Návrh nariadenie Rady ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii /* KOM/2006/0470 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.8.2006 KOM(2006) 470 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho Spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 23. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Malajzii a Thajsku. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v súvislosti s implementáciou základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v ČĽR, Malajzii a Thajsku nie sú v platnosti žiadne opatrenia. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré je potrebné posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaných opatrení Komisia začala 30. júna 2005 antidumpingové prešetrovanie v súvislosti s dovozom určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v ČĽR, Malajzii a Thajsku. Prešetrovaním sa ukázalo, že dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v ČĽR a Thajsku sa uskutočnil za dumpingové ceny, ktoré spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, zatiaľ čo pri dovoze určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii nebol zistený žiadny dumping. V dôsledku toho by sa malo ukončiť konanie týkajúce sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii. Prešetrovaním sa ukázalo aj to, že uloženie opatrení nie je v rozpore s celkovým záujmom Spoločenstva. Navrhuje sa preto, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia, ktorý by sa mal najneskôr 29. septembra 2006 uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 23. decembra 2005. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým je finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizovaná a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | 1. Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 2. Začatie konania 3. V súlade s článkom 5 základného nariadenia Komisia 30. júna 2005 uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie [2] oznámenie o začatí antidumpingového konania (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) týkajúceho sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Malajzii a Thajsku (ďalej len „príslušné krajiny“) do Spoločenstva. 4. Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 17. mája 2005 podalo 29 výrobcov plastových vriec a vrecúšok Spoločenstva, ktorí predstavovali veľkú časť (v tomto prípade viac než 25 %) celkovej výroby plastových vriec a vrecúšok v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o výslednej závažnej ujme, ktoré sa pokladali za dostatočné na začatie konania. 5. Strany, ktorých sa týka konanie 6. Komisia oficiálne informovala o začatí konania výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, ich združenie, iných výrobcov Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, ako aj združenia používateľov, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, a zástupcov vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali príležitosť, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. 7. Vzhľadom na veľký počet známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Malajzii a Thajsku, ako aj veľký počet známych výrobcov a dovozcov Spoločenstva, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky s cieľom stanoviť dumping a ujmu v súlade s článkom 17 základného nariadenia (ďalšie podrobnosti o výbere vzorky pozri ďalej). 8. S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) alebo o individuálny prístup (ďalej len „IP“) Komisia zaslala formuláre žiadosti príslušným vyvážajúcim výrobcom a orgánom v ČĽR, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka. O THP podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia požiadalo 108 spoločností a skupín. Všetky uvedené spoločnosti a skupiny požiadali aj o IP pre prípad, keby prešetrovanie zistilo, že nespĺňajú podmienky pre priznanie THP. Len tri spoločnosti požiadali o IP. 9. Komisia zaslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám, o ktorých vedela že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v termíne stanovenom v oznámení o začatí konania. Okrem vyplnených dotazníkov, ktoré zaslali strány zaradené do vzorky vývozcov, dovozcov a výrobného odvetvia Spoločenstva, vyplnené dotazníky zaslali aj od dvaja maloobchodníci zo Spoločenstva. 10. Viacero strán oznámilo svoje pripomienky aj písomne. Všetky strany, ktoré požiadali o vypočutie v rámci stanovenej lehoty a uviedli, že majú na to osobitné dôvody, dostali možnosť byť vypočuté. 11. Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné s cieľom predbežného stanovenia dumpingu, výslednej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala prešetrenia v priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia Spoločenstva - SP Metal, Paríž, Francúzsko, a jeho prepojené spoločnosti SP Metal Biel, Zaragoza, Španielsko, a Jet Sac SA, Auchel, Francúzsko - Groupe Barbier SA, Ste Sigolene, Francúzsko - Plasticos Romero SA, Murcia, Španielsko - Plasbel SA, Murcia, Španielsko - Alplast SA, Ste Marie aux Mines, Francúzsko Neprepojení dovozcovia v Spoločenstve - FIPP GmbH & Co KG a jeho prepojená spoločnosť DEISS GmbH & Co KG, Hamburg, Nemecko Vyvážajúci výrobcovia a prepojené spoločnosti vo vyvážajúcich krajinách ČĽR - Cedo Shanghai Ltd., Šanghaj - Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen - Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou - Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Taicang - Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi - Zhongshan Qi Yu Plastic Products Co,. Ltd., Zhongshan - Weifang Lefu Plastic Products Co., Ltd., Weifang - Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai - Sunway Kordis Shanghai Ltd a Shanghai Sunway Polysell Ltd., Šanghaj - Nantong Huasheng Plastic Products Co., Ltd., Nantong Malajzia - Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru - Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam - Hond Tat Industries S/B, Klang - Plastic V S/B, Klang - Poly Carrier Industries S/B, Klang - Sido Bangun S/B, Negri Sembilan Thajsko - King Pac Industrial Company Limited, Chonburi - Multibax Public Co., Ltd., Chonburi - Naraipak Co., Ltd., Bangkok - Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok - Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakornpathorn Prepojení dovozcovia v Spoločenstve - Cedo Limited UK, Telford, Spojené kráľovstvo - Cedo GmbH, Mönchengladbach, Nemecko - Europackaging plc, Birmingham, Spojené kráľovstvo - 3S’s Limited, Upton-upon-Severn, Spojené kráľovstvo - Kordis Limited and Kordis BV, Stratford-upon-Avon, Spojené kráľovstvo - Obdobie prešetrovania - Prešetrovanie dumpingu prebiehalo v období od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie ujmy prebiehalo v období od 1. januára 2002 do 31. marca 2005 (ďalej len „posudzované obdobie“). B. VÝBER VZORKY 12. Výber vzorky od vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Malajzii a Thajsku 13. Ako už bolo uvedené uviedlo, vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Malajzii a Thajsku bol v oznámení o začatí konania navrhnutý výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. 14. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, požiadala vyvážajúcich výrobcov, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoznom a domácom predaji a uviedli názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja príslušného výrobku. Oslovené boli aj orgány v ČĽR, Malajzii a Thajsku. 15. V rámci uvedenej lehoty sa prihlásilo a poskytlo požadované informácie 108 spoločností a skupín v ČĽR, 36 spoločností z Malajzie a 17 z Thajska. V priebehu obdobia prešetrovania však nahlásilo vývoz do Spoločenstva len 104 spoločností a skupín z ČĽR, 31 spoločností z Malajzie a 14 z Thajska. 16. Tí vyvážajúci výrobcovia, ktorí v priebehu obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Spoločenstva a vyjadrili želanie byť zaradené do vzorky, boli považovaní za spolupracujúce spoločnosti a boli zohľadnení pri výbere vzoriek. 17. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predstavovali okolo 95 % celkového vývozu príslušného výrobku z ČĽR do Spoločenstva, 96 % z Malajzie a 88 % celkového vývozu z Thajska. 18. Ostatné spoločnosti boli buď obchodníci alebo vyvážajúci výrobcovia, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Spoločenstva. Preto sa pre tieto spoločnosti nestanovuje dumpingové rozpätie. 19. Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa v uvedenej lehote neprihlásili, sa považovali za nespolupracujúcich v rámci prešetrovania. 20. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia sa pri výbere vzorky brali do úvahy tieto kritériá: objem predaja vyvážajúceho výrobcu vzhľadom na vývozný predaj do Spoločenstva, ako aj objem predaja vyvážajúceho výrobcu vzhľadom na domáci predaj. Uvažovalo sa o tom, že z ďalej uvedených dôvodov by mala vzorka obsahovať dostatočný počet spoločností predávajúcich na domácom trhu. Preto bolo do vzorky zaradených niekoľko hlavných vyvážajúcich spoločností s reprezentatívnym domácim predajom. 21. Na tomto základe vybrala Komisia do vzorky pôvodne desiatich čínskych vyvážajúcich výrobcov, šiestich malajzijských vyvážajúcich výrobcov a šiestich thajských vyvážajúcich výrobcov. Vybrané spoločnosti predstavovali asi 52 % vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva z ČĽR, 62 % z Malajzie a 71 % z Thajska. 22. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia dostali spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia a orgány príslušných krajín príležitosť vyjadriťť sa k výberu vzorky. 23. Viacerí čínski vývozcovia tvrdili, že vzhľadom na osobitné okolnosti týkajúce sa ich spoločností, ako sú napríklad druhy výrobku, podnikateľský model, štruktúra nákladov alebo spojenie so skupinami v Hongkongu alebo EÚ, by mali byť zaradení do vzorky. Nebolo by to však praktické a podľa základného nariadenia nie je cieľom vzorky, aby odrážala všetky uvedené faktory vzhľadom na množstvo informácií a čas, ktorý je k dispozícii na výber vzorky. Okrem toho, základným nariadením je možné obmedziť prešetrovanie na najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý možno primerane prešetriť v rámci dostupného času. 24. Jeden čínsky vývozca tvrdil, že Komisia mala podľa antidumpingovej dohody WTO („ADA“) jednoducho vybrať vývozcov s najväčším objemom vývozného predaja do Spoločenstva bez ohľadu na domáci predaj V článku 6.10 ADA sa okrem iného uvádza, že vzorku vývozcov možno vybrať na základe „najväčšieho percenta objemu vývozu z danej krajiny, ktorý možno primerane prešetriť”. Tento výklad článku 6.10 ADA treba zamietnuť. Po prvé, nič v znení článku 6.10 ADA nebráni tomu, aby boli do vzorky zaradení aj vývozcovia s reprezentatívnym domácim objemom predajom Po druhé, účelom výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov je zhromaždiť čo najviac reprezentatívnych údajov, na základe ktorých možno vypočítať dumpingové rozpätie. Vzhľadom na to je dôležité, aby boli do vzorky zaradené spoločnosti predávajúce príslušný výrobok na domácom trhu, aby sa dala určiť normálna hodnota a výška predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku podľa článku 2 ods. 1 až ods. 6. Pre spoločnosti spĺňajúce kritériá THP by bolo problematické stanoviť normálnu hodnotu bez dostatočných informácií o týchto predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch a zisku. Najväčší objem vývozu, ktorý možno primerane prešetriť, by mal teda zahŕňať aspoň dostatočný počet spoločností s predajom na domácom trhu v OP. V dôsledku toho boli v súlade s článkom 6.10 ADA a článkom 17 základného nariadenia vybrané len hlavné vyvážajúce spoločnosti, ktoré predstavovali aj hlavnú časť domáceho predaja. 25. Počas prešetrovania sa zistilo, že spoločnosti Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd omylom ohlásili veľkú hodnotu vývozu príslušného výrobku do ES, ktorý nevyrábali sami, ale v skutočnosti spracovali za iných vyvážajúcich výrobcov. Vzhľadom na malú výšku ich skutočného predaja príslušného výrobku vlastnej výroby bola spoločnosť odstránená z čínskej vzorky. Keďže však táto spoločnosť už bola skontrolovaná, bude sa skúmať individuálne. 26. Malajzijské združenie výrobcov plastových výrobkov poukázalo na to, že jedna zo spoločností, ktorá nebola vybraná do vzorky, nenahlásila svoj miestny predaj plastových vriec prepojenej spoločnosti, a teda by mala byť vybratá do vzorky. Keďže Komisia dostala informáciu o tejto chybe v hlásení včas, súhlasila so zahrnutím tejto spoločnosti do vzorky namiesto jednej z predtým vybraných spoločností, ktorá mala menší objem vývozného predaja.² 27. Dotazníky boli zaslané na vyplnenie 22 pôvodne vybraným spoločnostiam a všetky vyplnené dotazníky od nich prišli v rámci uvedených lehôt s výnimkou jednej thajskej spoločnosti, ktorá síce bola vybraná do vzorky, ale potom prestala spolupracovať. 28. Vzhľadom na veľký počet príslušných krajín a strán a časové obmedzenia došla Komisia k záveru, že nemožno povoliť žiadne individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov vzhľadom na uplatnenie článku 9 ods. 6 a článku 17 ods. 3 základného nariadenia, lebo by bolo nadmieru obtiažne a prekážalo by včasnému ukončeniu prešetrovania. Komisia teda informovala všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, že nemá v úmysle povoliť individuálne preskúmania na požiadanie. Okrem toho v rámci 40-dňovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania nedostala žiadne takéto žiadosti. 29. Treba poznamenať, že jedna spoločnosť v Číne, ktorá nebola zaradená do vzorky, ale spolupracuje v rámci prešetrovania, predložila žiadosť o zmenu názvu spoločnosti z Jiangmen Xiefeng Plastic Co., Ltd. na Jiangmen Toptype Plastic Products Co., Ltd. Predložila dôkazy o tom, že išlo o zmenu názvu rovnakej právnickej osoby, a teda nebola vykonaná žiadna iná zmena štatútu, štruktúry alebo vlastníctva spoločnosti. Názov spoločnosti ako taký bol zmenený na nový názov uvedený v prílohe k nariadeniu. 30. Výber vzorky výrobcov Spoločenstva 31. Vzhľadom na veľký počet výrobcov Spoločenstva bol v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia v oznámení o začatí konania navrhnutý výber vzorky . Komisia preto požiadala výrobcov Spoločenstva, aby poskytli informácie týkajúce sa výroby a predaja podobného výrobku. 32. Prihlásilo sa 34 výrobcov Spoločenstva, ktorí poskytli informácie požadované v oznámení o začatí konania. Do vzorky bolo vybraných spolu päť spoločností (tri vo Francúzsku a dve v Španielsku), lebo predstavovali najväčší reprezentatívny objem výroby v Spoločenstve (okolo 18 %), ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného času. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa konzultovalo so združením výrobcov Spoločenstva, ktoré nevznieslo žiadnu námietku. Všetci výrobcovia Spoločenstva zaradení do vzorky spolupracovali a zaslali vyplnené dotazníky v rámci lehôt. Okrem toho, všetci ostatní výrobcovia, ktorí sú navrhovateľmi, a výrobcovia so sídlom v Belgicku, Dánsku, Francúzsku, Holandsku, Poľsku, Portugalsku, Španielsku a Spojenom kráľovstve, ktorí podporili prešetrovanie, náležite poskytli určité všeobecné údaje na analýzu ujmy. 33. Výber vzorky dovozcov 34. Vzhľadom na veľký počet dovozcov v Spoločenstve sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. Komisia preto požiadala dovozcov o poskytnutie informácií týkajúcich sa dovozu a predaja príslušného výrobku. 35. Na základe získaných informácií vybrala Komisia piatich dovozcov v troch členských štátoch, dvoch vo Francúzsku, jedného v Nemecku a dvoch v Spojenom kráľovstve. Konzultovala s dvomi známymi združeniami dovozcov. Títo dovozcovia predstavovali najväčší reprezentatívny objem predaja známych dovozcov v Spoločenstve (okolo 9 %), ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného času. Nakoniec spolupracovali dvaja dovozcovia, ktorí zaslali vyplnené dotazníky. 36. Poskytovanie informácií 37. Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporúčať uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v ČĽR a Thajsku a ukončiť konanie týkajúce sa dovozu s pôvodom v Malajzii. Dostali aj lehotu, v rámci ktorej mohli urobiť následné vyhlásenia k základným skutočnostiam a úvahám, na základe ktorých sa ukladajú konečné opatrenia. 38. Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, boli posúdené a zistenia boli podľa potreby príslušne upravené. C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 39. Všeobecne 40. Plastové vrecia a vrecúška vyrobené z polyetylénu sa zvyčajne distribuujú prostredníctvom maloobchodných predajní spotrebiteľom, ktorí ich používajú najmä na prenášanie nakúpeného tovaru, balenie potravín alebo likvidáciu domového odpadu. 41. Príslušný výrobok 42. Príslušným výrobkom sú plastové vrecia a vrecúška obsahujúce najmenej 20 % hmotnosti polyetylénu a hrubé najviac 100 mikrometrov (ďalej len „plastové vrecúška“) s pôvodom v ČĽR, Malajzii a Thajsku. Príslušný výrobok je zaradený pod kódmi KN ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 a ex 3923 29 90. 43. Plastové vrecúška sa vyrábajú z polymérov, ktoré sa extrúzii polyetylénu nafúknu vzduchom do formy súvislej trubice. Potom sa fólia reže, zvára, potláča a prípadne opatrí rúčkami a(alebo) uzatváracími systémami. Vrecúška možno vyrábať z polyetylénu rozličných hustôt, ktorý sa mieša s inými živicami alebo prísadami. Zloženie materiálu ovplyvňuje také vlastnosti vrecúška ako pevnosť, trvácnosť alebo rozložiteľnosť, ktorá sa môže vyžadovať na rôzne účely. 44. V priebehu prešetrovania orgány ČĽR a niekoľkí dovozcovia a vývozcovia tvrdili, že rozsah prešetrovania je príliš veľký, lebo zahŕňa položky ako tašky, vrecia na odpadky, vrecúška na zmrazovanie potravín, vrecúška na balenie ovocia a zeleniny a ďalšie položky, ktoré sú údajne iné z hľadiska fyzikálnych vlastností, ceny, predajných kanálov, konečného použitia a vnímania zákazníka. Osobitne jeden vývozca a niekoľko dovozcov požadovalo vylúčenie vrecúšok so zipsom (polyetylénové vrecúška s uzatváracou lištou) z rozsahu prešetrovania z dôvodu údajných rozdielov v surovine, výrobného procesu, vzhľadu, použitia, distribúcie, vnímania zákazníka a ceny. Ďalší dovozca predložil podobný argument týkajúci sa sáčkov na peniaze ktoré údajne majú niektoré unikátne technické a fyzikálne vlastnosti a vyrába ich len obmedzený počet spoločností. 45. Jeden malajzijský vývozca ďalej tvrdil, že patentovaná vlastnosť v podobe dávkovacieho mechanizmu niektorých jeho vrecúšok znamená, že by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, lebo vrecúška s týmito vlastnosťami údajne nemôže vyrábať výrobné odvetvie Spoločenstva. Táto patentovaná vlastnosť, ktorá má zaistiť funkčnú výhodu oproti iným nákupným taškám, však nepredstavuje dostatočný rozdiel vo fyzikálnych vlastnostiach príslušných vrecúšok, aby ich bolo možné považovať za samostatný výrobok. V skutočnosti sú tieto vrecúška v zásade stále zameniteľné inými nákupnými taškami s podobnými patentovanými systémami alebo bez nich. 46. Hoci sa uznáva, že existujú rôzne druhy plastových vrecúšok, ktoré sú určené na rôzne účely vrátane uvedených, prešetrovaním sa ukázalo, že všetky tieto druhy plastových vrecúšok vrátane vrecúšok s patentovanými vlastnosťami majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti: sú to v podstate pružné nádoby vyrobené z polyetylénovej fólie používanej na balenie alebo prepravu tovaru. Použitie palstových vrecúšok je vždy rovnaké, napriek tomu, že „tovar“, ktorý sa prepravuje alebo balí, môže byť rôzny (napr. maloobchodný tovar, potraviny, odpad). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nevyžaduje, aby prešetrovania zahŕňali výrobky, ktoré sú vo všetkých ohľadoch rovnaké napr. v zmysle výrobného procesu, ceny, predajných kanálov používania alebo vnímania zákazníka. Komisia skôr zvyčajne vyžaduje, že stačí, aby mali druhy výrobkov posudzované ako jeden výrobok rovnaké základné fyzikálne, technické a(alebo) chemické vlastnosti. 47. V dôsledku toho sa na účely tohto prešetrovania považujú všetky rôzne druhy plastových vrecúšok zaradené pod kódmi KN ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 a ex 3923 29 90 s pôvodom v ČĽR, Malajzii a Thajsku za jeden výrobok. 48. Podobný výrobok 49. Komisia zistila, že plastové vrecúška vyrábané a predávané na príslušných domácich trhoch v ČĽR, Malajzii (ktorá slúžila aj ako analogická krajina) a Thajsku a plastové vrecúška vyvážané do Spoločenstva zo príslušných krajín, ako aj tie, ktoré vyrába a predáva v Spoločenstve výrobné odvetvie Spoločenstva, majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Preto dospela k záveru, že vo všetkých prípadoch ide o podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. D. DUMPING 50. Všeobecná metodika 51. Uvedená všeobecná metodika sa uplatnila v prípade všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Malajzii a Thajsku, ako aj spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP. Prezentácia zistení dumpingu v každej zo príslušných krajín preto len opisuje, čo je pre každú vyvážajúcu krajinu osobité. 52. Normálna hodnota 53. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv u každého vyvážajúceho výrobcu preskúmala, či bol domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja bol rovnaký, alebo vyšší než 5 % celkového objemu zodpovedajúceho vývozného predaja do Spoločenstva. 54. Komisia následne identifikovala tie druhy výrobkov predávaných na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym objemom domáceho predaja, ktoré boli identické alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. Použili sa tieto kritériá: druh použitej suroviny, rozmery, sfarbenie, potlač, uzáver, rúčky a distribúcia plastových vrecúšok. 55. Domáci predaj určitého druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem predaja tohto výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom v priebehu obdobia prešetrovania predstavoval najmenej 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva. 56. Komisia následne preskúmala, či domáci predaj každého druhu plastových vrecúšok, ktoré každá spoločnosť predávala v každej vyvážajúcej krajine na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, možno považovať za predaj uskutočňovaný v rámci bežného obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, a to pomocou stanovenia podielu ziskového domáceho predaja každého vyvážaného druhu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu v priebehu obdobia prešetrovania: 57. V prípade, ak objem predaja niektorého druhu výrobku predávaného za netto predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu než kalkulované výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a V prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja tohto druhu uskutočneného v priebehu OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie. 58. V prípade, ak objem ziskového predaja niektorého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej celkového objemu predaja tohto druhu výrobku alebo ak bola vážená priemerná cena nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len tohto druhu výrobku za predpokladu, že tento predaj predstavoval najmenej 10 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku. 59. V prípade, ak objem ziskového predaja ktoréhokoľvek druhu výrobku predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja tohto druhu, sa predpokladalo, že tento konkrétny druh sa predával v nedostatočných množstvách a tak jeho domáca cena nepredstavovala vhodný základ na stanovenie normálnej hodnoty. 60. V prípadoch, v ktorých nebolo možné použiť na stanovenie normálnej hodnoty domáce ceny určitého druhu výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom, v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa musela použiť iná metóda. V tejto súvislosti Komisia použila stanovenú normálnu hodnotu. 61. Normálna hodnota sa stanovila tak, že sa k výrobným nákladom výrobcu vyvážaných druhov, v prípade potreby upravených, pripočítala primeraná suma na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané rozpätie zisku. 62. Vo všetkých prípadoch boli PVA a zisk stanovené podľa metód uvedených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Komisia preto preskúmala, či vzniknuté PVA a zisk realizovaný každým zo príslušných vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu predstavoval spoľahlivé údaje. 63. Vývozná cena 64. Vo všetkých prípadoch vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. 65. V prípade, ak sa vývozný predaj uskutočnil prostredníctvom prepojených dovozcov v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát opätovne predali nezávislému kupujúcemu náležite upravenej berúc do úvahy všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj primerané rozpätie na PVA a zisky. V tomto prípade boli použité vlastné PVA náklady prepojených dovozcov. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií, ktoré poskytli spolupracujúci neprepojení dovozcovia. 66. Porovnanie 67. Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. 68. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely, ktoré vplývajú na ceny a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V náležitých a oprávnených prípadoch sa u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov zohľadnili úpravy rozdielov v nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, naloženie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, úverové náklady a provízie. 69. Dumpingové rozpätia 70. V súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia boli dumpingové rozpätia stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku s predtým uvedeným váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobkov. 71. Dumpingové rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa prihlásili v súlade s článkom 17 základného nariadenia, ale neboli zaradení do vzorky, bolo stanovené na základe váženého priemeru dumpingových rozpätí spoločností vo vzorke podľa článku 9 ods. 6 základného nariadenia. 72. Na stanovenie dumpingového rozpätia, čiže na stanovenie jednotného dumpingového rozpätia Komisia obvykle považuje prepojených vyvážajúcich výrobcov alebo vyvážajúcich výrobcov patriacich do rovnakej skupiny za jeden subjekt. Je to najmä preto, lebo výpočet individuálnych dumpingových rozpätí by sa mohlo podnietiť obchádzanie antidumpingových opatrení a urobiť ich neúčinnými, lebo prepojeným vyvážajúcim výrobcom umožní uskutočňovať vývoz do Spoločenstva prostredníctvom spoločnosti s najnižším individuálnym dumpingovým rozpätím. 73. V súlade s týmto postupom sa prepojení vyvážajúci výrobcovia patriaci do rovnakých skupín považovali za jeden jediný subjekt a bolo im pridelené jedno dumpingové rozpätie vypočítané na základe váženého priemeru dumpingových rozpätí spolupracujúcich výrobcov v príslušných skupinách. 74. Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv zisťovala úroveň nespolupráce. S týmto cieľom sa porovnal objem vývozu do Spoločenstva, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, s ekvivalentnou štatistikou dovozu podľa Eurostatu. 75. Keďže úroveň spolupráce bola v Malajzii a Thajsku vysoká (viac ako 85 %), považovalo sa za vhodné stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie pre všetkých nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo všetkých týchto krajinách na úrovni najvyššieho cla uloženého spolupracujúcemu vývozcovi. 76. V súvislosti s Čínou je potrebné poznamenať, že hoci spolupráca bola vysoká, traja vyvážajúci výrobcovia poskytli nepravdivé a zavádzajúce informácie a preto boli podľa článku 18 základného nariadenia, ako sa uvádza ďalej, vyhlásení za nespolupracujúcich. Keďže tieto spoločnosti sa dobrovoľne zdržovali spolupráce, zvyškové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho výrobcu v ČĽR vychádzalo z dostupných skutočností. Preto sa usúdilo, že by bolo vhodné, aby sa zvyškové dumpingové rozpätie stanovilo na úrovni najvyšších rozpätí určených pre reperezentatívne druhy uložených nespolupracujúcemu vývozcovi, ktorému nebol udelený THP alebo IP. Neexistovali žiadne indikácie, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predávali za dumpingové ceny na nižšej úrovni. 77. Malajzia 78. Normálna hodnota 79. Globálny reprezentatívny domáci predaj mali tri spoločnosti. Z dôvodu nedostatku zhodných domácich a vyvážaných druhov sa však v súlade s uvedenou metodikou musela stanoviť normálna hodnota pre tieto spoločnosti. Normálnu hodnotu bolo treba stanoviť v súlade s uvedenou metodikou aj pre spoločnosti bez reprezentatívneho domáceho predaja. 80. U troch spoločností s reprezentatívnym domácim predajom sa na stanovenie normálnej hodnoty použil ich zisk dosiahnutý pri bežnom obchodovaní a domáce PVA na základe ich vlastného domáceho predaja. 81. U troch spoločností bez reprezentatívneho domáceho predaja sa výška PVA nákladov stanovila na základe priemerných PVA troch spoločností s reprezentatívnym predajom. 82. Keďže celkový ziskový predaj podobného výrobku zaznamenal len jeden malajzijský vývozca, na stanovenie normálnej hodnoty pre tri spoločnosti bez domáceho predaja sa v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia použila priemerná výška zisku 5,5 % z domáceho predaja výrobkov rovnakej všeobecnej kategórie. 83. Vývozná cena 84. Šesť vyvážajúcich výrobcov uskutočňovalo vývozný predaj do Spoločenstva buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlami v Spoločenstve a Indonézii. V prípade, ak sa vývozný predaj uskutočňoval prostredníctvom prepojených dovozcov so sídlom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia ako je uvedené v odôvodnení (50). 85. Porovnanie 86. Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu ako je uvedené v odôvodneniach (51) a (52), ktoré sa podľa potreby upravili v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. 87. Predaj, ktorý sa uskutočňoval prostredníctvom Indonézie, bol v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia upravený o provízie vo výške 3,3 %. Výška provízií bola založená na predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch indonézskej spoločnosti a na ziskovom rozpätí 3 %. Vzhľadom na to, že zisk indonézskej spoločnosti bol ovplyvnený predajom medzi prepojenými spoločnosťami, ziskové rozpätie 3 % sa určilo na základe ziskového rozpätia dosiahnutého neprepojeným obchodníkom. 88. Ďalší vývozca tvrdil, že úprava by sa mala vykonať na predajných cenách v Spoločenstve, lebo jeho posledná zmluva (po OP) s konečným zákazníkom umožňuje zvýšiť ceny údajne na účely kompenzácie strát, ktoré vývozcovi vznikli v OP v dôsledku zvýšenia ceny surovín. Keďže v priebehu OP nedošlo k úprave cien a neexistuje žiadny dôkaz o vzťahu medzi novou zmluvou a vývojom nákladov v minulosti, toto nemožno povoliť. 89. Dumpingové rozpätia 90. Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú: Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru | 0 % | Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam | 0 % | Hond Tat Industries S/B, Klang | 4,0 % | Plastic V S/B, Klang | 0 % | Poly Carrier Industries S/B, Klang | 0 % | Sido Bangun S/B, Negri Sembilan | 9,1 % | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky | 7,3 % | Všetky ostatné spoločnosti | 9,1 % | 91. Komisia preskúmala, či možno dumpingové rozpätie pre celú Malajziu vykázať väčšie než de minimis rozpätie 2 % uvedené v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Na stanovenie dumpingového rozpätia pre spoločnosti nezahrnuté do vzorky sa považovalo za vhodné extrapolovať výsledky vzorky vrátane nedumpingových spoločností. Dumpingové rozpätie vo vzorke vyjadrené ako percento hodnoty CIF vývozu bolo menšie než 2 %. Preto bolo celkové dumpingové rozpätie pre Malajziu stanovené pod úroveň de minimis . Za týchto okolností by sa malo ukončiť konanie týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Malajzii a nemali by byť uložené žiadne clá. 92. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietlo, že článok 9 ods. 3 základného nariadenia neumožňuje určiť de minimis celoštátne dumpingové rozpätie. 93. Komisia tento výklad zamietla. V článku 9 ods. 3 základného nariadenia je jasne uvedené, že konanie musí byť ukončené v prípade, ak je dumpingové rozpätie menšie než 2 %. Ak je proti krajine začaté konanie, týka sa osobitne celoštátneho rozpätia. 94. Výrobné odvetvie Spoločenstva ďalej namietlo, že v článku 9 ods. 6 základného nariadenia je uvedené, že na výpočet dumpingového cla uplatňovaného na spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky by sa nemali brať do úvahy nulové a de minimis rozpätia. V tomto článku sa však stanovuje len maximálne clo uplatňované na týchto vyvážajúcich výrobcov v prípadoch, keď sa má clo uplatniť. Keďže sa zistilo, že dumping malajzijských vyvážajúcich výrobcov predstavuje len malú časť celkového vývozu z Malajzie, považovalo sa za vhodné, ako je uvedené v odôvodnení (72), založiť výpočet pre celý štát na extrapolácii výsledkov celej vzorky. 95. Thajsko 96. Normálna hodnota 97. Globálny reprezentatívny domáci predaj mali tri spoločnosti. Z dôvodu nedostatku porovnateľných domácich a vyvážaných druhov však v súlade s uvedenou metodikou bolo treba pre tieto spoločnosti stanoviť normálnu hodnotu . Normálnu hodnotu bolo treba stanoviť v súlade s uvedenou metodikou aj pre spoločnosti bez reprezentatívneho domáceho predaja. 98. U týchto troch spoločností sa použili PVA založené na ich vlastnom domácom predaji. U dvoch spoločností bez reprezentatívneho domáceho predaja sa výška PVA nákladov stanovila na základe priemerných PVA troch spoločností s domácim predajom. 99. U dvoch spoločností s reprezentatívnym domácim predajom sa použil zisk dosiahnutý pri bežnom obchodovaní. U tretej spoločnosti s reprezentatívnym domácim predajom sa nemohol použiť vlastný zisk, lebo pri bežnom obchodovaní sa uskutočnilo len menej ako 10 % predaja. 100. Keďže žiadny thajský vývozca nemal celkovo ziskový domáci predaj, na stanovenie normálnej hodnoty pre dve spoločnosti bez domáceho predaja a jednej spoločnosti, ktorá pri bežnom obchodovaní uskutočnila len menej ako 10 % domáceho predaja, sa v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia použilo primerané ziskové rozpätie založené na zisku jednej thajskej spoločnosti z predaja výrobkov rovnakej všeobecnej kategórie na domácom trhu. 101. Vývozná cena 102. Vývoz piatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa uskutočnil priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Preto boli vývozné ceny založené na cene skutočne zaplatenej alebo obvykle platenej za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. 103. Porovnanie 104. Ako bolo uvedené, normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu, ktoré sa podľa potreby upravili v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. 105. Dumpingové rozpätia 106. Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento CIF ceny na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú: King Pac Industrial Co Ltd, Chonburi a Dpac Industrial Co., Ltd, Bangkok | 14,3 % | Multibax Public Co Ltd, Chonburi | 5,1 % | Naraipak Co Ltd a Narai Packaging (Thailand) Ltd, Bangkok | 10,4 % | Sahachit Watana Plastic Industry Co Ltd, Bangkok | 6,8 % | Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd, Nakornpathorn | 5,8 % | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky | 7,9 % | Všetky ostatné spoločnosti | 14,3 % | 107. Čínska ľudová republika 108. Trhovohospodársky prístup (THP) a individuálny prístup 109. V prešetrovaniach antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu výrobkov s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota určuje v súlade s odsekmi 1 až 6 článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia u tých vyvážajúcich výrobcoch, u ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritéria stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c). Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame súhrnne tieto kritériá: 110. obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú ako reakcia na trhové podmienky bez výrazného zasahovania štátu; 111. účtovné záznamy sa nezávisle preverujú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a uplatňujú na všetky účely; 112. neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva; 113. právnu istotu a stabilitu zabezpečujú zákony o bankrote a vlastníctve a 114. meny sa vymieňajú na základe trhovej sadzby. 115. Zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, u ktorých sa zvažovalo zaradenie do vzorky, 108 požiadalo o THP podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v rámci stanovených lehôt zaslalo vyplnený formulár žiadosti o THP pre vyvážajúcich výrobcov. Tri spoločnosti požiadali len o IP a vrátili formulár žiadosti o THP čiastočne vyplnený tak, ako bolo potrebné. Od desiatich prešetrovaných spoločností si Komisia vyžiadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a v priestoroch predmetných spoločností overila informácie predložené v žiadostiach o THP. 116. Bol prijatý záver, že z desiatich prešetrovaných čínskych vyvážajúcich výrobcov sedem preukázalo, že spĺňa kritériá článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a preto by sa im mal udeliť THP, zatiaľ čo v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu bolo rozhodnuté, že by mu nemal byť udelený THP. 117. Okrem toho sa zistilo, že dvaja zostávajúci prešetrovaní čínski výrobcovia a jeden vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, poskytli v zmysle článku 18 základného nariadenia nesprávne a zavádzajúce informácie. 118. Dvaja vyvážajúci výrobcovia sa v príslušných vyplnených formulároch žiadosti o trhovohospodársky prístup a vyplnenom dotazníku o antidumpingu neprihlásili ku vzájomnému prepojeniu a jeden z nich predložil sfalšovaný dôkaz, aby čiastočne zatajil existujúce prepojenie. 119. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že Komisia zvyčajne skúma, či skupina prepojených spoločností ako celok spĺňa podmienky na udelenie THP. Je to nevyhnutné, aby sa v prípade uloženia opatrení vyhlo uskutočňovaniu predaja skupinou spoločností prostredníctvom jednej z prepojených spoločností v skupine s individuálnou colnou sadzbou a ŠTH. Preto v prípadoch, ak dcérska spoločnosť alebo prepojená spoločnosť je výrobcom a(alebo) predajcom príslušného výrobku, musia sa všetky takéto prepojené spoločnosti vyhlásiť za prepojené, aby sa zabezpečilo, že na prepojené spoločnosti sa vzťahuje jedno dumpingové rozpätie, v prípade uloženia opatrení. Okrem toho všetky prepojené spoločnosti, ktoré sa zúčastňujú výroby alebo predaja príslušného výrobku, musia zaslať vyplnený formulár žiadosti o THP, aby sa preskúmalo, či spĺňajú aj kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Rovnako všetci prepojení výrobcovia by mali zaslať vyplený dotazník. 120. V tomto prípade, napriek tomu, že obidve spoločnosti jednotlivo splnili svoj záväzok predložiť formulár žiadosti o THP, sa prepojené spoločnosti pokúsili zatajiť svoje prepojenie. Keďže prepojenie nebolo známe, jedna z dvoch prepojených spoločností nebola prešetrená spolu s inou, ktorá bola zaradená do vzorky, čo by sa za normálnych okolností uskutočnilo. Z tohto dôvodu na základe informácií poskytnutých Komisii nebolo možné uskutočniť riadne prešetrenie všetkých prepojených spoločností v skupine. To viedlo k tomu, že pre túto skupinu ako celok nebolo možné stanoviť, že splnila podmienky na udelenie THP. 121. V dôsledku toho prešetrovaný vyvážajúci výrobca a jeho prepojená spoločnosť, výrobca, ktorý sa zúčastňoval na výrobe a predaji príslušného výrobku, boli vyhlásení za nespolupracujúcich vyvážajúcich vývozcov. 122. V prípade ďalšej zostávajúcej spoločnosti sa našiel dôkaz o tom, že vo vyplnenom dotazníku umýselne predložila nesprávne informácie týkajúce sa vývozného predaja, ako aj sfalšované vývozné faktúry počas overovacej návštevy, ako je to ďalej uvedené v odôvodnení (112). Usúdilo sa, že keďže bola vyhlásená za nespolupracujúceho vývozcu, pokiaľ ide o jej žiadosť o THP, akékoľvek stanovisko bolo irelevantné, pretože za súčasných okolností sa pre túto spoločnosť nemôže vypočítať individuálne rozpätie. 123. Príslušní vyvážajúci výrobcovia a výrobné odvetvie Spoločenstva dostali možnosť vyjadriť sa k uvedeným zisteniam. 124. Čínsky vyvážajúci výrobca uvedený v odôvodnení (85) nemohol preukázať, že spĺňa kritériá 1, 2 a 3, a preto mu bol THP zamietnutý. Prešetrovanie tejto spoločnosti a s ňou prepojených spoločností ukázalo, že do tejto skupiny patria dva výrobné subjekty, z ktorých jeden je čínska spoločnosť a druhý pobočka hongkonskej materskej spoločnosti v Číne. Spoločnosť nebola schopná preukázať, že riadenie tejto pobočky neovplyvňuje čínsky štát. Okrem toho, v obchodnej licencii čínskej výrobnej spoločnosti je uvedené, že by mala vyvážať minimálne percento produkcie. Spoločnosť tvrdila, že môže od miestnych orgánov získať povolenie predávať na domácom trhu, t. j. získať neobmedzenú obchodnú licenciu. Toto tvrdenie však nepodložila, ani nepožiadala o odstránenie zjavného obmedzenia zo svojej obchodnej licencie, ba ani nezmenila svoje stanovy, v ktorých bola zahrnutá aj vývozná požiadavka. V dôsledku toho sa prijal záver, že spoločnosť neposkytla dostatok dôkazov o tom, že môže slobodne a flexibilne predávať podľa trhových signálov, čo zahŕňa aj možnosť predávať na domácom trhu. Toto obmedzenie pramení z výrazného zasahovania štátu, t. j. z obchodnej licencie, ktorá obmedzuje rozsah činností spoločnosti na vývozný trh. 125. Uvedené znamená, že bola zamietnutá aj žiadosť spoločnosti o individuálny prístup (ďalej len „IP“), lebo spoločnosť nesplnila kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 písm. b), a to že vývozné ceny a množstvá neboli určované slobodne. 126. Pokiaľ ide o kritérium č. 2, keďže pobočka hongkonskej materskej spoločnosti podniká v hotovosti, predpokladá sa, že jej účty nie sú vedené v súlade so zásadou časového rozlíšenia podľa medzinárodných účtovných štandardov (ďalej len „IAS“). Okrem toho nedostatočné oddelenie prevádzok tejto pobočky od prevádzok druhej výrobnej spoločnosti vyvoláva vážne obavy o presnosť účtov, najmä v súvislosti s nákladmi oboch subjektov. Preto nemožno považovať kritérium na udelenie THP za splnené. 127. Pokiaľ ide o práva na používanie pozemku a budovy závodu tejto pobočky, spoločnosť jasne nepreukázala, ako ich získala alebo či podliehajú odpisom. Preto nemožno tretie kritérium na udelenie THP považovať za splnené, lebo spoločnosť nepreukázala, že si z bývalého systému netrhového hospodárstva nepreniesla žiadne deformácie súvisiace s právami na používanie pozemkov a akvizíciou továrenských budov. 128. Ďalší čínsky vyvážajúci výrobca mal vo svojej obchodnej licencii a stanovách uvedené ustanovenie, že by mal vyvážať 100 % produkcie spoločnosti. Samotná spoločnosť podliehala počas OP vývoznej povinnosti a Komisia sa spočiatku domnievala, že nemôže slobodne prijímať obchodné rozhodnutia podľa trhových signálov, a preto nespĺňa prvé kritérium na udelenie THP. Táto spoločnosť však predložila dôkaz o tom, že tieto obmedzenia boli v marci 2006 odstránené. Spoločnosť odôvodnila aj svoje rozhodnutie nepredávať na domácom trhu v období pred prešetrovaním a počas OP a predložila dôkaz o tom, že toto rozhodnutie bolo prijaté výlučne vzhľadom na situáciu spoločnosti a jej trhové perspektívy, a preto bola napriek požiadavke vývozného predaja uvedenej v obchodnej licencii vlastne oslobodená od zasahovania štátu. Keďže obchodná licencia tejto spoločnosti už neobsahuje požiadavku vývozného predaja, a keďže spoločnosť dokázala svoje tvrdenie, že zjavné obmedzenie už bolo zastarané skôr, než sa odstránilo, spoločnosť spĺňa prvé kritérium na udelenie THP. 129. Čínska vláda a niekoľkí vývozcovia tvrdili, že Komisia rozhodla len o štatúte THP spoločností zaradených do vzorky, čím neodpovedala na žiadosti o THP asi 100 spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky. Podľa nich je Komisia povinná individuálne rozhodnúť na základe predložených žiadostí o THP bez ohľadu na to, či vývozca je alebo nie je zaradený do vzorky. 130. Najprv je potrebné poznamenať, že Komisia v tomto konaní riešila neobvykle veľké množstvo spolupracujúcich vývozcov, t. j. viac ako 100. Na základe toho musela Komisia zabezpečiť, aby sa prešetrovanie uskutočnilo v rámci dostupných zdrojov, v právnej lehote a bez porušenia noriem posudzovania žiadostí o THP. 131. Komisia sa domnieva, že súčasné ustanovenie týkajúce sa výberu vzorky (článok 17 základného nariadenia) plne pokrýva situáciu spoločností, ktoré žiadajú o THP. Povaha výberu vzorky v skutočnosti bráni individuálne posudzovať krajiny s trhovým hospodárstvom ako aj transformujúce sa hospodárstva a závery, ku ktorým sa dospelo v rámci tejto vzorky sa vzťahuje aj na nich. 132. V článku 17 základného nariadenia je stanovená všeobecná metóda na riešenie situácií, ak z dôvodu vysokého počtu zúčastnených spoločností už nie je možné individuálne preskúmanie, t. j. použitie reprezentatívnej vzorky. Nie je dôvod, prečo by sa táto metóda nemala rovnako uplatniť v prípade, ak vysoký počet zúčastnených spoločností zahŕňa vysoký počet spoločností žiadajúcich o THP. 133. Otázka, či spoločnosť zaradená do vzorky požiadala o THP/IP a či jej bol alebo nebol udelený, je v skutočnosti technická otázka a významná len z hľadiska stanovenia dumpingového rozpätia. Má vplyv len na údaje používané na výpočet dumpingu spoločnosti, či sa použijú vlastné údaje spoločnosti alebo analogickej krajiny. Ako v každom inom prípade výberu vzorky, stanovuje sa vážený priemer všetkých spoločností zaradených do vzorky bez ohľadu na použitú metodiku výpočtu dumpingu pre každú spoločnosť v rámci posúdenia THP/IP. THP/IP by preto nemali brániť uplatňovaniu normálnych techník výberu vzorky. 134. Hlavným zmyslom výberu vzorky je vyrovnať administratívne potreby, aby bolo možné posúdenie prípadu v lehote a v rámci rozpätia povinných termínov s čo najširšou možnou individuálnou analýzou. Počet žiadostí o THP v tomto prípade bol taký vysoký, že individuálne preskúmanie žiadostí, ako sa to niekedy robí aj v iných prípadoch, bolo z administratívneho hľadiska nemožné. Preto sa považovalo za primerané uplatniť rovnako na všetky spoločnosti nezaradené do vzorky vážené priemerné rozpätie vyplývajúce zo všetkých spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky podľa stanovených kritérií v odôvodnení (17) bez toho, aby sa robil rozdiel medzi spoločnosťami, ktoré THP/IP získali a ktoré nie. 135. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo proti udeleniu THP 5 uvedeným spoločnostiam. 136. Výrobné odvetvie Spoločenstva argumentovalo, že jedna zo spoločností, ktorej bol udelený THP, sa vo všeobecnosti považuje za štátnu spoločnosť, a keďže až donedávna bola jednou z najväčších obchodných skupín vo vlastníctve štátu, zrejme ešte stále využíva zvýhodnené postavenie v rámci čínskeho štátu a je ním ovplyvňovaná. Výrobné odvetvie Spoločenstva ďalej zdôraznilo, že prevod aktív z bývalého štátneho podniku na súčasnú spoločnosť má potenciálne prenesené účinky. Komisia preverila vlastníctvo a kontrolné štruktúry tejto spoločnosti a dospela k záveru, že od roku 2002 ju riadia súkromní investori bez kontroly štátu. Komisia preskúmala aj prevod aktív zo štátneho podniku a ubezpečila sa, že prebehol za podmienok trhového hospodárstva. Nebol predložený žiaden dôkaz, ktorý by tieto závery spochybnil. Výrobné odvetvie Spoločenstva argumentovalo aj tým, že spoločnosť by nemala dostať THP, lebo jej vývoz bol subvencovaný. Výška a charakter tejto subvencie však nie sú dôvodom na zamietnutie THP. 137. Pokiaľ ide o ďalšiu spoločnosť, ktorej bol udelený THP, výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že aj jej by sa mal zamietnuť THP, lebo tovar, ktorý vyváža, sa zväčša vyrába na základe dohôd o poplatkoch s uvedenou spoločnosťou. Keďže sa však zistilo, že spoločnosť, ktorá bola uvedená ako prvá, spĺňa kritériá pre THP, nie sú žiadne dôvody domnievať sa, že táto spoločnosť nespĺňa kritériá z dôvodu dohôd o poplatkoch medzi týmito dvoma spoločnosťami. 138. Pokiaľ ide o tretiu spoločnosť, ktorej bol udelený THP, výrobné odvetvie Spoločenstva sa domnievalo, že skutočnosť, že spoločnosť musí ešte vytvoriť zisk, znamená, že nemôže fungovať podľa podmienok trhového hospodárstva. Komisia sa však domnievala, že v počiatočnej fáze to nie je nič nezvyčajné, a že je to kompatibilné s podmienkami trhového hospodárstva. Výrobné odvetvie Spoločenstva argumentovalo aj tým, že skutočnosť, že obchodná licencia spoločnosti v priebehu OP obsahovala minimálnu vývoznú požiadavku, nie je zlučiteľná s prvým kritériom THP. Komisia sa však domnieva, že táto požiadavka v priebehu OP nepredstavovala účinné obmedzenie. Po prvé preto, že obmedzenie bolo z obchodnej licencie z roku 2005 odstránené, a po druhé preto, že percento vývozného predaja bolo vždy výrazne nad prahom stanoveným v starej obchodnej licencii, čo naznačuje, že obmedzenie v obchodnej licencii už bolo zastarané. Nakoniec výrobné odvetvie Spoločenstva namietlo, že poznámka audítora týkajúca sa oceňovania surovín touto treťou spoločnosťou znamená, že jej účty nie sú spoľahlivé. Komisia sa však domnieva, že skutočnosť, že audítor túto poznámku urobil, a že spoločnosť prijala opatrenia na nápravu situácie, potvrdzuje, že jej účty sú nezávisle kontrolované a spoľahlivé. 139. Pokiaľ ide o štvrtú spoločnosť, ktorej bol udelený THP, výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že do pracovnej politiky spoločnosti zasahoval štát, lebo používanú pracovnú zmluvu schválila miestna správa. Toto schválenie sa však týkalo štruktúry modelu zmluvy a nie jej osobitných podmienok. Ako také sa to teda nepovažovalo za zasahovanie štátu. 140. A nakoniec napadlo výrobné odvetvie Spoločenstva udelenie THP piatej spoločnosti, ktorej stanovy počas OP obsahovali ustanovenie, že celá výroba by sa mala vyvážať. Táto spoločnosť však pred OP a počas neho predávala príslušný výrobok na čínskom domácom trhu. V roku 2005 odstránila spoločnosť zo svojich stanov akékoľvek obmedzenia a za týchto okolností neexistuje dôvod, prečo by jej nemal byť udelený THP. 141. Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia uvedení v odôvodneniach (87) až (90), ktorí boli vyhlásení za nespolupracujúcich namietali proti záverom útvarov Komisie, že by mali byť považovaní nespolupracujúcich a že by im mal byť zamietnutý THP. Spoločnosti však nepredložili presvedčivé vysvetlenie alebo niečo, čo by odporovalo dôkazu, ktorý má Komisia k dispozícii a ktorý získala počas overovacích návštev na mieste v priestoroch z jednej zo spoločností. Preto sa potvrdilo, že by sa v tomto konaní mali považovať za nespolupracujúcich výrobcov a rovnako by im mal byť zamietnutý THP. 142. Konzultovalo sa s poradným výborom aj s priamo zainteresovanými stranami. Hlavné argumenty, ktoré predložili vývozcovia a výrobné odvetvie Spoločenstva, sa už hodnotili. 143. Nespolupracujúce spoločnosti v rámci prešetrovania 144. Komisii bolo predložených niekoľko tvrdení v súvislosti so spoločnosťou uvedenou v druhej časti odôvodnenia (86), ktorá spochybnila platnosť informácií Komisie získaných počas prešetrovania na mieste, zo žiadosti o THP a z vypleneného dotazníka. Tieto tvrdenia sa overili a zistilo sa, že skutočne vývozné faktúry predložené počas overenia na mieste museli byť zmanipulované s cieľom ukázať podstatne vyššiu vývoznú cenu. 145. Dôkaz sa predložil spoločnosti, ktorá namietala proti názoru, že to stačí na to, aby bola táto spoločnosť považovaná za nespolupracujúcu v rámci prešetrovania podľa článku 18 základného nariadenia. Nebola však schopná vysvetliť rozdiel medzi týmito dokladmi a preto sa potvrdilo, že by sa mala v tomto konaní považovať za nespolupracujúcu. Vzhľadom na povahu nespolupráce, t. j. poskytnutie nesprávnych informácií a sfalšovanie dokladov, ako aj času, kedy sa to zistilo, t. j. tesne pred koncom prešetrovania sa v skutočnosti informácie, ktoré predložila táto spoločnosť, zamietli úplne, pretože nie je možné vylúčiť, že iné predložené informácie a dokumenty sú rovnako ovplyvnené takýmto správaním. 146. Normálna hodnota 147. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP 148. Tri zo siedmich spoločností, ktorým bol udelený THP, mali globálny reprezentatívny domáci predaj. Z dôvodu nedostatku zhodných domácich a vyvážaných druhov však musela byť normálna hodnota pre tieto spoločnosti stanovená v súlade s uvedenou metodikou. Normálna hodnota sa musela stanoviť v súlade s uvedenou metodikou aj pre zostávajúcich päť spoločností bez reprezentatívneho domáceho predaja. 149. Pre tri spoločnosti s reprezentatívnym domácim predajom sa použil ich zisk dosiahnutý v rámci bežného obchodovania a domáce PVA založené na ich vlastnom domácom predaji. 150. Pre štyri zostávajúcé spoločnosti, ktorým bol udelený THP a ktoré nemali reprezentatívny domáci predaj, bola výška PVA nákladov stanovená na základe priemerných PVA štyroch spoločností s reprezentatívnym domácim predajom. 151. Keďže len jeden čínsky vyvážajúci výrobca, ktorému bol udelený THP, mal celkovo ziskový domáci predaj podobného výrobku, na stanovenie normálnej hodnoty pre štyri spoločnosti, ktoré nemali domáci predaj, sa v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia použilo primerané ziskové rozpätie založené na zisku tejto jednej spoločnosti pri predaji tej istej všeobecnej kategórie výrobkov na domácom trhu. 152. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP 153. Analogická krajina 154. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia treba normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v transformujúcich sa hospodárstvách, ktorým nebol udelený THP, stanoviť na základe ceny alebo stanovenej hodnoty v analogickej krajine. 155. V oznámení o začatí konania boli na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR navrhnuté Spojené štáty ako vhodná analogická krajina. Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa V tejto súvislosti vyjadrili. 156. Rôzne zainteresované strany predložili pripomienky, v ktorých navrhovali ako analogickú krajinu Malajziu, Thajsko, Indonéziu alebo Indiu. Informácie o výrobcoch v Malajzii a Thajsku už boli k dispozícii vďaka ich spolupráci v tomto prešetrovaní. Okrem toho boli kontaktované ďalšie známe spoločnosti v Spojených štátoch, Indonézii a Indii s cieľom zistiť, či možno tieto krajiny použiť ako analogické krajiny. Svoju ochotu spolupracovať naznačila len jedna spoločnosť v Spojených štátoch a dve spoločnosti v Indii, ale títo výrobcovia nezaslali žiadne vyplnené dotazníky. 157. Keďže chýbala spolupráca zo strany spoločností v ďalších možných analogických krajinách, skúmala sa vhodnosť Malajzie. Zistilo sa, že Malajzia má reprezentatívny domáci trh, kde vyrába a predáva veľký sortiment druhov príslušného výrobku, a má aj veľký počet dodávateľov, ktorý zabezpečuje dostatočnú úroveň hospodárskej súťaže. Prešetrovaním sa zistilo, že výrazný domáci predaj pri bežnom obchodovaní realizovali traja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z Malajzie, ktorí boli zaradení do vzorky. 158. Po zverejnení informačného dokumentu Komisie, ktorý navrhoval ako analogickú krajinu Malajziu, výrobné odvetvie Spoločenstva namietlo, že Komisia by mala ako analogickú krajinu použiť USA, lebo v Malajzii je v porovnaní so Spojenými štátmi malý domáci trh a platia vysoké dovozné clá. 159. Tento argument bol zamietnutý z dôvodu výrazného domáceho predaja príslušného výrobku v Malajzii. Okrem toho sa zistilo, že hoci boli dovozné clá v Malajzii vysoké (30 %), dovoz z krajín ASEAN, ktorý bol výrazný, využíval preferenčnú sadzbu (5 %), ktorá bola zhodná s clami v USA. Ďalej treba poznamenať, že napriek najlepším snahám Komisie ani jeden výrobca príslušného výrobku zo Spojených štátov neprejavil ochotu spolupracovať. 160. V dôsledku chýbajúcej spolupráce zo strany spoločností v Spojených štátoch, Indii a Indonézii a zistenia nulového dumpingu z Malajzie sa rozhodlo, že ako analogická krajina pre ČĽR sa použije Malajzia. 161. Normálna hodnota 162. V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe zaplatenej alebo splatnej ceny na domácom trhu Malajzie za druhy výrobku, ktoré boli zistené pri bežnom obchodovaní, v súlade s predtým uvedenou metodikou. Tieto ceny sa v prípade potreby upravili tak, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie s týmito druhmi výrobkov vyvážaných do Spoločenstva príslušným čínskym výrobcom. 163. Výsledkom bolo stanovenie normálnej hodnoty ako váženej priemernej domácej predajnej ceny pri bežnom obchodovaní, za ktorú predávali spolupracujúci výrobcovia s reprezentatívnym domácim predajom v Malajzii neprepojeným zákazníkom. 164. Vývozné ceny 165. Čínski vyvážajúci výrobcovia uskutočňovali vývozný predaj do Spoločenstva buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom obchodných spoločností so sídlom v Hongkongu a Spoločenstve. Vývozné ceny boli stanovené pomocou uvedenej všeobecnej metodiky. Pri predaji uskutočňovanom prostredníctvom prepojených obchodných spoločností v Hongkongu sa vykonala úprava o provízii v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia v prípade, ak sa ukázalo, že tieto prepojené predajné spoločnosti si plnili povinnosti komisionára. Výška provízie bola založená na PVA nákladoch obchodnej spoločnosti a na základe informácií získaných od neprepojených obchodníkov v Hongkongu sa použilo ziskové rozpätie 3 %. 166. Porovnanie 167. Ako bolo uvedené, normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu, ktoré sa podľa potreby upravili v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. 168. Jeden čínsky vyvážajúci výrobca žiadal o úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia vo výške trhovej hodnoty rozdielu medzi vývozným predajom a určitým predajom na domácom trhu. Sumy, o ktoré si táto spoločnosť žiadala, však nebolo možné podložiť zodpovedajúcim rozdielom v cenových úrovniach na domácom trhu, a preto úprava nebola povolená. 169. Dumpingové rozpätia 170. Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú: Cedo Shanghai Limited a Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co., Ltd., Šanghaj | 7,4 % | Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen | 14,8 % | Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou | 4,8 % | Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 % | Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. a Shanghai Sunway Polysell Ltd, Šanghaj | 4,8 % | Suzhou Guoxin Group Co. Ltd, Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd, Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. a Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 % | Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan | 5,7 % | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ktorým nebol udelený IP, a spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky | 8,4 % | Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi (nezaradení do vzorky) | 12,8 % | Všetky ostatné spoločnosti | 28,8 % | 171. Ako bolo predtým uvedené, dumpingové rozpätie sa vypočítalo pre spolupracujúcu spoločnosť vo vzorke, ktorej nebol udelený THP alebo IP s cieľom výpočtu priemerného dumpingového rozpätia pre celú vzorku. Tejto spoločnosti však nebola udelená individuálna colná sadzba, ako to bolo uvedené v odôvodnení (227), pretože jej nebol udelený THP alebo IP. E. UJMA 172. Výroba Spoločenstva 173. Príslušný výrobok vyrábajú v Spoločenstve stovky výrobcov. Toto odvetvie je veľmi rozdrobené a tvoria ho predovšetkým malé a stredné podniky. 174. Pri výpočte výroby Spoločenstva počas OP sa za východisko brala odhadovaná spotreba Spoločenstva odhadnutá podľa vysvetlenia v odôvodneniach (158) až (159). Od údaju o spotrebe sa odpočítal dovoz do Spoločenstva podľa záznamov Eurostatu. Výsledný ukazovateľ výroby bol v prípade potreby upravený na základe informácií, ktoré predložili združenia výrobcov v jednotlivých krajinách. Toto množstvo bolo následne znížené o množstvá vyrobené spoločnosťami, ktoré neboli zahrnuté do definície výrobného odvetvia Spoločenstva uvedenej v odôvodnení (147). Výsledkom výpočtu bola celková výroba Spoločenstva vo výške 1 175 000 ton. 175. Určití vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a maloobchodníci namietli, že percento výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k celkovej výrobe Spoločenstva bolo nižšie než 25 %, a preto by malo byť konanie ukončené z dôvodu chýbajúcej podpory pre prípad. Toto podanie vychádzalo z argumentu, že podľa hlavného poskytovateľa komerčného trhového spravodajstva AMI[3] by odhadované množstvo extrudovaných polyetylénových fólií použitých na výrobu podobného výrobku bolo vyššie ako údaj o výrobe Spoločenstva použitý na posúdenie podpory. 176. AMI poskytuje vo svojich dvoch správach, na ktoré sa určité strany odvolávajú, určité informácie o výrobnom odvetví polyetylénových fólií: 177. Výrobcovia extrudovaných polyetylénových fólií, 6. vydanie (ISBN 1 904188 12 5), a 178. Výrobné odvetvie polyetylénových fólií v Európe, 7. vydanie (a ISBN 1 904188 17 6) 179. Na žiadosť Komisie udelil AMI povolenie reprodukovať výňatky z uvedených správ. Treba poznamenať, že v „poznámke vydavateľa“ k týmto správam AMI uvádza, že „neprijíma žiadnu právnu zodpovednosť za akékoľvek chyby alebo neúplnosť v týchto informáciách bez ohľadu na to, či sú tieto chyby alebo neúplnosť výsledkom nedbalosti, náhody alebo akejkoľvek inej príčiny, a neprijíma žiadnu zodpovednosť ani za dobré meno akýchkoľvek uvedených firiem a spoločností”. Okrem toho bolo povolenie reprodukovať informácie obsiahnuté v uvedených správach získané len na základe tejto osobitnej výhrady zodpovednosti: „[AMI] nezodpovedá za žiadny mylný výklad našich informácií zo strany zástupcov výrobného odvetvia, ktorí nadviazali spojenie [s Komisiou], ani za interpretáciu údajov [AMI] zo strany Európskej komisie”. 180. Ďalej treba poznamenať, že hoci AMI v dvoch uvedených správach poskytuje určité informácie o výrobnom odvetví polyetylénových fólií, nepredkladá žiadny odhad veľkosti trhu prešetrovaného výrobku v Spoločenstve ako takom. V správach AMI sa odhadujú účely konečného použitia extrudovaných polyetylénových fólií takto[4]: Skupina výrobkov | % účelov konečného použitia polyetylénových fólií | (i) Koextrudované/laminovacie fólie | 8,2 % | (ii) Iné fólie | 6,8 % | (iii) Zmršťovacie fólie | 13,8 % | (iv) Prieťažné fólie | 14,4 % | (v) Poľnohospodárstvo/ stavebníctvo | 8,0 % | (vi) Fólie v rolkách | 15,3 % | (vii) Hrubostenné vrecia | 7,5 % | (ix) Vrecia na odpadky | 5,8 % | (x) Nákupné tašky | 8,3 % | (xi) Iné vrecúška/vrecia | 11,9 % | SPOLU | 100 % | 181. V správach AMI[5] sa nedefinujú presné metódy výpočtu výrobnej kapacity alebo spotreby surovín. V správach sa odhaduje, že spotreba polyetylénu na extrudovanie fólií v Európe, ako je definovaná v odôvodnení (134), by v roku 2004 mala byť 7 699 000 ton. V prípade výroby AMI uvádza údaj o výrobnej kapacite, ktorý, ako ukázalo prešetrovanie, obvykle predstavuje množstvo polyetylénu vyrobeného extrudovaním. V súvislosti s výrobou vriec a vrecúšok by tento údaj objeme mal zahŕňať aj množstvá priemyselného odpadu (odpad pri rezaní, počiatočný odpad a iné extrudované fólie nižšej kvality) efektívne recyklovaného v procese. V dôsledku recyklácie by sa tento odpad teda mal dvakrát započítať do ukazovateľov výroby, lebo určité množstvá pôvodne panenskej suroviny sa do procesu extrudovania dostávajú viac než raz. 182. AMI vyjadruje všetky výrobné ukazovatele ako percento, ktoré predstavuje účely konečného použitia spotreby polyetylénu na extrudovanie fólií v Európe. Správa zahŕňa z geografického hľadiska Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Spojené kráľovstvo, Benelux (Belgicko a Holandsko), Škandináviu (Dánsko, Fínsko, Nórsko a Švédsko), Španielsko, ďalšie štáty západnej Európy (Rakúsko, Írsko, Grécko, Portugalsko, Švajčiarsko) a strednej Európy (Poľsko, Maďarsko, Rumunsko, Českú republiku a Slovenskú republiku)[6]. Z členských štátov správa nepokrýva Estónsko, Lotyšsko, Litvu, Maltu a Cyprus, ale zahŕňa Švajčiarsko, Nórsko a Rumunsko, ktoré nepatria do rozsahu tohto prešetrovania. 183. Keďže údaje AMI sa týkajú iného geografického regiónu než Spoločenstva, najprv bolo potrebné stanoviť spotrebu polyetylénu na extrudovanie fólií v Spoločenstve. V tejto súvislosti poskytli dvaja dodávatelia polyetylénovej živice v Spoločenstve také informácie, že spotreba polyetylénovej živice na extrudovanie fólií sa v roku 2004 pohybovala v Spoločenstve od 6 100 000 do 6 500 000 ton. Nižšie uvedené množstvá boli preto vypočítané na základe tohto rozsahu spotreby. 184. Strany uvedené v odôvodnení (134) namietli, že z kategórií uvedených v odôvodnení (137) by mali byť do prešetrovaného výrobku čiastočne alebo úplne zahrnuté kategórie (vi), (ix), (x) a (xi). 185. Je jasné, že kategória „nákupné tašky“ predstavujúca 8,3 % (t. j. od 506 300 do 539 500 ton) konečných použití patrí do prešetrovaného výrobku na základe fyzikálnych vlastností. Je však aj pravdepodobné, že časť vriec na odpadky, ktoré predstavujú spolu 5,8 % (t. j. od 353 800 do 377 000 ton) konečných použití, do tejto definície nepatrí, lebo vrecia na odpadky pravdepodobne zahŕňajú aj vrecia hrubšie než 100 mikrónov, a preto by časť tejto kategórie mala byť z definície vylúčená. 186. Určité strany tvrdili, že údajne až 65 % kategórie „fólie v rolkách” (ktorá predstavuje 15,3 %[7] celkových konečných použití) patrí do definície prešetrovaného výrobku. V tomto smere sa pripomína, že samotný AMI uviedol, že táto kategória obsahuje použitia „ako fólie na prádlo, hygienické fólie , povrchové fólie na papierové výrobky a univerzálne fólie na ochranu povrchu”. Treba poznamenať, že uvedené účely konečného použitia sú definované ako „fólie”, a teda nepatria do kategórie vrecúšok a vriec. Okrem toho, kontroly na mieste vykonané v priebehu prešetrovania v priestoroch siedmich výrobných závodov piatich výrobcov Spoločenstva v dvoch krajinách ukázali, že fólie v rolkách, ktoré sa nevyrábajú externým extrudovaním, sa nepoužívajú na výrobu podobného výrobku. Okrem toho kontrolné návštevy vykonané v priestoroch 21 vyvážajúcich výrobcov v troch príslušných krajinách nepodporili tvrdenie, že fólie v rolkách, ktoré sa nevyrábajú externým extrudovaním, sa používajú na výrobu príslušného výrobku. Na základe uvedeného bolo treba zamietnuť argument, že veľká časť kategórie „fólie v rolkách” by sa mala zahrnúť do výroby podobného výrobku v Spoločenstve. 187. Niektoré strany ďalej tvrdili, že účel konečného použitia definovaný v správe ako „iné vrecúška/vrecia”, ktorý predstavoval 11,9 %[8] všetkých konečných použití, by mal byť zahrnutý do údajov o výrobe Spoločenstva. Treba poznamenať, že tieto strany nepodložili toto tvrdenie množstvami. Táto kategória sa v „Sprievodcovi AMI výrobným odvetvím polyetylénu v Európe“ uvádza v údajoch o výrobe jednotlivých krajín ako „iné fólie” a na tejto úrovni nie je definovaná ako vrecúška alebo vrecia. Hoci nie je jasné, ktoré výrobky zahrnul AMI do kategórie „iné vrecúška a vrecia”, z odhadu by mali byť vylúčené prinajmenšom všetky výrobky, ktoré sa nezhodujú s opisom výrobku. V tejto súvislosti kategória „iné vrecia a vrecúška” zahŕňa aj fólie používané na „FFS balenia” potravín, čiže „vytvorenie, naplnenie a utesnenie (form, fill and seal) balenia”, čo je spôsob balenia, pri ktorom sa vrecúško vytvorí, naplní a utesní v integrovanom procese. FFS zariadenie je zvyčajne plne automatické. Tento výrobok sa nepredáva ako vrecúška alebo vrecia a dovoz tohto výrobku sa nezaraďuje ani pod kódy KN 3923 21 00, 3923 29 10 a 3923 29 90. Keďže odhady zainteresovaných strán týkajúce sa podielu prešetrovaného výrobku v tejto skupine sa pohybovali od 15 % do 100 % a neboli podložené, nebolo možné urobiť presný odhad, aká časť tejto skupiny by sa mala zahrnúť do prešetrovaného výrobku. Preto vzhľadom na skutočnosť, že v tomto smere chýbali akékoľvek podložené informácie, považovalo sa za primerané zahrnúť na účely výpočtu 50 % tejto kategórie výrobku. Výsledná výroba v tejto skupine sa teda pohybuje od 363 000 do 387 000 ton. 188. Určité strany tvrdili, že na výrobu podobného výrobku sa použije až 1 milión ton recyklovaného materiálu. Podľa AMI sa na extrudovanie polyetylénu skutočne použije asi 1 milión ton[9] recyklovaného materiálu. AMI nešpecifikuje, ktorým osobitným kategóriám výrobkov možno takéto použitie pripísať. Okrem toho, kontroly na mieste ukázali, že na trhu existuje len veľmi obmedzená zásoba recyklovaného materiálu od spotrebiteľov, zatiaľ čo priemyselný odpad vytvorený vo výrobnom procese sa efektívne recykluje. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že priemyselný odpad je už zahrnutý v údajoch o výrobe, vtedy keď sa použil ako panenský materiál, a teda akékoľvek zahrnutie tohto množstva do výroby by malo za následok dvojnásobnú výrobu. Prešetrovaním sa ukázalo, že recyklovaný materiál od spotrebiteľov sa používa väčšinou na výrobu vriec na odpadky. Určité strany tvrdili, že až 25 % suroviny tejto kategórie podobného výrobku predstavuje recyklovaný materiál od spotrebiteľov. Na základe informácií získaných od zainteresovaných strán to môže predstavovať až 20 % výroby týchto vrecúšok. Keďže toto množstvo nie je zahrnuté v odhade konečného použitia tohto výrobku podľa AMI, toto množstvo by sa malo pripočítať k výrobnému odhadu. Preto bola vykonaná príslušná úprava množstva vriec na odpadky o 20 %, čoho výsledkom bola ďalšia výroba príslušného výrobku v rozsahu od 88 000 do 94 000 ton. 189. Výsledné celkové množstvo výroby založené na úvahách uvedených v odôvodneniach (132) až (145) je v rozsahu od 1 311 000 do 1 398 000 ton prešetrovaného výrobku. Tento odhad však zahŕňa všetky vrecia na odpadky a treba pripomenúť, že niektoré vrecia na odpadky môžu byť hrubšie ako 100 mikrónov, čiže nepatria do definície výrobku. Preto tento rozsah predstavuje skôr nadhodnotenie výroby. 190. Na to, aby sa dospelo k výrobe Spoločenstva, od uvedených údajov by sa mala odrátať výroba spoločností vylúčených z výrobného odvetvia Spoločenstva vo výške 119 000 ton. Výsledkom je výroba Spoločenstva v rozsahu od 1 193 000 do 1 279 000 ton prešetrovaného výrobku. Odhad výroby Spoločenstva na začiatku konania vo výške 1 240 000 ton teda patrí do rozsahu tohto výpočtu a 25-percentný prah týkajúci sa podpory prípadu spĺňa horný limit rozsahu. 191. Uvedená analýza jasne ukazuje, že informácie uvedené určitými stranami v odôvodnení (134) nie sú také, aby spochybnili odhad výroby prešetrovaného výrobku v Spoločenstve, ktorý urobila Komisia a ktorý je uvedený v odôvodnení (150). 192. Na základe uvedeného bolo treba zamietnuť argumenty týkajúce sa chýbajúcej podpory prípadu, ktoré vzniesli tieto strany. 193. Definícia výrobného odvetvia Spoločenstva 194. V počiatočnom štádiu predstavovala súhrnná výroba 29 výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, 331 500 ton, t. j. 26,7 % celkovej výroby Spoločenstva 1 240 000 ton meranej v počiatočnom štádiu. Súhrnná výroba výrobcov Spoločenstva, ktorí namietli proti konaniu, tvorila menej ako polovicu uvedenej podpory. 195. Okrem toho sa pripomína, že podnet v počiatočnej fáze podporilo ďalších 21 spoločností s celkovou výrobou 302 000 ton. Celkovo podnet preto podporili výrobcovia Spoločenstva, ktorí v rámci celkovej výroby Spoločenstva predstavujúcej 1 240 000 ton reprezentujú viac ako 50 % výroby. 196. Počas prešetrovania nespolupracovalo v rámci prešetrovania päť z výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi. V tom čase spolupracovalo v rámci prešetrovania sedem iných výrobcov, ktorí podporili konanie. 197. Ďalšie tri spolupracujúce spoločnosti boli z definície výrobného odvetvia Spoločenstva vylúčené, čiže ich výroba sa nezahrnula do výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, lebo jedna spoločnosť dovážala výrazné množstvá od svojho prepojeného vývozcu v Číne a dve ďalšie spoločnosti dovážali zo príslušných krajín výrazné množstvá pre svoju výrobu v Spoločenstve. Z definície výrobného odvetvia Spoločenstva bola vylúčená aj štvrtá spoločnosť, ktorá namietala proti konaniu a nespolupracovala v rámci prešetrovania ako výrobca Spoločenstva, lebo mala prepojeného vyvážajúceho výrobcu v jednej zo príslušných krajín a dovážala výrazné objemy príslušného výrobku do Spoločenstva pre svoju výrobu v Spoločenstve. 198. Určité strany sa sťažovali, že spoločnosť British Polyethylene Industries plc (ďalej len „BPI“), ktorá namietala proti konaniu, bola vylúčená z definície výrobného odvetvia Spoločenstva a tým aj z celkovej výroby Spoločenstva, zatiaľ čo iná spoločnosť, Cedo Ltd., ktorá podporovala konanie, bola do nej zahrnutá, hoci obe spoločnosti majú podobnú situáciu, čiže vyrábajú aj v Spoločenstve aj v príslušných krajinách. V tejto súvislosti treba poznamenať, že obe spoločnosti sa posudzovali na rovnakom základe a obe spoločnosti boli vylúčené na základe dôvodov uvedených v odôvodnení (153). 199. Určité strany tvrdili, že dvaja výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky by mali byť vylúčení z definície výrobného odvetvia Spoločenstva, pretože dovážali významné množstvá príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a Thajsku. V tejto súvislosti by sa malo najprv poznamenať, že hoci je naozaj dlhodobou praxou vylúčiť dovážajúcich výrobcov Spoločenstva z výrobného odvetvia Spoločenstva, ak sú pred dumpingom chránení alebo z neho majú prospech, avšak nie sú vylúčení, ak sa zistí, že výrobcovia Spoločenstva boli nútení sa dočasne a len veľmi obmedzene obrátiť na dovoz vzhľadom na zlú cenovú situáciu na trhu Spoločenstva. V tomto prípade celkový dovoz týchto dvoch spoločností počas OP predstavoval 1 % a 0,1 % ich príslušnej celkovej výroby. Vzhľadom na malé množstvo, ktorého sa to týka, sa títo dvaja výrobcovia v Spoločenstve môžu považovať za súčasť definície výrobného odvetvia Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Na základe uvedeného bol argument zamietnutý. 200. Preto 24 výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, a sedem ďalších výrobcov, ktorí spolupracovali v rámci prešetrovania predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Celkovo predstavujú tieto spoločnosti približne 358 000 ton, čiže 31 % výroby Spoločenstva zistenej počas prešetrovania. 201. Poznamenáva sa, že prešetrovaniu vyjadrilo svoju podporu ďalších deväť spoločností s výrobou 57 000 ton, tieto spoločnosti však nezvládli plnú spoluprácu v rámci prešetrovania, a preto neboli zaradené do definície výrobného odvetvia Spoločenstva. 202. Spotreba Spoločenstva 203. Zrejmá spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe údajov uvedených v podnete, ktorý podal navrhovateľ. Za základ sa bralo trhové spravodajstvo navrhovateľov na rôznych trhoch a údaje odvodené z trhových informácií, ktoré poskytli dve komerčné agentúry. Na extrapoláciu spotreby Spoločenstva v ostatných členských štátoch sa potom použili zhromaždené informácie o trhoch v Belgicku, Francúzsku, Taliansku, Luxembursku, Holandsku a Španielsku. 204. Na základe uvedenej analýzy sa spotreba Spoločenstva v posudzovanom období zvýšila od začiatku posudzovaného obdobia o 6 %, t. j. z 1 582 000 ton v roku 2001 na 1 674 000 ton v OP. Podrobné údaje vyjadrené v tonách sú takéto: Spotreba | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | 1 000 ton | 1 582 | 1 618 | 1 653 | 1 670 | 1 674 | Index | 100 | 102 | 104 | 105 | 106 | Zdroj: Podnet | 205. Dovoz z príslušných krajín 206. Súhrnné vyhodnotenie účinkov príslušného dovozu 207. Komisia preskúmala či možno dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v príslušných krajinách posúdiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. V tomto článku je uvedené, že ak sú účinky dovozu z dvoch alebo viacerých krajín súčasne predmetom antidumpingových prešetrovaní, účinky sa vyhodnocujú súhrnne len vtedy, ak sa zistí, že (a) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako de minimis uvedené v článku 9 ods. 3 základného nariadenia a objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný a (b) súhrnné posúdenie účinkov je primerané z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Spoločenstva. 208. Keďže sa zistilo, že celkové dumpingové rozpätie pre Malajziu je nižšie ako 2 %, t. j. nižšie ako de minimis, dovoz z Malajzie sa vylúčil zo súhrnného posúdenia. V tejto súvislosti sa zistilo, že dumpingové rozpätia stanovené v súvislosti s dovozom s pôvodom v ČĽR a Thajsku boli väčšie ako de minimis úroveň 2 % uvedená v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Okrem toho, keďže v priebehu OP mal dovoz z ČĽR podiel na trhu 14,4 % a dovoz z Thajska trhový podiel 4 %, objemy dovozu z ČĽR a Thajska neboli zanedbateľné. 209. Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, prešetrovaním sa ukázalo, že výrobky dovážané z ČĽR a Thajska mali všetky základné fyzikálne vlastnosti podobné. Okrem toho boli na tomto základe plastové vrecia a vrecúška dovážané z ČĽR a Thajska navzájom zameniteľné a v Spoločenstve sa v posudzovanom období predávali cez porovnateľné predajné kanály a za podobných obchodných podmienok. Dovoz z oboch krajín vykazoval podobné trendy cien a objemov a obe krajiny vykazovali výrazné podhodnotenie. Okrem toho sa pripomína zistenie, že dovážaný výrobok bol podobný plastovým vreciam a vrecúškam vyrábaným v Spoločenstve a ako taký by im mal konkurovať za rovnakých podmienok hospodárskej súťaže. 210. Na základe uvedeného sa usúdilo, že boli splnené všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, a že dovoz z ČĽR a Thajska by sa mal preto skúmať súhrnne. 211. Objem príslušného dovozu a trhový podiel 212. Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a Thajsku sa podľa údajov Eurostatu zvýšil z približne 219 000 ton v roku 2001 na 307 000 ton v OP, čo predstavuje zvýšenie o 40 %. Prudké zvýšenie dovozu za posudzované obdobie absorbovalo 96-percentné zvýšenie spotreby, ktoré nastalo v rovnakom čase na trhu Spoločenstva. 213. Každý dovoz príslušného výrobku bol vyhlásený pod kódom KN ex 3923 21 00 (vrecia a vrecúška z polymérov etylénu). Do výpočtu nebol zahrnutý dovoz pod kódmi KN ex 3923 29 10 (vrecia a vrecúška z polyvinylchloridu) a ex 3923 29 90 (vrecia a vrecúška z iných plastov), lebo podľa dostupných informácií sa vrecia a vrecúška vôbec nevyrábali, ak neprevažovala hmotnosť polyetylénu, a preto sa príslušný výrobok momentálne nedováža pod týmito kódmi KN. Súhrnný dovoz | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | v 1 000 ton | 219 | 239 | 288 | 299 | 307 | Index | 100 | 109 | 132 | 137 | 140 | 214. Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil podiel dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR a Thajsku na trhu Spoločenstva o 33 %, z 13,8 % v roku 2001 na 18,3 % v OP. Trhový podiel | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Súhrnný | 13,8 % | 14,8 % | 17,4 % | 18,0 % | 18,3 % | Index | 100 | 107 | 126 | 130 | 133 | 215. Cena príslušného dovozu a cenové podhodnotenie 216. Uvedené informácie o cenách boli odvodené z údajov Eurostatu založených na objemoch dovozu stanovených pomocou opísanej metodiky. Tieto informácie ukázali, že priemerné ceny CIF dovozu s pôvodom v ČĽR a Thajsku sa od roku 2001 do OP znížili o 14 %. Ceny sa výrazne zhoršili v roku 2003 a do OP sa mierne zvýšili. Nedosiahli však cenovú úroveň rokov 2001 a 2002 a zostali nízke. Ceny dovozu v Eur/kg | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Súhrnné | 1,42 | 1,25 | 1,09 | 1,16 | 1,22 | Index | 100 | 88 | 77 | 82 | 86 | 217. Pri určovaní cenového podhodnotenia príslušného dovozu založila Komisia svoju analýzu na informáciách, ktoré v priebehu prešetrovania predložili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzory a výrobcovia Spoločenstva vo vzorke. V tejto analýze sa porovnali skutočné CIF ceny jednotlivých druhov výrobkov vyvážajúcich výrobcov na hranici Spoločenstva upravené o akékoľvek podovozné náklady s príslušnými váženými priemernými predajnými cenami pre nezávislých zákazníkov výrobného odvetvia Spoločenstva upravených na úroveň cien zo závodu. 218. Týmto porovnaním sa ukázalo, že na základe druhov výrobkov definovaných v dotazníku a na základe váženého priemeru sa príslušné výrobky s pôvodom v príslušných krajinách predávali v Spoločenstve v priebehu OP za ceny, ktorými sa podhodnotilo výrobné odvetvie Spoločenstva. Vyjadrené ako percento cien výrobného odvetvia Spoločenstva, boli ceny dovozu z ČĽR a Thajska o 4,1 % až 37,9 % nižšie ako predtým. 219. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva 220. Úvodné poznámky 221. Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zhodnotenie všetkých príslušných hospodárskych faktorov a indexov, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Spoločenstva v priebehu posudzovaného obdobia. Táto analýza sa vykonala v uvedených spoločnostiach zaradených do vzorky. Na tomto základe sa stanovila výkonnosť výrobného odvetvia podľa takých faktorov ako ceny, platy, investície, zisky, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť navýšenia kapitálu na základe informácií od spoločností vo vzorke. Aby však vznikol úplný obraz o situácii výrobného odvetvia Spoločenstva, informácie o indikátoroch, o ktorých boli spoľahlivé informácie k dispozícii za výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok, sú uvedené aj nižšie. Z tohto dôvodu boli faktory ujmy ako trhový podiel, objem predaja, zamestnanosť, výrobná kapacita, zásoby a výroba stanovené pre celé výrobné odvetvie Spoločenstva. 222. Výrobná kapacita, výroba, využitie kapacity 223. Výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období zvýšila o 66 000 ton, čiže o 17 %. Za to isté obdobie sa výroba zvýšila len o 9 %. V dôsledku toho sa využiteľnosť kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva znížila o 6 %. Výroba 1 000 ton | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Výroba | 328 | 346 | 353 | 359 | 358 | Index | 100 | 105 | 107 | 109 | 109 | Výrobná kapacita | 399 | 423 | 444 | 463 | 465 | Index | 100 | 106 | 111 | 116 | 117 | Využitie kapacity v % | 82 | 82 | 80 | 78 | 77 | Index | 100 | 99 | 97 | 94 | 94 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva. | 224. Zásoby 225. Šesť výrobcov nezaradených do vzorky nemohlo poskytnúť príslušné informácie o svojich zásobách, lebo nemali dostatočné informácie o podobnom výrobku zo svojich systémov riadenia skladov. Údaje od týchto spoločností sa teda museli vylúčiť z analýzy skladových zásob za posudzované obdobie. Táto analýza bola založená na informáciách, ktoré poskytli výrobcovia vo vzorke a 20 výrobcov nezaradených do vzorky. Zásoby | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Tony | 24 110 | 26 446 | 26 757 | 25 016 | 28 994 | Index | 100 | 110 | 111 | 104 | 120 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva. | 226. Počas OP predstavovali zásoby hotových výrobkov okolo 8 % celkového objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva. Úroveň konečných zásob výrobného odvetvia Spoločenstva sa v roku 2003 najprv zvýšila o 11% a potom v roku 2004 zaznamenala pokles o 7 percentuálnych bodov s následným zvýšením v OP o 20 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2001. 227. Objem predaja, trhový podiel a rast 228. Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil o 10 %. Vrchol dosiahol v roku 2004, ale potom v OP mierne poklesol. Celkové úmerné zvýšenie bolo vyššie ako celková spotreba, ktorá bola 6 %. Objem predaja | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Tony | 308 068 | 330 103 | 334 818 | 341 701 | 338 940 | Index | 100 | 107 | 109 | 111 | 110 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva. | 229. Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva sa za posudzované obdobie zvýšil o 4 %. Po prvom zvýšení o 5 % medzi rokmi 2001 a 2002 zostal až do roku 2004 nezmenený a v OP vykázal mierny pokles. Zároveň sa za posudzované obdobie zvýšila spotreba Spoločenstva o 6 %. Preto mohlo výrobné odvetvie Spoločenstva využiť výhodu rastu trhu v období medzi rokom 2001 a OP. Trhový podiel | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | % | 19,5 % | 20,4 % | 20,3 % | 20,5 % | 20,2 % | Index | 100 | 105 | 104 | 105 | 104 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva. | 230. Zamestnanosť, produktivita a platy 231. Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa za posudzované obdobie znížila o 1 %. Za rovnaké obdobie sa jeho produktivita meraná ako výstup na zamestnanca za rok zvýšila o 10 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Počet zamestnancov | 3 325 | 3 353 | 3 381 | 3 338 | 3 302 | Index | 100 | 101 | 102 | 100 | 99 | Produktivita: výroba na zamestnanca | 99 | 103 | 104 | 108 | 108 | Index | 100 | 104 | 105 | 109 | 109 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva. | 232. Za posudzované obdobie sa celkové mzdové náklady na zamestnanca zvýšili o 7 %. Po 8-percentnom zvýšení v rokoch 2001 až 2004 poklesla priemerná mzda od roku 2004 do OP o 1 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Celkové mzdové náklady na zamestnanca v eurách | 32 801 | 34 507 | 34 794 | 35 533 | 35 217 | Index | 100 | 105 | 106 | 108 | 107 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 233. Predajné ceny 234. Priemerné netto predajné ceny výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzorke sa znížili z 1,50 euro za kg v roku 2001 na 1,47 euro za kg v OP. Najprv sa ceny v roku 2002 zvýšili o 4 % a v roku 2003 o ďalšie 2 %. Od roku 2003 do roku 2004 vykázali mierne zvýšenie o 0,7 % a v OP sa zvýšili o ďalšieho 3,5 %. Tento pomerne stabilný vývoj cien by sa mal posudzovať z hľadiska vývoja cien surovín, ktoré sa podstatne zvýšili, t. j. o 23 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Predajné ceny pre neprepojených zákazníkov v Spoločenstve v Eur/kg | 1,50 | 1,44 | 1,41 | 1,42 | 1,47 | Index | 100 | 96 | 94 | 95 | 98 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 235. Ziskovosť 236. V priebehu posudzovaného obdobia poklesla ziskovosť predaja výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzorke neprepojeným zákazníkom o 82 %. V rokoch 2001 až 2002 výrobné odvetvie Spoločenstva vo vzorke však ešte dosahovalo udržateľnú úroveň ziskovosti. Od roku 2002 do OP však ziskovosť zaznamenala silný pokračujúci pokles a v OP dosahovala len 1,1 %, pričom niekoľko spoločností vo vzorke zaznamenalo straty. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Ziskovosť | 6,3 % | 6,9 % | 4,0 % | 2,5 % | 1,1 % | Index | 100 | 110 | 63 | 40 | 17 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 237. Investície a návratnosť investícií 238. Ročné investície výrobného odvetvia Spoločenstva do výroby podobného výrobku poklesli v posudzovanom období o 30 % z približne 16 miliónov eur na menej ako 12 miliónov eur. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Investície (1000 eur) | 16 474 | 20 956 | 11 363 | 16 830 | 11 507 | Index | 100 | 127 | 69 | 102 | 70 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 239. Návratnosť investícií výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzorke, ktorá vyjadruje ich výsledok pred zdanením ako percento priemernej vstupnej a záverečnej čistej účtovnej hodnoty aktív použitých na výrobu podobného výrobku, sa v dôsledku klesajúcej ziskovosti dramaticky znížila. Hoci v rokoch 2001 až 2002 bola návratnosť investícií stabilná, v OP sa potom prudko znížila na 6 %, čo predstavovalo celkový pokles o 84 % od roku 2001 do OP. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Návratnosť investícií v % | 37 % | 37 % | 20 % | 12 % | 6 % | Index | 100 | 100 | 54 | 32 | 16 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 240. Peňažný tok 241. Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzorke zaznamenali v priebehu posudzovaného obdobia čistý prílev peňazí z prevádzkových činností. Keď sa však čistý prílev peňazí vyjadril ako percento obratu, ukázal sa výrazný percentuálny pokles, najmä v priebehu OP, v zhode s poklesom ziskovosti. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Peňažný tok (v 1 000 eur) | 14 965 | 23 307 | 17 652 | 17 598 | 4 706 | Index | 100 | 156 | 118 | 118 | 31 | Zdroj: Vyplnený dotazník z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. | 242. Schopnosť navýšenia kapitálu 243. Väčšinu výrobného odvetvia Spoločenstva tvoria malé alebo stredné podniky. V dôsledku toho bola v posudzovanom období schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva navýšiť kapitál do určitej miery znížená, najmä v druhej časti, kedy bola ziskovosť extrémne nízka. 244. Zotavenie z minulého dumpingu alebo subvencovania 245. Výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo v takej situácii, v ktorej sa muselo zotavovať z účinkov minulého poškodzujúceho vplyvu dumpingu alebo subvencovania. 246. Veľkosť dumpingového rozpätia 247. Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, v dôsledku objemu a cien dovozu z ČĽR a Thajska je tento vplyv závažný. 248. Záver o ujme 249. Preskúmaním uvedených faktorov sa ukázalo, že od roku 2001 do OP sa dumpingový dovoz prudko zvýšil v zmysle objemu a trhového podielu. V skutočnosti sa za posudzované obdobie zvýšil objem o 40 % a v OP dosiahol trhový podiel 18,3 %. Treba poznamenať, že v OP predstavoval tento dovoz približne 57% celkového dovozu príslušného výrobku do Spoločenstva. Okrem toho boli v OP predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva podstatne podhodnotené (od 4,1 % do 37,9 %) cenami dovozu príslušného výrobku. V dôsledku toho ceny výrobného odvetvia Spoločenstva poklesli a dostali sa až na hranicu rovnováhy medzi nákladmi a predajnými cenami. 250. Zistilo sa, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zhoršovala. Výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo dramatický pokles ziskovosti o 5,2 percentuálnych bodov a v OP sa dostalo až na hranicu jej rovnováhy. V rovnakom čase poklesla aj návratnosť investícií o 31 percentuálnych bodov a peňažný tok sa výrazne znížil o 69 %. Okrem toho poklesla využiteľnosť kapacít o 5 %, predajné ceny sa znížili o 2 %, zamestnanosť sa znížila o 1 %, konečné zásoby sa zvýšili o 20 %, investície poklesli o 30 % a postupne sa zhoršovala aj schopnosť navýšenia kapitálu. 251. V priebehu posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva do určitej miery zvýšila. To však treba posudzovať v kontexte celkovej výroby Spoločenstva, ktorú postihlo zatvorenie viacerých spoločností s výrobnou kapacitou viac ako 140 000 ton. Výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoju kapacitu akvizíciou výrobných aktív spoločností, ktoré museli zastaviť výrobu. 252. Z hľadiska uvedeného sa došlo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nachádza v ťažkej hospodárskej a finančnej situácii a trpí závažnou ujmou v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI 253. Úvod 254. V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz s pôvodom v Thajsku a ČĽR spôsobuje výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu takého stupňa, ktorý možno považovať za značný. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré tiež spôsobujú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby sa zabezpečilo, že možnú ujmu spôsobenú týmito inými faktormi nemožno pripísať dumpingovému dovozu. 255. Účinok dumpingového dovozu 256. Od roku 2001 do OP sa objem dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR a Thajsku zvýšil o 40 %. Súčasne sa zvýšil trhový podiel tohto dovozu z 13,8 % v roku 2001 na 18,3 % v OP. Dovozné ceny týchto krajín sa v posudzovanom období značne znížili a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v OP od 4,1 % do 37,9 %. 257. Toto podhodnotenie cien je v podstate výsledkom cien, ktoré nepokrývajú ani všetky náklady v obchodnom reťazci. 258. Podstatné zvýšenie objemu dovozu za veľmi nízke a dumpingové ceny a nárast jeho trhového podielu za posudzované obdobie sa zhoduje so zhoršovaním situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v rovnakom období, najmä v zmysle ziskovosti, predajných cien, konečných zásob, investícií, využitia kapacít, peňažného toku, schopnosti navýšenia kapitálu a návratnosti investícií. 259. Dospelo sa preto k záveru, že v situácii ujmy výrobného odvetvia Spoločenstva zohral rozhodujúcu úlohu tlak, ktorý naň vyvíja príslušný dovoz. 260. Vplyv iných faktorov 261. Výkonnosť iných výrobcov Spoločenstva 262. Pokiaľ ide o predajné objemy iných výrobcov Spoločenstva, ich objem sa od roku 2001 do OP znížil o 7,1 % a za rovnaké obdobie sa ich trhový podiel znížil o 7,8 %. Nenašiel sa žiaden náznak, že by boli ceny iných výrobcov Spoločenstva nižšie ako ceny v spolupracujúcom výrobnom odvetví Spoločenstva, alebo že by ich celková situácia bola odlišná. Dospelo sa preto k záveru, že výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú iní výrobcovia Spoločenstva, neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. 263. Dovoz z iných tretích krajín 264. Podľa informácií získaných z Eurostatu sa objem dovozu s pôvodom v iných tretích krajinách (napr. v Malajzii Turecku, Indii a Indonézii) za posudzované obdobie zvýšil o 22 % a v OP dosiahol úroveň približne 231 000 ton. Zodpovedá to trhovému podielu vo výške 13,8 %. Za rovnaké obdobie sa ceny tohto dovozu znížili o 11 % (z 1,66 eur/kg v roku 2001 na 1,48 eur/kg v OP). Treba však poznamenať, že v priebehu OP bola priemerná cena tohto dovozu vyššia ako cena dovozu s pôvodom v ČĽR a Thajsku a dokonca aj o niečo vyššia ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných tretích krajín podstatne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. 265. Ceny surovín 266. Niektoré strany tvrdili, že cena polyetylénu bola tradične vždy nižšia v Ázii než v EÚ. Evolúcia cien polyetylénu však odhaľuje, že ceny surovín v Ázii sa v posudzovanom období pohybovali pod aj nad zodpovedajúcimi európskymi cenami. Na základe údajov, ktoré tieto strany predložili v súvislosti so situáciou v ČĽR, sa rozdiel medzi priemernou cenou surovín v ČĽR v porovnaní s EÚ znížil od roku 2001 do roku 2004 z 20,3 % na 12,3 % zatiaľ čo za rovnaký čas sa rozdiel priemernej ceny hotového výrobku zvýšil z 0,7 % na 14,8 %. Keďže vývoj cien surovín by mal viesť skôr k zníženiu ako k zvýšeniu rozdielu medzi cenou hotového výrobku, prešetrovanie ukázalo, že medzi vývojom ceny surovín a ceny hotového výrobku vyvážaného do Spoločenstva neexistuje logická korelácia. Naopak, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo na tom v roku 2001 relatívne dobre, hoci bol rozdiel v cenách na najvyššom bode, a zhoršenú situáciu vykazovalo v roku 2004 a OP, kedy bol cenový rozdiel omnoho menší. Preto je potrebné vyvodiť tento záver: nemožno sa domnievať, že by rozdiel v cenách surovín výrazne prispel k závažnej ujme výrobného odvetvia Spoločenstva. 267. Niektoré strany ďalej tvrdili, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nebola údajne spôsobená dumpingovým dovozom ale zvyšovaním cien polyetylénu v Spoločenstve v posudzovanom období. V tejto súvislosti treba poznamenať, že ceny polyetylénu sa v priebehu posudzovaného obdobia v priemere skutočne zvýšili. Výrobné odvetvie Spoločenstva však nemohlo primerane zvýšiť príslušné predajné ceny. Túto neflexibilnosť cien spôsobil simultánny nárast dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR a Thajsku za ceny výrazne podhodnocujúce ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré v podstate nepokrývajú ani výrobné náklady v ČĽR a Thajsku. Za týchto okolností sa došlo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva je vystavené silnému cenovému tlaku tohto dumpingového dovozu a nemá možnosť následne kompenzovať zvýšenie cien surovín príslušným zvyšovaním svojich predajných cien. 268. Nakoniec sa pripomína, že v kontexte prešetrovania kauzálneho spojenia treba preskúmať, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobuje dumpingový dovoz (v zmysle cien a objemov) alebo či je táto značná ujma spôsobená inými faktormi. V tomto zmysle je v článku 3 ods. 6 základného nariadenia vzhľadom na ceny uvedené, že treba preukázať, že cenová úroveň dumpingového dovozu spôsobuje ujmu. V článku sa teda odvoláva len na rozdiel medzi cenovou úrovňou dumpingového dovozu a výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto neexistuje žiadna požiadavka analyzovať faktory ovplyvňujúce výšku dovozných cien, napríklad výšku nákladov na prácu, výšku cien surovín alebo výšku PVA nákladov. 269. Uvedené potvrdzuje aj znenie článku 3 ods. 7 základného nariadenia, ktoré sa odvoláva na iné známe faktory než dumpingový dovoz. V skutočnosti sa v zozname inýc