Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru - Uplatňovanie smernice 98/34/ES od roku 2006 do roku 2008 SEK(2009)1704 /* KOM/2009/0690 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.12.2009 KOM(2009)690 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Uplatňovanie smernice 98/34/ES od roku 2006 do roku 2008 SEK(2009)1704 OBSAH SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU – UPLATŇOVANIE SMERNICE 98/34/ES OD ROKU 2006 DO ROKU 2008 1 Zhrnutie. 3 ČASŤ I: NORMALIZÁCIA 3 1. Úvod 3 2. Informačný postup 4 2.1 Uplatňovanie postupu od roku 2006 do roku 2008 4 2.2 Záver 4 3. Mandáty 4 3.1 Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2006 – 2008 4 3.2 Trendy týkajúce sa mandátov 5 3.3 Záver 6 4. Formálne námietky 7 4.1 Uplatňovanie postupu od roku 2006 do roku 2008 7 4.2 Záver 7 ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY 8 1. Vývoj v rokoch 2006 – 2008 8 1.1 Oznamovací postup na rozšírenom vnútornom trhu 8 1.2 Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou tvorbou práva“ 8 1.2.1 Zlepšenie riadenia postupu podľa smernice 98/34 9 2. Uplatňovanie postupu podľa smernice 98/34 9 2.1 Efektívnosť: všeobecný prehľad 9 2.2 Využívanie postupu pre naliehavé prípady 11 2.3 Odpovede na reakcie Komisie 11 2.4 Dialóg s členskými štátmi 11 2.5 Porušenia smernice 12 2.6 Záver 12 Zhrnutie V tejto správe sa analyzuje uplatňovanie postupov stanovených smernicou 98/34/ES[1] pre normalizáciu a technické predpisy v rokoch 2006 až 2008. V správe sa vyzdvihuje dôležitý prínos týchto postupov pre vykonávanie lepšej tvorby práva a fungovanie jednotného trhu. Normalizačná časť pozostáva z informačného postupu v súvislosti s normami, žiadostí Komisie o vykonanie normalizačnej práce („mandátov“) adresovaných európskym organizáciám pre normalizáciu (ESO[2]) a formálnych námietok proti normám. Ukázalo sa, že tieto činnosti predstavujú významný prvok fungovania jednotného trhu. Informačným postupom sa vytvorila transparentnosť noriem a povzbudili sa vnútroštátne orgány pre normalizáciu (NSB), aby neustále vykonávali iniciatívy na podporu európskej harmonizácie. Formálne námietky umožnili členským štátom a Komisii zabezpečiť, aby normy spĺňali ciele tvorby práva v prípadoch, keď sa využívajú na účely právnych predpisov v rámci „nového prístupu“. Mandáty poskytli spôsob stanovenia vzťahu medzi útvarmi Komisie a tvorcami noriem; rozhranie medzi úrovňou politiky a jej technickým vyjadrením. V oblasti technických predpisov sa ukázalo, že oznamovanie vnútroštátnych technických predpisov Komisii pred ich prijatím je účinným nástrojom na odstraňovanie prekážok obchodu a spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj medzi samotnými členskými štátmi a zároveň, že sa ním zlepšuje regulačný rámec. Na konci roka 2008 sa tento postup navyše ukázal ako užitočný pri predchádzaní vzniku protekcionistických opatrení na vnútornom trhu, ktoré by inak mohli členské štáty navrhnúť v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou.[3] Oznamovací postup bol tiež významným nástrojom na usmerňovanie vnútroštátnej činnosti tvorby práva vo vznikajúcich sektoroch a na zlepšovanie kvality vnútroštátnych technických predpisov, v zmysle zvýšenej transparentnosti, zrozumiteľnosti a efektívnosti v neharmonizovaných alebo čiastočne harmonizovaných oblastiach. Zvýšená prehľadnosť právneho rámca každého členského štátu pomohla hospodárskym subjektom znížiť náklady spojené s prístupom k predpisom a ich správnym uplatňovaním. ČASŤ I: NORMALIZÁCIA ÚVOD V tomto oddiele sa opisuje normalizačná časť smernice, ktorá zahŕňa informačný postup v súvislosti s normami, žiadosti Komisie o vykonanie normalizačnej práce (mandátov[4]) adresované európskym organizáciám pre normalizáciu a formálne námietky proti normám, najmä v rámci smerníc nového prístupu, ďalej sa v tomto oddiele nachádza štatistika za obdobie 2006 až 2008 a analýza fungovania tejto časti smernice. INFORMAčNÝ POSTUP Postup v oblasti noriem je určený na monitorovanie nových normalizačných činností, ktoré zaviedli vnútroštátne orgány pre normalizáciu. Systémy boli vytvorené najmä preto, aby iné orgány mohli predkladať pripomienky, zúčastňovať sa na práci alebo požadovať prijatie iniciatívy na európskej úrovni (pozri prílohu 1). 2.1 Uplatňovanie postupu od roku 2006 do roku 2008 Postup sa naďalej úspešne uplatňoval. Zo správ, ktoré každý rok poskytujú výbory CEN a CENELEC, vyplýva, že ročný priemer oznámených vnútroštátnych opatrení zostáva stabilný. V prílohe 3 sú zobrazené číselné údaje od roku 1991, ktoré poukazujú na zvýšenie počtu oznámení po každom rozšírení. Z rozdelenia podľa sektorov (v prílohe 4) vyplýva, že vo vnútroštátnych oznámeniach dominuje stavebný sektor. Ďalšie významné oblasti sú potravinárske výrobky, kvalita vody a výstavba a údržba ciest. Informácie rozširované v rámci postupu naďalej vedú k žiadostiam útvarov Komisie o informácie, ako aj k otázkam týkajúcim sa zastavenia konania (článok 7), buď v dôsledku oznámení, alebo iných zdrojov. 2.2 Záver Informačný postup stále plní významnú úlohu v nabádaní vnútroštátnych orgánov pre normalizáciu, aby svoje iniciatívy preniesli na európsku úroveň. Rozšírenie viedlo k zvýšeniu počtu oznámení od nových členských štátov, ktorý sa bude stabilizovať a dokonca klesať, keď sa nové členské štáty budú postupne v čoraz väčšej miere integrovať, pričom takýto vývoj bude kopírovať trend, ktorý nastolili staršie členské štáty. MANDÁTY „Mandáty“ na vypracovanie noriem sú osvedčeným nástrojom Komisie na získanie technických špecifikácií, ktoré podporujú európske právne predpisy a/alebo politiku. Sú to žiadosti o vykonanie normalizačnej práce adresované európskym organizáciám pre normalizáciu a zároveň poskytujú referenčný rámec na takúto prácu (pozri prílohu 1). Sú nenahraditeľné v prípadoch, keď je úlohou noriem podporovať právne predpisy, napríklad v kontexte smerníc nového prístupu. 3.1 Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2006 – 2008 Celkový počet mandátov udelených európskym organizáciám pre normalizáciu bol 62. Počet mandátov týkajúcich sa smerníc nového prístupu v porovnaní s predchádzajúcim obdobím klesol (príloha 5). Proces udeľovania mandátov funguje dobre. Neformálne konzultácie vykonávané vo výbore znamenajú, že formálnym konzultáciám predchádza obvykle konsenzuálna dohoda o mandáte. Zainteresované strany v oblasti európskej normalizácie – ANEC (Európske združenie pre koordináciu zastúpenia spotrebiteľov v normalizácii), ECOS (Európske environmentálne občianske združenie pre normalizáciu), NORMAPME (Európsky úrad remesiel, živností a malých a stredných podnikov pre normalizáciu) a ETUI (Európsky odborový inštitút) sa do konca sledovaného obdobia úspešne zapojili do tohto procesu. Takto so do neformálnych konzultácií dostáva väčšia transparentnosť. Počas celého obdobia sa uplatňovala prax poskytovania nadväzných opatrení výboru v súvislosti so všetkými konzultáciami o mandáte prostredníctvom aktualizovaného zoznamu. 3.2 Trendy týkajúce sa mandátov Predmet úpravy mandátov sa naďalej rozširuje. Podiel počtu mandátov udelených v súvislosti so smernicami nového prístupu je 38 %, veľmi podobný ako v poslednom sledovanom období. Mandáty v iných politických oblastiach sú stále početné (pozri prílohu 6), najmä v oblastiach ochrany spotrebiteľa a životného prostredia, ale aj dopravy a energetiky. Mandáty na podporu vedúcich trhov Od začiatku iniciatívy vedúcich trhov v roku 2007 boli udelené dva mandáty. Tieto mandáty sa týkajú ekologických výrobkov a predstavujú rozsah, v akom Komisia verí v potenciálnu úlohu noriem v tejto dôležitej politickej oblasti. Normy na podporu právnych predpisov Mandáty sa vydali na podporu širokého spektra právnych predpisov, čo je dôkazom významu tohto modelu. Toto sú niektoré príklady: právne predpisy v oblasti kozmetiky, opravy a údržby vozidiel, potravinárskych výrobkov, krmív pre zvieratá a všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ako aj v oblasti životného prostredia. V porovnaní s predchádzajúcim sledovaným obdobím sa počet mandátov na podporu nových oblastí európskej politiky zdvojnásobil. Príkladmi sú mandáty v oblasti bezpečnosti dodávateľského reťazca, bezbariérovosti zastavaného prostredia alebo programu vesmírneho priemyslu. Prvý mandát na podporu smernice o ekodizajne bol vydaný na konci roka 2008. Túto skutočnosť Komisia zdôraznila vo svojom oznámení o začlenení aspektov životného prostredia do európskej normalizácie (KOM(2004) 130 v konečnom znení), v ktorom zároveň vyzdvihla úlohu, ktorú môžu plniť normy pri vývoji politiky Komisie v oblasti ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. Počet mandátov na podporu právnych predpisov, ktoré nepatria do rozsahu nového prístupu (pozri prílohu 5), je stále vysoký (celkovo približne 35 %) a dokazuje, že tento model prijala široká škála útvarov Komisie. V roku 2006 bol vydaný mandát v oblasti vzťahu so spotrebiteľskými kontaktnými centrami. Novou rastúcou oblasťou normalizácie je sektor služieb. Tento trend v oblasti využívania mandátov na podporu právnych predpisov mimo rozsahu nového prístupu a v nových oblastiach politiky zodpovedá skutočnosti, že európska normalizácia sa stále viac využíva na podporu politiky Komisie v oblasti lepšej tvorby práva. Tento trend uznala a podporila Komisia vo svojom oznámení z roku 2004 o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov[5]. 3.3 Záver Proces vydávania mandátov sa osvedčil, ale musí sa zabezpečiť, aby naďalej fungoval bezproblémovo. Na tento účel sú nevyhnutné neformálne konzultácie so všetkými príslušnými stranami pred konzultáciami výboru a malo by sa v nich pokračovať. S cieľom zlepšiť transparentnosť fungovania výboru útvary Komisie od roku 2006 pozývajú zainteresované strany v oblasti európskej normalizácie, ANEC, ECOS, ETUI a NORMAPME, aby sa zúčastňovali na rozšírenom zasadnutí výboru. Na účely transparentnosti útvary Komisie zvážia možnosť organizovať písomný postup inšpirovaný internetovými fórami. Cieľom bude zabezpečiť, aby si všetci členovia výboru mohli prečítať námietky iných členov, na základe čoho by sa tento druh konzultácií pripodobnil konzultáciám na zasadnutí výboru. Ukázalo sa, že proces udeľovania mandátov napomáha rozšíreniu úlohy normalizácie v nových oblastiach právnych predpisov a politiky EÚ. Tomu zodpovedá aj skutočnosť, že mnoho nových legislatívnych aktov EÚ sa vzťahuje na smernicu. FORMÁLNE NÁMIETKY Smernice nového prístupu obsahujú záruky v prípadoch, keď harmonizovaná norma neumožňuje, aby výrobky splnili základné požiadavky príslušných smerníc. Ak nastanú takéto prípady, členské štáty alebo Komisia môžu vzniesť formálnu námietku proti príslušnej norme a o tejto námietke sa potom konzultuje vo výbore (pozri prílohu 1). 4.1 Uplatňovanie postupu od roku 2006 do roku 2008 Počet námietok, ktoré Komisia vzniesla počas sledovaného obdobia, bol nízky (11). Iba v dvoch prípadoch sa dospelo k rozhodnutiu zachovať predpoklad zhody; v deviatich prípadoch bola námietka úplne alebo čiastočne odvolaná (pozri prílohu 7). Ak sa však zohľadní oznamovanie nových námietok, počet formálnych námietok rastie. Hlavné oblasti sú tie, na ktoré sa vzťahujú smernice o strojných zariadeniach, hračkách a tlakových zariadeniach. V mnohých prípadoch sa vo výbore diskutovalo o problémoch zlučiteľnosti noriem, ktoré viedli k požiadavkám na zmenu a doplnenie harmonizovaných noriem bez nutnosti formálnej námietky. 4.2 Záver Aj keď je proces od prijatia námietky po vydanie rozhodnutia pomerne časovo náročný, vo všeobecnosti postup fungoval primerane. Podobne ako v prípade mandátov a v záujme transparentnosti zverejní Komisia rozhodnutia o formálnych námietkach konsolidovaným spôsobom a sprístupní výboru na každom zasadnutí aktualizovanú tabuľku opatrení týkajúcich sa formálnych námietok. ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY VÝVOJ V ROKOCH 2006 – 2008 Oznamovací postup (ďalej len „postup“) umožňuje Komisii a členským štátom preventívne preskúmať technické predpisy, ktoré chcú členské štáty zaviesť v súvislosti s výrobkami (priemyselnými, poľnohospodárskymi a rybolovnými) a službami informačnej spoločnosti (pozri prílohu 8). Tento postup sa zjednodušeným spôsobom vzťahuje na členské štáty EZVO, ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore a na Švajčiarsko a Turecko (pozri prílohu 11). Hlavné výhody postupu - Postup umožňuje zistiť nové prekážky vnútorného trhu, skôr ako sa prejavia ich záporné účinky, čím sa predchádza dlhým a nákladným konaniam vo veci porušenia. - Umožňuje odhaliť protekcionistické opatrenia, ktoré môžu navrhnúť členské štáty za mimoriadnych okolností, napríklad v čase hospodárskej a finančnej krízy. - Postup umožňuje členským štátom uistiť sa o stupni zlučiteľnosti oznámených návrhov s právnymi predpismi Spoločenstva vrátane smerníc. - Aktívnou účasťou členských štátov na hodnotení oznámených návrhov sa v priebehu rokov vytvoril efektívny dialóg medzi nimi a Komisiou. - Hospodárske subjekty majú možnosť, aby boli vypočuté ich stanoviská a majú dostatok času, aby svoje činnosti prispôsobili budúcim technickým predpisom. Hospodárske subjekty vo veľkej miere využívajú toto právo na preskúmanie, ktoré Komisii a vnútroštátnym orgánom pomáhajú odhaliť akékoľvek prekážky obchodu. 1.1 Oznamovací postup na rozšírenom vnútornom trhu Postup významne prispel k bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu počas rozšírenia EÚ o desať „nových“ členských štátov v roku 2004. Jeho kladné výsledky pozorované v roku 2005 sa následne potvrdili prijatím oznámení od týchto desiatich členských štátov, ktorých bolo v roku 2006 122, v roku 2007 131 a v roku 2008 109. Tento postup sa ďalej rozšíril o Bulharsko a Rumunsko (EÚ-27). Tieto dva nové členské štáty si zabezpečili administratívnu kapacitu, technickú štruktúru a znalosti potrebné na uplatňovanie smernice: od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 oznámili 33 návrhov. Smernica sa opäť osvedčila ako efektívny nástroj na zabezpečenie bezproblémového fungovania vnútorného trhu v prípade výrobkov a služieb informačnej spoločnosti. 1.2 Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou tvorbou práva“ Po predložení akčného plánu Komisie na zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia sa počas sledovaného obdobia v rámci oznamovacieho postupu vykonalo niekoľko iniciatív. Členské štáty boli vyzvané, aby predložili štúdie o vplyve spolu s oznámenými návrhmi. Tieto štúdie o vplyve povzbudzujú členské štáty, aby vopred zvážili, ktorý nástroj je najvhodnejší a umožňujú Komisii kontrolovať nevyhnutnosť navrhnutých opatrení so zreteľom na všetky prekážky pre fungovanie vnútorného trhu. Komisia zároveň zintenzívnila svoje úsilie v súlade so zásadami lepšej tvorby práva, aby sa zabezpečila zrozumiteľnosť a konzistentnosť oznámených návrhov a identifikovali akékoľvek zbytočne zložité alebo zaťažujúce postupy, ktoré sa musia zjednodušiť, aby pomohli hospodárskym subjektom a zároveň zaručili vysoký stupeň ochrany verejného zdravia, spotrebiteľov a životného prostredia. Vnútroštátne orgány boli vyzvané, aby zvážili najmä tieto aspekty: - znenie návrhov: jasnosť, konzistentnosť, transparentnosť a právna istota pri uplatňovaní textov; - možnosť prístupu ku všetkým predpisom v príslušnom sektore prostredníctvom uverejnenia tlačených konsolidovaných verzií textov a ich verzií online; - identifikácia postupov, ktoré predstavujú pre hospodárske subjekty zbytočne zložitú a nevýhodnú administratívnu záťaž, najmä pri uvádzaní výrobku na trh. - 1.2.1 Zlepšenie riadenia postupu podľa smernice 98/34 Komisia organizovala rôzne kampane na zlepšenie transparentnosti a dialógu s vnútroštátnymi orgánmi. Neustále sa zlepšovala prevádzka databázy TRIS („ Informačného systému pre technické predpis“ ) a jej nová verzia by sa mala spustiť najneskôr na začiatku roka 2010, čím sa skráti čas spracovania oznámení a umožní sa prepojenie databázy TRIS s vnútroštátnymi databázami. Komisia od roku 2007 preformulovala bod 7 oznamovacej správy s cieľom ujasniť, či sa v kontexte „jedného kontaktného miesta“ môže oznámenie predložené podľa smernice považovať za platné podľa iného legislatívneho aktu EÚ. Komisia zabezpečuje prístup verejnosti k oznámeným návrhom v 23 úradných jazykoch EÚ a k základným informáciám o uskutočnení postupu prostredníctvom webovej lokality http://ec.europa.eu/enterprise/tris. Zaznamenalo sa neustále zvyšovanie počtu konzultácií online: od roku 2006 do roku 2008 sa počet vyhľadávaní zvýšil o 7,5 % a v roku 2008 dosiahol úroveň približne 140 000 vyhľadaní (pozri prílohu 12). Uplatňovanie postupu podľa smernice 98/34 2.1 Efektívnosť: všeobecný prehľad ► Množstvo oznámení a príslušných sektorov Celkový počet oznámených návrhov v rokoch 2006 až 2008 (1 979) sa v porovnaní s počtom 1 782 z obdobia 2003 až 2005 zvýšil. K tomuto zvýšeniu prispelo rozšírenie (na EÚ-27). Zaznamenali sa určité nedostatky v tom, ako niektoré členské štáty plnili svoj záväzok oznamovať návrhy technických predpisov (pozri prílohu 10.2). Najvyšší počet oznámení sa zaznamenal v stavebnom sektore. Mnoho z nich sa týkalo opatrení, ktoré členské štáty vykonali s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť budov. Po nich nasledovala oblasť poľnohospodárskych výrobkov a potravín . Opatrenia v tomto sektore sa týkali potravinovej hygieny, koexistencie geneticky modifikovaných organizmov a konvenčných plodín, zloženia a označovania potravín. Výrazne sa zvýšil počet oznámení v sektoroch telekomunikácií a dopravy . Niekoľko oznámení bolo prijatých v sektore hazardných hier (hazardných hier online), sektore chemických látok (nebezpečných látok a fytofarmaceutických výrobkov), sektore životného prostredia (obmedzenia používania plastových vreciek, odpadu a kvality biopalív) (pozri prílohy 10.1 až 10.3). ► Preskúmané problémy Zámerom reakcií Komisie v neharmonizovaných oblastiach , ktoré podliehajú zhode s článkami 28 až 30 (voľný pohyb tovarov) a 43 a 49 (právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby) Zmluvy o ES, bolo varovať členské štáty pred možnými prekážkami obchodu, ktoré by sa mohli vytvoriť v dôsledku zbytočného opatrenia, ktoré je neprimerané sledovanému cieľu. Komisia naďalej vyzývala členské štáty, aby do každého návrhu technického predpisu vkladali doložky o vzájomnom uznávaní. Zámerom reakcií v harmonizovaných oblastiach bolo zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia boli nevyhnutné, odôvodnené a zlučiteľné so sekundárnymi právnymi predpismi Spoločenstva. - Oznámenia v oblasti stavebníctva sa analyzovali v zásade podľa smernice 89/106/EHS o stavebných výrobkoch a podľa harmonizovaných štandardov prijatých v kontexte tejto smernice ako aj smernice 2002/91/ES o energetickej hospodárnosti budov. - Niekoľko členských štátov oznámilo návrhy o koexistencii geneticky modifikovaných plodín s tradičnými a ekologickými plodinami a o kontrole neúmyselnej kontaminácie GMO. Tieto texty analyzované so zreteľom na smernicu 2001/18/ES (o zámernom uvoľnení GMO), nariadenie (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách a nariadenie (ES) č. 1830/2003 o sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z GMO, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, poskytli príklady regulačných riešení pre ďalšie členské štáty. - Dňa 1. januára 2006 nadobudlo účinnosť nariadenie č. 852/2004 (o potravinovej hygiene ), nariadenie č. 853/2004 (o osobitných hygienických predpisoch pre potraviny živočíšneho pôvodu) a nariadenie č. 854/2004 (o osobitných predpisoch na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu). Tieto nariadenia oprávňujú členské štáty vykonávať určité opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli oznámené v rámci postupu podľa smernice 98/34 a podrobené dôkladným stanoviskám a/alebo námietkam. - Niektoré členské štáty oznámili návrhy týkajúce sa zdravotných tvrdení na potravinách , balenia potravín a aditív, farbív a konzervačných látok, ktoré potraviny obsahujú. - Rovnako početné boli aj oznámenia v oblasti rádiových rozhraní , sektore, v ktorom rýchly technologický rozvoj vedie k čoraz zložitejším vnútroštátnym predpisom, pri ktorých je pravdepodobné, že sa vytvoria prekážky v rámci vnútorného trhu. - Analýzou intenzívnej regulačnej činnosti na vnútroštátnej úrovni v neharmonizovanom sektore hazardných hier sa zdôraznili aspekty voľného pohybu v rámci vnútorného trhu a vnútroštátnej verejnej politiky. - Tento postup zároveň umožnil zasahovanie v sektoroch, v ktorých sa plánovala harmonizácia na úrovni Spoločenstva a zabránil členským štátom zavádzať rozdielne vnútroštátne opatrenia. ► Reakcie Komisia vydala podrobné stanoviská v súvislosti so 179 oznámeniami, čo predstavuje 9,04 % celkového počtu návrhov oznámených počas sledovaného obdobia (1 979). Tento číselný údaj v porovnaní s predchádzajúcim sledovaným obdobím poukazuje na pokles, z ktorého vyplýva, že členské štáty pri tvorbe práva čoraz väčšmi berú ohľad na Spoločenstvo a zohľadňujú požiadavky efektívne fungujúceho vnútorného trhu. Pokiaľ ide o členské štáty, tie vydali 142 podrobných stanovísk. Z celkového počtu 894 námietok vznesených počas sledovaného obdobia vzniesla Komisia 418 a členské štáty 476 (pozri prílohy 10.4 a 10.6). V 22 prípadoch Komisia vyzvala príslušné členské štáty, aby odložili prijatie oznámených predpisov o jeden rok od dátumu ich doručenia, aby sa neohrozila prebiehajúca práca Spoločenstva na harmonizácii v tejto oblasti (pozri prílohu 10.5). Komisia navyše upriamila pozornosť členských štátov na potrebu zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami dohody o technických prekážkach obchodu, keď sa príslušné opatrenia oznamovali aj Svetovej obchodnej organizácii. 2.2 Využívanie postupu pre naliehavé prípady Pri celkovom počte 1 979 oznámení členské štáty predložili 49 žiadostí o uplatnenie postupu pre naliehavé prípady v súvislosti s oznámenými návrhmi. Komisia potvrdila svoj prísny výklad požadovaných výnimočných podmienok, konkrétne vážne a nepredvídateľné okolnosti týkajúce sa najmä ochrany zdravia a bezpečnosti. V dôsledku toho bolo využívanie postupu pre naliehavé prípady zamietnuté v prípadoch, keď dané odôvodnenie bolo založené výhradne na ekonomických dôvodoch alebo spočívalo v pokuse dobehnúť omeškanie spôsobené vnútroštátnou administratívou. Postup pre neliehavé prípady sa posúdil ako odôvodnený v 14 prípadoch (pozri prílohu 10.7). 2.3 Odpovede na reakcie Komisie V rokoch 2006 – 2008 bol pomer medzi počtom odpovedí, ktoré poskytli členské štáty a počtom podrobných stanovísk vydaných Komisiou uspokojivý (za celé obdobie priemerne 83,7 %). Tento podiel je hlavný ukazovateľ pri posudzovaní záväzku členských štátov v súvislosti s plnením povinností vyplývajúcich z tohto postupu. Komisia konštatuje, že odpovede boli väčšinou uspokojivé (za celé obdobie priemerne 64,3 %). Prispel k tomu neustály dialóg medzi Komisiou a príslušnými členskými štátmi, keďže sa veľa prípadov mohlo vyriešiť do jedného roka od oznámenia (pozri prílohu 10.8). 2.4 Dialóg s členskými štátmi Pravidelné zasadnutia výboru pre normy a technické predpisy umožnili výmenu názorov na otázky všeobecného záujmu, ale aj na osobité aspekty postupu. Diskusie sa týkali najmä rozšírenia EÚ o Bulharsko a Rumunsko, prístupu verejnosti k dokumentom súvisiacim s postupom podľa smernice 98/34 v súlade s nariadením (ES) č. 1049/2001[6], presahu medzi týmto postupom a inými oznamovacími postupmi Spoločenstva („jedného kontaktného miesta“), vývoja riadenia databázy TRIS a povinností členských štátov odpovedať na podrobné stanoviská a odovzdať konečné znenia. Vo viacerých členských štátoch sa zároveň konali semináre, ktoré umožnili priamy dialóg medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi zapojenými do postupu a pomohli vnútroštátnym orgánom oboznámiť sa s často výsostne technickými prvkami postupu. V novembri 2008 sa navyše uskutočnila konferencia pri príležitosti 25. výročia smernice. Toto podujatie bolo príležitosťou na predstavenie uplatňovania mechanizmu podľa smernice 98/34 a diskusiu o vyhliadkach do budúcnosti, ktorej súčasťou je aj otázka, ako sa dá mechanizmus lepšie využívať na zvýhodnenie konkurencieschopnosti podnikov, najmä malých a stredných podnikov. Zároveň bolo príležitosťou na predstavenie očakávaní hospodárskych subjektov, najmä ich túžby mať prístup k dokumentom, ktoré sú v rámci postupu predmetom výmeny. V ten istý deň bola uverejnená nová brožúra s názvom „Predchádzanie prekážkam obchodu na vnútornom trhu – Smernica 98/34“ vo všetkých úradných jazykoch EÚ, ktorá sa vo veľkom rozsahu distribuovala v členských štátoch (ISBN 978-92-79-09847-5). 2.5 Porušenia smernice Počet konaní vo veci porušenia (podľa článku 226 Zmluvy o ES) začatých proti členským štátom za porušenie povinností vyplývajúcich zo smernice zostal v sledovanom období nízky: štrnásť konaní v roku 2006, deväť v roku 2007 a päť v roku 2008. 2.6 Záver V rokoch 2006 až 2008 sa užitočnosť postupu z hľadiska účinnosti, transparentnosti a administratívnej spolupráce úplne potvrdila. Zo skutočnosti, že vo vzťahu k počtu oznámených návrhov technických predpisov zostáva počet konaní vo veci porušenia minimálny, vyplýva, že správne uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva je možné zabezpečiť pomocou preventívneho prístupu a úzkeho partnerstva medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj medzi samotnými členskými štátmi. Týmto prístupom založeným na vytváraní sietí a vysokým stupňom spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi sa zároveň zabezpečilo, že vnútroštátne regulačné činnosti sa uskutočňovali bez vytvorenia technických prekážok obchodu a že sa harmonizácia na úrovni Spoločenstva uskutočnila iba vtedy, keď bola skutočne potrebná, v prísnej zhode so zásadou subsidiarity. V určitých oblastiach, v ktorých už harmonizačné opatrenia existujú, postup súčasne umožnil, aby sa zistila potreba takéto opatrenia doplniť alebo posilniť. Pri uplatňovaní smernice 98/34 bude Komisia naďalej ostražitá v súvislosti so zásadami lepšej tvorby práva a potrebou udržiavať priaznivé prostredie pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. Preto budú oznámené návrhy naďalej elektronicky dostupné, bezplatne a vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Bude sa navyše pokračovať v úsilí poskytovať hospodárskym subjektom právny rámec, ktorý je čo najjednoznačnejší, predchádzať pridávaniu zbytočných prekážok a poskytovať vysvetlenia, s cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskych podnikov v EÚ a v zahraničí, so zreteľom na prepojenia tohto postupu s postupom stanoveným v Dohode o technických prekážkach obchodu (TBT) v kontexte Svetovej obchodnej organizácie (WTO). [1] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204 z 21.07.1998), zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (Ú. v. ES L 217 z 05.08.1998). [2] CEN (Európsky výbor pre normalizáciu), CENELEC Európsky výbor pre normalizáciu v oblasti elektrotechniky) a ETSI (Európsky inštitút pre telekomunikačné normy). [3] Oznámenie Komisie Európskej rade – Plán hospodárskej obnovy Európy 26. novembra 2008, KOM(2008) 800 v konečnom znení. [4] Mandáty sú požiadavky predstavujúce výzvu pre ESO, ktorá môže byť prijatá za určitých podmienok. [5] KOM(2004) 674 v konečnom znení z 18.10.2004. [6] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43; Mim. vyd. 01/003, s. 331).