SK Úradný vestník Európskej únie C 316/2

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2006/C 316/02)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť námietku voči žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Námietky musia byť Komisii doručené do šiestich mesiacov odo dňa uverejnenia.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o zmenu a doplnenie v súlade s článkom 9 a článkom 17 ods. 2

„MÜNCHENER BIER“

ES č. DE/PGI/117/0516

CHOP ( ) CHZO ( X )

Žiadaná(-é) zmena(-y) a doplnenie(-ia):

Názov (názvy) v špecifikácii:

Názov výrobku Opis výrobku Zemepisná oblasť Dôkaz o pôvode Metóda výroby Prepojenie Označovanie Vnútroštátne požiadavky

Zmena(-y) a doplnenie(-ia):

Opis:

Predmetom žiadosti je oprava chýb, ktoré vznikli počas zjednodušeného registračného konania. V roku 1997 bolo potrebné v čo najkratšom čase dodatočne odovzdať žiadosť. Pritom došlo k chybám, ktoré sa zistili až teraz. Pri týchto opravách nejde z pivovarnícko-technického hľadiska o žiadne podstatné zmeny. Podľa informácie odborníkov priemerný spotrebiteľ zmyslami nezaznamená korekcie spojené s opravou.

Celkove sa vyskytlo, resp. sa zistilo 6 chýb.

Pri druhu „Hefeweizen“ ide pri farbe o internú chybu pri prenose zo strany samotného žiadateľa, ku ktorej došlo pri zhrnutí žiadosti.

Pri druhoch „Export hell, Export dunkel, Bockbier a Oktoberfestbier“ ide pri hodnotách horkosti a zároveň pri druhu „Export dunkel“ v súvislosti s farbou o chyby pri sprostredkovaní zo strany členov žiadateľa. Cieľom tejto žiadosti je oprava vzniknutých chýb.

Preto žiadame o tieto zmeny v žiadosti zapísaného označenia „Münchener Bier“:

a) : „Export Hell“ zmena jednotiek horkých látok (EBU): : zo 17,0 – 26,0 jednotiek na 15,0 – 26,0 jednotiek b) : „Export Dunkel“ zmena jednotiek horkých látok (EBU): : z 18,0 – 24,0 jednotiek na 15,0 – 24,0 jednotiek ako aj zmena jednotiek farby (EBC): : zo 42,0 – 55,0 jednotiek na 42,0 < 60,0 jednotiek c) : „Hefeweizen Hell“ zmena jednotiek farby (EBC): : z 11,0 – 16,0 jednotiek na 11,0 – 20,0 jednotiek d) : „Bockbier“ zmena jednotiek horkých látok (EBU): : z 21,0 – 32,5 jednotiek na 18,0 – 32,5 jednotiek e) : „Oktoberfestbier“ zmena jednotiek horkých látok (EBU): : z 18,0 – 28,0 jednotiek na 16,0 – 28,0 jednotiek

Dôkaz o pôvode:

V súlade s článkom 2 v spojitosti s článkom 1 nariadenia (ES) č. 383/2004 sa uvádzajú všetky dôležité podmienky výroby a distribúcie. To zahŕňa spätnú sledovateľnosť príslušného výrobku od spotrebiteľa k výrobcovi a prípadne i ďalej. Okrem toho je spätná sledovateľnosť už legislatívne upravená (článok 18 „vysledovateľnosť“ nariadenia (ES) č. 178/2002).

Uvedené sa v danom prípade vzťahuje aj na vodu použitú na varenie piva.

Preto sa žiadosť týka doplnenia tohto textu v špecifikácii:

„Dôkaz o pôvode piva Münchener Bier ako piva pochádzajúceho z Mníchova sa uvádza prostredníctvom výrobnej dávky (označenia šarža) a/alebo minimálnym dátumom trvanlivosti vytlačeným na etikete v súvislosti s dokumentáciou, ktorú vedú individuálne členské pivovary. Dodacie listy, varné knihy, elektronické výkazy údajov a pod. dopĺňajú túto skutočnosť v rámci individuálnych interných systémov pivovarov. Na základe článku 18 ‚vysledovateľnosti’ nariadenia (ES) č. 178/2002, ktorý je účinný od 1. januára 2005, došlo k čiastočnej modernizácii už dostatočných interných systémov. Odpovede na žiadosti zo strany spotrebiteľov a/alebo orgánov o skutočnom pôvode je možné vďaka tomu poskytnúť ešte rýchlejšie. Najmä prostredníctvom meracích zariadení (vrátane induktívnych meračov prietoku), z ktorých sa niektoré nachádzajú priamo nad hlavami studní, a takisto prostredníctvom špeciálnych nádrží a/alebo potrubných systémov, ako aj výpočtov vierohodnosti je možné kedykoľvek dokázať, že mníchovská voda uvedená v bode 4.5 sa pri výrobe piva skutočne použila“.

Označovanie

Názvy „Münchener Bier“ a „Münchner Bier“ sa líšia výlučne v písmene „e“, ktoré nasleduje po skupine písmen „Münch..“. V uvedenom prípade ide o mníchovskú resp. bavorskú jazykovú osobitosť, ktorá s obľubou „prehĺta“ písmeno „e“ v určitých slovách, a to foneticky resp. v písomnej forme. Význam slova však zostáva rovnaký. Najmä v danom prípade sa chápe ten istý výrobok a „prehĺtanie“ písmena „e“ teda nemá na to žiaden vplyv, rovnako nemá vplyv na pôvod. V Bavorsku sa pod pojmom „münchnerisch“ chápe to isté ako pod pojmom „münchenerisch“. Okrem toho by toto malo platiť minimálne pre celú Európu. Preto sa žiada o sformulovanie bodu 4.8 takto:

„Označovanie piva je ustanovené na označenie výrobku ‚Münchener Bier’, resp. ‚Münchner Bier’ v spojitosti s druhom piva uvedeným v bode 4.2“.

AKTUALIZOVANÉ ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„MÜNCHENER BIER“

ES č. DE/PGI/117/0516/24.04.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Toto stručné zhrnutie bolo vypracované len na informatívny účel. Všetky podrobné informácie môžu zainteresované strany získať zo špecifikácií výrobkov v úplnom znení od vnútroštátnych orgánov uvedených v časti 1 alebo od Európskej komisie (1).

1. Príslušné oddelenie v členskom štáte:

Názov: Bundesministerium der Justiz Adresa: Mohrenstraße 37, D-11015 Berlin Tel.: (49-30) 20 25 70 (priama voľba: (49-30) 20 25 93 28) Fax: 030/20 25 — 95 25 e-mail: Matzner-An@bmj.bund.de

2. Skupina:

Názov: Verein Münchener Brauereien e.V. Adresa: Oskar-von-Miller-Ring 1, D-80333 München Tel.: 089/28 86 31 Fax: 089/28 39 57 e-mail: newrzella.vmb-wv-vba@gmx.de Zloženie: Výrobcovia /spracovatelia ( X ) Iné ( )

3. Druh výrobku:

Trieda 2.1 pivo

4. Špecifikácia (zhrnutie požiadaviek podľa článku 4 ods. 2)

4.1 Názov: „Münchener Bier“

4.2 Opis:

Helles

Obsah mladiny v %: 11,4 – 11,9 Obsah alkoholu v % obj.: 4,7 – 5,4 farba (EBC): 5,0 – 8,5 jednotiek horké látky (EBU): 14,0 – 25,0 jednotiek

svetložlté, plavé, lahodné, čisté, mäkké, jemné od príjemné chmeleného, jemne korenistého až po korenisto svieže s príjemnou horkosťou podľa príslušného pivovarníckeho procesu;

Export Hell

Obsah mladiny v %: 12,5 – 12,8 Obsah alkoholu v % obj.: 5,5 – 6,0 farba (EBC): 5,5 – 7,5 jednotiek horké látky (EBU): 15,0 – 26,0 jednotiek

svetložlté, skvele zvrchu kvasené, plné, od jemného, oblého mäkkého po silno korenisté, čiastočne mierne chmelené, čiastočne mierne horké;

Export Dunkel

Obsah mladiny v %: 12,5 – 13,7 Obsah alkoholu v % obj.: 5,0 – 5,9 farba (EBC): 42,0 – < 60,0 jednotiek horké látky (EBU): 15,0 – 24,0 jednotiek

Plné, mäkké, sladovo aromatické až silné, čiastočne dominuje mníchovský slad;

Pils

Obsah mladiny v %: 11,5 – 12,5 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,8 farba (EBC): 5,5 – 7,0 jednotiek horké látky (EBU): 30,0 – 38,0 jednotiek

jemne horké, jemná chmeľová horkosť, dôrazná chmeľová chuť až aróma, štíhla línia, elegantné, recentné;

Leichtes Weißbier

Obsah mladiny v %: 7,7 – 8,4 Obsah alkoholu v % obj.: 2,8 – 3,2 farba (EBC): 11,0 – 13,0 jednotiek horké látky (EBU): 13,0 – 15,0 jednotiek

osviežujúce, šumivé, rezké, zakalené, typická chuť zvrchu kvaseného bieleho piva;

Kristall Weizen

Obsah mladiny v %: 11,5 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,5 farba (EBC): 7,5 – 12,5 jednotiek horké látky (EBU): 12,0 – 16,0 jednotiek

šumivé, veľmi rezké, jasne filtrované, číre, recentné, nádych zvrchu kvaseného, typické zvrchu kvasené;

Hefeweizen Hell

Obsah mladiny v %: 11,4 – 12,6 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,5 farba (EBC): 11,0 – 20,0 jednotiek horké látky (EBU): 12,0 – 20,0 jednotiek

vysoko kvasené, prirodzene zakalené, typický zvrchu kvasený charakter, rezké, osviežujúce, penivé, recentné, čiastočné kvasnicové, aróma bieleho piva;

Hefeweizen Dunkel

Obsah mladiny v %: 11,6 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,3 farba (EBC): 29,0 – 45,0 Jednotiek horké látky (EBU): 13,0 – 16,0 Jednotiek

prirodzene zakalené, plné, chuť sladovej arómy resp. sladový charakter, nádych, resp. charakter zvrchu kvaseného;

Märzen

Obsah mladiny v %: 13,2 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj.: 5,3 – 6,2 farba (EBC): 8,0 – 32,5 Jednotiek horké látky (EBU): 21,0 – 25,0 Jednotiek

veľmi plné, lahodné, jemné, aromatické starobavorské až sladovo-aromatické, veľmi jemná horkosť;

Bockbier

Obsah mladiny v %: 16,2 – 17,3 Obsah alkoholu v % obj.: 6,2 – 8,1 farba (EBC): 7,5 – 40,0 jednotiek horké látky (EBU): 18,0 – 32,5 jednotiek

vysoko kvasené, od oblého, plného, lahodného, mäkkého, aromatického po jemne chmelené, mierne horké až po dobre chmelené a čiastočne s korenistým charakterom;

Doppelbock

Obsah mladiny v %: 18,2 – 18,7 Obsah alkoholu v % obj.: 7,2 – 7,7 farba (EBC): 44,0 – 75,0 jednotiek horké látky (EBU): 18,0 – 28,0 jednotiek

silné, intenzívne, korenisté, obsažné, sladovo-aromatická chuť;

Leichtbier

Obsah mladiny v %: 7,5 – 7,7 Obsah alkoholu v % obj.: 2,7 – 3,2 farba (EBC): 5,5 – 7,0 jednotiek horké látky (EBU): 24,0 – 26,5 jednotiek

jemne horká ušľachtilá chuť;

Diät Pils

Obsah mladiny v %: 8,5 – 9,3 Obsah alkoholu v % obj.: 4,3 – 4,9 farba (EBC): 5,0 – 6,5 jednotiek horké látky (EBU): 26,0 – 30,0 jednotiek

nízka hladina uhľohydrátov, jemne horké, suchá chuť;

Schwarz-Bier

Obsah mladiny v %: 11,3 Obsah alkoholu v % obj.: 4,8 farba (EBC): 70,0 jednotiek horké látky (EBU): 17,0 jednotiek

jemne korenistá sladová aróma;

ICE-Bier

Obsah mladiny v %: 11,2 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 farba (EBC): 6,5 jednotiek horké látky (EBU): 20,0 jednotiek

harmonické, oblé, plné;

Nähr-/Malzbier

Obsah mladiny v %: 12,3 – 12,7 Obsah alkoholu v % obj.: 0,0 – 1,2 farba (EBC): 65,0 – 90,0 jednotiek horké látky (EBU): 8,0 – 15,0 jednotiek

nízky obsah alkoholu, veľmi jemne kvasené, sladové, korenisté, veľmi slabo chmelené;

Oktoberfestbier

Obsah mladiny v %: 13,6 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj.: 5,3 – 6,6 farba (EBC): 6,0 – 28,0 jednotiek horké látky (EBU): 16,0 – 28,0 jednotiek

svetlé, zlatá, jantárová alebo tmavá farba, od plného, veľmi oblého, mäkkého alebo sladovo-aromatického až po jemne chmelené s veľmi jemnou horkosťou alebo silnou, mierne sladkou chuťou.

4.3 Zemepisná oblasť: Územie mesta Mníchov.

4.4 Dôkaz o pôvode: Dôkaz o pôvode mníchovského piva ako piva pochádzajúceho z Mníchova sa uvádza prostredníctvom výrobnej dávky (označenia šarže) a/alebo minimálnym dátumom trvanlivosti vytlačeným na etikete v súvislosti s dokumentáciou, ktorú vedú individuálne členské pivovary. Túto skutočnosť dopĺňajú v rámci interných systémov jednotlivých pivovarov dodacie listy, varné knihy, elektronické výkazy dát a pod.

Na základe článku 18 o „vysledovateľnosti“ nariadenia (ES) č. 178/2002, ktoré je účinné od 1. januára 2005, došlo k čiastočnej modernizácii už dostatočných interných systémov. Vďaka tomu je možné poskytnúť ešte rýchlejšie odpovede na žiadosti o skutočnom pôvode zo strany spotrebiteľov a/alebo orgánov.

Najmä prostredníctvom meracích zariadení (vrátane induktívnych meračov prietoku), z ktorých sa niektoré nachádzajú priamo nad ústiami studní, a takisto čiastočne prostredníctvom špeciálnych nádrží a/alebo potrubných systémov, ako aj výpočtov vierohodnosti je možné kedykoľvek dokázať, že mníchovská voda uvedená v bode 4.5 sa pri výrobe piva aj skutočne použila.

4.5 Spôsob výroby: Mníchovské pivo sa vyrába podľa právnych predpisov platných v Mníchove, resp. v Nemecku. Obilný slad sa zošrotuje a následne sa vystiera do špeciálnej mníchovskej vody. Voda používaná mníchovskými pivovarmi pochádza z roviny Münchener Schotterebene, z vlastných hĺbkových studní ležiacich na území mesta Mníchov, ktoré z väčšej časti siahajú až do vrstiev pochádzajúcich z treťohôr. Zmes nazývaná rmut sa pri stálom miešaní zohrieva na rôzne teplotné stupne. Pritom sa aktivujú rôzne enzýmy a zo sladového šrotu sa uvoľňujú inak ťažko rozpustné sladové zložky. Potom sa oddelia rozpustné zložky od nerozpustných takzvaným sciedzaním, ktoré sa uskutočňuje buď usadzovaním, alebo filtráciou. Po sciedzaní sa sladina odvádza do mladinovej alebo aj varnej panvy, kde sa varí približne 1 až 2 hodiny a pridáva sa vybraný chmeľ, dopestovaný prevažne v Bavorsku. Tu sa uvoľňujú arómy a účinné látky chmeľu a vylučujú sa bielkoviny, ktoré by znižovali trvanlivosť i osobitú chuť mníchovského piva. Na konci tohto výrobného kroku sa musí dosiahnuť želaný obsah mladiny. Po oddelení zvyšných pevných častí nachádzajúcich sa v mladine sa ešte horúca mladina ochladzuje a odvádza do kvasných nádrží. Zároveň sa v presných dávkach pridávajú kvasinky zo špeciálnych čistých kultúr. Všetky čisté kultúry pritom pochádzajú z jedinej kvasnicovej bunky, aby všetky kvasnicové bunky, ktoré v rozhodujúcej miere ovplyvňujú chuť piva Münchener Bier, mali absolútne zhodné vlastnosti. Následne po pridaní špeciálnych kvasníc, ktoré sa vetrajú mníchovským vzduchom, dochádza k zakvaseniu mladiny, ktoré trvá približne 4 až 8 dní. Kvasnice pritom premenia uvoľnenú maltózu najprirodzenejším spôsobom na asi 1/3 alkoholu a asi 1/3 oxidu uhličitého. Zvyšná tretina zostáva ako zvyškový extrakt v pive a určuje jeho chuť a charakter. Na konci kvasenia je hotové takzvané mladé pivo. Po tom, čo sa od mladého piva oddelili usadené kvasnice dolného, resp. stúpajúce kvasnice vrchného kvasenia, získava pivo dokvasovaním pri nízkej teplote počas obdobia ležania v nádržiach svoju nezameniteľnú chuť a plnú zrelosť. Mladé pivo sa pritom prirodzeným spôsobom obohacuje oxidom uhličitým a dozrieva približne 4 až 11 týždňov kým dosiahne plnú chuťovú zrelosť.

4.6 Prepojenie so zemepisnou oblasťou: Len pivo vyrobené v Mníchove sa môže nazývať Münchener Bier. Spotrebiteľ s týmto názvom spája určité uznanie a očakávanie najvyššej kvality. Označenie Münchener Bier používajú mníchovské pivovary už niekoľko storočí bez akýchkoľvek výhrad z tretej strany. Silná väzba obyvateľstva na Münchener Bier sa zakladá práve v regióne Mníchova na historických súvislostiach, napríklad na mníchovskej pivnej revolúcii.

Dlhú tradíciu dokazuje okrem iného to, že už v urbári vojvodcu Ľudovíta Prísneho z roku 1280 je uvedené, že mníchovskí pivovarníci platili feudálne dávky v peniazoch a naturáliách (pozri „München und sein Bier“, Heckhorn/Wiehr, Mníchov 1989, alebo doktorandskú prácu Dr. Karin Hackel-Stehrovej – v bode 4 -, takisto „Die ‚prewen’ Münchens“, Sedlmayr/Grohsmann, Norimberg 1969, uvedené skrátene). Pozri ďalej „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.“ od Dr. Christine Rädlingerovej, Festschrift 1996). Okrem toho Ríšsky súd uznal vo viacerých rozhodnutiach, naposledy v rozsudku z 13. 11. 1923 – MuW, zväzok 23, s. 152 – právoplatne, že označenie Münchener Bier sa vyvinulo na skutočné označenie pôvodu. Na tomto sa podľa súhlasného názoru v odbornej literatúre nič nezmenilo – pozri: Loschelder/Schnepp „Deutsche geographische Herkunftsangaben“, Kolín 1992, s. 262.f.; Kommentar zum Wettbewerbsrecht, 14. vydanie, Baumbach/Hefermehl § 3 UWG bod 238, Mníchov 1983.

Na základe osobitnej polohy mníchovskej oblasti boli práve pivovary v meste oporou hospodárstva a kultúry. Preto sa spotrebiteľ výrazne identifikuje s domácim pivom Münchener Bier a vychutnáva ho ako miestnu špecialitu. Bilaterálne dohody o ochrane údajov o pôvode, označenia pôvodu a iných geografických názvov, ktoré sú uzatvorené medzi Spolkovou republikou Nemecko a členskými štátmi ES, Francúzskom, Gréckom, Talianskom, Španielskom i Švajčiarskom okrem iného aj pre „Mníchovské pivo“ zohľadňujú túto skutočnosť.

Ďalšie súvisiace podklady sú:

Kommentar zum Lebensmittelrecht od Prof. Dr. W. Zipfel C 100 § 17 bod 228/233 a C 412 predb. bod 30;

Loschelder/Schnepp, „Deutsche geographische Herkunftsangaben“, Kolín 1992, s. 262 nasl., s. 14 a s. 148;

Doktorandská práca Dr. Karin Hackl-Stehrovej, „Unser Bier“

4.7 Kontrolný orgán: Kontrola výrobcov

Kontrola zneužitia:

4.8 Označenie: Označovanie piva je ustanovené na označenie výrobku „Münchener Bier“, resp. „Münchner Bier“ v spojitosti s druhom piva uvedeným v bode 4.2.

4.9 Vnútroštátne požiadavky: Predbežný zákon o pive a príslušné vykonávacie nariadenie.

(1) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, politika kvality poľnohospodárskych výrobkov, B-1049 Brusel.