Trh so službami osobnej železničnej dopravy je otvorený pre cezhraničné služby od roku 2010 a pre vnútroštátne služby od decembra 2020. Prevádzkovatelia s otvoreným prístupom môžu slobodne ponúkať svoje služby, pokiaľ neohrozujú životaschopnosť existujúcich verejných služieb. Zo skúsenosti a z nedávnych oznámení železničných podnikov vyplýva, že služby diaľkovej a vysokorýchlostnej železničnej dopravy vrátane nočných vlakových spojov možno často poskytovať so ziskom ako služby s otvoreným prístupom. Zavedenie hospodárskej súťaže na vysokorýchlostných železničných tratiach v Taliansku a Španielsku a takisto na konvenčných tratiach v Česku, na Slovensku a vo Švédsku malo za následok atraktívnejšiu ponuku, často s nižšími cenami a vyššími počtami cestujúcich.

Využitie tohto potenciálu je naliehavé. Európska zelená dohoda a stratégia udržateľnej a inteligentnej mobility posunuli železničnú dopravu do ťažiska úsilia o ekologizáciu systému mobility Únie. V spoločnom ekonomickom posúdení, z ktorého vychádza plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030 aj stratégia udržateľnej a inteligentnej mobility, sa skúmal rad možných ciest k obmedzeniu emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 55 % do roku 2030 a k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050. Hlavná cesta sa zameriava na kombináciu stanovovania cien uhlíka a osobitných opatrení, ktoré podporujú multimodálnu mobilitu a investície do udržateľnej, bezpečnej a inteligentnej dopravy. Vyplýva z nej, že ak sa tieto opatrenia uskutočnia, vysokorýchlostná železničná doprava sa do roku 2030 zdvojnásobí a do roku 2050 strojnásobí. Ďalším cieľom stratégie je, aby sa plánované hromadné cestovanie do vzdialenosti 500 km stalo v rámci EÚ uhlíkovo neutrálnym. Zdôrazňuje sa v nej, aby sa na nikoho nezabudlo: je veľmi dôležité, aby mobilita bola prístupná a cenovo dostupná pre všetkých a aby vidiecke a vzdialené regióny boli lepšie prepojené.

Efektívna, bezpečná a zabezpečená prevádzka služieb železničnej dopravy si vyžaduje dostupnosť rušňovodičov a ostatných zamestnancov železníc, ktorí sú schopní bezproblémovo pracovať cezhranične a bez ohľadu na prevádzkové a jazykové bariéry. Zvýšená cezhraničná prevádzka si vyžaduje vyvinutie spôsobov monitorovania nových problémov, napríklad dodržiavania časov riadenia vlaku a odpočinku. Dnešní rušňovodiči sú certifikovaní na každú lokomotívu a vlak, ktoré by mali prevádzkovať, a pre každú trať, po ktorej by mali jazdiť. Harmonizácia a uznávanie odbornej prípravy a certifikácie boli plánovaným cieľom, ale v súčasnom rámci Únie, neboli uspokojivo dosiahnuté. Navyše požiadavky odbornej prípravy zamestnancov služieb cezhraničnej železničnej dopravy na komunikáciu v jazyku každého členského štátu, ktorým prechádzajú, zvyšujú zložitosť a obmedzujú počty pracovníkov, ktorí môžu pracovať v takýchto službách.

S postupným uplatňovaním požiadaviek interoperability na železničné koľajové vozidlá a infraštruktúru budú lokomotívy, vlakové súpravy a osobné vozne schopné voľne prechádzať cez hranice a jazdiť na viacerých (alebo na všetkých) sieťach v Únii. Takéto železničné koľajové vozidlá, ktoré „premávajú všade“, uľahčia uvedenie do prevádzky a prevádzku cezhraničných služieb a výrazne by znížili riziko investorov alebo veriteľov súvisiace zo zostatkovou hodnotou. Prioritou Komisie bude do roku 2022 vypracovať požiadavky na podporu železničných koľajových vozidiel, ktoré „premávajú všade“.

V záveroch z 3. júna 2021 Rada uznala, „že sú potrebné veľké investície tohto odvetvia do železničných koľajových vozidiel pre medzinárodnú diaľkovú dopravu“ a „ tiež, že sú naliehavo potrebné investície zo súkromného sektora“ pripomenúc „členským štátom […] medzinárodné dohody a zmluvy, ktoré podporujú súkromné investície, ako je napríklad luxemburský železničný protokol k dohovoru z Kapského Mesta [o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia].“ Únia (so zreteľom na svoje kompetencie) a viaceré členské štáty už protokol ratifikovali. Po nadobudnutí platnosti protokolu sa pre súkromný sektor uľahčí a zlacní financovanie železničných koľajových vozidiel. Komisia bude podporovať jeho rýchle uplatňovanie v celej Únii.

Na podporu sprístupnenia železničných koľajových vozidiel teraz Európska investičná banka (EIB) otvorila platformu pre investície do zelených železníc (Green Rail Investment Platform), aby pomohla verejným aj súkromným subjektom investovať do železničných projektov prostredníctvom existujúcich produktov EIB a finančných nástrojov sprístupnených Komisiou. Cieľom platformy je podpora udržateľných investícií do železničnej infraštruktúry, koľajových vozidiel a digitalizácie. Vybrané projekty v oblasti obstarávania železničných koľajových vozidiel na cezhraničnú alebo diaľkovú prevádzku komerčnej osobnej dopravy, alebo na služby cezhraničnej vysokorýchlostnej nákladnej dopravy môžu byť oprávnené na financovanie z Programu InvestEU. Za posledných päť rokov financovala EIB investície do železníc v Únii úvermi takmer vo výške 17 mld. EUR, z toho vyše 8,7 mld. EUR na železničné koľajové vozidlá, vrátane projektov obnovy a modernizácie ERTMS s podobnými úrovňami pôžičiek, ako sa očakávajú v najbližších piatich rokoch. V rámci Programu InvestEU možno navyše financovať a prilákať súkromné financovanie vrátane propagácie zelených dlhopisov a poradenstva na podporu digitalizácie a využívania inovatívnych železničných spoločností, udržateľnej infraštruktúry a železničných koľajových vozidiel. Nástroje ako taxonómia Únie pre udržateľné činnosti môžu pôsobiť ako návod na zosúladenie investícií s klimatickými a environmentálnymi cieľmi Únie.

Aj keď väčšinu služieb diaľkovej cezhraničnej dopravy možno prevádzkovať na komerčnom základe, ich poskytovanie si vyžaduje začiatočnú dostupnosť železničných koľajových vozidiel. Verejná podpora vytvárania parkov diaľkových cezhraničných železničných koľajových vozidiel alebo lízingových spoločností na zmiernenie obchodných rizík pri obstarávaní a prenajímaní diaľkových cezhraničných železničných koľajových vozidiel by mohla pomôcť vytvoriť žiaduci impulz. V záujme ochrany rovnakých podmienok by sa takáto verejná podpora mala poskytovať za jasných a nediskriminačných rámcových podmienok. Podobne podľa súčasných železničných usmernení možno štátnu pomoc pri financovaní železničných koľajových vozidiel poskytovať, ak taká pomoc prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu a k zabezpečeniu rovnakých podmienok medzi železničnými podnikmi a medzi lízingovými spoločnosťami prenajímajúcimi železničné koľajové vozidlá. Súčasnou revíziou železničných usmernení sa budú riešiť aj zistené obmedzenia prístupu k železničným koľajovým vozidlám. Za určitých podmienok možno železničné koľajové vozidlá financovať aj z fondov politiky súdržnosti Únie.

– dôsledné zameranie na vybudovanie základnej siete do roku 2030 a na ďalšie plánované vysokorýchlostné spoje v rozšírenej základnej sieti, ktoré sa majú realizovať do roku 2040,

Návrh revidovaných usmernení pre sieť TEN-T výrazne prispieva k zlepšeniu siete cezhraničnej osobnej železničnej dopravy. Súčasťou návrhu je mapa hlavných vysokorýchlostných tratí osobnej železničnej dopravy, ktoré sa musia dobudovať do roku 2030, a viacerých ďalších tratí, ktoré sú súčasťou strategicky najvýznamnejších prepojení siete TEN-T plánovaných do roku 2040. Tieto trate pokrývajú celý európsky kontinent. V navrhovanom nariadení sa navyše stanovuje minimálna štandardná rýchlosť 160 km/h pre trate osobnej železničnej dopravy alebo základnej siete a novovytvorenej rozšírenej základnej siete a posilňujú sa spojenia, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030 v základnej sieti a do roku 2040 v rozšírenej základnej sieti medzi významnými uzlami v celej Európe. Keďže cestujúci majú záujem o cesty „od dverí k dverám“, Komisia navrhuje, aby všetky veľké letiská v Únii a multimodálne uzly osobnej dopravy vo veľkých európskych mestách boli prepojené s vlakovými službami.

V rámci Transeurópskej dopravnej siete v zmysle vymedzenia v nariadení (EÚ) č. 1315/2013 sa stanovilo, že základná sieť sa má realizovať do roku 2030 a súhrnná sieť do roku 2050. Politika v oblasti TEN-T sa dôslednejšie zameriava na cezhraničné prepojenia, organizovanie najdôležitejších prepojení v koridoroch s cieľom zabezpečiť koordinované plánovanie a realizáciu. Zabezpečuje aj pevný základ užšej spolupráce na plánovaní a rozvoji infraštruktúry so susednými tretími krajinami. Hlavné trate do tretích krajín sú nevyhnutné na dokončenie európskej železničnej siete a členstvo Únie v OTIF prispieva k zabezpečeniu toho, aby sa európske technické požiadavky mohli uplatňovať mimo železničnej siete Únie.

– zabezpečenie úplného a komplexného súladu s harmonizovanými technickými špecifikáciami Únie a so spoločnými bezpečnostnými metódami, a to aj prijatím dôsledného prístupu k výnimkám a oslobodeniam,

Členské štáty a manažéri infraštruktúry by mali využiť tieto ustanovenia na zlepšenie súčasnej praxe spoplatňovania a dovtedy zvýšiť celkovú ponuku služieb a konkurencieschopnosť železničnej dopravy. Na Platforme na vysokej úrovni pre manažérov železničnej infraštruktúry v Európe (PRIME) prebiehajú diskusie. Jasným cieľom by malo byť zabezpečenie toho, aby sa prirážky uplatňovali, iba keď ich trh unesie a nepoškodzujú konkurencieschopnosť železničnej dopravy.

Hoci sa železnice financujú z verejných zdrojov, nepremieta sa to do konkurenčnej úrovne poplatkov za používanie infraštruktúry, ktoré by zvyšovali objem železničnej dopravy a znižovali ceny cestovných lístkov. Fixné náklady na infraštruktúru železníc v porovnaní s inými druhmi dopravy a smernica 2012/34/EÚ umožňujú manažérom infraštruktúry uplatňovať mimo priamych nákladov prirážky za používanie infraštruktúry, ak ich trh môže uniesť. Toto ustanovenie sa často uplatňuje najmä na služby diaľkovej a vysokorýchlostnej osobnej dopravy.

Integrovaný projekt Redizajn medzinárodného cestovného poriadku a prideľovania kapacity železničnej infraštruktúry (TTR) účinne umožňuje prevádzkovateľom železničnej dopravy plánovanie priorít bezproblémových cezhraničných prípojov pred dokončením plánovania vnútroštátnych a regionálnych dopravných služieb. Tento nástroj dokáže plánovať cezhraničné služby osobnej železničnej dopravy v Únii rýchlejšie, častejšie, a teda atraktívnejšie. Komisia preto v roku 2022 posúdi potrebu a prípadne navrhne regulačné opatrenia na začlenenie TTR a ďalších najlepších postupov do práva Únie. Komisia navrhne revíziu nariadenia o koridoroch nákladnej dopravy a využije túto príležitosť na zabezpečenie súdržného pridelenia kapacít a riadenia dopravy na európskej úrovni tak pre služby cezhraničnej nákladnej, ako aj osobnej dopravy. Možnosti by mohli zahŕňať vytvorenie subjektu na úrovni Únie na podporu efektívnejšieho riadenia kapacít železničnej dopravy pre osobné aj nákladné vlaky, monitorovanie a optimalizáciu výkonnosti vlakov premávajúcich na sieti Únie. Dopravné subjekty by si mali vymieňať prevádzkové údaje medzi jednotlivými druhmi dopravy s cieľom uľahčiť prispôsobené intermodálne riešenia, a tak prispieť k optimálnemu využívaniu celého dopravného systému.

Aby sa železnice stali príťažlivou možnosťou cestovania pre oveľa väčší počet cestujúcich, je potrebné rozhodné opatrenie v oblasti predaja cestovných lístkov, vďaka ktorému sa lístky na cezhraničnú dopravu ľahšie nájdu a objednajú, a to za atraktívnejšiu cenu. Hoci to odvetvie uznáva, , zo skúseností posledných dvadsiatich rokov vyplýva, že iniciatívy odvetvia sa rozvíjajú veľmi pomaly z dôvodov presadzovania osobných záujmov a neochoty využiť výhody, ktoré môže priniesť otvorenie trhu. Porovnanie a kúpa cestovných lístkov na vlak musí byť pre cestujúcich rovnako ľahké a pohodlné ako v prípade iných druhov dopravy, v rámci jednej transakcie a s využitím najmodernejších technológií. Cestujúci, ktorí potrebujú prípoj medzi dvoma vlakmi, by mali mať istotu, že pricestujú včas, alebo ak nie, že dostanú potrebnú pomoc, aby sa dostali do svojho miesta určenia. Predajcovia lístkov a železničné podniky by mali byť schopné ponúkať miesta na základe rovnakých podmienok, a to aj dlho pred skutočnou jazdou vlaku. Železničné spoločnosti a predajcovia cestovných lístkov by mali byť schopní ponúkať atraktívne lístky bez neprimeraných trhových prekážok pri prístupe k existujúcim spôsobom predaja, k údajom o lístkoch a cestovnom a k údajom a úkonom v rezervačných systémoch.

Technickú dostupnosť údajov pre nezávislých predajcov cestovných lístkov a informácií pre cestujúcich v reálnom čase zabezpečí iniciatíva Komisie v oblasti multimodálnych digitálnych služieb mobility spolu s revíziou TSI týkajúcej sa telematických aplikácií v osobnej doprave (TAP TSI) a s novou povinnosťou poskytovať cestovné a dopravné informácie v reálnom čase podľa nového nariadenia o právach cestujúcich v železničnej preprave. Ako sa uvádza vo štvrtom železničnom balíku, Komisia vypracuje v roku 2022 správu o dostupnosti spoločných systémov informovania a predaja priamych cestovných lístkov. Pred týmito iniciatívami sa Komisia spojí s odvetvím železničnej dopravy a podporí realizáciu záväzkov predstavených vo vyhlásení odvetvia v marci 2021 na základe spravodlivých, odôvodnených a nediskriminačných zásad. Na zvýšenie príťažlivosti cezhraničného cestovania vlakom je počas cesty potrebná aj ochrana cestujúcich. Novým nariadením o právach cestujúcich v železničnej preprave prijatým v apríli 2021 sa prvý raz zavádza povinnosť od 7. júna 2023 ponúkať priame cestovné lístky, ale skôr na obmedzenom základe, .

Obmedzená povinnosť ponúkať ich a nedostatok existujúcej trhovej ponuky priamych cestovných lístkov však znižujú ochranu cestujúcich, a teda aj atraktivitu železničnej prepravy. Je dôležité, aby si cestujúci, ktorí kombinujú niekoľko spojov do jednej cesty, boli istí, že neuviaznu, keď jeden z vlakov bude meškať, bez ohľadu na to, či sa cestovné lístky predali ako priame alebo na samostatné zmluvy. Riešením by mohlo byť zabezpečenie aspoň toho, aby cestujúci, ktorí cestujú na kombináciu samostatných cestovných lístkov, mohli v prípade zmeškaných prípojov pokračovať v ceste za určitých podmienok. Komisia preto bude riešiť problém pokračovania v ceste v prípade meškania ako súčasť iniciatívy v oblasti multimodálnych digitálnych služieb mobility.

Kľúčom k zabezpečeniu toho, aby každý bol účastníkom zelenej transformácie a mal z nej úžitok, je cenová dostupnosť. Ako sa uvádza v oznámení o dlhodobej vízii pre vidiecke oblasti EÚ, Komisia bude venovať plnú pozornosť zlepšenej konektivite aj vidieckych a odľahlých oblastí, najmä v rámci špecializovanej iniciatívy venovanej najlepším postupom udržateľnej multimodálnej mobility pre vidiecke oblasti.

Rovnako je veľmi dôležité zabezpečiť, aby osoby so zdravotným postihnutím a osoby so zníženou mobilitou mali prístup k diaľkovým a cezhraničným spojom osobnej železničnej dopravy na rovnakom základe ako ostatní, vrátane predaja cestovných lístkov alebo využívania nových digitálnych technológií. Ako referencia by mali byť uplatniteľné požiadavky prístupnosti všetkých spojov železničnej dopravy uvedené v Európskom akte o prístupnosti. Túto požiadavku podporujú špecifikácie TSI vzťahujúce sa na prístupnosť železničného systému Únie pre osoby so zdravotným postihnutím a osoby so zníženou mobilitou aj nové nariadenie o právach cestujúcich v osobnej železničnej preprave prijaté v apríli 2021.

Komisia: – navrhne nariadenie, ktoré sa má prijať koncom roka 2022 o multimodálnych digitálnych službách mobility s cieľom rozšíriť výmenu údajov medzi poskytovateľmi mobility a uľahčiť uzatváranie spravodlivých obchodných dohôd medzi železničnými podnikmi a tretími predajcami cestovných lístkov, vrátane pokračovania v ceste a ochrany v prípade zmeškaných spojení u cestujúcich, ktorí cestujú na kombinované samostatné lístky, – bude monitorovať dodržiavanie nového nariadenia o právach cestujúcich v železničnej preprave, hneď ako sa stane uplatniteľným v júni 2023.

3.8. Rovnaké podmienky ako ostatné druhy dopravy

Komisia už vypracovala návrhy, ktoré umožnia súťaž na rovnakej úrovni medzi rôznymi druhmi dopravy. V legislatívnom balíku „Fit for 55“ predstavenom 14. júla 2021 Komisia predložila ambiciózne návrhy zosúladenia hospodárskych stimulov s klimatickými, sociálnymi a environmentálnymi cieľmi a súčasne uznala rozdiely vo svetových súvislostiach a v podmienkach hospodárskej súťaže, za ktorých sa prevádzkujú rôzne druhy prepravy. Balík obsahuje navrhované zmeny v obchodovaní s emisiami a zmeny rámca zdaňovania energie.

Členské štáty majú vo vlastných rukách silné nástroje na zabezpečenie toho, aby rôzne druhy dopravy mohli súťažiť za rovnakých podmienok. Napríklad členské štáty majú značný rozsah pôsobnosti na ovplyvňovanie ceny železničnej dopravy prostredníctvom vnútroštátnych daní. V tomto zmysle sa Nemecko rozhodlo v roku 2020 znížiť DPH z cestovných lístkov na diaľkovú železničnú dopravu z 19 % na 7 %. Komisia posúdi potrebu vyňatia cestovných lístkov na medzinárodnú železničnú dopravu z platenia DPH s cieľom značne znížiť náklady cestujúcich v železničnej doprave.

Rovnaké podmienky pre jednotlivé druhy dopravy možno takisto uľahčiť umožnením inovačných ponúk, ktoré kombinujú jednotlivé druhy dopravy. Napríklad jednoduchšia kombinácia leteniek s cestovnými lístkami na vlak pomáha železniciam získať významnú úlohu prípojov k diaľkovým letom. Niektoré členské štáty majú dlhoročné skúsenosti v uľahčovaní predaja cestovných lístkov na vlakové služby leteckým spoločnostiam a prepravy cestujúcich na uzlové letiská skôr železnicou než letecky .

V súvislosti s revíziou nariadenia o leteckých dopravných službách Komisia posudzuje možnosti a kritériá, v rámci ktorých krajiny EÚ môžu obmedziť leteckú dopravu na niektorých trasách, ak existuje na rovnakej úrovni ponuka služieb udržateľnejších druhov dopravy, bez porušenia zásad vnútorného trhu. Spolu s iniciatívou v oblasti multimodálnych digitálnych služieb mobility by toto mohlo pomôcť identifikovať možnosti podpory vzniku ponuky multimodálnych spojov ako kombinácie spojov leteckej a železničnej dopravy.

Komisia: – bude spolupracovať s Parlamentom a Radou na uľahčovaní a rýchlom prijímaní návrhov balíka Fit for 55 vrátane stanovovania cien uhlíka a obchodovania s emisiami v druhoch dopravy, – posúdi potrebu oslobodenia medzinárodných vlakových služieb od DPH v celej EÚ, – podporí a bude propagovať multimodálne cesty leteckej a železničnej dopravy na trasách s vhodnou infraštruktúrou na poskytovanie takých služieb a posúdi možnosti regulácie na uľahčenie takýchto multimodálnych služieb.

3.9. Záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme na podporu udržateľnej cezhraničnej a/alebo multimodálnej hromadnej dopravy

Pri spojoch alebo sieťach, pri ktorých sa preukázala verejná potreba a pri ktorých trh (zatiaľ) nebol schopný alebo ochotný ponúkať služby považované za potrebné na účely prepojenia alebo inak žiaduce pre spoločnosť, príslušné orgány môžu uložiť záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme (PSO) a uzavrieť zmluvy o službách vo verejnom záujme (PSC) s prevádzkovateľmi železničnej dopravy, obvykle za finančnú kompenzáciu. Záväzky PSO by sa však nemali použiť na obmedzenie hospodárskej súťaže ani na zabránenie ponuky otvoreného prístupu k službám.

V nariadení o PSO v pozemnej doprave sa pre príslušné orgány stanovuje možnosť spolupracovať a uzavrieť cezhraničné záväzky PSO. V rámci EÚ už bolo uzavretých niekoľko záväzkov PSO týkajúcich sa služieb cezhraničnej osobnej železničnej dopravy. Príslušné orgány sa však často stretávajú s praktickými a administratívnymi prekážkami pri koordinácii príslušných postupov na uzatvorenie cezhraničných záväzkov PSO. Niektoré cezhraničné spoje sú „hybridné“ služby: cezhraničné služby, ktoré kombinujú jeden úsek alebo viac úsekov prevádzkovaných v rámci záväzkov PSO s jedným úsekom alebo viac úsekmi prevádzkovanými v režime s otvoreným prístupom. Ak neexistujú konkrétne predpisy Únie o takýchto hybridných službách, príslušné orgány musia venovať osobitnú pozornosť tomu, aby sa vyhli narušeniu hospodárskej súťaže a riziku krížových dotácií.

Alternatívou podpory služieb železničnej dopravy by pre členské štáty mohlo byť využitie existujúcich možností vrátiť podľa článku 34 smernice 2012/34/EÚ v súlade s pravidlami štátnej pomoci poplatky za prístup na trať ako kompenzáciu neuhradených externých nákladov konkurenčných druhov dopravy.

Okrem toho uzavretie záväzku PSO v oblasti hromadnej dopravy predstavuje pre príslušné orgány príležitosť stanoviť požiadavky environmentálnej udržateľnosti. Toto môže byť obzvlášť významné v oblasti multimodálnej pozemnej dopravy, kde už existujú vozidlá a železničné koľajové vozidlá s nulovými emisiami. Súčasné predpisy už do určitej miery umožňujú multimodálny systém PSO, v ktorom cestujúci použije na cestu viac než jeden druh dopravy a každý z týchto druhov dopravy sa prevádzkuje v rámci PSO. Režim PSO a pravidlá vnútorného trhu sa líšia v závislosti od druhu dopravy. V súčasnosti existujú tri rôzne právne rámce pre pozemnú, námornú a leteckú dopravu. Pre každý druh takejto cesty možno uzatvoriť samostatné zmluvy PSC. Možné je aj uzavretie multimodálneho záväzku PSO v rámci pozemného druhu dopravy (železničná/autobusová/iná koľajová osobná doprava). V tomto prípade by sa na taký záväzok PSO o multimodálnej pozemnej doprave vzťahovalo v plnom rozsahu nariadenie o PSO v pozemnej doprave.

Na uľahčenie a propagáciu cezhraničných služieb Komisia vydá výkladové usmernenia o službách PSO v pozemnej doprave s cieľom pomôcť členským štátom a príslušným orgánom pri uzatváraní cezhraničných záväzkov PSO, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi Únie.