SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV  
Brusel 13.12.2004 
KOM(2004) 777 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A 
EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Energetický dialóg medzi Európskou úniou a Ruskou federáciou od roku 2000 do roku 
2004 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Energetický dialóg otvorený na samite Eur ópskej únie a Ruskej federácie v októbri 
2000 vyšiel z konštatovania, že európsky kontinent je šir okou geopolitickou 
oblasťou, ktorá je kultúrne a hospodársky prep ojená, a že v budúcnosti bude potrebné 
dosiahnuť trvalo udržate ľnú vzájomnú energetickú komplementárnos ť východnej 
a západnej časti kontinentu. Ruská federácia je nielen najvä čším dodávate ľom 
fosílnych energií ako napríklad ur ánu, ale do istej miery môže pôsobi ť na 
medzinárodnom trhu ako umier ňujúci činiteľ, pretože v ur čitých smeroch je 
najsľubnejšou a geograficky najbližšou alte rnatívou k energetickému zásobovaniu 
Európy zo Stredného východu. Európska únia má osobitný záujem na tom, aby jej 
partnerom a susedom bolo hospodársky stabilné Rusko, a preto stále zdôraz ňuje, že 
pre Rusko je dôležité diverzifikova ť svoje hospodárstvo a obchod s cie ľom 
zabezpečiť dlhodobo udržate ľný hospodársky rozvoj1. 
Dohoda o partnerstve a spolupráci2 (podpísaná v roku 1994, nadobudla platnos ť v 
roku 1997), ktorá je z h ľadiska koncepcie všeobecná, zaviedla inštitucionálne 
štruktúry na uskuto čňovanie spolupráce vo všetkých oblastiach spolo čného záujmu. 
Napriek existencii dohody však niektoré konkrétne otázky týkajúce sa energetiky, 
ktoré vznikli v posledných desiatich rokoch – alebo ktoré zostali nevyriešené od roku 
1994 ako napríklad obchod s jadrovými surovi nami –, doteraz neboli vyriešené a sú 
zdrojom nespokojnosti jednej i druhej  strany. Riešenia nemohli vyplynú ť z plnenia 
dohody o Charte energie – mnohostrannej doh ody, ktorú podpísalo 51 štátov, a to 
nielen európskych – pretože Rusko v r oku 1994 odložilo sine die jej ratifikáciu. 
Náhla zmena medzinárodnej energeti ckej konjunktúry v roku 1999, rozvoj 
vnútorného trhu energie, uchádzanie sa Ruska o vstup do Svetovej obchodnej 
organizácie, rozšírenie Európskej únie o desa ť nových členských štátov, z ktorých 
osem pochádza zo strednej a východne j Európy, zvýšilo vzájomnú hospodársku 
závislosť Ruska a Európskej únie, ako aj množ stvo otázok z oblasti energetiky, ktoré 
bolo potrebné rieši ť, ako napr. otázky dlhodobých zmlúv a doložiek o ur čení. 
Vznikla potreba dvojstranného dialó gu na doplnenie PCA, ktorý by u ľahčil riešenie 
konkrétnych otázok energetických vz ťahov medzi Európskou úniou a Ruskom. 
Účelom energetického dialógu bolo v prvom rade vyrieši ť „všetky otázky 
spoločného záujmu týkajúce sa tohto sektora“3. K prioritám dialógu preto patrila 
spolupráca s cie ľom podpori ť investičné ovzdušie v sektore energetiky, ako aj 
uzatváranie zmlúv o spolo čnom využívaní produkcie. 
Keďže išlo o iniciatívu sui generis dvojst rannú, dialóg sa zameral na riešenie 
problémov. V priebehu štyroch r okov sa dialóg vyvinul v skuto čné partnerstvo, ktoré 
v súčasnosti ponúka širšie perspektívy nad rámec otázok týkajúcich sa výmen 
                                                 
1 Niektorí autori pripomienok vyslovili v tejto súvislosti názor, že obchodné vz ťahy medzi EÚ a Ruskom 
by sa dali definova ť dvoma slovami „Energetika a asymetria“ („The EU Russia Strategic partners or 
squabbling neighbours“ Centre for European Reform). 
2 PCA: Partnership and Cooperation Agreement. 
3 Spolo čné vyhlásenie prijaté na záver samitu EÚ a Ruska v októbri 2000. 
 
SK 3   SK energetických produktov, ale aj problémy ich prepravy z h ľadiska dopadu 
energetického sektora na  životné prostredie. 
2. J EDNOTNÁ ŠTRUKTÚRA ENERGETICKÉHO DIALÓGU : ZAPOJENIE VŠETKÝCH 
AKTÉROV  
Dvojstranný dialóg o energetickom part nerstve sa rozvíjal na konkrétne témy 
zaujímajúcich obe strany, ktoré si vyžadujú spolo čné riešenia typu „zisk pre obe 
strany“. Aby bol takýto pr ístup úspešný, nesmela sa pri rozhodovaní zanedba ť žiadna 
etapa. Bolo potrebné zapoji ť všetkých zú častnených aktérov. Pr acovná štruktúra, 
ktorá sa na tento ú čel zaviedla, sa zamerala na pružnú organizáciu a stály dialóg za 
účasti predstavite ľov tak z oblasti politiky, ako aj priemyslu. 
2.1. „Politika“ ako motor úspešného dialógu 
Energetický dialóg iniciovali prezidenti Pu tin, Chirac a Prodi na samite Európskej 
únie a Ruska v októbri 2000. Na samitoch, ktoré nasledovali, boli ú častníci 
pravidelne informovaní o napredovaní prác (priebežná správa4) a boli im poskytnuté 
usmernenia týkajúce sa ďalšieho postupu. Prezidenti Putin a Prodi vymenovali po 
jednom zástupcovi, ktorého poverili úspešným dokon čením dialógu5. Vymenovanie 
ad personam umožnilo nepretržité pokra čovanie v dialógu. S členskými štátmi 
prebiehali pravidelné konzultácie v Rade , kde im útvary Komisie pravidelne 
predkladali správy (pracovné dokumenty). Záujem, ktorý vä čšina členských štátov 
prejavila o vypracovanie rôznych dokumentáci í a želanie vtedajšieho predsedníctva 
Rady urobi ť z energetického dialógu jednu zo s vojich priorít, potvrdzuje význam 
a užitočnosť tohto prístupu, ako bolo zdôraznené v roku 2001, ke ď sa komisári 
(Patten a Lamy) vyjadrili, že dialóg o en ergetike je „priekopníkom širších vz ťahov“6. 
Holandské predsedníctvo navrhlo členským štátom prijatie nezáväzného 
dokumentu7, ktorý obsahoval odporú čania týkajúce sa inštit ucionálnej organizácie 
a budúcich priorít dialógu. Tiet o priority sú spomenuté v piatej správe zástupcov, 
ktorá bola predložená na samite EÚ a Ruska v novembri 2004. 
2.2. Priemysel ako plnoprávny ú častník 
Po začatí energetického dialógu boli zástupcovia priemyslu vyzvaní k ú časti na 
bilaterálnych pracovných skupinách, ktoré sa zaoberali témami ako stratégia, prenosy 
technológií, investície, otáz ky životného prostredia a ener getická efektivita. Pracovné 
skupiny zložené s európskyc h a ruských expertov zo súkromného sektora a z 
vládnych inštitúcií boli poverené preskúmaním oblastí spolo čného záujmu a ur čením 
sektorov, ktoré budú pre spoluprácu pr ioritné. Ich práce viedli k záverom 
a odporúčaniam, ktoré boli uvedené v súhrnne j správe, ktorú obaja zástupcovia 
predložili na samite EÚ a Ruska v okt óbri 2001. Skupiny expertov sa rozhodli, že sa 
                                                 
4 Do dnešného d ňa predložili zástupcovia na samitoch EÚ a Ruska pä ť spoločných priebežných správ: na 
8. samite 3. októbra 2001, na 9. samite 29. mája 2 002, na 10. samite 11. novembra 2002, na 12. samite 
6. novembra 2003 a na 14. samite 25. novembra 2004. 
5 Ruská federácia vymenovala p. Victora Khristenka (neskôr podpredseda vlády a minister priemyslu) a 
Komisia vymenovala p. Françoisa Lamoureua, generálneho riadite ľa GR pre energetiku a dopravu p. 
6 Financial Times z 5. decembra 2001.  
7 Non-papier prijatý Radou (COREPER) 26. októbra 2004. 
 
SK 4   SK v budúcnosti opä ť stretnú, aby pokro čili v skúmaní špecifickejších tém akou je tá, 
ktorú predložilo holandské  predsedníctvo. Pracovným skupinám boli pridelené štyri 
témy: investície, infraštruktúry, en ergetická efektivita a obchodné toky. 
Tematické pracovné skupiny vhodne dop ĺňajú aktivity Európskeho okrúhleho stola 
priemyselníkov (Eu – Russia industrialist s’ Round Table). Priemyselníci prišli 
s iniciatívou aktívnej ú časti na integrácii trhov energií v rámci „pilotnej skupiny pre 
energiu“8 (zriadenej v decembri 20039), zloženej zo zástupcov európskych a ruských 
podnikov. Táto štruktúra bude ústredným jadrom a orgánom na koordináciu 
mechanizmu širokej ú časti podnikov na energetickom dialógu. Ú časť zástupcov 
priemyslu je jedným z faktorov, ktoré dlhodobo zaru čujú úspech energetického 
partnerstva. Zasadnutie p ilotnej skupiny a šieste zas adnutie Európskeho okrúhleho 
stola priemyselníkov sa uskuto čnilo 10. novembra 2004 za prítomnosti zástupcov 
oboch strán a holandského predsedníctva ( p. Zalm, podpredseda vlády a minister 
financií Holandska). Dohodlo sa predovšet kým to, že štyri tematické skupiny 
vypracujú správu pre pilotnú skupin u, ktorá vyhotoví súhrnnú správu.  
2.3. Štruktúry na konkrétne uskuto čňovanie dialógu: 
Pracovná metóda zavedená v októbri 2000, ktorá spo číva na osobnom zaangažovaní 
oboch zástupcov strán, organizovaní okrúhlych stolov a na tematických 
konferenciách s ú časťou všetkých zainteresovaných st rán – sa ukázala ako plodná. 
Nedávno vytvorené podporné štruktúry dá vajú dialógu nový impulz a obohacujú ho. 
Podporné štruktúry dopl ňujú štruktúry PCA, ktorými je  Stála rada pre partnerstvo 
EÚ a Ruska (ktorá by mohla rieši ť otázky energie), výbor pre spoluprácu 
a podvýbory, ktoré sa zaoberajú otáz kami energetiky z technického h ľadiska. 
                                                 
8 Spomedzi členov tejto skupiny treba spomenú ť aktívnu ú časť p. Tchubaïsa (CEO Rao-Ues), Millera 
(CEO Gazprom), Vekselberga (BP-TNK), Bernotat a (CEO E.on), Sutherlanda (BP) a Verberga 
(GasUnie). 
9 EU/Russia Industria list Round Table, Moskva, december 2003:  
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
SK 5   SK a) Pružná pracovná metóda 
– Pravidelné stretnutia zástupcov strán 
Obe strany sa pravidelne stretávajú, aby prediskutovali  aktuálne otázky. Koordina čná 
skupina zložená z príslušných útvarov Komisie zasadla od za čiatku dialógu 36 krát. 
Jej členovia sa pravidelne stretávajú so svo jimi ruskými kolegami, aby prediskutovali 
rôzne aktuálne témy týkajúce sa obchodu so zemným plynom, uránom alebo trhu 
s elektrickou energiou. 
– Okrúhle stoly 
Na aktuálne témy sa uskuto čnili mnohé okrúhle stoly na na jvyššej úrovni, ktorých sa 
zúčastnili ruskí a európski pa rtneri zo súkromného a vere jného sektora. Napríklad 
v Bruseli sa konala konferen cia o zemnom plyne (10. decembra 2003) a v Moskve sa 
konala konferencia o elektrickej energii (16. októbra 2003), na ktorej sa stretli hlavní 
aktéri zo súkromného sektora, rôzni ruskí ministri, útvary Komisie a dokonca 
komisári (de Palacio alebo Mon ti), ako aj predsedníctvo Rady10. 
Nakoniec sa v rámci tohto dialógu intenzívne uskuto čňuje na najvyššej úrovni 
neustále porovnávanie analýz , scenárov a stratégií za ú časti zástupcov tak 
európskeho, ako aj ruského priemyslu: A.  Tchubaïsa – predsedu ruských elektrární 
RAO UES, a A. Millera – predsedu Gazpromu. 
b) Podporná štruktúra 
Realizované práce získali podporu dvoch stabilných štruktúr: spolo čného strediska 
energetických technológií a európs keho centra pre monitorovanie trhov. 
– Spoločné stredisko energetickýc h technológií EÚ a Ruska 
Spoločné stredisko energetickýc h technológií EÚ a Ruska11 bolo zriadené 
5. novembra 2002 v Moskve. Spolo čne ho riadia dvaja riadit elia, jeden ruský a jeden 
z EÚ. Stredisko je platformou, ktorej cie ľom je podporova ť pokrokové energetické 
technológie (v sektore ropy, plynu, uh lia, elektrickej energie, nových a 
obnoviteľných zdrojov energie a úspor energi e) prostredníctvom priemyselných 
partnerstiev a u ľahčiť financovanie investícií v pros pech prioritných projektov. 
                                                 
10 Môžeme uvies ť aj iné okrúhle stoly, ktoré sa uskuto čnili alebo uskuto čnia v budúcnosti na odbornejšej 
úrovni: konferencia o po rovnávacích analý zach energetických stratégií (Moskva 17. októbra 2003); 
okrúhly stôl o kvalite ropných produktov (v priebehu roku 2004); seminár o energetickej efektivite (počas roku 2004). 
11 Podrobnejšie informácie možno získa ť na internetovej stránke centra: 
 http://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
SK 6   SK Aby si stredisko mohlo plni ť svoje poslanie, musí: 
– rozvíjať podmienky potrebné na podporu výmeny informácií o energetických 
technológiách, organizova ť a koordinova ť aktivity, ktoré u ľahčia kontakty 
medzi aktérmi z ruského sektora energie a zo sektora energie EÚ, a to aj v oblasti výskumu a t echnologického rozvoja; 
– registrova ť, vyhodnocova ť a uľahčovať konkrétne a rozsiahle projekty 
technologickej spolupráce v uvedených  energetických sektoroch a napomáha ť 
ich napredovaniu; 
– nadväzova ť vzťahy a zabezpe čovať koordináciu spolo čných aktivít s inými 
ruskými a európskymi strediskami pre energiu a podporova ť vznik spolo čného 
informačného priestoru na šírenie energetických technológií. 
S týmto zámerom stredisko zorganizovalo rôzne okrúhle stoly a pripravilo návrhy 
týkajúce sa technologických pr ojektov, ktoré by mohli prinies ť výhody obom 
stranám. 
Aktivity strediska napomôžu pritiahnutiu potrebných investícií do oblastí jeho 
činnosti k prospechu oboch strán. 
– Centrum monitorovania trhov 
S cieľom uľahčiť stále naliehavejšiu integráci u vnútorného trhu energie Únie 
a zaistiť bezpečnosť zásobovania energiou umožní systém monitorovania trhu 
energie sledova ť údaje a základné otázky týkajú ce sa bezporuchového fungovania 
a zásobovania vnútorného trhu energie, u ľahčiť realizáciu energetických infraštruktúr 
a odhaliť riziká ohrozujúce vnú torné a vonkajšie záso bovanie Únie energiou. 
Štruktúra monitorovania bude predovšetkým pokrýva ť ropný sektor, sektor zemného 
plynu a sektor elektrickej energie. 
Táto štruktúra bude v rámci Komisie slúži ť ako spo ľahlivý centrálny zdroj 
kvalitatívnych údajov a informácií. Bude pomáha ť Komisii, členským štátom, 
priemyslu a ostatným zú častneným stranám pri rozhodovaní v oblasti energetickej 
politiky alebo nových i nvestícií a tým zárove ň umožní zaisti ť bezpečnosť 
krátkodobého, strednodobého i dlhodobého energetického zásobovania Únie. 
Podnecovanie hospodárskej sú ťaže a nutnos ť zabezpečiť energetické zásobovanie za 
čo najnižšie náklady je v súlade s Lisa bonskou stratégiou Európskej rady (23. a 24. 
marec 2000). 
So zreteľom na spolo čný záujem EÚ a Ruska zlepši ť bezpečnosť a stabilitu 
zásobovania energiou a takisto so zrete ľom na dôležitos ť Ruska ako dodávate ľa 
energie pre EÚ zamýš ľa Komisia zapoji ť do prác tohto monitorovacieho centra 
Rusko hne ď, ako to bude možné, a zárove ň nadviaza ť spojenie so systémom 
monitorovania trhu plynu a ropy, ktorý plánuje zriadi ť Ruská federácia. 
 
SK 7   SK 3. V ÝSLEDKY ENERGETICKÉHO DIALÓGU  
Tri prioritné ciele vytý čené v Zelenej knihe „K európskej bezpe čnostnej stratégii 
zásobovania energiou“ a schválené Komisiou 30. novembra 2000 – posilni ť 
hospodársku sú ťaž na vnútornom trhu energie, chráni ť trvalo udržate ľný rozvoj 
a zaručiť vonkajšie zásobovanie energiou – vyú stili do konkrétnych akcií v rámci 
energetického dialógu s Ruskou federáciou. 
Dialóg umožnil vyrieši ť ťažkosti ruských podnikov vo či vnútornému trhu energie 
tým, že pre podniky pôsobiace na trhu Spolo čenstva zaviedol jasné a predvídate ľné 
pravidlá. Otvoril cestu európs kym podnikom na ruský trh. Po čas tohto obdobia sa 
uskutočnili investície ako inves tície BP, Shell, Total alebo ENI. Dialóg prispel 
k vyriešeniu ur čitých konkrétnych problémov, na ktoré mohli európske podniky 
narážať. Uskutočnil sa aj pohyb ruských investícií v opa čnom smere do Európskej 
únie, predovšetkým majetkovou ú časťou Gazpromu 
Dialóg v kone čnom dôsledku vytvoril predpoklady pre dlhodobé zásobovanie 
európskeho kontinentu formou podpor y výstavby a modernizácie dopravných 
infraštruktúr a zavedenia bezpe čnostných pravidiel. 
K takýmto výsledkom by nebolo možné dospie ť bez záujmu oboch strán. Rusko 
a Európska únia sú v energetickej oblas ti podstatnou mierou na sebe navzájom 
závislé. Pre Európsku úniu rozšírenú na  25 krajín je Rusko hlavným dodávate ľom 
energetických produktov bez oh ľadu na to, či ide o zemný plyn (1/2 dovozu), ropu 
(1/4 dovozu) alebo urán (1/3 dovozu). Pre Rusko je EÚ hlavným hospodárskym 
partnerom. Predstavuje prirodzené odby tisko pre jeho vyvážané energetické produkty 
(všetky jeho siete zabezpe čujúce vývoz smerujú do Európy: ropovody, plynovody, 
dokonca aj rie čna sieť, železnica a cesty). Odbyt  surovín mu zabezpe čuje devízovú 
návratnos ť a viac ako 40 % príjmov rozpo čtu federácie. 
EÚ bude i na ďalej zdôraz ňovať, ako je pre Rusko dôležité diverzifikova ť svoje 
hospodárstvo a obchod, aby zabezpe čilo dlhodobo udržate ľný hospodársky rozvoj. 
3.1. Energetický dialóg ku prospechu vnútorného trhu 
Ak musí vnútorný trh umožni ť racionalizáciu európskeho energetického sektoru pre 
blaho spotrebite ľov Únie, nutne bude musie ť oslabiť doterajšie putá 
s medzinárodným trhom energetických produktov. Istý rast závislos ti Európskej únie 
od dovozu v budúcich desa ťročiach nedovolí Európskej únii oddeli ť sa od neho. 
Rusko sa preto vhodne zú častňuje na diverzifikovanom zásobovaní Európskej únie 
fosílnymi energiami. Nemožno teda uvažova ť o tom, že Európska únia by mohla 
uložiť kvantitatívne obmedzenia dovozu. Transparentnos ť trhov a zdravá 
hospodárska sú ťaž sú garantmi stabilného zásobovania Únie energiou. 
Plynárenský sektor, od ktoré ho bude v budúcnosti naša ekonomika najviac závislá, sa 
z tohto hľadiska javí ako najkrehke jší. Rusko by malo zosta ť hlavným vonkajším 
dodávateľom Únie12. Preto treba, aby vyvážajúce kr ajiny nezneužívali pravidlá 
                                                 
12 Podiel plynu, ktorý je širokospektrálnou energiou, sa v našom hospodárstve podstatne zvyšuje. Naša 
celková spotreba sa zvýšila z 1/5 na 1/3 a vo výrobe elektrickej energie sa v rokoch 2000 – 2030 zvýšila 
z 1/3 na takmer polovicu. Dovážaný pl yn by v roku 2030 mohol predstavova ť až 80 % našich potrieb. 
 
SK 8   SK vnútorného trhu zmluvami, ktorých ek onomika by nerešpektovala právo 
Spoločenstva. 
Bolo totiž potrebné objasni ť pravidlá vnútorného trhu vo vz ťahu k dlhodobým 
zmluvám, ktoré by mohli obsahova ť doložky o územnom obmedzení, ktorý by bol 
v rozpore s vo ľným pohybom a hospodárskou sú ťažou v rámci Únie. V ďaka dialógu 
sa tieto aspekty mohli prediskutova ť a mohli sa naplánova ť riešenia. Princíp 
dlhodobých zmlúv bol právom zachovaný. Zaistenie bezpe čnosti zásobovania a dobu 
jeho trvania zaru čuje aj predvídate ľnosť investícií (do výroby a infraštruktúr) 
potrebných na zabezpe čenie zásobovania Únie. Čo sa týka doložiek ur čenia 
nezlučiteľných s pravidlami vnútorného tr hu s energiou, 6. októbra 2003 bola 
uzavretá dohoda medzi ENI a Gazpromo m. V blízkej dobe by mali by nasledova ť 
ďalšie dohody pre zmluvy s Nemeckom a Rakúskom. 
3.2. Energetický dialóg ku prospechu trvalo udržate ľného rozvoja 
Hneď po začatí energetického dialógu s Ruskom  Komisia zdôraznila, že prikladá 
veľký význam záväzkom z Kjótó. V rámci dialógu Komisia nezabudla zdôrazni ť 
otázku nutnosti ratifikácie protokolu Ruskou federáciou, bez ktorej by sa protokol 
nemohol ú činne vykonáva ť13. Plnenie Kjótskeho prot okolu Ruskou federáciou by 
malo Rusku pomôc ť nasmerova ť sa na úspornejší spôsob spotreby národných 
energetických zdrojov. 
Trvalo udržate ľný hospodársky rozvoj Ruska pr echádza etapou zavádzania 
kľúčových reforiem, medziiným v energetickom sektore, a najmä čo sa týka 
štruktúry a riadenia prirodzených mo nopolov, cenovej štruktúry a režimu zda ňovania 
prírodných zdrojov. Tieto reformy by na jednej strane mali podpori ť stabilitu trhu 
v budúcnosti, pretože budú ma ť kladný ú činok na budúce investície, a taktiež na 
energetickú efektivitu. Na druhej st rane by tieto reformy mali prispie ť 
k diverzifikácii ruského hospodárstva podpor ou reštrukturalizácie a rozvoja iných 
sektorov než je sektor energie. 
Modernizácia ruského hospodárstva, podpora vysokej miery hospodárskeho rastu 
(okolo 7 % ro čne) si vyžadujú, aby sa ruský priemysel zameral na dosiahnutie vä čšej 
energetickej efektivity najmä s cie ľom uvoľniť nadbyto čné exportné kapacity, 
ktorých príjemcom by mohla by ť aj Únia. Energetická preprava (pozemná alebo 
námorná), ktorá bude medzi Ruskom a Úniou prebieha ť čoraz intenzívnejšie, je 
zároveň zdrojom obáv krajín Európske j únie o životné prostredie. 
a) Energetická spotreba šetrne jšia k životnému prostrediu 
Zvýšenie energetickej efektivity patrí medzi priority energetickej stratégie Ruskej 
federácie. V tejto oblasti môže by ť plodná priemyselná spolupráca, ktorá sa 
konkrétne prejavuje hlavne  výmenou dobrej praxe a t echnológií medzi podnikmi 
Európskej únie a Ruskej federácie. S cie ľom upresni ť projekty, ktoré by sa mohli 
                                                                                                                                                         
Objem plynu dovážaný z Ruska sa bude môc ť v absolútnom vyjadrení iba zvyšova ť, aj keby podiel 
50 % nášho dovozu ruského pôvodu zostal zachovaný. 
13 V októbri 2004 Duma schválila ratifikáciu Kjótsk eho protokolu, ktorý Ruskej federácii umožní 
využívať výhody, ktoré protokol ustanovuje. Európska komisia poskytne technickú pomoc 
prostredníctvom programu TACIS (2 milióny eur) za čiatkom roka 2005. 
 
SK 9   SK rozvíjať s podporou Spolo čného centra energetických technológií, sa uskuto čnili dva 
okrúhle stoly o energetickej  efektivite v budovách, prvý v Moskve (október 2004) 
a druhý v Nižnom Novgorode. 
Na severe a juhu Ruska, v Archange ľsku, Astrachani a Kaliningrade, sa spolo čne 
zaviedli pilotné projekty o energetickej ef ektivite. Energetická efektivita je dôležitým 
politickým cie ľom v rámci energetickej spolupráce so zrete ľom na charakter enklávy 
tohto regiónu na európskom území. 
Pre Kaliningrad sa poten ciálne úspory energie v ďaka realizácii programu 
energetickej ú činnosti odhadujú na 35 - 40 %. Tento potenciál nie je pre tento región 
zanedbate ľný, keďže na 90 % je zásobovaný primárnou energiou tranzitmi z Ruska 
(plynovodom) a 95 % jeho elektric kej energie dodáva ruská sie ť IPS/UPOS. Vstup 
pobaltských štátov do EÚ a ich postupné za členenie do európskej siete elektrickej 
energie si vyžaduje h ľadanie technického riešenia týkajúceho sa elektrického 
systému Kaliningradu. Na to je ďalej potrebné, aby EÚ a Rusko h ľadali pre túto 
oblasť spoločné riešenie. 
Programy energetickej efektivity musia by ť doprevádzané paralelným rozvojom 
obnoviteľných zdrojov energie. D ňa 22. júna 200414 sa v Moskve uskuto čnil okrúhly 
stôl na tému obnovite ľných zdrojov energie. Ú čelom okrúhleho stola bolo podpori ť 
zavedenie rámca, ktorý by napomohol rozvoju obnovite ľných zdrojov energie v 
Rusku. Komisia a ruské minister stvo priemyslu a energie spolo čne schválili 
pracovný program na rok 2004. V záujme naplánovania ú časti Ruska na rámcovom 
programe výskumu sa uskuto čnili špecifickejšie semináre na tému palivových 
článkov, obmedzovania CO2 a biomasy. 
Po ratifikácii Kjótskeho protokolu ma lo stredisko energetickej technológie 
preskúma ť možnosti súkromných investícií pros tredníctvom projektov typu „Joint 
Implementation“. V tomto smere by sa mohli projekty v Archange ľsku, Astrachani 
a Kaliningrade použi ť ako pilotné projekty. 
b) Menej zne čisťujúce spôsoby prepravy 
Fyzická bezpe čnosť prepravných sietí je takisto dôležitou oblas ťou spolupráce. 
V rámci energetického dialógu sa preskúm alo zavedenie regioná lneho satelitného 
systému doh ľadu s cieľom predchádza ť haváriám a zabezpe čovať detekciu únikov na 
ropovodných a plynovodných infraštruktúrach . V rámci programu TACIS 2004 sa 
rozhodlo o technickej pomoci zameranej na posúdenie potrieb  obnovy a investícií 
potrebných na zvýšenie bezpe čnosti a efektivity siete zabezpe čujúcej vývoz 
uhľovodíkov v Rusku. 
Znečisťovanie morí je osobitne citlivým problémom pre všetky krajiny okolo 
Baltického mora a Severného mora. Dôsle dkom nedávnych havárií námorných lodí 
a zvyšujúcej sa hustoty prepravy pozd ĺž pobrežia EÚ je fakt, že námorná bezpe čnosť 
sa stáva osobitne dôležitou otázkou v rá mci spolupráce medzi EÚ a Ruskom. 
Komisia docielila, že Rusko zosilní svoj e kontroly „tankerov“, ktoré budú kotvi ť 
v jeho prístavoch a podporí snahy Európskej únie v rámci Medzinárodnej námornej 
                                                 
14 Bližšie pozri na internetovej st ránke http://www.technologycentre.org/ 
 
SK 10   SK organizácie (MNO), najmä čo sa týka vyradenia málo pe vných lodí na prevoz ropy. 
V súvislosti s touto posledne menova nou otázkou bol 4. decembra 2003 na pôde 
MNO dosiahnutý kompromis, ktorý nadobudne platnos ť v apríli 2005. Dovtedy EÚ 
znásobí stretnutia s Ruskom, aby podporil a rýchlu implementáciu noriem MNO. 
Osobitný dôraz sa kladie aj na posilne nie úlohy pozemnej dopravy (ropovody alebo 
doprava po železnici). 
Doprava ako sektor energetick ej spotreby sa nesmie oddeli ť od energetického 
dialógu. Doprava je pôvodcom ta kmer jednej tretiny emisií CO2 a jej racionalizácia, 
predovšetkým mestskej dopravy, by mohla by ť významným zdrojom vä čšej šetrnosti 
k životnému prostrediu. Zvýšená spolupr áca v tejto oblasti by mohla prinies ť úžitok 
obom stranám. Prvý seminár o doprave sa uskuto čnil v máji 2004 a umožnil 
vymedziť oblasti spolupráce pre nadchádzajúce roky a druhý seminár venovaný 
mestskej doprave sa uskuto čnil v októbri 2004. 
3.3. Energetický dialóg ku pros pechu stabilného a predvídate ľného zásobovania 
Ako sa uvádza v Zelenej knihe o bezpe čnosti energetického zásobovania Únie, 
európska politika bezpe čnosti zásobovania má menší záujem na dosiahnutí 
maximálnej energetickej samostatnosti alebo minimálnej energetickej závislosti, než 
na znížení rizík, ktoré by s ňou boli spojené. V našich vz ťahoch s Ruskou federáciou, 
voči ktorej sa energetická závislos ť nevyhnutne zvyšuje, sa spolupráca musí zamera ť 
na vytvorenie vz ťahu vzájomnej konštruktí vnej závislosti: zavies ť predvídate ľné 
obchodné pravidlá, rozšíri ť prepravné siete, podpori ť investície, rozvinú ť stabilnejší 
a transparentný legislatívny rámec a podpori ť kľúčové reformy v sektore energie v 
Rusku. 
a) Obchodovanie s energetickými produktmi 
Obchodovanie s uh ľovodíkmi bolo jednou z prvých tém, ktoré sa v rámci 
energetického dialógu objas ňovali. Po mnohých diskusi ách s ruskou stranou, najmä 
pri poslednom rozšírení, sa v spolo čnej deklarácii o vz ťahoch medzi Ruskom a EÚ 
a o rozširovaní EÚ potvrdilo, že už n eexistujú obmedzenia dovozu zemného plynu, 
ani ropy do Európskej únie. 
V rámci dvojstrannej dohody medzi Európs kou úniou a Ruskom o vstupe Ruska do 
Svetovej obchodnej organizácie v máji 2004 sa  obidve strany zhodli na niektorých 
otázkach v oblasti energie. Rusko prijalo záväzky SOO týkajúce sa cien plynu pre 
priemyselných užívate ľov a práv na vývoz energetických produktov. Obidve strany 
sa ďalej dohodli na preh ĺbení spolupráce pri rieš ení otázok spojených 
s energetickými infraštruktúrami. 
Súbežne s tým má dohoda o obchode s jadrovými surovinami, o ktorej sa 
v súčasnosti rokuje, za cie ľ zaviesť transparentné, stabilné a predvídate ľné pravidlá 
ku prospechu a v záujme životnosti jadr ového priemyslu oboch strán. Nová dohoda 
bude musie ť zohľadniť nielen nové trhové podmienky v rámci rozšírenej Európskej 
únie, ale aj nutnos ť zachovať trvalý charakter priemyslu oboch strán. 
Obchodné vz ťahy v oblasti jadrových surovín s novými členskými štátmi 
predstavujú pre Rusko viac ako 200 miliónov amerických dolárov ro čne, čo 
zodpovedá zhruba 80 % trhu nových členských štátov (ekviva lent 12 % trhu Únie 
 
SK 11   SK rozšírenej na 25 štátov). Ruské vývozné podniky uzavreli na ú čely zásobovania 
jadrových elektrární nových členských štátov dlhodobé zmluvy, pri čom platnos ť 
niektorých uplynie až po 1. máji 2004. Výme na diplomatických listov medzi oboma 
zástupcami podpísaná v apríli 2004 um ožnila presnejšie vymedzi ť pravidlá pre túto 
oblasť, potvrdiť platnosť týchto zmlúv na základe Zmluvy o Euratome ( článok 105) 
a tým zabráni ť neužitočným konfliktom s novými členskými štátmi. 
Ukazuje sa teda, že je dôležité, aby bol obchod s energiou regulovaný 
transparentnými a predvídate ľnými všeobecnými obchodnými predpismi a zásadami 
akými sú pravidlá ustanovené v Dohode o partnerstve a spolupráci a pravidlá 
Svetovej obchodnej organizácie a na druhe j strane pravidla ustanovené budúcimi 
predpismi na u ľahčenie obchodovania a ochranu inve stícií v rámci Európskeho 
hospodárskeho priestoru. 
b) Transeurópske energetické siete 
Spoľahlivosť prepravy energie je jedným z predpokladov stabilného a súvislého 
zásobovania Európskej únie. Uh ľovodíky pochádzajúce z Ruska sa prepravujú bu ď 
po súši (ropovody a plynovody), alebo po mori (pozri vyššie). Ak treba uprednostni ť 
prepravu po súši, je nutné vyvinú ť úsilie na posilnenie týchto sietí. 
Samit Európskej únie a Ruska stanovil po čínajúc rokom 2001 zoznam prioritných 
projektov, ktoré by mohli by ť predmetom štúdií realizovate ľnosti 
spolufinancovaných Európskou úniou v rámc i transeurópskych energetických sietí. 
V revízii transeurópskych energetic kých sietí schválenej 26. júna 2003 sa 
vymenúvajú ur čité projekty elektrických a plynáre nských infraštruktúr, do ktorých je 
zapojená Ruská federácia. Revízia15 vytýčila za prioritný cie ľ projekt plynovodu 
spájajúceho Spojené krá ľovstvo a sever kontinentálnej Európy s Ruskom. Význam 
spolupráce v oblasti energetickej infraštruktúry treba zdôrazni ť najmä z h ľadiska 
záujmu, ktorý predstavujú ropovody pre al ternatívu námornej prepravy ropy po 
Baltickom mori. Škandinávske krajiny ako aj pobaltské štáty znepokojuje zna čný 
nárast po čtu lodí prevážajúcich ropu po Ba ltickom mori, ktorý pre štáty 
rozprestierajúce sa na pobreží tohto mora zna čne zvyšuje riziko zne čistenia mora 
ropnými látkami. 
Energetický dialóg nemá by ť náhradou za uskuto čňovanie týchto projektov 
súkromným sektorom a vychádz a z obchodných a ekonomických dôvodov. 
Prisúdenie týmto projektom ozna čenia „projekty spolo čného záujmu“ má za cie ľ 
uľahčiť ich uskuto čňovanie najmä kvôli zdržanlivosti európskych investorov 
investova ť v Rusku z dôvodu ve ľkého obchodného rizika. 
Na prepravu ropy by sa mali využíva ť iné cesty, aby nedošlo k príliš ve ľkému 
zaťažovaniu Baltického mora a aby sa prispelo k lepšiemu využitiu Bosporu. 
Intenzívnejšia preprava  po železnici je jednou z možností, ktorá je ur čitým spôsobom 
                                                 
15 Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádzajú usmern enia pre transeurópske 
energetické siete a rušia sa rozhodnutia č. 96/391/ES a č. 1229/2003/ES. 
 
SK 12   SK zaujímavá z h ľadiska sú časnej konjunktúry nepretržité ho zvyšovania cien ropných 
produktov16. Toto riešenie by nakoniec mohlo vyrieši ť otázku rozchodu ko ľajníc. 
3.4. Energetický dialóg v prospech harmon ického trhu na kontinentálnej úrovni 
Energetický dialóg umožnil obom stranám zblíženie, ktoré by sa v budúcnosti malo 
zintenzívni ť, pričom zosúladenie stratégií ob och trhov – ruského trhu i trhu 
Spoločenstva – je na dobrej ceste. Zásady vnútorného trhu energií ako energetická 
efektivita, reforma vnútorných štruktúr podni kov, reforma sektora elektrickej energie 
ako napríklad unbundling  (oddelenie prenosu a distribúcie) by mohli by ť súčasťou 
základného rámca reštrukturalizácie a refo riem ruského sektora energetiky. Ak sa 
oba trhy navzájom odlišujú, mali by vychádza ť zo spoločných zásad. 
a) Navzájom prepojená el ektrická rozvodná sie ť 
Diskusie oh ľadne reformy elektrického systému sú najnaliehavejšie. Treba totiž 
naplánova ť účasť ruských elektrárenských podnikov na trhu elektrickej energie 
Spoločenstva so zrete ľom na predvídate ľné potreby európskeho kontinentu17. 
Synchrónne prepojenie ruskej elektricke j rozvodnej siete s kontinentálnou sie ťou EÚ 
bolo zapísané do zoznam u projektov „spolo čného záujmu“, o ktorom sa rozhodlo na 
samite EÚ a Ruska v októbri 2001. 
V záujme uvedeného cie ľa treba vyrieši ť veľa súvisiacich otázok, najmä otázok 
týkajúcich sa dodržiavania predpisov o ochrane životného prostredia a jadrovej 
bezpečnosti v Rusku alebo reciprocit a prístupu k trhu so zrete ľom na medzinárodné 
záväzky každého zú častneného partnera. 
Na okrúhlom stole, ktorý sa uskuto čnil v Moskve v októbri 2003, sa analyzovali 
podmienky potrebné na to, aby bolo možné orientova ť sa na spolo čný trh elektrickej 
energie. Spomedzi naliehavých ťažkostí boli spomenuté tieto: 
– absencia dostato čného regula čného rámca v Rusku sa konštatovala na základe 
prieskumu, ktorý sa uskuto čnil v marci 2004. V septembri 2004 dostali ruskí 
zástupcovia pozvánku na Fórum regulát orov elektrárenského sektora vo 
Florencii. Porozumenie z ich strany systému, ktorý bol zavedený v rámci vnútorného trhu, umožní časom ľahšie začlenenie obidvoch našich trov; 
– prijatie vhodných a porovnate ľných noriem v oblasti životného prostredia 
a bezpečnosti pri výrobe elektrickej energie ako vlastné pravidlá spa ľovania 
uhlia a záruky jadrovej bezpe čnosti
18; 
– účinné začlenenie trhov si vyžaduje zavies ť infraštruktúru potrebnú na 
spoločné využívanie a synchronizáciu elektrárenských systémov Ruska 
a členských štátov. Preskúmaní m aktuálnej situácie v tejto oblasti je poverená 
                                                 
16 Ruský vývoz po železnici predstavuje takmer jednu tretinu celkového vývozu. Tento spôsob prepravy je 
podstatne drahší než preprava po mori. Nárast vývozu a vysoká cena ropy by však mohli podpori ť tento 
spôsob prepravy. 
17 Treba pripomenú ť, že podľa prognóz AIE ako aj pro gnóz EURELECTRIC-u s výh ľadom do roku 2030 
by Únia mala do tridsiatich rokov investova ť do zariadení na výrobu 600 GW, aby vyhovela potrebám 
európskych spotrebite ľov elektrickej energie. 
18 Z tohto h ľadiska sa treba teši ť aspoň zo zavedenia nezávislého systému kontroly jadrovej bezpe čnosti. 
 
SK 13   SK pracovná skupina pre prepojenie sietí. Práve sa uskuto čňuje štúdia 
realizovate ľnosti (na ktorej spolufinancovaní sa podie ľa Komisia a RAO-UES) 
synchrónneho prepojenia systémov UCTE a IPS/UPOS, ktorá by mala by ť 
dokončená najneskôr v roku 2007. 
Zavedenie systému finan čnej záruky by mohlo prispie ť k uľahčeniu reformného 
procesu tak v sektore elektricke j energie, ako aj v sektore uh ľovodíkov. 
b) Posilni ť bezpečnosť infraštruktúr 
Energetika je jednou z hlavných obl astí, v ktorej sa bude využíva ť satelitná 
navigácia. Satelitná navigácia v tomto sektore sa bude týka ť celého re ťazca činností, 
prieskumu pri výstavbe a sledovaní dopravy, vrátane doh ľadu nad podnikmi. Rusko 
je zapojené do ambiciózneho programu modernizácie svojho systému GLONASS 
a jeho postupného otvoreniu civilným ú čelom. V rámci európskeho programu 
GALILEO sa má do roku 2008 zavies ť prvý satelitný naviga čný systém osobitne 
určený pre civilné a komer čné využitie. 
Spoločné využívanie programov GLONASS a GALILEO je cie ľ uplatňovaný už od 
roku 1999. Doplnkové využívanie oboch týchto  sietí výrazným spôsobom posilní 
bezpečnosť dopravných infraštruk túr a výroby energie. 
Energetický dialóg viedol k obnove rokovaní v oblasti vzájomnej využite ľnosti 
oboch systémov. Dosiahnutý pokrok umož ňuje naplánova ť uzavretie dohody do 
konca roka 2005. Za čatá spolupráca zahr ňuje okrem diskusií o technickej 
kompatibilite GLONASS a GALILEO spolo čný vývoj prijíma čov, ako aj 
špecifických aplikácií v oblasti energeti ky (prieskum, výstavba a údržba dopravných 
infraštruktúr). 
c) Záruka investícií 
Celkové investi čné ovzdušie v Rusku musí by ť transparentnejšie, stabilnejšie 
a predvídate ľnejšie. EÚ i na ďalej podporuje Rusko v tom, aby zavádzalo reformy 
nutné na tieto ú čely. Vstup Ruska do Svetovej obchodnej organizácie bude ma ť 
v tomto smere pozitívny dopad. Aj ciele a opatrenia v oblasti u ľahčenia 
obchodovania a ochrany investícií, ktoré sú práve v štádiu vývoja v rámci 
Európskeho hospodárskeho priestoru, by mali pozitívne prispie ť k zlepšeniu 
investičnej klímy v Rusku. 
Zlepšenie finan čného rámca energetických vz ťahov medzi EÚ a Ruskom viedlo 
k vzniku rôznych iniciatív. V prvom období (2002) sa objavila myšlienka záručného 
fondu medzinárodných rozhodcovských nálezov . Cieľom tejto koncepcie bolo 
odstrániť skrytú neistotu hroziacu európskym hospodárskym subjektom, ktoré 
prípadne narážajú na problém prenos u medzinárodných rozhodcovských nálezov, 
vynesených v rámci obchodných sporov medzi európskymi podnikmi a ruskými podnikmi, do ruského právneho poriadku. Štúdia realizovate ľnosti vykonaná 
z podnetu Komisie viedla k zisteniu, že táto koncepcia identifikovala skuto čný 
problém, ale jej uskuto čňovanie by bolo pre rozpo čet Spoločenstva finan čne veľmi 
nákladné (rádovo 500 miliónov eur), pri čom by nebol vytvorený fond prostriedkov 
nutných na primerané pokrytie nákladov na plánované projekty. Z právneho h ľadiska 
by bola nutná ra tifikácia dohody 25 členskými štátmi a Ruskom a navyše poskytnutie 
 
SK 14   SK takejto záruky mohlo iba podnieti ť pretrvávanie zlé fungovanie ruského právneho 
systému. 
Nedostatok životaschopnosti plán ovaného systému viedol k ur čeniu alternatívnej 
iniciatívy, ktorá je menej nákladná a v súlade s trhovými zákonmi, v rámci štúdie 
financovanej Komisiou z Európskeho investi čného fondu. Tento prístup vychádza zo 
zistenia, že ruské hospodárske subjekty, aj v prípade zvýšenia hrubého kurzu, nemali 
dostatočný prístup na medzinárodné menové trhy, najmä k dlhodobým finan čným 
zdrojom. Rozvoj iba oprávnených pr ojektov, ktorých náklady možno odhadnú ť na 
približne 200 - 300 miliárd eur, by si vyžadoval prístup k finan čným príspevkom, 
dlhším ako 5 rokov, čo je v súčasnosti zvy čajná doba. V ideálnom prípade by toto 
obdobie mohlo predstavova ť 10 - 12 rokov, alebo aj viac. Aby bolo možné tento cie ľ 
dosiahnuť, mohlo by sa naplánova ť zavedenie „Energy Desk“ , ktorý by bol 
prípadne umiestnený v mnohostranne j rozvojovej banke, ktorá by svoje 
privilegované postavenie využil a na prospechu dialógu o en ergetike, najmä tým, že 
by zohrávala aktívnu úlohu v utváraní bankových združení . Cieľom by bolo 
priniesť dlhodobé zdroje pre rozvoj ruských projektov za čo najmenšie náklady, 
pričom riziko by spolo čne znášalo nieko ľko bánk tvoriacich združenie. 
Náklady na „Energy Desk“ by pre EÚ boli ohrani čené krytím nákladov na za čatie 
činnosti. Podniky a ruské orgány by nemuseli poskytnú ť žiadne finan čné prostriedky. 
Iniciatíva by prebiehala v rámci PCA. Túto koncepciu by bolo treba rozpracova ť 
spoločne s bankami a spolo čnosťami, ktoré aktívne pôsobia v energetickej oblasti 
tak, aby kompletne dopl ňovala aktivity týchto spolo čností. 
Súbežne by sa mohli rozvíja ť ďalšie aktivity a predovšetkým by sa dalo po čítať 
s možnosťou zriadiť investičný alebo záru čný fond pre energet ickú efektivitu , čo 
by bolo odôvodnené najmä výraznými strata mi energie (rádovo 40 %), ktoré sú 
bežné v Rusku. Tento fond by sa mohol zameriava ť na adresnú podporu európskych 
podnikov činných v Rusku v tejto oblasti. Koncep cia tohto nástroja si v každom 
prípade vyžaduje ešte pred zavedením potrebné ocenenie a analýzu trhu. Tento 
nástroj by si však vy žadoval vynaloženie zna čných finan čných prostriedkov 
z rozpočtu Spoločenstva, ale mohol by by ť spojený s uplat ňovaním Kjótskeho 
protokolu zo strany Ruska. 
Po ratifikácii Kjótskeho protokolu bude potrebné po čítať nielen s prípravou 
investičného záru čného fondu pre energetickú ef ektivitu, ale aj s výhodami 
súčinného zavádzania mechanizmu pružnos ti spojeného s Kjótskym protokolom. 
4. Z ÁVERY  
Konkrétne výsledky, ktoré možno využi ť, preukázali užito čnosť dialógu. Stratégie 
a politiky strán sú prejavom zblíženia, ktorému sa treba teši ť. 
Acquis communautaire  by sa mohol sta ť základným rámcom reformy sektora 
energetiky, ktorú treba v Rusku uskuto čniť. Tento základný rámec je 
pre elektrárenský sektor ešte dôležitejší ne ž pre plynárenský sektor. EÚ sa nazdáva, 
že táto reforma musí by ť prioritným cie ľom Ruska, aby bol možný trvalo udržate ľný 
rozvoj nielen ruského sektora energe tiky, ale aj celého ruského hospodárstva. 
 
SK 15   SK Treba však ešte vyrieši ť veľa otázok, pokia ľ ide o lepšiu integr áciu obidvoch našich 
trhov. V budúcnosti bude potrebné klás ť dôraz na oblasti, ktoré sa považujú za 
prioritné na oboch stranách: 
– podporiť reformný proces v sektore energetiky v Rusku; 
– rozvíjať energetickú efektivitu, výmeny technológií, ochranu životného 
prostredia a uplat ňovanie Kjótskeho protokolu; 
– podporiť a chrániť investície; 
– zaviesť paneurópsky trh zemného plynu; 
– usilovať sa o posilnenie pozemnej prepravy ropy (dia ľkový ropovod, 
uprednost ňovať prepravu po železnici pred prepravou po mori). 
Realizácia týchto cie ľov rozhodujúcim spôsobom prispeje k vytvoreniu ve ľkého 
kontinentálneho trhu. 
Rastúca vzájomná hospodárska závislos ť medzi Európskou úniou a Ruskom si 
vyžaduje širšiu spoluprácu najmä v energetic kom sektore. Energeti cký dialóg a jeho 
osobitné aspekty spojené s uplat ňovaním Kjótskeho protokolu  prispievajú k rozvoju 
spoločného hospodárskeho priestoru a sú v súlade s Dohodou o partnerstve a 
spolupráci. 
 
SK 16   SK PRÍLOHA  
 Ruská federácia EÚ 25 
 2000 2020 2000 2020 
Obyvateľstvo (v miliónoch)  146 120 až 125 453 462 
HNP (v miliardách eur)  220 / 8 940 14 460 
Medziročný rast  6,3 %  2 % 2,4 % 
Spotreba (Mtep)  586 900 1 650 1 895 
Spotreba na obyvate ľa 
(tep/obyvate ľ) 4 7,2 3,6 4,1 
Ropa  Zásoby  65 miliárd barelov / 6,5 miliardy 
barelov / 
 Produkcia 323 Mtep 500 Mtep 164 Mtep 102 Mtep 
 Export + / Import -  + 205 Mtep + 330 Mtep - 518 Mtep - 632 Mtep 
Obchodná výmena EÚ/Rusko + 126 Mtep 
čo je 60 % : - 126 Mtep 
čo je 25 % : 
Plyn  Zásoby  47 triliónov m3 / 3 trilióny m3 / 
 Produkcia 490 Mtep 600 Mtep 197 Mtep 147 Mtep 
 Export + / Import -  + 175 Mtep + 216 Mtep - 186 Mtep - 450 Mtep 
Obchodná výmena EÚ/Rusko + 90 Mtep  
čo je 36 % : - 90 Mtep 
čo je 50 % : 
Uhlie  Zásoby  157 miliárd ton / 100 miliárd ton / 
 Produkcia 116 Mtep 190 Mtep 203 Mtep 124 Mtep 
 Export + / Import -  + 12 Mtep + 23 Mtep - 91 Mtep - 128 Mtep 
Obchodná výmena EÚ/Rusko + 4 Mtep  
čo je 33 % : - 4 Mtep  
čo je 5 % : 
Urán  Zásoby  158 000 ton / 15 000 ton / 
 Produkcia 2 500 ton 5 000 ton 711 ton 0 
 Export + / Import -  + 16 000 ton  - 15 800 ton - 
Obchodná výmena EÚ/Rusko 4 200 ton - - 4 200 ton -