OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Posilnenie postavenia miestnych orgánov v partnerských krajináchv záujme lepšej správy vecí verejných a účinnejšieho dosahovania výsledkov v oblasti rozvoja /* COM/2013/0280 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Posilnenie postavenia miestnych orgánov v partnerských krajinách v záujme lepšej správy vecí verejných a účinnejšieho dosahovania výsledkov v oblasti rozvoja 1. SÚVISLOSTI Centrálne riadené a „zhora nadol“ organizované rozvojové politiky a programy nie sú samotné schopné priniesť riešenia komplexnej problematiky trvalo udržateľného rozvoja a boja proti chudobe. Verejní a súkromní aktéri zohrávajú dôležitú úlohu najmä na miestnej úrovni. Počas posledných dvoch desaťročí mnohé ústredné štátne správy rozvojových krajinách zverili miestnym orgánom[1] právomoci v rámci procesu rozvoja krajiny s cieľom umožniť vymedzovanie verejných politík a poskytovanie služieb založené na miestnych podmienkach. Politické uznanie tejto skutočnosti však nebolo vždy sprevádzané primeranou úrovňou autonómie, rozvoja kapacít a finančných zdrojov, v dôsledku čoho bolo posilnenie postavenia miestnych orgánov neúplné. V mnohých partnerských krajinách EÚ predstavuje financovanie poskytované priamo prostredníctvom miestnych orgánov stále len zanedbateľnú časť výdavkov vnútroštátneho verejného sektora a medzinárodnej rozvojovej pomoci. Na uvoľnenie potenciálu miestnych orgánov v oblasti rozvoja je potrebné prekonať určité prekážky. Práve s týmto cieľom Európska komisia opätovne potvrdzuje význam miestnych orgánov v partnerských krajinách pri dosahovaní rozvojových cieľov a navrhuje strategickejšiu angažovanosť v prospech posilnenia ich postavenia[2]. Do tohto oznámenia sú zahrnuté výsledky štruktúrovaného dialógu o zapojení organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov do rozvojovej spolupráce EÚ,[3] obnovený prístup EÚ k zmierňovaniu chudoby a trvalo udržateľnému rozvoju vymedzený v oznámení Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien[4] a v súvisiacich oznámeniach a záveroch Rady[5], ako aj výsledky konzultácie so zainteresovanými stranami, ktorá sa uskutočnila na základe tematického dokumentu Miestne orgány v rozvoji. V oznámení sa taktiež zohľadňuje agenda účinnosti medzinárodnej pomoci a rozvoja, ako bola naposledy vymedzená v záverečnom dokumente z Pusanu[6]. Význam miestnych orgánov v rámci rozvoja Účasť občanov v rozhodovacích procesoch, ktoré ovplyvňujú ich život, a prístup k mechanizmom zodpovednosti majú zásadný význam pre podporu trvalo udržateľného rozvoja a zmierňovanie chudoby. Platí to obzvlášť na miestnej úrovni, kde občania žijú a pracujú, kde sa poskytujú základné služby a kde sa zakladajú podniky. Je preto v spoločnom záujme občanov stanoviť ciele a spolupracovať pri hľadaní riešení zameraných najmä na zlepšenie prístupu k službám, vyváženejšie prerozdelenie dostupných zdrojov, väčšiu sociálnu súdržnosť a posilnenú zodpovednosť a transparentnosť verejných orgánov vrátane mechanizmov zodpovednosti. Keďže sú miestne orgány k občanom bližšie než iné verejné inštitúcie, nesú zodpovednosť za mobilizáciu názorov miestnych spoločenstiev, pričom plnia úlohu katalyzátora zmien. Platí to najmä, pokiaľ ide o účinnejšiu verejnú správu, inkluzívnejšie procesy rozvoja v spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti[7] a riešenia naliehavých výziev, ktorým čelia miestne spoločenstvá. Medzi tieto výzvy patrí sociálne vylúčenie, migrácia, potravinová bezpečnosť, obmedzená infraštruktúra, rýchla urbanizácia, vyčerpanie zdrojov, verejná bezpečnosť a násilie, environmentálny a sociálny vplyv ťažobných aktivít, adaptácia na zmenu klímy a jej zmierňovanie, právny štát a prístup k spravodlivosti. Dobrá správa vecí verejných[8] na miestnej úrovni je nevyhnutným predpokladom pre zaistenie trvalo udržateľného rozvoja a spravodlivých výsledkov. Vytvára podmienky pre inkluzívne, reaktívne a účinné rozvojové procesy. Kvalita miestnej správy závisí v prvom rade od politickej vôle ústredných vlád vytvoriť na miestnej úrovni vhodné prostredie prostredníctvom právnych a regulačných nástrojov[9], a poskytnúť tak miestnym orgánom dostatočnú mieru autonómie pri výkone moci a umožniť im získať osobitné schopnosti. Kvalita miestnej správy teda závisí aj od spôsobu, akým miestne orgány riadia a vykonávajú verejné politiky a služby na základe postupov tvorby politík na miestnej úrovni a interakcie s inými verejnými inštitúciami, občanmi a súkromným sektorom a prostredníctvom prideľovania dostupných zdrojov. V krajinách, ktoré sú bohaté na prírodné zdroje, by miestne orgány mohli vyjadrovať svoje stanoviská k fungovaniu ťažobného priemyslu a k tomu, ako sa príjmy z ťažobného odvetvia rozdeľujú medzi miestne spoločenstvá, ústrednú vládu a súkromné hospodárske subjekty. V nestabilných, krízových a rizikových situáciách plnia miestne orgány kľúčovú úlohu pri ochrane zraniteľných skupín obyvateľstva a spoločenstiev prostredníctvom riadenia vypracúvania stratégií odolnosti na miestnej úrovni a zaisťovania poskytovania základných sociálnych služieb. V oblastiach, v ktorých existuje vysoké riziko katastrof, môžu okrem riadenia včasnej reakcie a poskytovania základných služieb obyvateľstvu zohrávať zásadnú úlohu pri predchádzaní katastrofám, ich zmierňovaní a pripravenosti na ne. Často zohrávajú aj významnú úlohu v oblasti včasného varovania, a prispievajú tak k zmierneniu prvých fáz násilností prostredníctvom miestnych a tradičných mechanizmov na riešenie sporov. Využitiu komparatívnej výhody miestnych orgánov však môžu brániť negatívne politické faktory, ktoré súvisia najmä s nedostatočne efektívnym vedením, vysokou mierou korupcie a nesprávnym úradným postupom, klientelizmom a nelegálnym hospodárstvom, ako aj inštitucionálne nedostatky, ako je napríklad nefunkčné inštitucionálne usporiadanie, obmedzené finančné zdroje, nízka úroveň administratívnych kapacít, neprimerané postupy plánovania a hospodárenie s verejnými finančnými prostriedkami. Pri vytváraní prepojenia medzi verejným sektorom na miestnej úrovni a rozvojovými procesmi môže byť preto v závislosti od situácie v konkrétnej krajine potrebné zvýšiť kapacity miestnych orgánov a posilniť štruktúry miestnej správy. Je nevyhnutné zároveň posilniť postavenie miestnych verejných orgánov a občanov s cieľom zaistiť, aby boli občania schopní požadovať transparentnosť a zodpovednosť[10] a aby mali miestne orgány prostriedky a motiváciu reagovať na požiadavky občanov týkajúce sa účinnej, transparentnej a zodpovednej správy vecí verejných, spravodlivého rozdeľovania zdrojov a prístupu k službám. 2. UVOĽNENIE POTENCIÁLU MIESTNYCH ORGÁNOV V OBLASTI ROZVOJA Podpora poskytovaná verejnému sektoru v partnerských krajinách zameraná na účinnejšie a efektívnejšie vypracúvanie a vykonávanie vnútroštátnych rozvojových politík a plánov by mala zohľadňovať dôležitú úlohu miestneho verejného sektora. Pomoc poskytovaná miestnym orgánom by sa mala sústrediť na posilňovanie ich kapacít a prostriedkov, ktoré im umožňujú vykonávať ich inštitucionálny mandát vymedzený právnymi predpismi, a vykonávať tak právo iniciatívy ako plnohodnotným tvorcom politík. Cieľom EÚ je v súlade so zásadou subsidiarity[11] podporovať úlohu miestnych orgánov ako aktérov v rámci tvorby politík a prijímania rozhodnutí v záujme transparentnosti a zodpovednosti pri tvorbe politík a poskytovaní služieb na miestnej úrovni. To pravdepodobne povedie k posilneniu ich postavenia a miestneho rozvoja prostredníctvom posilnenej demokratickej účasti, spravodlivosti, ľudských práv, aktívneho občianstva, účasti žien a mladých ľudí na verejnom živote a viacúrovňovej zodpovednosti. Na miestnej úrovni by sa mali podporovať partnerstvá zainteresovaných strán a mechanizmy dialógu zahŕňajúce zástupcov miestnych orgánov, ďalších miestnych aktérov a občanov ako prostriedok na nadviazanie dialógu s príslušnými ústrednými orgánmi s cieľom zaistiť, aby ich potreby a obavy boli známe a zohľadňované. Práve v tomto rámci by sa mal podporovať územný prístup k rozvoju. Tento prístup, prispôsobený územným charakteristikám a potrebám, sa definuje ako dynamický a dlhodobý proces „zdola nahor“ založený na prístupe zahŕňajúcom množstvo aktérov a sektorov, v rámci ktorého rôzne miestne inštitúcie a aktéri spolupracujú pri stanovovaní priorít a plánovaní a vykonávaní rozvojových stratégií. Prostredníctvom usmernení od miestnych orgánov a mobilizácie ďalších súkromných a komunitných kapacít a zdrojov by územný prístup k rozvoju mohol vyvolať zmenu v kvalite života a životných podmienok občanov, a to zaistením rovnováhy medzi sociálno-ekonomickým rastom, rovnosťou a kvalitou životného prostredia a zvýšením odolnosti najzraniteľnejších skupín. Tento prístup by navyše mohol posilniť miestne politické procesy, transparentnosť a podporiť demokratickú zodpovednosť za rozvoj prostredníctvom nepretržitého monitorovania pokroku na ceste k trvalej udržateľnosti. 3. PODOBA PODPORY EÚ ZAMERANEJ NA ZLEPŠENIE SPRÁVY VECÍ VEREJNÝCH A NA DOSIAHNUTIE ÚČINNEJŠÍCH VYSLEDKOV V OBLASTI ROZVOJA NA MIESTNEJ ÚROVNI EÚ by mala podporovať demokraticky legitímne, zodpovedné a reprezentatívne miestne orgány a miestnych lídrov v partnerských krajinách s osobitným dôrazom na komunálne orgány vo vidieckych a mestských oblastiach. EÚ by mala preskúmať aj možnosti koordinácie s regionálnymi orgánmi. V nestabilných situáciách je spolupráca EÚ s miestnymi orgánmi obzvlášť dôležitá, keď sprevádza širšie procesy budovania štátu, ktoré majú kľúčový význam na ceste k stabilite. Ako sa uvádza v programe zmien, týka sa to najmä krajín, v ktorých dochádza k hrubému porušovaniu ľudských práv. V takýchto prípadoch môže EÚ pozastaviť spoluprácu s ústrednými vládami a pokračovať v poskytovaní pomoci prostredníctvom miestnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti. EÚ by mala takisto podporovať úsilie štátnej správy o vytvorenie vhodného prostredia, ktoré by umožňovalo posilniť postavenie miestnych orgánov v rámci tvorby a vykonávania miestnych politík a plánov a ktoré by týmto orgánom umožňovalo naplno sa zapojiť do procesov trvalo udržateľného rozvoja. EÚ by spolu s ústrednými vládami mala investovať do činností zameraných na rozvoj kapacít s cieľom zaistiť, aby miestne orgány, a to najmä miestne orgány v odľahlých oblastiach s obmedzenými možnosťami a zdrojmi, boli schopné postaviť sa na čelo rozvoja svojich území v spolupráci s ďalšími miestnymi aktérmi. Z operačného hľadiska by nový prístup EÚ podporoval väčšiu politickú, správnu a fiškálnu autonómiu miestnych orgánov prostredníctvom decentralizačných reforiem, rozvoja kapacít a inštitucionálneho rozvoja. 3.1. Procesy decentralizácie Decentralizácia je osobitným aspektom reformy verejného sektora. Zahŕňa transfer politickej autority a právomocí vrátane výberu daní a poplatkov, zodpovednosti v oblasti poskytovania služieb a finančných, ľudských a administratívnych zdrojov z vyšších úrovní politického systému na verejné orgány na nižšej úrovni. Decentralizácia je vo svojej podstate politickou otázkou, ktorá ovplyvňuje celkovú organizáciu štátu. Jej cieľom je vyššia efektívnosť, rovnosť a sociálna súdržnosť a môže o nej rozhodnúť len zvrchovaný štát. Rozvojoví partneri by preto mali o podpore decentralizácie uvažovať len v prípade, keď existuje politická vôľa začať a podporovať proces decentralizácie alebo keď sa decentralizačné reformy už realizovali. EÚ by zároveň mala v náležitých prípadoch prispôsobiť svoje sektorové operácie už decentralizovanému prostrediu. Podpora procesov decentralizácie zo strany EÚ bude vychádzať predovšetkým z pochopenia politickej ekonómie reforiem vo vzťahu k územným aktívam. Takáto podpora by sa mala okrem toho zamerať na vytvorenie vhodného právneho a politického prostredia pre decentralizáciu a na rozvoj inštitúcií a kapacít s cieľom zaistiť, aby miestne orgány disponovali určitou mierou autonómie, ktorá im umožní plniť ich funkcie vyplývajúce zo zákona. Medzi očakávané výsledky by malo patriť pridelenie dostatočných finančných zdrojov miestnym orgánom v súlade s vnútroštátnym právnym rámcom, zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami a mobilizácia príjmov na miestnej úrovni. Zároveň by sa pomoc EÚ mala zamerať na posilnenie kapacít ústredných orgánov, decentralizovaných verejných služieb a miestnych politických a administratívnych pracovníkov, ako aj na zriadenie mechanizmov na zaistenie politickej zodpovednosti, transparentnosti a na monitorovanie komunálnych politík. Príklad podpory procesu decentralizácie zo strany EÚ: prípad Kambodže Program „Posilnenie demokratickej a decentralizovanej miestnej správy“ spolufinancovaný z EÚ sa realizoval v rámci partnerstva s UNDP od roku 2006 do decembra 2011 s cieľom podporiť „Stratégiu dekoncentrácie a decentralizácie“ kambodžskej vlády. Na obecnej úrovni sa v rámci programu nadviazala horizontálna spolupráca medzi obcami, pričom sa zlepšilo vnímanie miestnych orgánov a životné podmienky občanov. Na úrovni provincií sa v rámci programu podporilo zriadenie 24 právne nezávislých združení miestnych orgánov. Na celoštátnej úrovni sa opatrenia zamerali na zlepšenie finančných transferov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Miestne orgány začali používať finančné zdroje autonómnym spôsobom. V tejto súvislosti by mala EÚ považovať fiškálnu decentralizáciu za strategický východiskový bod pri postupnom budovaní kultúry zodpovednosti, keďže určuje podobu vytvárania a distribúcie zdrojov, ktoré sa používajú na plnenie potrieb občanov. Osobitná pozornosť by sa tiež mala venovať mechanizmom, ktoré umožňujú kombinovať vonkajšie a domáce zdroje v rámci nástrojov fiškálnych transferov na podporu miestnych daňových príjmov a postupov plánovania rozvoja, zostavovania rozpočtu a vynakladania výdavkov miestnych orgánov. 3.2. Rozvoj kapacít miestnych orgánov S cieľom posilniť schopnosť miestnych orgánov prispievať k dobrej správe vecí verejných a následne dosahovať rozvojové ciele na miestnej úrovni je potrebné, aby miestni volení úradníci a administratívni pracovníci prekonali obmedzenia v oblasti kapacít týkajúce sa napríklad správy a mobilizácie zdrojov verejného sektora, vodcovských zručností, hospodárenia s verejnými financiami, výberu daní a poplatkov a výdavkov, transparentnosti, participácie a interakcie s ostatnými aktérmi. Kapacity potrebné na zaistenie dobrej miestnej správy vecí verejných sú ovplyvnené faktormi na troch úrovniach – individuálnej, inštitucionálnej a organizačnej. Na individuálnej úrovni sú miestne kapacity ovplyvňované zručnosťami, odbornou prípravou a prístupom miestnych politikov a administratívnych pracovníkov. Na inštitucionálnej úrovni kapacity závisia od štruktúr a operačných postupov, ktoré vymedzujú a riadia činnosti pracovníkov. Na organizačnej úrovni sú kapacity ovplyvnené politickým a právnym prostredím a pravidlami a postupmi, ktorými sa riadia vzťahy s ostatnými aktérmi. Podpora rozvoja kapacít miestnych orgánov sa vymedzí na základe dlhodobého prístupu určovaného dopytom, pričom dôraz sa bude klásť na rozvíjanie vodcovských schopností, inkluzívne poskytovanie služieb a riadne finančné hospodárenie. Súčasťou tohto prístupu bude podpora rozvoja kapacít miestnych orgánov pod vedením príslušných krajín v odvetviach, v ktorých tieto orgány vykonávajú svoju činnosť, a to najmä prostredníctvom zapojenia vnútroštátnych združení miestnych orgánov a škôl verejnej správy, horizontálnej spolupráce medzi miestnymi orgánmi, napríklad vo forme technickej pomoci, ktorú môžu veľké mestá a obce ponúknuť menším obciam, a vytvorenia primeranejších prepojení medzi orgánmi na ústrednej a miestnej úrovni. 3.3. Trvalo udržateľná urbanizácia Z dôvodu rýchleho rastu počtu obyvateľov miest sa správa miest stala ďalším významným aspektom dobrej správy vecí verejných na miestnej úrovni. Miestne orgány v mestských oblastiach zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri riešení problémov súvisiacich s urbanizáciou, ako sú napríklad potreby občanov žijúcich v nepovolených osídleniach, v ktorých absentujú primerané služby a infraštruktúra, zhoršená kvalita života, kriminalita a sociálne dysfunkcie. Do roku 2025 budú približne dve tretiny svetovej populácie žiť v mestských oblastiach, pričom k 95 % nárastu mestského obyvateľstva dôjde v partnerských krajinách najmä v skupinách s najnižšími príjmami. Dôvody urbanizácie sú rôzne – patrí medzi ne migrácia obyvateľov z malých miest a vidieckych oblastí do oblastí veľkomiest a migrácia medzi vidiekom a mestami do stredne veľkých miest, ako aj prirodzený nárast obyvateľstva veľkých miest. V rámci spolupráce s partnerskými krajinami sa bude EÚ usilovať presadzovať trvalo udržateľné stratégie zamerané na podporu nediskriminácie a odstránenie prekážok, ktoré rôznym skupinám bránia v prístupe k zdrojom a príležitostiam, ktoré prináša rozvoj miest, s cieľom podporiť sociálnu inklúziu, územnú súdržnosť a ochranu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať prístupu k pôde ako predpokladu trvalo udržateľného rozvoja miest. Urbanizácia má veľký vplyv na hodnotu pôdy, takže je dôležité zabezpečiť, aby mohli komunálne financie profitovať zo zvýšenej hodnoty pozemkov a aby sa tak umožnilo financovanie poskytovaných služieb a príslušnej infraštruktúry. EÚ by mala predovšetkým podporovať vypracúvanie mestských politík v oblasti sanácie slumov, aby postupne dochádzalo k ich zlepšovaniu a formalizácii a k ich začleneniu do samotných miest poskytovaním pozemkov, služieb a občianstva ich obyvateľom. EÚ by sa mala taktiež usilovať o zlepšenie administratívnych kapacít miestnych orgánov, pokiaľ ide o registráciu pozemkových práv a záujmov a o účinnú a efektívnu správu mestských pozemkov (katastre, registre mestského nehnuteľného majetku). Zlepšenie situácie v oblasti mestských pozemkov bude viesť k otvoreniu trhov s nehnuteľnosťami. Nehnuteľnosti a transakcie sa stanú transparentnejšími a zdaniteľnými, čím sa zvýši fiškálna kapacita miestnych orgánov, ktorá je predpokladom rozvoja mestskej infraštruktúry a zlepšenia celkovej kvality života. 3.4. Združenia miestnych orgánov Združenia miestnych orgánov[12] môžu mať zásadný význam pre zaistenie dobrej správy vecí verejných a pri dosahovaní výsledkov v oblasti rozvoja na miestnej úrovni. Medzi ich hlavné funkcie patrí i) obhajoba záujmov členov v rámci vnútroštátneho politického dialógu s ústrednou štátnou správou a ostatnými vnútroštátnymi zainteresovanými stranami, ako aj v rámci medzinárodných fór; ii) lobovanie v prospech decentralizačných politík vedúcich k väčšej autonómii miestnych orgánov a k posilneniu ich postavenia; iii) koordinácia a vytvorenie platformy pre diskusiu členov; iv) výmena skúseností a poznatkov s cieľom posilniť kapacity miestnych orgánov; v) dohľad nad kvalitou práce miestnych orgánov v oblasti postupov tvorby politík a poskytovania služieb na miestnej úrovni; vi) podpora a koordinácia participatívnych plánov miestneho rozvoja. V mnohých partnerských krajinách sú združenia miestnych orgánov stále slabé. V niektorých ďalších krajinách vnútroštátne združenia miestnych orgánov vôbec neexistujú. Počas posledných dvoch desaťročí sa medzinárodné združenia miestnych orgánov začali usilovať o účasť v procese koncipovania rozvojových politík a o zapojenie do poskytovania medzinárodnej pomoci na miestnej úrovni. Medzinárodné združenia miestnych orgánov takisto opätovne potvrdili význam reforiem miestnej správy vecí verejných a decentralizačných reforiem pri vytváraní vhodného prostredia, ktoré účinne prispieva k miestnemu rozvoju. Podpora združení miestnych orgánov v krajinách AKT Od roku 2010 sa v rámci Dohody z Cotonou realizuje regionálny program financovaný EÚ „Podpora a posilnenie združení miestnych orgánov krajín AKT na vnútroštátnej a regionálnej úrovni“ (ARIAL), ktorého cieľom bolo umožniť združeniam miestnych orgánov zúčastňovať sa na vymedzovaní a vykonávaní rozvojových politík prostredníctvom činností zameraných na rozvoj kapacít a inštitúcií. Počas troch rokov implementácie sa program ARIAL sústredil na posilňovanie združení miestnych orgánov na vnútroštátnej, subkontinentálnej a kontinentálnej úrovni. Hlavné výsledky boli tieto: i) podpora piatich vnútroštátnych združení v Gabone, Čade, Svazijsku, Kiribati a Vanuatu prostredníctvom nástroja pre rozvíjajúce sa združenia orgánov miestnej správy; ii) vypracovanie série súborov opatrení v oblasti rozvoja kapacít prispôsobených potrebám združení miestnych orgánov, ktorých cieľom je identifikovať možnosti financovania, získavať informácie o potrebách miestnych orgánov, riadiť projekty a vypracúvať plány v oblasti komunikácie, obhajoby záujmov a lobingu. EÚ by sa mala usilovať zapojiť združenia miestnych orgánov do plánovania vnútroštátnych a miestnych priorít, ako aj do implementácie súvisiacich programov financovaných EÚ, a to najmä tých, ktoré sa týkajú decentralizácie. EÚ by sa mala navyše snažiť uľahčiť nadväzovanie partnerstiev medzi združeniami miestnych orgánov v partnerských krajinách a EÚ. 4. CESTA VPRED: ÚČINNEJŠIE A PRUŽNEJŠIE MECHANIZMY PODPORY EÚ by mala prispôsobiť svoju podporu rastúcej úlohe, potenciálu a potrebám miestnych orgánov a združení miestnych orgánov v partnerských krajinách. Mali by sa preskúmať možnosti používania inovatívnych mechanizmov financovania, ktoré uľahčujú pružný, transparentný a nákladovo efektívny prístup k zdrojom na miestnej úrovni. V súvislosti s podporou procesov decentralizácie by súčasťou tohto prístupu mohli byť granty založené na dosiahnutých výsledkoch určené na poskytovanie služieb na miestnej úrovni, pričom by sa vychádzalo z ročných hodnotení inštitucionálnej výkonnosti miestnych orgánov. EÚ by mala podporovať aj iniciatívy, ktoré občanom umožňujú identifikovať projekty verejných výdavkov, diskutovať o nich a určovať medzi nimi priority (napr. participatívne zostavovanie rozpočtu). EÚ používa operácie rozpočtovej podpory, najmä dohody o sektorových reformách, na podporu zlepšenia poskytovania služieb. Tieto operácie by sa mohli decentralizovať, aby sa zaistil lepší prístup k cieľovej populácii alebo inštitúciám, napríklad v oblasti zdravia, vzdelávania, vody, sanitácie a poľnohospodárstva alebo samotného procesu decentralizácie[13]. EÚ by pri navrhovaní a implementácii rozpočtovej podpory mala zohľadňovať ústrednú aj nižšiu úroveň štátnej správy. V priebehu implementácie by EÚ mala podporovať systémy, ktoré umožňujú monitorovať, v akom rozsahu sú finančné prostriedky presunuté prostredníctvom štátnej pokladne na najvhodnejšiu úroveň miestnej správy. To môže prispieť k zlepšeniu fiškálnych transferov medzi jednotlivými úrovňami štátnej správy, posilneniu inštitucionálnej kapacity, postupov a systémov miestnych orgánov v oblastiach, ako sú plánovanie a finančné hospodárenie, a následne aj ku kvalite poskytovania služieb. Okrem toho by EÚ mala venovať osobitnú pozornosť koordinácii politík, komplementárnosti a súdržnosti medzi politikami na celoštátnej a nižšej úrovni a sektorovými politikami, na ktoré sa zameriava rozpočtová podpora, ako aj komplementárnosti s reformami v oblasti decentralizácie a prenosom právomocí, pričom prípadné obavy by mala formulovať v rámci politického dialógu s ústrednými orgánmi. EÚ by mala naďalej podporovať a koordinovať decentralizovanú a cezhraničnú spoluprácu medzi miestnymi orgánmi z Európy a partnerských krajín založenú na dlhodobých a rovnocenných inštitucionálnych partnerstvách. Decentralizovaná spolupráca medzi miestnymi orgánmi v EÚ a ich partnermi v tretích krajinách môže predstavovať pridanú hodnotu v kontexte vykonávania rozvojových opatrení vďaka nepretržitému vzájomnému učeniu sa partnerov, transferu know-how a posilneniu pôsobenia miestnych aktérov vo verejnom priestore na miestnej úrovni. Vzhľadom na to, že mnohé európske miestne orgány začali pôsobiť ako darcovia, EÚ vyzýva týchto aktérov, aby spoločne využívali svoje odborné znalosti a nadviazali systematickejšiu spoluprácu s cieľom posilniť vplyv tejto spolupráce na miestnej úrovni v súlade so zásadami účinnosti pomoci a rozvoja. Výbor regiónov, ktorý európskym miestnym orgánom poskytuje politický priestor na výmenu skúseností a osvedčených postupov, ako aj na nadviazanie vzťahov medzi regiónmi, by mohol v tejto súvislosti zohrávať kľúčovú úlohu. Podobne by takisto európske miestne orgány mohli zohrávať dôležitú úlohu v rámci podpory rozvojového vzdelávania a zvyšovania povedomia (DEAR) medzi občanmi. Podpora reforiem verejného sektora na vyššej úrovni by mala byť koordinovaná s podporou na nižších úrovniach, aby sa posilnili úlohy miestnych orgánov v rámci politického dialógu a rozhodovania na celoštátnej úrovni. EÚ by mala zaistiť aj dostatočnú flexibilitu na podporu vlastných iniciatív miestnych orgánov a združení miestnych orgánov. Navrhuje sa, aby sa zásady uvedené v tomto oznámení na podporu miestnych orgánov v partnerských krajinách a ich združení implementovali na vnútroštátnej, kontinentálnej a medzinárodnej úrovni. EÚ by sa mala osobitne usilovať o posilnenie postavenia týchto aktérov, aby mohli lepšie reagovať na požiadavky občanov, a o spravodlivejšie prerozdelenie sociálno-ekonomických výhod na miestnej úrovni. Tieto ambície by mala sprevádzať podpora vytvárania vhodného prostredia na vnútroštátnej a miestnej úrovni a úsilie o posilnenie kapacít miestnych orgánov. Na medzinárodnej úrovni by EÚ mala naďalej podporovať úlohu miestnych orgánov a združení miestnych orgánov pri zvyšovaní informovanosti o otázkach súvisiacich s miestnym a mestským rozvojom a pri formovaní medzinárodného rozvojového programu s dôrazom na záujmy miestnych spoločenstiev. Vzhľadom na stanovovanie rozvojového programu po roku 2015 a prípravu konferencie Habitat III by malo medzinárodné spoločenstvo vo väčšej miere zohľadňovať úlohy rôznych úrovní štátnej správy a riešenia, ktoré by mohli ponúknuť pri riešení problémov globálneho a miestneho charakteru. [1] V tomto oznámení sa termínom „miestne orgány“ označujú verejné inštitúcie s právnou subjektivitou, ktoré sú súčasťou štruktúry štáty, hierarchicky sa nachádzajú pod úrovňou ústrednej štátnej správy a ktoré sa zodpovedajú občanom. Miestne orgány sa zvyčajne skladajú z poradného alebo rozhodovacieho orgánu (rada alebo zhromaždenie) a výkonného orgánu (starosta alebo iný výkonný predstaviteľ), ktoré sú priamo alebo nepriamo volené alebo vyberané na miestnej úrovni. Tento termín zahŕňa rozličné úrovne správy, napr. obce, mestá, okresy, kraje, provincie, regióny atď. V rámci tohto širokého kontextu sa však toto oznámenie zameriava najmä na komunálnu úroveň, ktorá je vo všeobecnosti najnižšou úrovňou správy v rámci verejného inštitucionálneho systému a je najbližšie k občanom. [2] Ako pokračovanie a doplnenie oznámenia Komisie Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja, KOM(2008) 626 v konečnom znení (8.10.2008). URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0626:FIN:SK:PDF, s pripojenou Európskou chartou o rozvojovej spolupráci na podporu miestnej správy URL: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/European_charter_on_development_cooperation_in_support_of_local_governance_paper_P65. [3] URL: http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm. [4] KOM(2011) 637 v konečnom znení (13.10.2011). [5] KOM(2011) 638 v konečnom znení (13.10.2011), KOM(2011) 865 v konečnom znení (7.12.2011), COM(2012) 446 final (20.8.2012), COM(2012) 492 final (12.9.2012) a závery Rady (15.10.2012), COM(2012) 586 final (3.10.2012), JOIN(2012) 27 final (3.10.2012), COM(2013) 92 (27.2.2013). [6] URL: www.aideffectiveness.org/busanhlf4/images/stories/hlf4/OUTCOME_DOCUMENT_-_FINAL_EN.pdf. [7] „EÚ považuje za organizácie občianskej spoločnosti všetky neštátne, neziskové štruktúry (vrátane komunitných organizácií, mimovládnych organizácií, náboženských organizácií, nadácií, výskumných inštitúcií, odborových zväzov, ženských organizácií, družstiev, profesionálnych a obchodných združení a médií), prostredníctvom ktorých sa ľudia organizujú, aby napĺňali spoločné ciele a ideály“. COM(2012) 492 final. URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0492:FIN:SK:PDF. [8] Správa vecí verejných sa týka pravidiel, postupov a správania, prostredníctvom ktorých dochádza k artikulácii záujmov, riadeniu zdrojov a výkonu moci v spoločnosti inštitúciami poverenými verejnými záležitosťami a ktoré umožňujú zapojenie všetkých relevantných aktérov. KOM(2003) 615 v konečnom znení (20.10.2003). [9] Napr. inštitucionálne usporiadanie, deľba moci, volebný systém a systém politických strán, vhodné politiky decentralizácie, medzivládny fiškálny systém, dodržiavanie zásad právneho štátu. [10] Miestne organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zaisťovaní zodpovednosti miestnych politikov a úradníkov za pohotové a účinné poskytovanie verejných služieb na miestnej úrovni. Interakcia medzi miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti taktiež prispieva k vytváraniu miestneho politického spoločenstva, v rámci ktorého prebiehajú politické a rozvojové procesy. [11] Podľa zásady subsidiarity sa verejné úlohy, regulačné funkcie a výdavky presúvajú na najnižšiu inštitucionálnu alebo sociálnu úroveň, čo najbližšie k občanom, ktorá je schopná tieto úlohy a funkcie plniť a je ich výkonom poverená. [12] Výrazom „združenia miestnych orgánov“ sa označujú zastrešujúce organizácie založené na členstve a reprezentatívnosti na nižšej než vnútroštátnej, vnútroštátnej, subkontinentálnej, kontinentálnej a medzinárodnej úrovni. Môžu byť organizované ako nezávislé subjekty v súlade s platnými právnymi predpismi krajiny, v ktorej sú registrované. Združenia miestnych orgánov môžu byť zložené zo zastupiteľského orgánu zvoleného miestnymi orgánmi, ktoré sú členmi združenia, a zo stáleho sekretariátu. [13] Usmernenia pre rozpočtovú podporu Generálneho riaditeľstva pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid (2012). URL: http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget- support/documents/bs_guidelines-part_ii-programming,design_management_en.pdf.