SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA O FINANČNEJ POMOCI NA ROZŠÍRENIE ZA ROK 2011 (IPA, PHARE, CARDS, PREDVSTUPOVÝ NÁSTROJ PRE TURECKO, PRECHODNÝ NÁSTROJ) /* COM/2012/0678 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA O FINANČNEJ POMOCI NA ROZŠÍRENIE ZA ROK 2011 (IPA, PHARE, CARDS, PREDVSTUPOVÝ NÁSTROJ PRE TURECKO, PRECHODNÝ NÁSTROJ) Zhrnutie Táto správa sa zaoberá najdôležitejším vývojom pri vykonávaní predvstupovej pomoci v roku 2011[1], ako aj úvahami o budúcich vyhliadkach. Podrobné informácie o konkrétnych aktivitách, ktoré prebiehali počas vykazovaného obdobia, sa uvádzajú v technickom pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý dopĺňa túto správu[2], pričom v jednom dokumente sú uvedené informácie tak o nástroji predvstupovej pomoci (IPA)[3], ako aj o predchádzajúcich nástrojoch predvstupovej pomoci a nástrojoch pre západný Balkán (t. j. PHARE, CARDS[4], predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný fond). Výročná správa za rok 2011, ktorá pripadla na kľúčový moment tvorby finančných výhľadov na obdobie rokov 2007 – 2013, predstavuje príležitosť pozrieť sa na doterajšie úspechy a nadobudnuté skúsenosti s cieľom dosiahnuť ešte lepší vykonávací nástroj pre nasledujúci viacročný finančný rámec, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje. V tejto správe sa stručne vysvetľujú hospodárske a politické súvislosti, v rámci ktorých sa uskutočňovali aktivity financované EÚ. Zdôrazňuje sa v nej pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní dokumentov strategického plánovania a programovacích dokumentov, uvádzajú sa súhrnné správy o vykonávaní projektov a ich výsledkoch, ako aj o prebiehajúcom posilňovaní koordinácie darcov. Pri vypracovávaní odporúčaní pre ďalšie zlepšenie vplyvu finančných prostriedkov z nástroja IPA do roku 2013 a po ňom sa vychádza z analýzy predchádzajúcich skúseností, ako aj z hodnotení a záverov z konferencie o nástroji IPA v roku 2011. *** 1. Ročný prehľad: politické a hospodárske súvislosti V uplynulom roku pokračoval pozitívny vývoj v krajinách zapojených do procesu rozširovania vrátane pokroku pri zavádzaní reforiem súvisiacich s EÚ vo väčšine kandidátskych krajín[5] a potenciálnych kandidátskych krajín[6]. Proces rozširovania v roku 2011 naďalej napredoval. V decembri bola podpísaná zmluva o pristúpení Chorvátska. Napredovali aj prístupové rokovania s Islandom. Komisia oznámila nový „pozitívny program“ pre Turecko. V Čiernej Hore pokračoval reformný proces, čo umožnilo Komisii navrhnúť začatie prístupových rokovaní[7]. V októbri Komisia predložila svoje stanovisko k žiadosti Srbska o členstvo v EÚ, v ktorom odporučila, aby Európska rada udelila Srbsku štatút kandidátskej krajiny a aby sa prístupové rokovania začali hneď po dosiahnutí ďalšieho pokroku v plnení kľúčovej priority týkajúcej sa Kosova. Ďalšie kroky sa podnikli v súvislosti s európskou perspektívou Kosova vrátane otázky víz a obchodu. Pokrok sa dosiahol aj v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou. Po vypuknutí globálnej hospodárskej krízy v roku 2011 sa všetky krajiny zapojené do procesu rozširovania vydali cestou oživenia, ale v značnej miere sa ho podarilo dosiahnuť iba Turecku. Krajiny západného Balkánu čelia vysokej a rastúcej nezamestnanosti, pričom najnaliehavejšími hospodárskymi prioritami naďalej zostávajú fiškálna konsolidácia a reforma trhov práce. Vo viacerých krajinách dôležité reformy meškajú. Hlavnou politickou výzvou stále zostáva presadzovanie dobrej správy vecí verejných, zásad právneho štátu a administratívna kapacita. 2. Na ceste k účinnejšiemu a efektívnejšiemu poskytovaniu pomoci: užšie prepojenie pomoci s prioritami politiky rozširovania a odvetvovým prístupom Na ceste k novému nariadeniu o nástroji IPA na obdobie rokov 2014 – 2020 Na strategickej úrovni bol rok 2011 poznačený prípravami nového nástroja predvstupovej pomoci na obdobie po roku 2013. Výsledok rozsiahlych konzultácií zainteresovaných strán, ktoré sa začali konferenciou o nástroji IPA v roku 2010, bol zapracovaný do hodnotenia ex ante budúceho nástroja predvstupovej pomoci a výrazne prispel k podobe návrhu nariadenia o nástroji IPA II, ktorý Komisia prijala 7. decembra 2011 ako súčasť balíka nástrojov vonkajšej činnosti. Na základe príspevkov zainteresovaných strán predložených na konferencii o nástroji IPA v roku 2011 návrh Komisie odrážal predstavu o vylepšenom nástroji IPA, ktorý by mal zabezpečiť, že predvstupová finančná pomoc bude strategickejšia a viac zameraná na výsledky, založená na dlhodobejšom plánovaní a programovaní v súlade so stratégiou a s prioritami rozširovania, koherentnejšia, pokiaľ ide o podporu poskytovanú na základe existujúcich prvkov, pružnejšia a lepšie prispôsobená potrebám prijímajúcich krajín a kapacitám v súvislosti s rozširovaním, účinnejšia, efektívnejšia a jednoduchšia v rámci spoločného prístupu, ktorý sa uplatňuje na všetky nástroje vnútornej a vonkajšej činnosti EÚ v budúcom viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020[8]. Budúca predvstupová pomoc bude naďalej zameraná hlavne na reformu verejnej správy, dobrú správu vecí verejných, právny štát, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj socio-ekonomický rozvoj a regionálna spolupráca. Práca na príprave nového nástroja bude pokračovať aj v rokoch 2012 a 2013. Zatiaľ čo na pôde Parlamentu a Rady prebiehajú diskusie a rokovania o návrhu nariadenia o nástroji IPA II s cieľom prijať ho riadnym legislatívnym postupom do konca roka 2012 alebo začiatkom roka 2013, Komisia pripraví návrh vykonávacieho nariadenia pre nástroj IPA a dokumenty strategického plánovania, čím skompletizuje rámec pre programovanie a poskytovanie pomoci prostredníctvom nástroja IPA II. Rámec strategického plánovania bude vychádzať z metód, ktoré sa v EÚ používajú pri štrukturálnych fondoch, pričom celkový spoločný strategický rámec pre nástroj IPA stanoví všeobecnú politiku pomoci a strategické dokumenty týkajúce sa jednotlivých krajín alebo viacerých krajín na celé obdobie budúceho viacročného finančného rámca. Nasledovať bude príprava odvetvových (viacročných) operačných programov na vykonávanie strategických dokumentov. Uvedené plány si budú vyžadovať, aby krajiny zapojené do procesu rozširovania vypracovali komplexné vnútroštátne stratégie, ktoré bude môcť nástroj IPA II podporovať. V krajinách IPA sa treba zamerať predovšetkým na zabezpečenie vysokej miery miestnej zodpovednosti a širokej zhody pri príprave týchto stratégií, ako aj na zvýšenie kapacity na plánovanie, vykonávanie a monitorovanie realizácie týchto stratégií a na ich integráciu do širších príprav na členstvo v EÚ. 3. NA CESTE K ÚČINNEJŠIEMU A EFEKTÍVNEJŠIEMU POSKYTOVANIU POMOCI: POSTUPNÉ UPLATŇOVANIE ODVETVOVÉHO PRÍSTUPU NA PRIORITY POLITIKY ROZŠIROVANIA Odvetvový prístup V roku 2011 Komisia pokračovala v zavádzaní komplexnejšieho prístupu a v jeho postupnom rozširovaní na všetky priority politiky predvstupovej pomoci. S podporou Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie zorganizovala v júni trojdňové pilotné školenie o odvetvovej pomoci, ktoré bolo navrhnuté pre kontext rozširovania a bolo určené pracovníkom ústredia a delegácií EÚ v krajinách zapojených do procesu rozširovania s cieľom prehĺbiť ich porozumenie spôsobu, akým podpora prostredníctvom odvetvových programov alebo systematickejších prístupov založených na programoch môže prispieť k zlepšeniu udržateľnej a viac na výsledky zameranej predvstupovej pomoci. Využívali sa prípadové štúdie a príklady praktického uplatňovania a skúseností, okrem iného z Kosova (zavádzanie odvetvového prístupu v oblasti vzdelávania), Turecka (hodnotenie spravovania verejných financií) a Srbska (stanovenie ukazovateľov pre sektor spravodlivosti). Cieľom bolo pomôcť účastníkom vypracovať prístup k programovaniu založený na vnútroštátnych odvetvových politikách a akčných plánoch a na zlepšenom hodnotení potrieb a analýze rizík. To by v konečnom dôsledku umožnilo zosúladenie so systémami a inštitúciami prijímajúcich krajín, a tým aj vybudovanie kapacity a zvýšenie čerpania pomoci. Spätná väzba zo školenia bola celkovo pozitívna. Aktívna a pozitívna diskusia prispela k prehĺbeniu znalostí a odhodlania. Zo školenia vyplynul celkový záver, že prechod od projektovo orientovaného prístupu k odvetvovému prístupu si vyžaduje čas a môže sa uskutočniť iba postupne. Neexistuje žiadny hotový „recept“ na zavedenie odvetvového prístupu, žiadny jednotný model použiteľný vo všetkých krajinách. V nadväznosti na toto školenie Komisia zriadila špecializovanú pracovnú skupinu na zavedenie odvetvového prístupu vo všetkých politických prioritách v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Počíta sa aj s ďalšími krokmi vrátane revízie programovej príručky a programových vzorov nástroja IPA pre programovanie na viacročnom základe už na obdobie 2012 – 2013 a potom postupne v súlade s odvetvovým prístupom. Prvá revízia programových vzorov bola ukončená pred koncom roka 2011 a jej výsledkom je povinnosť prijímajúcich krajín pripraviť spisy identifikácie odvetví ako predbežný krok pri vypracovávaní programov a v prípade potreby identifikačné formuláre projektu. Ďalšie revízie programových vzorov budú pokračovať v roku 2012 spolu s celkovou revíziou programovej príručky. V roku 2012 bude Komisia takisto pokračovať v organizovaní seminárov a kurzov o odvetvových prístupoch pre pracovníkov z delegácií EÚ a prijímajúcich krajín. Aj spoločný projekt realizovaný Komisiou a Svetovou bankou týkajúci sa monitorovania, ukazovateľov a hodnotenia v krajinách západného Balkánu a v Turecku, o ktorom sa začalo diskutovať v roku 2011, by sa mal spustiť v roku 2012. Dôležitosť tohto projektu a všeobecne monitorovacej a hodnotiacej činnosti v širšom kontexte uplatňovania odvetvového prístupu spočíva v očakávaní, že jasnejšie ciele a merateľné ukazovatele stanovené v rámcoch hodnotenia plnenia pomôžu v prípade daného odvetvia zabezpečiť kvantifikáciu pokroku a že pravidelné monitorovanie pomôže zabezpečiť prijatie opatrení na nápravu v oblasti vykonávania, ak program neplní svoje ciele. Základné poznatky získané z hodnotení V rámci hodnotenia zameraného na podporu prípravy predvstupových finančných nástrojov na obdobie po roku 2013 sa zistilo, že existuje dobrý dôvod na zavedenie budúceho predvstupového finančného nástroja. Hodnotitelia uprednostňovali možnosť pokračovania súčasného programu s podobnými úrovňami financovania zo zdrojov EÚ. Hodnotenie tiež viedlo k záveru, že hospodárske a širšie výhody pre EÚ (vrátane terajších príjemcov) vyplývajúce z rozširovania by viac ako vykompenzovali náklady EÚ na nový finančný nástroj. Prvá časť tematického hodnotenia podpory občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu a v Turecku zo strany EÚ obsahovala posúdenie intervenčnej logiky a priniesla záver, že intervencie sú dôležité pre ciele stanovené v dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní[9]. Meranie pokroku však komplikuje absencia dostatočne konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, realistických a časovo ohraničených (SMART)[10] ukazovateľov a široké vymedzenie strategických cieľov. Pri hodnotení twinningu v Turecku sa zistilo, že veľká väčšina twinningových projektov v krajine splnila svoje ciele a kľúčovým faktorom, ktorý viedol k tomuto úspechu, bola synergia medzi twinningovými projektmi a ďalšími projektmi financovanými z prostriedkov EÚ a/alebo darcov. Keď twinningový projekt nepriniesol očakávané výsledky, najčastejšími dôvodmi boli: nedostatok politického odhodlania, problémy s verejným obstarávaním, nedostatočná odborná pripravenosť inštitúcií členského štátu a neaktuálne posúdenie potrieb. V rámci strategického priebežného hodnotenia regionálnej spolupráce v krajinách západného Balkánu a v Turecku sa zistilo, že programovanie by sa dalo zlepšiť zvýšením zodpovednosti prijímajúcich krajín za regionálne programy a zlepšením spolupráce so zainteresovanými stranami. Hodnotenie tiež ukázalo, že je potrebné zlepšiť zosúladenie medzi regionálnymi a vnútroštátnymi programami IРА, a to prostredníctvom systematickejšej výmeny informácií počas fázy programovania. Celkové ciele by mali byť užšie prepojené s cieľmi projektu a mali by byť merateľné pomocou konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, realistických a časovo ohraničených ukazovateľov. Z hodnotenia vyplynulo, že účinnosť a efektívnosť sa pomaly zvyšujú. Tematické hodnotenie informačných a komunikačných činností financovaných z nástroja IPA viedlo k záveru, že hoci celkové ciele týchto činností sú jasné a vo vzájomnom súlade na úrovni ústredia a delegácie, konkrétne ciele sú príliš široké a nespĺňajú kritériá SMART (konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, realistické a časovo ohraničené). Finančné prostriedky nástroja IPA pre oblasť informačných a komunikačných činností boli vo všeobecnosti poskytované efektívne. Účinnosť by sa však dala zvýšiť obmedzením činností s obmedzenou efektívnosťou a väčším sústredením zdrojov na menší počet činností. Informačné a komunikačné činnosti sú jasne viditeľné a účinné pre skupiny obyvateľov, ktoré majú záujem o rozšírenie, ale už menej pre „neinformované“ skupiny obyvateľov a širšiu verejnosť. Okrem toho bolo ukončené aj tematické hodnotenie predvstupovej pomoci EÚ určenej viacerým príjemcom v krajinách západného Balkánu a v Turecku v oblasti životného prostredia a znižovania rizika katastrof. Zistilo sa, že ciele sú príliš široké a nedostatočne prepojené medzi jednotlivým etapami programovania. Zásadným prínosom programov pre viacerých príjemcov bola podpora inštitucionálnych zmien v prijímajúcich krajinách, ktoré smerujú k spolupráci v otázkach životného prostredia a znižovania rizika katastrof, a to podporou budovania vzájomného prepojenia a výmeny skúseností. Vplyv a udržateľnosť programov obmedzuje nerovnaká angažovanosť a zodpovednosť prijímajúcich krajín, ktoré často poskytujú iba obmedzené ľudské a finančné zdroje a niekedy neplánujú nadväzujúce opatrenia nad rámec pomoci EÚ. Viacročné dlhodobé projekty sa ukázali ako účinné pri vytváraní udržateľných väzieb medzi zúčastnenými stranami nad rámec realizácie projektov. Hodnotenie však tiež ukázalo, že šírenie a zviditeľňovanie činností nie je pri podpore trvalej udržateľnosti celkom účinné. Spolupráca so spoločenstvom darcov v oblasti účinnosti pomoci Komisia v roku 2011 pokračovala v presadzovaní programu koordinácie darcov v rozličných oblastiach. Jednou z nich bola maximalizácia účinnosti pomoci a preukazovanie jej výsledkov a vplyvu. Počas dôležitého stretnutia, ktoré vo februári 2011 pripravila Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), sa jednoznačne vynorili niektoré otázky. Na tomto stretnutí sa dospelo k záveru, že je potrebné na základe iniciatívy darcov zaviesť systémy merania, ktoré posilnia súvisiace systémy v prijímajúcich krajinách a podporia dôsledné dlhodobé zhromažďovanie údajov potrebných pre mnohé zainteresované strany. Budúca prax by mala podporovať väčšie zosúladenie medzi stranami dopytu a ponuky pri vykazovaní výsledkov. Spoločné monitorovanie a hodnotenie by mohlo pomôcť prekonať atribučné problémy pri posudzovaní účinnosti programov a stratégií, ako aj vzájomného dopĺňania sa aktivít podporovaných rozličnými partnermi. Hlavnou témou štvrtého fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v novembri 2011 v Pusane, boli takisto výsledky. Komisia sa zaoberala otázkou výsledkov aj prostredníctvom osobitnej odbornej skupiny EÚ pre výsledky, ktorá bola zriadená v novembri 2011 za účasti odborníkov z členských štátov a ďalších darcov. Jedným z cieľov skupiny, ktorý sa má presadiť v roku 2012, je vypracovať spoločný prístup EÚ k výsledkom, ako sa uvádza v záveroch Rady zo 14. mája 2012 k oznámeniu o „programe zmeny“. V priebehu roka 2012 Komisia posúdi možnosť vytvorenia spoločného rámca EÚ pre výsledky, ktorý by predstavoval aj referenčný rámec pre meranie a oznamovanie výsledkov budúcej predvstupovej pomoci. Komisia bude v roku 2012 pokračovať aj v príprave údajov o predvstupovej finančnej pomoci, ktoré budú dostupné na základe normy pre zverejňovanie informácií o pomoci v rámci iniciatívy za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI)[11]. Otázku dôležitosti lepšieho oznamovania výsledkov a prijatia prístupu viac orientovaného na výsledky pri vypracovávaní programov predložili aj pracovníci Riaditeľstva pre rozvoj a spoluprácu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) v rámci diskusie o partnerskom preskúmaní EÚ v rokoch 2011 – 2012 Výborom pre rozvojovú pomoc OECD, do ktorej sa zapojila aj Komisia. V súvislosti s predvstupovou pomocou Komisia zdôraznila, ako sa zásady účinnosti pomoci zapracovávajú do politiky rozširovania a do súvisiaceho finančného nástroja (IPA): kľúčovú úlohu v predvstupovom procese zohrávajú zodpovednosť a zosúladenie; v riadení pomoci z nástroja IPA sa postupne rozširuje odvetvový prístup so zameraním na najdôležitejšie sektory v krajinách zapojených do procesu rozširovania, ako sú spravodlivosť a vnútorné veci; rozširuje sa spolupráca s ostatnými darcami vrátane európskych a medzinárodných finančných inštitúcií (napríklad prostredníctvom investičného rámca pre západný Balkán WBIF[12]) a členských štátov EÚ (prostredníctvom twinningu); za možnú formu pomoci sa už považuje aj rozpočtová podpora a tento vývoj bude pokračovať aj v rámci nástroja IPA II, keď budú zavedené nevyhnutné predbežné podmienky a záruky. Komisia tiež zdôraznila silný politický vplyv na reformy, ktorý má perspektíva členstva v EÚ, a zároveň pripomenula, že v súvislosti s prípravami prijímajúcich krajín na vstup do EÚ má predvstupová pomoc aj rozvojový cieľ (okrem prípadu Chorvátska sa označuje ako oficiálna rozvojová pomoc). Od nástroja IPA II sa očakáva ďalší vývoj smerom k prístupu viac orientovanému na výsledky so zvýšeným zameraním na ukazovatele merania výsledkov a vplyvu a s možnosťou finančného ocenenia dobrých výsledkov. V roku 2012 bude pokračovať úsilie o zabezpečenie súladu predvstupovej pomoci s rozličnými iniciatívami v rámci Komisie, členských štátov a širšieho spoločenstva darcov, s cieľom zlepšiť koordináciu darcov, zvýšiť účinnosť pomoci a preukazovať výsledky. 4. Dôležité výsledky v rámci vykonávania a ukončovania realizácie programov v roku 2011 Formy a štruktúry vykonávania: Výsledky z roku 2011 ukázali v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi výrazný pokrok v oblasti zadávania zákaziek u väčšiny príjemcov, a to predovšetkým u tých, ktorí smerujú k systému decentralizovaného riadenia pomoci. V prípade Chorvátska bol rok 2011 poznamenaný vrcholiacimi prístupovými rokovaniami s Európskou úniou, ktoré sa skončili 30. júna 2011, a následne bola 9. decembra 2011 podpísaná zmluva o pristúpení. Tieto udalosti v Chorvátsku sprevádzala v roku 2011 realizácia finančnej pomoci EÚ na základe priorít zvolených pre dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013. Táto pomoc bola zameraná na podporu dokončenia reforiem a budovania kapacity v kľúčových oblastiach, ktoré sú nevyhnutné na prevzatie záväzkov vyplývajúcich z členstva, ako je spravodlivosť a vnútorné veci alebo reforma verejnej správy, ako aj na pokračovanie úsilia o prípravu Chorvátska na čerpanie prostriedkov po pristúpení. Program IPA na rok 2011 vo výške 39,159 milióna EUR je v súlade s týmito prioritami. Z osobitnej správy Dvora audítorov, ktorá bola dokončená po rokovaní medzi Komisiou a Dvorom audítorov v októbri 2011, vyplýva záver, že predvstupová pomoc EÚ výrazne prispieva k podpore Chorvátska v prípravách na riadenie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. V správe sa tiež zdôrazňuje, že je potrebné ďalej pokročiť v budovaní kapacity na riadenie fondov EÚ. V roku 2011 bol pozorovaný pozitívny vývoj v oblasti riadenia finančnej pomoci v Turecku. Krajina sústavne zvyšuje kapacity kľúčových inštitúcií zodpovedných za programovanie, vykonávanie a monitorovanie finančných prostriedkov EÚ. Realizácia projektov IPA vo všetkých zložkách tohto nástroja teraz úspešne prebieha a začína vykazovať výrazný dosah, keďže všetkým prevádzkovým štruktúram potrebným na riadenie finančných prostriedkov z nástroja IPA budú čoskoro postúpené riadiace právomoci. Programovanie finančných prostriedkov zlepšili dôležité reformy, pričom v júni 2011 boli prijaté nové dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013 vychádzajúce z logiky odvetvového prístupu. Prvé kroky k strategickejšiemu, presnejšie zameranému a inkluzívnejšiemu prístupu k programovaniu sa podnikli pri programovaní finančných prostriedkov na prechodnú pomoc a budovanie inštitúcií (zložka I) na rok 2011, ktoré bolo zamerané na obmedzený počet odvetví stanovených v dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní, s väčšími projektmi zameranými na priority prístupového procesu zosúladenými s odvetvovými prioritami, v celkovej hodnote príspevku EÚ vo výške 229,968 milióna EUR. Po voľbách v júni 2011 sa osobitný dôraz kládol na priority v oblasti spravodlivosti, vnútorných vecí a základných práv s cieľom realizovať nevyhnutné reformy na vybudovanie nezávislého a efektívneho súdnictva, orgánov presadzovania práva, ako aj na rozvoj dialógu občianskej spoločnosti. Vyvíjalo sa aj úsilie o zlepšenie monitorovania finančných prostriedkov reformovaním monitorovacieho systému, určením úloh a zodpovednosti každej inštitúcie a rozličnými nástrojmi dostupnými na tento účel, ako aj posilňovaním kapacít tureckých orgánov. Po podaní žiadosti Islandu o členstvo v EÚ v júli 2009 sa vzhľadom na úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja krajiny a na vysoký stupeň zosúladenia jej právnych predpisov s právnymi predpismi EÚ [Island je členom Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) a schengenského priestoru] finančná pomoc Islandu prostredníctvom nástroja IPA realizuje výlučne na základe jeho zložky I (prechodná pomoc a budovanie inštitúcií). Dokument o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013, ktorý je kľúčovým dokumentom strategického plánovania finančnej pomoci Islandu prostredníctvom nástroja IPA, bol prijatý 8. apríla 2011. Národný program IPA pre Island na rok 2011, založený na prioritách stanovených v dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013, bol prijatý 2. decembra 2011. V dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní sa stanovujú dva strategické ciele, ktoré sa majú financovať v rámci pomoci z nástroja IPA. Na jednej strane ide o ďalšie posilnenie schopnosti Islandu prevziať záväzky vyplývajúce z členstva, a to podporou budovania inštitucionálnej kapacity na transponovanie a vykonávanie acquis, a na druhej strane ide o posilnenie inštitucionálnej kapacity Islandu v rámci príprav na účasť v štrukturálnych a iných fondoch EÚ a na ich využívanie. Program na rok 2011 podporí sedem projektov. Rozpočet je 12 miliónov EUR a zohľadňuje sa rovnováha medzi obomi prioritnými líniami, ktoré sú stanovené v dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko pokračovala s pomocou nástroja IPA v reformách súvisiacich s pristúpením, aj keď hlavné úlohy jej zostali na rok 2011. Po prvý raz prebiehalo vykonávanie všetkých zložiek nástroja IPA s výnimkou zložky II (cezhraničná spolupráca) na základe decentralizovaného riadenia, a to znamená, že riadenie programov vykonávajú príslušné vnútroštátne orgány, ktoré v súčasnosti podliehajú kontrolám ex ante zo strany Európskej komisie. Efektivita verejnej správy bola nízka v dôsledku komplikovaných postupov, personálnych nedostatkov a častého striedania úradníkov. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi vyvinula prijímajúca krajina väčšie úsilie na využitie finančných prostriedkov dostupných prostredníctvom všetkých zložiek nástroja IPA, aj keď sa vyskytli prípady veľkého oneskorenia pri zadávaní zákaziek. Nedostatok vhodných odborníkov na prípravu súťažných podkladov alebo na hodnotenie ponúk brzdil proces verejného obstarávania, čo postihlo predovšetkým zložky I, III a IV nástroja IPA. Príslušné ministerstvá sa líšili, pokiaľ ide o úroveň prijímania záväzkov a schopností. Na vybudovanie kapacity na úspešné čerpanie finančných prostriedkov z nástroja IPA je nevyhnutná vyššia informovanosť a angažovanosť. Navyše je v budúcnosti potrebná vyššia zodpovednosť v oblasti strategického programovania a prípravy projektov. Zložka I národného programu na rok 2011 s príspevkom EÚ vo výške 28,903 milióna EUR bola schválená spolu so zjednodušeným zoskupovaním projektov podľa odvetví a so základnými prioritami reforiem v krajine. Predchádzajúca pomoc EÚ, programovaná na základe nástroja IPA na roky 2007 – 2008 a riadená delegáciou EÚ, bola v plnom rozsahu zmluvne uzatvorená. Čierna Hora sa v priebehu roka 2011 naďalej usilovala riešiť základné prioritné oblasti, ktoré vo svojom stanovisku z roku 2010 zdôraznila Komisia. Pokrok, ktorý krajina dosiahla, potvrdilo odporúčanie Európskej komisie z októbra 2011 začať prístupové rokovania. Pomoc Čiernej Hore prostredníctvom nástroja IPA v roku 2011 ďalej podporovala pokrok a reformné úsilie vnútroštátnych orgánov, ako to zdôrazňuje priebežné monitorovanie a podávanie správ zo strany Komisie. Väčšina pomoci z nástroja IPA bola programovaná na základe zložky I nástroja IPA (prechodná pomoc a budovanie inštitúcií) s celkovým príspevkom EÚ vo výške 26,494 milióna EUR. Čerpanie finančných prostriedkov z nástroja IPA bolo naďalej v pôsobnosti delegácie EÚ v Podgorici. Čiernohorské orgány zároveň začali s prípravou na prechod k decentralizovanému riadeniu. Vzhľadom na to, že Čiernej Hore bol v decembri 2010 udelený štatút kandidátskej krajiny, prostredníctvom finančných prostriedkov z nástroja IPA sa podporovali aj potrebné prípravy vnútroštátnych orgánov na riadenie pomoci v rámci zložiek nástroja IPA pre oblasť regionálneho rozvoja, rozvoja ľudských zdrojov, ako aj poľnohospodárstva a rozvoja vidieka. Finančná pomoc EÚ určená Albánsku zohrávala v priebehu roka 2011 dôležitú úlohu v ďalšej podpore krajiny na jej ceste k európskej integrácii. Prebiehajúce projekty v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, reformy verejnej správy a boja proti korupcii sa ďalej realizovali a prinášali konkrétne výsledky. Táto podpora bola pre Albánsko dôležitá, aby krajina mohla napĺňať príslušné základné priority uvedené v stanovisku Komisie z roku 2010 k žiadosti Albánska o členstvo v Európskej únii. Celkový pokrok sa dosiahol v projektoch infraštruktúry, predovšetkým v odvetví dopravy (výstavba vidieckych ciest), zatiaľ čo pokrok v odvetví vodohospodárstva (výstavba čistiarní odpadových vôd) bol pomalší, čiastočne v dôsledku nevyriešených otázok majetkových práv. Albánske orgány sa tiež musia zamerať na dlhodobé projekty údržby infraštruktúry. Mnohé projekty technickej pomoci naďalej pomáhali rôznym ministerstvám a štátnym inštitúciám a ich výsledkom je, že boli vypracované viaceré právne predpisy dôležité na zosúladenie s acquis. Patová politická situácia medzi vládnou koalíciou a opozíciou v roku 2011, ktorú ukončila až politická dohoda v novembri, však zabránila výraznejšiemu pokroku v prijímaní kľúčových právnych predpisov. Podiel finančných prostriedkov s uzavretými zmluvami v rámci programov IPA na roky 2007, 2008, 2009 a 2010 je veľmi vysoký, a teda pokračuje pozitívny trend, ktorý sa začal v roku 2009. Ďalší pokrok bol dosiahnutý v súvislosti s prípravou na decentralizované riadenie finančných prostriedkov z nástroja IPA. V rámci zložky I nástroja IPA boli vytvorené základné štruktúry a systémy a Albánsko začiatkom roka 2012 predložilo žiadosť o postúpenie riadiacich právomocí. Žiadosť teraz skúmajú audítori Európskej komisie. Pokračovali aj práce na príprave zložiek II – V nástroja IPA, pričom zložka V pokročila viac ako ostatné. V roku 2011 tiež došlo k ďalšiemu pokroku smerom k programovaniu založenému na odvetviach. Niektoré otázky zostávajú otvorené v súvislosti s jeho praktickou realizáciou. Predovšetkým je nutné, aby albánska vláda vypracovala realistický strednodobý rozpočtový výhľad pre existujúce odvetvové stratégie. Srbsko v priebehu roka 2011 dostávalo predvstupovú finančnú pomoc z nástroja IPA v rámci prvých dvoch zložiek IPA (prechodná pomoc a budovanie inštitúcií, cezhraničná spolupráca), pričom tento proces stále riadila delegácia EÚ v Belehrade. Príspevok EÚ v rámci zložky I nástroja IPA pridelený v roku 2011 bol 178,556 milióna EUR. Srbsko pokračovalo v prípravách na decentralizované riadenie finančných prostriedkov EÚ v rámci zložiek I, II, III a IV uzavretím fázy odstránenia nedostatkov v decembri 2011. Výsledkom je, že v januári 2012 sa začala technická pomoc v oblasti posudzovania súladu, financovaná z nástroja IPA. Európska komisia prijala 8. júla 2011 národný program IPA na rok 2011. Osobitnú pozornosť venovala príprave postupného zavedenia odvetvového prístupu. Pokračovalo rozširovanie kapacity na čerpanie finančných prostriedkov. Koncom roka 2011 delegácia EÚ riadila portfólio 708 prebiehajúcich projektov vrátane významných súm pre odvetvia, ako je reforma verejnej správy (26,3 milióna EUR), spravodlivosť a vnútorné veci (11,95 milióna EUR) a sociálny rozvoj (32,1 milióna EUR). Odvetvové stanovenie priorít pripravilo 8 odvetvových pracovných skupín, ktoré po prvý raz vytvorili vládne a mimovládne zainteresované strany, na základe dokumentu o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2011 – 2013, výročnej správy o pokroku, srbského hodnotenia potrieb medzinárodnej pomoci, ako aj hodnotenia kvality existujúcich strategických dokumentov. Finančná pomoc EÚ určená Bosne a Hercegovine zohrávala v priebehu roka 2011 významnú úlohu v podpore krajiny na jej ceste k európskej integrácii. Prostredníctvom nástroja IPA pokračovala podpora úsilia krajiny plniť požiadavky prístupového procesu EÚ a záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení a z dočasnej dohody. Priority na rok 2011 sa sústreďovali najmä na reformu verejnej správy a posilnenie právneho štátu, a navyše aj na zmierňovanie ťažkých následkov hospodárskej a finančnej krízy. Príspevok EÚ pridelený na rok 2011 bol 92,885 milióna EUR. Realizácia finančnej pomoci EÚ priniesla v roku 2011 hmatateľné výsledky. K nim patrilo: prijatie revidovaného akčného plánu pre stratégiu reformy verejnej správy, zavedenie elektronického zverejňovania oznámení o verejnom obstarávaní, inštalácia 34 permanentných sietí staníc GPS v celej krajine, ktoré uľahčilo presné meranie pozemkov. K ďalším hmatateľným výsledkom patrí zriadenie rady pre malé a stredné podniky (MSP), vybudovanie kanalizačných zberačov v oblasti mesta Živinice a úspešná realizácia vôbec prvej celoštátnej kampane očkovania proti besnote. Zastúpenie Európskej únie v Kosove pokračovalo v riadení realizácie pomoci EÚ určenej Kosovu. Podarilo sa mu prekročiť finančné ciele z hľadiska zmlúv aj platieb. Zavŕšená bola príprava ročného programu IPA pre Kosovo na rok 2011, v rámci ktorého bola pridelená suma 62,900 milióna EUR, a začalo sa s prípravou ročných programov na roky 2012 a 2013. V roku 2011 úspešne pokračovala účasť Kosova v programe cezhraničnej spolupráce IPA, boli podpísané prvé dohody s Albánskom a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko o financovaní a príprave programov cezhraničnej spolupráce, ako aj ďalší program s Čiernou Horou, ktorý bol dokončený a následne schválený v decembri 2011. Z hľadiska projektov medzi významné úspechy patrí rekonštrukcia posledných piatich mostov na ceste M2 spájajúcej Kosovo s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko. Okrem toho sa v priebehu roka 2011 uskutočnilo v Kosove prvé sčítanie ľudu a domácností po takmer troch desaťročiach, ktoré prinieslo hodnotné štatistické informácie o obyvateľstve a životných podmienkach, čo je dôležité pre plánovanie politiky v nadchádzajúcom desaťročí. Sčítanie bolo financované prostredníctvom zvereneckého fondu spolufinancovaného z nástroja IPA 2010. 5. TAIEX[13] MÁ PÄTNÁSŤ ROKOV V roku 2011 sme zaznamenali pätnáste výročie nástroja technickej pomoci a výmeny informácií EÚ TAIEX. Hoci základné zásady činnosti nástroja TAIEX zostávajú zachované, nástroj sa sústavne aktualizuje, aby dokázal reagovať na súčasné výzvy v regiónoch rozširovania, pričom v prijímajúcich krajinách IPA sa vynaložila suma vo výške takmer 10 miliónov EUR. K základným prvkom, ktoré boli a stále sú zdrojom úspechu nástroja TAIEX, patria: – ZODPOVEDNOSŤ: nástroj TAIEX je založený prevažne na dopyte; príjemcovia si stanovia a podajú žiadosti o konkrétnu a individuálnu pomoc. Akcie sú prispôsobené tak, aby boli splnené požiadavky príjemcu. – VYPĹŇANIE MEDZIER: nástroj TAIEX môže dopĺňať rozsiahlejšiu činnosť zameranú na poskytovanie pomoci (twinning, technickú pomoc) a môže poskytnúť odborné poznatky na „vypĺňanie medzier“, ktoré nie sú pokryté inými podpornými programami. – SCHOPNOSŤ REAGOVAŤ: pomoc sa vo všeobecnosti poskytuje vo veľmi krátkom čase. – PARTNERSTVO: nástroj TAIEX sa spolieha na verejných činiteľov členských štátov, ktorí uplatňujú právne predpisy EÚ v praxi a sú ochotní a schopní vymieňať si svoje odborné poznatky s partnermi z orgánov verejnej správy prijímajúcich krajín. V odvetviach poľnohospodárstva a bezpečnosti potravín sa rozšírilo poskytovanie strednodobej technickej pomoci, čo predstavuje sériu krátkodobých zásahov, ktoré sú vopred dohodnuté a potom realizované. V súčasnosti sa tento prístup využíva pri poskytovaní pomoci z nástroja TAIEX určenej Islandu a Kosovu. Okrem klasických aktivít nástroja TAIEX program Ľudia ľuďom skonsolidoval svoj príspevok k posilneniu úlohy občianskej spoločnosti v demokratickom procese v súvislosti s rozšírením. V roku 2011 sa začal nový program, nástroj pre miestnu správu, ktorého cieľom je zvýšiť kapacitu miestnych a regionálnych orgánov v rámci prípravy na vstup do EÚ. Pri praktickej realizácii akcií nástroja TAIEX sa Európska komisia spoliehala na vonkajšiu podporu zo strany poskytovateľa služieb „Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ)“. 6. REGIONÁLNA SPOLUPRÁCA A REGIONÁLNE PROGRAMY V rámci regionálnej spolupráce krajín západného Balkánu bol dosiahnutý pokrok v týchto oblastiach: spravodlivosť a vnútorné veci, štatistika, energetika, životné prostredie a civilná ochrana, kultúrne dedičstvo a návrat utečencov. Regionálna škola verejnej správy je už v plnej prevádzke. Nové dvojstranné dohody o spolupráci polície a o vzájomnej právnej pomoci sú povzbudzujúcimi náznakmi ochoty viacerých krajín západného Balkánu posilniť súdnu spoluprácu. Podobné úsilie sa vynakladá na podporu a uľahčenie miestnej a regionálnej spolupráce na vládnej úrovni, ako aj prostredníctvom zapájania mimovládnych organizácií, s cieľom priblížiť sa k trvalému zmiereniu, predovšetkým pomocou Igmanskej iniciatívy, Komisie pravdy a uzmierenia (RECOM) a sarajevského procesu zameraného na návrat utečencov. Európska komisia v spolupráci s nórskym ministerstvom zahraničných vecí zorganizovala štvrté zasadnutie riadiaceho výboru investičného rámca pre krajiny západného Balkánu, ktoré sa uskutočnilo v júni 2011 v nórskom meste Hamar. Na tomto zasadnutí boli schválené granty vo výške viac ako 21 miliónov EUR pre 19 projektov v danom regióne. Patrí k nim napríklad predbežná štúdia uskutočniteľnosti regionálneho projektu iónsko-adriatického plynovodu (v celkovej dĺžke 520 km), ktorý by prispel k vybudovaniu regionálneho plynárenského okruhu; štúdia uskutočniteľnosti elektrického prepojenia s napätím 400 kV medzi Srbskom, Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou a príprava výstavby a ďalšieho rozvoja regionálneho strediska pre vzdelávanie v oblasti podnikania v Chorvátsku. Na piatom zasadnutí riadiaceho výboru investičného rámca pre krajiny západného Balkánu, ktoré sa uskutočnilo v decembri 2011 v Luxemburgu, bolo schválených 22 grantov v celkovej hodnote 59 miliónov EUR. Očakáva sa, že tieto granty by mohli prilákať pôžičky a finančné prostriedky z medzinárodných finančných inštitúcií vo výške viac ako 1 mld. EUR na investície do infraštruktúry. Riadiaci výbor schválil vytvorenie nástroja pre rozvoj podnikania a inovácií v oblasti západného Balkánu (EDIF), ktorý je financovaný v rámci programu IPA 2011 pre viacerých príjemcov ako prvá aktivita v oblasti rozvoja súkromného sektora, ktorá bude financovaná prostredníctvom investičného rámca pre krajiny západného Balkánu. Od zriadenia investičného rámca pre krajiny západného Balkánu v decembri 2009 počet projektov narástol tak, že v roku 2011 rámec predstavoval až 123 grantov v hodnote 220 miliónov EUR, čo prinesie úvery vo výške takmer 5 miliárd EUR a celkové potenciálne investície vo výške takmer 10 miliárd EUR v piatich kľúčových odvetviach: energetika, životné prostredie, doprava, sociálne záležitosti a rozvoj súkromného sektora. Závery Rok 2011 bol rokom dôležitého kroku na ceste k strategickejšej, viac zosúladenej a na výsledky orientovanej pomoci krajinám zapojeným do procesu rozširovania, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou stratégie rozšírenia. Právny rámec a rámec strategického plánovania, ktorý Komisia navrhla pre poskytovanie predvstupovej pomoci od roku 2014, posilní prepojenie s politickým monitorovaním a podávaním správ. Bude to rámec, ktorého cieľom sú výsledky a ktorý vedie k dosiahnutiu vplyvu a odmeňuje úspech. To prispeje k ďalšiemu zvýšeniu pridanej hodnoty finančných prostriedkov EÚ poskytnutých krajinám zapojeným do procesu rozširovania, keďže sa vytvoria silnejšie stimuly na transformáciu ich spoločností, právnych systémov a hospodárstiev, čo je nevyhnutné na to, aby sa mohli stať členskými štátmi EÚ. Prinesie to vzájomný úžitok Únii aj prijímajúcim krajinám IPA a ich občanom. Stav vykonávania finančnej pomoci IPA k 31. decembru 2011, ako percentuálny podiel z celkovej sumy viazaných finančných prostriedkov (2007 – 2011): Zložka I nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre rozšírenie k 31. decembru 2011: Milióny EUR || Viazané || Zmluvne viazané || Percentuálny podiel || Vyplatené || Percentuálny podiel Albánsko || 348,37 || 233,69 || 67,1 % || 102,45 || 29,4 % Bosna a Hercegovina || 389,83 || 186,98 || 48,0 % || 103,26 || 26,5 % Chorvátsko || 206,06 || 100,62 || 48,8 % || 71,19 || 34,5 % bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 174,02 || 66,66 || 38,3 % || 48,53 || 27,9 % Island || 12,00 || 0,00 || 0,0 % || 0,00 || 0,0 % Kosovo || 475,10 || 341,42 || 71,9 % || 211,48 || 44,5 % Čierna Hora || 134,24 || 89,83 || 66,9 % || 61,02 || 45,5 % Srbsko || 857,39 || 593,38 || 69,2 % || 380,14 || 44,3 % Turecko || 1 164,66 || 597,40 || 51,3 % || 425,14 || 36,5 % viac príjemcov || 729,18 || 597,32 || 81,9 % || 431,30 || 59,1 % Spolu || 4 490,85 || 2 807,30 || 62,5 % || 1 834,51 || 40,8 % Zložka II nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre rozšírenie k 31. decembru 2011: Milióny EUR || Viazané || Zmluvne viazané || Percentuálny podiel || Vyplatené || Percentuálny podiel Albánsko || 18,59 || 2,76 || 14,8 % || 2,16 || 11,6 % Bosna a Hercegovina || 12,52 || 4,77 || 38,1 % || 3,12 || 24,9 % Chorvátsko || 12,52 || 4,42 || 35,3 % || 2,09 || 16,7 % bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 15,53 || 1,97 || 12,7 % || 1,05 || 6,7 % Kosovo || 3,00 || 0,06 || 2,0 % || 0,03 || 1,0 % Čierna Hora || 14,94 || 5,45 || 36,5 % || 3,62 || 24,2 % Srbsko || 16,37 || 6,57 || 40,1 % || 4,63 || 28,3 % Turecko || 7,00 || 1,13 || 16,2 % || 0,49 || 7,0 % Spolu || 100,47 || 27,13 || 27,0 % || 17,19 || 17,1 % Zložka II nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu politiku k 31. decembru 2011 Milióny EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Jadran || 166,49 || 45,22 || 27,2 % Slovinsko – Chorvátsko || 28,95 || 11,28 || 39,0 % Maďarsko – Chorvátsko || 35,54 || 12,57 || 35,4 % Maďarsko – Srbsko || 33,97 || 12,33 || 36,3 % Rumunsko – Srbsko || 36,01 || 10,17 || 28,3 % Bulharsko – Srbsko || 21,26 || 5,78 || 27,2 % Bulharsko – bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 12,14 || 3,30 || 27,2 % Bulharsko – Turecko || 18,49 || 5,02 || 27,2 % Grécko – bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 10,20 || 3,93 || 38,5 % Grécko – Albánsko || 7,67 || 2,95 || 38,5 % Spolu || 370,72 || 112,54 || 30,4 % Zložka III nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu politiku k 31. decembru 2011 Milióny EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 257,35 || 78,03 || 30,3 % bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 109,20 || 26,96 || 24,7 % Turecko || 1 055,50 || 333,11 || 31,6 % Spolu || 1 422,05 || 438,09 || 30,8 % Zložka IV nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie k 31. decembru 2011: Milióny EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 69,98 || 22,20 || 31,7 % bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 33,50 || 9,61 || 28,7 % Turecko || 299,70 || 64,51 || 21,5 % Spolu || 403,18 || 96,32 || 23,9 % Zložka V nástroja IPA, vykonaná Generálnym riaditeľstvom pre poľnohospodárstvo a regionálny rozvoj k 31. decembru 2011: Milióny EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 129,40 || 25,78 || 19,9 % bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 47,50 || 10,25 || 21,6 % Turecko || 463,00 || 80,94 || 17,5 % Spolu || 639,90 || 116,96 || 18,3 % [1] Konkrétnejšie aspekty predkladania správ o riadení týkajúce sa týchto programov a výdavkov, ako sú riadenie a zodpovednosť, riziká a kontrola, zákonnosť a správnosť, miery chybovosti a možné dôsledky pre stav primeranej istoty, sú uvedené vo výročnej správe o činnosti Generálneho riaditeľstva Komisie pre rozšírenie za rok 2011.V súlade so záväzkom poskytovať Rade a Európskemu parlamentu podrobné informácie zverejňuje Komisia každý rok správu o predvstupovej pomoci. Predchádzajúca správa, uverejnená v roku 2011 za rozpočtový rok 2010, je verejne prístupná na adrese: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2] Pracovný dokument útvarov Komisie – sprievodný dokument k Správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Výročná správa o finančnej pomoci na rozšírenie za rok 2011 (IPA, PHARE, CARDS, Predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný fond). [3] Celkový rozpočet nástroja predvstupovej pomoci (IPA) na obdobie rokov 2007 – 2013 je 11,5 mld. EUR. Príjemcami pomoci v rámci nástroja IPA sú Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko, Island (od roku 2011), ako aj Kosovo*. Týmto označením nie sú dotknuté pozície týkajúce sa štatútu, pričom označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. Nástroj IPA podporuje reformy v prijímajúcich krajinách a ich postupné zosúlaďovanie s normami a politikami Európskej únie a acquis s cieľom pripraviť ich na budúce členstvo v EÚ. [4] Program PHARE pôvodne vznikol v roku 1989 ako program pomoci Poľsku a Maďarsku pri reštrukturalizácii ich hospodárstva a z Poľska a Maďarska sa jeho pôsobnosť rozšírila na súčasných desať krajín. Poskytuje pomoc ôsmim z desiatich členských štátov, ktoré pristúpili v roku 2004: Českej republike, Estónsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litve, Poľsku, Slovensku a Slovinsku, ako aj krajinám, ktoré pristúpili v roku 2007 (Bulharsku a Rumunsku), v období obrovskej hospodárskej reštrukturalizácie a politickej zmeny. Phare znamená vo francúzštine maják. Do roku 2000 boli príjemcami pomoci z programu PHARE aj krajiny západného Balkánu (Albánsko, bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Bosna a Hercegovina). Od roku 2001 sa však finančná pomoc týmto krajinám poskytuje v rámci programu CARDS (pomoc Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu na Balkáne). Príslušným nariadením sa ruší nariadenie o programe OBNOVA, mení a dopĺňa sa nariadenie o programe PHARE a vytvára sa jednotný rámec pre pomoc krajinám juhovýchodnej Európy: program CARDS (pomoc Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu). V roku 2007 bol tento program nahradený nástrojom predvstupovej pomoci (IPA). [5] Chorvátsko, bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Island, Čierna Hora a Turecko. Srbsko získalo štatút kandidátskej krajiny v marci 2012. [6] Albánsko, Bosna a Hercegovina a Kosovo. [7] Prístupové rokovania sa začali 29. januára 2012. [8] Pozri návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II), KOM(2011) 838 v konečnom znení, 7.12.2011. [9] MIPDs (Multiannual Indicative Planning Documents); dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní. [10] SMART (Specific, Measurable, Achievable, Realistic and Time-bound); konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, realistické a časovo ohraničené. [11] IATI (The International Aid Transparency Initiative), iniciatíva za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci. [12] WBIF (Western Balkan Investment Framework); investičný rámec pre západný Balkán; pozri ďalej. [13] Nástroj technickej pomoci a výmeny informácií.