EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 12. 2020 COM(2020) 786 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ako sa chrániť pred ochorením COVID-19 v zimnom období



1.Krehká situácia Blíži sa koniec roka 2020 a svet naďalej čelí šíriacej sa celosvetovej pandémii. Hoci dnes vírusu SARS-CoV-2 lepšie rozumieme a systémy zdravotnej starostlivosti v celej EÚ sú pripravenejšie, veľké množstvo prípadov môže rýchlo vyčerpať kapacity aj tej najlepšie pripravenej nemocnice a zmariť aj tie najprepracovanejšie stratégie. V dôsledku ochorenia COVID-19 zomrie v EÚ každých 17 sekúnd jeden človek. Je nevyhnutné kontrolovať šírenie vírusu a zabrániť ďalším úmrtiam a závažným dôsledkom. Nadchádzajúce sviatky predstavujú v tomto krehkom kontexte osobitné riziká vzhľadom na pokles teploty a sociálnu blízkosť, ktorú so sebou prinášajú. Tohtoročné sviatky budú mať celkom iný charakter: životy budú závisieť od individuálnej a kolektívnej zodpovednosti. V tomto oznámení sa členským štátom predostierajú odporúčania, ktorých cieľom je udržať počet prípadov ochorenia COVID-19 na čo najnižšej úrovni a zabrániť strate pokroku, ktorý sme doteraz za veľkú cenu dosiahli. Začiatkom budúceho roka budú predložené ďalšie odporúčania s cieľom navrhnúť komplexný rámec na kontrolu ochorenia COVID-19, ktorý sa bude opierať o doterajšie poznatky a skúsenosti a najnovšie dostupné vedecké usmernenia. Vďaka prísnym kontrolným opatreniam, ktoré krajiny v celej EÚ zaviedli od marca tohto roku v reakcii na prvú vlnu pandémie, sa podarilo úspešne spomaliť šírenie vírusu a prudko znížiť počet prípadov ochorenia COVID-19 a hospitalizácií, a tým zachrániť životy na celom kontinente. Počty sa v letnom období stabilizovali. Uvoľnenie obmedzení, ktoré čiastočne uľahčili letné teploty, prinieslo veľmi potrebné povzbudenie pre spoločenský život a duševnú a telesnú pohodu Európanov a poskytlo potrebný impulz hospodárstvam, ktoré pandémia ťažko zasiahla. Jesenný nárast počtu prípadov však poukazuje na riziko spojené s nedostatočným predvídaním rýchlo sa meniacej epidemiologickej situácie a na potrebu podmieňovať prípadné uvoľnenie opatrení vývojom pandémie a dostatočnými kapacitami na testovanie, sledovanie kontaktov a liečbu pacientov. Zdravotnícke systémy a zdravotnícki pracovníci sú opäť pod obrovským tlakom. V dôsledku toho mnohé európske krajiny v októbri opätovne zaviedli zákazy vychádzania a prísne sociálne obmedzenia. Najnovšie epidemiologické údaje naznačujú, že obmedzenia v boji proti COVID-19, ktoré sa od októbra opätovne zaviedli, začínajú znižovať prenos vírusu. Výrobcovia vakcín proti COVID-19 okrem toho začali zverejňovať sľubné výsledky v súvislosti s ich účinnosťou. V posledných týždňoch spoločnosti Pfizer/BioNTech a Moderna v tlači oznámili, že vakcíny podľa prvých výsledkov vykazujú približne 95-percentnú mieru účinnosti a minimálne vedľajšie účinky. Nasledovalo oznámenie spoločnosti AstraZeneca, že ich potenciálna vakcína vykazuje priemernú účinnosť 70 %. Tieto a iné vakcíny postupne prechádzajú prísnym procesom preskúmania Európskou agentúrou pre lieky, aby sa zaistila ich bezpečnosť a účinnosť. V nasledujúcich týždňoch a za predpokladu pozitívneho nezávislého vedeckého posúdenia by sa v EÚ mala povoliť prvá bezpečná a účinná vakcína proti COVID-19. Členské štáty a ich občania tak budú mať konečne prístup k vakcínam, a to aj vďaka tomu, že EÚ uzavrela predbežné dohody o ich nákupe. Hoci prioritné skupiny môžu začať dostávať vakcíny proti COVID-19 už krátko po ich schválení, chvíľu potrvá, kým budú dostupnejšie. EÚ a jej členské štáty preto potrebujú preklenovaciu stratégiu na zvládnutie situácie v nadchádzajúcich mesiacoch, kým sa vakcíny nerozšíria v dostatočnej miere a kým sa neprejavia ich ochranné účinky. Toto oznámenie nadväzuje na usmernenia a odporúčania týkajúce sa opatrení proti COVID-19, ktoré Komisia uverejnila v apríli, júli a októbri. Načrtáva sa v ňom niekoľko opatrení, ktoré by mali členské štáty zvážiť, pričom sa plne rešpektujú ich právomoci pri navrhovaní vnútroštátnych prístupov k udržateľnejšiemu zvládnutiu pandémie v nadchádzajúcich mesiacoch vrátane koncoročných sviatkov, a to najmä právomoci v oblasti zdravia. Oznámenie sa okrem toho zaoberá obmedzeniami spoločenského a hospodárskeho života, ako aj opatreniami na posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti pri boji proti pandémii. Spoločne a na základe úzkej spolupráce na európskej úrovni tieto kroky podporujú koordinovaný prístup k opatreniam na zamedzenie šírenia nákazy v zime a k zredukovaniu nových ohnísk nákazy COVID-19 v EÚ. Rovnako ako predtým treba rozhodnutia prijímať koordinovane a cielene. Izolované opatrenia oslabia celkovú reakciu na pandémiu, zmaria dosiahnutý pokrok a povedú k dlhšiemu obdobiu vysokého výskytu so všetkými známymi negatívnymi dôsledkami. Na zmiernenie problémov na hraniciach, zabránenie ďalšiemu nárastu počtu prípadov a trvalému nepriaznivému hospodárskemu a sociálnemu vplyvu je nevyhnutná koordinácia na úrovni EÚ a so susednými regiónmi. Aj krajiny susediace s EÚ, najmä tie, ktoré sa zúčastňujú na práci Výboru EÚ pre zdravotnú bezpečnosť ako pozorovatelia, sa preto vyzývajú, aby zosúladili svoje kroky s týmito opatreniami. 2.Kľúčom zostáva fyzický odstup a obmedzenie sociálnych kontaktov. Súčasné opatrenia uplatňované naprieč EÚ zostávajú hlavným nástrojom na kontrolu a zvládanie pandémie COVID-19 v oblasti verejného zdravia. Patria medzi ne opatrenia na zabezpečenie fyzického odstupu a obmedzenie sociálnych kontaktov, rozšírené používanie rúšok, využívanie telepráce všade tam, kde je to možné, zatváranie verejných priestorov a obmedzenie počtu osôb pri združovaní vnútri i vonku, a to všetko spolu s intenzívnejším testovaním a vyhľadávaním kontaktov. Význam týchto opatrení je nespochybniteľný, keďže sa ukázali ako kľúčové pre spomalenie šírenia vírusu a záchranu životov. Niektoré z týchto opatrení sú síce účinné, ale zároveň majú značný negatívny vplyv na celkovú duševnú a telesnú pohodu ľudí, fungovanie spoločnosti i hospodárstvo. Kultúrne tradície ako koncoročné oslavy a zhromaždenia či obrady však môžu zrýchliť prenos vírusu a zvýšiť súvisiace riziko. Tradičné verejné zhromaždenia nevyhnutne prinášajú riziko hromadnej nákazy a ohrozujú tak samotných účastníkov, ako aj širšiu verejnosť. Chladnejšie poveternostné podmienky takisto znamenajú, že takéto zhromaždenia by sa často konali v interiéri, kde je riziko prenosu oveľa väčšie. Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) preto zdôraznilo, že uplatňovanie opatrení na zmiernenie rizika šírenia ochorenia v komunite, ktoré zahŕňajú aj aktuálne opatrenia, by sa malo riadiť údajmi o miestnej epidemiologickej situácii a malo by zohľadňovať úrovne komunitného prenosu. Okrem epidemiologickej situácie sa pri každom rozhodovaní o optimálnej stratégii zavádzania opatrení na zmiernenie rizika šírenia ochorenia v komunite musia zohľadniť aj charakteristiky cieľovej populácie. Cieľom by malo byť čo najúčinnejšie a najcielenejšie vykonávanie opatrení na zmiernenie rizika šírenia ochorenia v komunite a zároveň minimalizácia ich vplyvu na jednotlivcov, spoločnosť i hospodárstvo. Kľúčom k úspechu je ešte dôslednejšie sa vyhýbať trojici rizikových faktorov: uzavretým priestorom, preplneným miestam a situáciám, kde dochádza k blízkemu kontaktu. Pre úspech akéhokoľvek úsilia je rozhodujúce, aby ho občania a komunity akceptovali. To sa dá pravdepodobnejšie docieliť, ak sú opatrenia jasné, primerané, transparentne sa oznamujú a príliš často sa nemenia. Preto by bolo užitočné, ak by členské štáty stanovili a oznámili kvantifikované zámery a epidemiologické ciele, a to s ohľadom na miestne a vnútroštátne kapacity systémov verejného zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti. Takéto cielené opatrenia by mali v ideálnom prípade vychádzať z poznatkov o modeloch mobility a ich úlohe pri šírení ochorenia a jeho potláčaní. Komisia na získanie poznatkov o mobilite použila anonymizované a súhrnné údaje prevádzkovateľov mobilných sietí, čo jej umožnilo vytvoriť nástroje, o ktoré sa môžu opierať cielenejšie opatrenia. K dispozícii sú všetkým členským štátom ako súčasť platformy na vizualizáciu mobility. Poznatky o mobilite sú užitočné aj pri monitorovaní účinnosti opatrení po ich zavedení. Ako zdôraznilo ECDC, tvorcovia politík by mali mať na pamäti, že medzi zavedením opatrení a pozorovaným účinkom na vývoj epidémie môže prejsť až 40 dní, čo je podstatne dlhší časový úsek než inkubačný čas infekcie. Môže to súvisieť s časom potrebným na to, aby sa prejavil účinok zmeny správania a aby sa zmenšili reťazce prenosu, ako aj s oneskorením pri nahlasovaní údajov. Z toho vyplýva dôležité ponaučenie o tom, aké dôležité je pred postupným zrušením akéhokoľvek opatrenia dôkladne posúdiť jeho vplyv. Zatiaľ čo miera infekcie COVID-19 sa v niektorých krajinách EÚ pomaly začína stabilizovať, hoci aj na vysokej absolútnej úrovni, súčasné obmedzenia treba zmierňovať len veľmi opatrne, aby sa ďalšie ohniská obmedzili na minimum a dali kontrolovať. V nedávnej publikácii ECDC sa na základe matematického modelovania a súčasnej epidemiologickej situácie uvádza, že ak by krajiny zrušili všetky opatrenia 7. decembra, mohlo by to viesť k zvýšeniu miery hospitalizácií okolo 24. decembra. Ak by zasa krajiny zrušili všetky opatrenia 21. decembra, počet hospitalizácií v súvislosti s ochorením COVID-19 by sa v týchto krajinách následne zvýšil už v prvom januárovom týždni 2021. Tieto simulácie ukazujú, že v súčasnom epidemiologickom kontexte v EÚ je ťažké odôvodniť zrušenie kontrolných opatrení. Členské štáty sa vyzývajú, aby na účely prijímania rozhodnutí používali modelovanie založené na scenároch. Obrázok 1: Možný opätovný nárast prípadov v dôsledku zrušenia opatrení pred koncoročnými sviatkami (zdroj: ECDC) Na nasledujúcich stranách sa uvádzajú politické usmernenia týkajúce sa opatrení na zmiernenie rizika šírenia ochorenia v komunite, ktoré sú mimoriadne relevantné pre nadchádzajúci koniec roka a ktorých zavádzanie už niektoré členské štáty začali zvažovať. Komisia dôrazne vyzýva členské štáty, aby toto usmernenie zvážili.

OPATRENIA ODPORÚČANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM ·Prijať kroky týkajúce sa fyzického odstupu, používania rúšok, umývania rúk a iných hygienických opatrení, keďže sú naďalej kľúčové na zabránenie šíreniu vírusu pri spoločenských zhromaždeniach (či už vo vnútri alebo vonku), ako aj v rizikovejších rodinách. ·Zaviesť opatrenia na zabezpečenie primeranej starostlivosti o zraniteľné osoby, najmä v prípade obmedzení a uzáver. Ide napr. o seniorov žijúcich osamote alebo v rezidenčnej starostlivosti (v oboch prípadoch je potrebné zabezpečiť nepretržitý prístup k zdravotnej a sociálnej starostlivosti a opatrenia na predchádzanie osamelosti a izolácii), osoby so zlým duševným zdravím a ľudí bez domova. Zároveň zaistiť, aby sa osobám so zdravotným postihnutím poskytovala primeraná starostlivosť a informácie v prístupných formátoch. ·Zvážiť zákaz masových zhromaždení a vymedziť jasné kritériá pre podujatia, ktoré sa smú výnimočne uskutočniť, napr. maximálny počet osôb pri spoločenských zhromaždeniach v interiéri a exteriéri a osobitné kontrolné opatrenia. ·Vymedziť jasné kritériá pre malé spoločenské zhromaždenia a malé podujatia, napr. maximálny počet ľudí v záujme dodržiavania pravidiel fyzického odstupu a nosenia rúšok. ·Pokračovať v stanovovaní jasných kritérií pre zhromažďovanie v domácom prostredí

(t. j. maximálny počet osôb pri jednom domácom zhromaždení). ·Akékoľvek dočasné uvoľnenie pravidiel pre spoločenské zhromaždenia a podujatia – ak sa o ňom uvažuje – by malo byť sprevádzané prísnymi požiadavkami na niekoľkodňovú (najlepšie aspoň sedemdňovú) karanténu pred nimi a po nich. ·Povzbudzovať zamestnávateľov, aby ľuďom umožnili pracovať z domu alebo z miesta, kde majú v úmysle stráviť koncoročné sviatky, niekoľko dní pred nimi a po nich – podľa možnosti približne sedem dní. Pracujúcim to umožní, aby pred tým, ako sa zúčastnia na spoločenských či domácich zhromaždeniach alebo podujatiach, a/alebo pred návratom na pracovisko zostali v karanténe. Ak práca na diaľku nie je možná, zamestnávatelia musia zaviesť opatrenia, ktoré umožnia bezpečný návrat na pracovisko. ·Ak sa zvažuje uvoľnenie obmedzení, zaviesť vytváranie „domácich bublín“ – inými slovami, ľudí treba nabádať k tomu, aby trávili sviatky s tými istými ľuďmi a obmedzili ďalšie spoločenské kontakty. ·Pripomenúť občanom, aby boli mimoriadne opatrní pri kontaktoch so staršími rodinnými príslušníkmi alebo s osobami, ktoré patria do osobitných skupín ohrozených vážnym priebehom COVID-19, ako sú ľudia s chronickými chorobami. ·Zaviesť alebo zachovať nočný zákaz vychádzania. ·Poskytovať usmernenia a rady v súvislosti s návštevníkmi, ktorí sa zdržia cez noc, a návštevami domácností (najmä v prípade nočných zákazov vychádzania). ·Podporovať organizovanie spoločenských stretnutí a podujatí, ako sú koncoročné oslavy na pracovisku, online formou. ·S cieľom znížiť riziká prenosu v období po sviatkoch zvážiť predĺženie školských prázdnin alebo zavedenie obdobia dištančného vzdelávania ako formy ochranného obdobia na predídenie zavlečeniu nákazy do škôl. V takýchto prípadoch bude dôležité stanoviť dátum niekoľko dní pred návratom do školy, dokedy sa od rodín s deťmi a pedagógov bude požadovať, aby sa vrátili domov z prípadných ciest. ·V prípade obradov zvážiť, či je nutné usporadúvať rozsiahle bohoslužby, prípadne využívať internetové, televízne alebo rozhlasové vysielanie, vyhradenie konkrétnych miest na sedenie blízkym rodinným príslušníkom („domáce bubliny“) či zákaz spoločného spevu. Pri týchto druhoch zhromaždení je obzvlášť dôležité nosenie rúšok. 3.Intenzívnejšie testovanie a sledovanie kontaktov Testovanie a sledovanie kontaktov zostávajú kľúčovými prvkami monitorovania, kontrolovania a zmierňovania pandémie COVID-19. Sledovanie kontaktov smerom dozadu i dopredu je základným nástrojom na odhaľovanie ohnísk infekcie a zabránenie ďalšiemu prenosu. Účinné testovanie zohráva kľúčovú úlohu aj pri hladkom fungovaní jednotného trhu, lebo umožňuje cielené izolačné alebo karanténne opatrenia. Testovanie a sledovanie kontaktov bude mať zásadný význam pre stratégie kontroly, najmä pre monitorovanie vplyvu akéhokoľvek uvoľnenia opatrení. Ako Komisia zdôraznila aj vo svojom oznámení o dodatočných opatreniach proti pandémii COVID-19 prijatom 28. októbra, na riešenie súčasných nedostatkov v prístupe k testovaniu a testovacím kapacitám, chýbajúceho testovacieho materiálu a dlhých testovacích časov (čas medzi požiadaním o test a výsledkom), ktoré oslabujú účinné vykonávanie zmierňujúcich opatrení a pohotové sledovanie kontaktov, musia krajiny EÚ s podporou Komisie prijímať rýchle opatrenia. V tejto súvislosti členské štáty čoraz častejšie zvažujú využívanie rýchlych antigénových testov, teda generácie rýchlejších a lacnejších testov na COVID-19, ktoré často dokážu poskytnúť výsledok za menej než 30 minút. Usmernenia k používaniu týchto druhov testov krajinám poskytuje osobitné odporúčanie Komisie zamerané na túto problematiku. Čoraz väčší význam majú tieto dva aspekty: nezávislá klinická validácia testov a vzájomné uznávanie výsledkov rýchlych antigénových testov medzi krajinami. O skúsenostiach so vzájomným uznávaním výsledkov rýchlych antigénových testov, ako aj o údajoch, nových dôkazoch a publikáciách o štúdiách klinickej validácie, ktoré realizujú krajiny EÚ, sa priebežne informuje a diskutuje vo Výbore pre zdravotnú bezpečnosť. Osobitné usmernenie ECDC o rýchlych antigénových testoch poukazuje na to, že najvýznamnejšími prínosmi týchto testov je rýchla detekcia vysoko infekčných prípadov a zjednodušenie rýchlej samoizolácie na zabránenie ďalšiemu prenosu. Väčšina členských štátov už na základe súvisiaceho odporúčania a súboru nástrojov zaviedla vlastné aplikácie na sledovanie kontaktov a zasielanie výstrah, ktoré dopĺňajú manuálne postupy sledovania kontaktov a v súčasnosti pracujú na ich pripojení k serveru s názvom European Federated Gateway Server (EFGS). Čím viac ľudí používa takéto aplikácie, tým je pravdepodobnejší je ich pozitívny prínos k boju proti vírusu. Čím viac členských štátov teda zavedie tieto aplikácie a pripojí sa k serveru EFGS, tým budú tieto technológie účinnejšie. Na podporu zavádzania digitálneho sledovania kontaktov sú nevyhnutné účinné systémy back office v členských štátoch. Okrem toho je dôležité mať k dispozícii mechanizmy, ktoré občanom poskytnú jasné a rýchle informácie o tom, čo majú robiť. Občania sa vyzývajú, aby si stiahli aplikáciu zavedenú svojím štátom a prispeli tak k prekonaniu pandémie. OPATRENIA ODPORÚČANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM ·Zabezpečiť dostatočné testovacie kapacity a materiály a stanoviť cieľ miery testovania na 100 000 obyvateľov. ·Zabezpečiť občanom jednoduchý a bezplatný prístup k testovaniu s rýchlymi výsledkami. ·Zamerať úsilie na zaistenie krátkeho času čakania na výsledky testov, aby sa uľahčila pohotová identifikácia pozitívnych prípadov COVID-19. V prípade testov RT-PCR by mal byť čas čakania na výsledky kratší ako 24 hodín; pri obmedzenej kapacite testovania testmi RT-PCR a dlhšom čase čakania na výsledky možno v prípade potreby zvážiť použitie rýchlych antigénových testov. ·V prípade potreby preskúmať popri RT-PCR aj použitie rýchlych testov a zamerať úsilie na včasné odhalenie najinfekčnejších prípadov a rýchlu samoizoláciu týchto osôb. ·Rýchle antigénové testy je najlepšie používať v prostrediach s vysokou prevalenciou a najviac do piatich dní po nástupe príznakov. ·Rýchle antigénové testy by mali prejsť nezávislou klinickou validáciou, pričom by sa malo zabezpečiť vzájomné uznávanie výsledkov medzi krajinami, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie uverejnenom 28. októbra. ·Posilniť zavádzanie digitálnych aplikácií na sledovanie kontaktov a zasielanie výstrah alebo manuálne vyhľadávanie kontaktov, ak je vhodnejšie. 4.Bezpečné cestovanie doma a v rámci EÚ Väčšina členských štátov v súčasnosti cestovanie s výnimkou nevyhnutných ciest neodporúča a väčšina z nich osobám prekračujúcim hranice ukladá povinnosti týkajúce sa sledovania kontaktov a/alebo karantény. Rada 13. októbra prijala odporúčanie o koordinovanom prístupe k obmedzeniam voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 s cieľom zabrániť fragmentácii a narušeniam a zvýšiť zrozumiteľnosť a predvídateľnosť pre občanov a podniky. V odporúčaní sa uvádza, že všetky opatrenia obmedzujúce voľný pohyb v záujme ochrany verejného zdravia musia byť primerané a nediskriminačné a musia sa zrušiť hneď, ako to umožní epidemiologická situácia. ECDC na základe uvedeného odporúčania týždenne uverejňuje semaforovú mapu, ktorá sa opiera o dohodnuté kritériá a prahové hodnoty. Členské štáty, ktoré očakávajú zvýšenie miery cestovania v rámci svojho územia a do iných členských štátov, a to najmä počas obdobia koncoročných sviatkov, budú musieť svoje kroky starostlivo vopred naplánovať. Letiská, autobusové stanice, železničné stanice, verejná doprava, čerpacie stanice a oddychové priestory – to všetko sú miesta, kde cestujúcim hrozí kontakt s vírusom, či už vo vzduchu alebo na povrchoch. Cestujúcim by sa mali poskytovať aktuálne relevantné rady a informácie o uplatniteľných obmedzeniach, ako aj o usmerneniach v oblasti verejného zdravia. Okrem toho by sa na spomínaných miestach mal dôsledne dodržiavať fyzický odstup, nosenie rúšok a prísne hygienické pravidlá. V zimných mesiacoch sa v EÚ pestuje živý cestovný ruch. Vzhľadom na jeho cezhraničné aspekty by členské štáty mali starostlivo zvážiť spoločný prístup založený na koordinácii, súdržnosti a vedeckých dôkazoch. O tejto otázke by sa mohlo diskutovať v rámci integrovaných dojednaní EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR) na základe vedeckých usmernení centra ECDC. Hoci samotné cestovanie je rizikovým faktorom, vzhľadom na všeobecný rozšírený prenos ochorenia COVID-19 v členských štátoch v súčasnosti cezhraničné cesty v rámci EÚ nepredstavujú významné dodatočné riziko. V kontexte leteckej dopravy a s ohľadom na súčasnú epidemiologickú situáciu v EÚ/EHP a Spojenom kráľovstve a na existujúce dôkazy ECDC a Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) pri cestovaní do oblastí a z oblastí s podobnou epidemiologickou situáciou pasažierom lietadiel neodporúčajú karanténu ani testovanie na SARS-CoV-2, ako sa uvádza v usmerneniach k testovaniu na COVID-19 a ku karanténnym opatreniam cestujúcich leteckou dopravou uverejnených 2. decembra. V takýchto prípadoch je však dôležité zlepšiť tok informácií: patria sem jednoduché postupy používania lokalizačných kariet, podľa možností digitalizovaných, účinné prepojenie medzi cezhraničnými informáciami a kapacitami sledovania kontaktov v komunite pri plnom dodržiavaní pravidiel ochrany osobných údajov a koordinovaná komunikácia medzi zainteresovanými stranami v oblasti letectva a orgánmi verejného zdravotníctva, ako aj ubytovacími zariadeniami cestovného ruchu. S cieľom posilniť kapacity cezhraničného sledovania kontaktov sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali prebiehajúce úsilie o vytvorenie spoločnej celoúnijnej lokalizačnej karty pre cestujúcich (passenger locator form – PLF) v digitálnej forme a aby sa včas pripojili k výmennej platforme, ktorú s ohľadom na cestovnú sezónu na konci roka 2020 pre leteckú dopravu vytvorila EASA. Čím viac krajín sa zapojí, tým väčší bude prínos z hľadiska urýchlenia a zjednodušenia sledovania kontaktov v súvislosti s cestovaním. Ak sa členské štáty rozhodnú zachovať alebo zaviesť povinnosť karantény v súvislosti s cestovaním, mali by tak urobiť v súlade so zásadami odporúčania Rady 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniam voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a dohodnúť sa na spoločnom prístupe ku koordinácii svojich opatrení a informovaniu občanov ešte pred tým, než akékoľvek opatrenie nadobudne účinnosť. O tejto otázke by sa malo diskutovať v rámci integrovaných dojednaní EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR).

OPATRENIA ODPORÚČANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM ·Nabádať ľudí, ktorí majú v úmysle cestovať, aby sa dali zaočkovať proti sezónnej chrípke, ak je to možné. ·Posilniť komunikačné kampane, ktoré by výrazne odrádzali osoby so symptómami COVID-19 od cestovania. ·Ak je to realistické, mali by sa rozšíriť možnosti a kapacity prostriedkov verejnej dopravy, aby neboli preplnené a umožňovali fyzický odstup – najmä v dňoch alebo časoch, keď sa očakáva, že budú relatívne vyťaženejšie. Vo verejných dopravných prostriedkoch by malo byť povinné nosenie rúšok a všetky vozidlá by mali byť dobre vetrané. ·Zabezpečiť, aby pracovníci v doprave, cestovnom ruchu a iných odvetviach s vysokým rizikom expozície mali k dispozícii potrebné informácie a ochranné prostriedky na zaistenie vlastného zdravia a bezpečnosti. ·V prípadoch, keď sa od cestujúcich vyžaduje karanténa a testovanie (t. j. ak sa v danej krajine prenos znížil takmer na nulu), zaručiť, aby boli tieto požiadavky primerané a nediskriminačné, aby sa o nich jasne informovalo a dali sa ľahko plniť. Zároveň posúdiť, ako testovanie môže pomôcť pri rušení karanténnych alebo iných obmedzení, ktoré sa vzťahujú na cestujúcich. ·V prípadoch, keď sa na cestovanie z vysokorizikovej oblasti uplatňujú karanténne požiadavky, zvážiť skrátenie požadovaného obdobia karantény, ak po 7 dňoch po návrate test PCR ukázal negatívny výsledok. ·Zabezpečiť, aby bola cestovná infraštruktúra vrátane kontrolných staníc vhodne pripravená, vybavená a personálne obsadená v súlade s platnými hygienickými protokolmi v záujme čo najväčšej minimalizácie rizík pre cestujúcich tým, že sa obmedzia čakacie časy, preplnenosť a masový nápor. ·Zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia boli v súlade so zásadami a s mechanizmami uvedenými v odporúčaní Rady 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. ·Pripojiť sa k výmennej platforme, ktorú vyvinula EASA, v záujme posilnenia kapacít sledovania kontaktov vďaka PLF a podpory úsilia o vytvorenie spoločnej celoúnijnej digitálnej PLF. 5.Prioritizácia kapacity a personálu v oblasti zdravotnej starostlivosti Keďže miera obsadenosti nemocníc a jednotiek intenzívnej starostlivosti (JIS) a počet nových hospitalizácií sú stále vysoké a vo väčšine krajín EÚ rastú, je mimoriadne dôležité neprestajne klásť dôraz na kapacity a personál v oblasti zdravotnej starostlivosti a naďalej uprednostňovať. Vzhľadom na vysokú pravdepodobnosť nárastu prípadov ochorenia COVID-19 v prípade zmiernenia opatrení počas sviatkov by členské štáty EÚ mali svoje systémy zdravotnej starostlivosti pripraviť na možné zvýšenie počtu hospitalizácií. Mali by zabrániť prípadnému riziku nedostatku základného vybavenia a materiálu a zaistiť dobrú duševnú a telesnú pohodu zdravotníckeho personálu, ktorý je vystavený obrovskému tlaku a od ktorého systém závisí. Okrem nemocníc sú do boja proti následkom infekcií a chorôb mnohorako zapojení aj poskytovatelia primárnej zdravotnej starostlivosti: koordinovane a transparentne triedia pacientov, testujú ich, pomáhajú v súvislosti s karanténou a poskytujú psychosociálnu starostlivosť. Niektoré verejné orgány v Európe zriadili v rámci primárnej starostlivosti kliniky pre pacientov s horúčkou. Úloha všeobecných lekárov pri kontrole šírenia ochorenia COVID-19 v komunite je čoraz dôležitejšia vzhľadom na ich kľúčovú úlohu pri testovaní a sledovaní kontaktov, ako aj pri zabezpečovaní starostlivosti o pacientov, u ktorých bolo zistené ochorenie COVID-19, a starostlivosti o širokú verejnosť. Na zvýšenie kapacity vytvorili mnohé krajiny alternatívne miesta starostlivosti v provizórnych priestoroch alebo mobilných poľných nemocniciach a využívajú zariadenia sociálnej starostlivosti, ako aj nové formy verejno-súkromných partnerstiev, aby na celoštátny dopyt reagovali sociálne zodpovedným spôsobom. Absolútnou prioritou zostáva zabezpečenie dobrej duševnej a telesnej pohody všetkých zdravotníckych pracovníkov. Členské štáty EÚ by mali všetkým zdravotníckym pracovníkom zaručiť prístup k primeraným osobným ochranným prostriedkom, ako aj podporné služby na zmiernenie vplyvu obrovského stresu, ktorému boli zdravotnícki pracovníci počas krízy vystavení, na ich duševné zdravie. Zabezpečenie včasného prístupu zdravotníckych pracovníkov k podpore duševného zdravia je dôležité najmä vzhľadom na nové dôkazy naznačujúce, že psychické vyčerpanie v dôsledku zdravotnej krízy môže mať dlhodobý vplyv na ich duševnú a telesnú pohodu. Napríklad v Taliansku sa pri prieskume medzi zdravotníckymi pracovníkmi v marci 2020 zistili zvýšené príznaky stresu, úzkosti, depresie a nespavosti, najmä medzi pracovníkmi v prvej línii a mladými ženami. V Španielsku sa pri ďalšom prieskume zistilo, že v apríli 2020 až 57 % zdravotníckych pracovníkov vykazovalo príznaky posttraumatickej stresovej poruchy. Rovnako dôležité je zároveň udržiavať chod iných služieb zdravotnej starostlivosti než len tých, ktoré súvisia s ochorením COVID-19. Súčasná pandémia mala – a stále má – závažný vplyv na diagnostiku a liečbu iných chorôb a zdravotných problémov vrátane rakoviny. Počas období rozsiahleho komunitného prenosu boli pozorované dočasné narušenia v prístupe k bežnej a inej ako núdzovej zdravotnej starostlivosti, ako aj v jej poskytovaní. Niekoľko krajín, ako napríklad Taliansko, uviedlo, že počet prijatých pacientov s akútnym infarktom myokardu sa počas pandémie COVID-19 výrazne znížil, pričom súčasne stúpla miera úmrtnosti a komplikácií. Okrem toho vo Francúzsku sa počet diagnostikovaných prípadov rakoviny v apríli 2020 znížil o 35 až 50 % v porovnaní s aprílom 2019 a holandský register rakoviny zaznamenal pokles týždennej incidencie rakoviny až o 40 %. Došlo k tomu aj napriek skutočnosti, že mnohé krajiny považujú služby súvisiace s rakovinou, kardiovaskulárnymi službami a cukrovkou za prioritné. Aj v oblasti dodávok a využívania krvi na transfúziu štúdie naznačujú, že krajiny by mali predvídať zníženie objemu darovanej krvi a stratu kľúčového personálu z dôvodu ochorení a obmedzení v oblasti verejného zdravia. Plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí zahŕňa pravidlá prioritizácie pacientov v prípade predpokladaného nedostatku. Osobitne znepokojujúci je aj odklad alebo neposkytovanie zdravotnej starostlivosti v dôsledku COVID-19, keďže by mohli zvýšiť riziko chorobnosti a úmrtnosti pri zdravotných stavoch, ktoré sú liečiteľné a ktorým sa dá predchádzať, a mohli by prispieť k nadmernému počtu úmrtí, pri ktorých sa uvádza priama alebo nepriama súvislosť s ochorením COVID-19. Hoci kontrola pandémie má najvyššiu dôležitosť, nesmie sa zabúdať ani na značný dlhodobý vplyv na jednotlivcov s neprenosnými ochoreniami. Tieto choroby podľa všetkého zvyšujú závažnosť ochorenia COVID-19 a riziko úmrtnosti, pričom infekcia SARS-CoV-2 môže u osôb s neprenosnými ochoreniami, ktoré ju prežijú, ovplyvniť aj vývoj ich predchádzajúcich diagnóz. V nadväznosti na obmedzenia fyzického kontaktu a karanténu navyše klesá fyzická aktivita a narastá nezdravý životný štýl, čím sa zvyšujú rizikové faktory neprenosných chorôb a zhoršujú klinické príznaky. Mnohé krajiny menia rutinnú starostlivosť o pacientov, napr. rušia neurgentné ambulantné návštevy, čo bude mať významný vplyv na liečbu neprenosných ochorení, diagnostiku nových prípadov, dodržiavanie užívania liekov a progresiu ochorení. Komisia spolupracuje s farmaceutickými spoločnosťami na prístupe k novým terapeutikám, ktoré v súčasnosti schvaľujú regulačné orgány (napr. protilátky), a zabezpečí, aby sa príslušné výsledky rýchlo dostali do členských štátov. OPATRENIA ODPORÚČANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM ·Zabezpečiť posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti vzhľadom na nadchádzajúce obdobie sviatkov tak, aby dokázali zvládnuť zvýšenie počtu hospitalizácií a príjmov na JIS – napríklad zavedením osobitných plánov na zaistenie kontinuity činností v súvislosti s ochorením COVID-19, zvýšením počtu zamestnancov a objemu vybavenia, vďaka ktorým zostane zachovaná kapacita zdravotníckeho personálu a zároveň sa umožní určitá miera odpočinku. ·Prijať opatrenia na maximalizáciu dostupnosti služieb primárnej starostlivosti s cieľom zmierniť tlak na nemocnice, a to aj rozšírením úlohy zdravotných sestier, lekárnikov a komunitných zdravotníckych pracovníkov a častejším využívaním telezdravotníckych služieb, aby sa zachovala kontinuita starostlivosti o pacientov s inými ochoreniami ako COVID-19. ·Starostlivo monitorovať kapacity potrebného zdravotníckeho vybavenia a materiálov a využívať príslušné spoločné obstarávania a inú finančnú podporu vrátane Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus (CRII), ktorú sprístupnila Komisia. ·Krajiny by mali vypracovať integrované stratégie pre svoje systémy zdravotnej starostlivosti, ktorými sa zaručí pokračovanie a zabezpečenie starostlivosti pri iných chorobách a zdravotných problémoch ako tie, ktoré súvisia s ochorením COVID-19. ·Naďalej investovať do odbornej prípravy nových zamestnancov, a to aj prostredníctvom európskej online siete klinických lekárov, a do rozvoja modulov odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov v súvislosti s COVID-19 (aj formou virtuálnej akadémie) v partnerstve s európskymi federáciami, ako je Európska spoločnosť intenzívnej medicíny. ·Nabádať občanov, aby nezanedbávali potrebnú zdravotnícku starostlivosť vrátane tej, ktorá sa poskytuje v nemocniciach. ·Zdravotnícke zariadenia by mali navyše zaistiť, aby mali teraz aj v nadchádzajúcich mesiacoch k dispozícii najúčinnejšie osobné ochranné prostriedky a aby sa tieto prostriedky primerane používali na ochranu osôb, ktoré sa starajú o pacientov a obyvateľov rezidenčných zariadení. ·Pomáhať zdravotníckemu personálu zvládať zvýšený tlak spôsobený pandémiou (napr. zavedením bezplatných liniek podpory či bezplatných služieb vzájomnej podpory alebo poskytovaním informácií na tému udržania dobrého duševného a telesného stavu a duševného zdravia). 6.Riešenie problému „únavy z pandémie“ Opätovný nárast počtu prípadov COVID-19 na jeseň tohto roku nevyhnutne priniesol sklamanie Európanom, ktorí sa zasa museli zmieriť s obmedzeniami, o ktorých sa domnievali, že sú minulosťou. Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) odhaduje, že približne 60 % krajín v európskom regióne momentálne zažíva určitú formu „únavy z pandémie“. Ľudí už unavuje dodržiavať potrebné preventívne opatrenia vrátane fyzického odstupu, obmedzených sociálnych interakcií a hospodárskych reštrikcií. Zavádzanie nevyhnutných obmedzení je tak zložitejšie a vzniká živná pôda pre dezinformácie o pandémii. Únava z pandémie je očakávaná a prirodzená reakcia na takú dlhotrvajúcu krízu v oblasti verejného zdravia, akou je pandémia COVID-19. Je preto dôležité, aby členské štáty tento problém rozpoznali a riešili. Regionálny úrad WHO pre Európu vypracoval usmernenia na pomoc krajinám pri vypracúvaní viacfaktorových akčných plánov, ktorých cieľom je udržať a opätovne stimulovať verejnú podporu správania v záujme ochrany pred vírusom. Okrem únavy z pandémie by sa nemal podceňovať ani vplyv ochorenia COVID-19 na duševné zdravie obyvateľstva. Obavy a destabilizácia, ktoré pociťuje široká populácia, môžu obzvlášť doliehať na najzraniteľnejšie skupiny, ako sú seniori alebo ľudia so zdravotnými problémami, tí, ktorí žijú osamote, či osoby so zdravotným postihnutím. Osobitné riziko hrozí zdravotníckym a iným pracovníkom zabezpečujúcim starostlivosť o druhých, a preto by sa mali podporovať najlepšie postupy na zníženie vplyvu na týchto a iných pracovníkov v prvej línii. Doteraz bola hlavným dôsledkom na psychiku zvýšená miera stresu alebo úzkosti. So zavádzaním nových opatrení – najmä pravidiel zdržiavania sa v domácnosti, karanténnych opatrení a dlhotrvajúcich zákazov vychádzania, ktoré vplývajú na bežné činnosti, zvyky alebo živobytie mnohých ľudí – stúpa aj miera osamelosti, depresie, škodlivého požívania alkoholu a drog, ako aj sebapoškodzovania, domáceho násilia či samovražedného správania. Členské štáty by mali tieto problémy riešiť a zabezpečiť zavedenie vhodných opatrení a služieb pre tých, ktorí to potrebujú. OPATRENIA ODPORÚČANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM ·Jasne informovať občanov a komunity o nových opatreniach, dôvodoch, prečo sa zavádzajú, a o tom, kedy a za akých podmienok môžu byť zrušené. Ak je to možné, prepojiť tieto informácie s určitými cieľmi, ako je napríklad reprodukčné číslo, aby boli opatrenia konkrétne a zrozumiteľné. Je nevyhnutné, aby občania opatrenia akceptovali a dodržiavali. ·Zabezpečiť dostupnosť služieb v oblasti duševného zdravia a psychosociálnej podpory a ľahký prístup k nim pre ľudí v núdzi vrátane pracovníkov v prvej línii a dôležitých pracovníkov alebo poskytovateľov služieb (napr. bezplatné linky podpory). Poskytovať podporu osobám so zdravotným postihnutím a zraniteľným skupinám obyvateľstva. ·Platforma pre politiku v oblasti zdravia spojila zainteresované strany, aby identifikovali početné najlepšie postupy z prvej vlny pandémie, ktoré by sa na žiadosť členských štátov a s podporou Komisie mohli propagovať. 7.Význam stratégií očkovania proti COVID-19 Kým sa Európa učí žiť s pandémiou, vývoj a rýchle globálne zavedenie bezpečných a účinných vakcín proti COVID-19 zostáva základným kľúčom k definitívnemu riešeniu tejto krízy v oblasti verejného zdravia. V súlade so stratégiou EÚ pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19 predstavenou 17. júna sa Európska komisia spolu s členskými štátmi snaží zabezpečiť výrobu vakcín proti COVID-19 uzatváraním dohôd o predbežnom nákupe s ich výrobcami. Každú vakcínu bude musieť schváliť Komisia po dôkladnej analýze, ktorú vykoná Európska agentúra pre lieky v súlade so štandardnými normami bezpečnosti a účinnosti. Komisia takisto uviedla, že je potrebné, aby prístup k bezpečným a účinným vakcínam v celej Európe sprevádzal koordinovaný prístup k ich zavádzaniu v rámci stratégií očkovania. Členské štáty by mali zabezpečiť vhodné naplánovanie dopravných služieb a logistiky potrebných na bezpečné dodávky vakcín. V prípade potreby je Komisia pripravená podporiť členské štáty pri zavádzaní vakcín prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a iných príslušných programov. Komisia 15. októbra predstavila kľúčové prvky, ktoré by členské štáty mali zohľadniť pri svojich stratégiách očkovania proti COVID-19 s cieľom zaistiť riadne a včasné zavedenie vakcín, pričom treba brať do úvahy požadované kapacity vakcinačných pracovísk, potrebu jednoduchého, cenovo dostupného alebo v ideálnom prípade bezplatného prístupu pre obyvateľstvo, dopravné a skladovacie kapacity a nevyhnutnosť informovania občanov o prínosoch, rizikách a význame vakcín proti COVID-19. Keďže celkový počet dávok vakcíny bude v počiatočných fázach zavádzania a pred rozšírením výroby obmedzený, v danom oznámení sa uvádzajú aj príklady prioritných skupín, na ktoré by sa očkovanie malo zamerať najskôr. Členské štáty si vymieňajú poznatky a skúsenosti a informujú o vypracovaní štátnych stratégií očkovania vrátane vymedzenia skupín obyvateľstva a komunít, ktoré budú pri očkovaní proti COVID-19 prioritné. Medzi prioritné cieľové skupiny, ktoré členské štáty uviedli, patria seniori, zdravotnícki pracovníci, personál iných než zdravotníckych základných verejných služieb, dopravný personál, osoby s chronickými chorobami, osoby so zdravotným postihnutím a pracovníci sociálnej starostlivosti. Veľká väčšina členských štátov, ktoré informovali o súčasnom stave svojich stratégií očkovania, plánuje ponúkať očkovanie proti COVID-19 bezplatne a niektoré z nich budú využívať vakcinačné zariadenia na celom svojom území, aby sa očkovacie látky dostali aj k obyvateľstvu vo vidieckych oblastiach alebo k skupinám, ktoré majú ťažkosti s prístupom k vakcinačným službám alebo zariadeniam.