Rezerva vybavenia rýchleho zásahu je aj napriek niektorým zlepšeniam stále do značnej miery nedostatočná, a to pokiaľ ide o väčšinu druhov tohto vybavenia, a súčasné príspevky pochádzajú aj naďalej len od 15 členských štátov/pridružených krajín:

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „agentúra“) naďalej podporuje členské štáty v prvej línii vyslaním viac než 1 300 príslušníkov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže do Grécka, Talianska, Bulharska a Španielska, ako aj do krajín západného Balkánu. Mapa zobrazuje situáciu v týždni od 14. do 18. mája 2018.

Vo vyhlásení EÚ a Turecka z marca 2016 sa stanovuje, že „keď budú tieto zdroje takmer vyčerpané“, EÚ „zmobilizuje ďalšie financovanie... vo výške ďalších 3 miliárd EUR do konca roku 2018“. V súčasnosti sa uskutočňuje mobilizácia druhej tranže vo výške 3 miliárd EUR. S cieľom zabrániť akýmkoľvek medzerám v nástroji financovania bude potrebné urýchlené vykonávanie, aby mohli byť prvé zmluvy v rámci ďalšej tranže podpísané v lete 2018. Pripravuje sa aktualizované posúdenie potrieb a malo by byť dokončené do júna 2018.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli16. 5. 2018 COM(2018) 301 final OZNÁMENIE KOMISIE Správa o pokroku pri vykonávaní európskej migračnej agendy





1.ÚVOD V tejto správe je uvedený prehľad pokroku a vývoja vo všetkých oblastiach činnosti európskej migračnej agendy od poslednej správy Komisie z marca 2018. Zvažuje sa v nej aj pokrok, ktorý bol dosiahnutý v súlade s plánom Komisie, ktorý bol predstavený lídrom EÚ v decembri 2017. To ilustruje komplexnú povahu činností a potrebu zachovať intenzitu snáh EÚ vo všetkých oblastiach. Identifikujú sa v nej aj konkrétne kľúčové opatrenia potrebné na zabezpečenie pokračujúcej účinnosti reakcie EÚ. To zahŕňa aj potrebu ďalších finančných investícií spoločne zo strany členských štátov a EÚ na podporu činnosti EÚ v oblasti vonkajšieho rozmeru migrácie. V tejto správe sa ukazuje, že je potrebné pokračovať v riešení problému migrácie a určuje sa v nej, kde sú súčasné opatrenia nedostatočné a vyžaduje sa ďalšie úsilie. Ako sa uvádza v predchádzajúcich správach, súčasná situácia potvrdzuje, že faktory stojace za migračným tlakom na Európu sú štrukturálne. Je nepravdepodobné, že dlhotrvajúce konflikty, ako je konflikt v Sýrii, sa zmiernia. Zmena klímy vytvára nové dôvody, ktoré nútia ľudí k sťahovaniu. Demografia poukazuje na dlhodobý trend rastu populácie v susedných krajinách EÚ. Z toho dôvodu je ešte dôležitejšie, aby si EÚ pripravila nástroje, ktoré budú primerané tejto situácii. 2.SITUÁCIA NA HLAVNÝCH MIGRAČNÝCH TRASÁCH V prvých mesiacoch roku 2018 sa zaznamenal narastajúci tlak na niektoré trasy a určitý náhly a niekedy prudký nárast na konkrétnych miestach. Zatiaľ čo tlak je naďalej vysoký, v centrálnom Stredozemí počas prvých troch mesiacov roku 2018 pokračoval klesajúci trend z roku 2017. Skúsenosti naznačujú, že lepšie poveternostné podmienky v lete vedú k zvýšenej pravdepodobnosti náhleho nárastu a že je potrebné venovať osobitnú pozornosť trasám, na ktorých sa v posledných rokoch vykazovali rôzne vzory. Zo skúseností vyplýva aj to, že dochádza k presunom z jednej trasy na druhú a že je potrebná celková obozretnosť a koordinácia. Neoprávnené prekročenia hraníc na hlavných migračných trasách v rokoch 2014 – 2017 Trasa cez východné Stredozemie Pokiaľ ide o trasu cez východné Stredozemie, po vrchole prílevu počas leta 2017 sa prílev od marca 2018 opäť výrazne zvýšil – hoci celkové pohyby sú stále obmedzené v porovnaní s obdobím pred začiatkom vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka v marci 2016. V období 18 týždňov do 6. mája sa zaznamenalo 9 349 príchodov na grécke ostrovy v porovnaní s počtom 5 582 počas rovnakého obdobia v roku 2017. Tri hlavné štátne príslušnosti sú stále rovnaké ako v roku 2017, pričom v roku 2018 zatiaľ Sýrčania tvoria 41 %, Iračania 23 % a Afganci 11 %. Pokiaľ ide o príchody po mori, Lesbos bol ostrov, na ktorom sa zaznamenalo najviac príchodov (58 % všetkých príchodov po mori), po ktorom nasledoval ostrov Samos. V roku 2018 sa do 6. mája zaznamenalo 19 úmrtí a nezvestných osôb v Egejskom mori, pričom v roku 2017 sa zaznamenalo ďalšie zníženie. Zatiaľ čo prekročenia z Turecka do Talianska, na Cyprus, do Bulharska a Rumunska boli v poslednom čase zriedkavé, došlo k výraznému nárastu neoprávnených prekročení z Turecka do Grécka cez pozemnú hranicu. Rastúci trend zvýšeného tlaku neregulárnej migrácie na túto hranicu sa objavil už v posledných mesiacoch roku 2017 a ďalej trvá. Počas prvých mesiacov roku 2018 sa neoprávnené prekročenie hraníc zvýšilo viac ako deväťkrát v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017: k 6. máju bolo zaznamenaných 6 108 neoprávnených prekročení hraníc. Počiatočný nárast na tejto trase pozostával prevažne z tureckých štátnych príslušníkov (približne 50 %), ale od marca 2018 boli najviac zastúpené štátne príslušnosti sýrska (48 %), potom turecká (18 %) a iracká (15 %). Percentuálny podiel tureckých štátnych príslušníkov na tejto hranici v priebehu roku 2017 predstavoval 39,6 %. Západobalkánska trasa Spoločné kroky na riešenie neoprávneného tranzitu cez hlavný západobalkánsky koridor boli zamerané na možné alternatívne trasy. Počas prvého štvrťroka roka 2018 sa zaznamenali zvýšené pohyby cez Albánsko, Čiernu Horu a Bosnu a Hercegovinu smerom k chorvátskej hranici a ďalej do Slovinska. Okrem toho existujú dôkazy, že migranti prítomní v Srbsku sa pripojili na túto trasu, aby sa vyhli posilneným kontrolám na hraniciach Srbska s Chorvátskom, Maďarskom a Rumunskom. Počas prvého štvrťroka tohto roka Bosna a Hercegovina oznámila 533 odhalených neoprávnených prekročení hraníc do svojej krajiny, pričom štátnymi príslušníkmi boli hlavne Sýrčania, Líbyjčania, Pakistanci a Afganci. Fenomén iránskych štátnych príslušníkov, ktorí sa pokúšali neoprávnene vstúpiť do EÚ, pokračoval, hoci na stabilnej úrovni. Srbsko od zrušenia vízového obmedzenia v septembri 2017 oznámilo vyše 11 305 iránskych občanov vstupujúcich na jeho územie a zaznamenalo 9 052 odchodov, pričom žiadostí o azyl bolo podaných menej ako 30. Existujú správy o tom, že Iránci sa snažia prichádzať do strednej a západnej Európy cez Grécko pomocou falšovaných dokladov. Spustením priamych letov z Teheránu do Belehradu v marci 2018 sa môže zintenzívniť potreba monitorovať tento vývoj. Trasa cez centrálne Stredozemie Do 6. mája 2018 sa zaznamenalo 9 567 príchodov, čo je približne o 77 % menej, než počet zaznamenaný v rovnakom období v roku 2017. V uplynulých týždňoch však došlo k prudkému nárastu, pričom v posledných dvoch týždňoch apríla a v prvom týždni mája sa zaznamenal príchod 2 072 osôb. Na tejto trase sa okrem toho v porovnaní s rokom 2017 zaznamenala výrazná zmena v hlavných štátnych príslušnostiach. Hlavné štátne príslušnosti v roku 2018 sú Tunisania (20 %), Eritrejčania (19 %) a Nigérijčania (7 %), pričom hlavné štátne príslušnosti v roku 2017 predstavovali Nigérijčania, Guinejčania a obyvatelia Pobrežia Slonoviny. Z Tuniska odchádza značný počet lodí smerujúcich do Talianska, ktoré predstavujú 22 % odchodov zaznamenaných do 26. apríla 2018 (prevažnú väčšinu príchodov z Tuniska tvoria tuniskí občania). Trend zníženej úmrtnosti migrantov na tejto trase pokračuje. Do 6. mája tohto roku bolo zaznamenaných 358 úmrtí a nezvestných osôb. Pri operáciách EÚ na podporu talianskej pobrežnej stráže od 1. februára 2016 bolo zachránených takmer 290 000 migrantov. Vďaka opatreniam EÚ sa zlepšila aj kapacita líbyjskej pobrežnej stráže na záchranu migrantov v líbyjských teritoriálnych vodách a Medzinárodná organizácia pre migráciu odhaduje, že líbyjské úrady v prvých štyroch mesiacoch roku 2018 zachránili 4 964 migrantov. V prvom štvrťroku roku 2018 zachránila Medzinárodná organizácia pre migráciu na púšti v Nigeri 2 963migrantov.

Trasa cez západné Stredozemie/atlantická trasa Príchody po trase cez západné Stredozemie/atlantickej trase naďalej vykazujú stúpajúci trend, ktorý sa odráža aj v počte úmrtí a nezvestných osôb (do 6. mája tohto roka sa zaznamenalo 217 prípadov). Celkový počet príchodov do Španielska (po trase cez západné Stredozemie, po atlantickej trase a cez mestá Ceuta a Melilla) do 29. apríla 2018 predstavuje 6 623, čo je skoro o 22 % viac príchodov než za rovnaké obdobie v roku 2017 (5 429). Hlavné štátne príslušnosti na tejto trase v roku 2018 tvoria Maročania (17 %), Guinejčania (14 %), Malijčania (10 %), obyvatelia Pobrežia Slonoviny (7 %) a Gambijčania (6 %). Azyl Napriek tomu, že je počet príchodov nižší ako na vrchole krízy v roku 2015, stále existuje značný počet prípadov nevybavených žiadosti o azyl, ktoré vyvíjajú tlak na vnútroštátne azylové systémy. EÚ naďalej podporuje členské štáty pri riešení tejto situácie. Počet žiadostí o azyl podaných v EÚ v roku 2017 (685 000 vrátane 160 000 žiadostí podaných deťmi) bol o 43 % nižší ako v roku 2016.Pokiaľ ide o rok 2018, do 29. apríla bolo v členských štátoch EÚ podaných 186 522 žiadostí o medzinárodnú ochranu vrátane 5 257 maloletých osôb bez sprievodu. Počet žiadostí o azyl v EÚ od roku 2008 do prvého štvrťroka 2018 Veľká časť celkového počtu žiadostí o azyl je sústredená len v niekoľkých členských štátoch. V roku 2015 prijali tri členské štáty s najväčším počtom žiadostí o azyl 62 % z celkového počtu v EÚ (v porovnaní so 76 % v roku 2016 a 64 % v roku 2017). Hlavné štátne príslušnosti žiadateľov o azyl v EÚ sa od roku 2015 zmenili.Kým Sýria, Afganistan a Irak zostali medzi prvými piatimi krajinami od roku 2015, Kosovo a Albánsko boli v roku 2016 nahradené Pakistanom a Nigériou. Pokiaľ ide o počet žiadostí o azyl, najviac zastúpená štátna príslušnosť je sýrska. Priemerná miera uznaných žiadostí o azyl pre Sýrčanov zostala stabilná – v roku 2015 predstavovala 97 % a v roku 2017 dosiahla 94 %. V roku 2017 bola celková miera uznaných žiadostí o azyl v prvostupňových rozhodnutiach v EÚ 46 % (v porovnaní so 61 % v roku 2016 a 52 % v roku 2015). Okrem Sýrie mali vysoké miery uznaných žiadostí o azyl aj Eritrea (92 %) a Somálsko (69 %). Najnižšia miera uznaných žiadostí o azyl sa väčšinou týkala štátnych príslušností zo západného Balkánu. Ochrana migrujúcich detí Podľa údajov Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR prišlo v roku 2017 do Grécka, Talianska, Španielska a Bulharska 32 963 detí, z ktorých 60 % boli maloleté osoby bez sprievodu alebo deti odlúčené od rodičov. Príchody detí sa v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 celkovo znížili o 67 %, podiel detí prichádzajúcich bez sprievodu alebo odlúčených od rodičov sa však zvýšil z 34 % v roku 2016 na 60 % v roku 2017. Je potrebné, aby členské štáty zintenzívnili vykonávanie oznámenia o ochrane migrujúcich detí, najmä pokiaľ ide o zlepšenie podmienok prijímania a zabezpečenie prístupu k službám, predchádzanie zmiznutiu detí a znižovanie oneskorení v konaniach týkajúcich sa detí, najmä pri zlúčení rodín, a celkovo dosiahnutie dôkladnejšieho vykonávania zásady záujmu dieťaťa vo všetkých rozhodnutiach týkajúcich sa detí. Komisia 2. mája 2018 na plenárnom rokovaní Európskeho parlamentu poskytla informácie o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní oznámenia a o očakávaných výzvach. 3.PODPORA EÚ V OBLASTI RIADENIA MIGRÁCIE Podpora EÚ súvisiaca s utečeneckou a migračnou krízou je nepretržitá a intenzívna. Najúčinnejšia je, keď je spoločná. Priama podpora a finančné zabezpečenie zo strany EÚ a jej agentúr sú najúčinnejšie, ak sa uskutočňuje v spojení s odbornými znalosťami a so zdrojmi členských štátov priamo na mieste. Navrhovanou revíziou právnych predpisov o imigračných styčných dôstojníkoch zo strany Komisie sa prispeje aj k zintenzívneniu potrebnej koordinácie a k zlepšeniu účinnosti spoločných opatrení EÚ. Kroky uvedené ďalej ukazujú, ako je nevyhnutné zachovať intenzitu podpory a ešte viac zintenzívniť koordináciu. Komisia v súčasnosti prijíma aj návrh na revíziu právneho rámca pre vízový informačný systém, ktorým sa zvýši bezpečnosť hraníc a bezpečnosť v rámci EÚ, a to posilnením kontrol pri spracúvaní žiadostí o udelenie víza pomocou interoperability a prostredníctvom riešenia pretrvávajúcich nedostatkov v prístupe k informáciám. Komisia pokračuje v monitorovaní problémov súvisiacich s neregulárnou migráciou v krajinách oslobodených od vízovej povinnosti a v prípade potreby prijíma proaktívne opatrenia. Trasa cez východné Stredozemie – podpora pre Grécko a Bulharsko Kľúčovým prvkom podpory EÚ určenej Grécku zostáva aj naďalej prístup založený na hotspotoch. Podpora dodatočných prijímacích kapacít stále pokračuje. Celkové prijímacie kapacity sa mierne zvýšili (zo 6 292 na 6 338 miest) vďaka dodatočným miestam vytvoreným v hotspote na ostrove Kos. Kapacity na zaistenie pred vyhostením sa udržiavajú na 710 miestach, pričom je týchto strediskách vyše 200 zadržaných osôb. Podmienky prijímania sú však aj naďalej vážnym problémom. Do 6. mája bol celkový počet migrantov prítomných na piatich ostrovoch vo východnej časti Egejského mora 16 565, čo viedlo k pretrvávajúcemu mimoriadnemu preplneniu. Príslušné orgány na ostrove Lesbos preto postavili v hotspote aj mimo neho stany na ubytovanie ďalších prichádzajúcich migrantov, pričom na infraštruktúru, zdravotnícke služby a nakladanie s odpadom je vyvíjaný veľký tlak: napätie medzi komunitami a medzi migrantmi a časťami miestneho obyvateľstva sa zvýšilo. S cieľom riešiť niektoré najnaliehavejšie potreby na ostrovoch grécke orgány investujú 3 milióny EUR do odpadového a vodného hospodárstva a realizujú projekty financované z prostriedkov EÚ na zlepšenie infraštruktúry (15 miliónov EUR) a poskytovania služieb a nepotravinovej pomoci (63 miliónov EUR). Osobitným problémom je poskytovanie primeraného ubytovania pre maloleté osoby bez sprievodu, ako na ostrovoch, tak aj na pevnine. V súčasnosti je viac ako 2 000 maloletých osôb (vrátane detí odlúčených od rodičov) na zozname čakateľov na ubytovanie vrátane maloletých osôb ubytovaných v hotspotoch alebo tých, ktoré sú v ochrannej starostlivosti. V súčasnosti prebieha výzva na predkladanie návrhov a prijali sa ponuky na 1 785 ubytovacích miest. Grécke orgány podpísali niekoľko zmlúv, ale je potrebné, aby všetci partneri vrátane obcí a mimovládnych organizácií vyvinuli ďalšie úsilie na zavedenie udržateľného vnútroštátneho systému. Toto úsilie majú doplniť nové právne predpisy o pestúnskej starostlivosti, ktoré sa budú vzťahovať aj na migrujúce maloleté osoby bez sprievodu a ktoré v súčasnosti prerokúva grécky parlament. Prijali sa úradníci pre ochranu dieťaťa, ktorí sú zaškolení a pôsobia v hotspotoch. Tieto potreby odrážajú aj veľký tlak v dôsledku príchodov na pozemnú hranicu a grécke orgány v súčasnosti pracujú na núdzovom pláne na zvládnutie pravdepodobného zvýšenia počtu príchodov s blížiacim sa letom. Tento plán by sa mal stať základom pre vypracovanie komplexnej stratégie pre udržateľný vnútroštátny prijímací systém založený na súčasných a plánovaných tokoch, počtoch potenciálnych osôb, ktorým sa poskytne medzinárodná ochrana, zrýchlenom spracovaní žiadostí o azyl a zvýšenej miere návratov. EÚ naďalej poskytuje Grécku značnú finančnú podporu na riešenie výziev súvisiacich s migráciou, pričom v rámci finančného plánu na rok 2018, ktorý sa v súčasnosti vykonáva, sa majú realizovať vnútroštátne programy vo výške 561 miliónov EUR. Okrem toho sa v rámci nástroja núdzovej podpory spolupracuje s humanitárnymi partnermi na pomoc utečencom, aby mohli viesť bezpečnejší a normálny život a lepšie sa začleniť do miestneho hospodárstva a spoločnosti. V súčasnosti nástroj poskytuje viac ako 24 500 nájomných miest na ubytovanie, ako aj mesačnú peňažnú pomoc, ktorá má utečencom pomôcť uspokojiť ich základné potreby a vytvoriť základnú sociálnu záchrannú sieť pre žiadateľov o azyl a utečencov v Grécku a zároveň pomôcť miestnemu hospodárstvu. Tento systém v súčasnosti využíva takmer 45 000 ľudí.

Agentúry EÚ pokračujú vo svojej základnej práci v oblasti podpory gréckych orgánov. Európsky podporný úrad pre azyl v Grécku vyslal k 30. aprílu 63 národných expertov podporovaných 27 dočasnými agentúrnymi zamestnancami a 85 rámcovými tlmočníkmi. K 7. máju bolo do piatich lokalít v Grécku vyslaných celkovo 13 prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže Europolu a dvaja zamestnanci Europolu, ktorí vykonávajú sekundárne bezpečnostné kontroly. Práca Europolu sa bude rozvíjať aj prostredníctvom akčného plánu, ktorým sa vykonávajú odporúčania z nedávneho hodnotenia. Pokiaľ ide o Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž, celkové počty k 14. máju predstavovali 573 vyslaných príslušníkov. Táto podpora aj naďalej nenapĺňa potrebu a neistoty týkajúce sa toho, či členské štáty nahradia striedajúcich sa príslušníkov vytvára dlhodobú nestabilitu, pokiaľ ide o pomoc, ktorú je EÚ schopná poskytnúť. Zvýšený tlak na pozemnú hranicu medzi Gréckom a Tureckom poukázal na potrebu intenzívnejšej podpory na hraniciach. Popri existujúcej spolupráci medzi Tureckom a Gréckom je Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž pripravená posilniť svoju účasť a zintenzívniť spoločné operácie. To by si samozrejme vyžadovalo ďalšie zapojenie členských štátov. Pokračuje hlavný program podpory pre Bulharsko, pričom na rok 2018 sa poskytlo navýšenie o ďalších 13 miliónov EUR, ktoré dopĺňajú podporu vo výške 97,2 milióna EUR vo vnútroštátnych programoch a 172 miliónov EUR poskytnutých v rámci núdzovej pomoci od začiatku roka 2015. Vykonávanie niektorých grantov v rámci núdzovej pomoci určených na rozsiahle vybavenie pre hraničnú kontrolu je pomalé z dôvodu oneskorení vo verejnom obstarávaní, ale finančné prostriedky v rámci vnútroštátnych programov sa vykonávajú dobrým tempom. Aj v Bulharsku pretrvávajú medzery vo vysielaní zamestnancov Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž: súčasný počet expertov je 130, čo je podľa definovaných potrieb o 57 expertov menej. Vyhlásenie EÚ a Turecka Vyhlásenie EÚ a Turecka má naďalej prvoradý význam pri znižovaní neoprávnených a nebezpečných prekročení hraníc na grécke ostrovy, pri záchrane životov na mori a pri presadzovaní presídľovania Sýrčanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Jeho pokračujúci úspech závisí od angažovanosti a nepretržitého úsilia všetkých zainteresovaných strán. Je veľmi dôležité, aby Turecko pokračovalo vo svojom intenzívnom úsilí v oblasti presadzovania práva s cieľom rozložiť prevádzačské siete a zastaviť neoprávnené prechody do Grécka, ako na pevninu, tak aj na ostrovy, a aby pokračovalo v spolupráci pri procese návratu a readmisie z Grécka, či už prostredníctvom vyhlásenia EÚ a Turecka, alebo prostredníctvom bilaterálneho protokolu medzi Gréckom a Tureckom. Turecko vynaložilo mimoriadne úsilie na poskytnutie ubytovania a podpory pre viac ako 3,5 milióna registrovaných sýrskych utečencov a EÚ preukázala svoj záväzok podporiť Turecko v tejto výzve. Prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku sa naďalej podporujú potreby utečencov a hostiteľských komunít v Turecku v úzkej spolupráci s tureckými orgánmi. Ukázalo sa, že je to jeden z najrýchlejších a najefektívnejších mechanizmov podpory EÚ, pričom úhrady dosahujú 1,9 miliardy EUR. Tento nástroj pomáha viac ako 1,3 milióna utečencom prostredníctvom mesačných prevodov hotovosti a podporuje vzdelávanie a zdravotnú starostlivosť pre státisíce ľudí. V súčasnosti prebieha mobilizácia druhej tranže vo výške 3 miliardy EUR. Rýchle vykonávanie zabezpečí bezproblémové nadviazanie na zásahy nástroja financované v rámci prvej tranže, najmä dodatočné finančné prostriedky na podporu vzdelávania, ktoré musia byť zavedené pred začiatkom nového školského roka. Pomalé tempo skúmania žiadostí o azyl v Grécku naďalej znižuje mieru návratu do Turecka podľa vyhlásenia. Vzhľadom na riziko možného nárastu počtu príchodov v lete je omnoho dôležitejšie, aby to grécke orgány naliehavo vyriešili. EÚ naďalej podporuje grécku azylovú službu a odvolacie výbory. Rozhodnutím gréckej Štátnej rady sa v apríli zároveň zrušilo všeobecné geografické obmedzenie týkajúce sa žiadateľov o azyl prítomných na ostrovoch v Egejskom mori. Súd dospel k záveru, že toto obmedzenie nemalo dostatočné právne odôvodnenie, a uznal, že obmedzenie vytvára pre ostrovy značnú záťaž. Grécke orgány pohotovo reagovali na tento rozsudok a grécka azylová služba vydala nové rozhodnutie, ktorým sa podľa gréckych orgánov riešia obavy Štátnej rady. Grécko okrem toho predložilo nový právny predpis, ktorého cieľom je dokončiť transpozíciu smernice o podmienkach prijímania a poskytnúť solídnejší právny základ pre toto nové rozhodnutie. Tento nový zákon sa v súčasnosti dokončuje, aby ho mohol prijať grécky parlament. Kým Turecko začne účinne vykonávať doložku dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom týkajúcu sa štátnych príslušníkov tretej krajiny, sa Turecko a Grécko vyzývajú, aby zabezpečili účinné uplatňovanie príslušných ustanovení grécko-tureckej dvojstrannej dohody o readmisii pre príchody, na ktoré sa nevzťahuje vyhlásenie EÚ a Turecka. Podpora v Sýrii a v ostatných susedných štátoch má naďalej vysokú prioritu. EÚ od začiatku krízy vyčlenila pre Jordánsko a Libanon viac ako 1 miliardu EUR na podporu najzraniteľnejších osôb prostredníctvom humanitárneho financovania a na poskytovanie vzdelávania a zdravotnej starostlivosti, ako aj na zaistenie životných potrieb pre utečencov hostiteľské komunity. Podpora pre Libanon bola zdôvodnená aj na dvoch medzinárodných konferenciách na ministerskej úrovni, ktoré sa týkali bezpečnosti a investícií. Na konferencii Brusel II o podpore budúcnosti Sýrie a regiónu, ktorá sa uskutočnila v apríli 2018 a ktorej spolupredsedali EÚ a OSN, sa potvrdila podpora EÚ pre politické riešenie v Sýrii a jej záväzok riešiť zásadné potreby, pričom na rok 2018 sa potvrdilo 560 miliónov EUR a na rok 2019 sa vyčlenilo ďalších 560 miliónov EUR. V rámci konferencie sa zmobilizovali granty udelené medzinárodným spoločenstvom do roku 2020 v celkovej výške 6,2 miliardy EUR, pričom tri štvrtiny pochádzajú z EÚ a jej členských štátov. Západobalkánska trasa Komisia v súčasnosti dokončuje svoje vnútorné postupy na podpísanie dohody s Albánskom, ktorá bola parafovaná už vo februári 2018 a ktorá umožní Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž poskytovať pomoc v oblasti riadenia vonkajších hraníc a takisto rýchlo nasadzovať operačné tímy na albánskom území v prípade náhlych zmien migračných tokov. S bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko sa 30. apríla dosiahla dohoda na technickej úrovni, ktorá obsahuje podobné opatrenia. V súčasnosti prebiehajú rokovania so Srbskom a Komisia navrhla začať rokovania o takýchto dohodách s Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou. Európske stredisko pre boj proti prevádzačstvu v rámci Europolu aj naďalej podporuje operačnú spoluprácu zameranú na riešenie prevádzačstva migrantov cez západobalkánsku trasu. V prvom štvrťroku roku 2018 zorganizoval Europol 11 operačných zasadnutí zameraných na západný Balkán a spracoval 28 prioritných prípadov. V krajinách západného Balkánu sa okrem toho uskutočnilo 7 spoločných akcií, ktoré viedli k úspešnému zatknutiu prevádzačov. Europol naďalej monitoruje rastúci trend prevádzačstva migrantov v nákladných autách a vo veľkých vozidlách. Krajiny tohto regiónu posilnili svoje hraničné kontroly a dozorné kapacity, pričom presúvajú hliadky do cielených častí hraníc. EÚ súčasne naďalej poskytuje podporu krajinám na západobalkánskej trase tým, že sa zameriava na zlepšenie podmienok prijímania a kapacít pre migrantov a utečencov a budovanie kapacít na posilnenie systémov riadenia migrácie. Pravidelné videokonferencie, ktoré sa konajú dvakrát týždenne s účasťou Komisie, členských štátov, agentúr EÚ a partnerov zo západného Balkánu, pokračujú s cieľom uľahčiť spoluprácu a výmenu informácií o migračnej situácii na západobalkánskej trase. V ročnom balíku Komisie pre rozšírenie prijatom 17. apríla 2018 sa zdôrazňuje potreba, aby krajiny posilnili svoje úsilie s cieľom účinne riešiť výzvy súvisiace s migráciou. Ďalšie kroky: ·grécke orgány by mali zlepšiť podmienky v hotspotoch a mali by riešiť najmä potreby zraniteľných skupín a maloletých osôb bez sprievodu, ·grécke orgány by mali naliehavo urýchliť vykonávanie návratov do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka, ·grécke orgány by mali naliehavo dokončiť svoj núdzový plán na zvládnutie vyšších počtov príchodov na ostrovy a cez pozemnú hranicu,

·posilniť spoluprácu s Tureckom, aby sa predišlo súčasným a vznikajúcim pozemným a námorným trasám neregulárnej migrácie v súlade s vyhlásením EÚ a Turecka, ·posilniť spoluprácu medzi Gréckom a Tureckom, pokiaľ ide o návraty a readmisie z Grécka prostredníctvom vyhlásenia EÚ a Turecka, ako aj prostredníctvom bilaterálneho protokolu medzi Gréckom a Tureckom, ·členské štáty by mali zabezpečiť potrebnú odbornú podporu pre prácu agentúr EÚ v Grécku a Bulharsku, ·mali by sa rýchlo uzatvoriť dohody medzi Európskou úniou a partnermi zo západného Balkánu o operačnej podpore poskytovanej Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Trasa cez centrálne Stredozemie – Podpora pre Taliansko EÚ naďalej podporuje Taliansko pri vykonávaní prístupu založeného na hotspotoch. Činnosti v hotspote Taranto sa dočasne pozastavili z dôvodu vykonávania údržbových prác a rekonštrukcie obmedzujú činnosti aj v hotspote Lampedusa. Talianske orgány zároveň potvrdili svoj záväzok otvoriť v priebehu tohto roka ďalšie tri lokality hotspotov v Kalábrii a na Sicílii. Prebieha revízia štandardných operačných postupov v hotspotoch. Agentúry EÚ prijímajú opatrenia na prispôsobenie počtu zamestnancov a zameranie svojich činností v Taliansku v súlade so súčasnými potrebami. Európsky podporný úrad pre azyl k 30. aprílu vyslal do Talianska 38 národných expertov, ktorým poskytuje podporu 54 dočasných agentúrnych zamestnancov a 98 kultúrnych mediátorov. Pri práci s novými migrantmi pomáha 428 expertov Európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. K 7. máju 2018 bolo do piatich lokalít v Taliansku vyslaných celkovo 15 prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže Europolu a traja zamestnanci Europolu, ktorí vykonávajú sekundárne bezpečnostné kontroly. Taliansko okrem toho zvýšilo kapacitu na zaistenie, pričom zariadenie určené na zaistenie v Potenze dosahuje plnú kapacitu 96 miest. EÚ naďalej poskytuje Taliansku značnú finančnú pomoc. Talianske orgány začali vykonávať opatrenia v rámci finančného krytia prideleného Taliansku v novembri, ktoré súvisia s lekárskou pomocou, medzikultúrnym sprostredkovaním, so zariadením na skríning migrantov v hotspotoch a s operáciami pre námorný hraničný dozor a vyhľadávanie a záchranu. V nadväznosti na list adresovaný predsedovi vlády Gentilonimu z 25. júla 2017 Komisia a talianske ministerstvo vnútra pokračovali v diskusiách o návrhu opatrení financovaných v rámci núdzovej pomoci s cieľom podporiť integráciu na miestnej úrovni, chrániť obete obchodovania s ľuďmi a zvýšiť účinnosť konaní o azyle a návrate. Núdzová pomoc pre Taliansko dopĺňa podporu EÚ pre talianske vnútroštátne programy o vyše 654 miliónov EUR. Spoločná operácia Themis pokračuje, pričom sa v rámci nej podporuje Taliansko pri riešení nelegálneho prisťahovalectva cez centrálne Stredozemie, zachraňovaní životov na mori a predchádzaní cezhraničnej trestnej činnosti a jej odhaľovaní. Jej operačná oblasť teraz pokrýva oblasť Jadranského mora a posilnila sa jej zložka presadzovania práva, najmä pokiaľ ide o boj proti terorizmu a zahraničným bojovníkov. V súčasnosti Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž s príspevkami 27 členských štátov poskytuje Taliansku 428 príslušníkov pohraničnej stráže a členov posádky, dve lietadlá, jeden vrtuľník, jedno námorné hliadkovacie plavidlo, sedem pobrežných hliadkovacích plavidiel, štyri pobrežné hliadkovacie člny a 14 mobilných kancelárií. Ďalšie kroky: ·Taliansko otvorí podľa plánu tri ďalšie lokality hotspotov, ·Taliansko ďalej zvýši kapacitu na zaistenie, ·ukončí sa nová fáza núdzového financovania s talianskymi orgánmi, ·členské štáty zintenzívnia príspevky do agentúr EÚ (úroveň personálu a operačná podpora) v Taliansku v súlade s potrebami, ·Taliansko bude pokračovať vo vykonávaní všetkých opatrení stanovených v akčnom pláne zo 4. júla 2017.

– Líbya a okolitý región, ako aj krajiny na trase EÚ pokračuje v práci na zlepšení desivých podmienok, ktorým čelia mnohí migranti a utečenci v Líbyi, a na práci v oblasti boja proti prevádzačstvu migrantov. V rámci programov financovaných EÚ sa pracuje na riešení okamžitých potrieb migrantov a utečencov, pomoci migrantom vrátiť sa domov alebo nájsť bezpečnú cestu do Európy v prípade tých, ktorí potrebujú ochranu v Európe prostredníctvom presídlenia, ako aj na dlhodobej činnosti zameranej na stabilizáciu komunít. Medzinárodná organizácia pre migráciu dosiaľ poskytla s podporou EÚ takmer 41 000 migrantom prikrývky, matrace a hygienické potreby v miestach vylodenia, v zariadeniach určených na zaistenie a v hostiteľských komunitách v Líbyi. Lekárska pomoc bola poskytnutá viac ako 14 500 zraniteľným migrantom. Viac ako 950 migrantom bola poskytnutá pomoc aj prostredníctvom mechanizmu zdrojov a reakcií na migráciu, ktorý je zavedený na juhu Líbye. Osobitnú pomoc ponúka aj Detský fond OSN UNICEF s cieľom poskytnúť zimné oblečenie v zariadeniach určených na zaistenie, ako aj nevyhnutné potreby na prežitie a dôstojný život vrátane rekreačných a vzdelávacích činností. Vyvíja sa spoločné úsilie aj na podporu prepustenia detí a nájdenie alternatív k zaisteniu . Rozvojový program OSN vytvoril aj podnikateľský areál s cieľom pokúsiť sa pomôcť mladým podnikateľom. EÚ pokračuje v podpore líbyjských obcí v celej krajine a pracuje na obnove kľúčovej infraštruktúry, ktorá miestnemu obyvateľstvu, ako aj migrantom umožní prístup k základným službám. Medzi EÚ a vykonávajúcimi partnermi prebiehajú rokovania (talianska spolupráca, Rozvojový program Organizácie Spojených národov a Detský fond OSN UNICEF) s cieľom zaviesť nový program vo výške 50 miliónov EUR na podporu obcí prijatý v marci 2018. Týmto sa posilní kapacita líbyjských obcí na zabezpečovanie základných služieb, ako sú zdravotníctvo, vzdelávanie, hygiena a voda. Na základe intervencií Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR v roku 2018 bolo k 4. máju zo zariadení určených na zaistenie prepustených 1 006 utečencov a žiadateľov o azyl, pričom za celý rok 2017 predstavoval tento počet 1 428 osôb. V roku 2018 v zariadeniach určených na zaistenie úrad dosiaľ vykonal 486 monitorovacích návštev. Aj vďaka podpore EÚ mohol Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR pri presadzovaní prepustenia utečencov a žiadateľov o azyl vykonať 15 216 lekárskych konzultácií. EÚ úzko spolupracuje s členskými štátmi a s Úradom Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR s cieľom zabezpečiť, aby sa z Líbye do Nigeru evakuovalo čo najviac zraniteľných osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a aby sa potom rýchlo presídlili. Po dočasnom pozastavení evakuácií začiatkom marca v dôsledku obáv nigerskej vlády, že následné odchody do iných krajín neprebiehali rovnakým tempom ako príchody do Nigeru, obnovil Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR 10. mája mechanizmus núdzového tranzitu, v rámci ktorého letecky prepravil 132 zraniteľných utečencov a žiadateľov o azyl. Z počtu 1 152 osôb evakuovaných z Líbye do Nigeru Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR k 13. máju predložil žiadosti o presídlenie 475 osôb, pričom 108 z nich už odišlo z Nigeru. Ďalších 71 bolo prijatých štátmi vykonávajúcimi presídľovanie a čaká sa pri nich na odchod. To znamená, že štáty vykonávajúce presídľovanie už presídlili približne 38 % všetkých osôb, pre ktoré sa predložili žiadosti. Hoci sú potrebné ďalšie prísľuby na presídlenie z Nigeru, počet prísľubov, ktoré sú k dispozícii na presídlenie z Nigeru, nie je obmedzujúcim faktorom, keďže sa uskutočnilo 2 681 prísľubov. Je dôležité, aby Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR zrýchlil tempo postúpenia prípadov, aby sa mohli uskutočniť prísľuby a aby členské štáty vykonávajúce presídľovanie mohli osoby evakuované z Líbye čo najskôr presídliť. EÚ toto úsilie plne podporuje a existujúcu finančnú podporu pre Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR zvýši o 20 miliónov EUR. Členské štáty, ktoré nevyhradili časť svojho presídľovacieho prísľubu pre Niger, sa vyzývajú, aby tak urobili, a tie, ktoré presídlenie už vykonávajú, by mali naďalej zabezpečovať, aby sa presuny vykonávali rýchlo na základe postúpení. Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR by sa mal podporovať, aby zameral svoje postúpenia na presídlenie do Nigeru predovšetkým na osoby evakuované z Líbye. Po trojstrannej misii Africkej únie, EÚ a OSN na vysokej úrovni v Tripolise vo februári sa Komisia spojila s líbyjskými orgánmi s cieľom zabezpečiť plnenie prijatých záväzkov. Uvedené záväzky zahŕňajú dôležitosť uľahčenia humanitárnej evakuačnej operácie zrušením výstupných víz; umožnením toho, aby Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR mohol plne vykonávať svoj mandát nad rámec obmedzení týkajúcich sa štátnych príslušností; zlepšením prístupu a podmienok migrantov a utečencov v zariadeniach určených na zaistenie; postupným zatváraním zariadení určených na zaistenie v ich súčasnej podobe a zvažovaním alternatív kriminalizácie neregulárnych migrantov; zabezpečením úplnej registrácie a sledovania všetkých vylodených migrantov. EÚ sa aj naďalej snaží podporovať obe súčasti líbyjskej pobrežnej stráže. Prostredníctvom operácie EUNAVFOR MED SOPHIA bolo doposiaľ vyškolených približne 191 zamestnancov líbyjskej námornej pobrežnej stráže, vrátane 5 posádok hliadkových člnov, v rámci kombinovaného výcviku na mori a na pobreží. V Grécku prebieha výcvik pre 22 líbyjských pracovníkov a ďalší blok je naplánovaný v Španielsku pre 34 kandidátov začiatkom júla 2018. V prvej monitorovacej správe v marci sa zdôraznilo, že kapacita a odbornosť napredujú, ale že účinné monitorovanie by mohlo ďalej ťažiť z nepretržitej prítomnosti pracovníkov operácie EUNAVFOR MED v operačných centrách líbyjskej námornej pobrežnej stráže. Vytvorenie bezpečnej komunikačnej siete v Stredozemí na výmenu informácií o neregulárnej migrácii po mori sa teraz dostáva do konečnej fázy a stredomorská sieť Seahorse by mala byť funkčná v druhej polovici roku 2018. Ministri počas zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci v marci 2018 schválili pilotný projekt na posilnenie spolupráce medzi agentúrami EÚ a operáciou EUNAVFOR MED SOPHIA, ktoré priamo spolupracujú ako útvar zaoberajúci sa informáciami o trestnej činnosti v rámci hlavnej operácie Sophia. Tento útvar by mal začať fungovať čo najskôr. Pomocná misia Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi sa zaoberá zvyšovaním kapacity pracovníkov v teréne na trvalom základe alebo na základe rotácie v Tripolise až na 17 pracovníkov do mája 2018, pričom vychádza z hlbšej spolupráce s líbyjskými orgánmi, ktorú umožňuje jej rozsahom menšia prítomnosť od decembra 2017. – Financovanie V činnosti EÚ naďalej zohráva rozhodujúcu úlohu Núdzový trustový fond Európskej únie pre Afriku. K 8. máju 2018 sa dohodlo 147 programov v celkovej výške 2 593,4 milióna EUR rozdelených medzi tieto tri zložky: Sahel/Čadské jazero 1 293 miliónov EUR (79 programov), Africký roh 820,3 milióna EUR (50 programov), severná Afrika 335 miliónov EUR (14 programov). Táto suma zahŕňa aj 4 medzizložkové programy (145,1 milióna EUR). Doposiaľ sa podpísalo celkom 235 zmlúv s realizátormi na celkovú sumu vo výške 1 611,2 milióna EUR a celkové úhrady vo výške 650 miliónov EUR. Zdroje, ktoré sú v súčasnosti pridelené trustovému fondu EÚ pre Afriku predstavujú 3,39 miliardy EUR, z čoho viac ako 2,98 miliardy EUR je z Európskeho rozvojového fondu a rozpočtu EÚ. Členské štáty EÚ a iní darcovia (Švajčiarsko a Nórsko) poskytli celkom 413,8 milióna EUR, z čoho už poukázali 378 miliónov EUR. Hlavnými darcami zostáva Nemecko (157,5 milióna EUR) a Taliansko (104 miliónov EUR). Príspevok členských štátov pre zložku pre severnú Afriku v rámci trustového fondu EÚ bol mimoriadne dôležitý, pretože umožnil zabezpečiť nový prístup pre Líbyu: rokovania Európskej rady podnietili prísľuby členských štátov vo výške 178,6 milióna EUR, najmä na doplnenie zložky severná Afrika. Napriek tomu pravdepodobne už v roku 2018 vznikne značná medzera vo financovaní. Rokovalo sa o tom na zasadnutí strategickej rady 24. apríla 2018. Plán pre tieto tri zložky, ktorý zahŕňa základné činnosti, ako je pokračovanie v práci v Líbyi a udržiavanie tempa asistovaných dobrovoľných návratov a evakuácií, sa odhaduje na približne 2 miliardy EUR. Zatiaľ čo zostávajúce zdroje môžu pokryť niektoré priority, pre tieto tri zložky sa identifikovala celková medzera vo financovaní vo výške približne 1,2 miliardy EUR pri zachovaní súčasnej úrovne ambícií. Pokiaľ ide o severnú Afriku, priority budú naďalej prispievať k účinnému riadeniu migrácie vrátane ochrany zraniteľných migrantov, dobrovoľného návratu, stabilizácie komunity, integrovaného riadenia hraníc a podpory migrácie pracovnej sily. Činnosti v oblastiach Afrického rohu a Sahelu a Čadského jazera majú priamy vplyv na účinnosť opatrení EÚ v severnej Afrike a sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby prístup EÚ bol skutočne komplexný. Členské štáty uznali hodnotu plánu a dohodli sa, že budú ďalej uprednostňovať opatrenia v týchto oblastiach: návrat a reintegrácia, komplexný rámec reakcie na utečenecký problém, zabezpečené doklady a občiansky register, riešenie obchodovania s ľuďmi, zásadné úsilie o stabilizáciu v Somálsku, Sudáne a Južnom Sudáne a podpora dialógov o migrácii. Rada zároveň súhlasila s tým, že trustový fond by mal pokračovať vo svojej činnosti po roku 2018 a aby sa tak mohlo stať, je potrebné doplniť jeho zdroje. V rámci prvého piliera vonkajšieho investičného plánu, záruky Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj, navrhlo celkovo 12 oprávnených finančných inštitúcií viac ako 46 investičných programov v rámci piatich investičných zložiek, pre ktoré sú k dispozícii záručné fondy vo výške 1,5 miliardy EUR. Prijaté návrhy predstavujú kombinovanú hodnotu vyše 3,5 miliardy EUR pre päť zložiek. Prvé rozhodnutia Komisie, ktorými sa schvaľujú programy, sa očakávajú začiatkom leta. Prebiehajú operácie kombinovaného financovania investičných platforiem pre Afriku a susediace štáty v rámci investičného plánu. – Krajiny na trase S mnohými partnermi v Afrike sa zintenzívnila spolupráca. Napriek politickým otrasom plynule pokračovala práca s etiópskymi orgánmi na piatich pilieroch vyhlásenia z Valletty. Dialóg o migrácii a spolupráci s Guineou a Gambiou udržiava stabilný pokrok, pričom v marci sa úspešne konal seminár Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž o najlepších postupoch pri organizovaní činností súvisiacich s návratom. Na Pobreží Slonoviny sa obnovil dialóg o migrácii. Pokračujú rokovania s Nigériou o balíku pre migráciu a mobilitu, ktoré sa týkajú rastu a investícií, riadenia hraníc a digitálnej identifikácie, prevádzačstva, obchodovania s ľuďmi, ako aj reintegrácie a readmisie. Tak ako prebiehajúca operačná spolupráca, dodatočná podpora pre Niger by bola zameraná na opatrenia na riešenie vznikajúcich migračných trás v blízkosti nigérijskej hranice a na posilnené programy hospodárskej substitúcie. V marci 2018 usporiadal Niger ministerskú konferenciu, na ktorej sa zúčastnili všetky kľúčové subjekty, aby diskutovali a podporovali spoluprácu proti prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. Niger, Čad, Líbya a Sudán okrem toho dosiahli novú dohodu o nadviazaní spolupráce na zabezpečenie spoločných hraníc a boj proti organizovanej trestnej činnosti. Vďaka tomu, že z trustového fondu EÚ sa naďalej financovalo regionálne operačné centrum pre chartúmsky proces, ktorého úlohou je posilňovať spoločné vyšetrovania krajín, sa zintenzívnilo úsilie o riešenie problému s prevádzačskými sieťami v Africkom rohu. V rámci programu lepšieho riadenia migrácie v Africkom rohu sa zapojilo vyše 400 štátnych úradníkov vyškolených v oblasti migrácie a riadenia hraníc a okolo 150 vládnych a mimovládnych zainteresovaných strán vyškolených v oblasti práv migrantov.

Migrácia bola zaradená do programu klastra EÚ a Egypta pre stabilitu, ktorý sa uskutočnil 15. marca v Káhire. Ten nadväzoval na prvé stretnutie dialógu o migrácii medzi EÚ a Egyptom v decembri 2017 a zhodnotil sa v ňom pokrok dosiahnutý v rôznych oblastiach bilaterálnej spolupráce EÚ a Egypta v oblasti migrácie. Rokovalo sa aj o zvýšenej spolupráci s agentúrami EÚ. Trasa cez západné Stredozemie Maroko naďalej vynakladá úsilie v oblasti predchádzania neregulárnej migrácii a spolupracuje pri hraničnom dozore, a to najmä so Španielskom. Pokračujú technické kontakty s cieľom navrhnúť balík pomoci na posilnenie kapacít v oblasti riadenia hraníc a obnoviť rokovania o zjednodušení vízového režimu a dohodách o readmisii. Komisia a Maroko v decembri 2017 podpísali program rozpočtovej podpory migračných politík Maroka (35 miliónov EUR). Na piatej ministerskej konferencii o rabatskom procese, ktorá sa konala 2. mája v Marrakéši, sa podporil záväzok prostredníctvom spoločne prijatého akčného plánu na pokračovanie spolupráce pri riešení základných príčin migrácie, boja proti prevádzačstvu a posilnení návratu a readmisie. Po 43 % náraste medzi rokmi 2016 a 2017 sa počet alžírskych štátnych príslušníkov neregulárne prichádzajúcich do Európy znížil v prvom štvrťroku roku 2018, v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017. Alžírsko je okrem toho stále krajinou tranzitu neregulárnych migrantov, ktorí sa pokúšajú dostať do Maroka a Líbye, a alžírske orgány hlásia zvýšený počet príchodov zo subsaharských krajín do Alžírska. Hoci sa EÚ a Alžírsko dohodli na zlepšení výmeny informácií o neoprávnených príchodoch, o možnostiach legálnej mobility a o návrate, zatiaľ sa to nepremietlo do konkrétnej spolupráce. Ďalšie kroky: ·pokračovať v úsilí Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov UNHCR a členských štátov v oblasti zvýšenej evakuácie a presídľovania prostredníctvom mechanizmu núdzového tranzitu zvýšením postúpení a zrýchlením presídľovania, ·pokračovať v spolupráci s osobitnou jednotkou Africkej únie, EÚ a OSN na pomoc ľuďom odísť z Líbye a s líbyjskými orgánmi pri ukončovaní systematického zaisťovania migrantov, ·zintenzívniť spoluprácu s krajinami Sahelu v boji proti prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi v súlade s vyhlásením prijatým v marci v Niamey, ·pokračovať v posilňovaní dialógov o migrácii s krajinami pôvodu, spájajúc všetky piliere akčného plánu z Valletty. 4.NÁVRAT A READMISIA Štatistiky o návratoch v roku 2017 naznačujú, že v porovnaní s rokom 2016 (493 785 rozhodnutí o návrate) sa počet vydaných rozhodnutí o návrate v EÚ v roku 2017 zvýšil o 4 % (516 115 rozhodnutí o návrate v roku 2017). Tento nárast možno v značnej miere pripísať skutočnosti, že veľký počet konaní o azyle (odvolacích konaní) – vrátane mnohých iniciovaných v čase masového prílevu do EÚ – sa končí, pričom v mnohých prípadoch zamietavým rozhodnutím. Počet rozhodnutí o návrate vydaných členskými štátmi, ktoré boli najviac dotknuté prílevom, najmä Nemeckom a Gréckom, sa stále zvyšuje. Nárast počtu rozhodnutí o návrate však nezodpovedá podobnému nárastu v počte skutočne vykonaných návratov. Naopak, informácie, ktoré členské štáty poskytli Eurostatu, jasne ukazujú, že počet vykonaných návratov sa v roku 2017 znížil o takmer 20 %: z 226 150 v roku 2016 na 188 920 v roku 2017. To znamená výrazné zníženie miery návratu v celej EÚ zo 45,8 % v roku 2016 na iba 36,6 % v roku 2017. Tento negatívny trend možno čiastočne vysvetliť skutočnosťou, že množstvo potenciálnych navrátilcov z krajín západného Balkánu sa výrazne znížilo. Spolupráca s týmito krajinami v oblasti readmisie ich vlastných štátnych príslušníkov bola v uplynulých dvoch rokoch vynikajúca, čo uľahčili účinné dohody EÚ o readmisii. Výsledkom je, že predtým nahromadené nespracované žiadosti o návrat do týchto krajín boli v roku 2015 a 2016 vyriešené, čo zasa následne zvýšilo priemernú mieru návratu v EÚ. Ak sa však aj údaje o krajinách západného Balkánu odstránia z celkových údajov o návrate v roku 2017, stále dochádza k zníženiu miery návratu z 34,5 % v roku 2016 na 29,2 % v roku 2017. To možno vysvetliť tým, že pomerné zvýšenie počtu rozhodnutí o návrate pre štátnych príslušníkov menej spolupracujúcich krajín pôvodu neregulárnej migrácie do EÚ nezodpovedá účinným návratom. To jasne zdôrazňuje potrebu zvýšeného úsilia v členských štátoch, aby sa zabezpečilo, že rozhodnutia o návrate sa účinne vykonávajú s využitím práce v rámci partnerského rámca ako odrazového mostíka a európskej pohraničnej a pobrežnej stráže ako kľúčového nástroja na realizáciu návratov. Zatiaľ čo zabezpečenie spolupráce tretích krajín v oblasti readmisie vlastných štátnych príslušníkov zostáva výzvou pre EÚ, v roku 2017 došlo k významnému pokroku pri uzatvorení niekoľkých nových praktických opatrení. Cieľ dosiahnuť dohodu s tromi partnerskými krajinami o podmienkach návratu a readmisie, ktorý sa stanovil v pláne Komisie z decembra 2017, sa splnil. Komisiou navrhovanou revíziou právnych predpisov o styčných dôstojníkoch pre prisťahovalectvo sa pomôže aj zintenzívniť koordinácia potrebná v tejto oblasti. Komisia v rámci svojho návrhu na zmenu vízového kódexu navrhla aj intenzívnejšie využívanie vízovej politiky ako nástroja na dosahovanie pokroku pri spolupráci s krajinami mimo EÚ v oblasti návratu a readmisie. Na spracovanie žiadostí o udelenie víza podaných štátnymi príslušníkmi krajín mimo EÚ, ktoré uspokojivo nespolupracujú pri návrate a readmisii, sa budú vzťahovať prísnejšie podmienky. Výrazný nárast počtu návratov však závisí predovšetkým od angažovanosti členských štátov v rámci tejto spolupráce a od využívania plného potenciálu týchto nástrojov. Doposiaľ v tejto súvislosti existujú významné rozdiely: zatiaľ čo niektoré členské štáty využívajú existujúce nástroje proaktívnym a účinným spôsobom a následkom toho začínajú byť viditeľné výsledky, iné ešte len budú začleňovať nové postupy do svojich pracovných postupov a zatiaľ ich nezačali vykonávať. Komisia a Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž ponúkajú členským štátom osobitnú podporu pri účinnom využívaní týchto nových opatrení, napríklad organizovaním informačných seminárov s tretími krajinami týkajúcich sa nových postupov. Niektoré konkrétne opatrenia, ako zriadenie elektronických platforiem (Pakistan) alebo aktualizácia existujúcich platforiem (Srí Lanka) alebo postupov na overovanie štátnej príslušnosti elektronickými prostriedkami (Bangladéš), by z dlhodobého hľadiska mali priniesť významné výsledky. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž operačne podporuje čoraz väčší počet návratových operácií: Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž koncom apríla 2018 zorganizovala alebo koordinovala 111 operácií, v porovnaní s 39 za rovnaké obdobie v roku 2016 a 108 v roku 2017. Členské štáty musia napriek tomu lepšie využiť nový a rozšírený mandát agentúry v oblasti návratu. Členské štáty musia okrem toho zabezpečiť, aby zvyšujúce sa potreby primerane zodpovedali dostupnej kapacite na vykonávanie návratov, s cieľom zabezpečiť fyzickú dostupnosť navrátilcov a využívať rýchle a účinné postupy návratu. Komisia 3. mája v nadväznosti na svoj záväzok podporiť zreteľné chápanie možných rizík kriminalizácie pre tých, ktorí poskytujú skutočnú humanitárnu pomoc migrantom v núdzi, zorganizovala prvú výmenu názorov s hlavnými zainteresovanými mimovládnymi organizáciami a s Agentúrou pre základné práva s cieľom dosiahnuť spoločné chápanie aktuálnej situácie a vymeniť si názory o možných spôsoboch napredovania. Kľúčom k účinnosti monitorovania návratov sú podrobnejšie, časté a včasné štatistiky o azyle a riadenej migrácii, ako aj o návrate a readmisii. Takéto štatistiky by prispievali ku komplexnejšiemu a pravidelnejšiemu prehľadu o situácii v oblasti azylu a riadenej migrácie. Na tomto základe, ako bolo oznámené v správe o pokroku z novembra 2017, Komisia navrhuje riešiť najnaliehavejšie medzery zmenou právnych predpisov o štatistike v oblasti migrácie a medzinárodnej ochrany. S cieľom ešte viac zlepšiť spoluprácu v oblasti návratu sa musia využiť všetky stimuly a páky našich vnútorných a vonkajších politík.

Ďalšie kroky: ·plne využívať nedávno uzatvorené dohody o návrate a readmisii členskými štátmi a zvýšiť počet žiadostí o readmisiu určených dotknutým krajinám, ·plne využívať možnosti ponúknuté európskou pohraničnou a pobrežnou strážou v oblasti návratových operácií zo strany členských štátov, podporiť ráznejšie úsilie v členských štátoch na zabezpečenie účinného uplatňovania rozhodnutí o návrate, ·pokračovať v úsilí Európskeho parlamentu a Rady o rýchle napredovanie v rokovaniach o návrhu Komisie zo 14. marca o zmene vízového kódexu, ·urýchlene vykonať nové pravidlá zlepšujúce poskytovanie štatistických informácií o azyle a riadenej migrácii, ako aj o návrate a readmisii. 5.POSILNENÉ RIADENIE VONKAJŠÍCH HRANÍC Pri operatívnych činnostiach na rok 2018 boli zistené závažné nedostatky v prísľuboch. Napriek dvom otvoreným výzvam začatým 19. januára 2018 a 23. marca 2018 nenastali žiadne významné zlepšenia. Všetky prísľuby vykonané do konca apríla 2018 by pokryli iba 49 % zistených operačných potrieb vzťahujúcich sa na expertov a 44 % technických prostriedkov na činnosti na pozemných hraniciach v období máj – jún 2018. V prípade operácií na námorných hraniciach by bolo možné poskytnúť 85 % expertov, ale len 51 % technických prostriedkov. Tieto výrazné nedostatky predstavujú riziko pokračovania závažného obmedzenia vykonávania činností naplánovaných do decembra 2018. Agentúra 17. apríla 2018 usporiadala stretnutie na vysokej úrovni s členskými štátmi a Komisiou s cieľom zlepšiť ročný proces uskutočňovania prísľubov na rok 2019 tak, že sa zabezpečení väčšia flexibilita a transparentnosť a zavedie sa skorší začiatok vykonávania prísľubov, aby bolo možné vykonávať prípadné úpravy a iné zmierňujúce opatrenia (napr. použitie vlastných technických kapacít). K 30. aprílu 2018 bol celkový počet príslušníkov pohraničnej stráže „určených“ na vyslanie z rezervy rýchleho zásahu 1 482 osôb, čo je 99 % rezervy. Príslušníkov pohraničnej stráže zatiaľ neurčili iba dva členské štáty. Členské štáty od poslednej správy neriešili závažné medzery v európskej rezerve vybavenia pre rýchly zásah. Komisia 2. mája 2018 prijala svoj návrh na viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2021 – 2027. V rámci neho sa plánujú významné zdroje na podporu budúceho rozvoja Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž vrátane vytvorenia stáleho zboru 10 000 príslušníkov pohraničnej stráže, ktorý bude k dispozícii Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž, aby mohla byť plne účinná pri podpore bezpečných vonkajších hraníc EÚ. Ďalšie kroky: ·členské štáty by mali rýchlo a v plnom rozsahu dodržať odporúčania predložené v rámci analýz zraniteľnosti v roku 2017, ·členské štáty by mali bezodkladne vyriešiť nedostatočnosť prísľubov na operačné činnosti Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž plánované na rok 2018 na vonkajších hraniciach EÚ, ·Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž by mala v najbližších mesiacoch stanoviť technickú a operačnú stratégiu pre európske integrované riadenie hraníc a členské štáty by mali zabezpečiť zavedenie zodpovedajúcich národných stratégií. 6.PREMIESTNENIE, PRESÍDLENIE, VÍZA A PRÁVNE CESTY Do konca marca 2018 boli všetci oprávnení žiadatelia premiestnení z Grécka do iných členských štátov, celkovo 21 999 osôb vrátane 546 maloletých osôb bez sprievodu do 24 krajín. K 7. máju 2018 bolo z Talianska premiestnených 12 691 osôb (vrátane 256 maloletých osôb bez sprievodu), pričom 31 žiadateľov (vrátane 26 maloletých osôb bez sprievodu), ktorých žiadosti o premiestnenie boli už prijaté, čaká na presun. Taliansko zaslalo štyri žiadosti o premiestnenie maloletých osôb bez sprievodu, pričom zatiaľ nie sú zodpovedané. Premiestnenie bolo úspešné a celkovo bolo premiestnených 96 % oprávnených osôb. Vzhľadom na pretrvávajúci migračný tlak na Grécko a Taliansko Komisia v septembri 2017 vyzvala všetky členské štáty, aby zvážili pokračovanie v premiestňovaní na dobrovoľnom základe mimo systémov núdzového premiestnenia a zaviazala sa poskytnúť potrebnú finančnú podporu. Komisia podporuje všetky členské štáty, aby spolupracovali s Gréckom a Talianskom a aby podľa potreby využili túto možnosť. Prvý systém EÚ v oblasti presídľovania z júla 2015 sa skončil. Odvtedy celkový počet osôb presídlených v rámci všetkých systémov presídľovania EÚ vrátane Sýrčanov presídlených z Turecka v súlade s vyhlásením EÚ a Turecka je 32 207.Úsilie členských štátov v oblasti presídľovania sa teraz zameriava na plnenie prísľubov vykonaných v rámci nového systému EÚ. S nedávnym rozhodnutím nemeckej vlády o prísľube10 200 nových miest na presídlenie 20 členských štátov prisľúbilo viac ako 50 000 miest na presídlenie, čo je do dnešného dňa najväčší spoločný záväzok EÚ a jej členských štátov v oblasti presídľovania. Tento systém je podporovaný sumou 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ a 10 členských štátov v rámci tohto nového systému presídľovania už presídlilo 4 252 osôb. To predstavuje významný pokrok, pričom od správy o pokroku z marca bolo presídlených 2 397 osôb. Patria sem ľudia presídlení po evakuácii z Líbye do Nigeru a presídlenie Sýrčanov z Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka. Presídľovanie z Turecka na základe vyhlásenia EÚ a Turecka má pomalšie tempo v porovnaní s rekordným počtom Sýrčanov, ktorí boli presídlení v lete 2017. V tomto roku prispelo k presídleniu z Turecka len sedem členských štátov a od poslednej správy o pokroku neprispel žiadny ďalší členský štát. Od marcovej správy o pokroku bolo presídlených 837 Sýrčanov, pričom celkový počet od vyhlásenia EÚ a Turecka je 13 313.