EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 7. 2019 COM(2019) 324 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2018 {SWD(2019) 292 final}



OBSAH 1 Úvod 2 Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2018 2.1 Prehľad 2.2 Jednotlivé operácie makrofinančnej pomoci v prijímajúcich krajinách v roku 2018 2.2.1 Gruzínsko 2.2.2 Jordánsko 2.2.3 Moldavsko 2.2.4 Tunisko 2.2.5 Ukrajina 2.3 Prehľad reforiem podporovaných operáciami makrofinančnej pomoci 3 Zabezpečenie riadneho využívania finančných prostriedkov makrofinančnej pomoci: operatívne posúdenia, hodnotenia ex post a audity 3.1 Operatívne posúdenia 3.2 Hodnotenia ex post 3.2.1 Makrofinančná pomoc I a II pre Ukrajinu 3.2.2 Makrofinančná pomoc I pre Jordánsko 3.2.3 Makrofinančná pomoc pre Kirgizskú republiku 4 VŠEOBECNÝ VÝVOJ TÝKAJÚCI SA NÁSTROJA MAKROFINANČNEJ POMOCI

4.1 Fungovanie nástroja makrofinančnej pomoci 4.2 Budúci vývoj: makrofinančná pomoc v ďalšom viacročnom finančnom rámci 5 Nové žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie – rozpočtová situácia SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2018 1Úvod Makrofinančná pomoc (MFP) je finančný nástroj EÚ zameraný na riešenie výnimočných potrieb vonkajšieho financovania v krajinách, ktoré sú geograficky, hospodársky a politicky blízke EÚ. Jeho hlavným cieľom je obnoviť makroekonomickú a finančnú stabilitu kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín a krajín európskeho susedstva a zároveň podporiť makroekonomickú úpravu a štrukturálne reformy. Pomoc sa poskytuje buď vo forme úverov, na ktoré si Komisia požičia potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch a následne ich požičia prijímajúcej krajine, alebo za určitých okolností vo forme grantov financovaných z rozpočtu EÚ. Makrofinančná pomoc dopĺňa program úprav a reforiem dohodnutý s Medzinárodným menovým fondom (MMF) a zároveň je ním podmienená. Makrofinančná pomoc je podmienená aj dodržiavaním ľudských práv a účinnými demokratickými mechanizmami v prijímajúcej krajine. Vypláca sa v splátkach, ktoré sú striktne závislé od úspešného vykonávania prísnych reformných opatrení zameraných na navrátenie hospodárstva prijímajúcej krajiny na dlhodobo udržateľnú cestu. Makrofinančná pomoc teda dopĺňa pravidelnú pomoc EÚ v rámci spolupráce a prispieva k širšiemu cieľu zachovania stability a podpory prosperity mimo EÚ. V kontexte pretrvávajúcej makroekonomickej a politickej nestability v krajinách susediacich s EÚ je makrofinančná pomoc všeobecne uznávaná ako účinný nástroj reakcie na krízu, ktorý EÚ umožňuje zasiahnuť viditeľným a flexibilným spôsobom a s výrazným politickým pákovým efektom. S cieľom riešiť pretrvávajúcu geopolitickú a hospodársku nestabilitu v regióne sa po zvyšok viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 maximálny objem úverov makrofinančnej pomoci zvýšil z 0,5 miliardy EUR na 2 miliardy EUR ročne. Komisia navrhla zachovať objem úverov v hodnote 2 miliárd EUR ročne aj počas viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. Táto výročná správa je vypracovaná v súlade s informačnými povinnosťami Komisie, ktoré sú stanovené v jednotlivých rozhodnutiach Rady a v spoločných rozhodnutiach Európskeho parlamentu a Rady o operáciách makrofinančnej pomoci. Správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje podrobnejšiu analýzu makroekonomických súvislostí a vykonávania jednotlivých operácií makrofinančnej pomoci. 2Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2018 2.1Prehľad V roku 2018 boli prijaté rozhodnutia o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku a Ukrajine, pričom Komisia vyplatila prvé splátky v rámci oboch programov do konca roka. Takisto došlo k pokroku v realizácii prebiehajúcich programov makrofinančnej pomoci v Jordánsku a Tunisku (schválených v roku 2016) a Moldavsku (schváleného v roku 2017). Vyplácanie v rámci týchto programov makrofinančnej pomoci sa oneskorilo, ale bolo to z dôvodov, ktoré EÚ nemohla nijako ovplyvniť. Stav realizácie programov makrofinančnej pomoci bol ku koncu roka 2018 takýto: -Makrofinančná pomoc pre Tunisko II (MFP II): Európska únia schválila 6. júla 2016 ďalšiu makrofinančnú pomoc pre Tunisko (MFP II) v maximálnej výške 500 miliónov EUR vo forme úverov, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach. V auguste 2017 nadobudli účinnosť memorandum o porozumení (MoP) a dohoda o úverovom mechanizme. Prvá splátka v rámci programu MFP II vo výške 200 miliónov EUR bola vyplatená 25. októbra 2017, druhá splátka vo výške 150 miliónov EUR bola uvoľnená 24. júna 2019 a posledná splátka by sa mala vyplatiť do konca roka 2019 za predpokladu splnenia zostávajúcich politických podmienok a pokračovania programu MMF. -Makrofinančná pomoc pre Jordánsko II (MFP II): Spoluzákonodarcovia v nadväznosti na operáciu v hodnote 180 miliónov EUR ukončenú v roku 2015 prijali 14. decembra 2016 rozhodnutie o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánsku (MFP II) v maximálnej výške 200 miliónov EUR, a to výhradne vo forme úverov. Memorandum o porozumení medzi EÚ a Jordánskom bolo podpísané 19. septembra 2017. Pomoc bola vyplatená v dvoch splátkach po 100 miliónov EUR, a to v októbri 2017 a júni 2019. -Makrofinančná pomoc pre Moldavsko: Spoluzákonodarcovia prijali 13. septembra 2017 rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavsku v maximálnej výške 100 miliónov EUR, pričom 40 miliónov EUR sa poskytne vo forme grantov a 60 miliónov EUR vo forme úverov. Memorandum o porozumení, dohoda o úverovom mechanizme a dohoda o grante medzi EÚ a Moldavskom nadobudli účinnosť v januári 2018. Pomoc sa vyplatí v troch splátkach. V roku 2018 sa pozastavilo vyplatenie prvej splátky vo výške 30 miliónov EUR z dôvodu nesplnenia politických podmienok. Tomu predchádzalo niekoľko znepokojivých udalostí vrátane zrušenia platnosti výsledkov volieb primátora v Kišiňove, ktoré poukázali na vážny úpadok demokracie v Moldavsku. V súčasnosti sa očakáva, že vyplatenie prebehne v rokoch 2019 a 2020 za predpokladu splnenia politických podmienok a zvyšných politických podmienok a pokračovania programu MMF. -Makrofinančná pomoc pre Gruzínsko III (MFP III): Spoluzákonodarcovia prijali 18. apríla 2018 rozhodnutie o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku (MFP III) v maximálnej výške 45 miliónov EUR, pričom 35 miliónov EUR sa poskytne vo forme úverov a 10 miliónov EUR vo forme grantov. Makrofinančná pomoc nadobudla účinnosť v novembri 2018 po ratifikácii právnych dokumentov v gruzínskom parlamente. Prvá splátka vo výške 20 miliónov EUR bola vyplatená v decembri 2018 a vyplatenie druhej splátky vo výške 25 miliónov EUR (20 miliónov EUR vo forme úverov a 5 miliónov EUR vo forme grantov) je plánované v polovici roka 2019 za predpokladu splnenia zvyšných politických podmienok a pokračovania programu MMF.

-Makrofinančná pomoc pre Ukrajinu IV (MFP IV): Komisia 9. marca 2018 predložila Ukrajine návrh na poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci vo výške 1 miliardy EUR vo forme úverov, ktorá sa má vyplatiť v dvoch splátkach v rokoch 2018 – 2019. Spoluzákonodarcovia prijali toto rozhodnutie 4. júla 2018 a makrofinančná pomoc nadobudla účinnosť po ratifikácii memoranda o porozumení a dohody o úverovom mechanizme v ukrajinskom parlamente v novembri 2018. Prvá splátka vo výške 500 miliónov EUR bola vyplatená v decembri 2018 a druhá splátka by mala byť vyplatená v prvej polovici roka 2019 za predpokladu splnenia zvyšných politických podmienok a pokračovania programu MMF.

V roku 2018 boli schválené nové operácie makrofinančnej pomoci v celkovej hodnote 1 045 miliónov EUR, z ktorých sa vyplatilo 520 miliónov EUR. V prílohe 1A a 1B sa uvádzajú podrobnejšie informácie o skutočne vyplatených prostriedkoch podľa krajín a regiónov ku koncu roka 2018. 2.2Jednotlivé operácie makrofinančnej pomoci v prijímajúcich krajinách v roku 2018 2.2.1Gruzínsko Gruzínsko zaznamenalo po spomalení v rokoch 2015 – 2016 výrazné oživenie. Zraniteľnosť krajiny voči vonkajším vplyvom pretrváva, ale najmä vo forme veľkého deficitu bežného účtu a vysokého zahraničného dlhu. Túto zraniteľnosť umocňujú regionálne a globálne faktory, ako sú napríklad riziká spojené s celosvetovým spomalením hospodárskeho rastu. V roku 2018 sa reálny HDP Gruzínska podľa odhadu zvýšil o 4,8 % v dôsledku domáceho aj zahraničného dopytu. Podľa odhadov sa fiškálny deficit verejných financií znížil z 3,9 % HDP v roku 2017 na 3,3 % HDP v roku 2018 na základe hospodárskeho rastu a konsolidačného úsilia. To zároveň Gruzínsku umožnilo mierne znížiť verejný dlh na 43 % HDP v roku 2018, a to zo 45 % HDP v roku 2017. Platobná bilancia Gruzínska je naďalej zraniteľná v dôsledku znižujúceho sa, ale stále veľkého deficitu bežného účtu (6,7 % HDP za prvé tri štvrťroky roku 2018 v porovnaní so 7,5 % HDP za rovnaké obdobie v roku 2017) a vysokého zahraničného dlhu (109 % HDP v roku 2018 v porovnaní so 113 % HDP v roku 2017). Medzinárodné rezervy Gruzínska sa v posledných rokoch zvyšovali a ku koncu roka 2018 dosiahli 3,3 miliardy USD (čo pokryje 3,4 mesiaca dovozu). Zároveň sa však zvyšovali potreby rezerv a rezervy sú v súčasnosti pod úrovňou, ktorú MMF považuje za primeranú. V tejto súvislosti v apríli 2017 Gruzínsko a MMF uzavreli trojročnú (2017 – 2020) rozšírenú dohodu v rámci rozšíreného fondu v hodnote 285 miliónov USD. Program rozšíreného fondu úspešne napreduje. Prvé tri preskúmania programu boli ukončené podľa plánu v decembri 2017, júni 2018 a decembri 2018. V rámci nich Gruzínsko splnilo všetky ciele. MMF a gruzínske orgány uzavreli dohodu na pracovnej úrovni o štvrtom preskúmaní programu v máji 2019. Po ukončení preskúmania bude Gruzínsku poskytnutých približne 41,6 milióna USD. V júni 2017 Gruzínsko požiadalo o ďalšiu makrofinančnú pomoc z EÚ. V septembri 2017 Komisia predložila spoluzákonodarcom EÚ návrh na ďalšiu makrofinančnú pomoc Gruzínsku v maximálnej výške 45 miliónov EUR (10 miliónov EUR vo forme grantov a 35 miliónov EUR vo forme úverov). Európsky parlament a Rada prijali rozhodnutie v apríli 2018. Memorandum o porozumení, dohoda o grante a dohoda o úverovom mechanizme v súvislosti s prebiehajúcou operáciou makrofinančnej pomoci boli podpísané formou výmeny listov v auguste 2018. Po nadobudnutí účinnosti memoranda o porozumení a sprievodných dohôd v novembri 2018 bola Gruzínsku v decembri 2018 vyplatená prvá splátka vo výške 20 miliónov EUR (5 miliónov EUR vo forme grantov a 15 miliónov EUR vo forme úverov). Ďalším krokom realizácie programu makrofinančnej pomoci bude vyplatenie druhej a zároveň poslednej splátky vo výške 25 miliónov EUR (5 miliónov EUR vo forme grantov a 20 miliónov EUR vo forme úverov), ktoré je naplánované v polovici roka 2019. Vyplatenie druhej splátky bude okrem splnenia politických podmienok a pokroku v programe MMF podmienené aj splnením osobitných politických podmienok dohodnutých medzi Gruzínskom a EÚ v memorande o porozumení. Tieto politické podmienky majú posilniť gruzínske hospodárstvo v oblasti riadenia verejných financií, vo finančnom sektore, v oblasti sociálnej politiky a politiky trhu práce a v oblasti podnikateľského prostredia. 2.2.2Jordánsko Kríza v Sýrii naďalej brzdí jordánske hospodárstvo a ovplyvňuje jeho vonkajšiu a fiškálnu pozíciu. Reálny HDP sa v roku 2018 podľa odhadu mierne zvýšil o 2,1 %, prakticky rovnakou mierou od roku 2016. Hospodársky rast zostal nedostatočný na to, aby zastavil rast miery nezamestnanosti, ktorá sa v štvrtom štvrťroku 2018 mierne zvýšila na 18,7 % (v porovnaní s 18,5 % v štvrtom štvrťroku 2017 a 15,3 % v roku 2016. Celkový fiškálny deficit (vrátane grantov) sa v roku 2018 znížil na 2,4 % HDP vďaka fiškálnym opatreniam, ktoré orgány prijali začiatkom roka. Fiškálna pozícia je naďalej závislá od zahraničných grantov, ktoré v roku 2018 predstavovali 3 % HDP. Celkový hrubý verejný dlh sa mierne znížil na 94 % HDP z 94,3 % na konci roka 2017. Vzhľadom na nízky rast a nepriaznivé vonkajšie podmienky Jordánsko potrebuje pritiahnuť väčšiu podporu od medzinárodného a regionálneho spoločenstva darcov, aby dokázalo znižovať verejný dlh. Deficit bežného účtu okrem zahraničných grantov aj napriek úpravám v posledných rokoch takisto zostáva veľmi vysoký (približne 10,2 % HDP za prvých 9 mesiacov roka 2018). Rada MMF schválila 24. augusta 2016 trojročný program v rámci rozšíreného fondu vo výške 723 miliónov USD (150 % kvóty). Prvé preskúmanie programu MMF schválila rada MMF v júni 2017. V dôsledku oneskorení pri vykonávaní dohodnutých daňových reforiem trvalo druhé preskúmanie programu dlhšie, ako sa predpokladalo, a napokon ho výkonná rada MMF schválila 6. mája 2019. Európsky parlament a Rada 14. decembra 2016 prijali rozhodnutie o druhom programe makrofinančnej pomoci (MFP II) vo výške 200 miliónov EUR vo forme úverov. Program MFP II, ktorý dopĺňa program MFP I vo výške 180 miliónov EUR vyplatených v roku 2015, má pomôcť Jordánsku vyrovnať sa so zvýšenými potrebami vonkajšieho a fiškálneho financovania, ktoré sčasti súvisia s regionálnou nestabilitou, ako aj s prítomnosťou veľkého počtu sýrskych utečencov v Jordánsku. Memorandum o porozumení a dohoda o úverovom mechanizme MFP II boli podpísané 19. septembra 2017. V memorande o porozumení sa stanovuje ambiciózny program reformy spojenej s každou z dvoch splátok, ktoré sa majú vyplatiť v rámci makrofinančnej pomoci. Podmienky zahŕňajú reformy, ktorých cieľom je: i) zabezpečiť, aby bol daňový systém transparentnejší a aby sa zlepšil výber daní; ii) posilniť riadenie verejných financií, záchrannú sociálnu sieť a trh práce; iii) zjednodušiť investovanie a obchod a iv) zlepšiť výkonnosť vodohospodárskeho sektora. Komisia 25. októbra 2017 vyplatila prvú splátku vo výške 100 miliónov EUR. Vyplatenie druhej a zároveň poslednej splátky vo výške 100 miliónov EUR sa uskutočnilo v júni 2019. 2.2.3Moldavsko Moldavsko zažíva v posledných rokoch obdobie relatívnej stability a pokračuje v zotavovaní z bankovej krízy v rokoch 2014 – 2015. Hospodársky rast podporovaný oživením investícií a silným rastom domáceho obchodu, priemyslu a výstavby bol v roku 2018 na úrovni 4,0 % (pokles v porovnaní so 4,7 % v roku 2017). V strednodobom horizonte sa predpokladá, že hospodárska výkonnosť zostane stabilná so stálym rastom, miernou infláciou a priaznivou fiškálnou situáciou. V roku 2018 bola ročná miera inflácie na úrovni 0,9 % (pod úrovňou cieľového koridoru 5 % ± 1,5 percentuálneho bodu) v dôsledku kombinácie účinkov regulovaných cien a silného zhodnotenia meny. V strednodobom horizonte sa predpokladá, že inflácia bude smerovať k spodnej hranici cieľového koridoru. Fiškálna situácia sa za posledné roky výrazne zlepšila. Fiškálny deficit za rok 2018 na úrovni 0,9 % HDP bol výrazne pod cieľovou hodnotou 2,9 % HDP vzhľadom na lepšie výsledky v oblasti príjmov, než sa očakávalo, a na oneskorenie výdavkov. Deficit bežného účtu sa v roku 2018 naďalej zvyšoval až na úroveň 10,5 % HDP v dôsledku nárastu neenergetického dovozu podmieneného oživením domáceho dopytu. Veľký nárast zaznamenáva aj vývoz, predovšetkým vývoz do EÚ po zavedení prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. V posledných rokoch sa zvýšila úroveň remitencií, stále však zaostáva za úrovňami v roku 2014. Po kríze v roku 2014 Moldavsko požiadalo o pomoc MMF, ktorý v novembri 2016 schválil trojročnú dohodu o rozšírenom úvere a rozšírenom fonde vo výške 183 miliónov USD. Po dokončení tretieho preskúmania programu v júli 2018 MMF potvrdil, že program je vo všeobecnosti na dobrej ceste. Po zavedení balíka reforiem fiškálnej politiky v júli 2018 však boli vyjadrené obavy najmä v súvislosti s kapitálovou a daňovou amnestiou. MMF zastáva názor, že sú potrebné dodatočné opatrenia na riešenie obáv týkajúcich sa riadenia a fiškálnej oblasti, ktoré vyvolal tento zákon. Štvrté preskúmanie programu bolo odložené a čaká sa na zostavenie novej vlády.

Európsky parlament a Rada prijali v septembri 2017 rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavsku. Memorandum o porozumení s moldavskými orgánmi, v ktorom sú stanovené podmienky hospodárskej politiky, bolo podpísané v Bruseli v novembri 2017 a nadobudlo účinnosť v januári 2018. Memorandum o porozumení obsahuje 28 politických podmienok zameraných na päť oblastí reforiem: riadenie verejného sektora, riadenie finančného sektora a dohľad nad ním, boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí, reformy sektora energetiky a zlepšenie podnikateľského prostredia a vykonávanie prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. V júni 2018 bolo pozastavené vyplatenie prvej z troch splátok makrofinančnej pomoci vo výške 30 miliónov EUR (20 miliónov EUR v úveroch a 10 miliónov EUR v grantoch). Dôvodom bolo nesplnenie politických podmienok, ktorému predchádzalo niekoľko znepokojivých udalostí vrátane zrušenia platnosti výsledkov volieb primátora v Kišiňove, ktoré poukázalo na vážny úpadok demokracie v Moldavsku. Z rovnakého dôvodu boli v roku 2018 Moldavsku pozastavené aj platby v rámci nástroja rozpočtovej podpory. EÚ vyzvala Moldavsko, aby vo februári 2019 usporiadalo parlamentné voľby, ktoré budú prebiehať vierohodným, inkluzívnym a transparentným spôsobom, a žiadala vytvorenie novej vlády a programu na základe výsledkov týchto volieb. Vyplatenie prvej splátky makrofinančnej pomoci bude pozastavené, až kým sa politické podmienky nebudú považovať za splnené. EÚ je odhodlaná spolupracovať v Moldavskej republike s aktérmi podporujúcimi reformný proces, ktorý je jadrom našej dohody o pridružení, najmä pokiaľ ide o boj proti korupcii, zabezpečenie nezávislosti súdnictva a odpolitizovanie štátnych inštitúcií. 2.2.4Tunisko Tunisko zaznamenalo za posledných osem rokov zdĺhavý hospodársky pokles v dôsledku zložitej politickej a hospodárskej transformácie, ku ktorej došlo po revolúcii v roku 2011 a zmene režimu. Krajinu takisto ovplyvňuje nestabilita a konflikt v regióne (najmä v Líbyi). Niekoľko teroristických útokov, ktoré sa odohrali v roku 2015, dočasne ochromilo odvetvie cestovného ruchu v krajine. Hospodárstvo Tuniska zaznamenalo v roku 2018 mierne zlepšenie s celkovým odhadovaným rastom HDP o 2,5 %, a to po 1,9 % expanzii v roku 2017 a takmer nulovom raste v rokoch 2015 a 2016. Miera nezamestnanosti sa stabilizovala na úrovni približne 15,5 %. Inflácia dosiahla v júni 2018 hodnotou 7,8 %, čo je najvyššia úroveň za posledné desaťročie, ale na konci roka poklesla na 7,5 %. Oživenie cestovného ruchu a dobrá vývozná výkonnosť sa v plnej miere kompenzovali rastom cien ropy a znehodnotením tuniského dinára, čím sa deficit bežného účtu na konci roka 2018 zvýšil na 11,2 % HDP (oproti 10,2 % na konci roka 2017). Predpokladá sa, že zahraničný dlh dosiahol v roku 2018 celkovo približne 85 %. Medzinárodné rezervy dosiahli v septembri rekordne najnižšiu úroveň 69 dní dovozu a neskôr počas roku sa po emisii medzinárodných dlhopisov a vyplatení pôžičiek od medzinárodných finančných inštitúcií mierne zvýšili na približne 80 dní dovozu. Fiškálny deficit v roku 2018 sa odhadol na približne 5,3 %, čo prevyšuje pôvodný cieľ, ktorý orgány predpokladali vo výške 4,9 %. Predpokladá sa, že verejný dlh dosiahol úroveň približne 72 % HDP. Tunisko v júni 2013 po prvý raz podpísalo s MMF dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 1,75 miliardy USD. Platnosť dohody sa skončila v decembri 2015. V máji 2016 rada MMF schválila pre Tunisko 48-mesačný program v rámci rozšíreného fondu vo výške 2,9 miliardy USD (375 % kvóty) na podporu programu hospodárskej a finančnej reformy krajiny. Po schválení programu (v júni 2016) a štyroch preskúmaniach prvého programu (v júni 2017, marci 2018, júli 2018 a septembri 2018) sa doposiaľ vyplatilo približne 1,5 miliardy USD. V apríli 2019 MMF a tuniské orgány uzavreli dohodu na pracovnej úrovni o piatom preskúmaní programu. Tunisko dostane šiestu splátku vo výške 247 miliónov USD, ktorú 12. júna schválila 2019 výkonná rada MMF. Od roku 2014 do roku 2017 EÚ poskytla Tunisku prvú operáciu makrofinančnej pomoci (MFP I) vo výške 300 miliónov EUR vo forme úverov. O druhú operáciu makrofinančnej pomoci (MFP II) požiadali tuniské orgány v auguste 2015, spoluzákonodarcovia ju schválili v júli 2016 a vykonávať sa začala v októbri 2017 vyplatením prvej splátky vo výške 200 miliónov EUR (z celkovej sumy 500 miliónov EUR vo forme úverov). Druhá a tretia splátka (každá vo výške 150 miliónov EUR) sú podmienené realizáciou viacerých opatrení hospodárskej a sociálnej politiky zameraných na zlepšenie efektívnosti a spravodlivosti daňového systému, posilnenie systému sociálneho zabezpečenia v krajine, podporu zamestnanosti a podporu súkromných investícií. Následne bola v júni 2019 uvoľnená druhá splátka a vyplatenie tretej splátky sa očakáva do konca roku 2019. 2.2.5Ukrajina Po hlbokej recesii v rokoch 2014 – 2015 sa hospodárstvo Ukrajiny vrátilo k rastu. Rast reálneho HDP v roku 2018 sa odhaduje na úrovni 3,2 – 3,3 %. Inflácia sa spomalila z 13,7 % v decembri 2017 na 9,8 % v decembri 2018 najmä v dôsledku kontrakčnej menovej politiky centrálnej banky. Saldo bežného účtu Ukrajiny sa v roku 2018 zvýšilo na 3,6 % HDP v dôsledku rýchlo rastúceho dovozu a vyplácania dividend, ktoré čiastočne vyvážilo zvyšovanie remitencií Ukrajincov pracujúcich v zahraničí. Verejné financie sa v posledných rokoch skonsolidovali: deficit verejných financií v roku 2018 predstavoval 2 % HDP a pomer dlhu k HDP sa na konci roka znížil na 61 % HDP. Splatenie verejného dlhu však zostáva hlavnou krátkodobou úlohou v rámci ukrajinského hospodárstva. V rokoch 2014 – 2017 EÚ vyplatila celkovo 2,8 miliardy EUR v rámci troch po sebe idúcich programov makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu vo forme zvýhodnených úverov. Posledná splátka v rámci tretieho programu makrofinančnej pomoci bola v januári 2018 zrušená, pretože Ukrajina nesplnila pred skončením tohto programu všetky podmienky. Na základe novej žiadosti ukrajinských orgánov Komisia v marci 2018 navrhla štvrtý program makrofinančnej pomoci v maximálnej výške 1 miliardy EUR, keďže Ukrajina splnila všetky potrebné hospodárske a politické kritériá na to, aby mohla čerpať z programu makrofinančnej pomoci, vrátane existencie rozdielu vo vonkajšom financovaní a problému so splatením verejného dlhu. Zároveň sa usúdilo, že nová makrofinančná pomoc by podnietila Ukrajinu v snahe udržať tempo reforiem, keďže vyplácanie je prepojené s ich vykonávaním. Európsky parlament a Rada prijali tento návrh v júli 2018. V septembri 2018 Komisia a Ukrajina podpísali memorandum o porozumení, v ktorom sú stanovené osobitné politické podmienky týkajúce sa programu makrofinančnej pomoci, a dohodu o úverovom mechanizme. Prvá splátka vo výške 500 miliónov EUR bola vyplatená v decembri 2018 po tom, čo Ukrajina splnila politické podmienky, ktoré sa týkali boja proti korupcii, riadenia verejných financií, riadenia štátom vlastnených podnikov a privatizácie malých podnikov. Druhá splátka (ďalších 500 miliónov EUR) sa má vyplatiť v roku 2019 za predpokladu splnenia príslušných podmienok. Podpora EÚ pre Ukrajinu je neoddeliteľnou súčasťou medzinárodného finančného balíka. Súbežne s novým programom makrofinančnej pomoci EÚ rokoval MMF o novom programe (14-mesačnej dohode o pohotovostnom úvere) pre Ukrajinu vo výške 3,9 miliardy USD podmienenom splnením viacerých podmienok, ktorý koncom roka 2018 podpísal. Prvá splátka vo výške 1,4 miliardy USD bola vyplatená v decembri 2018. Svetová banka zároveň schválila politickú záruku, ktorá Ukrajine umožní požičať si na medzinárodných trhoch prostriedky až do výšky 1 miliardy USD. V decembri 2018 Ukrajina vyčerpala z tejto sumy 400 miliónov USD. 2.3Prehľad reforiem podporovaných operáciami makrofinančnej pomoci Kritériá štrukturálnych reforiem v memorande o porozumení sú odrazom opatrení, ktoré prijímajúca krajina musí prijať, aby posilnila svoju makroekonomickú a finančnú stabilitu a zvýšila udržateľnosť platobnej bilancie. V prípade programov makrofinančnej pomoci vykonaných v roku 2018 sa počet aj druh dohodnutých podmienok v krajinách východného a južného susedstva líšil. Vo východnom susedstve sa najčastejšie podmienky týkali zlepšenia riadenia verejného sektora, boja proti korupcii a praniu špinavých peňazí a zlepšenia podnikateľského prostredia. V prípade krajín južného susedstva sa v memorande o porozumení uvádzalo menej podmienok, pričom väčšinou boli zamerané na riadenie verejného sektora, sociálnu ochranu, záchrannú sociálnu sieť a trh práce. V tabuľke 1 sa uvádzajú podrobnejšie informácie. Tabuľka 1: Prehľad reforiem podporovaných prebiehajúcimi operáciami makrofinančnej pomoci [čísla odkazujú na počet podmienok] Riadenie verejného sektora Boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí Energetický sektor Podnikateľské prostredie Finančný sektor Záchranná sociálna sieť a trh práce Iné Tunisko II 5 0 0 2 1 6 1 Jordánsko II 6 0 0 0 0 4 1 Moldavsko 5 6 5 7 5 0 0 Gruzínsko III 3 0 0 3 2 3 0 Ukrajina IV 4 6 1 2 2 3 0 Južné susedstvo 11 0 0 2 1 10 2 Východné susedstvo 12 12 6 12 9 6 0 3Zabezpečenie riadneho využívania finančných prostriedkov makrofinančnej pomoci: operatívne posúdenia, hodnotenia ex post a audity 3.1Operatívne posúdenia V súlade s požiadavkami nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách Komisia vykonáva pomocou externých poradcov operatívne posúdenia s cieľom získať primeranú istotu o fungovaní administratívnych postupov a finančných tokov v prijímajúcich krajinách.

Operatívne posúdenia sa zameriavajú na systémy riadenia verejných financií, predovšetkým na postupy a organizáciu ministerstiev financií a centrálnych bánk a konkrétnejšie na správu účtov, na ktoré sú vyplácané finančné prostriedky EÚ. Okrem toho sa osobitná pozornosť venuje práci inštitúcií vykonávajúcich externé audity, ich nezávislosti, pracovným programom a účinnosti ich kontrol. Takisto sa skúmajú postupy verejného obstarávania na centrálnej úrovni. V roku 2018 Komisia v rámci príprav na novú operáciu makrofinančnej pomoci vykonala na Ukrajine operatívne posúdenie. V rámci posúdenia, ktoré sa dokončilo v septembri 2018, dospela k záveru, že postupy na Ukrajine poskytujú dostatočné záruky, aby sa začalo s plánovanou operáciou makrofinančnej pomoci. Z operatívneho posúdenia, ktoré predchádzalo novej operácii makrofinančnej pomoci v Gruzínsku a vykonalo sa v septembri 2017, vyplynulo, že napriek niekoľkým pretrvávajúcim nedostatkom je súčasný stav administratívnych a finančných tokov v Gruzínsku primeraný tomu, aby bolo možné riadiť operácie makrofinančnej pomoci. 3.2Hodnotenia ex post V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách EÚ a s príslušnými rozhodnutiami o makrofinančnej pomoci Komisia po dokončení programov makrofinančnej pomoci vykonáva hodnotenia ex post s cieľom posúdiť ich vplyv. Hlavným cieľom týchto hodnotení je: I)analyzovať vplyv na hospodárstvo prijímajúcej krajiny a najmä na udržateľnosť jej vonkajšej pozície; II)posúdiť pridanú hodnotu opatrenia EÚ. Pracovný dokument útvarov Komisie o hodnoteniach ex post týkajúcich sa operácií makrofinančnej pomoci I a II pre Ukrajinu a operácie makrofinančnej pomoci I pre Jordánsko boli dokončené a uverejnené v auguste 2018. V roku 2018 Komisia takisto dala podnet na hodnotenie ex post týkajúce sa operácie makrofinančnej pomoci poskytnutej Kirgizskej republike v rokoch 2015 – 2016. Správa externých dodávateľov bola dokončená vo februári 2019 a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie, na ktorom pracuje Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti, bude dokončený a uverejnený v polovici roka 2019. A napokon Komisia v roku 2018 takisto dala podnet na hodnotenia ex post týkajúce sa operácií makrofinančnej pomoci II pre Gruzínsko a makrofinančnej pomoci I pre Tunisko. Správy externých dodávateľov o týchto hodnoteniach ex post a sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie by sa mali dokončiť a uverejniť v priebehu roka 2019. 3.2.1Makrofinančná pomoc I a II pre Ukrajinu Z hodnotenia ex post operácií makrofinančnej pomoci I a II pre Ukrajinu vyplynulo, že hlavnou pridanou hodnotou oboch programov bola mobilizácia značnej finančnej pomoci, ktorú krajina naliehavo potrebovala, takou rýchlosťou a v takom rozsahu, ktorým by nedokázali konkurovať jednotlivé členské štáty. Makrofinančná pomoc sa ukázala ako rozhodujúca pri zabránení hlbšej hospodárskej recesii a napokon umožnila stabilizovať hospodárstvo Ukrajiny napríklad aj prostredníctvom podpory dôležitých štrukturálnych reforiem v oblasti riadenia verejných financií, boja proti korupcii, energetickej politiky, reštrukturalizácie finančného sektora a sociálnej politiky. Programy makrofinančnej pomoci takisto priniesli pridanú hodnotu v tom, že vysielajú signály obyvateľstvu a občianskej spoločnosti, a spôsobujú zvyšovanie dôvery v súkromnom sektore. Operácie pomohli priamo aj nepriamo zlepšiť udržateľnosť verejného dlhu Ukrajiny na základe dlhšej splatnosti a nižších úrokových mier makrofinančnej pomoci. Pôsobili ako katalyzátor ďalšej pomoci od bilaterálnych darcovských organizácií a posilnila sa nimi dôvera investorov. Makrofinančná pomoc mala na Ukrajine zároveň pozitívny sociálny vplyv, pretože posilnila záchrannú sociálnu sieť a vo všeobecnosti zabránila šíreniu krízy, a tým aj vyššiemu rastu miery nezamestnanosti a väčším stratám v príjme domácností. Vo všeobecnosti sa táto operácia makrofinančnej pomoci vyhodnotila ako úplne zosúladená s hlavnými zásadami a opatreniami prijatými v rámci vonkajších činností EÚ na Ukrajine. Podľa hodnotenia by sa mohlo zlepšiť zviditeľnenie v očiach verejnosti a informovanosť o osobitných podmienkach súvisiacich s programami makrofinančnej pomoci. 3.2.2Makrofinančná pomoc I pre Jordánsko Z hodnotenia ex post vyplynulo, že program mal význam v súvislosti s hospodárskymi problémami Jordánska a bol v súlade s prioritami EÚ. Pomohol krajine riešiť naliehavé potreby vonkajšieho a fiškálneho financovania a zachovať hospodársku stabilitu prostredníctvom riešenia štrukturálnych nedostatkov. Hodnotením sa takisto preukázalo, že makrofinančná pomoc I bola účinná pri dosahovaní stanovených cieľov: po ukončení programu bol deficit bežného účtu a rozpočtový deficit výrazne nižší a zároveň boli doplnené devízové rezervy, čo pomohlo stabilizovať vonkajšiu a fiškálnu pozíciu Jordánska. Napriek týmto výsledkom sa však krajina v roku 2016 snažila získať nové programy MMF a programy makrofinančnej pomoci a pokryť tak svoje potreby vonkajšieho financovania, ktoré v roku 2016 vzrástli v dôsledku eskalácie konfliktov v Sýrii a Iraku a pretrvávajúcej utečeneckej krízy, a požiadala o pomoc aj ďalších veriteľov. Operácia makrofinančnej pomoci I sa realizovala efektívne a v úzkej spolupráci s jordánskymi orgánmi, MMF a Svetovou bankou, čo umožnilo EÚ čerpať z odborných poznatkov partnerských inštitúcií. Okrem toho sa vyhodnotilo, že bola v súlade s ďalšími politikami alebo nástrojmi EÚ, najmä s nástrojom rozpočtovej podpory. Operácia priniesla EÚ pridanú hodnotu, pretože umožnila krajine európskeho susedstva s rastúcim geopolitickým významom riadne sa vyrovnať s naliehavými hospodárskymi a sociálnymi problémami, napríklad s prílevom utečencov. Dlhšou splatnosťou a nižšími úrokovými mierami makrofinančná pomoc I jednoznačne prispela k udržateľnosti verejného dlhu Jordánska a zvýšila dôveru v hospodárstvo krajiny. Z hodnotenia vyplynulo, že program makrofinančnej pomoci I mal pozitívny sociálny vplyv. Pomohol zachovať makroekonomickú stabilitu a podporil jordánsku menu a jej naviazanie na americký dolár, čím sa ochránila životná úroveň obyvateľov Jordánska. Takisto posilnil záchrannú sociálnu sieť a ochránil najzraniteľnejšie skupiny pred vplyvom zrušenia dotácií v oblasti energetiky. V hodnotení sa takisto poukázalo na potrebu užšej spolupráce s orgánmi a na potrebu ďalšieho usmernenia v operačných otázkach, aby sa odstránilo riziko oneskorení. V súvislosti s tým, a ak o to krajina požiada, by bolo vhodné poskytnúť technickú pomoc na uľahčenie a efektívnejšie riadenie vykonávania reforiem. A napokon by sa mohlo zlepšiť zviditeľnenie tejto intervencie EÚ a jej vnímanie verejnosťou prostredníctvom aktívneho úsilia o komunikáciu so širším publikom o potenciálnych prínosoch konkrétnych reforiem podporovaných v rámci programu makrofinančnej pomoci. 3.2.3Makrofinančná pomoc pre Kirgizskú republiku Z hodnotenia ex post týkajúceho sa výnimočnej makrofinančnej pomoci EÚ pre Kirgizskú republiku v rokoch 2015 – 2016, ktoré vypracovali externí dodávatelia, vyplynulo, že makrofinančná pomoc EÚ bola celkovo relevantná, konzistentná, účinná a realizovala sa efektívne. Pridaná hodnota EÚ sa najviac prejavila v posilnenej podpore štrukturálnych reforiem vo viacerých prioritných oblastiach. Podmienky v rámci makrofinančnej pomoci zvyčajne dopĺňali početné opatrenia, ktoré už boli prijaté zo strany hlavných medzinárodných darcov ako MMF, čo posilnilo odôvodnenie určitých opatrení v oblasti úprav a potrebu rýchlo pokročiť v reformách v cieľových odvetviach. Takisto sa zistilo, že operácia makrofinančnej pomoci bola v súlade s ostatnými nástrojmi vonkajšej činnosti EÚ pre Kirgizsko vrátane programov rozpočtovej podpory. Okrem toho slúžila dôležitým politickým cieľom v kontexte Kirgizska a samotné vyplatenie makrofinančnej pomoci bude mať pravdepodobne značný pozitívny vplyv na bilaterálne politické vzťahy. Podľa záverov správy boli objem a forma pomoci primerané. Dôležitou črtou makrofinančnej pomoci EÚ v porovnaní s alternatívnymi zdrojmi financovania boli jej vysoko výhodné podmienky, ktoré zahŕňali časť vo forme grantu a úvery s dlhými splatnosťami a veľmi nízkymi úrokovými mierami. A napokon sa v správe uznáva aj to, že hoci operácia makrofinančnej pomoci nebola určená na priamu podporu sociálnej reformy, EÚ poskytla (ďalšiu) finančnú páku na to, aby zabránila prijatiu rôznych sporných zákonov, najmä zákonov namierených proti LGBTI osobám a „zahraničným agentom“.