SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o článku 8a smernice 98/70/ES týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS /* COM/2013/0456 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o článku 8a smernice 98/70/ES týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS 1. Úvod V článku 8a smernice 98/70/ES (ďalej len „smernica“) sa vyžaduje, aby Komisia podala Európskemu parlamentu a Rade správu o svojich záveroch, pokiaľ ide o vývoj skúšobnej metodiky na posudzovanie rizík pre zdravie a životné prostredie v súvislosti s používaním kovových prísad v palivách. Kovové prísady do palív sú látky zámerne pridávané do paliva (benzín, nafta a bionafta) na zlepšenie jeho výkonnosti[1]. Keďže kovová zložka týchto prísad sa neodbúrava v žiadnej fáze ich výroby ani používania, napokon sa dostávajú do životného prostredia. V priebehu celého svojho životného cyklu sa tak môžu stať zdrojom expozície pre ľudí a/alebo biotu. To má za následok možný vplyv na zdravie a životné prostredie[2] [3]. Týmto potenciálnym vplyvom sa odôvodňuje potreba ich regulácie prostredníctvom prijatia limitných hodnôt založených na zásade predbežnej opatrnosti. Smernica obsahuje súčasnú limitnú hodnotu 6 mg mangánu na liter pre prísadu trikarbonyl(metylcyklopentadienyl)mangán (MMT). Táto hodnota sa od 1. januára 2014 zníži na 2 mg mangánu na liter. Táto limitná hodnota sa môže upraviť prostredníctvom komitologického postupu na základe posudzovania vykonaného podľa skúšobnej metodiky uvedenej v tejto správe. 2. Posudzovanie potenciálnych rizík pre zdravie a životné prostredie v súvislosti s kovovými prísadami do palív Používanie kovových prísad v palivách má za následok potenciálny vplyv na zdravie a životné prostredie. Tento vplyv závisí od niekoľkých faktorov: od druhu kovovej prísady, úrovne koncentrácie, úrovne a trvania expozície a od cesty expozície. Kovové zložky kovových prísad do palív by mohli predstavovať nebezpečenstvo pre ľudí a životné prostredie vzhľadom na svoju vlastnú reaktivitu, toxicitu a svoju potenciálnu schopnosť akumulovať sa v živých organizmoch. Ak sa látka považuje za nebezpečnú pre ľudské zdravie a životné prostredie, mala by sa pred uvedením na trh posúdiť a označiť v súlade s požiadavkami nariadenia (ES) č. 1272/2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí (ďalej len „nariadenie KOB“). Možné zdroje emisií súvisiacich s kovovými prísadami do palív Emisie kovových prísad do palív môžu prenikať do životného prostredia v ktorejkoľvek fáze svojho životného cyklu, a to od výroby až po zneškodnenie. Tieto emisie môžu viesť k priamej alebo nepriamej expozícii ľudí a bioty účinkom kovových prísad, s nimi súvisiacich emitovaných zlúčenín alebo produktov ich premeny a ako také prispievať k možnému riziku, ktoré tieto látky môžu predstavovať pre ľudské zdravie a životné prostredie. Na posúdenie potenciálnych vplyvov kovových prísad do palív na zlúčeniny vznikajúce počas spaľovania paliva a/alebo zostávajúce vo výfukovom plyne je potrebné porovnať emisie vyprodukované s použitím kovových prísad a bez ich použitia. V tejto súvislosti spoločné výskumné centrum Komisie vypracovalo skúšobný protokol[4] na monitorovanie a výpočet emisných údajov týkajúcich sa kovových prísad do palív so zameraním na fázu používania počas ich životného cyklu. V tomto protokole sa merania vykonávajú na výfuku a porovnávajú sa emisie paliva obsahujúceho kovové prísady s emisiami rovnakého paliva bez kovových prísad. Skúšobný protokol vychádza z vozového parku, ktorý je reprezentatívny pre EÚ, a neobsahuje vopred vymedzené kritériá splnenia alebo nesplnenia požiadaviek. Cieľom protokolu je: · vyhodnotiť krátkodobé vplyvy kovových prísad do palív na regulované emisie (HC, CO, NOx, PM, PN a CO2), · zmerať hmotnosť kovových emisií vyprodukovaných spaľovaním paliva obsahujúceho kovové prísady[5] a stanoviť zloženie produktov spaľovania, ako aj rozdelenie kovov viazaných na častice podľa veľkosti častíc a · zhodnotiť vplyv kovových prísad do palív na dlhodobé emisné vlastnosti motora vozidla a systému regulácie emisií. Tento skúšobný protokol je neoddeliteľnou súčasťou metodiky a jeho použitie je povinnou súčasťou celkového posúdenia rizík, ktoré kovové prísady do palív predstavujú pre životné prostredie a zdravie. Možné cesty expozície K možnej expozícii dochádza počas celého životného cyklu kovových prísad do palív predovšetkým za týchto okolností: · vo fázach výskumu a vývoja, výroby a skladovania, · pri uvádzaní na trh, distribúcii a preprave, · pri používaní a · zo životného prostredia vo všeobecnosti. Vychádza sa z toho, že k expozícii pri práci dochádza hlavne v prvých dvoch fázach v rámci životného cyklu a expozícia širokej verejnosti sa do značnej miery obmedzuje na konečnú fázu. K expozícii dochádza orálnym alebo dermálnym spôsobom, pričom v prípade človeka je inhalácia jednou z hlavných ciest. Výsledky a dôsledky Obavy z ohrozenia zdravia spojené s kovovými prísadami do palív (ako napríklad olovo) v minulosti viedli k ich vylúčeniu z používania. Je zjavné, že kovové prísady do palív obsahujú kovové zložky, ktoré by vzhľadom na svoju vlastnú reaktivitu, toxicitu a svoju potenciálnu schopnosť akumulovať sa v živých organizmoch mohli samy osebe predstavovať nebezpečenstvo pre ľudí a životné prostredie. Vyvíjajú sa nové látky, pri ktorých je dostupné len obmedzené množstvo údajov, pokiaľ ide o ich vplyv na zdravie a životné prostredie, a ktorých ekotoxicita a toxicita je známa len nedostatočne. Predpokladom pre posúdenie ich skutočného vplyvu na životné prostredie a zdravie je stanovenie ich toxicity[6] a ekotoxicity. Preto je potrebné vypracovať skúšobnú metodiku. 3. Skúšobná metodika Účelom metodiky je posúdiť riziká pre zdravie a životné prostredie vyplývajúce z používania kovových prísad do palív. Má byť dostatočne všeobecná, aby bolo možné ju uplatňovať na všetky kovové prísady. Na určenie priorít a poskytnutie vstupných informácií pre manažérov rizík s cieľom umožniť lepšie cielené rozhodnutia môže byť pred posúdením potrebné na hodnotenie environmentálnych dôsledkov, pokiaľ ide o výber medzi rôznymi chemickými látkami, produktmi a technológiami, použiť holistický prístup. Takéto „metaposúdenie“ je znázornené na nasledujúcom obrázku: Príklad holistického prístupu pri posudzovaní rizík v súvislosti s chemickými látkami prevzatý od Agentúry na ochranu životného prostredia Spojených štátov U.S. EPA (2011) a upravený Pri vývoji metodiky sa bralo do úvahy, že už existujú zavedené metódy a procesy, ako sú napríklad nariadenia REACH a KOB. Nariadenie REACH už navrhuje usmernenia, ako posudzovať riziká, ktoré predstavujú chemické látky, takže metodika by mala byť v súlade s týmto už existujúcim prístupom. Existuje však potreba posúdiť osobitné riziká pre zdravie a životné prostredie vyplývajúce z používania kovových prísad do palív. Preto metodika zhrnutá na ďalšom obrázku je prispôsobením tohto rámca vzhľadom na osobitosti kovových prísad do palív. Ďalšie podrobnosti: Charakteristika emisií počas životného cyklu Emisie môžu vznikať počas celého životného cyklu kovových prísad do palív a účelom tohto kroku je poskytnúť usmernenie, pokiaľ ide o odhad emisií kovových prísad vrátane zlúčenín vznikajúcich pri spaľovaní a produktov premeny vylučovaných do životného prostredia (t. j. do vody, pôdy a vzduchu) vo fáze používania. Pre fázu používania vozidla sa vyžaduje skúšobný protokol Spoločného výskumného centra Komisie. Všetky podrobnosti o skúšobnom protokole sú uvedené na webovej lokalite Komisie: http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/fuel/docs/fuel_metallic_additive_protocol_en.pdf Posúdenie nebezpečnosti Cieľom tohto kroku je zhromaždiť kvalitatívne a kvantitatívne informácie o možnej nebezpečnosti kovových prísad do palív, emitovaných zlúčenín a produktov premeny pre ľudí a životné prostredie. Posúdenie expozície Posúdenie expozície je proces merania alebo odhadu dávky alebo koncentrácie látky, ktorej sú alebo môžu byť vystavení ľudia a životné prostredie v závislosti od použitia látky. Posúdenie expozície by sa vykonávalo v dvoch krokoch: vypracovanie expozičných scenárov a odhad expozície pre ľudí a životné prostredie. Charakterizácia rizika Pri charakterizácii rizika sa očakávané úrovne expozície porovnajú s predpokladanými úrovňami, pri ktorých nedochádza k žiadnym účinkom, získanými z posúdenia nebezpečnosti, a to tak pre ľudí, ako aj pre životné prostredie. Pomer medzi expozíciou a úrovňami bez účinkov poskytne hrubú mieru rizika a naznačí, a) či je potrebné dôkladnejšie posúdenie rizika a/alebo b) či opatrenia na zníženie alebo riadenie rizík sú primerané. Riadenie rizík V prípade kovových prísad do palív je riadenie rizík obvykle procesom hľadania vyváženosti medzi prínosmi a rizikami týchto látok. Vzhľadom na to, že táto metodika si vyžaduje porovnávacie hodnotenie palív s obsahom danej kovovej prísady a bez nej, informácie poskytnuté manažérom rizík by im mali umožniť lepšie posúdiť kompromisy medzi rizikom a výhodami kovových prísad v relatívnom vyjadrení, keďže riadenie rizík je vo svojej podstate záležitosťou výberu medzi rôznymi možnosťami. Všetky podrobnosti o metodike[7] sú uvedené na webovej lokalite Komisie: http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/fuel/docs/bio_report_en.pdf Použitie metodiky Komisia poukazuje na to, že v metodike sa predpokladá, že ktorákoľvek zainteresovaná strana, ktorá metodiku bude používať, zriadi poradný výbor, ktorého členmi budú odborníci uznávaní ako nestranné a objektívne autority v oblastiach rôznych technických disciplín vrátane takých oblastí, ako je technológia vozidiel a palív, analýza expozície, zdravotné a ekologické účinky a posúdenie/riadenie rizík, „s cieľom pomôcť a poradiť počas prípravy a vykonávania posúdenia.“ Komisia síce nemá žiadny právny základ na to, aby mohla požadovať alebo regulovať takéto poradné výbory, uznáva však, že takýto poradný výbor môže prispieť k zabezpečeniu toho, aby výsledok posúdenia zniesol kritériá vedeckého preskúmania, bol dôveryhodný, reprodukovateľný a vypracovaný transparentným spôsobom. Komisia je preto na požiadanie pripravená poskytovať poradenstvo, pokiaľ ide o zloženie poradného výboru. 4. Záver Je zrejmé, že existuje potenciálny vplyv na zdravie a životné prostredie v súvislosti s používaním kovových prísad do palív. Na posúdenie tohto vplyvu bola vypracovaná metodika, ktorú má použiť každá zo strán zainteresovaných na stanovení alebo revízii limitných hodnôt pre kovové prísady do palív v smernici. Komisia bude sledovať používanie tejto metodiky a podnikne všetky primerané iniciatívy. [1] Toto závisí od mnohých iných faktorov, ako sú napríklad kompresný pomer motora, ďalšie zložky palív atď. [2] HEI Special Committee on Emerging Technologies (2011) The Future of Vehicle Fuels and Technologies: Anticipating Health Benefits and Challenges [Osobitný výbor pre vznikajúce technológie Inštitútu pre zdravotné účinky (2011), Budúcnosť pohonných hmôt a technológií vo vozidlách: očakávané prínosy a problémy pre zdravie]. Oznámenie 16 – Health effect institute. Boston, Massachusetts, USA, s. 26. [3] Medzinárodná rada pre čistú dopravu (2008), Strategický plán na obdobie rokov 2009 – 2011. [4] Spoločné výskumné centrum (2011), Protokol na hodnotenie účinkov kovových prísad do palív na emisné vlastnosti vozidiel. [5] Meranie emisií by sa malo uskutočňovať v súlade s európskym postupom typového schvaľovania: „Počas skúšky sa výfukové plyny riedia a v jednom alebo viacerých vakoch sa zhromažďuje proporcionálne odobratá vzorka. Výfukové plyny obsiahnuté v zbernom vaku musia byť analyzované podľa možnosti čo najskôr po skončení skúšobného cyklu.” Postup je uvedený v predpise EHK OSN č. 83, revízia 4, 26. apríla 2011: „Jednotné ustanovenia pre typové schválenia vozidiel z hľadiska emisií znečisťujúcich látok podľa požiadaviek motora na palivo“. [6] Ak látka alebo zmes spĺňa kritériá týkajúce sa fyzikálnej nebezpečnosti, nebezpečnosti pre zdravie alebo životné prostredie, pred uvedením na trh sa klasifikuje (článok 3 nariadenia KOB). Pritom výrobcovia musia používať všetky dostupné informácie vrátane informácií o príbuzných látkach, ktoré sa môžu používať. Dodávatelia nebezpečných látok okrem toho zabezpečia, aby sa látka alebo zmes označovala a balila v súlade s nariadením KOB (článok 4 nariadenia KOB). Napokon, dodávatelia musia látky alebo zmesi klasifikované ako nebezpečné bez ohľadu na ich tonáž oznámiť do zoznamu klasifikácie a označovania Európskej chemickej agentúry (články 39 až 42 nariadenia KOB). [7] Správa vypracovaná spoločnosťou BIO Intelligence Service pre Európsku komisiu: Development of a risk assessment for health and the environment from the use of metallic additives and a test methodology for that purpose (Vývoj posúdenia rizík pre zdravie a životné prostredie v súvislosti s používaním kovových prísad a skúšobná metodika na tento účel).