SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 22. 7. 2009 
SEK(2009) 1053 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE, 
sprevádzajúci  
 
OZNÁMENIE KOMISIE 
 
Budúci právny rámec hospodárskej sú ťaže pre odvetvie motorových vozidiel 
  
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
 
 
{KOM(2009) 388 kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1052}  
SK 2   SK Zhrnutie 
1. KONTEXT  
1. Výrobcovia motorových vozidiel vä čšinou distribuujú svoje výrobky a zabezpe čujú 
údržbu a opravu svojich výrobkov prostredníct vom sietí autorizovaných predajcov 
alebo opravovní na základe súborov podobných vertikálnych dohôd, ktoré si môžu 
vyžadova ť posúdenie pod ľa článku 81. Nariadenia o skupinových výnimkách 
vytvárajú „bezpe čné zóny“ pre kategórie dohôd, na ktoré sa vz ťahuje zákaz 
v článku 81 ods. 1, v dôsledku čoho nie sú zmluvné strany povinné skúma ť, či sa 
na tieto dohody môže uplatni ť výnimka pod ľa článku 81 ods. 3. Prispievajú tiež 
ku konzistentnému uplat ňovaniu pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej sú ťaže. 
2. „PREČO“ – PROBLÉM , KTORÝ TREBA RIEŠI Ť 
2. Na dohody o distribúcii motorových voz idiel a popredajnom servise sa vz ťahuje 
nariadenie o skupinových výnimkách  pre toto odvetvie (ES) č. 1400/2002, ktorého 
platnosť sa skončí 31. mája 2010. Komisia teraz musí zauja ť stanovisko k tomu, aký 
právny rámec by mal plati ť pre vertikálne dohody v tomto odvetví po uvedenom 
dátume. 
3. Takmer všetky zú častnené strany súhlasia s tým, že pretrváva potreba nariadenia 
o skupinových výnimkách, či už všeobecných alebo pre da né odvetvie, pretože im to 
umožňuje uzatvára ť dohody, o ktorých môžu predpoklada ť, že sú v súlade 
s právnymi predpismi EÚ o hospodárskej sú ťaži. 
4. Správa o hodnotení vplyvu berie do úva hy vývoj na trhu odvtedy, ako nadobudlo 
účinnosť súčasné nariadenie, pri čom zohľadňuje najmä sú časnú krízu. Ukazuje sa, že 
podmienky na trhoch predaja vozidiel sa líšia od podmienok na trhoch popredajných 
služieb. Trhy predaja vozidiel sa vyzna čujú silnou konkurenciou, kým na trhoch 
popredajných služieb jestvujú prekážky ú činnej hospodárskej sú ťaži, ktoré môžu 
pôsobiť proti záujmom spotrebite ľov. Aby sa zlepšila efektívnos ť dodávate ľského 
reťazca, odvetvie by malo požíva ť výhody vyplávajúce zo skupinovej výnimky, 
v rámci ktorej by sa zoh ľadnili odlišné podmienky na uvedených dvoch trhoch. 
3. „ČO“– CIELE POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚ ŤAŽE V  TOMTO SEKTORE  
5. Všeobecným cie ľom politiky, ktorú Komisia uplat ňuje voči vertikálnym dohodám, je 
v súlade s článkom 83 ods. 2 písm. b_ Zmluvy o ES zabezpe čiť účinný dohľad nad 
trhmi pri sú časnom zjednodušení správnej kontroly a znížení nákladov 
vynakladaných firmami na ú čely dodržiavania predpisov.  
6. Pokiaľ ide o účinný trhový doh ľad, v správe o hodnotení vplyvu sa uvádza, že 
osobitné ciele týkajúce sa nariadenia (ES) č. 1400/2002 zostávajú platné. Tie sa dajú 
zhrnúť takto: 
• predchádza ť vylúčeniu konkuren čných výrobcov vozidiel a zabezpe čiť ich 
prístup na trh; 
SK 3   SK • zabezpečiť hospodársku sú ťaž medzi predajcami tej istej zna čky; 
• umožniť nezávislým opravovniam ú činne konkurova ť sieťam autorizovaných 
opravovní výrobcu zabezpe čením nedeformovaného pr ístupu k technickým 
informáciám o opravách, ako aj k originálnym náhradným dielom a náhradným dielom zodpovedajúcej kvality pre všetky subj ekty na trhu popredajných služieb;  
• chrániť hospodársku sú ťaž medzi autorizovanými opravov ňami zabezpe čením 
prístupu k sie ťam výrobcu na základe kvalitatívnych štandardov;  
• chrániť hospodársku sú ťaž na trhoch s náhradnými dielmi predchádzaním 
obmedzeniam, ktoré brán ia prístupu výrobcov náhr adných dielov na trh 
popredajných služieb;  
• zachovať odrádzajúci ú činok článku 81 tak, aby výrobcovia nevyužívali 
skupinovú výnimku na potlá čanie nezávislého správania autorizovaných 
predajcov a opravovní, ktoré podporuje hospodársku sú ťaž.  
7. Každá politická možnos ť by mala skupinovo vy ňať iba tie dohody, ktoré sp ĺňajú 
štyri podmienky článku 81 ods. 3, pri čom by sa mali zoh ľadniť vyššie uvedené 
osobitné ciele. Zárove ň by sa rozsah „bezpe čnej zóny“ nemal zúži ť do takej miery, 
aby sa administratívne náklady orgánov pr esadzovania práva a náklady firiem na 
zabezpečenie dodržiavania predpisov nepr imerane zvýšili z dôvodu potreby 
jednotlivo posudzova ť dohody, v prípade ktorých ni e je pravdepodobný žiadny 
výsledný ú činok narušenia hospodárskej sú ťaže. 
4. MOŽNÉ POLITIKY − „AKO“ 
8. Hodnotenie vplyvu neuvažuje o možnostiach, ktoré by bu ď zhoršili nedostatky 
súčasného režimu alebo by neboli v súlade s článkom 83 ods. 2 písm. b). Preto sa 
v ňom neposudzuje možný vplyv detailnejšej  skupinovej výnimky, ktorá by bránila 
rôznorodosti predajných formát ov, výraznejšie by sa oddiali la od všeobecnej politiky 
v oblasti vertikálnych obmedzení, neoprávnene by za ťažila výrobcov áut a viedla by 
k zvýšeniu nákladov firiem vynakladaných na ú čely dodržiavania predpisov. 
Neuvažuje ani o tom, že by neexistova lo žiadne nariadenie o skupinových 
výnimkách, ktoré by sa vz ťahovalo na odvetvie motorových vozidiel. Táto možnos ť 
sa zdá by ť prima facie  nevhodná z dôvodu existencie viac ako 120 000 vertikálnych 
dohôd o distribúcii motorových vozidiel a popredajných službách, ktoré by inak 
museli strany jednotlivo posudzova ť. 
9. Komisia sa namiesto toho zamerala na štyri možné politiky, ktorých sú časťou je 
prijatie nariadenia o skupinovej výnimke pre všet ky typy vertikálnych dohôd 
o distribúcii motorových vozidiel a popredajný ch službách. V rámci týchto politík je 
kritériom pre požívanie výhod zo skupinovej výnimky neprekro čenie stanovenej 
hranice pre podiel (podiely) na trhu, čím sa zoh ľadňuje vplyv strán na trhu. 
10. Vo všetkých štyroch možnostiach by výnimka neplatila pre dohody obsahujúce 
niektoré závažné obmedzenia (t. j. stanovenie cien pre prípad ďalšieho predaja, 
obmedzenia pasívneho predaja na územ ia alebo skupinám zákazníkov, ktoré sú 
pridelené iným distribútorom, obmed zenia aktívneho a/alebo pasívneho predaja 
konečným používate ľom na trhoch, na ktorých sa využíva selektívna distribúcia, 
SK 4   SK obmedzenia práva dodávate ľov originálnych zariadení predáva ť náhradné diely 
nezávislým opravovniam). Obsahom všetkých štyroch možných politík by tiež bolo 
stanovenie osobitných podmienok, na zákla de ktorých by boli z požívania výhod 
vyplývajúcich zo skupinovej výnimky vylú čené záväzky na ú čely zákazu 
konkurencie trvajúce viac ako pä ť rokov, záväzky, ktoré bránia autorizovaným 
distribútorom predáva ť výrobky ur čitých dodávate ľov, ako aj niektoré záväzky, 
ktorých ú čelom je zákaz konkurencie po skon čení obdobia platnosti zmluvy..  
11. Tieto štyri možnosti sa však líšia nieko ľkými spôsobmi. 
12. Možnosť 1 je pokra čovaním status quo  a je obzvláš ť tvrdá, pokia ľ ide o primárny 
trh. Jej sú časťou by boli osobitné ustanovenia pre dané odvetvie, ktoré by od ňali 
výhody z výnimky záväzkom obmedzujúcim schopnos ť predajcov uzatvára ť 
subdodávate ľské zmluvy na služby opráv; záv äzkom predaja iba jednej zna čky, bez 
ohľadu na ich trvanie, brániacim predajcom v predaji maximálne troch 
konkuren čných zna čiek v tej istej predajni; záväzkom obmedzujúcim schopnos ť 
predajcov vytvori ť ďalšie predajne alebo presunú ť svoj predaj k iným predajcom 
v rámci tej istej siet e, nedodržiavaniu ur čitých minimálnych dôb trvania zmlúv 
a/alebo minimálnych výpovedných lehôt a záväzku ustanovi ť arbitráž.  
13. V rámci možnosti 1 by sa udelila ve ľmi široká výnimka pre trh popredajných služieb, 
ktorá by sa vz ťahovala na kvalitatívne selektívne distribu čné systémy, bez oh ľadu 
na trhový podiel strán. Všetky takéto dohody ovplyv ňujúce hospodársku sú ťaž 
na trhu popredajných služieb by sa považovali za zákonné, ak by neobsahovali obmedzenia uvedené na „ čiernej listine“ (napr. postupy obmedzujúce prístup 
nezávislých opravovní k technickým informáciám, obmedzenia schopnosti dodávateľov originálnych zariadení predáva ť náhradné diely neautorizovaným 
opravovniam, obmedzenia schopnosti autorizovaných opravovní predáva ť diely 
nezávislým opravovniam, záväzky nútiace au torizované opravovne tiež predáva ť 
nové vozidlá). 
14. Možnosť 2 predpokladá s ukon čenie osobitného režimu pre toto odvetvie 
a uplatnenie všeobecných pravidiel platnýc h pre vertikálne obmedzenia, ktoré sú 
v súčasnosti stanovené v nariadení (ES) č. 2790/1999. Hoci sú časný návrh
1 nového 
nariadenia zachováva vä čšinu ustanovení nariadenia (ES) č. 2790/1999, vrátane 
všetkých piatich obmedzení pod ľa predmetu, zavádza nieko ľko zlepšení (vrátane 
30 % hranice, ktorá tiež platí pre trh ový podiel kupujúceho, a osobitných usmernení 
pre elektronický obchod), ktoré by podstatne nezmenili analýzu možnosti 2. 
15. Možnosť 2 by odzrkad ľovala prístup, že vertikálne  obmedzenia môžu vies ť 
k poškodeniu spotrebite ľov iba za istých okolností, najmä ke ď je hospodárska sú ťaž 
medzi zna čkami na príslušnom trhu slabá, prekážky vstupu sú vysoké a zmluvné 
strany majú zna čný vplyv na trhu. Pr eto by znamenala mene j tvrdý prístup, pokia ľ 
ide o silno konkuren čný primárny trh. Napríklad záväzky nekonkurovania by boli 
vyňaté iba vtedy, ak by trvali dlhšie než pä ť rokov a bránili by predajcom predáva ť 
druhú zna čku. Všetky problémy súvisiace s vylú čením by sa tiež mohli rieši ť 
odňatím výhody blokovej výnimky.  
                                                 
1 Predbežný návrh, ktorý prijala Komisia 8. júla 2009. 
SK 5   SK 16. Výnimka by sa vz ťahovala na zmluvné ustanovenia o umiestnení a na otázky 
spravodlivého charakteru zmluvných vz ťahov by sa nevz ťahovali ďalšie podmienky. 
17. Na trhoch opráv a distribúcie náhra dných dielov majú siete výrobcov vä čšinou 
na jednotnom trhu podiel výrazne nad hran icou 30 % uvedenou v možnosti 2. To by 
znamenalo, že by orgány pre hospodársku sú ťaž mohli prešetrova ť väčší počet 
postupov potenciálne narúšajúcich hospodársku sú ťaž (vrátane postupov 
obmedzujúcich prístup nezávislých subj ektov k technickým informáciám alebo 
originálnym náhradným dielom a/alebo ná hradným dielom zodpovedajúcej kvality). 
Nepostupovalo by sa „pod ľa cieľa“ (t. j. na základe zoznamu závažných porušení), 
ale skôr „pod ľa účinku“ (t. j. požadoval by sa empirický dôkaz o skuto čnom alebo 
potenciálnom poškodzovaní spotrebite ľov).  
18. Možnosť 3 vychádza z možnosti 2, ale zárove ň zahŕňa osobitné usmernenia, 
v ktorých by sa ozrejmilo, ako sa na toto odvetvie uplat ňujú všeobecné pravidlá. 
Usmernenia by boli venované obmedzujúcim postupom ovplyv ňujúcim hospodársku 
súťaž na trhoch opráv a distribúcie  náhradných dielov (napr. dostupnos ť technických 
informácií o opravách pre nezávislé subjekty, prístup k autorizovaným opravárenským sie ťam, prístup ku konkuren čným značkám náhradných dielov), ale 
obsahovali by tiež ur čité objasnenia, pokia ľ ide o primárny trh.  
19. Možnosť 4 tiež vychádza z možnosti 2, ale zah ŕňa prijatie užšie zameranej 
skupinovej výnimky pre dané odvetvie, kt orá by obsahovala všetky ustanovenia 
o závažných porušeniach zamerané na ochranu hospodárskej sú ťaže na trhu 
popredajných služieb, ktoré sú v sú č
asnosti ustanovené v nariadení (ES) 
č. 1400/2002.  
20. Možnosti 2 až 4 sa v podstate lí šia od možnosti 1 v tom, že zoh ľadňujú existenciu 
rozdielnych podmienok hospodárskej sú ťaže na primárnom trhu a trhu popredajných 
služieb. Preto obsahujú a) me nej reštriktívny prístup, pokia ľ ide o výnimku dohôd 
na silno konkuren čnom primárnom trhu a b) užšiu výnimku na trhoch popredajných 
služieb prostredníctvom st anovenia 30 % hranice pr e podiel na jednotnom trhu. 
5. ANALÝZA VPLYVU  
21. Každá možnos ť sa preskúmala pod ľa štyroch skupín kritérií. Prvá sa vz ťahuje 
na osobitné ciele politiky uvedené vyššie v odseku 3 a meria schopnos ť danej 
možnosti zabezpe čiť účinnú ochranu hospodárskej sú ťaže.  
22. Druhá skupina hospodárskych kritérií zis ťuje vplyv každej možnosti vo vz ťahu 
i) k predvídate ľným nákladom firiem na dodrži avanie predpisov, ii) k výškam 
investícií MSP a prístupu k financiám,  iii) ku konkurencieschopnosti európskeho 
automobilového priemyslu a iv) k výhodám pre spotrebite ľov a domácnosti.  
23. Tretia skupina kritéri í je navrhnutá s cie ľom posúdi ť pravdepodobný vplyv možností 
na verejnú správu, pokia ľ ide o i) využívanie zdrojov na presadzovanie a ii) dôsledky 
na rozpočet EÚ.  
24. Posledná skupina zoh ľadňuje potenciálny vplyv každej možnosti na i) zamestnanos ť 
a kvalitu pracovných miest, ii) verejnú bezpe čnosť a iii) zdravie a životné prostredie.  
SK 6   SK 25. Očakávaný vplyv sa posudzoval hlavne z kvalitatívneho h ľadiska, pri čom možnosti 2 
až 4 získali hodnotenie od mínus tri do pl us tri pre každé kritérium, pri čom 
referenčným bodom bol základný scenár (možnos ť 1). Použilo sa tiež váženie 
na zohľadnenie dôležitosti každého kritéria. 
6. ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVOV  
26. Hlavné zistenia správy o hodnotení vplyvu sa dajú zhrnú ť takto: 
6.1. Hospodárske vplyvy: kritériá súvisiace s ochranou ú činnej hospodárskej 
súťaže 
27. Možnosti 3 a 4 by boli oproti možnosti 1 le pšie v riešení problémov hospodárskej 
súťaže, kým možnos ť 2 by situáciu zhoršila. 
28. Konkrétne, možnos ť 1 a možnos ť 3 majú také isté hodnotenie, pokia ľ ide o cie ľ 
ochrany hospodárskej sú ťaže na primárnom trhu na predaj nových motorových 
vozidiel, pri čom možnos ť 1 má miernu výhodu v ďaka svojmu osobitnému riešeniu 
záväzkov predaja jednej zna čky, avšak mierne zaostáva, pokia ľ ide o inovácie 
a rôznorodos ť formátov distribúcie. Možnosti 2 a 4 sa ukazujú slabšie najmä 
z dôvodu nižšej právnej istoty pri rieš ení niektorých obmedzení súbežného 
obchodovania. 
29. Možnosti 3 a 4 by zlepšili sú časnú úrove ň ochrany hospodárskej sú ťaže na trhoch 
popredajných služieb tým, že by umožn ili cielenejšie presadzovanie, pokia ľ ide 
o niektoré postupy s rizikom vylú čenia nezávislých oprav ovní (napr. zneužívanie 
záruk výrobcami vozidiel), pri čom by ponúkala stálu ochranu pred postupmi 
obmedzujúcimi prístup nezávislých subjektov k technickým informáciám. Možnosť 4 má lepšie hodnotenie než možnos ť 3, pokiaľ ide o ochranu hospodárskej 
súťaže na trhoch s náhradnými dielmi. Možnos ť 2 naopak poskytuje menšiu právnu 
istotu, pokia ľ ide o to, ako budú pravidlá hospodárskej sú ťaže presadzované 
v prípade obmedzení prístupu k sie ťam autorizovaných opravovní a obmedzení 
dodávania konkuren čných náhradných dielov. 
6.2. Ď
alšie hospodárske vplyvy 
30. Možnosti 2 až 4 sú lepš ie než základná možnos ť, pokiaľ ide o ďalšie hospodárske 
vplyvy, pri čom možnos ť 2 trochu zaostáva za možnos ťami 3 – 4.  
31. Možnosť 3 má najlepší výsledok, pokia ľ ide o vplyvy na MSP a náklady firiem 
na dodržiavanie predpisov. Uplatnením všeobecných pravidiel, ktoré sú ove ľa 
jednoduchšie než pravidlá obsiahnuté v nariadení (ES) č. 1400/2002, by sa 
možnosťou 2 znížilo riziko, že firmám by vznikali zbyto čné náklady z dôvodu 
nedostato čného alebo nadmerného dodrži avania predpisov. Možnos ť 3 by bola oproti 
možnosti 2 lepšia v tom, že by firmám poskytla usmernenia o tom, kde sa nachádzajú hranice „bezpe čnej zóny“, čím by sa znížili náklady na právne spory a náklady 
z dôvodu pochybení. Možnos ť 4 by sa umiestnila medzi možnos ťami 2 a 3, pretože, 
hoci by sa komplikované ustanovenia pre pr imárny trh neprebrali, v istej miere by 
chýbala právna istota. Aj náklady na právne spory a náklady z dôvodu pochybení by 
sa znížili na mieru porovnate ľnú s možnos ťou 3.  
SK 7   SK 32. Žiadna z týchto možností by významne neovplyvnila pozíciu MSP alebo podporu 
podnikavosti. Možnosti 3 a 4 by mali pozitívny vplyv, pokia ľ ide o prístup 
k základným vstupom, ako náhradné di ely a technické informácie. Možnos ť 3 by 
riešila nové otázky, ktoré môžu ma ť vplyv na nezávislé opravovne vo ve ľkosti MSP, 
ako napríklad zneužívanie záruk výrobcami automobilov, pri čom možnos ť 4 je 
o niečo lepšia v oblasti zlepšenia prístupu k náhradným dielom. 
33. Ak by sa v ďaka možnostiam 2 až 4 zabezpe čil pružnejší režim, mohla by využíva ť 
skupinovú výnimku širšia škála distribu čných dohôd, čím by výrobcovia získali viac 
priestoru na prispôsobenie sa premenli vým hospodárskym podmienkam a posilnenie 
celkovej konkurencieschopnosti auto mobilového priemyslu EÚ. 
34. Možnosti 2 až 4 by pravdepodobne n ezvýšili prekážky vstupu na trh 
pre konkuren čných výrobcov. Predaj viacerých zna čiek v predajni by tiež priniesol 
pre spotrebite ľov zanedbate ľné výhody. Možnosti 2 až 4 by zvýšili možnosti výberu 
opravovní pre spotrebite ľov, pretože by Komisii u ľahčili preskúma ť postupy, 
pri ktorých by bolo riziko vylú čenia nezávislých opravovní. Možnos ť 4 by oproti 
možnostiam 2 a 3 bola lepšia v tom, že by obsahovala ustanovenia o závažných 
porušeniach, ktoré by umož ňovali autorizovaným opravovniam ponúknu ť 
spotrebite ľom výber náhradných dielov.  
6.3. Vplyv na verejnú správu 
35. Možnosti 2 až 4 majú lepšie hodnotenie než základná možnos ť, pokiaľ ide o verejnú 
správu, pretože by umož ňovali lepšie zameranie zdrojov na najvážnejšie porušenia 
pravidiel EÚ pre hospodársku sú ťaž.  
36. Najlepšie hodnotenie má možnos ť 3, pretože v usmerneniach by sa predišlo 
nejasnostiam, ako by sa niektoré otázky šp ecifické pre sektor motorových vozidiel 
riešili v rámci všeobecn ých pravidiel. Možnos ť 4 by tiež mala mierne lepší vplyv než 
základný scenár, pretože by umož ňovala Komisii lepšie zamera ť svoje aktivity 
na presadzovanie právnych predpisov na problematickejšie ot ázky trhu popredajných 
služieb.  
37. Možnosti 2 až 4 by nema li žiadny vplyv na rozpo čet Spoločenstva, pretože všetky 
pokuty vyplývajúce z lepšieho presadz ovania právnych pr edpisov by jednoducho 
znížili príspevky členských štátov. 
6.4. Sociálne vplyvy a vplyvy na životné prostredie 
38. Možnosti 3 a 4 by boli lepšie oproti základnému scenáru, pokia ľ ide o sociálne 
a hospodárske vplyvy. Všetky alternatí vy by mali malý vplyv na zamestnanos ť 
z dôvodu slabej väzby medzi zmenami v právnom rámci pre hospodársku sú ťaž 
a akýmiko ľvek možnými zmenami v po čte zamestnancov v sektore predaja 
a popredajného servisu motorových vozidiel. 
39. Predovšetkým u ľahčením prístupu k technickým informáciám by možnosti 3 a 4 
mohli zlepši ť verejnú bezpe čnosť a pomôcť pri obmedzovaní zne čisťovania. 
SK 8   SK 7. UPREDNOST ŇOVANÁ MOŽNOS Ť 
40. Hodnotenie vplyvu ukazuje, že možnos ť 3 má najvä čší potenciál pre dosiahnutie 
stanovených cie ľov a vyzerá ako možnos ť, ktorá dokáže najlepšie splni ť všeobecný 
cieľ vytvorenia rovnováhy medzi ú činným doh ľadom nad trhmi a potrebou 
zjednoduši ť správnu kontrolu a minimalizova ť náklady na zabezpe čenie 
dodržiavania predpisov. Najlepšie sp ĺňa tiež ciele pre dané odvetvie a má 
najpriaznivejší vplyv, pokia ľ ide o súbor ďalších kritérií vplyvu. Možnos ť 4 je však 
pomerne blízko k možnosti 3, pokia ľ ide o celkové hodnotenie, a preto nie je možné 
definitívne konštatova ť, že by možnos ť 3 mala lepší vplyv než možnos ť 4. Obidve 
možnosti by mali pre hospodársku sú ťaž, a nakoniec aj pre spotrebite ľov, pozitívne 
dôsledky. 
8. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
41. Po prijatí oznámenia stanovujúceho zákla dné smerovanie pre budúci režim právnych 
predpisov pre hospodársku sú ťaž, platný pre sektor motorových vozidiel, bude 
Komisia pokra čovať v konzulta čnom procese so súkromnými a inštitucionálnymi 
zúčastnenými stranami a s odborníkmi z prax e, a potom vypracuje právny rámec.