Obavy týkajúce sa zloženia a fungovania Najvyššej súdnej rady naďalej pretrvávajú. Situácia, že celkový počet sudcov volených ich kolegami nedosahuje väčšinu, ostáva nezmenená . Okrem toho, ako sa vysvetľuje v predchádzajúcom odseku, generálny prokurátor naďalej zohráva rozhodujúcu úlohu v komore prokurátorov a udržiava si významný vplyv v pléne a potenciálne aj v komore sudcov , pretože laickí členovia, ktorých do komory sudcov volí parlament, môžu pochádzať aj z radov prokurátorov . Postup hlasovania vykazuje obmedzený vplyv pri rozhodovaní sudcov v NSR, ktorí sú volení svojimi kolegami, a potenciálny vplyv generálneho prokurátora na NSR. Hoci sa vďaka skorším reformám dosiahol pokrok, situácia, ktorá panuje v NSR, znepokojuje tak Radu Európy , ako aj rôzne zainteresované strany . Hoci reformy viedli k vyváženejšiemu zloženiu NSR , aj naďalej je znepokojivé, že sú prokurátori, a najmä generálny prokurátor zapojení do riadenia sudcov . Pokusy o zmeny ústavy, ktorými sa malo zmeniť zloženie NSR a ktoré boli predložené v septembri 2020, mali tieto obavy čiastočne vyriešiť. Riešenie problému zloženia NSR je čoraz naliehavejšie, keďže zavedený systém by ovplyvnil budúce voľby členov NSR vzhľadom na blížiaci sa koniec ich súčasných mandátov a ovplyvnil by aj ostatné dôležité funkcie v súdnictve. Pokiaľ ide o fungovanie NSR, pozitívnym vývojom bolo zavedenie online registra stanovísk, ktoré prijala NSR (vrátane jej pléna a dvoch komôr) proti ohrozeniam nezávislosti súdnictva. Register však neobsahuje všetky prípady útokov proti nezávislosti súdnictva, ale iba tie, v ktorých NSR alebo iné orgány súdnictva zaujali stanovisko, čo niektoré zainteresované strany považujú za nedostatočné. Zainteresované strany poukázali okrem toho aj na prípady, keď sa niektoré stanoviská NSR vyznačujú tým, že sú v rozpore so samotnými sudcami.

Nový zákon o zodpovednosti a trestnej zodpovednosti generálneho prokurátora a jeho zástupcov bol vyhlásený za protiústavný, pričom problémy v tomto smere pretrvávajú. Skutočnosť, že nie je možné účinne viesť vyšetrovanie trestného činu proti generálnemu prokurátorovi a jeho zástupcom, predstavuje dlhodobý problém, na ktorý poukazovala nielen Európska komisia , ale aj Európsky súd pre ľudské práva a Rada Európy . Generálny prokurátor disponuje kombináciou právomocí, ktoré mu spolu s jeho funkciou v Najvyššej súdnej rade poskytujú značný vplyv v rámci prokuratúry a potenciálne aj v Najvyššej súdnej rade (tak v prokurátorskej rade, ako aj v pléne) či v rámci súdnictva. Parlament 29. januára 2021 schválil zákon týkajúci sa výkonu rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Kolevi, ktorým sa zavádza nový rámec pre akéhokoľvek vyšetrovanie proti generálnemu prokurátorovi a/alebo jeho zástupcom. Podľa nového mechanizmu sa akékoľvek vyšetrovanie proti generálnemu prokurátorovi a/alebo jeho zástupcom zverilo špeciálnemu prokurátorovi. Akékoľvek odmietnutie špeciálneho prokurátora začať vyšetrovanie by podliehalo súdnemu preskúmaniu na špecializovanom trestnom súde prvého stupňa. Po určitých návrhoch Rady Európy sa v novom zákone stanovilo, že špeciálneho prokurátora vymenúva plénum Najvyššej súdnej rady, a nie je jej komora prokurátorov. Prezident republiky 10. februára 2021 napadol ústavnosť tohto nového zákona na Ústavnom súde. Plénum NSR sa preto rozhodlo pozastaviť výberové konanie na špecializovaného prokurátora až do rozhodnutia Ústavného súdu. Ústavný súd 11. mája 2021 vydal rozhodnutie, v ktorom ustanovenia napadnuté prezidentom republiky vyhlásil za protiústavné, takže za protiústavný sa považuje aj celý mechanizmus. Okrem toho si bulharské orgány 23. februára 2021 vyžiadali v nadväznosti na odporúčania Komisie nové stanovisko Benátskej komisie k tomuto zákonu. Vzhľadom na rozhodnutie Ústavného súdu však očakávané stanovisko nebude vydané. Rada Európy zistila v súvislosti s týmto zákonom aj viacero ďalších problematických bodov. Pramenia už zo spomínaného značného vplyvu generálneho prokurátora, ktorý môže vyústiť do kontroly nad kandidatúrami na špeciálneho prokurátora a nad jeho vymenovaním. Výbor ministrov Rady Európy 11. marca 2021 zdôraznil, že je dôležité obmedziť vplyv generálneho prokurátora v rámci prokuratúry a akýkoľvek potenciálny vplyv v NSR, ako aj v rámci súdnictva, aby sa mohol zaviesť účinný mechanizmus vyšetrovania, a to aj rozšírením súdneho preskúmania na akékoľvek odmietnutia prokuratúry začať vyšetrovanie.

Existuje málo dôkazov, pokiaľ ide o účinnosť opatrení týkajúcich sa integrity verejnej správy. Za presadzovanie kódexu správania zamestnancov verejnej správy zodpovedajú inštitucionálne disciplinárne komisie v rámci jednotlivých verejných služieb. Vývoj etických noriem správania vyšších úradníkov (vrátane ministrov a starostov), systémy overovania integrity a asistencia pri ich vykonávaní patria do kompetencie protikorupčnej komisie. Etické ustanovenia pre poslancov parlamentu sú uvedené v pravidlách organizácie a rokovacom poriadku národného zhromaždenia , ktorých vykonávanie je zodpovednosťou výboru národného zhromaždenia. Hoci sú v platnosti právne ustanovenia, neexistujú žiadne konkrétne dôkazy o ich vykonávaní alebo účinnosti . Pokiaľ ide o sudcov, neexistuje dôkazy o tom, že by bola zabezpečená odborná príprava zameraná na opatrenia proti korupcii, ani že by bol založený poradný výbor pre záležitosti týkajúce sa etiky. Čo sa týka policajného zboru, inšpektorát ministerstva vnútra zaviedol od roku 2021 nový systém nahrávania obrazových záznamov zásahov bezpečnostnými pracovníkmi a cestnými hliadkami. Dôkazy o porušení pravidiel integrity vrátane korupcie, získané prístrojom na záznam obrazu, boli použité na disciplinárne potrestanie, sankcionovanie alebo obvinenie príslušníkov polície z rôznych oddelení .

Zaviedli sa zmeny s cieľom umožniť použitie videokonferencie v občianskom, správnom a trestnom konaní. Dňa 17. decembra 2020 boli prijaté zmeny Občianskeho súdneho poriadku, Správneho poriadku a Trestného poriadku. Umožňujú použiť videokonferenciu v občianskom a správnom konaní a v trestnom konaní na obstarávanie dôkazov. Tento systém však ešte zjavne nebol zavedený do praxe. Ďalšie zlepšenia boli oznámené formou dvoch projektov v kontexte národného plánu obnovy a odolnosti Bulharska. Odhliadnuc od týchto reforiem a plánov však zamestnanci súdov a sudcovia nemôžu v súčasnosti pracovať bezpečne na diaľku a bezpečná elektronická komunikácia je k dispozícii len na účely komunikácie medzi súdmi, ale nie s ostatnými odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva. Prístup k elektronickým spisom prebiehajúcich a uzavretých vecí a získavanie online informácií o súdnych poplatkoch je síce možné, no stále nie je možné začať konanie online, podať žiadosť o právnu pomoc online a úradné súdne dokumenty sa nedajú doručiť elektronicky . Z Európskeho sociálneho fondu sa financoval projekt (2016 – 2020) „Vývoj modelu optimalizácie súdnej mapy bulharských súdov a prokuratúr a jednotného informačného systému pre súdy“. Vzťahuje sa spolu na sedem činností, pričom dve z nich sú osobitne spojené s digitalizáciou a elektronickou justíciou. V súvislosti so zavádzaním jednotného informačného systému pre súdy vznikli obavy vzhľadom na neexistenciu procesu úplnej digitalizácie . Pandémia ochorenia COVID-19 názorne poukázala na nedostatky súdneho systému krajiny v oblasti digitalizácie justície. Počas núdzového stavu bolo vybavovanie súdnych vecí pozastavené na jeden mesiac s výnimkou naliehavých vecí . Keď Rada ministrov 13. marca 2020 vyhlásila núdzový stav, kolégium sudcov NSR prijalo novú organizáciu práce na súdoch s cieľom obmedziť šírenie choroby. Pojednávania na diaľku sa však uskutočňovali vo veľmi obmedzenom počte prípadov z iniciatívy konkrétnych súdov a práca na diaľku bola výnimkou.

Režim povyšovania sudcov naďalej vyvoláva obavy. Sudcovia sú obvykle povyšovaní po absolvovaní výberového konania. V praxi sa však vyše troch rokov nedokončilo žiadne výberové konanie na povýšenie sudcov. Okrem obvyklého postupu povyšovania prostredníctvom výberového konania existuje povyšovanie laických členov NSR na konci ich mandátu. Plénum Najvyššieho kasačného súdu napadlo ústavnosť nového zákona na Ústavnom súde , keďže išlo podľa neho o automatické povyšovanie. Ústavný súd 11. mája 2021 rozhodol, že zákon týkajúci sa povyšovania laických členov NSR na konci ich mandátu je ústavný, pretože NSR je do tohto rozhodovania stále zapojená. Zainteresované strany kritizovali, že neexistujú pravidelné výberové konania na účely povýšenia, ako aj mechanizmus povyšovania členov NSR. Neexistencia pravidelných výberových konaní viedla k zvýšenému počtu preložení. Zainteresované strany konkrétne uvádzali, že od roku 2017 sa zvýšil počet dočasne preložených sudcov, ako aj počet dlhodobých preložení (so súhlasom), niekedy až na 90 – 100 mesiacov alebo viac, aby sa obsadili vyššie pozície. V európskych normách sa vyzdvihuje povyšovanie podľa zásluh a preloženie so súhlasom a na dočasnej báze, ktoré sa používa len za výnimočných okolností. Situácia, keď neexistujú žiadne pravidelné povyšovania podľa zásluh, môže ovplyvniť nezávislosť súdnictva. Vznikli aj obavy v súvislosti s plánovanou reformou súdnej mapy, podľa ktorej by sa sudcovia z okresných súdov, ktoré by sa stali súčasťou krajských súdov, automaticky povyšovali na vyššie pozície.Keďže diskusie sú v počiatočnej fáze, existuje priestor na rozsiahlu konzultáciu o tejto reforme súdnej mapy. Okrem toho je dôležité, aby akákoľvek reforma súdnej mapy bola založená na dôkladnom posúdení jej pravdepodobných účinkov a aby sa ňou zachovala nezávislosť súdnictva a prístup k spravodlivosti.

Politické zasahovanie do médií je stále naliehavým problémom. Chýbajúce právne predpisy, ktoré by bránili politikom a stranám vlastniť médiá, sa javia byť dôležitým faktorom a vyššie riziko v tejto súvislosti bolo zaznamenané v televíznom a novinovom sektore. Orgány predstavili akčný plán zahŕňajúci tento problém ako jednu z priorít v bulharskom národnom programe rozvoja do roku 2030. Zatiaľ však neboli špecifikované žiadne konkrétne opatrenia.

Európska komisia: Európsky úrad pre boj proti podvodom, OLAF recommends recovery of nearly €6 million after alleged abuse of power at Bulgarian ministry (Úrad OLAF odporúča vrátiť takmer 6 miliónov EUR po údajnom zneužití právomocí na bulharskom ministerstve) – tlačová správa EÚ č. 04/2021 ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/01-02-2021/olaf-recommends-recovery-nearly-eu6-million-after-alleged-abuse-power_en ).

CEPEJ (2013), Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System (Revidované usmernenia k tvorbe súdnych máp na podporu prístupu k spravodlivosti v rámci kvalitného súdneho systému) ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ).

Rada Európy: Benátska komisia (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges (Správa o nezávislosti súdneho systému, časť I: Nezávislosť sudcov), CDL-AD(2010)004.

Národné zhromaždenie Bulharskej republiky (2017), Rules of organisation and procedure of the National Assembly (Pravidlá organizácie a rokovací poriadok národného zhromaždenia) ( https://www.parliament.bg/en/rulesoftheorganisations ).

Rada Európy: Benátska komisia (2017), Bulgaria - Opinion on the judicial system act (Bulharsko – Stanovisko k zákonu o súdnom systéme), CDL-AD(2017)018.

Rada ministrov (2020), Usmernenie k ex-post posúdeniu vplyvu. ( https://www.strategy.bg/ Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ).

Rada Európy: Benátska komisia (2019), Bulgaria - Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act, concerning criminal investigations against top magistrates (Bulharsko – Stanovisko k návrhu zmien trestného poriadku a zákona o súdnom systéme v súvislosti s vyšetrovaniami trestných činov namierenými proti vysokopostaveným sudcom), CDL-AD(2019)031.

Rada Európy: Benátska komisia (2020), Bulgaria - Urgent interim opinion on the draft new constitution opinion (Bulharsko – Naliehavé predbežné stanovisko k návrhu novej ústavy), CDL-AD(2020)035.

Rada Európy: Benátska komisia (2020), Poland - Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Laws [Poľsko – spoločné naliehavé stanovisko Benátskej komisie a Generálneho riaditeľstva pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy k zmenám zákona o všeobecných súdoch, zákona o Najvyššom súde a niektorých ďalších zákonov], CDL-AD(2020)017.

Rada Európy: Oddelenie pre výkon rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (2021), Memorandum H/Exec(2021)9.

Rada Európy: Výbor ministrov (2010), Odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Rada Európy: Výbor ministrov (2019), rozhodnutie CM/Notes/1362/H46-6.

Rada Európy: Výbor ministrov (2019), predbežné uznesenie CM/ResDH(2019)367.

Rada Európy: Výbor ministrov (2020), rozhodnutie CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9.

Rada Európy: Výbor ministrov (2021), rozhodnutie CM/Notes/1398/H46-6 z 9. – 11. marca, ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ).

Rada Európskej únie (2017), Závery Rady o mechanizme spolupráce a overovania ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/20171212-st15587_en.pdf ).

Regionálny úrad pre Európu Úradu vysokého komisára OSN (2021), Contribution from the UN OHCHR Regional Office for Europe for the 2021 Rule of Law Report (Príspevok Regionálneho úradu pre Európu Úradu vysokého komisára OSN k Správe o právnom štáte 2021).

Reportéri bez hraníc – Bulharsko, ( https://rsf.org/en/bulgaria ).

Rozhodnutie Ústavného súdu č. 6 z roku 2021 vo veci č. 15 z roku 2020. http://www.constcourt.bg/bg/Acts/GetHtmlContent/96c8d204-d2eb-4785-beac-7133ed3b6cd2 .

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 18. júna 2020, Komisia/Maďarsko, vec C-78/18.

Tlačová správa týkajúca sa otvoreného listu NSR proti zvolenému modelu reformy súdnej mapy, ktorý podpísalo 500 sudcov – https://news.lex.bg/564 .

Tlačová správa Najvyššieho kasačného súdu o Národnom inštitúte pre riadenie spravodlivosti – http://www.vks.bg/novini/nip.html .

Transparency International (2021), Index vnímania korupcie 2020.

Ústavný súd, vec č. 15 z roku 2020 – http://www.constcourt.bg/bg/Cases/Details/585 .