[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 28.5.2010 KOM(2010) 260 v konečnom znení 2010/0154 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej Únie (Prepracované znenie) {SEK(2010 639} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. ÚVOD Rozpočet je jedným z hlavných nástrojov na vykonávanie politík EÚ. V roku 2011 sa plánuje prideliť na politiky EÚ v prospech Únie a jej občanov viac ako 130 miliárd EUR. Pri súčasnej hospodárskej situácii je ešte dôležitejšie, aby mechanizmy plnenia rozpočtu fungovali čo najefektívnejšie, zjednodušovali vykonávanie politík EÚ a boli zárukou, že peniaze európskych daňových poplatníkov sa využívajú riadnym spôsobom. Predovšetkým je dôležité, aby boli tieto mechanizmy jednoduché a transparentné (najmä pre konečných príjemcov finančných prostriedkov EÚ), aby poskytovali možnosť využívať aj zdroje, ktoré nepochádzajú z rozpočtu EÚ , a aby zároveň zvýšili zodpovednosť Komisie za plnenie rozpočtu, ako sa stanovuje v článku 317 ZFEÚ. V nariadení o rozpočtových pravidlách (ďalej len „NRP“[1]) sa uvádzajú všetky zásady a pravidlá, ktorými sa plnenie rozpočtu riadi. Má horizontálny charakter, t. j. uplatňuje sa na všetky oblasti výdavkov a príjmov. Revízia NRP sa vykonáva každé tri roky alebo vždy, keď je to potrebné. Tento návrh vzišiel práve z takejto trojročnej revízie a odráža skutočnú potrebu prehodnotiť mechanizmy plnenia rozpočtu vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu a budúce politické výzvy[2]. Po prvýkrát sa táto trojročná revízia uskutočňuje v súlade s riadnym legislatívnym postupom, ktorý sa stanovuje v článku 322 ZFEÚ. V súlade s medziinštitucionálnou dohodou z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov[3] sa táto revízia predkladá vo forme prepracovaného znenia. Aby si legislatívny orgán mohol vytvoriť celkový obraz o navrhovaných zmenách, v pracovnom dokumente útvarov Komisie sa spolu s NRP predkladajú aj vykonávacie predpisy k NRP (ďalej len „VP“[4]). Vykonávacie predpisy obsahujú podrobnejšie rozpracované ustanovenia, ktoré dopĺňajú NRP, a budú prijaté na základe delegovaných právomocí Komisie v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Táto revízia nezahŕňa zmeny vyplývajúce z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy s výnimkou povinností členských štátov týkajúcich sa vnútornej kontroly a auditu a ich súvisiacej zodpovednosti v rámci zdieľaného hospodárenia, ktoré tvoria súčasť tejto revízie. Ostatné zmeny súvisiace s Lisabonskou zmluvou zahrnula Komisia vzhľadom na ich veľmi špecifickú povahu do dvoch osobitných návrhov ad hoc : prvý súvisí s vytvorením Európskej služby pre vonkajšiu činnosť[5] a druhý sa týka nových rozpočtových pravidiel[6] (zahrnutia viacročného finančného rámca do zmluvy a najmä nového ročného rozpočtového postupu). Tento návrh vychádza z verejných konzultácií, ktoré sa konali 19. októbra 2009[7] a v rámci ktorých bolo predložených 235 príspevkov od zainteresovaných strán, ktoré plnia alebo dostávajú finančné prostriedky Únie: občanov, verejnoprávnych a súkromných hospodárskych subjektov, regionálnych a štátnych správ. Komisia prijala svoj návrh tak na základe výsledkov týchto konzultácií, ako aj na základe skúseností jej operačných útvarov a skúseností, ktoré vyplynuli z predchádzajúcich revízií. 2. HARMONOGRAM Rokovania o revízii NRP budú prebiehať v tom istom čase ako príprava programov na obdobie po roku 2013, a preto by sa mal v rámci revízie zohľadniť tento širší kontext. Vzhľadom na to je dôležité, aby sa všetci aktéri, ktorí sa zúčastňujú na legislatívnom procese, najmä Európsky parlament a Rada, dohodli na ambicióznom harmonograme tejto revízie a na potrebe zaistiť súlad medzi rozpočtovými pravidlami, ktoré sú zakotvené v NRP, a obsahom základných právnych predpisov platných v jednotlivých odvetviach . Na tieto účely by sa mali snažiť dohodnúť na balíku právnych predpisov (NRP + VP), ktorý by mohol nadobudnúť účinnosť do konca roka 2011. Vzhľadom na obmedzenia súvisiace s riadnym legislatívnym postupom, ide o veľmi ambiciózny plán. 3. ZÁKLADY PRE USKUTOčNENIE TEJTO REVÍZIE NRP by malo obsahovať len základné zásady (NRP, hlava II) a základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia. Podrobnosti by sa mali zahrnúť do VP a právnych nástrojov bez právnej záväznosti, tzv. soft law, akými sú napríklad interné usmernenia. Tieto zásady sa musia dodržiavať vo všetkých legislatívnych aktoch[8] a musia ich rešpektovať všetky inštitúcie. Uvedené zásady by sa nemali meniť a výnimky by sa mali obmedziť na nevyhnutné minimum. Pokiaľ ide o obsah, mali by sa zachovať základné prvky finančných reforiem, najmä: úloha účastníkov finančných operácií, dôležitosť rozhodnutí kolégia o financovaní týkajúcich sa operačných výdavkov, integrácia kontrol do činnosti operačných útvarov, vnútorný audit, zostavovanie rozpočtu podľa činností a aktualizácia pravidiel účtovania a základných zásad, ktoré sa vzťahujú na granty. Pravidlá verejného obstarávania by sa mali zachovať v súlade so smernicami o obstarávaní. Treba mať okrem toho na pamäti, že nie všetky problémy, ktoré súvisia s uplatňovaním týchto pravidiel, si vyžadujú úpravu NRSTR. Vo veľkej väčšine prípadov nie je príčinou ťažkostí, na ktoré sa poukázalo v priebehu verejných konzultácií, nariadenie o rozpočtových pravidlách alebo je možné riešiť ich výkladom. Ťažkosti vyplývajú aj z predpisov platných v jednotlivých odvetviach, ktorých detailnosť a komplexnosť významne zvyšujú riziko chyby alebo nesprávneho výkladu. Pokiaľ ide o metódu, všetky obsahové zmeny boli posúdené vzhľadom na tieto kritériá: - znížiť administratívnu záťaž príjemcov, dodávateľov a partnerov pri plnení rozpočtu, - pokiaľ je to možné, zaistiť multiplikačný efekt rozpočtových prostriedkov, - zjednodušiť povinnosť, ktorá vyplýva Komisii z článku 317 zmluvy a ktorá sa týka plnenia rozpočtu a dosahovania cieľov jednotlivých politík, vylepšením nástrojov plnenia a zjednodušením pravidiel a postupov, - zabezpečiť riadne finančné hospodárenie a chrániť finančné záujmy Únie proti podvodom a iným protiprávnym konaniam[9]. 4. POTREBA REFORMY Reforma je potrebná kvôli prispôsobeniu finančných pravidiel novým požiadavkám plnenia rozpočtu (spolufinancovanie s inými darcami, osobitné finančné nástroje, verejno-súkromné partnerstvá) alebo v prípadoch, kde sú základné zásady zdrojom neprimeranej pracovnej záťaže (úroky vytvorené predbežným financovaním), alebo môžu neprimerane brániť efektívnosti (zákaz plnenia rozpočtu prostredníctvom súkromnoprávnych subjektov). Takisto sa musí zjednodušiť udeľovanie grantov a zadávanie zákaziek s nízkou hodnotou. Nový postup, ktorý je stanovený v Lisabonskej zmluve a ktorý sa vzťahuje na VP, by mal vytvoriť nové prepojenie medzi NRP a VP a mal by tak viesť ku komplexnej revízii celého súboru rozpočtových pravidiel. V tejto súvislosti by sa určité ustanovenia VP, ktoré v súčasnosti vymedzujú výnimky alebo odchýlky od ustanovení NRP, mali zaviesť do samotného NRP, a VP by sa mali obmedziť len na technické podrobnosti a spôsoby vykonávania[10]. Komisia v tejto súvislosti vychádza vo svojom návrhu z nasledujúcich cieľov: - zaviesť väčšiu flexibilitu do uplatňovania rozpočtových zásad, ktoré by mali lepšie vyhovovať operačným potrebám a znížiť nadbytočnú administratívnu záťaž pre príjemcov finančných prostriedkov Únie, - zefektívniť vzťahy s partnermi pri plnení rozpočtu, ktorých Komisia poveruje riadením programov alebo častí programových akcií (projektov), najmä vzhľadom na povahu týchto partnerov (členské štáty, agentúry, EIB, verejnoprávne a súkromnoprávne hospodárske subjekty atď.) a súvisiace finančné riziká (proporcionalita), - zmeniť zameranie grantového systému, t. j. prejsť z hospodárenia vychádzajúceho z reálnych nákladov (vstupy) na systém, ktorý sa bude orientovať na výkon (výstupy), s cieľom lepšie zamerať ciele politiky a dosiahnuť výrazné zjednodušenie procedurálnych a dokumentačných požiadaviek, čo by znamenalo prínos pre príjemcov, ako aj zjednodušiť využívanie jednorazových platieb, - zabezpečiť riadne finančné hospodárenie a pritom ponechať dostatočný manévrovací priestor povoľujúcim úradníkom, aby mohli prispôsobiť prostriedky operačným obmedzeniam a finančným rizikám, ktorým čelia, - modernizovať systém riadenia rizika a kontrolných opatrení, aby lepšie zodpovedali pravdepodobnosti výskytu chýb a súvisiacim nákladom. 5. ÚPRAVY NAVRHOVANÉ KOMISIOU 5.1. Výnimky z rozpočtových zásad Pokiaľ ide o zásadu jednotnosti rozpočtu , mali by sa zjednodušiť pravidlá upravujúce úroky vytvorené predbežným financovaním (články 5, 5a NRP), pretože predstavujú nadmernú administratívnu záťaž pre obe strany a sú zdrojom nedorozumení vo vzťahu s hospodárskymi subjektmi a partnermi (najmä v súčasnom období nízkych úrokových sadzieb). Tieto úroky sa vyberajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a predstavujú pre rozpočet Únie nezanedbateľný príjem (+/- 50 miliónov EUR ročne). Navrhované zmeny sa preto zameriavajú na príjemcov grantov a ruší sa povinnosť vytvárať úrok z predbežného financovania a vymáhať ho s výnimkou prípadu, ak dohoda o delegovaní právomocí ustanovuje inak. Znamená to, že vnútroštátne agentúry budú môcť opätovne použiť vytvorené úroky na programy, ktoré riadia, a úroky vytvorené orgánmi EÚ sa budú aj naďalej každý rok vymáhať. Toto opatrenie bude pre Úniu znamenať obmedzenú stratu v kategórii rôznych príjmov (+/- 15 miliónov EUR). Pokiaľ ide o zásadu všeobecnosti , v prípade pripísaných príjmov sa navrhuje zaviesť dvojitý režim (článok 18 NRP), pričom sa bude rozlišovať medzi: 1. opätovným použitím finančných prostriedkov, ktoré pôvodne vyčlenil rozpočtový orgán ( vnútorné pripísané príjmy ) na ten istý účel a pre ktoré bude aj naďalej platiť súčasný režim (prenos výlučne do nasledujúceho roka a podmienka použiť tieto prostriedky pred tým, ako sa začnú používať nové rozpočtové prostriedky) a 2. príjmami získanými od rôznych darcov na konkrétny program alebo akciu ( vonkajšie pripísané príjmy : príspevky EZVO a tretích krajín na program Únie, spolufinancovanie vonkajších akcií členskými štátmi a inými darcami atď.), pre ktoré by sa mal zaviesť flexibilnejší režim prenosu, aby sa zaistilo, že dané prostriedky budú použité na ten účel, na ktorý ich vyčlenil príslušný darca. Stanoví sa príslušný systém podávania správ rozpočtovému orgánu. Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie rozpočtu , pravidlá týkajúce sa presunov rozpočtových prostriedkov by sa mali lepšie vysvetliť a pri schvaľovaní niektorých presunov, o ktorých rozhodla Komisia, by sa mala povoliť väčšia flexibilita (články 21, 23, 26 NRP), aby sa uspokojili potreby lepšieho plnenia rozpočtu, najmä pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, pripísané príjmy a administratívne rozpočtové prostriedky, ktoré sú spoločné pre viacero hláv. Takisto sa navrhuje zjednodušiť pravidlá týkajúce sa presunov, o ktorých musí byť informovaný rozpočtový orgán, aby sa predišlo opakujúcim sa zdržaniam pri ich uskutočňovaní. Pokiaľ ide o zásadu riadneho finančného hospodárenia , ktorá zahŕňa koncept proporcionality, v NRP by sa mal zaviesť pojem prípustného rizika (článok 28b NRP). Cieľom tohto návrhu, ktorý bol vypracovaný počas poslednej revízie, ale v súčasnosti sa opiera o spoľahlivú analýzu nákladov a prínosov kontrol, je rozhodnúť o úrovni prípustného rizika chyby pre každú oblasť politiky , pričom sa zohľadňujú náklady na kontrolu, riziko výskytu chýb a prínosy danej politiky. Bude to znamenať, že pre niektoré oblasti bude úroveň prípustného rizika chyby stanovená nad 2 % prahom významnosti, ktorý používa Dvor audítorov pri posudzovaní zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. O úrovniach prípustného rizika by rozhodoval legislatívny orgán a tieto úrovne by mali predstavovať nákladovo efektívny stupeň kontroly, ktorý by pre orgán, ktorý udeľuje absolutórium (t. j. Európsky parlament), predstavoval vhodnejšie východisko na posudzovanie kvality riadenia rizika Komisiou. Pokiaľ ide o zásadu ročnej platnosti , nebola navrhnutá žiadna zmena a doplnenie NRP s výnimkou pravidiel týkajúcich sa prenosu vonkajších pripísaných príjmov (článok 10 NRP), ktorých cieľom je zohľadniť navrhovaný dvojitý režim pripísaných príjmov. Komisia si je však plne vedomá obáv, ktoré vyjadrili niektorí z jej partnerov pri plnení viacročných programov (EIB, ITER, Galileo, výskumné programy riadené v rámci spoločných technologických iniciatív atď.), ktorí pred podpísaním zmluvy alebo dohody s Komisiou požadujú záruku o trvaní záväzku v rozpočte Únie na určitý projekt, ktorý niekedy trvá dlhšie ako príslušný viacročný finančný rámec. Je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 76 ods. 3 NRP sú v súčasnosti takouto zárukou ročné splátky v prípade, keď základný akt stanovuje ročné sumy na celé trvanie viacročného finančného rámca (napr. štrukturálne fondy) alebo aj na dlhšie obdobie (napr. ITER). Napriek tomu, že je takýto finančný plán[11] orientačný, podáva náležité informácie o ročných sumách vyčlenených na dôležité programy, akým sú napríklad spoločné technologické iniciatívy, a čo je oveľa dôležitejšie, podáva strednodobý obraz o financovaní z prostriedkov Únie, ktorý je zaujímavý pre niektorých partnerov Únie pri plnení rozpočtu. Stupeň istoty, ktorú poskytujú ročné sumy zakotvené v právnych základoch navyše vzrástol vďaka rozšíreniu legislatívneho spolurozhodovacieho postupu, z ktorého sa stal riadny legislatívny postustr. Pokiaľ ide o zásadu transparentnosti , nenavrhuje sa žiadna zmena ani doplnenie. 5.2. Plnenie rozpočtu 5.2.1. Zníženie počtu spôsobov plnenia rozpočtu z 5 na 2 (článok 53 NRP) Ustanovenia týkajúce sa spôsobov plnenia rozpočtu sú základným prvkom reformy z roku 2001 a upravujú podmienky externalizácie právomocí plnenia rozpočtu na tretie strany . Cieľom je zabezpečiť, že bez ohľadu na to, ktorý spôsob plnenia rozpočtu sa použije, vynakladanie výdavkov bude podliehať rovnakému stupňu kontroly a transparentnosti, aký sa očakáva od útvarov Komisie podľa NRSTR. Tieto ustanovenia sa však stali v priebehu rokov tak zložitými, že sa stratila ich pôvodná podstata. Cieľom návrhu Komisie je stanoviť jasný rozdiel medzi: - situáciami, keď sa rozpočet plní priamo [na úrovni Komisie alebo prostredníctvom vykonávacích agentúr – článok 53 ods. 1 bod 1)], - a situáciami, keď sa rozpočet plní nepriamo v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi alebo prostredníctvom iných subjektov alebo osôb [článok 53 ods. 1 bod 2)]. V návrhu sa stanovujú spoločné požiadavky na všetky typy nepriameho hospodárenia , pričom na nepriame hospodárenie sa vzťahujú osobitné ustanovenia (článok 53a NRP). Cieľom návrhu je predovšetkým nájsť tú správnu rovnováhu medzi dvoma potrebami, t. j. na jednej strane pomôcť povoľujúcemu úradníkovi pri určení vhodného spôsobu plnenia rozpočtu v prípade určitej akcie a na druhej strane poskytnúť tomuto povoľujúcemu úradníkovi väčšiu istotu. Táto rovnováha sa opiera o dva prvky: - prevádzkové potreby útvarov sa zohľadňujú zavedením väčšej proporcionality do kontrol ex ante v závislosti od osobitných rizík, ktoré sú spojené s akciou, a od jej celkového prostredia kontroly, ktorého súčasťou sú opatrenia Komisie zamerané na dohľad nad vykonávaním danej akcie a na podporu jej vykonávania. Takisto sa navrhujú opatrenia na prispôsobenie potrieb novovývíjajúcich sa finančných nástrojov, akými sú napríklad finančné nástroje EIB a verejno-súkromné partnerstvá, - zvyšuje sa zodpovednosť členských štátov a poverených subjektov alebo osôb v rámci nepriameho hospodárenia a zefektívňujú sa povinnosti Komisie v oblasti kontroly a auditu v rámci všetkých spôsobov rozpočtového hospodárenia. Zároveň sa navrhujú ustanovenia na posilnenie riadneho finančného hospodárenia s cieľom zabezpečiť zodpovednosť Komisie za plnenie rozpočtu. Týkajú sa: - povinností v oblasti kontroly a auditu, ktoré musia plniť členské štáty a poverené subjekty, aby zaistili dostatočnú úroveň ochrany finančných záujmov Únie, - vyhlásení hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti v prípade všetkých typov nepriameho hospodárenia, ktoré si nevyžadujú osobitné absolutórium rozpočtového orgánu. Tieto vyhlásenia by mali zvýšiť zodpovednosť členských štátov a poverených subjektov a poskytovať povoľujúcemu úradníkovi väčšiu istotu, najmä pri jeho povinnosti podávať správy, - povinnosti Komisie v oblasti kontroly a auditu vrátane postupov pri schvaľovaní účtovnej závierky a možnosti pozastaviť alebo prerušiť platby. 5.2.2. Povinnosti členských štátov v oblasti kontroly a auditu článok 53a NRP) Do tohto návrhu sa zahŕňajú nové ustanovenia vychádzajúce z článku 317 ZFEÚ, ktoré obsahujú tieto prvky: zosúladené administratívne štruktúry v rámci členských štátov; spoločné riadenie a povinnosti týchto štruktúr v oblasti kontroly; ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti, ku ktorému je pripojené nezávislé audítorské stanovisko a ktorým akreditované vnútroštátne orgány prevezmú na seba zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré im boli zverené; schvaľovanie účtovnej závierky, mechanizmy pozastavenia a korekcie, ktoré používa Komisia. Tieto ustanovenia by sa mali vzťahovať až na ďalšiu generáciu predpisov platných v jednotlivých odvetviach, t. j. po roku 2013 (článok 187 NRP). 5.2.3. Platby a zverenecké účty (článok 61 ods. 4 NRP) Ustanovenia NRP sa vzťahujú len na bankové účty otvorené na účely správy hotovosti, za ktorú je zodpovedný účtovník. Finančné inštitúcie by mali mať možnosť vytvárať zverenecké účty určené na plnenie určitého programu v rámci nepriameho hospodárenia. Zverenecké účty by sa mali otvárať v rámci zodpovednosti povoľujúcich úradníkov a po dohode s účtovníkom. Pravidlá týkajúce sa predbežného financovania boli zrevidované (článok 81 NRP) s cieľom umožniť vykonanie jednej platby v rámci predbežného financovania, ktorá sa bude musieť zúčtovať v závislosti od pokroku v realizácii danej akcie. Príjemcovia grantov EÚ by tak mali získať väčšiu istotu, pokiaľ ide o sumu, ktorú dostanú, keďže Komisia by pravidelne schvaľovala oprávnenosť nákladov prostredníctvom priebežných platieb. 5.2.4. Príjmové operácie (článok 73b, 74 NRP) Mali by sa sprísniť pravidlá vymáhania , aby sa zefektívnila ochrana finančných záujmov Únie. Členské štáty by mali pristupovať k vymáhaniu rovnako ako k vlastným pohľadávkam na ich území. Takisto sa navrhuje zjednodušiť systém odhadovania príjmov v súlade s rozpočtovými potrebami. Keď sa príjem očakáva s určitou mierou pravdepodobnosti a dá sa primerane vyčísliť, odhad príjmov by sa mal povinne zaznamenať. 5.2.5. Obstarávanie (články 88 – 107 NRP) V medziach povolených smernicou o verejnom obstarávaní z roku 2004[12] sa zrevidovali ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania s cieľom zjednodušiť pravidlá (finančné limity, bankové zábezpeky), zohľadniť osobitné postavenie EIB v zmluve a podrobnejšie vymedziť rozsah pôsobnosti niektorých ustanovení, najmä ustanovení týkajúcich sa výberu expertov. Databáza dodávateľov by mala prispieť k efektívnejšej komunikácii s možnými uchádzačmi o zadanie zákazky, ktorých hodnota je nižšia ako finančné limity stanovené v smernici o verejnom obstarávaní. Pokiaľ ide o pravidlá vylúčenia, v článku 93 NRP sa zavádza výnimka z povinnosti vylúčenia v prípade hlavných požiadaviek všeobecného záujmu, ktorej cieľom je najmä zaručiť kontinuitu činnosti inštitúcií. Cieľom tohto ustanovenia je zosúladiť pravidlá NRP s uvedenou smernicou. V článku 95 NRP sa zavádza ustanovenie, ktorým ECB a EIB získavajú prístup do centrálnej databázy vylúčených subjektov, a to za rovnakých podmienok ako inštitúcie EÚ. Do článku 96 ods. 2 NRP sa v súlade s požiadavkami na ochranu údajov zavádza ustanovenie, ktorým sa stanovuje pevný právny základ pre zverejňovanie administratívnych rozhodnutí o vylúčení a ukladaní peňažných sankcií. 5.2.6. Granty (články 108 – 107 NRP) Pravidlá pre granty boli po prvýkrát zahrnuté do NRP a VP v prepracovanom znení z roku 2002. Pri revízii v roku 2006 sa urobili len obmedzené úpravy, ktoré sa ukázali byť nedostatočné na to, aby znížili administratívnu záťaž operačných útvarov a príjemcov. Útvary nemôžu kvôli tejto administratívnej záťaži používať svoje zdroje na dosahovanie cieľov jednotlivých politík a nemôžu včas plniť svoje úlohy a príjemcovia sú vystavení nadmernej byrokracii. Tento stav má dve priame príčiny: príliš veľká podobnosť medzi pravidlami a postupmi verejného obstarávania a udeľovania grantov, a to aj napriek tomu, že ich ciele sú odlišné (akvizícia vs. poskytnutie finančných prostriedkov), a skutočnosť, že kontrola grantov sa zameriava skôr na reálne náklady (grant vychádzajúci z reálnych nákladov) ako na očakávané výsledky (výstupy) projektov. Preto sa navrhuje zmeniť zameranie systému Únie, t. j. prejsť na systém, ktorý sa bude orientovať na výkon a bude vymedzený dohodnutými ukazovateľmi a cieľmi (výstupy a výsledky), a pristúpiť k výraznému zjednodušeniu jednorazových platieb (jednorazové platby, štaardná stupnica jednotkových nákladov a paušálne financovanie), u ktorých by sa nemali preverovať skutočné náklady na realizáciu (článok 109 NRP). Tento nový postup by mal byť zakotvený hlavne vo vykonávacích predpisoch a mal by zahŕňať metódy kontroly (vrátane operačných auditov) a zároveň zaisťovať dodržiavanie spoločných zásad, ktoré platia pre granty. Z tohto dôvodu by sa mal zrušiť maximálny prah pre jednotlivé jednorazové platby (25 000 EUR) a o prijatí osobitného rámca pre jednorazové platby by malo rozhodovať kolégium. Aby sa zabezpečilo, že používanie jednorazových platieb je súčasťou posúdenia rizika, ktoré vykonáva povoľujúci úradník, a aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s príjemcami, Komisia by mala prijať rámec, podľa ktorého sa stanovia jednorazové platby (súlad s financovanými činnosťami, maximálna výška, základ a metódy výpočtu). Výnimku by tvorili režimy udeľovania grantov s nízkou hodnotou (≤ 50 000 EUR). Povoľujúci úradník by potom mohol počas trvania programu stanoviť jednorazové platby, štaardnú stupnicu jednotkových nákladov a paušálne financovanie na základe predbežného rozpočtu, ktorý predkladá žiadateľ, pričom by zohľadnil jeho vnútorné účtovné postupy, ktoré sa týkajú len prijateľných kategórií nákladov a ktoré žiadateľ dôsledne používa na podobné operácie (žiadne odchýlky poškodzujúce finančné prostriedky EÚ). Zároveň by sa mal preskúmať systém reálnych nákladov , ktorý sa štaardne používa, (vysvetlenie rôznych druhov nákladov, skutočne vynaložené náklady, vecné príspevky, zisk) a prípadný zisk z akcie by sa mal v pomernej výške vymáhať (ak EÚ financuje 50 % nákladov, bude sa vymáhať len 50 % zisku). Pokiaľ ide o postupné znižovanie výšky grantov na prevádzku (článok 113 ods. 2 NRP), v návrhu sa skôr uprednostňuje preskúmať uplatňovanie tohto pravidla po štyroch rokoch, ako ho úplne zrušiť, pretože je vo svojej podstate odôvodnené. Preskúmali sa postupy udeľovania grantov uvedené vo vykonávacích predpisoch s cieľom ponechať možnosť výberu spôsobov v čo najväčšej miere na povoľujúceho úradníka (rozhodnutie vs. dohoda, bankové zábezpeky a dokumenty slúžiace na posúdenie operačnej a finančnej kapacity). Udeľovanie grantov s nízkou hodnotou by sa malo zjednodušiť odstránením nadmerných administratívnych požiadaviek v súlade so zásadou proporcionality a zvýšením súčasného finančného limitu (z 25 000 EUR na 50 000 EUR). Sleduje sa tým trend, ktorý sa začal uplatňovať v roku 2006. Pravidlá, ktoré výnimočne povoľujú kaskádové granty sa ukázali byť príliš prísne a mali by sa zjednodušiť (článok 120 ods. 2 NRP), aby mal príjemca možnosť prerozdeliť svoj grant prostredníctvom príspevkov tretím stranám. Mala by sa tak zlepšiť realizácia programov, do ktorých je zapojený veľký počet fyzických osôb, ku ktorým je možné sa dostať len sprostredkovane (univerzity pre program Erasmus, mimovládne organizácie pre programy prevodu hotovosti v rámci vonkajších akcií). Komisia navrhuje zjednodušiť kaskádové granty odstránením alebo zmiernením niektorých súčasných obmedzení v prípadoch, keď je hlavným cieľom akcie prerozdelenie finančných prostriedkov a ak prvotný príjemca poskytne primerané záruky súvisiace s vymáhaním súm. Zásada, ktorou sa obmedzuje rozsah voľného uváženia prvotného príjemcu pri prerozdeľovaní grantov, sa zachováva. Povoľujúci úradník by mal mať istý priestor na to, aby mohol považovať skupinu partnerov pri plnení rozpočtu za jediného príjemcu, napríklad konzorcium, ktoré je súčasťou určitej siete. V článku 109 ods. 6 sa vzhľadom na osobitné postavenie EIB, ktoré jej vyplýva zo zmluvy, stanovuje väčší manévrovací priestor pri udeľovaní grantov EIB. Návrh takisto obsahuje ustanovenia, na základe ktorých sa budú môcť širšie uplatniť zistenia systémových chýb, ktoré boli identifikované počas auditu ex post pri realizácii projektov v rámci systému reálnych nákladov. V takýchto prípadoch by mal mať zodpovedný povoľujúci úradník právomoc uplatniť finančnú korekciu v rovnakom pomere aj na iné neauditované projekty, ktoré realizuje ten istý príjemca, a vymáhať zodpovedajúce sumy, ak tento príjemca nie je schopný preukázať, že daná chyba nemá žiadny vplyv na neauditované projekty. 5.2.7. Ceny (nová hlava VIa , článok 120a NRP) Ceny sa udeľujú ako odmeny v súťažiach a sú odlišnou formou príspevku Únie ako granty. Preto sa navrhuje, aby sa ustanovenia týkajúce sa cien, zahrnuli do osobitnej hlavy NRSTR. Medzi týmto príspevkom Únie a očakávanými nákladmi by nemala existovať žiadna súvislosť. 5.2.8. Finančné nástroje spravované medzinárodnými finančnými inštitúciami (nová hlava VIb, články 120b, 120c NRP) Finančné nástroje sú čoraz častejšie považované za vhodný prostriedok na zvýšenie pákového efektu finančných prostriedkov EÚ, najmä ak sa spájajú s inými finančnými prostriedkami (záručnými fondmi, rizikovým kapitálom, nástrojmi, ktorými sa grant Spoločenstva spája s úverom alebo zábezpekou). Keďže tieto finančné nástroje, ktoré v súčasnosti používa najmä EIB a EIF, sa nedajú prirovnať k službám ani ku grantom, navrhuje sa ustanoviť ich za nový typ finančného príspevku . Vzhľadom na špecifiká ich používania (revolvingové fondy, príspevky poskytované prostredníctvom bankových sietí na základe kaskádového princípu) a pri dodržiavaní zásady zodpovednosti (napr. zdieľanie rizík alebo spolufinancovania, ako aj sankcie za neplnenie) a zásady riadneho finančného hospodárenia (obmedzenie rizík, ktorým sú vystavené verejné finančné prostriedky) by sa na ne mali vzťahovať osobitné ustanovenia. 5.2.9. Správy a oznámenie o predbežných zisteniach Dvora audítorov (články 143 a 144) Pokiaľ ide o výročné a osobitné správy Dvora audítorov, navrhuje sa uskutočniť sériu zmien a doplnení, ktoré majú zohľadniť súčasné postupy (námietkové konanie, uverejnenie odpovedí každej inštitúcie vedľa pripomienok alebo za pripomienkami Dvora audítorov, zasielanie odpovedí členským štátom) alebo majú byť zamerané na skrátenie istých časových lehôt. Nové ustanovenie zavádza postup, v rámci ktorého Dvor audítorov zasiela komisárom, subjektom a členským štátom oznámenie o predbežných zisteniach. 5.2.10. Trustové fondy Únie (článok 164 NRP) Navrhuje sa, aby Komisia bola oprávnená vytvárať a spravovať trustové fondy Únie, ktoré by sa používali na vonkajšie akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie (napr. Haiti) alebo pre tematické akcie, a spájali by príspevok rozpočtu Únie s finančnými prostriedkami ostatných darcov. Hlavným cieľom takéhoto nástroja je umožniť Únii, aby zohrávala hlavnú úlohu a aby sa stala viditeľnejším aktérom v oblasti rozvojovej pomoci. 5.2.11. Možnosť získať pôžičky na akvizíciu budov (článok 179 ods. 3 písm. b NRP) Z dôvodov transparentnosti a hospodárnosti Komisia navrhuje zaviesť možnosť získať pôžičky len v prípade, keď majú inštitúcie v úmysle zakúpiť priestory. Tým by sa významne zjednodušil súčasný systém, zvýšila by sa nákladová efektivita, pretože inštitúcie by mohli využívať výhody nižších úverových sadzieb vďaka ratingu AAA, ktorý má Únia na finančných trhoch, a inštitúciám by sa umožnilo vytvoriť dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností (najmä pokiaľ ide o delegácie, OIB a OIL). V praxi by sa v rozpočte objavovali len ročné splátky pôžičky (splácanie pôžičky), zatiaľ čo samotné pôžičky na „budovy“ sa musia považovať za položky, ktoré sa nezahŕňajú do rozpočtu, pretože sa nepoužívajú na financovanie rozpočtu, ale na akvizíciu majetku. Z tohto dôvodu sa zavádza príslušná úprava v článku 179 NRP a nie v článku 14. Upravuje sa aj článok 96 VP, v ktorom sa vymedzujú administratívne výdavky, ktoré sú kryté predbežnými záväzkami, pretože platba každej ročnej (alebo pravidelnej) splátky sa považuje za opakujúci sa administratívny výdavok podobný platbám nájomného. 5.2.12. Flexibilný prístup k verejno-súkromným partnerstvám Cieľom návrhu Komisie je zjednodušiť širšie využívanie verejno-súkromných partnerstiev, najmä v oblasti výskumu, čím sa vychádza v ústrety požiadavke väčšiny dotknutých hospodárskych subjektov. Navrhovaná flexibilita by mala umožniť využívať širokú škálu verejno-súkromných partnerstiev v závislosti od ich štruktúry a presného vymedzenia financovanej činnosti (jasne definované projekty alebo témy výskumu a rozvoja). Preto sa navrhuje rozšíriť dve existujúce možnosti štruktúry (subjekty zriadené Spoločenstvom podľa článku 185 NRP , akými sú v súčasnosti napríklad spoločné technologické iniciatívy, konzorciá partnerov, ktoré majú podobu súkromnej právnickej osoby alebo čisto zmluvnej siete, a ktorým sa udeľuje grant v zmysle článku 108 NRP ) o dve nové možnosti. Navrhuje sa najmä: - umožniť súkromnoprávnym subjektom, aby boli poverené realizáciou verejno-súkromného partnerstva a aby spravovali na tento účel finančné prostriedky EÚ (napr. udeľovali granty) v rámci nepriameho hospodárenia [ článok 53 ods. 1 bod 2) písm. g) NRP ]; - zabezpečiť, aby sa na základe delegovaných právomocí prijala osobitná zjednodušená verzia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa bude vzťahovať na subjekty zriadené základným aktom a poverené realizáciou verejno-súkromných partnerstiev ( článok 185a NRP ). Takéto vzorové nariadenie o rozpočtových pravidlách bude zahŕňať súbor povinných zásad, ktoré budú zaisťovať riadne hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ a primeranú ochranu finančných záujmov Únie. Verejno-súkromné partnerstvá by však mohli uplatňovať vlastné pravidlá (účtovníctvo, vnútorný a externý audit, obstarávanie atď.) v rámci platných vnútroštátnych právnych predpisov a v rámci ustanovení základného aktu. Bolo by tak možné vybrať si takú štruktúru, ktorá najlepšie vyhovuje cieľom a povahe činností, ktoré sa majú realizovať. Možnosti by siahali od zmluvnej dohody až po inštitucionalizovanú („integrovanú“) dohodu, pričom inštitucionalizovaná dohoda by zahŕňala subjekt Únie (článok 185), súkromnoprávny subjekt [článok 53 ods. 2 bod 2) písm. g) NRP] a zmiešaný subjekt [článok 185a a článok 53 ods. 1 bod 2) písm. e) NRP]. 5.3. Záverečné ustanovenia (články 182 – 187 NRP) Súčasná právna úprava pravidelnej trojročnej revízie nezaisťuje dostatočnú právnu istotu a ustálenosť finančných pravidiel. Revízny mechanizmus je príliš nepružný a nezohľadňuje cyklus viacročného plánovania v rámci rozpočtu EÚ a súvisiacich právnych predpisov platných v jednotlivých odvetviach. Preto sa navrhuje, aby sa budúce revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách robili vtedy, keď to bude potrebné, a bez toho, aby sa stanovili nejaké konkrétne lehoty. ê 1605/2002 (prispôsobené) ð nový 2010/0154 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev ð všeobecný rozpočet Európskej únie ï (Prepracované znenie) OBSAH | PRVÁ ČASŤ | SPOLOČNÉ USTANOVENIA … | PRVÁ HLAVA I | PREDMET ÚPRAVY √ ROZSAH PÔSOBNOSTI Õ … | DRUHÁ HLAVA II | ROZPOČTOVÉ ZÁSADY … | Prvá kKapitola 1 | Zásaday jednotnosti a správnosti √ presnosti Õ rozpočtu … | Druhá kKapitola 2 | Zásada zročnosti ročnej platnosti … | Tretia kKapitola 3 | Zásada vyrovnanosti … | Štvrtá kKapitola 4 | Zásada zúčtovacej jednotky … | Piata kKapitola 5 | Zásada všeobecnosti … | Šiesta kKapitola 6 | Zásada špecifikácie … | Siedma kKapitola 7 | Zásada riadneho finančného hospodárenia … | Ôsma kKapitola 8 | Zásada transparentnosti … | TRETIA HLAVA III | ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU … | Prvá kKapitola 1 | Zostavovanie rozpočtu … | Druhá kKapitola 2 | Štruktúra a vykazovanie √ prezentácia Õ rozpočtu … | ŠTVRTÁ HLAVA IV | PLNENIE ROZPOČTU … | Prvá kKapitola 1 | Všeobecné ustanovenia … | Druhá kKapitola 2 | Spôsoby plnenia … | Tretia kKapitola 3 | Účastníci finančných operácií … | Prvý oOddiel 1 | Zásada oddeleniaosti funkcií … | Druhý oOddiel 2 | Povoľujúci úradník … | Tretí oOddiel 3 | Účtovník … | Štvrtý oOddiel 4 | Správca záloh … | Štvrtá kKapitola 4 | Zodpovednosť účastníkov finančných operácií … | Prvý oOddiel 1 | Všeobecné pravidlá … | Druhý oOddiel 2 | Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním a subdelegovaním … | Tretí oOddiel 3 | Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh … | Piata kKapitola 5 | Príjmové operácie … | Prvý oOddiel 1 | Sprístupňovanenie vlastných zdrojov … | Druhý oOddiel 2 | Odhad výšky pohľadávok … | Tretí oOddiel 3 | Uznanie výšky √ Stanovenie Õ pohľadávok … | Štvrtý oOddiel 4 | Povolenie na vymáhaniae pohľadávok … | Piaty oOddiel 5 | Vymáhanie pohľadávok … | Šiesta kKapitola 6 | Výdavkové operácie … | Prvý oOddiel 1 | Viazanie výdavkov … | Druhý oOddiel 2 | Potvrdenie výdavkov … | Tretí oOddiel 3 | Povolenie výdavkov … | Štvrtý oOddiel 4 | Úhrada √ Platba Õ výdavkov … | Piaty oOddiel 5 | Lehoty na výdavkové operácie … | Siedma kKapitola 7 | Informačné systémy … | Ôsma kKapitola 8 | Vnútorný audítor … | PIATA HLAVA V | VEREJNÉ OBSTARÁVANIE … | Prvá kKapitola 1 | Všeobecné ustanovenia … | Prvý oOddiel 1 | Predmet úpravy √ Rozsah pôsobnosti Õ a zásady verejného obstarávania … | Druhý oOddiel 2 | Uverejnenie √ Zverejňovanie Õ … | Tretí oOddiel 3 | Metódy √ Postupy Õ verejného obstarávania … | Štvrtý oOddiel 4 | Zábezpeky a kontrola … | Druhá kKapitola 2 | Ustanovenia vzťahujúce sa na zmluvy √ zákazky Õ , ktoré uzatvárajú √ zadávajú Õ orgány √ inštitúcie Õ sSpoločenstva na vlastný účet ... | ŠIESTA HLAVA VI | GRANTY … | Kapitola 1 | Rozsah pôsobnosti a forma grantov … | Kapitola 2 | Zásady … | Tretia kKapitola 3 | Postup udeľovania … | Štvrtá kKapitola 4 | Vyplatenie a kontrola … | Piata kKapitola 5 | Vykonávanie √ Realizácia Õ … | SIEDMA HLAVA VII | VYKAZOVANIE ÚČTOV √ PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK Õ A ÚČTOVNÍCTVO … | Prvá kKapitola 1 | Vykazovanie účtov √ Predkladanie účtovných závierok Õ … | Druhá kKapitola 2 | Informáciae o plnení rozpočtu … | Tretia kKapitola 3 | Účtovníctvo … | Prvý oOddiel 1 | Spoločné ustanovenia … | Druhý oOddiel 2 | Všeobecné účty … | Tretí oOddiel 3 | Rozpočtové účty … | Štvrtá kKapitola 4 | Inventúrnye súpisy majetku … | ÔSMA HLAVA VIII | EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM … | Prvá kKapitola 1 | Externý audit … | Druhá kKapitola 2 | Absolutórium … | DRUHÁ ČASŤ | OSOBITNÉ USTANOVENIA … | HLAVA I | EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY ZÁRUČNÝ FOND … | DRUHÁ HLAVA II | ŠTRUKTURÁLNE FONDY, KOHÉZNY FOND, EURÓPSKY FOND PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO A POĽNOHOSPODÁRSKY FOND PRE ROZVOJ VIDIEKA … | TRETIA HLAVA III | VÝSKUM … | ŠTVRTÁ HLAVA IV | VONKAJŠIE OPATRENIA √ AKCIE Õ … | Prvá kKapitola 1 | Všeobecné ustanovenia … | Druhá kKapitola 2 | Vykonávanie opatrení √ akcií Õ … | Tretia kKapitola 3 | Verejné obstarávanie … | Kapitola 4 | Granty … | Piata kKapitola 5 | Audit účtov … | PIATA HLAVA V | EURÓPSKE ÚRADY … | ŠIESTA HLAVA VI | ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY … | SIEDMA HLAVA VII | ODBORNÍCI √ EXPERTI Õ … | TRETIA ČASŤ | PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA … | PRVÁ HLAVA I | PRECHODNÉ USTANOVENIA … | DRUHÁ HLAVA II | ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA … | EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 322, v spojení so Zmluvou o založení Euróspkeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, so zreteľom na návrh Európskej komisie, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov[13], po postúpení návrhu legislatívneho aktu Súdnemu dvoru Európskej únie, Hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov, ombudsmanovi a úradníkovi pre ochranu údajov, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom na informatívne účely, po postúpení návrhu legislatívneho aktu Európskej centrálnej banke a Európskej investičnej banke na informatívne účely, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[14], keďže: ò nový (1) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[15], bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené a doplnené. Keďže je opäť potrebné toto nariadenie zmeniť a doplniť, z dôvodu prehľadnosti je vhodné ho prepracovať. ê 1605/2002 odôvodnenie 1 (prispôsobené) (2) Od prijatia rozpočtového nariadenia z 21. decembra 1977 vzťahujúceho sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[16] sa doba značne zmenila, najmä v dôsledku finančného výhľadu tvoriaceho rámec na vypracovanie rozpočtu, vývoja inštitucionálnej štruktúry a niekoľkých rozšírení, toto rozpočtové nariadenie bolo niekoľkokrát podstatne zmenené a doplnené. Kvôli zohľadneniu predovšetkým požiadaviek na zjednodušenie legislatívnych a administratívnych záležitostí a sprísneniu hospodárenia s financiami spoločenstva by sa rozpočtové nariadenie z 21. decembra 1977 malo v záujme jednoznačnosti prepracovať. ò nový (3) V nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa stanovili rozpočtové zásady a rozpočtové pravidlá, ktoré sa majú dodržiavať vo všetkých legislatívnych aktoch a ktoré majú rešpektovať všetky inštitúcie. Základné zásady, koncept a štruktúra uvedeného nariadenia, ako aj základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia sa musia zachovať. Výnimky z týchto základných zásad by sa mali preskúmať a v čo najväčšej možnej miere zjednodušiť, pričom by sa mal zohľadniť ich trvalý význam, pridaná hodnota pre ročný rozpočet Únie (ďalej len „rozpočet“) a záťaž, ktorú predstavujú pre zainteresované strany. Je potrebné zachovať a posilniť kľúčové prvky finančnej reformy – úlohu účastníkov finančných operácií, integráciu kontrol do činnosti operačných útvarov, úlohu vnútorných audítorov, zostavovanie rozpočtu podľa činností, aktualizáciu účtovných zásad a pravidiel účtovania, ako aj základné zásady, ktoré sa vzťahujú na granty. ê 1995/2006 Odôvodnenie 4 (prispôsobené) (4) Mali by sa zohľadniť ustanovenia o realizácii rozpočtových príjmov a výdavkov √ týkajúce sa plnenia rozpočtu na strane príjmov a na strane výdavkov Õ, ktoré sa nachádzajú v základných právnych aktoch prijatých na obdobie rokov 2007 až 2013, aby sa zabezpečil súlad medzi uvedenými aktmi a √ týmto Õ rozpočtovým nariadením. ò nový (5) Praktické skúsenosti ukazujú, že by sa mali vykonať určité zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách s cieľom prispôsobiť ho vyvíjajúcim sa požiadavkám plnenia rozpočtu, akými je napríklad spolufinancovanie s inými darcami, s cieľom zvýšiť účinnosť vonkajšej pomoci a zjednodušiť používanie osobitných finančných nástrojov, akými sú napríklad nástroje dohodnuté s Európskou investičnou bankou, ako aj s cieľom zjednodušiť plnenie rozpočtu prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. ê 1605/2002 Odôvodnenie 2 (prispôsobené) ð nový (6) Toto nNariadenie √ (ES, Euratom) č. 1605/2002 Õ by sa malo obmedziť √ sa obmedzovalo Õ na vyhlásenie √ stanovenie Õ všeobecných zásad a základných pravidiel vzťahujúcich sa na √ pre Õ celú rozpočtovú oblasť, na ktorú sa vzťahujeú zmluva √ zmluvy Õ , zatiaľ čo vykonávacie predpisy by sa mali presunúť do nariadenia o pravidlách uplatňovania tohto nariadenia √ boli stanovené v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[17] Õ , čím sa vytvoríila lepšia hierarchia pravidiel a uľahčíila sa zrozumiteľnosť rozpočtového nariadenia √ (ES, Euratom) č. 1605/2002 Õ. Preto by Komisia mala byť oprávnená prijať vykonávacie predpisy. ð Zmluva o fungovaní Európskej únie však obmedzuje možnosť delegovať na Komisiu právomoc prijímať vykonávacie opatrenia výlučne na účely zmeny alebo doplnenia nepodstatných prvkov legislatívneho aktu. V dôsledku toho by sa mali do tohto nariadenia zahrnúť niektoré ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002. Vykonávacie opatrenia prijaté Komisiou by sa mali obmedziť na technické podrobnosti a spôsoby vykonávania. ï ê 1605/2002 odôvodnenie 3 (prispôsobené) (7) Pri zostavovaní a plnení rozpočtu by sa mali rešpektovať štyri základné zásady rozpočtového práva (jednotnosť, všeobecnosť, špecifikácia a zročnosť √ ročná platnosť Õ ) a zásady presnosti rozpočtu, vyrovnanosti rozpočtu, zúčtovacej jednotky, riadneho finančného hospodárenia a transparentnosti. ê1605/2002 odôvodnenie 4 (prispôsobené) (8) Toto nariadenie by malo znovu vyhlásiť √ opätovne potvrdiť Õ tieto zásady a ponechať √ povoľovať Õ výnimky len vo veľmi obmedzenej miere a za veľmi obmedzených √ prísnych Õ podmienok. ê1605/2002 odôvodnenie 5 (prispôsobené) ð nový (9) Pokiaľ ide o zásadu jednotnosti, toto nariadenie by malo ustanoviť, že √ táto zásada Õ sa vzťahuje aj na prevádzkové √ operačné Õ výdavky √ určené Õ na vykonávanie ustanovení Zmluvy o Európskej únii o √ týkajúcich sa Õ spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politikey a o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach v prípadoch, keď sa týmito výdavkami zaťažuje rozpočet √ sú hradené z rozpočtu Õ . Princíp √ Zásada Õ jednotnosti a presnosti rozpočtu znamená, že do rozpočtu sú zahrnuté všetky príjmy a výdavky spoločenstva a príjmy a výdavky úÚnie, ak je nimi tento rozpočet zaťažený √ , ktoré sa hradia z rozpočtu Õ. (10) ð Pravidlá upravujúce úroky plynúce z predbežného financovania by sa mali zjednodušiť, pretože predstavujú nadmernú administratívnu záťaž nielen pre príjemcov finančných prostriedkov Únie, ale aj pre útvary Komisie a sú zdrojom nedorozumení medzi útvarmi Komisie a hospodárskymi subjektmi a partnermi. Na účely zjednodušenia, najmä pokiaľ ide o príjemcov grantov, a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by nemala existovať povinnosť vytvárať úroky v rámci predbežného financovania a takéto úroky vymáhať. Mala by však existovať možnosť zahrnúť túto povinnosť do dohody o delegovaní, aby bolo možné opätovne použiť úroky plynúce z predbežného financovania na programy riadené niektorými poverenými subjektmi alebo aby bolo možné tieto úroky vymôcť. ï ê 1605/2002 odôvodnenie 8 (prispôsobené) (11) Pokiaľ ide o zásadu zročnosti √ ročnej platnosti Õ , mal by sa zachovať rozdiel medzi diferencovanými a nediferencovanými rozpočtovými prostriedkami. Rozhodnutia o prenose viazaných rozpočtových prostriedkov a výdavkových rozpočtových prostriedkov by mal prijímať každý orgán. Dodatočné lehoty by sa mali obmedziť výhradne na prípady, v ktorých sú bezpodmienečne nevyhnutné, a to pre platby z EAGGF.Pokiaľ ide o zásadu ročnej platnosti, je potrebná zvýšená √ Súčasná miera Õ flexibilitay a transparentnosťti √ by sa mala zachovať Õ , aby sa mohli lepšie plniť funkčné požiadavky √ bolo možné reagovať na prevádzkové potreby Õ. Prenesenie √ Prenos Õ rozpočtových prostriedkov by sa malo výnimočne povoliť v prípade výdavkov na priame platby poľnohospodárom v rámci nového Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) zriadeného nariadením Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky[18]. ê 1995/2006 odôvodnenies 9 a 10 (prispôsobené) (12) Žiadosti o platby predložené členskými štátmi √ Členské štáty predkladajú žiadosti o platby Õ podľa nových predpisov √ nariadení Õ v odvetví √ oblasti Õ poľnohospodárstva sa budú hlavne sústreďovať na začiatokku rozpočtového roka n . Maximálny prah pre predbežnéých záväzkyov na ťarchu √ voči Õ EPZF (od 15. novembra rokua n – 1 ) na pokrytie výdavkov bežného hospodárenia (na ťarchu √ hradených z Õ rozpočtu na rok n ) by sa preto mal zvýšiť na úroveň troch štvrtín zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov v poslednom schválenom √ prijatom Õ rozpočte pre poľnohospodárstvo. Pokiaľ ide o limit √ Ustanovenia týkajúce sa stropu Õ predbežného viazania √ predbežných záväzkov týkajúcich sa Õ administratívnych výdavkov, znenie by sa malo zmeniť a doplniť tak, aby sa v ňom odkazovalo √ by mali odkazovať Õ na rozpočtové prostriedky, o ktorých rozhodol rozpočtový orgán, čím by sa vylúčili presuny rozpočtových prostriedkov. (13) Používanie nediferencovaných rozpočtových prostriedkov na veterinárne opatrenia, ktoré sa účtujú na ťarchu √ sa hradia z Õ EPZF, príliš sťažuje vykonávanie týchto opatrení, predovšetkým vzhľadom na limity √ obmedzenia Õ uplatňované na možnostií prenesení √ prenosu rozpočtových prostriedkov Õ . Malo by sa preto sa povoliť, aby sa na tieto výdavky použili diferencované rozpočtové prostriedky, keďže to viac zodpovedá viacročnému charakteru týchto opatrení √ akcií Õ . ò nový (14) Pravidlá prenosu pripísaných príjmov by mali zohľadňovať rozdiel medzi vonkajšími a vnútornými pripísanými príjmami. Aby sa zohľadnil účel, na ktorý určitý darca vyčlenil finančné prostriedky, vonkajšie pripísané príjmy by sa mali prenášať automaticky a používať až kým sa nevykonajú všetky operácie súvisiace s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Takisto by mala existovať možnosť použiť vonkajšie pripísané príjmy, ktoré boli získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie, v prvom roku realizácie následného programu alebo akcie. Vnútorné pripísané príjmy sa môžu prenášať výlučne do nasledujúceho roka, ak sa v príslušnom základnom akte neustanovuje inak, alebo ak nenastanú riadne odôvodnené okolnosti. ê 1605/2002 odôvodnenie 9 (prispôsobené) (15) Zásada vyrovnanosti tvorí základné rozpočtové pravidlo. V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že pôžičky ako zdroj finančnej pomoci √ využívanie pôžičiek Õ nie súje v súlade so systémom vlastných zdrojov spoločenstva √ Únie Õ . Princíp √ Zásada Õ vyrovnanosti √ by sa však nemala vykladať ako prekážka Õ však nebráni vykonávaniu operácií prijímania pôžičiek a poskytovania pôžičiek, ktoré sú garantované √ zaistené Õ všeobecným rozpočtom úÚnie. ê 1605/2002 odôvodnenie 10 (prispôsobené) (16) V súlade s článkom √ 320 Õ 277, prvý odsek Zmluvy o ES √ fungovaní Európskej únie Õ a článkom 181, prvý odsek Zmluvy o Euratom by sa mala určiť zúčtovacia jednotka, v ktorej sa vytvára √ zostavuje Õ rozpočet, a ktorá sa používa aj na účely plnenia √ rozpočtu Õ a vykazovania účtov √ predkladania účtovnej závierky Õ. ê 1605/2002 odôvodnenie 6 (prispôsobené) ð nový (17) Pokiaľ ide o zásadu všeobecnosti, malo by sa ukončiť vykonávanie postupov vracaniae platieb na účet √ zálohových platieb Õ a √ ich Õ opakovaného používaniae √ bolo zrušené Õ ; √ a Õ v niektorých prípadoch by sa mali nahradiť √ nahradené Õ pripísanými príjmami a spôsobmi obnovy rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená. Tieto zmeny a doplnenia neovplyvňujú oOsobitné predpisy, ktoré sa vzťahujú na štrukturálne fondy √ , neboli zmenami dotknuté Õ . (18) ð Výnimka týkajúca sa pripísaných príjmov by sa mala upraviť tak, aby sa zohľadnili osobitosti „vnútorných pripísaných príjmov“, ktoré pochádzajú z rozpočtových prostriedkov schválených rozpočtovým orgánom, ako aj „vonkajších pripísaných príjmov“ získavaných od rôznych darcov, ktorí ich vyčleňujú na konkrétny program alebo akciu. Externí darcovia by mali mať okrem toho možnosť spolufinancovať vonkajšie akcie, najmä humanitárne akcie, aj v prípade, že sa táto možnosť vyslovene neuvádza v základnom akte. Aby sa zjednodušila správa nehnuteľného majetku, zoznam vnútorných pripísaných príjmov by mal zahŕňať aj príjmy z predaja budov alebo podobných operácií. ï ò nový (19) Pokiaľ ide o uvádzanie pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu, mala by sa zaviesť väčšia transparentnosť, a to tak, že sumy pripísaných príjmov zahrnuté do návrhu rozpočtu budú predstavovať sumy, ktoré sú v čase jeho zostavenia isté. ê 1995/2006 Odôvodnenie 12 (prispôsobené) (20) V súčasnosti musí Komisia získať povolenie rozpočtového orgánu pred tým, ako prijme akékoľvek dary alebo odkázaný majetok, ktoré zahŕňajú poplatok. Aby nedochádzalo k zbytočným a zdĺhavým postupom pred tým, ako Komisia √ dostane povolenie Õ prijať akékoľvek dary √ donácie Õ , akými sú dary alebo odkazy v závete, spojené s výdavkami, povinnosť získať povolenie od rozpočtového orgánu by sa mala vyžadovať povolenia by boli povinné len v prípade darov √ donácií Õ , ktoré prevyšujú určitú hodnotu a ktoré zahŕňajú značné poplatky. ê 1605/2002 odôvodnenie 7 (prispôsobené) (21) Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, orgány √ inštitúcie Õ potrebujú mať určitý stupeň pružnosti √ flexibility pri Õ riadeniaí prevodov √ presunov Õ rozpočtových prostriedkov. Toto nariadenie by malo umožniťňovať integrované vykazovanie √ spoločné uvádzanie Õ účelového prideľovania √ pridelených Õ finančných a administratívnych zdrojov √ podľa účelu Õ . Aj √ Takisto by sa mali medzi všetkými inštitúciami zosúladiť Õ postupy prevodu √ týkajúce sa presunov Õ rozpočtových prostriedkov by mali byť zosúladené pre všetky ostatné orgány tak, aby prevody √ presuny Õ personálnych √ rozpočtových prostriedkov na zamestnancov Õ a √ presuny Õ prevádzkových √ administratívnych Õ rozpočtových prostriedkov boli záležitosťou √ v kompetencii Õ každéhoej orgánu √ inštitúcie Õ . Pokiaľ ide o prevody √ presuny Õ rozpočtových prostriedkov, ktoré sa týkajú prevádzkových √ operačných Õ výdavkov, Komisia môže robiť prevody √ uskutočňovať presuny Õ medzi kapitolami v rámci jednej a tej istej hlavy v medziach celkového limitu 10 % rozpočtových prostriedkov na √ daný Õ rozpočtový rok uvedených v riadku, z ktorého sa robí prevod √ presun uskutočňuje Õ . Rozpočtový orgán by mal mať povolené vytvárať rezervy iba v dvoch prípadoch: ak neexistuje základný právny akt, alebo ak nie je isté, či sú rozpočtové prostriedky dostatočné. ê 1995/2006 Odôvodnenies 13 a 14 ð nový (22) Pravidlá upravujúce presuny rozpočtových prostriedkov by sa mali v určitých bodoch zjednodušiť a objasniť, pretože v praxi sa ukázali ako ťažkopádne alebo nezrozumiteľné. ð Je potrebné zabezpečiť lepšie plnenie rozpočtu, najmä v súvislosti s platobnými rozpočtovými prostriedkami, pripísanými príjmami a administratívnymi rozpočtovými prostriedkami, ktoré sú spoločné pre viacero hláv. Pri postupe schvaľovania niektorých presunov by sa preto mala zaviesť väčšia flexibilita. ï (23) Z dôvodov efektívnosti by Komisia mala byť oprávnená autonómne rozhodovať o presunoch z rezervy v prípade, keď dotknutá akcia nie je v čase zostavenia rozpočtu upravená žiadnym základným aktom, ale tento základný akt sa prijme v priebehu roka. ð Takisto je potrebné zjednodušiť postup a typológiu presunov, o ktorých musí byť informovaný rozpočtový orgán, aby sa predišlo opakujúcim sa zdržaniam pri ich uskutočňovaní. Relevantnou a efektívnou sa ukázala najmä možnosť Komisie rozhodnúť o presunoch nepoužitých rozpočtových prostriedkov v prípade medzinárodných humanitárnych katastrof a kríz. Táto možnosť by sa preto mala rozšíriť aj na podobné udalosti, ktoré nastanú po 1. decembri. V takýchto prípadoch by mala Komisia z dôvodov transparentnosti bezodkladne informovať o svojom rozhodnutí rozpočtový orgán. Komisia by mala v rámci určitých obmedzení takisto autonómne rozhodovať o presunoch z rezervy určenej na núdzovú pomoc. ï ê 1995/2006 Odôvodnenies 15 (prispôsobené) (24) Pravidlá upravujúce administratívne presuny √ administratívnych rozpočtových prostriedkov Õ Komisie by √ mali byť v súlade so štruktúrou zostavovania rozpočtu podľa činností Õ sa mali prispôsobiť novej štruktúre ABB (zostavovanie rozpočtu podľa činností). Mala by sa preto prijať výnimka z „postupu oznamovania“. V poslednom mesiaci rozpočtového roka by mala byť Komisia oprávnená √ v rámci určitých obmedzení Õ autonómne rozhodovať o presune rozpočtových prostriedkov √ určených Õ na výdavky na zamestnancov v rámci určitých limitov. ê 1605/2002 odôvodnenie 11 (prispôsobené) (25) Zásada riadneho finančného hospodárenia by sa mala vymedziť odkazom na zásady hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti √ efektívnosti a účinnosti Õ a súladu s tými zásadami, ktoré sa kontrolujú pomocou √ ich dodržiavanie by sa malo kontrolovať prostredníctvom Õ ukazovateľov výkonnosti vytvorených √ stanovených Õ na jednu √ pre každú Õ činnosť a merateľných takým spôsobom, aby bolo možné hodnotiť √ posúdiť dosiahnuté Õ výsledky. Orgány √ Inštitúcie Õ by mali vykonávať hodnotenia ex ante a ex post v súlade s usmerneniami √ pokynmi Õ , ktoré určí √ stanoví Õ Komisia. ê 1995/2006 Odôvodnenie 5 (prispôsobené) ð nový (26) √ Takisto Õ Malo by sa malo ujasniť, že riadne finančné hospodárenie si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu a mali by sa vymedziť hlavné zásady √ prvky Õ a ciele systémov vnútornej kontroly. (27) ð Pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa proporcionality, súčasťou posúdenia rizika, ktoré vykonáva povoľujúci úradník, by sa mal stať pojem prípustného rizika chyby. Inštitúcie by mali mať možnosť odchýliť sa od 2 % prahu významnosti, ktorý používa Dvor audítorov pri posudzovaní zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. Úrovne prípustného rizika by mali byť pre orgán, ktorý udeľuje absolutórium, vhodnejším východiskom na posudzovanie kvality riadenia rizika Komisiou. Legislatívny orgán by mal preto vzhľadom na náklady a prínosy, ktoré súvisia s kontrolami, stanoviť úroveň prípustného rizika chyby pre každú oblasť politiky. ï ê 1605/2002 odôvodnenie 12 (prispôsobené) (28) Nakoniec, pPokiaľ ide o zásadu transparentnosti, mali by sa zlepšiť informácie o plnení rozpočtu a vedení účtovníctva. Mal by sa stanoviť prísny termín uverejnenia rozpočtu bez toho, aby bolo dotknuté jeho predbežné uverejnenie, ktoré zabezpečuje Komisia v období medzi vyhlásením o jeho konečnomého prijatíia, ktorú vyhlasuje predsedaom Európskeho parlamentu a uverejnením v Úradnom vestníku Európskychej √ Únie Õ spoločenstiev. Mala by sa zachovať aj možnosť zápornej rezervy. ê 1995/2006 Odôvodnenie 6 (prispôsobené) (29) Aby sa zabezpečila transparentnosť pri používaní finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu, je potrebné sprístupniť informácie o príjemcoch týchto finančných prostriedkov √ , a to Õ s určitým obmedzením nevyhnutným na ochranu legitímnych verejných a súkromných záujmov a pri zohľadnení osobitosti √ účtovného Õ obdobia Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu. ê 1605/2002 odôvodnenie 13 (prispôsobené) ð nový (30) Pokiaľ ide o zostavovanie a plnenie rozpočtu, terajšie ustanovenia by sa mali zosúladiť a zjednodušiť odstránením rozdielu medzi dodatkovými rozpočtami a opravnými rozpočtami, ktorý nemá žiadny praktický dopad. (31) ð Pokiaľ ide o zostavovanie rozpočtu, je dôležité jasne vymedziť štruktúru a prezentáciu návrhu rozpočtu, ktorý pripravuje Komisia. Obsah všeobecného úvodu, ktorý predchádza návrh rozpočtu, by mal byť presnejšie rozpísaný. Takisto je potrebné zahrnúť do rozpočtu ustanovenie o finančnom pláne na budúce roky, ako aj ustanovenie o možnosti Komisie predložiť akýkoľvek pracovný dokument na podporu rozpočtových požiadaviek. ï ê 1605/2002 odôvodnenie 14 (prispôsobené) (32) Rozpočtové prostriedky a zdroje √ by mali byť v Õ Rrozpočtováom sekcia √ oddiele Õ Komisie √ uvedené Õ by mal vykazovať rozpočtové prostriedky a zdroje podľa účelu, t. j. zostavovanie a plnenie rozpočtu založené na √ podľa Õ činnostiachí zamerané na √ , aby sa Õ zlepšovanieila transparentnostiť rozpočtového hospodárenia vo vzťahu k √ v súvislosti s Õ cieľom riadneho finančného hospodárenia a najmä účelnosti a efektívnosti √ efektívnosti a účinnosti Õ . ê 1605/2002 odôvodnenie 15 (prispôsobené) (33) Orgány √ Inštitúcie Õ by mali využívať √ disponovať Õ určitúou mierou pružnosti √ flexibility Õ pri riadení štatutárnych pracovných miest s ovzhľadom na to, čo je schválené v rozpočte, najmä preto, že v súčasnosti sa dôraz v riadení kladie na výsledky a nie na prostriedky. Táto √ flexibilita by Õ voľnosť však bude √ mala byť Õ naďalej obmedzovanáená dvojitým limitom – rozpočtovýchmi prostriedkovami v rozpočtovom roku a celkovým počtom pridelených pracovných miest., Ookrem toho √ by sa nemala uplatňovať v prípade Õ nebude existovať žiadna voľnosť, pokiaľ ide o pracovnéých miesta √ platovej Õ triedy √ AD 16, AD 15 a AD 14 Õ A 1, A 2 a A 3. ê 1995/2006 Odôvodnenie 19 (prispôsobené) (34) Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu, je potrebné vykonať určité úpravy, aby sa lepšie zohľadnili √ mali by sa zohľadňovať Õ osobitosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP). Z dôvodov právnej jasnosti by sa mali formy základných aktov uplatniteľných na základe √ podľa Õ Zmluvy o ES √ fungovaní Európskej únie Õ a hláv V a VI ZEÚ √ Zmluvy o Európskej únii Õ uviesť √ uvádzať Õ v rozpočtovom nariadení √ o rozpočtových pravidlách Õ , a nie vo vykonávacích predpisoch. Okrem toho by sa malo doplniť √ prijať Õ osobitné ustanovenie, aby sa príslušným spôsobom zohľadnili formy prípravných opatrení, ktoré sa môžu prijať v oblasti SZBSTR. ê 1605/2002 odôvodnenie 16 (prispôsobené) ð nový (35) Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu, mali by sa vyjasniť rôzne možné metódy plnenia rozpočtu, buď centralizovaným spôsobom, zabezpečovaným Komisiou, alebo na základe zdieľania s členskými štátmi, alebo decentralizovaným spôsobom, pri ktorom tretie krajiny prijímajú externú pomoc, alebo spoločne s medzinárodnými organizáciami. Centralizované hospodárenie by sa malo dať vykonávať buď priamo na úrovni útvarov Komisie alebo nepriamo delegovaním na subjekty, ktorých činnosť upravuje právo spoločenstva alebo vnútroštátne verejné právo. Metódy plnenia rozpočtu by mali zaručovať dodržiavanie postupov na ochranu finančných prostriedkov spoločenstva bez ohľadu na to, ktorý subjekt je zodpovedný za celkové plnenie alebo za čiastkové plnenie a musia potvrdiť, že konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu nesie v súlade s článkom 274 zmluvy Komisia. (36) ð Pokiaľ ide o spôsoby plnenia rozpočtu, ktorými sa riadia najmä podmienky externalizácie právomocí plnenia rozpočtu na tretie strany, pravidlá sa stali v priebehu rokov príliš komplikovanými a mali by sa preto zjednodušiť. Zároveň by sa mal zachovať pôvodný cieľ externalizácie, ktorým je zabezpečiť, že bez ohľadu na to, ktorý spôsob plnenia rozpočtu sa použije, vynakladanie výdavkov by malo podliehať rovnakému stupňu kontroly a transparentnosti, aký sa očakáva od útvarov Komisie. Preto by sa malo jasne rozlišovať medzi situáciami, keď sa rozpočet plní priamo na úrovni Komisie alebo prostredníctvom jej vykonávacích agentúr, a situáciami, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom tretích strán. To by malo umožniť vytvorenie spoločného režimu pre nepriame hospodárenie, ktorý sa bude dať prispôsobovať predpisom platným v jednotlivých odvetviach, najmä v prípadoch, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Takýto spoločný režim by mal predovšetkým zahŕňať základné zásady, ktoré musí dodržiavať Komisia v prípade, že sa rozhodne plniť rozpočet nepriamo, a základné zásady, ktoré musia dodržiavať poverené strany. Komisia by mala mať možnosť uplatniť pravidlá a postupy Únie alebo súhlasiť s uplatnením pravidiel a postupov povereného subjektu za predpokladu, že jeho pravidlá a postupy zaručujú rovnocennú ochranu finančných záujmov Únie. ï ê 1605/2002 odôvodnenies 17 a 18 (prispôsobené) ð nový (37) Keďže za plnenie rozpočtu je zodpovedná Komisia, nemôže delegovať žiadne úlohy verejného orgánu, ktorých súčasťou je používanie práv voľného uváženia. Toto nariadenie by malo opätovne zakotviť túto zásadu a určiť rozsah úloh, ktoré môžu byť delegované. Malo by sa tiež ustanoviť, že iné súkromnoprávne subjekty než tie, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby a za osobitných podmienok, by nemali mať možnosť prevziať na seba žiadne opatrenie na plnenie rozpočtu, ale len poskytovať odborné technické alebo administratívne služby alebo vykonávať prípravné alebo pomocné úlohy. (38) Verejnoprávne subjekty alebo subjekty poskytujúce verejnoprospešné služby, na ktoré sú v mene Komisie delegované právomoci plnenia rozpočtu, by kvôli dodržiavaniu zásad transparentnosti a riadneho finančného hospodárenia mali mať transparentné postupy obstarávania, efektívne vnútorné kontroly, systém vykazovania účtov oddelený od ich ostatných činností a externý audit. (39) ð Pravidlá „posúdenia ex ante “ subjektov – iných ako členské štáty, ktoré posúdeniu ex ante nepodliehajú – by sa mali upraviť, aby sa zaistilo, že všetky poverené subjekty a osoby poskytujú rovnaký stupeň ochrany finančných záujmov Únie, ako sa vyžaduje v tomto nariadení. Súčasťou úloh dohľadu Komisie by sa mal stať súbor povinností v oblasti kontroly a auditu vrátane postupov schvaľovania účtovnej závierky pre všetky typy rozpočtového hospodárenia. ï ò nový (40) Aby sa zohľadnili operačné potreby a zjednodušila sa realizácia akcií potenciálnymi príjemcami alebo partnermi pri plnení rozpočtu, požiadavky by mali aj naďalej zodpovedať konkrétnym rizikám akcie a celkovému kontrolnému prostrediu akcie. Pri posudzovaní skutočnosti, či sú tretia strana alebo subjekt schopné splniť takéto požiadavky, by sa mala zohľadniť povaha úloh a opatrení, ktoré Komisia vykonáva ako súčasť dohľadu a podpory pri realizácii akcie. S cieľom zlepšiť plnenie rozpočtu a uskutočňovanie politík by toto nariadenie malo obsahovať aj nové finančné nástroje, akými sú napríklad finančné nástroje a verejno-súkromné partnerstvá. ò nový (41) Skúsenosť s verejno-súkromnými partnerstvami, ktoré sa považujú podľa článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 za subjekty Únie, ukazuje, že by sa malo uvažovať o ďalších možnostiach ako rozšíriť výber nástrojov, ktoré by umožnili zahrnúť také subjekty, ktorých pravidlá sú pre súkromných partnerov flexibilnejšie a prístupnejšie než pravidlá, ktoré platia pre inštitúcie Únie. Tieto nové možnosti by sa mali uplatňovať v rámci nepriameho hospodárenia. Jednou z možností by mohol byť subjekt zriadený základným aktom, na ktorý by sa vzťahovali rozpočtové pravidlá zohľadňujúce zásady potrebné na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie. Tieto zásady by sa mali prijať v delegovanom nariadení a mali by vychádzať zo zásad, ktoré musia dodržiavať tretie subjekty poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu. Ďalšou alternatívou by bolo vytváranie verejno-súkromných partnerstiev subjektmi spravovanými súkromným právom členského štátu. ò nový (42) V súlade s článkom 317 zmluvy by sa do tohto nariadenia mali zaviesť základné povinnosti v oblasti kontroly a auditu členských štátov pri nepriamom plnení rozpočtu v rámci zdieľaného hospodárenia, ktoré v súčasnosti existujú len v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. Je preto potrebné zaviesť ustanovenia, v ktorých sa stanoví jednotný rámec pre všetky príslušné oblasti politiky, ktorým sa vytvoria harmonizované administratívne štruktúry na úrovni členských štátov, spoločné povinnosti v oblasti hospodárenia a kontroly v rámci týchto štruktúr, ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti spolu s nezávislým audítorským stanoviskom, a ročné vyhlásenie členských štátov, ktorým na seba prevezmú zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré im boli zverené, ako aj mechanizmy schvaľovania účtovnej závierky, pozastavenia a korekčné mechanizmy, ktoré uplatňuje Komisia. Podrobné ustanovenia by mali ostať aj naďalej vymedzené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. ê 1605/2002 odôvodnenie 19 (prispôsobené) (43) Toto nariadenie √ by malo Õ vymedzuje v súlade s článkom √ 322 Õ 279 písm. c) zmluvy √ vymedzovať Õ právomoci a zodpovednosti √ povinnosti Õ √ účastníkov finančných operácií, konkrétne Õ povoľujúcich úradníkov, účtovníkaov a vnútorného audítora. Povoľujúci úradníci √ by mali niesť Õ nesú plnú zodpovednosť za všetky príjmové a výdavkové operácie vykonávané v rámci ich právomoci a √ mali by zodpovedať Õ musia byť braní na zodpovednosť za svoje činnosti, podľa √ v prípade Õ potreby vrátane √ aj v rámci Õ disciplinárneho konania. Z tohto dôvodu by sa toto splnomocnenie malo posilniť odstránením centralizovaných predbežných kontrol a najmä skoncovaním s predchádzajúcim schvaľovaním príjmových a výdavkových operácií zo strany finančného kontrolóra a kontrolou zo strany účtovníka, či platba predstavuje platné vyrovnanie. Účtovník √ by mal byť aj Õ je naďalej zodpovedný za správnye výkon √ vykonávanie Õ platieb, výber príjmov a vymáhanie pohľadávok. Účtovník spravuje √ by mal spravovať Õ pokladňu, vedieviesť účty a je √ mal by byť Õ zodpovedný za vypracovanie účtovnej závierky orgánu √ finančných výkazov inštitúcie Õ. Vnútorný audítor √ by mal vykonávať Õ vykonáva svoje povinnosti v súlade s medzinárodnými normami pre audit √ audítorskými štaardmi Õ . Jeho úlohou je √ by malo byť Õ overovať, či systémy hospodárenia a kontroly, zavedené povoľujúcimi úradníkmi, fungujú správne. Vnútorný audítor nie je účastníkom zapojeným do finančných operácií a nemá za úlohu vykonávať kontrolu týchto operácií predtým, než povoľujúci úradník prijme rozhodnutia; plnú zodpovednosť za tieto rozhodnutia by teraz mali niesť povoľujúci úradníci. ò nový (44) Pokiaľ ide o povinnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, mali by sa vyjasniť niektoré ustanovenia týkajúce sa najmä postupov vnútornej kontroly, ktoré povoľujúci úradník zavádza ex ante a ex post , ako aj jeho povinnosti predkladať správy. V tejto súvislosti by sa mal v súlade s praxou aktualizovať obsah jeho výročnej správy o činnosti, do ktorej by sa mali zahrnúť požadované finančné informácie a informácie o hospodárení potrebné ako podklad k jeho vyhláseniu o vierohodnosti plnenia jeho povinností. ê 1995/2006 Odôvodnenie 24 (prispôsobené) ð nový (45) ð Povinnosti účtovníka Komisie by sa mali lepšie vysvetliť, konkrétne by sa malo stanoviť, že je jedinou osobou, ktorá má právo vymedzovať pravidlá účtovania a jednotné účtovné osnovy, zatiaľ čo účtovníci všetkých ostatných inštitúcií vymedzujú účtovné postupy, ktoré sa vzťahujú na ich inštitúcie. ï Mala by sa ozrejmiť zodpovednosť účtovníkov za overovanie účtov na základe finančných informácií, ktoré im poskytujú povoľujúci úradníci. Na tento účel by mal mať účtovník právo skontrolovať informácie, ktoré získal delegovaný povoľujúci úradník √ vymenovaný delegovaním Õ , a v prípade potreby vzniesť výhrady. ò nový (46) S cieľom zjednodušiť realizáciu niektorých programov a akcií zverených finančným inštitúciám by sa do tohto nariadenia mala zaviesť možnosť otvárať zverenecké účty. Tieto bankové účty by sa mali otvárať v mene alebo na účet Komisie v účtovných knihách finančnej inštitúcie. Mala by ich spravovať daná finančná inštitúcia, zodpovednosť za ne by mal niesť povoľujúci úradník a malo by byť možné otvárať ich aj v iných menách ako euro. ê 1605/2002 Odôvodnenie 20 (prispôsobené) (47) Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov, účtovníkov a správcov záloh √ by sa nemala líšiť Õ sa nelíši od zodpovednosti ostatných úradníkov a zamestnancov a podľa Sslužobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev by malai podliehať uplatňovaniu terajších √ existujúcim Õ disciplinárnychm opatreníiam a opatrení na finančnú kompenzáciu √ finančným sankciám Õ . Na druhej strane by sa m Vzhľadom na osobitnú povahu povinností účtovníkov a správcov záloh mali by sa √ však Õ mali zachovať niektoré osobitné ustanovenia, ktoré vymedzujú prípady zneužívania úradnej moci √ ich pochybenia Õ účtovníkmi a správcami záloh s ohľadom na osobitnú povahu ich povinností; v takom prípade tieto osoby už nebudú oprávnené mať žiadne osobitné náhrady alebo poistenie. Okrem toho by sa mala vyjasniť zodpovednosť povoľujúceho úradníka. V prípadoch, ktoré nesúvisia s podvodmi √ v ktorých nebol spáchaný podvod, by mala každá inštitúcia s cieľom poskytnúť Õ , kvôli tomu, aby sa menovaciemu orgánu poskytli potrebné odborné znalosti √ informácie Õ , zriadiť každý orgán špecializovanú komisiu pre finančné nezrovnalosti, ktorá √ by mala Õ bude určovať, či pridošlo alebo nepridošlo k nezrovnalostiam, ktoréá by mohloa úradníka alebo iného zamestnanca vystaviť disciplinárnemu postihu alebo povinnosti zaplatiť náhradu, a ak zistí problémy so systémami, podať správu povoľujúcemu úradníkovi a vnútornému audítorovi. V prípadoch podvodu by však toto nariadenie malo odkazovať na platné predpisy o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev √ Únie Õ a o boji proti korupcii, ktoré sa týkajú úradníkov Európskych spoločenstiev √ Únie Õ alebo úradníkov členských štátov Európskej únie. ê 1995/2006 Odôvodnenie 23 (prispôsobené) (48) Malo by sa umožniť √ zriaďovanie Õ , aby spoločnúých komisiuí pre finančné nezrovnalosti √ viacerými inštitúciami Õ mohli zriadiť viaceré inštitúcie. ò nový (49) Pokiaľ ide o príjmové operácie, je potrebné upraviť pravidlá odhadov pohľadávok s cieľom zohľadniť rozpočtové potreby. V prípade, že získanie príjmov dosiahne určitú mieru pravdepodobnosti a dá sa primerane vyčísliť, odhad pohľadávky by sa mal povinne zaznamenať. Zjednodušenie by sa malo dosiahnuť zavedením osobitných ustanovení týkajúcich sa postupov úpravy alebo zrušenia odhadu pohľadávky. ê 1995/2006 Odôvodnenie 26 (prispôsobené) ð nový (50) Mala by sa zaviesť √ stanoviť Õ premlčacia lehota pre platnosť pohľadávok. Na Spoločenstvo √ Úniu Õ sa na rozdiel od mnohých jehoj členských štátov nevzťahuje premlčacia lehota, podľa ktorej finančné pohľadávky zaniknú po uplynutí určitého obdobia. Spoločenstvo √ Únia Õ nie je obmedzenéá premlčacou lehotou ani pri vymáhaní svojich pohľadávok voči tretím stranám. Zavedenie takejto premlčacej lehoty zodpovedá riadnemu finančnému hospodáreniu. (51) ð Mali by sa objasniť a zároveň sprísniť pravidlá vymáhania. Predovšetkým je potrebné uviesť, že zrušenie stanovenej pohľadávky neznamená vzdanie sa stanoveného nároku Európskej únie. S cieľom posilniť ochranu finančných záujmov Únie by mali členské štáty pristupovať k finančným prostriedkom Únie, ktoré sú predmetom príkazu na vymáhanie, rovnako ako k nárokom verejných spoločností na ich území. ï (52) Vzhľadom na oznámenie Komisie o správe dočasne vybraných pokút[19], pokuty, penále a sankcie, ako aj akékoľvek iné z nich plynúce príjmy by sa mali zaznamenať ako rozpočtové príjmy v roku nasledujúcom po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov proti rozhodnutiam, ktorými boli uložené. Odchylne od tohto pravidla by sa mali najviac 2 % celkovej sumy pokút alebo penále, ktoré sa majú zahrnúť do rozpočtu, ponechať na financovanie fondu vytvoreného uvedeným oznámením. ê 1605/2002 odôvodnenie 21 (prispôsobené) (53) Mali by sa vymedziť pojmy rozpočtovej a právnej viazanosti výdavkov a podmienky pre ich uplatňovanie. Kvôli obmedzeniu √ Aby sa obmedzil Õ objemu skrytých √ spiacich Õ záväzkov, mala by sa mala obmedziť lehota, počas ktorej je možné vytvárať individuálne právne záväzky na základe celkových rozpočtových záväzkov. Okrem toho √ by sa malo Õ sa pre individuálne záväzky, ktoré si počas troch rokov nevyžiadali √ neviedli k Õ žiadnuej platbue, musí formulovať √ zaviesť Õ ustanovenie o zrušení viazanosti. ò nový (54) Pokiaľ ide o platby, v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by sa mali jasne vymedziť jednotlivé typy platieb. Platby v rámci predbežného financovania by mal pravidelne zúčtovávať zodpovedný povoľujúci úradník v súlade s pravidlami účtovania stanovenými účtovníkom Komisie. Na tento účel by sa do zmlúv, rozhodnutí a dohôd o grante, ako aj do dohôd o delegovaní, s tretími stranami mali zahrnúť príslušné ustanovenia. ê 1605/2002 odôvodnenie 22 (prispôsobené) (55) Toto nariadenie by malo vymedziť typológiu platieb, ktoré môžu vykonávať povoľujúci úradníci. Tieto platby sa musia √ by sa mali Õ zásadne vykonávať v závislosti od efektívnosti činnosti √ akcie Õ a výsledkov, ktoré z nej vyplývajú. Značne neurčité pojmy zálohových platieb a platieb na účet by sa mali odstrániť; vV prípade, že sa celá suma nesplatí jednou splátkou √ nevyplatí naraz Õ , platby by sa mali vykonávať vo forme priebežného √ predbežného Õ financovania, dočasných platieb √ priebežného financovania Õ a √ vyplatenia Õ platieb konečného zostatku. ê 1605/2002 odôvodnenie 23 (prispôsobené) (56) Toto nariadenie by malo ustanoviť, že oOperácie potvrdenia platnosti, povolenia a vyplácania √ platby Õ √ by sa mali Õ sa musia uskončiť v lehote, ktorá sa stanoví √ stanovenej Õ vo vykonávacích predpisoch, a že v prípade nedodržania tejto lehoty √ by mali mať Õ sú veritelia √ nárok na Õ oprávnení zaťažiť rozpočet úrokmiy z omeškania √ , ktoré sú hradené z rozpočtu Õ . ò nový (57) Inštitúcie by mali mať možnosť dať vopred oficiálny súhlas s elektronickým prenosom dokumentov. V súlade s rozhodnutiami Komisie o elektronických a digitálnych dokumentoch by sa okrem toho mali aktualizovať finančné ustanovenia týkajúce sa kontroly záväzkov a jasne by sa mala uznať právna hodnota elektronických formulárov objednávok a faktúr na účely zaznamenávania právnych záväzkov. ê 1995/2006 Odôvodnenie 25 (prispôsobené) (58) Mal by sa vyjasniť vzťah medzi vnútorným audítorom Komisie a orgánmi √ subjektmi Õ zriadenými Spoločenstvami. Tieto orgány √ subjekty Õ by mali disponovať vlastnouým funkciu vnútornéhoým audituom a podávať správy svojim správnym radám, zatiaľ čo vnútorný audítor Komisie podáva správy o postupoch a systémoch Komisie kolégiu √ komisárov Õ . Vnútorný audítor Komisie by mal len potvrdiť, že funkcie vnútorného audityu týchto orgánov √ subjektov Õ spĺňajú medzinárodné normy √ štaardy Õ , a na tento účel by mal byť schopný ohodnotiť kvalitu činnosti vnútorného auditu. ê 1995/2006 Odôvodnenie 27 (prispôsobené) (59) Rozpočtové √ Toto Õ nariadenie by malo vyzdvihnúť √ odrážať Õ význam rámcových dohôd pri riadení verejného obstarávania. Malo by podporovať používanie medziinštitucionálnych postupov verejného obstarávania a umožniť, aby inštitúcia a verejný obstarávateľ z členského štátu mohli uskutočňovať spoločné postupy verejného obstarávania. ê 1605/2002 odôvodnenie 24 (prispôsobené) (60) Pokiaľ ide o zmluvy, ktoré uzatvárajú orgány spoločenstiev na vlastný účet, malo by sa prijať ustanovenie, aby sa uplatňovali pravidlá, ktoré sú uvedené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady o koordinácii postupov uzatvárania zmlúv na verejné práce, služby a dodávky: pravidlá vzťahujúce sa na zmluvy, ktoré boli uzavreté v mene tretích strán, by mali byť v súlade so zásadami, ktoré predpokladajú tieto smernice. ê 1995/2006 Odôvodnenie 28 (prispôsobené) (61) √Pokiaľ ide o pravidlá verejného obstarávania Õ Mmali by sa vykonať niektoré úpravy s cieľom zabezpečiť, aby toto nariadenie bolo v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[20]. Zo smernice vyplýva možnosť pre členské štáty možnosť stanoviť osobitné postupy v prípade zmlúv vyhlásených za tajné √ zákaziek, ktorých predmet tvoria utajované skutočnosti Õ , ak ich plnenie musia sprevádzať osobitné bezpečnostné opatrenia alebo ak si to vyžaduje ochrana členského štátu, a táto možnosť by mala byť dostupná inštitúciám √ Únie Õ Spoločenstva. ê 1605/2002 odôvodnenie 25 (prispôsobené) (62) Kvôli predchádzaniu prípadom √ S cieľom predchádzať Õ nezrovnalostíiam, a √ na účely Õ bojua s √ proti Õ podvodmiom a korupcioui a √ s cieľom Õ podporeiť riadneho a účelného √ účinné Õ hospodáreniae by √ sa Õ uchádzači √ záujemcovia Õ alebo účastníci verejných súťaží √ uchádzači Õ , ktorí sa previnili takýmto konaním, alebo u ktorých existuje konflikt záujmov, mali byť vylúčení z možnosti zavretia takýchto zmlúv √ postupov zadávania zákaziek vylúčiť Õ. ê 1995/2006 Odôvodnenie 29 (prispôsobené) ð nový (63) Pravidlá pre vylúčenie z postupov verejného obstarávania by sa mali vyjasniť v súlade so smernicou 2004/18/ES. V √ tomto Õ rozpočtovom nariadení by sa malo okrem toho z dôvodov právnej istoty a proporcionality upresniť √ stanoviť Õ maximálne obdobie vylúčenia. Vzhľadom na smernicu 2004/18/ES by sa mala √ navyše Õ urobiť výnimka z pravidiel vylúčenia v prípade nákupu zásob √ tovaru Õ za mimoriadne výhodných podmienok buď od dodávateľa, ktorý s konečnou platnosťou končí svoju podnikateľskú činnosť, alebo od správcov konkurznej podstaty alebo √ či Õ likvidátorov, alebo prostredníctvom dohody s veriteľmi alebo √ či prostredníctvom Õ podobného postupu podľa vnútroštátneho práva. (64) ð Aby sa posilnila ochrana finančných záujmov Únie, pravidlá vylúčenia by sa mali zlepšiť. Mal by sa doplniť odkaz na pranie špinavých peňazí, ako je stanovené v smernici 2004/18/ES. Prípady vylúčení záujemcov alebo uchádzačov, ktorí boli odsúdení rozsudkom, ktorý má povahu res judicata , za trestný čin, ktorý súvisí s výkonom činnosti, alebo za podvod, korupciu, účasť v zločineckej organizácii, pranie špinavých peňazí či podobnú protiprávnu činnosť, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie, by sa mali rozšíriť aj na osoby, ktoré sú oprávnené týchto záujemcov alebo uchádzačov zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ktoré majú nad nimi kontrolu. Z dôvodov proporcionality by sa však vylúčenie nemalo vzťahovať na záujemcov a uchádzačov, ktorí preukážu, že v súvislosti s osobami, ktoré sú oprávnené ich zastupovať, prijali primerané opatrenia. Aby sa zaistila kontinuita činnosti určitej inštitúcie, mala by sa v prípade rokovacieho konania zaviesť výnimka z povinnosti vylúčenia záujemcov alebo uchádzačov, ktorí sú v konkurznom konaní alebo sa nachádzajú v analogickej situácii, dopustili sa vážneho profesionálneho pochybenia alebo si neplnia záväzky týkajúce sa platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, ak sa z technických alebo umeleckých dôvodov alebo dôvodov súvisiacich s ochranou výhradných práv môže zákazka zadať len tomuto hospodárskemu subjektu. ï ê 1995/2006 Odôvodnenie 30 (prispôsobené) (65) Podľa rozpočtového nariadenia by mali mať zZáujemcovia alebo uchádzači √ by mali mať Õ v rámci verejného obstarávania povinnosť na požiadanie osvedčiť √ preukázať Õ , kto je vlastníkom právnickej osoby predkladajúcej ponuku, kto je zodpovedný za √ jej Õ vedenie √ riadenie Õ a kontrolu a kto má právomoc na √ ju Õ zastupovanieť v právnickej osobe predkladajúcej ponuku, √ a že sa tento vlastník ani jeho Õ alebo že sa ich subdodávatelia nenachádzajú v žiadnej zo situácií √ , ktorá vedie k vylúčeniu z postupu verejného obstarávania Õ uvedených v článku 93 rozpočtového nariadenia. Od uchádzačov by sa nemalo požadovať osvedčenie √ , aby preukázali Õ , že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií vedúcich k vylúčeniu, ak sa účastnia verejného obstarávania na √ sú účastníkmi postupu zadávania Õ zákazky s veľmi nízkou hodnotou. ê 1995/2006 Odôvodnenie 31 (prispôsobené) ð nový (66) V záujme posilnenia efektivity postupov verejného obstarávania by databáza √ vylúčených Õ záujemcov alebo uchádzačov, ktorí sú v situácii vylúčenia, mala byť spoločná pre √ všetky Õ inštitúcie, výkonné agentúry a orgány √ subjekty Õ uvedené v rozpočtovom √ tomto Õ nariadení. (67) ð Napriek tomu, že Európska centrálna banka (ECB) a Európska investičná banka (EIB) majú v rámci Únie osobitné postavenie, používanie ich finančných prostriedkov je súčasťou finančného záujmu Únie. Mali by mať preto prístup k informáciám centrálnej databázy vylúčených subjektov, ktorá bola vytvorená na účely ochrany finančných záujmov Únie, a zohľadňovať ich pri udeľovaní zákaziek podľa ich vlastných pravidiel verejného obstarávania. ECB a EIB by takisto mali Komisii oznamovať informácie o uchádzačoch, ktorí boli na základe právoplatného rozsudku usvedčení z podvodu alebo podobného trestného činu, ktorý poškodzuje finančné záujmy Únie. ï ê 1605/2002 Odôvodnenies 26 a 27 (prispôsobené) (68) Uchádzači √ Záujemcovia Õ a účastníci verejných súťaží √ uchádzači Õ by mali byť kvôli √ v záujme Õ transparentnosti vhodným spôsobom informovaní o uzavretí takýchto zmlúv √ zadaní zákazky Õ . (69) Nakoniec by sa ako súčasť procesu splnomocnenia povoľujúcich úradníkov malo skončiť s predchádzajúcou kontrolou zo strany terajšieho Poradného výboru pre verejné obstarávanie a zmluvy. ê 1995/2006 Odôvodnenies 32 a 33 (prispôsobené) (70) Aby sa zohľadnili záujmy neúspešných uchádzačov, je vhodné ustanoviť, že zmluva upravená smernicou 2004/18/ES môže byť podpísaná až po uplynutí primeranej odkladnej lehoty. (71) Malia by sa ozrejmiť povinnostiť inštitúcií pozastaviť √ postup Õ verejného obstarávaniea alebo zákazku √ plnenie zmluvy Õ podľa rozpočtového √ tohto Õ nariadenia v prípade podvodovu a nezrovnalostí s cieľom zlepšiť funkčnosť √ uplatňovanie ďalších Õ príslušných ustanovení uvedeného nariadenia. ò nový (72) Pokiaľ ide o administratívne a peňažné sankcie, v súlade s požiadavkami ochrany údajov by sa mal zaviesť pevný právny základ pre zverejňovanie rozhodnutí o uložení takýchto sankcií. Ich zverejňovanie by malo ostať z dôvodov ochrany údajov a právnej istoty nepovinné. ê 1605/2002 odôvodnenie 28 (prispôsobené) ð nový (73) Pokiaľ ide o granty, mal by sa zaviesť do praxe rámec pre udeľovanie a monitorovanie grantov √ Únie Õ spoločenstva, ktorého súčasťou sú √ by boli Õ osobitné ustanovenia na uplatňovanie zásad transparentnosti, rovnakého prístupu √ zaobchádzania Õ , spolufinancovania, ð neziskovosti, zásady klesajúcej výšky grantu v prípade grantov na prevádzku, ï zákazu udeľovania so spätnou platnosťou a kontroly. ê 1605/2002 odôvodnenie 29 (prispôsobené) (74) Aby sa zabránilo akýmkoľvek prípadom kumulácie, granty by sa nemali dať udeľovať tak, aby sa nimi financovala tá istá činnosť dvakrát alebo prevádzkové výdavky v tom istom roku. ê 1605/2002 odôvodnenie 30 (prispôsobené) (75) Podobným spôsobom, ako pravidlá týkajúce sa uzatvárania zmlúv na verejné práce, by sa mali ustanoviť dôvody na vylúčenie niektorých strán z možnosti udelenia grantov s cieľom poskytnúť orgánom primerané prostriedky na boj s podvodmi a korupciou. ê 1605/2002 odôvodnenie 31 (prispôsobené) (76) Aby sa zabezpečilo, že práva a povinnosti orgánu a príjemcu sú jednoznačné a dodržiavajú sa, udelenie grantu by malo byť predmetom písomnej dohody. ê 1995/2006 Odôvodnenies 34, 35 a 36 (prispôsobené) (77) √Na účely zjednodušenia by však Õ Pokiaľ ide o granty, je nevyhnutné zjednodušiť pravidlá. Ppožiadavky týkajúce sa kontroly a záruk by mali byť úmernejšie √ úmerné Õ k podstúpeným √ príslušným Õ finančným rizikám. Musí √ Mala by Õ sa vyjasniť definícia grantov, najmä pokiaľ ide o financovanie úverových operácií alebo akcií √ akciových podielov Õ a výdavkov súvisiacich s trhmi rybného hospodárstva. Na účely √ zebezpečenia riadneho Õ zlepšenia riadenia grantov a zjednodušenia postupov by malo byť možné udeľovať granty buď rozhodnutím inštitúcie, alebo písomnou dohodou s príjemcom. (78) Kvôli √ Z dôvodov Õ zrozumiteľnosti √ jasnosti Õ a transparentnosti by sa popri tradičnejších spôsoboch úhrady skutočne vynaložených nákladov malo povoliť používanie jednorazových a paušálnych platieb. (79) Z dôvodov právnej jasnosti by sa do rozpočtového nariadenia √ o rozpočtových pravidlách Õ mali zahrnúť výnimky z pravidla o neziskovosti, ktoré sú v súčasnosti ustanovené vo vykonávacích predpisoch. Ďalej by sa malo ozrejmiť, že cieľom udeľovania grantov na určité akcie je pomôcť posilniť finančnú spôsobilosť alebo vytvoriť príjem. ê 1525/2007 Odôvodnenies 1, 4 a 5 (prispôsobené) (80) √ V Õ Nnariadenieí Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni[21] √ sa Õ ustanovujeú okrem iného pravidlá o financovaníia politických strán na európskej úrovni z rozpočtu Únie. √ Tieto Õ Ppravidlá financovania politických strán na európskej úrovni by sa mali upraviť tak, aby lepšie zohľadňovali špecifické podmienky fungovania politických strán vrátane presunu √ meniacich sa Õ politických výziev a programov, ktorých vplyv na rozpočet nemôžu politické strany predpovedať pri zostavovaní svojich ročných pracovných programov a rozpočtov. Na tento účel by sa mali zaviesť obmedzené možnosti preniesť √ prenosu Õ finančnéých prostriedkyov √ z jedného Õ daného roka do prvého štvrťroka nasledujúceho rokua. (81) S cieľom posilniť schopnosť dlhodobého finančného plánovania strán, zohľadniť potreby financovania meniace sa z roka na rok √ , ktoré sa z roka na rok menia, Õ a posilniť motiváciu strán √ lepšie motivovať strany Õ , aby sa nespoliehali iba na verejné financovanie, by sa politickým stranám na európskej úrovni malo umožniť vytvorenie √ vytvárať Õ obmedzenejé finančnejé rezervy z vlastných zdrojov pochádzajúcich √ , ktoré pochádzajú Õ z iných zdrojov ako z rozpočtu Únie. Vyššie uvedené odchýlky od pravidla neziskovosti by mali byť výnimočné a nemali by predstavovať precedens. ê 1995/2006 Odôvodnenies 37, 38, 41 (prispôsobené) (82) Pravidlo, že √ podľa ktorého by sa mali Õ granty by sa mali udeľovať na základe výziev na predloženie √ predkladanie Õ návrhov, sa ukázalo ako opodstatnené. Skúsenosti však ukázali, že v niektorých prípadoch charakter akcie neponecháva možnosť voľby pri výbere príjemcov; takéto prípady by mali byť z tohto pravidla vyňaté. (83) Malo by sa upraviť pravidlo, podľa ktorého nie je možné na rovnakú akciu udeliť tomu istému príjemcovi viac než jeden grant. Niektoré základné právne akty umožňujú, aby sa financovanie zo strany Spoločenstva √ Únie Õ √ , ktoré pochádza Õ kombinovalo z rôznych zdrojov, √ kombinovalo Õ , a √ s cieľom zabezpečiť efektívnosť výdavkov Õ počet takýchto prípadov môže v budúcnosti vzrásť, aby sa zebezpečila efektívnosť výdavkov. V rozpočtovom √ tomto Õ nariadení by sa však malo jasne uviesť, že tie isté náklady sa z rozpočtu Únie nemôžu financovať dvakrát. (84) Mali by sa odstrániť nNiektoré obmedzenia týkajúce sa spôsobilosti príjemcov √ by sa nemali v určitých prípadoch uplatňovať Õ , aby sa umožnilo poskytovanie √ udeliť Õ grantovy fyzickým osobám a niektorým druhom √ typom Õ subjektov bez právnej subjektivity. V súlade so zásadou proporcionality nemusí √ by mal mať Õ povoľujúci úradník v prípade grantov s veľmi nízkou hodnotou √ možnosť nevyžadovať Õ požadovať od žiadateľov osvedčenie √ , aby preukázali Õ , že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií vylúčenia podľa príslušných ustanovení rozpočtového √ tohto Õ nariadenia. (85) Pokiaľ ide o normy √ pravidlá Õ verejného obstarávania, ktoré majú príjemcovia grantov uplatňovať, súčasné pravidlo stanovené v rozpočtovom √ tomto Õ nariadení je nejasné a malo by sa zjednodušiť. Navyše by sa mal výslovne √ vyslovene Õ upraviť prípad, keď si vykonanie určitej akcie vyžaduje poskytnutie finančnej podpory tretím stranám. ò nový (86) Na základe praktických skúseností by sa mal sprehľadniť systém jednorazových platieb (jednorazové platby, štaardná stupnica jednotkových nákladov a paušálne financovanie) a mal by sa jasne odlíšiť od akéhokoľvek následného overovania reálnych nákladov. Kontrolné opatrenia by sa mali prispôsobiť tomuto novému prístupu a mala by existovať možnosť požiadať o operačné audity a rozšíriť zistenia aj na neauditované projekty toho istého príjemcu v prípade, že sa pri realizácii podobných projektov zistili opakujúce sa chyby. Takisto by sa mala rozšíriť možnosť príjemcu prerozdeliť za určitých podmienok svoj grant prostredníctvom príspevkov tretím stranám s cieľom zjednodušiť riadnu realizáciu programov, ktoré vykonáva širší počet fyzických osôb, ku ktorým je možné dostať sa len sprostredkovane. Toto prerozdelenie by sa malo povoliť len v prípade, že prvotný príjemca predloží primerané záruky a že dohoda o grante obsahuje vhodné ustanovenia, ktoré obmedzujú priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o výber druhotných príjemcov a prideľované sumy. ò nový (87) Ceny, ako nový typ finančnej podpory, by mali byť upravené oddelene od grantov a mali by sa na ne vzťahovať osobitné pravidlá, ktoré nijako nesúvisia s očakávanými nákladmi. Ceny by mali tvoriť súčasť ročného pracovného programu a v prípade, že presahujú určitý finančný limit, príjemca alebo dodávateľ by ich mal udeľovať až po tom, ako Komisia schváli podmienky a kritéria ich udelenia. ò nový (88) Stále stúpajúcu hodnotu pre zvýšenie dosahu finančných prostriedkov Únie, ak sú spájané s inými prostriedkami alebo zahŕňajú pákový efekt, majú finančné nástroje. Keďže tieto finančné nástroje sa nedajú prirovnať k službám ani ku grantom, mal by sa stanoviť nový typ finančnej podpory. ê 1605/2002 odôvodnenie 32 (prispôsobené) (89) Pokiaľ ide o účtovníctvo a vykazovanie účtov √ predkladanie účtovných závierok Õ, malo by sa ustanoviť, že medzi tieto účty patria všeobecné účty a rozpočtové účty a malo by sa dodať, že všeobecné účty sú založené na systéme účtovaných ale neinkasovaných výnosov √ akruálnom účtovníctve Õ , kým rozpočtové účty sú určené na vypracovanie výkazu o výsledku rozpočtového hospodárenia a vypracovanie správ o plnení rozpočtu. ê 1995/2006 Odôvodnenie 44 (prispôsobené) ð nový (54) Pokiaľ ide o pravidlá √ platné Õ pre účtovníctvo a účtovné výkazy √ závierky Õ , ð predkladanie účtovnej závierky by sa malo zjednodušiť, a to tak, že účtovná závierka Únie bude obsahovať len konsolidované finančné výkazy a súhrnné rozpočtové účty. Takisto by sa malo vysvetliť, že konsolidačný proces sa týka len inštitúcií financovaných z rozpočtu Únie, aby sa zohľadnilo osobitné nezávislé postavenie Európskej centrálnej banky. ï rozpočtové nariadenie by malo umožniť úÚčtovníkovi Komisie √ by mal mať Õ v súlade s medzinárodnými štaardmi √ možnosť Õ určiť, √ na Õ ktoré √ iné Õ subjekty popri √ okrem Õ tých, ktoré sú prijímateľmi √ príjemcami Õ dotácií Spoločenstva √ Únie Õ , spadajú do rozsahu pôsobnosti konsolidácie √ sa vzťahuje konsolidácia Õ √ účtovných závierok Õ ;, √ pričom Õ konsolidácia účtovných výkazov √ účtovných závierok Õ nezahŕňa žiaden presun finančných prostriedkov od samofinancovateľných √ finančne nezávislých Õ subjektov do všeobecného rozpočtu Európskej únie, ani nemá vplyv na ich finančnú a operačnú autonómiu alebo na postup udeľovania √ udelenia Õ absolutória pre ich účtovné výkazy √ závierky Õ . ò nový (55) Aby sa jasne oddelili právomoci a povinnosti účtovníka Komisie od právomocí a povinností účtovníkov ostatných inštitúcií alebo subjektov, ktorých účtovné závierky sa konsolidujú, malo by sa stanoviť, že každá inštitúcia alebo orgán musí pripraviť správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok, a potom ju zaslať rozpočtovému orgánu a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka. ê 1605/2002 odôvodnenie 33 (prispôsobené) (90) Zásady, na ktorých sú založené všeobecné účty, a na základe ktorých sa predkladajú účtovné závierky √ finančné výkazy Õ , by sa mali vymedziť odkazom na medzinárodne prijaté √ uznávané účtovné Õ zásady účtovníctva a na √ štvrtú smernicu Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, vychádzajúcu z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy[22] Õ smernice Európskeho parlamentu a Rady o ročných účtovných závierkách niektorých typov spoločností, v prípadoch, pokiaľ je to √ keď sú Õ relevantné v súvislosti s √ kontexte Õ verejnouej službouy. ê 1605/2002 odôvodnenie 34 (prispôsobené) (91) Ustanovenia o poskytovaní informácií, ktoré sa týkajú plnenia rozpočtu by sa mali upraviť tak, aby √ zahŕňali aj Õ sa tieto informácie rozšírili na používanie prenesených rozpočtových prostriedkov, ktoré boli znovu sprístupnené a opakovane použité a √ aby sa vzťahovali aj Õ na rôzne právne subjekty √ Únie Õ spoločenstva s cieľom zlepšovať opatrenia na poskytovanie mesačných číselných údajov a správy o plnení, ktorá √ by sa mala Õ sa trikrát za rok pozasielať rozpočtovému orgánu. ê 1605/2002 odôvodnenie 35 (prispôsobené) (92) √ Účtovné Õ Mmetódy účtovníctva, ktoré používajú orgány √ inštitúcie Õ , by sa mali zosúladiť a účtovník Komisie by mal mať v tejto oblasti právo dávať podnety √ iniciatívy Õ . ê 1605/2002 odôvodnenie 36 (prispôsobené) (93) Malo by sa upresniť, že používanie počítačových systémov finančného hospodárenia by žiadnym spôsobom nemalo obmedzovať právomoc Dvora audítorov na prístup k podporným dokumentom. ò nový (94) Je potrebné aktualizovať pravidlá účtovania a účtovné zásady Únie, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami medzinárodných účtovných štaardov pre verejný sektor (IPSAS). ò nový (95) Mali by sa aktualizovať ustanovenia týkajúce sa predbežných a konečných účtovných závierok, najmä s cieľom získať informácie, ktoré by mali byť pripojené k účtovným závierkam zasielaným účtovníkovi Komisie na účely konsolidácie. Takisto je potrebné uviesť odkaz na vyhlásenie, ktoré pripájajú inštitúcie alebo subjekty financované z rozpočtu Únie ku konečným účtovným závierkam, keď ich predkladajú Dvoru audítorov, ako aj vyhlásenie, ktoré sa pripája pri predkladaní konečnej konsolidovanej účtovnej závierky Únie. Mal by sa stanoviť skorší konečný dátum na predloženie pripomienok Dvora audítorov k predbežným účtovným závierkam inštitúcií iných ako Komisie a subjektov financovaných z rozpočtu Únie, aby ich tieto inštitúcie a subjekty mohli zohľadniť pri príprave svojich konečných účtovných závierok. ê 1605/2002 odôvodnenie 37 (prispôsobené) (96) Pokiaľ ide o externý audit a absolutórium, i keď za plnenie rozpočtu je plne zodpovedná Komisia, dôležitosť zdieľania √ zdielaného Õ hospodárenia s členskými štátmi znamená tiež √ aj Õ ich spoluprácu pri postupe auditu, ktorý vykonáva Dvor audítorov, a absolutórium √ , ktoré udeľuje Õ zo strany rozpočtovéhoý orgánu. ê 1605/2002 odôvodnenie 38 (prispôsobené) (97) Kvôli √ Harmonogram vedúci k absolutóriu by mal Õ zabezpečeniuovať optimálnyche podmienokky na vykazovanie účtov √ pre predkladanie účtovných závierok Õ a postup na udeleniea absolutória by sa mal zmeniť a doplniť časový rozvrh vedúci k udeleniu absolutória. ê 1605/2002 odôvodnenie 39 (prispôsobené) (98) V súlade s článkom √ 319 Õ 276 Zzmluvy o ES by Komisia mala predkladaťložiť Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na hladké √ riadne Õ uplatňovanie postupu udelenia absolutória za príslušný rozpočtový rok. ê 1605/2002 odôvodnenie 40 (prispôsobené) (99) Mali by sa formulovať √ prijať Õ osobitné predpisy √ ustanovenia Õ pre niektoré politiky √ Únie Õ spoločenstva;. tTieto predpisy √ ustanovenia Õ by mali byť v súlade so základnými zásadami tohto nariadenia. ê 1605/2002 odôvodnenie 41 (prispôsobené) (100) Zdá sa potrebné formulovať ustanovenie pre možnosť preddavkového viazania s ohľadom na EAGGF a administratívne rozpočtové prostriedky od 15. novembra roku, ktorý predchádza príslušnému rozpočtovému roku. ê 1995/2006 Odôvodnenies 45 a 46 (prispôsobené) ð nový (101) Vzhľadom na vznik EPZF, ktorý od roku 2007 nahradí Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EPUZF) s ohľadom na financovanie trhových opatrení od 1. januára 2007, určitá terminológia v rozpočtovom nariadení by sa mala upraviť. Je potrebné tiež uspresniť, že predbežné záväzky je možné zahrnúť √ prijať Õ po uplynutí bežnej dvojmesačnej lehoty od prijatia vyhlásení √ výkazov Õ o výdavkoch, ktoré zaslali členské štáty, v prípadoch, keď ešte nebolo prijaté √ sa očakáva Õ rozhodnutie o presune rozpočtových prostriedkov. Mali by sa vyjasniť √ osobitné Õ ustanovenia rozpočtového nariadenia √ o rozpočtových pravidlách Õ týkajúce sa presunov. (102) (59) Mala by sa tiež √ takisto Õ upraviť terminológia, aby obsahovali iba odkaz √ sa odkazovalo iba Õ na štrukturálne fondy, Kohézny fond, Európsky fond √ pre Õ rybného hospodárstvao, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a fondy v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spravované v rámci zdieľaného hospodárenia. Odkazy na predvstupové štrukturálne opatrenia (ISPA) a poľnohospodárske opatrenia (Sapard) by sa mali odstrániť, keďže zahŕňajú ð nepriame ï hospodárenie tretími krajinami ð a nie zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ï . V súlade s novými základnými aktmi týkajúcimi sa štrukturálnych opatrení na obdobie rokov 2007 až 2013, ktoré upravujú prípad vyššej moci, by sa v √ tomto Õ rozpočtovom nariadení malo zachovať ustanovenie o opätovnom sprístupnení rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť sa zrušila, len v prípadoch, v ktorých sa dá Komisii prisúdiť zjavná chyba. ê 1605/2002 odôvodnenie 42 (prispôsobené) ð nový (103) Pokiaľ ide o ð osobitné ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa štrukturálnych fondov, kohézneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a fondov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spravovaných v rámci zdieľaného hospodárenia ï štrukturálne fondy, malo by sa zachovať ustanovenie o vracaní √ zálohových Õ platieb na účet a opätovnom sprístupňovaní rozpočtových prostriedkov, ktoré je uvedené vo vyhlásení Komisie pripojenom k nariadeniu Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch[23], naposledy zmenenému a doplnenému nariedením (ES) č. 1447/2001[24]. ð Odchylne od pravidla prenosu by sa mal povoliť prenos viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na konci rozpočtového roka a ktoré vyplývajú z vrátených zálohových platieb, až pokým sa neskončí daný program, ako aj používanie týchto viazaných rozpočtových prostriedkov v prípade, že už nie sú k dispozícii iné viazané rozpočtové prostriedky. ï ê 1995/2006 Odôvodnenies 47 a 48 (prispôsobené) (61) Do rozpočtového nariadenia by sa malo doplniť uUstanovenie, ktorým sa upravujú pripísané príjmy vytvorené zrušením Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a sprístupnenie zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov √ by sa malo zachovať Õ . (62) Je potrebné umožniť opätovné sprístupnenie rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť sa zrušila v dôsledku celkového alebo čiastočného nevykonania projektov, na ktoré boli vyčlenené. Toto by sa však malo umožniť len za prísnych podmienok a iba v oblasti výskumu, pretože výskumné projekty predstavujú väčšie finančné riziko než √ ako Õ projekty v ostatných oblastiach politíkiky. ê 1605/2002 odôvodnenie 43 (prispôsobené) ð nový (104) Pokiaľ ide o výskum, vykazovanie √ prezentácia Õ rozpočtu by √ mala byť v súlade Õ sa malo zosúladiť s ustanoveniami, ktoré sa týkajú zostavovania a plnenia rozpočtu založeného na činnostiach √ podľa činností Õ . pri zachovaní pružnosti √ Flexibilita Õ hospodárenia, ktoréú √ má Õ v súčasnosti využíva Spoločné výskumné centrum (SVC) √ , by sa mala zachovať Õ . (105) ð Okrem toho je potrebné objasniť účasť Spoločného výskumného centra (SVC) na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov v prípade, že vykonáva činnosti, ktoré sú úplne alebo z časti financované zo všeobecného rozpočtu mimo rozpočtových riadkov, ktoré sú preň obyčajne vyhradené v rámci finančných prostriedkov na výskum. V prípade, že sa SVC zúčastňuje postupov udeľovania grantov a postupov verejného obstarávania ako tretia strana, nemali by sa naň uplatňovať ustanovenia týkajúce sa podmienok vylúčenia, administratívnych a peňažných sankcií, ekonomickej a finančnej spôsobilosti a skladania zábezpek. Takisto je potrebné zohľadniť vedecko-technické služby, ktoré poskytuje SVC ostatným inštitúciám alebo útvarom Komisie prostredníctvom interných administratívnych dohôd, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá verejného obstarávania. Aby sa tieto úlohy mohli vykonávať efektívne, príjem, ktorý plynie z činností súvisiacich s týmito úlohami, by sa mal výnimočne považovať za vonkajšie pripísané príjmy. ï ê 1605/2002 odôvodnenie 44 (prispôsobené) (106) Pokiaľ ide o vonkajšie opatrenia, mala by sa schváliť decentralizácia hospodárenia s externou pomocou za predpokladu, že Komisia dostane záruky riadneho finančného hospodárenia a štát príjemca je zodpovedný Komisii za finančné prostriedky, ktoré mu boli vyplatené. ê 1605/2002 odôvodnenie 45 (prispôsobené) (107) Súčasťou dohôd alebo zmlúv o financovaní podpísaných s príjemcom, ktorým môže byť štát alebo vnútroštátny verejný subjekt, verejnoprávny subjekt spoločenstva alebo medzinárodný verejnoprávny