Posledná revízia smernice 2003/87/ES z roku 2017 podporuje výklad uvedený v článku 28b, že systém CORSIA by sa zohľadnil zmenou schémy spravujúcej EU ETS, a to na základe posúdenia kľúčových prvkov systému CORSIA – aj z hľadiska účasti, a že by sa to malo dosiahnuť spôsobom, ktorý je v súlade s klimatickým cieľom EÚ na rok 2030 (v súlade so zásadou Parížskej dohody nepoľavovať z dosiahnutého).

Odvetvie letectva je zahrnuté v systéme EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) od roku 2012. EU ETS pokrývala emisie z letov pristávajúcich v Európskom hospodárskom priestore (EHP) a vzlietajúcich z neho, a to aj z/do tretích krajín. Na posilnenie dynamiky v Medzinárodnej organizácii civilného letectva a uľahčenie hľadania spoločného prístupu k riešeniu emisií z medzinárodnej leteckej dopravy však Únia prijala dočasné výnimky na obmedzenie geografického rozsahu iba na lety v rámci EHP, čím sa vylúčili lety z/do krajín mimo EHP, a čaká na vývoj na medzinárodnej scéne.

Kapitola 3 odseky 3.1.3 a 3.2.1 a dodatok 1 („Administratívne postupy“) k zväzku IV prílohy 16 si vyžadujú, aby štáty do 30. júna 2020 oznámili ICAO:

Parížsku dohodu prijala Konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy v decembri 2015 a jej cieľom je udržať nárast globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o obmedzenie nárastu teploty na 1,5 °C. K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky hospodárske odvetvia vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

3.1.Kontext

Únia výrazne podporuje globálne trhové opatrenie ICAO v oblasti emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, t. j. systém CORSIA, ktorý prispieva k boju proti zmene klímy. Podpora Únie sa prejavila napríklad tak, že Európsky parlament a Rada zmenili systém EU ETS už trikrát, aby uľahčili pokrok v ICAO.

Hoci pôvodný cieľ systému CORSIA je obmedzený na kompenzáciu nárastu emisií od roku 2020, je dôležité podporovať počiatočný pokrok a prispieť k primeranej účasti v záujme dosiahnutia cieľa.

Rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/915 sa stanovila pozícia Únie, pokiaľ ide o medzinárodný nástroj, ktorý majú vypracovať orgány ICAO a ktorý má viesť k vykonávaniu jednotného globálneho trhového opatrenia na emisie z medzinárodnej leteckej dopravy od roku 2020.

V článku 28b smernice 2003/87/ES (smernica o ETS) sa stanovuje, že „[d]o 12 mesiacov od prijatia relevantných nástrojov zo strany ICAO a pred sprevádzkovaním globálneho trhového opatrenia Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, v ktorej posúdi spôsoby vykonania uvedených nástrojov v práve Únie prostredníctvom revízie tejto smernice. Komisia v uvedenej správe podľa potreby posúdi aj pravidlá týkajúce sa letov v rámci EHP. Preskúma aj ambíciu a celkovú environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia vrátane jeho všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, miery účasti, jeho vynútiteľnosti, transparentnosti, sankcií za nedodržiavanie pravidiel, postupov pre účasť verejnosti, kvality kompenzačných kreditov, monitorovania, nahlasovania a overovania emisií, registrov, zodpovednosti, ako aj pravidiel používania biopalív.“

Rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027 sa stanovila pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci ICAO v súvislosti s prvým vydaním štandardov a odporúčaní SARP k systému CORSIA, pokiaľ ide o oznamovanie rozdielov. V súlade s daným rozhodnutím členské štáty oznámili rozdiely oproti ICAO, pričom poukázali na rozdiely medzi systémami EU ETS (podľa tratí) a CORSIA (podľa štátov), ako aj to, že vykonávanie systému CORSIA v EÚ by prebehlo formou revízie systému EU ETS, ako bolo dohodnuté v rámci jeho poslednej revízie z roku 2017. Cieľom bolo zachovať acquis EÚ a politický priestor do budúcnosti, ako aj úroveň klimatických ambícií EÚ.

Komisia 4. marca 2020 prijala návrh európskeho klimatického predpisu, podľa ktorého by sa Únia zaviazala dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 v záujme splnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody. Návrh vychádza zo záveru, že treba prijať dodatočné opatrenia a prispieť budú musieť všetky odvetvia, keďže pri existujúcich politikách sa do roku 2050 očakáva zníženie emisií skleníkových plynov iba o 60 %, takže na dosiahnutie klimatickej neutrality treba ešte urobiť omnoho viac.

A napokon, Únia už od začiatku pilotnej fázy systému CORSIA viackrát vyjadrila politický záväzok implementovať ho. Naposledy vyjadrenie v mene EÚ a jej členských štátov na 40. zhromaždení ICAO v roku 2019 na jednej strane ukázalo, že Únia by si pri premietnutí systému CORSIA v systéme EU ETS zachovala politický priestor a klimatické ambície, a na druhej strane potvrdilo, že Únia a jej členské štáty naďalej „výrazne podporujú systém CORSIA“ a zostávajú „plne odhodlaní implementovať ho už od začiatku pilotnej fázy“. Únia sústavne pripomínala potrebu zachovať relevantnú legislatívu EÚ a jej klimatické ambície v súlade s poslednou revíziou systému EU ETS, čo zopakovala aj v rámci rozdielu predloženého v roku 2018 a v rámci vyjadrenia EÚ na 40. zhromaždení ICAO. Európsky parlament odvtedy vyzval Komisiu a členské štáty, aby chránili legislatívnu nezávislosť EÚ pri vykonávaní smernice o ETS.

3.2.Navrhovaná pozícia

Do termínu 30. júna 2020 stanoveného v SARP systému CORSIA treba prijať pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie, aby členské štáty mohli predložiť potrebné oznámenia.

Pokiaľ ide o prvú otázku, t. j. oznámenie každého rozhodnutia o dobrovoľnej účasti alebo o nepokračovaní v dobrovoľnej účasti od 1. januára 2021: vzhľadom na politický záväzok opakovane vyjadrovaný Úniou, ktorý už uznala aj ICAO, na očakávané prínosy systému CORSIA pre životné prostredie a medzinárodnú leteckú dopravu, ako aj na absenciu akejkoľvek schodnej globálnej alternatívy sa navrhuje oznámiť dobrovoľnú účasť členských štátov od začiatku pilotnej fázy 1. januára 2021. Oznámenie by bolo s výhradou rozdielov predložených v roku 2018 v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027, ako aj s výhradou akýchkoľvek budúcich rozdielov, a nebolo by ním dotknuté preskúmanie systému EU ETS v zmysle dohody z roku 2017, ani ambície EÚ v oblasti klímy a smernica o obnoviteľných zdrojoch energie.

Pokiaľ ide o druhú otázku, t. j. oznámenie možnosti zvolenej na výpočet kompenzačných požiadaviek vzťahujúcich sa na prevádzkovateľov letúnov v rokoch 2021 – 2023: navrhuje sa, aby sa zvolila možnosť emisií za roky 2021, 2022 a 2023 pre každý z daných rokov pilotnej fázy, a nie emisie z roka 2020 pre každý z príslušných rokov. Týmto prístupom sa zohľadnia očakávané prínosy pre životné prostredie a medzinárodnú leteckú dopravu, potreba stimulovať prevádzkovateľov k znižovaniu environmentálneho zaťaženia a dôležitosť včasného konania, pričom sa zároveň zohľadní objem nákladov na kompenzáciu, ktoré môžu vzniknúť európskym prevádzkovateľom, ako aj prípadný vplyv na ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Ak sa ako referenčné zvolia roky 2021, 2022 a 2023, mala by sa dosiahnuť vyššia environmentálna účinnosť než pri referenčnom roku 2020. Je to preto, že v rokoch 2021, 2022 a 2023 sa očakávajú vyššie emisie z medzinárodnej leteckej dopravy než v roku 2020, a to aj vzhľadom na zásadný vplyv pandémie COVID-19 na leteckú prevádzku a emisie.

V tomto kontexte treba zabezpečiť, aby sa náležite zohľadnili aktuálne a prípadné budúce rozdiely medzi právom Únie a systémom CORSIA. Uvedené oznámenie by preto malo zahŕňať odkaz na rozdiel oznámený na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027. Keďže tento rozdiel, pokiaľ je stále relevantný, sa týka iba priznania právomocí štátov voči rôznym prevádzkovateľom, vzhľadom na určité odlišnosti v štruktúre systémov CORSIA a EU ETS by sa v uvedenom oznámení mala vyhradiť aj možnosť oznámiť ďalšie rozdiely.

4.Súlad s ostatnými politikami Únie

Navrhované rozhodnutie je v súlade s ostatnými politikami Únie a dopĺňa ich – najmä v oblasti energetiky, životného prostredia a dopravy. Pripomína prepojenie medzi účasťou v systéme CORSIA a revíziou smernice o EU ETS zo strany Európskeho parlamentu a Rady v zmysle nariadenia 2017/2392. Komisia však zatiaľ nepredložila správu podľa článku 28b smernice o ETS a vo všeobecnejšej rovine zatiaľ nie je známe budúce rozhodnutie zákonodarcu v tejto oblasti. Preto by sa toto oznámenie malo považovať za priebežný medzikrok, s ohľadom na kapitolu 3 ods. 3.1.3 a 3.2.1, ako aj dodatok 1 k zväzku IV prílohy 16 k Chicagskemu dohovoru.

Na zaistenie toho, aby týmto medzikrokom neboli dotknuté budúce politické rozhodnutia spoluzákonodarcov, musí sa v oznámení uviesť odkaz na rozdiel už oznámený v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027, ako aj uvedená možnosť, že sa oznámia aj ďalšie dodatočné rozdiely.

5.Právny základ

5.1.Procesnoprávny základ