Návrh ODPORÚČANIE RADY o podpore fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie vo všetkých sektoroch /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Fyzická aktivita vrátane pravidelného športovania a cvičenia je jedným z najúčinnejších spôsobov na dosiahnutie telesnej a duševnej zdatnosti, boja proti nadváhe a obezite a zabránenie s tým súvisiacich stavov. Účasť na športovej a fyzickej aktivite okrem toho súvisí s ďalšími faktormi, ako sú spoločenské vzťahy a sociálne začlenenie. Fyzická aktivita je jedným z najdôležitejších činiteľov ovplyvňujúcich zdravie v modernej spoločnosti a šport tvorí základnú súčasť všetkých prístupov verejnej politiky zameraných na zvýšenie úrovní fyzickej aktivity. Mnohé prínosy fyzickej aktivity a cvičenia počas života sú dobre zdokumentované[1] a podľa Svetovej zdravotníckej organizácia (ďalej len „WHO“) vo všeobecnosti zvyšujú kvalitu života. O tom, že šport a fyzická aktivita zohrávajú dôležitú úlohu vo vývoji detí a dospievajúcich, svedčí aj výskum[2], a zároveň poukazuje na to, že účasť na športovej a fyzickej aktivite v mladosti sa pozitívne spája s úrovňami telesnej aktivity v dospelosti. Čoraz viac je aj dôkazov o pozitívnej korelácii medzi cvičením a duševným zdravím, duševným vývojom a kognitívnymi procesmi.[3] V Únii majú úrovne fyzickej aktivity pozitívnu koreláciu so strednou dĺžkou života, čo znamená, že v krajinách s vyššími úrovňami fyzickej aktivity je stredná dĺžka života zvyčajne vyššia.[4] Naopak, nedostatok fyzickej aktivity má viacero škodlivých vplyvov vrátane predčasnej úmrtnosti, rastúcej miery nadváhy a obezity, rakoviny prsníka a hrubého čreva, cukrovky a ischemickej choroby srdca. Fyzická nečinnosť bola v roku 2009 identifikovaná ako štvrtý hlavný rizikový faktor predčasných úmrtí a chorôb v krajinách s vysokým príjmom, pričom len v európskom regióne zodpovedá za viac ako 1 milión úmrtí.[5] Zdravotné problémy spôsobené nedostatkom fyzickej aktivity prinášajú podľa dostupných dôkazov značné priame a nepriame hospodárske náklady v dôsledku chorôb a chorobnosti, práceneschopnosti a predčasného úmrtia, najmä tiež z hľadiska rýchlo starnúcich spoločností Európy.[6] V niektorých štúdiách sa autori pokúsili vyjadriť tieto náklady finančne. Napríklad podľa jednej štúdie uskutočnenej pre britskú vládu prevyšovali náklady, ktoré Anglicko vynakladá na tento účel, 3 miliardy EUR ročne, alebo predstavovali 63 EUR na obyvateľa[7]. Vzhľadom na tieto fakty bola fyzická aktivita zahrnutá do cieľov globálnej akcie v oblasti kontroly neprenosných chorôb.[8] Podpora fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie (ďalej len „HEPA“, health-enhancing physical activity) je v Únii predovšetkým záležitosťou členských štátov. Mnohé verejné orgány zvýšili úsilie na podporu HEPA na základe zvyšujúcej sa informovanosti o dôležitosti a prospešných účinkoch fyzickej aktivity a rastúcej finančnej záťaži spôsobenej fyzickou nečinnosťou. Veľká väčšina členských štátov od roku 2010 v správach uvádzala, že má zavedenú aspoň nejakú formu odporúčaní v oblasti fyzickej aktivity a mnohé členské štáty vypracovali aj osobitné stratégie, aby svojich občanov podporili a umožnili im zvýšiť fyzickú aktivitu.[9] S týmto cieľom sa začali uplatňovať osobitné opatrenia v rôznych oblastiach politiky alebo sektoroch, najmä v sektoroch športu, zdravia, dopravy a vzdelávania, a existuje veľa príkladov osvedčených postupov, do ktorých sa zapájajú príslušné zainteresované strany. Únia v snahe pomôcť členským štátom podporuje fyzickú aktivitu prostredníctvom svojich politík a finančných nástrojov, najmä v oblastiach športu a zdravia, a tvorcom politiky poskytla pokyny založené na dôkazoch vo forme usmernení EÚ o fyzickej aktivite[10]. Tieto usmernenia navrhla skupina 22 odborníkov z celej Európy, v ktorej mali zastúpenie rôzne vedecké odbory a všeobecne predstavitelia informovaného vedeckého názoru, a v roku 2008 ich potvrdili ministri športu členských štátov EÚ. V usmerneniach sa opakovane uvádzajú odporúčania WHO o minimálnej úrovni fyzickej aktivity, zdôrazňuje sa dôležitosť medzisektorového prístupu k HEPA a poskytuje sa v nich 41 konkrétnych usmernení k opatreniam. Dôležitosť HEPA sa zdôrazňovala už v Bielej knihe o športe z roku 2007[11] a v Bielej knihe o stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe prijatej v roku 2007[12], a tieto biele knihy pomohli zintenzívniť politickú diskusiu a výmenu osvedčených postupov. Miery fyzickej nečinnosti v Únii zostávajú neprijateľne vysoké (napríklad v roku 2010 uviedlo 60 % Európanov, že len zriedka cvičia alebo športujú, alebo nikdy necvičia ani nešportujú[13]), a to napriek rastúcej podpore HEPA a dostupným nástrojom na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Podľa WHO dve tretiny dospelých obyvateľov Únie nedosahujú odporúčané úrovne aktivity. V dôsledku toho sa odhaduje, že fyzická nečinnosť pripravuje Európanov každý rok v priemere o viac ako 8 miliónov dní zdravého života.[14] Väčšina krajín nedosiahla hlavný politický cieľ, t. j. zvýšenie počtu občanov dosahujúcich úrovne fyzickej aktivity, ktoré odporúča WHO a ktoré sa opakovane uvádzajú v usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite, i keď dôkazy poukazujú na mimoriadne veľké rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi. Politiky členských štátov na podporu HEPA neboli z hľadiska Únie ako celku účinné. Táto situácia je v rozpore nielen so stratégiou Európa 2020[15], v rámci ktorej sa ako nevyhnutný predpoklad rastu a konkurencieschopnosti uznáva potreba boja proti rozdielom v oblasti zdravia, ale je nezlučiteľná aj s vyhlásenými politickými ambíciami Únie v oblastiach športu a zdravia. Výskum skutočne potvrdzuje „nedostatky v politike založenej na dôkazoch“ v riešení fyzickej nečinnosti a viedol k naliehavým výzvam na politické opatrenia v oblasti fyzickej aktivity ako nezávislej priority v oblasti verejného zdravia.[16] Dôvody neschopnosti zvrátiť trendy fyzickej nečinnosti spočívajú najmä v nedostatkoch v spôsobe, akým sa vypracúvajú a vykonávajú politiky na podporu HEPA. Na základe dôkazov, znaleckého posudku a výsledkov konzultácií a pri zohľadnení kritérií účinnej politiky HEPA, ktoré sú stanovené vo vedeckých nástrojoch, je možné potvrdiť tieto nedostatky: prístupy k HEPA (vrátane spolupráce medzi rôznymi ministerstvami a orgánmi zodpovednými za HEPA) nie sú v dostatočnej miere medzisektorové; nejasné ciele politík v oblasti HEPA a nedostatočné ustanovenia týkajúce sa monitorovania a hodnotenia mier HEPA a politík v oblasti HEPA. Napriek tomu, že pri formulovaní a spresňovaní politiky sú veľmi dôležité spoľahlivé údaje, takéto údaje sú dostupné skutočne len zriedka. HEPA sa ešte len začína stávať samostatnou oblasťou politiky a získavať si uznanie ako komplexná oblasť politiky vyžadujúca si multisektorové zásahy, ako sú tie, ktoré sú stanovené v usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite. Téme fyzickej aktivity chýbala doteraz schopnosť obhájiť sa a získať si primerané politické uznanie.[17] Vzhľadom na to, že HEPA ako oblasť politiky predstavuje v programoch vlád pomerne novú tému[18], je potrebné zlepšiť poznatky o rozhodujúcich činiteľoch HEPA, ktoré sú nevyhnutné pri navrhovaní zásahov na zmenu úrovní fyzickej aktivity a inštitucionálnych kapacít na podporu HEPA. Rada v záujme riešenia tejto situácie a na základe odbornej práce v kontexte vykonávania pracovného plánu Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014[19], ako aj na základe informácií z iných oblastí a úrovní odbornosti (napríklad zdravie a doprava), vo svojich záveroch o podpore HEPA z novembra 2012 vyzvala Komisiu, aby predstavila návrh odporúčania Rady podporujúci medzisektorový prístup založený na usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite vrátane rámca zbežného monitorovania. V konečnom dôsledku bude úspech tejto iniciatívy do značnej miery závisieť od mobilizácie zainteresovaných strán, najmä tých, ktoré sú priamo prepojené s fyzickou aktivitou a majú zodpovedajúce prostriedky na oslovenie občanov. V každom úspešnom úsilí zameranom na podporu HEPA je preto kľúčovým subjektom športové odvetvie, najmä prostredníctvom svojich aktivít na úrovni obyčajných občanov a so zameraním na šport pre všetkých. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Návrh vychádza z práce Komisie a členských štátov v rámci vykonávania pracovného plánu pre šport na roky 2011 – 2014. Podstata návrhu vrátane rámca monitorovania bola predmetom rozsiahlych konzultácií s členskými štátmi, odborníkmi, zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou z rôzneho prostredia vrátane športu, zdravia, vzdelávania a dopravy. Uskutočnili sa konzultácie so zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach o ich názoroch týkajúcich sa potreby a rozsahu podpory fyzickej aktivity v kontexte Únie. Komisia na základe oznámenia o športe v januári 2011[20], ktoré obsahovalo bod na zváženie tohto návrhu, pravidelne predkladá tvorcom politiky a zainteresovaným stranám svoje plány a prácu, ktorá prebieha v súvislosti s touto iniciatívou, a na rôznych fórach požaduje spätnú väzbu. Európsky parlament vo svojom uznesení o európskom rozmere v športe z 2. februára 2012 vyzval Úniu a členské štáty, aby umožňovali športovanie a propagovali zdravý životný štýl využívaním všetkých športových príležitostí, čím sa znížia náklady na zdravotnú starostlivosť.[21] Členské štáty podporili novú politickú iniciatívu Únie a zdôraznili potrebu ďalšej výmeny skúseností a osvedčených postupov v oblasti HEPA na úrovni Únie. Členské štáty potvrdili problémy so zapájaním príslušných sektorov na vnútroštátnej úrovni a nedostatok spoľahlivých údajov, pričom poukázali aj na potrebu obmedziť záťaž spôsobenú zberom údajov. Ďalšie opatrenia Únie v oblasti HEPA dôrazne podporili zainteresované strany z oblasti športu vrátane športového hnutia, ale aj organizácie súvisiace so športom, ako napríklad priemysel so športovým tovarom. Inštitúcie Únie, existujúce štruktúry na úrovni Únie pre spoluprácu v oblasti športu a zdravia, odborníci a zainteresované strany v oblasti športu, ale, ako to potvrdila online konzultácia v roku 2010, aj veľká časť občanov Únie, sa stotožňujú s názorom, že Únia musí zohrávať úlohu pri podporovaní HEPA. Výbor pre posudzovanie vplyvu vydal 7. decembra 2012 priaznivé stanovisko k návrhu posúdenia vplyvu. V konečnej verzii správy o posúdení vplyvu sa zohľadňujú pripomienky výboru. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ HEPA predstavuje relatívne novú disciplínu podliehajúcu rýchlemu vedeckému vývoju a spájajúcu fyzickú aktivitu, ktorá úzko súvisí na jednej strane so športom a cvičením a na druhej strane s verejným zdravím. V rámci navrhovanej iniciatívy sa uplatňuje cielený prístup k HEPA. Únia môže konať v záujme dosiahnutia cieľov návrhu a pomoci členským štátom v ich úsilí podporiť HEPA využitím dvoch právnych základov: článkov 165 a 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktoré udeľujú Únii podpornú právomoc. V článku 165 sa stanovuje, že „Únia prispieva k podpore európskych záležitostí týkajúcich sa športu“ a že táto činnosť sa zameriava na „rozvoj európskeho rozmeru v športe“. V článku 168 sa ustanovuje, že „činnosti Únie [...] sa zameriavajú na zlepšenie verejného zdravia [...] a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre telesné a duševné zdravie“. Zmluva v obidvoch oblastiach (šport a verejné zdravie) stanovuje, že pri dosahovaní týchto cieľov môže Rada na návrh Komisie prijať odporúčania. Okrem toho sa Komisia v Zmluve výslovne poveruje tým, aby vyvinula „akékoľvek užitočné podnety“ na podporu politiky koordinácie medzi členskými štátmi v oblasti verejného zdravia, najmä „iniciatívy zamerané na vydanie usmernení a stanovenie ukazovateľov, organizovanie výmeny najlepšej praxe a prípravu potrebných prvkov na pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie“. Cieľom navrhovaného odporúčania je posilniť úsilie členských štátov v oblasti podpory HEPA a podporiť ich poskytnutím rámca na monitorovanie ich politík. Cieľom odporúčania je posilnenie spolupráce a koordinácie politík medzi členskými štátmi a zabezpečenie ďalších výmen osvedčených postupov v rámci príslušných štruktúr v oblasti športu a zdravia na úrovni Únie. V tomto odporúčaní sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie. Zhrnutie navrhovanej iniciatívy Na žiadosť Rady sa v tomto odporúčaní stanovujú hlavné prvky súdržných, medzisektorových politík na podporu HEPA založených na dôkazoch, a preto je jeho cieľom pomôcť členským štátom v ich úsilí umožniť občanom, aby boli (viac) fyzicky aktívni. V odporúčaní sa jasne odzrkadľuje skutočnosť, že na zabezpečenie úspešnosti politík na podporu HEPA je potrebné, aby sa zakladali na medzisektorovom prístupe. Prihliada sa na to, že členské štáty prijímajú odlišné politické prístupy, pretože v dôsledku rôznych spoločenských, hospodárskych a kultúrnych kontextov stanovujú odlišné priority v súvislosti s HEPA, i keď majú spoločné ciele a rešpektujú základné práva. Ustanovenia týkajúce sa koordinácie politík na úrovni Únie sú určené na podporu členských štátov v ich úsilí rozvíjať a vykonávať účinné politiky v oblasti HEPA. Odborníci v oblasti HEPA vypracovali rámec monitorovania vrátane ukazovateľov a tento rámec je navrhnutý ako dostatočne flexibilný nástoj na informovanie tvorby politík v tomto kontexte. Podrobný opis sfunkčňovania ukazovateľov a zdrojov údajov je uvedený v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie. V odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby: · vypracovali vnútroštátnu stratégiu a zodpovedajúci akčný plán, ako aj primerané nástroje na podporu HEPA vo všetkých odvetviach, ktoré by odrážali usmernenia EÚ o fyzickej aktivite, · monitorovali úrovne fyzickej aktivity a vykonávanie politík v oblasti HEPA pomocou rámca monitorovania a ukazovateľov stanovených v prílohe k odporúčaniu podľa ich vnútroštátnej situácie, · úzko spolupracovali medzi sebou a s Komisiou zapájaním sa do procesu pravidelnej výmeny informácií a osvedčených postupov týkajúcich sa podpory HEPA v rámci príslušných štruktúr Únie. V odporúčaní sa žiada, aby Komisia: · pomáhala členským štátom v ich úsilí účinne podporovať HEPA a pri vytváraní a vykonávaní politík v súlade s usmerneniami EÚ o fyzickej aktivite, · poskytovala podporu pri zriadení a fungovaní rámca monitorovania založeného na existujúcich formách monitorovania a zberu údajov v tejto oblasti, · pravidelne predkladala správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania na základe informácií poskytovaných členskými štátmi. Odporúčanie napokon osloví všetkých občanov Únie (napríklad deti, pracujúce obyvateľstvo, starších ľudí), i keď sa bude zameriavať hlavne na verejné orgány v členských štátoch zodpovedné za podporu HEPA, pretože podporí vykonávanie medzisektorových politík poskytujúcich príležitosti na zapájanie sa do fyzickej aktivity. Iniciatíva bude vychádzať aj z mobilizácie zainteresovaných strán vrátane tých, ktoré sú s fyzickou aktivitou spojené najviac, ako napríklad športové organizácie. Subsidiarita Hlavná zodpovednosť za podporu HEPA a za vymedzenie politík v oblasti športu a zdravia spočíva na členských štátoch, ale k tomu, čo môžu dosiahnuť členské štáty vlastnými silami, môže význame prispieť činnosť Únie. Únia môže dodať nový politický impulz pre cielené opatrenia zamerané na HEPA. Účinnejšie politiky v oblasti HEPA pomôžu prispieť k ďalším oblastiam politiky, v ktorých sa členské štáty dohodli na stanovení spoločných cieľov. Tým, že pomôžu znížiť významné spoločenské a hospodárske náklady fyzickej nečinnosti a zamerajú sa na kľúčové faktory prispievajúce k aktívnemu a zdravému starnutiu, zdravej pracovnej sile a napokon vyššej produktivite, posilnia schopnosť členských štátov dosiahnuť ciele rastu stanovené v stratégii Európa 2020. Zamerajú sa aj na rozhodujúce činitele rozdielov v oblasti zdravia uvedené v stratégii ako nevyhnutný predpoklad rastu a konkurencieschopnosti. Lepšie politiky v oblasti HEPA budú reagovať aj na nedávne výzvy Rady a Parlamentu na opatrenia na podporu zdravého životného štýlu vrátane fyzickej aktivity a športovania, ako prostriedkov na riešenie predčasnej úmrtnosti, chorobnosti a zdravotného postihnutia v Únii. Tieto požiadavky sú ešte jasnejšie vyjadrené v záveroch Rady o HEPA prijatých v novembri 2012. Politickú iniciatívu na európskej úrovni podporuje aj nedávne hodnotenie vykonávania stratégie riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe, pretože podnecuje Komisiu k tomu, aby zviditeľnila vznikajúce iniciatívy, ktoré sa zameriavajú na fyzickú aktivitu.[22] Vzhľadom na obrovské rozdiely, ktoré v súčasnosti existujú medzi členskými štátmi z hľadiska priority poskytovanej HEPA, zvolených prístupov a mechanizmov koordinácie vnútroštátnych politík, sa zameranie odporúčania na zlepšenú koordináciu politík medzi členskými štátmi – vo forme výmeny skúseností, partnerského učenia a šírenia osvedčených postupov – javí ako mimoriadne užitočné. Podpora a koordinácia Únie prispeje k zlepšeniu spôsobilosti členských štátov podporovať HEPA vo všetkých odvetviach a vytvárať politiky, ktoré zaistia lepšie zásahy. Únia má dobrú pozíciu na to, aby podporila ustanovenia týkajúce sa monitorovania a hodnotenia HEPA a politík v oblasti HEPA a pomohla tak členským štátom pri sledovaní časového vývoja ukazovateľov. Rámec monitorovania poskytne členským štátom dôkazy na opodstatnenie cielenejších prístupov na podporu HEPA. V rámci navrhovaného odporúčania sa vychádza z existujúcich stratégií a nástrojov vytvorených na medzinárodnej úrovni, najmä z globálnej stratégie WHO pre výživu, telesnú aktivitu a zdravie z mája 2004[23], globálnych odporúčaní z roku 2010, ktoré odporúčajú pre dospelých minimálne 150 minút stredne náročnej fyzickej aktivity týždenne[24], a globálneho konsenzu, ktorý sa dosiahol na zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia 27. mája 2013, uvedeného v súhrnom uznesení o neprenosných chorobách[25]. V odporúčaní sa zohľadňuje spolupráca s Regionálnym úradom WHO pre Európu, ktorá sa rozvinula v rámci stratégie riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou a jej hodnotenia z roku 2013[26]. Cieľom odporúčania je ďalej zlepšiť nástroje vytvorené v súvislosti s monitorovaním fyzickej aktivity, najmä Európsku databázu WHO o výžive, obezite a fyzickej aktivite (NOPA)[27]. Informácie a údaje, ktoré majú v tomto kontexte poskytovať členské štáty, sú už vo veľkej miere dostupné a zbierajú sa ako súčasť prieskumov alebo projektov, a viaceré ukazovatele sa už používajú. Len v prípade veľmi obmedzeného počtu ukazovateľov si zber údajov bude vyžadovať väčšie úsilie, najmä v ranom štádiu rámca monitorovania. Predpokladá sa, že s rastúcou kapacitou v členských štátoch sa situácia časom zlepší. Rámec monitorovania by sa mal vykonávať v úzkej spolupráci s WHO a s podporou odborníkov v oblasti HEPA. 4. VPLYV NA ROZPOČET Výpočet rozpočtových prostriedkov, ktoré sa v súčasnosti vyčleňujú na HEPA, je problematický, pretože náklady na podporu HEPA sú rozptýlené po vládnych ministerstvách a orgánoch, ako aj rôznych mimovládnych organizáciách a súkromnom sektore. Okrem toho sa náklady na HEPA podrobne nezaznamenávajú v celej Únii. Situácia je o to horšia, že HEPA je vo svojej podstate medzisektorová, mnohé politiky okrajovo súvisia s HEPA a politiky, ktoré sa zameriavajú na podporu HEPA, často nezahŕňajú podporu HEPA ako primárny cieľ. Náklady súvisiace s vykonávaním politík v oblasti HEPA podľa tejto iniciatívy by napokon znášali členské štáty. Administratívne náklady členských štátov by vznikali hlavne z požiadaviek na predkladanie správ v kontexte rámca zbežného monitorovania. Tieto náklady by boli nízke už v prvom roku a potom, keď bude mechanizmus plne funkčný, by sa ďalej znižovali, pretože pracovníci sa oboznámia s monitorovaním a časom sa zlepší dostupnosť údajov.[28] Na rozpočet Únie by pripadli náklady, ktoré sa týkajú zriadenia a fungovania mechanizmu monitorovania a poskytovania podpory členským štátom na monitorovacie činnosti vo forme budovania kapacít. Tieto náklady by sa pokryli zo športovej kapitoly programu Erasmus+ na obdobie rokov 2014 – 2020.[29] Z rozpočtu Únie by sa hradili aj náklady na organizáciu zasadnutí skupiny odborníkov na úrovni Únie. 2013/0291 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY o podpore fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie vo všetkých sektoroch RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej články 165 a 168, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1) Prínosy fyzickej aktivity a cvičenia počas celého života sú veľmi dôležité a patria medzi ne znížené riziko kardiovaskulárnych chorôb, niektorých druhov rakoviny a cukrovky, zlepšenie zdravia opornej a pohybovej sústavy a regulácia telesnej hmotnosti, ako aj pozitívne účinky na rozvoj duševného zdravia a kognitívnych procesov. Fyzická aktivita je podľa odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) dôležitá pre všetky vekové skupiny a má mimoriadny význam pre deti, pracujúce obyvateľstvo a staršie osoby. (2) Pretože fyzická aktivita je predpokladom zdravého životného štýlu a zdravej pracovnej sily, prispieva k dosiahnutiu kľúčových cieľov vymedzených v stratégii Európa 2020[30], najmä pokiaľ ide o rast, produktivitu a zdravie. (3) Miery fyzickej nečinnosti v Európskej únii zostávajú neprijateľne vysoké, i keď verejné orgány v niektorých členských štátoch počas posledných rokov zintenzívnili úsilie na podporu fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie (ďalej len HEPA, health-enhancing physical activity). Väčšina Európanov sa dostatočne nevenuje fyzickej aktivite, pričom 60 % len zriedka športuje alebo cvičí, alebo nikdy necvičí ani nešportuje[31]. Nedostatok fyzickej aktivity vo voľnom čase je spravidla bežnejší v nižších sociálno-ekonomických skupinách. V súčasnosti nie sú žiadne známky toho, že by sa tieto negatívne trendy v Únii ako celku zmenili. (4) V krajinách s vysokým príjmom bola nedostatočná fyzická aktivita identifikovaná ako hlavný rizikový faktor predčasných úmrtí a chorôb, pričom len v európskom regióne zodpovedá za viac ako 1 milión úmrtí[32]. V Európskej únii sú škody spôsobené nedostatkom fyzickej aktivity, rovnako ako značné priame a nepriame hospodárske náklady spojené s nedostatkom fyzickej aktivity a súvisiace zdravotné problémy dobre dokladované, najmä vzhľadom na skutočnosť, že väčšina európskych spoločností rýchlo starne. (5) Medzi členskými štátmi existujú mimoriadne veľké rozdiely, pokiaľ ide o úrovne fyzickej aktivity. Niektoré členské štáty dosiahli značný pokrok pri zvyšovaní počtu obyvateľov, ktorí spĺňajú minimálnu úroveň odporúčanej fyzickej aktivity, kým mnohé ďalšie nedosiahli žiadny pokrok alebo sa dokonca zhoršili. V prípade Únie ako celku sa súčasné politiky ukázali ako neúčinné pri znižovaní úrovní fyzickej nečinnosti. Existuje značný potenciál poučiť sa z úspešných prístupov k rozvíjaniu a vykonávaniu politík v oblasti HEPA. (6) K podpore fyzickej aktivity môžu prispievať viaceré oblasti politiky, najmä šport a zdravie, a môžu občanom Únie poskytovať nové príležitosti na rozvíjanie fyzickej aktivity. V oblasti podpory HEPA je nevyhnutný strategický medzisektorový prístup vrátane zapojenia všetkých príslušných ministerstiev, orgánov a organizácií, aby sa tento potenciál plne využil a zvýšili sa tak úrovne fyzickej aktivity. Nevyhnutným prvkom na posilnenie tohto procesu a požiadavkou na hodnotenie politiky s cieľom vypracovať a vykonávať účinnejšiu politiku v budúcnosti je dostupnosť väčšieho množstva a lepších údajov o úrovniach fyzickej aktivity a politikách na podporu HEPA. Tieto údaje však v značnom rozsahu chýbajú. (7) V usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite[33], potvrdených neformálne ministrami športu EÚ na zasadnutí v decembri 2008 a Radou v novembri a decembri 2012[34], sa odporúča medzisektorový prístup zahŕňajúci všetky tematické oblasti zodpovedné za podporu HEPA. Vykonávanie týchto usmernení v členských štátoch zostáva dodnes nejednotné. (8) Komisia a členské štáty boli v oznámení z roku 2011 o rozvíjaní európskeho rozmeru v športe[35] vyzvané pokračovať vo vypracovávaní vnútroštátnych usmernení o fyzickej aktivite na základe usmernení EÚ v tejto oblasti vrátane procesu preskúmavania a koordinácie a zvážiť odporúčanie Rady v tejto oblasti. (9) V uznesení Rady o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014[36] bola uznaná potreba posilniť spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v športe a v niekoľkých prioritných oblastiach vrátane podpory HEPA. Skupina odborníkov pre šport, zdravie a účasť vyjadrila v júli 2012 podporu novej iniciatíve Únie na podporu HEPA. (10) Rada vo svojich záveroch z 27. novembra 2012 o podpore HEPA uznala potrebu ďalších opatrení na úrovni Únie a vyzvala Komisiu, aby predložila návrh odporúčania Rady vrátane rámca zbežného monitorovania na základe súboru ukazovateľov vzťahujúcich sa na tematické oblasti usmernení EÚ o fyzickej aktivite. PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE: 1. Členské štáty by mali: – Pracovať na účinných politikách prostredníctvom vypracovania medzisektorového prístupu zahŕňajúceho oblasti politiky vrátane športu, zdravia, životného prostredia a dopravy, ako sa uvádza v usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite, a v súlade s vnútroštátnymi špecifikáciami. Mali by zahŕňať: – prijatie vnútroštátnej stratégie o podpore HEPA, pričom sa zohľadňujú rôzne spoločenské skupiny a dodržiavajú zásady nediskriminácie a rovnosti mužov a žien, – prijatie zodpovedajúceho akčného plánu. – Monitorovať úrovne fyzickej aktivity a politiky v oblasti HEPA pomocou rámca zbežného monitorovania[37] a ukazovateľov stanovených v prílohe k tomuto odporúčaniu podľa vnútroštátnej situácie. – Určiť do šiestich mesiacov od prijatia tohto odporúčania národné kontaktné miesta pre HEPA, ktoré budú podporovať vyššie uvedený rámec monitorovania, a o ich vymenovaní informovať Komisiu. Národné kontaktné miesta pre HEPA budú poverené najmä koordináciou procesu sprístupňovania údajov o fyzickej aktivite pre rámec monitorovania; údaje by sa mali vkladať do existujúcej databázy WHO o výžive a telesnej aktivite (NOPA), tieto údaje by mali tiež uľahčiť medzirezortnú spoluprácu v oblasti politík zameraných na HEPA. – Úzko spolupracovať medzi sebou a s Komisiou prostredníctvom zapojenia sa do procesu pravidelnej výmeny informácií a najlepších postupov týkajúcich sa podpory HEPA v rámci príslušných štruktúr pre šport a zdravie na úrovni Únie, ako základu posilnenej koordinácie politík. 2. Komisia by mala prijať tieto opatrenia: – Pomáhať členským štátom pri prijímaní vnútroštátnych stratégií, vypracovaní medzisektorových prístupov k politike v oblasti HEPA a vykonávaní príslušných akčných plánov uľahčovaním výmeny informácií a osvedčených postupov, partnerským učením, vytváraním sietí a určovaním úspešných postupov na podporu HEPA. – Podporovať zriadenie a fungovanie rámca monitorovania HEPA založeného na existujúcich formách monitorovania a zbere údajov v tejto oblasti tak, že: – s pomocou vedeckých odborníkov poskytne národným kontaktným miestam, a v prípade potreby aj ďalším zástupcom príslušných verejných orgánov, cielenú podporu na účely budovania kapacít a odbornej prípravy HEPA, – preskúma možnosť potenciálneho využitia zhromaždených údajov s cieľom každé dva roky vypracovať európsku štatistiku[38] o úrovni fyzickej aktivity, – podporí WHO pri ďalšom rozvíjaní aspektov databázy NOPA týkajúcich sa fyzickej aktivity prostredníctvom prispôsobenia databázy rámcu monitorovania, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto odporúčaniu, – podporí úzku spoluprácu s WHO pri príprave a vydávaní prehľadov o HEPA a analýze trendov HEPA pre jednotlivé krajiny. – Každé tri roky predkladať správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania na základe informácií poskytnutých v rámci mechanizmov podávania správ stanovených v rámci monitorovania a ďalších príslušných informácií o rozvíjaní a vykonávaní politiky v oblasti HEPA poskytnutých členskými štátmi. – Po šiestich rokoch uskutočniť hodnotenie vykonávania odporúčania Rady. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA Navrhované ukazovatele na hodnotenie vykonávania usmernení EÚ o fyzickej aktivite (ďalej len „usmernenia“) Tematické oblasti usmernení || Navrhované ukazovatele Medzinárodné odporúčania a usmernenia o fyzickej aktivite (usmernenia 1 – 2) || 1. Vnútroštátne odporúčanie týkajúce sa fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie. 2. Dospelí, ktorí spĺňajú minimálne odporúčania WHO týkajúce sa fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie. 3. Deti a dospievajúci, ktorí spĺňajú minimálne odporúčania WHO týkajúce sa fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie. Medzisektorový prístup (usmernenia 3 – 5) || 4. Vnútroštátny koordinačný mechanizmus na podporu HEPA. 5. Finančné prostriedky vyčlenené špecificky na podporu HEPA. „Šport‟ (usmernenia 6 – 13) || 6. Vnútroštátna politika a/alebo akčný plán šport pre všetkých. 7. Športové kluby pre program v oblasti zdravia. 8. Rámec na podporu príležitostí na zlepšenie prístupu slabších sociálno-ekonomických skupín k rekreačným alebo cvičebným zariadeniam. 9. Cieľové skupiny, na ktoré sa zameriava vnútroštátna politika v oblasti HEPA. „Zdravie‟ (usmernenia 14 – 20) || 10. Monitorovanie a sledovanie fyzickej aktivity. 11. Poskytovanie poradenstva v oblasti fyzickej aktivity. 12. Odborná príprava so zameraním na fyzickú aktivitu v rámci vzdelávacieho programu pre odborníkov v oblasti zdravia. „Vzdelávanie‟ (usmernenia 21 – 24) || 13. Telesná výchova na základných a stredných školách. 14. Systémy na podporu fyzickej aktivity v školách. 15. HEPA v odbornej príprave učiteľov telesnej výchovy. 16. Systémy podporujúce aktívne cestovanie do školy. „Životné prostredie, územné plánovanie a verejná bezpečnosť‟ (usmernenia 25 – 32) || 17. Úroveň bicyklovania/chôdze. 18. Európske usmernenia na zlepšenie infraštruktúr pre fyzickú aktivitu vo voľnom čase. „Pracovné prostredie‟ (usmernenia 33 – 34) || 19. Systémy na podporu aktívneho cestovania do práce. || 20. Systémy na podporu fyzickej aktivity na pracovisku. „Starší občania‟ (usmernenia 35 – 37) || 21. Systémy určené na zásahy spoločenstva na podporu fyzickej aktivity starších ľudí. „Ukazovatele/hodnotenie‟ (usmernenie 38) || 22. Vnútroštátne politiky v oblasti HEPA, ktoré zahŕňajú plán hodnotenia. „Informovanosť verejnosti‟ (usmernenie 39) || 23. Existencia vnútroštátnej kampane zameranej na zvýšenie informovanosti verejnosti o fyzickej aktivite. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy: Návrh odporúčania Rady o podpore fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie vo všetkých sektoroch 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[39] Vzdelávanie a kultúra: Šport/rozpočtový riadok 15 01 02 11 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ■ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[40] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Celkovým cieľom tohto návrhu je prispieť k zdravšej a produktívnejšej spoločnosti prostredníctvom zvýšených úrovni fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie (HEPA) v EÚ. Prevádzkové náklady vyplývajúce z navrhovaného odporúčania Rady sa budú hradiť zo športovej kapitoly programu Erasmus+ (pozri príslušný legislatívny finančný výkaz). Tento legislatívny finančný výkaz sa týka len nákladov navrhovanej skupiny odborníkov, t. j. administratívnych výdavkov. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ: cieľom skupiny odborníkov je: – poskytnúť cielenú podporu národným kontaktným miestam HEPA, a v prípade potreby ďalším zástupcom príslušných verejných orgánov, v súvislosti s budovaním kapacít a odbornou prípravou, – podporiť WHO pri ďalšom rozvíjaní fyzických aspektov databázy NOPA prispôsobením databázy rámcu monitorovania, ako sa uvádza v prílohe k tomuto odporúčaniu, – podporiť WHO a úzko s ňou spolupracovať pri príprave a vydávaní prehľadov o HEPA a analýze trendov HEPA pre jednotlivé krajiny. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: činnosť ABB 15.05: Stimulovanie a podpora spolupráce v oblasti mládeže a športu. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Výsledkom činnosti skupiny odborníkov bude: – podpora národných kontaktných miest HEPA a ďalších príslušných verejných orgánov v súvislosti s budovaním kapacít a odbornou prípravou, – podpora WHO pri ďalšom rozvíjaní fyzických aspektov databázy NOPA, – podpora WHO pri príprave a vydávaní prehľadov o HEPA a analýz trendov HEPA pre jednotlivé krajiny. Medzi výdavky, ktoré sú predmetom tohto legislatívneho finančného výkazu, patria náklady zasadnutí skupiny odborníkov súvisiacich s odporúčaním, preto predstavujú len administratívne výdavky. Prevádzkové náklady sa hradia zo športovej kapitoly programu Erasmus+. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu – Zriadenie a fungovanie rámca monitorovania HEPA na úrovni EÚ. – Pravidelné predkladanie správ o HEPA členským štátom. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Pokiaľ ide o skupinu odborníkov, neexistujú žiadne potreby, ktoré sa majú uspokojiť. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Túto skupinu odborníkov by nebolo možné bez zapojenia EÚ zostaviť. Ako je vysvetlené v posúdení vplyvu iniciatívy, činnosť EÚ môže byť významnou pridanou hodnotu k tomu, čo môžu členské štáty dosiahnuť vlastnými silami. Skupina odborníkov bude hlavným orgánom, v ktorom sa bude diskutovať o vykonávaní odporúčania a ktorý bude riadiť jeho vykonávanie, a fórom, kde sa bude uskutočňovať koordinácia politík na podporu HEPA. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti V rámci prvého pracovného plánu EÚ pre šport na obdobie rokov 2011 – 2014, ktorý prijala Rada EÚ v máji 2011, sa vytvorilo 6 skupín odborníkov v oblasti športu. Jedna z týchto skupín, skupina odborníkov pre šport, zdravie a účasť, zohrávala aktívnu úlohu pri vytváraní myšlienok, ktoré podporujú návrh Komisie na odporúčanie Rady v oblasti HEPA. Táto iniciatíva preto vychádza priamo z tejto skúsenosti. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Návrh je plne v súlade s programom Erasmus+ a pracovným plánom EÚ pre šport, pričom v obdivoch sa HEPA zaraďuje ako prioritná oblasť činnosti. 1.6. Trvanie a finančný vplyv ■ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – ¨ Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR – ■ Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2020 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[41] Od rozpočtu na rok 2014 ■ Priame hospodárenie na úrovni Komisie – ■ vlastnými útvarmi (GR EAC) – ¨ výkonnými agentúrami ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili – ¨ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte) – ¨ EIB a Európsky investičný fond – ¨ subjekty uvedené v článku 208 ods. 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách – ¨ verejnoprávne subjekty – ¨ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky – ¨ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky – ¨ osoby poverené vykonávaním osobitných akcií v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o EÚ a určené v príslušnom základnom akte – V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Odborníci sa budú stretávať trikrát do roka, po každom zasadnutí bude vypracovaná správa. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká – budú sa uplatňovať štandardné pravidlá Komisie na riadenie skupín odborníkov. 2.2.2. Informácie týkajúce sa zriadenia systému internej kontroly – budú sa uplatňovať štandardné pravidlá Komisie na riadenie skupín odborníkov. 2.2.3. Odhad nákladov a prínosov kontrol a pravdepodobná miera pochybenia – budú sa uplatňovať štandardné pravidlá Komisie na riadenie skupín odborníkov. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia – budú sa uplatňovať štandardné pravidlá Komisie na riadenie skupín odborníkov. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo […]Názov………………………………………...……….] || DRP/NRP ([42]) || krajín EZVO[43] || kandidátskych krajín[44] || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách || Celkové finančné krytie GR EAC 15.01.02.11 (zasadnutia odborníkov) || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE · Požadované nové rozpočtové riadky – neuplatňuje sa V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo […]Názov………………………………………...……….] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách || […][XX.YY.YY.YY] || || NIE || NIE || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky Náklady prevádzkovej časti iniciatívy sa hradia zo športovej kapitoly programu Erasmus+ (rozpočtový riadok 15.02.03); tento legislatívny finančný výkaz sa týka výlučne administratívnych výdavkov. 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca || Číslo || […][Názov……………...……………………………………………………………….] GR || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018 2019 2020 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || Číslo rozpočtového riadka 15. || Záväzky || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Platby || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Platby || (2a) || || || || || || || || Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[45] || || || || || || || || Číslo rozpočtového riadka || || (3) || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky pre GR <….> SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Platby || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || ||  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky OKRUHU <….> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Platby || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: neuplatňuje sa  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || ||  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Platby || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Okruh viacročného finančného rámca || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018 2019 2020 || SPOLU GR EAC ||  Ľudské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Ostatné administratívne výdavky || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 GR EAC SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018 2019 2020 || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Platby || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – ■ Časť návrhu/iniciatívy, na ktorú sa vzťahuje tento legislatívny finančný výkaz, si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. Na operačné rozpočtové prostriedky vyplývajúce z navrhovaného odporúčania sa vzťahuje legislatívny finančný výkaz pre program Erasmus+ (pozri vyššie). – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU VÝSTUPY Druh[46] || Priemerné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Celkové náklady KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[47] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY SPOLU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – ■ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018 2019 2020 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa Ostatné administratívne výdavky || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Mimo OKRUHU 5 [48] viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mimo OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 SPOLU || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – ■ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času || || Rok N || Rok N+1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) ||  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) || || || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegácie) || || || || || || || || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 01 (priamy výskum) || || || || || || ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[49] || || XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového finančného krytia) || || || || || || || || XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED v delegáciách) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || – ústredie || || || || || || || || – delegácie || || || || || || || || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – Priamy výskum) || || || || || || || || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || || || || || || || || SPOLU || || || || || || || XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Externí zamestnanci || 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – ■ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[51]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5. Príspevky od tretích strán – ■ Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. – Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu Uveďte spolufinancujúci subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostriedky SPOLU || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy – ■ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. – ¨ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: – ¨ vplyv na vlastné zdroje – ¨ vplyv na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[52] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Článok …………. || || || || || || || || V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. [1] Medzi tieto prínosy patria znížené riziko kardiovaskulárnych chorôb, niektorých druhov rakoviny a cukrovky 2. typu, zlepšenie zdravia opornej a pohybovej sústavy a regulácia telesnej hmotnosti. Pozri napríklad: The Lancet, Vol. 380, vydanie 9838, s. 219 – 229, 21. júl 2012. [2] Health at a glance (Zdravotníctvo v skratke) Europe 2012, OECD. [3] Usmernenia o fyzickej aktivite, správa poradného výboru z roku 2008, Ministerstvo zdravotníctva a sociálnych služieb USA. [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks (Celosvetové zdravotné riziká, úmrtnosť a zaťaženie chorobami spôsobené vybranými hlavnými rizikovými faktormi), WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Dôkazy zo štúdií, ktoré sa uskutočnili v členských štátoch, boli zahrnuté do posúdenia vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity objectives (Herný plán: stratégia na dosiahnutie vládnych cieľov v oblasti športu a telesnej aktivity), http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. V novšej vedeckej publikácii sa uvádzajú vyššie ročné priame náklady na zdravotnú starostlivosť a nepriame náklady na obyvateľa (v AUS, CH, USA) v dôsledku fyzickej nečinnosti, pričom sa taktiež konštatuje, že v súčasnosti je ťažké porovnať veľkosť hospodárskych dôsledkov fyzickej aktivity. The Lancet series: "The pandemic of physical inactivity: global action for public health" Edícia Lancet: „Pandémia fyzickej nečinnosti: celosvetové opatrenie pre verejné zdravie‟; Vol. 380, vydanie 9838, s. 219 – 229, 21. júl 2012. [8] Politické vyhlásenie zasadnutia Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni o prevencii a kontrole neprenosných chorôb (rezolúcia 66/2), 2011, a nadväzné opatrenia schválené na 66. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, máj 2013, Ženeva. [9] Pracovný dokument: Tabuľka na sledovanie vykonávania usmernení EÚ o fyzickej aktivite: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] Usmernenia EÚ o fyzickej aktivite, odporúčané politické opatrenia na podporu fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie, október 2008; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [11] Európska komisia: Biela kniha o športe, KOM(2007) 391 v konečnom znení, 11.7.2007. [12] Európska komisia: Biela kniha o stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe“, KOM(2007) 279 v konečnom znení, 30.5.2007. [13] Európska komisia: Osobitný Eurobarometer 334 Športová a fyzická aktivita, marec 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Európska komisia: Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020 v konečnom znení, 3.3.2010. [16] The Lancet, Vol. 380, vydanie 9838, s. 219 – 229, 21. júl 2012. [17] „For physical activity the science of how to change individual behaviours has overshadowed efforts to understand true population change. Because of this unbalanced focus, the structural and systemic changes necessary to promote physical activity in populations (…) across various sectors have not yet been addressed systematically. (…) A similar experience occurred in tobacco control, where initially the burden of responsibility was put solely on individuals. Once that view expanded to include recognition of societal responsibility as well, population-level action and changes in smoking prevalence followed. “ („V prípade fyzickej aktivity zatienila úsilie porozumieť skutočným populačným zmenám veda zameraná na to, ako zmeniť správanie jednotlivca. Štrukturálne a systémové zmeny potrebné na podporu fyzickej aktivity obyvateľstva (...) v rôznych sektoroch sa v dôsledku tohto nevyváženého zamerania, zatiaľ systematicky neriešili. (...) Podobná skúsenosť sa vyskytla pri kontrole tabaku, keď bremeno zodpovednosti spočiatku spočívalo výlučne na jednotlivcoch. Keď sa tento pohľad rozšíril tak, aby zahŕňal aj uznanie spoločenskej zodpovednosti, nasledovali opatrenia na úrovni obyvateľstva a zmeny vo výskyte fajčenia.“) The Lancet, Vol. 380, vydanie 9838, s. 219 – 229, 21. júl 2012. [18] Okrem iného to potvrdzuje nedávne preskúmanie, ktoré poukázalo na to, že až na niekoľko významných výnimiek sa vypracovanie vnútroštátnych politických dokumentov o fyzickej aktivite v Európe začalo len v posledných rokoch. Pozri Daugbjerg et al: Podpora fyzickej aktivity v európskom regióne: analýza obsahu 27 vnútroštátnych politických dokumentov. Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, 805 – 817. [19] Uznesenie Rady o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014, Ú. v. EÚ C 162 z 1.6.2011. [20] Európska komisia: Oznámenie o rozvíjaní európskeho rozmeru v športe, KOM(2011) 12 v konečnom znení, 18.1.2011. [21] Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2012 o európskom rozmere v športe (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] Globálna stratégia WHO pre výživu, telesnú aktivitu a zdravie, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf [24] Globálne odporúčania WHO týkajúce sa pohybových aktivít v záujme zdravia. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Pozri poznámku pod čiarou č. 22. [27] Databáza WHO NOPA; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] V posúdení vplyvu (príloha V) sa vypočítali priemerné náklady pre jednotlivé členské štáty. [29] V posúdení vplyvu (príloha V) sa vypočítali kombinované náklady pre rozpočet Únie. Komisia v spolupráci s WHO testuje v rámci prípravných opatrení v oblasti športu na rok 2013 spôsoby na podporu činností členských štátov súvisiacich s monitorovaním vypracovania a vykonávania politiky v oblasti HEPA. [30] KOM(2010) 2020. [31] Európska komisia: Osobitný Eurobarometer 334 Športová a fyzická aktivita, marec 2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [34] Závery Rady o podpore fyzickej aktivity posilňujúcej zdravie, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; závery Rady o zdravom starnutí počas celého života, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] KOM(2011) 12 v konečnom znení. [36] Ú. v. EÚ C 162 z 1.6.2011. [37] V rámci monitorovania je stanovený minimálny súbor požiadaviek na podávanie správ o všeobecných aspektoch podpory HEPA, ktoré môžu plniť všetky členské štáty. Rámec monitorovania sa podrobnejšie opisuje v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto odporúčaniu. [38] Pozri rozhodnutie Komisie o Eurostate zo 17. septembra 2012 (2012/504/EU): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:EN:PDF. [39] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovania rozpočtu podľa činností. [40] Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [41] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky. [43] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [44] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [45] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [46] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [47] Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“ [48] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [49] ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii. [50] Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [51] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody (na obdobie rokov 2007 – 2013). [52] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.