Osobitná správa Dosiahnutie 
hospodárnosti:  
udržať náklady na granty 
na projekty rozvoja 
vidieka financované EÚ 
pod kontrolouSK 2014  Č. 22
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-872-1406-5
doi: 10.2865/23127
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Dosiahnutie 
hospodárnosti:  
udržať náklady na granty 
na projekty rozvoja 
vidieka financované EÚ 
pod kontrolou
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2014  Č. 22
02
 Obsah
Body
 Glosár
I – IX Zhrnutie
1 – 15 Úvod
16 – 20 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 – 100 Pripomienky
21 – 35 Časť I – Pokyny, dohľad a náprava: zodpovednosť Európskej komisie za zabezpečenie dobrého 
využívania prostriedkov EÚ v oblasti rozvoja vidieka
24 – 29 Keď z auditov vyplynuli nedostatky v kontrolách projektových nákladov, Komisia reagovala navrhnutím 
finančných opráv a povzbudzovaním členských štátov, aby vypracovali akčné plány
30 – 31 Náklady mohli byť riadené lepšie, ak by Komisia vydala usmernenie a zistila  
nedostatky omnoho skôr v programovom období
32 – 35 Posledné iniciatívy Komisie síce priniesli nejaké výsledky, ale v akčných plánoch sa v dostatočnej hĺbke 
neriešia riziká týkajúce sa primeranosti nákladov
36 – 55 Časť II – Zamedzenie nadmernej špecifikácii: postupy na zabezpečenie, aby položky, pre ktoré je 
grant schválený, boli primerané
38 – 42 Obmedzenie grantov na štandardne vymedzené náklady je jednoduché a účinné v prípadoch, keď existuje 
mnoho podobných projektov alebo spoločných typov výdavkov
43 – 55 Pri iných opatreniach v prípadoch, keď sú odôvodnené rizikom, by mali byť hodnotené navrhované náklady 
s cieľom zabezpečiť primeranosť nákladov
56 – 87 Časť III – Získanie najlepšej ceny: postupy, ako zabezpečiť, aby schválené ceny položiek boli 
primerané
58 – 63 Ak je to uskutočniteľné, používaním možností zjednodušených nákladov (alebo používaním maximálnych 
nákladov podobným spôsobom) sa účinne obmedzuje riziko nadmerných cien  – pokiaľ sú stanovené na 
správnej úrovni
64 – 74 Porovnaním cien položiek v žiadosti s nezávislými cenovými údajmi možno získať uistenie, že ceny sú 
primerané, realizácia tohto postupu však môže byť zložitá
75 – 85 Porovnanie ponúk prijatých od rôznych dodávateľov môže byť jednoduchá metóda na určenie trhových 
cien, je však nutná ochrana proti manipulácii a podvodom
86 – 87 Ak je potrebný úsudok, cenné uistenie môže poskytnúť stanovisko nezávislého odborníka alebo 
hodnotiacej komisie, ktoré môže byť mimoriadne nákladovo efektívne, keď ide o prípady s vyšším rizikom
03 Obsah
88 – 92 Časť IV  – Vykonávanie dohľadu po schválení projektu: postupy na zabezpečenie primeranosti 
skutočne uhradených nákladov
90 – 91 Pomocou kontrolných systémov by sa mali odhaliť a skontrolovať všetky podstatné zmeny projektu 
vykonané po schválení grantu s cieľom zabezpečiť, aby náklady, ktoré sa majú refundovať, boli stále 
primerané
92 – 94 Jasné pravidlá, jasné vyhlásenia a kontroly vzorky platieb môžu odradiť od utajovania zliav, rabatov alebo 
iných výhod poskytovaných dodávateľom, ktorými sa znižujú skutočné náklady
95 – 100 Časť V – Zaistiť efektívnosť: prístupy s cieľom zabezpečiť, aby úroveň požiadaviek a kontrol 
zodpovedala úrovni rizika
96 – 98 Keď je pravdepodobnosť a možný vplyv rizík nízky, kontrolné systémy môžu byť navrhnuté tak, aby 
minimalizovali administratívne zaťaženie
99 – 100 Položky s vysokou hodnotou, projekty s vysokou mierou pomoci a iné rizikové faktory si vyžadujú zvýšenú 
úroveň kontrol
101  – 111 Závery a odporúčania
 Príloha  I —  Kontrolný zoznam, ktorý vypracoval EDA na posúdenie kontrolných systémov 
v súvislosti s rizikami spojenými s nákladmi na rozvoj vidieka
 Príloha  II — Programy rozvoja vidieka vybrané na administratívnu previerku dokumentov
 Príloha  III — Využívanie možností zjednodušených nákladov v 88 programoch rozvoja vidieka
 Príloha  IV —  Prehľad postupov vykonávaných v programoch rozvoja vidieka vybraných 
na administratívnu previerku dokumentov
 Odpovede Komisie
04
 Glosár
Kontrolné systémy : súbor pravidiel a postupov používaných na riadenie organizácie alebo výdavkového programu 
na dosiahnutie jeho cieľov.
Možnosti zjednodušených nákladov : granty, ktoré sú nezávislé od skutočne vzniknutých nákladov. Hlavné formy 
zjednodušených nákladov sú:
 οŠtandardné jednotkové náklady : výška grantu sa vypočíta na základe jednotkových nákladov, ktoré sú vyme ­
dzené vopred. 
Príklad: majiteľ pozemku dostane grant na založenie nového živého plota vhodného pre voľne žijúce zvieratá 
s požitím pôvodných druhov stromov. Štandardné jednotkové náklady na meter plota sú 50 EUR. Ak majiteľ po ­
zemku vybuduje živý plot dlhý 100 metrov, vyplatený grant bude vo výške 5 000 EUR (50 EUR x 100) bez ohľadu 
na skutočne vzniknuté náklady na nákup rastlín a vybudovanie živého plota.
 οPaušálne financovanie : výška grantu sa určí pre špecifické kategórie oprávnených nákladov uplatnením per ­
centuálnej sadzby na ostatné kategórie oprávnených nákladov. 
Príklad: poľnohospodár dostane grant na vybudovanie novej stajne pre dobytok za 100 000 EUR. Paušálne ná ­
klady na architektov a geodetov sú 10 %. Poľnohospodár dostane okrem grantu na samotnú výstavbu grant vo 
výške 10 000 EUR na náklady na architektov a geodetov bez ohľadu na skutočnú výšku zaplatených odmien.
 οJednorazové platby : pevná výška grantu sa vyplatí pri dokončení konkrétnych činností/výstupov alebo dosiah ­
nutí výsledkov. 
Príklad: obec dostane grant na zorganizovanie podujatia. Jednorazová platba za takéto podujatie je 10 000 EUR. 
Obec dostane túto sumu bez ohľadu na skutočné náklady, ktoré jej vznikli, pokiaľ dodrží podmienky grantu týka ­
júce sa počtu zúčastnených ľudí a trvania podujatia.
Nadmerná regulácia : prikrášľovanie nad rámec potrebného alebo začlenenie nákladných a nepotrebných prvkov 
alebo vylepšení. V tejto správe sa pojmom „nadmerná regulácia“ označuje nadobudnutie položiek (alebo služieb), 
ktoré majú vyššiu kvalitu alebo väčšiu špecifikáciu, ako je potrebné, napríklad nákup luxusného auta namiesto 
lacného praktického vozidla.
Opatrenie : režim pomoci na vykonávanie politiky. Opatrením sa vymedzujú pravidlá pre projekty, ktoré možno 
financovať. Investičné opatrenia sú opatrenia, na základe ktorých sa poskytuje finančná podpora na nadobudnutie 
strojov a vybavenia, na výstavbu alebo práce, ako je napríklad obnovenie lesov.
Orgány členských štátov : členské štáty alebo ich regióny vymenujú riadiaci orgán  zodpovedný za plánovanie, 
vykonávanie a hodnotenie programu rozvoja vidieka a  platobnú agentúru , ktorá môže prevziať niektoré tieto 
úlohy a vykonáva platby príjemcom grantov.
05 Glosár
Program rozvoja vidieka : dokument, ktorý vypracoval členský štát a schválila Komisia, na plánovanie 
a vykonávanie politiky rozvoja vidieka EÚ na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni.
Programové obdobie : obdobie, na ktoré sa vzťahujú programy rozvoja vidieka. Tento audit sa týka obdobia 2007 – 
2013. Platby za projekty financované v tomto období môžu pokračovať do decembra 2015. Programy rozvoja vidieka 
na obdobie 2014 až 2020 neboli v čase tohto auditu prijaté.
Projekt : investícia, služba alebo iná činnosť, na ktoré sa žiada/získalo financovanie prostredníctvom grantu.
Referenčné ceny : ceny za položky zariadenia, strojov, stavebných materiálov alebo stavebné náklady, náklady 
práce atď., na základe ktorých orgány členských štátov hodnotia náklady projektu navrhované v žiadostiach o grant.
Refundácia skutočných nákladov : grant na základe vzniknutých oprávnených nákladov. Príjemca musí ako doklad 
zvyčajne predložiť zaplatené faktúry.
Výsledky : priame účinky alebo zmeny, ktoré nastanú vykonávaním projektu.
Výstupy : to, čo sa vyprodukuje alebo dosiahne vykonávaním „projektu“.
06
 Zhrnutie
I
Tento audit sa týka nákladov na politiku rozvoja 
vidieka EÚ. Je zameraný na granty poskytnuté na 
investičné náklady a na iné projekty, ktoré vykoná ­
vajú poľnohospodári, podniky, miestne orgány a iné 
organizácie vo vidieckych oblastiach. Tieto granty, 
ktoré tvoria približne polovicu výdavkov EÚ vo výške 
100 miliárd  EUR naplánovaných na obdobie 2007  – 
2013, spravujú orgány členských štátov pod dohľadom 
Komisie.
II
Keďže ide o veľké sumy, je v spoločnom záujme EÚ 
a členských štátov zabezpečiť, aby náklady na granty 
na rozvoj vidieka boli pod kontrolou. To je základný 
prvok „riadneho finančného hospodárenia“, ktoré sa 
vyžaduje v nariadeniach o rozpočtových pravidlách EÚ 
a na základe ktorého sa očakáva, že všetky subjekty, 
ktoré spravujú rozpočet EÚ, budú uplatňovať zásadu 
hospodárnosti: podporovať správnu vec  za najlepšiu 
cenu.
III
Dvor audítorov každý rok kontroluje výdavky na rozvoj 
vidieka a predkladá svoje zistenia vo výročnej správe 
a osobitných správach. Stále sa opakuje zistenie, že 
orgány členských štátov dostatočne nezabezpečujú, 
aby boli náklady schválené na granty v oblasti rozvoja 
vidieka primerané. Jednoznačne treba zlepšiť finančné 
hospodárenie v tejto oblasti. Dvor audítorov to viedlo 
k tomu, že podrobne preskúmal riziká a postupy, ktoré 
Komisia a členské štáty vykonávajú na riešenie týchto 
rizík.IV
Dvor audítorov zistil, že vykonávané postupy neboli 
najúčinnejšie na udržanie nákladov na rozvoj vidieka 
pod kontrolou. Komisia reagovala až po vzniknutí 
problémov namiesto toho, aby predovšetkým zabez ­
pečila riadnosť systémov. Kontrolné systémy člen ­
ských štátov boli zamerané len na niektoré riziká 
hospodárnosti alebo boli chybné. K dispozícii boli 
účinnejšie postupy, ktoré však neboli vo veľkej miere 
uplatňované.
V
Komisia na začiatku programového obdobia 2007 – 
2013 neposkytla pokyny ani nešírila osvedčené 
postupy: nezabezpečila, aby systémy členských 
štátov boli účinné pred začatím schvaľovania veľkých 
objemov grantov. Kým začala konať, bola už väčšina 
projektových grantov schválená. Od roku 2012 však 
Komisia uplatňuje aktívnejší a koordinovanejší prístup. 
Ak sa bude vykonávať s väčším zameraním na hos ­
podárnosť, malo by to viesť k lepšiemu finančnému 
hospodáreniu v ďalšom programovom období.
VI
Pokiaľ ide o členské štáty, do roku 2014 boli v rámci 
všetkých 15 najväčších programov rozvoja vidieka 
zriadené základné systémy vyžadované v nariadeniach 
na overovanie nákladov na rozvoj vidieka. Všetky 
však vykazovali nedostatky týkajúce sa hlavných rizík, 
takže celkovo neboli náklady na granty rozvoja vidieka 
dobre kontrolované. Z analýzy informácií všetkých 88 
programov rozvoja vidieka vyplýva, že podobná situá ­
cia panuje v celej EÚ. Konkrétne:
a) Kontrolné systémy členských štátov boli v žiados ­
tiach o grant zamerané na ceny  položiek alebo prá ­
ce, pričom omnoho menšia pozornosť sa venovala 
tomu, či boli položky samy osebe primerané alebo 
či bol grant vo vzťahu k cieľom politiky nákladovo 
efektívny. To vedie k riziku nadmernej regulácie 
a nedostatočnej hodnoty za vynaložené peniaze.
b) Hlavnými metódami používanými na kontrolu 
žiadostí o granty, pokiaľ ide o primerané ceny, boli 
porovnanie ponúk rôznych dodávateľov alebo 
porovnanie s referenčnými cenami. Dvor audítorov 
zistil, že systémy v niektorých členských štátoch 
poskytovali málo istoty, že náklady sú primerané  – 
napríklad sa používali referenčné ceny, ktoré boli 
o 30 % vyššie než skutočné trhové ceny.
Zhrnutie 07
c) Granty sa schvaľujú vopred a vyplácajú sa potom, 
čo žiadateľ nakúpi predmetné položky alebo vy ­
koná práce. Ak po schválení grantu došlo k zme ­
nám projektu, medzery v systémoch niektorých 
členských štátov umožňovali preplatenie nákladov, 
pri ktorých nebola skontrolovaná primeranosť.
d) V úrovni požiadaviek a kontrol všeobecne nebola 
zohľadnená rôzna úroveň rizík. Mnohé orgány 
členských štátov uplatňovali rovnaký postup na 
kontrolu grantu vo výške 10 000 EUR ako na kon ­
trolu grantu vo výške 1 milióna EUR. V prípadoch, 
keď boli riziká obmedzené, sa možnosti zjednodu ­
šenia veľmi nevyužívali.
VII
Dvor audítorov to priviedlo k záveru, že pri grantoch 
na projekty rozvoja vidieka existuje v programovom 
období 2014  až 2020 značný priestor na dosahovanie 
skutočných úspor pomocou lepších prístupov ku kon ­
trole nákladov. Tieto prostriedky by sa mohli poskyt ­
núť na financovanie ďalších projektov, čo by viedlo 
k väčším výstupom a výsledkom a lepšiemu dosahova ­
niu cieľov.
VIII
Dvor audítorov tiež zistil, že existujú uskutočniteľné 
a nákladovo efektívne prístupy k zisteným nedostat ­
kom – z ktorých väčšina sa už v niektorých členských 
štátoch vykonáva.
IX
Dvor audítorov v dôsledku toho odporúča, aby Komi ­
sia a členské štáty pred viazaním výdavkov v novom 
programovom období zabezpečili, aby sa v postupoch 
pre všetky programy rozvoja vidieka riešili riziká opí ­
sané v tejto správe. Kritériá na hodnotenie sú uvedené 
v prílohe k správe. Súčasťou tohto procesu by malo 
byť predbežné posúdenie zo strany orgánov členských 
štátov. Dvor audítorov tiež odporúča, aby Komisia 
a členské štáty v skorej fáze programového obdobia 
overili, či systémy fungujú účinne a efektívne.
08
 Úvod
Dôvody na vykonanie auditu: 
lepšia kontrola nákladov na rozvoj 
vidieka by mohla priniesť reálne 
úspory
01 
Tento audit sa týka nákladov na politi ­
ku rozvoja vidieka EÚ. Je zameraný na 
granty poskytnuté na investičné nákla ­
dy a na iné projekty, ktoré vykonávajú 
poľnohospodári, podniky, miestne 
orgány a iné organizácie vo vidieckych 
oblastiach. Granty spravujú orgá ­
ny členských štátov pod dohľadom 
Komisie podľa pravidiel stanovených 
v nariadeniach EÚ 1. Vo všeobecnosti 
sa tieto granty schvaľujú na základe 
špecifikácie projektu a cien navrhnu ­
tých žiadateľom a vyplácajú sa, keď 
žiadateľ zakúpi predmetné položky 
alebo vykoná práce.
02 
V programovom období 2007 – 2013 
EÚ plánovala vynaložiť na rozvoj vi ­
dieka takmer 100 miliárd EUR. Členské 
štáty plánovali tiež príspevok vo výške 
ďalších 55 miliárd EUR zo svojich vlast ­
ných štátnych a regionálnych rozpoč ­
tov. Keďže ide o veľké sumy, je v spo ­
ločnom záujme EÚ a členských štátov 
zabezpečiť, aby náklady na granty na 
rozvoj vidieka boli pod kontrolou. To je 
základný prvok „riadneho finančného 
hospodárenia“, ktoré sa vyžaduje v na ­
riadeniach o rozpočtových pravidlách 
EÚ a na základe ktorého sa očakáva, že 
všetky subjekty, ktoré spravujú rozpo ­
čet EÚ, budú uplatňovať zásadu hospo ­
dárnosti, efektívnosti a účinnosti.03 
Dvor audítorov však vo svojich audi ­
toch v oblasti politiky rozvoja vidieka 
za obdobie 2007 – 2013 zistil, že vnút ­
roštátne a regionálne orgány dosta ­
točne nezabezpečujú, aby projektové 
náklady, na ktoré sa poskytujú granty, 
boli primerané. Komisia na základe 
svojich vlastných kontrol dospela k po ­
dobným záverom. V bodoch 24 až 26 
sú uvedené bližšie informácie.
04 
To naznačuje, že lepšia kontrola nákla ­
dov by mohla priniesť značné úspo ­
ry pri grantoch na projekty rozvoja 
vidieka a aj tak by sa dosiahli rovnaké 
výstupy, výsledky a ciele. Podľa názoru 
Dvora audítorov je možné dosiahnuť 
značné úspory. Len niekoľko stoviek 
eur ušetrených z každého investičného 
projektu by mohlo znamenať mnoho 
miliónov eur úspor. Každé 1 % úspor 
by predstavovalo 500 mil. EUR ušetre ­
ných z rozpočtu EÚ v programovom 
období 2. Tieto prostriedky by sa mohli 
poskytnúť na financovanie ďalších pro ­
jektov, čo by viedlo k väčším výstupom 
a výsledkom a lepšiemu dosahovaniu 
cieľov.1 Na programové obdobie 
rokov 2007 – 2013 sa vzťahuje 
nariadenie Rady (ES)  
č. 1698/2005 z 20. septembra 
2005 o podpore rozvoja 
vidieka prostredníctvom 
Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV)  
(Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1), 
nariadenie Komisie (ES)  
č. 1974/2006 z 15. decembra 
2006, ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV)  
(Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006,  
s. 15), a nariadenie Komisie 
(EÚ) č. 65/2011 z 27. januára 
2011, ktorým sa stanovujú 
podrobné pravidlá 
uplatňovania nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005, pokiaľ ide 
o realizáciu kontrolných 
postupov a krížového plnenia 
pri opatreniach na podporu 
rozvoja vidieka (Ú. v. EÚ L 25, 
28.1.2011, s. 8). Tento režim je 
známy ako „zdieľané 
hospodárenie“. Komisia si 
ponecháva celkovú 
zodpovednosť, ale 
neschvaľuje granty ani 
nevykonáva platby 
príjemcom, tieto úlohy 
vykonávajú orgány členských 
štátov.
2 Investičné opatrenia tvoria 
približne polovicu 
plánovaných výdavkov na 
rozvoj vidieka.
09 Úvod
05 
Podobný súbor opatrení rozvoja vidie ­
ka má byť vykonávaný v programovom 
období 2014  až 2020, pričom schvaľo ­
vanie nových grantov má začať priebe ­
hu roka 2015. Komisia pracuje s člen ­
skými štátmi na zvýšení efektívnosti 
ich kontrolných systémov s cieľom 
zabezpečiť, aby boli v lepšom súlade 
s nariadeniami. Vzhľadom na možnosť, 
že zlepšenia finančného hospodárenia 
v tejto oblasti by mohli viesť k reálnym 
úsporám a lepšiemu využitiu rozpoč ­
tu EÚ, Dvor audítorov rozhodol, že 
k tomuto procesu prispeje hĺbkovým 
auditom súčasných postupov kontroly 
nákladov na rozvoj vidieka 3.Politika rozvoja vidieka: viac ako 
milión jednotlivých grantov 
vyplatených poľnohospodárom, 
malým podnikom, miestnym 
orgánom a iným organizáciám vo 
vidieckych oblastiach
06 
Politika rozvoja vidieka na obdobie 
2007 – 2013 bola uskutočnená pro ­
stredníctvom 88 vnútroštátnych alebo 
regionálnych programov rozvoja vi ­
dieka v celej EÚ. Tieto programy tvorili 
viaceré „opatrenia“ (režimy pomoci), 
z ktorých každé bolo prostredníctvom 
súboru pravidiel oprávnenosti a kri ­
térií na výber projektov zamerané na 
špecifickú skupinu príjemcov a typy 
projektov. Orgány členských štátov 
rozhodovali o grantových sadzbách 
(v rámci obmedzení stanovených 
v nariadeniach), ktoré sa v závislosti 
od opatrenia pohybovali od menej 
ako 10 % až po 100 % oprávnených 
nákladov projektu. EÚ chce prostred ­
níctvom týchto opatrení stimulovať 
a podporiť činnosť, ktorá pomôže 
dosiahnuť ciele politiky: zlepšovanie 
konkurencieschopnosti odvetvia poľ ­
nohospodárstva a lesného hospodár ­
stva, zlepšovanie životného prostredia 
a krajiny, zlepšovanie kvality života vo 
vidieckych oblastiach a diverzifikácia 
vidieckeho hospodárstva 4. Príklady 
škály financovaných projektov sú uve ­
dené v  rámčeku 1 .3 Poslaním Dvora audítorov je 
prispievať k zlepšeniu 
finančného hospodárenia EÚ, 
presadzovať zodpovednosť 
a transparentnosť a pôsobiť 
ako nezávislý ochranca 
finančných záujmov občanov 
Únie. Úlohou Dvora audítora 
ako nezávislého externého 
audítora EÚ je overiť, či boli 
prostriedky EÚ správne 
vyúčtované, či tieto náklady 
vznikli a boli vynaložené 
v súlade s príslušnými 
pravidlami a nariadeniami a či 
dosiahli najlepšiu hodnotu za 
vynaložené peniaze. Bližšie 
informácie na stránke: http://
www.eca.europa.eu/en/
Pages/MissionObjectives.aspx .
4 Ďalšie informácie o politike 
rozvoja vidieka sú uvedené na 
internetových stránkach 
Komisie: http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/
index_sk.htm .
10 Úvod Rámček 1
Odborné vzdelávanie poľnohospodárov financované z  opat -
renia „Odborné vzdelávanie a  informovanie“ (Bulharsko)
Rozprašovacie stroje financované z  opatrenia „Moderni -
zácia poľnohospodárskych podnikov“ (Nemecko)
 Stajňa pre dobytok so zariadením na rozloženie slamy financo -
vaná z  opatrenia „Modernizácia poľnohospodárskych podnikov 
(Luxembursko)
 Zariadenia na sušenie a  skladovanie obilia financované 
z opatrenia „Pridanie hodnoty poľnohospodárskym“ 
a a lesníckym produktom“ (Litva)
Systém kvapkového zavlažovania financovaný z opatrenia 
„Infraštruktúra súvisiaca s  rozvojom poľnohospodárstva 
a lesného hospodárstva“ (Grécko)
Morské borovice vysadené prostredníctvom opatrenia 
„Obnova potenciálu lesného hospodárstva“ (Francúzsko)
Kvetinárstvo financované prostredníctvom opatrenia 
„Podpora pre zriaďovanie a rozvoj mikropodnikov“ 
(Švédsko)
Kaviareň v parku s voľne žijúcimi zvieratami financova -
ná z opatrenia „Podpora činností v oblasti cestovného 
ruchu“ (Spojené kráľovstvo)Cieľ politiky: zlepšovanie kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácia vidieckeho hospodárstvaCieľ politiky: zlepšovanie životného prostredia a krajinyCieľ politiky: zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstvaPríklady projektov financovaných z programov rozvoja vidieka
11 Úvod Rámček 2 Obrázok 1Obvyklé kroky pri podávaní žiadosti a získaní grantu
Žiada teľ Orgány členský ch štá tovZískanie ponúk od 
dodá vateľov a odhadnu-
tie pr ojekt ových náklado vKontrola primer a-
nosti náklado vRealizácia pr ojektuKontrola žiadosti
o gr ant
Vykonanie pla tby 
dohodnut ého 
percenta vznik nutých 
schválen ých 
náklado vUhradenie faktúr
grantuSchválenie gr antuVypracovanie ná vrhu 
projektu a žiadosti
o gr ant 
Spoločné postupy používané na kontrolu primeranosti nákladov projektov v žia -
dostiach o granty
Zjednodušený príklad : Poľnohospodár potrebuje nový traktor s výkonom 75 koní. Získa ponuky 
od troch dodávateľov: ponuku A na 44 000 EUR, B 46 000 EUR a C 48 000 EUR. Vyberie si ponuku 
B a požiada o grant na rozvoj vidieka vo výške 50 % nákladov.
Porovnanie jednotlivých ponúk : Orgány členských štátov porovnajú ponuky A, B a C a rozhodnú, či sú ná ­
klady pre podanú žiadosť (ponuka B na 46 000 EUR) primerané.
Prieskum trhu : Orgány členských štátov sa spoja s inými dodávateľmi alebo vyhľadajú na internete náklady 
na traktory s rovnakým výkonom 75 koní a porovnajú ich s ponukou B.
Stanovisko odborníka : Orgány členských štátov požiadajú agrotechnika, aby potvrdil, či je ponuka B prime ­
raná. Prípadne môžu požiadať o stanovisko hodnotiaci výbor.
Referenčné ceny : Orgány porovnajú ponuku B s databázou cien rôznych značiek a modelov traktorov. Ak 
je referenčná cena 45 000 EUR, môžu aj tak schváliť grant vo výške 23 000 EUR na základe ponuky B, ak sa 
domnievajú, že náklady vo výške 46 000 EUR sú oprávnené. Prípadne môžu použiť referenčnú cenu ako hornú 
hranicu a schváliť grant vo výške 22 500 EUR.
Možnosti zjednodušených nákladov : Orgány členských štátov namiesto kontroly, či je ponuka B primeraná, 
poskytnú na nákup traktora jednorazový grant vo výške 20 000 EUR. Tento grant sa vyplatí bez ohľadu na typ 
traktora alebo skutočne vzniknuté náklady. Prípadne môžu stanoviť maximálne náklady  vo výške 40 000 EUR 
za traktor a hradiť 50 % skutočne vzniknutých nákladov do tejto výšky.07 
V prípade väčšiny opatrení zahrnutých 
do tohto auditu (pozri rozsah auditu 
v bode 16) sú žiadateľovi preplatené 
prostriedky na základe schválených 
vzniknutých výdavkov. Typický postup 
získania grantu na základe úhrady je 
zobrazený na obrázku 1 .08 
Hlavné metódy, ktoré orgány člen ­
ských štátov používajú na kontrolu 
nákladov projektov v žiadostiach 
o granty, sú uvedené v  rámčeku 2 .
12 Úvod
09 
Stredná hodnota celkových projek ­
tových nákladov pri hlavných in ­
vestičných opatreniach je približne 
125 000 EUR. Výška grantu, ktorý sa 
vypláca na projektové náklady, bude 
závisieť od miery pomoci, opatrenia 
sa však vyznačujú veľkým počtom 
pomerne malých grantov – z kto ­
rých niektoré môžu byť menšie ako 
1 000 EUR – a menším počtom väčších 
grantov, ktoré môžu presiahnuť jeden 
milión eur. Orgány členských štátov by 
mali do konca programového obdobia 
schváliť približne 1,4 milióna jednotli ­
vých grantov.
Analýza rizík: grantové platby 
môžu byť príliš vysoké, ak sa 
poskytujú na nepotrebné náklady 
alebo sú založené na 
nekonkurenčných cenách
10 
Ako je opísané vyššie, zásada hospo ­
dárnosti platí pre všetky granty alebo 
platby z rozpočtu EÚ. Podľa tejto 
zásady by sa dotácie mali poskyto ­
vať na správne veci  za najlepšiu cenu . 
V súvislosti s projektmi rozvoja vidieka 
to znamená, že položky, na ktoré sa 
poskytuje grant, by mali byť takého 
typu, v kvalite a množstve, ktoré sú 
potrebné na dosiahnutie zamýšľaných 
výstupov a výsledkov. Grant na tieto 
položky by mal vychádzať z najniž ­
šej dostupnej ceny pre požadovanú 
špecifikáciu.11 
Granty sa vo väčšine prípadov posky ­
tujú len na určitú časť celkových pro ­
jektových nákladov a žiadatelia musia 
zaplatiť rozdiel z vlastných zdrojov, 
čo žiadateľa motivuje k obmedzeniu 
projektových nákladov. Keď je miera 
pomoci nízka, motivácia môže byť sil ­
ná – ale so zvyšovaním miery pomoci 
motivácia klesá.
12 
Akákoľvek dotácia skresľuje skutočný 
pomer medzi nákladmi a prínosmi, čo 
môže žiadateľa povzbudiť k tomu, aby 
špecifikoval riešenie s vyššími náklad ­
mi, ako sú potrebné, od „nadmernej re ­
gulácie“ (pozri glosár ) až po investície 
neúmerné výstupom alebo výsledkom, 
ktoré sa majú vykonaním projektu do ­
siahnuť. Preto existuje riziko, že množ ­
stvo a kvalita financovaných položiek 
môže byť väčšie, ako je primerané (ri ­
ziko „ nadmernej špecifikácie “), čo pre 
rozpočet EÚ a vnútroštátne rozpočty 
predstavuje zbytočné náklady.
13 
Dotáciami sa tiež znižuje motivácia žia ­
dateľa hľadať najlepšie ceny. Žiadatelia 
môžu uprednostniť dodávateľa s vyš ­
šími nákladmi. V krajných prípadoch 
existuje možnosť, že žiadatelia alebo 
dodávatelia zmanipulujú proces, čím 
zvyšujú ceny. To všetko vedie k riziku, 
že grant môže byť založený na cenách, 
ktoré presahujú najnižšiu cenu dostup ­
nú na konkurenčnom trhu pre položky 
požadovanej špecifikácie (riziko „ ne-
konkurenčných cien “).
13 Úvod
14 
Dôležité je, aby postupy orgánov 
členských štátov zamerané na riešenie 
týchto rizík boli účinné, pretože nízkou 
protihodnotou za peniaze a podvodmi 
sa nielen zvyšujú náklady pre rozpo ­
čet, ale kazí sa aj dobré meno EÚ. Treba 
však nájsť rovnováhu medzi nákladmi 
na vykonávanie kontrolných systémov 
a prínosmi získanými zo zmierňovania 
rizík. Žiadateľom vznikajú náklady na 
poskytnutie informácií požadovaných 
na doloženie ich žiadostí o grant. Člen ­
ským štátom vznikajú náklady na kon ­
trolu a vyhodnotenie týchto informá ­
cií. Tieto náklady by mali zodpovedať 
úrovni rizík: grant vo výške 1 milió ­
na EUR by si mohol vyžiadať niekoľko 
dní práce, ak to je potrebné na určenie 
primeranosti nákladov. Grant vo výške 
1 000 EUR by to nevyžadoval.
15 
Na záver, existuje riziko, že Komisia ne ­
zistí žiadne nedostatky v kontrolných 
systémoch členských štátov alebo 
neprijme včasné nápravné opatrenia 
v prípade zistenia nedostatkov.
14
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
Rozsah auditu: opatrenia v oblasti 
rozvoja vidieka vykonávané 
prostredníctvom grantov
16 
Riziká určené vyššie sa vzťahujú najmä 
na opatrenia v oblasti rozvoja vidieka 
vykonávané prostredníctvom grantov 
na náklady vzniknuté príjemcovi. Tieto 
opatrenia, ktoré predstavujú približne 
50 % celkových nákladov na rozvoj 
vidieka naplánovaných na obdobie 
2007 – 2013 5, sú zahrnuté v rozsahu 
auditu (pozri  obrázok 2 ). Hlavné prís ­
lušné opatrenia sú:
 ο modernizácia poľnohospodárskych 
podnikov;
 ο pridávanie hodnoty poľnohospo ­
dárskym produktom a produktom 
lesného hospodárstva; ο infraštruktúra súvisiaca s rozvojom 
a prispôsobovaním poľnohospo ­
dárstva a lesného hospodárstva;
 ο odborné vzdelávanie a iné opat ­
renia na zlepšenie konkuren ­
cieschopnosti poľnohospodárstva 
a lesného hospodárstva;
 ο investičné opatrenia súvisiace s ob ­
hospodarovaním s pôdy a život ­
ným prostredím;
 ο opatrenia na diverzifikáciu vidiec ­
keho hospodárstva a zlepšenie 
kvality života;
 ο opatrenia miestneho rozvoja s po ­
užitím prístupu Leader.5 Zvyšných 50 % výdavkov na 
rozvoj vidieka tvoria najmä 
kompenzačné platby pre 
majiteľov pozemkov 
vypočítané podľa počtu 
hektárov za činnosti, ako sú 
ochrana a zlepšovanie 
životného prostredia. Sumy, 
ktoré sa majú vyplatiť, sú 
zahrnuté v programe rozvoja 
vidieka a vopred ich schvaľuje 
Komisia. Osobitná správa 
Dvora audítorov 7/2011 sa 
týkala agroenvironmentálnych 
platieb, ktoré sú hlavným 
opatrením vzťahujúcim sa na 
plochu ( http://eca.europa.eu ).Obrázok 2Rozsah auditu: opatrenia zahrnuté do tohto auditu
Plánované výdavky na obdobie 2007 – 2013 (v mld. EUR)
Odborné vzdelávanie a iné opatrenia zamerané 
na zvýšenie konkurencieschopnostiInfraštruktúra súvisiaca s rozvojom
a prispôsobovaním poľnohos -
podárstva a lesného hospodárstvaPridávanie hodnoty
poľnohospodárskym
produktom a produktom 
lesného ospodárstvaModernizácia poľnohospodárskych podnikov
Investičné opatrenia týkajúce saživotného prostrediaa obhospodarovania pôdyOpatrenia zamerané na diverzi/f_ikáciu vidieckeho ospodárstvaOpatrenia miestneho rozvoja
13
4,9
2,811,6
5,5
4,84,7
Zdroj:  Európska komisia.
15 Rozsah auditu a audítorský prístup 
6 Členské štáty musia dodržiavať 
nariadenie Komisie (EÚ)  
č. 65/2011 článok 24 ods. 2 
písm. d): „administratívne 
kontroly žiadostí o podporu 
zahŕňajú predovšetkým […] 
primeranosť predložených 
nákladov, ktorá sa hodnotí na 
základe príslušných systémov 
hodnotenia, ako sú napr. 
referenčné náklady, 
porovnanie rozličných ponúk 
alebo hodnotiaci výbor“.Obrázok 3Audítorské otázky a štruktúra správyAudítorský prístup: zameranie na 
koncepciu kontrolných systémov, 
dosiahnutie širokého 
zemepisného pokrytia 
prostredníctvom dotazníkov 
a administratívnych previerok 
dokumentov
17 
V rámci auditov Dvora audítorov týka ­
júcich sa výdavkov na rozvoj vidieka sa 
opakovane zistilo, že orgány členských 
štátov nezabezpečili dostatočne 
primeranosť schválených projekto ­
vých nákladov 6 (pozri body 24 až 25). 
Jednoznačne treba zlepšiť finančné 
hospodárenie v tejto oblasti. To viedlo 
Dvor audítorov k otázke, či sú postupy 
Komisie a členských štátov najúčinnej ­
šie, pokiaľ ide o hlavné riziká. Audit bol osobitne zameraný na určenie dobrých 
postupov, ktoré môžu použiť ostatné 
členské štáty, čím sa zvýši všeobecná 
úroveň výkonnosti. Dvor audítorov 
na preskúmanie tohto rozsahu položil 
audítorské otázky uvedené v  grafe3 :
časť I
časť II
časť III
časť IV
časť VZabezpečila Komisia, aby členské štáty mali účinné 
systémy na kontrolu nákladov na granty na rozvoj 
vidieka v súlade so zásadou hospodárnosti?
… zmierniť riziko 
nadmernej 
… zabezpečiť, aby ceny 
schválených položiek 
boli primerané?
… zabezpečiť, aby 
skutočne uhradené 
náklady boli primerané?
… dosiahnuť, aby 
úroveň kontrol 
zodpovedala úrovni 
rizika?Vykonávali Komisia 
a orgány členských 
štátov najúčinnejšie 
postupy na udržanie 
nákladov na granty 
na rozvoj vidieka 
pod kontrolou?
Vykonávali členské 
štáty najúčinnejšie 
postupy s 
cieľom…
16 Rozsah auditu a audítorský prístup 
7 Ak boli predtým zistené 
nedostatky, Dvor audítorov 
preskúmal, či príslušné orgány 
členských štátov 
zodpovedajúcim spôsobom 
zmenili svoje postupy.18 
Táto správa má rovnakú štruktúru ako 
audítorské podotázky: časť I sa vzťahu ­
je na úlohu dohľadu Komisie. V  časti II 
až V Dvor audítorov skúma jednotlivé 
postupy zmierňovania hlavných rizík, 
ktoré uplatňujú orgány členských 
štátov.
19 
Ťažisková skupina úradníkov Komisie 
a orgánov členských štátov podporila 
tím Dvora audítorov pri identifikácií 
prvkov podstatných pre koncepciu 
účinných kontrolných systémov. Dvor 
audítorov na základe toho vypraco ­
val kontrolný zoznam na posúdenie 
koncepcie kontrolných systémov 
vo vzťahu k rizikám (pozri  prílohu I ). 
Zhromažďovanie dôkazov Dvorom 
audítorov spočívalo v nadviazaní na 
zistenia predchádzajúcich auditov 7; 
v dotazníku určenom správcom všet ­
kých 88 programov rozvoja vidieka EÚ 
a administratívnej kontrole hlavných 
postupov použitých v 15 programoch 
rozvoja vidieka s najväčšími plánova ­
nými výdavkami na opatrenia v rámci 
rozsahu tohto auditu (pozri  prílohu II ). 
Týchto 15 programov rozvoja vidieka 
predstavuje 64 % celkových pláno ­
vaných výdavkov na tieto opatrenia 
pre EÚ ako celok. Vykonali sa krátke 
audítorské návštevy v štyroch člen ­
ských štátoch na doplnenie adminis ­
tratívnych previerok dokumentov. 
Uskutočnili sa rozhovory s úradníkmi 
Komisie a analyzovala sa príslušná do ­
kumentácia. V rámci auditu sa skúmali 
systémy zavedené od konca roka 2013 
a tento audit bol ukončený v polovici 
roka 2014.Obmedzenia rozsahu auditu 
a audítorského prístupu
20 
Dvor audítorov v rámci tohto auditu 
určil a posúdil koncepciu kontrolných 
systémov , ktoré zriadili riadiace orgány 
a ktorými sa má zabezpečiť primera ­
nosť nákladov na rozvoj vidieka. Ani 
systémy s najlepšou koncepciou ne ­
musia byť účinné, ak sa nevykonávajú 
dobre. Cieľom auditu však nebolo kon ­
trolovať, ako dobre sa systémy kontrol 
používali v praxi. Takýmto prístupom 
by sa zdvojila práca, ktorá sa každý rok 
vykonáva na prípravu výročných správ 
Dvora audítorov (pozri body 24 až 25).
17
 Pripomienky
8 Táto požiadavka je stanovená 
v článku 9 ods. 2 nariadenia 
Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. 
júna 2005 o financovaní 
Spoločnej poľnohospodárskej 
politiky (Ú. v. EÚ L 209, 
11.8.2005, s. 1).
9 Pravidlami verejného 
obstarávania sa má 
zabezpečiť, aby verejné 
orgány získali najlepšie ceny 
výrobkov a služieb, ktoré 
nakupujú, a aby tiež 
podporovali spravodlivú 
hospodársku súťaž 
a transparentnosť. 
Nedodržiavaním týchto 
pravidiel sa znižuje 
pravdepodobnosť, že získané 
ceny sú najlepšie z dostupných 
cien.Časť I – Pokyny, dohľad 
a náprava: zodpovednosť 
Európskej komisie za 
zabezpečenie dobrého 
využívania prostriedkov 
EÚ v oblasti rozvoja 
vidieka
21 
Programy rozvoja vidieka síce riadi 88 
orgánov členských štátov, v konečnom 
dôsledku je však za plnenie rozpočtu 
EÚ zodpovedná Komisia. Komisia je 
konkrétne povinná 8 kontrolovať, či 
systémy riadenia a kontroly v člen ­
ských štátoch existujú a riadne fungujú 
a či sú v súlade so zásadami „riadneho 
finančného hospodárenia“: hospodár ­
nosť, účinnosť a efektívnosť.
22 
V právnych predpisoch sa stanovujú 
rôzne prostriedky, pomocou ktorých 
môže Komisia vykonávať svoje funkcie 
dohľadu: členské štáty by mali infor ­
movať Komisiu o svojich riadiacich 
a kontrolných opatreniach; platobné 
agentúry musia byť akreditované 
a vnútroštátne certifikačné orgány 
podávajú každoročne správy o prob ­
lémoch vrátane fungovania kontrol ­
ných systémov. Komisia sa pravidelne 
stretáva so zástupcami členských 
štátov, nadväzuje kontakty a uspo ­
radúva oficiálne výročné stretnutia 
s riadiacim orgánom každého progra ­
mu rozvoja vidieka. Prijíma právne 
predpisy s podrobnými pravidlami na 
vykonávanie politiky a vydáva pokyny. 
Má tiež svoje vlastné audítorské odde ­
lenie na kontrolu fungovania systémov 
členských štátov. Na záver, ak zistí, že 
orgány členských štátov nedodržujú 
nariadenia, môže vymáhať neoprávne ­
ne použité prostriedky.23 
Dvor audítorov posúdil, či Komisia 
využívala tieto prostriedky na zabez ­
pečenie účinnosti systémov členských 
štátov na kontrolu nákladov na granty 
rozvoja vidieka.
Keď z auditov vyplynuli 
nedostatky v kontrolách pro -
jektových nákladov, Komi -
sia reagovala navrhnutím 
finančných opráv a povzbu -
dzovaním členských štátov, 
aby vypracovali akčné plány
24 
Dvor audítorov každý rok skúma veľkú 
náhodne vybratú vzorku platieb a ove ­
ruje účinnosť vybraných kontrolných 
systémov. Dvor audítorov v každej vý ­
ročnej správe počínajúc správou za rok 
2011 poznamenal, že väčšina systémov 
na kontrolu primeranosti nákladov 
na rozvoj vidieka nebola dostatočne 
účinná (pozri  obrázok 4 ). V roku 2013 
sa zistilo, že všetky štyri kontrolované 
systémy boli v tomto ohľade neúčinné.
25 
Dvor audítorov v rámci auditov pre vý ­
ročné správy za roky 2011, 2012 a 2013 
v súvislosti s opatreniami zahrnutými 
v tomto audite zistil, že približne tre ­
tina projektov rozvoja vidieka nebola 
dostatočne kontrolovaná s ohľadom na 
primeranosť nákladov. Keď boli príjem ­
cami verejné orgány, takmer polovica 
platieb bola spojená s nedodržiavaním 
pravidiel verejného obstarávania 9.
18 Pripomienky
Účinnosť systémov členských štátov alebo regionálnych 
systémov na posúdenie primeranosti nákladov
Systém na hodnotenie primeranosti nákladov bol  skontrolovaný
a neboli zistené väčšie nedostatkySystém na hodnotenie primeranosti nákladov „nie je účinný“
 
Systém na hodnotenie nákladov na rozvoj vidieka nebol skontrolovaný
GalíciaLombardsko
SicíliaBrandenbursko 
a BerlínObrázok 4
Zdroj:  Výročné správy EDA za roky 2011, 2012, 2013.
26 
Komisia má tiež svoj vlastný program 
audítorských prieskumov, v rámci kto ­
rých boli podobné zistenia ako v audi ­
toch výkonnosti špecifických opatrení 
rozvoja vidieka, ktoré vykonáva Dvor 
audítorov 10. Hoci audity Dvora audí ­
torov a Komisie nie sú navrhnuté tak, 
aby vyčísľovali úspory, ktoré by bolo 
možné dosiahnuť lepšou kontrolou 
výdavkov, nedostatky systémov a vy ­
soká miera chýb sú jasnými známkami 
toho, že prípadné úspory by mohli byť 
značné.27 
Ako reakciu na uvedené kontrolné zis ­
tenia začala Komisia postupy na účely 
„finančných opráv“, na základe kto ­
rých sa financovanie EÚ pre dotknuté 
členské štáty znižuje s cieľom kom ­
penzovať zistené nedostatky. Postupy 
realizované s ôsmimi členskými štátmi 
vychádzajú aspoň čiastočne zo zlyhaní 
v ich kontrole nákladov na rozvoj vi ­
dieka alebo z nedodržiavania pravidiel 
verejného obstarávania.10 Osobitné správy č. 5/2010 
„Realizácia prístupu Leader 
v rozvoji vidieka“, č. 8/2012 
„Zameranie pomoci na 
modernizáciu 
poľnohospodárskych 
podnikov“, č. 1/2013 „Je 
podpora EÚ pre potravinársky 
priemysel účinná a efektívna 
z hľadiska pridávania hodnoty 
poľnohospodárskym 
výrobkom?“; č. 6/2013 
„Dosiahli členské štáty 
a Komisia prostredníctvom 
opatrení na diverzifikáciu 
vidieckeho hospodárstva 
efektívny pomer medzi 
kvalitou a nákladmi?“,  
č. 8/2013 „Podpora na 
zvýšenie hospodárskej 
19 Pripomienky
hodnoty lesov z Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka“ ( http://eca.
europa.eu ).
11 Pracovný dokument útvarov 
Komisie o posúdení 
základných príčin chýb 
a nápravných a preventívnych 
opatrení v politike rozvoja 
vidieka [SWD(2013) 244 final ].28 
Komisia na základe výročnej správy 
Dvora audítorov za rok 2011 požiadala 
členské štáty, aby vypracovali akčné 
plány na určenie príčin chýb a urči ­
li nápravné opatrenia. V roku 2012 
zostavilo takéto plány 14 členských 
štátov a všetky ostatné členské štáty 
tak urobili v roku 2013.
29 
Komisia súčasne na žiadosť Európske ­
ho parlamentu analyzovala hlavné 
dôvody vysokej chybovosti a výsled ­
ky predložila v júni 2013 11. Dvoma 
z uvedených hlavných dôvodov boli 
nedostatočné kontroly primeranosti 
nákladov a nedodržiavanie pravidiel 
verejného obstarávania.Náklady mohli byť ria -
dené lepšie, ak by Komisia 
vydala usmernenie a zistila 
nedostatky omnoho skôr 
v programovom období
30 
Komisia nevydala na začiatku progra ­
mového obdobia 2007 – 2013 žiadne 
usmernenie ku koncepcii kontrolných 
systémov na overovanie nákladov 
alebo rizík, na ktoré mali byť tieto 
systémy zamerané. Očakávalo sa, 
že riadiaci pracovníci 88 programov 
rozvoja vidieka vyvinú vlastné postupy 
bez toho, aby im Komisia poskytla 
informácie ohľadom očakávaných no ­
riem. Komisia dostatočne neoverila, či 
členské štáty majú zriadené spoľahlivé 
systémy na kontrolu žiadostí o granty 
pred schválením veľkých objemov vý ­
davkov prostredníctvom investičných 
opatrení. Procesy akreditácie a správy 
certifikačných orgánov Komisiu včas 
neupozornili na riziká pre hospodár ­
nosť rozpočtu EÚ.
20 Pripomienky
31 
Kým prvé členské štáty na konci roka 
2012 vypracovali akčné plány, zostával 
len jeden rok sedemročného progra ­
mového obdobia. Akčné plány teda 
prišli príliš neskoro, aby mali nejaký 
vplyv na veľkú väčšinu výdavkov. 
Poľské orgány už napríklad dovtedy 
schválili granty predstavujúce 90 % 
rozpočtu na modernizáciu poľnohos ­
podárskych podnikov – čo je z finanč ­
ného hľadiska najdôležitejšie opatrenie 
rozvoja vidieka – a viaceré opatrenia 
v iných členských štátoch už boli uzav ­
reté pre nové žiadosti.
Posledné iniciatívy Komi -
sie síce priniesli nejaké 
výsledky, ale v akčných plá -
noch sa v dostatočnej hĺbke 
neriešia riziká týkajúce sa 
primeranosti nákladov
32 
Audity a tlak Komisie už priniesli 
nejaké pozitívne výsledky: viaceré 
členské štáty informovali Dvor audí ­
torov, že v rokoch 2013 a 2014 zaviedli 
nové postupy na kontrolu nákladov na 
projekty rozvoja vidieka. Akčné plány 
členských štátov však nepokrývali 
všetky regionálne programy rozvoja 
vidieka či všetky príslušné opatrenia 
a nie vždy boli navrhnuté zmeny, aj 
keď sa v rámci auditov zistili konkrétne 
nedostatky 12. Navyše sa vo viacerých 
akčných plánoch všetky činnosti odlo ­
žili na ďalšie programové obdobie.33 
Komisia od začiatku roka 2013 or ­
ganizuje semináre, ktoré sa konajú 
dvakrát za rok a na ktorých sa disku ­
tuje o niektorých hlavných otázkach, 
a požiadala orgány členských štátov, 
aby ďalej rozvinuli svoje akčné plány. 
Vo februári 2014 vydala usmerňujúcu 
poznámku o zamedzovaní podvodom 
a v septembri 2014 usmernenie k pou ­
žívaniu zjednodušených nákladov. Toto 
usmernenie je zamerané na progra ­
mové obdobie 2014 až 2020, v ktorom 
Komisia podporuje členské štáty, aby 
viac využívali zjednodušené náklady, 
ktorých prostredníctvom sa snáď zníži 
chybovosť 13.
34 
V prípade opatrení v rámci rozsahu 
tohto auditu je však len približne 5 % 
výdavkov v súčasnosti založených na 
možnosti zjednodušených nákladov. 
Komisia napriek dôkazu o nedostat ­
koch nevydala usmernenie k postu ­
pom uplatniteľným na zvyšných 95 % 
výdavkov. To vedie k riziku, že okrem 
využívania zjednodušených nákladov 
nemusí všetkých 88 riadiacich orgánov 
vymedziť a vykonávať účinné postupy 
na kontrolu nákladov na granty na 
rozvoj vidieka.12 Príklady sú uvedené vo 
výročnej správe Dvora 
audítorov za rok 2013.
13 Zástupcovia členských štátov 
však vyjadrili obavy, že pre 
rôznorodosť opatrení rozvoja 
vidieka je využívanie možností 
zjednodušených nákladov 
náročné; že administratívne 
náklady súvisiace 
s vymedzením štandardných 
nákladov môžu byť vysoké; že 
na vypracovanie štúdií môže 
byť potrebný dlhý čas 
prípravy; a že členské štáty by 
sa vystavili riziku systémových 
chýb a veľkých finančných 
opráv, ak by audítori zistili, že 
štandardné náklady boli 
stanovené na príliš vysokej 
úrovni.
21 Pripomienky
14 Existuje jeden dobrý príklad 
zo Spojeného kráľovstva 
(Anglicka), kde sa vyslovene 
kontrolovalo, či je navrhnutý 
projekt budovy alebo 
špecifikácia zariadenia 
oprávnená ako najvhodnejšia 
pre projekt.35 
Komisia a členské štáty zamerali 
akčné plány na zlepšenie dodržiavania 
vykonávacích nariadení, čím sa znížila 
chybovosť. To je, samozrejme, dôležité 
a Dvor audítorov už dlho požadoval 
takýto krok. Dodržiavanie nariadení 
však nie je cieľom ako takým – treba sa 
zamerať tiež na zásadu hospodárnosti 
„riadneho finančného hospodárenia“, 
ktorá sa má podľa právnych predpisov 
dosiahnuť (pozri body 2 a 10). V tejto 
súvislosti ani najlepšie plány skúma ­
né Dvorom audítorov neposkytujú 
komplexnú odpoveď na hlavné riziká 
pre hospodárnosť  – granty založené na 
väčších ako potrebných špecifikáciách 
a nekonkurenčných cenách; zmeny 
po schválení; a kontroly nesúvisiace 
s úrovňou rizika. Dvor audítorov ich 
skúma a v časti II až V tejto správy skú ­
ma aj možné prístupy k nim.Časť II – Zamedzenie 
nadmernej špecifikácii: 
postupy na zabezpečenie, 
aby položky, pre ktoré je 
grant schválený, boli 
primerané
36 
Od manažérov výdavkových progra ­
mov EÚ sa očakáva, že budú uplat ­
ňovať zásadu hospodárnosti opísanú 
v úvode tejto správy. Podľa tejto zása ­
dy by nielen granty pre projekty mali 
byť založené na primeraných cenách, 
ale aj špecifikácia projektu – financo ­
vané položky – by mala byť primeraná. 
Dotáciami sa mení vzťah medzi ná ­
kladmi a prínosmi, čo spôsobuje riziko, 
že žiadatelia môžu stanoviť návrhy 
projektov s vyššími nákladmi, ako je 
potrebné, od „nadmernej regulácie“ 
(pozri glosár ) po investície, ktoré ne ­
zodpovedajú očakávaným výsledkom. 
Dvor audítorov posúdil postupy, ktoré 
orgány členských štátov vykonávali 
s cieľom riešiť toto riziko nadmernej 
špecifikácie.
37 
Všetky orgány členských štátov síce 
kontrolovali ceny  (pozri časť III), má ­
loktoré však vykonali výslovné zdokla ­
dované kontroly, či boli špecifikácie 
projektu primerané14. Niektoré vyko ­
nali nepriame alebo nezdokladované 
kontroly, ako je uvedené v bodoch 
46, 48 a 53. Mnohé orgány členských 
štátov však zmiernili riziká nadmernej 
špecifikácie pre niektoré typy pro ­
jektov obmedzením maximálnych 
oprávnených nákladov alebo využitím 
možností zjednodušených nákladov, 
ako je uvedené nižšie.
22 Pripomienky
Obmedzenie grantov na 
štandardne vymedzené 
náklady je jednoduché 
a účinné v prípadoch, keď 
existuje mnoho podobných 
projektov alebo spoločných 
typov výdavkov
38 
Riziko nadmernej špecifikácie sa 
vyskytuje, keď je grant založený na 
nákladoch položiek vybraných žiada ­
teľom. Súdny dvor si všimol, že orgány 
členských štátov môžu vo veľkej miere 
zamedziť tomuto riziku obmedzením 
oprávnených nákladov na „štandard ­
ne“ vymedzené náklady. Orgány člen ­
ských štátov v rámci tohto postupu 
odhadujú náklady potrebné na typický 
projekt alebo kategóriu výdavkov 
a obmedzujú všetky granty na tieto 
typické náklady. Príklad je uvedený 
v rámčeku 3 .
39 
Tento postup má výhody, že sa jed ­
noducho vykonáva a má predvída ­
teľný výsledok: poskytuje istotu. To 
orgánom členských štátov umožňuje 
obísť sa bez zaťažujúcich požiadaviek 
a kontrol, či sú špecifikácie jednotli ­
vých žiadostí projektov primerané. 
Žiadateľom tento prístup nebráni 
realizovať riešenie s vyššími nákladmi  – 
platba grantu však bude založená na 
danom štandarde, takže náklady budú 
pre rozpočet EÚ primerané.
40 
Projekty rozvoja vidieka si však vyža ­
dujú rôzne, niekedy inovačné riešenia, 
čo zahŕňa širokú škálu rôznych typov 
výdavkov. Vymedzenie štandardnej 
špecifikácie pre všetky možné situá ­
cie je v podstate nemožné. Najlepšie 
sa používa v prípadoch, keď je veľký 
počet jednoduchých projektov s po ­
dobnými typmi výdavkov.41 
Mnohé orgány členských štátov v urči ­
tej miere vykonávali tento postup, keď 
používali zjednodušené náklady alebo 
maximálne náklady. Tieto postupy 
sú opísané v  rámčeku 2 . Zjednodu ­
šené náklady sa používali v 54 z 88 
programov rozvoja vidieka, väčšinou 
na investície do opatrení týkajúcich sa 
obhospodarovania pôdy určených na 
zlepšenie životného prostredia alebo 
na výsadbu lesov a lesné hospodár ­
stvo. Typickým príkladom je štan ­
dardná platba za meter živého plota 
vypočítaná na základe štandardnej 
špecifikácie (napr. tri hlohy na meter). 
Viaceré orgány členských štátov  
podobným spôsobom stanovili 
„maximálne náklady“ podľa výstupov 
projektu. Tie sa odlišujú od „štandard ­
ných nákladov“ v tom, že žiadateľovi sú 
uhradené skutočne vzniknuté náklady. 
Príklady typov výdavkov, keď orgány 
členských štátov obmedzili granty na 
štandardné alebo maximálne náklady, 
sú uvedené v  rámčeku 4 .
42 
Zatiaľ čo viac ako polovica orgánov 
členských štátov využíva zjednoduše ­
né náklady (a iné podobne využívajú 
maximálne jednotkové náklady), Dvor 
audítorov zistil, že je to tak len pri kon ­
krétnych typoch výdavkov v rámci ob ­
medzeného počtu opatrení (pozri  prí-
lohu III ) a ich hodnota predstavuje 
len približne 5 % rozpočtu. Existuje 
priestor na širšie uplatňovanie týchto 
metód v ďalších opatreniach a v ďal ­
ších programoch rozvoja vidieka.
23 Pripomienky
Príklad obmedzenia oprávnených nákladov spôsobom, ktorým sa obmedzuje 
riziko nadmernej špecifikácie: zariadenie na postrekovanie plodín vo Francúzsku
Poľnohospodári vo Francúzsku, ktorí žiadali o grant na náklady na postrekovače plodín, často špecifikovali 
voliteľné doplnkové vybavenie, ktoré mohlo dosiahnuť 85 % celkových nákladov. Keďže francúzske orgány to 
považovali za neprimerané, v roku 2012 zaviedli obmedzenie vo výške 3 000 EUR na náklady tohto doplnkové ­
ho vybavenia, na ktoré sa mal vyplatiť grant.
Typy výdavkov, pri ktorých členské štáty obmedzili granty na štandardné alebo 
maximálne náklady spôsobom, ktorý obmedzuje riziko nadmernej špecifikácie
Štandardné jednotkové náklady
– na meter živého plota (napr. vo Francúzsku v rámci opatrenia „Zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho 
dedičstva“),
– na hektár vylepšenia pôdy (napr. v Maďarsku v rámci opatrenia „Prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy“).
Maximálne náklady na jednotku výstupu alebo výsledku
– na štvorcový meter postavenej alebo obnovenej budovy (napr. v Bulharsku na budovy v rámci opatrenia 
„Obnova a rozvoj dediny“),
– na miesto pre zviera (napr. vo Francúzsku na stajňu pre dobytok v rámci opatrenia „Modernizácia 
poľnohospodárskych podnikov“).
Maximálne náklady na kategóriu výdavkov
– maximálna suma na typ poľnohospodárskeho zariadenia (napr. vo Francúzsku na postrekovacie zariadenie 
v rámci opatrenia „Modernizácia poľnohospodárskych podnikov“),
– maximálna suma na technické štúdie alebo štúdie uskutočniteľnosti (napr. v Českej republike 
na vypracovanie plánov pre projekty v oblasti bioplynu v rámci opatrenia „Modernizácia 
poľnohospodárskych podnikov“),
– maximálna percentuálna sadzba pre poplatky (napr. v Andalúzii v Španielsku na odmeny architektom 
v rámci opatrenia „Pridávanie hodnoty produktom poľnohospodárstva a lesného hospodárstva“).Rámček 3 Rámček 4
24 Pripomienky
Pri iných opatreniach, v prí -
pade ktorých je odôvodnené 
riziko, by mali byť hodnotené 
navrhované náklady s cie -
ľom zabezpečiť primeranosť 
nákladov
43 
Keď nie sú náklady obmedzené na 
štandardne vymedzené náklady, je po ­
trebné riešiť riziko nadmernej špecifi ­
kácie. Orgány členských štátov použí ­
vali v tejto súvislosti tri hlavné postupy:
 ο štandardné kontroly s cieľom po ­
rovnať navrhnuté náklady s refe ­
renčnými hodnotami;
 ο individuálne hodnotenie projekto ­
vých špecifikácií;
 ο stanoviská odborníkov.
Prostredníctvom štandardných 
výpočtov a porovnaním 
s referenčnými hodnotami 
možno rýchlo určiť žiadosti, 
ktoré môžu byť nadmerne 
špecifikované
44 
Žiadatelia musia ku všetkým projektom 
okrem tých menších predložiť fyzické 
a finančné údaje o svojich podnikoch 
a o projektových plánoch, ktoré orgány 
členských štátov použijú s cieľom overiť 
oprávnenosť a vybrať najlepšie projekty. 
Tieto informácie siahajú od niekoľko 
málo údajov až po úplné podnikateľské 
plány. Orgány členských štátov môžu 
tieto informácie použiť aj na kontrolu, 
či náklady navrhnutého projektu sú 
primerané vo vzťahu k očakávaným 
výstupom alebo výsledkom: pravdepo ­
dobnému prínosu, ktorý by mal pro ­
jekt priniesť z hľadiska plnenia cieľov 
programov rozvoja vidieka. Príkladmi 
sú jednoduché výpočty návratnosti 
alebo vzťahovanie kapacity poľnohos ­
podárskeho zariadenia na veľkosť a typ 
poľnohospodárskeho podniku.45 
Orgány členských štátov môžu stanoviť 
štandardné výpočty a tabuľky, ktoré 
ich zamestnancom umožnia rýchlo 
vypočítať finančné alebo iné koefi ­
cienty a porovnať ich s referenčnými 
hodnotami alebo varovnými hodnota ­
mi. Túto činnosť možno vykonávať len 
s malou dodatočnou spotrebou času či 
nákladov pomocou šablón pre formu ­
láre žiadostí, aby bola zabezpečená 
konzistentnosť informácií. Žiadosti, 
ktoré patria do bežného rozpätia, 
možno skúmať obmedzene a žiadosti 
mimo tohto rozpätia možno na zabez ­
pečenie primeranosti nákladov skúmať 
dôkladnejšie.
46 
Tieto referenčné hodnoty možno pou ­
žiť aj ako kritérium nákladovej účin ­
nosti alebo „hodnoty za peniaze“ pri 
výbere projektu. Napríklad v Anglicku 
v Spojenom kráľovstve orgány stanovi ­
li cieľ, že projekty, ktorým sa poskytuje 
podpora pre malé vidiecke podniky, 
by priemerne mali vytvoriť jedno nové 
pracovné miesto na každých 30 000 
GBP dotácie. Ak usúdili, že navrhnuté 
náklady na projekt neboli vo vzťahu 
k tomuto cieľu primerané (t. j. boli 
príliš vysoké), neschválili grant. Pokiaľ 
ide o hlavné investičné opatrenia, len 
pri štyroch z 15 skúmaných progra ­
mov rozvoja vidieka sa hodnotilo, či 
náklady boli vo vzťahu k očakávaným 
výstupom alebo výsledkom primerané 
(pozri  prílohu IV  a obrázok 5 ).
25 Pripomienky
Orgány členských štátov hodnotia náklady na základe očakávaných výstupov alebo 
výsledkov 1Obrázok 5
1 Bez opatrenia pre odborné vzdelávanie a informovanie.
Zdroj:  Kontrolné zistenia Európskeho dvora audítorov.Neposudzované
KampániaAnglicko
Investície do zavlažovania
Nákladová účinnosť projektov sa hodnotí s použitím príkladu pomeru projektových nákladov k/uni00A0počtu zavlažovaných hektárov.Energia z obnoviteľných zdrojovV prípade výstavby zariadení na výrobu bioplynu orgány porovnávajú pomer medzi objemom výdavkov a celkovou inštalovanou energetickou kapacitou zariadenias referenčnou hodnotou.
Investície do zavlažovaniaV postupe vyhodnocovania sa v rámci kritéria „efektívnosť projektu“ porovnávajú náklady 
projektu na zavlažovaný 
hektár s priemernými 
plánovanými nákladmi.Orgány členských štátov hodnotia náklady na 
základe očakávaných výstupov alebo výsledkov
Orgány členských štátov neposudzujú náklady na 
základe očakávaných výstupov alebo výsledkov
Diverziﬁkácia vidieckeho 
hospodárstvaVýpočty a porovnania sa vykonávajú pomocou referenčných hodnôt nákladov na vytvorené pracovné miesto, nákladov na ďalšie turistické lôžko, nákladov na absolventa vzdelávacieho kurzu, nákladov na vytvorený podnik a na m
2 obchodného 
priestoru, obdobia návratnosti investícií… 
26 Pripomienky
Hodnotenie jednotlivých 
projektových špecifikácií 
môže byť pre netechnických 
administratívnych pracovníkov 
ťažké, ale jednoduché 
kontroly a jasné pravidlá 
pomáhajú zamedziť nadmernej 
špecifikácii a odhaliť ju
47 
V programoch, ktoré sú tak rozmanité, 
ako sú napríklad programy rozvoja 
vidieka, nebudú mať všetky projekty 
štandardný súbor výstupov a výsled ­
kov, ktoré umožňujú jednoduché 
hodnotenie nákladov prostredníctvom 
výpočtov koeficientov alebo porovna ­
ní s referenčnými hodnotami. Navyše 
v prípadoch, keď špecifikácie presa ­
hujú normu, musia orgány členských 
štátov posúdiť, či väčšie špecifikácie 
odôvodnené individuálnymi okolnos ­
ťami projektu alebo tým, že predsta ­
vujú väčšiu hodnotu za vynaložené 
peniaze. Takéto hodnotenie jednotli ­
vých projektových špecifikácií (vrátane 
podmienok verejnej súťaže a kritérií na 
vyhodnotenie ponúk) môže byť ťažké 
bez odborných technických znalostí 
a môže byť časovo náročné, vyplatí sa 
však v prípade väčších súm.48 
Približne dve tretiny orgánov člen ­
ských štátov informovali Dvor audíto ­
rov, že ich zamestnanci robia bežné 
kontroly projektových špecifikácií, 
pričom často využívajú skúsenosti, kto ­
ré získali pri spracovaní veľkého počtu 
projektov. Dvor audítorov však zistil, 
že hodnota týchto kontrol sa znižuje, 
ak sa nevedú záznamy o tom, čo bolo 
skontrolované a aká norma sa použila.
49 
Jednoznačné pravidlá pomáhajú 
netechnickým pracovníkom prijímať 
konzistentné a spravodlivé rozhodnu ­
tia pri hodnotení návrhov projektov. 
Osobitná, ale častá, situácia nastáva, 
keď žiadateľ predloží ponuky viacerých 
dodávateľov pre projekt s rôznymi 
špecifikáciami: rôzne značky zariade ­
nia, rôzne konštrukčné metódy alebo 
materiály, rôzne časové rozvrhy alebo 
odlišný záručný a pozáručný servis atď. 
Žiadatelia si obvykle vyberú ponuku, 
ktorá predstavuje najlepšiu hodnotu 
pre ich podnik z hľadiska kvality a ná ­
kladov (hoci dotácia ovplyvní tento 
výber). Keď si žiadatelia nevyberú 
ponuku s najnižšími nákladmi, orgány 
členských štátov musia posúdiť, či vyš ­
šia kvalita alebo ďalšie prvky vyššej po ­
nuky predstavujú aj lepšiu protihodno ­
tu za peniaze z hľadiska cieľov politiky 
alebo či môže ísť o prípad nadmernej 
regulácie .
27 Pripomienky
50 
Pracovníci, ktorí hodnotia náklady 
návrhov projektov, potrebujú jasné 
kritériá, ktoré môžu konzistentne 
uplatňovať na všetky prípady. Dvor 
audítorov v tejto súvislosti odhalil 
všeobecný nedostatok, keďže orgá ­
ny členských štátov namiesto kritérií 
uviedli len príklady druhov odôvodne ­
ní, ktoré by mohli  byť prijateľné. Jeden 
príklad je z Nemecka, kde možno vziať 
do úvahy takmer akýkoľvek predstavi ­
teľný dôvod – kvalitu, cenu, technickú 
vhodnosť, environmentálne vlastnos ­
ti, náklady na prevádzku a údržbu, 
ziskovosť, zákaznícky servis, technickú 
pomoc alebo dodacie lehoty. Ďalšie 
orgány, ako napríklad francúzske a an ­
glické, majú podobný postup. Dvor 
audítorov pri svojich predchádzajúcich 
auditoch zistil, že orgánom členských 
štátov postačovalo, ak bol uvedený 
jeden z týchto dôvodov, ale zriedka 
posudzovali, či bol dostatočný na odô ­
vodnenie dodatočných nákladov. Na 
posúdenie odôvodnenia, ktoré uviedol 
žiadateľ, je potrebný určitá miera úsud ­
ku, ale v projektových spisoch chýbala 
dokumentácia na preukázanie základu, 
podľa ktorého pracovníci posudzujúci 
žiadosť usúdili, že dodatočné náklady 
boli primerané.
51 
Iný postup, ktorý vykonávala približne 
štvrtina (21) z 88 orgánov členských 
štátov, je vychádzať pri grante vždy 
z najnižšej platnej ponuky. Výhody 
tohto prístupu spočívajú v jednodu ­
chosti (keďže je jednoznačný) a hos ­
podárnosti, keďže náklady sú pre 
rozpočet EÚ najnižšie. Tento prístup 
žiadateľovi nebráni, aby si vybral 
ponuku s „najlepšou hodnotou“, ak je 
vyššia – ale výška grantu  bude vždy 
určená na základe najnižšej ponuky. 
Žiadatelia v skutočnosti platia za všet ­
ky prvky navyše (ako napríklad vyššia 
kvalita alebo predĺžená záruka) sami 
bez podpory grantu. Rôzne postupy sú 
opísané v  rámčeku 5 .52 
Samozrejme, žiadny z týchto postupov 
nebude účinný, ak bude žiadateľ mani ­
pulovať proces získania a predkladania 
ponúk, napríklad vypracovaním takých 
špecifikácií, ktoré budú vylučovať 
potenciálnych dodávateľov. Toto riziko 
je opísané v časti III: Získanie najlepšej 
ceny.
28 Pripomienky
Rôzne postupy na určenie výšky grantu: najnižšia platná ponuka alebo výber 
žiadateľa
 Zjednodušený príklad:  Poľnohospodári v členských štátoch X a Y dostanú ponuky na traktory 
s výkonom 200 konských síl značiek A, B a C za 80 000 EUR; 90 000 EUR a 100 000 EUR (v prísluš ­
nom poradí). Traktory sú z funkčného hľadiska rovnocenné, ale obidvaja poľnohospodári upred ­
nostňujú značku C. Je síce najdrahšia, ale udržuje si kvalitu a traktor možno po 5 rokoch predať za 
40 000 EUR. Keď sa zoberie do úvahy grant, má vyššiu hodnotu ako traktor A, ktorý má pri ďalšom 
predaji nižšiu hodnotu.
Obidva členské štáty X a Y schvália granty na nákup traktora C, ale výška grantu sa líši. Členský štát X uplatňu ­
je zásadu „najnižšej ponuky“ a poskytne grant vo výške 40 000 EUR (50 % najnižšej platnej ponuky). Členský 
štát Y skontroluje, či poľnohospodár odôvodnil vyššiu ponuku a poskytne grant vo výške 50 %, t. j. 50 000 EUR 
na základe výberu žiadateľa.
(EUR)
Členský stát X: grant založený na 
najnižšej ponukeČlenský stát Y: grant založený na 
výbere žiadateľa
Najnižšia platná ponuka 80 000 80 000
Ponuka zvolená žiadateľom 100 000 100 000
Grant schválený vo výške 50 % 40 000 50 000Rámček 5
Stanoviská odborníkov môžu 
poskytnúť určitú istotu, že 
špecifikácie sú primerané, 
za podmienky, že sú dostatočne 
nezávislé
53 
Mnohé projekty rozvoja vidieka 
zahŕňajú podobné typy výdavkov: 
napríklad poľnohospodárske stroje, 
poľnohospodárske zariadenia, staveb ­
ná a vidiecka infraštruktúra. Viaceré 
orgány členských štátov vrátane 
Maďarska a Talianska  – Kampánie za ­
mestnávajú pracovníkov s kvalifikáciou 
v týchto oblastiach, ako sú napríklad 
poľnohospodárski inžinieri alebo 
stavebný dozor. Rozumejú technickým 
špecifikáciám a používajú svoju odbor ­
nú kvalifikáciu a skúsenosti na riadne 
posúdenie navrhovaných projektových 
špecifikácií. Pokiaľ je účel a záver kon ­
trol jasný a vykonaná práca je zdo ­
kumentovaná, využívanie vlastných 
odborných znalostí môže poskytnúť spoľahlivé, nezávislé uistenie, že navrh ­
nuté náklady sú primerané, a  orgánom 
členských štátov umožňuje určiť aké ­
koľvek prípady nadmernej regulácie. 
Takisto dôležitý je odradzujúci účinok: 
poľnohospodár, ktorý vie, že žiadosť 
o grant bude posudzovať napríklad 
poľnohospodársky inžinier, s menšou 
pravdepodobnosťou predloží žiadosť 
o nadmernú špecifikáciu.
29 Pripomienky
54 
Nie vždy je však pre orgány členských 
štátov uskutočniteľné alebo nákladovo 
efektívne zamestnávať pracovníkov 
s takýmito odbornými znalosťami, 
najmä keď je príliš málo projektov 
určitého typu, ktoré by takýto postup 
odôvodnili. Niektoré orgány člen ­
ských štátov, ako napríklad v Grécku 
a v Litve, si najímajú odborníkov na 
poskytnutie stanoviska o špecifikáci ­
ách a nákladoch vybraných projektov, 
najmä na projekty, ktoré predstavujú 
osobitné riziká pre svoju veľkosť alebo 
špecifické znaky alebo pri projektoch, 
ktoré nespadajú do obvyklého rozpä ­
tia nákladov.
55 
Iné orgány členských štátov, ako naprí ­
klad v Rakúsku a Maďarsku, vyžadujú 
od žiadateľov, aby predložili osved ­
čenie alebo vyhlásenie uznávaného 
odborníka, ako je napríklad stavebný 
dozor, o projektových špecifiká­
ciách. Spoľahlivosť, ktorú majú takéto 
vyhlásenia, je však v praxi obmedze ­
ná. Je nanajvýš zjavné, že odborníci 
budú konať v záujme svojich klientov, 
čo môže byť v rozpore so záujmami 
členských štátov a EÚ dosiahnuť ciele 
politiky za najnižšie možné náklady. Po 
druhé, účelom vyhlásenia odborníka 
môže byť potvrdenie, že špecifikácia 
je v súlade so stavebnými predpismi 
alebo inými technickými požiadavka ­
mi. To nie je podstatné ani užitočné 
na identifikáciu možnej nadmernej 
špecifikácie.Časť III – Získanie 
najlepšej ceny: postupy, 
ako zabezpečiť, aby 
schválené ceny položiek 
boli primerané
56 
Financovanie projektov EÚ by podľa 
zásady hospodárnosti (pozri body 
2 a 10) malo vychádzať z cien, ktoré 
sú najnižšie z dostupných cien pre 
požadovanú projektovú špecifikáciu. 
Dotáciami sa však znižuje motivácia 
žiadateľa hľadať najlepšie ceny a žia ­
datelia môžu uprednostniť dodávateľa 
s vyššími nákladmi, čo vedie k riziku, 
že žiadosti o grant môžu byť založené 
na nekonkurenčných cenách. Dvor au ­
dítorov posúdil postupy, ktoré orgány 
členských štátov vykonávali s cieľom 
riešiť toto riziko.
57 
Všetkých 15 orgánov členských štátov 
zaviedlo do konca roka 2013 formálne 
systémy na kontrolu primeranosti cien. 
Hlavné vykonávané postupy (ktoré sú 
opísané v  rámčeku 2 ) boli:
 ο porovnanie nákladov uvedených 
v žiadosti s nezávislými cenovými 
informáciami (získanými prostred ­
níctvom prieskumu trhu alebo 
z cenníkov a databáz);
 ο porovnanie rôznych ponúk, ktoré 
získal žiadateľ (aj prostredníctvom 
postupov verejného obstarávania);
 ο konzultácie s odborníkmi.
Iný vykonávaný postup, ktorým sa 
zmiernilo riziko, bolo používanie 
zjednodušených alebo maximálnych 
nákladov na stanovenie alebo obme ­
dzenie nákladov na projekt.
30 Pripomienky
Ak je to uskutočniteľné, 
používaním možností zjed -
nodušených nákladov (alebo 
používaním maximálnych 
nákladov podobným spô -
sobom) sa účinne obme -
dzuje riziko nadmerných 
cien  – pokiaľ sú stanovené na 
správnej úrovni
58 
Ako je opísané v bodoch 38 až 42, 
granty môžu byť založené na zjedno ­
dušených nákladoch, ktoré určia orgá ­
ny členských štátov. Týmto prístupom 
sa obmedzuje riziko nadmernej špeci ­
fikácie. Maximálne náklady možno po ­
dobne stanoviť pre výstupy, výsledky 
alebo kategórie výdavkov. Keď sú tieto 
náklady stanovené na úrovni alebo 
pod úrovňou najlepších dostupných 
trhových cien, výsledok je, že náklady 
na rozpočet EÚ budú primerané. Dvor 
audítorov v bodoch 41 až 42 uviedol, 
že viac ako polovica orgánov členských 
štátov nejakým spôsobom využívala 
zjednodušené náklady a že existuje 
priestor na rozsiahlejšie využívanie 
týchto postupov.
59 
Keď sú stanovené maximálne náklady,  
žiadateľovi je uhradená nižšia suma 
grantu uvedená v žiadosti, skutočne 
zaplatená suma alebo maximálna 
suma. Potenciálne sa tým zabezpečuje 
najlepšia hospodárnosť pre rozpočet 
EÚ a vnútroštátne rozpočty. V prípade 
metódy zjednodušených nákladov  však 
žiadateľ môže teoreticky získať grant, 
ktorý je vyšší ako skutočne vzniknuté 
náklady. Pokiaľ sa to deje občas a ide 
len o malé sumy, dodatočné náklady 
možno odôvodniť prínosmi vyplývajú ­
cimi z ďalšieho zjednodušenia.60 
Ak sú „maximálne náklady“ stanovené 
na úrovni, ktorá presahuje dostupné 
trhové ceny, majú malý účinok. Ak sú 
zjednodušené náklady stanovené príliš 
vysoko, vedie to k vzniku neodôvodne ­
ných nákladov, ako je opísané nižšie. Je 
to vysvetlené v  rámčeku 6 .
31 Pripomienky
Ak je úroveň zjednodušených 
nákladov stanovená príliš 
vysoko, mohlo by to ovplyvniť 
hospodárnosť celkových 
výdavkov – orgány členských 
štátov by z tohto dôvodu mali 
zabezpečiť, aby mali správny 
základ, a pravidelne by ich mali 
skúmať a upravovať
61 
Zjednodušené náklady musia byť sta ­
novené vopred, pretože sú potrebné 
na vypracovanie žiadostí a schválenie 
výšky grantu. Sú potrebné štúdie a od ­
hady s cieľom určiť jednotlivé sumy, čo 
bude zahŕňať viacero predpokladov. Komisia vydala usmernenie pre orgány 
členských štátov, aby zabezpečila 
správnosť týchto výpočtov. Tieto 
orgány môžu získať ďalšiu istotu tak, že 
výpočty budú predložené na audit.Rozdiel medzi maximálnymi jednotkovými nákladmi a štandardnými jednotko -
vými nákladmi
 Zjednodušený príklad : Orgány členských štátov na základe štúdie odhadli priemerné náklady 
na opätovnú výsadbu lesa na vyše 4 000 EUR na jeden hektár.
V rámci systému „maximálnych jednotkových nákladov“ je ako strop stanovená suma 4 000 EUR na hektár. 
Žiadateľ musí predložiť informácie o skutočných vzniknutých nákladoch a orgány členských štátov ich musia 
skontrolovať. Platba sa vyplatí na základe skutočných nákladov na hektár do maximálnej výšky.
V rámci systému „štandardných jednotkových nákladov“ orgány členských štátov vyplatia rovnakú sumu 
4 000 EUR na hektár všetkým žiadateľom bez ohľadu na vzniknuté náklady. Predstavuje to zjednodušenie 
pre žiadateľa – nemusí dokazovať, že jeho náklady sú primerané, ani nemusí predložiť informácie o skutočných 
nákladoch, ako aj pre orgány členských štátov.
Ak by boli maximálne náklady stanovené na úroveň 6 000 EUR, nemalo by to žiadny účinok. Ak by boli štan ­
dardné náklady stanovené na úroveň 6 000 EUR, viedlo by to k nadmerným platbám, ako je znázornené v tejto 
tabuľke:
(EUR)
Skutočne vzniknuté 
náklady na hektárGrant vyplatený na 
základe maximálnych 
nákladov 4  000/ha  Grant vyplatený na 
základe štandardných 
nákladov 4  000/haGrant vyplatený na 
základe maximálnych 
nákladov 6  000/haGrant vyplatený na 
základe štandardných 
nákladov 6  000/ha
3 000 3 000 4 000 3 000 6 000
4 000 4 000 4 000 4 000 6 000
5 000 4 000 4 000 5 000 6 000Rámček 6
32 Pripomienky
62 
Výsledné sumy sa budú používať pri 
štandardnej situácii a môžu podhodno ­
covať ceny dostupné pre niektorých žia ­
dateľov a iné ceny naopak nadhodno ­
covať. Mohlo by to viesť k nadmerným 
platbám, keď grant presahuje skutočne 
vzniknuté náklady. Jeden príklad je 
uvedený v  rámčeku 7 . Orgány členských 
štátov by preto mali zabezpečiť, aby sa 
nadmerné platby vyskytovali výnimoč ­
ne. Orgány členských štátov by na tento 
účel mali pravidelne kontrolovať vzorku 
skutočných prípadov s cieľom preveriť, 
že zjednodušené náklady sú stanovené 
na úrovni alebo pod úrovňou všeobec ­
ne dostupných trhových cien.63 
Dvor audítorov u žiadneho orgánu 
členských štátov nezistil, že by takto 
preverovali zjednodušené náklady. 
Niektoré však mali metódy na zabez ­
pečenie, aby ich maximálne jednotkové 
náklady  boli primerané, čo sa mohlo 
použiť aj na zjednodušené náklady. 
Napríklad orgány v Nemecku – v Bran ­
denbursku a Berlíne – každý rok upra ­
vovali maximálne náklady na hektár za 
vysadzovanie lesov na 85 % priemer ­
ných skutočných nákladov zistených 
v predchádzajúcom roku.
Štandardné jednotkové základy založené na teoretických výpočtoch môžu nad -
hodnocovať dostupné trhové ceny, čo vedie k nadmerným platbám
Program rozvoja vidieka na rok 2007 pre Anglicko obsahoval štandardné náklady vo výške 228 GBP na jeden 
hektár na obhospodarovanie pôdy zarastenej kosodrevinou v rámci opatrenia pre „neproduktívne investície“. 
Anglické orgány vychádzali pri tejto sume z odhadov typických nákladov poľnohospodára, ktorý vykonáva 
takúto prácu. Výpočet overila uznávaná poľnohospodárska vysoká škola. Dvor audítorov v rámci auditu ná ­
hodne vybraných platieb v roku 2012 zistil, že príslušný poľnohospodár zamestnával dodávateľa, ktorý prácu 
vykonával za cenu 95 GBP na jeden hektár.
Anglické orgány nemali zriadený postup na pravidelné porovnávanie štandardných jednotkových nákladov 
so skutočne vzniknutými nákladmi pre vzorku projektov, ktorý by mohol odhaliť, že štandardné náklady ne ­
zodpovedajú skutočným nákladom.Rámček 7
33 Pripomienky
Porovnaním cien položiek 
v žiadosti s nezávislými 
cenovými údajmi možno 
získať uistenie, že ceny sú 
primerané, realizácia tohto 
postupu však môže byť 
zložitá
Na získanie nezávislých 
informácií o porovnávacích 
cenách pre jednotlivé projekty 
možno použiť prieskum trhu
64 
Orgány členských štátov v 11 z 15 
programov rozvoja vidieka, pre ktoré 
sa vykonala administratívna kontrola 
(pozri prílohu IV ), niekedy vykoná ­
vali prieskum trhu alebo porovnanie 
s inými podobnými projektmi s cieľom 
overiť, či sú ceny uvedené v žiadosti 
primerané (táto metóda sa v záujme 
lepšej istoty často kombinuje s porov ­
návaním ponúk opísaným v  rámče -
ku 2 ). Napríklad v Poľsku zamestnanci 
vyhľadávajú ceny na internete, po ­
tvrdzujú ceny u dodávateľov alebo 
žiadajú o protiponuky. Keďže tieto 
informácie sú nezávislé (t. j. neposky ­
tuje ich žiadateľ), môžu byť kvalitným 
dôkazom o dostupných cenách.
65 
Prieskum trhu sa úspešne používa 
v niektorých členských štátoch, najmä 
v prípadoch, keď existuje náznak rizika, 
tento postup je však časovo náročný 
a môže byť ťažko preukázateľné, že 
všetky žiadosti boli hodnotené konzis ­
tentne. Iné orgány členských štátov to 
vedie k tomu, že namiesto toho zria ­
dili systémy referenčných cien (pozri 
nižšie).Databázy alebo cenníky 
referenčných cien môžu byť 
efektívne, ale potrebný je 
postup, pomocou ktorého 
možno riešiť obrovské 
množstvo rôznorodých 
oprávnených položiek
66 
Väčšina orgánov členských štátov (76 
z 88) zriadila databázy cien aspoň pre 
niektoré typy výdavkov (najčastejšie 
pre poľnohospodárske stroje) alebo 
využíva komerčné databázy cien alebo 
cenníky, ako napríklad pre jednotkové 
ceny stavebných materiálov alebo sta ­
vebné náklady. V celej EÚ sa náklady 
na približne štvrtinu žiadostí o grant 
na rozvoj vidieka hodnotia na základe 
referenčných cien. Vykonávajú sa dva 
rôzne postupy. Väčšina (63 orgánov 
členských štátov) považuje referenčné 
ceny za strop  a obmedzuje grant na 
ceny jednotlivých položiek uvedených 
v databáze. V druhom postupe sa 
referenčné ceny považujú za orientač -
né, takže orgány môžu schváliť žiadosti 
o grant s cenami, ktoré presahujú 
referenčné ceny, ak sa domnievajú, že 
vyššie ceny sú primerané.
34 Pripomienky
67 
So zreteľom na veľkú rôznorodosť 
možných výdavkov širokého okru ­
hu potenciálnych projektov rozvoja 
vidieka (ktoré môžu siahať od zák ­
ladných vstupov, ako je betón alebo 
práca, po komplikované zariadenie 
riadené počítačom) môže byť zriadenie 
a správa komplexných databáz cien 
nákladné a môže byť ťažké zabezpečiť, 
aby boli údaje spoľahlivé, konzistent ­
né a aktuálne. Napríklad v Maďarsku 
obsahuje len databáza cien strojov 
230 000 položiek rôznych značiek, mo ­
delov, možností a množstiev a musí sa 
aktualizovať dvakrát ročne (stavebné 
náklady sú v inej databáze).68 
V prípade väčších programov rozvoja 
vidieka, ktoré niekedy zahŕňajú spraco ­
vanie tisícov podobných projektových 
žiadostí, však používanie takýchto 
databáz môže predstavovať efektívny 
spôsob kontroly cien, s vyššie uvede ­
nými výhradami. Keď sú však ceny uve ­
dené pri súčiastkach alebo vstupoch, 
ako sú napríklad stavebné materiály, 
kontrola cien môže byť veľmi nároč ­
ná (pozri  rámček 8 ). Môže to viesť 
tiež k tomu, že zamestnanci orgánov 
členských štátov sa budú zameriavať 
na ceny niekoľkých ľahko kontrolo ­
vateľných položiek, ako sú napríklad 
ceny za betón, ale budú ignorovať 
niektoré špecializovanejšie dokončo ­
vacie materiály, pri ktorých môže byť 
riziko nadmerných cien väčšie. Členské 
štáty, ako napríklad Bulharsko, Fran ­
cúzsko a Grécko, sa týmto problémom 
vyhýbajú tak, že stanovujú referenčné 
ceny založené na výstupoch, ako sú 
napríklad veľkosť či kapacita stavby 
ako celku (možno ich realizovať ako 
„maximálne náklady“ – pozri bod 41).
Porovnanie postupov používaných na kontrolu nákladov na stavebné projekty 
v súvislosti s opatrením na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov: kontrola 
nákladov komponentov (Litva) a kontrola nákladov výstupov (Francúzsko)
Orgány v Litve odoberajú komerčné cenníky stavebných nákladov. V nich sú pre daný typ budovy, metódu 
výstavby a výber materiálov uvedené typické náklady na bežný meter základov, náklady na štvorcový meter 
strechy, náklady na štvorcový meter stien, okná, dekorácie, obklad atď. Zamestnanci, ktorí hodnotia návr ­
hy projektov, na základe údajov o navrhovanej výstavbe zo žiadostí o grant vypočítajú s použitím cenníkov 
očakávané náklady na každý prvok. Vypočítané náklady na tieto prvky potom porovnajú s nákladmi v žiadosti 
o grant.
Vo Francúzsku stanovili na základe štúdie minulých projektov typické stavebné náklady na zviera alebo 
na štvorcový či kubický meter. Napríklad kravín pre 40 – 60 kráv sa odhaduje na 2 920 EUR na jednu kravu. Be ­
tónové hnojisko s objemom až 100 m3 sa odhaduje na 157 EUR na m3. Orgány môžu rýchlo vypočítať náklady 
na kravu alebo na m3 návrhu projektu a porovnať ich s očakávanými nákladmi.Rámček 8
35 Pripomienky
15 Databázy cien sa však 
pravdepodobne jednoduchšie 
zostavujú a udržiavajú 
z cenníkov dodávateľov než na 
základe trhových cien. Ak to 
tak je, orgány členských štátov 
môžu uplatniť koeficient na 
cenníkové ceny, a tak získajú 
približnú hodnotu trhových 
cien, ktoré sa použijú ako 
referencia alebo strop.Tieto databázy a cenníky sú 
užitočné len vtedy, ak ceny, 
ktoré obsahujú, dostatočne 
zodpovedajú skutočným 
dostupným trhovým cenám
69 
V 6 z desiatich programov rozvoja 
vidieka, pre ktoré sa referenčné ceny 
používajú pre stroje a zariadenia 
(pozri  obrázok 6 ), poskytujú ceny 
orgánom členských štátov výrobcovia 
a distribútori alebo sa ceny preberajú 
z ich cenníkov či katalógov. Jeden prí ­
klad je uvedený v  rámčeku 9 . Bežným 
obchodným postupom však je rokovať 
o zľavách z cenníkových cien, ktoré 
môžu byť značné (napríklad zvyčajne 
sa za nové auto neplatí celá cenníková 
cena). To znamená, že cenníkové ceny 
sú pravdepodobne vyššie než skutoč ­
né dostupné trhové ceny. Preto majú 
ako referenčné ceny (alebo ako stropy) 
malý význam, môžu slúžiť len na iden ­
tifikáciu nezvyčajnej situácie, keď sú 
ceny navrhnuté v žiadosti o grant vyš ­
šie ako ceny, ktoré ponúka výrobca 15. Iné orgány členských štátov zostavujú 
referenčné ceny pomocou prieskumov 
trhu alebo zhromažďovaním údajov 
zo schválených projektov a žiadostí 
o platbu.
Referenčné ceny (alebo cenové stropy) založené na cenníkoch dodávateľov majú 
malý význam na stanovenie primeranosti nákladov
V Maďarsku sa vedie databáza cien poľnohospodárskych a lesných strojov, ktoré poskytujú distribútori a vý ­
robcovia. Žiadateľ nemusí predložiť ponuky dodávateľov na podporu žiadosti o grant, ak sú príslušné položky 
uvedené v databáze, čím sa zjednodušuje proces. Maďarské orgány schvália žiadosť o grant, ak sú náklady 
rovnaké alebo nižšie ako ceny v databáze.
Dvor audítorov porovnal ceny, ktoré dodávatelia v skutočnosti ponúkajú žiadateľom, s cenami v databáze. 
Dvanásť zo skúmaných ponúk bolo na poľnohospodárske traktory. Tieto ponuky boli priemerne o 30 % nižšie 
ako ceny uvedené v databáze. Maďarské orgány Dvoru audítorov odpovedali, že rozdiel vo výške 25 % až 30 % 
oproti cenám v databáze nie je nezvyčajný.
V tejto situácii (ktorá sa nevyskytuje len v Maďarsku) môže byť porovnanie žiadosti o grant s databázou cien 
v súlade so znením vykonávacieho nariadenia (pozri bod 17), dokazuje však len to, že ceny nepresahujú cenní ­
kové ceny distribútorov a výrobcov. Nepreukazuje sa tým, že ceny sú primerané.Rámček 9
36 Pripomienky Obrázok 6Zdroje používané na určenie referenčných nákladov alebo cenových stropov
Zdroj:  Kontrolné zistenia Európskeho dvora audítorov.Trhové ceny
Cenníkové ceny dodávateľov
Neuplatňuje sa alebo sa nehodnotí
Kampánia
AndalúziaOpatrenie na modernizáciu 
poľnohospodárskych podnikov
Online databáza SimCoGuide 
poskytuje referenčné náklady pre poľnohospodárske zariadenia. Ročne ju aktualizuje organizácia nezávislá od dodávateľov zariadení. Je založená na pozorovaných trhových cenách.
Opatrenie na obnovu dediny
Ceny z regionálnych stavebných cenníkov sa používajú ako strop. Tieto cenníky sa aktualizujú ročne a obsahujú priemerné trhové ceny získané prostredníctvom postupov verejného obstarávania.Databáza referenčných cien obsahuje ceny tovarov a služieb, ktoré sa typicky 
používajú na opatrenia, a priebežne sa 
aktualizuje pomocou cien z ponúk 
predložených žiadateľmi, ako aj prostredníctvom výsledkov prieskumu 
trhu vykonávaného zamestnancami 
orgánov členských štátov.
37 Pripomienky
70 
Ak sú referenčné ceny (alebo stropy) 
príliš vysoké, môže to ovplyvniť aj 
správanie, pretože žiadatelia budú 
motivovaní navrhovať ceny do výš ­
ky stropu, aby maximalizovali výšku 
grantu. To odrádza od znižovania 
nákladov a motivuje ku kolúzii s dodá ­
vateľmi umelo navýšiť ceny  – naprík­
lad dodaním neoprávneného tovaru 
alebo služieb ukrytých v navýšených 
nákladoch oprávnenej položky alebo 
poskytnutím skrytých zliav. Môže to 
tiež viesť k nekonkurenčnému sprá ­
vaniu dodávateľov. Členské štáty, ako 
napríklad Bulharsko, s cieľom zamedziť 
tomuto riziku nezobrazujú ceny vo ve ­
rejnej verzii svojej databázy referenč ­
ných cien.
71 
Ako aj v prípade zjednodušených ná ­
kladov môžu byť referenčné alebo ma ­
ximálne ceny zastarané, a ak vychádza ­
jú zo stavebných nákladov v hlavnom 
meste, nemusia zodpovedať nákladom 
vo vidieckych oblastiach. Databázy 
cien by sa preto mali pravidelne aktu ­
alizovať a  by mali zohľadňovať regio ­
nálne rozdiely, ak sú významné.Keď ceny položiek, pre ktoré 
je podaná žiadosť, presahujú 
referenčné ceny, je potrebné 
na základe úsudku určiť úroveň 
grantu, ktorý by mal byť 
schválený: na podporu tohto 
procesu sú potrebné jasné 
pravidlá a kritériá
72 
Referenčné ceny nemôžu pre svoju 
podstatu vždy zodpovedať trhovým 
cenám dostupným v čase a mieste 
každého jednotlivého projektu. Určité 
rozdiely cien sú nevyhnutné – naj ­
mä v prípade zariadení, ak databáza 
referenčných cien neobsahuje rovnakú 
značku a model ako položka, pre ktorú 
je podaná žiadosť. Ak ceny, pre ktoré je 
podaná žiadosť, presahujú referenčné 
ceny, zamestnanci musia posúdiť, či 
sú vyššie ceny primerané, ak orgány 
členských štátov nepoužívajú referenč ­
né ceny ako strop. Keďže tento postup 
môže byť zložitý a časovo náročný, 
malé rozdiely oproti referenčným ce ­
nám možno prijať bez ďalšieho skúma ­
nia, pretože možné úspory nákladov 
by boli nízke.
73 
Keď rozdiely presiahli tolerovanú 
odchýlku od referenčných cien, orgány 
členských štátov vo všeobecnosti 
požadovali od žiadateľov poskytnutie 
odôvodnenia. Nebolo však jasné, aké 
kritériá sa používajú na vyhodnotenie 
týchto odôvodnení a chýbala doku ­
mentácia preukazujúca základ, podľa 
ktorého boli náklady presahujúce refe ­
renčné ceny považované za primerané.
38 Pripomienky
74 
Orgány členských štátov, ako napríklad 
vo Francúzsku a Litve, automaticky 
akceptovali rozdiely do 30 % až 40 % 
nad referenčnými cenami bez toho, 
aby od žiadateľa požadovali akékoľvek 
odôvodnenie a aby najprv zistili, či 
rozdiely v takejto výške zodpoveda ­
jú cenám, ktoré sa reálne vyplácajú 
v situáciách, keď nie je poskytovaná 
dotácia. Dvor audítorov pochybu ­
je o tom, či cenu o 30 % vyššiu ako 
referenčná cena možno automaticky 
považovať za primeranú a či tento 
postup zodpovedá zásade hospodár ­
nosti. Napríklad náklady na priemerný 
projekt v oblasti potravinárstva sú 
približne 750 000 EUR. Ak referenč ­
ná cena zodpovedá tejto sume, na 
základe postupu uvedeného vyššie by 
sa umožňovalo akceptovanie ďalších 
nákladov vo výške 300 000 EUR bez 
námietok. Keď sú samotné referenčné 
ceny založené na cenníkových cenách, 
a nie na skutočných trhových cenách 
(ako napríklad v prípade Litvy), je 
riziko schválenia nadmerných cien ešte 
väčšie.Porovnanie ponúk prija -
tých od rôznych dodávate -
ľov môže byť jednoduchá 
metóda na určenie trho -
vých cien, je však nutná 
ochrana proti manipulácii 
a podvodom
75 
Metóda, ktorá sa bežne využíva v ob ­
lasti rozvoja vidieka, ako aj pri mno ­
hých iných výdavkových programoch 
založených na čerpaní grantov, je 
požadovať od žiadateľa, aby predložil 
ponuky od dodávateľov s cieľom preu ­
kázať, že žiadosť o grant je založená na 
primeraných cenách. V prípade väčších 
čiastok, najmä keď ide o verejné 
orgány, možno ponuky získať prostred ­
níctvom formálneho procesu verejnej 
súťaže. Porovnávanie ponúk je bežným 
obchodným postupom a pre žiadateľa 
často nepredstavuje žiadne dodatoč ­
né zaťaženie. Keď medzi dodávateľmi 
existuje naozajstná hospodárska súťaž, 
porovnávanie ponúk môže byť účinné 
na preukázanie, že bola získaná najlep ­
šia dostupná cena. Orgány členských 
štátov takto hodnotia náklady približ ­
ne dvoch tretín žiadostí o grant na 
rozvoj vidieka.
39 Pripomienky
Metóda „porovnávacích ponúk“ 
vychádza z existencie skutočnej 
hospodárskej súťaže, takže 
ak je predložená len jedna 
ponuka (alebo ak predložené 
ponuky nie sú porovnateľné), 
na kontrolu primeranosti cien 
sú potrebné iné metódy.
76 
Orgány členských štátov zvyčajne 
požadujú, aby žiadateľ na podporu 
svojej žiadosti o grant predložil po ­
nuky dvoch alebo troch dodávateľov. 
Žiadatelia však niekedy predložia len 
jednu ponuku, čo môže byť dôsledok 
toho, že položka je jedinečná (existuje 
len jeden možný dodávateľ) alebo že 
ostatní dodávatelia sa rozhodli ponu ­
ku nepredložiť. Môže to vyplývať aj 
z toho, že žiadateľ zmanipuloval výzvu 
na predkladanie ponúk, lebo upred ­
nostňuje konkrétneho dodávateľa.
77 
Jediná ponuka nedokazuje, že pre 
predmetnú položku bola získaná 
najlepšia cena. Dvor audítorov však 
zistil, že orgány členských štátov prijali 
jedinú ponuku bez vykonania alter ­
natívnych kontrol s cieľom určiť, či sú 
ceny primerané, napríklad prieskum 
trhu, porovnanie s inými projektmi 
alebo odhady odborníkov. Príklady z Francúzska a Anglicka sú 
uvedené v  rámčeku 10 . Anglické 
orgány odvtedy zaviedli postupy, na 
základe ktorých sa požaduje vykona ­
nie takýchto alternatívnych kontrol 
v prípadoch, keď je predložená len 
jedna ponuka.
Sú potrebné opatrenia, 
ktoré odradia od akejkoľvek 
manipulácie postupu 
v prospech konkrétneho 
dodávateľa a budú takejto 
manipulácii predchádzať, 
odhaľovať ju a napravovať
78 
Slabou stránkou metódy porovnáva ­
cích ponúk je, že informácie o cene 
poskytuje žiadateľ a nezískavajú ich 
nezávisle orgány členských štátov. 
Otvára sa tým možnosť, že postup 
bude zmanipulovaný s cieľom upred ­
nostniť dodávateľa s vyššími nákladmi.
Len jedna ponuka akceptovaná orgánmi bez vykonania doplňujúcich kontrol
Vo Francúzsku žiadateľ získal dve ponuky na dodanie a inštaláciu automatizovanej linky na spracovanie ovo ­
cia, ale orgánom predložil len najdrahšiu ponuku, keďže tá najlepšie zodpovedala jeho potrebám. Francúzske 
orgány prijali jedinú ponuku bez vykonania akejkoľvek kontroly, či sú náklady primerané.
V Anglicku žiadateľ predložil ponuku na zariadenie na výrobu vína len od jedného dodávateľa s odôvodnením, 
že zariadenie je špeciálne určené na výrobu šumivých vín a že existuje len jeden dodávateľ. Anglické orgány 
ponuku bez námietok prijali. Audítori Dvora audítorov však dokázali nájsť ďalších dodávateľov rovnakého 
zariadenia.Rámček 10
40 Pripomienky
79 
Motívy takéhoto konania môžu byť 
pochopiteľné: žiadateľ môže upred ­
nostňovať miestneho dodávateľa 
alebo zmluvného dodávateľa s vyšší ­
mi nákladmi, pretože s nimi úspešne 
pracoval v minulosti. Niektoré orgány 
členských štátov otvorene prijímajú ta ­
kéto preferencie ako odôvodnenie na 
prijatie ponuky s vyššími nákladmi, ako 
napríklad v Maďarsku alebo v prípade 
jednej zo schém pomoci v Anglicku. 
Podľa názoru Dvora audítorov takéto 
osobné preferencie nie sú dostatoč ­
ným odôvodnením toho, prečo by mal 
grant vychádzať z vyššej ponuky.
80 
Existuje tiež riziko, že žiadateľ by mo ­
hol zmanipulovať postup stanovením 
takej špecifikácie, ktorej by ľahko mo ­
hol vyhovieť len jeden dodávateľ, ale ­
bo jednoducho tak, že si od ostatných 
možných dodávateľov nevyžiada po ­
nuku. V krajnom prípade môže žiadateľ 
s dodávateľom dokonca uzavrieť tajnú 
dohodu na sfalšovanie ponúk alebo 
môže byť obeťou kolúzie a podvodov 
zo strany poradcov či dodávateľov.
81 
Podvody sú síce výnimočné, audítor ­
ská práca Dvora audítorov a Komisie 
a Európsky úrad pre boj proti podvo ­
dom však poskytli dostatočné dôkazy 
o tom, že k nim dochádza. Len v šty ­
roch z 15 programov rozvoja vidieka 
skúmaných v rámci auditu sa však 
v rámci ich riadenia grantov na rozvoj 
vidieka zaviedli opatrenia proti pod ­
vodom. V pokynoch Komisie je navrh ­
nutá odborná príprava zamestnancov, 
aby boli informovaní o podvodoch, 
vymieňali si informácie o zistených 
prípadoch, vykonávali systém varovaní 
a používali kontrolné zoznamy určené 
na zistenie možnej manipulácie. Jedným postupom používaným 
v členských štátoch, ako napríklad 
v Rumunsku, je zvýšiť transparentnosť 
a hospodársku súťaž tým, že súkromní 
žiadatelia o grant musia zverejniť svoje 
výzvy na predkladanie ponúk pre do ­
dávateľov na internetových stránkach, 
ktoré prevádzkuje platobná agentúra.
Pravidlami verejného 
obstarávania sa sťažuje 
utajovanie manipulácie 
a podvodov, neodstraňujú 
sa však tieto riziká, ani nie je 
zaručené, že náklady budú vo 
všetkých prípadoch primerané
82 
Verejné orgány musia dodržiavať po ­
stupy verejného obstarávania určené 
na získanie najlepšej ceny a záro ­
veň musia zabezpečiť spravodlivosť 
a transparentnosť. Nad určité hodnoty 
sa uplatňujú smernice EÚ 16. Rokovacie 
konania s jedným dodávateľom možno 
vykonať v určitých situáciách, ale verej ­
né orgány získavajú ponuky v prípade 
väčších zákaziek od rôznych dodá ­
vateľov, napríklad prostredníctvom 
verejnej súťaže. Pravidlami verejného 
obstarávania, ak sa správne uplatňujú, 
by sa mali obmedziť príležitosti na 
manipuláciu a podvody – hoci ako je 
vysvetlené v bode 25, pravidlá verejné ­
ho obstarávania sa nie vždy dodržujú.
83 
Orgány členských štátov v deviatich 
z 15 skúmaných programov rozvoja 
vidieka (pozri  prílohu IV ) nekontrolo ­
vali, či sú žiadané náklady primerané, 
ak bolo vykonané verejné obstaráva ­
nie. Tieto postupy však nemusia viesť 
k získaniu viacerých porovnateľných 
ponúk – môže to byť spôsobené tým, 
že skutočne neexistuje hospodárska 
súťaž, výzva na predkladanie ponúk 
nebola verejne propagovaná alebo 
špecifikácia verejnej súťaže či zmluv ­
né podmienky vylučovali možných 16 Bližšie informácie sa 
nachádzajú na stránke: http://
ec.europa.eu/internal_
market/publicprocurement/
index_en.htm .
41 Pripomienky
dodávateľov. Ak sa získa len jedna 
ponuka alebo ponuky nie sú porovna ­
teľné, skutočnosť, že postup verejného 
obstarávania bol dodržaný, nedo ­
kazuje, že cena vybranej ponuky je 
primeraná.
84 
Samotným postupom verejného 
obstarávania sa navyše nezmierňuje 
riziko nadmernej špecifikácie opísané 
v časti I. V rámci auditov Dvora audíto ­
rov a Komisie sa zistili prípady verejné ­
ho obstarávania, keď boli špecifikácie 
vo verejnej súťaži prehnané alebo sa 
prostredníctvom kritérií prideľovania 
zákaziek prikladal prílišný význam 
kvalitatívnym aspektom bez riadneho 
zohľadnenia nákladov.
85 
Orgány členských štátov by preto v prí ­
padoch, keď sa v postupe verejného 
obstarávania získa len jedna ponuka 
a keď existujú riziká nadmernej špeci ­
fikácie alebo vykonaný postup vyka ­
zuje nedostatky, mali vykonať ďalšie 
kontroly s cieľom určiť, či sú navrhnuté 
náklady primerané, ak to je oprávnené 
na základe predmetných súm.Ak je potrebný úsudok, 
cenné uistenie môže poskyt -
núť stanovisko nezávislého 
odborníka alebo hodno -
tiacej komisie, ktoré môže 
byť mimoriadne nákladovo 
efektívne, keď ide o prípady 
s vyšším rizikom
86 
V bodoch 53 až 55 tejto správy je 
opísané využívanie znalcov na hodno ­
tenie projektových špecifikácií. Znalci 
môžu poskytnúť podobné uistenie 
o primeranosti cien a to isté stanovisko 
môže zahŕňať špecifikáciu i cenu. Vy ­
užívanie externých znalcov môže byť 
nákladné, takže je osobitne významné 
v prípadoch, keď existuje veľké finanč ­
né riziko alebo podozrenie z manipulá ­
cie. Z litovského príkladu v  rámčeku 1 1  
vyplýva, že dobre cielené využívanie 
znalcov môže priniesť vnútroštátnym 
rozpočtom a rozpočtu EÚ čisté úspory.
87 
Orgány členských štátov v desiatich 
z 15 skúmaných programov rozvoja 
vidieka (pozri  prílohu IV ) postúpili 
hodnotiacej komisii, ktorá môže byť 
zložená z technických odborníkov a/
alebo iných osôb s relevantnými vedo ­
mosťami, aspoň  väčšie žiadosti o grant. 
Takéto komisie môžu pomôcť znížiť 
subjektivitu hodnotení primeranosti 
cien (a špecifikácií).
42 Pripomienky
Dobre cielené využívanie znalcov môže priniesť vnútroštátnym rozpočtom a roz -
počtu EÚ čisté úspory
V prípadoch, keď išlo v žiadostiach o granty o väčšie sumy, keď bola predložená len jedna ponuka alebo keď 
existovali iné rizikové prvky, litovské orgány postúpili návrh projektu firme alebo finančným poradcom na od ­
borné preskúmanie navrhnutých nákladov. Litovské orgány postúpili v období rokov 2012/2013 poradcom 214 
prípadov. Poradcovia dospeli k záveru, že ceny uvádzané v žiadostiach v 27 prípadoch presahovali najlepšie 
dostupné trhové ceny. Litovské orgány vypočítali, že každé euro zaplatené poradcom viedlo k úsporám vnút ­
roštátnych prostriedkov a prostriedkov EÚ vo výške vyše štyroch eur.Rámček 11
Časť IV  – Vykonávanie 
dohľadu po schválení 
projektu: postupy na 
zabezpečenie 
primeranosti skutočne 
uhradených nákladov
88 
Ako je opísané vyššie, orgány člen ­
ských štátov musia kontrolovať, či sú 
granty, ktoré schvaľujú, založené na 
primeraných nákladoch. Vo fáze žia ­
dosti o grant však môžu byť niektoré 
náklady ešte nejasné, najmä v prípade 
väčších stavebných projektov. Niekto ­
rým orgánom členských štátov môže 
trvať niekoľko mesiacov, kým spracujú 
žiadosti, takže ceny získané v čase po ­
dania žiadosti už nemusia byť platné, 
keď sa projekt začne, alebo sa mohli 
zmeniť podnikateľské plány žiadateľov. 
Takže nie je nezvyčajné, že vzniknuté 
náklady sa budú líšiť od schválených 
nákladov: môžu sa zmeniť špecifikácie 
a aj ceny.89 
Keď žiadateľ predloží žiadosť o vypla ­
tenie grantu na úhradu vzniknutých 
nákladov, môžu vzniknúť tri typy rizík:
a) náklady už nie sú primerané z hľa ­
diska skutočných výstupov alebo 
výsledkov: náklady, ktoré boli 
schválené pre stajne pre dobytok 
s kapacitou 100 zvierat, nemusia 
byť primerané, ak má skutočne 
postavená stajňa kapacitu len 50 
zvierat;
b) projekt bol realizovaný iným spô ­
sobom, takže špecifikácie a ceny 
kontrolované v žiadosti už nie sú 
platné: napríklad poľnohospodár 
vybudoval za rovnakú cenu na ­
miesto bridlicovej strechy kravína 
kovovú strechu;
c) úspory dosiahnuté na niektorých 
prvkoch projektu sa použili na 
nadmernú reguláciu, lebo predkla ­
datelia projektu zvyčajne považujú 
schválenie grantu za rozpočet, 
ktorý môžu minúť: napríklad ak sú 
výdavky na stavebné práce nižšie, 
ako bol rozpočet, úspory možno 
minúť na prehnané vybavenie.
Dvor audítorov posúdil postupy, ktoré 
orgány členských štátov vykonávali 
s cieľom riešiť tieto riziká.
43 Pripomienky
Pomocou kontrolných sys -
témov by sa mali odhaliť 
a skontrolovať všetky pod -
statné zmeny projektu vyko -
nané po schválení grantu 
s cieľom zabezpečiť, aby 
náklady, ktoré sa majú refun -
dovať, boli stále primerané
90 
Okrem prípadov uplatňovania zjedno ­
dušených nákladov musia žiadatelia na 
podporu svojich žiadostí o vyplatenie 
grantu zvyčajne predložiť zaplatené 
faktúry. Orgány členských štátov kon ­
trolujú tieto faktúry s cieľom zabezpe ­
čiť správny základ na refundáciu. Keď 
sú skutočné náklady projektu presne 
také, ako bolo uvedené v žiadosti, nie 
sú potrebné ďalšie kontroly na určenie 
primeranosti nákladov. Orgány člen ­
ských štátov však potrebujú, aby sa 
zriadili pravidlá a kontrolné systémy na 
zistenie významných zmien schvále ­
ných nákladov projektu a na kontrolu, 
či sú náklady stále primerané.91 
Dvor audítorov zistil, že všetkých 15 or ­
gánov členských štátov malo postupy 
pre prípad zmeny schválených výstu ­
pov alebo nákladov projektu. Vyko ­
návali sa dva rôzne postupy. V prvom 
postupe orgány určili náklady projektu 
v dohode o grante rovnako podrobne 
ako náklady, ktoré kontrolovali v žia ­
dosti: ak boli náklady kontrolované 
podľa položiek, v dohode o grante boli 
náklady určené podľa položiek. V dru ­
hom postupe boli dohody o grantoch 
uzavreté na celkové náklady projektu 
alebo na široké kategórie nákladov 
(ako napríklad výstavba, zariadenie 
a poplatky), aj keď sa náklady kontro ­
lovali podľa položiek. V rámci tohto 
druhého postupu sa zvyčajne nepo ­
skytovalo dobré uistenie, že tri riziká 
uvedené vyššie boli riešené, a umož ­
ňovala sa refundácia nákladov, ktorých 
primeranosť nebola skontrolovaná. Je ­
den príklad je uvedený v  rámčeku 12 .
Opatrenie na podporu malých vidieckych podnikov v Anglicku: zmeny projektu 
umožňovali úhradu nákladov, ktorých primeranosť nebola skontrolovaná
Žiadateľ požiadal o grant na projekt renovácie svojich priestorov a na nákup špecializovaného zariadenia. 
Žiadateľ predložil viaceré ponuky na stavebné práce, zariadenie a iné položky vrátane novej kuchynky pre za ­
mestnancov. Anglické orgány ich skontrolovali a schválili. Keď žiadateľ išiel kúpiť špecializované zariadenie, 
našiel dodávateľa, ktorý ponúkol omnoho nižšiu cenu ako v predchádzajúcich ponukách. Úspory získané 
zo zariadenia využil na vykonanie určitých prác na vozovom parku a na nákup nákladnejšej kuchynky pre za ­
mestnancov. Keďže celkové schválené náklady neboli prekročené, anglické orgány nekontrolovali primeranosť 
týchto dodatočných nákladov.Rámček 12
44 Pripomienky
Jasné pravidlá, jasné vyhlá -
senia a kontroly vzorky 
platieb môžu odradiť od uta -
jovania zliav, rabatov alebo 
iných výhod poskytovaných 
dodávateľom, ktorými sa zni -
žujú skutočné náklady
92 
Žiadatelia sú vo väčšine programov 
rozvoja vidieka povinní predkladať 
svoje žiadosti o platby po odpočítaní 
všetkých zliav. Táto požiadavka môže 
byť stanovená vo všeobecnom zá ­
kone o správnom konaní členského 
štátu alebo v pravidlách vykonávania 
opatrenia pomoci. Orgány členských 
štátov v troch z 15 skúmaných progra ­
mov rozvoja vidieka (pozri prílohu IV ) 
požadovali od žiadateľa aj to, aby 
urobil jasné vyhlásenie v žiadosti 
o platbu (napríklad označením políčka 
áno/nie). Ďalším osvedčeným postu ­
pom je zahrnúť do pokynov k režimu 
podpory príklady, ktoré ukazujú, ako 
by mal žiadateľ postupovať pri rôznych 
typoch zliav, rabatov či iných výhod 
poskytovaných dodávateľom, ktorými 
sa znižujú skutočné náklady. Týmito 
postupmi sa síce nezabráni úmyselné ­
mu podvodu, môžu však mať odrá ­
dzajúci účinok. Zahŕňajú tiež prípady, 
keď žiadatelia nerozmýšľajú o tom, či 
by mali zľavu alebo rabat odpočítať 
zo žiadosti, alebo ak si nie sú istí.93 
Orgány členských štátov by okrem za ­
bezpečenia jasných pravidiel a vyhlá ­
sení mali kontrolovať faktúry pred ­
ložené na podporu žiadostí o platby 
v súvislosti s akýmikoľvek náznakmi 
zliav, rabatov alebo iných výhod a mali 
by zabezpečiť, aby boli odpočítané. 
Keďže zľavy a iné výhody nemusia byť 
uvedené na faktúre (dodávateľ mohol 
napríklad poskytnúť zľavu na konci 
roka), orgány členských štátov by mali 
vykonať aj ďalšie kontroly na vzorke 
platieb. Takéto kontroly sú časovo 
náročné a môžu si vyžadovať kontak ­
tovanie dodávateľov a/alebo návštevy 
u žiadateľa na kontrolu jeho účtov 
a bankových záznamov. Príležitosťou 
na to sú kontroly „na mieste“ a „násled ­
né“ kontroly na vzorke platieb, ktoré 
sa vyžadujú v právnych predpisoch 
EÚ 17. Vykonávalo ich šesť z 15 orgánov 
členských štátov (pozri  prílohu IV ).
94 
Vykonaním týchto kontrol sa nemusia 
zistiť a napraviť všetky prípady skry ­
tých zliav a iných výhod, slúžia však na 
dva účely. Po prvé, majú odradzujúci 
účinok: je menej pravdepodobné, že 
žiadatelia budú zatajovať zľavy, keď ve ­
dia, že je šanca, že sa to bude kontrolo ­
vať. Po druhé, slúži to ako spätná väzba 
pre orgány členských štátov o výskyte 
takýchto postupov, aby mohli zodpo ­
vedajúcim spôsobom upraviť svoje 
kontrolné systémy.17 Nariadenie Komisie (EÚ)  
č. 65/2011.
45 Pripomienky
Časť V – Zaistiť 
efektívnosť: prístupy 
s cieľom zabezpečiť, aby 
úroveň požiadaviek 
a kontrol zodpovedala 
úrovni rizika
95 
Možný finančný vplyv refundácie 
neprimeraných nákladov z dôvodu 
nadmernej špecifikácie alebo nadmer ­
nej ceny závisí od toho, ako často sa to 
deje, a od príslušných čiastok. So zvy ­
šovaním možného finančného účinku 
by sa mala zvyšovať aj úroveň kontrol: 
mali by byť úmerné úrovni príslušného 
rizika. Nevyhnutné požiadavky, ktoré 
musia žiadatelia dodržať s cieľom 
zamedziť zbytočnému administra ­
tívnemu zaťaženiu, by mali existovať 
minimálne na umožnenie týchto kon ­
trol. Dvor audítorov hodnotil postupy 
vykonávané orgánmi členských štátov 
s cieľom prispôsobiť úroveň požiada ­
viek a kontrol úrovni rizika.
Keď je pravdepodobnosť 
a možný vplyv rizík nízka, 
kontrolné systémy môžu byť 
navrhnuté tak, aby mini -
malizovali administratívne 
zaťaženie
96 
Čím je grant ako podiel celkových 
pomerných nákladov nižší (efektívna 
miera pomoci), tým väčšia je suma, 
ktorou musí žiadateľ prispieť zo svojich 
vlastných zdrojov. Tým sa zvyšuje mo ­
tivácia žiadateľa získať najlepšiu cenu 
a znižuje sa motivácia nadhodnotiť 
špecifikácie. Žiadny z 15 skúmaných 
orgánov členských štátov však neznížil 
svoje požiadavky či počet kontrol s cie ­
ľom zohľadniť znížené riziko spojené 
s nízkymi efektívnymi mierami pomoci.97 
Ak mali orgány členských štátov nezá ­
vislé informácie o cenách, najmä v da ­
tabázach referenčných cien, alebo ak 
stanovili maximálne náklady, väčšinou 
znížili požiadavky na žiadateľov, aby 
zohľadnili nižšie riziko. Napríklad v Ma ­
ďarsku žiadatelia nemuseli pre polož ­
ky, ktoré boli v databáze cien strojov, 
predložiť žiadne ponuky na podporu 
svojich žiadostí o grant. Používaním 
zjednodušených nákladov sa odstra ­
ňuje potreba kontrolovať náklady, ale 
tento postup sa nepoužíva všeobecne 
(pozri bod 42).
98 
Väčšina orgánov členských štátov 
znížila požiadavky a počet kontrol po ­
ložiek s veľmi nízkymi nákladmi tak, že 
požadovala obmedzený počet ponúk, 
akceptovala cenníky alebo vytlačené 
internetové stránky či vylúčila veľmi 
drobné jednotlivé položky z opráv ­
nených nákladov. Znížili tiež požia ­
davky na podnikateľské plány a iné 
informácie.
46 Pripomienky
Položky s vysokou hodnotou, 
projekty s vysokou mierou 
pomoci a iné rizikové faktory 
si vyžadujú zvýšenú úroveň 
kontrol
99 
Priemerné investičné náklady na 
projekt v oblasti rozvoja vidieka v celej 
EÚ boli približne 125 000 EUR. Všetky 
orgány členských štátov požadovali 
pre projektové náklady v takejto výške 
ponuky dvoch alebo troch dodávateľov 
alebo kontrolovali navrhnuté náklady 
pomocou databáz cien. Niektoré kon ­
trolovali aj hodnotu za vynaložené pro ­
striedky, robili prieskum trhu týkajúci 
sa cien alebo konzultovali so znalcami, 
ako je opísané vyššie v správe. Avšak 
v prípadoch, keď sú oprávnené náklady 
projektu (a teda výška grantu) omnoho 
vyššie ako priemerná suma, len málo 
orgánov vykonalo doplňujúce alebo 
rozsiahlejšie kontroly napriek tomu, že 
možný vplyv rizík bol omnoho vyšší 18.
100  
Vyššie riziká však nepredstavujú len 
projekty s vysokou hodnotou. Predo ­
všetkým platí, že čím je miera pomo ­
ci väčšia, tým menšia je motivácia 
žiadateľa obmedziť náklady hľadaním 
najlepšej ceny alebo prostredníctvom 
hospodárnejších špecifikácií. Ako sa 
miery pomoci blížia k 100 %, riziko 
nadmernej špecifikácie a nadmernej 
regulácie sa veľmi zvyšuje bez ohľadu 
na to, či je žiadateľom verejný orgán, 
alebo či žiadateľ pôsobí v súkrom ­
nom sektore19. Žiadny z 15 skúmaných 
orgánov členských štátov však nezvýšil 
svoje požiadavky či počet kontrol na 
zohľadnenie zvýšeného rizika spoje ­
ného s vysokými efektívnymi mierami 
pomoci. Je to obzvlášť znepokojujúce 
v prípadoch, keď orgány členských 
štátov nevykonali žiadne kontroly pri ­
meranosti nákladov, či žiadateľ dodržal 
postupy verejného obstarávania, keďže 
tie samy osebe neposkytujú istotu 
o primeranosti projektových špecifiká ­
cií (pozri body 83 až 85).18 Keď je žiadateľom verejný 
orgán, zvyčajne musí vykonať 
dodatočný postup verejného 
obstarávania pre zákazky 
s vyššou hodnotou a orgány 
členských štátov musia 
kontrolovať, či sú postupy 
riadne dodržané.
19 Verejné organizácie 
a združenia často dostávajú 
granty až do výšky 100 %. 
Omnoho menej časté to je 
v prípade projektov 
v súkromnom sektore, ale 
vyskytuje sa to. Napríklad 
v Taliansku  – Kampánii boli 
granty vo výške 100 % 
poskytnuté súkromným 
podnikom na projekty 
diverzifikácie 
poľnohospodárskych 
podnikov a rozvoja vidieckeho 
podnikania.
47
 Závery  
a odporúčania
101  
Dvor audítorov sa v tomto audite 
pýtal, či postupy vykonávané Komisiou 
a členskými štátmi boli najúčinnejšie 
na udržanie nákladov na granty na 
rozvoj vidieka pod kontrolou.
102  
Dvor audítorov zistil, že vykonávané 
postupy neboli najúčinnejšie. Komisia 
reagovala až po vzniknutí problémov 
namiesto toho, aby predovšetkým 
zabezpečila riadne systémy. Kontrolné 
systémy členských štátov boli zamera ­
né len na niektoré riziká hospodárnosti 
alebo boli chybné. K dispozícii boli naj ­
účinnejšie postupy, ktoré však neboli 
vo veľkej miere uplatňované.
103  
Komisia na začiatku programového 
obdobia 2007 – 2013 neposkytovala 
pokyny ani nešírila osvedčené postupy. 
Nezabezpečila, aby systémy členských 
štátov boli účinné pred začatím schva ­
ľovania veľkých objemov grantov. Kým 
začala konať, bola už väčšina grantov 
na projekty schválená. Od roku 2012 
však Komisia uplatňuje aktívnejší 
a koordinovanejší prístup. Ak sa bude 
vykonávať s väčším zameraním na 
hospodárnosť, malo by to v ďalšom 
programovom období viesť k lepšiemu 
finančnému hospodáreniu.104  
Pokiaľ ide o členské štáty, v roku 2014 
boli v rámci všetkých 15 najväčších 
programov rozvoja vidieka zriadené 
základné systémy vyžadované v na ­
riadeniach na overovanie nákladov na 
rozvoj vidieka. Používané metódy boli 
rôzne a Dvor audítorov určil niektoré 
veľmi dobre navrhnuté postupy na 
riešenie určitých rizík. Ako je však 
uvedené v prehľade v  prílohe IV , 
všetky vykazovali nedostatky týkajúce 
sa hlavných rizík, takže celkovo neboli 
náklady na granty rozvoja vidieka dob ­
re kontrolované. Z analýzy informácií 
všetkých 88 programov rozvoja vidieka 
vyplýva, že podobná situácia panuje 
v celej EÚ. Konkrétne:
a) Kontrolné systémy členských 
štátov boli v žiadostiach o grant 
zamerané na ceny položiek alebo 
práce, pričom oveľa menšia pozor ­
nosť sa venovala špecifikácii : či boli 
položky samy osebe primerané 
alebo či bol grant vo vzťahu k cie ­
ľom politiky nákladovo efektívny.
b) Hlavnými metódami používaný ­
mi na kontrolu žiadostí o granty, 
pokiaľ ide o primerané ceny, boli 
porovnanie ponúk rôznych dodá ­
vateľov alebo porovnanie s refe ­
renčnými cenami. Dvor audítorov 
zistil, že systémy v niektorých člen ­
ských štátoch poskytovali málo 
istoty, že náklady sú primerané  – 
napríklad sa používali referenčné 
ceny, ktoré boli o 30 % vyššie než 
skutočné trhové ceny.
48 Závery a odporúčania 
c) Granty sa schvaľujú vopred 
a vyplácajú sa po tom, čo žiadateľ 
nakúpi predmetné položky alebo 
vykoná práce. Ak po schválení 
grantu došlo k zmenám projektu, 
medzery v systémoch niektorých 
členských štátov umožňovali pre ­
platenie nákladov, pri ktorých ne ­
bola kontrolovaná ich primeranosť.
d) V úrovni požiadaviek a kontrol 
všeobecne nebola zohľadnená 
rôzna úroveň rizík. Mnohé orgány 
členských štátov uplatňovali rovna ­
ký postup kontroly grantu vo výške 
10 000 EUR ako kontroly grantu vo 
výške 1 milióna EUR. Možnosti na 
zjednodušenie v prípadoch, keď 
boli riziká obmedzené, sa všeobec ­
ne nevyužívali.
105  
Hlavné nedostatky alebo medzery vo 
vykonávaných postupoch sú zhrnuté 
v rámčeku 13 :
106  
Dvor audítorov to priviedlo k záveru, 
že pri grantoch na projekty rozvo ­
ja vidieka existuje v programovom 
období 2014  – 2020 značný priestor 
na dosahovanie skutočných úspor 
pomocou lepších prístupov ku kon ­
trole nákladov. Tieto prostriedky by 
sa mohli poskytnúť na financovanie 
ďalších projektov, čo by viedlo k väč ­
ším výstupom a výsledkom a lepšiemu 
dosahovaniu cieľov.107  
Dvor audítorov tiež zistil, že existujú 
uskutočniteľné a nákladovo efektív ­
ne postupy na zmiernenie zistených 
rizík – väčšina z nich sa už v niektorých 
programoch rozvoja vidieka vykonáva. 
Sú opísané v hlavnej časti správy. V prí ­
padoch, keď bolo možné z administra ­
tívnej kontroly 15 najväčších progra ­
mov rozvoja vidieka získať dostatočné 
dôkazy, je prehľad niektorých týchto 
postupov uvedený na obrázku 7  nižšie 
a zhrnutý v  prílohe IV .
108  
Dvor audítorov víta zámer Komisie 
vydať pokyny týkajúce sa zjednodu ­
šených nákladov (hoci členské štáty 
uviedli, že možnosti zjednodušených 
nákladov pravdepodobne nebudú 
všeobecne uplatniteľné z dôvodu 
rôznorodej povahy grantov na rozvoj 
vidieka). Dvor audítorov víta aj usmer ­
nenie Komisie o boji proti podvodom 
a „akčné plány“, ktoré členské štáty 
vypracovali na podnet Komisie. Plány, 
ktoré videl Dvor audítorov, vykazujú 
vylepšenia niektorých základných sys ­
témov, neriešia sa v nich však mnohé 
z nedostatkov koncepcie, ktoré sú 
opísané vyššie v bode 105.
49 Závery a odporúčania 
Hlavné nedostatky zistené v koncepcii kontrolných systémov pre náklady v oblasti 
rozvoja vidieka
Riziko nadmernej špecifikácie:
 οokrem nákladov na hospodárenie s pôdou a odborné vzdelávanie je využitie možností na obmedzenie 
grantov na „štandardné“ náklady obmedzené (pozri body 41 až 42);
 οnie je dostatočne zohľadnené, či boli náklady primerané vo vzťahu k očakávaným výstupom a výsled ­
kom – málo orgánov členských štátov bralo do úvahy nákladovú efektívnosť alebo hospodársku výhodnosť 
žiadostí o grant (pozri bod 46);
 οnedostatok spoľahlivých prístupov k riziku nadmernej regulácie (pozri body 48 až 50).
Riziko, že granty sa schvaľujú na základe príliš vysokých cien:
 οnie sú kontrolované štandardné jednotkové náklady, aby sa zistilo, či v praxi neviedli k nadmerným plat ­
bám (pozri body 62 a 63);
 οspoliehanie sa na kontroly na základe databáz cien obsahujúcich ceny, ktoré boli bežne o 20 % až 30 % 
vyššie než skutočné trhové ceny (pozri body 69 a 71);
 οprijímanie žiadostí o grant, v ktorých ceny prevyšujú referenčné ceny až o 30 % alebo 40 % bez požadova ­
nia odôvodnenia (pozri bod 74);
 οnedostatočné zabezpečenie v prípadoch, keď sa vychádzalo z porovnania ponúk dodávateľov (pozri 
body 77 až 81);
 οspoliehanie sa na kontrolu dodržiavania postupov verejného obstarávania (v náležitých prípadoch) 
bez kontroly, či boli navrhnuté náklady primerané (pozri body 83 až 85).
Riziko, že skutočne uhradené náklady nemusia byť primerané:
 οmedzery v postupoch po schválení žiadostí o grant, čo znamená, že skutočne uhradené náklady mohli byť 
odlišné od nákladov, ktoré boli prijaté ako primerané (pozri body 91 až 92).
Riziko, že úroveň požiadaviek a kontrol je nedostatočne viazaná na úroveň rizík:
 οpožiadavky a kontroly neboli zvýšené v prípadoch, keď boli miery pomoci vysoké (a žiadateľ mal malú 
motiváciu obmedziť náklady), alebo pre veľmi veľké granty (pozri body 99 až 100).Rámček 13
50 Závery a odporúčania Obrázok 7Prehľad postupov v 15 kontrolovaných programoch rozvoja vidieka
PRV dodržiavajúce postup
PRV nedodržiavajúce postup
Postup sa neuplatňuje alebo sa nehodnotí
0 5 10 15
Navrhnúť vyššie požiadavky a/alebo kontroly
pre projekty s vyššou hodnotouNavrhnúť vyššie požiadavky a/alebo kontroly,
keď sú miery pomoci vysokéKontrola vzorky platieb na mieste týkajúca sa toho, či sú
v žiadostiach zohľadnené všetky /f_inančné výhody prijaté alebo 
ešte neprijaté od dodávateľovPrijímať opatrenia na zmiernenie rizík podvoduKontrolovať primeranosť nákladov, 
aj keď boli dodržané postupy verejného obstarávaniaPoužiť skutočné trhové ceny ako referenčné ceny zariadenia 
a strojov, a nie cenníkové ceny dodávateľovKontrolovať, či štandardné kontroly nevedú k nadmerným platbámPosúdiť primeranosť nákladov z hľadiska výstupov alebo výsledkov
Zdroj:  Kontrolné zistenia Európskeho dvora audítorov.
51 Závery a odporúčania 
109  
Orgány členských štátov v mnohých 
prípadoch po schválení progra ­
mov rozvoja vidieka na obdobie 
2014 – 2020 dôkladne prepracujú pod ­
robnosti svojich kontrolných systémov 
(formuláre, pokyny, postupy a kon ­
trolné zoznamy). Pokiaľ však kontrolné 
systémy nebudú zamerané na riziká 
zistené v tejto správe, nedostatky prav ­
depodobne pretrvajú. K dispozícii sú 
postupy, ktoré nezahŕňajú pridávanie 
ďalších a ďalších požiadaviek a kontrol, 
ale lepšie zameriavajú úsilie na ob ­
lasti, kde sú riziká najväčšie. Najlepšie 
kontrolné systémy nie sú len účinné 
(navrhnuté na dosiahnutie hospodár ­
nosti), ale aj efektívne (zodpovedajúce 
úrovni rizika).110  
Kontrolný zoznam „dobrej koncepcie“ 
uvedený v  prílohe I  poskytuje kom ­
plexný súbor kritérií na posúdenie, 
či sú kontrolné systémy zamerané 
na riziká opísané v tejto správe. Dvor 
audítorov odporúča , aby Komisia 
a členské štáty pred viazaním výdav ­
kov v novom programovom období 
spolupracovali s cieľom zabezpečiť, 
aby sa v postupoch pre všetky progra ­
my rozvoja vidieka dodržiavali tieto 
kritériá a boli zamerané na oblasti 
s najväčším rizikom. Súčasťou tohto 
postupu má byť predbežné posúdenie 
kontrolných systémov útvarmi vnútor ­
ného auditu orgánov členských štátov 
(alebo inými kontrolnými orgánmi či 
orgánmi auditu).
111 
Dobrá koncepcia systémov je len 
prvým krokom. Dôležité je tiež, ako 
sa systémy budú vykonávať v praxi. 
Dvor audítorov preto odporúča , aby 
Komisia a členské štáty v skorej fáze 
programového obdobia overili, či 
systémy fungujú účinne a efektívne, 
pokiaľ ide o riziká, na ktoré upozorňuje 
táto správa.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 26. novembra 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda
52
Kontrolný zoznam, ktorý vypracoval Európsky dvor audítorov na posúdenie kontrol -
ných systémov v súvislosti s rizikami spojenými s nákladmi na rozvoj vidieka
Riziko Prvok koncepcie Pozri bodyNadmerná špecifikácia1.  Obmedziť oprávnenosť na štandardne vymedzené náklady v prípadoch, keď existuje mnoho 
podobných projektov, alebo typy výdavkov sú spoločné
2. Hodnotiť navrhnuté náklady s  cieľom zabezpečiť primeranosť špecifikácií
a)  Vytvoriť štandardné výpočty a porovnať s referenčnými hodnotami s cieľom rýchlo určiť žiadosti, ktoré 
sú nadmerne špecifikované.
b)  Pomocou kritérií nákladovej efektívnosti alebo protihodnoty za peniaze posúdiť, či sú náklady 
primerané.
c)  Kontroly dokladov, či sú špecifikácie a ich základy primerané, napríklad porovnaním s inými projektmi, 
technickým posúdením alebo rozumným posúdením.
d)  Ak granty nevychádzajú z ponuky s najnižšou hodnotou, zriadiť jasné kritériá s cieľom určiť, či sú náklady 
z vyšších ponúk primerané; zdokumentovať posúdenie príslušných nákladov navyše.
e)  Využívať stanoviská nezávislých odborníkov s cieľom uistiť sa, že náklady sú primerané, najmä keď projekty 
predstavujú riziko z dôvodu svojej veľkosti, technickej zložitosti alebo nedostatku porovnávacích informácií.38 – 42
44 – 45
46
47 – 48
49 – 51
53 – 55Nekonkurenčné ceny3.  Keď je to uskutočniteľné, stanoviť maximálne náklady alebo používať možnosti zjednoduše -
ných nákladov a  pravidelne overovať, či nepresahujú všeobecne dostupné trhové ceny
4. Porovnať ceny položiek, pre ktoré bola podaná žiadosť, s nezávislými údajmi
a)  Keď je to odôvodnené na základe rizík, využívať prieskum trhu s cieľom získať nezávislé porovnávacie 
informácie o  cene pre jednotlivé projekty.
b)  Keď sa používajú databázy referenčných cien, používať skutočné trhové ceny (alebo uplatňovať 
koeficient na cenníkové ceny dodávateľov); pravidelne aktualizovať ceny a zabezpečiť, aby sa v nich 
zohľadňovali akékoľvek väčšie regionálne rozdiely.
c)  Vymedziť jasné pravidlá a kritériá na situácie, keď cena, pre ktorú bola podaná žiadosť, presahuje refe -
renčnú hodnotu, s cieľom určiť, či sú vyššie náklady primerané; zdokumentovať posúdenie príslušných 
nákladov navyše; ak sa automaticky prijme percentuálna odchýlka od referenčných cien, zabezpečiť, aby 
použité percento bolo možné odôvodniť vo vzťahu k skutočným trhovým cenám.
5. Zriadiť zabezpečenie pred manipuláciou a  podvodmi pri hodnotení ponúk dodávateľov
a)  Ak je prijatá len jedna ponuka alebo ak prijaté ponuky nie sú porovnateľné, použiť alternatívne metódy 
na overenie primeranosti cien.
b)  Zriadiť opatrenia na odrádzanie od manipulácie s cieľom uprednostniť konkrétneho dodávateľa, na 
zamedzenie takejto manipulácii, na jej zistenie a nápravu.
c) Dodržiavať usmernenia Komisie s cieľom predchádzať podvodom a odhaľovať ich.
d)  Keď verejné obstarávanie nemá za následok viaceré konkurenčné ponuky alebo keď vykonávané postupy 
sú nedostatočné, prijať ďalšie kroky s cieľom zabezpečiť primeranosť nákladov.
6.  Využívať stanoviská nezávislých odborníkov s cieľom získať cennú istotu v prípadoch, keď to je 
nákladovo efektívne
a)  Keď sa požaduje posúdenie primeranosti nákladov, využiť stanovisko odborníka alebo stanovisko 
hodnotiacej komisie s cieľom získať ďalšiu istotu, že rozhodnutie je dobre podložené.
b) Postúpiť prípady s vyšším rizikom vnútorným alebo vonkajším odborníkom.58  –  63
64 – 65 
66 – 71
72 – 74
75 – 77
78 – 80
81
82 – 85
86 – 87
86 – 87Prílohy Príloha  I
53 Prílohy
Riziko Prvok koncepcie Pozri bodyZmeny projektov7.  Zriadiť kontrolné systémy na odhalenie a kontrolu akýchkoľvek podstatných zmien projektu 
vykonaných po schválení grantu s  cieľom zabezpečiť, aby boli náklady stále primerané
a)  Požadovať jasné rozčlenenie nákladov v žiadosti o grant a aj v žiadosti o platbu; v dohode o grante 
špecifikovať náklady rovnako podrobne, ako boli kontrolované.
b)  Stanoviť jasné pravidlá a postupy s cieľom kontrolovať primeranosť nákladov na podstatné zmeny 
schválených projektových nákladov a toho, či sa prípadné úspory nepoužili na nadmernú reguláciu.
8.  Zriadiť pravidlá s cieľom odradiť od utajovania zliav, rabatov alebo iných výhod poskytovaných 
dodávateľom, ktorými sa znižujú skutočné náklady
a) V žiadostiach o platby požadovať jasné vyhlásenie o zľavách, rabatoch alebo iných výhodách.
b) Na mieste vykonať ďalšie kontroly vzorky platieb s cieľom odhaliť skryté zľavy alebo iné výhody.90 – 91
90  – 91
92
93 – 94Vzťah 
k rizikám9.  Keď sú pravdepodobnosť a možný vplyv rizík nízke, zriadiť kontrolné systémy tak, aby sa mini -
malizovalo administratívne zaťaženie
10  Zvýšené požiadavky a počet kontrol v súvislosti s položkami s vysokou hodnotou, pre projekty 
s vysokými mierami pomoci a  inými rizikovými faktormi96 – 98
99 – 100Príloha  I
54 Prílohy Príloha IIProgramy rozvoja vidieka vybrané na administratívnu previerku dokumentov
1 Na opatrenia v rozsahu tohto auditu k 31. decembru 2013.
Zdroj:  Európska sieť pre rozvoj vidieka (ENRD). 7367719629709891 0391 2271 3971 7241 8052 0592 1172 4084 6076 645 Poľsko
Rumunsko
Maďarsko
Francúzsko, pevnina
Portugalsko, pevnina
Grécko
Bulharsko
Španielsko, Andalúzia
Česká republika
Slovensko
Spojené kráľovstvo, Anglicko
Litva
Rakúsko
Nemecko, Brandenbursko a Berlín
Taliansko, Kampánia
Všetky ostatné PRV 15 677Plánované výdavky (2007 – 2013) na 15 najväčších programov rozvoja vidieka1 (v mil. EUR)
64/uni00A0% z celkového 
rozpočtu na opatrenia v/uni00A0rámci rozsahu auditu(29,5 mld. EUR)
55 Prílohy Príloha IIIVyužívanie možností zjednodušených nákladov v 88 programoch rozvoja vidieka
Zdroj:  Dotazník EDA.Počet programov rozvoja vidiekaJednorazové platbyŠtandardné jednotkové náklady
Preplatenie skutočných nákladov
Neproduktívne investície – lesPrvé zalesnenie – poľnohospodárska pôda
Zriadenie poľnohospodársko-lesníckych systémov
Modernizácia poľnohospodárskych podnikovObnova potenciálu lesného hospodárstvaPrvé zalesnenie – nepoľnohospodárska pôda
Podpora cestovného ruchuZachovanie a skvalitňovanie prírodného dedičstva
Podporné a poradenské služby
Zriaďovanie a rozvoj podnikovDiverzi/f_ikácia
Základné služby
Obnova dediny
Odborné vzdelávanie a informácie (vidiek)Odborné vzdelávanie a informácie (poľnohospodárstvo/les)Neproduktívne investície – poľnohospodársky podnik
Zlepšenie hospodárskej hodnoty lesa
Poradenské služby
Infraštruktúra
Schémy kvality potravín0 10 20 30 40 50 60 70 80 90Programy rozvoja vidieka, pri ktorých sa ako jedna z metód používajú štandardné jednotkové náklady alebo
jednorazové platby, podľa opatrenia
56 Prílohy
Prehľad postupov vykonávaných v programoch rozvoja vidieka vybraných na admi -
nistratívnu previerku dokumentov
Bulharsko
Česká republika
Nemecko – Bran -
denbursko
Grécko
Španielsko 
– Andalúzia
Francúzsko – 
pevnina
Taliansko  – Kam -
pánia
Litva
Maďarsko
Rakúsko
Poľsko
Portugalsko  – 
pevnina
Rumunsko
Slovensko
Spojené kráľov -
stvo – Anglicko
Posúdenie nákladov podľa očakávaných 
výstupov alebo výsledkov √ √ √ √
Kontrola, či štandardné náklady nevedú 
k nadmerným platbám— — — — — —
V prípade potreby využitie prieskumu trhu 
na získanie nezávislých porovnávacích infor -
mácií o cenách pre nezvyčajné alebo zložité 
projekty√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Využívanie skutočných trhových cien ako 
referenčných cien pre zariadenie a stroje atď., a 
nie cenníky dodávateľov√ — √ √ — √1—
Prijímanie opatrení na zmiernenie rizík 
podvodu, pokiaľ ide o  ponuky dodávateľov 
a obstarávanie√ √ √ √ √ √ √
Kontrola primeranosti nákladov, aj keď boli 
dodržané postupy verejného obstarávania√ √ √ √ √
Využívanie hodnotiacich komisií alebo odbor -
níkov na posúdenie špecifikácií a/alebo cien√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Požadovať od žiadateľov, že musia vo svojich 
žiadostiach o platbu uviesť všetky finančné 
výhody (zľavy, rabaty atď.) prijaté alebo ešte 
neprijaté  od dodávateľov√ √ √
Kontroly na mieste, či sú v konečnej platbe 
zohľadnené všetky finančné výhody prijaté 
alebo ešte neprijaté od dodávateľov√ √ √ √ √ √
Vyššie požiadavky a/alebo kontroly opatrení 
s vysokou mierou pomoci
Nižšie požiadavky a/alebo kontroly pre položky 
s nižšou hodnotou√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Vyššie požiadavky a/alebo kontroly pre veľmi 
veľké projekty√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Kľúč
√ Zahrnuté v postupoch pre hlavné opatrenia, ak je to relevantné.
Nezahrnuté v postupoch pre hlavné opatrenia.
Neposúdené.
— Nevzťahuje sa.
1 Databáza cien nebola aktualizovaná od roku 2006. Rumunské orgány informovali Dvor audítorov, že sa vypracováva nová databáza založená 
na cenníkových cenách dodávateľov.Príloha IV
57
Odpoveď na body VI a) až d)
Počas vlastných auditov Komisia zistila podobné 
nedostatky ako tie, na ktoré poukázal Dvor audí ­
torov, a na krytie rizika pre fond boli uplatnené 
finančné opravy. Stále prebieha niekoľko postupov 
overenia súladu a pravdepodobne budú viesť k ďal ­
ším finančným opravám.
Súčasťou akčných plánov, ktoré členské štáty 
vypracovali na zníženie počtu chýb vo vykonávaní 
opatrení na rozvoj vidieka, sú lepšie metódy posu ­
dzovania primeranosti nákladov.
V programovom období 2014 – 2020 by sa v tejto 
súvislosti malo znížiť riziko chýb lepším využívaním 
štandardných nákladov.
VIII
Európska sieť pre rozvoj vidieka ESRV bude šíriť 
osvedčené postupy prostredníctvom špecializova ­
ných seminárov a webových stránok.
IX
Komisia prijíma odporúčanie Dvora audítorov, že 
členské štáty by mali vopred disponovať účinnými 
a efektívnymi systémami kontroly. Bude nabádať 
členské štáty, aby používali kontrolný zoznam a kri ­
tériá, ktoré vypracoval Dvor audítorov a ktoré sú 
uvedené v prílohe I.
Do januára 2015 Komisia poskytne aj usmernenia 
týkajúce sa kontrol a sankcií v rámci rozvoja vidieka 
vrátane osobitného oddielu o primeranosti nákla ­
dov a kontrolného zoznamu pre riadiace orgány 
podľa prílohy k osobitnej správe.
Okrem toho bude v období 2014 – 2020 súčasťou 
činností európskej siete pre rozvoj vidieka (ESRV) 
odborná príprava a výmena skúseností.
1 Článok 24 ods. 2 písm. d) nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011.
2 Nariadenie (ES) č. 1975/2006.Zhrnutie
II
Komisia je plne odhodlaná zlepšiť hospodárnosť 
a efektívnosť výdavkov na rozvoj vidieka, a to najmä 
pri prideľovaní grantov na investičné operácie 
súkromným a verejným príjemcom (primeranosť 
nákladov). S týmto cieľom Komisia prijala aktív ­
nejší a koordinovanejší prístup s väčším dôrazom 
na hospodárnosť, ktorý podľa jej očakávaní bude 
viesť k lepšiemu finančnému hospodáreniu v rámci 
nasledujúceho VFR, ako vyplýva z nižšie uvedených 
odpovedí.
III
Komisia v členských štátoch vykonáva audity 
súladu, aby overila či sú vyplatené výdavky v súlade 
s pravidlami. Počas týchto auditov Komisia objavila 
aj nedostatky súvisiace s primeranosťou nákladov. 
V tejto súvislosti sa už vykonali finančné opravy 
a v súčasnosti prebieha niekoľko postupov overe ­
nia súladu, ktoré by mali viesť k ďalším finančným 
opravám.
IV
Pred tým, ako môžu uskutočniť akékoľvek platby, 
musia platobné agentúry splniť akreditačné kritériá, 
ktoré sú stanovené v prílohe I k nariadeniu 907/2014 
(program 2014 – 2020). V článku  24 ods. 2 písm. d) 
nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011 sa vyžadovalo, 
aby členské štáty počas administratívnych kontrol 
overili primeranosť nákladov pomocou vhodných 
systémov hodnotenia, ako sú referenčné náklady, 
porovnanie rozličných ponúk alebo hodnotiaci 
výbor. Toto ustanovenie bolo na obdobie 2014 – 
2020 zachované.
V
Pôvodne sa ustanovenia o hodnotení primeranosti 
predložených nákladov považovali za dostatočne 
zrozumiteľné1. V čase prepracúvania predošlého 
právneho rámca, ktoré sa uskutočnilo na jar 20102, 
Komisia skutočne nebola upozornená na žiadne 
závažnejšie problémy. Počas procesu schvaľovania 
prepracovaného znenia bola predložená a zodpo ­
vedaná len jediná otázka (či boli maximálne náklady 
vhodnou metódou).Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 58
15
Počas vlastných auditov Komisia vždy posudzuje 
primeranosť nákladov na investičné opatrenia 
a dodržanie postupov verejného obstarávania.
Takmer všetky audity, ktoré Komisia vykonala, 
odhalili nedostatky týkajúce sa primeranosti 
nákladov. Týmito nedostatkami by sa mali zaoberať 
členské štáty a ďalej sa kontrolujú počas následných 
auditov.
V stratégii auditu GR AGRI založenej na posudzovaní 
systémov a rizík sa berú do úvahy zistenia pred ­
chádzajúcich auditov GR AGRI, Európskeho dvora 
audítorov, úradu OLAF a národných certifikačných 
orgánov, aby sa určili najrizikovejšie oblasti, na 
ktoré sa zamerajú ďalšie audity. Stratégia auditu na 
obdobie 2014 – 2020 okrem toho zabezpečí lepšie 
pokrytie celkových výdavkov a intenzívne audí ­
torské činnosti sa budú aj naďalej zameriavať na 
najrizikovejšie oblasti.
Súčasťou akčných plánov na zníženie „chybovosti“ 
sú preventívne a nápravné opatrenia na odstrá ­
nenie nedostatkov spojených s primeranosťou 
nákladov v prípade, že Komisia alebo Európsky dvor 
audítorov odhalili takéto nedostatky počas svojich 
auditov.
V novom nariadení o SPP (EÚ) č. 1306/2013 sa stano ­
vuje, že Komisia môže členským štátom znížiť alebo 
pozastaviť priebežné platby, ak kontrolné systémy 
nie sú účinné alebo ak sa nevykonali nápravné 
opatrenia. Možnosť prerušenia priebežných platieb 
bude rýchlym nástrojom v prípade obáv, pokiaľ ide 
o zákonnosť a správnosť platieb.
Vzhľadom na uvedené je Komisia presvedčená, že 
nedostatky budú zistené skôr a že to bude viesť 
k lepšiemu zmierňovaniu rizík a rýchlejšiemu uplat ­
ňovaniu potrebných nápravných opatrení.Úvod
03 
Ako uviedol Dvor audítorov, Komisia v členských 
štátoch vykonáva audity súladu, aby overila, či boli 
vyplatené výdavky v súlade s pravidlami. Pri týchto 
auditoch Komisia odhalila aj nedostatky súvisiace 
s primeranosťou nákladov. V tejto súvislosti boli 
vykonané finančné opravy (napr. 19  miliónov  EUR 
v Bulharsku) a v súčasnosti prebieha niekoľko postu ­
pov overenia súladu, ktoré by mali viesť k ďalším 
finančným opravám.
Komisia 19. decembra 2013 prijala usmernenia 
o určovaní finančných opráv, ktoré má Komisia 
uplatňovať na výdavky financované Úniou v rámci 
zdieľaného hospodárenia pri nedodržaní pravidiel 
verejného obstarávania. Podľa týchto usmernení 
sa nedodržanie pravidiel verejného obstarávania 
posudzuje na základe zásady proporcionality.
04 
Komisia súhlasí, že by bolo možné dosiahnuť ďalšie 
úspory, a pripomienky Dvora audítorov bude brať 
do úvahy.
05 
V programovom období 2014 – 2020 sa bude rozši ­
rovať a podporovať možnosť využitia štandardných 
nákladov. Tým by sa mali znížiť riziká pre fond aj 
administratívne zaťaženie členských štátov.
Odpovede Komisie 59
22
Okrem toho má Komisia teraz aj právo za určitých 
podmienok pozastaviť platby, napr. ak sa zistí vážny 
nedostatok v účinnosti fungovania systémov riade ­
nia a kontroly a členský štát nepodnikne opatrenia 
nevyhnutné na nápravu situácie.
Spoločná odpoveď na body 24 až 28
V tejto súvislosti sa už vykonali finančné opravy 
a v súčasnosti prebieha niekoľko postupov overe ­
nia súladu, ktoré by mali viesť k ďalším finančným 
opravám.
Takmer v žiadnom z auditov, ktoré Komisia vyko ­
nala, sa primeranosť nákladov nedala považovať za 
úplne uspokojivú. Keď sa zistili takéto nedostatky, 
okrem vyvodenia finančných následkov boli vydané 
aj odporúčania. V niektorých prípadoch to viedlo 
k nápravným opatreniam.
Vo svojej výročnej správe za rok 2013 Európsky 
dvor audítorov uviedol, že členské štáty mali dosť 
informácií na to, aby odhalili a opravili väčšinu chýb, 
ktoré boli zistené v oblasti rozvoja vidieka. V prí ­
pade investičných opatrení Dvor audítorov zistil, že 
členské štáty mohli objaviť a opraviť všetky vyčísli ­
teľné chyby v kontrolovaných transakciách3.
Treba poznamenať, že nedostatky, ktoré odhalil 
Dvor audítorov počas svojich auditov vykonaných 
pri vypracúvaní výročných správ, ďalej kontroluje 
Komisia prostredníctvom administratívnych auditov 
alebo auditov súladu alebo sú predmetom kontroly 
certifikačným orgánom.
3 Európsky dvor audítorov, Výročná správa za rok 2013, odsek 4.8.Pripomienky
21
EPFRV sa vykonáva v rámci zdieľaného hospodáre ­
nia. Komisia plní rozpočet a o úlohy spojené s vyko ­
návaním sa delí s členskými štátmi. Od tých sa 
vyžaduje, aby vykonali nevyhnutné opatrenia a tak 
zabezpečili, že činnosti sa financujú správne a   
v súlade s pravidlami EÚ. Hoci GR AGRI v plnej miere 
preberá svoju časť zodpovednosti, odhaľovanie 
a náprava chýb sú v prvom rade v rukách členských 
štátov.
Komisia v členských štátoch vykonáva audity 
súladu, aby overila, či sú vyplatené výdavky v súlade 
s pravidlami. Tieto audity súladu by mohli viesť 
k finančným opravám a vypracovaniu zoznamu 
odporúčaní na zlepšenie systémov riadenia 
a kontroly.
Keď členské štáty nevykonávajú navrhované opat ­
renia, môže dôjsť k pozastaveniu platieb týmto 
štátom a finančným opravám.
Odpovede Komisie 60
Komisia okrem toho 19. decembra 2013 prijala 
usmernenia o určení finančných opráv, ktoré má 
Komisia uplatňovať na výdavky financované Úniou 
v rámci zdieľaného hospodárenia pri nedodržaní 
pravidiel verejného obstarávania.
Pokiaľ ide o posúdenie zavedených systémov kon ­
troly, Komisia zistila, že dobre navrhnuté systémy 
kontroly neboli vždy dobre zavedené do praxe.
32
Akčné plány boli zavedené v reakcii na zistenia 
Dvora audítorov z jeho výročnej správy za rok 2011. 
Pre členské štáty to predstavovalo rozsiahlu úlohu.
Komisia vyvinula podrobné nástroje na zlepšenie 
kvality akčných plánov, aby odstránila základné prí ­
činy chýb. Patrí sem príprava usmernení o témach, 
ako sú zjednodušené náklady, verejné obstarávanie, 
overiteľnosť a kontrolovateľnosť opatrení v plánoch 
rozvoja vidieka, ako aj vypracúvanie konkrétnych 
stratégií boja proti podvodom.
Pri poslednej aktualizácii akčných plánov (v septem ­
bri 2014) museli členské štáty v oveľa väčšej miere 
brať do úvahy zistenia auditov Dvora audítorov 
a Komisie. 46 % činností, ktoré navrhli členské štáty, 
sa skutočne týkalo konkrétnych zistení auditov, 
pričom 50 % z nich pochádzalo zo správ Dvora 
audítorov.
Treba poznamenať, že nové nariadenie (EÚ) 
o SPP č. 1306/2013 posilnilo právomoci Komisie. 
V článku 41 ods. 2 sa stanovuje, že priebežné platby 
členskému štátu môžu byť pozastavené alebo 
znížené, keď sa zistí, že kľúčové zložky príslušného 
vnútroštátneho kontrolného systému nie sú účinné 
alebo keď neboli vykonané potrebné nápravné 
opatrenia. V článku 36 ods. 7 sa prerušenie priebež ­
ných platieb ustanovuje ako prvý rýchly a reaktívny 
nástroj v prípade obáv, pokiaľ ide o zákonnosť 
a správnosť platieb.
Okrem toho bude musieť každá platobná agentúra, 
ku ktorej boli vznesené výhrady v výročnej správe 
o činnosti GR AGRI, rýchlo konať, aby sa vyhla 
finančným opravám.29
Ako Dvor audítorov uvádza v bode 33, po ana ­
lýze boli v spolupráci s orgánmi členských štátov 
zorganizované štyri semináre. Na seminároch sa 
diskutovalo o otázkach spojených s primeranosťou 
nákladov a verejným obstarávaním a prebiehala 
výmena osvedčených postupov. Členské štáty ďalej 
vykonávajú akčné plány na zníženie chybovosti, kto ­
rých súčasťou sú v niektorých prípadoch opatrenia 
na zlepšenie posudzovania primeranosti nákladov.
Osobitne v prípade verejného obstarávania bol už 
členským štátom predložený usmerňujúci doku ­
ment o najčastejších nedostatkoch v riadení fon ­
dov EŠIF (počas 4. seminára o chybovosti v októbri 
2014).
30
Na nové programové obdobie 2014 – 2020 Komi ­
sia navrhla možnosti zjednodušených nákladov 
(paušálne financovanie, štandardné stupnice 
jednotkových nákladov, jednorazové platby) ako 
efektívny prostriedok na zabezpečenie primeranosti 
nákladov.
V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovuje, že 
v prípade európskych štrukturálnych a investičných 
fondov sa oprávnené výdavky na granty a návratnú 
pomoc môžu vypočítavať na základe skutočných 
nákladov a aj na základe paušálneho financovania, 
štandardných stupníc jednotkových nákladov a jed ­
norazových platieb.
Usmernenie o možnostiach zjednodušených nákla ­
dov pripravila Komisia s cieľom poskytnúť technické 
usmernenia o troch uplatniteľných druhoch zjedno ­
dušených nákladov a podeliť sa o najlepšie postupy, 
aby podporila členské štáty vo využívaní zjednodu ­
šených nákladov. Je však na členských štátoch, aby 
rozhodli, či budú možnosti zjednodušených nákla ­
dov využívať.
Na seminári o chybovosti v októbri 2014 boli riadia ­
cim orgánom a platobným agentúram zo všetkých 
členských štátov poskytnuté usmernenia o pre ­
vencii nezrovnalostí v postupoch verejného obsta ­
rávania. Do konca roka 2014 budú sprístupnené 
aj usmernenia o kontrolách a sankciách v oblasti 
rozvoja vidieka.
Odpovede Komisie 61
42
Pozri odpoveď na bod 34.
Odpovede na body 44 – 49
Monitorovacie a hodnotiace systémy, ktoré člen ­
ské štáty vytvorili podľa prílohy IV k nariadeniu 
808/2014 (nariadenie o uplatňovaní nariadenia 
o podpore vidieka), by mohli byť užitočným nástro ­
jom na posudzovanie primeranosti nákladov z hľa ­
diska dosiahnutých a/alebo plánovaných výstupov, 
výsledkov a účinkov. Komisia členským štátom 
odporučí, aby zlepšili posudzovanie nákladovej 
účinnosti a efektívnosti jednotlivých projektov 
a operácií.
52
GR AGRI v takmer všetkých členských štátoch orga ­
nizuje osobitné semináre o stratégiách boja proti 
podvodom.
Pre viac informácií pozri odpoveď na bod 33.
54
Výmena osvedčených postupov v tejto oblasti bude 
v období 2014  – 2020 prebiehať prostredníctvom 
ESRV.
61
Existujú rôzne metódy, ktoré sa môžu použiť na 
stanovenie zjednodušených nákladov, ako sa uvá ­
dza v článku 67 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. 
Okrem toho podľa článku 62 ods. 2 nariadenia 
(EÚ) č. 1305/2013 riadiace orgány musia do svojich 
programov rozvoja vidieka zahrnúť vyhlásenie, 
v ktorom sa potvrdzuje primeranosť a presnosť 
výpočtov. Toto vyhlásenie musí poskytnúť funkčne 
nezávislý subjekt.33
Komisia navyše pre platobné agentúry v člen ­
ských štátoch (a kandidátskych krajinách) organi ­
zuje semináre zamerané na boj proti podvodom. 
Cieľom seminárov je výmena informácií o oblas ­
tiach s vysokým rizikom podvodu a o tom, ako 
podvody odhaľovať a predchádzať im. Do konca 
roka 2014 prebehnú semináre v týchto členských 
štátoch: Rakúsko, Belgicko (Flámsko), Cyprus, Česká 
republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, 
Nemecko, Grécko, Írsko, Lotyšsko, Holandsko, Poľ ­
sko, Portugalsko, Rumunsko, Slovenská republika, 
Slovinsko, Španielsko a Švédsko. Semináre v ostat ­
ných členských štátoch sa pripravujú.
34
V období 2007 – 2013 pre väčšinu investičných opat ­
rení v oblasti rozvoja vidieka neexistoval konkrétny 
právny základ na využívanie možností zjednodu ­
šených nákladov. Do nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 
(články 67 – 68) (bola zahrnutá možnosť realizovať) 
boli tieto možnosti zavedené v prípade všetkých 
európskych štrukturálnych a investičných fondov, 
a preto sa očakáva, že za pomoci lepších usmernení 
Komisie bude v novom programovom období na 
možnostiach zjednodušených nákladoch založený 
vyšší podiel výdavkov. V konečnom dôsledku je 
samozrejme na členských štátoch, aby rozhodli, či 
chcú možnosti zjednodušených nákladov využívať.
35
Akčné plány sa zameriavajú na zisťovanie a nápravu 
hlavných zdrojov nezrovnalostí vo výdavkoch 
vrátane nedostatkov v overovaní primeranosti 
nákladov. V pracovnom dokumente, ktorý Komisia4 
predložila v júni 2013, bolo nedostatočné posú ­
denie primeranosti nákladov uvedené ako jedna 
z kľúčových príčin chýb (RC10). Odvtedy členské 
štáty postupne odhaľujú nedostatky v tejto oblasti 
a spúšťajú preventívne a nápravné opatrenia.
4  Pracovný dokument útvarov Komisie o posudzovaní základných 
príčin chýb a nápravných a preventívnych opatreniach v rámci 
politiky rozvoja vidieka [SWD (2013) 244 final].
Odpovede Komisie 62
81
Vykonávanie delegovaného nariadenia Komisie 
(EÚ) č. 907/2014 pomôže pri prevencii a odhaľovaní 
podvodov. V prílohe 1 k uvedenému nariadeniu sa 
stanovuje, že platobná agentúra musí zabezpečiť, 
aby súčasťou odbornej prípravy zamestnancov bolo 
zlepšovanie informovanosti o podvodoch.
Podľa nového nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, delego ­
vaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 907/2014 a vyko ­
návacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 908/2014 sú 
členské štáty povinné konkrétnejšie sa zaoberať 
podvodmi ako rizikom pre fondy. Touto témou sa 
osobitne zaoberajú aj semináre zamerané na boj 
proti podvodom (pozri odpoveď na bod 33).
86
Výmena osvedčených postupov v tejto oblasti bude 
v období 2014  – 2020 prebiehať prostredníctvom 
ESRV.
90
V článku  48 ods. 3 vykonávacieho nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 809/2014 sa členským štátom ukladá 
povinnosť overiť ukončenú operáciu v porovnaní 
s operáciou, vzhľadom na ktorú bola predložená 
žiadosť o podporu a na ktorú bola podpora poskyt ­
nutá. Toto ustanovenie by malo členským štátom 
umožniť odhaliť prípady, keď konečný výstup nie 
je rovnaký ako výstup, ku ktorému sa príjemca 
pôvodne zaviazal.
Závery a odporúčania
103
Pôvodne sa ustanovenia o hodnotení primeranosti 
predložených nákladov považovali za dostatočne 
zrozumiteľné5. V čase prepracúvania predošlého 
právneho rámca, ktoré sa uskutočnilo na jar 20106, 
Komisia skutočne nebola upozornená na žiadne 
závažnejšie problémy. Počas procesu schvaľovania 
prepracovaného znenia bola predložená a zodpo ­
vedaná len jediná otázka (či boli maximálne náklady 
vhodnou metódou).
5 Článok 24 ods. 2 písm. d) nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011.
6 Nariadenie (ES) č. 1975/2006.62
Na základe platného právneho rámca Komisia 
nemôže členským štátom uložiť povinnosť aktu ­
alizovať alebo pravidelne revidovať metódy mož ­
ností zjednodušených nákladov, ktoré riadiace 
orgány zaviedli podľa článku 67 nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013, hoci Komisia nabáda k tomu, aby zave ­
dené systémy odrážali postupný vývoj trhových 
cien.
Rámček 7
V nasledujúcom období 2014 – 2020 by mal byť 
takýto systém založený na spravodlivom, nestran ­
nom a overiteľnom výpočte, pričom by sa mali brať 
do úvahy okrem iného aj štatistické údaje, historické 
údaje a obvyklé postupy nákladového účtovníctva.
Osobitne pri investičných opatreniach: Komisia 
bude nabádať členské štáty k pravidelným revíziám 
metód zjednodušených nákladov, aby boli v súlade 
s vývojom na trhu.
71
Komisia vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že 
zavedené systémy budú odrážať postupný vývoj 
trhových cien.
78 a 79
Za istých okolností môže byť využitie služieb dodá ­
vateľa s vyššími nákladmi odôvodnené, ako Dvor 
audítorov uvádza v odsekoch 47 až 52, Komisia však 
súhlasí s tým, že manipulácie sú neprijateľné.
80
Extrémne prípady sú skutočne tie, ktoré často 
vyšetruje aj OLAF.
Odpovede Komisie 63
110
Komisia prijíma toto odporúčanie. Členské štáty by 
mali vopred zabezpečiť, aby disponovali efektív ­
nymi systémami kontroly. Komisia bude povzbudzo ­
vať členské štáty, aby používali kontrolný zoznam 
a kritériá, ktoré vypracoval Dvor audítorov a ktoré 
sú uvedené v prílohe I.
Do januára 2015 Komisia poskytne aj usmernenia 
týkajúce sa kontrol a sankcií v rámci rozvoja vidieka 
vrátane osobitného oddielu o primeranosti nákla ­
dov a kontrolného zoznamu pre riadiace orgány 
podľa prílohy k osobitnej správe.
Okrem toho bude v období 2014 – 2020 súčas ­
ťou činností ESRV odborná príprava a výmena 
skúseností.
111
Komisia prijíma toto odporúčanie a s členskými 
štátmi bude sledovať prijaté opatrenia.
Pokiaľ ide o riziká výkonnosti, Komisia bude členské 
štáty nabádať k výmene skúseností a osvedčených 
postupov v rámci pravidelných stretnutí.Medzičasom Komisia pripravila usmernenie 
o možnostiach zjednodušených nákladov s cieľom 
poskytnúť technické usmernenia o troch uplatniteľ ­
ných druhoch zjednodušených nákladov a podeliť 
sa o najlepšie postupy, aby podporila členské štáty 
vo využívaní zjednodušených nákladov. Je však na 
členských štátoch, aby rozhodli, či budú možnosti 
zjednodušených nákladov využívať.
Na seminári o chybovosti v októbri 2014 boli riadia ­
cim orgánom a platobným agentúram zo všetkých 
členských štátov poskytnuté usmernenia o pre ­
vencii nezrovnalostí v postupoch verejného obsta ­
rávania. Do konca roka 2014 budú sprístupnené 
aj usmernenia o kontrolách a sankciách v oblasti 
rozvoja vidieka.
Komisia okrem toho 19. decembra 2013 prijala 
usmernenia o určení finančných opráv, ktoré má 
Komisia uplatňovať na výdavky financované Úniou 
v rámci zdieľaného hospodárenia pri nedodržaní 
pravidiel verejného obstarávania.
Na programové obdobie 2014 – 2020 Komisia 
navrhla možnosti zjednodušených nákladov 
(paušálne financovanie, štandardné stupnice 
jednotkových nákladov, jednorazové platby) ako 
efektívny prostriedok na zabezpečenie primeranosti 
nákladov.
V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovuje, že 
v prípade európskych štrukturálnych a investičných 
fondov sa oprávnené výdavky na granty a návratnú 
pomoc môžu vypočítavať na základe skutočných 
nákladov a aj na základe paušálneho financovania, 
štandardných stupníc jednotkových nákladov a jed ­
norazových platieb.
Pokiaľ ide o posúdenie zavedených systémov kon ­
troly, Komisia zistila, že dobre navrhnuté systémy 
kontroly neboli vždy dobre zavedené do praxe.
Odpovede Komisie 64
Pokiaľ ide o riziká súladu, v marci 2014 GR AGRI 
prijalo novú viacročnú stratégiu auditu na obdo ­
bie 2014 – 2020. Táto stratégia auditu sa bude aj 
naďalej opierať o analýzu rizík; s cieľom dosiahnuť 
optimálny rozsah auditu sa v nej teraz nachádza 
priebežný trojročný program auditov uplatniteľný 
od júla 2014. Tento program vychádza z centrálnej 
analýzy rizík a bude každoročne revidovaný.
Finančné opravy vyplývajúce z týchto auditov sú 
založené na zistených nedostatkoch v implemen ­
tácii systémov kontroly a na odhade finančného 
rizika, ktoré z týchto nedostatkov vyplýva pre 
rozpočet EÚ. Na základe vlastných auditov Komi ­
sia môže identifikovať aj skutočné zdroje a príčiny 
zistených chýb a požiadať členské štáty, aby vypra ­
covali konkrétne a cielené nápravné opatrenia.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ­AB­14­022­SK­N ISSN  1977 ­5776
Členské štáty vykonávajú veľkú časť politiky 
rozvoja vidieka EÚ prostredníctvom grantov na 
náklady investícií a iných projektov, ktoré 
realizujú poľnohospodári, vidiecke podniky, 
združenia a  miestne orgány.
Dvor audítorov zistil, že niektoré členské štáty 
majú nedostatočne navrhnuté systémy na 
kontrolu primeranosti nákladov na tieto granty. 
Uskutočniteľné a nákladovo efektívne prístupy 
síce existujú, ale neboli vo veľkej miere 
uplatňované. Dvor audítorov opisuje osvedčené 
postupy, ktoré zistil v priebehu auditu a na 
záver konštatuje, že pri grantoch na projekty 
rozvoja vidieka existuje značný priestor na 
dosiahnutie skutočných úspor prostredníctvom 
týchto osvedčených postupov v programovom 
období 2014  – 2020.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV