európa 2020 prostredníctvom využitia ich kúpnej sily na obstaranie tovaru a služieb, ktoré rozvíjajú inovácie, rešpektujú životné prostredie a bojujú proti zmene klímy, pričom zároveň zlepšujú zamestnanosť, verejné zdravie a sociálne podmienky. Náklady na životný cyklus: Návrh poskytuje verejným obstarávateľom možnosť vychádzať pri svojich rozhodnutiach o zadaní zákazky z nákladov na životný cyklus obstarávaných výrobkov, služieb alebo prác. Životný cyklus zahŕňa všetky fázy existencie výrobku alebo prác alebo poskytovania služby, od získania suroviny, cez výrobu zdrojov až po likvidáciu, odstránenie a ukončenie. Zohľadnené náklady nezahŕňajú len priame peňažné výdavky, ale aj vonkajšie environmentálne náklady, ak je možné ich peňažné vyjadrenie a overenie. Ak bola vypracovaná spoločná metodika Európskej únie pre výpočet nákladov na životný cyklus, verejní obstarávatelia ju musia použiť. Výrobný proces: Verejní obstarávatelia môžu v technických špecifikáciách a kritériách na vyhodnotenie ponúk odkazovať na všetky faktory, ktoré sú priamo spojené s výrobným procesom, pokiaľ odkazujú na aspekty výrobného procesu, ktoré sú úzko spojené s konkrétnou výrobou obstarávaného tovaru alebo konkrétnym poskytnutím obstarávanej služby. Vylučujú sa tak požiadavky, ktoré nesúvisia s procesom výroby výrobkov, prác alebo služieb, ktorých sa obstarávanie týka, ako napríklad požiadavky na všeobecnú sociálnu zodpovednosť podniku, ktoré sa vzťahujú na celú činnosť zhotoviteľa. Značky: Verejní obstarávatelia môžu požadovať, aby práce, tovary alebo služby boli označené osobitnými značkami, ktoré potvrdzujú environmentálne, sociálne alebo iné charakteristiky, pod podmienkou, že akceptujú aj rovnocenné značky. Týka sa to napríklad európskych alebo (viac)národných environmentálnych značiek alebo značiek potvrdzujúcich, že výrobok bol vyrobený bez využitia detskej práce. Predmetné systémy certifikácie sa musia týkať charakteristík spojených s predmetom zákazky a musia byť vypracované na základe vedeckých informácií, vytvorené v otvorenom a transparentnom postupe a prístupné všetkým zainteresovaným stranám. Sankcionovanie porušení záväzných sociálnych, pracovných alebo environmentálnych právnych predpisov: Verejný obstarávateľ môže na základe navrhnutej smernice z konania vylúčiť hospodárske subjekty, ak zistí porušenie povinností stanovených právnymi predpismi Únie v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva alebo ustanovení medzinárodného pracovného práva. Verejní obstarávatelia budú okrem toho povinní zamietnuť ponuky, ak zistia, že majú neobvykle nízke ceny z dôvodu porušovania právnych predpisov Únie v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva. Sociálne služby: Posúdenie vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania ukázalo, že sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby majú osobitné charakteristiky, pre ktoré nie sú vhodné na uplatnenie bežných konaní na zadávanie verejných zákaziek na poskytnutie služieb. Tieto služby sa zvyčajne poskytujú v osobitnom kontexte, ktorý sa v jednotlivých členských štátoch značne líši z dôvodu rozdielnych administratívnych, organizačných a kultúrnych daností. Tieto služby majú vzhľadom na svoju povahu len veľmi obmedzený cezhraničný rozmer. Členské štáty by preto mali mať do značnej miery možnosť organizovať výber poskytovateľov služieb podľa vlastného uváženia. Návrh to zohľadňuje prostredníctvom zriadenia osobitného režimu pre verejné zákazky na poskytnutie takýchto služieb s vyššou prahovou hodnotou vo výške 500 000 EUR a ukladá len rešpektovanie základných zásad transparentnosti a rovnakého zaobchádzania. Kvantitatívna analýza hodnôt zákaziek na predmetné služby zadaných zahraničným hospodárskym subjektom ukázala, že o zákazky pod touto hodnotu zvyčajne nie je žiadny cezhraničný záujem. Inovácie: Výskum a inovácie zohrávajú v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ústrednú úlohu. Verejní obstarávatelia by mali mať možnosť kupovať inovatívne výrobky a služby podporujúce budúci rast a zlepšujúce efektívnosť a kvalitu verejných služieb. Návrhom sa na tento účel zriaďuje partnerstvo v oblasti inovácií, ktoré predstavuje nové osobitné konanie na vývoj a následný nákup nových inovačných výrobkov, prác a služieb pod podmienkou, že môžu byť dodané na dohodnutej úrovni výkonu a za dohodnuté náklady. Návrhom sa okrem toho zlepšuje a zjednodušuje súťažný dialóg a zjednodušuje cezhraničné spoločné obstarávanie, ktoré predstavuje dôležitý nástroj inovatívneho obstarávania. 3) Lepší prístup k trhu pre malé a stredné podniky a začínajúce podniky Malé a stredné podniky (MSP) majú obrovský potenciál na tvorbu pracovných miest, rast a inovácie. Ľahký prístup k trhom obstarávania im môže pomôcť rozvíjať tento potenciál a verejným obstarávateľom zároveň umožní rozšíriť svoju dodávateľskú základňu, čo bude mať priaznivý vplyv na intenzívnejšiu hospodársku súťaž v oblasti verejných zákaziek. S cieľom zabezpečiť čo najlepšiu dostupnosť verejných zákaziek pre MSP Komisia v roku 2008 zverejnila kódex s názvom „Európsky kódex osvedčených postupov na uľahčenie prístupu MSP k zákazkám verejného obstarávania“[8]. Návrh vychádza z tejto práce a poskytuje konkrétne opatrenia na odstránenie prekážok prístupu na trh pre MSP. Zjednodušenie povinností poskytovať informácie: Všeobecné zjednodušenie povinností poskytovať informácie v rámci obstarávacích konaní veľmi prospeje MSP. Návrhom sa ustanovuje povinné prijímanie vlastných vyhlásení ako dôkazu prima facie na účely výberu. Samotné predkladanie listinných dôkazov sa zjednoduší vďaka štandardizovanému dokumentu, európskemu pasu verejného obstarávania, ktorý predstavuje dôkaz neexistencie dôvodov na vylúčenie. Rozdelenie na viacero častí: Verejní obstarávatelia budú podnecovaní, aby rozdeľovali verejné zákazky na viacero homogénnych alebo heterogénnych častí, aby boli prístupnejšie pre MSP. Ak sa rozhodnú, že zákazky nerozdelia, budú mať povinnosť poskytnúť osobitné vysvetlenie. Obmedzenie podmienok účasti: Aby sa zabránilo neodôvodneným prekážkam účasti MSP, navrhovaná smernica obsahuje vyčerpávajúci zoznam možných podmienok účasti na obstarávacích konaniach a výslovne sa v nej uvádza, že akékoľvek takéto podmienky sa obmedzia „na podmienky, ktoré náležite zabezpečia, aby mal záujemca alebo uchádzač... kapacity a... schopnosti vykonať zadávanú zákazku“. Požiadavky týkajúce sa výšky obratu, ktoré často predstavujú obrovskú prekážku prístupu MSP, sú okrem riadne odôvodnených prípadov jasne obmedzené na trojnásobnú výšku odhadovanej hodnoty zákazky. Na záver, akékoľvek podmienky účasti skupín hospodárskych subjektov – nástroja, ktorý je osobitne dôležitý pre MSP – musia byť zdôvodnené objektívnymi dôvodmi a primerané. Priame platby subdodávateľom: Členské štáty môžu ďalej stanoviť, že subdodávatelia môžu za tovar, práce a služby poskytnuté hlavnému zhotoviteľovi v rámci plnenia zákazky požadovať priamu platbu od verejného obstarávateľa. Subdodávateľom, ktorí sú často MSP, to poskytuje účinný spôsob ochrany ich záujmu dostať zaplatené. 4) Riadne konanie Príslušné finančné záujmy a úzka interakcia medzi verejným a súkromným sektorom robia z verejného obstarávania rizikovú oblasť pre nekalé podnikateľské postupy, ako sú konflikty záujmov, protekcionárstvo a korupcia. Návrhom sa zlepšujú súčasné zábezpeky proti takýmto rizikám a zriaďuje sa ďalšia ochrana. Konflikty záujmov: Návrh obsahuje osobitné ustanovenie o konflikte záujmov, ktoré zahŕňa skutočné, potenciálne alebo vnímané situácie konfliktu záujmov týkajúce sa zamestnancov verejného obstarávateľa alebo prípady, keď poskytovatelia obstarávacích služieb zasahujú do konania, a členovia manažmentu verejného obstarávateľa môžu ovplyvniť výsledok obstarávacieho konania, aj keď sa na ňom oficiálne nezúčastňujú. Nezákonné konanie: Návrh obsahuje osobitné ustanovenie zamerané proti nezákonnému konaniu záujemcov a uchádzačov, ako sú napríklad pokusy o neprimerané ovplyvňovanie rozhodovacieho procesu alebo o uzatváranie dohôd s ostatnými účastníkmi s cieľom ovplyvniť výsledok konania, pričom takíto záujemcovia a uchádzači musia byť z konania vylúčení. Takéto nezákonné činnosti porušujú základné zásady Európskej únie a môžu viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Nespravodlivé výhody: Trhové konzultácie predstavujú pre verejných obstarávateľov užitočný nástroj na získanie informácií o štruktúre, spôsobilosti a kapacite trhu a zároveň na informovanie subjektov na trhu o obstarávacích projektoch a podmienkach verejných obstarávateľov. Predbežné styky s účastníkmi trhu však nesmú viesť k nespravodlivým výhodám a narušeniu hospodárskych súťaží. Návrh preto obsahuje osobitné ustanovenie o ochrane proti nemiestnemu uprednostňovaniu účastníkov, ktorí radili verejnému obstarávateľovi alebo sa podieľali na príprave konania. 5) Riadenie Vnútroštátne orgány dohľadu: Hodnotenie ukázalo, že nie všetky členské štáty dôsledne a systematicky monitorujú uplatňovanie a fungovanie pravidiel verejného obstarávania. Narúša to účinné a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Európskej únie. V návrhu sa preto stanovuje, že členské štáty musia určiť jeden vnútroštátny orgán zodpovedný za monitorovanie, vykonávanie a kontrolu právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania. Len jeden orgán s prierezovými úlohami zabezpečí prehľad hlavných problémov vykonávania a bude schopný navrhnúť vhodné opatrenia na nápravu štrukturálnejších problémov. Bude vedieť poskytnúť okamžitú spätnú väzbu k fungovaniu politiky a možným slabým stránkam vnútroštátnych právnych predpisov a postupov, čo prispeje k rýchlemu nájdeniu riešení a zlepšeniu obstarávacích konaní. Znalostné centrá: Verejní obstarávatelia často nemajú interné odborné znalosti na vykonávanie zložitých projektov obstarávania. Vhodná a nezávislá odborná podpora administratívnych štruktúr by mohla výrazne zlepšiť výsledky obstarávania rozšírením vedomostnej základne a zvýšením profesionálnosti verejných obstarávateľov, ako aj poskytnutím pomoci podnikom, najmä MSP. Návrh preto členským štátom ukladá povinnosť poskytnúť podporné štruktúry, ktoré budú poskytovať právne a ekonomické poradenstvo, usmernenia, odbornú prípravu a pomoc pri príprave a uskutočňovaní obstarávacích konaní. Podporné štruktúry alebo mechanizmy na vnútroštátnej úrovni už existujú, ale ich organizácia je veľmi rozdielna a pokrývajú rozličné oblasti záujmu verejných obstarávateľov. Členské štáty preto budú môcť využiť tieto mechanizmy, ktoré predstavujú vhodný a moderný nástroj schopný poskytnúť primeranú podporu pre verejných obstarávateľov a hospodárske subjekty, ťažiť z ich odborných znalostí a propagovať ich služby. S cieľom posilniť boj proti korupcii a protekcionárstvu, verejní obstarávatelia budú mať povinnosť zaslať znenie uzavretých zákaziek orgánu dohľadu, ktorý tak bude schopný preskúmať tieto zákazky s cieľom odhaliť podozrivé prejavy, a sprístupniť tieto dokumenty zainteresovaným osobám, pokiaľ sa tým neohrozujú oprávnené verejné alebo súkromné záujmy. Je však potrebné vyhnúť sa vytvoreniu neprimeranej administratívnej záťaže a povinnosť zasielať plné znenie uzavretých zákaziek by preto mala zostať obmedzená na zákazky s relatívne vysokou hodnotou. Navrhovanými prahovými hodnotami by sa vytvorila správna rovnováha medzi rastúcou administratívnou záťažou a zaistením väčšej transparentnosti: na tovar a služby by sa uplatňovala prahová hodnota 1 000 000 EUR a ďalšia prahová hodnota by bola 10 000 000 EUR, pričom táto povinnosť by sa vzťahovala na 10 % až 20% všetkých obstarávaní uverejnených v Úradnom vestníku. Nepredpokladá sa, že by požiadavky týkajúce sa orgánov dohľadu a znalostných centier spôsobili ďalšiu finančnú záťaž pre členské štáty. V prípade, že sa predpokladá vznik nákladov na reorganizáciu alebo doladenie činností existujúcich mechanizmov a štruktúr, tieto náklady vykompenzuje zníženie nákladov (verejných obstarávateľov a aj podnikov) na súdne spory, nákladov súvisiacich s oneskorením udelenia zákazky z dôvodu nesprávneho uplatňovania pravidiel verejného obstarávania alebo zlej prípravy obstarávacích konaní, ako aj nákladov súvisiacich so skutočnosťou, že poradenstvo sa verejným obstarávateľom v súčasnosti poskytuje roztriešteným a neefektívnym spôsobom. Administratívna spolupráca: Návrhom sa stanovuje aj efektívna spolupráca, ktorá vnútroštátnym orgánom dohľadu umožní vymieňať si informácie a osvedčené postupy a spolupracovať pomocou informačného systému o vnútornom trhu (IMI). 2011/0438 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o verejnom obstarávaní (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, článok 62 a článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom[9], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[11], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Zadávanie verejných zákaziek orgánmi členských štátov alebo v ich mene musí byť v súlade so zásadami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a najmä so zásadami voľného pohybu tovaru, slobody usadenia a slobody poskytovania služieb, ako aj so zásadami, ktoré z nich vyplývajú, ako sú rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, vzájomné uznávanie, proporcionalita a transparentnosť. Pre verejné zákazky, ktoré presahujú určitú hodnotu, by sa však mali vypracovať ustanovenia, ktoré budú koordinovať vnútroštátne obstarávacie konania, aby sa zabezpečilo, že tieto zásady budú mať praktický vplyv a že verejné obstarávanie bude otvorené hospodárskej súťaži. (2) Verejné obstarávanie zohráva v stratégii Európa 2020[12] kľúčovú úlohu, keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa využívajú na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a na zabezpečenie najefektívnejšieho využitia verejných finančných prostriedkov. Na tento účel sa aktuálne pravidlá upravujúce verejné obstarávanie prijaté na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb[13] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[14] musia zrevidovať a zmodernizovať s cieľom zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov, uľahčiť najmä účasť malých a stredných podnikov na verejnom obstarávaní a umožniť obstarávateľom, aby lepšie využívali verejné obstarávanie na podporu spoločných spoločenských cieľov. Takisto je potrebné objasniť základné pojmy a koncepcie, aby sa zaistila vyššia právna istota a aby sa do pravidiel začlenili určité aspekty príslušnej ustálenej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. (3) Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Účelom pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie nie je pokryť všetky formy čerpania verejných prostriedkov, ale len tie, ktoré sú určené na nadobudnutie prác, tovaru alebo služieb za odplatu. Pojem „nadobudnutie“ by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z predmetných prác, tovaru alebo služieb, čo si nevyhnutne nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá pod pravidlá verejného obstarávania. (4) Takisto sa ukázalo, že je potrebné vysvetliť, čo by sa malo chápať ako jedno obstarávanie s tým, že je potrebné zohľadniť celkovú hodnotu všetkých zákaziek uzavretých na účely tohto obstarávania vzhľadom na prahové hodnoty podľa tejto smernice, a že obstarávanie by sa malo uverejňovať ako celok, prípadne v rozdelení na viacero častí. Koncepcia jedného obstarávania zahŕňa všetky tovary, práce a služby, ktoré sú potrebné na realizáciu konkrétneho projektu, napr. projektu prác alebo celku prác, tovaru a/alebo služieb. Ukazovatele existencie jedného jediného projektu môžu napríklad spočívať v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejných obstarávateľov, v skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené a vykonávané v obmedzenom časovom rámci. (5) Podľa článku 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie musia byť požiadavky ochrany životného prostredia začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík a činností Únie, a to predovšetkým s ohľadom na podporu udržateľného rozvoja. Táto smernica objasňuje, ako môžu verejní obstarávatelia prispieť k ochrane životného prostredia a podpore udržateľného rozvoja pri súčasnom zabezpečení možnosti získať čo najlepší pomer medzi kvalitou a cenou v rámci ich zákaziek. (6) Aj keď nemusia nutne viesť ku korupcii, je vysoko pravdepodobné, že skutočné, potenciálne alebo vnímané konflikty záujmov budú nevhodne ovplyvňovať rozhodovanie o verejnom obstarávaní, čo povedie k narušeniu hospodárskej súťaže a k ohrozeniu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi. Mali by sa preto zriadiť účinné mechanizmy zamerané na predchádzanie konfliktom záujmov, ich identifikáciu a odstraňovanie. (7) Nezákonné konanie účastníkov obstarávacieho konania, ako je snaha o neprimerané ovplyvňovanie rozhodovacieho procesu alebo o uzatváranie dohôd s ostatnými záujemcami s cieľom ovplyvniť výsledok konania, môže mať za následok porušenie základných zásad právnych predpisov Únie a závažným spôsobom narušiť hospodársku súťaž. Hospodárske subjekty by preto mali mať povinnosť predložiť čestné vyhlásenie, že sa nezapájajú do takýchto nezákonných činností a mali by byť vylúčené, ak sa toto vyhlásenie ukáže ako nepravdivé. (8) Rozhodnutím Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúcim sa uzavretia dohôd v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na uruguajskom kole multilaterálnych rokovaní (1986 – 1994)[15], sa schválila najmä Dohoda Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o vládnom obstarávaní (ďalej len „dohoda“). Zámerom uvedenej dohody bolo vytvoriť multilaterálny rámec vyvážených práv a povinností týkajúcich sa verejných zákaziek s cieľom dosiahnuť liberalizáciu a expanziu svetového obchodu. V prípade zákaziek, na ktoré sa vzťahuje daná dohoda, ako aj ďalšie relevantné medzinárodné dohody, ktorými je Únia viazaná, musia verejní obstarávatelia splniť povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd uplatňovaním tejto smernice na hospodárske subjekty tretích krajín, ktoré sú signatármi týchto dohôd. (9) Uvedená dohoda sa vzťahuje na zákazky, ktoré presahujú určité prahové hodnoty stanovené v dohode a vyjadrené ako zvláštne práva čerpania. Prahové hodnoty stanovené v tejto smernici by sa mali zosúladiť, aby sa zabezpečilo, že budú zodpovedať ekvivalentom prahových hodnôt dohody v eurách. Malo by sa prijať aj ustanovenie zamerané na pravidelné preskúmanie prahových hodnôt vyjadrených v eurách v záujme ich úpravy, a to prostredníctvom výlučne matematickej operácie, na možné rozdiely v hodnote eura vo vzťahu k zvláštnemu právu čerpania. (10) Výsledky hodnotenia vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania[16] preukázali, že by sa malo preskúmať vylúčenie určitých služieb z plného uplatňovania smernice. V dôsledku toho sa plné uplatňovanie tejto smernice rozširuje na celý rad služieb (ako sú hotelové a právnické služby, ktoré vykazujú veľmi vysoký podiel cezhraničného obchodu). (11) Iné kategórie služieb majú vzhľadom na svoju povahu obmedzený cezhraničný rozmer, a to konkrétne tzv. osobné služby, ako sú určité sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby. Tieto služby sú poskytované v konkrétnom kontexte, ktorý sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši z dôvodu odlišných kultúrnych tradícií. Pre verejné zákazky na poskytovanie týchto služieb by sa mal preto zaviesť osobitný režim s vyššou prahovou hodnotou vo výške 500 000 EUR. O osobné služby s hodnotou pod touto hranicou nemajú poskytovatelia z ostatných členských štátov obvykle záujem, pokiaľ neexistujú konkrétne náznaky o opaku, ako napr. v prípade cezhraničných projektov financovaných Úniou. Zákazky na poskytnutie osobných služieb presahujúce túto prahovú hodnotu by mali byť transparentné v celej Únii. Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné možnosti na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. V pravidlách tejto smernice sa odráža tento záväzok, pričom sa v nich ukladá len dodržiavanie základných zásad transparentnosti a rovnakého zaobchádzania, ako aj uistenie, že verejní obstarávatelia budú schopní uplatňovať osobitné kritériá kvality pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu[17]. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom, ktorý nebude zahŕňať uzatváranie verejných zákaziek, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót za predpokladu, že takýto systém zabezpečí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie. (12) Na verejné zákazky, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia pôsobiaci v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a ktoré patria do oblasti uvedených činností, sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady […] z […] o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb[18]. Zákazky zadávané verejnými obstarávateľmi v súvislosti s vykonávaním služieb v oblasti námornej, pobrežnej alebo riečnej dopravy patria do pôsobnosti tejto smernice. (13) Táto smernica, ktorá je určená členským štátom, sa nevzťahuje na obstarávanie, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie vo svojom vlastnom mene a na svoju vlastnú zodpovednosť. V tejto súvislosti je však potrebné vysvetliť, do akej miery by sa táto smernica mala uplatňovať na obstarávanie, ktoré sa riadi osobitnými medzinárodnými pravidlami. (14) Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zákazky uzavreté medzi verejnými obstarávateľmi uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi, nevylučuje uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Zákazky zadané ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v konaní na zadanie verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. (15) Je potrebné zabezpečiť väčšiu pružnosť a najmä lepší prístup k obstarávaciemu konaniu, ktoré umožňuje rokovania, ako sa výslovne uvádza v dohode, ak sú rokovania povolené pri všetkých konaniach. Verejní obstarávatelia by, pokiaľ právne predpisy dotknutého členského štátu nestanovujú inú úpravu, mali mať možnosť používať súťažné konanie s rokovaním stanovené v tejto smernici v rôznych situáciách, v ktorých je pravdepodobné, že otvorené alebo užšie konania bez rokovaní nepovedú k uspokojivým výsledkom obstarávania. Toto konanie by mali sprevádzať primerané bezpečnostné opatrenia, ktorými sa zaistí dodržiavanie zásad rovnakého zaobchádzania a transparentnosti. Verejní obstarávatelia tak budú mať väčší priestor na nákup prác, tovaru a služieb, ktoré sú dokonale prispôsobené ich osobitným potrebám. Súčasne by sa tým mal zvýšiť aj cezhraničný obchod, pretože z hodnotenia vyplynulo, že zákazky zadané v rámci rokovacieho konania s predchádzajúcim uverejnením majú mimoriadne vysokú mieru úspešnosti v cezhraničných verejných súťažiach. (16) Z rovnakých dôvodov by verejní obstarávatelia mali voľne využívať súťažný dialóg. Pokiaľ ide o zmluvné hodnoty, využívanie tohto konania sa v posledných rokoch výrazne zvýšilo. Ukázalo sa byť užitočným v prípadoch, keď verejní obstarávatelia nie sú schopní definovať prostriedky na uspokojenie svojich potrieb alebo posúdenie toho, čo môže trh ponúknuť, pokiaľ ide o technické, finančné alebo právne riešenia. Takáto situácia môže vzniknúť najmä pri inovačných projektoch, realizácii veľkých integrovaných projektov dopravnej infraštruktúry, veľkých počítačových sietí alebo projektov, ktoré si vyžadujú komplexné a štruktúrované financovanie. (17) Výskum a inovácie vrátane ekologických a sociálnych inovácií patria medzi hlavné hnacie sily budúceho rastu a sú stredobodom stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Orgány verejnej správy by zo strategického hľadiska mali čo najlepšie využiť verejné obstarávanie na podporu inovácií. Nákup inovačného tovaru a služieb zohráva pri zvyšovaní účinnosti a kvality verejných služieb dôležitú úlohu a zároveň reaguje na veľké spoločenské výzvy. Prispieva k dosiahnutiu efektívneho využívania verejných finančných prostriedkov, ako aj k rozsiahlejším hospodárskym, environmentálnym a spoločenským prínosom z hľadiska získavania nových nápadov a ich pretavenia do inovačných výrobkov a služieb, čím sa podporuje udržateľný hospodársky rast. Táto smernica by mala prispieť k zjednodušeniu verejného obstarávania v oblasti inovácií a pomôcť členským štátom pri dosahovaní cieľov iniciatívy Únia inovácií. Malo by sa preto stanoviť konkrétne obstarávacie konanie, ktoré verejným obstarávateľom umožní vytvárať dlhodobé partnerstvá v oblasti inovácií na vývoj a následný nákup nových inovačných výrobkov, služieb alebo prác pod podmienkou, že môžu byť dodané na dohodnutej úrovni výkonu a za dohodnuté náklady. Partnerstvo by malo byť štruktúrované takým spôsobom, aby sa dosiahol potrebný účinok na trh, aby sa vytvárala motivácia na vývoj inovačných riešení bez vylúčenia trhu. (18) Vzhľadom na škodlivý vplyv na hospodársku súťaž by sa rokovacie konanie bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania malo využívať len vo veľmi výnimočných prípadoch. Táto výnimka by sa mala vzťahovať na prípady, keď toto uverejnenie buď nie je možné z dôvodu vyššej moci v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, alebo keď je od začiatku jasné, že toto uverejnenie by neprinieslo väčšiu hospodársku súťaž, v neposlednom rade preto, že z objektívneho hľadiska existuje len jeden hospodársky subjekt, ktorý môže túto zákazku realizovať. Iba v situácii objektívnej výhradnosti možno odôvodniť využívanie rokovacieho konania bez uverejnenia, keď situáciu výhradnosti nevytvoril samotný verejný obstarávateľ so zreteľom na budúce obstarávacie konanie a keď neexistuje vhodná náhrada, ktorej dostupnosť by sa mala dôkladne posúdiť. (19) Elektronické informačné a komunikačné prostriedky môžu značne zjednodušiť uverejňovanie zákaziek a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť obstarávacích konaní. Mali by sa stať bežným prostriedkom komunikácie a výmeny informácií v obstarávacích konaniach. Používanie elektronických prostriedkov vedie k úsporám času. Z toho dôvodu by sa malo ustanoviť skrátenie minimálnych lehôt, ak sa používajú elektronické prostriedky, avšak pod podmienkou, že budú v súlade s osobitným spôsobom prenosu plánovaným na úrovni Únie. Elektronické informačné a komunikačné prostriedky vrátane primeraných funkcií môžu okrem iného umožniť verejným obstarávateľom, aby predchádzali chybám a odhaľovali a napravovali chyby, ktoré vzniknú počas obstarávacích konaní. (20) Na trhoch verejného obstarávania v Únii vzniká silný trend hromadenia dopytu zo strany verejných obstarávateľov s cieľom dosiahnuť úspory z rozsahu vrátane nižších cien a transakčných nákladov a zlepšiť a sprofesionalizovať riadenie obstarávania. Možno to dosiahnuť tak, že sa nákupy rozdelia buď podľa počtu zúčastnených verejných obstarávateľov, alebo podľa objemu a hodnoty v čase. Hromadenie a centralizácia obstarávania by sa však mali dôkladne monitorovať, aby sa zamedzilo nadmernej koncentrácii kúpnej sily a tajným dohodám a aby sa zachovala transparentnosť a hospodárska súťaž, ako aj príležitosti prístupu na trh pre malé a stredné podniky. (21) Nástroj rámcových dohôd sa používal vo veľkej miere a považuje sa za účinnú techniku obstarávania v celej Európe. Preto by sa mal zachovať v tej miere, ako doteraz. Je však potrebné objasniť niektoré pojmy, najmä podmienky používania rámcovej dohody verejnými obstarávateľmi, ktorí nie sú jej zmluvnou stranou. (22) Vzhľadom na získané skúsenosti je potrebné upraviť aj pravidlá pre dynamické nákupné systémy, ktoré verejným obstarávateľom umožnia plne využiť výhody možností, ktoré ponúka tento nástroj. Tieto systémy sa musia zjednodušiť, najmä tým, že sa budú využívať vo forme užšieho konania, čím sa odstráni potreba predkladania informatívnych ponúk, ktoré boli vyhlásené za jeden z hlavných problémov súvisiacich s týmito systémami. Každý hospodársky subjekt, ktorý podá žiadosť o účasť a spĺňa podmienky účasti, by tak mal mať možnosť zúčastniť sa obstarávacích konaní vykonávaných prostredníctvom dynamického nákupného systému. Táto technika obstarávania umožňuje verejným obstarávateľom uverejniť pomerne široké spektrum verejných súťaží a zabezpečiť tak optimálne využívanie verejných prostriedkov prostredníctvom rozsiahlej hospodárskej súťaže. (23) Okrem toho sa neustále vyvíjajú nové metódy elektronického obstarávania, ako sú elektronické katalógy. Pomáhajú zvýšiť hospodársku súťaž a zefektívniť verejné obstarávanie, najmä pokiaľ ide o úsporu času a peňazí. Mali by sa však stanoviť určité pravidlá, ktoré zabezpečia, že používanie nových metód bude v súlade s pravidlami tejto smernice a so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. Najmä ak bola hospodárska súťaž opätovne otvorená na základe rámcovej dohody alebo ak sa použil dynamický nákupný systém a existujú dostatočné záruky, pokiaľ ide o zabezpečenie vysledovateľnosti, rovnakého zaobchádzania a predvídateľnosti, verejní obstarávatelia by mali mať možnosť organizovať verejné súťaže, pokiaľ ide o špecifické obstarávanie na základe už predložených elektronických katalógov. V súlade s požiadavkami pravidiel pre elektronické komunikačné prostriedky by verejní obstarávatelia mali zabrániť neodôvodneným prekážkam prístupu hospodárskych subjektov k obstarávacím konaniam, v rámci ktorých musia byť ponuky predložené vo forme elektronických katalógov a ktoré zaručujú súlad so všeobecnými zásadami nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania. (24) Vo väčšine členských štátov sa čoraz častejšie využívajú centralizované metódy obstarávania. . Centrálne obstarávacie inštitúcie sú zodpovedné za získavanie alebo zadávanie verejných zákaziek/uzatváranie rámcových dohôd pre ostatných verejných obstarávateľov. Vzhľadom na veľké objemy nákupov takéto metódy pomáhajú zvyšovať hospodársku súťaž a profesionalizovať verejné obstarávanie. Preto by sa mal v Únii vymedziť pojem centrálnych obstarávacích inštitúcií činných pre verejných obstarávateľov bez toho, aby sa tým zabránilo pokračovaniu menej inštitucionalizovaného a systematického spoločného obstarávania alebo zavedenej praxe obrátiť sa na poskytovateľov služieb, ktorí pripravujú a riadia obstarávacie konania v mene verejného obstarávateľa a na jeho účet. Mali by sa stanoviť pravidlá aj pre rozdelenie zodpovednosti za plnenie záväzkov podľa tejto smernice, a to aj v prípade opravných prostriedkov, medzi centrálnou obstarávacou inštitúciou a verejnými obstarávateľmi, ktorí obstarávajú od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom nej. V prípade, že má táto inštitúcia výhradnú zodpovednosť za vykonávanie obstarávacích konaní, mala by byť výhradne a priamo zodpovedná aj za zákonnosť týchto konaní. V prípade, že verejný obstarávateľ vykonáva niektoré časti tohto konania, napríklad opätovné otvorenie hospodárskej súťaže podľa rámcovej dohody alebo udelenie jednotlivých zákaziek na základe dynamického nákupného systému, mal by byť aj naďalej zodpovedný za tie etapy, ktoré realizuje. (25) Elektronické komunikačné prostriedky sú obzvlášť vhodné na podporu postupov a nástrojov na centralizované obstarávanie z dôvodu možnosti, ktorú ponúkajú, pokiaľ ide o opätovné použitie a automatické spracovanie údajov, minimalizáciu informácií a transakčných nákladov. Používanie takýchto elektronických komunikačných prostriedkov by preto malo byť v prvom rade pre centrálne obstarávacie inštitúcie povinné a zároveň by uľahčovalo harmonizáciu postupov v celej Únii. Po uplynutí prechodného obdobia dvoch rokov by sa mala zaviesť všeobecná povinnosť používať elektronické komunikačné prostriedky pri každom obstarávacom konaní. (26) Spoločné zadávanie verejných zákaziek verejnými obstarávateľmi z rôznych členských štátov v súčasnosti naráža na špecifické právne problémy s osobitným dôrazom na konflikty medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi. Napriek tomu, že v smernici 2004/18/ES sa implicitne schválilo spoločné cezhraničné verejné obstarávanie, v praxi niekoľko vnútroštátnych právnych systémov explicitne alebo implicitne vyhlásilo spoločné cezhraničné verejné obstarávanie za právne neisté alebo nemožné. Verejní obstarávatelia z rôznych členských štátov môžu mať záujem o spoluprácu a spoločné zadávanie verejných zákaziek s cieľom získať maximálny úžitok z potenciálu vnútorného trhu z hľadiska úspor z rozsahu a zdieľania rizík a prínosov, a to nielen pre inovačné projekty s väčšou mierou rizika, než je jeden verejný obstarávateľ ochotný znášať. Preto by sa mali stanoviť nové pravidlá pre spoločné cezhraničné obstarávanie určujúce rozhodné právo tak, aby sa uľahčila spolupráca medzi verejnými obstarávateľmi na jednotnom trhu. Verejní obstarávatelia z rôznych členských štátoch môžu popritom na základe vnútroštátneho práva alebo práva Únie zriaďovať spoločné právne subjekty. Pre takúto formu spoločného obstarávania by sa mali stanoviť osobitné pravidlá. (27) Technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi musia umožňovať, aby bolo verejné obstarávanie otvorené hospodárskej súťaži. Na tento účel musí byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť technických riešení, aby sa dosiahla dostatočná úroveň hospodárskej súťaže. Technické špecifikácie by sa preto mali formulovať takým spôsobom, aby sa zabránilo umelému zúženiu hospodárskej súťaže na základe požiadaviek, ktoré zvýhodňujú konkrétny hospodársky subjekt tým, že budú odrážať kľúčové charakteristiky tovarov, služieb alebo prác, ktoré tento hospodársky subjekt zvyčajne ponúka. Vypracovanie technických špecifikácií, pokiaľ ide o funkčné a výkonnostné požiadavky, vo všeobecnosti umožňuje dosiahnuť tento cieľ tým najlepším spôsobom a podporuje inovácie. Tam, kde sa odkazuje na európsku normu alebo v prípade, že takáto norma neexistuje, na národnú normu, musia verejní obstarávatelia posúdiť ponuky založené na rovnocenných ustanoveniach. Na preukázanie rovnocennosti možno uchádzačov požiadať, aby predložili dôkazy overené treťou stranou; v prípade, že hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto osvedčeniam alebo skúšobným protokolom, alebo ak nemá možnosť ich získať v stanovenej lehote, mal by mať možnosť predložiť aj iné vhodné dôkazové prostriedky, ako je technická dokumentácia výrobcu. (28) Verejní obstarávatelia, ktorí chcú obstarávať práce, tovary alebo služby so špecifickými environmentálnymi, sociálnymi alebo inými charakteristikami, by mali mať možnosť odkazovať na konkrétne značky, ako je európska environmentálna značka, (viac)národné environmentálne označenia alebo akékoľvek iné označenia za predpokladu, že požiadavky na označovanie súvisia s predmetom zákazky, ako je opis výrobku a jeho prezentácia vrátane požiadaviek týkajúcich sa balenia. Okrem toho je nevyhnutné, aby boli tieto požiadavky vypracované a prijaté na základe objektívne overiteľných kritérií za použitia postupu, ktorého sa subjekty, ako sú orgány štátne správy, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie, môžu zúčastniť, a aby bola táto značka prístupná a dostupná pre všetky zainteresované strany. (29) Pri všetkých obstarávaniach určených pre osoby, či už širokú verejnosť alebo zamestnancov verejného obstarávateľa, je nevyhnutné, aby verejní obstarávatelia stanovili technické špecifikácie tak, aby zohľadňovali kritériá dostupnosti pre osoby s postihnutím alebo aby boli navrhnuté pre všetkých užívateľov s výnimkou patrične odôvodnených prípadov. (30) S cieľom podporovať účasť malých a stredných podnikov (MSP) na trhu verejného obstarávania by sa verejní obstarávatelia mali podnecovať, aby zákazky rozdeľovali na viacero častí a, ak tak neurobia, mali by mať povinnosť uviesť príslušné dôvody. Ak sa zákazka rozdelí na viacero častí, verejní obstarávatelia môžu, napríklad v záujme ochrany hospodárskej súťaže alebo zaistenia bezpečnosti dodávok, obmedziť počet častí, na ktoré môže hospodársky subjekt predložiť ponuku; môžu obmedziť aj počet častí, ktoré možno zadať ktorémukoľvek jednému uchádzačovi. (31) Príliš náročné požiadavky na ekonomickú a finančnú kapacitu často predstavujú neodôvodnenú prekážku zapojenia MSP do verejného obstarávania. Verejní obstarávatelia by preto nemali mať možnosť vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby mali minimálny obrat trikrát vyšší ako je odhadovaná hodnota zákazky. V patrične odôvodnených prípadoch však možno uplatniť aj náročnejšie požiadavky. Takéto okolnosti môžu súvisieť s vysokým rizikom spojeným s plnením zákazky alebo so skutočnosťou, že jej včasné a náležité vykonávanie je rozhodujúce, napríklad preto, že je nevyhnutnou prípravou na plnenie iných zákaziek. (32) Mnohé hospodárske subjekty a v neposlednom rade aj MSP sa domnievajú, že hlavnou prekážkou ich účasti na verejnom obstarávaní je administratívna záťaž vyplývajúca z potreby predložiť veľké množstvo osvedčení alebo iných dokumentov týkajúcich sa kritérií vylúčenia a podmienok účasti. Obmedzenie takýchto požiadaviek, napríklad prostredníctvom vlastných vyhlásení, by mohlo viesť k značnému zjednodušeniu v prospech verejných obstarávateľov aj hospodárskych subjektov. Uchádzač, ktorému bola zákazka zadaná, by však mal byť povinný poskytnúť príslušné dôkazy a verejní obstarávatelia by nemali uzatvárať zákazky s uchádzačmi, ktorí tak neurobia. Ďalšie zjednodušenie možno dosiahnuť prostredníctvom štandardizovaných dokumentov, ako je európsky pas verejného obstarávania, ktoré by mali uznávať všetci verejní obstarávatelia a ktoré by sa mali medzi hospodárskymi subjektmi, najmä MSP, propagovať, keďže im môžu do veľkej miery znížiť administratívnu záťaž. (33) Komisia zabezpečuje a riadi elektronický systém e-Certis, ktorý na báze dobrovoľnosti aktualizujú a overujú vnútroštátne orgány. Účelom systému e-Certis je zjednodušiť výmenu osvedčení a iných listinných dôkazov, ktoré verejní obstarávatelia často požadujú. Z doteraz získaných skúseností vyplýva, že aktualizácia a overovanie na dobrovoľnej báze nie sú dostatočné na zabezpečenie toho, aby sa využíval plný potenciál systému e-Certis, pokiaľ ide o zjednodušenie a uľahčenie výmeny dokumentov, najmä v prospech malých a stredných podnikov. Jeho udržiavanie by preto malo byť povinné ako prvý krok; využívanie systému e-Certis sa stane povinné v neskoršej fáze. (34) Verejné zákazky by sa nemali zadávať hospodárskym subjektom, ktoré boli účastníkmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie, podvodu na úkor finančných záujmov Únie alebo z prania špinavých peňazí. Neplatenie daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie by sa takisto malo sankcionovať povinným vylúčením na úrovni Únie. Verejní obstarávatelia by mali mať možnosť vylúčiť záujemcov alebo uchádzačov v prípade porušenia environmentálnych alebo sociálnych záväzkov vrátane pravidiel týkajúcich sa dostupnosti pre osoby s postihnutím alebo iných foriem závažného odborného pochybenia, ako je porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže alebo práv duševného vlastníctva. (35) Hospodárske subjekty by však mali mať možnosť prijímať opatrenia na zaistenie súladu zamerané na nápravu dôsledkov akýchkoľvek trestných činov alebo pochybenia a na účinné predchádzanie ďalším prípadom nesprávneho konania. Medzi tieto opatrenia môžu patriť najmä personálne a organizačné opatrenia, ako je prerušenie všetkých prepojení na osoby alebo organizácie zapojené do nesprávneho konania, vhodné opatrenia na reorganizáciu personálu, realizácia systémov hlásení a kontroly, vytvorenie štruktúry interného auditu na sledovanie súladu a prijatie interných pravidiel zodpovednosti a náhrady. Ak takéto opatrenia poskytujú dostatočné záruky, príslušný hospodársky subjekt by už nemal byť vylúčený na základe týchto dôvodov. Hospodárske subjekty by mali mať možnosť požadovať, aby verejní obstarávatelia preskúmali plnenie opatrení, ktoré boli prijaté so zreteľom na možné prijatie do obstarávacieho konania. (36) Verejní obstarávatelia môžu vyžadovať, aby sa počas realizácie verejnej zákazky uplatňovali opatrenia alebo schémy environmentálneho riadenia. Schémy environmentálneho riadenia, či už sú zaregistrované v rámci nástrojov Únie ako nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)[19]alebo nie, môžu preukázať, že hospodársky subjekt má technickú spôsobilosť na plnenie zákazky. Opis opatrení vykonaných hospodárskym subjektom na zabezpečenie rovnakej úrovne ochrany životného prostredia by sa mal uznať ako forma dôkazu a alternatíva k registračným schémam environmentálneho riadenia v prípade, že hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto registračným schémam environmentálneho riadenia alebo nemá možnosť získať ich v stanovenej lehote. (37) Zákazky by sa mali zadávať na základe objektívnych kritérií, ktoré zabezpečia súlad so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania. Tieto kritériá by mali zaručiť, aby sa ponuky posudzovali v podmienkach efektívnej hospodárskej súťaže, ako aj v prípadoch, ak verejní obstarávatelia vyžadujú vysoko kvalitné práce, tovar a služby, ktoré optimálne vyhovujú ich potrebám, napr. ak sú vybrané kritériá na vyhodnotenie ponúk spojené s výrobným procesom. Výsledkom je, že verejní obstarávatelia by mali mať možnosť prijať ako kritérium na vyhodnotenie ponúk „ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku“ alebo „najnižšiu cenu“, pričom vezmú do úvahy, že v poslednom prípade môžu voľne stanoviť zodpovedajúce normy kvality pomocou technických špecifikácií alebo podmienok plnenia zákazky. (38) Keď sa verejní obstarávatelia rozhodnú zadať zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, musia stanoviť kritériá na vyhodnotenie ponúk, na základe ktorých budú posudzovať uchádzačov s cieľom určiť, ktorý z nich ponúka najlepší pomer medzi kvalitou a cenou. Určenie týchto kritérií závisí od predmetu zákazky, pretože kritériá musia umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu zákazky, ktorý je vymedzený v technických špecifikáciách, a zmeranie pomeru medzi kvalitou a cenou pre každú ponuku. Vybrané kritéria na vyhodnotenie ponúk by verejného obstarávateľa ďalej nemali oprávňovať na neobmedzenú voľnosť výberu a mala by sa nimi zaisťovať možnosť účinnej hospodárskej súťaže a mali by ich sprevádzať požiadavky, ktoré umožňujú efektívne overenie informácií, ktoré poskytli uchádzači. (39) Je nanajvýš dôležité, aby sa plne využil potenciál verejného obstarávania s cieľom dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 pre udržateľný rast. Vzhľadom na dôležité rozdiely medzi jednotlivými sektormi a trhmi by však nebolo primerané stanoviť všeobecné povinné požiadavky pre obstarávanie v oblasti životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti inovácií. V právnych predpisoch Únie sa už stanovili záväzné požiadavky pre obstarávanie na dosiahnutie konkrétnych cieľov v sektore vozidiel cestnej dopravy (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy[20]) a kancelárskych zariadení [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[21]]. Popritom sa zaznamenal výrazný pokrok v oblasti vymedzenia spoločných metodík pre náklady na životný cyklus. Zdá sa preto vhodné pokračovať týmto smerom, pričom je na právnych predpisoch špecifických pre príslušný sektor, aby sa nimi stanovili záväzné ciele a úlohy v závislosti od konkrétnych politík a podmienok platných v príslušnom sektore a aby sa nimi propagoval rozvoj a využívanie európskych prístupov, ako napr. nákladov na životný cyklus, ako ďalšej podpory využívania verejného obstarávania v prospech udržateľného rastu. (40) Tieto opatrenia špecifické pre príslušný sektor musia byť doplnené o upravené smernice o verejnom obstarávaní, ktoré verejným obstarávateľom umožňujú dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 v rámci ich stratégií v oblasti verejného obstarávania. Preto by malo byť jasné, že verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť pre ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku a najnižšiu cenu pomocou prístupu na základe nákladov na životný cyklus. Pojem náklady na životný cyklus zahŕňa všetky náklady na práce, tovar alebo služby počas ich životného cyklu, a to ich interné náklady (ako sú náklady na vývoj, výrobu, používanie, údržbu a likvidáciu po skončení životného cyklu), ako aj ich externé náklady za predpokladu, že ich možno peňažne vyjadriť a monitorovať. Na úrovni Únie by sa mali rozvíjať spoločné metodiky na výpočet nákladov na životný cyklus pre určité kategórie tovarov alebo služieb; po vypracovaní takejto metodiky by jej používanie malo byť povinné. (41) Okrem toho v technických špecifikáciách a kritériách na vyhodnotenie ponúk by verejní obstarávatelia mali mať možnosť odkazovať na konkrétny výrobný proces, konkrétny spôsob poskytovania služieb alebo konkrétny postup pre ktorúkoľvek inú fázu životného cyklu výrobku alebo služby za predpokladu, že sú spojené s predmetom verejnej zákazky. S cieľom lepšie integrovať sociálne aspekty do verejného obstarávania, obstarávatelia takisto môžu mať možnosť zahrnúť do kritéria na vyhodnotenie ponúk, ktorým je ekonomicky najvýhodnejšia ponuka, charakteristiky týkajúce sa pracovných podmienok osôb, ktoré sa priamo podieľajú na danom procese výroby alebo poskytovania služby. Takéto charakteristiky sa môžu týkať len ochrany zdravia pracovníkov podieľajúcich sa na výrobnom procese alebo zvýhodnenia sociálnej integrácie znevýhodnených osôb alebo členov zraniteľných skupín v rámci osôb určených na plnenie zákazky vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím. Všetky kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré obsahujú takéto charakteristiky, by sa v každom prípade mali naďalej obmedzovať na tie charakteristiky, ktoré majú bezprostredný vplyv na pracovníkov v ich pracovnom prostredí. Mali by sa uplatňovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[22] a tak, aby priamo alebo nepriamo nediskriminovali hospodárske subjekty z iných členských štátov alebo z tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o vládnom obstarávaní alebo dohôd o voľnom obchode, v ktorých je Únia zmluvnou stranou. Pre zákazky na poskytnutie služieb a zákazky, ktoré zahŕňajú návrh prác, by verejní obstarávatelia mali mať takisto možnosť využívať ako kritérium na vyhodnotenie ponúk organizáciu, kvalifikáciu a skúsenosti pracovníkov určených na plnenie danej zákazky, pretože to môže mať vplyv na kvalitu a plnenie zákazky, a tým aj na ekonomickú hodnotu ponuky. (42) Ponuky, ktoré majú z hľadiska práce, tovarov alebo služieb neobvykle nízku cenu, môžu byť založené na technicky, hospodársky alebo právne nesprávnych predpokladoch alebo postupoch. Aby sa predišlo prípadným nedostatkom pri plnení zákazky, verejní obstarávatelia by mali byť povinní požiadať o vysvetlenie účtovanej ceny v prípade, že uchádzač v porovnaní s inými uchádzačmi ponúka výrazne nižšie ceny. V prípade, že uchádzač nemôže poskytnúť dostatočné vysvetlenie, verejný obstarávateľ by mal byť oprávnený ponuku zamietnuť. Zamietnutie by malo byť povinné v prípadoch, keď verejný obstarávateľ zistil, že neobvykle nízka účtovaná cena vyplýva z nedodržiavania záväzných právnych predpisov Únie v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva alebo ustanovení medzinárodného pracovného práva. (43) Podmienky plnenia zákazky sú zlučiteľné s touto smernicou, pokiaľ nie sú priamo alebo nepriamo diskriminačné, týkajú sa predmetu zákazky a sú uvedené v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, v predbežnom informatívnom oznámení použitom ako výzva na súťaž alebo v podkladoch k obstarávaniu. Môžu byť určené najmä v prospech odborného vzdelávania priamo na mieste výkonu práce, zamestnávania osôb, ktoré majú problémy so začlenením sa do spoločnosti, boja proti nezamestnanosti, ochrany životného prostredia alebo dobrých životných podmienok zvierat. Okrem iného je možné sa zmieniť napríklad o požiadavkách – platných počas plnenia zákazky – na nábor dlhodobo nezamestnaných alebo na vykonanie opatrení odbornej prípravy pre nezamestnaných alebo mládež, na podstatné plnenie základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ILO), aj keď takéto dohovory neboli implementované do vnútroštátneho práva, a na nábor vyššieho počtu znevýhodnených osôb, ako to vyžadujú vnútroštátne právne predpisy. (44) Zákony, iné právne predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Únie, ktoré sú platné v oblasti pracovných podmienok a bezpečnosti pri práci, platia počas plnenia verejnej zákazky za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie. Pre cezhraničné situácie, keď pracovníci z jedného členského štátu na účely plnenia verejnej zákazky poskytujú služby v inom členskom štáte, sa v smernici Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[23] stanovujú minimálne podmienky, ktoré musí hostiteľská krajina spĺňať v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesplnenie týchto povinností sa môže považovať za závažné pochybenie zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré by mohlo mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z konania na zadanie verejnej zákazky. (45) Je potrebné objasniť podmienky, za ktorých si úprava zákazky počas jej plnenia vyžaduje nové obstarávacie konanie, so zreteľom na príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie. Nové obstarávacie konanie je potrebné, ak sa v pôvodnej zákazke uskutočnia dôležité zmeny, najmä pokiaľ ide o rozsah a obsah vzájomných práv a povinností zmluvných strán vrátane rozdelenia práv duševného vlastníctva. Tieto zmeny poukazujú na zámer zmluvných strán opätovne dohodnúť základné podmienky zákazky. Platí to najmä v prípade, ak by zmenené a doplnené podmienky mali vplyv na výsledok konania, keby boli súčasťou pôvodného konania. (46) Verejní obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky verejným obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci súlad medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave zadávania zákaziek a ich predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. (47) V súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti by úspešný uchádzač nemal byť nahradený iným hospodárskym subjektom bez opätovného otvorenia zákazky hospodárskej súťaži. Úspešný uchádzač plniaci zákazku však môže počas plnenia zákazky podliehať určitým štrukturálnym zmenám, ako sú čisto vnútorné reorganizácie, fúzie a akvizície alebo platobná neschopnosť. Takéto štrukturálne zmeny by si nemali automaticky vyžadovať nové obstarávacie konanie pre všetky verejné zákazky vykonávané týmto podnikom. (48) Verejní obstarávatelia by v rámci jednotlivých zákaziek mali mať možnosť vykonávať zmeny v zákazke prostredníctvom doložiek o preskúmaní, ale takéto doložky by im nemali umožňovať neobmedzenú mieru voľných rozhodnutí. V tejto smernici by sa preto malo stanoviť, do akej miery možno v pôvodnej zákazke vykonávať úpravy. (49) Hodnotenie ukázalo, že členské štáty dôsledne a systematicky nemonitorujú uplatňovanie a fungovanie pravidiel verejného obstarávania. Táto skutočnosť má nepriaznivý vplyv na správne vykonávanie ustanovení vyplývajúcich z týchto smerníc, čo je hlavným zdrojom nákladov a neistoty. Niektoré členské štáty vymenovali národný ústredný orgán, ktorý sa zaoberá otázkami verejného obstarávania, ale úlohy, ktorými sú tieto orgány poverené, sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Jasnejšie, jednotnejšie a spoľahlivejšie mechanizmy monitorovania a kontroly by prehĺbili znalosti o fungovaní pravidiel verejného obstarávania, zlepšili právnu istotu pre podniky a verejných obstarávateľov a prispeli k vytvoreniu rovnakých podmienok. Takéto mechanizmy by mohli slúžiť ako nástroj na odhalenie a včasné riešenie problémov, najmä pokiaľ ide o projekty spolufinancované Úniou, a na určenie štrukturálnych nedostatkov. V tejto súvislosti je veľmi potrebné koordinovať tieto mechanizmy, aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie, kontrola a monitorovanie politiky verejného obstarávania, ako aj systematické hodnotenie výsledkov politiky verejného obstarávania v celej Únii. (50) Členské štáty by mali určiť jeden vnútroštátny orgán zodpovedný za monitorovanie a vykonávanie verejného obstarávania a jeho kontrolu. Takýto ústredný orgán by mal mať priame a včasné informácie, a to najmä pokiaľ ide o rôzne problémy, ktoré ovplyvňujú uplatňovanie právnych predpisov o verejnom obstarávaní. Mal by byť schopný poskytnúť okamžitú spätnú väzbu k fungovaniu politiky a k prípadným nedostatkom vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v praxi a prispieť k rýchlemu určeniu riešení. S cieľom účinne bojovať proti korupcii a podvodom by tento ústredný orgán a široká verejnosť mali takisto mať možnosť skontrolovať znenie uzavretých zákaziek. Zákazky vysokej hodnoty by sa preto mali zasielať orgánu dohľadu, pričom by zainteresované osoby mali mať možnosť prístupu k týmto dokumentom, pokiaľ sa tým neohrozujú oprávnené verejné alebo súkromné záujmy. (51) Nie všetci verejní obstarávatelia majú interné odborné znalosti na to, aby vedeli, ako riešiť hospodársky alebo technicky náročné zákazky. V tejto súvislosti by primeraná odborná pomoc účinným spôsobom doplnila činnosti v oblasti monitorovania a kontroly. Na jednej strane možno tento cieľ dosiahnuť pomocou nástrojov na výmenu skúseností (znalostné centrá), ktoré verejným obstarávateľom poskytujú technickú pomoc; na druhej strane by podniky, v neposlednom rade MSP, mali profitovať z administratívnej pomoci, najmä ak sa zúčastňujú na cezhraničnom obstarávacom konaní. (52) Štruktúry alebo mechanizmy monitorovania, dohľadu a podpory na vnútroštátnej úrovni už existujú a môžu sa samozrejme využívať na zaistenie monitorovania, vykonávania a kontroly verejného obstarávania a na poskytnutie potrebnej podpory verejným obstarávateľom a hospodárskym subjektom. (53) Na zabezpečenie primeraného poradenstva a praxe v každom členskom štáte a v celej Únii je potrebná účinná spolupráca. Orgány poverené monitorovaním, vykonávaním, kontrolou a technickou pomocou by si mali vymieňať informácie a vzájomne spolupracovať; v rovnakom kontexte by mal vnútroštátny organ určený každým členským štátom konať ako prednostné miesto kontaktu s útvarmi Komisie na účely zhromažďovania údajov, výmeny informácií a monitorovania vykonávania právnych predpisov Únie o verejnom obstarávaní. (54) S cieľom prispôsobiť sa rýchlemu technickému, hospodárskemu a regulačnému vývoju by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať právne akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie so zreteľom na celý rad nepodstatných prvkov tejto smernice. Vzhľadom na potrebu dodržiavania medzinárodných dohôd by Komisia mala byť oprávnená upravovať technické postupy pre metódy výpočtu prahových hodnôt a pravidelne revidovať samotné prahové hodnoty a prispôsobovať prílohy V a XI; zoznamy ústredných orgánov štátnej správy podliehajú zmenám v dôsledku administratívnych zmien na vnútroštátnej úrovni. Tieto zmeny sa oznamujú Komisii, ktorá by mala byť oprávnená prispôsobovať prílohu I; odkazy na nomenklatúr CPV môžu podliehať regulačným zmenám na úrovni EÚ a je potrebné, aby sa tieto zmeny odrazili v znení tejto smernice; technické detaily a charakteristiky elektronických zariadení by mali byť v súlade s technologickým vývojom a administratívnymi potrebami; takisto je nevyhnutné oprávniť Komisiu, aby prijala záväzné technické normy pre elektronickú komunikáciu s cieľom zabezpečiť interoperabilitu technických formátov, spracovania a prenosu správ v obstarávacích konaniach vykonávaných elektronickými prostriedkami komunikácie so zreteľom na technologický vývoj a administratívne potreby; obsah európskeho pasu verejného obstarávania by mal odrážať administratívne potreby a regulačné zmeny na vnútroštátnej úrovni, ako aj úrovni EÚ; zoznam legislatívnych aktov Únie, ktorým sa stanovujú spoločné metodiky na výpočet nákladov na životný cyklus by sa mal urýchlene prispôsobiť v záujme začlenenia opatrení prijatých na sektorovom základe. Na splnenie týchto potrieb by Komisia mala byť oprávnená aktualizovať zoznam legislatívnych aktov vrátane metodík na výpočet nákladov na životný cyklus. (55) Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (56) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tejto smernice, ako aj na vypracovanie štandardných formulárov pre uverejňovanie oznámení, štandardného formuláru pre európsky pas verejného obstarávania a spoločnej šablóny, ktorú budú orgány dohľadu používať na vypracovanie správy o vykonávaní a štatistickej správy, by vykonávacie právomoci mali byť prenesené na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[24]. Konzultačný postup by sa mal používať na prijatie takýchto vykonávacích aktov, ktoré nemajú žiadny vplyv ani z finančného hľadiska, ani pokiaľ ide o povahu a rozsah povinností vyplývajúcich z tejto smernice. Naopak, tieto akty sú charakterizované výlučne administratívnym účelom a slúžia na uľahčenie uplatňovania pravidiel stanovených touto smernicou. (57) Keďže cieľ tejto smernice, a to koordináciu zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktoré sa týkajú určitých verejných obstarávacích konaní, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (58) Smernica 2004/18/ES by sa preto mala zrušiť. (59) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom z [dátum], sa členské štáty zaviazali, že v opodstatnených prípadoch priložia k oznámeniam o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viac dokumentov, v ktorých sa vysvetľuje vzťah medzi časťami smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Vzhľadom na túto smernicu považuje zákonodarca predloženie takýchto dokumentov za opodstatnené, prijali túto smernicu: HLAVA I: Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady KAPITOLA I: Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Oddiel 1: Predmet úpravy a vymedzenie pojmov Článok 1: Predmet úpravy Článok 2: Vymedzenie pojmov Článok 3: Zmiešané obstarávanie Oddiel 2: Prahové hodnoty Článok 4: Prahové hodnoty Článok 5: Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty obstarávania Článok 6: Revízia prahových hodnôt Oddiel 3: Vylúčenia zákaziek Článok 7: Zákazky v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb Článok 8: Osobitné vylúčenia v oblasti telekomunikácií Článok 9: Zákazky zadávané a súťaže návrhov organizované podľa medzinárodných pravidiel Článok 10: Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb Článok 11: Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy Oddiel 4: Osobitné situácie Článok 12: Zákazky, na ktoré prispievajú verejní obstarávatelia vo výške viac ako 50 % Článok 13: Služby v oblasti výskumu a vývoja Článok 14: Obrana a bezpečnosť KAPITOLA II: Všeobecné pravidlá Článok 15: Zásady obstarávania Článok 16: Hospodárske subjekty Článok 17: Vyhradené zákazky Článok 18: Dôverný charakter Článok 19: Pravidlá platné v oblasti komunikácie Článok 20: Nomenklatúry Článok 21: Konflikty záujmov Článok 22: Nezákonné konanie HLAVA II: Pravidlá uplatniteľné na verejné zákazky KAPITOLA I: Konania Článok 23: Podmienky týkajúce sa Dohody o vládnom obstarávaní a iných medzinárodných dohôd Článok 24: Výber konania Článok 25: Otvorené konanie Článok 26: Užšie konanie Článok 27: Súťažné konanie s rokovaním Článok 28: Súťažný dialóg Článok 29: Partnerstvo v oblasti inovácií Článok 30: Používanie rokovacieho konania bez predchádzajúceho uverejnenia KAPITOLA II: Metódy a nástroje elektronického a hromadného obstarávania Článok 31: Rámcové dohody Článok 32: Dynamické nákupné systémy Článok 33: Elektronické aukcie Článok 34: Elektronické katalógy Článok 35: Centralizované obstarávacie činnosti a centrálne obstarávacie inštitúcie Článok 36: Vedľajšie obstarávacie činnosti Článok 37: Príležitostné spoločné obstarávanie Článok 38: Spoločné obstarávanie medzi verejnými obstarávateľmi z rôznych členských štátov KAPITOLA III: Priebeh konania ODDIEL 1: PRÍPRAVA Článok 39: Predbežné trhové konzultácie Článok 40: Technické špecifikácie Článok 41: Značky Článok 42: Skúšobné protokoly, certifikácia a iné dôkazové prostriedky Článok 43: Variantné riešenia Článok 44: Rozdelenie zákaziek na viacero častí Článok 45: Stanovenie lehôt Oddiel 2: Uverejňovanie a transparentnosť Článok 46: Predbežné informatívne oznámenia Článok 47: Oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania Článok 48: Oznámenia o zadaní zákazky Článok 49: Forma a spôsob uverejňovania oznámení Článok 50: Uverejňovanie na vnútroštátnej úrovni Článok 51: Elektronická dostupnosť podkladov k obstarávaniu Článok 52: Výzvy na predloženie ponuky alebo výzvy na účasť na dialógu; výzvy na potvrdenie záujmu Článok 53: Informovanie záujemcov a uchádzačov Oddiel 3: Výber účastníkov a zadávanie zákaziek Článok 54: Všeobecné zásady Pododdiel 1: Kvalitatívne kritériá výberu Článok 55: Dôvody na vylúčenie Článok 56: Podmienky účasti Článok 57: Vlastné vyhlásenia a iné dôkazové prostriedky Článok 58: Online archív osvedčení (e-Certis) Článok 59: Európsky pas verejného obstarávania Článok 60: Osvedčenia Článok 61: Normy zabezpečenia kvality a normy environmentálneho riadenia Článok 62: Spoliehanie sa na kapacity iných subjektov Článok 63: Úradné zoznamy schválených hospodárskych subjektov a certifikácia orgánmi zriadenými podľa verejného práva alebo súkromného práva Pododdiel 2: Zníženie počtu záujemcov, ponúk a riešení Článok 64: Zníženie počtu inak kvalifikovaných záujemcov, ktorí sa majú vyzvať na účasť Článok 65: Zníženie počtu ponúk a riešení Pododdiel 3: Zadanie zákazky Článok 66: Kritériá na vyhodnotenie ponúk Článok 67: Životný cyklus a náklady na životný cyklus Článok 68: Prekážky zadania zákazky Článok 69: Ponuky s neobvykle nízkou cenou KAPITOLA IV: Plnenie zákazky Článok 70: Podmienky plnenia zákaziek Článok 71: Využívanie subdodávateľov Článok 72: Úprava zákaziek počas ich platnosti Článok 73: Vypovedanie zákaziek HLAVA III: Osobitné režimy obstarávania KAPITOLA I: Sociálne a iné osobitné služby Článok 74: Zadávanie zákaziek na poskytnutie sociálnych a iných osobitných služieb Článok 75: Uverejňovanie oznámení Článok 76: Zásady zadávania zákaziek Kapitola II: Pravidlá upravujúce súťaže návrhov Článok 77: Všeobecné ustanovenia Článok 78: Rozsah pôsobnosti Článok 79: Oznámenia Článok 80: Pravidlá organizovania súťaží návrhov a výberu účastníkov Článok 81: Zloženie poroty Článok 82: Rozhodnutia poroty HLAVA IV: RIADENIE Článok 83: Presadzovanie Článok 84: Verejný dohľad Článok 85: Individuálne správy o konaniach na zadanie zákaziek Článok 86: Vnútroštátne predkladanie správ Článok 87: Pomoc pre verejných obstarávateľov a podniky Článok 88: Administratívna spolupráca HLAVA V: DELEGOVANÉ PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 89: Vykonávanie delegovania právomocí Článok 90: Postup pre naliehavé prípady Článok 91: Komitologický postup Článok 92: Transpozícia Článok 93: Zrušenie Článok 94: Preskúmanie Článok 95: Nadobudnutie účinnosti Článok 96: Adresáti PRÍLOHY PRÍLOHA I ÚSTREDNÉ ORGÁNY ŠTÁTNEJ SPRÁVY PRÍLOHA II ZOZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 2 BODE (8) PÍSM. a) PRÍLOHA III ZOZNAM VÝROBKOV UVEDENÝCH V ČLANKU 4 PÍSM. b) V SÚVISLOSTI SO ZÁKAZKAMI ZADÁVANÝMI VEREJNÝMI OBSTARÁVATEĽMI V OBLASTI OBRANY PRÍLOHA IV POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA ZARIADENÍ NA ELEKTRONICKÉ PRIJÍMANIE PONÚK, ŽIADOSTÍ O ÚČASŤ, AKO AJ PLÁNOV A PROJEKTOV V RÁMCI SÚŤAŽÍ PRÍLOHA V ZOZNAM MEDZINÁRODNÝCH DOHôD UVEDENÝCH V ČLÁNKU 23 PRÍLOHA VI INFORMÁCIE, KTORÉ MUSIA BYŤ UVEDENÉ V OZNÁMENIACH PRÍLOHA VII INFORMÁCIE, KTORÉ MUSIA BYŤ UVEDENÉ V ŠPECIFIKÁCIÁCH V ELEKTRONICKÝCH AUKCIÁCH (ČLÁNOK 33 ODS. 4) PRÍLOHA VIII VYMEDZENIE URČITÝCH TECHNICKÝCH ŠPECIFIKÁCIÍ PRÍLOHA IX CHARAKTERISTIKY TÝKAJÚCE SA UVEREJŇOVANIA PRÍLOHA X Obsah výziev na predloženie ponuky, výziev na účASť NA dialógu alebo výziev na potvrdenie zájmu podľa článku 52 PRÍLOHA XI ZOZNAM MEDZINÁRODNÝCH DOHOVOROV V SOCIÁLNEJ A ENVIRONMENTÁLNEJ OBLASTI UVEDENÝCH V ČLÁNKU 54 ODS. 2, ČLÁNKU 55 ODS. 3 PÍSM. a) A ČLÁNKU 69 ODS. 4 PRÍLOHA XII REGISTRE PRÍLOHA XIII OBSAH EURÓPSKEHO PASU VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA príloha XIV Dôkazové prostriedky preukazujúce splnenie Podmienok účasti PRÍLOHA XV ZOZNAM PRÁVNYCH PREDPISOV EÚ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 67 ODS. 4 PRÍLOHA XVI SLUŽBY UVEDENÉ V ČLÁNKU 74 PRÍLOHA XVII TABUĽKA ZHODY HLAVA I Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady KAPITOLA I Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Oddiel 1 Predmet úpravy a vymedzenie pojmov Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích konaní vykonávaných verejnými obstarávateľmi, pokiaľ ide o verejné zákazky, ako aj súťaže návrhov, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahová hodnota stanovená v článku 4. 2. Obstarávanie v zmysle tejto smernice znamená nákup alebo iné formy získavania prác, tovaru alebo služieb jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi od hospodárskych subjektov, ktorých si títo verejní obstarávatelia vybrali, bez ohľadu na to, či dané práce, tovar alebo služby slúžia alebo neslúžia na verejný účel. Celok prác, tovaru a/alebo služieb predstavuje v zmysle tejto smernice aj v prípade nakúpenia prostredníctvom rôznych zákaziek jedno obstarávanie, ak zákazky tvoria súčasť jedného jediného projektu. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (1) „verejní obstarávatelia“ sú štátne, regionálne alebo miestne orgány, inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom, združenia vytvorené jedným alebo niekoľkými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; (2) „ústredné orgány štátnej správy“ sú verejní obstarávatelia uvedení v prílohe I a, pokiaľ došlo k úpravám alebo zmenám a doplneniam na vnútroštátnej úrovni, ich nástupnícke subjekty; (3) „verejní obstarávatelia na nižšej ako ústrednej úrovni“ sú všetci verejní obstarávatelia, ktorí nie sú ústrednými orgánmi štátnej správy; (4) medzi „regionálne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek na úrovni NUTS 1 a 2 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[25]; (5) medzi „miestne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek na úrovni NUTS 3 a menšie administratívne jednotky podľa nariadenia (ES) č. 1059/2003; (6) „inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom“, sú inštitúcie, ktoré majú všetky tieto charakteristiky: (a) sú zriadené na osobitný účel uspokojovania potrieb vo všeobecnom záujme bez priemyselnej alebo obchodnej povahy, alebo majú tento osobitný účel; na tento účel platí, že ak sa inštitúcia, ktorá pracuje v bežných trhových podmienkach, zameriava na vytváranie zisku a znáša straty spojené s vykonávaním svojich činností, nemá účel uspokojovania potrieb vo všeobecnom záujme bez priemyselnej alebo obchodnej povahy; (b) majú právnu subjektivitu; (c) sú z väčšej časti financované štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; alebo ich riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií; alebo majú správny, riadiaci alebo dozorný orgán, v ktorom viac ako polovicu členov vymenovali štátne, regionálne alebo miestne orgány alebo inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom. (7) „verejné zákazky“ sú zákazky s peňažným plnením uzavreté písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie prác, dodanie výrobkov alebo poskytnutie služieb v zmysle tejto smernice; (8) „verejné zákazky na uskutočnenie prác“ (zákazky na práce) sú verejné zákazky, ktoré majú jeden z týchto predmetov: (a) uskutočnenie prác alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a uskutočnenie prác spojených s jednou alebo viacerými činnosťami v zmysle prílohy II; (b) uskutočnenie diela alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a uskutočnenie diela; (c) realizácia diela, a to akýmkoľvek spôsobom, podľa požiadaviek, ktoré vymedzil verejný obstarávateľ vykonávajúci rozhodujúci vplyv na druh alebo návrh diela; (9) „dielo“ znamená výsledok stavebných prác alebo stavebno-inžinierskych prác ako celku, ktorý sám o sebe postačuje na to, aby plnil ekonomickú alebo technickú funkciu; (10) „verejné zákazky na dodanie tovaru“ (zákazky na tovar) sú verejné zákazky, ktorých predmetom je nákup, lízing, prenájom alebo kúpa výrobkov na splátky, s možnosťou odkúpenia alebo bez takejto možnosti. Verejná zákazka na dodanie tovaru môže ako vedľajší predmet zahŕňať aj montáž a inštaláciu; (11) „verejné zákazky na poskytnutie služieb“ (zákazky na služby) sú verejné zákazky, ktorých predmetom je poskytovanie služieb s výnimkou služieb uvedených v bode (8); (12) „hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo verejný subjekt alebo skupina takýchto osôb a/alebo subjektov, ktoré na trhu ponúkajú uskutočnenie prác a/alebo realizáciu diela, dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb; (13) „uchádzač“ je hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku; (14) „záujemca“ je hospodársky subjekt, ktorý sa uchádza o účasť na užšom konaní, súťažnom konaní s rokovaním, rokovacom konaní bez predchádzajúceho uverejnenia, súťažnom dialógu alebo partnerstve v oblasti inovácií, alebo bol vyzvaný k účasti na nich; (15) „podklady k obstarávaniu“ sú všetky dokumenty, ktoré verejný obstarávateľ pripravil alebo na ktoré odkazuje s cieľom opísať alebo určiť prvky obstarávania alebo konania vrátane oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, predbežného informatívneho oznámenia, ak sa používa ako prostriedok výzvy na súťaž, technických špecifikácií, informatívneho dokumentu, navrhovaných podmienok zákazky, formátov, v ktorých záujemcovia a uchádzači predkladajú dokumenty, informácií o všeobecne uplatňovaných povinnostiach a akýchkoľvek doplnkových dokumentov; (16) „centralizované obstarávacie činnosti“ sú stále činnosti vykonávané jednou z týchto foriem: (a) nadobúdanie tovarov a/alebo služieb určených pre verejných obstarávateľov; (b) zadávanie verejných zákaziek alebo uzatváranie rámcových dohôd na práce, tovar alebo služby určené pre verejných obstarávateľov; (17) „vedľajšie obstarávacie činnosti“ sú činnosti pozostávajúce z poskytovania podpory k obstarávacím činnostiam, najmä v týchto formách: (a) technická infraštruktúra, ktorá umožňuje, aby verejní obstarávatelia zadávali verejné zákazky alebo aby uzatvárali rámcové dohody na práce, tovar alebo služby; (b) poradenstvo k vykonávaniu alebo navrhovaniu verejných obstarávacích konaní, (c) príprava a riadenie obstarávacích konaní v mene a na účet dotknutého verejného obstarávateľa; (18) „centrálna obstarávacia inštitúcia“ je verejný obstarávateľ poskytujúci centralizované obstarávacie činnosti a prípadne vedľajšie obstarávacie činnosti; (19) „poskytovateľ obstarávacích služieb“ je verejný alebo súkromný orgán, ktorý na trhu poskytuje vedľajšie obstarávacie činnosti; (20) „písomný“ alebo „písomne“ je akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré je možné čítať, reprodukovať a následne oznámiť, vrátane informácií prenášaných a uchovávaných elektronicky; (21) „elektronické prostriedky“ sú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sú prenášané, zasielané a prijímané prostredníctvom vedení, rádiom, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami; (22) „životný cyklus“ znamená všetky po sebe nasledujúce a/alebo vzájomne prepojené fázy (vrátane výroby, dopravy, používania a údržby) existencie výrobku alebo prác alebo poskytovania služby, od získania surovín, cez výrobu zdrojov až po likvidáciu, odstránenie a ukončenie; (23) „súťaže návrhov“ sú také konania, ktoré verejnému obstarávateľovi umožňujú získať, najmä v oblastiach územného plánovania miest a vidieka, architektúry a inžinierstva alebo spracovania údajov, plán alebo návrh vybraný porotou po jeho predložení do súťaže, s udelením alebo bez udelenia cien. Článok 3 Zmiešané obstarávanie 1. Zákazky, ktorých predmetom sú dva alebo viac druhov obstarávania (práce, služby, alebo tovar) sa zadávajú v súlade s ustanoveniami uplatniteľnými na ten druh obstarávania, ktorý charakterizuje hlavný predmet danej zákazky. V prípade zmiešaných zákaziek pozostávajúcich zo služieb v zmysle hlavy III kapitoly I a ostatných služieb alebo služieb a tovaru sa hlavný predmet určuje porovnaním hodnoty jednotlivých služieb alebo tovaru. 2. V prípade zákaziek, ktorých predmetom je obstarávanie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, ako aj obstarávanie alebo iné prvky, na ktoré sa táto smernica alebo smernica [ktorou sa nahrádza smernica 2004/17/ES] alebo smernica 2009/81/ES[26] nevzťahujú, sa tá časť zákazky, ktorá predstavuje obstarávanie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, zadáva v súlade s ustanoveniami tejto smernice. V prípade zmiešaných zákaziek, ktoré obsahujú prvky verejných zákaziek a koncesií, sa tá časť zákazky, ktorá predstavuje verejnú zákazku, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, zadáva v súlade s ustanoveniami tejto smernice. Ak sú rôzne časti dotknutej zákazky objektívne neoddeliteľné, uplatňovanie tejto smernice sa určí na základe hlavného predmetu danej zákazky. Oddiel 2 Prahové hodnoty Článok 4 Prahové hodnoty Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých odhadovaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty: (a) 5 000 000 EUR pre verejné zákazky na uskutočnenie prác; (b) 130 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané ústrednými orgánmi štátnej správy a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi. V prípade verejných zá