C 398/21

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2020/C 398/18)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„Münchener Bier“

EÚ č.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. 7. 2019

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Názov: Verein Münchener Brauereien e.V.

Adresa: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Nemecko

Tel. +49 244184770

Fax +49 244184780

E-mail: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Oprávnený záujem:

Žiadateľ je totožný so žiadateľom, ktorý predložil pôvodnú žiadosť. Skupina žiadateľov je združenie výrobcov resp. spracovateľov predmetného výrobku.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Nemecko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

☐ Názov výrobku

☒ Opis výrobku

☐ Zemepisná oblasť

☐ Opis výrobku

☒ Spôsob výroby

☒ Súvislosť

☐ Označovanie

☐ Iné [uveďte]

4. Typ zmeny (zmien)

☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmeny

b) Opis

1. Bod 3.2 špecifikácie – jednotný dokument

Žiada sa o vypustenie typu piva resp. formulácie „Diät Pils“ s celým nasledujúcim opisom zo zoznamu typov pív.

i) Pôvodné znenie: „Diät Pils Obsah mladiny v %: 8,5 – 9,3 Obsah alkoholu v %: 4,3 – 4,9 farba (EBC): 5,0 ≤ 6,5 jednotiek horčiny (EBU): 26,0 ≤ 30,0 jednotiek nízka hladina uhľohydrátov, jemne horké, suchá chuť;“.

ii) Nové znenie: nie je.

iii) Odôvodnenie: 16. nariadením o zmene z 1. 10. 2010 (Spolkový vestník BGBl. I S. 1306) sa zrušil § 12 nariadenia o dietetických potravinách. Podľa § 28 ods. 4 nariadenia o dietetických potravinách sa mohli dietetické potraviny pre diabetikov, ktoré zodpovedali danému nariadeniu v znení platnom do 8. októbra 2010, uvádzať na trh ešte do 9. októbra 2012. Po uplynutí prechodného obdobia možno dietetické potraviny pre diabetikov, ktoré nezodpovedajú danému nariadeniu, predávať ešte do dátumu ich minimálnej trvanlivosti. Keďže dané prechodné obdobia už dávno uplynuli, nemožno výrobky s uvedeným označením „Diät Pils“ viac uvádzať na trh, a teda ich treba zo špecifikácie vypustiť.

2. Bod 3.2 špecifikácie – jednotný dokument

Žiada sa o vypustenie typu piva resp. formulácie „ICE-Bier“ s celým nasledujúcim opisom zo zoznamu typov pív.

i) Pôvodné znenie: „ICE-Bier Obsah mladiny v %: 11,2 Obsah alkoholu v %: 4,9 farba (EBC): 6,5 jednotiek horčiny (EBU): 20,0 jednotiek harmonické, oblé, plné;“.

ii) Nové znenie: nie je.

iii) Odôvodnenie: Typ „ICE-BIER“ sa už niekoľko rokov nevyrába. Z dôvodu zachovania tradície sa tento typ zo špecifikácie vypúšťa.

3. Bod 3.2 špecifikácie – jednotný dokument

Žiada sa o vypustenie typu piva resp. formulácie „Oktoberfestbier“ s celým nasledujúcim opisom zo zoznamu typov pív.

i) Pôvodné znenie: „Oktoberfestbier Obsah mladiny v %: 13,6 – 14,0 Obsah alkoholu v %: 5,3 – 6,6 farba (EBC): 6,0 ≤ 28,0 jednotiek horčiny (EBU): 16,0 ≤ 28,0 jednotiek svetlé, zlatá, jantárová alebo tmavá farba, od plného, veľmi oblého, mäkkého alebo sladovo-aromatického až po jemne chmelené s veľmi jemnou horkosťou alebo silnou, mierne sladkou chuťou“.

ii) Nové znenie: nie je.

iii) Odôvodnenie: Pojem „Oktoberfestbier“ nie je ako taký chránený, ochrana sa vzťahuje len na CHZO „Münchener Bier“. Medzičasom žiadateľ požiadal aj osobitnú ochranu samostatného zemepisného označenia „Oktoberfestbier“. V súvislosti so žiadosťou o osobitné CHZO „Oktoberfestbier“ považuje Komisia skutočnosť, že „Oktoberfestbier“ sa uvádza v zozname pív „Münchener Bier“, za rozpor podľa nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Aby bolo možné udeliť „Oktoberfestbier“ ochranu ako CHZO, treba ho vypustiť zo zoznamu pív „Münchener Bier“.

4. Bod 3.2 špecifikácie – jednotný dokument

Žiadame o doplnenie textu uvedeného v nasledujúcom bode ii) za zhrnutie uvedených typov piva za zoznam typov piva (t. j. po odseku o „Nähr-/Malzbier“) na konci tohto bodu.

i) Pôvodné znenie: nie je.

ii) Nové znenie: „Uvedené hodnoty podliehajú zákonným toleranciám, ktoré uznali príslušné bavorské orgány potravinového dozoru a ktoré treba pri analýze zohľadniť spolu s uvedenými hodnotami.“

ii-2) Nové znenie, len v špecifikácii, nie v jednotnom dokumente Prehľad: Analytické a zákonné tolerancie 1. Mladina a) pivo s nízkym obsahom mladiny => +/– 0,3 % hmotnosti b) výčapné pivo => +/– 0,3 % hmotnosti c) pivo s vyšším obsahom alkoholu => +/– 0,3 % hmotnosti d) silné pivo => +/– 0,5 % hmotnosti e) pivo kvasené vo fľaši => +/– 0,5 % hmotnosti 2. Obsah alkoholu a) do 5,5 % obj. => +/– 0,5 % obj. b) do 5,5 % obj. => +/– 1,0 % obj. 3. Farba Jednotky EBC => +/– 5 EBC 4. Hodnoty horkosti Jednotky horkosti EBC => +/– 5 EBC“

iii) Odôvodnenie: Kontrolné orgány pri overovaní merných tolerancií zistia zákonné merné tolerancie a odchýlky, ktoré uznali príslušné bavorské orgány potravinového dozoru, len vtedy, keď sú uvedené v špecifikácii resp. keď sa osobitne zdôraznia, čo nie je správne. Komisia EÚ totiž zastávala jednoznačný názor, že tieto tolerancie musia v každom prípade platiť a musia sa dodržiavať. Preto sa nemajú uvádzať v jednotnom dokumente, ale na účely objasnenia ich má obsahovať špecifikácia. Keď orgány z akéhokoľvek dôvodu považujú odkaz na merné tolerancie za potrebné, treba ich uviesť.

5. Bod 3.3 jednotného dokumentu

Žiada sa o nahradenie doterajšieho znenia znením uvedeným v nasledujúcom bode ii).

i) Pôvodné znenie: „Prísady musia byť slad, chmeľ, kvasnice a voda. Voda musí pochádzať z územia mesta Mníchov z treťohorných vrstiev roviny Münchener Schotterebene.

ii) Nové znenie: „Výroba prebieha v súlade s pravidlami „Münchener Reinheitsgebot“ z roku 1487, aktuálne v podobe § 9 predbežného zákona o pive. Prísady musia byť slad, chmeľ, kvasnice a voda. Pritom musí voda pochádzať z vlastných hĺbkových studní ležiacich na územní mesta Mníchov, a to z kolektorov podzemných vôd, ktoré tvoria pieskovce a konglomerát treťohornej molasy. Tieto hĺbkové studne v súčasnosti v závislosti od lokality siahajú do hĺbky 140 až 250 m. Voda z mestskej oblasti Mníchova tieto podmienky nespĺňa.“

iii) Odôvodnenie:

Obmedzenie na hlavnú prísadu z hľadiska množstva nie je logické a nezodpovedá zmyslu nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Okrem toho orgány a zástupcovia EÚ odporučili uviesť všetky prísady. Komisia EÚ takisto odporučila tento text neuvádzať ako v pôvodnom znení v bode 3.2, ale začleniť ho do bodu 3.3.

Navyše treba jednoznačne vymedziť odlíšenie od iných pivovarov na základe používanej suroviny „voda“, predovšetkým vzhľadom na vodu z mestskej oblasti Mníchova, ktorú využívajú iné pivovary a ktorá pochádza z rôznych regiónov mimo Mníchova.

e) Spôsob výroby

Špecifikácia

Žiada sa o nahradenie tretej vety v tomto bode inou vetou a doplnenie nasledujúcich dvoch nových viet.

i) Pôvodné znenie: „Voda používaná mníchovskými pivovarmi pochádza z roviny Münchener Schotterebene, z vlastných hĺbkových studní ležiacich na území mesta Mníchov, ktoré z väčšej časti siahajú až do vrstiev pochádzajúcich z treťohôr.“

ii) Nové znenie: „Pritom musí voda pochádzať z vlastných hĺbkových studní ležiacich na územní mesta Mníchov, a to z kolektorov podzemných vôd, ktoré tvoria pieskovce a konglomerát treťohornej molasy. Tieto hĺbkové studne v súčasnosti v závislosti od lokality siahajú do hĺbky 140 až 250 m. Voda z mestskej oblasti Mníchova tieto podmienky nespĺňa.“

iii) Odôvodnenie: Konkrétne údaje o surovine „voda“ sa musia zjednotiť v celom dokumente.

f) Spojenie so zemepisnou oblasťou

1. Jednotný dokument, podnadpis, 2. „Špecifickosť výrobku“, 2. odsek, vety 1 a 2

Žiada sa o pozmenenie druhej polovice vety 1, ako aj vety 2, a doplnenie novej vety 3.

i) Pôvodné znenie: „[…] súvisí predovšetkým s tým, že mníchovské pivovary získavajú vodu na varenie piva z vlastných hĺbkových studní z roviny Münchener Schotterebene. Hĺbkové studne siahajú až do hĺbky 250 m do treťohorných vrstiev.“

ii) Nové znenie: „[…] súvisí predovšetkým s tým, že mníchovské pivovary získavajú vodu na varenie piva z vlastných hĺbkových studní ležiacich na územní mesta Mníchov, a to z kolektorov podzemných vôd, tvoria pieskovce a konglomerát treťohornej molasy. Tieto hĺbkové studne v súčasnosti v závislosti od lokality siahajú do hĺbky 140 až 250 m. Voda z mestskej oblasti Mníchova tieto podmienky nespĺňa.“

iii) Odôvodnenie: Konkrétne údaje o surovine „voda“ sa musia zjednotiť v celom dokumente.

2. Špecifikácia – jednotný dokument, podnadpis 3. „Príčinná súvislosť“, odsek 10 (= jedna veta) Žiada sa o nahradenie dvoch slov v tomto odseku (vete) iným slovom. i) Pôvodné znenie: „Povesť pív Münchner Bier na celom svete sa rozšírila samozrejme aj vďaka pivným záhradám, slávnosti Oktoberfest alebo jednoducho aj vďaka pohostinstvám.“ ii) Nové znenie: Povesť pív Münchner Bier na celom svete sa rozšírila samozrejme aj vďaka pivným záhradám, pivným slávnosťami alebo jednoducho aj vďaka pohostinstvám. iii) Odôvodnenie: Keď sa vypustí zmienka o „Oktobersfest“, nebudú potrebné ani odôvodnenia, ktoré s týmto pivom súvisia, alebo ktoré sa naň vecne odvolávajú. Preto treba v záujme jasnosti text upraviť.

3. Špecifikácia – jednotný dokument, podnadpis 3. „Príčinná súvislosť“, odsek 12

Žiada sa o vypustenie tejto vety

i) Pôvodné znenie: „V roku 1810 sa prvýkrát konala slávnosť Oktoberfest, ktorá vznikla z konských dostihov. Medzičasom sa na celom svete organizuje vyše 2 000 takýchto slávností, ktoré originál kopírujú ale nedokážu sa mu vyrovnať. Oktoberfest a jej pivo, tzv. Oktoberfestbier, ktoré smú vyrábať len mníchovské pivovary, takisto prispievajú k dobrej povesti pív Münchner Bier. Priemerne Oktoberfest v Mníchove ročne navštívi vyše šesť miliónov návštevníkov, aby mohli ochutnať pivo známe na celom svete. Oktoberfest so svojím pivom Oktoberfestbier predstavuje vrchol tradície pív Münchner Bier. Krajinský súd v Mníchove dokonca v jednom rozsudku rozhodol, že „Oktoberfest je slávnosťou piva Münchner Bier“.“

ii) Nové znenie:

nie je.

iii) Odôvodnenie:

Keď sa vypustí zmienka o „Oktobersfest“, nebudú potrebné ani odôvodnenia, ktoré s týmto pivom súvisia, alebo ktoré sa naň vecne odvolávajú. Preto treba v záujme jasnosti text upraviť.

4. Špecifikácia – jednotný dokument, podnadpis 3. „Príčinná súvislosť“, odsek 21, veta 2

Žiada sa o vypustenie jedenástich slov z tejto vety 2.

i) Pôvodné znenie: „Názorným dôkazom je narastajúci objem vývozu za posledných 30 rokov, predovšetkým známeho piva Oktoberfestbier, ktoré smú takto nazývať len mníchovské pivovary.“

ii) Nové znenie: „Názorným dôkazom je narastajúci objem vývozu za posledných 30 rokov.“

iii) Odôvodnenie:

Keď sa vypustí zmienka o „Oktobersfest“, nebudú potrebné ani odôvodnenia, ktoré s týmto pivom súvisia, alebo ktoré sa naň vecne odvolávajú. Preto treba v záujme jasnosti text upraviť.

5. Špecifikácia – jednotný dokument, podnadpis 3. „Príčinná súvislosť“, odsek 21, vety 3 a 4

Žiada sa o vypustenie týchto viet.

i) Pôvodné znenie: „Oktoberfest, ako sviatok pív Münchner Bier, je slávnosť známa na celom svete. Krojovaný sprievod a sprievod streleckých spolkov, jeho slávnostné otvorenie a denné spravodajstvo zo stanov výrazným spôsobom zvyšujú stupeň známosti pív Münchner Bier.“

ii) Nové znenie:

nie je

iii) Odôvodnenie:

Keď sa vypustí zmienka o „Oktobersfest“, nebudú potrebné ani odôvodnenia, ktoré s týmto pivom súvisia, alebo ktoré sa naň vecne odvolávajú. Preto treba v záujme jasnosti text upraviť.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Münchener Bier“

EÚ č.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. 7. 2019

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Názov

„Münchener Bier“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 2.1. Pivo

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Helles Obsah mladiny v %: 11,4–11,9 Obsah alkoholu v % obj.: 4,7–5,4 Farba (EBC): 5,0≤8,5 jednotiek horčiny (EBU): 14,0≤25,0 jednotiek

svetložlté, plavé, lahodné, čisté, mäkké, jemné od príjemné chmeleného, jemne korenistého až po korenisto svieže s príjemnou horkosťou podľa príslušného pivovarníckeho procesu;

Export Hell Obsah mladiny v %: 12,5–12,8 Obsah alkoholu v % obj.: 5,5–6,0 Farba (EBC): 5,5≤7,5 jednotiek Horčiny (EBU): 15,0≤26,0 jednotiek

svetložlté, jasne zvrchu kvasené, plné, od jemného, oblého mäkkého po silno korenisté, čiastočne mierne chmelené, čiastočne mierne horké;

Export Dunkel Obsah mladiny v %: 12,5 – 13,7 Obsah alkoholu v % obj.: 5,0 – 5,9 Farba (EBC): 42,0 ≤ 60,0 jednotiek Horčiny (EBU): 15,0 ≤ 24,0 jednotiek

plné, mäkké, sladovo aromatické až silné, čiastočne dominuje mníchovský slad;

Pils Obsah mladiny v %: 11,5 – 12,5 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,8 Farba (EBC): 5,5 ≤ 7,0 jednotiek Horčiny (EBU): 30,0 ≤ 38,0 jednotiek

jemne horké, jemná chmeľová horkosť, dôrazná chmeľová chuť až aróma, štíhla línia, elegantné, recentné;

Alkoholfreies Weißbier Obsah mladiny v %: 3,5 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj.: < 0,5 Farba (EBC): 8,0 ≤ 21,0 jednotiek Horčiny (EBU): 7,0 ≤ 19,0 jednotiek

typické vlastnosti bieleho piva, rezké, sladké, plné, svetlé, zlatá až jantárová farba, škála zakalenia od jemného cez prirodzene až po zakalené, mierne chmeľová až jemná horkosť;

Leichtes Weißbier Obsah mladiny v %: 7,7 – 8,4 Obsah alkoholu v % obj.: 2,8 – 3,2 Farba (EBC): 11,0 ≤ 13,0 jednotiek Horčiny (EBU): 13,0 ≤ 15,0 jednotiek

osviežujúce, šumivé, rezké, zakalené, typická chuť zvrchu kvaseného bieleho piva;

Kristall Weizen Obsah mladiny v %: 11,5 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,5 Farba (EBC): 7,5 ≤ 12,5 jednotiek Horčiny (EBU): 12,0 ≤ 16,0 jednotiek

šumivé, veľmi rezké, jasne filtrované, číre, recentné, nádych zvrchu kvaseného, typické zvrchu kvasené;

Hefeweizen Hell Obsah mladiny v %: 11,4 – 12,6 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,5 Farba (EBC): 11,0 ≤ 20,0 jednotiek Horčiny (EBU): 12,0 ≤ 20,0 jednotiek

vysoko kvasené, prirodzene zakalené, typický zvrchu kvasený charakter, rezké, osviežujúce, penivé, recentné, čiastočné kvasnicové, aróma bieleho piva;

Hefeweizen Dunkel Obsah mladiny v %: 11,6 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,3 Farba (EBC): 29,0 ≤ 45,0 jednotiek Horčiny (EBU): 13,0 ≤ 16,0 jednotiek

prirodzene zakalené, plné, chuť sladovej arómy, resp. sladový charakter, nádych, resp. charakter zvrchu kvaseného;

Märzen Obsah mladiny v %: 13,2 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj.: 5,3 – 6,2 Farba (EBC): 8,0 ≤ 32,5 jednotiek Horčiny (EBU): 21,0 ≤ 25,0 jednotiek

veľmi plné, lahodné, jemné, aromatické starobavorské až sladovo-aromatické, veľmi jemná horkosť;

Bockbier Obsah mladiny v %: 16,2 – 17,3 Obsah alkoholu v % obj.: 6,2 – 8,1 Farba (EBC): 7,5 ≤ 40,0 jednotiek Horčiny (EBU): 18,0 ≤ 32,5 jednotiek

vysoko kvasené, od oblého, plného, lahodného, mäkkého, aromatického po jemne chmelené, mierne horké až po dobre chmelené a čiastočne s korenistým charakterom;

Doppelbock Obsah mladiny v %: 18,2 – 18,7 Obsah alkoholu v % obj.: 7,2 – 7,7 Farba (EBC): 44,0 ≤ 75,0 jednotiek Horčiny (EBU): 18,0 ≤ 28,0 jednotiek

silné, intenzívne, korenisté, obsažné, sladovo-aromatická chuť;

Alkoholfreies Bier Obsah mladiny v %: 1,0 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj.: < 0,5 Farba (EBC): 4,0 ≤ 13,0 jednotiek Horčiny (EBU): 13,0 ≤ 29,0 jednotiek

typické vlastnosti piva od suchého po sladké, čerstvé, oblé, jemné až plné, jasné, svetlé až zlatožlté, jemne korenisté až korenisté, jemne chmeľové až chmeľovo aromatické,

Leichtbier Obsah mladiny v %: 7,5 – 7,7 Obsah alkoholu v % obj.: 2,7 – 3,2 Farba (EBC): 5,5 ≤ 7,0 jednotiek Horčiny (EBU): 24,0 ≤ 26,5 jednotiek

jemne horká ušľachtilá chuť;

Schwarz-Bier Obsah mladiny v %: 11,3 Obsah alkoholu v % obj.: 4,8 Farba (EBC): 70,0 jednotiek Horčiny (EBU): 17,0 jednotiek

jemne korenistá sladová aróma;

Nähr-/Malzbier Obsah mladiny v %: 12,3–12,7 Obsah alkoholu v % obj.: 0,0–1,2 Farba (EBC): 65,0≤90,0 jednotiek Horčiny (EBU): 8,0 ≤15,0 jednotiek

nízky obsah alkoholu, veľmi jemne kvasené, sladové, korenisté, veľmi slabo chmelené;

Uvedené hodnoty podliehajú zákonným toleranciám, ktoré uznali príslušné bavorské orgány potravinového dozoru a ktoré treba pri analýze zohľadniť spolu s uvedenými hodnotami.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Výroba prebieha v súlade s pravidlami „Münchener Reinheitsgebot“ z roku 1487, aktuálne v podobe § 9 predbežného zákona o pive.

Prísady musia byť slad, chmeľ, kvasnice a voda. Pritom musí voda pochádzať z vlastných hĺbkových studní ležiacich na územní mesta Mníchov, a to z kolektorov podzemných vôd, ktoré tvoria pieskovce a konglomerát treťohornej molasy. Tieto hĺbkové studne v súčasnosti v závislosti od lokality siahajú do hĺbky 140 až 250 m. Voda z mestskej oblasti Mníchova tieto podmienky nespĺňa.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Celý výrobný proces pív označovaných ako „Münchner Bier“ musí prebiehať na území mesta Mníchov.

Začína šrotovaním sladu a maceráciou a končí skladovaním, pri ktorom sa mladé pivo prirodzene obohacuje oxidom uhličitým a zreje až do plného vyzretia chuti.

To platí aj pre celý výrobný postup zospodu i zvrchu kvasených bezalkoholických pív „Münchener Bier“. Pridáva sa však ďalší krok, podľa spôsobu výroby buď vákuová destilácia a odparovanie alebo urýchlené ukončenie kvasenia.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Označovanie piva je ustanovené na označenie výrobku „Münchener Bier“, resp. „Münchner Bier“ v spojitosti s typom piva uvedeným v bode 3.2.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Územie mesta Mníchov

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Označenie „Münchener Bier“ používajú mníchovské pivovary už niekoľko storočí bez akýchkoľvek výhrad tretích strán. Dlhú tradíciu dokazuje okrem iného to, že už v urbári vojvodcu Ľudovíta Prísneho z roku 1280 sa uvádza, že mníchovskí pivovarníci platili feudálne dávky v peniazoch a naturáliách (porov. „München und sein Bier“, Heckhorn/Wiehr, Mníchov 1989, alebo doktorandskú prácu Dr. Karin HACKEL-STEHR – v bode 4, takisto „Die ‚prewen‘ Münchens“, Sedlmayr/Grohsmann, Norimberg 1969, uvedené skrátene. Ďalej porov. pamätnú knihu „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.“ Dr. Christine RÄDLINGER, 1996).

Aj bezalkoholické pivá majú v Mníchove dlhú tradíciu. Na strane 1928 periodika „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung“ zo 17. augusta 1898 sa uvádza, že v Bavorsku sa vyrába bezalkoholické pivo. Zmienka o bezalkoholickom pive v Mníchove sa nachádza v tom istom periodiku z 9. júla 1898 na strane 1590. Píše sa v nej o žiadosti pána Karla MICHELA, majiteľa pivovarníckej školy (Praktische Brauerschule) v Mníchove, ktorý chcel uviesť na trh bezalkoholické pivo (porov. „Münchener Braueindustrie 1871 – 1945“, s. 105, Christian SCHÄDER). Hoci svojho času táto žiadosť bola odmietnutá, mníchovské pivovary nestratili bezalkoholické pivo zo zreteľa, o to viac, že v núdznych časoch oboch svetových vojen a obdobiach po nich sa z očividného dôvodu nedostatku surovín vyrábalo pivo s nízkym obsahom alkoholu. Mníchovské pivovary vyrábajú bezalkoholické pivo resp. bezalkoholické biele pivo bez prerušenia v každom prípade od roku 1986.

5.2. Špecifickosť výrobku

Spotrebitelia s pivom vyrábaným v Mníchove spájajú mimoriadne uznanie a očakávanie najvyššej kvality

Táto kvalita nie je len výsledkom dodržiavania mníchovských pravidiel výroby (tzv. Münchner Reinheitsgebot) z roku 1487, ktoré sú o 29 rokov staršie ako bavorské pravidlá výroby (Reinheitsgebot) z roku 1516, súvisí predovšetkým s tým, že mníchovské pivovary získavajú vodu na varenie piva z vlastných hĺbkových studní ležiacich na územní mesta Mníchov, a to z kolektorov podzemných vôd, ktoré tvoria pieskovce a konglomerát treťohornej molasy. Tieto hĺbkové studne v súčasnosti v závislosti od lokality siahajú do hĺbky 140 až 250 m. Voda z mestskej oblasti Mníchova tieto podmienky nespĺňa.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Silná naviazanosť obyvateľstva na „Münchener Bier“ a s ňou spojená povesť týchto pív sa zakladá práve v regióne Mníchov na dlhej tradícii varenia piva v Mníchove a na historických súvislostiach. Vďaka zdravému rastu produkcie sa pivá Münchner Bier presadili najprv na miestnej úrovni, neskôr regionálnej, národnej a nakoniec medzinárodnej úrovni s dobrou povesťou na celom svete.

Pivo sa od začiatku v Mníchove tešilo dobrému ohlasu. Už v roku 815 sa v spise „Kozrah“ zväzkov Historia Frisigensis uvádza, že kostol sv. Jána v Oberföhringu bol prepožičaný diakonovi Huwetzimu, ktorý bol povinný každoročne biskupstvu ako daň zaplatiť vozeň piva.

V urbári mesta Mníchov z roku 1280 sa dočítame, že už vtedy sa udeľovali obyvateľom Mníchova tzv. Braugerechtigkeiten, teda právo variť pivo.

V roku 1372 vojvoda Štefan II. v Mníchove zreformoval pivovarné právo a povolil v prvej pivovarnej ústave prostému ľudu variť „Greußing“ (pravdepodobne akýsi druh slabého piva s nízkym obsahom mladiny), „ak sa im zažiada“. Hodná zmienky je predovšetkým skutočnosť, že toto právo, ak sa vzťahovalo na osobu, bolo prenosné a dedičné.

V 14. a 15. storočí sa všetci pokúšali predĺžiť dobu spotreby piva pridávaním rôznych, čiastočne aj jedovatých látok. Preto magistrát mesta Mníchov vydal okolo roku 1453 ustanovenie o pive, podľa ktorého sa pivo a „Greußing“ smeli variť „len z jačmeňa, chmeľu a vody, a z ničoho iného“. Tým prvýkrát vznikol akýsi druh pravidiel „Reinheitsgebot“.

Znenie ustanovení o pive v pozmenenej podobe potom 30. novembra 1487 v Mníchove vydal vojvoda Albrecht IV. Bavorský ako „Münchner Reinheitsgebot“. Aj podľa tohto znenia sa smelo rozlievať len pivo varené z chmeľu, jačmeň a vody. Spolu s týmto zákonom sa prikázala aj povinná prehliadka pív, ktorá zodpovedala dnešnej kontrole kvality. Takto sa koncom 15. storočia prvýkrát začala kontrolovať kvalita potraviny. Pravidlá Münchner Reinheitsgebot sú zárukou vysokej kvality piva a predstavujú najdôležitejší základ úspechu a povesti pív označovaných ako Münchner Bier.

V roku 1493 vojvoda Juraj Bohatý vydal podobné pravidlá pre celú oblasť Dolného Bavorska. Po jeho smrti a po bojoch o následníctvo trónu v Landshute vyhlásili bavorskí vojvodovia Viliam IV. a Ľudovít X., synovia Albrechta IV., v roku 1516 pravidlá „Münchner Reinheitsgebot“ prakticky v identickej podobe za pravidlá platné pre celé Bavorsko. Prostredníctvom rôznych zákonov sa premietlo do nemeckého zákona o zdanení piva z roku 1906 a aj do súčasného predbežného zákona o pive. Pravidlá Münchner Reinheitsgebot teda platia dodnes.

Povesť pív Münchner Bier sa počas stáročí šírila čoraz viac. Napríklad v 16. storočí ju šírili kočiši a povozníci, ktorí svoje kone mohli nechať v pivovaroch. V tých časoch napokon pripadal jeden pivovar na pribl. 250 obyvateľov

Do akej miery Mníchovčanom záleží na ich pive sú ochotní dokázať aj tým, že preň vyjdú do ulíc. Napríklad v roku 1844 došlo k pivnej vojne, keď sa cena piva náhle zvýšila zo 6 grajciarov na 6,5 grajciara. V máji 1995 demonštrovalo pribl. 25 000 ľudí proti súdnemu rozhodnutiu, podľa ktorého by mníchovské pivné záhrady museli zatvárať o 21.30 h.

Povesť pív Münchner Bier na celom svete sa rozšírila samozrejme aj vďaka pivným záhradám, pivným slávnostiam alebo jednoducho aj vďaka pohostinstvám.

Vzhľadom na pivné záhrady treba spomenúť aj známe právo resp. obľúbený zvyk Mníchovčanov, môcť si doniesť do pivnej záhrady (alebo pivnej pivnice, ako sa nazývali kedysi) vlastné jedlo.

Z pohostinstiev menujme len svetoznáme „Hofbräuhaus“. Netreba azda osobitne prízvukovať, že pieseň: „In München steht ein Hofbräuhaus…“, ako aj samotné pohostinstvo zviditeľnili povesť Münchner Bier na celom svete.

Okrem týchto dejín prispeli k šíreniu povesti pív predovšetkým aj technické inovácie.

V 19. storočí začali mníchovskí majitelia pivovarov stavať ľadovne resp. ľadové pivnice. Technické požiadavky spojené s týmito stavbami boli také komplexné, že stavba pivných pivníc sa stala vyučovacím predmetom na Kráľovskej stavebnej škole.

V roku 1873 vyvinul Carl von Linde pre pivovar Spatenbrauerei v Mníchove prvý chladiarenský prístroj na svete. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že pomocou neho bolo odvtedy možné vyrábať nepretržite pivo rovnomernej kvality a v akomkoľvek množstve – bez ohľadu na poveternostné podmienky a vonkajšiu teplotu.

Pivovar Hacker-Brauerei dal v roku 1900 chladiarenské priestory podľa Lindeho systému dokonca zabudovať do dvoch holandských lodí, pomocou ktorých potom vyvážal pivo Münchner Bier i jeho povesť do zámoria.

Okrem toho všetky pivovary v Mníchove od 19. storočia vlastnili až do 90 vlastných chladiarenských železničných vagónov, v ktorých svoje výrobky transportovali do vzdialenejších odbytísk. Tieto chladiarenské vagóny, ktoré boli zároveň reklamným priestorom pivovarov, sa pohybovali po celej európskej železničnej sieti, ktorá v tej dobe zažívala obrovský rozmach. Oveľa dôležitejšie ako reklamný účinok bolo však zachovanie kvality. Vzhľadom na trvanlivosť piva išlo o nesmierny krok vpred. Münchner Bier do zahraničia dorazilo v dobrej kvalite, spotrebitelia si ho mohli vychutnať, čo opäť vylepšilo jeho povesť. Vtedajšie sústavne stúpajúce čísla vývozu sú svedectvom stupňa popularity pív Münchner Bier.

Mnohé pivovary v Mníchove v 19. storočí zaviedli parné stroje na výrobu energie potrebnej na dosiahnutie nemennej teploty, ktorá umožňovala konštantnú kvalitu výrobkov. S cieľom riešiť súvisiace otázky bezpečnosti a technické problémy sa za účasti mníchovských pivovarov založil spolok „Dampfkessel-Revisionsverein“ (revízny spolok pre parné kotly). Z neho neskôr vznikol dnes už svetoznámy „Technischer Überwachungsverein — TÜV“ (spolok pre technický dohľad). Aj starostlivosť o bezpečnosť mníchovských pivovarov prispela k ich povesti a k povesti ich piva.

Súbežne s rozvojom vedeckých metód v 19. storočí sa na poľnohospodárskych školách, univerzitách, ako aj v súkromných pokusných a vzdelávacích inštitútoch začali otvárať oddelenia špecializované na pivovarnú techniku. Spomenúť treba aj počiatok uverejňovania odborných publikácií o pivovarníctve, ktorého centrum bolo v Mníchove. Od tejto doby možno hovoriť o Mníchove ako o „pivnom“ univerzitnom meste. Až podnes má vedecká fakulta pivovarníctva Technickej univerzity München-Weihenstephan, ako aj inštitút Doemens vedúce postavenie pri vzdelávaní pivovarníkov a pivovarníckych technikov, ktorí neskôr nachádzajú uplatnenie na celom svete.

Ako sa uviedlo, Münchner Bier za uplynulých 550 rokov svoj stupeň známosti a svoju povesť v Nemecku a v Európskej únii neustále rozširovalo. Názorným dôkazom je narastajúci objem vývozu za posledných 30 rokov. Vďaka sponzoringu športu, napr. nemeckého národného bobového družstva alebo v olympijskej hale, sa meno Münchner Bier prostredníctvom televíznych prenosov šíri po celom svete. V uplynulých desaťročiach mohlo čoraz viac ľudí na celom svete vďaka rozhlasu, televízii a predovšetkým internetu spoznať Münchner Bier. O pivách Münchner Bier sa diskutuje na internetových fórach a vo fankluboch. Webové stránky mníchovských pivovarov zaznamenávajú veľkú frekvenciu návštev a žiadosti o informácie z celého sveta.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[článok 6 ods. 1 druhý pododsek vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 668/2014]

Vestník ochranných známok 07 z 15. 2. 2019, časť 7a-bb, s. 3197 https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.