Návrh nariadenie Rady, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 /* KOM/2010/0202 v konečnom znení - NLE 2010/0109 */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 30.4.2010 KOM(2010)202 v konečnom znení 2010/0109 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 DÔVODOVÁ SPRÁVA Kontext návrhu | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa preskúmania opatrení uplatniteľných na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V júli 1990 Rada nariadením (ES) č. 2200/90[2] uložila konečné antidumpingové valorické clo na dovoz kremíka s pôvodom v Číne. Tieto opatrenia sa dvakrát obnovili – nariadeniami Rady (ES) č. 2496/97[3] a č. 398/2004[4]. Nariadením Rady (ES) č. 42/2007[5] sa v januári 2007 tieto opatrenia rozšírili na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany dotknuté konaním mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. Základné nariadenie neobsahuje ustanovenie vyžadujúce všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | Právne prvky návrhu | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Pripojený návrh nariadenia Rady vychádza zo zistení prešetrovania pretrvávajúceho charakteru dumpingu nižšej úrovne a pravdepodobnosti pokračovania dumpingu, ako aj pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy pre výrobné odvetvie Únie. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia s cieľom rozšíriť opatrenia v súčasnosti platné na nižšej úrovni na obdobie päť rokov. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie toho, ako sa finančná a administratívna záťaž Únie, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni, primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhovaný nástroj: nariadenie Rady. | Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | Vplyv na rozpočet | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. | 1. 2010/0109 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY (ES) č. ..., ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[6] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 2. Platné opatrenia 3. Na základe preskúmania pred uplynutím platnosti v marci 2004 Rada nariadením (ES) č. 398/2004[7] uložila konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Sadzba konečného cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením bola 49 %. Pôvodné opatrenia boli uložené nariadením Rady (ES) č. 2200/90[8]. 4. Nariadením Rady (ES) č. 42/2007[9] sa v januári 2007 konečné antidumpingové clo rozšírilo na dovoz kremíka z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike. 5. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti a o čiastočné predbežné preskúmanie 6. Po uverejnení oznámenia v októbri 2008 o blížiacom sa uplynutí platnosti antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR[10] Komisia dostala 1. decembra 2008 žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia ďalej 18. decembra 2008 dostala žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. 7. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti podal Euroalliages (Kontaktný výbor odvetvia na výrobu ferozliatin) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade 100 % z celkovej výroby kremíka v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. 8. Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podal EUSMET (Európski používatelia kremíkového kovu) a jej rozsah je obmedzený na preskúmanie dumpingu. Žiadosť sa zakladala na dôkazoch prima facie svedčiacich o tom, že okolnosti, na základe ktorých sa stanovili opatrenia, sa zmenili a nové okolnosti majú trvalý charakter. 9. Keď sa po porade s poradným výborom zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 2, resp. článku 11 ods. 3 základného nariadenia, Komisia uverejnila oznámenie o začatí týchto preskúmaní v Úradnom vestníku Európskej únie[11] (ďalej len „oznámenie o začatí“). 10. Prešetrovanie 11. Komisia oficiálne informovala žiadajúcich výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov/obchodníkov, používateľov v Únii, o ktorých sa vedelo, že sa ich toto konanie týka, a ich združenia, ako aj orgány ČĽR o začatí preskúmaní. 12. Vzhľadom na zrejmý vysoký počet čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorých zoznam bol uvedený v žiadostiach, v oznámení o začatí sa uvažovalo o metóde výberu vzorky na zistenie dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu alebo pokračovania dumpingu v súlade s článkom 17 základného nariadenia. 13. Na to, aby Komisia dokázala rozhodnúť, či je metóda výberu vzorky potrebná, a ak áno, vzorku vybrať, všetci vyvážajúci výrobcovia dostali výzvu, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008. 14. Komisia dostala odpoveď od 11 podnikov alebo skupín podnikov v ČĽR. Po preskúmaní informácií, ktoré tieto podniky predložili, bolo však zrejmé, že iba malý počet odpovedí pochádza od podnikov, ktoré vyvážajú do Európskej únie kremík vlastnej výroby. Preto sa rozhodlo, že vzhľadom na čínskych vyvážajúcich výrobcov výber vzorky nie je potrebný. 15. Všetky uvedené podniky alebo skupiny podnikov v ČĽR tiež uviedli svoj zámer požiadať o individuálne preskúmanie uplatnením článku 17 ods. 3 základného nariadenia. 16. Komisia zaslala formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) čínskym podnikom, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka. Žiadosti o THZ alebo o IZ pre prípad, že by sa prešetrovaním zistilo, že vyvážajúci výrobcovia nespĺňajú podmienky na udelenie THZ, prišli od troch čínskych vývozcov. Jeden z týchto vývozcov však následne svoju žiadosť stiahol, zatiaľ čo o ostatných dvoch vývozcoch sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Európskej únie kremík vlastnej výroby. Žiadosti týchto dvoch podnikov sa preto neposudzovali. 17. Okrem toho šesť ďalších čínskych podnikov alebo skupín podnikov predložilo žiadosť o IZ. Počas prešetrovania však tri podniky prestali spolupracovať. Z troch zostávajúcich skupín podnikov jedna predávala príslušný výrobok neprepojenému obchodníkovi. Prešetrovaním sa nedalo s istotou zistiť, či trh Únie je konečným cieľom predaja. Keďže túto skupinu podnikov nie je možné preto považovať za vyvážajúceho výrobcu, žiadosť o individuálne zaobchádzanie sa musela zamietnuť. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, v prípade jedného podniku, kde bola nedostatočná spolupráca v zmysle článku 18 základného nariadenia, zistenia boli založené na dostupných skutočnostiach. A žiadosť o IZ pre zostávajúci podnik bola pripustená. 18. A nakoniec, z dvoch zostávajúcich podnikov, ktoré požiadali o zahrnutie do vzorky a žiadali o individuálne zaobchádzanie, iba jeden podnik predložil vyplnený dotazník v termíne stanovenom v oznámení o začatí. Tento podnik však nevyvážal príslušný výrobok na trh Únie. 19. Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a tým, ktoré o dotazník požiadali v lehote stanovenej v oznámení o začatí. 20. Komisia tiež poskytla zainteresovaným stranám možnosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v rámci časovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí. 21. Vyplnené dotazníky zaslali žiadajúci výrobcovia z Únie, dvanásti používatelia, dve združenia používateľov, šesť vývozcov/výrobcov z Číny a traja výrobcovia z analogickej krajiny. 22. Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto podnikov: 23. Žiadajúci výrobcovia z Únie: – Ferroatlantica SL, Madrid, Španielsko – Ferropem SAS, Chambery, Francúzsko – RW Silicium GmbH, Pocking, Nemecko - Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR: – Jinneng Group – Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong – Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai – Chongqing Trust-Glory New Metal Group – Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang – Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing – Bluestar Group – Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou – China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking – Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu – Mudanjiang Group – Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang – Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning – skupina DC/JYKN – Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan - Výrobcovia z analogickej krajiny (Brazília): – Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco – Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont – Rima Industrial S/A, Belo Horizonte - Používatelia: - Výroba hliníka – Trimet Aluminium AG, Essen, Nemecko – Raffmetal S.p.A., Brescia, Taliansko – Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milan, Taliansko - Chemický priemysel – Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Nemecko – Wacker Chemie AG, Mníchov, Nemecko – Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené kráľovstvo 24. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie 25. Prešetrovanie týkajúce sa pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy prebiehalo od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „ORP“ alebo „obdobie revízneho prešetrovania“). 26. Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy prebiehalo od 1. januára 2005 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). B. PRÍSLUšNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 27. Príslušný výrobok 28. Príslušný výrobok je ten istý ako v predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. kremíkový kov s pôvodom v ČĽR, ktorý v súčasnosti patrí pod kód KN 2804 69 00 (obsah kremíka nižší ako 99,99 hmotnostných percent). Jedine z dôvodu súčasného zaradenia, ktoré sa stanovuje v kombinovanej nomenklatúre, by sa mal označovať názvom „kremík“. Kremík vyššej čistoty, t. j. obsahujúci minimálne 99,99 hmotnostných percent kremíka, ktorý sa používa väčšinou v polovodičovom elektronickom priemysle, patrí pod iný kód KN a nie je zahrnutý do tohto konania. 29. Kremík sa vyrába v peciach s ponoreným elektrickým oblúkom karbotermickou redukciou kremeňa (oxidu kremičitého) za prítomnosti rôznych druhov uhlíkových redukčných činidiel. Predáva sa vo forme kusov, zŕn, granúl alebo prášku podľa medzinárodne prijatých technických špecifikácií týkajúcich sa jeho čistoty. 30. Kremík sa používa predovšetkým v dvoch výrobných odvetviach, a to v chemickom priemysle na výrobu metylchlórsilánov alebo trichlórsilánov a chloridu kremičitého a pri spracovaní hliníka na výrobu hliníkových zliatin pre rôzne výrobné odvetvia, najmä pre automobilový a stavebný priemysel. 31. Podobný výrobok 32. Podobne ako pri predchádzajúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti, aj pri tomto prešetrovaní sa ukázalo, že kremík, ktorý sa vyrába v ČĽR a vyváža do Únie, kremík, ktorý sa vyrába a predáva na domácom trhu analogickej krajiny (Brazílie), a kremík, ktorý vyrábajú a predávajú v Únii žiadajúci výrobcovia z Únie, má rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné spôsoby použitia. 33. Dospelo sa preto k záveru, že tieto výrobky sa musia považovať za podobné výrobky v súlade s článkom 1 ods. 4 základného nariadenia. C. DUMPING 34. Trhovohospodárske zaobchádzanie 35. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, počas prešetrovania tri podniky, ktoré požiadali o THZ, nevyvážali do Európskej únie kremík vlastnej výroby alebo odstúpili od svojej žiadosti o THZ. Trhovohospodárske zaobchádzanie sa preto neudelilo žiadnemu podniku. 36. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) 37. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia všeobecne platí, že celoštátne clo, pokiaľ existuje, sa stanovuje pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, s výnimkou tých prípadov, keď sú podniky schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia a sú teda oprávnené na udelenie IZ. 38. Stručne a iba na orientačné účely, tieto kritériá sú stanovené a zhrnuté takto: a) v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku vývozcovia môžu voľne repatriovať kapitál a zisky; b) vývozné ceny, množstvá, podmienky a náležitosti predaja sú voľne určené; c) väčšinu akcií vlastnia súkromné osoby a musí sa preukázať, že podnik je dostatočne nezávislý od zásahov štátu; d) prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby; e) ak sa jednotlivým vývozcom poskytnú rozdielne colné sadzby, nie je zasahovanie štátu také, aby sa umožnilo obchádzanie príslušných opatrení. 39. Najprv treba poznamenať, že podnik uvedený v odôvodnení 12, ktorý najprv požiadal o THZ, ale potom svoju žiadosť o THZ stiahol, stiahol aj svoju žiadosť o IZ. Táto žiadosť sa preto ďalej neskúmala. 40. Zo šiestich podnikov alebo skupín podnikov, ktoré žiadali iba o IZ, tri prestali spolupracovať a jeden neposkytol potrebné informácie v rámci stanovených časových lehôt a spôsobil tým značné zdržanie prešetrovania v zmysle článku 18 základného nariadenia. Tieto podniky sa preto považovali za nespolupracujúce a zistenia o nich boli založené na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia. 41. Štyri uvedené podniky alebo skupiny podnikov boli informované o pravdepodobnom uplatnení dostupných skutočností a o dôvodoch na ich uplatnenie a dostali možnosť poskytnúť ďalšie vysvetlenia v súlade s článkom 18 ods. 4 základného nariadenia. Ani jeden z týchto štyroch podnikov však nepredložil žiadne nové dôkazy alebo informácie, ktorými by sa mohli napraviť nedostatky vo vyplnených dotazníkoch alebo zmeniť záver, že na tieto podniky sa má uplatňovať článok 18 základného nariadenia. 42. Z dvoch zostávajúcich skupín podnikov, ako sa uvádza v odôvodnení 13, jednu skupinu nemožno považovať za vyvážajúceho výrobcu príslušného výrobku a jeho žiadosť o individuálne zaobchádzanie sa preto neposudzovala. 43. Zistilo sa, že zostávajúci vývozca splnil všetky kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. 44. Z uvedeného vyplýva, že IZ sa má udeliť skupine Jinneng Group. 45. Normálna hodnota 46. Analogická krajina 47. Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neudelilo THZ, sa musí stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. I keď sa pri pôvodnom prešetrovaní a pri nasledujúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti ako analogická krajina použilo Nórsko, pri súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že okolnosti vzhľadom na nórsky trh sa odvtedy výrazne zmenili. Domáca výroba v Nórsku klesla v rokoch 2005 – 2008 približne o 20 % a dovoz kremíka do Nórska predstavoval 97 % z domácej spotreby. Počas OP bol v Nórsku iba jeden výrobca, ktorý zásoboval domáci trh. 48. Preto Brazília, ktorú navrhli obidvaja žiadatelia, sa v oznámení o začatí považovala za vhodnú tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že Brazília je po ČĽR druhým najväčším svetovým výrobcom kremíka a že brazílsky trh je vysoko konkurenčný so 7 výrobcami kremíka, ktorí vyrábajú niekoľko tried kremíka rôznej kvality. Brazília sa takisto považovala za otvorený trh s významným objemom dovozu, väčšinou z ČĽR. I keď zainteresované strany boli vyzvané na predloženie pripomienok k výberu Brazílie, žiadna tak neurobila. 49. So zreteľom na uvedené, na základe informácií dostupných v čase výberu sa dospelo k záveru, že Brazília je najvhodnejšia analogická krajina. 50. Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine 51. Traja výrobcovia z Brazílie spolupracovali a predložili informácie o nákladoch a predaji kremíka na domácom brazílskom trhu. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neudelilo THZ, stanovila na základe overených informácií od týchto výrobcov. 52. Skúmalo sa, či každý druh príslušného výrobku, ktorý sa predáva v reprezentatívnych množstvách na brazílskom trhu, možno považovať za predávaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na každý druh výrobku sa preto stanovil podiel zo ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu v období prešetrovania. 53. Keď objem predaja jedného druhu výrobku, ktorý sa predával za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo za vyššiu cenu, ako sú tieto náklady, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto druhu výrobku, a keď vážená priemerná cena tohto druhu bola rovnaká ako výrobné náklady alebo vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe aktuálnej ceny na domácom trhu. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer z cien všetkých domácich predajov tohto druhu výrobku, ktoré sa uskutočnili počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie. 54. Keď objem ziskových predajov jedného druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predajov tohto druhu výrobku alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu výrobku bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe aktuálnej ceny na domácom trhu, vypočítanej ako vážený priemer zo ziskových predajov iba za tento druh výrobku. 55. V závislosti od druhu výrobku sa normálna hodnota stanovila na základe vážených priemerných predajných cien všetkých predajov alebo vážených priemerných predajných cien iba ziskových predajov na domácom trhu analogickej krajiny s použitím overených údajov troch výrobcov v tejto krajine. 56. Vývozná cena Podnik s IZ 57. Všetky vývozy na predaj do Európskej únie od jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, sa vykonávali prostredníctvom prepojeného obchodníka so sídlom v ČĽR a následne sa opätovne predávali neprepojeným zákazníkom v Únii. V tomto prípade sa vývozná cena stanovila na základe článku 2 ods. 8 základného nariadenia. 58. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že vývozné ceny neboli určované voľne v zmysle článku 9 ods. 5 písm. b) základného nariadenia. Tvrdilo najmä to, že medzi čínskymi colnými orgánmi a vývozcami prebiehali „rokovania“ s vyhliadkou určenia „rozumnej“ cenovej úrovne. Dôkazy poskytnuté v tejto záležitosti sa však netýkali kremíka, a okrem toho sa usudzovalo, že tieto údajné „rokovania“ nemali vplyv na cenu účtovanú konečnému zákazníkovi v dôsledku voľnej negociácie medzi stranami. Takže toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. 59. Výrobné odvetvie Únie ďalej tvrdilo, že podnik, ktorému bolo udelené IZ, bol vlastnený štátom, dostával dotácie na vstupy a prevádzkoval natoľko značnú obchodnú činnosť, že by mu to bolo umožňovalo obchádzať opatrenia. Z prešetrovania však vyplynulo, že dotknutého vývozcu počas ORP už nevlastnil štát, takže neprebiehalo také zasahovanie štátu do jeho obchodných činností, ktoré by mu umožňovalo obchádzať opatrenia. Pokiaľ ide o dotácie na vstupy, zistilo sa, že toto tvrdenie je neopodstatnené. Takže tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. 60. Porovnanie 61. Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Požadované úpravy sa urobili vzhľadom na dopravu, fyzikálne vlastnosti, náklady na kontrolu, manipuláciu a balenie tam, kde to bolo vhodné a opodstatnené. Úprava sa vykonala aj na základe článku 2 ods. 10 písm. i), ak sa zistilo, že prepojený obchodník vykonával funkcie zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu. 62. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že vývozné clá sa vyberali podľa vývozu kremíka na predaj počas OP. Keďže clá mali vplyv na porovnateľnosť cien, považovalo sa za vhodné vykonať úpravu vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia na iné faktory ovplyvňujúce porovnateľnosť cien. 63. Treba poznamenať, že normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na rovnakej úrovni nepriameho zdanenia, t. j. vrátane DPH. 64. Tvrdilo sa, že pri výpočte normálnej hodnoty by sa mala zohľadniť skutočnosť, že pri DPH platenej pri nákupe suroviny kremíka existovala možnosť jej vrátenia. Zistilo sa však, že DPH platená pri týchto nákupoch je odpočítateľná bez ohľadu na režim návratnosti DPH pre vyvážaný tovar a bez ohľadu na miesto určenia tovaru. Takže skutočnosť, že DPH platená pri nákupoch suroviny kremíka je návratná, je neutrálnym faktorom, ktorý nemá žiadny vplyv na porovnateľnosť vývoznej ceny a normálnej hodnoty. Takže toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. 65. Takisto sa tvrdilo, že metodika používaná na zohľadnenie nepriamych daní je odlišná od metodiky používanej v ostatných prípadoch a že od vývoznej ceny sa mala odpočítať DPH účtovaná na vývozný predaj. Tu je potrebné upozorniť na článok 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia, kde sa ustanovuje, že pri nepriamych daniach sa môže vykonať len úprava normálnej hodnoty, a to za okolností opísaných v tomto článku, ktoré však v tomto prípade neboli splnené. Takže toto tvrdenie bolo zamietnuté. 66. Dumpingové rozpätie 67. Pre podnik s IZ 68. Dumpingové rozpätie pre jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, sa stanovilo porovnaním váženého priemeru vývozných cien zo závodu systémom PCN s príslušnou normálnou hodnotou analogickej krajiny stanovenou uvedeným spôsobom. 69. Dumpingové rozpätie pre jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 16,3 %. 70. Pre všetkých vývozcov/výrobcov 71. Na výpočet celoštátneho dumpingového rozpätia, ktoré sa uplatňuje pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov/výrobcov v ČĽR, sa najprv stanovila úroveň spolupráce. Miera spolupráce bola nízka, t. j. menej ako 1 % z celkového dovozu z ČĽR. Preto sa dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce podniky stanovilo porovnaním priemernej hodnoty dovozu kremíka z Číny podľa záznamov Eurostatu, riadne upravenej odpočítaním predajov, ktoré urobil podnik s IZ, s príslušnou normálnou hodnotou analogickej krajiny stanovenou uvedeným spôsobom. 72. Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce nebola posúdená správne, keďže jeden spolupracujúci vývozca vyvážal do Únie značné množstvá kremíka. Tvrdilo sa, že za týchto okolností sa mali údaje od tohto vývozcu použiť na výpočet celoštátneho dumpingového rozpätia, ako sa urobilo v preskúmaní uvádzanom v odôvodnení 1. Tieto tvrdenia sa museli zamietnuť z dôvodu, že ceny tohto podniku účtované svojmu prepojenému podniku v Únii neboli podľa všetkého určované ako za bežných obchodných podmienok. 73. Na druhej strane sa argumentovalo, že údaje poskytnuté spolupracujúcimi dovozcami mali byť použité na určenie celoštátneho dumpingového rozpätia. Ako sa však uvádza v odôvodnení 54, veľká časť množstiev dovážaných týmito spolupracujúcimi stranami nebola určovaná ako za bežných obchodných podmienok, takže ceny sa pokladali za nespoľahlivé. Zvyšný dovoz nebol pokladaný za dostatočne reprezentatívny v súvislosti s množstvami, aby sa z neho určilo celoštátne clo. Takže tento argument bol zamietnutý. 74. Po sprístupnení informácií boli pri určovaní celoštátneho dumpingového rozpätia zohľadnené doručené pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty kombinácie výrobkov. Porovnanie sa potom vykonalo použitím údajov poskytnutých spolupracujúcimi dovozcami, týkajúcich sa druhov výrobkov. 75. Na základe toho výška je dumpingového rozpätia 19,0 % z ceny CIF na hranici Únie pred zaplatením cla. D. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDEPODOBNOSť POKRAčOVANIA DUMPINGU 76. Trvalý charakter zmenených okolností 77. V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa skúmalo, či by sa zmenené okolnosti vzhľadom na dumping mohli v rozumnej miere považovať za okolnosti trvalého charakteru. 78. S cieľom preskúmať, či úroveň dumpingového rozpätia, ktoré sa zistilo počas ORP, je trvalého charakteru, posudzoval sa vývoj vývozných cien a normálnej hodnoty. 79. Najprv treba poznamenať, že dumpingové rozpätie zistené pri poslednom preskúmaní[12], t. j. 12,5 %, sa viac približuje úrovni zistenej v súčasnom konaní ako úrovni existujúcej na základe opatrení. 80. Pokiaľ ide o vývozné ceny po ORP, údaje Eurostatu ukazujú, že za prvých deväť mesiacov roku 2009 klesli približne o 15 %. 81. Pokiaľ ide o normálnu hodnotu, pri prešetrovaní sa preukázalo, že normálna hodnota sa v tom istom období znížila o podobnú pomernú časť. V dôsledku toho by dumpingové rozpätie na vývoz kremíka bolo za prvých deväť mesiacov roku 2009 na podobnej úrovni, ako sa zistilo pri ORP. 82. Uvedené skutočnosti poukazujú na to, že čínske vývozné ceny sú bližšie svetovým cenám, ako boli v čase, keď boli opatrenia pôvodne zavedené[13]. 83. Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že úroveň dumpingu, ktorá sa zistila počas ORP, má trvalý charakter. 84. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu na úrovni zistenej pri predbežnom preskúmaní 85. V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že by dumping na úrovni zistenej pri predbežnom preskúmaní pokračoval, ak by sa opatrenia zrušili. 86. Vzhľadom na pravdepodobnosť pokračovania dumpingu sa skúmal vývoj výroby a výrobnej kapacity, ako aj pravdepodobný vývoj vývozného predaja do Európskej únie a na iné trhy tretích krajín. 87. Výrobná kapacita, objem výroby a spotreba v ČĽR 88. Bolo potrebné odhadnúť celkovú kapacitu výroby kremíka v ČĽR. Zatiaľ čo podľa štatistických údajov[14], ktoré poskytli zainteresované strany, sa uvádza celková kapacita 2,2 milióna ton v roku 2008, pri prešetrovaní sa ukázalo, že tento údaj bol jednoznačne nadhodnotený, pretože sa v ňom nezohľadňuje značný počet prípadov uzavretia pecí (napr. v dôsledku reštrukturalizácie kremíkového priemyslu, hospodárskej krízy a zemetrasenia v provincii Sečuan v roku 2008) ani nestabilné zásobovanie elektrinou v niektorých regiónoch, ktoré fakticky vedie k zníženiu kapacity oproti kapacite zaznamenanej v dostupných štatistických údajoch. Po vhodných úpravách sa skutočná výrobná kapacita odhadla približne na 1,5 milióna ton, čo zodpovedá nárastu najmenej o 25 % v porovnaní s kapacitou v roku 2002 (obdobie prešetrovania pri predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti, ako sa uvádza v odôvodnení 1), keď sa uvádza jej odhad v rozsahu 600 000 ton až 1,2 milióna ton[15]. 89. EUSMET tvrdil, že poskytol podrobný výpočet výrobnej kapacity v Číne, použijúc 40 % prevádzkovú mieru. Tento odhad kapacity predstavoval 1,16 milióna ton. Toto sa však nemohlo pokladať za opodstatnené, keďže nebolo doložené žiadnymi podpornými dokumentmi, pokiaľ ide o použitú prevádzkovú mieru. Prevádzková miera použitá Komisiou vychádza z overených údajov poskytnutých hlavnými spolupracujúcimi výrobcami v ČĽR, takže bola pokladaná za najspoľahlivejší dostupný údaj. Takže toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. 90. Tá istá strana argumentovala, že pece s kapacitou rovnou alebo menšou ako určitý kapacitný strop, boli v dôsledku vládneho rozhodnutia zatvorené, čo malo vplyv na ďalšie zníženie celkovej kapacity v Číne. Prešetrovaním sa však zistilo, že uvedená vládna politika sa neuplatnila na celú Čínu. EUSMET neposkytol dôkazy, ktoré by preukazovali počet dotknutých pecí a vplyv tejto skutočnosti na celkovú kapacitu. Pri prešetrovaní nevyšlo na svetlo ani výrazné zníženie kapacity spôsobené touto skutočnosťou. Takže toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. 91. EUSMET ďalej tvrdil, že výrobná kapacita je bližšia údaju o objeme predaja v ČĽR v roku 2008; t. j. údaju 960 000 ton. Nepodložil však toto tvrdenie nijakým dôkazom. Okrem toho na objem predaja mali vplyv rozličné faktory (napr. výroba do zásoby, dodávky suroviny a logistické problémy v súvislosti s olympijskými hrami), takže sa usudzovalo, že objem predaja nemožno pokladať za rovný výrobnej kapacite. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť. 92. Pokiaľ ide o objem výroby kremíka, na základe dostupných informácií sa prešetrovaním zistilo, že objem výroby sa výrazne zvýšil o 79 % z 535 000 ton v roku 2002 na 960 000 ton v ORP. Voľné kapacity sa preto opatrne odhadli približne na 540 000 ton v ORP, pričom táto hodnota je blízka celkovej spotrebe EÚ počas ORP a predstavuje takmer dvojnásobok domácej spotreby kremíka v Číne v tom istom období (pozri odôvodnenie 72). 93. Pri prešetrovaní sa zároveň ukázalo, že spotreba v Číne, ktorá predstavovala asi 280 000 ton počas ORP, sa pravdepodobne zvýši v nastávajúcich rokoch, ako sa uvádza v odôvodnení 73. Na zvýšenie spotreby sa treba pozerať ako na súhru faktorov a politických opatrení v kremíkovom priemysle a v jeho nadväzujúcom výrobnom odvetví. Nadväzujúce výrobné odvetvie v ČĽR rastie a uskutočnilo sa niekoľko investícií a v blízkej budúcnosti sa plánujú ďalšie na uspokojenie rastúcej potreby výrobkov z nadväzujúceho výrobného odvetvia. Okrem toho čínske orgány zaviedli pre niektoré zdroje (napr. Nemecko, Spojené kráľovstvo, Japonsko a USA) obmedzenia na dovoz dôležitého výrobku nadväzujúceho odvetvia (siloxánu), ktorý sa vo významných množstvách dovážal z týchto krajín. 94. I keď je ťažké odhadnúť presný vplyv politických opatrení, vrátane reštrukturalizácie kremíkového priemyslu, niekoľko zainteresovaných strán uviedlo, že dopyt v ČĽR do konca roku 2011 dosiahne okolo 580 000 ton. Tento odhad sa považoval za primeraný. 95. Aj keď zvážime uvedenú prognózu domáceho dopytu a spotreby, a aj keby čínsky vývoz na iné trhy dosiahol v roku 2008 vysokú úroveň (pozri odôvodnenie 79), nadbytočná kapacita bude stále výrazná (okolo 240 000 ton v roku 2011). Takisto treba poznamenať, že pri prebiehajúcom procese reštrukturalizácie v ČĽR sa pravdepodobne nezvýši iba dopyt, ale aj výrobné kapacity a objemy. 96. V súvislosti s pravdepodobným zvýšením výrobnej kapacity v ČĽR EUSMET poskytol informácie o viacerých plánovaných závodoch na výrobu kremíka a tvrdil, že väčšina z týchto závodov nebude realizovaná. Jeho tvrdenie vychádzalo v podstate len z vyjadrení jeho členov a nebolo riadne doložené. Tvrdil aj to, že ak sa čínska výrobná kapacita zvýši, stane sa tak najmä v dôsledku projektu plánovaného výrobcom z Únie, ktorý zvýši výrobnú kapacitu ČĽR o 100 000 megaton na rok. Tieto informácie poskytnuté EUSMET-om sa nepreukázali, takže toto tvrdenie bolo zamietnuté. 97. V tejto súvislosti EUSMET tvrdil, že čínska domáca spotreba prekročila zvyšovanie výroby a bude naďalej rásť. Preto objem výroby v Číne nemôže primerane pokryť dopyt na čínskom domácom trhu. Ako sa uvádza predtým v texte, nemožno pochybovať o tom, že domáci dopyt v Číne bude v budúcnosti pravdepodobne rásť. Takisto sa však predtým v texte uvádza, že skutočnosti zistené prešetrovaním nepotvrdzujú tvrdenia EUSMET-u. EUSMET neposkytol kvantitatívne ukazovatele zvýšenia dopytu ani budúceho objemu výroby v Číne, ani neposkytol žiadne ďalšie informácie či dôkazy podporujúce jeho tvrdenie, ktoré sa preto nemohlo zohľadniť. 98. Objem a vývozné ceny z ČĽR do EÚ a na iné trhy tretích krajín 99. V priebehu posudzovaného obdobia sa čínsky vývoz do EÚ zvýšil o 113 % napriek platným opatreniam. Pokiaľ ide o ceny, napriek trendu nárastu v ORP ceny boli počas celého posudzovaného obdobia nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie v EÚ. Ako sa uvádza v odôvodnení 54 a 62, vývozné ceny kremíka do EÚ boli tiež na výrazne dumpingových úrovniach počas ORP aj po ňom. 100. Úroveň cien v EÚ bola stále vyššia ako na iných trhoch tretích krajín. Tým sa čiastočne vysvetľuje vysoký záujem čínskych vývozcov o trh Únie napriek platným antidumpingovým opatreniam. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že čínski vývozcovia obchádzali platné antidumpingové opatrenia prekládkou cez Kórejskú republiku[16], čím sa len viac potvrdzuje záver, že čínski vývozcovia majú veľký záujem o trh Únie. 101. Objem a vývozné ceny z Číny do tretích krajín 102. Čínsky vývoz na iné trhy tretích krajín bol významný, pokiaľ ide o objem, keďže prekročil objemy vyvážané do Európskej únie. Treba však takisto poznamenať, že ceny FOB do tretích krajín boli v priemere o 4 % až 14 % nižšie ako vývozná cena do EÚ v roku 2008, resp. v prvých deviatich mesiacoch roku 2009[17]. 103. EUSMET tvrdil, že zistenia Komisie o vyšších priemerných cenách čínskeho vývozu do Únie nezohľadňovali kombináciu výrobkov na iných trhoch. Je potrebné poznamenať, že EUSMET neposkytol žiadne dôkazy podporujúce toto tvrdenie. Neposkytol žiadne informácie či vysvetlenie, do akej miery by bola kombinácia výrobkov vo vývozoch do iných tretích krajín skutočne odlišná. Poskytnuté dôkazy týkajúce sa cenových rozdielov medzi druhmi výrobkov sa okrem toho vzťahovali len na trh EÚ a na obdobie zväčša pred ORP, t. j. na obdobie rokov 2001/2002. Takže tie dôkazy nemohli byť pokladané za dostatočne presný základ na určenie cenových rozdielov medzi druhmi výrobkov počas a po uplynutí ORP. V každom prípade dostupné údaje týkajúce sa ORP nič nemenia na záveroch uvedených v odôvodnení 79. Takže toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. 104. S výnimkou USA, ktoré sa chránia vysokými antidumpingovými clami (139,49 %) proti kremíku s pôvodom v ČĽR, čínsky dovoz má voľný prístup na iné veľké trhy tretích krajín. 105. EUSMET poskytol tvrdenie, že hlavným miestom určenia čínskeho kremíka bude ázijský trh a že značný bude aj nárast na japonských a kórejských trhoch. Nemožno poprieť, že Ázia je hlavným miestom určenia čínskeho kremíka. Ale hoci na japonských a juhokórejských trhoch v nasledujúcich rokoch môže stúpnuť spotreba, neočakáva sa taký nárast spotreby, ktorý by pohltil značnú čínsku nadvýrobu. Okrem toho sa pri prešetrovaní ukázalo, že japonský trh, ktorý je pre Čínu hlavným vývozným trhom, je presýtený čínskym kremíkom. 106. EUSMET tvrdil, že ak by sa opatrenia neobnovili, dodávkové režimy pre používateľov v chemickom priemysle by to neovplyvnilo. Prešetrovaním sa toto tvrdenie však nepotvrdilo, pretože rozliční používatelia (chemické a hliníkové prostriedky) uviedli, že v prípade neobnovenia opatrení by skutočne využívali zvýšené množstvá z Číny. Takže tento argument bol zamietnutý. 107. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa predpokladá, že ak sa opatrenia neobnovia, čínske voľné kapacity sa budú dodávať na trh Únie. 108. Ak dovozy do EÚ počas ORP boli dumpingové, je veľmi pravdepodobné, že dumping bude pokračovať, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení. Svedčí o tom aj vývoj po ORP, keď dovozy kremíka z ČĽR pokračovali na cenových úrovniach nižších ako počas ORP (pozri odôvodnenie 131). 109. Záver 110. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že objemy vývozu príslušného výrobku do EÚ sa v posudzovanom období výrazne zvýšili a že úroveň dumpingu, ktorá sa zistila pri týchto vývozoch, bola v ORP významná. 111. Vzhľadom na voľné kapacity v ČĽR počas ORP a napriek rastúcemu domácemu dopytu je tu veľká pravdepodobnosť, že veľké množstvá kremíka sa budú dovážať do EÚ za dumpingové ceny, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení. Domáci dopyt v ČĽR v skutočnosti nebude schopný absorbovať voľné kapacity a trh EÚ je jediný významný trh, na ktorý možno vyviezť nadbytočné kapacity. Trh EÚ je skutočne atraktívny pre čínsky vývoz, keďže ceny, ktoré sa účtujú zákazníkom v EÚ sú v priemere vyššie ako ceny účtované zákazníkom v tretích krajinách. Záujem čínskych vývozcov o trh EÚ potvrdzujú aj praktiky obchádzania predpisov v minulosti. 112. Preto sa dospelo k záveru, že pokračovanie dumpingu je pravdepodobné. E. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE 113. Traja výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, poskytli vyplnené dotazníky a plne spolupracovali pri prešetrovaní. Ich výroba tvorí celkovú produkciu Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. F. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE 114. Predbežná poznámka 115. Určité údaje týkajúce sa výrobného odvetvia a spotreby Únie sa museli indexovať v súlade s článkom 19 základného nariadenia, keďže výrobné odvetvie Únie tvoria iba traja výrobcovia, z ktorých dvaja patria do rovnakej skupiny. Údaje Eurostatu sa museli upraviť, aby sa zohľadnili údaje členských krajín o vývozoch kremíka, pre ktoré členské štáty žiadali dôverné zaobchádzanie, a z toho dôvodu sa museli tiež indexovať. 116. Spotreba v Únii Tabuľka 1: Spotreba v Únii (na základe objemov predaja) 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 115 | 118 | 121 | Medziročný trend | 15 % | 3 % | 3 % | Zdroj: overené vyplnené dotazníky výrobného odvetvia Únie a upravené štatistické údaje Eurostatu. 117. Spotreba Únie sa stanovila na základe zlúčeného objemu predaja výrobného odvetvia Únie v Únii a objemu dovozov z tretích krajín podľa upravených údajov Eurostatu. 118. Na základe údajov uvedených v tabuľke 1 sa v posudzovanom období spotreba Únie výrazne zvýšila, t. j. o 21 %. 119. Objem, podiel na trhu a ceny dovozov z ČĽR Tabuľka 2: Dovozy z ČĽR vyjadrené objemom, trhovým podielom a dovoznou cenou Indexy | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Objem dovozov | 100 | 183 | 168 | 213 | Podiel na trhu | 100 | 159 | 143 | 176 | Dovozná cena CIF EUR/tona | 100 | 106 | 120 | 188 | Zdroj: upravené štatistické údaje Eurostatu. 120. Počas posudzovaného obdobia sa objemy dovozu z ČĽR zvýšili o 113 %, zatiaľ čo spotreba v Únii vzrástla o 21 %. Tieto údaje zahŕňajú dovoz kremíka z Kórejskej republiky, pretože opatrenia z roku 2007 boli rozšírené na túto krajinu následne po konaní proti praktikám obchádzania predpisov. Napriek zavedeným antidumpingovým opatreniam podiel Číny na trhu vzrástol o sedemdesiatšesť percentuálnych bodov v priebehu posudzovaného obdobia, a značne presiahol trhový podiel 3,9 % z roku 2002, ktorý bol ORP pri predchádzajúcom prešetrovaní. Veľká väčšina, t. j. okolo 90 % množstiev dovážaných z ČĽR, sa umiestnila na základe režimu aktívneho zušľachťovacieho styku s pozastavenými platbami cla. 121. V posudzovanom období sa priemerné dovozné ceny z ČĽR zvýšili o 88 %. K výraznejšiemu zvýšeniu cien však došlo v období medzi rokom 2007 a ORP. 122. Priemerná cena zo závodu výrobného odvetvia Únie sa porovnávala s priemernými dovoznými cenami CIF z Číny na hranici Únie. Tieto ceny boli stanovené na základe upravených údajov Eurostatu a zahŕňali náklady po dovoze, clá a antidumpingové clá. Pri porovnaní sa ukázalo, že čínska dovozná cena nepodliezala predajnú cenu výrobného odvetvia Únie počas ORP. Čínske priemerné dovozné ceny zahŕňali aj predaj čínskeho kremíka určeného na aktívny zušľachťovací styk. Treba poznamenať, že sa zistilo, že ceny kremíka určeného na aktívny zušľachťovací styk, ktorý predstavoval veľkú väčšinu dovozu z Číny, boli v priemere o 15 % vyššie počas ORP ako ceny kremíka do voľného obehu. 123. Na základe uvedených skutočností sa zistilo, že keby sa nezaviedli opatrenia, čínske dovozné ceny za množstvá určené do voľného obehu by boli podliezali ceny výrobného odvetvia Únie o 12 %. 124. Objem, podiel na trhu a dovozné ceny z iných tretích krajín Tabuľka 3: Dovozy z iných tretích krajín (objem) Indexy | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Nórsko | 100 | 114 | 100 | 113 | Brazília | 100 | 113 | 123 | 93 | Rusko | 100 | 39 | 114 | 116 | Bosna a Hercegovina | 100 | 202 | 165 | 174 | Iné tretie krajiny | 100 | 110 | 101 | 118 | Spolu | 100 | 112 | 112 | 110 | Podiel na trhu | 100 | 97 | 95 | 91 | Zdroj: Eurostat. Tabuľka 4: Dovozy z iných tretích krajín (priemerné ceny) Indexy | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Nórsko | 100 | 93 | 101 | 128 | Brazília | 100 | 98 | 108 | 149 | Rusko | 100 | 130 | 116 | 170 | Bosna a Hercegovina | 100 | 102 | 116 | 163 | Iné tretie krajiny | 100 | 112 | 116 | 119 | Spolu | 100 | 100 | 108 | 145 | Zdroj: Eurostat. 125. Zatiaľ čo celkové objemy dovozu kremíka z tretích krajín iných ako ČĽR a Kórejská republika vzrástli o 10 % počas posudzovaného obdobia, podiel týchto dovozov na trhu klesol v ORP o deväť percentuálnych bodov. Hlavní vývozcovia do Únie boli Brazília, Nórsko a Rusko, zatiaľ čo Bosna a Hercegovina bola nový zdroj dodávok. 126. Ceny dovozov z týchto krajín sa v posudzovanom období zvýšili o 45 %. Boli v priemere o 15 % vyššie ako čínske ceny, s výnimkou ORP, keď boli o 5 % nižšie. 127. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie 128. Výroba, výrobná kapacita a miera využitia kapacity Tabuľka 5: Výroba, výrobná kapacita a miera využitia kapacity v Únii Index | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Výroba | 100 | 94 | 108 | 107 | Medziročný trend | – 6 % | 14 % | 0 % | Výrobná kapacita | 100 | 102 | 112 | 114 | Medziročný trend | 2 % | 11 % | 2 % | Miera využitia kapacity | 100 | 92 | 96 | 94 | Medziročný trend | – 8 % | 3 % | – 2 % | Zdroj: overené vyplnené dotazníky výrobného odvetvia Únie. 129. Výroba vo výrobnom odvetví Únie sa v posudzovanom období zvýšila o 7 %. Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie vykázala v posudzovanom období celkový nárast 14 %, ako dôsledok investícií. Miera využitia kapacity sa však v posudzovanom období znížila o 6 %. Tento vývoj je potrebné vnímať v kontexte významného nárastu spotreby v Únii o 21 % počas rovnakého obdobia. 130. Zásoby Tabuľka 6: Zásoby 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 91 | 82 | 82 | Medziročný trend | – 9 % | – 9 % | 0 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 131. V posudzovanom období skladové zásoby klesli o 18 %. Bolo to v dôsledku vysokého dopytu, najmä v roku 2007 a v ORP, ktoré boli výnimočne priaznivými obdobiami v hospodárskom cykle. Skladové zásoby v roku 2005 predstavovali okolo 27 % z objemu predaja výrobného odvetvia Únie do EÚ, zatiaľ čo počas ORP skladové zásoby klesli na 19 % z objemu predaja do EÚ. 132. Predaj, podiel na trhu a ceny Tabuľka 7: Predajné objemy a hodnoty 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Predaj vyjadrený objemom (index) | 100 | 103 | 116 | 118 | Medziročný trend | 3 % | 13 % | 2 % | Predaj vyjadrený hodnotou (index) | 100 | 105 | 132 | 178 | Medziročný trend | 5 % | 27 % | 45 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. Tabuľka 8: Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 89 | 98 | 98 | Medziročný trend | – 11 % | 9 % | – 1 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie, upravené štatistické údaje Eurostatu. Tabuľka 9: Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 102 | 114 | 150 | Medziročný trend | 2 % | 12 % | 37 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 133. Objem predaja výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období vzrástol o 18 %. Súčasne hodnota predaja sa zvýšila o 78 %, pričom k najväčšiemu zvýšeniu došlo v roku 2007 a v ORP, v dôsledku zvýšeného dopytu na trhu s kremíkom. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa však v ORP znížil o dva percentuálne body. V znížení podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ako aj v poklese miery využitia jeho kapacity v posudzovanom období, ako sa uvádza v odôvodnení 99, sa prejavilo to, že výrobnému odvetviu Únie sa nepodarilo v plnej miere využiť zvýšený dopyt a spotrebu na trhu s kremíkom, najmä pokiaľ ide o podiel na trhu. 134. Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie výrazne stúpli v roku 2007 a v ORP, keďže v týchto dvoch rokoch bol vysoký dopyt na trhu s kremíkom, čo viedlo k výnimočnému zvýšeniu cien. V posudzovanom období sa priemerné ceny výrobného odvetvia Únie zvýšili o 50 %. Výrazné zvýšenie predajných cien v spojení s menším nárastom výrobných nákladov zohralo hlavnú úlohu vo významnom zlepšení finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. 135. Faktory, ktoré ovplyvňujú ceny Únie 136. Vysoký dopyt počas celého posudzovaného obdobia viedol k významnému nárastu cien. Úrovne cien dovozov z tretích krajín vrátane ČĽR mali rovnaký stúpajúci trend ako ceny výrobného odvetvia Únie. 137. Počas posudzovaného obdobia priemerné jednotkové výrobné náklady vzrástli o 21 %, zatiaľ čo zodpovedajúci nárast priemernej jednotkovej predajnej ceny bol 50 %. 138. Zamestnanosť, produktivita a mzdy Tabuľka 10: Zamestnanosť 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 93 | 91 | 100 | Medziročný trend | – 7 % | – 2 % | 9 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. Tabuľka 11: Produktivita 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 101 | 119 | 108 | Medziročný trend | 1 % | 18 % | – 11 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. Tabuľka 12: Mzdy (EUR/zamestnanec) 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 94 | 107 | 117 | Medziročný trend | – | – 6 % | 13 % | 10 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 139. Zamestnanosť zostala počas celého posudzovaného obdobia na stabilnej úrovni, zatiaľ čo priemerná mzda sa zvýšila o 17 %. Počas toho istého obdobia produktivita vzrástla o 8 % v dôsledku nárastu objemu výroby. 140. Ziskovosť Tabuľka 13: Ziskovosť 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 161 | 389 | 671 | Medziročný trend | – | 61 % | 228 % | 282 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 141. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa od roku 2005 do ORP zvýšila takmer šesťnásobne a v ORP dosiahla vysokú úroveň. Toto zvýšenie ziskov v roku 2007 a v ORP bolo výsledkom zvýšenia predajných cien spôsobeného mohutným dopytom na trhu s kremíkom v dôsledku prevládajúcich výnimočne priaznivých hospodárskych podmienok. Bolo to tak napriek zvýšeniu výrobných nákladov o 21 % počas tohto obdobia. 142. Investície, návratnosť investícií a schopnosť navyšovať kapitál Tabuľka 14: Investície a návratnosť investícií 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 135 | 310 | 717 | Medziročný trend | 35 % | 174 % | 408 % | Návratnosť investícií | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 143. Investície počas posudzovaného obdobia významne vzrástli, t. j. šesťnásobne, čo zodpovedá asi 30 % dosiahnutých ziskov. Výrobné odvetvie Únie preukázalo svoje zameranie na trh kremíka v Únii, keďže investície sa týkali zvýšenia výrobnej kapacity, či už inštalovaním nových strojov alebo modernizáciou existujúcich strojov. Okrem toho odvetvie investovalo do hutníckeho spracovania vysoko čistého kremíka na použitie v odvetví solárnej energetiky. Tento nový výrobok je veľmi perspektívny aj do budúcnosti. 144. Pri prešetrovaní sa tiež ukázalo, že návratnosť investícií, t. j. čistý zisk z výrobku pred zdanením ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty hmotného majetku priradenej tomuto výrobku, sa v posudzovanom období výrazne zvýšil. Pri prešetrovaní sa nenašiel žiadny dôkaz o tom, že by výrobné odvetvie Únie malo nejaké väčšie problémy s navyšovaním kapitálu. 145. Peňažný tok Tabuľka 15: Peňažný tok 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 114 | 348 | 672 | Medziročný trend | 14 % | 233 % | 325 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 146. Peňažný tok sa vyvíjal v podobnom priaznivom smere k ziskovosti, pričom v posudzovanom období významne vzrástol. 147. Rast 148. Počas posudzovaného obdobia sa výrobnému odvetviu Úniu nepodarilo v plnej miere využiť výhody významného rastu spotreby, keďže vyrábalo na 80 % svojej kapacity a zo svojho podielu na trhu stratilo dva percentuálne body. Napriek platným opatreniam sa nárast spotreby pokrýval hlavne dovozmi z Číny, ktoré sa umiestňovali na trhu v obrovských množstvách na základe režimu aktívneho zušľachťovacieho styku. 149. Rozsah dumpingového rozpätia 150. Počas ORP pokračoval aj napriek platným opatreniam značný dumping, hoci v nižšej miere ako sa zistilo počas pôvodného prešetrovania na základe údajov získaných od jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému sa udelilo IZ, ako aj na základe výpočtov založených na dostupných údajoch. 151. Zotavenie sa z predchádzajúceho dumpingu 152. Výrobnému odvetviu sa v priaznivých hospodárskych súvislostiach podarilo zotaviť z predchádzajúceho dumpingu, najmä pokiaľ ide o objemy predaja, predajné ceny a ziskovosť. Pripomína sa však, že dumpingové rozpätia zostali značné. 153. Vývozná aktivita výrobného odvetvia Únie Tabuľka 16: Objem vývozu výrobného odvetvia Únie 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Index | 100 | 72 | 168 | 27 | Medziročný trend | – | – 28 % | 96 % | – 141 % | Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobným odvetvím Únie. 154. Vývoz kremíka z výrobného odvetvia Únie klesol o viac ako polovicu v priebehu posudzovaného obdobia, najmä v ORP. I keď pri porovnávaní sa tento pokles môže javiť ako dramatický, v absolútnom vyjadrení je menej významný, keďže výrobné odvetvie Únie nie je orientované na vývoz. Výrobcovia v Únii sú silne zameraní na trh Únie. Treba však poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie majú prepojené podniky mimo Únie, ktoré vyrábajú a predávajú na tamojšie trhy, čím sa znižuje potreba vývozu z Únie. 155. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie 156. Antidumpingové opatrenia mali jednoznačný priaznivý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie. Počas posudzovaného obdobia všetky hlavné ukazovatele ujmy, ako výroba, produktivita, skladové zásoby, objem predaja, vykazovali priaznivý vývoj. Zisk, ktorý sa dosiahol v ORP, poukazuje na skutočnosť, že to bolo počas mimoriadne úspešného obdobia v hospodárskom cykle. 157. Pokiaľ ide o podiel výrobného odvetvia Únie na trhu, mierne klesajúci trend by sa mohol považovať za známku ujmy v tom zmysle, že napriek existujúcej výrobnej kapacite sa výrobnému odvetviu Únie nepodarilo využiť výhody zvýšenia spotreby. 158. Na záver, vzhľadom na priaznivý vývoj ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie sa usudzuje, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia neutrpelo žiadnu závažnú ujmu. Preto sa preskúmalo, či existuje pravdepodobnosť, že by došlo k opakovanému výskytu ujmy, ak by sa povolilo skončenie platnosti opatrení. G. PRAVDEPODOBNOSť OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY 159. Zhrnutie analýzy pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu 160. Pripomína sa, že napriek platným opatreniam, dovoz z Číny výrazne vzrástol a prevzal veľkú časť podielu na trhu, o ktorý prišiel dovoz z tretích krajín. Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR naďalej uplatňovali dumping na významnej úrovni. Na základe toho nie je žiadny dôvod domnievať sa, že Čína v dumpingu nebude pokračovať. Okrem toho počas ORP, keby sa neboli zaviedli opatrenia, ceny čínskych dovozov za množstvá určené do voľného obehu by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 12 %. 161. Treba tiež poznamenať, že v roku 2007, následne po konaní proti praktikám obchádzania predpisov, boli tieto opatrenia rozšírené na dovozy kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike. Rozšírenie opatrení malo priaznivý vplyv, keďže dovoz kremíka z Kórejskej republiky prudko klesol. 162. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že čínski výrobcovia mali počas ORP významné voľné kapacity, t. j. približne 540 000 ton. Napriek predpokladanému nárastu dopytu v ČĽR sa predpokladá, ako sa uvádza v odôvodnení 74, že nadbytočná kapacita pretrvá aj v budúcich rokoch. 163. Ako sa bolo uvedené, trh Únie predstavuje pre ČĽR dôležitý obchodný priestor, pretože druhý dôležitý trh pre vývoz, USA, zaviedol prísne antidumpingové opatrenia proti ČĽR a je preto prakticky neprístupný pre čínsky vývoz. 164. Zistilo sa, že ceny dovozov z Číny sú nižšie ako ceny dovozov z tretích krajín v priemere o 15 %, iba v ORP boli vyššie o 5 %. Vzhľadom na záujem čínskych vyvážajúcich výrobcov o trh Únie sa predpokladá, že ak by sa opatrenia zrušili, na trh Únie by smerovali obrovské objemy dovozu za ceny nižšie, ako sú ceny tretích krajín, čo by malo na ceny silný klesajúci vplyv. 165. EUSMET tvrdil, že 56 % trhový podiel dovozu z tretích krajín v porovnaní s pomerne nízkym trhovým podielom dovozu z Číny by bol mal rozhodnejší vplyv na trhový podiel výrobcov z Únie v ORP, a to najmä preto, lebo dovoz z tretích krajín mal o 5 % nižšie ceny ako čínsky dovoz. V tejto súvislosti sa zistilo, že napriek tomu, že ceny dovozu z tretích krajín boli v ORP o 5 % nižšie ako ceny dovozu z Číny, trhový podiel dovozu z tretích krajín klesol medzi rokom 2007 a ORP o 4 %, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z Číny stúpol o 34 % (pozri tabuľky 2 a 3 predtým v texte). V tom istom období bol trhový podiel výrobného odvetvia Únie stabilný. Za týchto okolností nemožno usúdiť, že v ORP mal dovoz z tretích krajín rozhodujúci vplyv na trhový podiel výrobného odvetvia Únie. 166. Tvrdilo sa, že Komisia nevzala do úvahy pravdepodobné zvýšenie nákladov na výrobu, spôsobené najmä vyššími nákladmi na elektrickú energiu, výpadkami v dodávkach prúdu, zvýšenými investičnými nákladmi, vysokou infláciou a zvýšením cien suroviny, ako aj nákladov na medzinárodnú dopravu, keď posudzovala pravdepodobný vývoj cien čínskeho vývozu. Ak by aj cena elektrickej energie v Číne stúpla, nie je to jediná významná nákladová položka. Okrem toho neboli poskytnuté materiály dokladujúce rozsah uvedeného zvyšovania a jeho presný vplyv na celkové náklady a výsledné predajné ceny. Pokiaľ ide o ostatné uvedené prvky, sú buď čistou špekuláciou, a/alebo neboli dostatočne podložené či vyčíslené na to, aby sa na ich základe mohol vyvodiť nejaký rozumný záver. Takisto je potrebné poznamenať, že je chybou predpokladať, že vývozné ceny sa odvíjajú výlučne z cenovej úrovne výroby, keďže na cenovú úroveň môžu mať vplyv aj rozličné iné faktory, napríklad vládne politiky alebo otázky dopytu a ponuky. 167. Zistilo sa tiež, že na trhoch tretích krajín, kde neplatia antidumpingové clá, boli ceny čínskych vývozov počas ORP nižšie ako ceny vývozov do Únie. 168. Dospelo sa preto k záveru, že dumping pokračuje a že ak by sa opatrenia zrušili, pravdepodobne by došlo k nárastu objemu dumpingových dovozov, ktoré by vyvolali tlak na ceny v Únii smerom nadol, minimálne v krátkodobom horizonte. Na základe uvedeného neexistuje dôvod domnievať sa, že ceny ČĽR sa zvýšia. V dôsledku toho je pravdepodobný opakovaný výskyt ujmy, čo by nepriaznivo ovplyvnilo ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ako aj jeho finančné ozdravenie, ktoré sa zaznamenalo počas ORP. 169. Vplyv dumpingových dovozov na výrobné odvetvie Únie – ukazovatele a pravdepodobný vývoj v období po ORP 170. V období stúpajúcej spotreby sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu a podiel dovozu z tretích krajín na trhu znížil, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu významne vzrástol. So zreteľom na tieto zmiešané ukazovatele (t. j. celkové ozdravenie výrobného odvetvia Únie, ale strata podielu na trhu) a na skutočnosť, že ORP bolo výnimočne priaznivým obdobím v hospodárskom cykle, skúmal sa vývoj v období po ORP, aby sa získal presnejší obraz o pravdepodobných budúcich trendoch. Treba tiež pripomenúť, že pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy, spôsobenej tlakom na ceny smerom nadol, sa môže ešte zvýšiť rozvojom globálneho hospodárstva a jeho vplyvov na dopyt a spotrebu. 171. Na základe upravených údajov Eurostatu a informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie o vývoji objemov predaja a cien v Únii za obdobie od januára 2009 do septembra 2009, bolo možné pozorovať zreteľný a nepretržite klesajúci trend objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Objem predaja dosiahol 52 % z množstva, ktoré sa predalo za tých istých deväť mesiacov v roku 2008, i keď priemerné predajné ceny zostali na rovnakej úrovni ako v roku 2008 v dôsledku dlhodobých zmlúv a zníženia výroby. 172. Pokiaľ ide o ziskovosť výrobného odvetvia Únie, výrazný bol nepriaznivý vývoj. Úroveň ziskov nepretržite klesala a dosiahla nízke hodnoty, dokonca menej ako 6,5 % z cieľového zisku stanoveného pri pôvodnom prešetrovaní. 173. Treba poznamenať, že v dôsledku globálnej hospodárskej krízy sa dopyt v Únii výrazne znížil. To malo nepriaznivý vplyv na objemy predaja a ziskovosť na trhu Únie. Finančné postavenie výrobného odvetvia Únie sa zhoršilo a to spôsobilo väčšiu zraniteľnosť výrobného odvetvia Únie. Za týchto okolností by výrobné odvetvie Únie nebolo schopné prekonať nepriaznivý vplyv zvýšeného dumpingového dovozu z ČĽR. Táto situácia sa bude pravdepodobne ďalej zhoršovať v dôsledku tlaku tohto dovozu. 174. Čínsky dovoz klesol v objemovom i cenovom vyjadrení, pričom väčší bol pokles objemu. Pokiaľ ide o ceny, ceny čínskeho dovozu sa znížili viac ako ceny výrobného odvetvia Únie (o 8 %, resp. o 2 %). V období po ORP sa však nezistilo žiadne podhodnotenie ani predaj pod cenu. Ak by však neboli zavedené opatrenia, ceny čínskeho dovozu by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 3 % a zaznamenal by sa 11 % predaj pod cenu. Okrem toho sa zistilo, že ak by sa opatrenia zrušili, dovozné ceny množstiev určených na voľný trh by boli podliezli ceny výrobného odvetvia Únie o 22 % a zaznamenal by sa až 38 % predaj pod cenu. 175. Zistilo sa tiež, že ceny vývozu z Číny na trhy tretích krajín, ktoré nie sú chránené antidumpingovými clami, boli oveľa nižšie ako ceny vývozu do Únie, pokiaľ sa porovnávali s cenami zistenými v priebehu ORP, ako sa uvádza v odôvodnení 123. To poukazuje na skutočnosť, že v časoch hospodárskeho poklesu sa zvyšuje tlak na pohyb cien smerom nadol. 176. Na základe uvedeného a vzhľadom na zreteľný klesajúci trend finančnej situácie výrobného odvetvia Únie sa dospelo k záveru, že opakovaný výskyt ujmy je pravdepodobný, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení. 177. Závery o pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy 178. Usudzuje sa, že ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že by významne vzrástol dumpingový dovoz z ČĽR do Únie a zároveň tlak na pohyb cien smerom nadol. Takáto situácia by ohrozila nielen významné investície výrobného odvetvia Únie do rozvoja a modernizácie jeho výroby, ale aj rozvoj novej výroby solárneho kremíka, ktorý je trhom budúcnosti. Okrem toho pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy zväčšuje súčasný hospodársky pokles. H. ZÁUJEM ÚNIE 179. Úvodná poznámka 180. V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či pokračovanie existujúcich antidumpingových opatrení by bolo krokom proti záujmu Únie ako celku. Záujem Únie sa stanovil na základe vyhodnotenia rôznych zúčastnených záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov/obchodníkov a používateľov príslušného výrobku. 181. Pripomína sa, že pri predchádzajúcich preskúmaniach sa prijatie opatrení nepovažovalo za krok proti záujmu Únie. Okrem toho, keďže súčasné prešetrovanie je preskúmaním pred uplynutím platnosti, vyžaduje sa analýza situácie, v ktorej sa antidumpingové opatrenia už uplatňovali, a vyhodnotenie neprípustných nepriaznivých vplyvov súčasných antidumpingových opatrení na strany, ktorých sa konanie týka. 182. Na základe toho sa skúmalo, či existujú závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať platné antidumpingové opatrenia v tomto osobitnom prípade, napriek prechádzajúcim záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy. 183. Záujmy výrobného odvetvia Únie 184. Pripomína sa, že vysoké ziskové rozpätia, ktoré sa dosiahli v roku 2007 a v ORP, boli výsledkom zvýšenia predajných cien. Nepredpokladalo sa, že by tento faktor mohol ďalej pôsobiť v nasledujúcich rokoch. 185. Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že je životaschopným a konkurencieschopným odvetvím, ktoré sa dokáže prispôsobiť meniacim sa podmienkam trhu. Toto sa potvrdilo najmä priaznivým vývojom všetkých hlavných ukazovateľov ujmy počas posudzovaného obdobia. Pokračovanie uplatňovania opatrení od posledného preskúmania pred uplynutím platnosti prispelo k ozdraveniu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie a najmä úrovní cien na trhu Únie. 186. Počas posudzovaného obdobia sa preukázalo zameranie výrobného odvetvia Únie na trh s kremíkom v Únii a významne sa zvýšila jeho efektívnosť. Vo výrobnom odvetví Únie sa uskutočnili značné investície nielen do zvýšenia výrobnej kapacity, ale aj do rozvoja výskumu a technológií v hutníckom procese na výrobu kremíka vysokej čistoty pre odvetvie solárnej energetiky. 187. Trh solárneho kremíka je nový trh s vynikajúcimi vyhliadkami do budúcnosti v dôsledku predpokladaného zvýšenia využívania solárnej energie v nadchádzajúcich rokoch. Preto má pre výrobné odvetvie Únie účasť na tomto novom trhu zásadný význam. V tejto súvislosti dvaja výrobcovia z Únie majú plány na výstavbu dvoch nových závodov na solárny kremík s cieľom uspokojiť časť potrieb trhu Únie. Treba poznamenať, že investície vynaložené na tomto novom špecializovanom trhu vo veľkej miere závisia od existencie tradičnej výroby kremíka v EÚ, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu solárneho kremíka. 188. Okrem toho jeden z výrobcov v Únii oznámil svoje plány na investovanie do nových zariadení v ČĽR s cieľom uspokojiť predpokladaný nárast potrieb tradičného kremíka i solárneho kremíka na čínskom trhu. 189. Ako sa už uviedlo, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení, nebezpečenstvo opakovaného výskytu ujmy je veľmi pravdepodobné a boli by ním ohrozené nedávne investície, ktoré uskutočnilo výrobné odvetvie Únie. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie zachovať opatrenia proti dumpingovým dovozom z ČĽR v platnosti. 190. Záujmy neprepojených dovozcov/obchodníkov 191. Komisia zaslala dotazníky všetkým známym neprepojeným dovozcom/obchodníkom. Vyplnené dotazníky prišli od dvoch neprepojených dovozcov, ktorí boli aj používateľmi príslušného výrobku. Pripomienkami týchto podnikov sa zaoberáme v časti o záujmoch používateľov. Jeden dovozca/obchodník sa prihlásil, ale nezaslal vyplnený dotazník. 192. Vzhľadom na to, že okrem zdrojov z ČĽR, dovozcovia majú tiež prístup k dodávkam kremíka od výrobcov z Únie i zo zdrojov z tretích krajín, v ktorých sa neuplatňujú antidumpingové opatrenia, ako sú Nórsko a Brazília, ktoré majú podiel na trhu Únie viac ako 56 %, usudzuje sa, že hospodárska súťaž na trhu Únie je zabezpečená. 193. Na základe uvedeného a so zreteľom na chýbajúcu spoluprácu obchodníkov a vzhľadom na to, že neexistuje žiadny náznak svedčiaci o opaku, dospelo sa k záveru, že súčasné platné opatrenia nemajú žiadny zásadný nepriaznivý vplyv na finančnú situáciu obchodníkov a pokračovanie uplatňovania opatrení by nemalo žiadny vplyv na dovozcov. 194. Záujmy používateľov 195. Pripomíname, že EUSMET, združenie používateľov v chemickom odvetví, podalo námietku proti súčasnému predbežnému preskúmaniu obmedzenému na dumping. Komisia zaslala dotazníky všetkým známym neprepojeným používateľom a ich združeniam. Dvanásť používateľov spolupracovalo na prešetrovaní, pričom niektorí z nich sú veľkými dovozcami čínskeho kremíka, ktorý sa umiestňuje na základe režimu aktívneho zušľachťovacieho styku. Okrem toho jedno ďalšie združenie používateľov spolupracovalo tak, že predložilo pripomienky. 196. Hlavní priemyselní používatelia kremíka v Únii sú chemické podniky a odvetvie spracovania hliníka, ktorí predstavujú 60 %, resp. 40 % spotreby v Únii. 197. Pre chemický priemysel je kremík hlavnou surovinou na výrobu silikónov, ktoré majú mnohoraké použitie, najmä v automobilovom a stavebnom priemysle, aj na výrobu polysilikónu, ktorý sa používa v elektronickom priemysle a v solárnej energetike. Podiel kremíka sa na nákladoch na výrobu rozličných druhov kremíka a polysilikónu pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti od výrobného procesu každého druhu nadväzného výrobku. V priemere sa však podiel kremíka na celkových nákladoch na výrobu rozličných druhov kremíka pohyboval medzi 11 až 21 %, zatiaľ čo pre polysilikón sa pohyboval medzi 2 až 10 %. Pri 19 % antidumpingovom cle sa vplyv na výrobné náklady tých používateľov chemického odvetvia, ktorých zdroj kremíka pochádza výlučne z ČĽR, odhaduje na 2 až 4 %. Na ostatných používateľov chemického odvetvia bude tento vplyv nižší. 198. Niektoré chemické podniky, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní, sú veľkými dovozcami čínskeho kremíka, ktorý sa umiestňuje na základe režimu aktívneho zušľachťovacieho styku, a preto je oslobodený od antidumpingových ciel. Títo však argumentovali tým, že nedokážu absorbovať clo ani ho preniesť na svojich zákazníkov, a že režim aktívneho zušľachťovacieho styku neodstraňuje bremeno, ktoré ukladajú platné opatrenia, keďže musia vynaložiť značné zdroje na zaťažujúce clá a iné administratívne postupy. Okrem toho uviedli, že boli nútení investovať do nových zariadení v ČĽR, aby boli blízko zdroja lacnej suroviny a stali sa konkurencieschopnejšími na ázijskom trhu. 199. Pre odvetvie spracovania hliníka je kremík dôležitou surovinou aj na výrobu zliatin v hlinikárňach. Tieto zliatiny sa používajú hlavne v automobilovom a stavebnom priemysle. Podiel kremíka na ich výrobných nákladoch sa pohyboval od 8 % do 10 % v závislosti od kvality šrotu, ktorý použili a ktorý už obsahuje kremík. Väčšina hlinikární, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní, nakupovala kremík z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opatreniam, a to preto, že ich výrobky sú určené najmä na trh Únie, takže nemôžu využiť režim aktívneho zušľachťovacieho styku. Pri 19 % antidumpingovom cle sa vplyv na výrobné náklady tých spracovateľov hliníka, ktorých zdroj kremíka pochádza výlučne z ČĽR, odhaduje približne na 2 %. Na ostatných spracovateľov hliníka bude tento vplyv nižší. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že ziskovosť hlinikární nie je nijako zvlášť vysoká a preto zvýšenie cien kremíka má v dôsledku ich obmedzenej marže nepriaznivý vplyv na ich zisky. 200. Chemický priemysel mal približne 14 000 zamestnancov a odvetvie spracovania hliníka 6 000. V posudzovanom období sa zamestnanosť v chemickom priemysle zvýšila o 8 %, zatiaľ čo v odvetví spracovania hliníka sa nezmenila. 201. Všetci používatelia dôrazne namietali proti pokračovaniu uplatňovania opatrení z toho dôvodu, že tieto opatrenia už platili príliš dlho, že spôsobili umelé zvýšenie úrovne cien kremíka na trhu Únie bez ohľadu na jeho pôvod a že výrobné odvetvie Únie počas ORP neutrpelo žiadnu ujmu. Vzhľadom na mimoriadne vysoký podiel na trhu, ktorý majú čínski vývozcovia kremíka určeného na aktívny zušľachťovací styk, a vzhľadom na hospodársku súťaž v súvislosti s kremíkom určeným na voľný obeh, toto tvrdenie nie je opodstatnené. Aj keď sa skutočne zistilo, že výrobné odvetvie Únie väčšinou neutrpelo žiadnu ujmu, otázka pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy sa tiež musí posúdiť preskúmaním pred uplynutím platnosti. Ako sa uvádza predtým v texte (pozri najmä odôvodnenie 133), v danom prípade sa takáto pravdepodobnosť zistila. 202. Podľa EUSMET-u bol v ORP na trhu Únie údajne nedostatok kremíka a dokladoval to tvrdením, že objednávky niektorých jeho členov u výrobcov z tretích krajín neboli vybavené. Toto tvrdenie sa však nepreukázalo. Pri posudzovaní voľnej kapacity na trhu bral EUSMET do úvahy len kapacitu výrobcov Únie bez zohľadnenia dovozu z tretích krajín vrátane Číny, ktorý spadá pod režim aktívneho zušľachťovacieho styku. Dospelo sa preto k záveru, že nebol nedostatok a že dopyt na trhu mohol byť pokrytý predajom výrobného odvetvia Únie a objemom dovozu. 203. EUSMET tvrdil, že výrobné odvetvie Únie zámerne obmedzuje výrobu prostredníctvom sezónnych prestávok v prevádzkach, čím obmedzuje predaj na trhu Únie s cieľom kontrolovať predajné ceny. Jeden výrobca z Únie naozaj realizoval prestávky v prevádzke, mal však počas týchto prestávok dostatok zásob, aby mohol plniť dodávky zákazníkom v súlade s platnými dlhodobými zmluvami, ktoré mal s nimi uzatvorené. Ďalší výrobca z Únie takisto prerušil výrobu, ale len v období po ORP a viackrát sa to neopakovalo. Takže tvrdenie EUSMET-u, že prestávky v prevádzkach boli zámerné s cieľom kontrolovať ceny, sa pokladalo za nepodložené. 204. Používatelia pochopiteľne chcú mať voľný prístup k lacným surovinám, aby boli konkurencieschopnejší. Slobodu pri voľbe zdrojov považujú za zásadnú, keďže neobmedzený prístup ku kremíku bude podľa ich názoru v budúcnosti čoraz dôležitejší v dôsledku očakávaného nárastu dopytu po kremíku k roku 2013, zväčša v súvislosti s projektmi zameranými na solárnu energetiku. EUSMET argumentoval, že s očakávaným zvýšením dopytu po kremíku na trhu Únie v období pred rokom 2013 sa údajný nedostatok ešte zväčší. Avšak z poskytnutých údajov, z ktorých sa dospelo k týmto predpokladom, vyplýva, že spotreba Únie bude ešte aj v roku 2013 na úrovni nižšej v porovnaní s úrovňou počas posudzovaného obdobia. Nie je preto dôvod domnievať sa, že by dopyt po kremíku v budúcnosti nemohol byť pokrytý. Okrem toho samotná sloboda výberu zdroja suroviny nemôže byť dôvodom na ospravedlnenie dumpingových praktík. Hospodárska súťaž na trhu Únie vyžaduje rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty. 205. Používatelia z chemického priemyslu poukázali aj na to, že výrobné odvetvie Únie zostane významným zdrojom dodávok, a tým bude garantovať krátkodobú dostupnosť príslušného výrobku, spoľahlivosť dodávok a výrobok vyššej kvality, ako je čínsky výrobok. 206. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že platné opatrenia nemali žiadne významné nepriaznivé vplyvy na ich podnikanie. Hlavne niektorí používatelia v chemickom priemysle značne zvýšili svoj dovoz kremíka z ČĽR v posudzovanom období a väčšina z nich je v dobrej finančnej situácii. Po zhrnutí uvedeného sa usúdilo, podobne ako pri predchádzajúcich preskúmaniach pred uplynutím platnosti, že pokračovanie uplatňovania opatrení nebude mať žiadny významný nepriaznivý vplyv na priemyselných používateľov, pričom sa pamätalo aj na to, že úroveň navrhovaných opatrení sa významne zníži. 207. Záver o záujme Únie 208. Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti predĺženiu platnosti antidumpingových opatrení. I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA 209. Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa existujúce opatrenia zachovali v platnosti, ale na nižších úrovniach. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok a sťažností po zverejnení. Príslušné predložené informácie sa analyzovali, ale neviedli k zmene základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o zachovaní antidumpingových opatrení. 210. Ako výsledok predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na úrovni nižšej, ako bolo rozpätie ujmy, z ktorého sa vychádzalo v platných opatreniach, a dumpingové rozpätia zistené pri súčasnom preskúmaní. 211. Následne sa opatrenia nastavia na úroveň zistených dumpingových rozpätí, t. j. 16,3 % pre jedinú skupinu podnikov, ktorej sa udelilo IZ, a 21,0 % pre všetky ostatné podniky. 212. Na základe uvedeného by sa opatrenia, ktorých platnosť sa rozšírila nariadením Rady (ES) č. 42/2007[18] na dovoz kremíka zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, podľa prešetrovania v súlade s článkom 13 základného nariadenia mali zachovať, ale na úrovniach stanovených v odôvodnení 161. 213. Od vývozcov z Kórejskej republiky, ktorí uvažujú o podaní žiadosti o oslobodenie od rozšíreného antidumpingového cla podľa článku 13 ods. 4 základného nariadenia, sa bude žiadať, aby vyplnili dotazník a tým umožnili Komisii zistiť, či sa oslobodenie môže poskytnúť. Toto oslobodenie sa môže udeliť po vyhodnotení situácie na trhu s príslušným výrobkom, výrobnej kapacity a miery využitia kapacity, obstarávania a predaja a pravdepodobnosti pokračovania praktík, pre ktoré neexistuje žiadny dostatočný dôvod ani hospodárske opodstatnenie, a dôkazov o dumpingu. Komisia obvykle vykoná aj overovaciu návštevu na mieste. Žiadosť sa bude musieť adresovať Komisii a obsahovať všetky dôležité informácie, najmä každú zmenu činností podniku v súvislosti s výrobou posudzovaného výrobku a s jeho vývozom na predaj, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 214. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka, ktorý v súčasnosti patrí pod kód KN 2804 69 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. 215. Sadzba konečného antidumpingového cla, ktorá sa vzťahuje na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením, na výrobok uvedený v odseku 1 a vyrobený v podnikoch vymenovaných nižšie je takáto: Podnik | Sadzba cla | Doplnkový kód TARIC | Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 | Všetky ostatné podniky | 19,0 % | A999 | 216. Rozšírenie konečného antidumpingového cla, ktoré sa vzťahuje na dovoz „všetkých ostatných podnikov“ v Čínskej ľudovej republike (t. j. 19,0 %), na dovoz výrobku uvedeného v odseku 1 zasielaného z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, sa týmto ponecháva v platnosti. Kód TARIC na dovoz zasielaný z Kórejskej republiky, ktorý buď má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, je (kód TARIC 2804 69 00 10). 217. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 218. Žiadosti o oslobodenie od rozšíreného cla uvedeného v článku 1 ods. 3 súčasného nariadenia sa podávajú písomne v jednom z úradných jazykov Únie a musia byť podpísané osobou oprávnenou zastupovať žiadateľa. 219. Žiadosť sa musí zaslať na adresu: European Commission Directorate-General for Trade Directorate B Office: N-105 04/17 1049 Brussels Belgicko Fax +32 22956505 220. V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 Komisia po porade s poradným výborom môže rozhodnutím povoliť oslobodenie od rozšíreného cla uvedeného v článku 1 ods. 3 pre dovozy podnikov, ktoré neobchádzajú antidumpingové opatrenia uložené súčasným nariadením. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a je účinné počas obdobia piatich rokov. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] [1] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] Ú. v. ES L 198, 28.7.1990, s. 57. [3] Ú. v. EÚ L 345, 16.12.2009, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 15. [5] Ú. v. EÚ L 13, 19.1.2007, s. 1. [6] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51. [7] Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 15. [8] Ú. v. ES L 198, 28.7.1990, s. 57. [9] Ú. v. EÚ L 13, 19.1.2007, s. 1. [10] Ú. v. EÚ C 254, 7.10.2008, s. 9. [11] Ú. v. EÚ C 51, 4.3.2009, s. 17. [12] Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 15. [13] Ú. v. ES L 345, 16.12.1997, s. 1. [14] CRU, marec 2009. [15] Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 15 . [16] Ú. v. EÚ L 13, 19.1.2007, s. 1. [17] Zdroj: čínske vývozné štatistické údaje. [18] Ú. v. EÚ L 13, 19.1.2007, s. 1.