Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Správa o hodnotení programu IDA II /* KOM/2005/0493 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 14.10.2005 KOM(2005) 493 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Správa o hodnotení programu IDA II 1. ÚVOD Program IDA (IDA = Interchange of Data across Administrations, Výmena údajov medzi správami) sa začal realizovať v roku 1995 ako výsledok rozhodnutia Spoločenstva, pomocou ktorého sa vybudovala infraštruktúra IT, vypracovali spoločné formáty a integrovali podnikové procesy v EÚ. Dve úzko súvisiace rozhodnutia Spoločenstva signalizovali v roku 1999 začiatok druhej fázy programu IDA, označovaného v tejto fáze ako IDA II. Účelom programu, ktorý riadilo Generálne riaditeľstvo pre podnikanie, bolo podporiť rýchlu elektronickú výmenu informácií medzi správami členských štátov. Jeho poslaním bolo koordinovať vytváranie transeurópskych telematických sietí pre verejné správy v zúčastnených štátoch. Ročným rozpočtom približne 24 miliónov eur mal program IDA II podporiť aplikáciu informačných technológií v oblastiach sektorovej politiky a interoperabilitu národnej infraštruktúry. Ak išlo na začiatku programu primárne o základné aplikácie, na konci v roku 2004 sa stal stredobodom programu rozvoj služieb zameraných na podniky a občanov. Záverečné hodnotenie programu, ktoré sa ustanovilo v rámci jeho právneho základu, bolo z aspektu jeho relevantnosti a schopnosti dosiahnuť výsledky prevažne pozitívne. V hodnotení sa však takisto vyzdvihli viaceré nedostatky, ktoré sa odporučili do pozornosti programu IDABC, ktorý sa začal realizovať 1. januára 2005 ako pokračovanie IDA II. Účelom tohto dokumentu je oboznámiť Európsky parlament a Radu s výsledkami záverečného hodnotenia programu IDA II a naznačiť, ako sa tieto výsledky zohľadnia v IDABC. 2. SÚVISLOSTI Druhá fáza programu IDA (IDA II) sa začala realizovať po prijatí rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/1999/ES[1] a 1720/1999/ES[2] (ďalej len „rozhodnutia o usmerneniach a interoperabilite“) z 12. júla 1999. Vychádzajúc z poznania, že je potrebné čo najlepšie využívať nové technologické možnosti v oblasti európskych správ, sa presunulo ťažisko IDA II na zabezpečovanie interoperability. V rámci IDA II sa mala maximalizovať flexibilita a minimalizovať náklady na výmenu informácií a takisto zvýšiť účinnosť poskytovania online služieb občanom a podnikom zo strany verejných správ predovšetkým na paneurópskej úrovni. Po strednodobom hodnotení programu sa rozhodnutia IDA II zmenili a doplnili rozhodnutiami Európskeho parlamentu a Rady č. 2046/2002/ES[3] a 2045/2002/ES[4], aby sa v nich zohľadnili odporúčania strednodobého hodnotenia programu. Zmeny zahŕňali odkazy na závery a odporúčania dvoch podujatí na vysokej úrovni, ktoré sa uskutočnili v roku 2001, konkrétne konferencie ministrov o elektronickej verejnej správe (e-government) – spoločne organizovanej Komisiou a belgickým predsedníctvom Rady – a konferencie IDA švédskeho predsedníctva „Elektronická verejná správa v službe občanov a podnikov Európy“ v Sandhamne vo Švédsku. Zahŕňali odkazy na identifikáciu a využívanie paneurópskych služieb elektronickej verejnej správy pre občanov a podniky. Potreba záverečného hodnotenia programu IDA II sa zakladá na článkoch 9 a 13 dvoch príslušných rozhodnutí, ktorými bol ustanovený. V týchto rozhodnutiach sa od Európskej komisie takisto žiada, aby predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení. Z tohto dôvodu Komisia iniciovala v decembri 2003 záverečné hodnotenie IDA II, ktoré sa skončilo v novembri 2004. Hodnotenie vykonávala Komisia pomocou tímu nezávislých odborníkov z poradenskej spoločnosti. Na stretnutiach správnej rady pre hodnotenie projektu sa zúčastnili zástupcovia rôznych záujmových skupín IDA a členské štáty a poskytli svoje stanoviská k metodológii a záverom. Úplné znenie správy tejto pracovnej skupiny je k dispozícii online na http://europa.eu.int/idabc/en/document/3536/5588. 3. PRESKÚMANIE DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV 3.1. Implementácia projektu V období 1999-2004 sa výrazne rozšírila politická agenda Európy a táto skutočnosť sa prejavila aj v rozvoji programu IDA II. Príkladom toho, ako širšie politické trendy ovplyvnili činnosti financované v rámci IDA, sú opatrenia na zlepšenie veterinárnej kontroly a zdravia prostredníctvom informačných systémov ako dôsledok škandálu BSE a opatrenia na zaistenie námornej bezpečnosti a civilnej ochrany ako dôsledok prírodných katastrof a katastrof zapríčinených človekom, akými boli potopenie tankerov Prestige a Erica v rokoch 1999 a 2002. Tieto trendy sa stali tradičnými témami európskej politiky, akými sú zamestnanosť a sociálna bezpečnosť alebo preprava. Skutočnosti ohľadom verejnej bezpečnosti dali v súčasnosti nové podnety informačným systémom v tejto oblasti; hoci sa tieto systémy nefinancovali v rámci IDA, v mnohých prípadoch využili horizontálne opatrenia tohto programu. V rámci IDA II sa financovali projekty spoločného záujmu v devätnástich rôznych politických oblastiach. V súvislosti s mnohými z nich boli uverejnené podrobné informácie na internetovej stránke IDA II http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/550. Medzi známejšie informačné systémy, ktoré získali finančnú podporu IDA II, patria internetová stránka EURES s informáciami o pracovných ponukách, portál PLOTEUS s informáciami o možnostiach vzdelávania, simulačný systém záplav LISFLOOD, európska informačná sieť verejného zdravotníctva EUPHIN, sieť na efektívne riešenie problémov na vnútornom trhu SOLVIT, telematická aplikácia pre štatistické zisťovanie DSIS, SAFESEANET pre námornú bezpečnosť a databáza dopravných nehôd CARE. Hoci rozšírenie EÚ o desať nových členských štátov v roku 2004 neviedlo k zriadeniu nových informačných systémov, vyvinulo sa veľké úsilie o rozšírenie existujúcich projektov na tieto štáty. V prípade projektov zameraných na technické predpoklady výmeny údajov, takzvané horizontálne činnosti a opatrenia, sa v rámci IDA II vyvinulo prevažne úsilie o vybudovanie základnej infraštruktúry pre výmenu údajov, pričom sa kládol dôraz na bezpečnosť komunikácie. Stredobodom týchto iniciatív bola sieť pre bezpečnú komunikáciu medzi európskymi verejnými správami TESTA – sieť, ktorá sa stále viac využíva na účel bilaterálnych a multilaterálnych výmen v rámci EÚ. Na konci programu IDA II boli všetky členské štáty napojené na sieť TESTA a táto sieť bola krátko pred získaním povolenia z hľadiska bezpečnosti. Ďalšie aktivity zamerané na budovanie európskej infraštruktúry pre cezhraničnú výmenu sa iniciovali tak v oblastiach služby prenosu, aplikačného hostingu, messagingového middleware a vystavovania elektronických certifikátov, ako aj na úrovniach súvisiacich s obsahom, a síce podporovaním strojového prekladu. Druhá skupina horizontálnych činností a opatrení zahŕňala mnohé aplikácie zamerané na špecifické potreby verejného sektora, napr. CIRCA – work groupovú aplikáciu (groupware) predovšetkým pre multilingválny pracovný postup výborov a skupín odborníkov pri implementácii politických opatrení na európskej úrovni, IPM – nástroj na interaktívnu tvorbu politiky alebo Toolkit – publikačný systém vhodný predovšetkým na uverejňovanie informácií vo viacerých jazykoch. Ku koncu programu sa mobilitný portál, neskôr premenovaný na portál Your Europe (Vaša Európa), etabloval ako konsolidovaná platforma pre poskytovanie informácií, ktoré sú odpoveďami na otázky občanov a podnikov súvisiace s mobilitou. Tretia rozsiahla skupina činností iniciovaných IDA II zahŕňala usmernenia a odporúčania, ktoré odrážali narastajúcu potrebu národných infraštruktúr IT a stratégií rozvoja zdrojov interoperability s ich partnermi v iných štátoch EÚ alebo potrebu otvárania sa a sprístupňovania občanom a podnikom. Stredobodom týchto iniciatív boli európsky rámec na dosiahnutie interoperability a usmernenia, pomocou ktorých sa vyvinuli odporúčania pre účinnejšiu komunikáciu medzi verejnými správami. Okrem toho sa v rámci IDA II už skôr prejavil záujem o software s dostupným zdrojovým kódom a vyvinulo úsilie o podporu jeho využitia vo verejnom sektore tam, kde je to potrebné. Iné usmernenia, vrátane modelových požiadaviek na manažment elektronických záznamov (MoReq) a manažment informačných zdrojov elektronickej verejnej správy (MIReG) alebo odporúčania pre otvorené textové formáty, sa zamerali na interakciu medzi verejným sektorom a spoločnosťou. Spomenúť by sa mali takisto dôležité kroky, ktoré sa podnikli v rámci IDA II na podporu konzistentného európskeho prístupu v súvislosti s elektronickým verejným obstarávaním. Príslušné informácie, ako aj informácie o iných horizontálnych činnostiach alebo opatreniach je možné nájsť online na internetovej stránke http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556. 3.2. Koordinácia konceptov IT európskeho verejného sektora Hoci bol program IDA II programom, ktorý sa zameral predovšetkým na projekty, dôležitú úlohu zohrával mechanizmus koordinácie medzi Spoločenstvom a zainteresovanými stranami v jednotlivých štátoch. V centre tejto koordinácie stál správny výbor a jeho technická pracovná skupina, ako aj mnoho skupín zložených z odborníkov na témy videokonferencie, databáz, ochrany informácií, interoperability systémov IT, softwaru s dostupným zdrojovým kódom, middleware a directory services (adresárové služby), dohôd o metadátach, elektronického verejného obstarávania a obsahu portálu, aby sme uviedli aspoň niektoré z nich. Len v roku 2004 sa uskutočnilo 30 takýchto odborných stretnutí, ktoré prispeli ku vzniku spoločnej vízie o implementácii systémov IT elektronickej verejnej správy. 3.3. Štatistické údaje Počas trvania programu IDA II získalo finančnú podporu spolu 107 projektov. 62 z nich boli projekty spoločného záujmu, napr. zamerané na legislatívne potreby v špecifických politických oblastiach. Zdravotnícky a poľnohospodársky sektor mali najväčší počet projektov spoločného záujmu (PCI), hoci sa poľnohospodársky sektor z aspektu rozpočtových nákladov neumiestnil na jednom z popredných miest; prijímateľmi najväčšej finančnej podpory boli zdravotnícky sektor a sektor životného prostredia a projekty iniciované európskymi agentúrami. Finančné podpory v jednotlivých politických oblastiach sú zobrazené v tabuľke nižšie. Sektor | % finančných prostriedkov IDA PCI | Počet projektov | Poľnohospodárstvo | 4,9 % | 9 | Hospodárska súťaž | 0,2 % | 1 | Vzdelávanie | 1,7 % | 2 | Zamestnanosť | 1,3 % | 2 | Podnikanie | 3,1 % | 1 | Životné prostredie | 13,7 % | 5 | Vnútorný trh | 1,3 % | 5 | Rybné hospodárstvo | 2,3 % | 1 | Zdravotníctvo | 21,9 % | 11 | Humanitárna pomoc | 0,5 % | 2 | Spravodlivosť a vnútorné záležitosti | 0,9 % | 3 | Regionálna politika | 0,9 % | 1 | Štatistika | 10,9 % | 5 | Prekladateľské služby | 2,2 % | 1 | Doprava + Energia | 1,5 % | 5 | Európske agentúry | 20,0 % | 4 | Medziinštitucionálne záležitosti | 12,2 % | 1 | Technické nariadenia | 0,5 % | 1 | Obchod | 0,0 % | 1 | V tejto tabuľke sa nezohľadňujú systémy IT, ktoré – hoci nedostávali žiadnu priamu finančnú podporu – profitovali z IDA II využívaním infraštruktúr a riešení vypracovaných v rámci tohto programu. Takýmito príkladmi sú systém Eurodac, ktorý umožňuje efektívnejšie posudzovanie žiadostí o azyl, systém civilnej ochrany Prociv-Net a systém FIU-Net v boji proti finančným podvodom. Pokiaľ ide o horizontálne činnosti a opatrenia (HAM), prijal sa v rámci programu klasifikačný systém s nasledujúcimi doménami: technologické riešenia, podnikové a organizačné riešenia, rozširovanie osvedčených postupov a nakoniec programový manažment. Najrozpracovanejšou z týchto domén boli technologické riešenia – doména, ktorá v konečnom dôsledku takisto zahŕňala najväčší počet projektov a mala najvyšší podiel na rozpočtových prostriedkoch kategórií HAM. Finančné podpory podľa jednotlivých kategórií sú zobrazené v tabuľke nižšie. Kategória HAM | % finančných prostriedkov IDA HAM | Počet projektov | Technologické riešenia | 69,91 % | 25 | Podnikové/organizačné riešenia | 18,28 % | 9 | Rozširovanie osvedčených postupov | 7,73 % | 4 | Programový manažment | 4,38 % | 7 | 3.4. Rozpočtové údaje Rozpočtové prostriedky (v miliónoch eur) počas trvania programu predstavovali: 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 23,44 | 24,36 | 24,00 | 24,00 | 24,92 | 26,50 | Skutočné záväzky predstavovali počas nasledujúcich rokov (v miliónoch eur, zaokrúhlené na 10000): 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 21,31 | 20,15 | 19,85 | 19,68 | 17,33 | 22,55 | Z vyššie uvedených záväzkov sa použilo 52 % na projekty spoločného záujmu, zatiaľ čo 48 % sa použilo na horizontálne činnosti a opatrenia. 4. POSÚDENIE VPLYVU A HODNOTENIE VÝKONNOSTI V súlade s oznámením o normách hodnotenia a osvedčených postupoch[5] sa hodnotenie zameralo na päť nasledujúcich hlavných tém: 1. Relevantnosť Do akej miery bol program IDA II relevantný vzhľadom na potreby, problémy a otázky, ktoré nastolili ciele programu? 2. Efektívnosť Do akej miery bol program IDA II efektívny vzhľadom na stimuláciu účinkov a dosiahnutý vplyv v zmysle cieľov rozhodnutí o usmerneniach a interoperabilite? 3. Efektivita Do akej miery bola účinná transformácia zdrojov a inputov programu IDA II? 4. Prospešnosť Aký prospech mala cieľová populácia z programu IDA II? 5. Udržateľnosť Do akej miery boli udržateľné pozitívne zmeny, ktoré vyplynuli z programu IDA II? 4.1. Relevantnosť Požiadavky EÚ na výmenu údajov nie je možné účinne dosiahnuť, ak budú činnosti jednotlivých členských štátov nekoordinované. Z tohto dôvodu vznikla potreba zabezpečiť celkovú koordináciu, aby sa dosiahla integrácia správnych systémov v rámci EÚ. Pracovný program a projekty zamerané na jeho implementáciu síce boli stredobodom programu IDA II, ale dôležitým aspektom programu, ako aj samotných činností boli takisto prípravné diskusie v súvislosti s prijatím pracovného programu a diskusie, ktoré sprevádzali implementáciu špecifických opatrení. V rámci programu sa uskutočnilo každý rok takmer 40 stretnutí skupín odborníkov na široký okruh tém, od sietí cez elektronické verejné obstarávanie a otvorené textové formáty až po ochranu informácií, a tieto fóra zohrávali dôležitú úlohu pri koordinácii opatrení IT jednotlivých štátov a zabezpečovaní spoločného postupu, ako aj účasti/spoluúčasti členských štátov (v možnom rozsahu). Okrem vytvárania príležitostí pre odborníkov elektronickej verejnej správy z jednotlivých štátov v podobe pracovných stretnutí, diskusií a prijímania rozhodnutí umožnil program IDA II takisto cenný prístup k informáciám o postupoch elektronickej verejnej správy v EÚ a za jej hranicami prostredníctvom informačných aktivít, predovšetkým prostredníctvom nástroja eGovernment Observatory. Počas svojho trvania rozšíril program IDA II svoje činnosti o nové oblasti s cieľom uspokojiť a predvídať vznikajúce potreby a požiadavky cieľovej populácie v rámci programu. Poskytovanie elektronických služieb podnikom a občanom tak získavalo stále viac na význame. Avšak zmena smerovania nebola adekvátne podporovaná definovaním strategických cieľov, čo oslabilo jej potenciálny prínos pre cieľovú populáciu. V priebehu hodnotenia vznikli otázky, ako napr. či by v prípade absencie právneho základu pre činnosti v určitých doménach týkajúcich sa občanov a podnikov bolo možné očakávať väčšiu účasť zo strany jednotlivých štátov. 4.2. Efektivita Podľa hodnotenia dosiahol program IDA II v porovnaní s predchádzajúcim programom IDA výrazný pokrok v otázke pracovných metód a šírenia svojich výsledkov. Z hodnotenia vyplýva, že hoci sa spotrebovalo skôr malé množstvo rozpočtových prostriedkov, dosiahli sa konkrétne úspechy. To však neznamená, že už neexistuje priestor pre ďalší účinný postup v rámci jednotlivých častí programu. Jedna zo spomínaných otázok sa týkala skutočnosti, že informácie neboli vo všeobecnosti prístupné, aby umožnili výboru programového manažmentu primeraný monitoring projektov. V súvislosti s finančnými prostriedkami sa v hodnotení konštatovalo, že sa mohli užšie prepojiť s dosahovaním programových priorít. V programe IDA II sa vyvinulo len malé úsilie o pridelenie preferenčných finančných prostriedkov projektom, ktoré boli užšie prepojené so strategickými cieľmi programu. Program by nakoniec profitoval z užšieho zapojenia priemyslu do výberu technológií, s ktorým bol konfrontovaný. V súvislosti s rýchlou zmenou v technológiách súvisiacich s elektronickou verejnou správou z hodnotenia vyplýva, že sa v rámci programu IDA II riskovali neadekvátne technologické rozhodnutia. Prevládli však obavy ohľadom transparentnosti a vyváženosti takýchto porád. 4.3. Efektívnosť Efektívnosť programu sa zisťovala na základe toho, ako ovplyvnil cieľovú populáciu. Avšak ciele ustanovené v rozhodnutiach o interoperabilite a usmerneniach boli široko koncipovanými cieľmi. Príkladom jedného z nich je dosiahnutie interoperability medzi správnymi sektormi. Tieto ciele boli ťažko merateľné a kontrolovateľné v rámci programu a z hodnotenia vyplýva, že ich dosiahnutie pomocou disponibilných zdrojov nebolo pravdepodobné. Dosiahnutie interoperability je však takisto otázkou záväzku na všetkých úrovniach vlády. V hodnotení sa ako výsledok zaznamenalo široké spektrum stanovísk k možnému efektu programu, od veľmi pozitívnych k mierne kritickým. Hodnotenie sa preto zameralo na náhradné opatrenie, konkrétne prijatie horizontálnych činností a opatrení (HAM), pričom sa v ňom poznamenalo, že tak vznikol zmiešaný výsledok, pretože iba niektoré HAM sa prijali v rámci projektov spoločného záujmu (PCI) a ešte menej vo zvyšnej EÚ. Pozitívnym však bolo zistenie, že program IDA II upútal najväčšiu pozornosť v členských štátoch, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004. Tieto štáty častokrát nemali vnútroštátne alternatívy k programu IDA II, ale disponovali politickou vôľou angažovať sa a integrovať do EÚ. Príležitosti pre efektívne zisky boli v kontexte pristúpenia nových štátov skutočne veľmi dobré. 4.4. Prospešnosť V hodnotení sa uvádza, že sa výkonnosť Európy z hľadiska výmeny údajov počas trvania programov IDA a IDA II výrazne zlepšila. Mnohé sektory majú siete, ktoré im umožňujú zdieľať údaje, čo bolo želaným výsledkom programov IDA. Nie je možné hodnotiť celý pokrok ako výsledok IDA II; výlučne v rámci IDA II by však ani nebolo možné dosiahnuť ciele stanovené v rozhodnutiach IDA II z roku 1999. V rámci IDA sa dosiahlo, že sa iniciovalo a uľahčilo vytvorenie infraštruktúry, ktorá prináša veľký prospech cieľovej populácii v EÚ. Cieľ, ktorý sa podľa hodnotenia rozvinul najďalej, je ekonomicky účinná výmena informácií v rámci EÚ, zatiaľ čo poskytovanie služieb elektronickej verejnej správy občanom a podnikom sa rozvinulo najmenej. Táto skutočnosť nie je až tak prekvapujúca, keďže bol k dispozícii relatívne krátky čas od zmien v roku 2002, na základe ktorých boli občania a podniky zahrnuté do programu IDA II ako prijímatelia pomoci. Hodnotenie takisto naznačuje, že generické služby IDA neboli veľmi rozšírené v rámci financovaných projektov IDA. Táto skutočnosť znižuje prospešnosť programu. Hoci zdrojový kód pre určité riešenia, ako Portal toolkit a CIRCA, bol dostupný ďalším správam, nebola väčšina riešení vytvorená v rámci jedného z projektov k dispozícii pri opätovnom využití/na báze s dostupným zdrojom pre iné projekty. 4.5. Udržateľnosť Udržateľnosť v kontexte IDA II programu je viac ako len zabezpečovaním udržateľnosti jeho jednotlivých projektov: v skutočnosti by sa mala vnímať ako zabezpečovanie trvalo udržateľných vplyvov na cieľovú populáciu. Tento fakt si vyžiadal, aby sa sledovalo, ako dobre plnia projekty svoje plánované ciele, a zabezpečilo, aby tieto plánované ciele zodpovedali zmeneným potrebám cieľovej populácie. Skúsenosť ukázala, že trvalé financovanie je pravdepodobnejšie, ak sa ciele dosahujú pravidelne. Pre program IDA ako celok bolo preto dôležité, aby sa zameral na plnenie potrieb cieľových populácií. Relevantnosť a udržateľnosť úzko súvisia. V začiatočnej fáze programu IDA II sa nevenovala väčšia pozornosť udržateľnosti. Avšak v posledných dvoch rokoch sa vynaložilo veľké úsilie na zabezpečenie udržateľnosti projektov programu IDA II, dokonca aj vtedy, ak nebolo možné nájsť všeobecné konečné riešenie. 5. ODPORÚčANIA Výsledkom hodnotenia programu IDA II je niekoľko odporúčaní. Hoci nebolo možné zohľadniť mnohé z nich v programe IDA II, čiastočne našli svoj výraz v právnom základe IDABC, ktorý bol prijatý v apríli 2004,[6] s cieľom zapezpečiť pokračovanie programu IDA II. Takisto usmerňovali implementáciu programu IDABC. 5.1. Potreba strategického rámca Snáď jedným z najdôležitejších odporúčaní hodnotenia bolo, aby sa programové aktivity rozvíjali v rámci strategického rámca, ktorý - by začal analýzou problému interoperability a výmeny údajov v rámci Európy so zreteľom na Lisabonskú agendu a potreby e-európskeho akčného plánu 2005, - by sa zakladal na analýze zainteresovaných strán , v rámci ktorej by sa zohľadnili všetky zainteresované strany, motivácia a záväzok vyplývajúci z ich účasti, - by stanovil strategickú definíciu cieľov zameraných na riešenie problému, - by zhodnotil vplyv rôznych príležitostí implementácie, - by uprednostnil aktivity, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu cieľov programu, a - nakoniec by vypracoval plán implementácie , v rámci ktorého by sa transformovali strategické ciele do špecifických činností PCI a HAM. Hoci tieto odporúčania prišli príliš neskoro pre IDA II, vypracovali sa základy strategického rámca programu IDABC: - Komisia uskutočnila v začiatočnej fáze IDABC v spolupráci so zainteresovanými stranami rozsiahly prieskum, aby identifikovala prioritu cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy pre občanov a podniky. Takisto vyhlásila otvorené výzvy na podávanie príspevkov a rozoslala pozvánky na konferenciu, ktorá sa uskutočnila na začiatku roku 2005, aby umožnila ďalšiu diskusiu o žiadanom smerovaní programu IDABC. Ako výsledok týchto aktivít sa stanovilo sedem prioritných oblastí pre cezhraničné služby. - Prvým vydaním európskeho rámca na dosiahnutie interoperability na konci roku 2004 sa ustanovil konceptuálny rámec pre budúce činnosti IDABC zamerané na podporu lepšej elektronickej komunikácie v európskom verejnom sektore. Takto vytvorené koncepty technickej, sémantickej a organizačnej interoperability sa stali spoločným základom a pomohli určiť oblasti, ktoré musia byť predmetom riešenia zo strany členských štátov a Komisie. Na začiatku roku 2005 bol tento dokument doplnený opisom (blueprint) technickej stránky realizácie cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy. 5.2. Otázka potreby udržateľnosti Otázka zdroja financovania po implementácii projektu zostala v rámci programu IDA II nedoriešená a ostáva otvorená pre IDABC. Z príslušných programov sa vylúči financovanie operácií projektov spoločného záujmu a v rámci IDABC sa financovanie vo všeobecnosti obmedzí na obdobie štyroch rokov. V prípade PCI sa v hodnotení navrhlo, aby IDA neschválila financovanie bez primeranej finančnej záruky príslušného GR alebo agentúry, pokiaľ pôjde o ďalšie postimplementačné financovanie projektu. V prípade HAM sa v ňom odporučilo, aby sa na základe predchádzajúcej dohody stanovili indikátory cieľov/výkonnosti projektu, ktoré bude potrebné dosiahnuť v rámci stanovenej lehoty. Ďalšie financovanie by malo byť viazané na dosiahnutie týchto cieľov. Projekty, ktoré nesplnia cieľové požiadavky, by sa nemali ďalej financovať. Tieto odporúčania však pravdepodobne nevyriešia otázku udržateľnosti, keďže je prakticky nemožné poskytnúť záruky budúceho financovania a úspech projektu nevytvorí finančné zdroje, ktoré sú nezávislé od rozpočtu programu IDABC. Komisia preto posúdi možnosti dlhodobého financovania a spravovania prvkov strategickej infraštruktúry a navrhne riešenia. 5.3. Opätovné využitie riešení V hodnotení sa odporučilo, aby opätovné využitie technických riešení bolo jedným z najdôležitejších bodov na zozname účinnosti IT Európskej komisie. Navrhlo sa v ňom, aby sa jasne definoval proces, pre ktorý sú potrebné generické nástroje a služby. Ďalej sa navrhlo, ako by sa dal zabezpečiť nákup zo strany príslušných zainteresovaných strán. Riešenia vytvorené v rámci PCI by sa takisto mali sprístupniť na generickej báze dostupných zdrojov, ak to bude možné. Keďže opätovné využitie generických prvkov bolo stredobodom programu IDA II, opätovné využitie riešení vyvinutých PCI nebolo v minulosti cieľom. S cieľom vyhovieť odporúčaniam účinnejšie využívať IT riešenia financované IDABC prijme Komisia opatrenia na zlepšenie koordinácie medzi PCI a sprístupnenie ich riešení bez ohľadu na to, či pôjde o horizontálne riešenia alebo riešenia vyvinuté v rámci iných sektorových projektov. Definícia celkového strategického rámca takisto pomôže zamerať projekty na témy, ktoré sa môžu realizovať v rámci IDABC. 6. ZÁVERY Napriek niektorým nedostatkom programu vyplývajú zo záverečného hodnotenia IDA II prevažne pozitívne závery v súvislosti s výkonnosťou programu počas jeho päťročného trvania. Väčšina z navrhovaných zlepšení bola implementovaná alebo sa nachádza v procese implementácie v rámci programu IDABC, ktorý je pokračovaním programu IDA II od 1. januára 2005. Pravdepodobne najdôležitejším zistením je skutočnosť, že hodnotenie potvrdilo kultúru programového manažmentu, ktorý sa usiluje postulovať merateľné ciele a prepájať jednotlivé činnosti s týmito cieľmi. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/1999/ES z 12. júla 1999 o skupine zásad, vrátane určenia projektov uskutočňovaných v spoločnom záujme, pre transeurópske siete pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA), Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 1. [2] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/1999/ES z 12. júla 1999, ktorým sa prijíma skupina činností a opatrení za účelom zabezpečenia spolupráce medzi transeurópskymi sieťami pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA) a prístupu k týmto sieťam, Ú. v.ES L 203, 3.8.1999, s. 9. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2046/2002/ES z 21. októbra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1719/1999/ES, Ú. v. ES L 316, 20.11.2002, s. 4. [4] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2045/2002/ES z 21. októbra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1720/1999/ES, Ú. v. ES L 316, 20.11.2002, s. 1. [5] K(2002) 5267 - 23.12.2002. [6] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejné správy, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC), Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004, s. 25.