P9_TA(2021)0436

Stratégia EÚ na zníženie emisií metánu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2021 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 192 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ZFEÚ“),

— so zreteľom na dohodu prijatú na 21. konferencii zmluvných strán (COP21) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) v Paríži 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda“),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (1),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (2),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu (COM(2020)0663),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (3),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 k novému akčnému plánu v oblasti obehového hospodárstva (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o vykonávaní smerníc o kvalite okolitého ovzdušia: smernice 2004/107/ES a smernice 2008/50/ES (6),

— so zreteľom na správu Medzinárodnej agentúry pre energiu z októbra 2018 s názvom Budúcnosť petrochemického priemyslu: Smerom k udržateľnejším plastom a hnojivám,

— so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie o medzerách v oblasti emisií z 26. novembra 2019 a na jej prvú súhrnnú správu o produkcii fosílnych palív z 20. novembra 2019,

— so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie zo 6. mája 2021 s názvom Celosvetové hodnotenie metánu: Prínosy a náklady zmierňovania emisií metánu,

— so zreteľom na správu Medzinárodnej agentúry pre energetiku z 18. mája 2021 s názvom Nulová bilancia emisií do roku 2050: Plán globálneho energetického sektora,

— so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry z 23. novembra 2020 s názvom Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2020,

— so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) za rok 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách a na správu zo seminára z roku 2020 o biodiverzite a pandémiách,

— so zreteľom na vedecké stanovisko skupiny hlavných vedeckých poradcov Komisie z marca 2020 s názvom Smerom k udržateľnému potravinovému systému: prechod od potravín ako komodity k potravinám, ktoré skôr slúžia spoločnému prospechu,

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

— so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0277/2021),

A. keďže metán je silný skleníkový plyn, 80-krát silnejší ako oxid uhličitý (CO2) počas 20-ročného obdobia, čím sa stáva druhým najdôležitejším skleníkovým plynom, ako aj prekurzorom troposférického ozónu (O3), ktorý spôsobuje približne štvrtinu súčasného globálneho otepľovania (7); keďže metán predstavuje 10 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ; keďže modelové cesty podľa osobitnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), šiestej hodnotiacej správy IPCC a globálneho hodnotenia metánu Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) z roku 2021, ktoré obmedzujú globálne otepľovanie na 1,5 oC bez prekročenia alebo s obmedzeným prekročením, zahŕňajú výrazné zníženie emisií metánu; keďže podľa UNEP sa znížením emisií metánu spôsobeného človekom až o 45 % predíde takmer 0,3 oC globálneho otepľovania do 40. rokov 21. storočia a doplnia sa všetky dlhodobé snahy o zmiernenie zmeny klímy;

B. keďže Medzinárodná agentúra pre energiu vo svojej správe Nulová bilancia emisií do roku 2050: Plán globálneho energetického sektora uvádza, že emisie metánu z fosílnych palív by sa mali znížiť o 75 % v období rokov 2020 až 2030 v rámci scenára nulových emisií;

C. keďže veľký počet nákladovo najefektívnejších úspor emisií metánu možno dosiahnuť v odvetví energetiky; keďže podľa globálneho hodnotenia metánu UNEP možno emisie metánu do konca tohto desaťročia znížiť o 45 % a rýchle a výrazné zníženie emisií metánu je možné za využitia existujúcich technológií a s veľmi nízkymi nákladmi; keďže Medzinárodná agentúra pre energiu na základe údajov získaných vďaka nástroju Methane Tracker odhaduje, že približne 40 % emisií metánu súvisiacich s energiou možno znížiť za nulové čisté náklady, a to najmä opravou únikov metánu a odstránením netesností v odvetví fosílnych palív;

D. keďže generálne riaditeľstvo pre parlamentné výskumné služby poznamenalo, že emisie metánu pochádzajú zo širokej škály odvetví, najmä z poľnohospodárstva, odpadového hospodárstva a odvetvia energetiky, a že metán sa po príchode do atmosféry ľahko mieša s inými plynmi, čo sťažuje jeho meranie a vykazovanie; keďže neistota týkajúca sa údajov o emisiách metánu je zvyčajne oveľa vyššia v porovnaní s údajmi o emisiách CO 2, keď sa nepočítajú emisie z lesa a iné emisie súvisiace s využívaním pôdy; keďže podľa odhadov nedávnych štúdií sú globálne antropogénne emisie metánu z fosílnych palív podhodnotené približne o 25 až 40 % (8);

E. keďže v EÚ neexistuje politika, ktorá by konkrétne stanovovala opatrenia na zníženie emisií metánu medzisektorovým spôsobom;

F. keďže metán je prekurzorom škodlivého prízemného ozónu (O3) a prispieva k znečisteniu ovzdušia; keďže znečistenie ovzdušia je najväčším environmentálnym zdravotným rizikom v Európe (9), pričom prízemný ozón prispieva každoročne k takmer 20 000 predčasným úmrtiam (10); keďže boj proti emisiám metánu je preto nielen prioritou v oblasti životného prostredia a klímy, ale je aj potrebný na ochranu zdravia občanov EÚ;

G. keďže nárast emisií metánu má vplyv na biodiverzitu a dokonca aj potravinovú bezpečnosť; keďže zníženie emisií metánu môže priniesť viaceré výhody popri účinku chladenia vrátane vyšších výnosov plodín a potravinovej bezpečnosti;

H. keďže existuje právna úprava EÚ, ktorá pomáha poskytovať informácie o emisiách metánu vrátane nariadenia (ES) č. 166/2006 o európskom registri uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (11) a smernice 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (12), ale v súčasnosti neexistuje žiadna politika EÚ zameraná konkrétne na znižovanie emisií metánu;

I. keďže európsky právny predpis v oblasti klímy zaväzuje EÚ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 klimatickú neutralitu s rastúcim znižovaním emisií o najmenej 55 % do roku 2030 v súlade Parížskou dohodou; keďže riešenie emisií metánu súvisiacich s energetikou je kľúčovým prvkom európskej zelenej dohody, pretože v tomto odvetví možno dosiahnuť nákladovo účinnejšie znižovanie emisií metánu; keďže opatrenia v odvetví poľnohospodárstva a odpadového hospodárstva sú potrebné aj na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy; keďže v stratégii EÚ na zníženie emisií metánu sa konštatuje, že EÚ by mala zohrávať vedúcu úlohu aj pri zabezpečovaní zníženia emisií metánu na celosvetovej úrovni ako najväčší svetový dovozca fosílnych palív a významný aktér v odvetví poľnohospodárstva; keďže EÚ by mala vypracovať účinné metódy monitorovania, nahlasovania a znižovania týchto emisií v rámci príslušných medzinárodných fór, pričom by mala využívať dovozné predpisy; keďže podľa Európskej environmentálnej agentúry a na základe údajov, ktoré členské štáty oznámili UNFCCC, pochádza 53 % antropogénnych emisií metánu z poľnohospodárstva, 26 % z odpadu a 19 % z energetiky;

J. keďže viac ako 80 % fosílneho plynu, 90 % ropy a 40 % uhlia spotrebovaného v Európe sa dováža a keďže väčšina emisií metánu pochádzajúcich zo spotreby fosílnych palív v EÚ vzniká mimo EÚ, čo znamená, že EÚ je najväčším dovozcom fosílneho plynu na svete a dôležitou hnacou silou globálnych emisií metánu; keďže únik metánu počas výroby a prepravy fosílneho plynu významne prispieva k emisiám metánu v odvetví energetiky; keďže zlepšenie zisťovania a opravy únikov a prísne pravidlá rutinného odplyňovania a spaľovania prebytočného plynu sú základnými opatreniami na zníženie emisií metánu z energetického odvetvia;

K. keďže fugitívne emisie z netesných zariadení, infraštruktúry alebo uzavretých a opustených lokalít, ako aj emisie z uvoľňovania a neúplného spaľovania metánu, predstavujú väčšinu emisií metánu v odvetví energetiky;

L. keďže zníženie emisií metánu je nevyhnutné v boji proti zmene klímy a musí sa vyvíjať úsilie na celosvetovej a európskej úrovni, ako sa uvádza v posúdení vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy na rok 2030 (13), v ktorom sa uvádza, že cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 si vyžaduje riešenie emisií metánu v súlade s cieľmi Parížskej dohody; keďže emisie metánu prispievajú k znečisteniu ovzdušia, a preto je potrebné riešiť tieto emisie s cieľom chrániť zdravie občanov a EÚ a vyhnúť sa negatívnym účinkom na plodiny a stabilitu ekosystémov; keďže sa musí zabrániť nadmernej administratívnej záťaži pri regulácii metánu ako skleníkového plynu a ako látky znečisťujúcej ovzdušie;

M. keďže skládky tuhého komunálneho odpadu boli identifikované ako významné zdroje metánu a keďže v niektorých členských štátoch nie sú uspokojivo uplatňované právne predpisy EÚ o skládkach, najmä pokiaľ ide o kontrolu hromadenia a presunu skládkových plynov;

N. keďže podľa globálneho posúdenia metánu, ktoré vypracoval UNEP, je „zníženie emisií metánu spôsobeného človekom jednou z nákladovo najefektívnejších stratégií na rýchle zníženie miery otepľovania a výrazné prispievanie k celosvetovému úsiliu o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC“; keďže zníženie emisií metánu môže mať významný a rýchlejší vplyv na spomalenie rýchlosti globálneho otepľovania než zníženie emisií CO2, keďže metán je krátkodobým klimatickým faktorom s atmosférickou životnosťou približne 12 rokov pred tým, ako sa nakoniec rozpadne okrem iného na CO 2; keďže zníženie emisií metánu môže viesť k najrýchlejšiemu ochladzovaciemu účinku; keďže tieto opatrenia musia dopĺňať úsilie, ktoré musíme naďalej vynakladať na znižovanie emisií CO2 vo všetkých dotknutých odvetviach, aby sa do roku 2050 dosiahlo klimaticky neutrálne hospodárstvo;

O. keďže mnohé opatrenia, ktoré možno prijať na úrovni poľnohospodárskeho podniku na zníženie emisií metánu, sú účinné aj pri znižovaní emisií amoniaku, a teda predstavujú dvojitý prínos pre kvalitu ovzdušia;

P. keďže podobne ako v prípade CO2 neexistuje rozdiel medzi molekulami biogénneho a fosílneho metánu;

Q. keďže viac ako polovica celosvetových emisií metánu pochádza z ľudskej činnosti v troch odvetviach: fosílne palivá (35 %), odpadové hospodárstvo (20 %) a poľnohospodárstvo (40 %), keďže v odvetví fosílnych palív predstavuje ťažba, spracovanie a distribúcia ropy a plynu 23 % a ťažba uhlia 12 % celosvetových antropogénnych emisií metánu; keďže v odvetví odpadového hospodárstva tvoria skládky a odpadové vody približne 20 % celosvetových antropogénnych emisií metánu; keďže v odvetví poľnohospodárstva predstavujú emisie hospodárskych zvierat z maštaľného hnoja a črevnej fermentácie približne 32 % a produkcia ryže 8 % celosvetových antropogénnych emisií metánu (14);

R. keďže existujú plány na zriadenie medzinárodného strediska pre monitorovanie emisií metánu v spolupráci s Programom OSN pre životné prostredie, Koalíciou pre klímu a čisté ovzdušie a Medzinárodnou agentúrou pre energiu;

S. keďže intenzita emisií metánu v EÚ je veľmi rozdielna a záleží na stupni závislosti od zdrojov fosílnych palív v energetickom mixe; keďže využívanie plynu je len prechodným riešením s ohľadom na závislosť EÚ od tretích krajín, pokiaľ ide o dodávky energie;

Medzisektorové opatrenia

1. víta medziodvetvový prístup načrtnutý v rámci stratégie EÚ na zníženie a zmiernenie emisií metánu; vyzýva Komisiu, aby navrhla spravodlivý, podrobný a jasný legislatívny rámec, v ktorom sa stanovia záväzné opatrenia a ciele znižovania emisií metánu vzťahujúce sa na všetky odvetvia, čo povedie k významnému zníženiu emisií metánu v EÚ do roku 2030 v súlade s Parížskou dohodou a modelovanými scenármi, ktoré obmedzujú globálne otepľovanie na 1,5 o C, z osobitnej správy IPCC o 1,5 o C, šiestej hodnotiacej správy IPCC a globálneho hodnotenia metánu UNEP, s cieľom dosiahnuť environmentálne a klimatické ciele EÚ v súčinnosti s európskymi a medzinárodnými podnikmi;

2. zdôrazňuje význam dosiahnutia okamžitého a rýchleho zníženia emisií metánu v tomto desaťročí ako jedného z najúčinnejších opatrení pre opatrenia EÚ v oblasti klímy, pri zohľadnení hospodárskej a sociálnej udržateľnosti; konštatuje, že zníženie emisií metánu dopĺňa potrebné zníženie emisií CO 2 , a že časť požadovaného zníženia emisií podľa Parížskej dohody by sa už mohla dosiahnuť nízkonákladovým a technicky uskutočniteľným zmierňovaním emisií metánu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na zasadnutí COP26 v Glasgowe navrhli a vyjednali záväznú celosvetovú dohodu o zmierňovaní metánu v súlade s modelovanými scenármi, ktoré obmedzujú globálne otepľovanie na 1,5 o C, z osobitnej správy IPCC o 1,5 o C, šiestej hodnotiacej správy IPCC a globálneho hodnotenia metánu UNEP; konštatuje, že globálne hodnotenie metánu, ktoré vypracoval UNEP, vyčíslilo globálny prínos všetkých trhových a netrhových vplyvov na približne 4 300 USD za tonu znížených emisií metánu, a že každý milión ton znížených emisií predchádza 1 430 predčasným úmrtiam ročne; domnieva sa, že v posúdení vplyvu pripojenom k nadchádzajúcemu legislatívnemu návrhu by sa mali zohľadniť náklady na navrhované opatrenia, ako aj náklady spojené s nečinnosťou alebo oneskorenou činnosťou;

3. považuje za mimoriadne dôležité, aby všetky odvetvia produkujúce metán znížili svoje emisie; uznáva potrebu zabezpečiť spravodlivý prechod pre odvetvia, v ktorých môže mať zníženie emisií metánu sociálno-ekonomické dôsledky;

4. zdôrazňuje význam prijatia povinného monitorovania, nahlasovania a overovania pre všetky sektory produkujúce metán, a to aj prijatím pravidiel, noriem a metodík; okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité prijať povinné programy zisťovania únikov a ich opravy vzťahujúce sa na celý dodávateľský reťazec v energetickom a petrochemickom odvetví; vyzýva Komisiu, aby hľadala účinné nástroje na zlepšenie kvality merania a vykazovania týchto emisií vo všetkých dotknutých odvetviach; zdôrazňuje, že nahlasované údaje o emisiách metánu by mali byť verejné alebo v prípade citlivých informácií dostupné príslušným orgánom a nezávislým overovateľom; zdôrazňuje však, že nedostatok údajov nie je dôvodom na to, aby sa neprijali opatrenia na zníženie a zmiernenie antropogénnych emisií metánu;

5. zdôrazňuje potrebu koherentnej revízie právnych predpisov EÚ v oblasti klímy a životného prostredia s cieľom zohľadniť zvýšené ambície v súlade s cieľmi Parížskej dohody; vyzýva Komisiu, aby navrhla zastrešujúci a záväzný legislatívny rámec týkajúci sa emisií metánu, aby sa zabránilo zbytočnému prekrývaniu právnych predpisov, zabezpečil súlad smernice o národných záväzkoch týkajúcich sa znižovania emisií ( 15 ) s plnením cieľov EÚ v oblasti kvality ovzdušia, jej cieľov v oblasti klímy do roku 2030 a cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, ako je zakotvené v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a aby preto čo najskôr zrevidovala smernicu o národných záväzkoch týkajúcich sa znižovania emisií; zdôrazňuje, že záväzné ciele znižovania emisií pre členské štáty v nariadení o spoločnom úsilí ( 16 ) sú jedným z kľúčových legislatívnych nástrojov na zníženie emisií metánu ako súčasti celkového zníženia emisií skleníkových plynov spolu s nadchádzajúcou revíziou smernice o priemyselných emisiách a ďalších právnych predpisov;

6. domnieva sa, že v rámci celkového preskúmania uplatniteľných právnych predpisov na dosiahnutie cieľov stanovených v európskom právnom predpise v oblasti klímy je vhodné prijať záväzné ciele EÚ v oblasti znižovania metánu; berie na vedomie návrh uvedený v stratégii pre metán na preskúmanie smernice o národných záväzkoch v oblasti znižovania emisií a víta zahrnutie metánu medzi regulované znečisťujúce látky; okrem toho vyzýva Komisiu, aby zahrnula metán do zoznamu znečisťujúcich látok uvedeného v prílohe II k smernici o priemyselných emisiách a rozšírila rozsah pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách tak, aby lepšie pokrývala odvetvia produkujúce metán; je presvedčený, že národné ciele v rámci nariadenia o spoločnom úsilí, pokiaľ ide o emisie metánu, musia byť navrhnuté s plným zreteľom na vyšší krátkodobý vplyv metánu na klímu a potenciál zníženia metánu v atmosfére s cieľom prispieť ku klimatickej neutralite najneskôr do roku 2050;

7. zdôrazňuje význam vypracovania zoznamu EÚ najlepších postupov a dostupných technológií na podporu širšieho využívania inovačných zmierňujúcich opatrení vo všetkých relevantných odvetviach; zdôrazňuje, že takéto postupy a technológie by si mali vyžadovať pevný vedecký základ a mali by byť v súlade s environmentálnymi cieľmi, a že je potrebné preskúmať rozdiely v prístupe prevádzkovateľov k týmto postupom a technológiám;

8. poukazuje na to, že podľa globálneho hodnotenia metánu UNEP môže zníženie plytvania a potravinových strát v kombinácii s prechodom na energiu z obnoviteľných zdrojov a väčšou energetickou účinnosťou do roku 2030 znížiť globálne emisie metánu o 15 %, a mohlo by priniesť aj súvisiace prínosy, ako je zníženie tlaku na produkciu prežúvavcov a plodín;

9. zdôrazňuje, že pripravované regulačné opatrenia týkajúce sa metánu by sa mali usilovať o čo najrýchlejšie a nákladovo najúčinnejšie podstatné zníženie emisií a poskytnúť spoločnostiam podporu pri dosahovaní výkonnostných noriem optimálnym spôsobom pri plnom rešpektovaní zásady znečisťovateľ platí; zdôrazňuje skutočnosť, že podľa globálneho hodnotenia metánu UNEP je približne 60 % cielených opatrení, ktoré sú k dispozícii v odvetviach energetiky, odpadu a poľnohospodárstva, nízkonákladových, zatiaľ čo 50 % má negatívne náklady;

10. uznáva význam a potrebu podpory dobrovoľných priemyselných iniciatív zameraných na zníženie emisií metánu; zdôrazňuje však, že existujú obmedzenia toho, čo možno dosiahnuť len prostredníctvom dobrovoľných opatrení, a že v súčasnosti sú potrebné regulačné opatrenia na zintenzívnenie znižovania emisií metánu potrebného na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody v oblasti klímy; domnieva sa, že regulačné iniciatívy by mali zohľadňovať najlepšie postupy z existujúcich dobrovoľných opatrení a musia im predchádzať dôkladné posúdenia vplyvu, zapojenie všetkých zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť uskutočniteľnosť a účinnosť navrhovaných regulačných iniciatív a zohľadniť hospodárske, sociálne a environmentálne náklady na činnosť aj nečinnosť, ako aj environmentálne aspekty, ľudské zdravie a zdravie zvierat a účinné uplatňovanie zásady „nespôsobiť žiadnu významnú škodu“;

11. vyzýva Komisiu, aby analyzovala dôsledky používania 20-ročného časového horizontu pre potenciál globálneho otepľovania na politiky a opatrenia ako doplnok k 100-ročnému časovému rámcu, ktorý sa v súčasnosti používa v súlade s usmerneniami UNFCCC o inventároch skleníkových plynov; konštatuje, že väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o vplyv emisií metánu na krátkodobé globálne otepľovanie, by pomohla lepšie informovať o politikách EÚ v oblasti klímy; zdôrazňuje, že používanie takejto doplnkovej metriky by sa v žiadnom prípade nemalo používať na oddialenie potrebných opatrení aj na radikálne a rýchle zníženie emisií CO 2 ;

12. vyzýva Komisiu, aby metán zahrnula do rámca monitorovania nulového znečistenia;

13. poukazuje na nedostatočné celosvetové vedúce postavenie v oblasti zmierňovania emisií metánu, pričom v oblasti metánu sa na medzinárodnej úrovni prijíma len veľmi málo opatrení; vyzýva Komisiu, aby v rámci diplomatických a vonkajších vzťahov EÚ stanovila zníženie emisií metánu za prioritu svojej diplomacie v oblasti klímy a aby prijala opatrenia, najmä cez OSN, s cieľom viesť medzinárodnú dohodu o zmierňovaní metánu podporujúcu koordinované opatrenia na zníženie emisií metánu, ako aj aktualizovať požiadavky na znižovanie emisií metánu;

14. vyzýva Komisiu, aby podporila zriadenie nezávislého medzinárodného strediska pre monitorovanie emisií metánu v spolupráci s UNEP, Koalíciou pre klímu a čisté ovzdušie a Medzinárodnou agentúrou pre energiu, ktorého úlohou bude zhromažďovať, zosúlaďovať, overovať a uverejňovať údaje o antropogénnych emisiách metánu na celosvetovej úrovni; víta skutočnosť, že Komisia plánuje stáť na čele tejto iniciatívy, a to aj prostredníctvom mobilizácie finančných prostriedkov; domnieva sa, že nezávislé, porovnateľné, overiteľné a transparentné údaje o emisiách sú kľúčom k získaniu poznatkov o rozsahu problému emisií a k boju proti podhodnoteniu rozsahu a množstva únikov; domnieva sa, že takéto stredisko by sa malo zaoberať emisiami metánu vo všetkých príslušných odvetviach; zdôrazňuje, že dostupnosť podrobných údajov o emisiách by mala viesť k tomu, že vlády a regulačné orgány budú môcť presadzovať zásadu „znečisťovateľ platí“;

Energetika

15. víta novú stratégiu integrácie energetického systému EÚ ( 17 )

16. konštatuje, že takmer 20 % emisií metánu v EÚ pochádza z odvetvia energetiky vrátane ťažby ropy a zemného plynu, výroby, spracovania, dopravy, skladovania, prenosu a distribúcie; uznáva, že dovoz tvorí viac ako 80 % ropy a plynu spotrebovaných v EÚ a že k väčšine emisií metánu súvisiacich s ropou a plynom dochádza mimo EÚ; uznáva, že fosílne palivá nemajú dlhodobú úlohu v energetickom mixe Únie, a vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s Komisiou prijali národné plány na čo najskoršie vyradenie fosílnych palív s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, a to spolu s prechodom na vysoko energeticky efektívny a na obnoviteľných zdrojoch založený energetický systém v Únii; domnieva sa, že by to malo byť spojené s preskúmaním a aktualizáciou národných plánov v oblasti energetiky a klímy a že Komisia by mala tieto plány vyhodnotiť v rámci fázy posudzovania;

17. opakuje svoju výzvu z uznesenia z 9. júna 2021 o Stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 ( 18 ) , kde naliehavo vyzval členské štáty, a to na základe zásady predbežnej opatrnosti a zásady, že by sa mali prijať preventívne opatrenia, a pri zohľadnení rizík a negatívnych vplyvov na klímu, životné prostredie a biodiverzitu, ktoré vyplývajú z hydraulického štiepenia pri ťažbe nekonvenčných uhľovodíkov, aby nepovolili žiadne nové činnosti v oblasti hydraulického štiepenia v EÚ a zastavili všetky prebiehajúce operácie;

18. vyzýva na zastavenie podpory EÚ rozširovaniu infraštruktúry pre fosílne palivá; pripomína, že podľa poslednej správy Medzinárodnej agentúry pre energiu o dosiahnutí čistej nuly do roku 2050 nie sú potrebné investície do nových dodávok fosílnych palív podľa plánu nulovej bilancie emisií, a že Komisia dospela k rovnakému záveru vo svojom návrhu na revíziu usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru ( 19 )

19. konštatuje, že značný počet plynových vrtov, ktoré ukončili výrobu, naďalej vypúšťa metán do atmosféry; vyzýva príslušné orgány, aby prijali politiky na zabezpečenie toho, aby tie vrty, pri ktorých možno zdokumentovať vlastníctvo, boli uzatvorené alebo zaplnené s cieľom zastaviť únik metánu a zabezpečiť, aby subjekty zodpovedné za úniky zaplatili náklady;

20. konštatuje, že niektoré krajiny mimo EÚ už zaviedli zákaz odplyňovania a spaľovania prebytočného plynu; vyzýva Komisiu, aby navrhla právne predpisy pre odvetvie energetiky so záväznými pravidlami týkajúcimi sa monitorovania, nahlasovania a overovania, a to na základe metodiky rámca pre partnerstvo pre ropu a zemný plyn (OSGMP) 2.0 a povinného zisťovania únikov a ich opravy, a to aj pokiaľ ide o dovoz, ktoré by mali vychádzať z najlepších postupov a mali by sa uplatňovať v celom dodávateľskom reťazci; okrem toho sa domnieva, že po odhalení úniku by malo nasledovať vedenie zvukových záznamov a požiadavka na nápravu možných únikov v jasnom časovom rámci; víta zvažovanie pravidiel vzťahujúcich sa na celý dodávateľský reťazec s cieľom zakázať rutinné odplyňovanie a spaľovanie prebytočného plynu v odvetví energetiky až do miesta výroby, s výnimkou výnimočných prípadov potrebných z bezpečnostných dôvodov; domnieva sa, že využívanie fosílneho plynu a ropy na výrobu surovín, a to aj na neenergetické účely, ako je výroba petrochemických výrobkov, by sa malo zahrnúť do takéhoto návrhu;

21. konštatuje, že fosílny plyn a ropa sa využívajú v energetickom a petrochemickom odvetví, a preto obe odvetvia prispievajú k uvoľňovaniu metánu z fosílnych plynových a ropných vrtov a zo spracovateľských závodov; konštatuje, že podľa Medzinárodnej agentúry pre energiu petrochemické látky predstavujú 8 % celkového primárneho dopytu po fosílnom plyne a 14 % celkového primárneho dopytu po rope, a že tieto podiely sa ešte zvýšia; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa povinnosti monitorovania, nahlasovania a overovania a zisťovania únikov a ich opravy a pravidlá rutinného odplyňovania a spaľovania prebytočného plynu vzťahovali rovnako na fosílny plyn a ropu používané v petrochemickom priemysle;

22. vyzýva Komisiu, aby pri príprave budúcich právnych predpisov o emisiách metánu riadne zohľadnila možnosť uznať investície realizované prevádzkovateľmi infraštruktúry na odstraňovanie únikov metánu ako aktivity v rámci regulovaných činností, a tým vyslala signál dôležitosti bezpečnosti a tiež udržateľných činností, na ktoré by regulačné orgány mohli poskytovať podporu;

23. zdôrazňuje, že výroba a preprava skvapalneného zemného plynu sú nielen mimoriadne neefektívne vzhľadom na energetické straty skvapalňovania a chladenia, ale aj nadmerne zvyšujú emisie metánu z ropného a plynárenského odvetvia; so znepokojením berie na vedomie využívanie LNG ako paliva pre dopravu v odvetví lodnej dopravy;

24. uznáva, že dovoz tvorí viac ako štyri pätiny ropy a plynu spotrebovaných v EÚ a že k väčšine emisií metánu súvisiacich s ropou a plynom dochádza mimo hraníc EÚ, čo prispieva k významným emisiám metánu na celom svete; vyzýva Komisiu, aby všetok dovoz fosílnych palív do EÚ podmienila ich súladom s nariadeniami EÚ o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní a zisťovaní únikov a ich oprave a o pravidlách týkajúcich sa uvoľňovania a spaľovania prebytočného plynu, ktoré platia pre celý dodávateľský reťazec fosílnych palív až po výrobu a vrátane nej; domnieva sa, že je potrebné zaviesť dôveryhodný systém na zabezpečenie toho, aby bol dovoz v súlade s požiadavkami EÚ, a že Komisia by preto mala vypracovať spoľahlivú nezávislú metodiku na posúdenie súladu dovozu s požiadavkami EÚ; zdôrazňuje, že tieto pravidlá by mali nadobudnúť účinnosť čo najskôr, pričom by sa mala venovať náležitá pozornosť energetickej bezpečnosti; okrem toho vyzýva Komisiu, aby podporovala vytvorenie a využívanie systému overovania treťou stranou v spojení s inými metódami monitorovania ako možné riešenie overovania údajov o emisiách v celom dodávateľskom reťazci vrátane dovozu; podporuje vytvorenie nezávisle kontrolovaného a celosvetovo uplatniteľného certifikačného systému, ktorý by poskytol dôveryhodné posúdenie emisných vlastností metánu pri výrobe všetkého fosílneho plynu na celom svete; domnieva sa, že túto certifikáciu by mala kontrolovať a overovať nezávislá tretia strana a mala by sa zakladať na jednotnom prístupe k meraniu na základe podrobných informácií od dotknutých zariadení, aktív a krajín;

25. vyzýva Komisiu, aby prijala osobitné opatrenia na identifikáciu a riešenie únikov metánu najväčších emitentov vo všetkých odvetviach, a nielen z odvetvia energetiky, a to aj využívaním medzinárodného strediska pre monitorovanie emisií metánu;

26. zdôrazňuje význam programu Copernicus a jeho služby monitorovania atmosféry pri odhaľovaní a monitorovaní najväčších globálnych emitentov, ako aj zdrojov menšieho rozsahu emisií;

27. zdôrazňuje, že letecké monitorovanie zohráva rovnakú kľúčovú úlohu pri odhaľovaní uvoľňovania, spaľovania a únikov; zdôrazňuje, že satelitné údaje umožňujú nezávislé overenie stopy spoločnosti a uľahčujú zapojenie sa do zmierňovania účinkov; dôrazne podporuje výmenu informácií a technológií medzi zainteresovanými stranami v rámci Únie i na medzinárodnej úrovni, ako aj s verejnosťou s cieľom urýchliť úsilie o znižovanie emisií;

28. víta iniciatívy Komisie na zmierňovanie emisií metánu z uhoľných baní vrátane uzavretých a opustených lokalít; vyjadruje silnú podporu povinnému monitorovaniu, nahlasovaniu a overovaniu a zisťovaniu únikov a ich oprave pre emisie metánu z uhoľných baní vrátane požiadavky, aby spoločnosti, ktoré vlastnia uzavreté lokality, alebo členské štáty (v prípade opustených baní, kde žiadny existujúci vlastník nenesie zodpovednosť) skutočne uzavreli všetky opustené lokality v EÚ čo najskôr a prijali rovnaké opatrenia monitorovania, nahlasovania a overovania a zisťovania únikov a ich opravy ako v prípade lokalít, ktoré sú v prevádzke; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zaručenie, aby členské štáty riešili otázku vlastníctva opustených lokalít a podpory opatrení na zmiernenie emisií metánu v uhoľných baniach; vyzýva Komisiu, aby prijala normy pre meracie zariadenia a zaviedla požiadavku merania pre všetky bane; zdôrazňuje, že Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok by sa mal riadiť novým vykazovaním, aby sa zabezpečila súdržnosť politík;

29. zdôrazňuje význam sanačných prác zameraných na prevenciu a prípadné odstránenie emisií metánu z uzavretých lokalít; vyzýva Komisiu, aby vypracovala osobitný program na riešenie emisií metánu z uzavretých a opustených uhoľných baní poskytnutím stimulov bývalým uhoľným baniam, aby mohli riešiť problém svojich emisií metánu, bez toho, aby to viedlo k podporovaniu prínosov či k zanedbávaniu povinností vlastníkov zodpovedných za ich uzatváranie, a to v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“, ako je zakotvená v článku 191 ods. 2 ZFEÚ, a aby podporovala spravodlivú transformáciu uhoľných regiónov pri rozvoji alternatívnych činností, ktoré sú v súlade s cieľom dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050; okrem toho vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili osobitný program alebo iné opatrenia vrátane finančnej podpory monitorovania, nahlasovania a overovania a zmierňovania emisií v opustených lokalitách ťažby ropy a zemného plynu bez známeho vlastníctva, pričom plne zohľadní zásadu znečisťovateľ platí; zdôrazňuje význam primeraného vyraďovania takejto infraštruktúry z prevádzky;

Poľnohospodárstvo

30. vyjadruje znepokojenie nad tým, že poľnohospodárstvo predstavuje najväčší podiel zdrojov emisií antropogénneho metánu v EÚ; zdôrazňuje však, že emisie skleníkových plynov EÚ z európskeho poľnohospodárstva (vrátane hospodárskych zvierat) zaznamenali v rokoch 1990 až 2018 v EÚ28 zníženie o 22,2 % v dôsledku zníženia emisií metánu z poľnohospodárstva o 21 % (enterická fermentácia o 22 % a hospodárenie s hnojom o 17 %); konštatuje však, že za posledných päť rokov došlo k miernemu nárastu emisií metánu v dôsledku zväčšenia stád; konštatuje, že hoci je poľnohospodárstvo druhým odvetvím s najväčším celkovým potenciálom znižovania emisií metánu, ako sa preukázalo v oznámení Komisie o stratégii EÚ pre metán, zdroje emisií metánu v tomto odvetví sú rozptýlené, čo môže komplikovať monitorovanie, vykazovanie a overovanie; konštatuje však, že existujúci systém monitorovania založený na metodike úrovne 2 umožňuje prijať opatrenia; zdôrazňuje, že emisie metánu v poľnohospodárstve sú v prvom rade spôsobené počtom hospodárskych zvierat, najmä prežúvavcov; vyzýva členské štáty, aby vo svojich národných strategických plánoch zaviedli účinné a udržateľné opatrenia na riešenie týchto emisií, a vyzýva Komisiu, aby ich pred schválením plánov dôkladne analyzovala s cieľom zabezpečiť súdržnosť politík; zdôrazňuje, že sprísnenie rámcových podmienok pre emisie metánu v odvetví poľnohospodárstva, a najmä v odvetví chovu hospodárskych zvierat, by nemalo mať za následok presun výroby za hranice;

31. poukazuje na to, že významný podiel celosvetových emisií metánu z poľnohospodárstva pochádza z krajín mimo EÚ a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa potraviny budú naďalej produkovať na miestach, ktoré sú environmentálne najudržateľnejšie; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ prevzala vedúcu úlohu pri výmene najlepších postupov so svojimi obchodnými partnermi z tretích krajín s cieľom znížiť emisie metánu z poľnohospodárstva; zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce pri znižovaní emisií metánu;

32. víta cieľ Komisie týkajúci sa mnohostrannej angažovanosti a podporuje aktívnu spoluprácu s medzinárodnými partnermi v rámci spoločnej práce UNFCCC z Koronivie v poľnohospodárstve a koalície pre klímu a čisté ovzdušie, ktorá poskytuje základné multilaterálne platformy na výmenu najlepších postupov a nabáda našich globálnych partnerov, aby obmedzili poľnohospodársku výrobu emitujúcu metán a podporovali ich udržateľnú transformáciu;

33. pripomína, že významný podiel emisií metánu v agropotravinárskom odvetví je spôsobený dovozom; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila rovnaké podmienky pre výrobcov z EÚ tým, že bude trvať na tom, aby dovoz z tretích krajín spĺňal rovnaké prísne normy ako v EÚ;

34. vyzýva Komisiu, aby odhadla príspevok dovážaných agropotravinárskych výrobkov k antropogénnym emisiám metánu v EÚ prostredníctvom databázy EDGAR-FOOD;

35. zdôrazňuje, že budúce politické rozhodnutia musia poskytnúť jasný rámec pre odvetvie chovu hospodárskych zvierat, aby sa zabezpečila určitá miera predvídateľnosti;

36. berie na vedomie štúdiu o stave nových genomických techník podľa práva Únie a so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-528/16 (SWD(2021)0092) a oznámenie Komisie, že Komisia plánuje iniciovať regulačné politické opatrenia vrátane posudzovania vplyvov a verejnej konzultácie o rastlinách pochádzajúcich z určitých nových genomických techník, ktorých cieľom je zachovať vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a zvierat a životného prostredia a zároveň využiť potenciálne prínosy vedy a inovácií, a to najmä so zámerom prispieť k udržateľnosti a cieľom udržateľnosti uvedeným v Európskej zelenej dohode a stratégii „Z farmy na stôl“; zdôrazňuje zásadu predbežnej opatrnosti a potrebu zabezpečiť transparentnosť a slobodu výberu pre poľnohospodárov, spracovateľov a spotrebiteľov a zdôrazňuje, že toto politické opatrenie by malo zahŕňať posudzovanie rizika a komplexný prehľad a posúdenie možností vysledovateľnosti a označovania s cieľom dosiahnuť riadny regulačný dohľad a spotrebiteľom poskytovať relevantné informácie vrátane informácií o výrobkoch z tretích krajín, aby sa tak zabezpečili rovnaké podmienky;

37. konštatuje, že hoci extenzívna živočíšna výroba môže viesť k nižším emisiám metánu z fariem, zvyšuje emisie na jednotku vyrobeného výrobku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili účinky zmierňujúcich stratégií na globálne emisie metánu;

38. zdôrazňuje význam poľnohospodárstva pri zachytávaní a ukladaní uhlíka; konštatuje dôležitú úlohu širšieho obehového hospodárstva a to, že by sa malo stimulovať zavádzanie postupného odstraňovania emisií CO 2 a zvýšená obehovosť uhlíka, pričom by sa zároveň zabránilo ďalšiemu tlaku na cenu poľnohospodárskej pôdy, čo by bolo na úkor mladých poľnohospodárov; naliehavo žiada, aby akékoľvek prijaté opatrenia neviedli k obmedzeniu konkurencieschopnosti EÚ;

39. vyzýva Komisiu, aby v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy preskúmala vypracovanie regulačného rámca pre certifikáciu odstraňovania uhlíka na základe spoľahlivého a transparentného započítavania uhlíka, ktoré by zohľadňovalo rozdiely medzi skleníkovými plynmi, a overovala pravosť odstraňovania uhlíka a odmeňovala poľnohospodárov za ich úsilie o zmiernenie zmeny klímy;

40. víta oznámenie Komisie, že zriadi expertnú skupinu s cieľom analyzovať matricu životného cyklu emisií metánu;

41. naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty pri zbere údajov o potenciáli sekvestrácie uhlíka v súvislosti s trávnymi porastmi s cieľom umožniť cielenejší prístup k politike v oblasti klímy;

42. uznáva, že živočíšna výroba je kľúčovou činnosťou na trvalých trávnych porastoch, ktorá umožňuje prežitie, hospodársku stabilitu a existenciu vidieckych poľnohospodárskych podnikov v kopcovitých a horských regiónoch, čím sa predchádza zarastaniu týchto oblastí; vyzýva Komisiu, aby zamerala investičné úsilie na financovanie inovácií v oblasti inhibítorov metánu vrátane inhibítorov pre systémy založené na pasienkoch a aby spolupracovala s tretími krajinami zapojenými do podobného výskumu;

43. 2 /N 2 O zo znovu zavodnených rašelinísk a krátkej atmosférickej životnosti akéhokoľvek emitovaného metánu 2 z odvodnených rašelinísk, ktoré spôsobujú ďalšie otepľovanie; žiada čo najrýchlejšie opätovné zavodnenie rašelinísk na zaručenie čo najprospešnejšieho, chladiaceho účinku; berie na vedomie emisie metánu emitované zo znovu zavodnených rašelinísk; zdôrazňuje, že podľa výskumu však účinok otepľovania dosiahne po opätovnom zavodnení plató z dôvodu zastavenia emisií CO/NO zo znovu zavodnených rašelinísk a krátkej atmosférickej životnosti akéhokoľvek emitovaného metánu ( 20 ) ; zdôrazňuje, že to neplatí pre pokračujúce emisie COz odvodnených rašelinísk, ktoré spôsobujú ďalšie otepľovanie; žiada čo najrýchlejšie opätovné zavodnenie rašelinísk na zaručenie čo najprospešnejšieho, chladiaceho účinku;

44. berie na vedomie, že podľa stratégie „Z farmy na stôl“ strava väčšiny Európanov nie je v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa zdravého stravovania a že je potrebná zmena modelov spotreby v celej populácii smerom k zdravším potravinám, strave a životnému štýlu vrátane zvýšenej spotreby udržateľne vyrábaných rastlín a rastlinných potravín, ako sú čerstvé ovocie a zelenina, celozrnné potraviny a strukoviny, a riešiť nadmernú spotrebu mäsa a vysoko spracovaných výrobkov, čo bude mať prínos aj pre životné prostredie, t. j. znížením emisií metánu a z hľadiska dobrých životných podmienok zvierat, a zabezpečí odolnejšie hospodárstvo; zdôrazňuje, že celoúniovými usmerneniami založenými na vedeckých poznatkoch vrátane jasných cieľov týkajúcich sa udržateľného, zdravého a vyváženejšieho stravovania, so zreteľom na kultúrnu a regionálnu rozmanitosť európskych potravín a stravy, ako aj na potreby spotrebiteľov, by sa pomohlo spotrebiteľom a boli by podkladom úsilia členských štátov o začleňovanie prvkov udržateľnosti do vnútroštátnych stravovacích odporúčaní; vyzýva Komisiu, aby vypracovala takéto odporúčania, ako aj osobitné opatrenia na účinnú podporu zdravej, udržateľnej a vyváženej stravy;

45. zdôrazňuje, že technológie a postupy na obmedzenie emisií metánu z poľnohospodárstva vrátane udržateľných postupov hospodárenia s hospodárskymi zvieratami sa rýchlo rozvíjajú a mali by sa čo najskôr vyvinúť a zaviesť; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa v EÚ rýchlo zaviedli osvedčené účinné a nákladovo efektívne inovácie zmierňujúce metán v poľnohospodárskej výrobe, a aby výrobcovia z EÚ využívali už dostupné inovácie s cieľom pokračovať v znižovaní emisií metánu v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) a národných strategických plánov, a to aj prostredníctvom osobitných cielených ekologických režimov a iniciatív v oblasti poľnohospodárstva s uhlíkom v rámci SPP a prostredníctvom iných súkromných alebo verejných zdrojov financovania; domnieva sa, že poľnohospodári by mali dostávať finančné stimuly na prijatie postupov zmierňovania v rámci programu Horizont Európa a fondov iniciatívy na posilnenie hospodárskej odolnosti; uznáva však, že je nepravdepodobné, že by poľnohospodári vyriešili problémy emisií spojených so živočíšnou poľnohospodárskou výrobou sami; konštatuje, že štrukturálne rozdiely v poľnohospodárstve medzi členskými štátmi a vnútroštátne špecifiká budú mať vplyv na náklady na využívanie týchto techník;

46. zdôrazňuje, že už existujú osvedčené postupy, ktoré pomáhajú znižovať emisie z hospodárenia s hnojom; konštatuje, že tieto postupy znižujú aj úroveň amoniaku uvoľňovaného odvetvím poľnohospodárstva; vyzýva Komisiu, aby navrhla regulačné opatrenia na zabezpečenie využívania týchto techník s realistickými a ambicióznymi cieľmi a harmonogramami; zdôrazňuje, že výroba dusíkatých hnojív je zodpovedná za veľké množstvo emisií metánu; vyzýva Komisiu, aby prijala vhodné opatrenia na zníženie súvisiacich emisií v rámci stratégie Z farmy na stôl;

47. zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú by EÚ mala zohrávať pri podpore výskumu, inovácií a vývoja, ako aj pri rozširovaní nových udržateľných technológií a postupov s cieľom pomôcť znížiť emisie metánu zo všetkých odvetví vrátane poľnohospodárstva hospodárskych zvierat, a to aj zlepšením monitorovania, nahlasovania a overovania emisií metánu v tomto odvetví, aby bolo možné sledovať pokrok pri dosahovaní týchto cieľov, a uplatňovaním technológií, ktoré sú už dostupné, ako sú technológie súvisiace s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním; domnieva sa, že opatrenia na zmiernenie emisií metánu by sa mali vypracovať pre pasúce sa zvieratá, aby sa rešpektovalo zdravie a dobré životné podmienky zvierat a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti; poukazuje najmä na potrebu viacgeneračných štúdií o kŕmnych doplnkových látkach a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila včasnú revíziu nariadenia o kŕmnych doplnkových látkach ( 21 )

48. domnieva sa, že využívanie poľnohospodárskeho odpadu a zvyškov na výrobu bioplynu môže byť hnacou silou obehového hospodárstva, a zdôrazňuje využívanie poľnohospodárskych zvyškov s pridanou hodnotou za predpokladu, že sa dodrží zásada kaskádového využívania a uplatnia sa vhodné kritériá udržateľnosti; poukazuje na to, že výroba bioplynu z poľnohospodárskych zvyškov a iného organického odpadu môže znížiť emisie metánu v odvetví poľnohospodárstva a stimulovať model výrobcu-spotrebiteľa (výrobcu a spotrebiteľa); požaduje lepšiu koordináciu a lepšiu infraštruktúru medzi poľnohospodármi a výrobcami energie z obnoviteľných zdrojov s cieľom umožniť využívanie miestne prepojenej výroby udržateľného bioplynu a domnieva sa, že SPP by mala stimulovať zmierňovanie a znižovanie emisií metánu a v tejto súvislosti podporovať opatrenia; vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila úplný súlad medzi európskym právnym predpisom v oblasti klímy, SPP a stratégiou pre metán;

49. víta skutočnosť, že v stratégii pre metán sa uznáva, že bioplyn získavaný z potravinárskych alebo kŕmnych plodín zvyšuje emisie metánu, a tým môže oslabiť prínosy pri zmierňovaní, a že vývoj v oblasti bioplynu by mal byť založený predovšetkým na odpade alebo zvyškoch; vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoľahlivý a nezávislý systém osvedčovania pôvodu pre výrobné metódy a východiskové suroviny bioplynu; zdôrazňuje, že výroba bioplynu by mala vychádzať z miestneho modelu obehového hospodárstva, aby sa zabránilo emisiám a nákladom súvisiacim s dopravou; zdôrazňuje, že žiadna podpora by nemala stimulovať intenzifikáciu poľnohospodárstva hospodárskych zvierat;

50. konštatuje, že rozvoj obehového hospodárstva a biohospodárstva vytvorí viac pracovných miest v prvovýrobe, a zdôrazňuje, že biohospodárstvo si vyžaduje nové zručnosti, nové znalosti a nové odbory, ktoré treba rozvíjať a/alebo ďalej integrovať do odbornej prípravy a vzdelávania v tomto odvetví s cieľom riešiť spoločenské zmeny súvisiace s biohospodárstvom, podporiť konkurencieschopnosť, rast a vytváranie pracovných miest, uspokojiť potreby odvetvia a zabezpečiť lepšie zosúladenie zručností a pracovných miest;

Odpad

51. vyzýva Komisiu, aby ďalej analyzovala emisie metánu z kalu a odpadových vôd a aby v roku 2022 zrevidovala smernicu o splaškových kaloch ( 22 ) a smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd ( 23 ) , ktoré by mali riešiť aj znečisťujúce látky v ovzduší a emisie a skleníkových plynov, najmä metánu; okrem toho vyzýva Komisiu, aby bola ambiciózna a do revízie smernice o skládkach odpadov ( 24 ) v roku 2024 začlenila silný dôraz na emisie metánu; zdôrazňuje, že je potrebné prijať opatrenia, na základe ktorých by sa od skládok vyžadovalo, aby používali biometán, ktorý produkujú, až kým jeho energetický obsah neklesne pod užitočnú hodnotu a keď už nebude životaschopný na využívanie biometánu vyrobeného na skládke, využívanie biooxidačných a iných technológií v exponovaných miestach na zníženie zostávajúcich emisií metánu; pripomína v tejto súvislosti, že emisie metánu z odvetvia odpadu pochádzajú čiastočne z únikov zo zariadení na výrobu bioplynu; vyzýva Komisiu, aby zverejnila usmernenia o najlepších metódach budovania a prevádzkovania zariadení na výrobu bioplynu s cieľom riešiť úniky spôsobené nedostatočnou údržbou, prevádzkou a dizajnom; ďalej pripomína, že smernica o priemyselných emisiách postupne prispela k zníženiu znečistenia z priemyselných činností; zdôrazňuje však, že na zneškodňovanie skládok sa nevzťahujú žiadne referenčné dokumenty o najlepších dostupných technikách (BREF);

52. zdôrazňuje, že skládkovanie, ktoré je úplne dole v hierarchii odpadového hospodárstva, je najznečisťujúcejším spôsobom nakladania s odpadom z hľadiska emisií skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok pre ovzdušie, pôdu a vodu; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere dodržiavali existujúce požiadavky smernice o skládkach odpadov, a žiada, aby sa smernica zosúladila so všeobecnými zásadami akčného plánu pre obehové hospodárstvo vrátane cieľa na rok 2016, do kedy sa malo znížiť množstvo biologicky rozložiteľného odpadu ukladaného na skládkach na 35 % alebo menej v porovnaní s úrovňami z roku 1995; vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexnú stratégiu s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré neplnia tento cieľ, prijali nápravné opatrenia a činnosti; vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty v ich úsilí o odklon od skládok; okrem toho vyjadruje znepokojenie nad tým, že 15 členských štátov v roku 2017 v plnom rozsahu neplnilo povinnosť stanovenú v smernici týkajúcu sa spracovania odpadu pred skládkovaním; v tejto súvislosti opakuje svoju výzvu uvedenú v uznesení z 10. februára 2021 o novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo, aby sa smernica o skládkach odpadov zosúladila so všeobecnými zásadami akčného plánu pre obehové hospodárstvo, a aby sa sústredilo na budúcu revíziu príslušných smerníc o predchádzaní vzniku zvyškového odpadu a jeho obmedzovaní a aby sa zlepšil cieľ 10 % skládkovania stanovením stropu skládkovania v kg/osoba/rok a dosiahli tak najlepšie environmentálne výsledky kombinovaných účinkov zníženia, opätovného použitia, recyklácie a kompostovania a zároveň minimalizovalo skládkovanie zvyškového odpadu; okrem toho sa domnieva, že kľúčovým zlepšením by bolo zabezpečiť, aby metodika započítavania skleníkových plynov zo skládok bola robustnejšia a harmonizovanejšia v celej EÚ;

53. vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na uvedené skutočnosti: — stanovila záväzné ciele EÚ pre komerčný a priemyselný odpad, keďže v tejto oblasti ešte stále neexistujú žiadne konkrétne ciele; — navrhla ciele na obmedzenie vzniku zvyškového odpadu v rámci plánovanej revízie rámcovej smernice o odpade (25) a smernice o skládkach odpadu v roku 2024; — zosúladila smernicu o skládkach odpadu s celkovými cieľmi EÚ v oblasti zmeny klímy a zníženia emisií skleníkových plynov na základe hĺbkovej analýzy s cieľom lepšie riešiť otázky súvisiace so skleníkovými plynmi; — vypracovala dokument BREF pre skládkovanie vrátane ustanovení o metáne;

54. vyzýva Komisiu, aby monitorovala pokrok členských štátov, pokiaľ ide o separovaný zber biologického odpadu, ktorý sa má zaviesť do roku 2023; pripomína, že v súlade s hierarchiou spracovania odpadu sú členské štáty zo zákona povinné prijať opatrenia na podporu recyklácie biologického odpadu, ktoré zahŕňajú kompostovanie a digesciu biologického odpadu, majúc na pamäti, že biologický odpad sa zvyčajne zbiera a spracúva na miestnej úrovni; zdôrazňuje preto, že Komisia by mala podporovať ďalšiu spoluprácu medzi regiónmi a členskými štátmi a harmonizáciu prostredníctvom výmeny najlepších postupov;

55. opakuje ciele nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo, pokiaľ ide o dosiahnutie podstatnej obehovosti a zabránenie úniku emisií skleníkových plynov, a najmä metánu z uzavretého kruhu; chápe, že by sa malo podporovať skutočne integrované nakladanie s odpadom s cieľom úspešne vykonávať hierarchiu odpadového hospodárstva a zvýšiť prioritu spracovania odpadu;

56. zdôrazňuje, že postupy zatvárania a následnej starostlivosti o skládkové jamy sú kľúčom k zníženiu únikov, berúc do úvahy celý životný cyklus skládok; vyzýva Komisiu, aby poskytla podporu prispôsobenú podmienkam každého členského štátu s cieľom zabezpečiť plné uplatňovanie odpadovej hierarchie, zdôrazňovať predchádzanie odpadu, dosiahnuť cieľ separovania odpadu a separovaného zberu biologického odpadu do 31. decembra 2023, a to aj podporou spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom zabezpečiť vysoký stupeň separovaného zberu, recyklácie a zhodnocovania biologicky rozložiteľného odpadu, čo povedie k efektívnemu odklonu od skládok bez poskytovania podpory EÚ spaľovaniu; zdôrazňuje, že vždy by mala existovať uskutočniteľná možnosť biologickej úpravy (kompostovanie alebo anaeróbna digescia); v tejto súvislosti uznáva potenciál anaeróbnej digescie biologicky rozložiteľného odpadu, ktorá umožňuje výrobu biometánu; v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva zdôrazňuje, že spaľovanie je len na druhom najnižšom stupni hierarchie odpadového hospodárstva, a pripomína svoje stanoviská k spaľovaniu stanovené v uznesení z 10. februára 2021 o novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo;

57. zdôrazňuje, že povrchy záchytných rezervoárov sú celosvetovo významným zdrojom emisií skleníkových plynov vrátane metánu, a to najmä v dôsledku hromadenia sedimentov pri vzdúvaní, a že odstraňovanie priehrad môže pomôcť k výraznému zníženiu emisií zo zaplavených oblastí; vyzýva Európsku environmentálnu agentúru, aby zhromažďovala informácie o tejto téme s cieľom poskytnúť informácie na posúdenie potenciálnych politických opatrení;

o

o o

58. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3) Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4) Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(5) Prijaté texty, P9_TA(2021)0040.

(6) Prijaté texty, P9_TA(2021)0107.

(7) Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura a H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Kapitola 8, Cambridge University Press, Cambridge, Spojené Kráľovstvo a New York, NY, USA, 2013, s. 714.

(8) Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. a iní: Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions. Nature, 2020, č. 578, s. 409 – 412.

(9) Svetová zdravotnícka organizácia, Ambient Pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10) Európska environmentálna agentúra, Air Quality in Europe – 2020 report, s. 7.

(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1).

(12) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

(13) Pracovný dokument útvarov Komisie zo 17. septembra 2020, ktorý je sprievodným dokumentom k jej oznámeniu s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030: Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (SWD(2020)0176).

(14) UNEP Global Methane Assessment 2021 (Globálne hodnotenie metánu za rok 2021).

(15) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

(16) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17) Oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ (COM(2020)0299).

(18) Prijaté texty, P9_TA(2021)0277.

(19) Návrh nariadenia Komisie z 15. decembra 2020 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20) Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. a Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions“, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29).

(22) Smernica Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia, a najmä pôdy, pri použití splaškových kalov v poľnohospodárstve (Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).

(23) Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

(24) Smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1).

(25) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).