ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.3.

ECB víta povinnosť členských štátov zahrnúť do fiškálneho plánovania strednodobý plán verejných výdavkov, ktorý by mal byť bez diskrečných opatrení, a ktorý by mal záväzný a trvalý charakter. Na rozdiel od výdavkových pravidiel rozpočtovej dohody, ktoré kopírujú pravidlá Paktu stability a rastu, výdavkové pravidlo v navrhovanej smernici ustanovuje, že sa majú uplatňovať pevné viacročné ciele v oblasti výdavkov počas legislatívneho obdobia, hneď ako sa nové vlády ujmú funkcie. Tieto ciele sa musia dodržiavať v ročných rozpočtoch počas celého legislatívneho obdobia. Hoci takéto pevné pravidlo by mohlo podporiť fiškálnu disciplínu a vytvoriť dodatočný fiškálny priestor v čase hospodárskeho rastu, bolo by potrebné podrobnejšie upraviť otázku presadzovania tohto pravidla v strednodobom horizonte. V navrhovanej smernici je navyše potrebné spresniť, či by boli členské štáty povinné upraviť svoje ročné ciele v oblasti výdavkov, ak by sa hospodárstvo vyvíjalo inak, ako členské štáty predpokladali pri stanovení svojich viacročných cieľov v oblasti výdavkov.
1.3.

Úloha ECB zostáva podľa navrhovaného nariadenia v postate rovnaká ako podľa zmluvy o EMS. ECB v tejto súvislosti považuje za dôležité zdôrazniť, že príspevok ECB tak podľa zmluvy o EMS, ako aj podľa navrhovaného nariadenia, by sa zameriaval na špecifické otázky, ktoré súvisia so základnou úlohou ESCB, ktorou je definovať a uskutočňovať menovú politiku ako aj s úlohou ESCB prispievať k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému. ECB by mala byť v takom postavení, aby mohla posudzovať nielen dopady na jej úlohy, ale aby tiež poskytovala EMS, Európskej komisii a dotknutému členskému štátu svoje odborné znalosti. Súčasné znenie, podľa ktorého Európska komisia vykonáva svoje úlohy v „spolupráci s“ ECB, bolo vypracované počas finančnej krízy. ECB odporúča, aby bola vo svetle ďalšieho vývoja a prehĺbenia trvalého rámca Únie pre krízové riadenie v pokrízovom prostredí úloha ECB presnejšie upravená tak, aby v budúcom rámci EMS lepšie odrážala úlohy ECB a jej nezávislosť podľa zmlúv a jasné zverenie úloh odborného technického posudzovania. V budúcnosti by sa ECB mohla v prípade potreby a primeraným spôsobom zaoberať v súlade so svojimi právomocami politikami finančného sektora a otázkami dôležitými z makroekonomického hľadiska, ako sú hlavné fiškálne ciele a potreby udržateľnosti a financovania.
1.3.

ECB navrhuje, aby sa odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (5), ktoré sa týka doplnenia chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach, premietlo do požadovaných údajov o stavebníctve a ich členenia. Malo by sa zvážiť, či do navrhovaného nariadenia nezahrnúť najmä údaje o začiatku a dokončení výstavby, ako aj o podiele prázdnych bytov.
S poukazom na dobre fungujúcu spoluprácu medzi účastníkmi programu Pericles IV navyše ECB zdôrazňuje svoj názor, že by bolo výhodné, ak by Komisia pri príprave pracovných programov, ktoré sa majú na základe tohto programu financovať, spolupracovala s ECB a Europolom, najmä aby spoločne preskúmavali iniciatívy s cieľom predísť prípadnej duplicite a prelínaniu tohto programu s ostatnými relevantnými programami a vzdelávacími aktivitami ECB ( 4 ) . Takáto spolupráca by tiež uľahčila uplatňovanie spoločnej stratégie v boji proti falšovaniu eura a súvisiacim podvodom. Článok 10 navrhovaného nariadenia by sa preto mal zmeniť tak, aby ustanovoval povinnosť Komisie vopred uskutočniť konzultáciu o pracovných programoch s najdôležitejšími zúčastnenými stranami, vrátane ECB a Europolu. Komisia by mala ECB poskytnúť dostatočný časový priestor na oboznámenie sa s dokumentáciou týkajúcou sa pracovných programov, ktoré sa majú zaviesť v súlade s článkom 10 ( 5 )
S cieľom obmedziť dodatočnú záťaž, ktorú by pre príslušné orgány predstavovalo toto nové podávanie správ EBA, mali by byť príslušné orgány povinné oznamovať len tie informácie, ktoré EBA neposkytli prostredníctvom iných kanálov. Napríklad ak sa EBA zúčastňuje na činnosti kolégií orgánov dohľadu a prostredníctvom týchto kolégií dostane informácie o relevantnom závažnom nedostatku, nemali by byť príslušné orgány povinné opäť oznamovať tieto informácie EBA: EBA by teda mal v čo najväčšom rozsahu využívať už existujúce informačné kanály. V tejto súvislosti bude dohoda o praktických spôsoboch výmeny informácií, ktorá sa má podľa článku 57a ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 ( 8 ) uzatvoriť do 10. januára 2019 medzi ECB a orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo všetkých členských štátov, predstavovať významný kanál pre výmenu informácií o relevantných porušeniach požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj požiadaviek prudenciálneho dohľadu. EBA by mal byť poskytnutý priamy prístup k informáciám, ktoré sa vymieňajú na základe tejto dohody. Priamy prístup by predstavoval najúčinnejší spôsob zabezpečenia včasnej výmeny relevantných informácií s EBA. Takáto úprava by umožnila EBA získavať informácie bez zbytočného oneskorenia a zároveň by nebolo potrebné, aby príslušné orgány, ktoré sú zmluvnými stranami uvedenej dohody, oznamovali tie isté informácie EBA.
Dohodou o vystúpení sa zriaďuje Spoločný výbor, ktorý bude zodpovedný za implementáciu a uplatňovanie dohody o vystúpení. Navrhované rozhodnutie ustanovuje, že Komisia bude zastupovať Úniu v Spoločnom výbore a v jeho osobitných výboroch ( 8 ) . Vo viacerých prípadoch uvedených v dohode o vystúpení bude mať Spoločný výbor právomoc prijať rozhodnutia, ktoré sú záväzné v Únii a v Spojenom kráľovstve a Únia a Spojené kráľovstvo sú povinné tieto rozhodnutia implementovať ( 9 ) . V súlade s článkom 127 ods. 4 a s článkom 282 ods. 5 ZFEÚ, ako aj so zásadou lojálnej spolupráce podľa článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii by mala byť ECB požiadaná o radu v súvislosti s rozhodnutiami Spoločného výboru, ktoré patria do oblasti jej pôsobnosti.
1.1.

Union économique et monétaire ouest-africaine - UEMOA) a Stredoafrického hospodárskeho a menového spoločenstva ( Communauté économique et monétaire de l’Afrique Centrale - CEMAC) a Komorskému zväzu výslovne umožniť, aby namiesto zmien dohôd, ktoré sú uvedené v rozhodnutí Rady 98/683/ES, uzavreli nové dohody, ktoré v plnom rozsahu nahradia existujúce dohody medzi nimi. V odporúčaní sa tiež počíta s prípadným premenovaním mien UEMOA, CEMAC a Komorského zväzu. V odporúčaní sa navrhujú menšie zmeny rozhodnutia Rady 98/683/ES ( 2 ) , ktoré by mali Francúzsku a dotknutým tretím krajinám Západoafrickej hospodárskej a menovej únie (- UEMOA) a Stredoafrického hospodárskeho a menového spoločenstva (- CEMAC) a Komorskému zväzu výslovne umožniť, aby namiesto zmien dohôd, ktoré sú uvedené v rozhodnutí Rady 98/683/ES, uzavreli nové dohody, ktoré v plnom rozsahu nahradia existujúce dohody medzi nimi. V odporúčaní sa tiež počíta s prípadným premenovaním mien UEMOA, CEMAC a Komorského zväzu.
4.4.2

Pokiaľ ide o štruktúru rámca dozoru ( 93 ) , je potrebné bližšie objasnenie v súvislosti s úlohou, ktorú má vykonávať spoločný výbor. ECB zároveň víta svoje zaradenie do fóra pre dozor v pozícii pozorovateľa, keďže táto úloha poskytne ECB rovnaký prístup k dokumentácii a informáciám, ako majú členovia s hlasovacím právom ( 94 ) . ECB by chcela upriamiť pozornosť legislatívnych orgánov Únie na to, že vo svojej úlohe pozorovateľa by k práci fóra pre dozor prispievala tak v rámci svojej pozície emisnej centrálnej banky so zodpovednosťou za dohľad nad trhovými infraštruktúrami, ako aj ako orgán prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami. ECB okrem toho poznamenáva, že okrem úlohy pozorovateľa v rámci fóra pre dozor by ECB ako príslušný orgán bola tiež súčasťou spoločného prieskumného tímu. V tejto súvislosti by sa legislatívne orgány Únie mohli ďalej zaoberať zložením spoločných prieskumných tímov ( 95 ) , aby sa zabezpečila primeraná miera zapojenia relevantných príslušných orgánov. Z rovnakého dôvodu sa ECB domnieva, že maximálny počet účastníkov spoločných prieskumných tímov by sa mal zvýšiť vzhľadom na kritickosť, zložitosť a rozsah externých IKT služieb.
2.2.4

ECB berie na vedomie dynamický charakter návrhu a skutočnosť, že sa má v priebehu času ďalej rozvíjať, aby sa dosiahla rovnováha medzi uskutočniteľnosťou a použiteľnosťou. Zahrnutie možnosti budúceho rozvoja rámca kvality údajov by znamenalo, že ESAP by malo úroveň spoľahlivosti dostatočnú na dosiahnutie účelu, ktorým je vytvorenie zdroja porovnateľných a správnych informácií pre celú Úniu. Podobne ako v prípade stratégie týkajúcej sa postupného zavádzania funkcií ESAP by sa v návrhu mohlo počítať s vytvorením rámca kvality údajov a s jasnou správou a riadením údajov, so zreteľom na aspekty včasnosti, ochrany údajov a integrity, pričom táto úprava by mohla nadobudnúť účinnosť neskôr. Tento prístup by tiež umožnil zhromaždenie dostatočných informácií v ESAP a získanie dostatočných skúseností s jeho fungovaním na to, aby bolo možné časom navrhnúť a zaviesť kontroly kvality založené na pravidlách. Tento aspekt by sa mohol zohľadniť už pri vypracúvaní návrhu vykonávacích technických predpisov.
7.1

ECB víta cieľ nového integrovaného centra spravovaného Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA) na zverejňovanie informácií úverovými inštitúciami v rámci piliera III, ktorého cieľom je znížiť zaťaženie inštitúcií a uľahčiť využívanie informácií v rámci piliera III všetkými zainteresovanými stranami. Pre orgány dohľadu by bolo centralizované centrum na zverejňovanie informácií prínosom, pretože by uľahčilo ich úlohu pri zabezpečovaní kvality informácií v rámci piliera III. ECB však poznamenáva, že v návrhu sa uplatňujú rôzne prístupy v súvislosti so zverejňovaním kvantitatívnych informácií malých a menej zložitých inštitúcií a väčších inštitúcií. V prípade malých a menej zložitých inštitúcií EBA použije na zostavenie zodpovedajúcich zverejňovaných kvantitatívnych informácií informácie z predkladania správ na účely dohľadu na základe vopred vymedzeného priraďovania. V prípade väčších inštitúcií by na zverejňovanie informácií bolo potrebné vypracovať nový postup predkladania správ, čo by viedlo k duplicitnému predkladaniu správ o údajových bodoch, keďže požiadavky týkajúce sa údajov v rámci piliera III sa prekrývajú s predkladaním správ na účely dohľadu. EBA potom tieto nové vzory dostane „v elektronickom formáte“ a bude ich musieť zverejniť v ten istý deň, ako ich dostane. ECB sa domnieva, že prístup malých a menej zložitých inštitúcií v súvislosti so zverejňovaním kvantitatívnych informácií by sa mohol uplatňovať na všetky inštitúcie bez ohľadu na ich veľkosť a zložitosť, aby sa záťaž spojená s predkladaním správ znížila u všetkých inštitúcií. ECB takisto poznamenáva, že harmonogram, v ktorom má EBA zverejňovať informácie v rámci piliera III v centralizovanom centre, neumožňuje zosúladiť informácie z predkladania správ na účely dohľadu a zo zverejňovania informácií v rámci piliera III, čo by mohlo viesť k ďalšiemu pracovnému zaťaženiu orgánov dohľadu a k nejasnostiam pre investorov a iných používateľov informácií v rámci piliera III. Podľa rovnakej logiky a v záujme zabezpečenia jednotnosti by sa politika týkajúca sa opätovného predkladania informácií orgánu EBA uvedená v zmenenom článku 434a nemala obmedzovať na zverejňovanie informácií, ale mala by sa vzťahovať aj na predkladanie správ na účely dohľadu.
Okrem systémovo dôležitých platobných systémov sa dohľad Eurosystému vzťahuje aj na nesystémovo dôležité platobné systémy, elektronické platobné nástroje, schémy a mechanizmy a iné infraštruktúry a poskytovateľov kritických služieb, ako sa stanovuje v rámci politiky Eurosystému v oblasti dohľadu ( 14 ) . Platobné systémy a iné mechanizmy podliehajúce dohľadu Eurosystému nie sú výslovne zahrnuté do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice ( 15 ) . Vzhľadom na to, že navrhovaná smernica je nástrojom minimálnej harmonizácie ( 16 ) , vykonávacie právne predpisy prijaté členskými štátmi by sa mohli v konečnom dôsledku prelínať s právomocami Eurosystému v oblasti dohľadu. Aby sa tomu zabránilo, v odôvodneniach navrhovanej smernice by sa mali výslovne uznať právomoci ESCB podľa zmluvy a štatútu ESCB, ako aj právomoci Eurosystému podľa nariadenia o SDPS a vo všeobecnosti podľa rámca politiky Eurosystému v oblasti dohľadu.
4.9.

Podľa nariadenia o AMLA ( 52 ) sú orgány dohľadu nad finančnými subjektmi povinné informovať úrad AMLA, ak sa situácia ktoréhokoľvek iného ako vybraného povinného subjektu rýchlo a výrazne zhorší. Keďže tieto kritériá sú pomerne úzke a kumulatívne, v prípade, že by sa situácia iného ako vybraného povinného subjektu zhoršila výrazne, nie však rýchlo, alebo že by si naliehavá situácia vyžadovala okamžitú pozornosť, no nedošlo by k rýchlemu a výraznému zhoršeniu (ak by sa napríklad zistili závažné dlhodobé porušenia), neviedlo by to k takémuto informovaniu úradu AMLA.
1.3

Po prvé , takáto presnejšia úprava je potrebná na to, aby sa zabezpečilo, že navrhované nariadenie, ktorého právnym základom má byť článok 122 ods. 1 ZFEÚ, nepoveruje ECB novými úlohami. Poverenie ECB novými úlohami alebo povinnosťami sa môže uskutočniť len v osobitných a obmedzených prípadoch vymenovaných v zmluvách, napríklad podľa článku 127 ods. 6 ZFEÚ, a v rámci obmedzení stanovených v týchto ustanoveniach Po druhé , takáto presnejšia úprava je potrebná na to, aby sa zohľadnili úlohy stanovené podľa práva Únie pre iné orgány a subjekty, ktoré môžu byť pre predmet úpravy navrhovaného nariadenia relevantnejšie. Napríklad orgán ESMA je zodpovedný okrem iného za prispievanie k integrite, transparentnosti, účinnosti a riadnemu fungovaniu finančných trhov Po tretie , presnejšou úpravou úlohy ECB podľa navrhovaného nariadenia by sa zabránilo príliš formalistickému zapojeniu ECB a uľahčila by sa účinná spolupráca v krátkych časových rámcoch. Napokon, takáto presnejšia úprava je viac v súlade s úlohou zverenou ESCB podľa článku 127 ods. 5 ZFEÚ a článku 3.3 štatútu ESCB, ktorou je prispievať k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú stability finančného systému. ECB sa však domnieva, že odkazy na úlohu ECB pri poskytovaní stanovísk, správ, monitorovaní a pomoci Komisii pri vykonávaní jej úloh podľa navrhovaného nariadenia by sa mali presnejšie upraviť, aby presne odrážali úlohy ECB a jej nezávislosť podľa zmlúv a jasné rozdelenie technických odborných znalostí a povinností podľa práva Únie ( 9 ) , takáto presnejšia úprava je potrebná na to, aby sa zabezpečilo, že navrhované nariadenie, ktorého právnym základom má byť článok 122 ods. 1 ZFEÚ, nepoveruje ECB novými úlohami. Poverenie ECB novými úlohami alebo povinnosťami sa môže uskutočniť len v osobitných a obmedzených prípadoch vymenovaných v zmluvách, napríklad podľa článku 127 ods. 6 ZFEÚ, a v rámci obmedzení stanovených v týchto ustanoveniach ( 10 ) , takáto presnejšia úprava je potrebná na to, aby sa zohľadnili úlohy stanovené podľa práva Únie pre iné orgány a subjekty, ktoré môžu byť pre predmet úpravy navrhovaného nariadenia relevantnejšie. Napríklad orgán ESMA je zodpovedný okrem iného za prispievanie k integrite, transparentnosti, účinnosti a riadnemu fungovaniu finančných trhov ( 11 ) , presnejšou úpravou úlohy ECB podľa navrhovaného nariadenia by sa zabránilo príliš formalistickému zapojeniu ECB a uľahčila by sa účinná spolupráca v krátkych časových rámcoch.takáto presnejšia úprava je viac v súlade s úlohou zverenou ESCB podľa článku 127 ods. 5 ZFEÚ a článku 3.3 štatútu ESCB, ktorou je prispievať k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú stability finančného systému. V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovaného nariadenia, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle EUR-Lex.
2.3.2

Z týchto dôvodov sa ECB domnieva, že prístup poskytnutý ECB a národným centrálnym bankám by mal byť širší, ako sa predpokladá v navrhovanom nariadení. Členom ESCB by sa mal umožniť prístup k údajom, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia, a ich používanie nielen vtedy, keď vznikne výnimočná potreba použiť údaje na plnenie úloh ESCB, ale aj na štatistické účely, ak by to pomohlo ECB zbierať oficiálnu štatistiku s pomocou národných centrálnych bánk. To by potom ECB pomohlo pri jej prispievaní k zbližovaniu pravidiel a praktík, ktorými sa riadi zber, zostavovanie a šírenie štatistických údajov v oblasti jej pôsobnosti. Ak by sa umožnilo podávať žiadostí o údaje na štatistické účely, bolo by to veľmi prospešné pre koncových používateľov, pretože by to umožnilo analyzovať údaje s cieľom identifikovať trendy/vzorce a ušetriť čas pred prijatím právnych predpisov, ako aj pomohlo analyzovať potreby ESCB týkajúce sa údajov v núdzových a krízových situáciách. Vzhľadom na uvedené je mimoriadne dôležité, aby širší prístup sprevádzali záruky, ktorými sa zabezpečí, že prístup k údajom a ich využívanie sa využije len v rozsahu a na úrovni podrobností, ktoré sú potrebné na plnenie úloh upravených v právnych predpisoch, ako je rozvoj, tvorba a šírenie oficiálnej štatistiky, a aby inštitúcie Únie a orgány verejného sektora zaviedli všetky potrebné regulačné, administratívne, technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany údajov.
Keďže ECB nemá vlastný prístup k údajom o jednotlivých AIF, v súčasnosti sa spolieha na komerčné zdroje, ktoré poskytujú nákladné, neúplné a netransparentné údaje. Na rozdiel od povinného charakteru vykazovania údajov podľa regulačného rámca sa AIF môžu samy rozhodnúť, či budú vykazovať informácie, ktoré sa majú zahrnúť do komerčných súborov údajov, čím ESCB získava neúplný a potenciálne skreslený pohľad na trh. To má za následok prijímanie rozhodnutí v oblasti menovej politiky a posudzovanie finančnej stability na základe menšieho množstva informácií. Okrem toho je ťažké kontrolovať kvalitu údajov v komerčných súboroch údajov. ECB by v zásade mohla zmeniť svoje vlastné príslušné právne predpisy týkajúce sa štatistického vykazovania ( 27 ) tak, aby zbierala rovnaké alebo veľmi podobné údaje ako tie, ktoré sa zbierajú podľa smernice o správcoch AIF. To by však bolo v rozpore s cieľom navrhovanej smernice odstrániť duplicitné požiadavky týkajúce sa podávania správ podľa právnych predpisov Únie a vnútroštátnych právnych predpisov ( 28 ) . Treba tiež poznamenať, že od ECB sa pri vykonávaní jej úlohy zberu štatistických údajov podľa článku 5.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky vyžaduje, aby dodržiavala určité zásady, medzi ktoré patrí minimalizácia záťaže spravodajských jednotiek ( 29 ) . Okrem nákladov pre spravodajské jednotky by duplicitné požiadavky týkajúce sa podávania správ v súvislosti s určitými druhmi údajov, ktoré nie sú zahrnuté v súčasných požiadavkách na štatistické vykazovanie, viedli takisto k značným nákladom pre centrálne banky ESCB a pre ECB. Náklady ECB na prístup k údajom podľa smernice o správcoch AIF by na druhej strane boli v praxi podstatne nižšie, keďže údaje sú už teraz dostupné v databázach a systémoch ECB v dôsledku štatistickej a inej podpory, ktorú ECB poskytuje ESRB ( 30 ) , hoci zamestnanci ECB a centrálnych bánk ESCB nemajú k týmto údajom prístup ( 31 )
Ak sa však zákonodarca Únie rozhodne zachovať navrhované ustanovenia týkajúce sa vykonávacieho aktu Európskej komisie na zavedenie mechanizmu povinných odkupov, ECB by k tomu chcela uviesť tieto skutočnosti. Po prvé, ECB víta revízie mechanizmu povinných odkupov v navrhovanom nariadení. Uplatňovanie podmienok aktivácie mechanizmu povinných odkupov v súvislosti s určitými finančnými nástrojmi alebo kategóriami transakcií prostredníctvom vykonávacieho aktu by sa malo zvážiť vzhľadom na vplyv povinných odkupov na fungovanie trhov s cennými papiermi. Okrem toho by sa v takomto vykonávacom akte mali zohľadniť potenciálne účinky mechanizmu povinných odkupov na finančnú stabilitu Únie a na efektívnosť vyrovnania v Únii ( 6 ) , pričom obe tieto témy by sa mali považovať za témy patriace do oblasti poradenskej právomoci ECB a takýto vykonávací akt by sa preto mal pred prijatím predložiť na konzultáciu ECB. Účastníkom trhu by mal tiež poskytnúť dostatočný čas na implementáciu, aby mohli dosiahnuť prevádzkovú pripravenosť. Pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa podmienok uplatniteľných na uskutočňovanie odkupov, dôležité je, že náklady na uskutočnenie by nemali byť neprimerané hodnote vymieňanej v rámci príslušnej transakcie. V súlade so zásadou proporcionality by sa okrem toho účastníkom trhu, na ktorých by sa v danom prípade vzťahoval odkup, mala poskytnúť určitá miera flexibility. Mal by sa zvážiť prístup, podľa ktorého právne predpisy nestanovujú presný spôsob uskutočňovania odkupov a namiesto toho sa od účastníkov trhu vyžaduje, aby sa na takýchto podrobnostiach zmluvne dohodli medzi sebou. Plniacej strane by sa okrem toho mohla poskytnúť možnosť rozhodnúť, či sa má, alebo nemá spustiť proces odkupu. Táto flexibilita by plniacej strane umožnila vyhnúť sa neprimeranej záťaži vyplývajúcej z vykonávania zložitých prevádzkových, technických a právnych zmien potrebných na použitie odkupov.
SK Úradný vestník Európskej únie C 277/30

ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 26. októbra 2005

Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(ECB/2005/10)

(2005/C 277/10)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,

keďže:

(1) Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

(2) Mandát súčasného externého audítora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland sa skončil a nebude obnovený. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2005.

(3) Central Bank and Financial Services Authority of Ireland vybrala spoločnosť Deloitte & Touche ako svojho externého audítora od finančného roku 2005 a ECB je toho názoru, že tento audítor spĺňa požiadavky nevyhnutné na vymenovanie.

(4) Mandát externého audítora bude na obdobie troch rokov a môže sa predĺžiť,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Odporúča sa, aby spoločnosť Deloitte & Touche bola vymenovaná za externého audítora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland od finančného roku 2005 na obdobie troch rokov s možnosťou predĺženia.
4.

Bez ohľadu na to, či dôjde k prijatiu vyššie uvedených opatrení, by mali členské štáty zvážiť posilnenie a podporu praktických dojednaní so svojimi NCB, podľa ktorých sa im sfalšované bankovky poskytujú na účely rámca a uskutočňuje sa ich výmena medzi NCB, a to prípadne na základe uváženia súdneho orgánu či prokuratúry.
(3)

Keď ďalšie členské štáty prijmú euro, bude potrebné zhromažďovať spätné údaje v oblasti štatistiky platobnej bilancie (vrátane bežného účtu očisteného od sezónnych vplyvov) a medzinárodnej investičnej pozície, aby bolo možné zostaviť agregát za eurozónu v jej novom zložení. Na zabezpečenie budúceho rozšírenia eurozóny je preto s ohľadom na poskytovanie spätných údajov potrebné vykonať určité zmeny a doplnenia odporúčania ECB/2004/16 zo 16. júla 2004 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti štatistiky platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície a výkazu medzinárodných rezerv (2). Obdobie, za ktoré sa takéto spätné údaje musia poskytnúť, by mohlo byť prehodnotené do roku 2010. V prípade Írska a Talianska by adresáti tohto odporúčania mali vykazovať takéto údaje,