Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o výdavkoch, ktoré vznikli členským štátom a boli spolufinancované spoločenstvom pri vykonávaní systémov monitorovania a kontroly uplatniteľných na spoločnú rybársku politiku v období 2001 - 2006 /* KOM/2009/0213 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 7.5.2009 KOM(2009) 213 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU O VÝDAVKOCH, KTORÉ VZNIKLI ČLENSKÝM ŠTÁTOM A BOLI SPOLUFINANCOVANÉ SPOLOČENSTVOM PRI VYKONÁVANÍ SYSTÉMOV MONITOROVANIA A KONTROLY UPLATNITEĽNÝCH NA SPOLOČNÚ RYBÁRSKU POLITIKU V OBDOBÍ 2001 - 2006 OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU O VÝDAVKOCH, KTORÉ VZNIKLI ČLENSKÝM ŠTÁTOM A BOLI SPOLUFINANCOVANÉ SPOLOČENSTVOM PRI VYKONÁVANÍ SYSTÉMOV MONITOROVANIA A KONTROLY UPLATNITEĽNÝCH NA SPOLOČNÚ RYBÁRSKU POLITIKU V OBDOBÍ 2001 - 2006 1. ODÔVODNENIE ÚČASTI SPOLOČENSTVA NA SPOLUFINANCOVANÍ KONTROLY RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA Pravidlá Spoločenstva o zachovaní zdrojov rybolovu, ktoré sú súčasťou spoločnej rybárskej politiky (SRP) môžu nadobudnúť účinnosť iba vtedy, ak členské štáty, ktoré sú zodpovedné za riadne vykonávanie týchto pravidiel, majú dostatočné ľudské zdroje a technické prostriedky. Táto potreba je dôvodom, prečo od roku 1990 Spoločenstvo uplatňuje režim finančnej pomoci, pomocou ktorého sa podporuje úsilie členských štátov pri vykonávaní pravidiel Spoločenstva o kontrole rybolovu. S cieľom reagovať na hodnotenia týkajúce sa efektivity podporených opatrení, ako aj nových výziev pri kontrole rybolovu bol režim pomoci viac krát zmenený a doplnený. Medzi zmeny a doplnenia patria rozhodnutia Rady (ES) č. 431/2001[1] a (ES) č. 465/2004[2], ktoré sú časťami právnych predpisov určujúcimi podobu režimu pomoci na obdobia 2001-03 a 2004-06. 2. ROZHODNUTIA RADY (ES) Č. 431/2001 & 465/2004 2.1. Druhy výdavkov spolufinancované Spoločenstvom Druhy výdavkov oprávnených na podporu Spoločenstva, ako sa ustanovuje v článku 2 rozhodnutia Rady (ES) č. 431/2001 boli obnovené a rozšírené v príslušnom článku 4 rozhodnutia Rady (ES) č. 465/2004, aj keď s drobnými zmenami formulácie. V tejto súvislosti poskytujú obidve rozhodnutia podporu na vytvorenie IT sietí, ktoré uľahčujú výmenu údajov súvisiacich s kontrolou medzi orgánmi rôznych členských štátov, ako aj orgánmi členských štátov a Komisiou. Inovatívne prístupy sa majú podporovať prostredníctvom spolufinancovania výdavkov súvisiacich so zavádzaním nových technológií v kontrole rybolovu. Aj keď sú výdavky na SMP a elektronické nahrávacie zariadenia započítané v rozhodnutí 431/2001 v článku o „nových technológiách“, v rozhodnutí 465/2004 sú uvedené ako nezávislá výdavková položka. Na podporu zručností pracovníkov kontrolných oddelení a na podporu koordinačného úsilia s orgánmi ostatných členských štátov boli súvisiace školiace a výmenné programy začlenené do zoznamu oprávnených projektov. Vzhľadom na účasť Spoločenstva v regionálnych rybárskych organizáciách a jeho záujme na ich efektívnosti, sú náklady, ktoré vznikli členským štátom a ktoré súvisia s vykonávaním nových inšpekčných a pozorovateľských programov v rámci regionálnych rybárskych organizácií, nákladmi v rozsahu oprávnených výdavkov v rámci režimu 2001-03. Pokiaľ ide o roky 2004-06, rozsah ustanovenia sa rozšíril tak, aby boli oprávnené nielen režimy týkajúce sa regionálnych rybárskych organizácií, ale pilotné inšpekčné a pozorovateľské režimy vo všeobecnosti. Okrem toho Spoločenstvo spolufinancuje nákup a modernizáciu kontrolných, inšpekčných a dozorných zariadení. Tento druh výdavkov siaha od malých opráv po konštrukciu nových hliadkovacích plavidiel a lietadiel. Náklady súvisiace so systémom hodnotenia výdavkov vzniknutých pri kontrole SRP sa tiež považujú za oprávnené. Vzhľadom na rôzniace sa perspektívy prijaté členskými štátmi ohľadom trestného stíhania závažných porušení pravidiel SRP, boli semináre a mediálne nástroje zamerané na posilnenie povedomia o potrebe bojovať proti nelegálnemu rybolovu pridané v rámci režimu na roky 2004-06 do kategórií oprávnených výdavkov. Okrem toho, výdavky, ktoré vznikli členským štátom a súvisiace so štúdiami v oblasti kontroly rybolovu vykonané na základe iniciatívy Komisie, sa stali oprávnenými prostredníctvom zmeny a doplnenia na konci roku 2005[3]. 2.2. Sadzby príspevkov V článkoch 5-10 rozhodnutia Rady (ES) č. 431/2001 a v článku 6 ods. 2 rozhodnutia Rady (ES) č. 465/2004 sa určujú maximálne sadzby príspevkov podľa druhu oprávnených výdavkov na roky 2001-03 a 2004-06. Ako sa uvádza v ľavom oddiele tabuľky v prílohe I, režim na roky 2004-06 priniesol iba malé zmeny v porovnaní s predchádzajúcim režimom. 3. ROČNÉ ROZHODNUTIA KOMISIE O FINANCOVANÍ 3.1. Sadzby príspevkov Ako sa uvádza v pravom oddiele tabuľke v prílohe I, ročné rozhodnutia o financovaní prijaté Komisiou na vykonávanie ustanovení rozhodnutí Rady (ES) č. 431/2001 a 465/2004 vo všeobecnosti uplatnili také vysoké sadzby príspevkov, ako sú maximá povolené podľa týchto dvoch rozhodnutí. Jedinou výnimkou je sadzba príspevku na výdavky súvisiace s informačnými technológiami, podľa rozhodnutí o financovaní z roku 2002 a 2003, kde sa uplatnilo 50 % namiesto povolených 65 %. Ustanovenia týkajúce sa SMP boli podobne vykonané v obdobiach 2001-03 a 2004-06. V oboch obdobiach sa určili maximálne oprávnené výdavky pre spolufinancovanie zariadenia na sledovanie satelitov a hraničný bod, od ktorého sa sadzba príspevku zmení zo 100 % na 50 %. 3.2. Celkové záväzky V obidvoch rozhodnutiach Rady 2001/431/ES a zmenenom a doplnenom rozhodnutí 2004/65/ES sa ustanovuje v článkoch 4 ods. 2 a článku 5 ods. 1, maximálny príspevok Spoločenstva ku kontrole rybolovu vo výške 105 miliónov EUR, rozčlenený na tri roky. Vykonávanie týchto ustanovení sa uskutočnilo prostredníctvom ročných rozhodnutí Komisie o financovaní. Tieto rozhodnutia pre každý štát určili oprávnené výdavky pre každú kategóriu výdavkov, ako aj sadzby finančného príspevku, čo vyústilo do celkových maximálnych príspevkov vo výške 100 890, 377 EUR na roky 2001-03 a 98 319, 418 EUR na roky 2004-06[4]. 3.3. Maximálne príspevky podľa oprávnenej kategórie výdavkov Pri porovnaní relatívnych podielov rôznych výdavkových položiek celkových maximálnych príspevkov na obdobia 2001-03 a 2004-06 (pozri obrázok I), je možné nájsť širšie podobnosti. Konštrukcia/modernizácia plavidiel a lietadiel predstavuje zďaleka najvyšší podiel (56 % a 62,2 %), po ktorých nasleduje spolufinancovanie súvisiacich nových technológií (20,6 % a 16,6 %), ktoré boli na zjednodušenie prezentácie 2001-03 [pic] 2004-06 [pic] Obrázok I – Maximálne príspevky podľa druhu oprávnených výdavkov spojené s príspevkami Spoločenstva súvisiacimi so SMP a inými elektronickými zariadeniami na podávanie správ. Finančná pomoc na vytvorenie IT sietí je na treťom mieste (16,7 % a 15,3 %), keďže je rozsiahlejšia ako finančná podpora na kurzy odbornej prípravy kontrolných inšpektorov (6,1 % a 3,9 %). V oboch obdobiach 2001-03 a 2004-06 sú príspevky na vytvorenie systému na hodnotenie výdavkov najmenšou výdavkovou položkou (0,5 % a 0,1 %) a sú menšie ako pomoc súvisiaca so seminármi zvyšovania povedomia (1,7 % v rokoch 2004-06) a s vykonávaním nových inšpekčných programov (0,3 % v rokoch 2004-06). 3.3.1. Relatívna dôležitosť príspevkov Spoločenstva na kontrolné zariadenia Ako ukazuje obrázok I, so zvyšujúcim sa podielom z 56 % na 62 % predstavuje nákup a modernizácia plavidiel a lietadiel viac ako 50 % záväzkov Spoločenstva v oboch obdobiach 2001-03 a 2004-06. Táto prevaha pramení hlavne z priemernej ceny položiek v tejto kategórií výdavkov. Konštrukcia námorných plavidiel môže vyžadovať niekoľko miliónov EUR, pričom ostatné kategórie nikdy nedosiahnu tieto úrovne. Komisia v dôvodovej správe, ktorá sprevádza návrh režimu finančnej podpory[5] na roky 2001-03, oznámila zmenu politiky „nákupu nového zariadenia“ na selektívnejšiu politiku, ktorá sa zameriava iba na „obnovu a doplnenie“ a pokúsila sa tým o zníženie príspevkov Spoločenstva k tejto výdavkovej kategórií . Tento krok nasledoval čoraz viac obmedzený postup týkajúci sa udeľovania finančnej pomoci tejto výdavkovej kategórii. Na obdobie 2001-03 bol pomer záväzkov týkajúcich sa kontrolného zariadenia voči výdavkom na kontrolné zariadenie, o ktoré sa žiadalo v rámci národných kontrolných programov iba 74 % a ďalej sa znížil na 48 % v režime na roky 2004-06. Toto úsilie Komisie však stroskotalo na tendencii členských štátov žiadať o čoraz väčšie sumy. Aj keď plánované výdavky na kontrolné zariadenie v roku 2001 boli približne 40 miliónov EUR, narástli až na viac ako 190 miliónov EUR v kontrolných programoch na rok 2006. Ani zníženie podielu maximálneho príspevku na výdavky spojené so zariadením, ktorý sa uplatňoval v rozhodnutiach o financovaní od roku 2004 (25 % spolufinancovania namiesto 35 %), nezmenilo tento trend. 3.3.2. Kategórie výdavkov, ktoré sa nepoužívajú často/vôbec Ako ukazuje obrázok I, niektoré kategórie výdavkov sa vôbec alebo takmer vôbec nepreniesli do oprávnených výdavkov. Pokiaľ ide o obdobie 2001-03 to isté platí pre náklady členských štátov súvisiace s vykonávaním nových inšpekčných a pozorovateľských programov v rámci RFO. Vzhľadom na to, že iba dva členské štáty sa úspešne uchádzali o súvisiace príspevky, vytvorenie systému hodnotenia výdavkov trpí, zdá sa, podobným problémom. Aj v rokoch 2004-06 vyústili iba dva z kontrolných programov členských štátov do záväzkov pre tieto dva druhy výdavkov. Z kategórií novo zavedených výdavkov v režime z rokov 2004-06 členské štáty žiadali iba o spolufinancovanie seminárov o nelegálnom rybolove a vyústilo do zodpovedajúcich záväzkov[6]. 4. PREHĽAD FINANCOVANÝCH POLOŽIEK Na základe rozhodnutí o financovaní z obdobia 2001-06 sa doteraz uhradilo 472 z 900 projektov, ktoré boli oprávnené na spolufinancovanie Spoločenstva. Nasledovné údaje sa týkajú výberu výdavkových položiek, ktoré sú relatívne štandardizované a preto je možné ich zoskupiť medzi členskými štátmi. Môžu pomôcť členským štátom získať jasnejšiu predstavu o tom, čo sa doteraz prostredníctvom pomoci Spoločenstva dosiahlo. Spolufinancovalo sa 161 projektov týkajúcich sa odbornej prípravy pracovníkov zamestnaných v oblasti kontroly rybolovu, z ktorých sa viacero týkalo výmeny pracovníkov medzi členskými štátmi. Okrem toho bolo 5 projektov venovaných výlučne výmene kontrolného personálu, s cieľom posilniť spoluprácu a koordináciu medzi členskými štátmi. V tomto zmysle treba oceniť, že štyri zo siedmych členských štátov, ktoré pristúpili v roku 2004 a ktoré sú pobrežnými štátmi získali spolufinancovanie na projekty čiastočne alebo úplne zamerané na výmenu inšpektorov. Tri zo siedmych členských štátov však nevykonali žiadne spolufinancované výmeny, pričom dva nezorganizovali ani spolufinancovaný kurz odbornej prípravy. Vzhľadom na potenciálne výhody najmä pre nové členské štáty sa zdá, že potenciál výmenných programov ešte nebol optimálne využitý. Celkovo 5 066 modrých skriniek spolufinancovaných v rámci rozhodnutia o financovaní 2001-06 sa na prvý pohľad zdá obdivuhodné. Bližší pohľad však odhalí, že táto suma zďaleka nie je uspokojivá. Rozhodnutie Komisie o financovaní (ES) č. 690/2004[7] je napríklad úplne venované SMP a bolo vytvorené na základe konkrétnych žiadostí členských štátov. Vyústilo však iba do spolufinancovania 1 050 modrých skriniek, aj keď 4 653 sa považovalo za oprávnené. Za predpokladu, že žiadosti členských štátov boli založené na realistickom zhodnotení počtu plavidiel, ktoré sú povinné mať na palube modrú skrinku sa zdá byť rozumné dať pri budúcich rozhodnutiach o financovaní prednosť výdavkom súvisiacim s SMP. Pokiaľ ide o výdavky, vzhľadom na veľké rozpätie súvisiace s financovaním plavidiel, je vhodné klasifikovať ich podľa celkových konštrukčných nákladov. Toto platí zároveň s rôznymi triedami príslušných plavidiel. Najmenšia trieda zahŕňa plavidlá, ktorých cena je do 50 000 EUR[8], čo zahŕňa pevné nafukovacie člny, ktoré sa bežne používajú pri plavbe na malé vzdialenosti a ktoré sa môžu plaviť aj v pobrežných vodách. Spoločenstvo prispelo na nákup 27 plavidiel tejto triedy. Cenový rozsah 50 000 – 1 000 000 EUR sa vzťahuje na väčšinu hliadkovacích plavidiel, z ktorých 33 bolo skonštruovaných pomocou príspevku Spoločenstva. Tieto plavidlá, ktorých cena bola podstatne vyššia ako 1 000 000 EUR, patria do triedy hliadkovacích plavidiel poverených vykonávaním kontrol na otvorenom mori, niekedy ďaleko od európskych vôd. 13 takýchto plavidiel sa postavilo pomocou príspevku Spoločenstva. 5. REALIZÁCIA ROČNÝCH KONTROLNÝCH PROGRAMOV Potom, ako bola opísaná štruktúra záväzkov Spoločenstva a ako sa poskytli konkrétne údaje týkajúce sa položiek financovaných do súčasnosti je zaujímavé poskytnúť komplexnejší prehľad o tom, do akej miery boli národné kontrolné programy skutočne realizované. Vypočítanie podielu celkových zrušených záväzkov voči počiatočným záväzkom ukazuje celkovú mieru neplnenia vo výške 25 % v období 2001-03 a 14 % v období 2004-06. Vzhľadom nato, že tieto údaje sú sprevádzané podielom nesplatených záväzkov voči počiatočným záväzkom vo výške 33 % a 53 %, iba miera neplnenia v období 2001-03 sa zdá byť dostatočne spoľahlivá na to, aby bola predmetom ďalšej analýzy. Vzhľadom na to, že miera neplnenia vo výške 25 % a miera nesplatených záväzkov vo výške 33 % znamená, že zvyšok (42 % počiatočných záväzkov) sa realizoval, podiel zrušených záväzkov k vyplateným príspevkom je približne 1:2[9]. Z toho vyplýva, že do ukončenia všetkých programov týkajúcich sa obdobia 2001-03 sa miera neplnenia pravdepodobne zvýši prinajmenšom na 33 % v dôsledku ďalších zrušených záväzkov; za predpokladu, že pravdepodobnosť zrušenia nesplatených záväzkov sa zvýši v súvislosti s tým, čím viac času uplynie od počiatočného záväzku sa 33 % zdá byť skôr konzervatívnym odhadom. Je jasné, že oznámená miera neplnenia a ešte viac odhadovaná konečná miera neplnenia sú neuspokojivo vysoké. 5.1. Vzťah medzi mierami neplnenia a maximálnymi príspevkami Tabuľka v prílohe II zobrazuje základné štruktúry a udáva poradie členských štátov, ktoré patria do režimu 2001-03 v súvislosti s ich mierou neplnenia. Členské štáty označené s (*) by sa nemali zohľadniť, keďže ich nesplatené miery záväzkov sú výrazne vyššie ako skutočná celková miera (a preto zavádzajúco nízke miery neplnenia). Zostávajúce členské štáty je však určite možné posúdiť na účely analýzy. Ako ukazuje tabuľka, miery neplnenia pre členské štáty 1 až 10 siahajú od štvrtiny maximálnych príspevkov až po takmer 100 %. Porovnanie týchto údajov s oznámeným poradím v strede tabuľky (maximálne príspevky udelené členským štátom) jasne ukazuje, že neexistujú jasné dôkazy systematického pozitívneho vzťahu medzi mierou neplnenia a veľkosťou maximálnych príspevkov. Krajina ako Belgicko, aj keď jej bol udelený druhý najmenší maximálny príspevok vykazuje druhú najvyššiu mieru neplnenia. Naopak Španielsko dostáva od Spoločenstva druhý najvyšší príspevok a napriek tomu je jeho miera neplnenia podstatne nižšia ako je priemerná miera 51 %. Ako ukazujú prípady Fínska a Grécka neexistujú presvedčivé dôkazy o vzťahu v opačnom smere. Primerane tomu sa nezdá, že by výška maximálneho príspevku udeleného členskému štátu ovplyvnila plnenie programu členským štátom. 5.2. Vzťah medzi maximálnymi príspevkami a zrušenými záväzkami Záver sa zmení, ak sa pozrieme na absolútnu a nie relatívnu výšku zrušených príspevkov, oznámenú v pravej časti tabuľky. Porovnanie tohto poriadia s poradím, ktoré sa zakladá na maximálnom príspevku podľa členského štátu ukazuje silný vzťah. Päť krajín s najvyššími maximálnymi príspevkami (členské štáty označené hviezdičkou sú vylúčené) sú takisto piatimi krajinami s najvyššími zrušenými sumami. Aj keď tento vzor má pôvod v štruktúre prideľovania záväzkov (sedem najväčších prijímajúcich krajín predstavuje približne 87 % celkového maximálneho príspevku), tento vzťah by sa mohol oslabiť, ak by krajiny profitujúce najviac z tohto režimu zvýšili svoje úsilie o zníženie ich mier neplnenia. V budúcnosti by bolo vhodné, aby všetky členské štáty, ktoré profitujú z uvedených maximálnych príspevkov vykazovali podpriemernú mieru neplnenia. 5.3. Príčiny suboptimálnej realizácie kontrolných programov Dôvody neplnenia výraznej časti ročných kontrolných programov sú rôzne a keďže členské štáty často neoznamujú žiadne dôvody nie je možné vytvoriť reprezentatívny zoznam. Vo všeobecnosti sú pre zrušenie projektu relevantné dve vysvetlenia. 5.3.1. Precenenie rozpočtových kapacít členských štátov Po prvé, frekvencia projektov zrušených členskými štátmi, ktoré už započítali výrazný podiel svojich výdavkov do kontrolného programu, ktorý Komisia posúdila ako neoprávnený poukazuje na to, že rozsah kontrolných programov môže byť apriórne príliš široký. V tomto kontexte by zároveň boli vhodné miernejšie a realistickejšie ročné kontrolné programy. 5.3.2. Neoprávnenosť výdavkov Druhým vysvetlením je neoprávnenosť výdavkov. Typickými príkladmi sú projekty, ktoré sú uvedené v rámci určitého kontrolného programu, ale začali sa pred rokom, na ktorý daný kontrolný program odkazuje a vždy vedú k tomu, že Komisia odmietne príslušné žiadosti o úhradu. Dôkladnejšie dodržiavanie pravidiel uplatniteľných na pomoc Spoločenstva pre kontrolu rybolovu členskými štátmi by pomohlo znížiť výskyt takýchto problémov. Členské štáty podobne musia cítiť podporu na to, aby kontaktovali zodpovedných pracovníkov Komisie v prípade pochybností o interpretácii určitých pravidiel a tým sa vyhli práci na základe predpokladov, ktoré by sa v konečnom dôsledku mohli ukázať ako falošné a viedli by k odmietnutiu príspevkov Spoločenstva. V tomto kontexte by sa malo uviesť, že počiatočné nedodržiavanie pravidiel týkajúcich sa podporných dokumentov, ktoré musia byť priložené ku každej žiadosti o úhradu[10], je častým zdrojom oneskorení pri úhrade. Úplné dodržiavanie pravidiel členskými štátmi by urýchlilo platby. 6. VPLYV KONTROLNÝCH PROGRAMOV 2001-06 V článku 16 písm. b) rozhodnutia Rady (ES) č. 465/2004, v znení zmien a doplnení rozhodnutia Rady (ES) č. 2/2006, sa okrem iného vyžaduje celkové hodnotenie vplyvu príspevkov Spoločenstva na programy kontroly rybolovu počas celého obdobia 2001 -06. Túto povinnosť včas uspokojivo spĺňajú iba správy niekoľko málo členských štátov [11]. Nerovnováha pri oznamovaní sťažuje podrobný opis vplyvu. V hodnotiacich správach z viac ako jedného členského štátu však vidno určité trendy a preto možno predpokladať, že odzrkadľujú širšie tendencie. 6.1. Podporné opatrenia a vplyv úspor Po prvé sa zdá, že pomoc Spoločenstva mala výrazný vplyv na konanie členských štátov, čo sa týka míňania peňazí. Namiesto zníženia výdavkov, ku ktorým by tak či tak došlo, dva členské štáty jasne uvádzajú, že spolufinancovanie Spoločenstva ich viedlo k tomu, aby vykonali projekty, ktoré by za iných okolnosti nevykonali[12]. V prípadoch, keď pomoc EÚ nevyústila do realizácie inak finančne neuskutočniteľných projektov, aspoň v niektorých prípadoch viedla k voľbe lepších riešení[13] a/alebo skoršieho vykonania projektov[14]. 6.2. Prepojenie a koordinácia medzi členskými štátmi Druhou spoločnou črtou mnohých správ je dôraz na prepojenie a koordináciu, o ktorých sa tvrdí, že sa posilnili medzi členskými štátmi[15]. Dvomi príkladmi sú napr. výmenné programy pre inšpektorov rybolovu, ako aj nový softvér pre centrá monitorovania rybolovu, ktoré umožňujú jednoduchú výmenu informácií medzi členskými štátmi. 6.3. Kvantitatívne vplyvy Okrem kvalitatívnych vplyvov zdôrazňujú mnohé členské štáty kvantitatívny vplyv pomoci Spoločenstva. Toto platí najmä pre investície do kontrolných zariadení (napr. plavidiel, lietadiel) a kurzy odbornej prípravy, ktoré pomohli pripraviť veľký počet nových pracovníkov pre ich prácu v oblasti kontroly rybolovu. 6.4. Vplyv kontrolných programov v číslach Aj keď väčšina správ členských štátov o vplyve pomoci Spoločenstva neposkytuje konkrétne údaje, v štyroch sa používajú číselné údaje, ako sa ustanovuje v článku 16 písm. b) bode iii) rozhodnutia Rady (ES) č. 465/2004. Španielsko oznamuje počet ročných inšpekcii. Inšpekcie vykonané loďou sa zvýšili z 320 v roku 2001 na 2 612 v roku 2006, čo viedlo k zvýšeniu zistených porušení zo 129 v roku 2001 na 959 v roku 2006. Talianske orgány v rovnakom období oznámili zvýšenie celkového počtu kontrol (nielen kontrol na mori) o 71 %. Aj v tomto prípade bolo možné vidieť pozitívne efekty, keďže číslo zistených závažných a správnych porušení sa zvýšilo o 58 % resp. o 26 %. V správe z Portugalska sa porovnáva počet pozorovaných plavidiel a plavidiel podrobených inšpekcii v roku 2006 s ekvivalentnými číslami v roku 2001. Obdivuhodný nárast je z 1 432 na 33 975 a z 1 929 na 6 750. Estónsko poskytlo údaje o vývoji porušení pri oznamovaní a registrácii údajov od roku 2004 do roku 2007. Celkovo nízky počet zistených porušení však neumožňuje odvodiť štatisticky odborné závery. Extrapolácia čísiel uvedených v tomto oddiele na účely odhadov vplyvu investícií na iné členské štáty je z rôznych dôvodov nemožná. Čísla však poskytujú aspoň čiastočnú podporu pre predpoklad, že financovanie Spoločenstva malo výrazný vplyv na kontrolné kapacity členských štátov a okamžité vplyvy na výkon kontrolných orgánov. 7. ZÁVEREČNÉ ODPORÚČANIA Napriek zisteniu pozitívneho vplyvu pomoci Spoločenstva na kontrolu rybolovu sa v správe opisuje priestor na zlepšenie, ktorý sa prenáša do týchto praktických opatrení: Komisia by mala: - naďalej podrobovať rastúci počet projektov týkajúcich sa konštrukcie a modernizácie plavidiel a lietadiel kritickému preskúmaniu, pokiaľ ide o ich potrebnosť, - stanoviť priority pri budúcich rozhodnutiach o financovaní týkajúcich sa spolufinancovania s ohľadom na automatizáciu a správu údajov, elektronické lodné denníky a SMP, ako aj na kurzy odbornej prípravy a výmenné programy, najmä v oblasti nelegálneho rybolovu, - uzavrieť memorandá a porozumení s členskými štátmi, ktoré ešte žiadne memorandum nepodpísali[16]. Cieľom týchto dohôd je vymedzenie potrieb zlepšení v národných kontrolných systémoch v kontexte finančnej pomoci Spoločenstva pre oblasť kontroly rybolovu. Prostredníctvom nich sa ustanoví rámec pre strategickú analýzu rizika a vymedzia kritériá týchto zlepšení. Tieto kritériá sa vzťahujú na všetky oblasti súvisiace s inšpekciou, od národných právnych rámcov, prostriedkov a postupov inšpekcie až po používanie SMP alebo iných údajov. Takisto uvedú zlepšenia, ku ktorým dôjde v správnej kontrolnej oblasti, vnútroštátnej organizačnej štruktúre a pri ďalšom postupe týkajúcom sa porušení. Členské štáty by mali: - obmedziť rozsah ročných kontrolných programov tak, aby sa vykonávanie všetkých projektov dalo realizovať, - (štáty EU-10) by nemali váhať pri investíciách do kurzov odbornej prípravy a výmenných programov pracovníkov v oblasti kontroly, - zvýšiť povedomie v administratíve o možnosti spolufinancovania výdavkových kategórií, ktoré zatiaľ neboli v rámci kontrolných programov členských štátov príliš využité. Úsilie o vytvorenie systému hodnotenia výdavkov je obzvlášť vítané, keďže takýto systém by mohol členským štátom pomôcť dosiahnuť uvedený cieľ selektívnejších ročných kontrolných programov, - zaistiť, aby sa ďalej znížila miera neplnenia. V tomto smere majú členské štáty, ktoré profitujú z nadpriemerného maximálneho príspevku osobitnú zodpovednosť a mali by vykázať podpriemernú mieru neplnenia, - zaistiť, aby si pracovníci zodpovední za vykonávanie programov plne uvedomovali oprávnenosť pravidiel pre výdavky a znížili tak riziko, že požadované výdavky Komisia posúdi ako neoprávnené, - zaistiť vykonávanie memoránd o porozumení uzavretých na základe dohody s Komisiou, - prísne dodržiavať predpísaný formát a lehoty týkajúce sa ročných hodnotiacich správ. Annex I – Maximum contribution rates per Council Decision & actual contribution rates per Commission Financing Decision TYPES OF ELIGIBLE EXPENDITURE & MAXIMUM CONTRIBUTION RATES (in %) | ACTUAL CONTRIBUTION RATES (in %) | Council Decision 2001/431/EC | Council Decision 2004/465/EC | Financing Decisions: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | IT: | 65% | 50% | 65% | 50% | NEW TECHNOLOGIES: | 50%; 50%/100% for VMS, electr. logbook | 50% | 50%;>50% for VMS/logbook | >50% | VMS/REPORT. DEVICES: | for VMS: 50%/100% | lump sum | TRAINING: | 50% | 50% | 50% | NEW INSPECTION SCHEDULES: | n/a | 50% | n/a | 50% | 50% | EQUIPMENT: | 35% | 25%;50% for new MS | 35% | 25%; 50% for new MS | EXPENDITURE ASSESSMENT: | 50% | n/a | 50% | 50% | 50% | SEMINARS: | 75% | >50% | STUDIES: | n/a | 100% | Annex II – Ranking of the Member States regarding non-execution rate, maximum contribution & de-commitment (for the period 2001-03) Annex III[17] – Overview of the Execution of Community Funds per Member State for the Periods 2001-03 and 2004-06 respectively [1] Ú. v. ES L 154, 9. 6. 2001, s. 22. [2] Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 114. zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) [pic]. 2/2006 (Ú. v. EÚ L 2, 5.1.2006, s. 4) [3] Rozhodnutie Rady (ES) [pic]. y (ES) č. 2/2006 (Ú. v. EÚ L 2, 5.1.2006, s. 4) [4] Rozhodnutie Rady (ES) č. 2/2006 z 21. decembra 2005 [5] Táto odchýlka smerom nadol od maximálnej povolenej sumy 105 miliónov EUR je dôsledkom druhu spolufinancovania, ktorý obmedzuje výdavky, ako aj odmietnutia niektorých projektov s cieľom zachovať určitú rovnováhu medzi príspevkami rôznym členským štátom a rôznymi kategóriami výdavkov. [6] KOM(2000) 684 v konečnom znení, 27.10.2000 [7] Vzhľadom na to, že kategória oprávnených výdavkov súvisiaca so štúdiami o kontrole rybolovu vykonaná na základe iniciatívy Komisie vstúpila do režimu 2004-06 iba koncom roka 2005 (zmena a doplnenie 2006/2/ES), zdá sa predčasné posudzovať stupeň jeho využitia členskými štátmi. [8] Ú. v. EÚ L 314, 13.10.2004, s. 11. [9] Sumy oznámené v tomto oddiele sú všetky bez dane z pridanej hodnoty. [10] Tieto výpočty sa zakladajú na interných tabuľkách Komisie o vyplatení fondov Spoločenstva a naposledy boli aktualizované 12.12.2008. [11] V prílohe VI k nariadeniu Komisie č. 391/2007 (Ú. v. ES L 97, strana 30) je opísaný obsah žiadostí o úhradu. [12] Je potrebné poznamenať, že táto situácia pretrváva napriek tomu, že Komisia poslala viacero listov začiatkom roku 2008 a pripomenula kritériá, ktoré musí takáto správa spĺňať. [13] oznámené z Nemecka, Malty [14] oznámené zo Švédska [15] oznámené z Belgicka, Švédska, Malty [16] oznámené z Dánska, Estónska, Francúzska, Nemecka, Litvy, Švédska [17] Doteraz bolo memorandum o porozumení podpísané medzi Komisiou a Švédskom, Poľsko a Gréckom. [18] All tables in this Annex are based upon Commission-internal follow-up tables of the execution of Community funds and have last been updated on 12/12/2008.