[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 21.4.2010 KOM(2010)159 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Dvanásťbodový akčný plán EÚ na podporu rozvojových cieľov tisícročia {SEK(2010) 418}{SEK(2010) 419}{SEK(2010) 420}{SEK(2010) 421}{SEK(2010) 422} OBSAH 1. Rok 2010 – kľúčový rok pre činy a zodpovednosť 3 2. Činnosť EÚ na urýchlenie dosahovania rozvojových cieľov tisícročia 5 2.1. Spoľahlivá cesta k splneniu záväzkov pomoci v roku 2015 5 2.2. Účinné využívanie pomoci: lepší účinok oficiálnej rozvojovej pomoci, lepšie zhodnotenie pomoci 5 2.3. Rýchlejšie dosahovanie úspechov pri plnení RCT na úrovni EÚ 6 2.4. Proaktívny pracovný program pre súdržnosť politík v záujme rozvoja 9 2.5. Mobilizácia domácich zdrojov prostredníctvom lepšieho zdaňovania 9 2.6. Zintenzívnenie regionálnej integrácie na podporu hospodárskeho rastu a zamestnanosti 10 2.7. Využívanie inovačných zdrojov financovania na riešenie globálnych výziev 11 2.8. Prípad zmeny klímy 11 2.9. Rozvoj a bezpečnosť 12 2.10. Štruktúra globálneho riadenia 12 3. Cesta vpred 13 1. Rok 2010 – kľúčový rok pre činy a zodpovednosť Komisia nedávno vysvetlila v stratégií EÚ 2020 svoju víziu na nasledujúce roky[1]. V rámci tohto kontextu sa politika EÚ v oblasti rozvoja zameria na obnovené úsilie dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia (RCT) do roku 2015. Pred desiatimi rokmi sa svetoví predstavitelia dohodli prijať významné opatrenia s cieľom bojovať proti chudobe v jej rôznych rozmeroch. Stanovili časovo viazané a merateľné ciele a dohodli sa, že do roku 2015 by sa. - chudoba a hlad mali znížiť o polovicu, - malo pre všetkých zabezpečiť úplné základné vzdelanie, - mala odstrániť rodová nerovnosť, - mala úmrtnosť matiek znížiť o dve tretiny a úmrtnosť detí o tri štvrtiny, - malo zastaviť šírenie HIV/AIDS a výskyt malárie a ďalších závažných chorôb, - mala zabezpečiť trvalá udržateľnosť životného prostredia, - malo vytvoriť globálne partnerstvo pre rozvoj. RCT predstavujú prvý súbor spoločných rozvojových cieľov na medzinárodnej úrovni. Tieto ciele prispeli k zhode doteraz nepoznanej úrovne a mali by viesť a mobilizovať medzinárodnú podporu. Zdôrazňujú, aké je v oblasti rozvoja dôležité pristupovať na základe ľudských práv. Keďže do dohodnutého termínu, ktorým je rok 2015, zostáva iba päť rokov, svetoví predstavitelia sa zídu v New Yorku 20. – 22. septembra 2010 na plenárnom zasadnutí OSN na vysokej úrovni zameranom na preskúmanie RCT. Ich cieľom je získať komplexný prehľad o úspechoch a nedostatkoch a dohodnúť sa na konkrétnych opatreniach na urýchlenie pokroku. Súčasná situácia je nejednotná. Vzhľadom na kľúčové premenné pokroku (hospodársky rast, dobrú správu vecí verejných a kvalitu domácich politík) bol medzi jednotlivými rozvojovým cieľmi tisícročia ako aj regiónmi dosiahnutý značne rozdielny stupeň pokroku. Celkove sa dosiahol silný a udržateľný pokrok v znižovaní extrémnej chudoby, ako aj v iných cieľoch, ako sú všeobecné základné vzdelanie, rodová rovnosť v oblasti základného vzdelania a prístup k vode. Približne 1,4 miliardy ľudí však stále žije v extrémnej chudobe (51 % z nich v subsaharskej Afrike) a jedna šestina svetovej populácie je podvyživená. Takmer žiadny pokrok sa nedosiahol v oblasti zníženia úmrtnosti matiek a detí a vyhliadky na prístup k hygienickým zariadeniam sú tiež neradostné. Rok 2010 je síce „Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu“, problém chudoby však nekončí na hraniciach EÚ a jeho riešenie nemožno hľadať iba vo vnútri týchto hraníc. Nedávny nástup celosvetovej krízy ukázal, ako je svet prepojený: finančné krízy, pandémie, zmena klímy majú vplyv na všetky krajiny, často s najväčšími dôsledkami v chudobných krajinách. Aby sa vybudovalo bezpečné prostredie pre všetkých, globalizácia sa musí stať udržateľnejšou a spravodlivejšou. Podpora rozvoja je preto neoddeliteľnou súčasťou odpovede Európy na súčasné globálne výzvy. Rok 2010 je „rokom príležitosti“ pre EÚ na všetkých úrovniach a jej partnerov na oživenie a spojenie úsilia o dosiahnutie RCT. Je aj „rokom zodpovednosti“ s mnohými prechodnými cieľmi a míľnikmi stanovenými pre RCT, vrátane cieľov a míľnikov v akčnom programe EÚ[2], a pre oficiálnu rozvojovú pomoc. Minulý rok sa EÚ dohodla na súbore opatrení na podporu rozvojových krajín pri vyrovnaní sa s krízou[3]. Mnohé z nich sa už uskutočnili alebo sa práve uskutočňujú[4], ako je mechanizmus Flex pre ohrozenosť. Ďalšie sa v tejto súvislosti obnovujú. V tomto prípade však nejde iba o distribúciu pomoci, ide o vzájomnú dôveru v globálne partnerstvo. V ôsmom rozvojovom cieli tisícročia sa vyzdvihuje význam posilnenej medzinárodnej spolupráce, ktorá je potrebná na dosiahnutie všetkých ostatných RCT. EÚ bude naďalej hnacou silou celosvetového rozvoja tým, že dokáže, ako plní svoje sľuby. EÚ má maximálny záujem zabezpečiť, aby sa v politike darcov a partnerských krajín zachoval silný politický a finančný dôraz na RCT. Nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy bolo začiatkom novej éry v rozvojovej politike EÚ, pričom si EÚ a jej členské štáty stanovili, že budú užšie koordinovať svoje politiky. V tomto oznámení sa predkladá akčný plán EÚ s niekoľkými osobitnými strednodobými opatreniami na podporu RCT. Je k nemu pripojených päť pracovných dokumentov útvarov Komisie[5], a to dokumenty o RCT, účinnosti pomoci, financovaní rozvoja, pomoci na podporu obchodu a pracovný program pre súdržnosť politík v záujme rozvoja na roky 2010 – 2013, ktoré poskytujú podrobnejšie informácie o rôznych návrhoch obsiahnutých v tomto oznámení. Cieľom tohto akčného plánu EÚ je: - predstavovať jednotný príspevok EÚ k výsledku OSN zameranému na konkrétne činy v oblasti RCT na roky 2010 – 2015, - poskytovať základ pre komunikáciu a dialóg pred plenárnym zasadnutím OSN na vysokej úrovni a po ňom s našimi kľúčovými a strategickými partnermi, či už v kontexte G8/G20 alebo na fórach, medzi ktoré patrí stretnutie Ázie a Európy na konferencii o rozvoji (26. – 27. mája 2010), samit krajín EÚ a LAK (18. mája 2010) a 3. samit krajín Afriky a EÚ (29. – 30. novembra 2010), - premietnuť sa do stratégie Európa 2020. Pre EÚ a členské štáty sa navrhujú tieto činnosti. 2. ČINNOSť EÚ NA URÝCHLENIE DOSAHOVANIA ROZVOJOVÝCH CIEľOV TISÍCROčIA 2.1. Spoľahlivá cesta k splneniu záväzkov v oblasti pomoci v roku 2015 Oficiálna rozvojová pomoc (ORP) je pre rozvoj nevyhnutná. Kríza ukázala, že ORP často fungovala ako ochranná sieť, pričom dokázala, že je stabilným zdrojom financovania v čase, keď sa zmenšili toky zo súkromných zdrojov. To umožnilo rozvojovým krajinám zachovať si základné sociálne služby, všeobecné fungovanie štátu a vytvoriť základnú hospodársku činnosť. Je teda dobrou investíciu do regionálnej a celosvetovej stability. EÚ spoločne zostáva zďaleka najväčším darcom na svete, pričom poskytuje takmer 56 % celosvetovej pomoci. Oficiálna rozvojová pomoc EÚ sa od prijatia RCT takmer zdvojnásobila, pričom v roku 2009 predstavovala sumu 49 miliárd EUR. Aj keď od 2008 klesá, zodpovedá 0,42 % HND EÚ a napriek napätej rozpočtovej situácii vo viacerých členských štátoch je výborným výsledkom v porovnaní s inými významnými darcami. Napriek tomu však EÚ zaostáva, pokiaľ ide o dosiahnutie spoločného prechodného cieľa EÚ 0,56 % HND do roku 2010, ktorý je krokom smerujúcim k vyčleneniu 0,7 % HND na ORP do roku 2015. Odklad zvýšenia pomoci by znamenal odklad uskutočňovania RCT. V súčasnej finančnej a hospodárskej kríze nebude pravdepodobne ľahké dodržať naše spoločné sľuby – vyčleniť 0,7 % nášho HND na ORP do roku 2015 a nasmerovať 50 % tohto zvýšenia do Afriky, je to však stále uskutočniteľné a nevyhnutné. Je to otázka predvídavosti a politickej vôle. Všetci darcovia musia prispieť k spoločnému cieľu na základe spravodlivého znášania bremena v celosvetovom meradle a v rámci EÚ. Na plenárnom zasadnutí OSN na vysokej úrovni musí EÚ preukázať, ako dodrží svoje sľuby, aby dokázala, že rozvojové krajiny nám môžu dôverovať. Tento krok si vyžaduje riešenie globálnych výziev poskytovaním financovania z iných zdrojov dopĺňajúcich ORP. (1) Oficiálna rozvojová pomoc: - žiadať spravodlivé medzinárodné znášanie bremena s inými − aj novými − medzinárodnými darcami s cieľom zvýšiť úroveň ich úsilia na úroveň EÚ, - vypracovať reálne, overiteľné ročné akčné plány na dosiahnutie individuálnych cieľov[6] a uverejniť prvé plány do septembra 2010, - posilniť mechanizmus zodpovednosti EÚ: Rada by na základe ročných akčných plánov a monitorovacích správ Komisie mala uskutočniť „partnerské preskúmanie ORP“ v rámci EÚ a informovať Európsku radu o výsledkoch. Je potrebné, aby sa v týchto akčných plánoch uviedli aspoň plánované výdavky na ORP pre nasledujúci rozpočtový rok a odhady pre zostávajúce roky až do roku 2015, - zvážiť uzákonenia vnútroštátnych právnych predpisov pre stanovenie cieľov v oblasti ORP na základe skúseností v Belgicku alebo Spojenom kráľovstve. 2.2. Účinné využívanie pomoci: lepší účinok oficiálnej rozvojovej pomoci, lepšie zhodnotenie pomoci Odhady[7] poukazujú na možné výhody v podobe účinnosti v rozmedzí 3 až 6 miliárd EUR, ak by EÚ a členské štáty lepšie vykonávali zásady účinnosti pomoci, ktoré boli schválené v Parížskej deklarácii a v Akčnom programe z Akkry. EÚ musí zintenzívniť plnenie týchto záväzkov, aby konkrétne výsledky ukázala ešte pred štvrtým fórom na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa má konať v Soule v roku 2011. Predchádzajúce koordinovanie európskych akcií má väčší dosah, ako prijímanie následných nápravných opatrení. (2) Účinnosť pomoci: - do roku 2013 postupne časovo zosúladiť všetky vnútroštátne programovacie cykly a programovacie cykly EÚ na úrovni partnerskej krajiny a využívať spoločný programový rámec na stanovenie rozvojových priorít a cieľov v rozvojových krajinách, aby sa zabránilo zdvojovaniu a prekrývaniu pomoci, - vypracovať strategické dokumenty pre jednotlivé krajiny EÚ a viacročné programy na základe spoločného časového a programového rámca, ako EÚ vykonala pre Haiti, aby bol splnený náš záväzok poskytovať účinnú a predvídateľnú pomoc v partnerských krajinách, - v rámci existujúceho operačného rámca pre účinnosť pomoci zlepšiť deľbu práce v rozvojovej politike EÚ nielen v jednotlivých krajinách prijímajúcich pomoc ale aj v rozsahu presahujúcom tieto krajiny (najmä zabezpečením neutrálneho dosahu na objemy pomoci, riešením otázky medzier v poskytovaní pomoci „sirotám“[8] a zavedením systémového procesu výmeny informácií), a stanoviť spoločný prístup EÚ k plneniu záväzkov týkajúcich sa vzájomnej zodpovednosti a transparentnosti, a tie v širokej miere podporovať, - posmeľovať iných darcov − ako aj nových, aby uplatňovali program účinnosti pomoci. 2.3. Rýchlejšie dosahovanie úspechov pri plnení RCT na úrovni EÚ 2.3.1. Zameranie sa na krajiny, ktoré sú najviac vzdialené od RCT Aby sa podporilo dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia, EÚ by mala venovať osobitnú pozornosť cieľom, ktoré sú od splnenia najviac vzdialené. RCT sa však nesmú vnímať ako súbor samostatných sektorových cieľov a ukazovateľov. Naopak, sú navzájom prepojené a navzájom sa podporujú a ako také by sa mali riešiť. Aj keď EÚ musí byť aktívna vo všetkých rozvojových krajinách, opatrenia sa musia uprednostniť v krajinách, v ktorých sa má dosiahnuť najväčší pokrok. Cielené zásahy by sa mali zamerať na najcitlivejšie osoby, vrátane žien, detí a ľudí s postihnutím prostredníctvom podpory systémom sociálnej ochrany so širokým pokrytím, ktoré sú kľúčovými prvkami sociálnej súdržnosti a stability. Perspektívy chudoby vyvolávajú osobitné obavy v najmenej rozvinutých krajinách a v krajinách v nestabilnej situácii[9]. Nestabilné štáty dosiahli výrazne menší pokrok na ceste k RCT než iné rozvojové krajiny a mnohé z nich sú aj „sirotami pomoci“. Aby sa napravila táto situácia, darcovia by mali v nestabilných štátoch urobiť viac a koordinovanejším spôsobom[10]. (3) Nestabilné štáty a krajiny, ktoré sú od RCT najviac vzdialené: - zabezpečiť v krátkodobom horizonte mechanizmus koordinácie EÚ na prijímanie rozhodnutí a organizovanie deľby práce v nestabilných štátoch. Tento krok sa začal s Haiti, - zachovaním vyváženého pomeru medzi odmeňovaním výkonu a reakciou na potreby presmerovať financovanie do krajín, ktoré sú najviac vzdialené od cieľa, pri zohľadnení vnútroštátnych politík a kapacít. Na úrovni EÚ Komisia navrhne tento krok v rámci preskúmania programov AKT v polovici obdobia v roku 2010 a navrhne aj pridelenie väčšieho objemu finančných prostriedkov na obdobie rokov 2011 – 2013 v Afganistane a Pakistane. 2.3.2. Zameranie sa na krajiny, ktoré sú od RCT najviac vzdialené Nedávno boli navrhnuté prieskumy piatich kľúčových sektorov rozvojových cieľov tisícročia, a to sektor zdravia[11], vzdelávania[12], humanitárnej potravinovej pomoci[13], potravinovej bezpečnosti[14] a rodovej rovnosti[15]. Tieto sektory tvoria neoddeliteľnú súčasť celkového akčného plánu EÚ na podporu pokroku smerom k RCT. Ako hlavná zásada platí, že EÚ a členské štáty by mali ako prvú možnosť vždy využívať vlastné stratégie a systémy partnerských krajín[16] s cieľom posilniť vlastnú zodpovednosť krajín. Pritom by sa mali uprednostnene využívať rozpočtová podpora a programy podľa vzoru zmlúv o RCT. Ak sa pomoc poskytuje bez využitia systémov danej krajiny, mal by sa jasne uviesť dôvod a kvalita systémov krajiny by sa mala podporiť rozvojom kapacít. (4) Zlepšenie dosahu politík v kľúčových sektoroch: - v sektore vzdelávania a zdravia sústrediť činnosť EÚ a členských štátov v tých krajinách, ktoré to najviac potrebujú a v ktorých možno podporiť trvalo udržateľné politiky. Zoznam prioritných krajín sa pripraví do septembra, - v sektore zdravia prostredníctvom lepšej politickej súdržnosti a ďalšieho politického a finančného zapojenia EÚ do „Svetového fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii“ a „Svetovej aliancie pre očkovacie látky a očkovanie“ zabezpečiť, aby pôsobili ako platforma pre účinnosť pomoci, dodržiavali zásady medzinárodného partnerstva pre zdravie a prispeli k posilneniu zdravotníckych systémov, - v sektore vzdelávania zvýšiť podporu národných plánov pre sektor vzdelávania, ktoré prostredníctvom dvojstranných a viacstranných nástrojov ako aj zrýchlenej iniciatívy Vzdelávanie pre všetkých budú dosahovať kvalitné vzdelávanie, - riešiť všetky aspekty potravinovej bezpečnosti zameraním sa na ekologicky účinné poľnohospodárstvo, podporovaním trvalo udržateľných vnútroštátnych a regionálnych politík (ako aj prostredníctvom zvýšenej finančnej podpory „Komplexného afrického programu rozvoja poľnohospodárstva“ a zrýchleného vykonávania usmernení k africkej pôdnej politike) a presadzovaním lepšieho začlenenia výživy do rozvojových politík, najmä v južnej Ázii, - zlepšiť zodpovednosť a monitorovanie rodovej rovnosti prostredníctvom využívania politického ukazovateľa OECD pri všetkých opatreniach súvisiacich s RCT (s cieľom ich použitia prinajmenšom na 80 % opatrení EÚ a členských štátov), - naďalej uprednostňovať činnosti zamerané na riešenie otázky svetového zdravia, poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti v rámci výskumných rámcových programov EÚ. 2.3.3. Posilnenie zodpovednosti za RCT v partnerských krajinách Všetky príklady dosiahnutých úspechov poukazujú na význam výrazného politického zapojenia na miestnej úrovni. Pre posilnenie zodpovednosti obyvateľstva dotknutej oblasti je potrebné, aby činnosti darcov zohľadňovali aj kultúrny rozmer rozvojového procesu. EÚ a jej členské štáty musia naďalej povzbudzovať a podporovať rozhodovania o prioritných investíciách na podporu RCT na základe konceptov danej krajiny, ako aj prispôsobovať ciele a ukazovatele kontextu krajiny. Zodpovednosť za plnenie RCT by sa mala vnímať ako súčasť širších záväzkov v oblasti správy vecí verejných, ktoré partnerské krajiny prijali, a ako neoddeliteľná súčasť dialógu EÚ s týmito krajinami. Vysokokvalitné štatistické údaje sú nevyhnutné pre monitorovanie pokroku na ceste k RCT na úrovni krajiny ako aj pre stimulovanie verejnej zodpovednosti a poskytovanie základu pre racionálne politiky a rozhodovanie, makroekonomické riadenie a účinné prideľovanie zdrojov. Problém nedostatku spoľahlivých a presných údajov na sledovanie dosiahnutého pokroku v oblasti RCT je osobitne naliehavý v Afrike. (5) Posilnenie zodpovednosti: - využívať partnerstvo medzi Afrikou a EÚ v oblasti RCT ako platformu na posilnenie regionálnej koordinácie monitorovania RCT v Afrike, v spolupráci s regionálnymi organizáciami, - presadzovať začlenenie RCT do vlastných rozvojových stratégií rozvojových krajín. 2.4. Proaktívny pracovný program pre súdržnosť politík v záujme rozvoja EÚ podporuje RCT aj tým, že opatrenia, ktoré nepatria do oblasti rozvojovej pomoci, zameriava na podporu rozvojových cieľov. V posledných piatich rokoch EÚ zaviedla na tento účel mechanizmy ex ante a ex post vrátane posúdenia vplyvu, ktoré hodnotia vonkajšie účinky návrhov politík[17]. V pracovnom programe pre súdržnosť politík v záujme rozvoja[18] sú stanovené konkrétne ciele a ukazovatele pokroku na realizáciu záväzkov EÚ v tejto oblasti v celom spektre politík, ktoré majú vplyv na týchto päť globálnych výziev: obchod a financie, zmena klímy, potravinová bezpečnosť, migrácia a bezpečnosť. (6) Súdržnosť politík v záujme rozvoja: - aktívne a včas využívať pracovný program súdržnosti politík v záujme rozvoja ako nástroj na usmernenie rozhodovania EÚ o širokom spektre rozhodnutí, ktoré majú vplyv na rozvojové krajiny nad rámec rozvojovej pomoci. 2.5. Mobilizácia domácich zdrojov prostredníctvom lepšieho zdaňovania [19] Samotná vonkajšia pomoc nemôže priviesť žiadnu krajinu k vybudovaniu prosperujúcej spoločnosti. Vlastné zdroje partnerských krajín sú pre ich rozvoj nevyhnutné, pretože zvyšujú legitímnosť štátu, posilňujú zodpovednosť za rozvojové politiky a sú stabilným zdrojom financovania pre zabezpečenie verejného majetku a plnenie RCT. Vzhľadom na značné zvýšenie pomeru dane k HDP[20] by sa podpora EÚ na vytvorenie trvalo udržateľných daňových a colných systémov v rozvojových krajinách mala posilniť prostredníctvom komplexného prístupu k správe a reformám daňovej a colnej oblasti. Darcovia by mali podporovať viacstranné a regionálne iniciatívy, snažiť sa o transparentné, konkurenčné a spravodlivé medzinárodné daňové prostredie, posilňovať monitorovacie kapacity v rozvojových krajinách s cieľom bojovať proti nezákonným finančným tokom, daňovým podvodom a podporiť uzatvorenie a vykonávanie príslušných dohôd. Je takisto potrebné umožniť rozvojovým krajinám účinnejšie sa zapájať do medzinárodnej spolupráci v oblasti daní a ciel. Zlepšený vnútroštátny výber daní by mal na úrovni krajiny pomôcť vyplniť medzery vo financovaní tých RCT, ktoré sú najviac vzdialené od stanoveného cieľa. (7) Dane a rozvoj: - posilňovať kapacity rozvojových krajín pri mobilizácii domácich príjmov pomocou daňových reforiem a správ; zvyšovať kapacitu colných správ v rozvojových krajinách, aby mohli účinne prispievať k dosahovaniu národných rozvojových cieľov; zvýšiť podporu iniciatív, ktoré podporujú transparentnosť príjmov a domácu zodpovednosť, ako sú „Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve” a „Iniciatíva pre transparentnosť v ťažobnom priemysle“, a zlepšiť koordináciu darcov, - presadzovať dobrú správu v daňových záležitostiach a podporovať boj proti daňovým únikom zavedením medzinárodných štandardov, spoluprácu na uľahčenie uzatvárania a uplatňovania dohôd, ako je dohoda o výmene daňových informácií a v prípade potreby dohovor o dvojitom zdanení, prijatie a uplatňovanie usmernení OECD pre transferové oceňovanie v rozvojových krajinách a prebiehajúce výskumné práce týkajúce sa vytvorenia štandardu finančného výkazníctva podľa jednotlivých krajín pre nadnárodné spoločnosti. 2.6. Zintenzívnenie regionálnej integrácie a obchodu na podporu rastu a zamestnanosti Regionálna integrácia zvyšuje politickú stabilitu a hospodársku prosperitu. Pomáha krajinám poskytovať verejné zdroje, ktoré sú nevyhnutné pre trvalý rozvoj, a tým priamo a nepriamo prispieva k plneniu RCT. V rámci svojich vonkajších vzťahov EÚ podporuje regionálnu integráciu z politického ako aj finančného hľadiska. Účasť na medzinárodnom obchode je hlavným zdrojom finančných prostriedkov, ktoré potrebujú rozvojové krajiny na dosiahnutie RCT, a musí byť súčasťou akejkoľvek úspešnej rozvojovej stratégie. Z tohto dôvodu EÚ pokračuje v rozvíjaní pravidiel medzinárodného obchodu, ktoré sú prospešné pre rozvoj, a podporuje schopnosť partnerských krajín zapojiť sa do celosvetového a regionálneho obchodu, aj podporovaním dohôd o hospodárskom partnerstve. V súlade s ôsmym rozvojovým cieľom tisícročia EÚ poskytuje rozvojovým krajinám osobitné obchodné výhody, vrátane úplne voľného prístupu na trh EÚ všetkých tovarov, pochádzajúcich z najmenej rozvinutých krajín, okrem zbraní. EÚ okrem toho naďalej zabezpečuje, aby dvojstranné dohody neobsahovali také usmernenie, ktoré by mohli rozvojovým krajinám sťažovať prístup k liekom. EÚ a členské štáty splnili aj svoj spoločný záväzok vynaložiť ročne 2 miliardy EUR na pomoc súvisiacu s obchodom, a to výrazne skôr pred cieľovým rokom 2010. Okrem toho intenzívne podporujú výrobnú kapacitu a infraštruktúru súvisiacu s obchodom – ich celková pomoc na podporu obchodu presiahla v roku 2008 sumu 10 miliárd EUR, čo predstavovalo veľmi výrazné zvýšenie v porovnaní s rokom 2007. EÚ by mala stavať na tomto úspechu, pričom by väčšiu pozornosť mala venovať najmenej rozvinutým krajinám, a mala by s nimi spolupracovať strategickejšie a účinnejšie, než je uvedené v príslušnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. (8) Regionálna integrácia a obchod: - viac podporovať rozvoj súkromného sektora, najmä prostredníctvom mechanizmov, ako sú investičný nástroj AKT a trustový fond pre infraštruktúru EÚ − Afrika, - v rámci kontroly mandátu Európskej investičnej banky (EIB) na poskytovanie vonkajších úverov posilňovať kapacitu EIB v podpore rozvojových cieľov EÚ a presadzovať účinné prepojenie grantov a úverov v tretích krajinách, - pokračovať v snahe o uzatvorenie kola rokovaní v Dohe a pokračovať v práci na dvojstranných a regionálnych dohodách o obchode, ktoré zohľadňujú a primerane vyjadrujú odlišné potreby partnerských krajín, vrátane dohôd o hospodárskom partnerstve, - urobiť ďalší krok v poskytovaní pomoci na podporu obchodu, zvýšiť úsilie v najmenej rozvinutých krajinách, a v účinnosti pomoci, a najmä dosiahnuť dohodu o regionálnych balíkoch pomoci na podporu obchodu pre krajiny AKT do konca roku 2010. 2.7. Využívanie inovačných zdrojov financovania na riešenie globálnych výziev V dôsledku hospodárskej krízy a vzhľadom na rastúce globálne výzvy vrátane RCT nemusia prostriedky z rozpočtov a súkromných investícií postačovať. Na poskytnutie ďalších finančných prostriedkov predvídateľným a stabilným spôsobom potrebujeme v plnej miere využiť aj potenciál inovačného financovania. Niekoľko inovačných mechanizmov je už teraz postavených na verejno-súkromných partnerstvách a trhoch s cieľom výrazne prispieť k existujúcim zdrojom a mechanizmom na podporu rozvoja. Ďalšie možnosti sa v súčasnosti skúmajú na rôznych fórach, vrátane vedúcej skupiny pre inovačné financovanie na financovanie rozvoja. Útvary Komisie analyzovali aj potenciál rôznych mechanizmov, ktoré vytvárali príjmy[21]. Globalizácia priniesla svetovému hospodárstvu veľké výhody, najchudobnejšie krajiny však ešte nevyužili všetky tieto možnosti. Rozdelenie nových príjmov musí viesť k náprave tejto situácie. (9) Inovačné financovanie: - podporiť návrhy na inovačné mechanizmy financovania, ktoré majú značný potenciál vytvárať príjmy, s cieľom zabezpečiť predvídateľné financovanie trvalo udržateľného rozvoja, najmä v prospech najchudobnejších a najzraniteľnejších krajín[22]. 2.8. Prípad zmeny klímy Zmena klímy je veľkou spoločnou výzvou a ovplyvňuje pokrok v oblasti všetkých RCT. EÚ sa zaviazala podporovať rozvojové krajiny pri prijímaní a vykonávaní vhodných stratégií zameraných na prispôsobenie sa zmene klímy a/alebo na jej zmiernenie. Uskutočňuje to prostredníctvom posilnenia úvah týkajúcich sa zmeny klímy v rozvojových politikách, uľahčenia prístupu rozvojových krajín k nízkouhlíkovým technológiám a technológiám odolným voči klíme, bez ohľadu na práva duševného vlastníctva, spolu s posilnením ich vedomostnej základne o zmene klímy a zintenzívnením podpory EÚ určenej na súvisiaci výskum v rozvojových krajinách a s rozvojovými krajinami. Toto opatrenie by im malo umožniť vytvoriť prístupy k zmierneniu zmeny klímy a prispôsobeniu sa zmene klímy, ktoré sú založené na nákladovo efektívnych ekosystémoch. Okrem toho by EÚ mala v rámci rokovaní po konferencii v Kodani a kola rokovaní o rozvoji z Dohy pokračovať v podpore lepšieho prístupu rozvojových krajín k ekologickým technológiám, okrem iného v rámci ďalšej liberalizácie obchodu s environmentálnym tovarom a službami prostredníctvom zníženia a odstránenia ciel a necolných prekážok. (10) Zmena klímy: - splniť záväzok EÚ poskytnúť rozvojovým krajinám od roku 2010 do roku 2012 ročne 2,4 miliardy EUR na rýchle naštartovanie financovania a zabezpečiť, aby sa tieto finančné prostriedky naplánovali a uhradili v súlade s programom účinnosti pomoci. Komisia je pripravená prevziať úlohu spojenú s uľahčením vykonávania a monitorovania koordinovaných rozhodnutí podľa záväzku EÚ týkajúceho sa rýchleho naštartovania financovania[23]. 2.9. Rozvoj a bezpečnosť Rozvoj nie je možný bez bezpečnosti a dlhodobá bezpečnosť sa nedá zabezpečiť bez investovania do rozvoja. Väčšina nestabilných krajín zaostáva v dosahovaní RCT a je potrebné vyvinúť mimoriadne úsilie, aby sa týmto krajinám poskytla pomoc nákladovo efektívnym spôsobom. (11) Nestabilita a bezpečnosť: - podporiť „akčný plán EÚ pre nestabilné a konfliktné situácie“, ktorý má byť navrhnutý v roku 2010 s cieľom lepšie riešiť takéto prípady komplexným a integrovaným spôsobom a lepšie začleniť rozvojové ciele do plánovania a vykonávania operácií na podporu mieru a stability. 2.10. Štruktúra globálneho riadenia V dôsledku hospodárskej krízy vlády na celom svete uznali potrebu skutočne širokého globálneho riadenia. Medzinárodná inštitucionálna štruktúra je zložitá a záujmy najchudobnejších krajín sa často odsúvajú na okraj pozornosti. Roztrieštenie viacstrannej pomoci v dôsledku nárastu počtu mnohostranných agentúr[24] je ďalším závažným problémom. EÚ by mala dať nový impulz súčasnej práci vykonávanej na rôznych medzinárodných fórach, vrátane G20, s cieľom reformovať globálne riadenie. Hlavnou výzvou je nájsť rovnováhu medzi legitímnosťou a účinnosťou svetových inštitúcií, vrátane prostredníctvom regionálneho zastúpenia. (12) Globálne riadenie: - podporiť prebiehajúci reformný proces zameraný na väčšiu súdržnosť a účinnosť systému OSN s cieľom postupne racionalizovať činnosti agentúr a znížiť ich počet, - zabezpečiť rýchle a primerané zvýšenie podielu hlasov rozvojových krajín a „krajín v procese transformácie“ vo Svetovej banke a MMF, snažiť sa o získanie jedného európskeho miesta vo Svetovej banke a MMF ako konečného cieľa a posilniť koordináciu EÚ, najmä v rámci regionálnych rozvojových bánk. 3. Cesta vpred Nasledujúcich päť rokov bude obdobím skutočnej výzvy pre európsku a celosvetovú rozvojovú politiku. Počas tohto obdobia bude EÚ musieť dodržať svoj sľub poskytnúť 0,7 % HND na ORP a v plnej miere plniť svoju úlohu pri zabezpečovaní dosiahnutia RCT. EÚ a rozvinutý svet budú súčasne musieť dokázať rozvojovým krajinám, ako si plnia svoj záväzok v oblasti zmeny klímy tým, že premenia sľuby na praktické a účinné opatrenia. Nasledujúce roky sú však aj obdobím obrovskej príležitosti pre rozvojový svet. Dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia bude pre mnohé krajiny odrazovým mostíkom k životaschopnému a rastúcemu hospodárstvu. Existuje mnoho príkladov o dosiahnutých úspechoch, na ktorých možno budovať. Vznikajúce partnerstvo medzi EÚ a Afrikou môže budovať na RCT a poskytnúť trvalo udržateľný základ pre rast. Uvedený dvanásťbodový plán je podrobným programom prínosu EÚ k splneniu týchto výziev a využitiu týchto možností. EÚ by mala pokračovať vo svojej úlohe najväčšieho darcu pomoci na svete, ale súčasne by mala stanoviť, ako sa má pomoc, ktorú poskytuje, lepšie a účinnejšie využívať. To je možné dosiahnuť iba prostredníctvom práce v partnerstve s rozvojovými krajinami v oblastiach, ako sú správa a zdaňovanie, a s ďalšími darcami – ktorí musia byť rovnako ctižiadostiví ako EÚ. Rozvojové krajiny musia byť zo svojej strany pevne odhodlané zaistiť, aby pomoc priniesla skutočnú a trvalú zmenu. Komisia vyzýva Radu a členské štáty, aby podporovali a aktívne uplatňovali uvedené opatrenia. Komisia bude monitorovať vykonávanie tohto dvanásťbodového plánu a predkladať správy o jeho vykonávaní prostredníctvom procesu podávania správ o financovaní rozvoja zo strany EÚ. EÚ by mala rovnako vyzvať všetkých iných medzinárodných darcov, aby zaistili spravodlivé rozdelenie bremena na celosvetovej úrovni, ako aj stanovili vlastné akčné plány s cieľom zvýšiť celosvetové úsilie o plnenie rozvojových cieľov tisícročia. [1] KOM(2010) 2020. [2] Závery Rady 11096/08, 24.6.2008. [3] KOM(2009) 160 v konečnom znení a závery Rady 10018/09, 18.5.2009. [4] Pozri pracovný dokument útvarov Komisie o financovaní rozvoja, SEK(2010) 420. [5] SEK(2010) 418, SEK(2010) 419, SEK(2010) 420, SEK(2010) 421 a SEK(2010) 422. [6] 0,33 % HND v prípade členských štátov, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004; 0,7 % HND v prípade ostatných krajín EÚ, pričom členské štáty, ktoré dosiahli uvedený cieľ, sa zaviazali zostať nad touto úrovňou. Pracovný dokument útvarov Komisie o financovaní rozvoja predkladá rôzne možnosti postupu, SEK(2010) 420, kapitola 4.5. [7] Štúdia, ktorú zadala Európska komisia, „ Účinnosť pomoci: Prínosy európskeho prístupu “, HTSPE Limited, október 2009. [8] Takzvané „siroty pomoci“ sú krajiny s malým počtom aktívnych medzinárodných darcov a nízkymi úrovňami pomoci. [9] KOM(2007) 1417 a závery Rady 15118/09, 20.11.2007. [10] Európska správa o rozvoji 2009 „Overcoming fragility in Africa – Forging a new European approach“ (Prekonať nestabilitu v Afrike − vypracovať nový európsky prístup), http://erd.eui.eu/erd-2009. [11] KOM(2010) 128. [12] SEK(2010) 121. [13] KOM(2010) 126. [14] KOM(2010) 127. [15] SEK(2010) 265. [16] Najmä pre riadenie verejných financií, účtovníctvo, audit, verejné obstarávanie, rámce pre výsledky a monitorovanie. [17] KOM(2009) 2007, SEK(2009) 1137 a závery Rady 16079/09, 18.11.2009. [18] SEK(2010) 421. [19] KOM(2010) 163. [20] Zo súčasnej veľmi nízkej úrovne priemerne okolo 15 %. [21] SEK(2010) 409. [22] Odseky 23 a 27 záverov Európskej rady z 29. – 30. októbra 2009 a odsek 8 záverov Európskej rady z 25. – 26. marca 2010. [23] KOM(2010) 86. [24] Podľa OECD existuje v súčasnosti viac ako 260 medzinárodných organizácií oprávnených na ORP, v porovnaní s 15 v roku 1940 . Existuje viac ako 100 agentúr, z ktorých každá spravuje menej ako 20 miliónov USD ročne, a spoločne predstavujú iba 2 % celkového základného a nezákladného financovania mnohostranných organizácií.