Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Úloha spoločnej politiky rybného hospodárstva pri implementovaní ekosystémového prístupu k správe morí [SEK(2008) 449] /* KOM/2008/0187 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.4.2008 KOM(2008) 187 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Úloha spoločnej politiky rybného hospodárstva pri implementovaní ekosystémového prístupu k správe morí [SEK(2008) 449] Úvod a rozsah pôsobnosti Článok 6 zmluvy zahŕňa povinnosť začleniť požiadavky ochrany životného prostredia do politík Spoločenstva, ako je napr. spoločná politika rybného hospodárstva (ďalej ako „SPRH“ – Common Fisheries Policy)[1]. V nariadení Rady o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci SPRH[2] sa uvádza, že jedným z operačných cieľov SPRH je postupná implementácia ekosystémového prístupu k riadeniu rybného hospodárstva. Ekosystémový prístup je ako celkový cieľ takisto zahrnutý v rôznych medzinárodných dohodách, ktoré členské štáty podpísali, ako sú napr. Dohovor o biologickej diverzite a deklarácia Svetového summitu o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu. Pracovný dokument útvarov Komisie o možnostiach a prioritách medzinárodnej spolupráce, pokiaľ ide o ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva bol uverejnený v roku 2002[3] na základe deklarácie Organizácie spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO)[4] z Reykjaviku o niekoľko mesiacov skôr. Implementovanie ekosystémového prístupu prostredníctvom SPRH sa netýka len vôd Spoločenstva, ale všetkých oceánov na celom svete. Činnosť Spoločenstva sa bude preto uskutočňovať pomocou súčasných nástrojov SPRH určených pre vody Spoločenstva a prostredníctvom akcie Spoločenstva v Regionálnych organizáciách pre riadenie rybolovu (RFMO), pomocou postupu OSN a FAO alebo, ak je to vhodné, prostredníctvom bilaterálnych dohôd. Ekosystémový prístup k správe morí sa nemôže a nemal by sa implementovať len v niektorom vyhradenom odvetví, ale musí byť nadodvetvový. Integrovaná námorná politika[5] tvorí celkový rámec pre integrovanú akciu v námornej oblasti a jej environmentálny pilier, rámcová smernica o námornej stratégii[6], predstavuje všeobecný základ pre implementovanie ekosystémového prístupu k morskému prostrediu. V smernici o biotopoch[7], ktorou sa vyžaduje vytvorenie sústav chránených území v námornej oblasti, sa ustanovujú dôležité nástroje ekosystémového prístupu. Všeobecný cieľ politiky ekosystémového prístupu k správe morí sa nemôže dosiahnuť len prostredníctvom odvetvových politík, ako SPRH. Akcie v rámci rôznych odvetvových politík sa musia prepojiť s týmto integrujúcim rámcom tak, že sa vypracujú a implementujú opatrenia, ktoré sa môžu prijať v rámci odvetvovej politiky na podporu celkových cieľov. V rámci SPRH sa už prijali rôzne iniciatívy, ktoré prispievajú k uvedenému cieľu, ale doteraz sa nepovažovali za súčasť celkovej vykonávacej stratégie. Cieľom tohto oznámenia je: - priniesť správu o tých aspektoch SPRH, ktorými sa doteraz prispelo k implementovaniu ekosystémového prístupu, - predstaviť spôsob, akým je SPRH prepojená s integrovaným, nadodvetvovým implementovaním ekosystémového prístupu k správe morí, a - ukázať, akým spôsobom sa opatrenia prijaté v rámci SPRH v budúcnosti budú riadiť ekosystémovým prístupom ako hlavnou zásadou. 1. ČO ZNAMENÁ EKOSYSTÉMOVÝ PRÍSTUP? Podľa FAO[8], najmä pokiaľ ide o rybné hospodárstvo, je jeho cieľom „plánovať, rozvíjať a riadiť rybné hospodárstvo spôsobom, ktorý zohľadňuje rôznorodé potreby a požiadavky spoločností bez ohrozovania možností budúcich generácií využívať celkový rozsah tovaru a služieb poskytovaný morskými ekosystémami“. Prístup je tu vymedzený ako prístup, ktorým sa „usiluje o dosiahnutie rovnováhy medzi rôznymi sociálnymi cieľmi zohľadnením poznatkov a neistoty v oblasti biotických, abiotických a antropogénnych zložiek ekosystémov a ich interakcií, ako aj uplatňovaním integrovaného prístupu k rybárstvu v rámci ekologicky zmysluplných hraníc“. Na základe všeobecnejších definícií CBD (Dohovoru o biologickej diverzite)[9] a Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) je z týchto definícií zrejmé, že ekosystémový prístup je nástrojom na presadzovanie udržateľného rozvoja v troch rozmeroch, ktoré sú takisto súčasťou cieľov Stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ, menovite ochrany životného prostredia, sociálnej rovnosti a súdržnosti, ako aj hospodárskej prosperity, a ktoré sú zakotvené v základnom nariadení o SPRH[10]. Komisia na základe uvedených faktov zastáva názor, že ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva znamená zabezpečenie tovaru a služieb pochádzajúcich zo živých vodných zdrojov pre súčasné a budúce generácie v rámci ekologicky zmysluplných hraníc. Takýmto riadením rybného hospodárstva sa usiluje o zabezpečenie toho, aby boli výhody pochádzajúce zo živých morských zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý na budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov. Ekosystémový prístup preto vychádza zo skoršej „paradigmy obmedzení“ tradičného riadenia rybného hospodárstva, pričom sa zameriava na cieľový zdroj. Koncepcia „obmedzení“ však nezohľadňuje len vplyv na cieľovú populáciu, ale aj skutočnosť, že všetky ekosystémy majú obmedzenia, ktoré môžu v prípade ich prekročenia vyústiť do významnej zmeny ekosystému. Hranice vplyvu rybolovu sú ekologicky zmysluplné, ak sú lovené populácie udržiavané na ekologicky životaschopných úrovniach, ak sa zachováva biologická rozmanitosť a ak je vplyv na štruktúru, procesy a funkcie ekosystému udržiavaný na prijateľných úrovniach[11]. Okrem toho, keďže rybolov a iné ľudské činnosti a ich dôsledky na moria vzájomne na seba pôsobia, táto interakcia sa musí takisto zohľadniť. 2. INTEGROVANIE RIADENIA RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA DO EKOSYSTÉMOVÉHO PRÍSTUPU K SPRÁVE MORÍ Riadenie rybného hospodárstva môže prispieť k ekosystémovému prístupu, ale ekosystémový prístup k správe morí musí integrovať všetky ekonomické odvetvia, ktoré ovplyvňujú morský ekosystém. Niektoré krajiny ako Austrália prijali prístup, pri ktorom riadenie rybného hospodárstva preberá úlohu integrovať rôzne záujmy človeka v morskom ekosystéme a poskytuje celkové integrované riadenie rizika vzájomného pôsobenia človeka a morského prostredia. Takýto prístup sa nezdá uskutočniteľný v podmienkach EÚ, kde je veľké množstvo regionálnych morí, z ktorých každé je predmetom záujmu niekoľkých členských štátov, a kde súčasťou morských ekosystémov vo väčšine prípadov sú takisto vody pod jurisdikciou tretích krajín. Toto zložitejšie usporiadanie si vyžaduje, aby osobitné integrujúce politiky ako námorná stratégia[12] poskytli správe morí nadodvetvový rámec. Prijatím opatrení týkajúcich sa výhod a vplyvu rybolovu prispeje SPRH k tomuto rámcu. Podmienky zásob a biotopov rýb budú dôležitými prvkami pri posudzovaní dobrého environmentálneho stavu, ktorý sa predpokladá v námornej stratégii. Vypracujú a implementujú sa opatrenia riadenia rybolovu, ktorými sa prispeje k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu. V rámci ekosystémového prístupu sú chránené územia dôležitým nástrojom na ochranu citlivých biotopov a druhov. V smernici o biotopoch[13] sa ustanovuje vytvorenie sústavy reprezentatívnych chránených území aj v námornej oblasti. Prostredníctvom SPRH sa poskytujú požadované nástroje na reguláciu rybolovu, aby sa dosiahol účel zriadenia takýchto chránených území. Úlohou riadenia rybolovu v rámci ekosystémového prístupu v podmienkach EÚ je preto: 1. udržiavať priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy v medziach zaručujúcich zdravé morské ekosystémy a ekologicky životaschopné populácie rýb zapracovaním všetkých dostupných poznatkov o vzájomnom pôsobení rybárstva a morských ekosystémov do rozhodnutí v rámci SPRH a 2. zabezpečiť, aby boli akcie prijaté v oblasti rybolovu v súlade s akciami prijatými v rámci nadodvetvovej smernice o námornej stratégie a smernice o biotopoch a aby ich podporovali. Integrovaný prístup prostredníctvom námornej politiky a jej environmentálneho piliera, námornej stratégie, bude znamenať maximálny prínos pre trvalo udržateľné rybné hospodárstvo zabezpečením integrujúceho riadenia vzájomného pôsobenia človeka, životného prostredia a hospodárstva v námornej oblasti. Výhody ekosystémového prístupu k správe morí sú pre rybné hospodárstvo obrovské. Rybolov je pravdepodobne jediným odvetvím, ktoré je najviac priamo závislé od zdravých morských ekosystémov, a preto je takisto odvetvím, ktoré najviac získa z integrovanej ochrany týchto ekosystémov. Ekosystémovým prístupom k správe morí sa reaguje na obavy často vyslovované odvetvím rybného hospodárstva, že mnohé ľudské činnosti majú negatívny vplyv na morské ekosystémy a v nich prítomné zásoby rýb a že všetky tieto vplyvy, nie len vplyv rybného hospodárstva, je potrebné riadiť s cieľom ochrániť morské ekosystémy a zásoby rýb. Integrovaným ekosystémovým prístupom sa zabezpečí to, čo samotné riadenie rybného hospodárstva nedokáže: zabezpečí sa zotavenie morských ekosystémov a ich udržiavanie v zdravom stave, čím sa zaistí základ pre budúcu produktivitu zásob rýb. 3. KľÚčOVÉ PROBLÉMY V rámci celkového cieľa ekosystémového prístupu je potrebné vymedziť osobitné ciele týkajúce sa služieb ekosystému (t. j. sociálne a hospodárske výhody rybného hospodárstva) a zmysluplných ekologických hraníc pre vplyv rybného hospodárstva (t. j. udržiavanie populácií na životaschopných úrovniach, udržiavanie biologickej rozmanitosti a udržiavanie vplyvu na štruktúru, procesy a funkcie ekosystému na prijateľných úrovniach[14]). Východiskom akcie je opis ekosystémov a ich štruktúry, procesov a funkcií s využití všetkých dostupných poznatkov. Dôležitou súčasťou bude pokračovanie v súčasnom posudzovaní stavu a trendov zásob rýb a vplyvu rybolovu na ekosystémy, ako aj jeho rozšírenie. Toto posudzovanie je potrebné sústavne aktualizovať podľa stále viac dostupných informácií. Vedecké inštitúcie, ktoré sa konzultovali pri príprave opatrení riadenia rybného hospodárstva, stavali na dlhodobých sériách príslušných poznatkov o vývoji zásob a účinkoch opatrení riadenia a v súčasnosti už vo svojich posudkoch zohľadňujú aj informácie týkajúce sa ekosystémov. Hlavným vplyvom rybného hospodárstva na morské ekosystémy je zabíjanie morských živočíchov. Ryby, kôrovce a iné morské organizmy sú vylovené z morského ekosystému a vyložené na pevninu, môžu byť však zabité aj náhodne, ak sa pri rybolove ulovia ako nežiaduci vedľajší úlovok a vyhodia sa späť do mora alebo ak ich poškodí lovné zariadenie aj bez toho, aby sa dostali na palubu. Rybolov môže ovplyvniť aj biotopy, v prípadoch, keď je lovné zariadenie v kontakte s dnom, a tak pôsobí na substrát dna a organizmy žijúce na dne. Priamy vplyv zabíjania morských živočíchov a vplyv na biotopy sú v prvom rade spojené s rozsahom vykonávanej rybolovnej činnosti. Tlak rybolovu na štyri pätiny európskych zásob rýb v súčasnosti prekračuje udržateľné ciele. To znamená, že rybolovná činnosť väčšiny európskych rybárskych flotíl prekračuje rozsah činnosti, ktorú dovoľuje udržateľné rybné hospodárstvo, hoci sa udržateľnosť posudzuje z obmedzeného pohľadu jednotlivých zásob rýb, ktoré sú predmetom lovu týchto flotíl. Hlavnou a najdôležitejšou úlohou riadenia rybného hospodárstva je preto zníženie celkového tlaku rybolovu na udržateľnú úroveň. Obmedzením rybolovnej činnosti sa pri rybolove zabije menej živočíchov a vplyv na štruktúru a fungovanie morského ekosystému sa tým zníži, menej rýb, kôrovcov, morských vtákov a morských cicavcov sa zabije náhodne pri rybolove a populácie týchto druhov budú menej ovplyvnené, uloví sa menej jedincov citlivých druhov vo forme vedľajšieho úlovku a zníži sa vplyv na biotopy. Hlavnými nástrojmi na ovplyvnenie celkového tlaku rybolovu sú plány dlhodobého riadenia založené na požiadavkách Svetového summitu o udržateľnom rozvoji na obnovenie zásob rýb na úrovne „maximálneho udržateľného výnosu“ (MSY – maximum sustainable yield). Od roku 2002 sa v rámci SPRH prijalo niekoľko plánov obnovy a dlhodobého riadenia a zverejnili sa oznámenia o vykonávaní MSY a o novej politike znižovania nežiaducich vedľajších úlovkov (pozri kapitolu 6). Okrem uvedeného všeobecného znižovania vplyvu rybného hospodárstva na ekosystém je potrebné riešiť ešte tieto osobitné problémy: Musia sa chrániť citlivé morské biotopy . Všetky biotopy, ktoré sú vo fyzickom kontakte s lovným zariadením, sú ovplyvnené. Zatiaľ čo niektoré druhy morského dna a organizmy od nich závislé môžu byť voči týmto vplyvom odolné, existujú aj také biotopy, v ktorých môže byť vplyv kontaktu s lovným zariadením veľmi významný a dlhotrvajúci. Studenovodným koralovým útesom ako napr. druhu Lophelia pertusa môže trvať mnoho desaťročí, kým sa zotavia z dôsledkov jediného dotyku vlečnou sieťou. Sieť chránených morských území Natura 2000 bude poskytovať ochranu reprezentatívnych biotopov. Na dosiahnutie cieľov v konkrétnej lokalite siete Natura 2000 sa implementuje koordinované využívanie nástrojov SPRH, ako je uzatvorenie určitých rybárskych oblastí alebo zriadenie zón so zákazom lovu. Okrem toho sa prijímajú osobitné opatrenia na zníženie mechanického účinku lovného zariadenia aj mimo chránených oblastí a prijmú sa aj ďalšie opatrenia na ochranu citlivých biotopov, ako náhle sa zistí existencia takých biotopov a nebezpečenstvo ich ohrozenia. V tejto oblasti sa už podniklo niekoľko iniciatív (pozri kapitolu 6). Potrebujeme chrániť citlivé druhy zabité náhodne pri rybolove a cielene lovené druhy, ktorých počty poklesli pod bezpečné biologické hranice. Hlavným nástrojom obnovy zásob, ktorých počty poklesli pod bezpečné biologické hranice, sú plány na obnovu a novou politikou odstraňovania odpadu sa prispeje k ochrane citlivých druhov ulovených nechtiac ako vedľajší úlovok. Ďalšími nástrojmi ochrany citlivých druhov sú nariadenia o tvare a využívaní lovných zariadení, čím sa znižujú náhodné vedľajšie úlovky takýchto druhov, a uzatvorenie oblastí, v ktorých sú vedľajšie úlovky pravdepodobné. Nižším tlakom rybolovu a osobitnou ochranou citlivých druhov a biotopov sa zníži vplyv rybolovu na štruktúru, rozmanitosť a fungovanie ekosystému. Existujú však prípady, v ktorých môže byť potrebné prijať osobitné opatrenia na to, aby sa predišlo narušeniu potravinovej siete a zabezpečilo, že prirodzené procesy ekosystémov nebudú narušené . Príkladom je závislosť úspešného liahnutia mláďat v kolóniách niektorých morských vtákov na západnom pobreží Británie od piesočnice (pozri kapitolu 6). Environmentálne faktory vplývajú na morské ekosystémy a zásoby rýb. Rybolov môže v niektorých prípadoch vplyv týchto faktorov zhoršiť. Podľa Medzivládneho panelu o zmene klímy to môže byť prípad vplyvu klímy na zásoby rýb. Neoddeliteľnou súčasťou preventívneho prístupu je, že rybolov by sa mal uskutočňovať spôsobom, ktorý zabezpečuje odolnosť voči zmene životného prostredia, teda že zásoby rýb by sa nikdy nemali vyčerpať natoľko, aby neboli schopné odolať zmene životného prostredia. Komisia vyslovene požiadala Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF) a ICES, aby do hodnotenia ekosystémov a rybného hospodárstva, ako aj do odporúčania, zahrnuli všetky dostupné poznatky o environmentálnych faktoroch. 4. REALIZÁCIA A RIADENIE Ekosystémový prístup k správe morí znamená, že sa mnohonásobné a často protichodné názory musia privádzať do súladu počas procesu. Zatiaľ čo medzi sociálnymi cieľmi a požiadavkou vykonávať rybolov v rámci zmysluplných ekologických hraníc môžu existovať krátkodobé rozpory, takéto rozpory sa vo veľkej miere strácajú v dlhodobom horizonte, keďže zdravé ekosystémy sú predpokladom ďalšej existencie odvetvia rybného hospodárstva. Uvedené širšie ciele platia všeobecne, ale je nutné ich vymedziť a realizovať aj pre konkrétne ekosystémy a rybolov. Musí sa to uskutočniť medzi európskymi inštitúciami, vládami a zainteresovanými stranami. Hlavným mechanizmom spolupráce so zainteresovanými stranami v rámci SPRH sú regionálne poradné výbory (RPV). Všeobecné hranice celkového ekosystémového prístupu sa vymedzia určením dobrého environmentálneho stavu prostredníctvom vykonávania smernice o námornej stratégii. Osobitné ciele rybného hospodárstva sa vypracujú prostredníctvom plánov dlhodobého riadenia založených na koncepte MSY, ale v budúcnosti budú takisto zahŕňať hľadisko vplyvu príslušného konkrétneho rybolovu na ekosystém. Ciele sa musia realizovať vo forme konkrétnych akcií. Argumentuje sa aj tým, že ekosystémový prístup potrebuje holistický a integrovaný riadiaci systém založený na predpovediach rôznych vplyvov rybolovu a riadiacich opatrení na ekosystém. Ale poznatky z dynamiky ekosystémov a rybolovu nikdy nebudú úplné, a preto sa mnohé účinky rybolovu a riadiacich opatrení nemôžu celkom presne predpovedať. Stáva sa takisto, že poznatky máme, ale neaplikujú sa v dostatočnej miere, alebo sa aplikujú príliš pomaly. Neúplné vedomosti a nedostatočné nástroje integrácie by preto nemali byť dôvodom, aby sa nepodnikli žiadne kroky. Pokrok možno a sa musí dosiahnuť na základe existujúcich poznatkov a súčasných nástrojov. Súčasné poznatky nám umožňujú prijať riadiace opatrenia, ktoré budú smerovať správnym smerom. Potom sa musí zriadiť mechanizmus na monitorovanie výsledkov a prijímanie nápravných opatrení. Podľa usmerňovacích dokumentov vydaných CBD[15] aj ICES[16] na vyrovnanie sa s komplexnou a dynamickou povahou ekosystémov a so skutočnosťou, že poznatky o nich ani porozumenie ich fungovania nie sú úplné, si ekosystémový prístup vyžaduje adaptívne riadenie. Riadenie preto musí byť schopné na tieto neistoty reagovať a obsahovať prvky učenia sa v praxi alebo spätnej väzby na výsledky výskumu. Opatrenia sa musia prijať, aj keď niektoré súvislosti medzi príčinou a následkom ešte nie sú vedecky úplne podložené. Výsledky riadenia sa potom musia monitorovať, aby sa mohlo riadenie v budúcnosti príslušne upraviť. Od inštitúcií poskytujúcich Komisii odporúčania na základe výskumu, predovšetkým STECF, ktorý často vychádza z odporúčaní ICES, sa požaduje analýza výsledkov a odporúčania týkajúce sa úpravy riadenia. S cieľom dosiahnuť pokrok a podporu pri implementácii ekosystémového prístupu by sa v čo najväčšej miere mali využívať finančné nástroje Spoločenstva. V oblasti rybolovu sa už na tento účel prispieva z fondov, ktoré sú k dispozícii pre výskum a zber údajov. Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFF) by sa na úrovni členských štátov mal využívať v čo najväčšej miere na podporu implementácie ekosystémového prístupu prostredníctvom napr. podpory vývoja rybárskych postupov a technológií s nízkym vplyvom na ekosystém a prostredníctvom zvyšovania povedomia. 5. ČO SA DOTERAZ DOSIAHLO? Doteraz sa v rámci SPRH podnikli rôzne iniciatívy, ktoré prispejú k cieľom integrovanej správy morí na základe ekosystémového prístupu. - Keďže v súčasnej situácii v Európe je prvým a najdôležitejším krokom pri ekosystémovom prístupe významné z níženie celkového tlaku rybolovu v morských ekosystémoch, vypracovala sa politika na zníženie využívania populácií morských rýb na úrovne MSY, ako sa stanovuje v oznámení o MSY[17]. - Zníženie tlaku rybolovu na úrovne MSY sa doplnilo politikou zníženia a prípadného úplného odstránenia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov (politika odstraňovania odpadu). Bude sa to postupne implementovať prostredníctvom novej politiky odstraňovania odpadu[18] v jednotlivých oblastiach rybolovu. - V rámci SPRH sa podnikli iniciatívy na ochranu citlivých biotopov pred škodlivými účinkami rybolovu, ako je napr. uzatvorenie studenovodných koralových útesov na západ od Írska[19]. Účelom týchto akcií je dosiahnutie cieľov ochrany prírody v lokalitách Natura 2000, ktoré patria do ekologickej siete ustanovenej v smernici o biotopoch. V oblasti Stredozemného mora sa zakázalo používanie drôtených košov a vlečných sietí v hĺbke väčšej ako 1 000 m s cieľom ochrániť citlivé hlbinné biotopy vrátane koralových útesov a tri oblasti v medzinárodných vodách sa uzavreli pre rybolov podľa rozhodnutí Generálnej komisie pre rybárstvo v Stredomorí (GFCM) a začlenili sa do práva Spoločenstva. Okrem toho je účelom nariadenia o Stredozemnom mori zabezpečenie vysokej úrovne ochrany citlivých biotopov, ako sú porasty rias druhu Posidonia a mäerl , (ktoré sa uvádzajú aj v smernici o biotopoch), a týmto nariadení sa od členských štátov vyžaduje vytvorenie sústavy chránených území na ochranu oblastí s mladými jedincami, neresísk alebo morských ekosystémov vo všeobecnosti. - V rámci právnych predpisov sa prijali aj opatrenia na zabránenie náhodných vedľajších úlovkov morských cicavcov tým, že sa ustanovila povinnosť používať na žiabrových sieťach bzučiaky, a pripravujú sa akčné plány na zníženie vedľajších úlovkov morských vtákov a rýb podtriedy Elasmobranchii . - Rybolov môže ovplyvniť fungovanie ekosystémov nadmerným odstraňovaním potravy dravcov (alebo v prípade odstraňovania odpadu, zvýšením dostupnosti potravy pre nekrofágy), a tým nepriaznivo ovplyvňovať napr. populácie morských vtákov. Na riešenie tohto problému sa oblasti vo vzdialenosti doletu kolónií morských vtákov, ktoré sú závislé na tejto koristi, uzavreli pred rybolovom piesočnice. - V poslednom období sa uskutočnilo niekoľko akcií na obmedzenie negatívneho vplyvu rybolovu, ako je zákaz používania sietí v niektorých oblastiach v hĺbke viac ako 200 m, zákaz deštruktívnych rybárskych postupov alebo akcií na boj proti nelegálnemu, nehlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu v európskych a medzinárodných vodách[20]. - V rámci SPRH sa v stále vyššej miere uplatňuje adaptívny prístup riešenia neistých situácií a v rámci politiky MSY situácie, v ktorých sa naraz chytí niekoľko druhov s odlišnou dynamikou a vzájomným pôsobením a v ktorých preto nie je možné poznať celkové účinky opatrení politiky. - Aby sa zabezpečilo, že riadením rybolovu sa prispeje k ekosystémovému prístupu, musí sa prejsť od rozhodovania ad hoc k plánom obnovy a dlhodobého riadenia založeným na zásadách ekologickej udržateľnosti. V posledných rokoch sa takéto plány vyvinuli pre niekoľko zásob vo vodách EÚ a zásob, o ktoré sa delíme s inými partnermi, vrátane plánov obnovy a riadenia pre slede v Severnom mori, merlúzu európsku, všetky zásoby tresky vo vodách Spoločenstva a tuniaka obyčajného v oblasti ICCAT. - Ekosystémový prístup sa musí podporiť informáciami pochádzajúcimi z výskumu. Komisia s cieľom porozumieť morským ekosystémom a vyvinúť rámec na zahrnutie týchto poznatkov do ekosystémového prístupu zahájila a financovala niekoľko výskumných projektov prostredníctvom rámcového programu pre výskum. - Ukončilo sa preskúmanie nariadenia o zbere údajov na podporu prechodu na ekosystémový prístup s cieľom zahrnúť nové informácie potrebné na monitorovanie širšieho ekologického vplyvu rybolovu. Očakáva sa, že nové nariadenie nadobudne účinnosť v roku 2009 a bude sa vzťahovať na zber údajov, ktorými sa môžu podporiť ukazovatele týkajúce sa ekologického vplyvu rybolovu, a tak podporiť ekosystémový prístup k riadeniu[21]. - Prvý súbor ukazovateľov na monitorovanie vplyvu rybolovu na ekosystém sa už vybral a uverejnil spolu s týmto oznámením vo forme pracovného dokumentu útvarov Komisie. Komisia bude pokračovať v príprave opatrení na zníženie alebo úplné odstránenie ekologického vplyvu rybolovu, hneď ako budú k dispozícii nové poznatky o takomto vplyve. Komisia v tejto záležitosti požiadala ICES a STECF, aby poskytovali informácie o všetkých nových poznatkoch o vzájomnom pôsobení rybolovu a ekosystému. Zber údajov na účely odvodenia ukazovateľov účinkov rybolovu na ekosystém sa zahrnie do programov členských štátov týkajúcich sa zberu údajov od roku 2009. 6. ĎALšIE KROKY SPRH podporí politiky zamerané na ekosystémový prístup k správe morí: - V krátkodobom a strednodobom horizonte podnikne kroky k zníženiu celkového tlaku rybolovu na morské ekosystémy vrátane implementácie prístupu MSY prostredníctvom plánov dlhodobého riadenia a ročných alebo viacročných návrhov na obmedzovanie úlovkov. - Vypracujú sa právne predpisy na zníženie nežiaducich vedľajších úlovkov prostredníctvom politiky odstraňovania odpadu a preskúmajú sa technické opatrenia, aby sa zohľadnilo poškodenie biotopov a vedľajšie úlovky. - Pre konkrétne skupiny citlivých druhov sa vypracúvajú akčné plány, v ktorých sa použije skupina nástrojov na zabezpečenie osobitnej ochrany. V roku 2008 sa uverejní akčný plán na ochranu žralokov a rýb podtriedy Elasmobranchii, a v roku 2009 sa uverejní akčný plán na ochranu morských vtákov. - Zjednodušenými technickými opatreniami sa prostredníctvom nového nariadenia navrhnutého v roku 2008 aktivuje zlepšenie pri výbere lovných zariadení. - Stav populácií rýb bude jedným z prvkov pri stanovovaní dobrého environmentálneho stavu podľa námornej stratégie a nástroje SPRH sa implementujú na dosiahnutie cieľov v súvislosti s populáciami rýb a vplyvom rybolovu na biotopy a citlivé druhy. - Prvý súbor vybraných ukazovateľov poslúži manažérom rybolovu ako praktický základ pri implementovaní ekosystémového prístupu. Ten sa bude ďalej rozvíjať a doplňovať a podporné údaje sa budú zbierať podľa revidovaného nariadenia o zbere údajov, ktoré má nadobudnúť účinnosť v roku 2009. - Nástroje SPRH sa využijú na zabezpečenie primeraného riadenia rybolovných činností v oblastiach chránených právnymi predpismi Spoločenstva (napr. lokality Natura 2000 alebo iné chránené oblasti vrátane oblastí podľa rámcovej smernice o námornej stratégii). - Spoločenstvo podporí iniciatívy na podporu ekosystémového prístupu v RFMO, v rámci OSN a iných medzinárodných fór a, ak je to vhodné, dvojstranných dohôd. - Ekosystémový prístup sa bude považovať za hlavnú zásadu aj pri rozhodovaní v rámci SPRH, kde sa zvolí prístup postupného riešenia problémov nadmerného tlaku rybolovu na populácie a ekosystémy, čím sa minimalizuje vplyv na citlivé biotopy a druhy a tiež zabráni narušeniu štruktúry a fungovania ekosystému. - Výskum ekosystémového prístupu zostane prioritou 7. rámcového programu pre výskum a výskumné činnosti týkajúce sa všetkých jeho aspektov sa budú naďalej podporovať s cieľom získať ďalšie poznatky a vyplniť medzery v popise morských ekosystémov, čím sa zabezpečia vstupy potrebné pre adaptívny proces jeho implementácie. Okrem toho musia vedci a manažéri zintenzívniť vzájomný dialóg, aby sa nástroje riadenia mohli trvale zlepšovať. - Členské štáty sa vyzývajú, aby využili možnosti financovania z EFF, aby dosiahli pokrok pri implementácii ekosystémového prístupu podporou opatrení, ako sú zlepšenie poznatkov a riadenie rybolovu, vývoj postupov a technológií s nízkym vplyvom na životné prostredie, ako aj odborná príprava rybárov v oblasti uvedených rybárskych postupov. [1] Konsolidované znenie Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES C 325, 24.12.2002, s. 42). [2] Nariadenie (ES) č. 2371/2002 (Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59). [3] SEK(2001) 1696. [4] http://www.fao.org/docrep/meeting/004/Y2211e.htm. [5] KOM(2007) 575, v konečnom znení a SEK(2007) 1278. [6] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcej rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti námornej environmentálnej politiky (rámcová smernica o námornej stratégii) – zatiaľ neuverejnená. [7] Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992. s. 7). [8] FAO 2003. The Ecosystem Approach to Fisheries (Ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva). FAO Technical Guidelines for Responsible Fisheries (Technické usmernenia FAO pre zodpovedný rybolov). Č. 4, dodatok 2. Rím, FAO. 112 strán. [9] CBD – COP 5, Rozhodnutie V/6 (http://www.cbd.int/convention/cop-5-dec.shtml?m=COP-05&id=7148&lg=0). [10] Nariadenie č. 2371/2002. [11] FAO 2003. [12] Rámcová smernica o námornej stratégii – zatiaľ neuverejnená. [13] Smernica Rady 92/43/EHS. [14] FAO 2003. [15] CBD Rozhodnutie V/6, odsek 10. [16] ICES cooperative research report (Správa koordinovaného výskumu ICES) č. 273, kapitola 6.1. [17] KOM(2006) 360, v konečnom znení. [18] KOM(2007) 136, v konečnom znení. [19] KOM(2007) 570, v konečnom znení. [20] KOM(2007) 604 a 605, v konečnom znení. [21] Nariadenie č. 199/2008.