SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o štatistike zostavovanej podľa nariadenia (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch a jej kvalite /* KOM/2011/0131 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 17.3.2011 KOM(2011) 131 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o štatistike zostavovanej podľa nariadenia (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch a jej kvalite SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o štatistike zostavovanej podľa nariadenia (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch a jej kvalite OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Nariadenie o štatistike o odpadoch 3 1.2. Kvalita údajov v prostredí, kde sa využívajú viaceré metódy 3 1.3. Kontrola kvality 4 2. Časová presnosť a včasnosť 5 3. Úplnosť 5 4. Presnosť údajov 6 4.1. Pokrytie údajov 6 4.2. Členenie podľa hospodárskych sektorov 6 4.3. Klasifikácia odpadov 6 5. Porovnateľnosť 6 5.1. Časová porovnateľnosť 6 5.2. Porovnateľnosť medzi jednotlivými krajinami 6 6. Zaťaženie podnikov 6 7. Revízia nariadenia o štatistike o odpadoch 6 8. Výsledky a prehľad 6 ÚVOD Nariadenie o štatistike o odpadoch V článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2150/2002 Európskeho parlamentu a Rady z 25. novembra 2002 o štatistike o odpadoch[1] sa vyžaduje, aby Komisia každé tri roky predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto nariadenia. Prvá správa boka uverejnená v roku 2008[2]. V časti 7 ods. 3 príloh I a II sa stanovuje, že správy o kvalite predložené členskými štátmi sa majú zahrnúť do správy stanovenej v článku 8. Tieto správy sú k dispozícii na tejto webovej stránke: http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/data_transmission/quality_statistics/2008 V tejto správe sa sumarizuje pokrok od prvého poskytnutia údajov v roku 2006. Správa sa týka 27 členských štátov EÚ a zohľadňuje výsledky posledného poskytnutia údajov v júni 2010. V správe sa tiež opisuje prechod od NACE Rev 1.1 k NACE Rev. 2 a uvádzajú zmeny a očakávané zlepšenia, ktoré budú výsledkom revízie nariadenia o štatistike o odpadoch. V nariadení sa vyžaduje, aby členské štáty EÚ poskytovali údaje každý druhý rok, počínajúc referenčným rokom 2004. V prílohách I a II sa stanovujú požiadavky na štatistiku o vzniku odpadu, úprave odpadu a kapacitách na úpravu odpadu. Výsledky sú rozčlenené podľa kategórií odpadov na základe štatistickej nomenklatúry odpadov (EWC-Stat), ktorá je stanovená v prílohe III k nariadeniu. Kvalita údajov v prostredí, kde sa využívajú viaceré metódy Nariadením (ES) 2150/2002 sa vymedzujú údaje, ktoré sa majú predkladať, a požadovaná kvalita, nepredpisuje sa ním však osobitná metóda na zostavovanie štatistiky o odpadoch, ktorá sa preto zostavuje v prostredí, kde sa využívajú viaceré metódy. To umožňuje členským štátom, aby si zachovali svoje systémy zberu údajov a minimalizovali zmeny potrebné na zabezpečenie súladu s nariadením. Prístup, pri ktorom sa využívajú viaceré metódy, môže však viesť k metodickým rozdielom medzi jednotlivými krajinami, medzi rôznymi súbormi údajov z tej istej krajiny a dokonca v rámci jednotlivých súborov údajov. V dôsledku toho je ťažké zaručiť porovnateľnosť údajov a zabezpečiť vysokú kvalitu údajov. Spôsob, akým sa môže merať kvalita údajov, závisí od použitých metód. Pre rôzne metódy existujú rôzne parametre kvality (napr. variačný koeficient pri výberových zisťovaniach, analýza citlivosti pri modelovaní atď.). Najmä kombinácia metód v rámci súborov údajov spôsobuje, že je ťažké vymedziť ukazovatele pre celkovú kvalitu údajov. V dôsledku toho prístup, pri ktorom sa využívajú viaceré metódy stanovený v nariadení sťažuje hodnotenie kvality údajov a informovanie o nej. Členské štáty vo svojich správach o kvalite opisujú údaje odkazom na prvky kvality, ktoré sa bežne používajú v Európskom štatistickom systéme[3] a ktoré sú stanovené v nariadení (ES) 1445/2005 o kvalite štatistiky odpadov[4]. Kontrola kvality Od prvého poskytnutia údajov v roku 2006 Eurostat stanovil účinný systém kontroly kvality pozostávajúci z dvoch krokov. Prvým krokom je rýchle vyhodnotenie údajov a správ o kvalite a krajinám sa do dvoch mesiacov po uplynutí termínu na zasielanie správ zašle hodnotiaca správa. Druhým krokom je dôkladnejšie overovanie bez stanoveného termínu. Základ rýchleho vyhodnotenia pozostáva z piatich kritérií: - úplnosť súborov údajov; - úplnosť správy o kvalite; - včasnosť; - náležité uplatňovanie definícií a klasifikácií; - uplatňovanie spoľahlivých štatistických metód. V tejto fáze sa overovanie údajov týka hlavne vnútornej ucelenosti nových údajov a vývoja postupom času. Táto analýza sa vykonáva na vysoko súhrnnej úrovni a zameriava na zisťovanie dôležitých zlomov v radoch. Rýchle vyhodnotenie krajiny oceňujú, čo sa odráža na okamžitých reakciách na otázky vznesené v hodnotiacich správach a zabezpečuje včasné uverejnenie údajov. Údaje o krajinách sa uverejňujú v informačnej databáze Eurostatu tri mesiace po uplynutí termínu na poskytnutie údajov. V rámci dôkladného overenia sa údaje analyzujú na podrobnejšej úrovni (napr. podľa hospodárskych sektorov a kategórií odpadu) a porovnávajú sa modely a vývoj v jednotlivých krajinách. Overovacie kontroly zahŕňajú: - porovnania vzniku odpadu v rámci krajiny s hodnotami z predchádzajúcich rokov v prípade každej hospodárskej činnosti s použitím vhodných ukazovateľov; - porovnania údajov v prípade každej hospodárskej činnosti medzi jednotlivými krajinami; - krížové kontroly údajov o odpadoch pochádzajúcich z iných povinností podávať správy, ku ktorým patrí napr. monitorovanie súladu podľa iných právnych predpisov týkajúcich sa odpadov. Potenciálne otázky sa kontrolujú so správami jednotlivých krajín o kvalite a reakciami na rýchle vyhodnotenie a môžu vyústiť do druhého súboru otázok zaslaných príslušným krajinám. ČASOVÁ PRESNOSť A VčASNOSť Údaje a správy o kvalite sa predkladajú do 18 mesiacov po referenčnom roku, t. j. termín predloženia pre referenčný rok 2008 bol 30. jún 2010. Krajiny boli v prípade neúplných údajov alebo chýbajúcich správ o kvalite požiadané, aby čo najskôr poskytli chýbajúce informácie. Dodržanie termínu na predloženie správy za referenčný rok 2008 môže byť v čase vypracovania tejto správy zosumarizované takto: - 19 krajín zaslalo svoje súbory údajov včas; - 4 členské štáty predložili údaje do troch týždňov po termíne, aby mohli byť zohľadnené v prvom kole hodnotenia (Portugalsko, Rakúsko, Francúzsko, Cyprus); - 1 členský štát (Rumunsko) doručil údaje 20. septembra 2010; - 3 členské štáty predložili údaje viac ako 3 mesiace po uplynutí termínu: Taliansko 11. novembra, Grécko 1. decembra a Írsko 21. decembra 2010. Grécko a Írsko vážne meškali s podávaním správ už v predchádzajúcich rokoch. Dá sa povedať, dodržanie termínu na podávanie správ pre rok 2008 bolo uspokojivé. Celkovo 23 z 27 členských štátov poskytlo údaje a správu včas alebo s meškaním najviac tri týždne. Dodržanie lehoty sa monitoruje na úrovni Eurostatu a členským štátom sú v krátkych intervaloch zasielané upozornenia podľa stanoveného rozvrhu. Presnosť sa teda v porovnaní s referenčným rokom 2006, keď údaje v tej istej lehote poskytlo 18 krajín, zlepšila. - Zverejňovanie Údaje o vzniku odpadu a úprave odpadu boli uverejnené v informačnej databáze Eurostat-u 4. októbra. Aktualizácia databázy sa očakáva po finalizácii dôkladného overovania. ÚPLNOSť Zaslanie úplných súborov údajov je pre vypracovanie súhrnných údajov za EÚ rozhodujúce. Chýbajúce údaje obmedzujú interpretáciu a informačnú hodnotu štatistiky o odpadoch. Od krajín sa preto vyžaduje, aby minimalizovali počet chýbajúcich údajov, ak je to nutné zaslaním odhadov. V prvom kole podávania správ za referenčný rok 2004, bolo 6 z 27 členských štátov EÚ v prípade potreby schopných poskytnúť úplné súbory údajov týkajúcich sa vzniku odpadu a zahŕňajúce všetky kategórie odpadu a všetky sektory. 21 členských štátov poskytlo neúplné súbory údajov. Týkalo sa to najmä odpadu, ktorý vznikol v poľnohospodárstve, lesníctve, poľovníctve (NACE A 01, A 02) a rybolove (NACE A 03) alebo pri poskytovaní správ o kaloch (v hmotnosti nevysušeného odpadu a v hmotnosti sušiny). Celkovo tvorí podiel chýbajúcich hodnôt o vzniku odpadu 9 % požadovaných údajov. Úplnosť údajov sa v prípade referenčného roku 2006 výrazne zlepšila. Podiel chýbajúcich hodnôt o vzniku odpadu klesol na 2,1 %. Údaje chýbali len v prípade 7 krajín, pričom 20 členských štátov poskytlo kompletné súbory údajov. Podiel chýbajúcich údajov je najvyšší v už uvedených sektoroch (NACA A 01-03). Najvyšší podiel chýbajúcich hodnôt malo v roku 2006 Írsko, Taliansko a Lotyšsko. Pokiaľ ide o údaje o úprave odpadov , počet štátov s neúplnými súbormi údajov na vnútroštátnej úrovni tiež medzi rokmi 2004 a 2006 výrazne klesol. V roku 2004 poskytlo neúplné súbory údajov 15 krajín. Podiel chýbajúcich údajov v prípade krajín EÚ-27 predstavoval 2,5 % požadovaných údajov. V roku 2006 poskytlo neúplné údaje o množstve upraveného odpadu len 5 krajín. Podiel chýbajúcich hodnôt klesol na 1,5 %. Viac ako 70 % chýbajúcich údajov sa týka zneškodňovania odpadu prostredníctvom úpravy pôdnymi procesmi a vypúšťaním do recipientov, čo sa používa hlavne v prípade kalov, ktoré nepredstavujú nebezpečenstvo. V prípade vzniku odpadov a úprave odpadov sa v referenčnom roku 2008 zaznamenalo ďalšie zlepšenie úplnosti údajov. Z dôvodu neskorého poskytnutia údajov troch krajín však hodnotenie v čase vypracovávania tejto správy ešte stále prebiehalo. PRESNOSť ÚDAJOV Presnosť vyjadruje blízkosť medzi odhadovanou alebo vypočítanou hodnotou a presnou alebo skutočnou hodnotou, vrátane aspektov, medzi ktoré patria výberové chyby, pokrytie údajov, uplatňované prahové hodnoty, miera neodpovedania, úpravy, kontroly a opravy alebo dôvernosť údajov. Pokrytie údajov Cieľom tohto nariadenia je vytvoriť štatistiku o odpade v súlade s rozsahom pôsobnosti smernice 2008/98/ES. Štatistika o vzniku odpadu sa musí zozbierať zo všetkých hospodárskych sektorov a domácností a musí zahŕňať odpad vznikajúci pri zhodnocovaní a zneškodňovaní, ktorý je známy ako sekundárny odpad. Štatistika by sa mala týkať aj odpadov z malých podnikov (< 10 zamestnancov), hoci takéto firmy by mali byť podľa možnosti od zisťovania oslobodené. Štatistika o úprave odpadov sa týka všetkých odpadov, ktoré sa zhodnocujú alebo zneškodňujú v rámci krajiny, bez ohľadu na pôvod odpadu. Základnou myšlienkou nariadenia je zber údajov o konečnom určení odpadu; nie sú doň zahrnuté prípravné činnosti jeho úpravy. Z rozsahu pôsobnosti nariadenia sú vylúčené všetky odpady, ktoré sa recyklujú priamo na mieste, kde odpad vznikol. - Chyby pokrytia Zaznamenané chyby pokrytia sa väčšinou týkajú jedného z týchto aspektov: - nejasné (právne) definície, t. j. rozdiel medzi tým, čo je a čo nie je odpadom; - dovezený a vyvezený odpad; - pokrytie vzhľadom na sekundárny odpad a malé podniky; - problémy týkajúce sa špecifických hospodárskych sektorov (napr. stavebného priemyslu a búracích činností). Celkový vplyv chýb pokrytia je ťažké posúdiť. Chyby pokrytia môžu viesť k podhodnoteniu i nadhodnoteniu. Možné vplyvy metodických úprav ukazujú príklady z Poľska a zo Švédska. Pre referenčný rok 2008, Poľsko zosúladilo pokrytie údajov v prípade zvieracieho trusu a hnoja s európskou judikatúrou ( vec C-416/02 ) a zo štatistiky o odpadoch vylúčilo množstvo hnoja, ktorý sa používa na poľnohospodárskej pôde. Vo Švédsku sa pokrytie údajov v prípade drevného odpadu a živočíšneho a rastlinného odpadu prehodnotilo vzhľadom na kritériá na rozlišovanie odpadu a vedľajších produktov[5]. V obidvoch štátoch viedli úpravy k výraznému zníženiu množstva vzniknutého odpadu, okolo 96 miliónov ton v Poľsku a 21 miliónov ton vo Švédsku. Členenie podľa hospodárskych sektorov V nariadení sa členské štáty vyzývajú, aby členili svoje údaje podľa 20 činností, pri ktorých vzniká odpad (19 hospodárskych sektorov plus domácnosti). Správne rozdelenie činností, pri ktorých vzniká odpad, je predpokladom na: - porovnateľnosť množstiev odpadov špecifických pre sektor; - zhodu štatistiky o odpadoch s podnikovou štatistikou. Ekonomické činnosti sa členia odkazom na klasifikáciu ekonomických činností v Európskom spoločenstve (NACE). Na referenčné roky 2004 a 2006 sa uplatňuje NACE Rev. 1.1; od roku 2008 sa údaje zbierajú podľa NACE Rev. 2. - Prechod na NACE Rev. 2 Nové členenie podľa ekonomických kategórií podľa NACE Rev. 2 je definované v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 1893/2006[6]. Vzhľadom na vysokú úroveň súhrnnosti použitú v nariadení o štatistike o odpadoch je vplyv na prechod z NACE Rev. 1.1 na NACE Rev. 2 obmedzený; 17 z 19 hospodárskych agregátov uplatnených na štatistiku o odpadoch je v podstate identických. Najväčšia zmena sa týka klasifikácie činností odpadového hospodárstva. Činnosti odpadového hospodárstva, ktoré doteraz patrili pod Čistenie odpadových vôd a odvoz odpadkov, asanačné a podobné činnosti (NACE Rev. 1.1, oddiel 90), teraz patria pod nový oddiel 38 Zber, spracúvanie a likvidácia odpadov ; recyklácia materiálov, kým Zber a čistenie odpadových vôd (NACE rev. 1.1 kód 9001) patrí teraz pod nový oddiel 37 Čistenie a odvod odpadových vôd . Výsledkom je, že väčšina činností odpadového hospodárstva sa sústredí v novom oddiele 38. S cieľom zachovať časové rady na úrovni hospodárskych sektorov sa údaje o činnostiach odpadového hospodárstva v prípade rokov 2004 a 2006 sa prevedú na členenie podľa NACE Rev. 2. Prevod vykonáva Eurostat po konzultácii s členskými štátmi. Okrem toho Vydavateľské činnosti (NACE rev.1.1, kód 221) sa presunuli z oddielu priemyselná výroba (pododdiel DE) do nového oddielu J Informácie a komunikácia a sú teda súčasťou činností v oblasti služieb. V tomto prípade sa neplánuje žiadny prevod údajov z rokov 2004 a 2006, pokiaľ analýzy údajov nepreukážu výrazný vplyv na časové rady. - Nesprávne klasifikácia Spôsob, akým sa odpad zaraďuje do sektoru, ktorý ho vytvára, závisí od metód použitých pri zbere údajov. V krajinách, v ktorých sa údaje o vzniku odpadu odvodzujú nepriamo z údajov o úprave odpadu, existuje značné riziko nesprávneho začlenenia. Takýto prístup využíva Dánsko, Nemecko, Litva, Rakúsko a Malta. Informácie o spoločnosti alebo sektore, v ktorých vzniká odpad, sú známe iba zo sekundárnych zdrojov (napríklad subjekt zbierajúci odpad, subjekt upravujúci odpad) alebo sa musia odvodiť niektorými inými spôsobmi (napríklad modelmi alebo pomocou európskeho zoznamu odpadov[7], ktorý obsahuje informácie o pôvode odpadu). Niektoré z príslušných krajín zmenili svoj prístup s cieľom zlepšiť klasifikáciu podľa hospodárskych sektorov. Nemecko zaviedlo dodatočné výberové zisťovania o pôvodcoch odpadu, aby presnejšie priradilo vytvorený odpad k jeho zdrojom. Litva má takisto v úmysle zrealizovať dodatočné zisťovanie o vzniku odpadu. Rakúsko očakáva zlepšenie zaraďovania odpadu do sektorov vďaka novému elektronickému informačnému systému. Dánsko zavádza nový systém o údajoch týkajúcich sa odpadu s cieľom zvýšiť súlad s požadovaným členením od referenčného roku 2012. Klasifikácia odpadov Význam klasifikácie odpadov pre presné a porovnateľné štatistiky o odpadoch je zrejmý: kategórie odpadov musia pokrývať rovnaké typy odpadov v členských štátoch, aby mohli byť použité na monitorovanie politiky v oblasti odpadu na úrovni EÚ. Toto nariadenie definuje začlenenie prostredníctvom kategórií odpadu v súlade so štatistickou nomenklatúrou EWC-Stat, ale nepredpisuje špecifickú klasifikáciu, ktoré sa má použiť na zber údajov. Krajiny si môžu zvoliť akýkoľvek systém klasifikácie odpadu, pokiaľ budú poskytovať definované formáty v požadovanej kvalite. Väčšina štátov zbiera údaje podľa európskeho zoznamu odpadov (LoW), ktorý zahŕňa 839 typov odpadu. Napriek určitým problémom pri uplatňovaní tohto zoznamu rozsiahle používanie tejto klasifikácie zabezpečuje vysokú úroveň porovnateľnosti. Predpokladá sa, že celkový vplyv chýb pri klasifikácii na presnosť údajov je malý. POROVNATEľNOSť Časová porovnateľnosť Po dokončení tretieho kola podávania správ je možné vykonať prvé hodnotenie porovnateľnosti údajov v čase. Z hodnotenia správ jednotlivých krajín o kvalite vyplýva, že takmer všetky členské štáty značne prispôsobili svoj prístup k vnútroštátnej štatistike o odpadoch. Väčšina krajín teraz pokračuje v zlepšovaní pri zbere svojich údajov, pokiaľ ide o kvalitu údajov (napr. dopĺňanie neúplných údajov; zlepšovanie pokrytia) a vzhľadom na efektívnosť ich metód. Z porovnania údajov za rok 2008 s predchádzajúcimi rokmi, kde sa uvádza pokles vzniku odpadu o 309 miliónov ton alebo o 10, 9 % však vyplýva, že metodické úpravy v jednotlivých krajinách môže stále mať značný vplyv na súhrnné údaje EÚ. Najlepšie je to vidieť na skutočnosti, že tento vývoj sa môže prisúdiť metodickým zmenám v troch členských štátoch. Kým zníženia v Poľsku a Švédsku sú spôsobené prispôsobením pokrytia údajov (pozri oddiel 4.1), Francúzsko uviedlo výrazne nižšie množstvá odpadu zo stavebníctve (NACE Rev. 1.1, oddiel F) ako výsledok novo zavedeného, presnejšieho zisťovania v stavebníctve. Systém overovania údajov Eurostatom zabezpečuje, že zlomy v časových radoch sú identifikované a buď opravené alebo vysvetlené. Okrem toho sa ukázalo, že správy jednotlivých krajín o kvalite sú praktický nástroj na monitorovanie metodických zmien a ich vplyvov v členských štátoch. Na zabezpečenie konzistentnej časových radov na úrovni hospodárskych sektorov sa údaje za roky 2004 a 2006 upravili podľa zmien v členení podľa sektorov, ktoré vyplývajú z prechodu na NACE Rev. 2. Okrem toho údaje pre za 2004, ktoré chýbali z dôvodu výnimiek pri 11 krajinách, boli imputované retrospektívne na základe údajov pre rok 2006. Porovnateľnosť medzi jednotlivými krajinami Vďaka spoločným definíciám a klasifikácii je porovnateľnosť údajov v medzi krajinami dosť vysoká. Rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o celkové množstvá vzniknutého a upraveného odpadu sa dajú čoraz lepšie vysvetliť. Niektoré problémy zostávajú tam, kde krajiny nepoužili štatistické jednotky na prepojenie s ekonomickými činnosťami, pri ktorých vzniká odpad. Toto neovplyvňuje celkové množstvá vykázaného odpadu, ale obmedzuje porovnateľnosť v rámci hospodárskych sektorov. Dôkladná analýza údajov, okrem iného pomocou ukazovateľov pre špecifický sektor, zabezpečuje stále zlepšovanie porovnateľnosti medzi krajinami. ZAťAžENIE PODNIKOV V nariadení o štatistike o odpadoch sa vyžaduje, aby členské štáty znížili zaťaženie poskytnutím prístupu k administratívnym údajom a aby zo zisťovaní vylúčili malé firmy s menej ako 10 zamestnancami, pokiaľ výrazne neprispievajú ku vzniku odpadu. Väčšina členských štátov nemeria zaťaženie vo fyzickom vyjadrení, a môže preto poskytnúť len kvalitatívne hodnotenia. V správach o kvalite za referenčný rok 2008 poskytlo sedem členských štátov čísla o požadovanom čase týkajúcom sa respondentov. Česká republika, Dánsko, Nemecko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo uviedlo v správe zaťaženie od 30 minút po štyri hodiny na respondenta. O poznanie dlhší čas uvádzajú ako potrebný vo Švédsku (do 25 hodín na respondenta) a v Poľsku (do 40 hodín). Napriek požiadavkám na dlhší čas považuje Švédsko celkové zaťaženie štatistikami o odpade za veľmi mierne, keďže prevažná väčšina informácií pochádza z administratívnych zdrojov a priame zisťovanie sa uplatňuje len v prípade veľmi malého počtu podnikov. V Poľsku je veľké zaťaženie čiastočne spôsobené tým, že systém podávania správ sa mení zo štatistických zisťovaní na používanie administratívneho informačného systému a spoločnosti musia podávať správy v rámci obidvoch systémov až pokiaľ nebude zvadenie nového systému dokončené. Najvýznamnejšou pomocou spoločnostiam je zabránenie dvojitému podávaniu správ využívaním administratívnych údajov a/alebo koordináciou zisťovaní v oblasti odpadov medzi príslušnými inštitúciami (štatistické úrady, ministerstvá životného prostredia, environmentálne agentúry). V prípade 15 členských štátov sú administratívne údaje hlavným zdrojom údajov pre štatistiku o odpadoch. Ďalšie krajiny využívajú administratívne údaje ako jeden z mnohých zdrojov údajov. Požiadavka, aby boli malé podniky vyňaté zo zisťovaní, sa rieši rôznymi spôsobmi. Niektoré krajiny zahŕňajú malé spoločnosti do výberových zisťovaní a výsledky extrapolujú. Väčšina krajín ich však úplne vylučuje, pričom údaje sa buď nezohľadňujú, alebo sa extrapolujú pomocou modelov extrapolácie založených na faktoroch. Krajiny zaviedli rôzne prahové hodnoty vylúčenia, ktoré sú vymedzené väčšinou počtom zamestnancov alebo množstvom odpadu vyprodukovaného za rok. Niektoré krajiny spájajú tieto dve kritériá, aby zabezpečili, že aj na malé spoločnosti sa vzťahuje zber údajov, ak prekročia vymedzenú prahovú hodnotu pre vznik odpadu. REVÍZIA NARIADENIA O šTATISTIKE O ODPADOCH Po prvých dvoch obdobiach podávania správ, sa prejavili určité nedostatky a už v prvej správe Európskemu parlamentu a Rade (KOM(2008) 355) sa určili oblasti na zlepšenie. Okrem toho sa v revidovanej rámcovej smernici o odpadoch (2008/98/ES) stanovujú nové informačné potreby a zmenené a doplnené definície. Na jeseň 2008 sa zriadila osobitná skupina, ktorá sa mala zaoberať najrôznejšími témami a mala pripraviť konečné odporučenia na revíziu príloh k nariadeniu. Na konci júla 2009 bol členským štátom zaslaný na konzultáciu súbor dokumentov obsahujúcich podrobnosti a vysvetlenie navrhovaných zmien. Výsledný právny návrh Komisia prijala 27. septembra 2010[8]. Cieľom revízie bolo: - zvýšiť použiteľnosť štatistiky o odpadoch; - zjednodušiť ustanovenia nariadenia; - zosúladiť nariadenie s ostatnými povinnosťami podávať správy o odpadoch. Najdôležitejšou zmenou je harmonizácia členenia podľa kategórií odpadu v časti 2 príloh I a II k nariadeniu. Rozdielne členenie prekážalo overovaniu údajov, ako aj výkladu a oznamovaniu výsledkov. V budúcnosti sa informácie o vzniku odpadu a jeho úprave budú poskytovať podľa jednotných 51 kategórií odpadu. I keď to povedie k nominálnemu zvýšeniu údajov, ktoré je potrebné poskytovať, neočakáva sa, že by toto nové ustanovenie znamenalo väčšie zaťaženie. Okrem toho sa zmenilo usporiadanie niektorých kategórií odpadu alebo boli zavedené nové kategórie s cieľom zvýšiť použiteľnosť údajov, napr. na monitorovanie politiky v oblasti odpadu. Ide o: - samostatné kategórie odpadu pre minerálne stavebné odpady a odpady z demolácií, pre zeminu a výkopovú zeminu; - samostatné kategórie odpadu pre kvapalné a minerálne odpady zo spracovania odpadov (sekundárny odpad); - zmena usporiadania kategórií živočíšneho a rastlinného odpadu a kovových odpadov; - zoskupenie rôznych chemických odpadov do jednej kategórie. Okrem toho sa zmenilo usporiadanie kategórií úpravy odpadu s cieľom zosúladiť nariadenie s definíciami a požiadavkami revidovanej rámcovej smernice o odpadoch a začleniť údaje o počte a kapacite skládok, ktoré boli doteraz zhromažďované podľa smernice 1999/31/ES o skládkach odpadov[9]. Údaje o množstve upraveného odpadu podľa prílohy II budú musieť byť poskytované len vnútroštátnej úrovni. Poskytovane údajov na úrovni NUTS 1 sa už nebude vykonávať, pretože neexistuje žiadna podložená politická potreba týchto informácií. Požiadavky na podávanie správ o počte a kapacite zariadení na úpravu odpadu boli znížené, pretože sa ukázalo, že využitie niektorých poskytovaných údajov je obmedzené. Celkovo sa očakáva, že revíziou nariadenia sa zvýši použiteľnosť a zrozumiteľnosť údajov bez toho, aby to pre krajiny predstavovalo ďalšie zaťaženie. Aj keď revízia povedie k určitým zlomom, kontinuita údajov v čase bude vo veľkej miere zachovaná. Revidované nariadenie sa bude uplatňovať od referenčného roka 2010. Na základe pripravovaných zmien bola upravená príručka na vykonávanie nariadenia o štatistike o odpadoch. - Štatistiky o dovoze o vývoze odpadov V článku 1 ods. 3 nariadenia o štatistike o odpadoch sa uvádza, že po vykonaní pilotných štúdií podľa článku 5 ods. 1 má štatistika o odpadoch zahŕňať dovoz a vývoz odpadov, pre ktoré sa nezbierajú údaje podľa nariadenia o preprave odpadu (1013/2006/ES)[10], t.j. pre tzv.„zelený zoznam“ odpadov. Na základe týchto ustanovení vytvoril Eurostat v období medzi rokmi 2003 až 2007 program pre pilotné štúdie, na ktorom sa zúčastnilo 11 krajín. Na základe týchto štúdií, ktorých výsledky sú zahrnuté v správe Komisie KOM(2008) 501, bol s členskými štátmi v novembri 2009 prediskutovaný návrh. Diskusia ukázala, že niekoľko krajín by malo značné ťažkosti s vykonávaním pravidelných štatistík o dovoze a vývoze odpadov. Eurostat sa preto rozhodol preskúmať potreby používateľov a politické zdôvodnenie pre tieto štatistiky. VÝSLEDKY A PREHľAD Pokiaľ ide o zostavovanie štatistiky o odpadoch, od prvého podávania správ v roku 2006 sa dosiahol významný pokrok. Presnosť a úplnosť poskytovania údajov členskými štátmi ako aj včasnosť zverejňovania údajov sa neustále zlepšujú. Štatistiky o odpadoch dosiahli pomerne vysoké miery porovnateľnosti medzi členskými štátmi a dosahuje sa značný pokrok v oblasti pokrytia celého rozsahu údajov. Celkovo majú údaje väčšiny krajín zodpovedajúcu kvalitu. Harmonizácii údajov napomáha súbor dokumentov s metodickými pokynmi, ktoré sú dostupné na webstránke Environmental Data Centre on Waste. Chyby a metodické nedostatky sú identifikované systémom kontroly kvality. Na základe poskytnutia údajov za rok 2008 sú teraz k dispozícii údaje o vzniku a úprave odpadov za obdobie 2004 – 2008. Vďaka rozšíreniu časovej rady sú údaje stále užitočnejšie napr. na vytváranie ukazovateľov a v oblasti environmentálnych účtov. Zároveň je potrebné uviesť, že metodické zmeny v jednotlivých krajinách môžu mať stále výrazný vplyv na časové rady, nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj na úrovni celej EÚ 27. Časový vývoj by sa mal preto stále vykladať opatrne a po dôkladnej analýze základných údajov. Tiež je potrebné sledovať účinok nových koncepcíí zavedených revidovanou rámcovou smernicou o odpadoch, t. j. kritérií na stanovenie, kedy odpad prestáva byť odpadom, na štatistiky o odpadoch. Boli vytvorené ukazovatele vzniku nebezpečného odpadu a pre vznik iného ako minerálneho odpadu, ktoré sa začleňujú do súboru ukazovateľov udržateľného rozvoja a ukazovateľov na monitorovanie stratégie Európa 2020. Vývoj ukazovateľa recyklácie však stále prebieha. Očakáva sa, že výrazné zlepšenie, pokiaľ ide o použiteľnosť a možnosť výkladu štatistík o odpadoch, prinesie revidované nariadenie, ktoré sa bude uplatňovať od referenčného roku 2010. [1] Ú. v. ES L 332, 9.12.2002, s. 1, zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 849/2010 (Ú. v. EÚ L 253, 28.9.2010, s. 2). [2] KOM(2008) 355 v konečnom znení, 13.6.2008. [3] Internetová stránka Eurostatu venovaná kvalite: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2273.1 2273_47140765&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] Ú. v. EÚ L 229, 6.9.2005, s. 6. [5] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o výkladovom oznámení o odpade a vedľajších výrobkoch (KOM(2007) 59 v konečnom znení). [6] Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1. [7] Rozhodnutie 2000/532/ES, ktorým sa vydáva zoznam odpadov, Ú. v. ES L 226, 6.9.2000, s. 3. [8] Nariadenie Komisie (EÚ) č. 849/2010 z 27. septembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 o štatistike o odpadoch (Ú. v. EÚ L 253, 28.9.2010, s. 2). [9] Rozhodnutie Komisie zo 17. novembra 2000 týkajúce sa dotazníka pre správy členských štátov o vykonávaní smernice 1999/31/ES o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 298, 25.11.2000, s. 24). [10] Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1, naposledy zmenené a doplnené Ú. v. EÚ L 119, 13.5.2010, s. 1.