SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH POSKYTOVANIA A PRIJÍMANIA ÚVEROV EURÓPSKEJ ÚNIE V ROKU 2013 /* COM/2014/0529 final */





Obsah 1............ Úvod. 3 2............ Činnosti Európskej únie v oblasti poskytovania úverov. 3 2.1......... Nástroj na podporu platobnej bilancie. 3 2.2......... EFSM... 5 2.3......... Nástroj makrofinančnej pomoci 6 2.4......... Nástroj Euratomu. 8 3............ Činnosti Európskej únie v oblasti prijímania úverov. 8 3.1......... Podpora platobnej bilancie. 9 3.2......... EFSM... 9 3.3......... Makrofinančná pomoc. 9 3.4......... Euratom.. 10 4............ Európska investičná banka. 10 4.1......... Činnosti EIB v oblasti poskytovania úverov. 10 4.2......... Činnosti EIB v oblasti prijímania úverov. 11 5............ Zaistenie finančnej stability v eurozóne. 11 5.1......... Úverový nástroj pre Grécko. 11 5.2......... Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) 11 5.3......... Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) 12 1. Úvod Od Komisie sa vyžaduje, aby každý rok informovala Európsky parlament a Radu o využívaní rôznych úverových nástrojov Európskej únie. V tejto správe sa opisujú operácie súvisiace s poskytovaním úverov v rámci každého nástroja ako aj príslušné činnosti súvisiace s prijímaním úverov. Tabuľka 1: Vývoj operácií Európskej únie (nesplatené sumy kapitálu v miliónoch EUR) || ESUO v likvidácii (1) (2) || Euratom (1) || Platobná bilancia || Makrofinančná pomoc || EFSM || Spolu 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 2012 2013 || 225 183 179 || 447 423 386 || 11 400 11 400 11 400 || 590 545 565 || 28 000 43 800 43 800 || 40 662 56 351 56 330 (1) Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. (2) Európske spoločenstvo uhlia a ocele je od roku 2002 v likvidácii. Posledný dlhopis, ktorý vydalo ESUO, má splatnosť v roku 2019. || 2. Činnosti Európskej únie v oblasti poskytovania úverov Finančnú podporu tretím krajinám a členským štátom v podobe bilaterálnych úverov financovaných z kapitálových trhov so zárukou z rozpočtu EÚ poskytuje Komisia na základe rôznych právnych aktov Rady alebo Rady a Európskeho parlamentu, v závislosti od sledovaných cieľov[1]. Súlad medzi finančnou podporou pre tretie krajiny a celkovými cieľmi vonkajšej činnosti EÚ zaisťuje Komisia a vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, ktorému pomáha ESVČ. 2.1. Nástroj na podporu platobnej bilancie Pomoc na podporu platobnej bilancie (BOP) podľa článku 143 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a nariadenia Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov[2] (nariadenie o platobnej bilancii), má formu strednodobých úverov poskytovaných Úniou. Vo všeobecnosti sa poskytuje v spojení s financovaním z Medzinárodného menového fondu (MMF) a od ďalších multilaterálnych veriteľov, ako je Európska investičná banka (EIB), Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) alebo Svetová banka. Pomoc na podporu platobnej bilancie poskytuje na individuálnom základe Rada, ktorá o poskytnutí rozhoduje kvalifikovanou väčšinou. Potenciálnymi príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny, ktoré čelia vážnym ťažkostiam v oblasti platobnej bilancie. Jej cieľom je riešiť v prijímajúcich členských štátoch vonkajšie obmedzenia v oblasti financovania a obnoviť životaschopnosť platobnej bilancie danej krajiny. Uvoľňuje sa po splnení podmienok hospodárskej politiky, o ktorých rozhodla Rada po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom o návrhu programu úprav a po schválení Komisiou a prijímajúcim členským štátom v memorande o porozumení pred uzavretím dohody o úvere. Neustály súlad s opatreniami uvedenými v programe úprav sa pravidelne skúma a je podmienkou vyplatenia ďalších splátok. Požadované finančné prostriedky získa Komisia v mene Európskej únie na kapitálových trhoch. Komisia pravidelne predkladá Hospodárskemu a finančnému výboru a Rade správy o vykonávaní nariadenia o platobnej bilancii. Nástroj na podporu platobnej bilancie bol opätovne aktivovaný v roku 2008 v reakcii na medzinárodnú hospodársku a finančnú krízu a jeho strop bol zvýšený z 12 miliárd EUR na konečných 50 miliárd EUR v máji 2009[3], aby sa EÚ umožnilo rýchlo reagovať na akýkoľvek ďalší dopyt po pomoci na podporu platobnej bilancie. Do 31. decembra 2013 bolo na pomoc určených celkovo 18,0 miliárd EUR pre Maďarsko[4], Lotyšsko[5] a Rumunsko[6], z ktorých bolo vyplatených 13,4 miliardy EUR. Platnosť preventívnej finančnej pomoci (PFP) pre Rumunsko do výšky 1,4 miliardy EUR[7] uplynula 31. marca 2013 bez čerpania. V roku 2013 prijala Rada druhý program preventívnej finančnej pomoci pre Rumunsko[8] do výšky 2 miliárd EUR. O vyplatenie možno požiadať do 30. septembra 2015. V roku 2013 sa v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie neuskutočnili žiadne platby. Tabuľka 2: Pomoc na podporu platobnej bilancie do 31. decembra 2013 (v miliardách EUR) Krajina || Pridelená suma na základe rozhodnutia || Vyplatená suma || Nahradená suma || Nesplatená suma || Priemerná splatnosť úveru (v rokoch) Maďarsko || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 5,0 Lotyšsko || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumunsko || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Rumunsko (PFP) Rumunsko (PFP) || 1,4 2,0 || 0 0 || 0 0 || 0,0 0,0 || 0 0 Spolu || 18,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || Operácie realizované od 31. decembra 2013 V apríli 2014 Lotyšsko uhradilo 1 000 miliónov EUR. Podrobné informácie o operáciách na podporu platobnej bilancie možno nájsť na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/balance_of_payments/index_en.htm. 2.2. EFSM Nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 sa na základe článku 122 ods. 2[9] ZFEÚ zriadil Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM). EFSM má plnú oporu rozpočtu EÚ a disponuje celkovou úverovou kapacitou až do výšky 60 miliárd EUR. Potenciálnymi príjemcami pomoci z EFSM sú členské štáty, ktoré čelia ťažkostiam spôsobeným vážnym narušením medzinárodného hospodárskeho a finančného prostredia. Používanie EFSM je podmienené politickými podmienkami v kontexte programu ekonomických a finančných úprav, ako sa dohodlo v memorande o porozumení uzavretom medzi Komisiou a prijímajúcim členským štátom, a uplatňuje sa pri ňom podobný proces rozhodovania ako v prípade pomoci na podporu platobnej bilancie. Posudzovanie finančných potrieb a pravidelný dohľad nad vykonávaním programu vykonáva Komisia po konzultácií s Európskou centrálnou bankou (ECB), a to najmenej každých šesť mesiacov, pokiaľ ide o všeobecné podmienky hospodárskej politiky programu úprav a každé tri mesiace na účely overenia, či členský štát spĺňa podmienky hospodárskej politiky spojené s pomocou. Všetky zmeny, ktoré môžu byť potrebné v programe úprav, sa prediskutujú s prijímajúcim členským štátom. Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o každej úprave, ktorá sa má vykonať v pôvodných všeobecných podmienkach hospodárskej politiky a schváli zrevidovaný program úprav, ktorý pripravil prijímajúci členský štát. Nástroj EFSM bol aktivovaný v roku 2011 pre Írsko[10] a Portugalsko[11], pričom sa pre Írsko viazali úverové prostriedky do výšky 22,5 miliardy EUR a pre Portugalsko do výšky 26 miliárd EUR. Celkové viazané prostriedky vrátane prostriedkov z ENFS, MMF a ostatných členských štátov dosahujú výšku do 85 miliárd EUR pre Írsko, resp. 78 miliárd EUR pre Portugalsko: Tabuľka 3: Členenie viazaných prostriedkov (v miliardách EUR) Krajina || EFSM || Európsky nástroj finančnej stability || MMF || Ostatné || Spolu Írsko || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85,0 Portugalsko || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78,0 Spolu || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163,0 * 4,8 miliardy EUR od iných členských štátov (Spojené kráľovstvo, Švédsko, Dánsko) a 17,5 miliardy EUR od írskeho štátu. Od začiatku implementácie nástroja sa rozhodlo o znížení marže úrokovej sadzby a predĺžení splatnosti a tieto rozhodnutia sa uplatnili na všetky úvery. V roku 2013 sa v rámci nástroja EFSM neuskutočnili žiadne platby. Celková nesplatená suma nástroja na konci roka 2013 predstavovala 43 800 miliónov EUR (Írsko: 21 700 miliónov EUR, Portugalsko: 22 100 miliónov EUR). Operácie realizované od 31. decembra 2013 V marci 2014 bolo Portugalsku vyplatených 1 800 miliónov EUR a Írsku 800 miliónov EUR (posledná tranža). Írsko program finančnej pomoci EÚ/MMF dokončilo v decembri 2013 a Portugalsko z programu vystúpilo v máji 2014. Podrobné informácie o operáciách EFSM možno nájsť na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/efsm/index_en.htm. 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci Makrofinančná pomoc sa poskytuje na podporu kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a susedných krajín EÚ na vyriešenie krátkodobých problémov v oblasti platobnej bilancie, na stabilizáciu verejných financií a na podporu vykonávania štrukturálnych reforiem. Makrofinančná pomoc sa poskytuje výnimočne a dočasne a podlieha prísnym podmienkam hospodárskej politiky. Operácie makrofinančnej pomoci obvykle dopĺňajú programy úprav MMF. Makrofinančná pomoc sa môže poskytnúť vo forme úverov a/alebo nenávratných grantov. Ak by si niektorá prijímajúca krajina neplnila svoje povinnosti v súvislosti so splácaním úveru, Komisia môže aktivovať Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[12], aby splatenie príslušnej požičanej sumy Komisie prebehlo z jeho finančných prostriedkov[13]. V roku 2013 bola dokončená operácia makrofinančnej pomoci pre Bosnu a Hercegovinu[14] schválená v roku 2009 (v celkovej výške 100 miliónov EUR v úveroch). Prvá tranža vo výške 50 miliónov EUR bola vyplatená vo februári 2013 a druhá, tiež vo výške 50 miliónov EUR, v septembri 2013. Európsky parlament a Rada 12. augusta 2013 rozhodli o sprístupnení makrofinančnej pomoci Gruzínsku v maximálnej sume 46 miliónov EUR (do výšky 23 miliónov EUR vo forme grantov a do výšky 23 miliónov EUR vo forme úverov) s maximálnou splatnosťou 15 rokov[15]. Zatiaľ neboli vyplatené žiadne sumy. Európsky parlament a Rada 22. októbra 2013 rozhodli o sprístupnení makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike v maximálnej sume 30 miliónov EUR (do výšky 15 miliónov EUR vo forme grantov a do výšky 15 miliónov EUR vo forme úverov) s maximálnou splatnosťou 15 rokov[16]. Zatiaľ neboli uhradené žiadne sumy. Európsky parlament a Rada 11. decembra 2013 rozhodli o sprístupnení makrofinančnej pomoci Jordánsku[17] vo forme úverov v maximálnej sume 180 miliónov EUR s maximálnou splatnosťou 15 rokov s cieľom uspokojiť potreby Jordánska v oblasti platobnej bilancie identifikované v programe MMF. Zatiaľ neboli uhradené žiadne sumy. Operácie realizované od 31. decembra 2013 Rada 14. apríla 2014 rozhodla o sprístupnení makrofinančnej pomoci Ukrajine[18] vo forme úverov v maximálnej sume 1 miliarda EUR s maximálnou splatnosťou 15 rokov s cieľom uspokojiť naliehavé potreby Ukrajiny v oblasti platobnej bilancie identifikované v hospodárskom programe vlády podporenom MMF. Prvá tranža vo výške 500 miliónov EUR sa vyplatila v júni 2014. Pokiaľ ide o vykonávanie makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu, schválenej v roku 2010[19], ktorá spolu s finančnými prostriedkami, ktoré sú k dispozícii z predošlej operácie schválenej v roku 2002[20], dosahuje výšku 610 miliónov EUR v úveroch, memorandum o porozumení bolo podpísané v rámci samitu Ukrajiny a EÚ vo februári 2013. Prvá tranža vo výške 100 miliónov EUR sa vyplatila v polovici mája 2014. Podrobné informácie o operáciách makrofinančnej pomoci sú dostupné vo výročnej správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám[21] a na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/macro-financial_assistance/index_en.htm. 2.4. Nástroj Euratomu Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) (rozhodnutie Rady 94/179/Euratom). V roku 1990 Rada stanovila limit na prijímanie úverov vo výške 4 miliardy EUR, z ktorých sa rozhodlo o sume približne 3,7 miliardy EUR a z ktorých sa už vyplatila suma 3,4 miliardy EUR. Rada požiadala Komisiu, aby navrhla nový úverový strop, keď podpísaná suma dosiahne výšku 3,8 miliardy EUR. V roku 2013 Komisia prijala rozhodnutie C(2013) 3496 o poskytnutí úveru Euratomu do výšky 300 miliónov EUR na podporu programu Ukrajiny na zvýšenie bezpečnosti jadrových energetických blokov. Dohoda o úvere bola podpísaná v auguste 2013. Úver nadobudne platnosť po uspokojivom splnení všetkých podmienok platnosti. Paralelný úver vo výške 300 miliónov EUR podpísala v marci 2013 EBOR. 3. Činnosti Európskej únie v oblasti prijímania úverov Na účely financovania činností v oblasti poskytovania úverov, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Prijímanie a poskytovanie úverov sa uskutočňuje ako vzájomne prepojené operácie (back-to-back), čím sa zabezpečuje, aby sa na rozpočet EÚ neprenášalo žiadne úrokové alebo devízové riziko[22]. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom. 3.1. Podpora platobnej bilancie V roku 2013 sa v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie na trhu nezískali žiadne úvery. Celková nesplatená suma získaná na podporu platobnej bilancie na konci roka 2013 predstavovala 11,4 miliardy EUR. 3.2. EFSM V roku 2013 sa v rámci nástroja EFSM na trhu nezískali žiadne úvery. Celková nesplatená suma získaná pre EFSM na konci roka 2013 predstavovala 43,8 miliardy EUR. 3.3. Makrofinančná pomoc V roku 2013 bola dokončená operácia makrofinančnej pomoci pre Bosnu a Hercegovinu schválená v roku 2009 (v celkovej výške 100 miliónov EUR v úveroch). Prvá tranža vo výške 50 miliónov EUR bola vyplatená vo februári 2013 a druhá, tiež vo výške 50 miliónov EUR, v septembri 2013. Celková nesplatená suma získaná pre makrofinančnú pomoc na konci roka 2013 predstavovala 565 miliónov EUR. Tabuľka 4: Súkromné investície EÚ počas roka 2013 (v miliónoch EUR) Krajina || Opis || Dátum emisie || Dátum splatnosti || Rozsah Bosna a Hercegovina || EMTN EÚ 2,000/2023 || 04.2.2013 || 10.2.2023 || 50 Bosna a Hercegovina || SSD EÚ 1,991/2023 || 19.9.2013 || 26.9.2019 (10M) 28.9.2020 (10M) 27.9.2021 (10M) 26.9.2022 (10M) 26.9.2023 (10M) || 50 Spolu || || || || 100 3.4. Euratom V roku 2013 sa v rámci nástroja Euratomu nevykonala žiadna operácia prijímania úverov. 4. Európska investičná banka 4.1. Činnosti EIB v oblasti poskytovania úverov EIB poskytuje financovanie buď priamo na jednotlivé investičné projekty alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov na projekty menšieho rozsahu, ktoré uskutočňujú malé a stredné podniky alebo miestne samosprávy a obce. EIB takisto poskytuje úverové záruky, technickú pomoc a rizikový kapitál. V roku 2013 EIB podpísala financovanie v celkovom objeme 71,7 miliardy EUR (v porovnaní s 52,2 miliardy EUR v roku 2012). Financovanie v členských štátoch EÚ predstavovalo 64 miliárd EUR. Táto suma nie je krytá zárukou EÚ. Mimo EÚ bolo podpísaných 7,7 miliardy EUR, z ktorých sa na 4,4 miliardy EUR vzťahuje záruka EÚ (takzvaný „externý mandát“). Rok 2013 bol prvým rokom vykonávania navýšenia kapitálu EIB. Po tom, ako na konci roka 2012 nadobudlo účinnosť rozhodnutie členských štátov navýšiť splatený kapitál EIB o 10 miliárd EUR, sa očakáva, že v období rokov 2013 – 2015 EIB zvýši svoj objem poskytnutých úverov o 60 miliárd EUR. Záruka EÚ poskytnutá na základe rozhodnutia č. 1080/2011/EÚ na obdobie do 31. decembra 2013 sa automaticky predĺžila o 6 mesiacov, pretože nové rozhodnutie o poskytnutí záruky EÚ na operácie EIB mimo EÚ ešte nebolo prijaté. Nové rozhodnutie o poskytnutí záruky EÚ na operácie EIB mimo EÚ[23] prijali Európsky parlament a Rada 16. apríla 2014. Rozsah celkového mandátu predstavuje 27 miliárd EUR (a k tomu voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 miliardy EUR, ktorá sa môže aktivovať na základe hodnotenia v polovici trvania). Finančné aktivity EIB majú vplyv na rozpočet EÚ, ak sú sprevádzané zárukami EÚ. Ide o tieto prípady: ̶ Finančné operácie EIB uskutočňované v rámci externého mandátu (zahŕňajúceho krajiny rokujúce o pristúpení, krajiny susedstva a partnerstva, krajiny Ázie, Latinskej Ameriky, južnej Afriky, ako aj mandát týkajúci sa zmeny klímy). Pri takomto financovaní sa využíva rozpočtová záruka EÚ, ktorá sa vzťahuje na riziká štátneho alebo politického charakteru. V druhom polroku 2014 Komisia vydá samostatnú správu o externom poskytovaní úverov EIB v roku 2013. ̶ Nástroje financovania na spoločné znášanie rizika zahŕňajúce používanie rozpočtu EÚ na podporu politík EÚ (napr. finančný nástroj s rozdelením rizika pre projekty výskumu a vývoja a iniciatíva dlhopisov na projekty). 4.2. Činnosti EIB v oblasti prijímania úverov V kontexte nestabilného trhu zostalo riziko plnenia počas roka vysoké, najmä v prípade veľkých referenčných transakcií. Značný dopyt po dlhopisoch EIB najskôr podporil zníženie rozpätia v prípade dlhopisov s kratšou splatnosťou, najmä v EUR. Ratingové agentúry ponechali EIB rating AAA, podporený plánmi na navýšenie kapitálu. V roku 2013 predstavovala činnosť EIB v oblasti prijímania úverov [24] sumu 72,4 miliardy EUR s priemernou splatnosťou 8,2 roka. 5. Zaistenie finančnej stability v eurozóne V reakcii na celosvetovú hospodársku a finančnú krízu sa členské štáty eurozóny rozhodli prijať opatrenia na ochranu finančnej stability v eurozóne i celej Európe. Tieto opatrenia sú načrtnuté ďalej a nie sú zaručené rozpočtom EÚ. Doplňujúce informácie o existujúcich troch nástrojoch je možné nájsť na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm. 5.1. Úverový nástroj pre Grécko Po jednohlasnej dohode ministrov financií členských štátov eurozóny z 2. mája 2010[25] podporiť Grécko bol vytvorený trojročný spoločný program s MMF, ktorý zahŕňa finančný balík vo výške do 110 miliárd EUR na pomoc Grécku, podmienený prísnymi politickými podmienkami[26], ktoré Komisia a MMF v spolupráci s ECB vyjednali s gréckymi orgánmi. Úvery poskytnuté členskými štátmi eurozóny v rámci prvého programu predstavujú 52,9 miliardy EUR a v rámci MMF 20,1 miliardy EUR. Finančné podmienky nástroja boli opäť upravené v decembri 2012 (predĺženie konečnej splatnosti, zníženie marže). Ministri financií členských štátov eurozóny a MMF 14. marca 2012 schválili druhý program makroekonomických úprav a k nevyplateným sumám prvého programu sa pridalo ďalších 130 miliárd EUR. V tomto druhom programe sa teda plánuje celková finančná pomoc vo výške 164,5 miliardy EUR, pričom príspevok MMF predstavuje 19,8 miliardy EUR. Zatiaľ čo prvý program bol zriadený ako dohoda medzi veriteľmi združených bilaterálnych úverov z podporujúcich členských štátov eurozóny, koordinovaná a riadená Komisiou, druhý program je financovaný prostredníctvom ENFS. 5.2. Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) vytvorili členské štáty eurozóny na základe rozhodnutí Rady ECOFIN z 9. mája 2010, ktoré nadobudli účinnosť 7. júna 2010, ako spoločnosť v ich vlastníctve registrovanú v Luxembursku. Bol navrhnutý ako dočasný záchranný mechanizmus na poskytovanie úverov členským štátom eurozóny v ťažkostiach prostredníctvom vydávania dlhopisov zaručených členskými štátmi eurozóny. V októbri 2010 bolo prijaté rozhodnutie o vytvorení trvalého záchranného mechanizmu – Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), ktoré nadobudlo účinnosť 27. septembra 2012. Od 1. júla 2013 sa už ENFS nezapája do financovania nových programov financovania alebo nových dohôd o úveroch. Je však naďalej aktívny v prebiehajúcich programoch pre Grécko, Portugalsko a Írsko, v ktorých je veriteľom (spolu s MMF a niektorými členskými štátmi). 5.3. Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) Činnosť nového trvalého krízového mechanizmu, EMS, sa začala 8. októbra 2012. Od 1. júla 2013 EMS funguje ako trvalý mechanizmus reakcie na nové žiadosti členských štátov eurozóny o finančnú pomoc. Jeho efektívna úverová kapacita je 500 miliárd EUR. Celková výška upísaného základného imania predstavuje 702 miliárd EUR, z ktorých kapitál splatený členskými štátmi eurozóny predstavuje 80 miliárd EUR (má sa dokončiť v prvej polovici roka 2014) a viazaný kapitál splatný na požiadanie predstavuje 622 miliárd EUR. EMS (spolu s MMF) poskytuje finančnú pomoc na riešenie nerovnováh cyperského finančného sektora. Zároveň poskytol finančnú pomoc španielskej vláde na rekapitalizáciu bankového sektora krajiny. [1] Podrobná prezentácia činností Komisie v oblasti poskytovania a prijímania úverov je k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (Ú. v. EÚ L 128, 27.5.2009, s. 1). [4] Rozhodnutie Rady 2009/102/ES zo 4. novembra 2008 o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku (Ú. v. EÚ L 37, 6.2.2009, s. 5). [5] Rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009 o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Lotyšsku (Ú. v. EÚ L 79, 25.3.2009, s. 39). [6] Rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009 o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Rumunsku (Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8). [7] Rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [8] Rozhodnutie Rady 2013/531/EÚ z 22. októbra 2013 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Únie Rumunsku (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2013, s. 1). [9] V článku 122 ods. 2 ZFEÚ sa predpokladá poskytnutie finančnej podpory členským štátom s ťažkosťami spôsobenými výnimočnými udalosťami, ktoré sú mimo jeho kontroly. [10] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/77/EÚ zo 7. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34). [11] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/344/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88). [12] Pozri nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10). V prípade úverov makrofinančnej pomoci nebol zatiaľ zaznamenaný žiadny prípad neplnenia záväzkov. [13] Hoci splatenie prijatého úveru je úhrnne kryté zárukami z rozpočtu EÚ, garančný fond slúži ako vankúš likvidity na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami výziev na splatenie úveru vyplývajúcich z nesplácania. Podrobná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente COM(2014) 214 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie SEC(2014) 129. [14] Rozhodnutie Rady 2009/891/ES z 30. novembra 2009 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Bosne a Hercegovine (Ú. v. EÚ L 320, 5.12.2009, s. 6). [15] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 778/2013/EÚ z 12. augusta 2013 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku (Ú. v. EÚ L 218, 14.8.2013, s. 15). [16] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1025/2013/EÚ z 22. októbra 2013, ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Kirgizskej republike (Ú. v. EÚ L 283, 25.10.2013, s. 1). [17] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1351/2013/EÚ z 11. decembra 2013 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu (Ú. v. EÚ L 341, 11.12.2013, s. 4). [18] Rozhodnutie Rady 2014/215/EÚ zo 14. apríla 2014 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. EÚ L 111, 15.4.2014, s. 85). [19] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 388/2010/EÚ zo 7. júla 2010 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. EÚ L 179, 14.7.2010, s. 1). [20] Rozhodnutie Rady 2002/639/ES z 12. júla 2002 o poskytnutí doplnkovej makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. ES L 209, 6.8.2002, s. 22). [21] COM(2013) 426 a SWD(2013) 211. [22] Nariadenie o EFSM umožňuje využiť predfinancovanie, keďže splnomocňuje Komisiu „požičiavať si na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií v najvhodnejšom čase medzi plánovanými výplatami tak, aby optimalizovala náklady financovania a zachovala si svoju povesť na trhoch ako emitent Únie“. Všetky vyplývajúce náklady však znáša dlžník. [23] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie (Ú. v. EÚ L 135, 8.5.2014, s. 1). [24] Zdroje: Analytická správa EIB 2013. [25] Podpora sa poskytuje prostredníctvom bilaterálnych úverov od ostatných členských štátov eurozóny, ktoré centrálne združí Komisia a ktoré sa riadia podmienkami uvedenými v ich vyhlásení z 11. apríla 2010. [26] Hlavné prvky politickej podmienenosti sa zakotvili v rozhodnutí Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (2010/320/EÚ). Ďalšie podrobnosti o podmienenosti boli uvedené v memorande o porozumení uzavretom medzi gréckymi orgánmi a Komisiou v mene členských štátov eurozóny.