[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 24.3.2009

KOM(2009) 138 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

o fungovaní nariadenia Komisie (ES) č. 358/2003 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov v sektore poisťovníctva

{SEK(2009) 364}

1. ÚVOD A KONTEXT PRESKÚMANIA

1. Nariadenie Komisie (ES) č. 358/2003[1], alebo nariadenie o skupinovej výnimke v sektore poisťovníctva (BER – Block Exemption Regulation), uplatňuje článok 81 ods. 3 Zmluvy o ES (ďalej len „zmluva“)[2] na niektoré kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov v sektore poisťovníctva. Európska komisia (ďalej len „Komisia“) je povinná najneskôr do šiestich rokov od nadobudnutia účinnosti[3] BER predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade o fungovaní BER.[4]

2. Účinnosť BER sa skončí 31. marca 2010. V roku 2008 Komisia preskúmala fungovanie BER v posledných šiestich rokoch na základe konzultačného dokumentu, ako aj cielených dotazníkov zaslaných niektorým zainteresovaných stranám.[5] Toto preskúmanie (ďalej len „preskúmanie“) sa uskutočnilo v spolupráci s Európskou sieťou pre hospodársku súťaž (ESHS). V tejto správe sa predkladajú zistenia preskúmania a návrhy Komisie na zmenu a doplnenie BER. K tejto správe je pripojený dlhší podrobnejší pracovný dokument Komisie a obidva dokumenty sú uverejnené na internetovej stránke GR pre hospodársku súťaž.

3. Je potrebné uviesť, že táto správa sa obmedzuje na uvedenie predbežných názorov Komisie na fungovanie nariadenia č. 358/2003 a v žiadnom ohľade nemá vplyv na konečné rozhodnutie o výsledku preskúmania. Správa je jedným z krokov rozsiahleho konzultačného procesu, do ktorého mohli na základe výzvy prispieť všetky zainteresované strany.

4. Sektor poisťovníctva, rovnako ako väčšina ďalších sektorov, podlieha od 1. mája 2004 všeobecne uplatniteľným ustanoveniam nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 (ďalej len „nariadenie č. 1/2003“) o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy. V nariadení č. 1/2003 sa stanovuje, že dohody[6], ktoré spĺňajú podmienky článku 81 ods. 3, nie sú zakázané, ani sa v tomto zmysle nevyžaduje žiadne predchádzajúce rozhodnutie. Podniky a združenia musia teraz sami určiť, či ich dohody sú zlučiteľné s článkom 81. Iba niekoľko sektorov v súčasnosti využíva BER pre osobitný sektor a v prípade ďalších sektorov (napríklad námorná a letecká doprava) sa príslušné BER nepredĺžilo.

2. HLAVNÉ ZISTENIA PRESKÚMANIA A ANALÝZY

5. Analýza Komisie o tom, či predĺžiť alebo nepredĺžiť BER, sa zaoberá tromi kľúčovými otázkami týkajúcimi sa každej zo štyroch kategórií dohôd, na ktoré sa vzťahuje výnimka podľa BER, konkrétne:

a) či obchodné riziká alebo ďalšie problémy v sektore poisťovníctva spôsobujú, že tento sektor je „špecifickým“ a že sa odlišuje od iných sektorov tak, že to vedie k zvýšenej potrebe spolupráce medzi poisťovateľmi;

b) ak áno, či si táto zvýšená potreba spolupráce vyžaduje právny nástroj na jej ochranu alebo podporu, akým je BER; a

c) ak áno, aký právny nástroj je najvhodnejší (t. j. či je to súčasné BER alebo či by bolo vhodnejšie čiastočné predĺženie, zmenené a doplnené predĺženie alebo usmernenie).

2.1 Spoločné výpočty, tabuľky a štúdie

6. Za určitých podmienok BER [článok 1 písm. a)] udeľuje výnimku v prípade dohôd, ktoré sa týkajú spoločnej tvorby a distribúcie (i) výpočtov priemerných nákladov krytia špecifikovaného rizika v minulosti a (ii) výpočtov v súvislosti s poistením zahŕňajúcim prvok kapitalizácie, tabuliek úmrtnosti a tabuliek výskytu chorobnosti, nehodovosti a invalidity (ďalej len „tabuľky“). BER [článok 1 písm. b)] tiež udeľuje výnimku (za určitých podmienok) v prípade spoločného uskutočňovania štúdií o pravdepodobných účinkoch všeobecných vonkajších okolností na zainteresované podniky, buď podľa početnosti alebo rozsahu budúcich nárokov na predpokladané riziko, alebo kategóriu rizika alebo rentabilitu rôznych druhov investícií a distribúciu výsledkov takýchto štúdií.

7. Náklady na poistné produkty nie sú v čase dohodnutia ceny a krytého rizika známe. Výpočet rizika je kľúčovým prvkom pre stanovenie ceny všetkých poistných produktov, ktoré sa ukazuje ako odlišujúci sa faktor od iných sektorov, vrátane bankového sektora. V dôsledku toho sa rozhodujúcim stáva prístup k minulým štatistickým údajom na technické stanovenie ceny rizík. Preto sa na základe dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii, zdá, že spolupráca v tejto oblasti je charakteristická pre odvetvie poisťovníctva aj nevyhnutná na stanovenie ceny rizík.

8. Dohody, ktorými sa zvyšuje počet poisťovateľov, ktorí sú potenciálne schopní kryť dané riziko, vo všeobecnosti vedú k zlepšeniu prístupu na trh a hospodárskej súťaže. Skutočnosť, že poisťovatelia sa môžu zapojiť do spolupráce pri výpočte krytia rizika, môže umožniť vstup malých a stredných firiem. Prevažná väčšina respondentov upozornila na potrebu, aby toto odvetvie spolupracovalo v tejto otázke a spojila ju s existenciou BER.

9. Mnoho poisťovateľov, ako aj niektoré dozorné orgány a federácia zaoberajúca sa riadením rizík tvrdili, že poisťovatelia by bez BER už viac nespolupracovali pri spoločných výpočtoch, tabuľkách a štúdiách alebo by výsledky spolupráce nevyužívali spoločne s malými alebo zahraničnými poisťovateľmi. Niektorí veľkí poisťovatelia (ktorí by podľa poisťovacích združení mohli zhromaždiť príslušné informácie sami alebo možno zapojením jedného alebo dvoch ďalších veľkých poisťovateľov) v skutočnosti pravdepodobne nemajú žiadny stimul na takéto konanie. BER vyžaduje, že ak poisťovne vstúpia do týchto foriem spolupráce, musia mať prístup k zhromaždeným informáciám ďalších poisťovní na nediskriminačnom základe. Tvrdilo sa, že v prípade nepredĺženia BER by poisťovatelia mohli spolupracovať tak, aby zabránili prístupu, napríklad menších alebo zahraničných poisťovní, k zhromaždeným informáciám s cieľom zúžiť trh. Tým by sa znevýhodnili menší/zahraniční poisťovatelia, ktorým by sa bránilo vstúpiť na trh alebo ktorí by boli odradzovaní od vstupu na trh. Mnoho respondentov počas preskúmania, najmä malí a strední poisťovatelia, uviedli, že na trh by nemohli vstúpiť bez využívania spoločných údajov, ktoré umožňuje táto výnimka. Tiež sa zdá, že čím je trh novší, tým je dôležitejšie mať prístup k takýmto údajom, aby sa novým subjektom na trhu pomohlo presne posúdiť riziko.

10. Niektorí respondenti poukázali na to, že k tejto horizontálnej spolupráci existujú alternatívy: najmä, ak poisťovatelia zvýšia počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja s cieľom analyzovať trh alebo ak vládne/verejné organizácie budú zhromažďovať a uverejňovať údaje. Dôkazy však svedčia o tom, že prvá možnosť nie je pravdepodobne účinným spôsobom na dosiahnutie tohto cieľa a druhá možnosť závisí od verejných orgánov, pre ktoré to nemusí byť priorita.

11. Komisia je toho názoru, že preto existujú primerané dôvody na ochranu a podporu spolupráce v tejto oblasti a že sa zdá, že súčasné BER plní svoju úlohu účinne. Okrem toho sa v tomto štádiu zdá, že by sa malo predísť riziku (aj keby bolo nízke) obmedzenia takejto spolupráce, ktorá podporuje hospodársku súťaž. Komisia ešte nerozhodla, či zmeniť a doplniť štruktúru alebo návrh súčasnej výnimky, a v prípade, že sa rozhodne o potrebe jej predĺženia, či by táto zmena mala byť úplná alebo čiastočná. Toto bude závisieť od ďalších získaných informácií a od podrobnej a špecifickej analýzy všetkých dostupných údajov a informácií.

2.2 Štandardné podmienky poistenia

12. Podľa BER sa na spoločné stanovenie a distribúciu nezáväzných štandardných podmienok poistenia (ďalej len „ŠPP“) v prípade priameho poistenia a na nezáväzné modely ziskov vzťahuje výnimka (za určitých podmienok).

13. Počas preskúmania niekoľko poisťovateľov a poisťovacích združení tvrdilo, že spolupráca za účelom stanovenia ŠPP zabezpečuje, aby sa náklady vynaložené poisťovateľmi a naopak poistné, ktoré účtujú zákazníkom, udržali na nízkej úrovni. Tvrdili, že bez BER by došlo k zvýšeniu nákladov poisťovateľov v dôsledku zvýšeného úsilia, ktoré sa vyžaduje na dohodnutie znení poistných zmlúv, najmä v dôsledku neexistencie dohodnutého východiska.

14. Komisia súhlasí s tým, že ŠPP môžu mať v mnohých prípadoch pozitívny vplyv na hospodársku súťaž a spotrebiteľov. Hlavnou otázkou tohto preskúmania však je to, či táto kategória dohôd je charakteristická pre sektor poisťovníctva. Zdá sa, že odpoveďou na túto otázku je, že technicky alebo právne zložité dohody v rýchlo sa meniacich prostrediach sú v mnohých sektoroch samozrejmosťou. ŠPP sa využívajú v niektorých takýchto sektoroch bez uplatnenia BER. Napríklad, v bankovom sektore, ktorému útvary Komisie tiež zaslali dotazníky, sú ŠPP v mnohých členských štátoch predmetom dohody medzi bankami, pokiaľ ide o služby, medzi ktoré patrí prevod peňazí, vydávanie platobných kariet, používanie bankomatov, podmienky týkajúce sa účtu, úverové dohody a platby. Okrem toho zástupcovia bankového sektora tvrdili, že stanovenie poistných podmienok si nevyžaduje legislatívny rámec (akým je BER) a že neexistencia takéhoto rámca nespôsobila bankám žiadne skutočné ťažkosti.

15. Niektorí respondenti počas preskúmania Komisie tvrdili, že právna neistota, ktorá by vyplynula z nepredĺženia, by viedla k menšej spolupráci v dôsledku strachu z rizika, že by ju mohla spochybniť Komisia alebo vnútroštátne orgány. Toto tvrdenie pokračuje v tom zmysle, že v prípade nepredĺženia by existovalo individuálne hodnotenie, ktoré by bolo časovo náročné a nákladné, najmä v prípade menších poisťovateľov, ktorí by preniesli náklady na poistencov. Dôkladné právne posúdenie súladu ŠPP s BER sa však musí vykonať aj v rámci súčasného režimu. Okrem toho sa tieto štandardné podmienky poistenia stanovili v niektorých vnútroštátnych predpisoch, čo viedlo k zníženej potrebe spolupráce. Okrem toho existujú prípady, keď vnútroštátny regulátor (napríklad, FSA v Spojenom kráľovstve) vyzval účastníkov trhu, aby dosiahli zmluvnú istotu a objasnil, že ak sa trh nebude vyvíjať sám, zasiahne zavedením nových pravidiel. Mnoho vnútroštátnych združení sa na určitý čas ujalo tiež vedenia, pokiaľ ide o ŠPP, čím sa ďalej podporuje názor, že je nepravdepodobné, že by ŠPP v prípade neexistencie BER neboli aj naďalej predmetom dohôd, a to najmä vzhľadom na názor Komisie, že ŠPP by v mnohých prípadoch neboli v rozpore s článkom 81 ods. 1 alebo by spĺňali kritériá výnimky stanovené v článku 81 ods. 3.

16. Na záver je teda možné konštatovať, že spolupráca v oblasti ŠPP nie je charakteristická pre sektor poisťovníctva a ako taká si nutne nevyžaduje BER špecifické pre sektor. Taktiež sa zdá, že neexistuje značné riziko, že by v prípade nepredĺženia BER bola spolupráca v oblasti ŠPP menšia alebo žiadna. V prípade nepredĺženia však Komisia plánuje vydanie ďalšieho usmernenia.

2.3 Spoločné krytie určitých druhov rizík (združenia)

17. BER stanovuje výnimku[7], ktorá sa vzťahuje na založenie a fungovanie spolupoisťovacích alebo spoluzaisťovacích združení na spoločné krytie nových rizík[8], ako aj spolupoisťovacích alebo spoluzaisťovacích združení na krytie rizík, ktoré nie sú nové, a to pod podmienkou splnenia určitých podmienok. BER je založené na predpoklade, že akékoľvek takéto združenia môžu obmedziť hospodársku súťaž, a preto je vhodné stanoviť okolnosti (prahy podielov na trhu[9] a ďalšie podmienky[10]), za ktorých môžu mať takéto skupiny prospech z výnimky stanovenej v článku 81 ods. 3.

18. Komisia súhlasí s respondentmi, ktorí sa zúčastnili na konzultácii, v tom, že zdieľanie určitých druhov rizík (ako je jadrové riziko, riziko terorizmu a ekologické riziko), v prípade ktorých sa jednotlivé poisťovne zdráhajú alebo nedokážu samé poistiť celé riziko, je rozhodujúce pre zabezpečenie, aby sa všetky takéto riziká mohli kryť. Tým sa sektor poisťovníctva líši od ostatných sektorov a vzniká silnejšia potreba spolupráce. Pokiaľ ide o to, či na pokrytie takejto formy spolupráce je potrebný osobitný právny nástroj, akým je BER, Komisia zistila v rámci preskúmania tieto skutočnosti:

19. Po prvé, potreba súladu vzniká v súvislosti s výpočtom podielov na trhu, ktorý sa v súčasnosti robí prostredníctvom zohľadnenia poisťovacích produktov upísaných v rámci združenia zúčastnenými podnikmi alebo v ich mene. To znamená, že obraty dosiahnuté zúčastnenými podnikmi mimo spolupoisťovacieho alebo spoluzaisťovacieho združenia na relevantnom trhu by sa nemali zohľadniť, čo nie je v súlade s ostatnými všeobecnými pravidlami hospodárskej súťaže a pravidlami hospodárskej súťaže špecifickými pre sektor vzťahujúcimi sa na hodnotenie horizontálnej spolupráce. Uplatňovanie pravidiel na výpočet podielov na trhu v sektore poisťovníctva, ktoré sa líšia od pravidiel uplatňovaných v iných sektoroch, by viedlo k preferenčnému zaobchádzaniu so sektorom poisťovníctva. V tomto štádiu sa zdá, že neexistujú žiadne dôvody na zachovanie takéhoto preferenčného zaobchádzania oproti iným sektorom. Ak by sa táto výnimka mala predĺžiť, táto skutočnosť by sa zohľadnila.

20. Po druhé, na mnoho spolupoisťovacích alebo spoluzaisťovacích združení, ktoré v súčasnosti pôsobia na trhu, sa z mnohých dôvodov BER v skutočnosti nevzťahuje, a preto by predĺženie alebo nepredĺženie BER nemalo mať vplyv na ich právne posúdenie. Určité združenia v skutočnosti nepotrebujú BER na to, aby poskytovali bezpečný prístav, pretože vôbec nespôsobujú obmedzenie hospodárskej súťaže. Združenia sa môžu považovať za združenia, ktoré nenarušujú hospodársku súťaž, bez ohľadu na výšku ich podielov na trhu, pokiaľ je združenie nevyhnutné na to, aby umožnilo svojim členom poskytnúť taký druh poistenia, ktorý by nemohla poskytnúť jedna poisťovňa sama. Odpovede počas preskúmania svedčia o tom, že mnoho združení neuvažuje o tejto možnosti vo svojej právnej analýze a mylne tvrdia, že vyžadujú BER z dôvodov právnej istoty, hoci je v skutočnosti pravdepodobné, že nespadajú do rozsahu jeho pôsobnosti. Iné združenia, ktoré možno nahradiť dvoma alebo viacerými poisťovacími subjektmi a ktoré môžu obmedziť hospodársku súťaž, môžu byť tiež mimo rozsahu pôsobnosti BER, ale z odlišných dôvodov: presahujú prahy podielov na trhu stanovené v BER a/alebo nespĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 8 BER. Niektoré združenia, ktoré spĺňajú prahy podielov na trhu a ďalšie podmienky BER, by však mohli byť ovplyvnené jeho nepredĺžením.

21. Po tretie, mnoho poisťovateľov nesprávne využíva výnimku vzťahujúcu sa na združenia, ako „všeobecnú“ výnimku, bez toho, aby vykonali dôkladné právne posúdenie, či združenia splnili podmienky BER. Napríklad, je nevyhnutné dôkladne vymedziť relevantný produkt a geografický trh, keďže vymedzenie trhu je základnou podmienkou na posúdenie, či boli dodržané prahy podielov na trhu.[11] Odpovede doručené v rámci konzultačného procesu poukazujú na vysokú mieru neistoty, pokiaľ ide o vymedzenie ich relevantných trhov. Hoci mnoho respondentov zdôraznilo, že v BER by sa mal objasniť pojem „relevantný trh“, BER ani iný právny nástroj nemôže vymedziť relevantný trh, pretože je to záležitosť, ktorú musia združenia posúdiť individuálne. Oznámenie Komisie týkajúce sa vymedzenia relevantného trhu[12] spolu s príslušnými rozhodnutiami Komisie a odporúčajúcimi listami v sektore poisťovníctva sa môžu použiť ako usmernenie, ktoré umožňuje združeniam stanoviť relevantný trh, na ktorom pôsobia.

22. Komisia je preto toho názoru, že združenia sú charakteristické pre sektor poisťovníctva a okrem toho sa zdá, že ak by sa BER nepredĺžilo, existuje určité riziko nespolupráce v tejto oblasti. Hoci riziko nespolupráce nemusí byť významné, Komisia je toho názoru, že v prípade združení by bolo pravdepodobne vhodné, aby sa výnimka v rámci BER zachovala. Ak však Komisia túto výnimku predĺži, kapitola o združeniach sa bude musieť značne prepracovať, aby sa zabezpečil súlad s ďalšími všeobecnými právnymi predpismi a predpismi špecifickými pre sektor a aby sa zohľadnili pripomienky doručené počas preskúmania. Komisia okrem toho v oznámení zdôrazní potrebu dôkladného individuálneho právneho samoposúdenia na individuálnom základe.

2.4 Zabezpečovacie zariadenia

23. BER sa vzťahuje na (i) technické špecifikácie, pravidlá alebo kódexy postupov týkajúce sa zabezpečovacích zariadení a postupy na posúdenie a schválenie ich súladu s týmito normami; ako aj na (ii) technické špecifikácie, pravidlá alebo kódexy postupov na inštalovanie a údržbu zabezpečovacích zariadení a postupy na posúdenie a schválenie, či podniky, ktoré inštalujú zabezpečovacie zariadenia alebo zabezpečujú ich údržbu, spĺňajú takéto normy. Na tieto dohody sa vzťahuje BER vtedy, ak na úrovni EÚ neexistuje harmonizácia, a za predpokladu, že spĺňajú ostatné podmienky uvedené v článku 9 BER.

24. Komisia je rovnako ako respondenti, ktorí sa zúčastnili na preskúmaní, toho názoru, že v sektore poisťovníctva existuje vzájomný záujem o spoluprácu v oblasti zabezpečovacích zariadení, pretože poisťovatelia aktívne hľadajú spôsoby, ako pomôcť zákazníkom znížiť ich mieru vystavenia sa krytému riziku. Dohody o technických špecifikáciách pre zabezpečovacie zariadenia a ich inštalovanie však spadajú do všeobecnej oblasti stanovenia normy, ktorá nie je charakteristickou pre sektor poisťovníctva. Komisia má preto pochybnosti o tom, či na podporu tejto spolupráce je potrebné BER.

25. Po prvé, Komisia posúdila možnosť, že výrobcovia zabezpečovacích zariadení a spoločnosti poskytujúce služby v oblasti ich inštalovania a údržby nespĺňajú technické špecifikácie a posúdenia súladu, ktoré obvykle stanovujú poisťovatelia, a preto sú vylúčení z trhu, pretože spotrebitelia si nemôžu dať poistiť takéto produkty. Niektoré z odpovedí potvrdili tieto obavy, ktoré sa zistili už počas prieskumu sektora poistenia podnikateľských subjektov. Spotrebitelia musia splniť podmienky pre schválenie poistenia tým, že preukážu, že používajú schválené zabezpečovacie zariadenia na dosiahnutie prijateľnej úrovne prevencie, ktorú stanovili poisťovacie združenia. Ťažkosti vznikajú vtedy, keď zákazníci chcú prejsť k dodávateľom zabezpečovacích zariadení, ktorí nedodržiavajú normy. Tiež sa zdá, že BER podporuje de facto prijatie noriem priemyselného odvetvia, ktoré sú nižšie než európske normy, čo môže byť prekážkou voľného pohybu tovarov a služieb. Vo väčšine členských štátov poisťovne, ktoré sú obvykle organizované v rámci svojich vnútroštátnych združení, uznávajú iba inštalovanie a služby, ktoré poskytujú regionálne alebo vnútroštátne pôsobiaci „schválení“ dodávatelia, ktorí používajú „schválené“ zariadenia. Okrem toho značnou prekážkou uvádzania nových a inovačných produktov na trh EÚ je drahé viacnásobné testovanie a viacnásobná certifikácia.

26. Hoci pravidlá zmluvy o voľnom pohybe tovarov sa nevzťahujú na súkromné podniky a ich združenia, dohody, ktorých predmetom alebo dôsledkom je rozdelenie spoločného trhu pozdĺž vnútroštátnych hraníc, sa v niektorých prípadoch ustálenej judikatúry považovali za dohody, ktoré narúšajú hospodársku súťaž a ktoré sú v rozpore s článkom 81 ods. 1. Okrem toho sú ustanovenia článkov 39 (voľný pohyb pracovníkov), 43 (sloboda usadiť sa) a 49 (sloboda poskytovať služby) Zmluvy o ES záväzné nielen pre členské štáty, ale aj pre súkromné orgány[13]. Odstránenie prekážok voľného pohybu osôb medzi členskými štátmi by bolo ohrozené, ak by sa odstránenie štátnych bariér mohlo neutralizovať prekážkami vytvorenými združeniami alebo organizáciami, ktoré sa neriadia verejným právom[14].

27. Po druhé, zostávajúci priestor pre možné dohody v rámci BER je značne obmedzený alebo vylúčený, pretože harmonizácia EÚ je teraz rozsiahla a stále sa zvyšuje. Napríklad, v Úradnom vestníku Európskej únie sa už uverejnilo približne 90 harmonizovaných noriem EÚ (alebo technických špecifikácií) týkajúcich sa systémov požiarnej signalizácie, ako aj stabilných protipožiarnych systémov, a v súčasnosti sa pre kategórie stavebných výrobkov pripravuje najmenej 30 ďalších harmonizovaných noriem EÚ.

28. Po tretie, Komisia vždy zastávala názor, že proces stanovenia noriem by mal byť otvorený pre všetkých zainteresovaných účastníkov odvetvia a že výsledky by sa mali sprístupniť za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok[15]. Preskúmanie ukázalo, že existuje mnoho prípadov, keď poisťovatelia nezapájajú príslušných výrobcov a poskytovateľov služieb do procesu schvaľovania alebo preskúmania noriem. Tento nedostatok transparentnosti je pravdepodobne úzko spojený s následným de facto vylúčením určitých výrobcov z trhu.

29. Na záver, zdá sa, že dohody týkajúce sa zabezpečovacích zariadení nie sú charakteristické pre sektor poisťovníctva a okrem toho sa zdá, že vyvolávajú obavy súvisiace s hospodárskou súťažou aj rozvojom vnútorného trhu EÚ. Komisia preto uprednostňuje možnosť nepredĺžiť túto časť BER. Poisťovatelia však využijú usmernenie, pokiaľ ide o uplatniteľnosť článku 81 zmluvy alebo inak na ich dohody o zabezpečovacích zariadeniach, povolených kapitolou o všeobecnej štandardizácii v horizontálnych usmerneniach[16], ktoré sa v súčasnosti prehodnocujú.

3. ZÁVERY A NÁVRHY

30. Uvedená analýza poukazuje na to, že nie všetky kategórie dohôd, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje výnimka stanovená v BER, sú charakteristické pre sektor poisťovníctva. Zdá sa, že ŠPP nie sú špecifické, pretože sa schvaľujú aj v iných sektoroch, najmä v bankovom sektore, bez potreby BER. Zdá sa, že ani dohody týkajúce sa zabezpečovacích zariadení a ich inštalovania nie sú charakteristické pre sektor poisťovníctva, pretože spadajú do všeobecnej oblasti stanovenia noriem, ktorá v súčasnosti patrí do rámca horizontálnych usmernení.

31. Pokiaľ ide o dohody o ŠPP a zabezpečovacie zariadenia, niekoľko respondentov tvrdilo, že ak by sa BER nepredĺžilo, spolupráca medzi poisťovateľmi by sa znížila, pretože spoločnosti by boli menej ochotné alebo neochotné prijať právne riziká spolupráce bez BER. Tvrdia, že toto zníženie spolupráce alebo nespolupráca by zase poškodili hospodársku súťaž (menej vstupov na trh) aj spotrebiteľov (vyššie ceny a menší výber). Ak je spolupráca v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje výnimka, pre sektor poisťovníctva taká dôležitá, Komisia by očakávala, že potreba spolupráce by mala prednosť pred potrebou bezpečného prístavu na základe BER. K tomu dochádza v praxi napríklad v súvislosti s dohodami o vyrovnaní nárokov a registrami zvýšených rizík, v prípade ktorých poisťovatelia spolupracujú, aj keď sa na tieto dve oblasti nevzťahuje skupinová výnimka. Preto ak sa v prípade nepredĺženia spolupráca na trhu zníži, nie je pravdepodobné, že by to bol priamy dôsledok nepredĺženia BER.

32. Je potrebné uviesť, že právna istota, ktorú poskytuje BER, nie je absolútna a môže byť bezpečným prístavom (kodifikujúc článok 81 ods. 3) iba vtedy, ak sú splnené podmienky BER. Zdá sa, že mnoho poisťovateľov sa spolieha na právnu istotu, ktorú poskytuje jednoduchá existencia BER, bez toho, aby vykonali dôkladné právne posúdenie ich zlučiteľnosti s podmienkami BER. Okrem toho sa zdá, že mnoho poisťovateľov sa mylne domnieva, že sa na ne vzťahuje BER, podceňujú posúdenie, ktoré sa vyžaduje na základe BER, a preceňujú samohodnotenie, ktoré by bolo v prípade nepredĺženia BER nevyhnutné.

33. V prípade, že sa BER vo vzťahu k týmto dvom kategóriám navrhovaných dohôd (štandardné podmienky poistenia a zabezpečovacie zariadenia) nepredĺži, dohody, ktoré predtým spadali do pôsobnosti BER, sa nestanú nevyhnutne nezákonnými. Naopak, skôr by sa vyžadovalo právne posúdenie podľa článku 81 ods. 1 a článku 81 ods. 3 spolu s usmerneniami o uplatňovaní článku 81 ods. 3 a/alebo horizontálnymi usmerneniami, ako podľa BER, čo je v súčasnosti prípad prevažnej väčšiny sektorov. Ako Európska komisia potvrdí v oznámení, ktoré bude uverejnené v prípade nepredĺženia žiadnej zo súčasných výnimiek, väčšina kritérií použitých v tomto BER by bola naďalej cennou pri uplatňovaní článku 81 ods. 3. Nakoniec, pozitívne účinky, ktoré vyplývajú z takýchto dohôd a ktoré potvrdili respondenti počas preskúmania, by sa mali posúdiť v rámci článku 81 ods. 1 a v prípade potreby v rámci článku 81 ods. 3 na individuálnom základe.

34. Stanovisko Komisie v tomto štádiu je také, že tieto dve formy spolupráce, ktoré sa zdajú byť charakteristické pre sektor poisťovníctva, konkrétne dohody týkajúce sa spoločných výpočtov, tabuliek a štúdií a spolupoisťovacích a spoluzaisťovacích združení by mali byť naďalej podporované BER. Pokiaľ ide o prvú formu spolupráce, Komisia ešte nerozhodla, či zmeniť a doplniť štruktúru alebo návrh súčasnej výnimky, a v prípade, že sa rozhodne o potrebe jej predĺženia, či by táto zmena mala byť úplná alebo čiastočná. To bude závisieť od ďalších získaných informácií a od podrobnej a špecifickej analýzy všetkých dostupných údajov a informácií. Pokiaľ ide o druhú formu, v tomto štádiu sa zdá, že aj keď riziko nespolupráce v týchto oblastiach môže byť nízke, malo by sa zabrániť možnosti, aby sa takáto spolupráca v prospech hospodárskej súťaže obmedzila.

35. Dňa 2. júna 2009 sa bude konať verejné podujatie, ktoré umožní Komisii vypočuť si konečné názory zástupcov tohto sektoru a zainteresovaných strán pred tým, ako urobí rozhodnutie, či je potrebné niektoré časti BER predĺžiť.

[1] Nariadenie Komisie (ES) č. 358/2003 z 27. februára 2003 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov v sektore poisťovníctva (Ú. v. EÚ L 53, 28.2.2003).

[2] Vždy, keď sa v tomto dokumente uvádza odkaz na článok 81, ide o odkaz na článok 81 Zmluvy o ES.

[3] 1. apríl 2003.

[4] Táto požiadavka bola stanovená v článku 8 nariadenia Rady (ES) č. 1534/91.

[5] GR pre hospodársku súťaž začalo v apríli 2008 konzultáciu, ktorá trvala tri mesiace, čo poskytlo dostatočný čas tým, ktorí mali záujem predložiť dôkazy. Po skončení konzultácie Komisia zaslala ďalšie podrobné dotazníky, najmä tým kategóriám zainteresovaných strán, od ktorých potrebovala ďalšie informácie, konkrétne menším poisťovateľom, združeniam a federáciám/združeniam výrobcov zabezpečovacích zariadení.

[6] Vždy, keď sa v tomto dokumente používa pojem „dohody“, ide o dohody, rozhodnutia a dohodnuté postupy.

[7] Na tri roky odo dňa prvého založenia skupiny, bez ohľadu na podiel skupiny na trhu.

[8] Vymedzených v článku 2 ods. 7 BER.

[9] Článok 7 ods. 2 písm. a) a b): viac ako 20 % príslušného trhu v prípade spolupoistenia a viac ako 25 % v prípade spoluzaistenia.

[10] Článok 8 BER.

[11] Obavy vznikli aj v súvislosti s vymedzením „nových rizík“.

[12] Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5.

[13] Veci C-415/93, Bosman [1995] Zb. I-4921, body 83 a 84; a C-281/98, Angonese [2000] Zb. I-4139, bod 32; vec 36/74, Walrave a Koch [1974] Zb. 1405.

[14] Vec C-309/99, Wouters proti Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten [2002] Zb. I-1577; vec C-411/98; Ferlini proti CHL [2000] Zb. I-8081, bod 50.

[15] Oznámenie Komisie zo 6. januára 2001: Pravidlá uplatňovania článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci, Ú. v. ES C3, 6.1.2001; oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov, 18.10.2004.

[16] Oznámenie Komisie zo 6. januára 2001: Pravidlá uplatňovania článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci, Ú. v. ES C3, 6.1.2001.