Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu Tretia monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku /* KOM/2006/0814 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.12.2006 KOM(2006) 814 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Tretia monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku 1. ÚVOD V tejto správe sa opisuje pokrok, ktorý dosiahli české a poľské oceliarske spoločnosti v rámci reštrukturalizácie ich činnosti v súlade s požiadavkami stanovenými v osobitných kapitolách Zmluvy o pristúpení. V dôsledku hospodárskeho vývoja na úrovni jednotlivých štátov, ako aj na medzinárodnej úrovni čelili českí a poľskí výrobcovia ocele v roku 2005 náročnej situácii charakterizovanej menším objemom predaja a nižšími cenami v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Napriek uvedenému trendu dosiahli spoločnosti v obidvoch krajinách primeraný objem príjmov, avšak v snahách o ukončenie reštrukturalizačného procesu je potrebné pokračovať, ak chcú oceliarne dosiahnuť trvalo udržateľnú životaschopnosť. Európska únia sa s Českou republikou a Poľskom dohodla na prechodných obdobiach, ktoré majú umožniť oceliarskym spoločnostiam týchto krajín ukončiť proces reštrukturalizácie a dosiahnuť plnú integráciu do vnútorného trhu. Bolo potrebné prijať toto opatrenie, aby členské štáty mohli poskytnúť potrebnú finančnú podporu na tom základe, že príjemcovia pomoci dosiahnu životaschopnosť v dlhodobom meradle. Táto výnimka zo všeobecných pravidiel štátnej pomoci je podmienená splnením určitých povinností zo strany príslušných vlád, ako aj jednotlivých spoločností. Tieto povinnosti sú ustanovené v protokoloch, ktoré sú súčasťou Zmluvy o pristúpení. Protokol 2[1] sa týka reštrukturalizácie českého oceliarskeho priemyslu a protokol 8[2] reštrukturalizácie poľského oceliarskeho priemyslu. Reštrukturalizačné obdobie trvá do 31. decembra 2006. Do tohto dátumu musia všetky spoločnosti dosiahnuť životaschopnosť. V protokoloch sa nachádzajú aj podrobné ustanovenia o monitorovaní plnenia týchto povinností a podávaní správ v tejto súvislosti, vrátane povinnosti Komisie predkladať správy Rade. Dňa 7. júla 2004 Komisia prijala prvú monitorovaciu správu o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Českej republike a Poľsku za rok 2003[3]. V tejto správe Komisia poukázala na oneskorenie procesu reštrukturalizácie, a to predovšetkým pokiaľ ide o investície. Obidvom krajinám odporučila využiť priaznivé trhové podmienky a urýchliť proces reštrukturalizácie v nadchádzajúcich rokoch, aby príslušné spoločnosti boli schopné dosiahnuť životaschopnosť do konca obdobia reštrukturalizácie. V druhej monitorovacej správe prijatej 3. augusta 2005[4] Komisia zaznamenala lepšie prevádzkové výsledky v prípade väčšiny spoločností prijímajúcich pomoc, k čomu došlo predovšetkým v dôsledku výrazného zlepšenia trhových podmienok. Zároveň zdôraznila, že nie všetky spoločnosti prijímajúce pomoc dokázali v plnej miere využiť výnimočne dobrú situáciu na trhu a implementovať potrebné reštrukturalizačné opatrenia, v dôsledku čoho neodstránili stav nedostatočnej výkonnosti a hrozí, že do konca reštrukturalizačného obdobia nedosiahnu životaschopnosť. Komisia vyzvala spoločnosti prijímajúce pomoc a príslušné orgány, aby pozorne zvážili jej odporúčania. V predkladanej tretej monitorovacej správe sa opisuje pokrok, ktorý sa dosiahol v roku 2005, a niektoré trendy zaznamenané v roku 2006. Obsahuje tieto prvky: - opis vývoja na celosvetovom trhu s oceľou, teda súvislostí, za ktorých sa uskutočňuje proces reštrukturalizácie, - správu o hlavných výsledkoch monitorovania v jednotlivých krajinách týkajúcich sa štátnej pomoci a kľúčových kritérií reštrukturalizácie uvedených v prílohách k protokolom (zníženie kapacity, investície, produktivita, náklady a životaschopnosť). V tejto kapitole je zahrnutý aj odkaz na rozhodnutia Komisie prijaté v súvislosti so spoločnosťami prijímajúcimi pomoc v rámci práva hospodárskej súťaže EÚ. - závery a odporúčania týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a potrebných následných opatrení, aby spoločnosti prijímajúce pomoc dosiahli životaschopnosť do konca reštrukturalizačného obdobia. V roku 2007 vypracuje Komisia pre Radu správu o pokroku, v ktorej zhrnie pokrok dosiahnutý v roku 2006. Táto posledná správa bude obsahovať aj celkové zhodnotenie výsledkov dosiahnutých v priebehu reštrukturalizačného procesu (2003 – 2006). 2. VÝVOJ NA CELOSVETOVOM TRHU S OCEĽOU [5] Na proces reštrukturalizácie oceliarskeho priemyslu vplýva mnoho faktorov vrátane opatrení uskutočňovaných spoločnosťami a orgánmi verejnej moci, všeobecného hospodárskeho rozvoja a situácie na trhu. Preto je na posúdenie výkonnosti oceliarskych spoločností v Českej republike a Poľsku, ktoré prijímajú pomoc, nevyhnutné dobre pochopiť tieto aspekty. Základné predpoklady vývoja na celosvetovom trhu s oceľou sú zhrnuté ďalej. Vysoká miera expanzie zaznamenaná na medzinárodnom trhu s oceľou v roku 2004 pokračovala v niektorých regiónoch aj v roku 2005. Bezpríkladný rast výroby v Číne, ako aj v Indii vytlačil v roku 2005 svetovú produkciu ocele o 6 % na 1,129 miliárd ton. V EÚ sa však produkcia po miernom náraste v priebehu prvého štvrťroka 2005 znížila v dôsledku upadajúceho dopytu a produkcia surovej ocele na úrovni 186 miliónov ton bola o 3,2 % nižšia v porovnaní s produkciou v roku 2004. To svedčí o skutočnosti, že na trhu EÚ bol v roku 2005 zaznamenaný slabý dopyt, ktorý bol spôsobený predovšetkým faktormi cyklu zásob a tým, že pôvodne existovala vysoká ponuka. Následkom zníženia ponuky zo strany výrobcov ocele z krajín EÚ došlo k zníženiu zásob a to následne prispelo k zachovaniu úrovne cien ocele. Dovoz ocele do EÚ dosiahol v roku 2005 úroveň 26 miliónov ton, čo približne zodpovedá úrovni dovozu v predchádzajúcom roku, s tým, že v druhej polovici roku došlo k poklesu dovozu vyvolanému oslabením cien. Hlavným vývozcom do EÚ bolo aj naďalej Rusko, za ktorým nasledujú Ukrajina a Turecko, pričom na štvrtú pozíciu sa posunula Čína. Vývoz ocele z EÚ dosiahol 31,7 miliónov ton, čo v porovnaní s rokom 2004 predstavuje nárast o 6 %. Tento nárast bol sčasti podporený dočasným oslabením eura voči americkému doláru. Dodávky do Číny, ktorá predstavuje tretí najväčší vývozný trh EÚ, poklesli v roku 2005 o 3 %. Tento trend sa zintenzívnil a v priebehu prvého štvrťroka 2006 došlo k 31 %-nému poklesu. V priebehu prvého štvrťroka 2006 zaznamenala výroba ocele v EÚ vzostupnú tendenciu odzrkadľujúcu pozitívny vývoj hospodárstva EÚ, ktorý bol podporený vnútorným dopytom a investíciami. Očakáva sa, že evidentná spotreba ocele, ktorá v roku 2005 poklesla o 4,6 %, vzrastie v roku 2006 o 4 %. V priebehu prvého štvrťroka 2006 ceny ocele opätovne vzrástli v dôsledku vyšších nákladov na suroviny a väčšieho dopytu zo strany hlavných spotrebiteľských sektorov. V roku 2005 bol zreteľný rozdiel medzi výsledkami dosiahnutými v rámci bývalej EÚ-15 a výsledkami zaznamenanými v nových členských štátoch. Kým produkcia ocele EÚ-15 poklesla v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 1,9 %, pokles produkcie v nových členských štátoch bol omnoho výraznejší. Konkrétne v prípade českých oceliarní došlo k 12 %-nému poklesu a v prípade poľských oceliarní bol zaznamenaný 18,7 %-ný pokles. Túto situáciu je však potrebné vnímať v kontexte výnimočného nárastu produkcie ocele v obidvoch krajinách v roku 2004, ako aj s prihliadnutím na skutočnosť, že zásoby boli pôvodne vysoké a že v priebehu prvej polovice roka 2005 došlo k poklesu dopytu. Niektoré kľúčové údaje týkajúce sa českého a poľského trhu s oceľou sú uvedené v tabuľkách 1A, 1B a 2 v prílohe. Napriek tomuto negatívnemu vývoju sa prevádzkové výhody českých a poľských oceliarskych spoločností zachovali na vysokej úrovni a oceliarne dokázali vo všeobecnosti znížiť svoju zadĺženosť a zrýchliť investičný proces. Očakáva sa, že tento pozitívny trend bude pokračovať aj v roku 2006. Z najnovších hospodárskych a priemyselných prieskumov za rok 2006 vyplýva, že očakávané ozdravenie hospodárstva a odvetví spotreby ocele by sa malo pretaviť do ďalšieho zlepšenia podmienok na trhu s oceľou v EÚ. 3. VÝSLEDKY MONITOROVACÍCH PROGRAMOV V ČESKEJ REPUBLIKE AV POĽSKU 3.1. Česká republika Z informácií získaných z rôznych zdrojov vyplýva, že Česká republika poskytla národnému oceliarskemu odvetviu reštrukturalizačnú pomoc v celkovej výške 8 166 miliónov CZK (256,6 miliónov EUR[6]), čo predstavuje približne 58 % maximálnej výšky pomoci stanovenej na 14 147 miliónov CZK v protokole 2. Podľa nezávislého hodnotenia nebola v hodnotenom období českému oceliarskemu odvetviu po 31. decembri 2003 poskytnutá ďalšia reštrukturalizačná pomoc. Na tomto základe dospela Komisia k záveru, že záväzky týkajúce sa poskytnutia maximálnej výšky štátnej pomoci spoločnostiam uvedeným v prílohe 1 k protokolu 2 sú splnené. Štátna pomoc bola poskytnutá týmto spoločnostiam: Mittal Steel Ostrava (MSO - predtým Nová Huť), Válcovny plechu Frýdek-Místek (VPFM) a Vítkovice Steel (VS). Pokiaľ ide o investície, v nezávislom hodnotení pokroku dosiahnutého v rámci implementácie reštrukturalizačných opatrení sa zdôrazňuje celkovo nízka úroveň výdavkov a najmä oneskorenie niektorých uskutočňovaných kľúčových investícií, ktoré majú zásadný význam pre to, aby spoločnosti prijímajúce pomoc boli schopné znížiť náklady a zaznamenať posun smerom k vyššej pridanej hodnote. Z hodnotenia však vyplýva, že ku koncu roka došlo k zrýchleniu realizácie investičných plánov, pričom je tu predpoklad, že tento trend bude pokračovať. Medzitým sa spoločnosti prijímajúce pomoc vysporiadali s hlavnými dôvodmi oneskorenia, akými boli napr. zdĺhavý proces privatizácie a nemožnosť zabezpečenia úverov, a preto sa predpokladá, že tieto spoločnosti uskutočnia väčšinu plánovaných investícií do konca reštrukturalizačného obdobia. Jedinú výnimku v tomto smere predstavujú VPFM, ktorých situácia je podrobne opísaná ďalej v správe. Česká vláda uskutočnila svoj plán privatizovať VS, ktorý pozostával najprv z odkúpenia akcií spoločnosti OSINEK, a.s. spoločnosťou VS, po ktorom nasledovala verejná súťaž. V júli vláda schválila odkúpenie spoločnosti VS spoločnosťou Mastercraft Ltd, ktorá je vo vlastníctve ruskej oceliarskej a ťažobnej skupiny Evraz Holding. Táto privatizácia sa uskutočnila prevodom akcií v novembri 2005. V roku 2005 české orgány ukončili aj privatizáciu VPFM, ktorej konečná fáza spočívala v úplnom zlúčení spoločnosti VPFM so spoločnosťou MSO. Z právneho hľadiska nadobudlo toto zlúčenie účinnosť v druhom štvrťroku 2006. Spoločnosť VPFM zároveň aktualizovala svoj obchodný plán s cieľom prispôsobiť ho konečnej priemyselnej štruktúre v rámci MSO a reagovať na nové požiadavky trhu. Na základe testu Komisie na zistenie životaschopnosti sa zistilo, že prevádzková výkonnosť spoločnosti VPFM zaostáva v porovnaní s predpoveďou a táto spoločnosť by za normálnych trhových podmienok nedosiahla do konca roka 2007 životaschopnosť. Je to dôsledok 18-mesačného oneskorenia finalizačnej fázy privatizácie spoločnosti VPFM, ktorá z tohto dôvodu nenapreduje v implementácii reštrukturalizačných opatrení. Keďže je však táto spoločnosť v súčasnosti v plnej miere zlúčená so spoločnosťou MSO, Komisia súhlasí, že už nie je potrebné samostatne hodnotiť jej finančné výsledky. V zmysle tohto prístupu z nezávislého hodnotenia vyplýva, že zlúčená spoločnosť MSO má veľmi dobrú prevádzkovú maržu a je bez problémov životaschopná. Pokiaľ ide o zmeny kapacít, ako bolo uvedené v predchádzajúcej správe a podľa článku 12 protokolu 2, Komisia sa rozhodla, že nebude mať výhrady k odkladu termínu trvalého ukončenia prevádzky valcovní za tepla spoločnosti VPFM č. 1 a č. 2[7] (70 000 ton) o šesť mesiacov na 30. júna 2006 s tým, že zastavenie výroby bolo plánované na 31. decembra 2005. Z nezávislého hodnotenia vyplýva, že spoločnosť prijímajúca pomoc splnila požiadavku zastaviť výrobu a že plán demontáže je vo fáze prípravy. České orgány do konca roka 2005 Komisiu informovali aj o technických detailoch požadovaného zníženia kapacity v spoločnosti MSO. Spoločnosť plánuje dosiahnuť zníženie kapacity stanovené v protokole 2 (270 000 ton) zásadnou reorganizáciou valcovne hrubých profilov namiesto výstavby novej prevádzky. Spoločnosť MSO zároveň zrevidovala svoje investičné plány, ktoré predložila Komisii na schválenie. Toto schválenie bolo nedávno potvrdené[8]. Komisia formou všeobecného odporúčania vyzýva české spoločnosti, aby pokračovali v snahách o reštrukturalizáciu ich výrobných zariadení, pričom by mali klásť hlavný dôraz na zlepšenie výnosnosti a energetickej účinnosti prostredníctvom investícií, ako aj na zmeny pracovných postupov a zvýšenie produktivity. 3.2. Poľsko Ako bolo uvedené v predchádzajúcich správach a podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, si Poľsko, pokiaľ ide o spoločnosti uvedené v prílohe 1 k protokolu 8, plní svoje záväzky v súvislosti so štátnou pomocou vymedzené v protokole, pokiaľ ide o dodržiavanie maximálnej výšky pomoci. V období rokov 1997 – 2003 Poľsko poskytlo pomoc v celkovej výške 2 750 miliónov PLN (590 miliónov EUR)[9], čo predstavuje približne 80 % celkovej výšky pomoci prípustnej podľa protokolu (3 387 miliónov EUR). Spoločnosti prijímajúce pomoc, ktoré sú oprávnené získať štátnu pomoc v súlade s uvedeným protokolom, sú: Mittal Steel Poland (MSP - predtým Polskie Huty Stali/PHS), Huta Bankowa, Huta Buczek, Arcelor Huta Warszawa (AHW - predtým Huta Lucchini-Warszawa), Huta Labędy a Huta Pokόj[10]. Podľa protokolu nebolo po 31. decembri 2003 možné poskytnúť poľskému oceliarskemu odvetviu ďalšiu štátnu pomoc. Podľa informácií, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, bola táto podmienka splnená. Pokiaľ však ide o prevádzku spoločnosti Technology Buczek, Komisia v súčasnosti vykonáva formálne zisťovanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES[11] na objasnenie niektorých zostávajúcich nezrovnalostí. Pokiaľ ide o spoločnosť Huta Czestochowa, ktorá nebola zahrnutá do zoznamu spoločností prijímajúcich pomoc uvedeného v prílohe 1 protokolu 8 a ktorá bola považovaná za spoločnosť v úpadku podľa poľského národného reštrukturalizačného programu schváleného v roku 2003, Komisia začala vyšetrovanie vo veci protiprávneho poskytnutia štátnej pomoci a v júni 2005 dospela k záveru[12], že musí byť vrátená čiastka vo výške 5 miliónov EUR. V októbri 2005 poľské orgány schválili prevod 100 % akcií zo spoločnosti Huta Czestochowa na ukrajinský holding Industrial Union of Donbass. V dôsledku problematických podmienok na trhu v roku 2005 objem predaja väčšiny spoločností prijímajúcich pomoc výrazne zaostal za predpokladaným odhadom. Následkom toho boli prevádzkové marže väčšiny spoločností nižšie, ako bolo plánované. Napriek slabšiemu dopytu však niektoré spoločnosti zaznamenali nárast cien, ktorý nastal v dôsledku vyššieho stupňa spracovania ich výrobkov. Finančné výsledky teda umožnili väčšine spoločností pokračovať v priebehu roka 2005 v úsilí o reštrukturalizáciu a zároveň ju urýchliť. Počas roka 2005 Poľsko oznámilo Komisii svoj zámer zmeniť jednotlivé obchodné plány všetkých spoločností prijímajúcich pomoc s cieľom prispôsobiť ich novým potrebám trhu a novým priemyselným štruktúram. V tejto súvislosti Komisia začala predbežné prešetrovanie vo veci zmien navrhovaných spoločnosťou MSP, ktoré spočívali hlavne v zriadení novej valcovne pásov za tepla namiesto zásadnej modernizácie existujúcej valcovne. Vzhľadom na záväzok demontovať existujúcu valcovňu a zachovať úroveň kapacity Komisia dospela k záveru, že tieto zmeny sú kompatibilné so záväzkami stanovenými v protokole, a na základe bodu 10 protokolu č. 8 sa rozhodla tieto zmeny schváliť[13]. Komisia zároveň ďalej neprešetrovala aktualizované plány spoločností Huta Bakowa, Huta Labedy a Huta Pokój. Vzhľadom na mierne zmeny plánov však bude pokračovať v monitorovaní reštrukturalizácie na základe aktualizovaných obchodných plánov. Len v prípade spoločnosti AHW Komisia doteraz nedospela k rozhodnutiu o schválení plánu. Podľa dostupných informácií boli záväzky týkajúce sa znižovania kapacít v roku 2005 splnené. Z nezávislého hodnotenia vyplýva, že spoločnosť Huta Bankowa zastavila výrobu vo valcovni stredných profilov (60 000 ton) v decembri 2004, pričom táto valcovňa bola fyzicky zlikvidovaná v decembri 2005, teda o rok skôr, ako sa plánovalo. Valcovňa pásov za tepla spoločnosti MSP-Krakow (700 000 ton), ktorej prevádzka bola zastavená v roku 2002, bola trvale demontovaná v prvom štvrťroku 2005. V tom istom závode bolo ohlásené zastavenie výroby vo valcovni plechov za studena (650 000 ton), ku ktorému došlo v decembri 2005, pričom valcovňa pásov za studena v jednotke spoločnosť MSP v obci Swietoclowice (36 000 ton) bola demontovaná do decembra 2005. Počas roku 2005 spoločnosti prijímajúce pomoc uzatvorili alebo demontovali mnohé ďalšie neživotaschopné a zastarané výrobné zariadenia, ktoré neboli uvedené v protokole. V dôsledku oneskorenia realizácie investičného programu spoločnosť MSP nedovŕšila zmeny výrobných kapacít, ktoré sa majú vykonať prostredníctvom modernizácie valcovne drôtov v obci Sosnowiec (200 000 ton) a výstavby linky na organické nátery plechov v obci Swietoclowice (100 000 ton). Z nezávislého hodnotenia vyplýva, že dvom spoločnostiam prijímajúcim pomoc hrozí, že do konca reštrukturalizačného obdobia nedosiahnu životaschopnosť. V prvom prípade ide o spoločnosť AHW, ktorá je vo vlastníctve spoločnosti Arcelor od septembra 2005, kedy došlo k prevodu akcií od spoločnosti Lucchini. Na základe vlastných odhadov nie je táto spoločnosť tak disponovaná, aby uspela v teste Komisie na zistenie životaschopnosti. Zmena v zameraní investičného plánu spoločnosti neumožní v krátkom časovom horizonte výrazne zvýšiť výnosnosť a úspornosť tejto spoločnosti. Z tohto dôvodu Komisia ešte stále zvažuje spôsob, ako čo najlepšie naložiť s revidovanými investíciami. V druhom prípade je to spoločnosť Technology Buzek, ktorá do konca roka 2006 nedosiahne životaschopnosť. Napriek tomu, že táto spoločnosť sčasti uskutočnila svoj investičný plán, nedokázala znížiť náklady a nevyrovnané záväzky. Na základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby všetky spoločnosti prijímajúce pomoc v zostávajúcich mesiacoch zintenzívnili svoje úsilie o reštrukturalizáciu. Dôraz sa musí klásť na znižovanie nákladov prostredníctvom investícií, ako aj na zlepšenie pracovných postupov v oblasti nákupu a predaja. Je potrebné pokračovať vo zvyšovaní produktivity. 4. NÁSLEDNÉ OPATRENIA Skutočnosť, že hospodárstva Českej republiky a Poľska sú vo veľkej miere závislé od oceliarskeho priemyslu, ako aj prístup na trh EÚ predstavujú zásadné výhody, ktoré by mali byť zárukou úspechu spoločností prijímajúcich pomoc v nadchádzajúcich rokoch. Reštrukturalizačné opatrenia vymedzené v reštrukturalizačných programoch a obchodných plánoch však umožnia spoločnostiam prijímajúcim pomoc v Českej republike a Poľsku sústrediť sa na potrebné zlepšenia a posilniť prevádzkovú výkonnosť. Tieto opatrenia je preto potrebné implementovať v plnej miere, aby tieto spoločnosti získali väčšiu odolnosť voči možnému hospodárskemu poklesu. Týka sa to predovšetkým tých spoločností, ktoré neuspeli v teste Komisie na zistenie životaschopnosti, ako už bolo uvedené v tejto správe. Komisia bude v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi a spoločnosťami aj naďalej monitorovať implementáciu prechodných ustanovení. V roku 2007 Komisia pristúpi k rozšírenému hodnoteniu dosiahnutých výsledkov a miery implementácie národných reštrukturalizačných programov a jednotlivých obchodných plánov. V tomto hodnotení sa predovšetkým sústredí na kontrolu intenzity a významu poskytnutej štátnej pomoci vzhľadom na implementované reštrukturalizačné opatrenia. Ako už bolo uvedené, v prípade neuspokojivých zistení vyzve príslušné orgány, aby žiadali o vrátenie príslušných čiastok štátnej pomoci. V roku 2007 bude Rade predložená záverečná správa. Komisia zároveň pripomína, že akákoľvek dodatočná reštrukturalizačná pomoc, ktorá by sa poskytla spoločnostiam prijímajúcim pomoc uvedeným v protokole alebo akýmkoľvek iným oceliarskym spoločnostiam, na ktoré sa nevzťahujú reštrukturalizačné programy, by bola v rozpore so Zmluvou o pristúpení. [pic] [1] Ú. v. EÚ L 236 z 23.9.2003, s. 934. [2] Ú. v. EÚ L 236 z 23.9.2003, s. 948. [3] KOM(2004) 443 v konečnom znení. [4] KOM(2005) 359 v konečnom znení. [5] Zdroj: Medzinárodný ústav pre železo a oceľ (IISI) a Eurostat. [6] Výmenný kurz CZK/EUR 32,329 (priemerná hodnota v mesiaci december 2003). [7] Rozhodnutie z 2.3.2005, EÚ z 16.7.2005, C176/12. [8] Rozhodnutie z 13.9.2006, EÚ z 18.11.2006 C280/4. [9] Výmenný kurz PLN/EUR 4,6595 (priemerná hodnota v mesiaci december 2003). [10] Huta Andrezj a Huta Batory boli vypustené zo zoznamu spoločností prijímajúcich pomoc z dôvodu likvidácie. [11] Rozhodnutie Komisie K(2006) 2093, EÚ C196/23. [12] Rozhodnutie Komisie K(2004) 1962. [13] Rozhodnutie Komisie K(2005) 2687, Ú. v. EÚ 2006 C12/2.