Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ženy na západnom Balkáne

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2019/C 159/02)

Spravodajkyňa: Dilyana SLAVOVA

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 15. 2. 2018 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre vonkajšie vzťahy Prijaté v sekcii 19. 12. 2018 Prijaté v pléne 23. 1. 2019 Plenárne zasadnutie č. 540 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 174/1/6

1. Závery a odporúčania

1.1. Politika EÚ voči západnému Balkánu dostala nový impulz. Dodatočný stimul prišiel v podobe bulharského predsedníctva Rady EÚ, pre ktoré boli krajiny západného Balkánu prioritou, a oznámenia EK na tému Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti , ktoré bolo uverejnené 6. februára 2018.

1.2. Samit v Sofii a závery Rady z júna 2018 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia potvrdili tento záväzok a vymedzili ďalšie etapy v procese európskej integrácie tohto regiónu. Konkrétnejšie pre Albánsko a bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko bolo stanovené začatie rokovaní o pristúpení na jún 2019, ak splnia určité podmienky. Toto zameranie na Balkán a činnosť v tomto smere sa budú pravdepodobne podporovať a ďalej rozvíjať vďaka nasledujúcim predsedníctvam, keďže ich budú zastávať členské štáty, ktoré voči západnému Balkánu tiež preukázali väčšiu citlivosť a oddanosť, konkrétne Rakúsko, Rumunsko a Chorvátsko.

1.3. EHSV je silným zástancom rozširovania, keďže je to v záujme obidvoch strán – západného Balkánu, ako aj EÚ. Úspech tejto politiky je dôležitým faktorom globálnej pozície EÚ a základným kameňom stability a prosperity Európy. EHSV je preto presvedčený, že prístupový proces by mal ako jedna z hlavných priorít EÚ ďalej pokračovať s nasadením a dôslednosťou za jasných a prísnych podmienok, ktoré sú základom všetkých procesov rozširovania – nič viac, nič menej.

1.4. Rodová rovnosť je základným právom uznaným v článkoch 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii a v Charte základných práv EÚ. EHSV v tomto stanovisku zdôrazňuje úlohu žien ako kľúčovej hnacej sily pre upevnenie demokracie, dodržiavanie ľudských práv a slobôd a hospodársky a sociálny pokrok. Cieľom tohto stanoviska je zvýšiť povedomie o politických, sociálnych a hospodárskych právach žien a rodovej rovnosti na západnom Balkáne a podporovať ich. Zohľadnenie rodového hľadiska môže byť úspešné len vtedy, ak existuje silná politická vôľa a presvedčenie o výhodách, ktoré môže rovnosť medzi ženami a mužmi priniesť pre spoločnosť.

1.5. Ženy zohrávali a naďalej zohrávajú dôležitú úlohu v procese zmierenia a sociálneho a hospodárskeho rozvoja v regióne, najmä v podmienkach veľmi oslabených hospodárskych štruktúr, chudoby a narušených sociálnych väzieb, v ktorých ženy prejavujú väčšiu flexibilitu a iniciatívu z hľadiska oživenia a obnovy sociálnych sietí a objavovania nových spôsobov práce. Napriek niektorým osvedčeným postupom a pozitívnemu vývoju, pokiaľ ide o postavenie žien a zavedené programy, sú ženy stále v znevýhodnenej situácii a nemôžu si riadne uplatňovať svoje politické, sociálne a hospodárske práva a plne využívať príležitosti sociálno-hospodárskeho rozvoja. V dôsledku patriarchálnej kultúry, ktorá spôsobuje ich okrajovú úlohu, ženy čelia predsudkom a rodovým stereotypom, segregácii na trhu práce a vo vzdelávaní a väčšiemu riziku diskriminácie a násilia, ktoré im bránia v postupe do najvyšších pozícií.

1.6. EHSV žiada nielen rovnaké zastúpenie a začlenenie žien v sociálnom, hospodárskom a politickom živote na všetkých úrovniach, ale aj zavedenie účinných právnych predpisov a politík v oblasti boja proti diskriminačnému správaniu a hlboko zakoreneným patriarchálnym postojom voči ženám vrátane žien z menšinových skupín (najmä Rómov a LGBTIQ), mladých žien, starších žien, vidieckych žien a žien so zdravotným postihnutím, ako aj žien a dievčat z radov utečencov, ktoré žiadajú o azyl v krajinách západného Balkánu.

1.7. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať plán rodovej rovnosti a navrhnúť opatrenia, ktoré by mohli viesť k vyrovnanejšiemu rozdeleniu moci a zdrojov na západnom Balkáne. Organizácie pre práva žien, záujmové združenia a odborové zväzy sa aktívne podieľajú na podporovaní úlohy žien v regióne a je potrebná ďalšia cielená a vytrvalá práca s občianskymi a sociálnymi partnermi s cieľom účinne bojovať za práva žien a obhajovať ich. Inštitúcie EÚ by mali urobiť viac pre finančnú podporu týchto organizácií a združení poskytnutím konkrétnych plánov a projektov zameraných na posilnenie postavenia žien na všetkých úrovniach vrátane programov na podporu organizácií pre rodovú rovnosť a podrobných akčných plánov.

1.8. EHSV vyzýva EÚ a vnútroštátne orgány, aby viac spolupracovali pri odstraňovaní stereotypov v oblasti vzdelávania s cieľom zabezpečiť mladým dievčatám a ženám počas celého života prístup k cenovo dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu, vybaviť ich potrebnými zručnosťami a uľahčiť im kariéru a prístup ku kvalitným pracovným miestam na trhu práce.

1.9. Keďže násilie voči ženám a ich diskriminácia patria medzi najzávažnejšie porušenia ľudských práv a sú čoraz bežnejšie v tejto povojnovej oblasti, EHSV vyzýva Komisiu, aby výraznejšie podporovala regionálnu spoluprácu v oblasti výmeny najlepších postupov na zamedzenie domácemu násiliu, a rozšírila potrebné financovanie a odbornú podporu pre všetky snahy o zníženie výskytu a, pokiaľ je to možné, úplné odstránenie tohto rozšíreného negatívneho spoločenského javu.

1.10. EHSV sa domnieva, že vnútroštátne orgány by mali vyvinúť značné úsilie na zlepšenie slobody médií, a to aj posilnením existujúcich právnych predpisov a ich konzistentným vykonávaním. To okrem iného pomôže zvýšiť povedomie o otázkach rodovej rovnosti a zasadzovať sa za bezpečnejšie prostredie pre médiá, v ktorom sa rodové stereotypy môžu kriticky rozoberať prostredníctvom verejnej diskusie a v ktorom ženy nie sú terčom sexizmu, nenávistných prejavov a očierňujúcich kampaní online.

1.11. EHSV opäť pripomína, že je potrebné, aby partneri zo západného Balkánu začlenili rodové hľadisko do všetkých príslušných programov financovaných prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA II), najmä v oblasti politiky 3, ktorá zahŕňa zamestnanosť, sociálnu politiku, vzdelávanie, podporu rodovej rovnosti a rozvoj ľudských zdrojov. Mali by sa vytvoriť tematické fondy na boj proti domácemu násiliu a na podporu ženského sociálneho a mediálneho aktivizmu.

1.12. Mal by sa zaručiť jasný a trvalý záväzok v oblasti rodovej rovnosti ako základnej hodnoty EÚ. EHSV nabáda Komisiu, aby do svojej porovnávacej analýzy pre prístupové rokovania zahrnula kľúčové ukazovatele rodovej rovnosti vypracované a monitorované v úzkej spolupráci so sociálnymi a občianskymi partnermi, ktorí sa zasadzujú za posilnenie postavenia žien v regióne a v celej EÚ. Systematické uplatňovanie rodového hľadiska by sa malo vnímať ako horizontálne kritérium posúdenia prijateľnosti a kvality legislatívneho procesu v rámci rokovaní o pristúpení.

1.13. EHSV očakáva, že budúce úsilie na západnom Balkáne sa zameria nielen na zosúladenie právnych predpisov týkajúcich sa ľudských práv žien so súborom právnych predpisov EÚ a s príslušnými medzinárodnými mechanizmami a nástrojmi, ale aj, a to predovšetkým, na odstránenie nedostatkov z hľadiska riadneho vykonávania platných právnych predpisov. Vlády krajín západného Balkánu by sa mali povzbudzovať a podporovať v úsilí vytvoriť životaschopné mechanizmy verejného financovania zamerané na ochranu žien pred násilím, diskrimináciou a hospodárskym vykorisťovaním.

1.14. EHSV vyzýva členské štáty a partnerské krajiny zo západného Balkánu, ktoré ešte neratifikovali Istanbulský dohovor, aby tak urýchlene urobili, pretože predstavuje komplexný politický rámec na predchádzanie domácemu násiliu, ochranu obetí a stíhanie páchateľov. EHSV tiež vyzýva cirkvi a iné náboženské inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti všetkých vierovyznaní, aby neporušovali práva žien a nezasahovali do ich reprodukčných práv, čo je rozhodujúcim predpokladom pre sociálnu a hospodársku emancipáciu žien a posilnenie ich postavenia.

1.15. EHSV pripomína význam prepojenia rodovo citlivého rozpočtovania so všeobecnými opatreniami na zabezpečenie rodovej rovnosti. Vyzýva na začlenenie rodového hľadiska do všetkých politík a programov prostredníctvom lepšieho prideľovania zdrojov, ktoré je v súlade s rodovo špecifickými potrebami. Vzhľadom na uvedené a v súvislosti s budúcim viacročným finančným rámcom by EÚ mala byť dôslednejšia pri rokovaniach s krajinami západného Balkánu v oblasti uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a mala by trvať na rodovo citlivom rozpočtovaní a zhromažďovaní rodovo rozčlenených údajov s cieľom zabezpečiť, že rovnosť a rešpektovanie práv žien budú neustále zohľadňované. Partnerské krajiny zo západného Balkánu, ako aj Komisia by preto mali zintenzívniť politické konzultácie s aktivistami v oblasti práv žien a odborníkmi na rodovú rovnosť v rôznych oblastiach politiky súvisiacich s rozširovaním.

1.16. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť podnikaniu žien vzhľadom na jeho potenciál výrazne zlepšiť vyhliadky na rast v tomto regióne, a vyzýva inštitúcie EÚ, aby v tejto súvislosti vyvinuli nevyhnutné úsilie. Opatrenia na podporu vytvárania nových podnikov zahŕňajú, okrem iného, zaistenie prístupu k finančným a inštitucionálnym zdrojom, zabezpečenie optimálnej infraštruktúry pre startupy, poskytovanie relevantných informácií týkajúcich sa založenia podniku, podporu záujmu o podnikanie žien prostredníctvom mediálnych kampaní a udeľovanie pôžičiek pre startupy a projekty na rozširovanie podnikov. Ženy podnikateľky a ich podnikateľské organizácie by sa mali systematicky začleňovať do všetkých postupov tvorby politík, ktoré sú dôležité pre sociálny a hospodársky aspekt rozširovania EÚ.

2. Súvislosti

2.1. Rovnosť žien a mužov je základným právom a spoločnou hodnotou uznanou Európskou úniou. Rodová rovnosť, zakotvená v zmluvách EÚ a medzinárodných dohovoroch o ľudských právach, je súčasťou prístupových podmienok, ktoré musia kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Kosovo ( 1 ) , Čierna Hora a Srbsko) spĺňať. Investovanie do rodovej rovnosti má zásadný význam: nielenže ide o požiadavku EÚ, ale slúži aj ako kľúčový ukazovateľ rovnoprávnej a demokratickej spoločnosti.

2.2. Ako súčasť svojej prípravy na pristúpenie k EÚ prijali krajiny západného Balkánu v uplynulých rokoch určité opatrenia na dosiahnutie pokroku v oblasti práv žien. Patrí sem prijatie alebo zmena príslušných právnych predpisov (napríklad antidiskriminačné právne predpisy, trestné a pracovné právo), príprava národných stratégií a akčných plánov a ustanovenie inštitucionálnych mechanizmov na vykonávanie a monitorovanie príslušných politík. Napriek tomu je presadzovanie rodovej rovnosti často len povrchné a opatreniam prijatým v tejto súvislosti chýba skutočné politické odhodlanie, kompetencie a finančné zdroje, čo vedie k slabému a sporadickému vykonávaniu.

2.3. Žiaľ, na samite krajín západného Balkánu, ktorý sa uskutočnil v júli 2018 v Londýne, sa nevyužila príležitosť dosiahnuť pokrok v presadzovaní rodovej rovnosti v tomto regióne. Návrh na jednotný postup, o ktorom sa uvažovalo počas príprav na samit, by mal preto urýchlene dostať politickú podporu a mal by sa promptne realizovať udržateľným spôsobom.

2.4. Nerovnosť medzi mužmi a ženami zostáva v krajinách západného Balkánu problémom z dôvodu veľmi patriarchálnych štruktúr typických pre tento región, ktoré sa prejavujú v rodovo motivovanom násilí, diskriminácii a vykorisťovaní, chronickom dvojnásobnom zaťažení žien, pokiaľ ide o ich pracovné aj rodinné povinnosti, v mnohých prekážkach brániacich vzostupu žien a rovnakému odmeňovaniu a v nedostatočnom prístupe k sociálnym a zdravotníckym službám v oblasti reprodukčného zdravia a k finančným nástrojom. Došlo k určitým zlepšeniam, pokiaľ ide o zastúpenie žien v politike, avšak nie s dlhodobým vplyvom na spravodlivé rozdelenie politickej moci medzi ženami a mužmi. Veľkým problémom je slabá implementácia progresívnych politík, čo odzrkadľuje nedostatok skutočného politického odhodlania, financovania a odborných znalostí.

2.5. Zabezpečenie rovnosti medzi ženami a mužmi zostáva v tomto regióne otvorenou otázkou ( 2 ) . Týmto stanoviskom EHSV upozorňuje na úsilie zo strany sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti EÚ s cieľom podporiť rodovú rovnosť ako súčasť politiky rozširovania EÚ a spraviť z nej prierezový ukazovateľ vo všetkých oblastiach spoločnosti. Zaoberá sa aj niektorými hlavnými výzvami, ktorým čelia ženy na západnom Balkáne, ako je ich slabšia úloha v sociálnej, hospodárskej a politickej oblasti a rozšírené rodovo motivované násilie.

3. Rodovo motivované násilie

3.1. Rodovo motivované násilie, t. j. sexuálne, reprodukčné a domáce násilie, stále predstavuje hlavný problém v regióne. Hoci sú prípady domáceho násilia nedostatočne nahlasované, počet nahlásených prípadov je stále vysoký. Údaje naznačujú, že v Albánsku je 56 % žien vystavených aspoň jednej forme domáceho násilia, v Kosove takmer 70 % žien zažilo počas svojho života domáce násilie, zatiaľ čo v Srbsku bolo v roku 2017 zaznamenaných aspoň 26 prípadov vrážd žien a vo väčšine týchto prípadov bol páchateľom partner obete ( 3 ) . Prieskum služieb, ktoré sa zaoberajú domácim násilím v krajinách tohto regiónu, odhalil, že nie sú dostatočne financované a majú nedostatok zamestnancov a príliš veľa práce ( 4 ) a že mechanizmy nahlasovania sú vo všeobecnosti veľmi slabé.

3.2. predchádzajú, chránia a trestajú . To si vyžaduje náležitú odbornú prípravu všetkých aktérov zapojených do procesu, primerané zvyšovanie povedomia a zmenu postojov v spoločnosti. EHSV sa domnieva, že podobne ako všade inde, aj tu má prevencia prvoradý význam a je menej nákladná než zásahy v neskorších etapách. Každá partnerská krajina na západnom Balkáne má národnú stratégiu zameranú na boj proti domácemu násiliu ( 5 ) . Ženy zväčša nenahlasujú incidenty z dôvodu noriem akceptácie, nedôvery v bezpečnostné a justičné inštitúcie a nedostatočnej inštitucionálnej reakcie aj na ohlásené prípady. Nedostatok finančne udržateľných podporných sietí, útulkov a zariadení pre obete, ktoré sú dostatočne odvážne, aby nahlásili násilie, prispieva k ďalšej viktimizácii najzraniteľnejších skupín žien. V tomto regióne existuje mnoho nedostatkov pri zbere porovnateľných údajov, ktoré treba riešiť. Cieľom je mať dobre navrhnuté, financované a monitorované politiky, ktoré. To si vyžaduje náležitú odbornú prípravu všetkých aktérov zapojených do procesu, primerané zvyšovanie povedomia a zmenu postojov v spoločnosti. EHSV sa domnieva, že podobne ako všade inde, aj tu má prevencia prvoradý význam a je menej nákladná než zásahy v neskorších etapách.

3.3. V celom regióne západného Balkánu je potrebné úplné vykonávanie Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor). Väčšina partnerov zo západného Balkánu, ktorá dohovor podpísala a ratifikovala, by mala zintenzívniť svoje úsilie, pokiaľ ide o prideľovanie primeraných verejných investícií, koordináciu politík a implementáciu praktických opatrení na odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách. Okrem toho sa Komisia vyzýva, aby v kontexte predvstupového financovania pre občiansku spoločnosť a na činnosti v záujme budovania inštitucionálnych kapacít zaradila otázky domáceho násilia medzi priority. EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala výraznejšiu regionálnu spoluprácu v oblasti výmeny osvedčených postupov, pokiaľ ide o boj proti domácemu násiliu, bez ohľadu na to, či ide o členské štáty EÚ alebo o krajiny zapojené do procesu rozširovania. V kontexte rozširovania je dôležité, aby členské štáty EÚ boli pozitívnym vzorom v tejto súvislosti. Je potrebné väčšie zapojenie a spolupráca všetkých aktérov z verejného a súkromného sektora a väčšie zapojenie mimovládnych organizácií, keďže spolupráca medzi štátnymi službami a mimovládnymi organizáciami je nevyhnutná pre úspešné vykonávanie právnych predpisov a politických opatrení na boj proti všetkým formám násilia voči ženám.

3.4. Rodiny a školy zohrávajú kľúčovú úlohu. Výchova detí a vzdelávanie by mali byť rodovo citlivé a zamerané na odstránenie rodovo motivovaného násilia konkrétne voči dievčatám a mladým ženám. Vytvorenie rámca, ktorým by sa zaviedli jasné politiky v školách na riešenie násilia založeného na rodovej príslušnosti, by prispelo k zníženiu takýchto praktík a následne by pomohlo vytvoriť priaznivejšie prostredie pre obete a posilniť rodovú rovnosť ako základnú zásadu, o ktorú sa spoločnosť opiera.

4. Ľudské práva

4.1. Ľudské práva žien sú na západnom Balkáne systematicky terčom nacionalistických a cirkevných aktérov, ktorí často využívajú náboženské dogmy a národné záujmy, ako sú tradičné patriarchálne rodinné hodnoty a demografická obnova, ako morálne odôvodnenie na zbavenie žien ich slobody, rovnosti a bezpečnosti. Napriek existujúcim komplexným a všeobecne ochranným právnym predpisom o ľudských právach majú mechanizmy uplatňovania a presadzovania značné nedostatky. EHSV vyzýva na účinnejšiu spoluprácu a spoločné opatrenia medzi vnútroštátnymi štruktúrami v oblasti ľudských práv, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a vládnymi orgánmi pri presadzovaní programu v oblasti ľudských práv a pomoci tým, ktorí sú obzvlášť zraniteľní.

4.2. Tradície prevládajú, či už ide o rozdelenie úloh medzi ženami a mužmi alebo o vnímanie ženskej sexuality. Dostupnosť starostlivosti v materstve je primeraná, avšak v iných prípadoch sa ženy stále radšej rozhodnú nejsť k lekárovi. Pracujúce ženy sa často stretávajú s diskrimináciou, pokiaľ ide o práva v súvislosti s materskou dovolenkou vrátane otázok pri pohovoroch o ich rodinnom stave a úmysle mať deti, a to napriek skutočnosti, že boli zavedené právne predpisy na predchádzanie takýmto situáciám. Mali by sa podporovať a propagovať pravidelné lekárske prehliadky. Sú potrebné intenzívne osvetové kampane týkajúce sa zdravotných služieb v oblasti reprodukčného zdravia.

4.3. EHSV osobitne znepokojuje, že reprodukčné zdravie žien na západnom Balkáne je vystavené riziku z dôvodu čoraz častejších útokov zo strany ultrakonzervatívnych záujmových skupín, ktoré sú úzko spojené s dominantnými náboženskými komunitami. Mala by sa vykonať podrobná analýza vplyvu fundamentalistických náboženských názorov na práva žien v tomto regióne, a najmä na ich reprodukčné práva.

4.4. LGBTIQ komunita si zaslúži osobitnú pozornosť vzhľadom na to, že jej práva nie sú ani zďaleka konsolidované. Okrem toho je vystavovaná neustálemu tlaku rôznych konzervatívnych sociálnych skupín.

5. Sociálne práva

5.1. V krajinách tohto regiónu stále existujú nedostatky, pokiaľ ide o zaručenie a monitorovanie hospodárskych a sociálnych práv vrátane práva na nediskrimináciu. Toto sa týka všetkých žien na trhu práce, ale najmä žien a dievčat zo zraniteľných skupín vrátane etnických menšín (predovšetkým Rómov), vnútorne vysídlených osôb, osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a utečencov.

5.2. Ženy z týchto znevýhodnených skupín často nemajú dostatočné vedomosti o sociálnych právach, prístup k sociálnym službám, vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Inštitúcie právne zodpovedné za tieto oblasti zatiaľ nie sú schopné poskytovať týmto ľuďom primeranú podporu. EHSV sa domnieva, že zainteresované strany, ako sú centrá sociálnej práce, miestne samosprávy a mimovládne organizácie, by mali zlepšiť podmienky potrebné na zabezpečenie rovnakých sociálnych práv pre zraniteľné skupiny. Je naliehavo potrebné znovu preskúmať kvalitu a finančnú životaschopnosť programov sociálnych reforiem podporovaných EÚ, napríklad prostredníctvom spoločného memoranda o začlenení zameraného na sociálne začlenenie, diverzifikáciu, demokratizáciu a decentralizáciu sociálnych služieb. Mali by sa preskúmať možnosti včasného uplatňovania európskeho piliera sociálnych práv v procese rozširovania.

5.3. Znepokojujúcim spoločenským javom je radikalizácia žien v niektorých moslimských komunitách a ich zapojenie do násilného extrémizmu. V rokoch 2012 až 2016 z 1 000 osôb, ktorí odišli zo západného Balkánu do oblastí konfliktov v Sýrii a Iraku, bolo približne 20 % žien ( 6 ) . Vlády, inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti nerobia dosť pre to, aby sa verejne uznala migrácia žien na Blízky východ a aby sa zaručilo, že rodové hľadisko bude súčasťou súčasného úsilia v boji proti násilnému extrémizmu. Na prijatie právnych predpisov na kriminalizáciu zapojenia do polovojenských skupín, poskytovania materiálnej podpory týmto skupinám a náboru do nich by mali nadviazať praktické opatrenia na podporu deradikalizácie a rehabilitácie žien, ktoré by sa v prvom rade mali uznať za obete extrémistickej propagandy a náboru.

6. Ženy na trhu práce

6.1. Vylúčenie žien z trhu práce je v tomto regióne veľmi rozšírené a je výrazne vyššie než priemer EÚ ( 7 ) . Takmer dve tretiny žien v produktívnom veku v regióne sú buď neaktívne, alebo nezamestnané. U rómskych žien a žien so zdravotným postihnutím je tento podiel ešte vyšší. Štatistiky ukazujú, že ženy majú nižšiu úroveň aktivity v porovnaní s mužmi a dosiahol sa len malý pokrok v odstraňovaní rozdielov v zamestnanosti žien a mužov.

6.2. To predstavuje nielen porušenie základných ľudských práv, ale tiež prináša so sebou vysoké hospodárske a sociálne náklady a spomaľuje potenciál hospodárskeho rastu v regióne. Každý rok krajiny západného Balkánu strácajú v priemere 18 % svojho celkového HDP v dôsledku rodových rozdielov na trhu práce ( 8 ) . Jedna tretina tejto straty je dôsledkom narušení pri voľbe povolania medzi mužmi a ženami. Zvyšné dve tretiny zodpovedajú nákladom spojeným s rozdielmi v účasti na trhu práce. Krajiny západného Balkánu by mali byť podporované, aby optimálne využívali existujúce nevyužité ľudské zdroje, podporovali a uľahčovali účasť žien na trhu práce a riešili problém veľkého podielu žien pracujúcich v neformálnej ekonomike.

6.3. Tieto rodové rozdiely pramenia z existencie zakorenených noriem týkajúcich sa rodinných povinností a nedostatočnej reakcie inštitúcií v záujme riešenia týchto výziev. Rodinné povinnosti zvyčajne pripadajú ženám, a pružné pracovné podmienky sú mimoriadne obmedzené. To núti ženy, aby si vybrali medzi rodinou a kariérou. Ženy sú formálne zamestnané v oveľa nižšej miere než muži, zarábajú menej a zriedkavo zastávajú vysoké pozície. Je dôležité zapojiť mužov do diskusie a nabádať ich k tomu, aby sa viac podieľali na plnení rodinných povinností.

6.4. Cenová dostupnosť starostlivosti o deti a podporovanie rodičovskej dovolenky pre otcov je jednou z nevyhnutných podmienok zvýšenia účasti žien na trhu práce. Sú potrebné aj osobitné opatrenia na lepšie zosúladenie ponuky na trhu práce pre ženy, napríklad poskytovanie verejného vzdelávania malým deťom v jasliach a materských školách. Stereotypy v rodičovskej výchove a postoje, najmä v niektorých komunitách, k rozdielnemu vzdelávaniu chlapcov a dievčat, ako aj stereotypy pri voľbe typicky „ženského“ alebo „mužského“ povolania prispievajú, okrem iných faktorov, k rozdielom v platoch a dôchodkoch medzi ženami a mužmi.

6.5. Rozdiel v odmeňovaní mužov a žien v regióne, ktorý predstavuje približne 20 % ( 9 ) , je pretrvávajúcim problémom. Z toho následne vyplýva rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien a nerovnosť medzi mužmi a ženami v dôchodkovom veku. Možný nárast chudobných pracujúcich, medzi ktorými je mnoho žien, je jasným argumentom pre väčšiu politickú pozornosť a činnosť zo strany vlád, zamestnávateľov a sociálnych partnerov nielen vo forme priamych opatrení súvisiacich s minimálnou mzdou a životným minimom, progresívnym zdaňovaním, dávkami podpory v zamestnanosti a sociálnou pomocou, ale čo je ešte dôležitejšie aj prostredníctvom nepriamych opatrení, napríklad v oblasti pružnejších foriem organizácie práce, bývania, zvyšovania kvalifikácie a zlepšovania starostlivosti o deti.

6.6. Hospodárska situácia a nedostatok pracovných príležitostí majú negatívny vplyv na ženy, najmä na mladé ženy, čo ich núti opustiť svoju krajinu, a to vedie k zvýšenému úniku mozgov v tomto regióne. Politické opatrenia by mali byť navrhnuté tak, aby sa v plnej miere využil talent a zručnosti žien v dynamicky sa meniacom hospodárskom prostredí. V tejto súvislosti by sa malo zvážiť vytvorenie sietí expertiek s cieľom zdôrazniť ich odborné znalosti v rôznych oblastiach. Okrem toho by sa mal zlepšiť a zabezpečiť prístup žien k celoživotnému vzdelávaniu.

6.7. Na odstránenie stereotypov v oblasti vzdelávania je potrebné neustále povzbudzovať dievčatá a ženy, aby sa viac zapájali do oblastí STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika), odborného vzdelávania a odbornej prípravy a učňovskej prípravy.

7. Posilnenie postavenia žien

7.1. Posilnenie ekonomického postavenia žien

7.1.1. Ženy podnikateľky tvoria stále nevyužitý zdroj v podnikaní a pri vytváraní pracovných miest a sú dôležitou hnacou silou hospodárskeho rastu. Ženy podnikateľky čelia špecifickým problémom a prekážkam pri zakladaní a rozširovaní podniku, ako je nedostatok obchodných a podnikateľských zručností, prevládajúce predsudky v bankách, pokiaľ ide o úverovú bonitu podnikov vedených ženami. Neexistuje žiadna jednotná definícia „podnikania žien“, v dôsledku čoho neexistujú údaje o tejto dôležitej otázke.

7.1.2. Snaha o zmenu vychádza z jasných dôkazov o veľkom počte vysokokvalifikovaných žien v krajinách západného Balkánu, a preto by sa všetky argumenty na podporu rodovej vyváženosti mali opierať skôr o pravidlo „zásluh a uprednostňovania“, a nie o pozitívnu diskrimináciu. Naďalej však existujú činitele, ktoré bránia ženám v tom, aby zastávali vedúce funkcie. Sú to napr. chýbajúce opatrenia na zosúladenie profesionálneho a rodinného života, obmedzený prístup k sieťam, ktoré majú veľký význam pre získanie vyšších pozícií, nedostatok sebadôvery atď. ( 10 )

7.1.3. EHSV by politickým činiteľom a podnikom ďalej odporučil, aby s cieľom zabezpečiť na západnom Balkáne prijímanie žien do vedúcich funkcií preskúmali otázky, ako sú ( 11 ) — lepšie zviditeľňovanie žien vo vedúcich funkciách, — väčšia transparentnosť pri vyhľadávaní talentov, — boj proti stereotypom v oblasti rodových rolí, — plánovanie odovzdania vedenia podniku, — vytvorenie podmienok na získavanie talentov, — šírenie príkladov osvedčených postupov, — vytvorenie celoeurópskej koordinovanej databázy kvalifikovaných žien pre pozície vo vrcholových orgánoch.

7.1.4. Odborná príprava a prístup k finančným prostriedkom vrátane mikrofinancovania by sa mali poskytovať ako integrovaný balík pre začínajúce a rastúce podniky žien ( 12 ) . Podpora podnikania žien v regióne by viedla k vytváraniu pracovných miest a priniesla by hospodárske výhody pre všetkých. Na tento účel by sa mali aktívnejšie využívať opatrenia, ako sú podnikateľské inkubátory, mentorské programy, inovačné centrá, technologické laboratóriá a ďalšie formy podpory pre ženy v podnikaní.

7.1.5. Združenia žien podnikateliek by sa mali aktívne zúčastňovať na rozhodovacích procesoch a verejnom dialógu s miestnymi a regionálnymi orgánmi a partnerskými organizáciami. Pri nedávnych projektoch v tejto oblasti sa dospelo k záveru, že tejto téme sa dostáva väčšie uznanie než v minulosti a že podpora žien podnikateliek už nie je len plánom, ale prebiehajúcim procesom. Dosiahnutie ďalšieho podstatného pokroku by si vyžadovalo zmenu v myslení.

7.1.6. Sociálne podniky zohrávajú dôležitú úlohu v spájaní podnikateliek a mali by sa v regióne podporovať s cieľom koordinovať činnosť a uľahčovať úspešný prístup k financovaniu.

7.1.7. Podnikanie mladých ľudí má pre región zásadný význam a je potrebný nový model rastu s cieľom dostať sa do digitálnej sféry. Mal by byť založený na inovácii a podnikateľskom duchu generácie nového tisícročia. Okrem iného by mal zahŕňať individualizované vzdelávanie mladých žien a mužov vstupujúcich do nového sveta práce a zabezpečené riešenia financovania.

7.2. Posilnenie politického postavenia žien

7.2.1. Všetky partnerské krajiny zo západného Balkánu majú rodové kvóty a majú zavedenú dosť silnú politiku na zvýšenie zastúpenia žien. Systém kvót vo väčšine príslušných partnerských krajín si vyžaduje, aby politické strany zaradili do svojich volebných zoznamov aspoň 30 % žien, okrem Bosny a Hercegoviny a bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, kde je to minimálne 40 %.

7.2.2. Hoci sa rodové kvóty vyvíjajú a prinášajú pozitívne zmeny v regióne, neexistuje súlad pri vykonávaní tejto politiky. V dôsledku toho sa postavenie žien v politike a ich účasť na rozhodovacích procesoch výrazne nezlepšili a stále nie sú udržateľné.

7.2.3. V regióne existuje hierarchická marginalizácia, ktorá preukazuje prítomnosť väčšieho počtu mužov než žien vo vysokých rozhodovacích funkciách. Ženy stále nezastávajú najvyššie pozície moci. Veľmi často sú členkami politických orgánov v oblasti vzdelávania, zdravia, sociálnej politiky a správy a to môže viesť k horizontálnej segregácii v niektorých odvetviach. Sú však oveľa menej zastúpené v iných orgánoch, ktoré majú väčšiu rozhodovaciu právomoc a vplyv na tvorbu politiky alebo vládnych právnych predpisov.

7.2.4. Existuje niekoľko dobrých príkladov posilnenia politického postavenia žien v regióne. Miestnym organizáciám sa podarilo zapojiť ženy do politických procesov a podpora žien v politických stranách viedla k voľbe prvej primátorky v Kosove. V Albánsku viedli partneri koalíciu občianskej spoločnosti, ktorá žiadala rešpektovanie rodových kvót v parlamente, vďaka čomu sa zvýšila účasť žien vo viacerých posledných voľbách. Existuje mnoho prebiehajúcich plánov, mechanizmov a štruktúr na podporu a zvýšenie politickej účasti žien v regióne a došlo k výrazným zlepšeniam ( 13 )

8. Úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti

8.1. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu zohrávajú dôležitú úlohu pri ovplyvňovaní orgánov, aby sa zaviazali riešiť rodovú rovnosť. Ukázalo sa, že sú katalyzátorom pozitívnych zmien a budovania tolerantných a odolných spoločností. Existuje veľa úspešných ženských iniciatív, projektov a platforiem a EHSV výrazne podporuje tieto pozitívne počiny.

8.2. Ženské organizácie ako súčasť organizácií občianskej spoločnosti sú v tomto ohľade mimoriadne nápomocné a zohrávajú vedúcu úlohu pri predchádzaní násiliu voči ženám, ako aj so zreteľom na zmierenie na miestnej a regionálnej úrovni. Sú kľúčovou súčasťou procesu monitorovania vlád a snahy zabezpečiť, aby niesli zodpovednosť za účinné vykonávanie politiky.

8.3. Napriek tomu, že boli oficiálne zavedené mechanizmy na začlenenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do konzultačných procesov, komunikácia a spolupráca s vládami má veľa nedostatkov. Nedávny negatívnejší postoj k organizáciám občianskej spoločnosti spôsobuje, že je pre ne ťažké vyjadriť zdravú kritiku a navrhnúť opatrenia na účinné riešenie existujúcich nedostatkov. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné podporovať a chrániť priestor občianskej spoločnosti pre práva žien a posilnenie ich postavenia.

8.4. Proces rozširovania a berlínsky proces prispeli k zapojeniu občianskej spoločnosti do regionálnych iniciatív a tvorby politiky. Náznaky pokroku boli zaznamenané vzhľadom na význam a postavenie tohto sektora ako celku, vďaka čomu došlo k niekoľkým zmenám v legislatívnych predpisoch, politike a rozpočtoch, pričom sa zohľadnili požiadavky občanov.

8.5. EHSV vo svojich vzťahoch s organizáciami občianskej spoločnosti na západnom Balkáne zaujal dvojitý prístup, a to regionálny a dvojstranný. Monitorovací výbor Západný Balkán, ktorý EHSV zriadil v roku 2014, je hlavným nástrojom na koordináciu činností EHSV v tomto regióne a monitorovanie zmien v politickej, hospodárskej a sociálnej situácii v partnerských krajinách na západnom Balkáne, ako aj vo vzťahoch medzi EÚ a západným Balkánom, vrátane oblasti práv žien. Fórum občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu patrí medzi činnosti monitorovacieho výboru. Na 6. fóre, ktoré sa konalo v júli 2017 v Sarajeve, sa diskutovalo o právach žien a posilnení ich postavenia a prijali sa odporúčania v tejto oblasti.

8.6. Európska komisia v oznámení o rozširovaní 2018 vyzvala orgány týchto krajín, aby s občianskou podporou prevzali zodpovednosť a splnili dobre známe podmienky pristúpenia. Inkluzívny a efektívny štruktúrovaný dialóg o prioritách reforiem s účasťou posilnenej občianskej spoločnosti by do veľkej miery prispel k úspechu všetkých transformačných opatrení. EÚ by preto mala vyvinúť väčšie úsilie na podporu a uľahčenie tohto dialógu.

V Bruseli 23. januára 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244(1999) a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

(2) EPRS. Briefing on Women in the Western Balkans (Správa o ženách na západnom Balkáne), júl 2018.

(3) Civil Society forum (CSF) of the Western Balkans Summit, Gender Issues in the Western Balkans (Fórum občianskej spoločnosti (CSF) samitu krajín západného Balkánu, Rodové otázky na západnom Balkáne), politická správa č. 4, apríl 2018, http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

(4) Hughson, 2014, Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina (Rodový profil krajiny Bosna a Hercegovina) a Brankovic, 2015, Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking (Viacsektorová spolupráca: Povinnosť alebo zbožné želanie). UNDP.

(5) Petricevic, I. 2012. Women’s Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration (Práva žien v krajinách západného Balkánu v kontexte európskej integrácie).

(6) Rada pre regionálnu spoluprácu, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Vyčkávanie: Hodnotenie hrozby vracajúcich sa zahraničných bojovníkov na západnom Balkáne a reakcia na ňu), november 2017, https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans.

(7) EPRS. Briefing on Women in the Western Balkans (Správa o ženách na západnom Balkáne), júl 2018.

(8) http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

(9) Regionálny projekt OSN Ženy.

(10) Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 68.

(11) Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 68.

(12) Európska komisia, SME Policy Index, Western Balkans and Turkey 2016, Assessing the implementation of the Small Business Act for Europe (Index politiky v oblasti MSP, západný Balkán a Turecko 2016, Posúdenie vykonávania iniciatívy Small Business Act pre Európu).

(13) Rozvojový program Organizácie Spojených národov, 2016.