Oznámenie Komisie - Výročná správa Európskej komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému európskych škôl za rok 2006 {SEK(2007) 1199} /* KOM/2007/0543 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 1.10.2007 KOM(2007) 543 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Výročná správa Európskej komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému európskych škôl za rok 2006 {SEK(2007) 1199} OBSAH 1. Úvod 3 2. Dôležitý vývoj počas roku 2006 3 2.1. Prehľad súčasnej situácie v európskych školách 3 2.1.1. Pokračujúce preplnenie škôl v Bruseli 4 2.1.2. Ďalšie časové odklady v Luxemburgu 4 2.1.3. Ostatné školy – mnoho prípadov preplnenia 5 2.2. Problematické oblasti 6 3. Rozpočet a finančná reforma 6 3.1. Rozpočet na rok 2006 6 3.2. Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách 7 3.3. Rozhodnutie o rozpočte na rok 2007 7 3.4. Zmrazenie časti príspevku pre OSG na rok 2006 7 4. Správa škôl 8 4.1. Konferencia v Noordwijku a stretnutie ministrov 8 4.1.1. Výsledky stretnutia ministrov: otvorenie a posilnenie systému európskych škôl 8 4.2. Zriadenie ústredného orgánu zodpovedného za prijímanie žiakov 9 4.3. Komunikácia, informovanosť a dialóg 10 4.4. Štúdia: Van Dijkova správa o štyroch malých školách 10 4.5. Akreditácia 11 5. Výzvy do budúcnosti na rok 2007 a neskôr 11 5.1. Budúce opatrenia po stretnutí ministrov 11 5.2. Otvorenie školy v Berkendaeli/Laekene v Bruseli 12 5.3. Povinnosti členských štátov 12 PRÍLOHA 1 PRÍLOHA 2 PRÍLOHA 3 1. Úvod V tejto správe sa pozornosť zameriava na hlavný vývoj a udalosti, ktoré ovplyvnili systém európskych škôl a úlohu, ktorú zohrávala Európska komisia počas roku 2006. Vývoj počas tohto roku predstavoval inšpiráciu pre budúcnosť systému. Na jar 2006 sa v Noordwijku uskutočnila významná konferencia na vysokej úrovni, ktorá bola míľnikom v procese reforiem uskutočňovanom na rôznych úrovniach. Po nej sa ku koncu roka uskutočnilo neformálne stretnutie ministrov, na ktorom sa presunula diskusia o budúcnosti škôl na vysokú politickú úroveň. Rada guvernérov európskych škôl (RG) sa v súčasnosti zaoberá náročnou úlohou, ktorú predstavuje realizácia politických zámerov v praxi. Niektoré školy však v každodennom živote stále čelia ťažkostiam, pretože sú preplnené a pretože v niektorých hostiteľských krajinách chýba politická vôľa prijať nevyhnutné naliehavé opatrenia a investovať do infraštruktúry, resp. v najhoršom prípade vôbec zabezpečiť vhodnú infraštruktúru. Komisia je vo všeobecnosti znepokojená, pretože mnohé členské štáty si ako hostiteľské krajiny európskych inštitúcií a európskych škôl neplnia svoje záväzky v súvislosti so zabezpečovaním infraštruktúry ani s vysielaním učiteľov. To priamo a závažne ovplyvňuje podmienky výučby a kvalitu každodenného života žiakov i zamestnancov škôl. Kombináciou týchto dvoch faktorov sa skutočne ohrozujú dlhodobé perspektívy európskych škôl. Komisia si je veľmi dobre vedomá toho, že niektorí z jej zamestnancov hľadajú pre svoje deti alternatívne riešenia vzdelávania, a to častokrát preto, lebo sú sklamaní, pretože im systém európskych škôl nedokáže vždy poskytnúť vyhovujúcu možnosť pre ich deti. Všetky zainteresované strany musia brať problém spojený s preplnením škôl veľmi vážne a Komisia bude aj naďalej vyvíjať nátlak na príslušné hostiteľské krajiny, aby plnili svoje záväzky. 2. Dôležitý vývoj počas roku 2006 2.1. Prehľad súčasnej situácie v európskych školách Pre mnohých rodičov i žiakov sú európske školy aj naďalej obľúbenou voľbou, pričom celkový počet žiakov navštevujúcich spolu 13 škôl dosiahol 20 582. Pre dočasných zamestnancov majú rozhodujúci význam, keďže ich deti budú musieť pokračovať vo vzdelávaní vo svojom materinskom jazyku, až pokým sa nevrátia do svojej domovskej krajiny. Od pristúpenia dvoch nových členských krajín, Bulharska a Rumunska, v januári 2007 rôznorodosť systému európskych škôl a požiadavky s ním spojené neustále narastajú. Podrobné štatistické informácie sa uvádzajú vo výročnej správe generálneho tajomníka[1]. 2.1.1. Pokračujúce preplnenie škôl v Bruseli Kvôli reštriktívnej politike pri prijímaní žiakov v školskom roku 2006/2007 bol zápis nových žiakov zameraný na školu v Uccle, jedinú školu s určitou voľnou kapacitou. Veľa rodín následne odmietlo zapísať svoje deti do školy v Uccle, pretože by to pre ne znamenalo neprijateľne dlhý čas dochádzania. Všetky tri existujúce školy v Bruseli sú v súčasnosti úplne naplnené. Každá z týchto škôl ďaleko prekročila svoju bežnú kapacitu, a to na úkor každodenných podmienok pre žiakov. Rada v apríli 2006 rozhodla, ktoré jazykové sekcie sa vytvoria na škole v Laekene po jej otvorení v roku 2009[2]. Komisia niekoľkokrát zdôraznila, že belgické orgány by mali zabezpečiť prechodné miesto výučby v blízkosti Laekenu, ktoré by fungovalo od začiatku školského roku 2007. Belgicko v júli navrhlo jedinú možnosť, a to Berkendael, ktorý sa nachádza na opačnej strane na juhu Bruselu. Podľa názoru Komisie a zástupcov rodičov bola táto možnosť považovaná za prechodné miesto výučby namiesto Laekenu nachádzajúceho sa na severe nepostačujúcim a nelogickým návrhom, pričom by hrozilo, že sa zopakuje skúsenosť zo zápisu žiakov z roku 2006/2007, pri ktorom sa mnohé rodiny rozhodli nezapojiť sa do systému európskych škôl. Rada na jeseň 2006 súhlasila s názorom Komisie a pri troch príležitostiach požadovala od belgických orgánov, aby doplnili svoj návrh týkajúci sa prechodného miesta výučby. Vyjadrila poľutovanie nad tým, že sa tento návrh nezrealizoval. Rada bola preto v novembri 2006 nútená prijať rozhodnutie vzhľadom na absolútnu potrebu zabezpečiť pre nových žiakov prijatých v septembri 2007 dostatok miesta. Komisia prijala vyhlásenie, v ktorom uvádza svoje stanovisko[3]. 2.1.2. Ďalšie časové odklady v Luxemburgu Priestory školy v Luxemburgu I ostávajú aj naďalej preplnené, predovšetkým v rámci strednej školy, kde je v 11 sekciách zapísaných 2 134 žiakov, a to aj napriek tomu, že sa základné triedy v ôsmich sekciách priebežne presúvajú do druhej budovy. Neustále existuje naliehavá potreba zabezpečiť permanentnú budovu školy, aby bolo možné zvládnuť kapacitu Luxemburgu II. Luxemburské orgány počas roku 2006 naznačili, že nová budova bude k dispozícii až v roku 2011. Komisiu aj naďalej znepokojujú časové odklady a na tento problém upozornila aj predsedu vlády, pričom zdôraznila potrebu bezodkladne uskutočniť nevyhnutné opatrenia. V priebehu roka sa aj naďalej diskutovalo o rozhodnutí, ktoré sa týka rozdelenia žiakov medzi Luxemburg I a II a ktoré rada prijala v roku 2003, a začiatkom januára 2007 sa uskutočnilo stretnutie všetkých zainteresovaných strán pri okrúhlom stole, ktoré vyšlo z iniciatívy združení rodičov a miestneho oddelenia zamestnaneckej rady. Na tomto stretnutí sa diskutovalo o umiestnení druhej budovy školy (Bertrange-Mamer) a o rozdelení žiakov medzi dve školy. Úspešne sa spustila výzva na predloženie ponuky na prevádzkovanie jedálne a bufetu, pričom tieto už v súčasnosti fungujú. 2.1.3. Ostatné školy – mnoho prípadov preplnenia Varese Vo Varese problém s preplnením pretrvával aj naďalej a je nesmiernym sklamaním, že sa reálne potreby školy v zmysle dodatočnej infraštruktúry nenaplnili. Komisia v priebehu roka napísala list talianskej vláde, aby ju požiadala o poskytnutie potrebných finančných prostriedkov, a nedávno sa s touto otázkou znovu obrátila na príslušného ministra a očakáva odpoveď. Realizácia postupu, cieľom ktorého je presunúť správu jedálne na skupinu rodičov vytvorenej na základe iniciatívy miestneho oddelenia zamestnaneckej rady Spoločného výskumného centra v Ispre, je naplánovaná na rok 2007/2008. Opatrenia potrebné na realizáciu takéhoto presunu musí schváliť správna rada školy v priebehu prvej polovice roku 2007. Frankfurt Počet žiakov sa neustále zvyšuje (7 % nárast v roku 2006) z dôvodu prítomnosti Európskej centrálnej banky (ECB). V súvislosti so súčasným miestom výučby došlo k určitému zlepšeniu, aby sa vyhovelo potrebám novej materskej škôlky, ale kapacita školy je vyčerpaná takmer na maximum. ECB sa plánuje presunúť do nových priestorov, ktoré sa nachádzajú na súčasnom stavenisku Gromarkthalle vo Frankfurte, a to ovplyvní budúce rozhodnutia týkajúce sa školy. Alicante Úspešnosť prvej triedy maturujúcich študentov v Alicante dosiahla počas roka 97,7 %. Španielske orgány schválili nový zákon, ktorý ešte nenadobudol účinnosť a prostredníctvom ktorého sa odstráni požiadavka zúčastniť sa výberového testu ( selectividad) pre žiakov zahraničných vzdelávacích systémov s cieľom získať prístup k vyššiemu vzdelávaniu v Španielsku. Percentuálny podiel detí zamestnancov EÚ v európskej škole v Alicante sa minulý rok mierne zvýšil (36,8 %), ale stále ani zďaleka nedosahuje požadovaných 50 %[4]. Mníchov V priebehu roka sa vyvinulo úsilie zlepšiť situáciu spojenú s preplnením v materských škôlkach, ale problémy s priestorom pretrvávajú aj naďalej. Nemecké orgány plánujú pokračovať vo výstavbe na súčasnom mieste, tak ako to požaduje škola, ale v budúcnosti bude potrebné nájsť novú lokalitu, aby bolo možné uspokojiť potreby európskej školy. Bergen, Culham, Mol a Karlsruhe Školy v týchto štyroch mestách boli predmetom vonkajšej štúdie – Van Dijkovej správy – zrealizovanej počas školského roku 2005/2006 na základe žiadosti Komisie o zváženie vyhliadok týchto škôl do budúcnosti z dlhodobého hľadiska. V správe sa odporúča postupné ukončenie prevádzky školy v Culhame vzhľadom na to, že presunom Spoločného európskeho torusu (SET) plánovaným na rok 2016 do Cadarache vo Francúzsku už nebude mať dôvod na svoju existenciu. V školách v Bergene, Mole a Karlsruhe sa zabezpečuje výučba pre deti zamestnancov Spoločného výskumného centra (rovnako ako v škole vo Varese) a v správe sa uvádzajú návrhy týkajúce sa efektívneho riadenia týchto škôl a ich účinnosti z hľadiska nákladov, pričom Komisia tieto odporúčania podporuje. Nesúhlasí však s odporúčaním uvedeným v správe, že jazykové sekcie hostiteľských krajín by sa mali zrušiť. 2.2. Problematické oblasti Komisia je veľmi znepokojená z dôvodu, že určité členské štáty ako hostiteľské krajiny inštitúcií neplnia svoje záväzky v zmysle zabezpečenia postačujúcej infraštruktúry pre európske školy na účely ich náležitej prevádzky. Existuje niekoľko problematických oblastí, najočividnejšou z nich je dobre načasované zabezpečenie primeranej infraštruktúry, pričom tento problém sa javí ako závažný najmä v Belgicku, ale takisto aj v Luxembursku a Taliansku. Táto otázka nepredstavuje jediný problém. Európska komisia z vlastnej iniciatívy oficiálne požiadala belgické orgány, aby v rámci tohto systému vyrovnali svoj narastajúci dlh, ktorý sčasti siaha až do roku 1995. Komisia je takisto znepokojená kvôli tomu, že členské štáty neobsadzujú množstvo pozícií vysielaných učiteľov. To má za následok obsadenie voľných pozícií učiteľmi najímanými priamo na mieste a len na polovičný úväzok, a to výhradne z tej časti rozpočtu, za ktorú je zodpovedná EÚ, čiže mimo náležitého príspevku členských štátov do rozpočtu. Okrem toho Komisia nie je spokojná s načasovaním vysielania učiteľov, pri ktorom sa nezohľadňujú bežné dátumy začiatku školského roku, čím sa sťažuje integrácia učiteľov a zároveň je začiatok školského roku náročnejší aj pre žiakov, keďže začínajú bez učiteľov, ktorí boli vybratí. Komisia na tento problém upozornila generálneho tajomníka európskych škôl a adresovala niekoľko oficiálnych listov vnútroštátnym orgánom niektorých dotknutých členských štátov. 3. Rozpočet a finančná reforma 3.1. Rozpočet na rok 2006 Príspevok, ktorý pôvodne pridelil rozpočtový orgán EÚ európskym školám v roku 2006, predstavoval 127, 126 milióna EUR. Najnovšie rozdelenie rôznych príspevkov do celkového rozpočtu bolo: - 56 % z rozpočtu EÚ, - 22,5 % od členských štátov, - 6,5 % od EPÚ[5], - zvyšok pochádza z kategórie II a III školských poplatkov žiakov a iných zdrojov. Európske školy dostali celú výšku príspevku prideleného v roku 2006 a uzavreli svoj ročný rozpočet s prebytkom približne 12,2 milióna EUR. Časť rozpočtu vyčlenená pre deti s osobitnými potrebami („SEN“ - Special needs children) vzrástla počas uplynulých dvoch rokov o 24 %. Komisia zdôraznila, že súčasťou výročnej správy o tejto problematike by mala byť aj kvalitatívnejšia analýza situácie s cieľom poskytnúť spoľahlivé informácie v súvislosti s budúcim vývojom. Napriek veľkému úsiliu nie je vždy možné integrovať žiakov s poruchami učenia. Rodiny musia nájsť alternatívne riešenie, čo je zložitejšie, keď ich materinský jazyk nie je jazykom hostiteľskej krajiny. 3.2. Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách Komisia sa vo veľkej miere podieľala na príprave nového nariadenia o rozpočtových pravidlách pre európske školy a značne tento proces aj podporovala, pričom nové nariadenie vychádza z existujúcich nariadení platných pre inštitúcie a bolo prispôsobené osobitostiam systému európskych škôl. Komisia bola veľmi spokojná, keď sa v priebehu roka 2006 (jednohlasne, s výnimkou Rakúska, ktoré sa zdržalo hlasovania) prijalo nové nariadenie o rozpočtových pravidlách. Nové pravidlá nadobudli účinnosť prevažne od 1. januára 2007. Pravidlá týkajúce sa auditu a verejného obstarávania sa implementujú postupne 1. júla 2007 a 1. januára 2008. 3.3. Rozhodnutie o rozpočte na rok 2007 Komisia sa spolu s Úradom generálneho tajomníka (OSG – Office of the secretary-general) rozhodla uskutočniť v roku 2007 podrobnú analýzu dôvodov opakovaného nevyčerpania finančných prostriedkov a ich prebytku v uplynulých rokoch. To viedlo k tomu, že Komisia požaduje na rok 2007 príspevok v rovnakej výške ako v roku 2006: 127,13 milióna EUR pre súčasné školy a OSG a 2,54 milióna EUR pre budúcu školu v Bruseli IV na prechodnom mieste v Berkendaeli. 3.4. Zmrazenie časti príspevku pre OSG na rok 2006 Percentuálny podiel príspevku z rozpočtu EÚ na finančné prostriedky pridelené Úradu generálneho tajomníka (OSG) predstavuje 80 %. Rozpočtový orgán sa v decembri 2005 rozhodol zmraziť 25 % tohto príspevku na rok 2006, aby podnietil OSG: - riešiť problém preplnenia na európskych školách, - zlepšiť správu a riadenie európskych škôl. Komisia oboznámila s týmto rozhodnutím generálneho tajomníka a navrhla, že jej útvary by mohli pomôcť OSG pri prijímaní požadovaných opatrení a pri komunikácii s Európskym parlamentom. Komisia a Parlament sa v máji 2006 uzhodli, že požadované opatrenia sa uskutočnili, a Parlament preto uvoľnil 15 % príspevku. Následne vzhľadom na to, že OSG spolupracoval s Komisiou pri prehodnocovaní nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa Parlament rozhodol uvoľniť aj zvyšných 10 %. 4. Správa škôl Otázka správy sa rozoberala globálne v súvislosti s budúcnosťou a reformou systému, ale aj na praktickejšej úrovni, napríklad v súvislosti so zriadením ústredného orgánu zodpovedného za prijímanie žiakov v Bruseli. 4.1. Konferencia v Noordwijku a stretnutie ministrov Podpredseda Komisie Kallas a holandský minister školstva van der Hoeven (ktorý predsedal systému európskych škôl v rokoch 2005 – 2006) cítili potrebu vyslania politického impulzu s cieľom zvážiť budúcnosť celého systému. Preto sa ujali iniciatívy a na konferenciu konanú v máji 2006 v Holandsku pozvali zástupcov všetkých členských štátov. Zriadila sa skupina na vysokej úrovni s úlohou pripraviť otázky na diskusiu počas konferencie a Komisia sa aktívne zapojila do jej činnosti. Konferencia sa konala 15. - 16. mája v Noordwijku za účasti podpredsedu Komisie Kallasa, ministra van der Hoevena a portugalského štátneho tajomníka pre vzdelávanie pána Pedreiru (Portugalsko prebralo predsedníctvo európskych škôl v auguste 2006). Vďaka konferencii bolo možné obohatiť diskusiu o budúcnosti európskych škôl novými politickými podnetmi. Po tejto konferencii pokračovala skupina na vysokej úrovni zložená z účastníkov konferencie v príprave stretnutia ministrov všetkých členských štátov zodpovedných za oblasť európskych škôl. Podpredseda Kallas, európsky komisár zodpovedný za oblasť európskych škôl, sa 13. novembra 2006 stretol s 25 ministrami členských štátov s cieľom prediskutovať proces reforiem európskych škôl. Výsledkom stretnutia bol rozsiahly súhlas týkajúci sa kľúčových návrhov, akým spôsobom by systém mohol čeliť výzvam rozšírenej EÚ. Stanovil sa jednoznačný politický rámec, vďaka ktorému sa poskytujú usmernenia na začatie nasledujúcej fázy. Rada guvernérov je zodpovedná za realizáciu konkrétnych krokov s cieľom naplniť reformu. (Pozri prílohu 2 kvôli záverom predsedníctva). 4.1.1. Výsledky stretnutia ministrov: otvorenie a posilnenie systému európskych škôl Prevažná väčšina ministrov EÚ a Komisia sa zhodli na tom, že je potrebné vytvoriť pružnejší koncept systému európskych škôl, ktorý by sa v budúcnosti mohol uplatňovať na tri typy škôl: súčasné tradičné európske školy (školy typu I)[6], vnútroštátne alebo medzinárodné školy, ktoré poskytujú európske vzdelanie deťom zamestnancov EÚ na miestach, kde sa v blízkej budúcnosti založia európske agentúry, a ktoré by mali oprávnenie ponúkať európsku maturitu (školy typu II), a tretí typ, keď sa členský štát rozhodne vyvinúť takúto iniciatívu nezávisle od prítomnosti agentúry alebo inštitúcie EÚ a hradiť náklady výhradne z vlastných zdrojov (školy typu III). Na školách typu II a III bude prevládať snaha o poskytnutie európskeho vzdelania na základe „spoločných osnov“ pri čo najširšom využití výučby v materinskom jazyku. Tieto spoločné osnovy budú v súlade s požiadavkami stanovenými v rámci systému európskych škôl vzhľadom na pedagogické ciele a budú spĺňať aj požiadavky v súvislosti so skúšaním a akreditáciou. Zmluvy o plnení pedagogických, administratívnych a finančných požiadaviek by sa mali podpísať s cieľom zabezpečiť súdržnosť, kvalitu a zodpovednosť systému európskych škôl. Účastníci stretnutia sa takisto z veľkej časti zhodli na tom, že je potrebné reformovať oblasť správy s cieľom poskytnúť školám väčšiu autonómiu, ale malo by to byť vyvážené s vyššou mierou zodpovednosti v pedagogických otázkach a v oblasti riadenia a financovania. 4.2. Zriadenie ústredného orgánu zodpovedného za prijímanie žiakov Rada guvernérov na svojom stretnutí v apríli 2006 v Haagu vytvorila ústredný orgán zodpovedný za prijímanie žiakov (CEA – Central enrolment authority)[7], úlohou ktorého je rozhodovať o prijímaní žiakov na európske školy v Bruseli. Rada rozhodla, že „s cieľom zaľudniť nové časti Bruselu IV ... sa prijímanie žiakov v ostatných školách prísne obmedzí“. Toto opatrenie sa stalo nevyhnutným z dôvodu preplnenia súčasných škôl a z dôvodu rozhodnutia rady schváliť Berkendael ako prechodné miesto výučby pre Brusel IV (Laeken) a ako základ jeho budúceho rastu. CEA bol následne poverený týmito úlohami: 1. každoročne vypracovať a uverejniť jasnú politiku pri prijímaní žiakov, prostredníctvom ktorej sa zabezpečí, aby sa uvedené ciele dosiahli pri čo najvyššej spravodlivosti a transparentnosti; 2. zostaviť zoznamy žiakov, ktorí majú byť prijatí do každej z bruselských škôl. Tieto zoznamy navrhnú riaditelia každej školy; 3. zabezpečiť celkové vyvážené rozdelenie žiakov medzi bruselské školy a medzi jazykové sekcie a optimálne využívanie školských zdrojov s cieľom plniť potreby žiakov a zabezpečovať nepretržitú pedagogickú starostlivosť. V počiatočnej fáze bude ďalším cieľom politiky zabezpečiť naplnenie tried v Bruseli IV; 4. zabezpečiť, aby mali všetci žiaci, ktorí sú deťmi zamestnancov EÚ snažiacich sa o ich prijatie v Bruseli, zaistené miesto v európskej škole; 5. zabezpečiť prijatie súrodencov do tej istej školy; 6. neustále monitorovať počet žiakov v rôznych jazykových sekciách a školách. O podrobnostiach zloženia tohto orgánu, jeho postupov aj o jeho presnom poverení rozhodla rada na svojom stretnutí v októbri 2006. Komisia zdôraznila, že v tomto citlivom procese by sa mala uplatňovať určitá miera pružných schopností a že by sa v každej triede mala monitorovať situácia súvisiaca s pomerom ŠBJZ (študentov bez jazykovej sekcie) a žiakov vzdelávaných v materinskom jazyku. Rada takisto zdôraznila význam jasnej a priamej komunikácie a dialógu s dotknutými rodičmi. CEA prijal rozhodnutia týkajúce sa prijímania žiakov v Bruseli na školský rok 2007/2008 na základe uvedených úloh a rozhodnutí rady. Podľa týchto rozhodnutí budú noví žiaci, pre ktorých je v Berkendaeli k dispozícii jazyková sekcia aj úroveň, prijatí na túto školu (výnimku tvoria súrodenci žiakov, ktorí už boli prijatí na inú európsku školu v Bruseli). Ak v Berkendaeli nebude k dispozícii jazyková sekcia a úroveň, noví žiaci budú prijatí na školu svojho výberu, pokiaľ to bude možné. 4.3. Komunikácia, informovanosť a dialóg Vzhľadom na to dôležitý vývoj generálny riaditeľ GR ADMIN poslal v roku 2006 všetkým zamestnancom aspoň sedem priamych správ s cieľom udržiavať ich informovanosť. Komisia poskytla vysvetlenia alebo odôvodnenia v piatich otvorených prípadoch, ktorými sa zaoberal európsky ombudsman, a Európsky parlament predložil 19 oficiálnych písomných a ústnych otázok. Predseda Komisie Barroso rozoberal otázku európskych škôl s rôznymi hlavami štátov a podpredseda Komisie Kallas pri niekoľkých príležitostiach diskutoval o tejto otázke s členmi Parlamentu, ako aj so zástupcami zamestnancov a s mnohými inými zainteresovanými stranami. Predstavitelia útvarov Komisie sa pravidelne stretávali so zástupcami združení rodičov a miestneho oddelenia zamestnaneckej rady s cieľom zabezpečiť jasný a priamy dialóg. Z dôvodu negatívneho prístupu Belgicka ako hostiteľskej krajiny s najväčším počtom škôl vyvíjala Komisia v novembri nátlak na radu, aby belgickým orgánom zaslala list, v ktorom bude požadovať stretnutie. Takto by mali príležitosť objasniť prostredníctvom priameho dialógu s rodinami z inštitúcií sídliacich v Bruseli svoje stanovisko týkajúce sa ich neuspokojivého prístupu v súvislosti s prechodným miestom výučby. Členovia predsedníctva zaslali tento list v novembri. Rada a predovšetkým Komisia nanešťastie stále očakávajú odpoveď belgických orgánov. 4.4. Štúdia: Van Dijkova správa o štyroch malých školách Externý poradca predložil v roku 2006 tzv. „Van Dijkovu“ správu o štyroch malých školách v Bergene, Culhame, Mole a Karlsruhe (pozri oddiel 2.1.3 „ Ostatné školy “). Rada guvernérov prediskutovala túto správu v roku 2007 dvakrát a rozhodla, že prevádzka školy v Culhame sa ukončí postupne v priebehu siedmych rokov. Školy v Bergene, Mole a Karlsruhe sa budú udržiavať ako tradičné európske školy. 4.5. Akreditácia Rada s plnou podporou Komisie rozhodla, že udelí akreditáciu školám v Parme v Taliansku a v Dunshaughline v Írsku a že by sa s príslušnými orgánmi týchto dvoch škôl mala v roku 2007 podpísať Dohoda o akreditácii a spolupráci. Komisia tento proces výrazne podporuje. Deti zamestnancov Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín so sídlom v Parme a zamestnancov Komisie (GR SANCO) so sídlom v Grange tak budú môcť získať európske vzdelanie v súlade so vzdelaním poskytovaným v rámci systému európskych škôl; v súčasnej situácii školy ešte nie sú oprávnené ponúkať európsku maturitu (akreditáciu majú len do 5. ročníka na druhom stupni). Rada sa takisto rozhodla schváliť prvý krok procesu, cieľom ktorého je schválenie budúcej žiadosti o akreditáciu pre školu v Heraklione v Grécku, ktorá sa nachádza v blízkosti Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií. 5. Výzvy do budúcnosti na rok 2007 a neskôr 5.1. Budúce opatrenia po stretnutí ministrov Rada guvernérov v súčasnosti koná na základe inštrukcií uvedených v záveroch predsedníctva[8] vyplývajúcich z neformálneho stretnutia ministrov a navrhuje, aby sa prediskutovala stratégia s cieľom posunúť proces reforiem na praktickú úroveň. Tento proces zahŕňa predkladanie návrhov s cieľom zlepšiť správu podľa schválených usmernení, pričom sa rozhodovacia právomoc vrátane právomoci vo finančnej oblasti prenáša vo väčšej miere na vedenie školy, aby sa prostredníctvom väčšej zodpovednosti dosiahla rovnováha, a súčasťou procesu je aj reformácia správnej štruktúry, aby sa plnili správne ciele na úrovni škôl a ciele celkovej správy. Proces zahŕňa aj kroky smerom k realizácii návrhov otvoriť systém európskych škôl, ako aj analyzovať opatrenia a praktickú implementáciu v súvislosti so školami typu II a prijímať nevyhnutné opatrenia na ich zdokonaľovanie a ďalší vývoj. Okrem toho je potrebné zdokonaliť koncept európskej maturity vzhľadom na medzinárodné štandardy vrátane aspektov organizácie, administratívy a zabezpečovania kvality, pričom sa v tejto súvislosti začne s odborným externým hodnotením, ktoré spustí generálny sekretariát. Pracovná skupina preskúma otázku zdieľania nákladov v prípade učiteľov vysielaných členskými štátmi do tradičných európskych škôl. Rada následne zváži potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby bolo rozdelenie nákladov vysielaných učiteľov medzi členskými štátmi spravodlivé. Aby bolo možné pokročiť s pilotným projektom týkajúcim sa škôl „typu III“, referenčné podmienky by sa mali prepracovať tak, aby zahŕňali najviac desať škôl. Pilotné projekty by sa v ideálnom prípade mali začať v školskom roku 2007/2008. Tieto projekty bude monitorovať rada guvernérov a budú sa hodnotiť každé dva roky. 5.2. Otvorenie školy v Berkendaeli/Laekene v Bruseli Rada vyjadrila poľutovanie nad tým, že sa ocitla v situácii, kedy bola nútená schváliť Berkendael ako prechodné miesto výučby, keďže belgické orgány odmietli spolupracovať a zabezpečiť také prechodné miesto, ktoré by vyhovovalo geografickým kritériám. Komisia nespochybňuje, že samotná škola je vhodnou budovou, ale aj naďalej upozorňuje na problém spojený s jej umiestnením a následky, ktoré to bude mať pre rodiny. Na základe rozhodnutia prijatého pod nátlakom rady koncom roku 2006 sa škola v Berkendaeli otvorila pre nových žiakov v septembri 2007. V súčasnosti je preto naliehavé, aby sa rýchlo uskutočnili potrebné štrukturálne úpravy a aby novovymenovaný riaditeľ urýchlene začal s prípravou školy na privítanie nových žiakov. Súčasní riaditelia v Bruseli zohrávali rozhodujúcu konštruktívnu úlohu počas prípravných rozhovorov. Tri existujúce združenia rodičov v Bruseli preberajú na seba veľmi vítanú úlohu pomáhať novej škole pri organizácii dopravy žiakov, prevádzkovaní jedálne a v iných praktických otázkach. Na základe dohody s hostiteľskou krajinou zodpovedajú za počiatočné vybavenie školy belgické orgány, ktoré majú príležitosť ukázať skutočnú politickú vôľu zabezpečením plynulosti tohto procesu. 5.3. Povinnosti členských štátov Pre Komisiu bude prioritou aj naďalej pokračovať v úsilí riešiť otázky súvisiace s neplnením určitých povinností zo strany členských štátov a v prípade potreby prijme nevyhnutné právne opatrenia. [1] Číslo: 2912-D-2006-en-1 Porzi http://www.eursc.eu/index.php?id=134. [2] Jazykové zloženie na škole v Laekene bude takéto: FR, EN, DE, IT, NL a RO a BG [posledné dva jazyky ako súčasť programu ŠBJZ (študenti bez jazykovej sekcie) a jazykové sekcie vytvorené v primeranom čase] [3] Pozri prílohu I kvôli úplnému zneniu vyhlásenia. [4] Pozri údaj uvedený v správe z minulého roku, KOM(2006) 451, v konečnom znení. [5] V prípade európskej školy v Mníchove je príspevok Európskeho patentového úradu (EPÚ) do rozpočtu približne rovnaký ako príspevok Komisie ostatným európskym školám. [6] V súčasnosti existuje 13 európskych škôl v 7 členských štátoch. [7] CEA pozostáva z generálneho tajomníka európskych škôl (predseda), zástupcu Európskej komisie (zastupujúci inštitúcie EÚ), riaditeľov 3 (4) európskych škôl v Bruseli, zástupcu rodičov a zástupcu orgánov hostiteľskej krajiny. Okrem toho sú ako pozorovatelia prítomní zvolený generálny tajomník, 2 (3) zástupcovia rodičov (s cieľom zabezpečiť zastúpenie združení rodičov európskych škôl (APEEE) všetkých bruselských škôl), 1 zástupca bruselského oddelenia zamestnaneckej rady a 1 ďalší zástupca z Belgicka (s cieľom umožniť zastúpenie belgických spoločenstiev). [8] Pozri prílohy 2 a 3.