ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.3.

EHSV vyzýva zástupcov orgánov verejnej správy na rôznych úrovniach, aby spoločne a so zapojením zástupcov občianskej spoločnosti a občanov pracovali na zlepšení mobility nielen v mestách, ale aj v širšom kontexte – v mestských funkčných oblastiach (zahŕňajúcich aj prímestské a vidiecke oblasti). Predovšetkým nabáda, aby sa vypracúvali plány udržateľnej mestskej mobility a plány udržateľnej mestskej logistiky, ako aj územné plány, ktoré budú presahovať hranice miest. Malo by sa to odraziť v práci na revízii transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) v súvislosti s mestskými uzlami. EHSV sa domnieva, že tieto uzly by mali fungovať ako jednotné kontaktné miesta.
3.5.

Konštatuje, že informácie, ktoré sa majú v tejto fáze vymieňať, sú do veľkej miery štandardizované, a preto opakuje svoj názor, že je dôležité ponechať primeraný priestor na miestne a podnikové riešenia, ak je to riadne odôvodnené a primerané, pričom treba zohľadniť možné vplyvy na vnútorný trh. EHSV sa domnieva, že to nepredstavuje problém, pokiaľ sú informácie vložené do navrhovaného systému v súlade so stanovenými normami.
3.1.2

Čo najväčšia transparentnosť trhov s cennými papiermi je potrebná práve aj nato, aby sa zabezpečil lepší prístup na kapitálové trhy pre malé a stredné podniky a všeobecnejšie pre retailových investorov. Je pravda, že v súčasnosti sú už všetky realizačné platformy povinné zverejňovať informácie napríklad o objeme, čase a cene transakcií. Avšak zbierať tieto údaje konsolidovaným spôsobom, a tým poskytnúť skutočný prehľad o trhu dokážu len veľké investičné spoločnosti, a aj to len so značným finančným úsilím. Nikto si preto dnes nemôže byť istý, že dosiahne skutočne najlepšiu cenu. Rozhodujúci je však jednoduchý prístup k spoľahlivým údajom o trhu. Týka sa to najmä informácií súvisiacich s udržateľnosťou, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie udržateľných finančných trhov v kontexte vykonávania Európskej zelenej dohody a ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu. To vytvára dôležité obsahové prepojenie na jednotné európske miesto prístupu a na uľahčenie poskytovania informácií súvisiacich s udržateľnosťou (ciele udržateľného rozvoja).
4.8

Primeraný a účinný spoločný rámec by sa určite nedosiahol osamotenými opatreniami jednotlivých členských štátov uplatňovanými so zreteľom na ich právne poriadky. V takom prípade by sa súčasná fragmentácia znásobovala a mohla by sa dokonca ešte zhoršiť viacerými nekoordinovanými opatreniami členských štátov.
3.2.

EHSV súhlasí s opatrením, ktorého cieľom je viac zosúladiť požiadavky na základnú a súhrnnú sieťovú infraštruktúru a umožniť, aby sa tieto dve kategórie zásadne odlíšili, a to stanovením lehoty do roku 2030 na realizáciu základnej siete, do roku 2040 pre tzv. rozšírenú základnú sieť a do roku 2050 pre súhrnnú sieť. Pokiaľ ide o termín do roku 2030, EHSV naďalej pochybuje o uskutočniteľnosti tohto cieľa, ako to vyjadril vo svojej hodnotiacej správe za rok 2020, no opakuje, že lehota by sa mala zachovať, aby sa vyvinul tlak na členské štáty.
2.3.

Navrhuje sa niekoľko zmien súčasnej smernice o energetickej hospodárnosti budov, a to konkrétne: — od roku 2030 musia mať všetky nové budovy nulové emisie; nové verejné budovy musia byť s nulovými emisiami už od roku 2027. — Od členských štátov sa teraz požaduje, aby zabezpečili, že všetky budovy vo vlastníctve verejných subjektov a všetky nebytové budovy sa do roku 2027 zmodernizujú aspoň na triedu energetickej hospodárnosti F a do roku 2030 aspoň na triedu E. Všetky obytné budovy sa tiež musia do roku 2030 modernizovať aspoň na triedu F a do roku 2033 aspoň na triedu E. Vzhľadom na nové nastavenie tried energetickej hospodárnosti sa na základe týchto požiadaviek dosiahne modernizácia viac ako 15 % fondu budov do roku 2033. — Povinnosť mať energetický certifikát sa rozširuje na budovy prechádzajúce významnou obnovou, budovy, pri ktorých dochádza k obnove nájomnej zmluvy, a všetky verejné budovy. Budovy alebo jednotky budovy, ktoré sa ponúkajú na predaj alebo prenájom, musia mať energetický certifikát, ktorý sa musí uviesť vo všetkých inzerátoch. — Národné plány obnovy budov budú plne začlenené do národných energetických a klimatických plánov s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a sledovanie pokroku, a to vrátane plánov postupného vyraďovania fosílnych palív na vykurovanie a chladenie najneskôr do roku 2040. — Pasport obnovy budovy poskytne spotrebiteľom prístup k informáciám a zníži ich náklady, čím sa uľahčí ich plánovanie a umožní postupná obnova smerom k úrovni nulových emisií. — Členské štáty sú vyzvané, aby zahrnuli aspekty obnovy do pravidiel verejného a súkromného financovania a vytvorili vhodné nástroje, najmä pre domácnosti s nízkymi príjmami. — Zavádza sa doložka o ukončení platnosti pre finančné stimuly na využívanie fosílnych palív v budovách. — Musí sa vytvoriť nabíjacia infraštruktúra pre elektrické vozidlá a parkovacie miesta pre bicykle.
3.10.

EHSV podporuje myšlienku, že využívanie ESAP a zverejňovanie niektorých informácií bude bezplatné. Náklady na licencie alebo na zhromažďovanie, generovanie a správu údajov by však mohli byť vysoké. Mali by sa zaviesť fiškálne stimuly a dotácie pre MSP s cieľom znížiť náklady na poskytovanie údajov, najmä pri povinnom podávaní správ. Investície do softvéru a hardvéru pre podniky a iné zainteresované strany na kapitálovom trhu musia byť podporované z fondov EÚ, aby sa umožnilo riadne využívanie ESAP a interakcia s ním. V tejto súvislosti je potrebné väčšie zapojenie na úrovni členských štátov. MSP by mali byť oslobodené od akýchkoľvek poplatkov bez ohľadu na to, koľko informácií sa zverejňuje. Pokiaľ sa uplatňujú poplatky, ich výška by mala byť transparentná a mala by sa stanoviť v priamej súvislosti s nákladmi na správu údajov.
3.4

EHSV konštatuje, že vykonávanie týchto návrhov by malo zabezpečiť stabilitu finančného trhu, ale nemalo by viesť k neodôvodniteľnému zvýšeniu kapitálových požiadaviek pre banky EÚ nad rámec toho, čo sa predpokladá v hodnotení Komisie. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že vplyv na kapitálové požiadavky, a to aj v prípade malých družstevných bánk a malých bánk, by nemal byť príliš zaťažujúci, a teda by nemal mať vplyv na ich konkurencieschopnosť, a zároveň dbala na zaistenie stability finančného trhu.
1.7

EHSV by súhlasil s „čiastočne otvorenými“ ELTIF (spolu s „uzavretými“) – t. j. ELTIF, ktoré môžu byť veľké a diverzifikované a môžu umožniť vyplácanie (a upísanie) po výpovednej lehote, samozrejme pod podmienkou, že sú tieto možnosti jasne vysvetlené v dokumentácii určenej klientom a sú pod dohľadom príslušného vnútroštátneho orgánu. Na zvýšenie svojej likvidity by ELTIF mali by mať možnosť investovať až do výšky 50 % (a prípadne ešte viac) do diverzifikovaných aktív v súlade s pravidlami PKIPCP. Výrazne by pomohlo aj ďalšie zvýšenie možnej úrovne investícií do iných fondov.
4.7.

Pokiaľ ide o prioritu posilnenia vidieka, Komisia vyzdvihuje rozhodovacie rámce komunít s úplnými rodovo a inak sociálne inkluzívnymi príležitosťami na inovatívne reakcie. Koordinované hlasy mladých obyvateľov vidieka treba vypočuť a títo mladí ľudia by do rozhodovania mali byť zapájaní na všetkých úrovniach verejnej správy. V rámci programu Erasmus+ by mali existovať osobitné príležitosti na rozvoj vodcovských schopností a lepšieho porozumenia medzi mladými ľuďmi na vidieku a v mestách. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj ženám , a to rozšírením možností zamestnania a odbornej prípravy a podporou opatrení na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom.
1.3.

EHSV zdôrazňuje, že nedostatky tejto smernice súvisia s jej transpozíciou a vykonávaním v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o značné rozdiely v sankciách, čo vo väčšine prípadov spôsobuje, že dostatočne neodrádzajú od zamestnávania príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, a migrantov vo všeobecnosti nemotivujú k tomu, aby spolupracovali s orgánmi, a to z dôvodu legitímnych a oprávnených obáv z repatriácie do krajiny pôvodu. Mechanizmy podávania sťažností zo strany migrantov sú vo všeobecnosti neúčinné vzhľadom na to, že chýbajú trvalo dostupné, podrobné, faktické a zmysluplné informácie v jazyku cieľovej skupiny, že kontroly sú obmedzené (z dôvodu chýbajúcich ľudských zdrojov) alebo neefektívne a že členské štáty nepredkladajú aktuálne a adekvátne správy a informácie, ktoré by umožnili pravidelné hodnotenie vykonávania smernice.
3.5.

S cieľom objasniť pre učiteľov a akademických pracovníkov na školách a univerzitách, čo vlastne predstavuje antisemitizmus, mala by sa im aj v praxi sprístupniť odborná príprava/vzdelávanie uvedené v stratégii a školy by sa mali prostredníctvom vzdelávacích organizácií a nástrojov financovania podporovať v tom, aby v tejto oblasti realizovali programy zamerané na zvyšovanie povedomia a rozširovanie poznatkov, do ktorých by boli zapojené židovské, občianske a náboženské organizácie, so zámerom bojovať proti popieraniu, skresľovaniu, relativizácii a banalizácii holokaustu a bojovať proti snahám o glorifikáciu nacistov a ich kolaborantov. Podobné programy by mohli byť súčasťou (integračných) kurzov pre migrantov. EHSV považuje za žiaduce a vhodné, aby sa členovia rozhodovacích orgánov EÚ a členských štátov mohli zúčastňovať aj na kurzoch odbornej prípravy, v rámci ktorých by mohli rozvíjať svoje kompetencie týkajúce sa židovskej komunity a iných menšín.
4.5.

EHSV tiež odporúča bližšie objasniť článok 2 ods. 5 návrhu smernice (zmena článku 40 smernice 2001/83/ES), pokiaľ ide o potrebu povolenia na veľkoobchodnú distribúciu v prípade vývozu/dovozu do Severného Írska pre podnik so sídlom v inej časti Spojeného kráľovstva ako v Severnom Írsku. Treba poznamenať, že by sa mala naďalej zabezpečiť možnosť dovozu liekov z miesta v Spojenom kráľovstve do Severného Írska, ak povolenie na veľkoobchodnú distribúciu vydal orgán Spojeného kráľovstva.
3.1.

EHSV považuje za vhodné a potrebné začleniť do právnych predpisov EÚ odporúčania, ktoré prijala komisia ICCAT na svojich výročných zasadnutiach v rokoch 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 a 2021, keďže EÚ je zmluvnou stranou dohovoru ICCAT a odrážalo by to rozsah jej právomocí a záväzný charakter týchto odporúčaní.
3.4.

EHSV by chcel poukázať na výhody nového legislatívneho rámca Európskej komisie v oblasti využívania harmonizovaných noriem na špecifikovanie regulačných požiadaviek. Rád by zdôraznil, že normami sa nemá presunúť regulačná právomoc do súkromného sektora. Európske normalizačné organizácie a medzinárodné normalizačné orgány by sa nemali zaoberať sociálno-politickými aspektmi, ktoré patria do pôsobnosti sociálnych partnerov a/alebo regulačného orgánu. EHSV zdôrazňuje, že najmä pri normalizácii služieb treba dôkladne zohľadniť demokratickú legitimizáciu. Obsah a zložitosť služieb sú mimoriadne rozmanité, pričom siahajú napr. od poštových služieb po zložité intelektuálne služby, a v prierezových normách túto rozmanitosť nemožno primerane zohľadniť.
3.10.

EHSV podporuje mechanizmy monitorovania a pravidelného hodnotenia, ale vzhľadom na uvedené skutočnosti odporúča zmeniť znenie a logiku takéhoto riešenia. Navrhuje sa zaviesť pravidelné hodnotenia v určitých intervaloch, napr. každých desať rokov. Nemalo by sa však vopred počítať s legislatívnymi opatreniami na základe záverov hodnotenia. Je dôležité, aby sa hodnotenie uskutočnilo za účasti tých, ktorí sú najviac zapojení do uplatňovania pravidiel v praxi. Preto sa tiež navrhuje, aby sa s orgánmi, ktoré riadia tieto záležitosti, neustále konzultovalo s cieľom zlepšiť bezpečnosť. Je to dôležité v súvislosti so zmenou klímy, ktorá spôsobuje výraznejšie zmeny počasia, v dôsledku čoho sú plavidlá často vystavené extrémnym podmienkam.
2.5.

Bolo to z veľkej časti spôsobené rastúcimi cenami plynu, ktoré mali na cenu elektriny deväťkrát väčší vplyv ako vplyv pozorovaného zvýšenia cien uhlíka za rovnaké obdobie. Úroveň skladovania plynu je nízka a EÚ zažíva celkovo najvyššiu úroveň čistej závislosti od dovozu energie za posledných 30 rokov (60,6 % v roku 2019 v porovnaní s 58,2 % v roku 2018 a 56 % v roku 2000). Je to tak napriek skutočnosti, že výslovným cieľom energetickej únie bolo a je znížiť túto závislosť. V správe o stave energetickej únie by sa nemali uvádzať len takéto negatívne údaje, ale malo by sa v nej vysvetliť aj to, prečo sa ani čiastočne nepodarilo dosiahnuť cieľ znížiť závislosť od dovozu.
1.5.

Počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 mnohé členské štáty zaviedli kontroly hraníc a iné obmedzenia slobody pohybu bez akejkoľvek snahy o koordináciu a riadne zdôvodnenie týchto obmedzení na európskej úrovni, a to aj napriek tomu, že – ako sa uviedlo v predchádzajúcom stanovisku –, zachovanie otvorených hraníc je kľúčové pre plnú funkčnosť jednotného trhu, obnovu a zvýšenie odolnosti a podporu európskej solidarity a identity. To takisto dokazuje potrebu rozhodovacieho mechanizmu „v reálnom čase“ na medziinštitucionálnej úrovni v krízových situáciách. EHSV v každom prípade plne podporuje stanovisko Komisie zachovať vnútorné hranice otvorené aj počas krízových situácií. Každé cestovné obmedzenie medzi štátmi schengenského priestoru uložené v dôsledku krízových situácií by malo byť dočasné a nemalo by presiahnuť možné cestovné obmedzenia v rámci členských štátov.
Pokiaľ ide konkrétne o videokonferencie, ktoré sa v mnohých krajinách systematicky zavádzajú, a to aj na účely justičnej spolupráce, je potrebné poznamenať, že podľa Európskeho súdu pre ľudské práva síce účasť odporcu na konaní prostredníctvom videokonferencie nie je v rozpore s dohovorom, videokonferencie sa však musia používať na legitímny účel ( 10 ) . Súdy využívajúce videokonferencie by preto mali naďalej zlepšovať kvalitu videokonferencií a presadzovať šifrovanie videosignálu, aby sa zabránilo odpočúvaniu. Poradný výbor európskych sudcov (CCJE) vo svojom stanovisku č. (2011) 14 o justícii a informačných technológiách zdôrazňuje, že zavádzanie informačných technológií na súdoch v Európe by nemalo ohroziť ľudské a symbolické hodnoty justície. Ak užívatelia vnímajú justíciu ako čisto technickú záležitosť, bez jej skutočnej a zásadnej funkcie, hrozí jej dehumanizácia.
3.4.2.

Pojem „kvalita“ by preto mal odrážať naše ciele v oblasti udržateľnosti a mal by sa v tomto zmysle vymedziť na európskej úrovni. Pojem „udržateľný výrobok“ by sa mal tiež definovať na európskej úrovni, čím by sa prispelo k rovnakému zaobchádzaniu so subjektmi a k odstráneniu environmentálne klamlivých vyhlásení ( greenwashing ). V tomto zmysle EHSV podporuje prácu Komisie na spoločných a transparentných vedeckých metodikách na vymedzenie udržateľnosti výrobkov, služieb, budov atď.
1.10.

Pre úspech politiky súdržnosti je nevyhnutné, aby boli do jej vykonávania v čo najširšej miere zapojené subjekty sociálneho hospodárstva, najmä tie, ktoré poskytujú služby všeobecného záujmu, a to aj osobám so zdravotným postihnutím a iným sociálne znevýhodneným skupinám, a zabezpečujú v spolupráci so zamestnancami a dobrovoľníkmi vysokú mieru sociálnej účasti a spravodlivosti a podporujú digitálnu transformáciu a ochranu životného prostredia. Týmto subjektom by sa mali poskytnúť priaznivé podmienky pre rozvoj prostredníctvom osobitnej finančnej podpory z európskych fondov a zaistením zvýhodneného zaobchádzania v pravidlách verejného obstarávania, ako aj zjednodušenia pravidiel, výrazného zníženia neodôvodnených kontrol a zrušenia byrokratických požiadaviek v jednotlivých členských štátoch.
5.2.4.

EHSV navrhuje, aby sa ku každému zo siedmich špecifických cieľov pridali niektoré prvky, a to takto: — s cieľom lepšie riešiť užívanie viacerých drog, t. j. návykového užívania iných látok v súvislosti s užívaním drog, a zamerať sa na jeho monitorovanie by agentúra EUDA mala zvážiť, že užívanie viacerých látok by je medzi užívateľmi drog veľmi rozšírené a má škodlivý vplyv na verejné zdravie. Účinné riešenie tejto problematiky si vyžaduje úzku spoluprácu na regionálnej a miestnej úrovni a priame zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, — osobitná podpora pre národné kontaktné miesta s cieľom vypracovať posúdenia hrozieb a nástroje na informovanie pracovníkov, ktorí sú v kontakte s osobami užívajúcimi drogy, o novom vývoji v oblasti nelegálnych drog, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť verejné zdravie a bezpečnosť, keďže sú v prvej línii pri zvyšovaní pripravenosti EÚ reagovať na nové hrozby, — vytvorenie siete forenzných a toxikologických laboratórií, v ktorej by sa zoskupovali vnútroštátne laboratóriá. Sieť by podporovala výmenu informácií o novom vývoji a trendoch a podporovala by odbornú prípravu forenzných znalcov v oblasti drog. V záujme dosiahnutia úspor z rozsahu EHSV víta myšlienku siete virtuálnych laboratórií, ktoré by mohli vybudovať aj zoskupenia členských štátov na základe svojej geografickej blízkosti alebo podobných rizikových profilov, pokiaľ ide o dovoz a šírenie drog, — úloha siete Reitox by sa mala posilniť, aby poskytovala spoľahlivú databázu na vytváranie účinných informačných a preventívnych stratégií, a mala by mať možnosť vydávať varovania v prípade, že sa na trhu sprístupnia obzvlášť nebezpečné látky. EHSV vidí príležitosť na optimalizáciu procesu zberu údajov členskými štátmi v zavedení jednotnej vedeckej metodiky vrátane automatizovaného procesu poskytovania údajov členskými štátmi, ako aj v prepojení príslušných registrov a databáz, — rozvíjať preventívne a osvetové kampane na úrovni EÚ týkajúce sa nelegálnych drog, čo umožní agentúre EUDA konať na základe analýz, ktoré vypracuje. Agentúra EUDA by takisto mala byť schopná podporovať členské štáty pri príprave vnútroštátnych kampaní a môže v úzkej spolupráci s agentúrou EMA navrhnúť štandardné vizuálne označenia, ktoré by mali byť povinné na obaloch liekov obsahujúcich omamné látky, — viesť výskum a vykonávať podporu nielen v otázkach súvisiacich so zdravím, ale aj v súvislosti s trhmi s drogami a ponukou drog, a tým komplexnejšie riešiť problematiku drog, — zohrávať silnejšiu medzinárodnú úlohu a podporovať vedúcu úlohu EÚ v protidrogovej politike na multilaterálnej úrovni.
2.5.

V návrhu Komisie sú komplexne identifikované charakteristiky, ktoré môžu byť spoločné pre jednotlivcov a skupiny vystavené nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti: rasa, etnická príslušnosť, jazyk, náboženské vyznanie, národnosť, vek, pohlavie, sexuálna orientácia, rodová identita, rodové vyjadrenie, pohlavné znaky alebo akékoľvek iné základné charakteristiky či kombinácia takýchto charakteristík. Tieto charakteristiky by sa mali doplniť tiež o ideologické a politické dôvody, ako aj iné presvedčenie a hodnoty na základe svedomia. EHSV sa domnieva, že by sa mali zmapovať aj riziká a hrozby, ktoré by sa mali riešiť s prihliadnutím na ich sociálny a kultúrny kontext. Existujúce a nové výskumy by mohli ukázať, aké sú najčastejšie situácie, v ktorých dochádza k nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti.
2.5.

EHSV súhlasí s týmito zásadami a nabáda Komisiu a členské štáty, aby prijali odvážnejšie a koordinovanejšie iniciatívy na stanovenie spoločného a koordinovaného právneho rámca pre sociálne hospodárstvo, ktorý by konsolidoval tri uvedené zásady, a zabránil tak nejasnostiam a neistote. Vymedzenie, ktoré by identifikovalo rôzne medzičasom konsolidované organizačné a podnikateľské modely, by tiež umožnilo dosiahnuť cieľ poskytnúť združeniam, vzájomným spoločnostiam a nadáciám európsky štatút, a to najmä tým, ktoré potrebujú pôsobiť v cezhraničnom rozmere.
1.7.

Hoci EHSV súhlasí s Európskou komisiou, pokiaľ ide o cieľ dosiahnuť nezávislosť od ruského plynu, poukazuje na to, že pre európske hospodárstvo a spoločnosť bude mimoriadne náročné znížiť do konca tohto roka dopyt po ruskom plyne o dve tretiny. Znamená to na jednej strane diverzifikáciu, a to predovšetkým v krátkodobom horizonte prostredníctvom LNG a biometánu a na druhej strane prostredníctvom energetickej efektívnosti a rozširovania obnoviteľných zdrojov energie. Zmena závislosti od jedného dodávateľa a od zdroja energie, ktorý má veľký podiel na energetickom mixe EÚ, je zložitou otázkou a nemôže sa udiať zo dňa na deň. Z krátkodobého hľadiska to znamená, že by sa mali bez predsudkov využívať všetky dostupné zdroje energie, pričom treba uprednostňovať dostupné obnoviteľné zdroje, aby sa zabránilo výpadkom prúdu a sociálnym nepokojom.
3.1.3.

Ak členský štát nemôže splniť cieľ naplnenia z dôvodu špecifických technických vlastností, informuje o tom Komisiu do 1. novembra a uvedie dôvody omeškania. Podľa názoru EHSV je novembrový termín na oznámenie omeškania príliš neskorý. V novembri je už vykurovacia sezóna naplno rozbehnutá a omeškanie v ktoromkoľvek členskom štáte môže ohroziť európske úsilie a spôsobiť cenové otrasy. EHSV preto odporúča, aby sa lehota na oznámenie omeškania posunula najneskôr na október. Členské štáty by sa zároveň mali nabádať, aby splnili povinné ciele čo najskôr, ako to bude technicky možné, a nie do decembra.
1.12.

EHSV žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby aktívne zapájali sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a organizácie občianskej spoločnosti do ďalšieho rozvoja iniciatív a činností Komisie v rámci tejto stratégie a do ich vykonávania na úrovni členských štátov. Je to dôležité s cieľom zabezpečiť, že študenti získajú zručnosti potrebné na to, aby sa stali občanmi demokracie a aby mali prístup ku kvalitným pracovným miestam v rámci súbežnej transformácie. Demokratická správa vecí verejných a účinný sociálny dialóg sú nevyhnutné na zlepšenie situácie študentov, akademickej slobody, trvalého postavenia a pracovných podmienok zamestnancov a inštitucionálnej autonómie. EHSV žiada Európsku komisiu, aby sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a organizácie občianskej spoločnosti zapojila do vytvárania európskych kritérií na udeľovanie európskych diplomov.
4.3.1.

Vzhľadom na to, že nejednoznačnosť pojmu „podstatná škoda“ v starej smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu bola identifikovaná ako hlavná prekážka účinného vyšetrovania a trestného stíhania, sa EHSV domnieva, že navrhované prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní, či ide o podstatnú škodu, sú nepostačujúce, a rovnako sa nazdáva, že môžu byť potrebné ďalšie usmernenia a že jasnejšie by bolo, ak by sa pojem „podstatná škoda“ vymedzil samostatne. Mohlo by to významne prispieť k veľmi potrebnej úplnej vnútornej harmonizácii vymedzení, parametrov a chápania v rámci smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu.
4.7

EHSV žiada, aby bol návrh jasnejší, pokiaľ ide o skupiny a povinnosti náležitej starostlivosti. Zdá sa, že súčasné znenie, konkrétne vymedzenie „spoločnosti“ (článok 3 písm. a)), naznačuje, že požiadavky smernice sa uplatňujú skôr na jednotlivé spoločnosti, než na skupiny spoločností. Znamenalo by to, že spoločnosť z členského štátu s dcérskymi spoločnosťami spadajúcimi do rozsahu pôsobnosti smernice, ktoré pôsobia v iných členských štátoch, sa musí riadiť rozhodnutiami niekoľkých rôznych orgánov dohľadu, čo je v praxi zložité a ťažkopádnejšie. Skupinové riešenie predstavuje viaceré výhody, ako je väčšia súdržnosť, pokiaľ ide o mechanizmy zverejňovania, postupy podávania správ, vybavovanie správ/sťažností, odbornú prípravu a informovanosť v rámci spoločnosti. Potvrdzuje to návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov (CSRD), v ktorej sa stanovuje výnimka pre dcérske spoločnosti, ak existuje podávanie správ na úrovni skupiny. Skupinové riešenie je vhodnejšie na zvládnutie rozdielov vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú počas transpozície tejto smernice vo všetkých 27 členských štátoch, a môže slúžiť na zosúladenie alebo dokonca prekročenie najvyššieho menovateľa. Z týchto dôvodov sa EHSV domnieva, že by sa malo uprednostňovať skupinové riešenie náležitej starostlivosti.