EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 5. 2021 COM(2021) 252 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o globálnom prístupe k výskumu a inováciám

































Európska stratégia medzinárodnej spolupráce v meniacom sa svete



Globálny prístup k výskumu a inováciám

Európska stratégia medzinárodnej spolupráce v meniacom sa svete 1. Úvod Mobilizácia výskumných pracovníkov a inovátorov z celého sveta bude mať zásadný význam pre blahobyt občanov a budúcich generácií. Potrebujeme rozvíjať cezhraničnú spoluprácu v nevídanom rozsahu, aby sme mohli prichádzať s inovačnými riešeniami, ktoré zabezpečia spravodlivú zelenú a digitálnu transformáciu v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a podporia odolnosť, prosperitu, konkurencieschopnosť, ako aj hospodársky a sociálny blahobyt Európy. EÚ je vďaka svojim politikám a programom významným katalyzátorom internacionalizácie v oblasti výskumu a inovácií . Vzájomná otvorenosť, voľná výmena nápadov a spoločná tvorba sú ako kľúčové zložky životaschopného inovačného ekosystému nevyhnutným predpokladom získavania a rozvoja základných vedomostí. Otvorenosť v spolupráci, ktorá charakterizuje činnosť EÚ, sa však uskutočňuje v transformovanom globálnom prostredí. Ostatné vedecké veľmoci dnes vynakladajú v prepočte na percentuálny podiel z hrubého domáceho produktu viac prostriedkov na vedu ako EÚ, geopolitické napätie narastá a ľudské práva a základné hodnoty, ako napríklad akademická sloboda, sú spochybňované. Niektoré krajiny sa čoraz viac usilujú získať vedúce postavenie v oblasti technológií prijímaním diskriminačných opatrení a často využívajú výskum a inovácie na účely globálneho vplyvu a spoločenskej kontroly. Preto treba posilniť prosperitu a hospodársku konkurencieschopnosť EÚ, ale aj jej schopnosť autonómne získavať a poskytovať svojim občanom kľúčové technológie a služby, ktoré sú bezpečné a chránené. V reakcii na súčasné globálne trendy by EÚ mala ísť príkladom, a to presadzovaním multilateralizmu založeného na pravidlách , výmenou najlepších postupov a úsilím o vzájomnú otvorenosť pri spolupráci v oblasti výskumu a inovácií s cieľom uľahčiť globálnu reakciu na globálne výzvy. Mala by podporovať svoje ciele otvorenej strategickej autonómie a zároveň diferencovať svoju dvojstrannú spoluprácu s krajinami mimo EÚ v určitých oblastiach. Komisia preto v tomto oznámení predstavuje novú stratégiu, ktorá: oopätovne potvrdzuje záväzok EÚ ísť príkladom v záujme zachovania otvorenosti v medzinárodnej spolupráci v oblasti výskumu a inovácií a zároveň presadzovať rovnaké podmienky a reciprocitu v zmysle základných hodnôt, oposilňuje vedúcu úlohu EÚ pri podporovaní mnohostranných partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií s cieľom prinášať nové riešenia ekologických, digitálnych, zdravotných, sociálnych a inovačných problémov. Tento globálny prístup by sa mal vykonávať prostredníctvom: odiferencovania dvojstrannej spolupráce EÚ v oblasti výskumu a inovácií tak, aby zodpovedala európskym záujmom a hodnotám a posilňovala otvorenú strategickú autonómiu EÚ, omobilizácie vedy, technológií a inovácií na urýchlenie udržateľného a inkluzívneho rozvoja a transformácie na odolné vedomostné spoločnosti a hospodárstva v krajinách s nízkym a stredným príjmom a oiniciatív založených na prístupe „Tím Európa“, v ktorých sa kombinujú opatrenia EÚ, finančných inštitúcií a členských štátov v záujme maximalizácie účinnosti a vplyvu opatrení. Toto oznámenie má slúžiť aj ako sprievodca pri implementácii medzinárodného rozmeru nového programu EÚ pre civilný výskum a inováciu, programu Horizont Európa a jeho súčinnosti s inými programami EÚ, najmä s Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa. 2. Opätovné potvrdenie záväzku EÚ k medzinárodnej otvorenosti a základným hodnotám v oblasti výskumu a inovácií

Na podporu globálnej otvorenosti a vedeckej výmeny by EÚ mala zvýšiť svoju príťažlivosť ako špičkového centra pre výskum a inovácie s vysokou intenzitou. Vedeckému výskumu sa darí vďaka slobode myslenia, rozvoju kritického myslenia, argumentácii založenej na dôkazoch a odmietnutiu odvolávania sa na autoritu. EÚ by preto aj naďalej mala výskumným pracovníkom a inovátorom ponúkať demokratické, inkluzívne a podporné prostredie bez politického zasahovania, ktoré ctí akademické slobody a možnosti výskumu motivovaného túžbou po poznatkoch v záujme dodržiavania a ochrany Charty základných práv EÚ. Mala by zabezpečiť, aby sa technológie vyvíjali v prospech jednotlivcov a spoločností, neslúžili autoritatívnym režimom a dodržiavali vysoké etické normy a ľudské práva. EÚ by okrem toho mala byť príkladom inovačného ekosystému založeného na pravidlách, v ktorom sú práva duševného vlastníctva chránené a presadzované nezávislým systémom súdnictva. Ochrana a presadzovanie práv duševného vlastníctva by mali prispievať k transferu, podpore a šíreniu technologických inovácií spôsobom, ktorý zvyšuje sociálny a hospodársky blahobyt. S cieľom posilniť dlhodobé hodnotové reťazce EÚ v oblasti výskumu a inovácií by EÚ mala zároveň povzbudzovať svojich výskumných pracovníkov a inovátorov, aby prispievali do globálnych inovačných ekosystémov a využívali ich. Mala by tiež prehlbovať spoluprácu v oblasti rozvoja ľudského kapitálu prostredníctvom odbornej prípravy a mobility výskumných pracovníkov, a to najmä využívaním akcií Marie Curie-Skłodowskej . Na udržanie tohto vedúceho postavenia zostáva program EÚ v oblasti výskumu a inovácií naďalej otvorený svetu. Znamená to, že veľká časť programu Horizont Európa bude slúžiť účastníkom z celého sveta bez ohľadu na miesto ich pobytu alebo bydliska. EÚ bude vo väčšine prípadov financovať účasť právnych subjektov usadených v krajinách s nízkym a stredným príjmom na akciách programu Horizont Európa, aby v súčinnosti s Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce podporila rozvoj ich kapacít v oblasti výskumu a inovácií. Zapojením krajín mimo EÚ do programu Horizont Európa sa ich občanom a organizáciám v podstate umožní účasť na činnostiach rovnakým spôsobom, ako občanom a organizáciám z členských štátov EÚ. Pridružením k programu Horizont Európa môžu EÚ a jej partneri zosúlaďovať ciele svojej politiky v oblasti výskumu a inovácií, združovať zdroje, rozdeliť si náklady a získať recipročný prístup k poznatkom a know-how, talentom a praktickým alebo odborným skúsenostiam, výskumnej infraštruktúre a novým trhom pre inovátorov. Program Horizont Európa ako vyjadrenie záväzku EÚ k medzinárodnej otvorenosti v súčasnosti ponúka možnosť pridružiť sa k programu tým krajinám sveta, ktoré presadzujú rovnaké európske hodnoty a majú silný vedecký, technologický a inovačný potenciál. Zároveň bude v snahe posilniť úlohu EÚ v oblasti spolupráce založenej na pravidlách a hodnotách zabezpečením konzistentnosti medzi vonkajšími politikami EÚ a členských štátov v oblasti výskumu a inovácií diskutovať s medzinárodnými partnermi o hodnotách a zásadách, ktoré sú základom medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií. Tieto diskusie sa uskutočnia predovšetkým na fóre EVP pre transformáciu, ktoré je súčasťou posilneného európskeho výskumného priestoru a riadi sa Paktom pre výskum a inováciu v Európe predstaveným v roku 2021. EÚ by sa so svojimi medzinárodnými partnermi mala usilovať o spoločné porozumenie a implementáciu týchto otázok: Akademická sloboda. Akademická sloboda, integrita a inštitucionálna autonómia tvoria hlavnú oporu univerzít a inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v EÚ. EÚ a jej členské štáty by mali presadzovať a chrániť tieto spoločné základné hodnoty na medzinárodnej úrovni a dodržiavať zásady Bonnskej deklarácie o slobode vedeckého výskumu vo vzťahu k tretím krajinám. Etika vo výskume a integrita výskumu. Rýchly vývoj nových technológií si vyžaduje neustále hodnotenie súčasných prístupov s cieľom riešiť etické výzvy a zabezpečiť technologické inovácie zamerané na človeka. EÚ by mala na medzinárodnej scéne naďalej presadzovať Európsky kódex správania pre etiku vo výskume, ako aj Globálny kódex správania pre výskum v chudobných oblastiach. Bude rozširovať svoje medzinárodné dialógy prostredníctvom európskych sietí o etike a integrite a podporovať svetové konferencie o etike vo výskume . Rodová rovnosť, rozmanitosť a inkluzívnosť. EÚ by mala v súlade so stratégiou Komisie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 a programom EÚ pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ zaradiť a začleniť rodový rozmer aj do medzinárodnej spolupráce. Dialógom s krajinami mimo EÚ by mala zároveň vo výskume a inováciách na globálnej úrovni presadzovať rodovú rovnováhu a rovnosť, posilnenie postavenia mládeže, inkluzívnosť a rozmanitosť v širšom zmysle. Otvorené údaje a otvorená veda. Z čo najväčšej možnej otvorenosti, štandardizácie a interoperability výskumných údajov môže ťažiť nielen EÚ, ale aj celý svet, ak sa pridajú aj iné krajiny a regióny. EÚ by mala naďalej podporovať orgány a platformy, ako sú Aliancia pre výskumné dáta a Výbor pre údaje zriadený Medzinárodnou radou pre vedu, ako aj úsilie OECD, OSN a G7. Globálnym cieľom je dosiahnuť, aby boli súbory údajov spravodlivé, t. j.: vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné. EÚ bude podporovať aj medzinárodný dosah Európskeho cloudu pre otvorenú vedu. Normy. Vedúca úloha EÚ ako tvorcu globálnych noriem by sa mala rozvíjať aj vďaka zvýšenému významu medzinárodnej spolupráce v prednormalizačnom a normalizačnom výskume. Informovaná tvorba politiky na základe dôkazov. EÚ a jej členské štáty sa stali poprednými presadzovateľmi informovanej tvorby politík založenej na dôkazoch. Mali by sa o tieto svoje poznatky a skúsenosti z tvorby politík podeliť a spolupracovať s globálnymi sieťami. Väčší dôraz na vedu a technológie v zahraničnej a bezpečnostnej politike EÚ z hľadiska tzv. vedeckej diplomacie by navyše Únii umožnil využiť tzv. mäkkú moc a účinnejšie presadzovať svoje hospodárske záujmy a hodnoty, uspokojovať požiadavky a záujmy partnerských krajín a zohľadňovať silné stránky EÚ ako veľmoci v oblasti výskumu a inovácií. EÚ by mala v roku 2021 v koordinácii s členskými štátmi v rámci fóra EVP pre transformáciu vypracovať zásady medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií a následne ich presadzovať v mnohostrannom dialógu s partnerskými krajinami a medzinárodnými fórami. 3. Obnovenie rovnováhy globálneho prístupu EÚ k výskumu a inováciám: smerom k rovnakým podmienkam a reciprocite Úsilie EÚ o presadzovanie vzájomnej otvorenosti na globálnej úrovni môže byť v čase hospodárskej transformácie ohrozené geopolitickým napätím. Súperenie o vedúce postavenie v oblasti technológií vedie niektoré krajiny mimo EÚ k prijímaniu reštriktívnych alebo diskriminačných opatrení, ktoré sú nespravodlivé voči inovátorom, podnikom a najmä startupom v EÚ. Zahraničné intervencie môžu zároveň narušiť integritu a autonómiu, ktoré sú základom systémov EÚ v oblasti výskumu a inovácií. Preto si prístup EÚ vyžaduje obnovenie rovnováhy, aby sa lepšie chránili jej záujmy, hodnoty a praktické alebo odborné znalosti, zvýšila jej odolnosť a zároveň zachovala široká otvorenosť pre spoluprácu. EÚ by mala rozhodnejšie presadzovať rovnaké podmienky a reciprocitu s cieľom dodržiavať základné hodnoty a zásady, chrániť využívanie práv duševného vlastníctva, zaisťovať bezpečnosť dodávok a podporovať spravodlivé a inovačné ekosystémy, ktoré nie sú narušené neprimeranými pravidlami alebo zahraničnými subvenciami, a to v súlade s nedávno navrhnutým nariadením na riešenie deformácie trhu zahraničnými subvenciami a s aktualizovanou priemyselnou stratégiou. Opatrenia by sa mali zameriavať na stanovovanie otvorených noriem, nediskriminačné štátne subvencie a absenciu protekcionistických právnych predpisov.

EÚ by sa mala týmito ústrednými témami zaoberať na medzinárodných fórach, ako sú Svetová obchodná organizácia a Svetová organizácia duševného vlastníctva. V prípade potreby by mala aj priamo rokovať s krajinami mimo EÚ formou rôznych dialógov a rokovaní, ktoré sa uskutočňujú na základe príslušných dohôd, ako sú dohody o pridružení na základe rámcového programu, dohody EÚ s tretími krajinami v oblasti vedy a technológií a obchodné a investičné dohody EÚ vrátane Dohody TRIPS Svetovej obchodnej organizácie. Komisia má okrem toho v úmysle rokovať v mene EÚ o cielených plánoch spolupráce v oblasti výskumu a inovácií s krajinami mimo EÚ, ktoré majú silnú výskumnú a inovačnú základňu. Tieto plány, ktoré budú nezáväznými nástrojmi, by mali jasne stanovovať rámcové podmienky, ktoré majú obidve strany splniť, a určovať medzníky a harmonogramy realizácie. EÚ by mala podmieňovať akékoľvek ďalšie pokračovanie a rozširovanie dvojstrannej spolupráce konkrétnym pokrokom sledovaným v praxi smerom k cieľom stanoveným v plánoch. V článku 22 ods. 5 nariadenia o programe Horizont Európa sa navyše uvádza, že pracovným programom možno obmedziť účasť na akciách v rámci programu Horizont Európa, ak existuje odôvodnená potreba chrániť strategické aktíva , záujmy , autonómiu alebo bezpečnosť EÚ . Za týchto výnimočných a oprávnených okolností by EÚ mohla obmedziť účasť na programe na právne subjekty usadené iba v členských štátoch alebo na právne subjekty usadené v určených pridružených alebo iných krajinách mimo EÚ. Pracovným programom možno tiež vylúčiť účasť právnych subjektov usadených v Únii alebo v pridružených krajinách, ktoré sú pod priamou alebo nepriamou kontrolou nepridružených tretích krajín. Akékoľvek obmedzenia by sa mali vždy uplatňovať v súlade s postupom stanoveným v právnych predpisoch EÚ a rešpektovať dodržiavanie záväzkov EÚ podľa medzinárodných dohôd. Mali by byť ojedinelé a riadne odôvodnené a umožňovať, aby programy boli aj naďalej zo zásady otvorené. Komisia navrhuje konzultovať s členskými štátmi na príslušných fórach zabezpečenie toho, aby EÚ a jej členské štáty zosúladili svoj prístup k uskutočňovaniu otvorenej strategickej autonómie v daných oblastiach výskumu a inovácií prispôsobením svojej medzinárodnej spolupráce konkrétnym politickým záujmom. Komisia zároveň ako preventívne opatrenia navrhuje, aby sa na ďalšie zmierňovanie ohrozenia záujmov EÚ primerane využívali ustanovenia nariadenia o programe Horizont Európa, napríklad tie, ktoré sa týkajú využívania výsledkov v nepridružených krajinách mimo EÚ (článok 39 ods. 6), prevodu vlastníctva výsledkov (článok 40 ods. 4) alebo dohôd o bezpečnosti s krajinami mimo EÚ (článok 20 ods. 1). Komisia okrem toho plánuje predložiť usmernenia, ktoré sa budú zaoberať zahraničným zasahovaním zameraným na výskumné organizácie a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v EÚ. Cieľom týchto usmernení bude ochrana základných hodnôt zabezpečením akademickej slobody, integrity a inštitucionálnej autonómie a ochrana študentov, výskumných pracovníkov a inovátorov a kľúčových výsledkov výskumu pred nátlakovými, skrytými, klamnými alebo korupčnými zahraničnými subjektmi. Komisia predloží aj kódex postupov na inteligentné využívanie duševného vlastníctva v súlade s akčným plánom pre oblasť duševného vlastníctva . Cieľom bude zvýšiť informovanosť medzi univerzitami, výskumnými organizáciami a podnikmi o dôležitosti riadenia vedomostí a duševného vlastníctva v medzinárodnom prostredí. A napokon na zabezpečenie toho, aby EÚ mohla nezávisle reagovať na globálne krízy a zmierňovať riziká závislosti od krajín mimo EÚ v oblasti civilnej bezpečnosti, mala by posilniť svoj sektor civilnej bezpečnosti, a to ambicióznym prístupom zameraným na spôsobilosť k bezpečnosti v oblasti výskumu a inovácií. EÚ by sa mala: ·usilovať o dosiahnutie dohody o cielených bilaterálnych plánoch s prioritnými partnermi z krajín mimo EÚ so silnou výskumnou a inovačnou základňou, ktoré stanovia spoločné záväzky na vykonávanie rámcových podmienok s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a presadzovanie spoločných hodnôt. Komisia: ·v roku 2021 vypracuje a poskytne usmernenia, ktoré sa zaoberajú zahraničným zasahovaním zameraným na výskumné organizácie a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v EÚ, a ·do konca roka 2022 predloží kódex postupov na inteligentné využívanie duševného vlastníctva v medzinárodnom kontexte s cieľom zvyšovať informovanosť medzi univerzitami, výskumnými organizáciami a podnikmi. 4. Združovanie globálneho úsilia o spoločné riešenie globálnych výziev Pandémia ochorenia COVID-19 priniesla svetu dôležité poznatky, ktoré by sa mali rovnako uplatňovať na zmenu klímy, krízu biodiverzity a ďalšie globálne výzvy: odhalila nerovnosti v zraniteľnosti krajín, preukázala nemožnosť zamedziť šíreniu v rámci štátnych hraníc a ukázala tak potrebu, ako aj nevyužitý potenciál vzájomne spolupracovať v záujme spoločného dobra. Hospodárska kríza spôsobená pandémiou ponúka aj jedinečnú príležitosť „obnovy k lepšiemu“ so zameraním na udržateľnosť v kontexte zelenej obnovy. EÚ by preto mala vychádzať zo spolupráce založenej na pravidlách a hodnotách, ktorú navrhuje, ďalej sa usilovať o zbližovanie krajín po celom svete v rámci mnohostranných partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií zameraných na hľadanie riešení globálnych problémov, ako sú zmena klímy, kríza biodiverzity, znečisťovanie, vyčerpanie zdrojov alebo infekčné choroby, a to aj v krízových situáciách , a umožnenie zelenej a digitálnej transformácie. Mnohostranné partnerstvá v oblasti výskumu a inovácií by sa mali inšpirovať úspešnými modelmi, ako je napr. Transatlantická aliancia pre oceánsky výskum . Aliancia je výsledkom úsilia vedeckej diplomacie, ktorá združuje vedcov, tvorcov politík a verejné a súkromné zainteresované strany s cieľom zlepšovať porozumenie a využívanie Atlantického oceánu. Na základe existujúceho úsilia alebo prostredníctvom nových iniciatív by mnohostranné partnerstvá mali mať rôzne podoby v závislosti od svojho zamerania a cieľov. Mohli by siahať od neformálnych dohôd medzi partnermi na koordináciu ich nezávislých investícií v kľúčových oblastiach až po partnerstvá zabezpečujúce združovanie zdrojov v spoločných iniciatívach. 4.1. V popredí globálneho úsilia k spravodlivej zelenej transformácii EÚ ako globálny líder odhodlaný stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym zoskupením na svete bude naďalej viesť medzinárodné úsilie a spoločne so svojimi medzinárodnými partnermi, najmä s hlavnými svetovými ekonomikami a producentmi skleníkových plynov, riešiť environmentálne výzvy. Medzinárodná spolupráca v oblasti klímy a environmentálnej vedy je kľúčová pre podporu informovanej tvorby politík založenej na dôkazoch, ktorých cieľom je riešiť a adaptovať sa na klimatickú krízu a krízu biodiverzity. Mala by sa zamerať aj na rozvoj čistých technológií v súlade s Parížskou dohodou a Európskou zelenou dohodou pri dodržaní zásady „nespôsobovať významnú škodu“. Medzi kľúčové strategické zamerania programu Horizont Európa, ktoré prispejú k dosiahnutiu týchto cieľov, patria opatrenia v oblastiach klímy a znižovania emisií, boja proti zhoršovaniu stavu životného prostredia, boja proti znečisťovaniu, presadzovania obehového hospodárstva a spravodlivej transformácie. Budú sa uskutočňovať prostredníctvom konkrétnych výskumných tém a partnerstiev otvorených pre účasť krajín mimo EÚ. EÚ by sa okrem toho mala v rámci udržania si vedúceho postavenia v oblasti zelených technológií snažiť o strategické partnerstvá s technologickými lídrami a spolupracovať na globálnych fórach a zároveň podporovať prijímanie zelených noriem EÚ inde vo svete. Mala by tak robiť prostredníctvom rôznych projektov a orgánov, ako sa uvádza ďalej.

Transatlantická aliancia pre oceánsky výskum. Komisia zvýši podporu EÚ pre Transatlantickú alianciu pre oceánsky výskum s cieľom posilniť medzinárodnú spoluprácu v oblasti morského výskumu a inovácií a aktívne prispievať ku globálnym iniciatívam, ako je Desaťročie vedy o oceánoch pre udržateľný rozvoj OSN na roky 2021 – 2030. Prioritou naďalej zostáva aj veda v oblasti Arktídy ako príklad globálneho vedúceho postavenia EÚ. Inovačná misia . Ide o globálnu iniciatívu 24 krajín a Európskej únie, ktoré sa usilujú urýchliť inovácie v oblasti čistej energie, a na konferencii COP26 chcú potvrdiť svoje vedúce postavenie vo svete, pokiaľ ide o ambície v oblasti klímy. Komisia navrhuje posilniť záväzok EÚ týkajúci sa Inovačnej misie rozširovaním spolupráce o nových partnerov, zosúladením výskumných programov, využívaním silných stránok, ako je vodíková stratégia , a posilňovaním väzieb medzi príslušnými partnerstvami v programe Horizont Európa. EÚ sa v tejto súvislosti spolu s Austráliou, Čile, Nemeckom a Spojeným kráľovstvom podieľa na zameraní tzv. vodíkovej misie, ktorá sa má spustiť na konferencii Inovačná misia 2.0 v júni 2021. Skupina pre pozorovanie Zeme (GEO). Komisia je v roku 2021 hlavným spolupredsedajúcim tejto globálnej siete v oblasti pozorovania Zeme. Skupina GEO dokáže spojiť vládne a akademické inštitúcie, poskytovateľov údajov, podniky, inžinierov a občanov s cieľom prinášať inovatívne riešenia globálnych environmentálnych, sociálnych a zdravotných problémov založené na pozorovaní Zeme. Medzinárodné fórum pre biohospodárstvo. Komisia bude pod záštitou stratégie pre biohospodárstvo stimulovať inovatívnejšiu, zdrojovo efektívnejšiu a konkurencieschopnejšiu spoločnosť, ktorá spojí potravinovú a výživovú bezpečnosť s udržateľným využívaním obnoviteľných zdrojov na priemyselné účely, a súčasne zaručí ochranu životného prostredia. Komisia bude v rámci stratégie EÚ „Z farmy na stôl“ podporovať spoluprácu na globálnej úrovni v prioritných oblastiach poľnohospodárskeho výskumu, ako sú zdravie pôdy a potravinové systémy , a posudzovať uskutočniteľnosť zriadenia medzinárodnej platformy pre vedu o potravinových systémoch vo svetle samitu OSN o potravinových systémoch v roku 2021. EÚ podporuje Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) a Medzivládnu vedecko-politickú platformu pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES). Komisia má v úmysle predstaviť prácu EÚ na podporu klimatológie na konferencii OSN o zmene klímy (COP26), aby vyzdvihla úlohu EÚ ako kľúčového faktora umožňujúceho prechod ku klimatickej neutralite a odolnosti. EÚ by mala presadzovať súčinnosť medzi IPCC a IPBES s ohľadom na vzájomnú súvislosť medzi klimatickou krízou a krízou biodiverzity, ako aj na stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. Komisia podporí aj prácu Medzinárodného panelu o zdrojoch, ktorému spolupredsedá. Panel poskytuje poradenstvo k efektívnemu využívaniu zdrojov a obehovému hospodárstvu, ktoré sú základom nového akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo, s cieľom uviesť do činnosti Globálnu alianciu pre obehové hospodárstvo a efektívne využívanie zdrojov a prispieť k práci skupín G7 a G20. Nový európsky Bauhaus má ambíciu premeniť Európsku zelenú dohodu na kultúrnu, humánne zameranú, inkluzívnu a pozitívnu, hmatateľnú skúsenosť pre všetkých a urýchliť udržateľnú ekologizáciu zastavaného prostredia. Jeho cieľom je riešiť na miestnej úrovni tie najnaliehavejšie výzvy, o ktorých sa hovorí na únijnej i celosvetovej úrovni. EÚ by mala: ·ďalej posilňovať medzinárodnú spoluprácu v oblasti morského výskumu a inovácií prostredníctvom mnohostrannej Transatlantickej aliancie pre oceánsky výskum, pričom by mala stavať na jej úspechoch, zhromažďovať jej výsledky a posilňovať jej záber od severného k južnému pólu, ·využívať svoje vedúce postavenie pri riadení Inovačnej misie na posilnenie multilaterálnej aliancie, a to zameraním medzinárodných inovačných akcií na prelomové energetické technológie a iniciatívy, ktoré sú príkladom globálneho líderstva v oblasti klimatických a environmentálnych ambícií v súlade s Európskou zelenou dohodou. Komisia: ·bude podporovať viacstrannú spoluprácu týkajúcu sa politiky v oblasti výskumu a inovácií pre spravodlivé, zdravé a k životnému prostrediu šetrné potravinové systémy, a to najmä prostredníctvom Medzinárodného fóra pre biohospodárstvo, medzinárodných výskumných konzorcií a Globálnej aliancie pre výskum skleníkových plynov v poľnohospodárstve, a ·v roku 2022 prostredníctvom iniciatívy nový európsky Bauhaus zriadi medzinárodnú platformu na správu vedomostí, ktorá sa bude angažovať v riadení komunít a rozširovať informácie o normách, usmerneniach a možnostiach financovania a slúžiť ako depozitár nápadov a výmen najlepších postupov. 4.2. Presadzovanie digitálnej transformácie Digitálny kompas do roku 2030 bude usmerňovať úsilie EÚ pri podpore globálneho prístupu k hlavným technologickým a regulačným trendom, a to aj v oblasti medzinárodnej konektivity a medzinárodných noriem. EÚ by mala podporovať medzinárodný prístup k dôveryhodným tokom údajov a zároveň presadzovať svoj model bezpečného, otvoreného a odolného globálneho internetu a uskutočňovať ambiciózne ciele, pokiaľ ide o prístup na trh. Spolupráca v oblasti výskumu a inovácií je jedným z nástrojov na podporu digitálnych partnerstiev s regiónmi z celého sveta. Výsledkom medzinárodných digitálnych partnerstiev by malo byť viac príležitostí pre podniky z EÚ, rast digitálneho obchodu prostredníctvom zabezpečených sietí, dodržiavanie noriem a základných práv a hodnôt EÚ a priaznivé medzinárodné prostredie pre digitálnu transformáciu zameranú na človeka. Presadzovať sa budú medzinárodné digitálne partnerstvá v týchto oblastiach: i) politika a predpisy zamerané na človeka; ii) prispôsobené a zdokonalené riešenia pre digitálnu pripojiteľnosť; iii) posilnené partnerstvá v oblasti inovácií s digitálnymi ekosystémami pre výskum a inovácie; iv) užšie zameranie a partnerstvá v oblasti výskumu, ktoré sa týkajú kľúčových technológií, ako sú umelá inteligencia, blockchain, internet vecí, veľké dáta, satelitné údaje, aplikácie digitálnych technológií pre zelenú transformáciu, zdravie a vzdelávanie. Napríklad: – spoločná pracovná skupina pre umelú inteligenciu s Indiou na vytvorenie spoločného základu spolupráce v konkrétnych prípadoch využívania a v oblastiach, ako sú výskum a inovácie pre etickú umelú inteligenciu a normalizáciu, – podpora zavádzania širokopásmového pripojenia v krajinách západného Balkánu a Východného partnerstva a projekty digitálnej pripojiteľnosti s krajinami európskeho susedstva, Afriky, Latinskej Ameriky, s Indiou a združením ASEAN okrem iného na podporu spoločného úsilia v oblasti výskumu a inovácií, – podpora zavedenia komponentov pripojiteľnosti v rámci digitálnej aliancie s krajinami Latinskej Ameriky a Karibskej oblasti v nadväznosti na priame optické káblové prepojenie medzi Južnou Amerikou a Európou (kábel BELLA), Súkromný sektor zohráva v oblasti výskumu a inovácií zameraných na digitálnu transformáciu kľúčovú úlohu. Bude sa podieľať na strategických iniciatívach na zvýšenie odbornosti EÚ vo viacerých digitálnych strategických oblastiach. Medzinárodné digitálne partnerstvá poskytnú príležitosť vykonávať spoločné výskumné činnosti vrátane spoločného postupu v priemyselných otázkach, ktoré budú podporovať vedúce postavenie EÚ v oblasti vývoja technológií, ako sú 6G, alebo využívanie digitálnych technológií na riešenie výziev spojených so zmenou klímy a životným prostredím. Medzinárodné digitálne partnerstvá v oblasti výskumu a inovácií sa budú presadzovať aj prostredníctvom centra Digital4Development (ďalej len „centrum D4D“), t. j. globálnej platformy viacerých zainteresovaných strán v EÚ, ktorá podporuje digitálnu transformáciu zameranú na človeka. Centrum D4D spája množstvo digitálnych iniciatív a presadzuje kombinovanie zdrojov EÚ, členských štátov a finančných inštitúcií využitím prístupu „Tím Európa“ v záujme dosiahnutia koordinovaného vplyvu. Centrum D4D bude vytvárať regionálne pobočky v Afrike, Ázii, Latinskej Amerike a Karibskej oblasti, ako aj vo východnom susedstve EÚ a zapájať všetky príslušné zainteresované strany z príslušných regiónov. EÚ by mala: ·posilňovať spoločné výskumné činnosti, vrátane spoločného postupu v priemyselných otázkach, s cieľom podporovať vedúce postavenie EÚ v oblasti vývoja technológií, ako sú 6G, alebo využívanie digitálnych technológií na riešenie výziev spojených so zmenou klímy a životným prostredím, ·budovať silné medzinárodné digitálne partnerstvá zodpovedajúce štyrom pilierom Digitálneho kompasu do roku 2030. 4.3. Posilňovanie spolupráce v oblasti globálneho zdravia

Pandémia ochorenia COVID-19 ukázala, že EÚ a svet musia podstatne zlepšiť svoju pripravenosť a sociálno-ekonomickú odolnosť voči náhlym zdravotným či iným krízam. Pandémia v krajinách s nízkym a stredným príjmom, ako aj v konfliktnom prostredí ešte viac zdôraznila potrebu posilnenia zdravotného systému a nevyhnutnosť globálneho prístupu k zdravotnej bezpečnosti. EÚ využila svoje silné medzinárodné partnerstvá na urýchlenie úsilia zameraného na zdolanie vírusu tak, že spustila globálnu reakciu na koronavírus, v rámci ktorej sa darcovia celosvetovo zaviazali venovať sumu vo výške takmer 16 miliárd EUR, vyvinula platformu údajov o COVID-19 a uverejnila manifest EÚ pre výskum ochorenia COVID-19. EÚ spolu so Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO) a jej medzinárodnými partnermi zohrávala vedúcu úlohu aj pri zavedení Akcelerátora prístupu k nástrojom proti COVID-19 (Akcelerátor ACT), ako aj mechanizmu COVAX. Cieľom týchto dvoch iniciatív je zaujať vedúcu pozíciu vo vývoji a v rovnomernej distribúcii bezpečnej a účinnej diagnostiky a liečby COVID-19 a vakcín proti tomuto ochoreniu. Navyše cieľom farmaceutickej stratégie pre Európu je ďalej posilňovať úlohu EÚ na globálnej úrovni ako lídra vo výskume a v inováciách v oblasti zdravia, ktoré môžu pomôcť pacientom na celom svete. Komisia na základe tohto úspechu a posilnenia svojho vedúceho postavenia zorganizuje v roku 2021 spolu s Talianskom ako predsedníckou krajinou skupiny G20 globálny samit o zdraví, na ktorom sa vyhodnotí globálna reakcia na pandémiu ochorenia COVID-19 vrátane Akcelerátora ACT, s cieľom zlepšiť súčasnú a možnú budúcu pripravenosť a reakciu na pandémiu. Samit bude zameraný aj na rozvoj a podporu súboru zásad ďalšej mnohostrannej spolupráce a spoločných opatrení na predchádzanie budúcim globálnym krízam v oblasti zdravia a na spoločný záväzok vybudovať zdravší, bezpečnejší, spravodlivejší a udržateľnejší svet. EÚ by v tejto súvislosti mala presadzovať spoluprácu európskych testovacích platforiem financovaných EÚ s partnerstvami Akcelerátora ACT, najmä s cieľom zabezpečiť rýchlu výmenu klinických dôkazov na posudzovanie kandidátov na liečbu a vakcínu. Zlepší to pripravenosť na zvládnutie nových variantov vírusu a pomôže rýchlo dodávať účinné vakcíny a lieky v súlade so stratégiou EÚ v oblasti vakcín a stratégiou EÚ v oblasti liečby COVID-19. Komisia v strednodobom až dlhodobom horizonte rozšíri svoje záväzky týkajúce sa posilňovania systémov zdravotnej starostlivosti, globálnej zdravotnej bezpečnosti, zlepšovania prístupu k liekom a zdravotníckym produktom, a to najmä prostredníctvom výskumu, inovácií, budovania kapacít a podpory miestnej výroby, pričom stredobodom stratégie budú digitálne inovácie. Komisia sa sústredí na výskum a inovácie v oblasti s vysokou záťažou ochorení a na témy, ako sú prenosné a neprenosné choroby alebo zdravie matiek a detí. Komisia bude vychádzať z globálnych aliancií zameraných na zdravie, ktoré v posledných rokoch vznikli alebo ku ktorým sa už pridala, a to v kľúčových oblastiach, ako sú zriedkavé choroby , chronické neprenosné choroby , antimikrobiálna rezistencia a personalizovaná medicína . Takisto navrhla podporovať partnerstvo európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania (EDCTP) zamerané na zníženie individuálnej, sociálnej a hospodárskej záťaže infekčných chorôb súvisiacich s chudobou v subsaharskej Afrike; podporovať výskum významných ohnísk infekčných chorôb , ako aj vývoj a dostupnosť vakcín proti novým infekčným chorobám . Komisia sa spolu s Európskou agentúrou pre lieky takisto aktívne podieľa na iniciatívach, ktoré prinášajú strategické usmernenia a odporúčania a podporujú výmeny a spoluprácu medzi globálnymi regulačnými orgánmi v oblasti výsledkov farmaceutického výskumu . Tieto medzinárodné partnerstvá sa budú posilňovať, a to podľa potreby aj zapojením Svetovej zdravotníckej organizácie a ďalších globálnych aktérov z oblasti zdravia. Komisia bude: ·prispievať k strednodobému a dlhodobému programu na posilňovanie zdravotnej bezpečnosti, systémov pripravenosti a zdravotnej starostlivosti, ·presadzovať spoluprácu európskych testovacích platforiem financovaných EÚ s partnerstvami Akcelerátora prístupu k nástrojom proti COVID-19, uskutočňovať ciele Akcelerátora ACT zlepšovaním prístupu k liekom a zdravotníckym produktom, a to najmä prostredníctvom výskumu, inovácií, vývoja a podpory nástrojov digitálneho zdravia a zvyšovaním kapacity miestnej výroby v partnerských krajinách, a ·podporovať zriadenie spoločného podniku pre globálne zdravie v rámci partnerstva európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania, v ktorom sa EÚ spojí s členskými štátmi, krajinami pridruženými k programu Horizont Európa a africkými krajinami, s cieľom bojovať proti infekčným chorobám a ohrozeniam verejného zdravia v subsaharskej Afrike. 4.4. Presadzovanie inovácií S neustále sa zvyšujúcou digitálnou pripojiteľnosťou a gramotnosťou sa miestni inovátori objavujú všade na svete, od veľkých miest po vzdialené vidiecke oblasti, pričom sa vzájomne ovplyvňujú, komunikujú a spoločne prinášajú riešenia vo všetkých oblastiach boja proti globálnym problémom. Na podporu a využívanie tohto nesmierneho potenciálu, ako aj na podporu stratégie EÚ na prepájanie by EÚ mala vytvárať vzájomne výhodné medzinárodné inovačné partnerstvá pozostávajúce zo sietí inkubátorov a akcelerátorov s krajinami a regiónmi, ktoré ponúkajú recipročnú otvorenosť pre podnikanie a investície. Mali by okrem iného podporovať vytváranie programov „hladkého pristátia“ a počiatočnú spoluprácu medzi EÚ a krajinami mimo EÚ, a tým dopĺňať medzinárodný rozmer európskych partnerstiev pre klastre , iniciatív Startup Europe a siete centier EÚ pre digitálne inovácie. Tieto partnerstvá, ktoré dopĺňajú akcie Marie Curie-Sklodowskej, budú presadzovať aj mobilitu inovátorov v oboch smeroch. Keďže už fungujú v Indii a Afrike, Komisia navrhuje ich rozšírenie do ďalších regiónov. S cieľom nabádať európskych inovátorov, aby sa zapojili do globálneho inovačného ekosystému, sa európskym startupom a scaleupom budú ponúkať služby Európskej rady pre inováciu na urýchlenie podnikania, ktorými sa podporuje možnosť zúčastňovať sa na medzinárodných veľtrhoch. Zároveň s cieľom ďalej zvyšovať príťažlivosť a inovačné kapacity EÚ budú môcť zahraniční inovátori, ktorí chcú založiť startupy v EÚ, požiadať o podporu Európskej rady pre inováciu. Európsky inovačný a technologický inštitút okrem toho spustí v cieľových krajinách mimo EÚ koordinované akcie svojich vedomostných a inovačných spoločenstiev. 5. Diferenciácia spolupráce s prioritnými krajinami a regiónmi EÚ by mala spolupracovať s krajinami mimo EÚ odstupňovaným a diferencovaným prístupom založeným na úrovniach reciprocity, rovnakých podmienkach a dodržiavaní základných práv a spoločných hodnôt. EÚ by mala zostať silným a otvoreným partnerom a zároveň sa dobre cielenou spoluprácou usilovať o zlepšovanie vlastných praktických alebo odborných poznatkov v nových kľúčových oblastiach. Takisto by sa mala podieľať na navrhovaní iniciatív na podporu krajín, ktoré chcú zdokonaľovať svoje ekosystémy v oblasti výskumu a inovácií. 5.1. Prehlbovanie spolupráce s industrializovanými krajinami mimo EÚ a krajinami s rozvíjajúcou sa ekonomikou Zatiaľ čo veľká časť spolupráce s konkrétnymi krajinami sa bude uskutočňovať v rámci mnohostranných globálnych partnerstiev, EÚ by sa mala usilovať aj o prehlbovanie dvojstrannej spolupráce s cieľom rozširovať poznatky a združovať zdroje, a to najmä v oblastiach záujmu EÚ. Spojené štáty. Spolupráca so Spojenými štátmi, s ktorými má EÚ spoločnú vysokú úroveň kapacít v oblasti výskumu a inovácií a spoločné hodnoty a zásady, zaručuje, že pri hľadaní riešení globálnych výziev sa budú spájať výskumní pracovníci, inovátori a najlepšie zariadenia. Spojené štáty svojím opätovným záväzkom plniť klimatické ciele a posilňovať všestranný poriadok ponúkajú príležitosť na obnovenie vzťahov v oblasti výskumu a inovácií. V spoločnom oznámení „Nová agenda EÚ – USA pre globálnu zmenu“ sa uvádza niekoľko návrhov na spoluprácu so Spojenými štátmi a najmä výzva na vytvorenie aliancie zelených technológií a na zriadenie novej rady EÚ – USA pre obchod a technológie. Komisia na základe tohto textu navrhuje aj zvýšiť reciprocitu v dvojstrannej spolupráci, ako aj zvýšiť úrovne koordinácie a koherentnosti medzi investíciami EÚ a USA do výskumu a inovácií, a to počnúc klimatickými, digitálnymi, energetickými, environmentálnymi a zdravotnými výzvami.

EÚ by sa mala usilovať aj o zlepšovanie spolupráce s hlavnými vedeckými veľmocami, ako sú Kanada, Japonsko, Južná Kórea, Singapur, Austrália a Nový Zéland, vrátane preskúmania nových možností užšej spolupráce, napríklad vo forme združenia v rámci programu Horizont Európa. Čína. Čína ako veľmoc v oblasti výskumu a inovácií je partnerom EÚ pri riešení globálnych výziev. Postavenie Číny ako hospodárskeho konkurenta a systémového rivala EÚ si zároveň vyžaduje nové vyváženie spolupráce v oblasti výskumu a inovácií. EÚ začala rokovania s Čínou o spoločnom pláne stanovenia dohodnutých rámcových podmienok a hlavných zásad spolupráce s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky a reciprocitu pri dodržiavaní základných hodnôt a vysokých noriem etiky a vedeckej integrity. Na základe toho určí aj oblasti výskumu, v ktorých by spolupráca mohla byť vzájomne prospešná, ako sú napríklad klimatológia a ochrana biodiverzity, obehové hospodárstvo, zdravie, potraviny, poľnohospodárstvo, akvakultúra a pozorovanie oceánov. Rozvoj spolupráce s Čínou bude závisieť od dosiahnutia rovnakých podmienok a reciprocity. EÚ financuje sieť vedomostí EÚ o Číne zameranú na výskum a inovácie, ktorá spája členské štáty a EÚ s cieľom prerokovať a vymeniť si najlepšie postupy a stratégie a dohodnúť sa na spoločnom postupe. EÚ by zároveň mala prijať opatrenia na využívanie nového čínskeho potenciálu v oblasti výskumu a inovácií. Mala by povzbudzovať univerzity a výskumné inštitúcie, aby vo svojej spolupráci s čínskymi partnermi zabezpečili vyšší stupeň reciprocity a vzájomného prospechu. India. V súlade so strategickým partnerstvom EÚ – India: plán do roku 2025 sa spolupráca s Indiou bude prehlbovať v snahe spoločne riešiť globálne výzvy a udržateľnú modernizáciu. Za priority sa bude považovať spolupráca v oblasti zdravotnej starostlivosti, vrátane odolnosti proti zdravotným krízam, alebo činností zameraných na spravodlivú ekologizáciu hospodárstva a úsilie o digitalizáciu zameranú na človeka. Bude sa zvažovať aj spolupráca na podporu partnerstva na prepájanie EÚ a Indie so zameraním na mobilitu výskumných pracovníkov a inovátorov a podporu indicko-tichomorskej stratégie prostredníctvom akcií zameraných na modré hospodárstvo ako napr. morský odpad. Rusko. Spolupráca EÚ s Ruskom je založená na piatich dohodnutých zásadách angažovanosti stanovených Radou, a to najmä v oblasti výskumu a inovácií, a na nevyhnutnosti udržiavania vzájomných ľudských kontaktov. Sú v nej zohľadnené politické priority a záujmy EÚ, potreba väčšej reciprocity a rovnakých podmienok, ako aj dodržiavanie základných práv a hodnôt. 5.2. Integrácia spolupráce s krajinami EZVO, so západným Balkánom, s Tureckom, krajinami, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, a so Spojeným kráľovstvom EÚ by mala v prvom rade uprednostniť partnerov v jej bezprostrednom susedstve vrátane ich pridruženia k programu Horizont Európa. Krajiny EHP/EZVO. Krajiny EHP/EZVO spájajú s EÚ rovnaké hodnoty a významne prispievajú k európskemu výskumnému a inovačnému prostrediu. Podporujú excelentnosť veľkými investíciami do globálne významných výskumných organizácií, podieľajú sa na projektoch spolupráce a v závislosti od úrovne integrácie do EÚ prijímajú a vysielajú veľký počet výskumných pracovníkov a inovátorov z EÚ, resp. do EÚ. Západný Balkán a Turecko. Podpora stability a prosperity kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín je aj naďalej kľúčovou prioritou EÚ. EÚ sa osobitne zaviazala podporovať vykonávanie osobitnej inovačnej agendy pre západný Balkán , a to aj v rámci hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán . Účasť na programoch EÚ je dôležitým prvkom integrácie Turecka do politík a nástrojov EÚ, ak je to v spoločnom záujme a v súlade s pokrokom v celkovom rámci jeho vzťahov s EÚ. Východné partnerstvo a južné susedstvo. V súlade so spoločným oznámením o Východnom partnerstve by sa na základe výsledkov dosiahnutých v rámci Východného partnerstva po roku 2020 mali určiť činnosti spolupráce na nasledujúce roky. Partnerstvo EÚ s južným susedstvom založené na obnovenom partnerstve s južným susedstvom a jeho hospodárskom a investičnom pláne je kľúčom k podpore rastu a prosperity vďaka výskumu a inováciám. Medzinárodná spolupráca podporuje transfer technológií, inovácie a spoločný výskum a vedie k odolnejšiemu a inkluzívnejšiemu rastu, vytváraniu udržateľných pracovných príležitostí, vedomostnej spoločnosti a hospodárstvu a zlepšeniu životného prostredia prostredníctvom iniciatív, ako je iniciatíva BLUEMED . Spojené kráľovstvo. Účasť Spojeného kráľovstva na programe Horizont Európa mu umožní udržiavať silné väzby s EÚ v oblasti výskumu a inovácií, pričom bude vychádzať zo spoločných hodnôt a dlhej histórie účasti Spojeného kráľovstva na rámcových programoch v oblasti výskumu a inovácií a na európskom výskumnom priestore. 5.3. Prehlbovanie partnerstiev EÚ s Afrikou, Latinskou Amerikou a ďalšími regiónmi a krajinami V diferencovanom prístupe sa bude osobitná pozornosť venovať spolupráci s Afrikou, pričom sa bude vychádzať z existujúcej spolupráce s inými regiónmi a krajinami . Afrika. EÚ sa v súlade so spoločným oznámením „Na ceste ku komplexnej stratégií pre Afriku“ usiluje zlepšiť svoju spoluprácu s Afrikou v oblasti výskumu a inovácií. Účinné využívanie vedy, technológií a inovácií urýchľuje udržateľný a inkluzívny rozvoj a transformáciu na vedomostné spoločnosti a hospodárstva, pričom posilňuje ľudský kapitál, a to najmä prostredníctvom mobility a odbornej prípravy akademických a výskumných pracovníkov. EÚ na riešenie týchto výziev, ktorých naliehavosť sa zvýšila v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, navrhuje rad ambicióznych regionálnych iniciatív. Komisia v úzkej spolupráci s Komisiou Africkej únie navrhuje realizovať rad iniciatív v rámci programu Horizont Európa, ktoré predstavujú komplexnú a ambicióznu „iniciatívu pre Afriku“. Podporí sa tým dohoda dosiahnutá na zasadnutí ministrov v júli 2020 v rámci politického dialógu EÚ a Afriky na vysokej úrovni o vede, technológiách a inováciách. Mali by sa podporovať štyri piliere spolupráce: i) verejné zdravie vrátane odolnosti a pripravenosti na pandémie ; ii) zelená transformácia ; iii) inovácie a technológie na vytváranie pracovných miest a iv) kapacity pre vedu a vysokoškolské vzdelávanie , najmä pre ženy a mládež. Inovačný program Európskej únie a Africkej únie by mal navyše podporovať transformáciu výsledkov z oblasti výskumu a inovácií do produktov a služieb s konkrétnym vplyvom, a to prostredníctvom rôznych opatrení, ktoré zlepšujú rozvoj podnikania a prístup inovátorov k financiám. Priorita spolupráce s Afrikou zahŕňa dlhodobú dvojstrannú spoluprácu s Južnou Afrikou a prichádza súčasne s pokračovaním partnerstiev EÚ s ostatnými časťami sveta, a to kombinovaním zdrojov z EÚ, členských štátov a finančných inštitúcií prostredníctvom iniciatív „Tím Európa“.