PRÍLOHA

Stanovisko poradnej komisie pre priemyselné zmeny (CCMI) – Akt o čipoch pre Európu: dôsledky európskeho aktu o čipoch pre výrobu v odvetví obrany, letectva a kozmonautiky (doplňujúce stanovisko k stanovisku INT/984) Spravodajca: Maurizio MENSI Spoluspravodajca: Jan PIE Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 18. 1. 2022 Právny základ článok 37 ods. 2 rokovacieho poriadku doplňujúce stanovisko Príslušná sekcia poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) Prijaté v sekcii 13. 5. 2022 1. Závery a odporúčania 1.1. EHSV sa domnieva, že polovodiče sú ústredným prvkom modernej geopolitiky a vedúceho postavenia v oblasti technológií a priemyslu. Podpora najmodernejšieho európskeho ekosystému polovodičov a odolných dodávateľských reťazcov je preto nevyhnutná pre strategickú autonómiu, technologickú suverenitu, odolnosť a priemyselnú konkurencieschopnosť EÚ, a to aj v strategických odvetviach obrany, letectva a kozmonautiky. EHSV preto plne podporuje ambiciózne ciele európskeho aktu o čipoch. 1.2. EHSV sa domnieva, že na dosiahnutie ambicióznych cieľov EÚ v oblasti polovodičov je potrebných viac zdrojov, než sa v súčasnosti plánuje. V záujme čo najlepšieho využitia svojich obmedzených zdrojov by EÚ mala zvážiť aj uprednostňovanie konkrétnych technológií alebo segmentov hodnotového reťazca a vyvíjať ďalšie úsilie spolu s podobne zmýšľajúcimi partnermi. 1.3. EHSV je pevne presvedčený, že európsky akt o čipoch by mal zabezpečiť najmä podporu obranného, leteckého a kozmického priemyslu vzhľadom na ich strategický význam a štatút kritických odvetví bez ohľadu na veľkosť ich trhu. To by sa malo zohľadniť vo všetkých pilieroch iniciatívy, a to aj stimulovaním navrhovania nových čipov, ktoré spĺňajú požiadavky špecifické pre obranu, letectvo a kozmonautiku. Osobitné opatrenia by zahŕňali prioritný prístup k pilotným linkám a možnosť uprednostniť v integrovaných výrobných zariadeniach a otvorených zákazkových továrňach EÚ aj mimo „krízového režimu“ objednávky z kritických odvetví. 1.4. EHSV sa domnieva, že priemyselné subjekty z odvetvia polovodičov a kritických odberateľských odvetví by mali byť plnoprávnymi členmi Európskej rady pre polovodiče a jej podporných orgánov, aby sa zabezpečila maximálna koordinácia medzi tvorcami politík a aktérmi na dodávateľskom a odberateľskom trhu. 1.5. EHSV sa nazdáva, že investície do výroby moderných a vyspelých čipov v Európe sú potrebné na zabezpečenie odolných dodávateľských reťazcov pre výrobu v obrannom, leteckom a kozmickom priemysle, a že inovácie by sa mali podporovať pre všetky druhy polovodičov, ktoré európsky priemysel potrebuje. 1.6. EHSV sa domnieva, že stratégia EÚ by mala zahŕňať osobitné opatrenia na riešenie otázky dodávok surovín. 1.7. EHSV vyjadruje názor, že s cieľom zabrániť škodlivým pretekom v poskytovaní dotácií by sa financovanie malo čo najviac koordinovať na úrovni EÚ, zatiaľ čo mechanizmus kontroly štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ by sa mal upraviť tak, aby sa zabezpečila predvídateľnosť a súlad s ostatnými cieľmi EÚ. 1.8. EHSV sa domnieva, že štátna pomoc by sa mala poskytovať integrovaným výrobným zariadeniam a otvoreným zákazkovým továrňam EÚ, z ktorých majú priamy prospech viaceré členské štáty, a že verejná podpora by sa mohla zamerať na iniciatívy, ktoré sú úzko spojené s ekologicky vhodnými aplikáciami. 1.9. EHSV sa nazdáva, že zber údajov na monitorovanie dodávateľských reťazcov a predvídanie budúcich kríz by mal vykonávať jeden orgán na úrovni EÚ. 1.10. EHSV podporuje vytvorenie rámca správy údajov, ktorý by zahŕňal transparentnosť údajov, interoperabilitu, spoločné využívanie, prístup a bezpečnosť. 1.11. EHSV sa domnieva, že obranný, letecký a kozmický priemysel by sa ako strategické odvetvia mali pri vypracovaní certifikačných procesov uprednostniť, pričom v rámci iniciatívy Čipy pre Európu by sa mohol podporiť vývoj spoločných vojenských a civilných noriem v kontexte európskej normalizačnej stratégie. 1.12. EHSV sa domnieva, že európsky akt o čipoch musí byť koherentný a jasne prepojený so všetkými ostatnými politickými nástrojmi EÚ a členských štátov so súvisiacimi cieľmi vrátane Priemyselnej aliancie pre procesory a polovodičové technológie, Monitorovacieho strediska pre kritické technológie a Európskej aliancie pre suroviny. 1.13. EHSV víta európsky akt o čipoch a vyzýva na bezodkladné začatie rokovaní o iniciatíve a na jej rýchle, ambiciózne a účinné vykonávanie. 2. Súvislosti 2.1. V čoraz digitalizovanejšom svete sú polovodiče základnou zložkou mnohých hospodárskych odvetví a oblastí života. Umožňujú fungovanie všetkých digitálnych produktov a rozvoj kľúčových technológií budúcnosti, ako je umelá inteligencia, 5G a cloud/edge computing, a sú súčasťou kritických infraštruktúr, ktoré podporujú naše spoločnosti. 2.2. Polovodiče sú dôležité aj pre výrobu v obrannom, leteckom a kozmickom priemysle. Sofistikované systémy, na ktoré sa európske vojenské sily a iní koncoví používatelia čoraz viac spoliehajú, obsahujú čipy všetkých druhov vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v komerčných produktoch. Zatiaľ čo výroba komerčných čipov sa zameriava na nákladovú efektívnosť vo veľkých objemoch, obranný, letecký a kozmický priemysel potrebujú malé objemy a kladú dôraz na trvanlivosť, spoľahlivosť a bezpečnosť informácií. Odvetvia obranného, leteckého a kozmického priemyslu tvorili v roku 2020 spolu približne 1 % celosvetového trhu s čipmi ( 1 ) 2.3. Globálne zrýchlenie digitálnej transformácie stimuluje rastúci dopyt po všetkých typoch polovodičov vo všetkých priemyselných odvetviach, ktorý by sa mal do roku 2030 zdvojnásobiť. Vypuknutie pandémie koronavírusu zväčšilo dopyt a narušilo globálne dodávateľské reťazce a výrazné narušenie dodávok odvtedy postihuje všetky odberateľské priemyselné odvetvia na celom svete. To viedlo k dlhým oneskoreniam dodávok, rušeniu objednávok a odstaveniu tovární s vážnymi hospodárskymi dôsledkami. Napríklad pomer podľa PMI sa pri nových objednávkach a dodacích lehotách v prípade výrobcov v eurozóne v rokoch 2019 až 2021 viac ako strojnásobil, najmä v odvetviach, ktoré používajú polovodiče vo výrobe (napr. automatické, technologické zariadenia), zatiaľ čo výroba motorových vozidiel v eurozóne v období od novembra 2020 do marca 2021 klesla o 18,2 % ( 2 ) 2.4. Tento vývoj odhalil závislosť Európy od malého počtu zahraničných dodávateľov čipov a komponentov a z toho vyplývajúcu zraniteľnosť Európy voči narušeniam dodávateľského reťazca. Túto zraniteľnosť vážne pociťuje najmä obranný, letecký a kozmický priemysel Únie. Výrobcovia čipov, ktorí nie sú schopní uspokojiť rastúci celosvetový dopyt a sú motivovaní trhovou logikou, uprednostňujú domáce trhy a odvetvia s vysokým objemom výroby, pričom zvyšok zostáva nedostatočne zásobovaný. 2.5. Keďže čipy sú ústredným prvkom našich hospodárstiev, narušenia dodávateľského reťazca predstavujú hospodársku a potenciálne sociálnu výzvu. Pokiaľ však ide o strategické odvetvia, ako je obranný, letecký a kozmický priemysel, závislosť sa stáva aj bezpečnostným problémom, pretože ohrozuje dodávky výrobkov pre obranu, letectvo a kozmonautiku v EÚ. 2.6. Spôsobuje to veľké problémy v kontexte rastúceho geopolitického napätia a využívanie obchodných a technologických tokov ako zbrane, v dôsledku čoho sú polovodiče kritické z geopolitického hľadiska. V dôsledku toho sa popredné ekonomiky intenzívne snažia posilniť svoje výrobné kapacity a zmenšiť svoju závislosť. Napríklad USA plánujú do roku 2026 investovať 52 miliárd USD do svojho ekosystému polovodičov, Čína chce zmobilizovať 150 miliárd USD na dosiahnutie 70 % sebestačnosti do roku 2025 a Južná Kórea plánuje zmobilizovať do roku 2030 súkromné investície až do výšky 450 miliárd USD. 2.7. V tejto súvislosti musí EÚ naliehavo zmenšiť svoju závislosť, zväčšiť konkurencieschopnosť a posilniť bezpečnosť dodávok čipov upevnením svojej pozície v globálnom dodávateľskom reťazci. Tento cieľ je obzvlášť dôležitý pre strategické odvetvia, ako je obrana, letectvo a kozmonautika. Vzhľadom na značnú komplexnosť, náklady a prekážky vstupu na trh je sebestačnosť vo výrobe polovodičov nereálna aj nežiaduca. Posilnenie medzinárodných partnerstiev bude preto kľúčom k zväčšeniu bezpečnosti dodávok v Európe. 2.8. V priemyselnej stratégii z roku 2020 Komisia uznala polovodiče za strategickú priemyselnú oblasť, v ktorej by sa mala riešiť závislosť Európy. V digitálnom kompase z roku 2021 sa stanovil cieľ zdvojnásobiť podiel Európy na celosvetovej výrobe špičkových a udržateľných čipov na 20 % do roku 2030. Predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie v roku 2021 oznámila európsky akt o čipoch zameraný na vytvorenie najmodernejšieho európskeho ekosystému čipov. Európska rada napokon v marci 2022 opätovne potvrdila význam tejto iniciatívy a vyzvala na zmenšenie strategických závislostí EÚ vo veľmi citlivých oblastiach vrátane polovodičov. 3. Všeobecné pripomienky 3.1. Vízia 3.1.1. Hoci je Európa silná v niektorých segmentoch hodnotového reťazca čipov (napr. výskum a vývoj, výrobné zariadenia), musí posilniť svoju pozíciu v celom reťazci. EHSV preto víta cieľ Európskej komisie využiť existujúce silné stránky na preklenutie medzier „od laboratória po výrobu“. 3.1.2. EHSV sa obáva, že európska stratégia sa dostatočne nezaoberá otázkou surovín, ktorá je kľúčovým rozmerom bezpečnosti dodávok a v ktorej je Európa závislá od tretích krajín, pokiaľ ide o určité vstupy (napr. fotorezistentné materiály, kremíkový kov). Európsky akt o čipoch by mal obsahovať osobitné opatrenia na riešenie tohto rizika vrátane odkazov na Európsku alianciu pre suroviny. 3.1.3. EHSV plne podporuje cieľ posilniť výrobu špičkových a udržateľných polovodičov v Európe. Kritické odvetvia vrátane výroby v obrannom, leteckom a kozmickom priemysle však potrebujú aj čipy staršej generácie. EHSV sa preto domnieva, že na zabezpečenie odolných dodávateľských reťazcov sú potrebné investície do výroby moderných a vyspelých čipov. 3.1.4. EHSV je pevne presvedčený, že silné zapojenie celého ekosystému vrátane startupov, rozširujúcich sa podnikov a MSP, ako aj väčších podnikov, je nevyhnutné na podporu budovania rozsiahlych technologických kapacít a inovácií v celej Únii. 3.2. Investície 3.2.1. Európska komisia na dosiahnutie cieľov svojej stratégie v oblasti čipov plánuje investície do uskutočňovania cieľov politiky vo výške približne 43 miliárd EUR do roku 2030 vrátane 11 miliárd EUR verejných investícií v rámci iniciatívy Čipy pre Európu. Je však potrebné omnoho lepšie objasniť zdroje a výšku financovania, využívanie existujúcich rozpočtových prostriedkov a ciele, ktoré sa majú podporiť v rámci každého rozpočtového riadku. 3.2.2. EHSV vyjadruje pochybnosti v súvislosti s tým, či objem verejných investícií predpokladaný v stratégii EÚ pre čipy, z ktorých niektoré už boli vyčlenené na opatrenia v oblasti mikroelektroniky, zodpovedá úrovni jeho ambícií. Priemyselní konkurenti EÚ poskytovali a naďalej poskytujú oveľa väčšiu podporu svojim ekosystémom polovodičov, ktoré už majú lepšie postavenie v globálnom hodnotovom reťazci. EHSV sa preto domnieva, že na dosiahnutie stanovených cieľov ambicióznej iniciatívy je potrebných viac zdrojov, než sa v súčasnosti predpokladá, a to tak z hľadiska podielu na trhu, ako aj z hľadiska časového rámca. Zníženie administratívneho zaťaženia spojeného s prístupom k týmto zdrojom by sa malo považovať za prioritu. 3.2.3. V záujme čo najefektívnejšieho využitia svojich obmedzených zdrojov by EÚ mala zvážiť aj uprednostňovanie konkrétnych technológií alebo segmentov hodnotového reťazca. Koordinácia s podobne zmýšľajúcimi partnermi v tejto súvislosti by mohla zabezpečiť komplementárnosť a zabrániť zdvojovaniu úsilia. 3.2.4. EHSV sa takisto domnieva, že prerozdelenie rozpočtových prostriedkov z programov Horizont Európa a Digitálna Európa by nemalo spôsobiť, že iné prioritné oblasti, ako je kozmonautika, umelá inteligencia a kybernetická bezpečnosť, nebudú mať dostatočné zdroje na dosiahnutie vlastných špecifických cieľov. Zároveň by sa nemali prerozdeľovať žiadne prostriedky z Európskeho obranného fondu, pretože by sa tým znížili už aj tak obmedzené zdroje na podporu strategického odvetvia obrany. 3.3. Kritické odvetvia 3.3.1. V európskom akte o čipoch sa uznáva význam „kritických odvetví“ vrátane obranného, leteckého a kozmického priemyslu a stanovuje sa v ňom ich prioritné postavenie v prípade závažného prerušenia dodávok. EHSV víta tento strategický prístup, keďže odráža kľúčovú úlohu týchto odvetví v oblasti bezpečnosti a odolnosti našich spoločností. 3.3.2. EHSV sa však domnieva, že pojem „kritické odvetvia“ by sa mal zohľadniť vo všetkých pilieroch iniciatívy. Iniciatíva Čipy pre Európu by mala obsahovať osobitné opatrenia na podporu kritických odvetví vrátane prednostného prístupu k pilotným linkám, zatiaľ čo integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne EÚ by mali vyhradiť určité minimum svojej celkovej výrobnej kapacity na pokrytie dopytu v týchto odvetviach. 3.4. Strategický význam obranného, leteckého a kozmického priemyslu 3.4.1. EHSV je pevne presvedčený, že európsky akt o čipoch by mal zabezpečiť podporu obranného, leteckého a kozmického priemyslu vzhľadom na ich strategický význam a štatút kritických odvetví. Podpora by mala zohľadňovať osobitosti týchto odvetví vrátane ich malého podielu na trhu a obmedzenej schopnosti ovplyvňovať súvisiace investície a trhové rozhodnutia. 3.4.2. Vzhľadom na tieto osobitosti si zaistenie bezpečnosti dodávok pre tieto odvetvia vyžaduje primeranú rovnováhu medzi trhovo orientovaným prístupom založeným na objeme a strategickým prístupom založeným na kritickosti. Táto rovnováha by sa mala prejaviť najmä prostredníctvom relatívnej prioritizácie objednávok adresovaných výrobným zariadeniam a prideľovaní výrobkov na základe spoločných nákupov, kde by výroba v odvetví obranného, leteckého a kozmického priemyslu konkurovala oveľa väčším priemyselným odvetviam. 3.5. Životné prostredie 3.5.1. EHSV sa domnieva, že európsky akt o čipoch by sa mal plne zosúladiť so strategickým cieľom EÚ, ktorým je zelené a udržateľné hospodárstvo EÚ do roku 2030, a podporovať ho. Na tento účel by sa mal posilniť výskum vplyvu iniciatív v oblasti polovodičov na životné prostredie, aby sa získali podrobné poznatky o environmentálnom vplyve celého hodnotového reťazca, a nielen konečného výrobku. 3.5.2. Verejná podpora by sa preto mala zamerať na iniciatívy v oblasti polovodičov, ktoré sú úzko spojené s ekologicky vhodnými aplikáciami, a to aj poskytovaním lepších podmienok pre udelenie verejnej podpory podnikom, ktoré vyvíjajú takéto produkty. 3.6. Riadenie 3.6.1. Zainteresované strany z tohto odvetvia majú najlepšiu pozíciu na monitorovanie trendov na trhu a posúdenie možných riešení v prípade prerušenia dodávok. EHSV je preto pevne presvedčený, že tieto zainteresované strany, najmä z odvetvia polovodičov a kritických odvetví, by mali byť úzko zapojené do riadenia stratégie čipov, a to zároveň ako riadni členovia Európskej rady pre polovodiče a jej podporných skupín. Zapojením odberateľských a dodávateľských odvetví sa zlepší aj ich koordinácia, čím sa priemyslu umožní riešiť prerušenia dodávok bez rozsiahlych trhových zásahov. 3.7. Súdržnosť 3.7.1. Na čipy sa už zameriavajú viaceré politické nástroje na úrovni EÚ, ako sú Horizont Európa, Digitálna Európa, Priemyselná aliancia pre procesory a polovodičové technológie a Monitorovacie stredisko pre kritické technológie. Európska aliancia pre suroviny sa tiež zaoberá súvisiacimi témami. S cieľom maximalizovať celkovú účinnosť a efektívnosť musia byť tieto nástroje a európsky akt o čipoch plne zosúladené a jasne prepojené. Bude potrebná koordinácia medzi iniciatívami na úrovni EÚ a projektmi, ktoré členské štáty aktívne pripravujú. 4. Konkrétne pripomienky 4.1. Posilnenie vedúceho postavenia v oblasti výskumu a technológií 4.1.1. EHSV víta zámer Európskej komisie podporovať technológie novej generácie, ako sú tranzistory s veľkosťou menej ako 2 nm, prelomové technológie pre umelú inteligenciu a kvantové čipy. Tieto technológie majú veľký potenciál pri riešení budúcich potrieb strategických priemyselných odvetví vrátane obranného, leteckého a kozmického priemyslu, a preto je nevyhnutné urýchlene rozvíjať a chrániť európske duševné vlastníctvo v týchto oblastiach. 4.1.2. Európske odberateľské odvetvia vrátane obranného, leteckého a kozmického priemyslu si zároveň budú naďalej vyžadovať špecializované čipy s väčšími veľkosťami prvkov. Európsky akt o čipoch by sa preto nemal zameriavať výlučne na najmenšie čipy, ale mal by podporovať inovácie pre všetky potrebné typy čipov. 4.2. Vedúce postavenie v navrhovaní, výrobe a balení 4.2.1. EHSV víta dôraz, ktorý sa v rámci iniciatívy Čipy pre Európu kladie na úzku spoluprácu medzi dodávateľskými a odberateľskými subjektmi, ako aj plánovanú poradnú úlohu Priemyselnej aliancie pre procesory a polovodičové technológie, čo pomôže zabezpečiť súdržnosť úsilia. 4.2.2. EHSV je pevne presvedčený, že pre odolnosť a autonómiu európskeho obranného, leteckého a kozmického priemyslu je mimoriadne dôležité, aby bola EÚ schopná navrhovať elektroniku budúcnosti, a to aj pokiaľ ide o také prvky, ako je kybernetická ochrana, spôsobilosti v oblasti umelej inteligencie, modularita a opakované použitie. 4.2.3. EHSV plne podporuje vytvorenie inovatívnych pilotných liniek pre prototypy. S cieľom podporiť synergie medzi komerčnou výrobou a strategicky dôležitou výrobou v obrannom, leteckom a kozmickom priemysle by sa pri navrhovaní čipov vyvinutých v tejto súvislosti mali zohľadniť jedinečné požiadavky týchto odvetví. Návrhy, ktorých cieľom je pokryť potreby obranného leteckého a kozmického priemyslu, by takisto mali mať prednostnú možnosť realizácie v pilotných linkách. 4.2.4. EHSV sa domnieva, že obranný, letecký a kozmický priemysel by sa ako strategické odvetvia mali pri vypracovaní certifikačných procesov uprednostniť. Vývoj noriem bude kľúčový. S cieľom maximalizovať potenciál synergií by sa v rámci iniciatívy Čipy pre Európu mohol podporiť vývoj spoločných vojenských a civilných noriem v kontexte európskej normalizačnej stratégie. 4.3. Posilnenie európskeho ekosystému a zaistenie bezpečnosti dodávok 4.3.1. EHSV súhlasí s tým, že na stimulovanie rozsiahlych súkromných investícií potrebných na posilnenie európskej výrobnej kapacity bude potrebná značná a rýchla verejná podpora. Kľúčom k prilákaniu týchto investícií bude zabezpečenie právnej istoty a zmenšenie byrokracie v maximálnej možnej miere. Je preto nevyhnutné jasne vymedziť kritériá na určenie integrovaných výrobných zariadení a otvorených zákazkových tovární EÚ a na schvaľovanie štátnej pomoci a zjednodušiť administratívne postupy. Mali by sa určiť aj kritériá koordinácie rôznych dostupných podporných opatrení, aby sa zabezpečilo účinné a nediskriminačné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci. 4.3.2. EHSV víta skutočnosť, že zásada priekopníctva zabezpečuje podporu inovácií nielen z hľadiska technologického uzla, ale aj z hľadiska technológie, výkonnosti a udržateľnosti procesu. Mohla by sa zaviesť doplnková zásada celoeurópskeho rámca s cieľom uznať zariadenia, ktoré sú priamo prínosné pre viaceré štáty (napr. tým, že sa zaviažu voči dodávateľským podnikom z viacerých členských štátov za rovnakých podmienok). 4.3.3. S cieľom zabrániť nákladným pretekom v poskytovaní dotácií medzi členskými štátmi EHSV navrhuje čo najviac koordinovať verejné financovanie na úrovni EÚ (využitím spoločného podniku a rámca dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, ako aj koordináciou kapitol národných plánov podpory obnovy a odolnosti venovaných digitalizácii, v rámci ktorých by sa malo vyčleniť 20 % alebo 145 miliárd EUR na digitálnu transformáciu). Úprava uplatňovania mechanizmu kontroly štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ by mala umožniť rýchlejšie a predvídateľnejšie posúdenie verejnej podpory. Výbor v tejto súvislosti konštatuje, že napríklad dočasný rámec v situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 sa ukázal ako úspešný pri zabezpečovaní včasnej a primeranej podpory, rovnako ako usmernenia pre podporu širokopásmového pripojenia. Zatiaľ čo verejnú podporu pre integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne v EÚ možno poskytnúť až do výšky 100 % chýbajúcich finančných prostriedkov, vítané sú ďalšie usmernenia pre analýzu. Napríklad integrované výrobné zariadenia a otvorené zákazkové továrne v EÚ, ktoré tiež spĺňajú celoeurópske kritérium, by mohli byť oprávnené na rýchlejšie schvaľovanie pomoci. 4.3.4. EHSV sa domnieva, že pri posudzovaní štátnej pomoci by Komisia mala zvážiť ďalšie ciele, napríklad podporu strategických odvetví, ako je odvetvie obrany, letectva a kozmonautiky, a zabezpečenie súladu s cieľmi EÚ v oblasti udržateľnosti. 4.4. Riešenie akútneho nedostatku zručností 4.4.1. Digitálne zručnosti majú kľúčový význam pre dosiahnutie európskych ambícií v oblasti polovodičov a dopyt po nich bude naďalej rásť. EHSV preto víta dôraz na riešenie nedostatku digitálnych zručností v Európe a vyzýva na ambiciózne vykonávanie plánovaných iniciatív v tejto oblasti. 4.5. Pochopenie globálnych dodávateľských reťazcov a predvídanie budúcich kríz 4.5.1. EHSV víta strategické zameranie na mapovanie a monitorovanie dodávateľských reťazcov a identifikáciu rizík ich narušenia. Určité riziká sú obzvlášť relevantné pre odvetvie obranného, leteckého a kozmického priemyslu vrátane vplyvu environmentálnych, sociálnych a administratívnych politík, nariadení EÚ, ako je REACH, a zahraničnej a vývoznej politiky domovských krajín zahraničných dodávateľov (napr. US ITAR/EAR) na dodávateľov. 4.5.2. Táto úloha si vyžaduje prístup, ktorý odráža zložitú cezhraničnú povahu dodávateľských reťazcov a zabezpečuje súlad informácií. EHSV preto žiada, aby zber údajov centrálne vykonával jediný poverený orgán na úrovni EÚ, ktorému by podniky v celej Únii poskytovali informácie na základe jasných a zjednodušených požiadaviek. Mali by sa zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie dôvernosti citlivých informácií, ktoré poskytuje odvetvie. 4.5.3. Zároveň je dôležité objasniť pravidlá, ktoré sa uplatňujú v „krízovom režime“. Keďže napríklad väčšina typov čipov sa používa v rôznych odvetviach, počas globálneho nedostatku budú spoločnosti z viacerých kritických odvetví pravdepodobne potrebovať prístup k tým istým výrobkom a výrobným kapacitám. Preto sú potrebné jasné kritériá prioritizácie objednávok a prideľovania produktov na základe spoločných nákupov. 4.6. Medzinárodná spolupráca 4.6.1. Globálny ekosystém polovodičov je zložitý, špecializovaný a pevne prepojený. Úsilie o zvýšenie výrobnej kapacity a odolnosti na úrovni EÚ preto musí byť spojené so spoluprácou s podobne zmýšľajúcimi medzinárodnými partnermi. Využitím silných stránok každého partnera a vypracovaním koordinovaných stratégií sa podporia synergie, zabráni sa duplicite úsilia a zvýši sa efektívnosť v celom hodnotovom reťazci. Pri nadväzovaní spolupráce s partnermi v oblasti čipov by EÚ mala čo najlepšie využívať existujúce fóra, ako je Rada EÚ – USA pre obchod a technológie, so zapojením zainteresovaných strán z odvetvia vzhľadom na ich odborné znalosti a úlohu pri praktickej realizácii projektov. V Bruseli 13. mája 2022 Predseda poradnej komisie pre priemyselné zmeny Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (url), november 2021; Gartner, Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020, Gartner Press Release (url), 12. apríla 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al. The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices (url), Ekonomický bulletin ECB 4/2021, apríl 2021.