Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indii, na Taiwane a v Thajsku na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa preskúmania pred uplynutím platnosti v súvislosti s dovozom určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indonézii a Malajzii /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), predovšetkým článku 9 ods. 2, článku 9 ods. 4 a článku 11 ods. 2 uvedeného nariadenia, v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa platného antidumpingového cla na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku. Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v súvislosti s vykonávaním základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadením (ES) č. 2604/2000 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých polyetyléntereftalátov (ďalej len „PET“) s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku. Rada v nadväznosti na preskúmanie pred uplynutím platnosti uložila nariadením (ES) č. 192/2007 konečné antidumpingové clo na ďalšie päťročné obdobie. Antidumpingové opatrenia boli následne zmenené nariadením Rady (ES) č. 1286/2008 podľa článku 19 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“). Na základe ďalšieho predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia boli platné opatrenia zmenené vykonávacím nariadením Rady č. 906/2011. Rozhodnutím 2000/745/ES, v znení zmien, Komisia prijala záväzky, ktoré v súvislosti so stanovením minimálnej dovoznej ceny ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia v Indii. Súbežne s opatreniami proti príslušným krajinám existuje antidumpingové clo proti dovozu PET z Číny (predĺžené v novembri 2010) a od septembra 2010 platia vyrovnávacie opatrenia proti dovozu PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch. Antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania proti Ománu a Saudskej Arábii boli ukončené v roku 2011 na základe stiahnutia sťažnosti. Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. Základné nariadenie neobsahuje ustanovenie vyžadujúce všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 24. februára 2012 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie Komisie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa antidumpingových opatrení uplatňovaných na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku. Preskúmanie sa začalo na základe žiadosti predloženej Výborom výrobcov polyetyléntereftalátu v Európe (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe – CPME) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú približne 95 % výroby určitých druhov polyetyléntereftalátov v Únii. Pokiaľ ide o Indiu, Taiwan a Thajsko, revíznym prešetrovaním sa zistilo, že pokračuje dumping príslušného výrobku, ktorý by v prípade zrušenia antidumpingových opatrení viedol k opakovanej ujme pre výrobné odvetvie Únie. Ďalej sa konštatovalo, že pokračovanie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Pokiaľ ide o Indonéziu a Malajziu, dospelo sa k záveru, že v prípade skončenia platnosti opatrení nie je pravdepodobné, že by sa v krátkodobom až strednodobom horizonte obnovil dovoz z týchto krajín do Únie za dumpingové ceny a v poškodzujúcich množstvách. Z uvedených dôvodov sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia s cieľom predĺžiť existujúce opatrenia pre Indiu, Taiwan a Thajsko a ukončiť opatrenia pre Indonéziu a Malajziu. Právny základ Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie spôsobu, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. Výber nástrojov Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Základným nariadením sa nestanovujú alternatívne možnosti. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 2013/0122 (NLE) Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indii, na Taiwane a v Thajsku na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa preskúmania pred uplynutím platnosti v súvislosti s dovozom určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indonézii a Malajzii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 2, článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Predchádzajúce prešetrovania a platné opatrenia (1) Nariadením (ES) č. 2604/2000[2] (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých polyetyléntereftalátov (ďalej len „PET“) s pôvodom okrem iného v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku (ďalej len „príslušné krajiny“). Nariadenie (ES) č. 2604/2000 bolo následne zmenené nariadením Rady (ES) č. 496/2002[3], nariadením Rady (ES) č. 823/2004[4], nariadením Rady (ES) č. 83/2005[5] a nariadením Rady (ES) č. 1646/2005[6]. (2) Na základe preskúmania pred uplynutím platnosti a čiastočného predbežného preskúmania Rada uložila nariadením (ES) č. 192/2007[7] (ďalej len „platné opatrenia“) konečné antidumpingové clo na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom okrem iného v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku na ďalšie päťročné obdobie. Nariadenie (ES) č. 192/2007 bolo následne zmenené nariadením Rady (ES) č. 1286/2008[8], vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 906/2011[9] a vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 295/2013[10]. (3) Rozhodnutím 2000/745/ES[11] a následnými zmenami Komisia prijala záväzky týkajúce sa stanovenia minimálnej dovoznej ceny, ktoré ponúkli vyvážajúci výrobcovia v Indii a Indonézii. 2. Platné vyrovnávacie opatrenia (4) Nariadením (ES) č. 2603/2000[12] Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz PET s pôvodom v Indii, Malajzii a Thajsku. Rada na základe preskúmania pred uplynutím platnosti uložila nariadením (ES) č. 193/2007[13] konečné vyrovnávacie clo na dovoz s pôvodom v Indii na ďalšie päťročné obdobie (ďalej len „platné vyrovnávacie opatrenia“). 3. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti (5) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti[14] platných antidumpingových opatrení bola Komisii 25. novembra 2011 doručená žiadosť o začatie preskúmania týchto opatrení pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť predložil Výbor výrobcov polyetyléntereftalátu v Európe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú približne 95 % výroby určitých druhov polyetyléntereftalátov v Únii. (6) Žiadosť bola odôvodnená tým, že ukončenie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Únie. 4. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti (7) Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 24. februára 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[15] (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. 5. Súbežné prešetrovanie (8) Dňa 24. februára 2012 Komisia takisto prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[16] oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009[17] (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“), pokiaľ ide o platné vyrovnávacie opatrenia týkajúce sa dovozu určitých druhov PET s pôvodom v Indii. 6. Prešetrovanie 6.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie (9) Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). 6.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka (10) Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa a ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, a zástupcov príslušných krajín o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. (11) Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté. (12) Vzhľadom na očividne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku, ako aj neprepojených dovozcov, sa považovalo za vhodné preskúmať, či by sa nemal použiť výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. (13) Pokiaľ ide o výber vzoriek vyvážajúcich výrobcov, bolo oslovených sedem známych vyvážajúcich výrobcov v Indii. Na výzvu zareagovalo sedem vyvážajúcich výrobcov, ktorí prejavili ochotu stať sa súčasťou vzorky. Podľa objemu ich vývozu do Únie bola vybraná vzorka troch indických vyvážajúcich výrobcov. (14) Bolo oslovených päť známych vyvážajúcich výrobcov v Indonézii. Ochotu spolupracovať pri prešetrovaní však neprejavil ani jeden indonézsky vyvážajúci výrobca. V dôsledku toho boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a orgány v Indonézii informované o tom, že zistenia týkajúce sa Indonézie budú vypracované na základe skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (15) Boli oslovení dvaja známi vyvážajúci výrobcovia v Malajzii. Odpovedal len jeden vyvážajúci výrobca, ktorý prejavil ochotu stať sa súčasťou vzorky. Preto sa rozhodlo, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Malajzii, výber vzorky nie je nutný. Všetci ostatní známi vyvážajúci výrobcovia a orgány v Malajzii boli informované o tom, že zistenia týkajúce sa nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov budú vypracované na základe skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (16) Bolo oslovených šesť známych vyvážajúcich výrobcov na Taiwane a jedno združenie vyvážajúcich výrobcov. Ani jeden vyvážajúci výrobca na Taiwane neprejavil ochotu stať sa súčasťou vzorky. Všetci známi výrobcovia vrátane združenia, ktoré ich zastupuje, ako aj orgány Taiwanu boli informované o tom, že zistenia týkajúce sa Taiwanu budú vypracované na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (17) Bolo oslovených deväť známych vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. Odpovedal len jeden vyvážajúci výrobca, ktorý prejavil ochotu stať sa súčasťou vzorky. Preto sa rozhodlo, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Thajsku, výber vzorky nie je nutný. Všetci ostatní známi vyvážajúci výrobcovia a orgány v Thajsku boli informované o tom, že zistenia týkajúce sa nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov budú vypracované na základe skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (18) V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili štyri spoločnosti z trinástich výrobcov z Únie, ktorí boli známi pred začiatkom prešetrovania. Kritériom zaradenia spoločností do vzorky bol najväčší reprezentatívny objem výroby a predaja, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci času, ktorý bol k dispozícii. Na vzorku pripadalo viac ako 50 % celkovej odhadovanej výroby a celkového odhadovaného predaja v Únii počas ORP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby nazreli do spisu a vyjadrili pripomienky k vhodnosti tohto výberu do 15 dní od dátumu uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté. (19) Niektoré zainteresované strany vzniesli námietky týkajúce sa výberu vzorky výrobcov z Únie. Tvrdili, že: i) Komisia by predovšetkým nemala využívať postup výberu vzorky, keďže pri predchádzajúcom prešetrovaní sa nepoužíval žiadny výber vzorky; ii) bola spochybnená metóda použitá pri výbere vzorky s odôvodnením, že „zmätočne spája tri rôzne kroky“, a to podporu začatia preskúmania pred uplynutím platnosti, vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výber vzorky; iii) predbežná vzorka bola vybraná na základe nesprávnych a neúplných informácií; iv) vybraná predbežná vzorka nebola reprezentatívna, keďže namiesto skupín zahŕňala skôr subjekty. Tiež sa objavili tvrdenia, že zaradenie jednej spoločností, v súvislosti s ktorou nedávno došlo k odpredaniu prevádzky, a druhej spoločnosti, pri ktorej existuje súvisiaci predaj, oslabuje reprezentatívnosť vzorky. (20) Argumenty predložené zainteresovanými stranami boli vyvrátené takto: – Rozhodnutie o použití vzorky sa prijíma nezávisle pre jednotlivé prešetrovania, a to v závislosti od konkrétnych okolností príslušného prípadu, pričom článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa neupravuje použitie takejto vzorky pri určení ujmy v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti. Na rozdiel od predchádzajúcich prešetrovaní, kde bolo možné uskutočniť prešetrovanie všetkých spoločností, ktoré sa prihlásili a spolupracovali, v tomto prípade Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na veľký počet spoločností by nebolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť všetkých výrobcov z Únie, a preto boli splnené podmienky uvedené v článku 17. – Nie je pravda, že Komisia „zmätočne“ spojila určenie podpory pre začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, určenie výrobného odvetvia Únie a výber predbežnej vzorky, keďže tieto kroky ostali navzájom nezávislé a rozhodovalo sa o nich samostatne. Nepreukázalo sa, do akej miery bola reprezentatívnosť vzorky ovplyvnená použitím údajov o výrobe a predaji poskytnutých výrobcami z Únie v rámci preskúmania podpory pre začatie preskúmania pred uplynutím platnosti. – Vzorka bola stanovená na základe informácií dostupných v čase výberu v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Reprezentatívnosť vzorky sa skúmala na základe pripomienok strán ku konkrétnym údajom o spoločnostiach. Ani jedna z predložených pripomienok nebola uznaná za opodstatnenú. – V súlade s požiadavkami uvedenými v článku 17 základného nariadenia bola vzorka stanovená na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja, ktorý je možné primerane prešetriť v čase, ktorý je k dispozícii. Subjekty patriace do väčších skupín, pri ktorých sa zistilo, že pôsobia nezávisle od ostatných dcérskych spoločností rovnakej skupiny, boli považované za zástupcov výrobného odvetvia Únie, a preto nebolo potrebné prešetrovanie celej skupiny na konsolidovanom základe. Zároveň boli spoločnosti zaradené do vzorky ako hospodárske subjekty, čím sa zaručila možnosť overenia všetkých relevantných údajov. Okrem toho súčasťou charakteristiky odvetvia v posudzovanom období bolo aj odpredanie prevádzok a existencia súvisiaceho predaja, a preto sa nepredpokladá, že by niektorý z uvedených ukazovateľov oslabil reprezentatívnosť vzorky. (21) Po zverejnení základných skutočností a úvah (ďalej len „zverejnenie“) strany zopakovali uvedené argumenty, na ktoré už boli poskytnuté odpovede. (22) Vyplnené dotazníky predložili traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, jediný malajský vyvážajúci výrobca a jediný thajský vyvážajúci výrobca, ktorí prejavili ochotu stať sa súčasťou vzorky. Na základe vyplneného dotazníka od jedného indického výrobcu zaradeného do vzorky sa však ukázalo, že tento výrobca počas ORP vyviezol len nevýznamný objem príslušného výrobku, a preto sa overovacie návštevy napokon dokončili u dvoch zvyšných vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolu predstavovali 99 % celkového dovozu z Indie do Únie počas ORP. (23) Jeden spolupracujúci indický výrobca po zverejnení požiadal o výpočet svojho dumpingového rozpätia. V tejto súvislosti bolo opätovne potvrdené, že objem vývozu z tejto spoločnosti nebol významný, a teda nemá žiadny vplyv na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu v rámci súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti. Žiadosť bola preto zamietnutá. (24) V oznámení o začatí preskúmania sa počítalo s výberom vzorky neprepojených dovozcov. Na tomto prešetrovaní nespolupracoval žiadny z dvadsiatich štyroch oslovených neprepojených dovozcov. (25) Pred začiatkom preskúmania bolo oslovených všetkých päť známych dodávateľov surovín, ktorým bol zaslaný príslušný dotazník. Vyplnili ho dvaja dodávatelia. (26) Pred začatím preskúmania boli oslovení všetci známi používatelia a združenia používateľov. Vyplnené dotazníky zaslalo sedemnásť používateľov. Prihlásilo sa a vyplnené dotazníky predložilo dvadsať združení používateľov zo 16 členských štátov. (27) Overenie získaných informácií (28) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a následnej ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v prevádzkach týchto zainteresovaných strán: a) Výrobcovia z Únie – Indorama Polymers Europe, UAB, Holandsko; – Equipolymers, Taliansko, Nemecko; – Neo Group, UAB, Litva; – Novapet SA, Španielsko; b) Vyvážajúci výrobcovia v Indii: – Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, Kalkata; – Reliance Industries Ltd, Navi Mumbai; c) Výrobca v Malajzii: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor; d) Výrobca v Thajsku: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok; e) Používatelia v Únii – Coca-Cola Europe, Belgicko; – Nestle Waters France, Francúzsko. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (29) Príslušný výrobok, ktorého sa týka toto preskúmanie, je ten istý výrobok ako v ostatnom preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktoré sa skončilo v roku 2007 a na ktoré sa odkazuje v odôvodnení (2), a to polyetyléntereftalát s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, na ktorý sa v súčasnosti vzťahuje číselný znak KN 3907 60 20 a ktorý pochádza z Indie, Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska. 2. Podobný výrobok (30) Podobne ako pri pôvodnom a revíznom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok a PET vyrábaný a predávaný na domácom trhu v príslušných krajinách, ako aj PET vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a spôsoby použitia. Preto sa považovali za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 3. Úvodné poznámky (31) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by ukončenie platnosti existujúcich opatrení mohlo viesť k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu. (32) Tam, kde oslovené subjekty neprejavili ochotu spolupracovať, ako napríklad v Indonézii a na Taiwane, bolo potrebné použiť skutočnosti dostupné v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Pokiaľ ide o Malajziu a Thajsko, boli použité informácie, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, ako aj dostupné skutočnosti. (33) Celkový objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách dosiahol podľa údajov Eurostatu počas ORP 126 500 ton, čo predstavuje 4,5 % podielu na trhu Únie. (34) Pokiaľ ide o vývoj výrobnej kapacity a domácej spotreby v príslušných krajinách, bola použitá správa o prieskume trhu, ktorá bola zahrnutá do žiadosti, ako aj verejne dostupné informácie, napríklad verejné webové profily spoločností a overené vyplnené dotazníky spolupracujúcich spoločností. 4. India 4.1. Úvodné poznámky (35) Ako bolo uvedené, spolupracovalo sedem indických vyvážajúcich výrobcov a traja z nich boli zaradení do vzorky. Keďže sa zistilo, že jedna zo spoločností zaradených do vzorky počas ORP vyviezla len nevýznamný objem príslušného výrobku, overovacie návštevy sa napokon dokončili u dvoch zvyšných vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolu predstavovali 99 % celkového dovozu z Indie do Únie počas ORP. (36) Počas ORP dosiahol celkový dovoz z Indie 97 000 ton, čo predstavuje 76 % celkového dovozu z krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie, a približne 3,4 % podielu na trhu Únie. Dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie zaradení do vzorky prijali záväzok a zistilo sa, že počas ORP rešpektovali minimálnu dovoznú cenu. Keďže títo výrobcovia predstavovali takmer celý vývoz z Indie, ich podiel na trhu takmer presne zodpovedal trhovému podielu Indie ako celku. 4.2. Dumping dovozu počas ORP 4.2.1. Normálna hodnota (37) V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa pri jednotlivých indických vyvážajúcich výrobcoch zaradených do vzorky najskôr stanovila reprezentatívnosť ich celkového domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom, t. j. či celkový objem takéhoto predaja dosiahol aspoň 5 % celkového objemu príslušného vývozného predaja do Únie. (38) Následne sa určili tie druhy podobného výrobku, ktoré vyvážajúci výrobcovia s celkovým reprezentatívnym domácim predajom predávali doma a ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie. (39) Ďalej sa preskúmala reprezentatívnosť domáceho predaja jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov pri jednotlivých druhoch výrobkov, t. j. či domáci predaj jednotlivých druhov výrobkov tvoril aspoň 5 % objemu predaja rovnakého druhu výrobku do Únie. Pri druhoch výrobkov predávaných v reprezentatívnych množstvách sa ďalej skúmalo, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pri jednotlivých vyvážaných druhoch príslušného výrobku stanovil podiel domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu, ktorý bol počas ORP ziskový. (40) Keďže sa zistilo, že domáci predaj všetkých druhov výrobku dosahoval dostatočné množstvo a uskutočnil sa pri bežnom obchodovaní, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny a bola vypočítaná ako vážený priemer všetkých domácich predajov príslušného druhu počas ORP. 4.2.2. Vývozná cena (41) Keďže celý vývozný predaj príslušného výrobku smeroval priamo k nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien. 4.2.3. Porovnanie (42) Porovnanie medzi váženou priemernou normálnou hodnotou a váženou priemernou vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe ceny zo závodu a na rovnakej úrovni obchodu. (43) V záujme zaistenia spravodlivého porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa zohľadnili rozdiely vo faktoroch ovplyvňujúcich ceny a porovnateľnosť cien. Na tento účel sa vykonali náležité odpočty vo forme úprav zohľadňujúce rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, vo finančných nákladoch, nákladoch na balenie, províziách a rabatoch, pri ktorých sa preukázalo, že ovplyvňujú porovnateľnosť cien. (44) Jeden vyvážajúci výrobca podal námietku proti úprave podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia s odôvodnením, že dovozné poplatky sa údajne platili za podobný výrobok, keď bol určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale keď sa výrobok predal na vývoz do Únie, tieto poplatky sa vrátili v rámci systému vrátenia cla (ďalej len „DDS“). Prešetrovaním sa však ukázalo, že medzi sumou vráteného cla, vypočítanou ako pevný percentuálny podiel hodnoty FOB vyvezených výrobkov, a skutočnými clami uhradenými za dovezené vstupy obsiahnuté vo vyvezenom výrobku neexistuje žiadna súvislosť. V skutočnosti sa zistilo, že nárok na využívanie systému DDS majú dokonca aj tí vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni, a teda žiadne vstupy nedovážajú. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. 4.2.4. Dumpingové rozpätie (45) Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia, vážený priemer normálnej hodnoty podľa druhu bola porovnaný s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku. Týmto porovnaním sa preukázala existencia dumpingu, ktorý dosiahol úroveň 4,8 % a 6,6 % v prípade dvoch výrobcov zaradených do vzorky, ktorí počas ORP vyvážali do EÚ, a to napriek tomu, že obe spoločnosti prijali cenový záväzok. (46) Jeden vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že výpočet dumpingového rozpätia na základe domáceho predaja za štyri mesiace namiesto všetkých mesiacov ORP nebol oprávnený a argumentoval, že sa tým umelo zvýšilo jeho dumpingové rozpätie. Treba poznamenať, že v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti sa opatrenia buď zachovajú, alebo zrušia, nemôžu sa však zmeniť. Navyše boli porovnané predmetné štyri mesiace, t. j. jeden mesiac v každom štvrťroku, a normálna hodnota a vývozné ceny za ten istý mesiac. Z toho vyplýva, že bolo zaručené spravodlivé porovnanie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. 4.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (47) Okrem určenia existencie dumpingu počas ORP sa takisto prešetrovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. (48) V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a cena dumpingového dovozu z Indie, príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov, výrobná kapacita a nadmerná kapacita indických výrobcov dostupná pre vývoz. (49) Nasledujúca analýza vychádzala predovšetkým z overených vyplnených dotazníkov a štúdii o prieskume trhu krížovo overených na základe verejne dostupných informácií. 4.3.1. Objem a ceny dumpingového dovozu z Indie (50) Dovoz z Indie do Únie sa v posudzovanom období zdvojnásobil a počas ORP dosiahol približne 97 000 ton, čo predstavuje 3,5 % celkovej spotreby EÚ počas ORP. (51) V posudzovanom období ceny dovozu kolísali a sledovali rovnaké trendy ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Celkovo sa dovozné ceny v období od roku 2008 do ORP zvýšili o 29%. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie. 4.3.2. Príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov (52) Indické vývozné ceny do tretích krajín boli počas ORP vo všeobecnosti nižšie ako domáce ceny v Indii. Tento rozdiel dosahoval až 7,5 % úrovne vývoznej ceny. (53) Indické vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako cena indického vývozu do Únie, čo podporuje záver, že trh Únie je príťažlivý, keďže môže vytvárať vyššie zisky. Vzhľadom na tento rozdiel cenovej politiky však nemožno vylúčiť, že ceny pre Úniu by sa v prípade zrušenia opatrení ešte viac znížili. (54) Jeden vyvážajúci výrobca po zverejnení trval na tom, že posúdenie príťažlivosti trhu Únie bolo ovplyvnené existenciou záväzku, podľa ktorého mohol vyvážať len vtedy, keď boli ceny vysoké. Z porovnania minimálnej dovoznej ceny stanovenej na základe záväzku s cenou zo závodu týkajúcou sa vývozu do Únie v priebehu ôsmich mesiacov, keď vývozca podľa zistení vyvážal do Únie, však vyplýva, že vývozná cena do Únie bola v priemere výrazne vyššia než minimálna dovozná cena, čo znamená, že cenová politika bola záväzkom ovplyvnená len okrajovo, ak vôbec. Z toho vyplýva, že existencia záväzku ako taká nezmenila záver, ku ktorému sa dospelo v súvislosti s príťažlivosťou trhu Únie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. (55) Výrobná kapacita a nadmerná kapacita indických výrobcov dostupná pre vývoz (56) Výrobná kapacita Indie počas ORP dosahovala 700 000 – 900 000 ton a nadmerná výrobná kapacita dostupná pre vývoz predstavovala 200 000 – 300 000 ton. (57) Podľa informácií zhromaždených počas prešetrovania sa predpokladá, že sa indická kapacita ďalej zvýši a do roku 2014 dosiahne úroveň 1 600 000 – 1 800 000 ton. Predpokladá sa, že toto zvýšenie bude oveľa prudšie než zvýšenie domácej spotreby. V dôsledku toho sa odhaduje, že v roku 2014 bude výrobná kapacita prevyšovať domáci dopyt približne o 600 000 – 700 000 ton, čo by predstavovalo 21 – 25 % celkovej spotreby Únie počas ORP. Treba takisto uviesť, že v Turecku a Južnej Afrike platia voči Indii opatrenia na ochranu obchodu, čo potenciálne obmedzuje trhy, ktoré by mohli byť prístupné pre indický vývoz. (58) Je pravdepodobné, že v prípade zrušenia opatrení by sa vývoz do Únie zvýšil, predovšetkým vzhľadom na vyššie cenové úrovne na trhu Únie a veľkosť trhu s vysokou spotrebou. Na druhej strane nemožno vylúčiť, že by vyvážajúci výrobcovia ešte viac znížili vývozné ceny pre Úniu a že by dumping, ku ktorému dochádzalo počas ORP, ešte viac zosilnel. (59) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobná kapacita dostupná pre vývoz v Indii sa po roku 2014 zníži, a preto bude súčasná situácia len dočasná. Treba uviesť, že podľa zistení je údajný pokles kapacity dostupnej pre vývoz po roku 2014 v súlade s prognózami správy o prieskume trhu. Dospelo sa preto k záveru, že toto tvrdenie by nemalo ovplyvniť analýzu vývoja kapacity dostupnej pre vývoz. Jeden vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že značné dočasné nadmerné kapacity dostupné pre vývoz sú nevyhnutné preto, lebo všeobecne možno výrobnú kapacitu zvyšovať len po veľkých prírastkoch z dôvodu minimálnej veľkosti moderných závodov na výrobu PET. V odpovedi na toto tvrdenie treba uviesť, že medzi ORP a nasledujúcim rokom sa výrobná kapacita zvýšila v rozpätí minimálne od 150 000 do 200 000 ton. Z toho vyplýva, že uvedené vysvetlenie samo osebe nemôže zdôvodniť nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz, ktorá je uvedená v odôvodnení (55). V každom prípade, príčina nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz je v tejto súvislosti nepodstatná. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (60) Niektoré strany tvrdili, že nadmerná kapacita dostupná pre vývoz, ktorá sa v Indii rozvíja, by mohla byť absorbovaná aj inými tretími krajinami a že nadmerná kapacita dostupná pre vývoz, ako ju vypočítala Komisia, preto nebola správne posúdená. Vôbec sa nepočítalo s tým, že by do Únie smerovala celá nadmerná kapacita dostupná pre vývoz bude smerovať do Únie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (61) Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že Turecko a Južná Afrika sú pomerne bezvýznamné vývozné trhy, a spochybnil výklad Komisie týkajúci sa existencie opatrení na ochranu obchodu voči Indii v týchto krajinách, podľa ktorého to naznačuje, že India bude uskutočňovať dumping príslušného výrobku na trhu Únie. Posúdenie Komisie je také, že opatrenia na ochranu obchodu zavedené v Turecku a Južnej Afrike pred dovozom z Indie potenciálne obmedzujú trhy, ktoré by mohli byť prístupné pre indický vývoz. Navyše, keby bolo pravdivé tvrdenie, že Turecko a Južná Afrika sú bezvýznamné vývozné trhy, z rastúcej nadmernej kapacity v Indii by vyplývala pravdepodobnosť zvýšeného vývozu do Únie dokonca aj v prípade, keby Turecko a Južná Afrika neboli zaviedli opatrenia na ochranu obchodu. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. 4.3.3. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (62) Na základe uvedených skutočností, a predovšetkým so zreteľom na pokračovanie dumpingu a dostupnú vysokú nadmernú kapacitu, možno dospieť k záveru, že v prípade skončenia platnosti opatrení je pravdepodobné, že na trh Únie budú presmerované významné objemy dovozu z Indie za dumpingové ceny, a preto existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. 5. Indonézia 5.1. Úvodné poznámky (63) Ani jeden z piatich známych indonézskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval pri prešetrovaní, a preto analýza pravdepodobnosti pokračovania dumpingu vychádzala z dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (64) Podľa údajov Eurostatu dosiahol objem dovozu z Indonézie počas ORP 253 ton, čo predstavuje úroveň blížiacu sa 0 % celkového dovozu z krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie, a približne 0 % z hľadiska podielu na trhu Únie. 5.2. Dumping dovozu počas ORP (65) So zreteľom na to, že oslovené subjekty neprejavili záujem o spoluprácu, sa na základe informácií uvedených v žiadosti o preskúmanie dospelo k záveru, že dovoz z Indonézie bol realizovaný za dumpingové ceny s dumpingovým rozpätím 10,8 %. 5.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (66) Okrem určenia existencie dumpingu počas ORP sa takisto prešetrovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. (67) V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Indonézie, príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov, výrobná kapacita a nadmerná kapacita indonézskych výrobcov dostupná pre vývoz. 5.3.1. Objem a ceny dumpingového dovozu z Indonézie (68) Dovoz z Indonézie do Únie sa počas celého posudzovaného obdobia udržal na veľmi nízkej úrovni. V roku 2008 sa neuskutočnil žiaden dovoz. V roku 2009 dovoz dosiahol približne 400 ton, v roku 2010 sa zvýšil na približne 1 000 ton a počas ORP opäť klesol na 253 ton. Zodpovedajúci podiel na trhu tohto dovozu z hľadiska celkovej spotreby Únie sa v celom posudzovanom období blížil k úrovni 0 %. (69) V rokoch 2009 a 2010 boli indonézske dovozné ceny priemerne vyššie než ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Aj keď priemerná indonézska dovozná cena bola počas ORP o niečo nižšia než cena výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, tieto cenové úrovne možno považovať za podobné. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie. 5.3.2. Príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov (70) Informácie uvedené v žiadosti o preskúmanie aj oficiálna indonézska webová lokalita so štatistickými obchodnými údajmi zahŕňajú širšie vymedzenie výrobku, ako je vymedzenie príslušného výrobku. Preto nebolo možné spoľahlivo stanoviť ceny pre vývozné trhy tretích krajín. (71) Z dôvodu odmietnutia spolupráce takisto nebolo možné stanoviť domácu cenu. 5.3.3. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz (72) Vzhľadom na to, že oslovené subjekty v Indonézii neprejavili záujem o spoluprácu, vývoj výrobnej kapacity a domáceho dopytu bol stanovený podľa údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie, ktorá bola zmenená na základe predloženia pripomienky žiadateľa doručenej v priebehu prešetrovania, v ktorej sa uvádza, že jediná predpoveď plánu na rozšírenie kapacity v žiadosti o preskúmanie sa nesplní. Tieto zmenené údaje boli krížovo overené na základe verejne dostupných informácií, ako napríklad verejných webových profilov spoločností. Na základe uvedených skutočností sa zdá, že výrobná kapacita v Indonézii sa počas celého posudzovaného obdobia udržala na rovnakej úrovni 400 000 – 600 000 ton. Nadmerná kapacita dostupná pre vývoz sa v posudzovanom období trvale znižovala a počas ORP dosiahla 65 – 70 % celkovej kapacity krajiny, čo predstavuje 9 – 11 % celkovej spotreby EÚ. Nepredpokladá sa, že by sa kapacita zvýšila minimálne do roku 2014. Zároveň sa však očakáva zvýšenie spotreby v Indonézii. V dôsledku toho sa očakáva zníženie podielu výrobnej kapacity dostupnej pre vývoz, ktorá by počas ORP mala tvoriť len veľmi malú časť celkovej spotreby Únie. 5.3.4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (73) So zreteľom na uvedené skutočnosti, predovšetkým na zistenia týkajúce sa očakávaného vývoja kapacity, sa dospelo sa k záveru, že v prípade zrušenia opatrení nie je pravdepodobné, že by indonézski vyvážajúci výrobcovia v krátkodobom alebo strednodobom horizonte obnovili vývoz na trh Únie v poškodzujúcich množstvách za dumpingové ceny. 6. Malajzia 6.1. Úvodné poznámky (74) Pri prešetrovaní spolupracoval iba jeden z dvoch známych vyvážajúcich výrobcov. Zistilo sa však, že počas ORP neuskutočnil žiadny vývoz do Únie. Tento výrobca predstavoval približne 20 % celkovej výrobnej kapacity v Malajzii počas ORP. Informácie poskytnuté spolupracujúcim výrobcom v Malajzii boli použité pri analýze cenového správania na malajzijskom domácom trhu, ako aj na trhoch iných tretích krajín. (75) Zistenia boli preto väčšinou založené na skutočnostiach dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na žiadosti o preskúmanie a verejne dostupných informáciách, ako napríklad na verejných webových profiloch spoločností. (76) Dovoz z Malajzie do Únie počas ORP dosiahol 17 000 ton, čo predstavuje 13 % celkového dovozu z krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie, a približne 0,6 % podielu na trhu Únie. 6.2. Dumping dovozu počas ORP (77) Na základe informácií v žiadosti o preskúmanie sa dovoz z Malajzie uskutočňoval za dumpingové ceny s dumpingovým rozpätím 6,7 %. (78) Keďže spolupracujúci výrobca počas ORP nevyvážal do Únie, nebolo možné vypočítať dumpingové rozpätie pre túto spoločnosť. Normálna hodnota však bola vypočítaná na základe jej domáceho predaja a porovnaním tejto normálnej hodnoty s cenou dovozu z Malajzie do Únie podľa údajov Eurostatu sa stanovil číselný údaj, ktorý sa zhoduje s dumpingovým rozpätím uvedeným v odôvodnení (75). 6.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (79) Okrem určenia existencie dumpingu počas ORP sa takisto prešetrovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. (80) V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Malajzie, príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov, výrobná kapacita a nadmerná kapacita malajzijských výrobcov dostupná pre vývoz. 6.3.1. Objem a ceny dumpingového dovozu z Malajzie (81) Po prudkom poklese v rokoch 2009 a 2010 sa dovoz z Malajzie do Únie v posudzovanom období zvýšil z úrovne približne 8 000 ton na 17 000 ton. Napriek celkovému zvýšeniu dovozu z Malajzie sa trhové podiely udržali na úrovni blížiacej sa k 0 %, okrem ORP, keď dosiahli úroveň 0,6 %. (82) V posudzovanom období dovozné ceny kolísali a sledovali rovnaké trendy ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Celkovo sa dovozné ceny v období od roku 2008 do ORP zvýšili o 25%. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie. 6.3.2. Príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov (83) Spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyviezol počas ORP 300 – 500 ton podobného výrobku do iných tretích krajín. Z analýzy týchto predajov vyplýva, že počas ORP boli malajzijské vývozné ceny pre tretie krajiny vo všeobecnosti nižšie ako domáce ceny. Tento rozdiel medzi cenami predstavoval 5 – 10 %. 6.3.3. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz (84) Podľa informácií v žiadosti o preskúmanie krížovo overených na základe verejne dostupných informácií, ako napríklad verejných webových profilov spoločností, predstavovala celková výrobná kapacita v Malajzii počas ORP približne 100 000 – 300 000 ton. Nadmerná kapacita dostupná pre vývoz sa v posudzovanom období trvale znižovala a počas ORP dosiahla 52 – 55 % celkovej kapacity krajiny, čo predstavuje 3 – 4 % celkovej spotreby EÚ. Podľa rovnakých zdrojov sa odhaduje, že výrobná kapacita sa udrží na tejto úrovni minimálne do roku 2014, a zároveň sa očakáva rast domácej spotreby. V dôsledku toho sa predpokladá zníženie podielu výrobnej kapacity dostupnej pre vývoz, ktorá by mala tvoriť 2 – 3 % celkovej spotreby Únie počas ORP. V prípade zrušenia opatrení sa teda nepredpokladá zásadné zvýšenie objemov dovozu z Malajzie. 6.3.4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (85) So zreteľom na uvedené skutočnosti, predovšetkým na zistenia týkajúce sa očakávaného vývoja kapacity, sa dospelo sa k záveru, že v prípade zrušenia opatrení nie je pravdepodobné, že by malajzijskí vyvážajúci výrobcovia v krátkodobom alebo strednodobom horizonte obnovili vývoz na trh Únie v poškodzujúcich množstvách za dumpingové ceny. 7. Taiwan 7.1. Úvodné poznámky (86) Pri prešetrovaní nespolupracoval ani jeden zo štyroch thajských vyvážajúcich výrobcov, a preto analýza pravdepodobnosti pokračovania dumpingu vychádzala zo skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (87) Objemy dovozu z Taiwanu do Únie dosiahli počas ORP 12 000 ton, čo predstavuje 9,7 % celkového dovozu z krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie, a približne 0,4 % podielu na trhu Únie. 7.2. Dumping dovozu počas ORP (88) So zreteľom na to, že oslovené subjekty neprejavili záujem o spoluprácu, sa na základe informácií uvedených v žiadosti o preskúmanie dospelo k záveru, že dovoz z Taiwanu bol realizovaný za dumpingové ceny s dumpingovým rozpätím 12 %. (89) Niektoré strany po zverejnení tvrdili že Komisia mala pri výpočte dumpingového rozpätia použiť domáce a vývozné ceny taiwanského výrobcu PET, ktorý bol žiadateľom o preskúmanie „nového vývozcu“ podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia[18], pri ktorom sa obdobie prešetrovania prekrývalo s ORP súčasného konania. Treba však uviesť, že daný výrobca PET pri tomto preskúmaní pred uplynutím platnosti nespolupracoval. Informácie predložené v kontexte prešetrovania možno použiť len na účel, na ktorý boli vyžiadané. Preto informácie získané v uvedenom preskúmaní „nového vývozcu“ nemožno použiť v kontexte súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti. Okrem toho ide o najmenšieho výrobcu PET na Taiwane a jeho predaj na vývoz do Únie tvoril len nevýznamnú časť celkového taiwanského vývozu počas ORP. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. Tvrdilo sa, že dovoz z Taiwanu počas ORP vo všeobecnosti nebol dumpingový. Znova sa však pripomína, že ani jeden taiwanský vyvážajúci výrobca nespolupracoval, a preto nie je možné určiť dumping na základe údajov predložených týmito vyvážajúcimi výrobcami. Tvrdenie, že dumping neexistoval, teda nebolo potvrdené žiadnym dôkazom a bolo zamietnuté. 7.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (90) Okrem určenia existencie dumpingu počas ORP sa takisto prešetrovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. (91) V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Taiwanu, príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov, výrobná kapacita a nadmerná kapacita taiwanských výrobcov dostupná pre vývoz. 7.3.1. Objem a ceny dumpingového dovozu z Taiwanu (92) Po poklese v rokoch 2009 a 2010 sa dovoz z Taiwanu do Únie v posudzovanom období zvýšil z 10 000 ton na 12 000 ton. Napriek celkovému zvýšeniu dovozu z Taiwanu sa trhové podiely udržali na úrovni blížiacej sa k 0 % a počas ORP dosiahli 0,4 % celkovej spotreby Únie za ORP. (93) V posudzovanom období ceny dovozu kolísali a sledovali rovnaké trendy ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Celkovo sa dovozné ceny v období od roku 2008 do ORP zvýšili o 27%. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie. 7.3.2. Príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov (94) Zo štatistických údajov taiwanskej Komisie pre zahraničný obchod vyplýva, že predaj do tretích krajín dosahoval veľké objemy a počas ORP tvoril približne 60 % celkovej výrobnej kapacity Taiwanu. (95) Porovnaním priemernej vývoznej ceny dostupnej z rovnakého zdroja s normálnou hodnotou uvedenou v žiadosti o preskúmanie sa ukázalo, že vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako domáce taiwanské ceny. Tento rozdiel v cenách dosahoval približne 12 % úrovne vývoznej ceny. (96) Zo štatistických údajov taiwanskej Komisie pre zahraničný obchod vyplynulo, že priemerná vývozná cena do tretích krajín bola pod úrovňou ceny výrobného odvetvia Únie v Únii. Rozdiel v cenách dosahoval približne 7 % úrovne vývozných cien. Takisto sa zistilo, že priemerná cena vývozu do Únie bola počas ORP vyššia než priemerná cena vývozu do iných tretích krajín. Tento rozdiel dosahoval až 5,5 % ceny vývozu do iných tretích krajín. Existuje teda stimul na vývoz do Únie, kde je prevažujúca cenová úroveň výrobného odvetvia Únie vyššia. To naznačuje, že keby došlo k zrušeniu opatrení, taiwanskí vývozcovia by pravdepodobne vyvážali PET do Únie za dumpingové ceny a v množstvách prevyšujúcich úroveň, ktorá by pravdepodobne spôsobila ujmu, a to aj vzhľadom na rozsiahle nadmerné kapacity dostupné pre vývoz (pozri odôvodnenia (97) až (98)). (97) Jedna zainteresovaná strana po zverejnení spochybnila využitie štatistiky taiwanskej Komisie pre zahraničný obchod zo strany Komisie, a to s odôvodnením, že kód výrobku údajne nezodpovedal príslušnému výrobku. Je pravda, že Taiwan a Únia používajú na meranie viskozity rôzne stupnice, konkrétne ide o „vnútornú viskozitu“ na Taiwane a „číslo viskozity“ v Únii. Prostredníctvom využitia matematického vzťahu medzi oboma stupnicami však možno dospieť k záveru, že použitý taiwanský kód výrobku zodpovedá príslušnému výrobku. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. 7.3.3. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz (98) Vzhľadom na to, že oslovené subjekty na Taiwane neprejavili záujem o spoluprácu, vývoj kapacity a domáceho dopytu bol stanovený podľa údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie a krížovo overených na základe verejne dostupných informácií, ako napríklad verejných webových profilov spoločností. (99) Celková výrobná kapacita na Taiwane dosahovala počas ORP približne 1 000 000 –1 200 000 ton. Nadmerná kapacita dostupná pre vývoz ostala v prvých troch rokoch posudzovaného obdobia stabilná a zvýšila sa až počas ORP, keď predstavovala približne 80 % celkovej taiwanskej kapacity počas ORP a 28 – 33 % celkovej spotreby Únie počas ORP. Podľa rovnakých zdrojov sa odhaduje, že výrobná kapacita sa bude minimálne do roku 2014 výrazne zvyšovať, zatiaľ čo pri domácej spotrebe sa očakáva len mierny rast. V dôsledku toho sa predpokladá zvýšenie podielu výrobnej kapacity dostupnej pre vývoz na 1 200 000 – 1 300 000 ton, čo predstavuje 42 – 47 % celkovej spotreby Únie počas ORP. (100) To dokazuje, že taiwanskí vyvážajúci výrobcovia príslušného výrobku vo veľkej miere závisia od vývozného predaja a že je veľmi pravdepodobné, že keby došlo k zrušeniu opatrení, vývoz do Únie by sa zvýšil. Predovšetkým platí, že cenová úroveň výrobného odvetvia Únie na trhu Únie je vyššia než vývozná cena Taiwanu na vývozných trhoch tretích krajín, čo zvyšuje príťažlivosť trhu Únie v porovnaní s trhmi iných tretích krajín. Na druhej strane sa nedá vylúčiť, že niektorí vývozcovia znížia svoje vývozné ceny do Únie v záujme získania podielu na trhu. Okrem toho boli v Turecku a Južnej Afrike zavedené proti dovozu z Taiwanu opatrenia na ochranu obchodu. Tým sa obmedzuje voľný prístup taiwanského vývozu na iné potenciálne trhy. (101) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že Taiwan nemá žiadnu voľnú kapacitu, ktorá by umožnila podstatné zvýšenie vývozu do Únie. Okrem toho sa tvrdilo, že hlavnými vývoznými trhmi pre taiwanskú výrobu PET sú ázijsko-tichomorská oblasť a Severná a Južná Amerika. Ceny CIF dovozu PET z Taiwanu sú vyššie než ceny zo všetkých ostatných hlavných zdrojov dovozu do Únie, platné opatrenia týkajúce sa dovozu PET s pôvodom na Taiwane sú veľmi mierne a ukončenie ich účinnosti by neviedlo k zásadnému rozdielu v cenách. (102) Treba uviesť, že pri tomto preskúmaní nespolupracoval ani jeden z taiwanských vyvážajúcich výrobcov. Navyše zistenia opísané v odôvodneniach (97) až (98) svedčia o opaku. Na základe uvedených skutočností museli byť tvrdenia príslušných strán zamietnuté. (103) Tieto strany po zverejnení zopakovali význam ázijsko-tichomorského a juhoamerického regiónu ako vývozných trhov a tvrdili, že tieto trhy pritiahnu významnú časť plánovaného zvýšenia taiwanskej nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz. Ako dôkaz svojho tvrdenia strany uviedli relatívne hodnoty výrobnej kapacity a domáceho dopytu v rokoch 2012 a 2020 pre oba regióny. Treba uviesť, že situácia v roku 2020 nie je pre súčasné preskúmanie pred uplynutím platnosti dôležitá a že použitie roku 2012 ako jedného obdobia porovnania znamená, že nebude zohľadnené významné zvýšenie kapacity, ku ktorému došlo počas ORP až do roku 2012. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (104) Okrem toho niektoré strany tvrdili, že rozvoj nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz na Taiwane by mal zohľadňovať rastúci dopyt na iných tretích trhoch. Následne tvrdili, že nadmerná kapacita dostupná pre vývoz nebola posúdená správne. Ako je uvedené v odôvodnení (58), v prešetrovaní sa nedospelo k záveru, že by sa všetka kapacita dostupná pre vývoz presmerovala do Únie. Vôbec sa nepredpokladalo, že by sa celá nadmerná kapacita dostupná pre vývoz presmerovala do Únie. Na základe dostupných údajov sa možno oprávnene domnievať, že vzhľadom na príťažlivosť trhu Únie z hľadiska ceny a veľkosti a na rozsiahly objem nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz množstvo, ktoré sa pravdepodobne presmeruje na trh Únie, podľa očakávaní prevýši úroveň, ktorá by pravdepodobne spôsobila ujmu. Okrem toho sa pripomína, že pri prešetrovaní nespolupracoval ani jeden z taiwanských výrobcov PET a presné údaje o skutočnej výrobe a kapacite, ako aj o domácom a vývoznom predaji neboli k dispozícii. Závery týkajúce sa pokračovania dumpingu preto bolo nutné založiť na dostupných skutočnostiach, ako sa uvádza v odôvodnení (84). V tejto súvislosti a vzhľadom na významné množstvo dostupné pre vývoz, ako aj na analýzu úrovní cien vývozu do iných tretích krajín a úroveň cien v Únii uvedenú v odôvodneniach (93) až (95), sa možno oprávnene domnievať, že v prípade zrušenia opatrení bude vývoz z Taiwanu presmerovaný do Únie za dumpingové ceny a v množstvách presahujúcich úroveň, ktorá by pravdepodobne spôsobila ujmu. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (105) Ďalšia strana tvrdila, že clo ad valorem uplatniteľné na Taiwan počas OPR má veľmi nízke úrovne, a preto nemožno dospieť k záveru, že dovoz z Taiwanu dosiahne v prípade zrušenia opatrení dumpingové úrovne. V súčasnosti platné dumpingové rozpätie je minimálna cena založená na cle ad valorem vo výške 12,4 %. Skutočnosť, že ceny boli počas ORP vyššie, a že preto bude hypotetické clo ad valorem na nižšej úrovni, je nepodstatná, pretože nezohľadňuje pravdepodobný vývoj cien po ORP v prípade zrušenia opatrení, ako vyplýva z odôvodnení (94) a (98). Tento argument bol preto zamietnutý. 7.3.4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (106) Vzhľadom na rozsiahlu a neustále sa zvyšujúcu kapacitu, príťažlivosť trhu Únie a platné opatrenia v iných tretích krajinách sa dospelo k záveru, že v prípade skončenia platnosti opatrení by sa vývoz z Taiwanu pravdepodobne presmeroval do Únie za dumpingové ceny a v množstvách, ktoré by pravdepodobne spôsobili ujmu. (107) Jedna strana po zverejnení tvrdila, že v analýze pravdepodobnosti opakovaného výskytu alebo pokračovania dumpingu mala byť zohľadnená údajne nízka úroveň dumpingového cla počas ORP. Treba však uviesť, že žiadny vyvážajúci výrobca z Taiwanu nespolupracoval, a preto tvrdenie, že dumpingové rozpätia boli počas ORP na nízkej úrovni, nebolo opodstatnené a zamietlo sa. Pripomína sa, že dumpingové rozpätia zistené počas ORP boli podľa dostupných údajov na úrovni 12 %. Ako bolo uvedené v odôvodnení (104), podľa analýzy pravdepodobného vývoja cien taiwanského vývozu v prípade, že by bolo možné opatrenia ukončiť, by sa v dumpingu pravdepodobne pokračovalo. Tvrdenie bolo preto zamietnuté 8. Thajsko 8.1. Úvodné poznámky (108) Spoluprácu ponúkol len jeden vyvážajúci výrobca, ktorý počas ORP nevyvážal PET do Únie. Spolupracujúci výrobca predstavoval približne 25 % celkovej výrobnej kapacity Thajska počas ORP. V Thajsku pôsobia ďalší traja výrobcovia, ktorí pri preskúmaní nespolupracovali. Zistenia boli preto založené aj na skutočnostiach dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (109) Vývoz do Únie počas ORP dosiahol 727 ton, čo predstavuje 0,6 % celkového dovozu z krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie, a približne 0 % podielu na trhu Únie. 8.2. Dumping dovozu počas ORP (110) Podľa informácií uvedených v žiadosti o preskúmanie sa dovoz do Únie uskutočňoval za dumpingové ceny s dumpingovým rozpätím 14,1 %. (111) Keďže spolupracujúca spoločnosť počas ORP nevyvážala do Únie, nebolo možné vypočítať jej dumpingové rozpätie. Normálna hodnota však bola vypočítaná na základe domáceho predaja tejto spoločnosti a porovnaním tejto normálnej hodnoty s cenou dovozu z Thajska do Únie podľa údajov Eurostatu sa získal číselný údaj, ktorý sa zhoduje s dumpingovým rozpätím uvedeným v odôvodnení (108). 8.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (112) Okrem určenia existencie dumpingu počas ORP sa takisto prešetrovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. (113) V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Thajska, príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov, výrobná kapacita a nadmerná kapacita thajských výrobcov dostupná pre vývoz. 8.3.1. Objem a ceny dumpingového dovozu z Thajska (114) Dovoz z Thajska do Únie sa počas celého posudzovaného obdobia udržal na zanedbateľnej úrovni, pričom v rokoch 2009 a 2010 Thajsko vôbec nedovážalo PET do Únie. Počas ORP sa dovoz zvýšil z úrovne približne 500 ton v roku 2008 na približne 700 ton, čo predstavuje približne 0% celkovej spotreby Únie počas ORP. (115) V posudzovanom období sa dovozné ceny sa zvýšili z úrovne približne 980 EUR/t v roku 2008 na približne 1 300 EUR/t počas ORP, teda o 32 %. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie. 8.3.2. Príťažlivosť trhu Únie a iných tretích trhov (116) Zistilo sa, že priemerná domáca cena jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bola počas ORP nižšia než priemerná cena, ktorú si účtovalo výrobné odvetvie Únie v Únii. Rozdiel v cenách predstavoval 9 %. (117) Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyvážal na trhy tretích krajín iných ako Únia. Jeho priemerná vývozná cena na tieto trhy na základe ceny zo závodu bola nižšia než normálna hodnota. Rozdiel v cenách dosahoval 10,8 % priemernej vývoznej ceny. (118) Vývoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu do iných tretích krajín sa uskutočňoval za ceny, ktoré boli nižšie než cenová úroveň výrobného odvetvia Únie v Únii. Rozdiel v cenách dosahoval 6,6 % vývozných cien pre trhy tretích krajín. 8.3.3. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz (119) Výrobná kapacita v Thajsku bola stanovená na základe informácií uvedených v žiadosti o preskúmanie, verejne dostupných informácií, ako napríklad verejných webových profilov spoločností, a dotazníka, ktorý vyplnila spolupracujúca spoločnosť. (120) V posudzovanom období sa výrobná kapacita v Thajsku významne zvýšila a počas ORP predstavovala viac než trojnásobok domácej spotreby. Celková výrobná kapacita v Thajsku dosahovala počas ORP približne 700 000 – 900 000 ton. Nadmerná výrobná kapacita dostupná pre vývoz sa v posudzovanom období trvale znižovala a počas ORP dosiahla 70 – 75 % celkovej kapacity Thajska, čo predstavuje 17 – 22 % celkovej spotreby EÚ. To dokazuje, že Thajsko sa orientuje na vývoz a že thajskí výrobcovia príslušného výrobku vo veľkej miere závisia od vývozného predaja. Prešetrovaním sa ukázalo, že do roku 2014 sa bude kapacita ďalej zvyšovať, a to až na úroveň 800 000 – 1 000 000 ton. Podľa rovnakých zdrojov sa však zároveň uvádza, že domáci dopyt sa nebude zvyšovať rovnakým tempom a udrží sa na relatívne nízkej úrovni. Očakáva sa, že v dôsledku toho sa prevaha kapacity nad domácim dopytom v dohľadnej budúcnosti výrazne zvýši až na približne 700 000 – 800 000 ton, čo by predstavovalo 25 – 30 % celkovej spotreby Únie počas ORP. Navyše v Turecku a Malajzii prijali voči Thajsku opatrenia na ochranu obchodu, čím sa obmedzil voľný prístup na potenciálne trhy iných tretích krajín dostupné pre vývoz. Vzhľadom na významné množstvo dostupné pre vývoz, ako aj na analýzu úrovne cien vývozu do iných tretích krajín, a tiež na úroveň cien v Únii uvedenú v odôvodneniach (114) až (116), sa možno oprávnene domnievať, že v prípade zrušenia opatrení bude vývoz z Thajska presmerovaný do Únie za dumpingové ceny a v množstvách prevyšujúcich úroveň, ktorá by pravdepodobne spôsobila ujmu. (121) Thajské ministerstvo zahraničného obchodu po zverejnení argumentovalo, že porovnanie výrobnej kapacity a domáceho dopytu sa malo zohľadniť na úrovni regiónu Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN). Treba uviesť, že thajská vláda svoje tvrdenie neodôvodnila, takže neexistuje žiadny dôvod na zmenu záverov, ku ktorým sa dospelo na základe nadmernej kapacity dostupnej na vývoz v Thajsku. 8.3.4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu (122) Vzhľadom na rozsiahlu a rastúcu kapacitu, príťažlivosť trhu Únie a platné opatrenia v iných tretích krajinách sa dospelo k záveru, že v prípade skončenia platnosti opatrení by sa vývoz z Thajska pravdepodobne presmeroval do Únie za dumpingové ceny a v množstvách, ktoré by pravdepodobne spôsobili ujmu. D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE 1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie (123) Podobný výrobok vyrába v Únii 13 známych výrobcov. Predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej v texte sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“. (124) Pri prešetrovaní spolupracovalo a pomáhalo dvanásť známych výrobcov z Únie, ktorých v predmetnom prípade zastupuje navrhovateľ. Zvyšný známy výrobca z Únie pri predmetnom preskúmaní nespolupracoval. (125) Na stanovenie celkového objemu výroby Únie počas ORP boli použité všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, napríklad vyplnené dotazníky, informácie Eurostatu a žiadosť o preskúmanie. (126) Trh s PET v Únii sa vyznačuje pomerne vysokým počtom výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších skupín so sídlom mimo Únie. Vo výrobnom odvetví Únie v oblasti PET došlo v období rokov 2000 až 2012 k niekoľkým zmenám. Trh sa konsoliduje, pričom nedávno došlo k viacerým prípadom prevzatia a uzavretia prevádzok. Stále sa vyvíjajú nové výrobky, ako napríklad recyklovaný PET a bio PET, a pomerne nedávno sa vyčlenilo odvetvie recyklácie. (127) Niektoré strany po zverejnení argumentovali, že opis situácie vo výrobnom odvetví Únie bol nepresný, keďže päť výrobcov v skutočnosti patrí do jednej veľkej nadnárodnej skupiny a ďalší traja výrobcovia sú prepojení s baliarňami PET. Žiadna z uvedených skutočností nie je v rozpore s opisom uvedeným v odôvodnení (124), v ktorom sa výslovne konštatuje, že podľa zverejnenia výrobcovia z Únie zvyčajne patria do väčších skupín. Vplyv tejto koncentrácie je opísaný v odôvodnení (209). Posúdenie vplyvu trhu s monopolným postavením dodávateľov je analyzované v odôvodneniach (203) až (205). (128) Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, vzhľadom na pomerne vysoký počet spolupracujúcich výrobcov z Únie bola vybraná vzorka štyroch výrobcov z Únie, ktorí predstavovali viac ako 50 % výroby a predaja z celkovej výroby podobného výrobku v Únii počas ORP. E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE 1. Spotreba v Únii (129) Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údajov o objeme dovozu získaných z Eurostatu a v prípade nespolupracujúceho výrobcu z Únie na základe odhadov vychádzajúcich zo žiadosti o preskúmanie. (130) Po počiatočnom zvýšení v rokoch 2009 a 2010 spotreba počas ORP mierne poklesla o 2 % v porovnaní s rokom 2008, čo spolu predstavuje 2,802 milióna ton počas ORP. Tabuľka 1 Spotreba || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Objem (v tonách) || || || || Spotreba || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Index || 100 || 102 || 102 || 98 Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a žiadosť o preskúmanie. || 2. Dovoz z príslušných krajín 2.1. Kumulácia (131) V rámci preskúmania pred uplynutím platnosti, ktoré sa skončilo v roku 2007, sa dovoz PET s pôvodom v Indii, na Taiwane, v Thajsku, Malajzii a Indonézii posudzoval kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Skúmalo sa, či je kumulatívne posudzovanie vhodné aj pre toto prešetrovanie. (132) V tejto súvislosti sa však zistilo, že dumpingové rozpätia stanovené pre dovoz z Indie, Taiwanu, Thajska, Indonézie a Malajzie boli vyššie ako úroveň de minimis. Pokiaľ ide o objemy dovozu na trh Únie, nad zanedbateľnou úrovňou sa pohybovali len v prípade Indie. V prípade Taiwanu, Thajska, Indonézie a Malajzie boli objemy dovozu pod úrovňou de minimis. Preto bola vypracovaná výhľadová analýza pravdepodobných vývozných objemov podľa jednotlivých krajín v prípade zrušenia opatrení. Z analýzy vyplynulo, že dovoz z Taiwanu a Thajska, na rozdiel od Indonézie a Malajzie, by sa v prípade zrušenia opatrení pravdepodobne zvýšil na úroveň presahujúcu úroveň dosiahnutú počas ORP a pravdepodobne by prekročil zanedbateľnú úroveň (pozri odôvodnenia (102) až (118)). Pokiaľ ide o Indonéziu a Malajziu, zistilo sa, že dovoz do Únie v posudzovanom období bol zanedbateľný a výhľadová nadmerná kapacita dostupná pre vývoz bola veľmi nízka. Preto je málo pravdepodobné, že by sa situácia v krátkodobom horizonte zmenila. (133) Vzhľadom na to, že objem dumpingového dovozu z Indonézie a Malajzie bol počas ORP zanedbateľný a pravdepodobne sa nezvýši, ako je vysvetlené v odôvodnení (130), dospelo sa k záveru, že pokiaľ ide o dovoz z Malajzie a Indonézie, neboli splnené kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. (134) Pokiaľ ide o dovoz z Indie, Taiwanu a Thajska, treba uviesť, že PET je výrobok založený na komodite s podobnými chemickými a technickými vlastnosťami bez ohľadu na pôvod. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť sa dovezený PET pokladá za vzájomne zameniteľný s inými druhmi PET vyrobenými v Únii. Okrem toho sa tieto druhy PET predávali na trhu Únie v rovnakom období. Dospelo sa teda k záveru, že dovezený PET s pôvodom v Indii, na Taiwane a v Thajsku konkuroval PET vyrobenému v Únii. (135) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že pokiaľ ide o Indiu, Taiwan a Thajsko, boli splnené kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Dovoz z týchto troch krajín sa teda skúmal kumulatívne. Keďže v prípade Malajzie a Indonézie neboli splnené kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, dovoz pochádzajúci z uvedených dvoch krajín sa skúmal individuálne. (136) Jedna strana po zverejnení namietala proti kumulácii dovozu z Thajska s dovozom z Indie a Taiwanu, zatiaľ čo dovoz z Malajzie a Indonézie bol vyňatý. Argumentovalo sa, že Thajsko má podobné postavenie ako Malajzia a Indonézia, a preto by sa k nemu malo pristupovať podobným spôsobom. Znova sa pripomína, že vzhľadom na nadmerné kapacity dostupné pre vývoz zistené v Thajsku (pozri odôvodnenie (118)) boli splnené kritériá uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Medzi Thajskom, Malajziou a Indonéziou nemožno nájsť žiadnu analógiu, keďže Malajzia a Indonézia nemali nadmerné kapacity dostupné pre vývoz, ktoré by sa podobali kapacitám zisteným v Thajsku. Pripomienka strany preto bola zamietnutá. 3. Dovoz z Indie, Taiwanu a Thajska 3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu (137) Napriek platným opatreniam sa dovoz z Indie, Taiwanu a Thajska v posudzovanom období takmer zdvojnásobil. Príčinou je predovšetkým zvýšenie dovozu z Indie, ktorý vzrástol zo 46 313 ton v roku 2008 na 96 678 ton počas ORP z celkového objemu všetkých troch uvedených krajín, ktorý dosahoval 109 633 ton. (138) Rovnako sa zvýšil podiel dovozu z Indie, Taiwanu a Thajska na trhu, a to z úrovne 2 % v roku 2008 na úroveň 3,9 % počas ORP. Dovoz z Indie dosiahol počas ORP podiel na trhu 3,5 %, čo je úroveň výrazne prevyšujúca podiel na trhu stanovený pri ostatnom preskúmaní pred uplynutím platnosti (0,3 %). (139) Priemerná cena počas ORP dosahovala 1 290 EUR/t. To odráža zvýšenie ceny o 23 % v posudzovanom období, ktoré sa dosiahlo po počiatočnom poklese o 20 % v roku 2009. Tabuľka 2 Dovoz z Indie, Taiwanu a Thajska || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Objem dovozu z Indie, Taiwanu a Thajska (v tonách) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Podiel dovozu z Indie, Taiwanu a Thajska na trhu || 2,0% || 1,8% || 3,1% || 3,9% Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Cena dovozu (EUR/t) || 1 049 || 838 || 1 031 || 1 290 Index (2008 = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Zdroj: údaje Eurostatu. 3.2. Podhodnotenie cien (140) Vzhľadom na to, že taiwanskí vyvážajúci výrobcovia odmietli spolupracovať, muselo sa podhodnotenie týkajúce sa dovozu z Taiwanu určiť na základe štatistík o dovoze (Eurostat). Keďže spolupracujúci thajský vývozca počas ORP nevyvážal do Únie, aj v tomto prípade bolo potrebné určiť podhodnotenie ceny dovozu z Thajska na základe štatistík o dovoze (Eurostat). Pokiaľ ide o Indiu, výpočet vychádzal z údajov zhromaždených a overených na mieste. Relevantné predajné ceny výrobného odvetvia Únie predstavovali ceny pre nezávislých zákazníkov, ktoré boli podľa potreby upravené na úroveň ceny zo závodu. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie pre žiadnu z príslušných krajín. 4. Dovoz z Malajzie a Indonézie 4.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu (141) Objemy dovozu z Malajzie sa za posudzované obdobie zdvojnásobili, a to napriek poklesu o 70% do roku 2010. Dovoz z Indonézie zostal zanedbateľný. Objemy dovozu sa v prípade oboch krajín udržali pod úrovňou de minimis. (142) Podiel Malajzie na trhu sa v súlade s tým zvýšil z 0,3 % na 0,6 %. Podiel Indonézie na trhu sa v posudzovanom období udržal na úrovni blížiacej sa 0 %. (143) Priemerná jednotková cena pre Malajziu počas ORP dosahovala 1 299 EUR/t. To odráža zvýšenie o 25 % dosiahnuté za ostatné dva roky posudzovaného obdobia po počiatočnom poklese o 28% v rokoch 2008 až 2009. Priemerná jednotková cena pre Indonéziu počas ORP dosahovala 1 304 EUR/t. To odráža zvýšenie o 34 % od roku 2009 do posudzovaného obdobia. V roku 2008 Indonézia nevyvážala do EÚ. Tabuľka 3 || Dovoz z Malajzie || || 2008 || 2009 || 2010 || ORP || Objem dovozu (v tonách) || 8 213 || 2 028 || 308 || 16 628 || Index (2008 = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Cena dovozu (EUR/t) || 1 038 || 751 || 942 || 1 299 || Index (2008 = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Podiel dovozu na trhu || 0,3% || 0,1% || 0,0% || 0,6% || Zdroj: údaje Eurostatu. || || || || || || || || Tabuľka 4 || Dovoz z Indonézie || || 2008 || 2009 || 2010 || ORP || Objem dovozu (v tonách) || - || 408 || 991 || 253 || Index (2009 = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Cena dovozu (EUR/t) || - || 973 || 1 222 || 1 304 || Index (2009 = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Podiel dovozu na trhu || - || 0,01% || 0,03% || 0,01% || Zdroj: údaje Eurostatu. || || || || || 4.2. Podhodnotenie cien (144) Vzhľadom na to, že indonézski vyvážajúci výrobcovia odmietli spolupracovať, muselo sa podhodnotenie týkajúce sa dovozu z Indonézie určiť na základe štatistík o dovoze (Eurostat). Keďže spolupracujúci malajskí vývozcovia nevyvážali do Únie, aj v tomto prípade bolo potrebné určiť podhodnotenie ceny dovozu z Malajzie na základe štatistík o dovoze (Eurostat). Relevantné predajné ceny výrobného odvetvia Únie predstavovali ceny pre nezávislých zákazníkov, ktoré boli podľa potreby upravené na úroveň ceny zo závodu. Počas ORP nebolo zistené žiadne podhodnotenie pre žiadnu z uvedených dvoch krajín. 5. Dovoz z iných tretích krajín 5.1. Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátov (SAE), Iránu a Pakistanu (145) Dovoz z iných tretích krajín sa pri platných antidumpingových opatreniach v posudzovanom období znížil o 69%, a to napriek zvýšeniu o 49 % v roku 2009. Len dovoz z Číny zostal stabilný. (146) Podiel uvedených krajín na trhu sa znížil z 8,2 % v roku 2008 na 2,6 % počas ORP vrátane predovšetkým SAE (1,7 % počas ORP) a Číny (0,6 % počas ORP). (147) Priemerná cena dosahovala počas ORP úroveň 1 258 EUR/t, čo znamená o 5,5 % menej, ako je jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. To odráža zvýšenie ceny o 24 % v posudzovanom období, ktoré sa dosiahlo počas ORP po počiatočnom poklese o 22 % v roku 2009. Tabuľka 5 Dovoz z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Objem dovozu z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu (v tonách) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Index (2008 = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Podiel dovozu z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu na trhu || 8,2% || 12,0% || 6,5% || 2,6% Index (2008 = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Cena dovozu (EUR/t) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Index (2008 = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Zdroj: údaje Eurostatu. || || || || 5.2. Dovoz z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení (148) Objem dovozu z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení vrátane Ománu, Južnej Kórey, Ruska, Mexika a Saudskej Arábie sa za posudzované obdobie zvýšil o 59 %, a to po náraste o 71 %v roku 2009. V období od roku 2009 do ORP sa najväčším vývozcom do Únie stal Omán. (149) Podiel uvedených krajín na trhu sa zvýšil z 9,7 % v roku 2008 na 15,8 % počas ORP, a to predovšetkým vďaka zvýšeniu dovozu z Ománu o 4,3 %. Podiel Južnej Kórey na trhu sa počas ORP udržal na úrovni 4 %, čo predstavuje 5 % pod jeho najvyššou úrovňou dosiahnutou v roku 2009. (150) Priemerná cena dosahovala 1 273 EUR/t, čo predstavuje o 4,3 % menej, ako je priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. To odráža zvýšenie o 10 % v posudzovanom období, ktoré sa dosiahlo v roku 2010 a počas ORP po počiatočnom poklese o 24 % v roku 2009. Priemerná cena dovozu z Ománu počas ORP dosahovala 1 310 EUR/t, čo predstavuje o 1,5 % menej, ako je priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. Priemerná cena dovozu z Južnej Kórey dosahovala 1 294 EUR/t, čo predstavuje o 2,7 % menej, ako je priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. Tabuľka 6 Dovoz z iných tretích krajín || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Index (2008 = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu || 9,7% || 16,3% || 16,1% || 15,8% Index (2008 = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Cena dovozu (EUR/t) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Index (2008 = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Hlavní vývozcovia (v tonách) Omán || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Južná Kórea || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Rusko || 546 || 546 || 3 || 50 427 Mexiko || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Saudská Arábia || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Ostatní || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Zdroj: údaje Eurostatu. (151) Niektoré strany po zverejnení argumentovali, že Komisia opomenula posúdenie dovozu z Južnej Kórey. Znova sa pripomína, že platnosť opatrení proti Južnej Kórei skončila v roku 2012. Pred skončením platnosti ciel sa viac ako 99 % dovozu z tejto krajiny realizovalo s colnou sadzbou 0 %. Z uvedených dôvodov je dovoz z Južnej Kórey zahrnutý do analýzy spolu s dovozom z iných krajín bez akýchkoľvek opatrení (pozri odôvodnenia (202) a (212)). Tvrdenie bolo zamietnuté ako neopodstatnené. 6. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie (152) Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia boli preskúmané všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období. (153) Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach: – makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, dumpingové rozpätie a zotavenie sa z dôsledkov dumpingu v minulosti) sa posudzovali na úrovni celkovej výroby Únie pre všetkých výrobcov z Únie, a to na základe informácií získaných z výrobného odvetvia Únie, žiadosti o preskúmanie, ako aj verejne dostupných štatistických údajov; – mikroekonomické ukazovatele (zásoby, priemerné jednotkové ceny, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa posudzovali na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky na základe informácií, ktoré títo výrobcovia poskytli. (154) Jeden z výrobcov Únie zaradených do vzorky v júni 2010 odpredal jednu zo svojich výrobných prevádzok. Túto prevádzku získal iný výrobca z Únie. Keďže analýza makroekonomických ukazovateľov vychádza z údajov zhromaždených od všetkých výrobcov z Únie, odpredanie prevádzky nemalo žiadny vplyv na rozsah alebo jednotlivé ukazovatele analýzy ujmy. (155) V súvislosti s analýzou treba na úvod vysvetliť, že situáciu na trhu Únie, predovšetkým pokiaľ ide o ceny a objemy predaja podobného výrobku, ovplyvnili určité celosvetové hospodárske udalosti koncom roka 2010 a na začiatku roka 2011. V uvedenom období poklesli dodávky bavlny, čo viedlo ku zvýšeniu dopytu po polyesterovom vlákne na ázijskom trhu. PET a polyesterové vlákno sú do veľkej miery závislé od dodávok rovnakej suroviny, t. j. rafinovanej kyseliny tereftalátovej (PTA). Zvýšenie dopytu po polyesterovom vlákne malo za následok nedostatočné dodávky PTA a následné zvýšenie cien PET. Keďže výrobcovia PET na Blízkom východe takisto závisia od PTA z Ázie, spôsobilo to prudký pokles dovozu PET do Únie. Hlavní dodávatelia PTA z Únie zároveň vyhlásili prípad vyššej moci, čo viedlo k ďalším obmedzeniam domácej výroby PET. 7. Pripomienky strán (156) Niektoré strany spochybnili platnosť analýzy ujmy na základe toho, že vychádzala z neúplných informácií, čím boli následne ovplyvnené práva na obhajobu zainteresovaných strán. Boli predložené predovšetkým tieto argumenty: (157) Niektoré strany tvrdili, že informácie zhromaždené od výrobcov z Únie nie sú v súlade s pokynmi na vyplnenie dotazníka, v ktorých sa požadovalo, aby sa údaje od rôznych spoločností nezlučovali. Preto sa tvrdilo, že zhromaždené informácie neboli presné ani úplné, keďže uvedené číselné údaje boli na každý subjekt zaradený do vzorky zlúčené. Treba poznamenať, že informácie boli riadne zhromaždené a overené na mieste. Zistilo sa, že zhromaždené informácie poskytujú dostatočne presný obraz výrobného odvetvia Únie, a preto sa uvedené tvrdenie muselo zamietnuť. Strany po zverejnení zopakovali svoje tvrdenie. Neboli predložené žiadne nové argumenty ani dôkazy. Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenie, že údaje poskytnuté jednou spoločnosťou zahrnutou do vzorky neboli úplné, keďže sa netýkali celej skupiny, ale len vybraného subjektu v rámci skupiny. Táto pripomienka sa riešila vo fáze výberu vzorky, ako je vysvetlené v odôvodnení (20). (158) Tie isté strany argumentovali, že Komisia sa pokúsila opraviť nedostatky zhromaždených informácií, na ktoré strany upozornili, a zaslala doplňujúce dotazníky. V tejto súvislosti treba vysvetliť, že Komisia skutočne zaslala doplňujúce dotazníky, ale adresovala ich len tým výrobcom z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, s cieľom zhromaždiť informácie o makroekonomických ukazovateľoch, ktoré boli relevantné pre posúdenie ujmy. Z toho vyplýva, že účelom uvedených dotazníkov bolo doplniť informácie od výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky. Niektoré strany po zverejnení zopakovali uvedené tvrdenie, nepredložili však žiadne nové argumenty ani dôkazy. Tvrdenie strán sa preto zamietlo. (159) Okrem toho tie isté strany zároveň namietali, že informácie od výrobcov zaradených do vzorky boli v rozpore s povinnosťami vyplývajúcimi z článku 19 základného nariadenia, keďže informácie, ktoré neboli svojou povahou dôverné, boli poskytnuté ako dôverné, a boli teda vylúčené z verejne prístupného spisu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že informácie boli klasifikované ako obmedzené s súlade s požiadavkou predkladajúcej strany. Na základe žiadosti zainteresovaných strán bol prehodnotený dôverný štatút predložených informácií a vo vhodných prípadoch sa po konzultáciách a povolení dotknutých spoločností informácie preklasifikovali na verejne prístupné na účely kontroly zainteresovanými stranami. Aj toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. (160) Niektoré strany namietali, že metodika použitá pri posudzovaní ujmy bola v rozpore s ustanoveniami článku 11 ods. 9 základného nariadenia, keďže na rozdiel od určenia ujmy v rámci pôvodného prešetrovania, ktoré bolo ukončené v roku 1999 a ktoré sa zakladalo na kumulatívnom posúdení dovozu zo šiestich krajín, toto posúdenie nezahŕňa dovoz z Južnej Kórey považovanej za najväčšieho dodávateľa do Únie a krajinu s najväčšou vývoznou kapacitou a najnižšími vývoznými cenami v porovnaní s ostatnými krajinami, ktorých sa týka toto preskúmanie. (161) V tejto súvislosti treba poznamenať, že v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti, ktoré sa ukončilo v roku 2007, bol nedumpingový dovoz z Južnej Kórey už oddelený, keďže sa zistilo, že pokiaľ ide o tento dovoz, neboli splnené všetky podmienky uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Navyše sa uvádza, že toto preskúmanie nezahŕňa dovoz z Kórey, keďže sa skončila platnosť opatrení proti Južnej Kórei. Napokon sa usudzuje, že nedošlo k žiadnej zmene metodiky, keďže v súčasnom preskúmaní je použité kumulatívne posúdenie dovozu zo všetkých krajín, ktoré spĺňajú kritériá takéhoto posúdenia v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Tento argument strán sa preto musel zamietnuť. 8. Makroekonomické ukazovatele 8.1. Výroba (162) V súlade so stratou podielu výrobného odvetvia Únie na trhu (podrobnejšie vysvetlenou v odôvodnení (164) sa objem výroby v Únii od roku 2008 do ORP znížil o 11 %. Pokles výroby v Únii bol prerušený len v roku 2010, keď sa výroba v porovnaní s rokom 2009 zvýšila, ale aj tak ostala o 4 % nižšia ako úroveň výroby v roku 2008. Počas ORP ďalej klesala. Tabuľka 7 Celková výroba v Únii || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Výroba (v tonách) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Index (2008 = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie. || || 8.2. Výrobná kapacita a využitie kapacity (163) Výrobná kapacita vo výrobnom odvetví Únie v období medzi rokom 2008 a ORP klesla o 23 %. Tento trend súvisí s ukončením prevádzky v niekoľkých výrobných závodoch, ktoré čiastočne vyvážilo otvorenie nových závodov. (164) Využitie kapacity sa zvýšilo zo 75 % v roku 2008 na 86 % počas ORP. Lepšie využitie kapacity treba vnímať v kontexte úsilia o reštrukturalizáciu výrobného odvetvia Únie, vysvetleného v odôvodnení (124). Tabuľka 8 Výrobná kapacita a využitie kapacity || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Výrobná kapacita (v tonách) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Index || 100 || 87 || 84 || 77 Využitie kapacity || 75% || 77% || 85% || 86% Index || 100 || 104 || 114 || 116 Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie. 8.3. Objem predaja (165) Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa vyvíjal rovnako ako výroba, pričom v posudzovanom období došlo k zníženiu o 6%. Tabuľka 9 Celkový predaj výrobného odvetvia Únie v Únii || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Predaj (v tonách) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Index || 100 || 89 || 95 || 94 Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie. 8.4. Podiel na trhu (166) Po počiatočnom poklese o 13 % v roku 2009 výrobné odvetvie Únie opäť získalo časť podielu na trhu, ktorú stratili SAE, Južná Kórea, Irán a Pakistan, a to napriek zvyšovaniu objemu dovozu z Indie, Ománu a ďalších tretích krajín (Rusko, Mexiko a Saudská Arábia) v rovnakom období. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v posudzovanom období celkovo klesol o 3 %. Tabuľka 10 Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu || 80% || 70% || 74% || 77% Index || 100 || 87 || 93 || 97 Zdroj: vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie a údaje Eurostatu. 8.5. Rast (167) Počas posudzovaného obdobia trh stagnoval. Nevykazoval žiadny rast, z ktorého by výrobné odvetvie Únie malo osoh. Práve naopak, výrobné odvetvie Únie napriek úsiliu o reštrukturalizáciu stratilo ďalší podiel na trhu v prospech rastúceho dovozu, a to predovšetkým z krajín bez akýchkoľvek opatrení. Mierny pokles spotreby počas ORP treba vnímať v súvislosti s dočasným nedostatkom suroviny (PTA) v Únii, ako aj na celosvetovom trhu. 8.6. Zamestnanosť a produktivita (168) Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie zaznamenala v období medzi rokom 2008 a ORP pokles o 41 %. V posudzovanom období bol pokles konštantný, a to vrátane roku 2010, keď sa výroba zvýšila (pozri odôvodnenie (161)). Vzhľadom na rastúcu produktivitu je tento pokles odrazom úsilia o reštrukturalizáciu zo strany viacerých výrobcov z Únie. (169) Produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie, meraná ako výstup (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období zvýšila o 50 %. To odzrkadľuje skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti, a svedčí o zvýšenej efektivite výrobného odvetvia Únie. Osobitne výrazné je to v roku 2010, keď sa výroba zvýšila, zatiaľ čo úroveň zamestnanosti klesla, a produktivita bola o 37 % vyššia ako v roku 2008. Tabuľka 11 Zamestnanosť a produktivita || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Počet zamestnancov || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Index || 100 || 79 || 70 || 59 Produktivita (tona/zamestnanec) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Index || 100 || 115 || 137 || 150 Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie. || || 8.7. Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia (170) Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia dovozu z príslušných krajín na výrobné odvetvie Únie, nemožno ho pokladať za zanedbateľný, a to vzhľadom na cenovú citlivosť trhu s týmto výrobkom. Treba poznamenať, že tento ukazovateľ je dôležitejší v súvislosti s analýzou pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy. Je pravdepodobné, že keby skončila platnosť opatrení, dumpingový dovoz by sa obnovil v takých objemoch a za také ceny, že vplyv veľkosti dumpingového rozpätia by bol významný. 8.8. Zotavenie sa z účinkov dumpingu v minulosti (171) Hoci uvedené skúmané ukazovatele naznačujú určité zlepšenie niektorých hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Únie, okrem uloženia konečných antidumpingových opatrení v roku 2000 dokazujú aj to, že výrobné odvetvie Únie je stále zraniteľné. 9. Mikroekonomické ukazovatele 9.1. Zásoby (172) Úroveň zásob bola počas ORP o 24 % vyššia než úroveň v roku 2008. Zásoby sa však udržali na predtým stanovených úrovniach vzhľadom na výstup, t. j. 5 % až 6 %. Tabuľka 12 Zásoby || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Konečné zásoby || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Index || 100 || 106 || 105 || 124 Zdroj: vyplnené dotazníky. 9.2. Vývoj cien (173) Pokiaľ ide o vývoj cien, po počiatočnom poklese v roku 2009 (-16 %), spôsobenom predovšetkým hospodárskou krízou, sa ceny v roku 2010 priblížili k úrovni z roku 2008. Nasledovalo prudké zvýšenie priemernej jednotkovej ceny počas ORP, ktoré spôsobilo zvýšenie cien v posudzovanom období o 25 %. (174) Náhle zvýšenie ceny počas ORP treba vnímať v kontexte neočakávaného vývoja na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvom štvrťroku 2011. Ako je uvedené v predchádzajúcom texte (odôvodnenie (154)), rekordné ceny bavlny spôsobili prechod na polyesterové vlákno, ktoré konkuruje PET z hľadiska rovnakej výrobnej suroviny. Zvýšený dopyt po surovine, konkrétne rafinovanej kyseline tereftalátovej (PTA), zvýšil ceny PET v Ázii a na Blízkom východe, čo sa následne prejavilo na cenách PET v Únii. Zvýšenie cien v Únii v uvedenom období ďalej znásobil krátkodobý nedostatok PTA v Únii z dôvodu vyhlásenia prípadu vyššej moci jedným z výrobcov PTA v Únii. Tabuľka 13 Jednotková predajná cena v Únii || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Jednotková predajná cena v EÚ (EUR/t) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Index (2008 = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Zdroj: vyplnené dotazníky. || || || || 9.3. Faktory ovplyvňujúce predajné ceny (175) Predajné ceny PET zvyčajne kopírujú vývoj cien hlavných surovín na jeho výrobu (konkrétne PTA a monoetylénglykolu – MEG), keďže tieto suroviny tvoria až 90 % celkovej ceny PET. PTA je ropný derivát, ktorého cena kolíše podľa vývoja cien surovej ropy. To spôsobuje veľkú nestálosť cien PET. (176) Navyše PET sa vyrába z rovnakej suroviny ako polyesterové vlákno, ktorého výroba závisí rovnako ako výroba PET od dostupnosti PTA. Keďže polyesterové vlákno predstavuje alternatívu bavlny v textilnom priemysle, cena PET je citlivá aj na vývoj cien na trhu s bavlnou. 9.4. Mzdy (177) Priemerné mzdy sa v posudzovanom období znížili o 7 %. K tomuto zníženiu došlo počas ORP, pričom sa zvýšila produktivita, ako bolo uvedené v odôvodnení (168). Tabuľka 14 Mzdy || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Mzdy (priemer na osobu) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Index || 100 || 103 || 101 || 93 Zdroj: vyplnené dotazníky. 9.5. Ziskovosť a návratnosť investícií (178) Ziskovosť a návratnosť investícií sa v období od roku 2008 do ORP významne zlepšili. Zisk z predaja na trhu Únie sa zvýšil z úrovne -7,9 % v roku 2008 na 5,3 % počas ORP, zatiaľ čo návratnosť investícií sa zlepšila z -9,6 % na 10,6 %. Rok 2008 bol poznamenaný mimoriadne slabými výsledkami jedného výrobcu z Únie. Zlepšenie finančnej situácie výrobného odvetvia Únie v rokoch 2009 a 2010, keď ceny klesli pod úroveň z roku 2008, je dôkazom oslabenia súvislosti medzi cenami a ziskovosťou. Naopak, zdá sa, že zvýšenie ziskovosti úzko súvisí s lepším využitím kapacít a zvýšením produktivity, ktoré sú opísané v predchádzajúcom texte. (179) Vďaka vývoju na svetovom trhu na prelome rokov 2010 a 2011, spojenému s úsilím o reštrukturalizáciu a zvýšením efektívnosti, ktoré sa spomínajú v predchádzajúcom texte, dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť v roku 2010 svoju ziskovosť a počas ORP dosiahnuť úroveň 5,3 %. (180) Jedna zainteresovaná strana argumentovala, že išlo o neočakávaný a mimoriadny vývoj, ktorý by sa nemal považovať za reprezentatívne vyjadrenie celkovej situácie výrobného odvetvia Únie. (181) V tejto súvislosti treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie dokázalo využiť zvýšenie cien PET na konci roka 2011 a začiatku roka 2012, keďže pevne stanovilo cenu PTA skôr, ako došlo k opísaným udalostiam na trhu. Na základe štatistických údajov o vývoji po ORP, ktoré predložili jednotlivé strany, sa ziskové rozpätie výrobcov PET v roku 2012 podstatne znížilo. To potvrdzuje, že ziskovosť v roku 2011 (ORP) bola skutočne do veľkej miery ovplyvnená neočakávanými a dočasnými celosvetovými hospodárskymi udalosťami (odôvodnenie (153)), ktoré sa už zrejme nebudú opakovať a nemožno ich pokladať za trvalé a reprezentatívne z hľadiska situácie výrobného odvetvia Únie. Tabuľka 15 Ziskovosť a návratnosť investícií || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Ziskovosť predaja Únie || -7,9% || 1,6% || 4,8% || 5,3% Index || 100 || 221 || 261 || 267 Návratnosť investícií || -9,6% || 2,3% || 8,9% || 10,6% Index || 100 || 224 || 292 || 310 Zdroj: vyplnené dotazníky. 9.6. Peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál (182) V posudzovanom období sa peňažný tok výrazne zlepšil, čo odráža nedávne zvýšenie ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Tabuľka 16 Peňažný tok || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Peňažný tok (EUR) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Index (2008 = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 V % obratu || -5,9% || 4,5% || 8,3% || 7,5% Index (2008 = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Zdroj: vyplnené dotazníky. (183) Neprejavili sa žiadne konkrétne náznaky toho, že by výrobné odvetvie Únie malo ťažkosti so získavaním kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že výrobcovia z Únie sa združujú do väčších skupín. 9.7. Investície (184) Úroveň investícií sa počas posudzovaného obdobia celkovo znížila o 35 %. Počiatočné investície z roku 2008 sa v roku 2009 prudko znížili a dodnes sa úplne neobnovili. Tabuľka 17 Investície || 2008 || 2009 || 2010 || ORP Investície (EUR '000) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Index || 100 || 7 || 22 || 65 Zdroj: vyplnené dotazníky. 10. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie (185) Z analýzy makroekonomických údajov vyplýva, že vo výrobnom odvetví Únie v posudzovanom období došlo k zníženiu výroby a objemu predaja. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa po počiatočnom poklese v roku 2009 úplne neobnovil a v posudzovanom období vykázal celkový pokles o 3 percentuálne body (na 77 % počas ORP). Pokles úrovne zamestnanosti a zníženie kapacity sú výsledkom prebiehajúcej reštrukturalizácie a musia sa posudzovať s prihliadnutím na lepšie využívanie kapacít a zvýšenie produktivity. (186) Zároveň sa objavili náznaky zlepšenia väčšiny relevantných mikroekonomických ukazovateľov. Zásadne sa zvýšila ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok, predovšetkým v roku 2010 a počas ORP. Na druhej strane v roku 2009 prudko klesli investície a dodnes sa úplne neobnovili. (187) Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Únie sa celkovo zlepšila. Ide však o pomerne nedávne zlepšenie, ktoré je do určitej miery založené na nepredvídanom a krátkodobom vývoji trhu na prelome rokov 2010 a 2011 (pozri odôvodnenie (153)). Zdá sa, že uvedené údaje potvrdzujú aj dostupné informácie o vývoji marže výrobného odvetvia Únie v roku 2012 (pozri odôvodnenie (179)), ktorý v porovnaní s ORP vykazuje pokles. (188) Vzhľadom na uvedenú analýzu sa situácia vo výrobnom odvetví Únie zlepšila a zdá sa, že nedochádza k žiadnej podstatnej ujme. Napriek niektorým zjavným pozitívnym trendom a výraznému úsiliu o reštrukturalizáciu je výrobné odvetvie Únie stále krehké. (189) Niektoré strany po zverejnení spochybnili záver, že výrobné odvetvie Únie je stále krehké, a tvrdili, že výrobné odvetvie Únie je v dobrom stave a že sa od roku 1999 zásadne pretransformovalo. Ako bolo vysvetlené v predchádzajúcom texte (odôvodnenie (185)), napriek celkovému zlepšeniu a konsolidácii sa počas posudzovaného obdobia nie všetky hospodárske ukazovatele vyvíjali kladne. Napríklad objemy výroby a predaja, ako aj podiel na trhu, sa znížili. Navyše k zlepšeniu došlo pomerne nedávno a vzhľadom na pokles ziskovosti v roku 2012 sa zdá, že bolo len krátkodobé. Na tomto základe sa dospelo k názoru, že hoci nebola dokázaná existencia žiadnej podstatnej ujmy počas ORP, postavenie výrobného odvetvia Únie je stále krehké. Argument bol preto zamietnutý. (190) Niektoré strany po zverejnení spochybnili používanie údajov týkajúcich sa obdobia po ORP na analýzu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. V odpovedi na toto tvrdenie sa potvrdilo, že situácia výrobného odvetvia Únie bola posúdená za posudzované obdobie a na tomto základe nebola zistená žiadna podstatná ujma. Vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Únie po ORP je v tomto prípade relevantný predovšetkým v súvislosti s mimoriadnou povahou vývoja na celosvetovom trhu na prelome rokov 2010/2011. Znázorňuje taktiež premenlivosť úrovne ziskovosti tohto odvetvia (pozri odôvodnenie (260)). Argument bol preto zamietnutý. F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY 1. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení (191) Počas prešetrovania sa ukázalo, že pokračuje dumping dovozu z Indie, Taiwanu a Thajska a nič nenaznačuje, že by v budúcnosti došlo k obmedzeniu alebo ukončeniu tohto dumpingu. (192) Vo výhľadovej analýze pravdepodobného objemu vývozu z uvedených troch krajín sa ukázalo, že vzhľadom na nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz (pozri odôvodnenia (55), (97) a (118)), domáce ceny, ako aj úrovne cien na trhoch tretích krajín a v Únii a príťažlivosť trhu Únie by sa v prípade zrušenia opatrení dovoz z Indie, Taiwanu a Thajska pravdepodobne zvýšili na úroveň, ktorá by pravdepodobne spôsobila ujmu a prekročila úroveň dosiahnutú počas ORP. Vzhľadom na plánované rozšírenie kapacít v uvedených troch krajinách sa odhaduje, že kombinovaná nadmerná kapacita dostupná pre vývoz dosiahne v dohľadnej budúcnosti úroveň približne 2,3 – 2,8 milióna ton, čo je viac ako 83 – 87 % spotreby Únie (počas ORP). (193) Pokiaľ ide o predpokladaný vývoj cien dovozu z uvedených troch krajín, očakáva sa, že keby boli zrušené opatrenia proti Indii, Taiwanu a Thajsku, dovoz z týchto krajín by sa realizoval za dumpingové ceny. A keďže vývozcovia z uvedených krajín budú musieť zároveň konkurovať nízkym cenám dovozu z iných tretích krajín, nemožno vylúčiť, že by svoje ceny museli znížiť ešte viac, aby zvýšili svoj podiel na trhu Únie. (194) Vzhľadom na tieto skutočnosti bude výrobné odvetvie Únie pravdepodobne vystavené veľkému objemu dovozu z Indie, Taiwanu a Thajska za dumpingové ceny, ktoré budú nižšie ako priemerné ceny odvetvia Únie, čo by zhoršilo hospodársku situáciu tohto odvetvia, ktorá sa nedávno zlepšila. V dôsledku zrušenia opatrení proti Indii, Taiwanu a Thajsku by mohlo dôjsť k opakovanému výskytu podstatnej ujmy. 2. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita príslušných krajín dostupná pre vývoz (195) Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, vyvážajúci výrobcovia v Indii, na Taiwane a v Thajsku majú potenciál na zvýšenie objemu svojho vývozu na trh Únie. Všetky tri krajiny zaznamenali v posudzovanom období značný rast svojich výrobných kapacít. Podľa trhových predpovedí sa očakáva, že sa rozdiel medzi domácou spotrebou a výrobnou kapacitou v dohľadnej budúcnosti zvýši na úroveň 2,3 až 2,8 milióna ton. Takúto nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz v dohľadnej budúcnosti treba pokladať za významnú, keďže predstavuje viac ako 83 – 87 % spotreby Únie (počas ORP). (196) Napriek tomu, že bol dovoz z uvedených troch krajín do Únie pomerne nízky, existuje riziko, že v prípade zrušenia opatrení budú na trh Únie presmerované významné vývozné objemy. (197) Niektoré strany po zverejnení tvrdili, že pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy na základe nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz musí zahŕňať posúdenie rastu dopytu na vývozných trhoch Indie a Taiwanu. Tie isté strany uviedli, že Thajsko nie je podstatné, keďže je kontrolované jednou skupinou prítomnou na trhu Únie. Tvrdenie týkajúce sa posúdenia nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz sa zamieta z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach (58) až (59) a (101) až (102). Konštatovanie o situácii na thajskom trhu nebolo z hľadiska relevantnosti opodstatnené. Z uvedeného dôvodu boli tvrdenia zamietnuté. 3. Strata vývozných trhov (198) Opatrenia na ochranu obchodu zamerané proti dovozu PET z Indie, Taiwanu a Thajska v súčasnosti platia v Turecku. Okrem toho boli opatrenia proti dovozu z Indie a Taiwanu zavedené v Južnej Afrike a opatrenia proti Thajsku v Malajzii. (199) Niektoré strany po zverejnení namietali proti záverom týkajúcim sa straty vývozných trhov pre Indiu a Taiwan. Tvrdilo sa, že oba trhy patria k okrajovým vývozným trhom, a preto by sa v prípade zrušenia opatrení nedalo presmerovať žiadny významný objem vývozu z týchto trhov do Únie. Treba uviesť, že už samotná existencia opatrení na ochranu obchodu na niektorých trhoch vylučuje akékoľvek zmysluplné porovnanie relatívneho významu trhov s opatreniami a bez nich pre príslušnú krajinu. Okrem toho, na rozdiel od daného tvrdenia sa nepredpokladalo, že objem vývozu z týchto trhov bude presmerovaný na trh Únie. Komisia naproti tomu usúdila, že opatrenia na ochranu obchodu zavedené v Turecku a Južnej Afrike proti dovozu z Indie a Taiwanu potenciálne obmedzujú trhy, ktoré by mohli byť dostupné pre indický a taiwanský vývoz. Navyše, keby bolo pravdivé tvrdenie, že Turecko a Južná Afrika nie sú dôležitými vývoznými trhmi, z rastúcej nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz v Indii a na Taiwane vyplýva pravdepodobnosť zvýšenia vývozu do Únie dokonca aj v prípade, keby v Turecku a Južnej Afrike neplatili opatrenia na ochranu obchodu. (pozri odôvodnenie (59)). Tento argument bol preto zamietnutý. (200) Existencia opatrení na ochranu obchodu v iných tretích krajinách je ďalším z náznakov, že cenové správanie Indie, Taiwanu a Thajska by sa pravdepodobne zopakovalo na trhu Únie. 4. Príťažlivosť trhu Únie (201) Trh Únie je príťažlivý z hľadiska veľkosti a cien, keďže je tretím najväčším trhom na svete, má systémovú potrebu dovozu a vyššie ceny v porovnaní s ostatnými trhmi. Pokiaľ ide o Indiu, Taiwan a Thajsko, dovozné ceny do Únie sú zvyčajne vyššie než ceny dovozu do iných tretích krajín, čo poukazuje na príťažlivosť trhu Únie pre vývoz z uvedených troch krajín. (202) Príťažlivosť trhu Únie takisto potvrdzuje skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu v prospech zvyšujúceho sa dovozu z krajín bez opatrení. Platí to najmä v prípade Južnej Kórey, ktorá v roku 2012 po skončení platnosti opatrení, ktoré boli proti nej zavedené, zásadne zvýšila svoj vývoz na trh Únie. 5. Iné faktory (203) Vplyv dovozu z iných tretích krajín s opatreniami na situáciu výrobného odvetvia Únie sa pokladal za malý, a to vzhľadom na nízky objem dovozu a podstatné zmenšenie podielu týchto krajín na trhu počas ORP. (204) Objem dovozu z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení sa v posudzovanom období zvýšil, príslušná priemerná dovozná cena sa však udržala na úrovni blízkej priemernej cene výrobného odvetvia Únie. Vplyv dovozu z týchto krajín na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto pokladá za obmedzený. 6. Trh vlastnej spotreby (205) Niektoré strany po zverejnení tvrdili, že z dôvodu vertikálnej integrácie medzi výrobcami a spracovateľmi PET bola podstatná časť PET predaná na vlastné použitie, ktoré nekonkurovalo dovozom. Takisto sa tvrdilo, že podiel trhu vlastnej spotreby bol významný a ovplyvnil výsledky analýzy. (206) Na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov Únie zaradených do vzorky sa zistilo, že podiel vlastného predaja nebol významný (menej ako 10 %). Treba zdôrazniť, že príslušné strany nevyjadrili prítomnosť výrobcov PET v baliarenskom odvetví z hľadiska ich podielu na trhu s obalmi, ale z hľadiska nainštalovanej výrobnej kapacity PET. Preto bolo stanovené, že tvrdenie o významnom podiele vlastného použitia nie je opodstatnené. Pokiaľ ide o úroveň cien, zistilo sa, že ceny prepojeného a neprepojeného predaja boli v rovnakom rozpätí. (207) Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že osobitná analýza vplyvu vlastného predaja nie je potrebná, a tvrdenia strán boli zamietnuté. 7. Pripomienky strán (208) Niektoré strany argumentovali, že ujma spôsobená dovozom z Indie počas ORP neexistovala, čo dokazuje relatívne dobrý hospodársky stav a zisky výrobného odvetvia Únie. Treba poznamenať, že v tomto prípade skutočne nebolo zistené pretrvávanie ujmy, a preto tvrdenie strán zodpovedá zisteniam prešetrovania. (209) Niektoré strany tvrdili, že na situáciu výrobného odvetvia Únie mohli mať vplyv aj iné skutočnosti, napríklad štrukturálne nedostatky výrobného odvetvia Únie a chýbajúce investície, ako aj sezónne a konjunktúrne činitele (napríklad nepriaznivé počasie, hospodárske krízy). Pokiaľ ide o prvý bod, treba poznamenať, že reštrukturalizácia výrobného odvetvia Únie už prebieha a zvýšenie efektívnosti naznačuje, že tvrdenie strán nie je opodstatnené. Pokiaľ ide o konjunktúrne faktory, hoci hospodárske krízy skutočne ovplyvnili situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009, ako je uvedené v predchádzajúcom texte, zdá sa, že relevantné dôsledky sa už v súčasnosti neprejavujú. Pokiaľ ide o vplyv nepriaznivého počasia, mohlo by to čiastočne vysvetliť zníženie spotreby počas ORP, avšak údajný vplyv nepriaznivého počasia na situáciu výrobného odvetvia Únie nebol preuk