Návrh rozhodnutia Rady o prvej splátke tretieho príspevku Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora /* KOM/2006/0305 v konečnom znení - CNS 2006/0102 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 15.6.2006 KOM(2006) 305 v konečnom znení 2006/0102 (CNS) Návrh ROZHODNUTIA RADY o prvej splátke tretieho príspevku Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora (predložený Komisiou) ODÔVODNENIE 1. Plán vybudovania ochranného krytu (Shelter Implementation Plan - SIP) Ochranný kryt, pod ktorým sa nachádzajú zvyšky štvrtého bloku černobyľskej jadrovej elektrárne (ČJE), bol vybudovaný za mimoriadne rizikových podmienok krátko po havárii, ku ktorej došlo 26. apríla 1986. Tento kryt nemal byť trvalým riešením a v skutočnosti je čoraz nestabilnejší, jeho stav sa zhoršuje a do jeho vnútra sa dostáva dažďová voda. Existuje riziko jeho zrútenia v dôsledku seizmickej činnosti, vplyvov extrémneho počasia alebo ďalšieho narušovania štruktúry. Možnosť kontaminácie priľahlej oblasti a Dneperskej nížiny bude pretrvávať až dovtedy, kým vysoko rádioaktívny materiál nachádzajúci sa pod ochranným krytom nebude náležitým spôsobom izolovaný od okolitého prostredia. Po predchádzajúcom projekte financovanom z programu Tacis sa Európska komisia rozhodla v roku 1995 vytvoriť skupinu odborníkov z EÚ a Ukrajiny, ktorej úlohou bolo vypracovať a posúdiť rôzne alternatívne riešenia premeny štvrtého bloku černobyľskej jadrovej elektrárne a jeho súčasného ochranného krytu na ekologicky bezpečný systém. V roku 1996 sa do práce skupiny zapojili aj odborníci zo Spojených štátov amerických a Japonska. V správe o štúdii vydanej v novembri 1996 bol navrhnutý odporúčaný postup činnosti zahŕňajúci stabilizáciu a iné krátkodobé opatrenia, ako aj prípravu na dlhodobú transformáciu elektrárne na ekologicky bezpečné miesto. Na začiatku roka 1997 sa pracovnej skupine pre jadrovú bezpečnosť skupiny krajín G7 podarilo dosiahnuť dohodu s predstaviteľmi ukrajinskej vlády o ďalšom rozpracovaní uvedenej štúdie. V máji 1997 bol v úzkej spolupráci s medzinárodnou odbornou skupinou dokončený rámcový plán, ktorý je známy ako „plán vybudovania ochranného krytu (SIP)“. Plán SIP obsahuje množstvo úloh, ktoré sa majú vykonať v priebehu desiatich rokov, na zabezpečenie a stabilizáciu sarkofágu. Medzi hlavné úlohy patrí: - krátkodobá stabilizácia a tienenie, - zvýšenie jadrovej bezpečnosti prostredníctvom vodného hospodárstva s cieľom odstrániť riziko kritičnosti, - vypracovanie stratégie odstránenia materiálu s obsahom jadrového paliva (Fuel Containing Masses - FCM), - stavba nového ochranného krytu, - odstránenie vrchných nestabilných častí súčasného krytu. Počiatočné náklady na projekt na roky 1998 – 2005 boli odhadnuté na 768 miliónov USD vrátane sumy 10 miliónov USD určenej na získanie licencií. 2. Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora (Chernobyl Shelter Fund - CSF) V júni 1997 hlavy štátov a vlád skupiny krajín G7 a predseda Európskej komisie na samite v Denveri schválili vytvorenie multilaterálneho mechanizmu financovania určeného na pomoc Ukrajine pri implementácii plánu SIP. Dohodli sa na výške finančného príspevku skupiny G7, ktorý by mali doplniť ďalší darcovia. Zároveň sa zhodli na tom, že Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) by mala byť požiadaná o vytvorenie a riadenie účelového fondu – Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora (CSF). Fond CSF bol oficiálne založený správnou radou EBOR 6. novembra 1997. Prvá konferencia darcov sa konala v New Yorku 20. novembra 1997. Dvadsaťpäť krajín a Európska komisia prisľúbili prostriedky vo výške okolo 400 miliónov USD. Ukrajina sa zaviazala poskytnúť nepeňažný príspevok vo výške 50 miliónov USD. Táto suma postačovala na začatie prác na prvých úlohách SIP. Vzhľadom na negatívny výsledok iniciatívy zhromaždenia fondu CSF zorganizovať kampaň na získanie prostriedkov od súkromných darcov medzi rokmi 1998 a 1999 EBOR ako správca fondu CSF upozornila, že na dodržanie pôvodného harmonogramu bude potrebné doplniť finančné prostriedky fondu niekedy v polovici roka 2000. Druhá konferencia darcov sa preto uskutočnila 5. júla 2000 v Berlíne. Dvadsaťdva krajín a Európska komisia oznámili poskytnutie prostriedkov vo výške okolo 320 miliónov USD, čím sa celková suma prisľúbená na oboch konferenciách priblížila k odhadovaným nákladom vo výške 768 miliónov USD (pozri prílohu 1). V novembri 1997 EBOR uzatvorila v súlade s pravidlami fondu rámcovú dohodu s ukrajinskou vládou, ktorá umožnila uzatváranie individuálnych grantových dohôd medzi bankou a príjemcami. Banka vypracovala vzorovú dohodu a súvisiace štandardné zmluvné podmienky, ktoré sa používajú pre všetky granty z fondu. Viazanie a vyplácanie prostriedkov z fondu prebieha na základe grantových dohôd. Doteraz ich bolo podpísaných sedem. Fond riadi zhromaždenie prispievateľov, ktoré má v súčasnosti 22 členov vrátane Európskej komisie a Ukrajiny. Zhromaždenie schvaľuje grantové dohody, dohliada na ich implementáciu bankou, skúma účinnosť financovaných činností a schvaľuje ročný rozpočet a účtovnú závierku fondu. Prvé zasadnutie zhromaždenia prispievateľov sa uskutočnilo 12. decembra 1997 a v súčasnosti mu predsedá Dr. Hans Blix (Švédsko). Plán SIP je komplexným súborom opatrení, a je preto dôležité, aby jeho riadenie prebiehalo v rámci jednej implementačnej schémy tak, ako je stanovené v pravidlách fondu. Tieto pravidlá obsahujú ustanovenia týkajúce sa obstarávania služieb a tovaru. Ustanovuje sa v nich najmä, že: „ postupy a pravidlá obstarávania Európskej banky pre obnovu a rozvoj sa vzťahujú na granty poskytnuté zo zdrojov fondu s výnimkou toho, že obstarávanie sa vo všeobecnosti obmedzí na tovary vyrobené v tých krajinách a služby dodávané z tých krajín, ktoré sú prispievateľmi alebo ktoré sa podieľajú na operáciách EBOR“. Je preto potrebné, aby dohoda o príspevku Komisie s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj bola založená na zásade nediskriminácie medzi jednotlivými členskými štátmi Európskej únie. Účasť tretích krajín na obstarávaní sa môže povoliť na základe individuálneho posúdenia jednotlivých prípadov. 3. Príspevky Spoločenstva do fondu CSF Európska komisia poskytla prvý príspevok do Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora v roku 1997 (100 miliónov USD), po ktorom bolo formálne prijaté „rozhodnutie Rady 98/381/ES z 5. júna 1998 o príspevku Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora“[1]. Tento príspevok bol prakticky financovaný z rozpočtov Spoločenstva na roky 1998 a 1999. Druhý príspevok Komisie (100 miliónov EUR) bol formálne poskytnutý na základe rozhodnutia Rady 2001/824/ES. Komisia predložila prvú správu o pokroku pri implementácii fondu CSF v októbri 1999[2] v súlade s článkom 3 ods. 2 rozhodnutia 98/381/ES. Druhá správa o pokroku bola predložená v roku 2001 [3] a tretia v roku 2004[4] . Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora je veľmi dôležitým nástrojom pomoci Ukrajine pri riešení problémov vyplývajúcich z havárie v Černobyle. Vzhľadom na to, že Spoločenstvo je jednoznačne najväčším prispievateľom do fondu CSF, má jeho pokračujúca účasť zásadný význam pre úspech projektu. Táto skutočnosť je zdôraznená aj v nariadení Tacis na obdobie rokov 2000 – 2006, v ktorom sa „príslušné medzinárodné iniciatívy s podporou EÚ, ako je napríklad iniciatíva G7/EÚ týkajúca sa uzatvorenia Černobyľu“ jasne uvádzajú ako priorita[5]. Na základe finančného prehľadu uvedeného nižšie EBOR oznámila, že doplnenie fondu, t. j. nové záväzky prispievateľov, budú potrebné pred uzatvorením zmluvu o novom bezpečnostnom kryte (k jej uzatvoreniu by malo dôjsť v roku 2006). V snahe zaistiť pokračovanie a úspešné ukončenie projektov v Černobyle prisľúbili najväčší darcovia na stretnutí v Londýne v máji 2005 okolo 173 miliónov EUR. Táto suma zahŕňa 49,1 milióna EUR od Komisie (podľa historického rozdelenia finančnej záťaže medzi členmi bývalej skupiny G7 a ES), ktorá podlieha potrebnému schváleniu. Tento záväzok Komisie by sa mal vyplatiť v rokoch 2006 - 2009. Cieľom tohto návrhu je požiadať o rozhodnutie Rady o prvej splátke tretieho príspevku Spoločenstva vo výške 14,4 milióna EUR. Na navrhovaný nový príspevok sa budú vzťahovať rovnaké podmienky, ako sú uvedené v článkoch 1 a 3 rozhodnutia Rady 98/381/ES z 5. júna 1998. Zostatok sumy (34,7 milióna EUR), ktorý sa má vyplatiť počas rokov 2007 - 2009, bude predmetom nového rozhodnutia. Príspevok sa poskytne v súlade s článkom II oddielom 2.02 pravidiel fondu a bude podliehať formálnej dohode o príspevku medzi Európskou komisiou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. 4. Súčasná finančná situácia fondu CSF K 31. októbru 2005 bola finančná situácia fondu takáto: - celkové príspevky do fondu CSF dosiahli približne 658,6 milióna EUR, vrátane nepeňažných príspevkov Ukrajiny vo výške 50 miliónov USD; - hodnota grantových dohôd uzatvorených medzi darcami a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj dosiahla približne 446,5 milióna EUR; - hodnota uzatvorených zmlúv predstavovala 323,4 milióna EUR; - vyplatená bola suma 248,5 milióna EUR. Finančný prehľad v tretej správe o pokroku obsahoval vysvetlenie, že vzhľadom na odhady nákladov založené na projektových štúdiách bude potrebné náklady na projekt prehodnotiť. Odhad predložený Európskou bankou pre obnovu a rozvoj v polovici roka 2004 bol 1 091 miliónov USD[6] (namiesto pôvodne predpokladanej sumy 768 miliónov USD); ukončenie prác bolo naplánované na koniec roka 2008 (namiesto roka 2007). Medzi odhadmi z roku 1997 a z roku 2004 boli dva základné rozdiely. Po prvé, do pôvodného odhadu neboli zahrnuté úlohy, ktoré sa neskôr ukázali byť potrebnými, napr. odstránenie vetracieho komína, dočasné uskladnenie rádioaktívneho odpadu, inžinierske služby vlastníka a budova a vybavenie určené na demontáž, v dôsledku ktorých sa náklady zvýšili na 876,82 milióna USD. Okrem toho pôvodný odhad nezahŕňal rezervy pre prípad zhoršovania situácie, pre riziká a nepredvídané udalosti súvisiace s novým bezpečnostným krytom, ktoré predstavujú dodatočných 214,2 milióna USD. Európska banka pre obnovu a rozvoj na zasadnutí zhromaždenia prispievateľov fondu CSF, ktoré sa uskutočnilo 22. novembra 2005, oznámila, že ponuky na nový bezpečnostný kryt, ktoré jej boli práve predložené, značne prekračujú odhadovanú cenu. Preto je možné, že okrem prostriedkov, ktoré už boli prisľúbené na troch stretnutiach darcov, budú potrebné ešte dodatočné zdroje. Výška prípadného deficitu však bude známa až po ukončení hodnotenia ponúk. Prisľúbené príspevky do fondu CSF Prispievateľ | Príspevok Do júla 2000 | Konferencia darcov v Berlíne v roku 2000 | Mena | Príspevok | Mena | Príspevok (1 EUR = 0,95 USD) | Rakúsko | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 | Belgicko | EUR | 2 500 000 | EUR | 600 000 | Kanada | USD | 20 000 000 | USD | 13 000 000 | Dánsko | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 | ES | USD | 100 000 000 | EUR | 100 000 000 | Fínsko | EUR | 2 500 000 | EUR | 1 000 000 | Francúzsko | EUR | 18 520 000 | EUR | 23 250 000 | Nemecko | USD | 23 610 000 | USD | 25 610 000 | Grécko | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 | Island | USD | 10 000 | USD | 15 000 | Írsko | EUR | 2 515 790 | EUR | 3 085 000 | Taliansko | USD | 16 820 000 | EUR | 17 820 000 | Kuvajt | USD | 4 000 000 | USD | 2 000 000 | Luxembursko | EUR | 2 500 000 | 0 | Japonsko | USD | 22 500 000 | USD | 22 500 000 | Holandsko | NLG | 6 000 000 | EUR | 3 000 000 | Nórsko | USD | 5 000 000 | NOK | 20 000 000 | Poľsko | EUR | 2 500 000 | oznámený dodatočný bilaterálny príspevok 3 000 000 EUR | Portugalsko | USD | 200 000 | USD | 200 000 | Slovenská republika | EUR | 2 000 000 | 0 | Slovinsko | - | - | USD | 300 000 | Španielsko | USD | 3 000 000 | USD | 2 000 000 | Švédsko | EUR | 2 500 000 | SEK | 24 000 000 | Švajčiarsko | EUR | 4 000 000 | SFR | 7 000 000 | Ukrajina | USD | 50 000 000 | 0 | Spojené kráľovstvo | USD | 16 820 000 | USD | 18 320 000 | USA | USD | 78 000 000 | USD | 80 000 000 | Medzisúčet 1 EUR = 0,95 USD | USD EUR | ~ 395 000 000 ~ 415 789 000 | ~ 321 767 250 ~ 338 702 368 | Spolu | USD EUR EUR | ~ 716 767 250 ~ 754 491 368 ~ 754 491368 | 2006/0102 (CNS) Návrh ROZHODNUTIA RADY o prvej splátke tretieho príspevku Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 203, so zreteľom na návrh Komisie[7], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[8], keďže: (1) Spoločenstvo pri napĺňaní politiky, ktorej jednoznačným cieľom je podporovať úsilie Ukrajiny pri odstraňovaní následkov jadrovej havárie, ku ktorej došlo 26. apríla 1986 v černobyľskej jadrovej elektrárni, už počas rokov 1999 – 2000 poskytla do Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora (CSF), ktorý bol zriadený v rámci Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), príspevok vo výške 90,5 milióna EUR v súlade s rozhodnutím Rady 98/381/ES, Euratom[9], ako aj ďalších 100 miliónov EUR počas rokov 2001 – 2005 v súlade s rozhodnutím Rady 2001/824/ES, Euratom[10]. (2) Európska banka pre obnovu a rozvoj ako správca Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora zhromaždeniu prispievateľov fondu CSF potvrdila, že existuje deficit vo výške približne 250 miliónov EUR a že nepridelené prostriedky nie sú dostatočné na uzatvorenie zmluvy o novom bezpečnostnom kryte. V roku 2005 boli prispievatelia požiadaní o nové záväzky, aby nedošlo k ďalším zdržaniam pri realizácii projektu. (3) Členovia bývalej skupiny G7 a ES, ktorí boli hlavnými prispievateľmi do fondu CSF, sa dohodli na zásade ďalších príspevkov do fondu podľa historického rozdelenia finančnej záťaže medzi prispievateľmi. (4) V článku 2 ods. 5 písm. c) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 99/2000 z 29. decembra 1999 o poskytovaní pomoci partnerským štátom vo východnej Európe a strednej Ázii[11] sa ako jedna z priorít v oblasti jadrovej bezpečnosti uvádza príspevok na „príslušné medzinárodné iniciatívy s podporou EÚ, ako je napríklad iniciatíva G7/EÚ týkajúca sa uzatvorenia Černobyľu“. (5) Komisia vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu zo 6. septembra 2000 navrhla, aby bola finančná podpora pre jadrovú bezpečnosť v nových nezávislých štátoch a v krajinách strednej a východnej Európy[12] od roku 2001 financovaná z jednej rozpočtovej položky pre finančnú pomoc na jadrovú bezpečnosť v nových nezávislých štátoch. (6) Na granty poskytnuté zo zdrojov Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora sa vzťahujú pravidlá obstarávania EBOR, pričom obstarávanie sa v zásade obmedzí na tovary vyrobené v tých krajinách a služby dodávané z tých krajín, ktoré sú prispievateľmi alebo ktoré sa podieľajú na operáciách EBOR. Tieto pravidlá sa líšia od pravidiel, ktoré sa vzťahujú na operácie financované priamo prostredníctvom programu Tacis a ktoré sa preto nemôžu uplatňovať na príspevok, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia. (7) Pokiaľ ide o pravidlá a postupy pri obstarávaní vytvorené na základe pravidiel EBOR pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora, je potrebné zaistiť, aby nedochádzalo k diskriminácií medzi jednotlivými členskými štátmi Európskeho spoločenstva, a to bez ohľadu na to, či uzatvorili alebo neuzatvorili individuálnu dohodu o príspevku s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. (8) V záujme projektov týkajúcich sa plánu vybudovania ochranného krytu černobyľského reaktora je tiež vhodné povoliť účasť na obstarávaní aj krajinám, ktoré nie sú členmi Európskej únie alebo nie sú partnerskými krajinami v rámci programu TACIS, a to na základe individuálneho posúdenia jednotlivých prípadov. (9) Zmluvy nestanovujú na prijatie tohto rozhodnutia iné právomoci ako tie, ktoré sú uvedené v článku 308 Zmluvy o ES a v článku 203 Zmluvy o Euratome, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Spoločenstvo v roku 2006 poskytne Európskej banke pre obnovu a rozvoj („EBOR“) príspevok vo výške 14,4 milióna EUR pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora. Rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného výhľadu. Článok 2 1. Komisia spravuje príspevok pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, najmä so zreteľom na zásady riadneho a účinného riadenia. Komisia postúpi Dvoru audítorov všetky relevantné informácie a požiada EBOR o poskytnutie akýchkoľvek dodatočných informácií, ktoré si Dvor audítorov vyžiada, pokiaľ ide o aspekty fungovania Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora, ktoré súvisia s príspevkom Spoločenstva. 2. Pokiaľ ide o pravidlá a postupy pri obstarávaní súvisiacom s grantmi poskytnutými z prostriedkov fondu, Komisia zabezpečí, aby nedochádzalo k diskriminácii medzi jednotlivými členskými štátmi. Článok 3 V súlade s článkom II oddielom 2.02 pravidiel Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora je príspevok Spoločenstva predmetom formálnej dohody o príspevku medzi Komisiou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Článok 4 Komisia každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku pri implementácii Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora. V Bruseli Za Radu predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh rozhodnutia Rady o prvej splátke tretieho príspevku Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora 2. RÁMEC ABM / ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Vzťahy s východnou Európou, Kaukazom a stredoázijskými republikami (kapitola 19 06). Príspevok Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky vrátane ich názvov: Akcia bude financovaná z existujúcej rozpočtovej položky 19 06 06 – Príspevok Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora. 3.2. Trvanie akcie a finančných dôsledkov: Prostriedky budú pridelené v roku 2006. Ich obnovenie sa neplánuje. Zostatok sumy príspevku (34,7 milióna EUR), ktorý sa má vyplatiť počas rokov 2007 - 2009, bude predmetom nového rozhodnutia. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 19 06 06 | Nepovinné | Dif.[13]/ | NIE | NIE | NIE | č. | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Spolu | Prevádzkové výdavky[14] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 14,400 | 14,400 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 14,400 | 14,400 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[15] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4 | c | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 14,400 | 14,400 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 14,400 | 14,400 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[16] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | PM | Administratívne náklady okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) | 8.2.6 | e | 0,002 | 0,002 | Celkové orientačné finančné náklady na intervenciu VRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 14,402 | 14,402 | PRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 14,402 | 14,402 | Podrobnosti o spolufinancovaní Nevzťahuje sa na tento návrh. 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[17] (t. j. flexibilný nástroj alebo revíziu finančného výhľadu). 4.1.3. Finančné dôsledky na príjmy ( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy. ( Návrh má finančné dôsledky na príjmy, a to s týmto účinkom: 4.2. Ľudské zdroje – pracovníci na plný úväzok (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobnosti v bode 8.2.1. Ročné požiadavky | 2006 | 2007 | 2008 | Celkový počet ľudských zdrojov | 0,6 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potreby, ktoré sa majú splniť z krátkodobého alebo dlhodobého hľadiska V roku 1996 medzinárodná skupina odborníkov, ktorej členmi boli experti z EÚ, Spojených štátov amerických a Ukrajiny, vypracovala štúdiu o alternatívnych riešeniach premeny štvrtého bloku černobyľskej jadrovej elektrárne a jeho súčasného ochranného krytu na ekologicky bezpečný systém. V správe o štúdii bol navrhnutý odporúčaný postup činnosti zahŕňajúci stabilizáciu a iné krátkodobé opatrenia, ako aj prípravu na transformáciu elektrárne na ekologicky bezpečné miesto. Na začiatku roka 1997 sa pracovnej skupine pre jadrovú bezpečnosť skupiny krajín G7 podarilo dosiahnuť dohodu s predstaviteľmi ukrajinskej vlády o ďalšom rozpracovaní odporúčaného postupu. Výsledkom bolo vypracovanie multidisciplinárneho programu riadenia výstavby známeho ako „plán vybudovania ochranného krytu (SIP)“ v úzkej spolupráci s odborníkmi EÚ, Spojených štátov amerických a Ukrajiny. V pláne SIP bolo naplánované vykonanie opravných prác na kryte s cieľom zabezpečiť jeho fyzickú bezpečnosť a ekologickú stabilitu. Na financovanie plánu SIP bol pod správou Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR vytvorený Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora (CSF). Skupina odborníkov, ktorá projekt vypracovala, pôvodne odhadla celkové náklady na projekt Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora počas rokov 1998 - 2005 na približne 768 miliónov USD vrátane podpory na získanie licencií. Na základe nových odhadov nákladov vychádzajúcich z konkrétnych projektových a inžinierskych prác EBOR revidovala odhad nákladov na 1 091 miliónov USD. Navrhnutý nový príspevok Spoločenstva vo výške 14,4 milióna EUR predstavuje prvú splátku záväzku Komisie, ktorý dosahuje 49,1 milióna EUR, na pokrytie deficitu vo výške okolo 250 miliónov EUR, ktoré sú potrebné na ukončenie projektu[18]. Plán SIP bol financovaný z rozpočtovej položky 19 06 06 (Príspevok Spoločenstva Európskej banke pre obnovu a rozvoj pre Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora). Tento príspevok je doplnkom na financovanie dodatočných nákladov na ukončenie projektu, ktoré EBOR odôvodnila na zhromaždení prispievateľov. 5.2. Pridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora je veľmi dôležitým nástrojom pomoci Ukrajine pri riešení vážneho bezpečnostného rizika, ktorému čelí táto krajina, ako aj celá Európa. Základom tohto úsilia je premena poškodenej černobyľskej jadrovej elektrárne na ekologicky bezpečné miesto. Vzhľadom na to, že Spoločenstvo je jednoznačne najväčším darcom, jeho pokračujúca účasť je rozhodujúca pre úspech projektu 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Podľa plánu vybudovania ochranného krytu černobyľského reaktora sa počas obdobia do rokov 2010 – 2011 majú realizovať tieto hlavné technické opatrenia: - Stabilizácia súčasného krytu v rozsahu potrebnom pre ďalšie etapy, - tienenie na účely protiradiačnej ochrany, - zvýšenie jadrovej bezpečnosti prostredníctvom vodného hospodárstva s cieľom odstrániť riziko kritičnosti, - stavba nového krytu, - odstránenie vrchných nestabilných častí súčasného krytu, - analýza materiálu s obsahom jadrového paliva (FCM) a vypracovanie stratégie odstránenia tohto materiálu. Celkové náklady operácie sa odhadujú na 1 091 miliónov USD vrátane získania licencií. Obsah plánu SIP bol podrobne vysvetlený na stretnutí odbornej skupiny Phare/Tacis pre jadrovú bezpečnosť 27. mája 1997 a následne 20. decembra 2000. Aktualizácia revidovaných nákladov a časového harmonogramu bola odbornej skupine Phare/Tacis pre jadrovú bezpečnosť predložená 28. apríla 2004. Podrobné informácie o revidovaných nákladoch a časovom pláne boli 20. septembra 2004 predložené aj pracovnej skupine Rady pre východnú Európu a strednú Áziu (COEST). Hoci cieľovým príjemcom je Ukrajina, prínosy jadrovej bezpečnosti majú globálny charakter a zvyšujú ekologickú bezpečnosť členských štátov Európskej únie. 5.4. Spôsob implementácie (orientačne) ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami. Poznámky: Plán SIP je financovaný z Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora, ktorý riadi EBOR. Banka sa zodpovedá zhromaždeniu darcov, v ktorom je Komisia zastúpená. Granty na financovanie konkrétnych projektov schvaľuje zhromaždenie. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Zhromaždenie prispievateľov monitoruje a kontroluje akcie uskutočňované v rámci plánu SIP. Európska banka pre obnovu a rozvoj ako správca fondu predkladá pravidelne (minimálne dvakrát ročne) darcom správu. V súlade s článkom 3 ods. 2 rozhodnutia Rady 98/381/ES predložila Komisia prvú správu o pokroku pri implementácii Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora v októbri 1999[19], druhú správu v septembri 2001[20] a tretiu v júli 2004[21]. V článku 4 tohto rozhodnutia sa ustanovuje, že Komisia každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku pri implementácii Fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora. 7. Opatrenia proti podvodom Európska banka pre obnovu a rozvoj pravidelne podáva správy o pokroku pri realizácii projektu a o finančných prostriedkoch zhromaždeniu darcov, ktorého je Komisia členom. Dvor audítorov môže vykonať audit, ako je ustanovené výmenou listov s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. 8. PODROBNOSTI O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov Viazané rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) (Je potrebné uviesť názvy cieľov, akcií a výstupov) | 2006 | 2007 | 2008 | SPOLU | 2006 | 2007 | 2008 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[22] (19 01 01) | A*/AD | 0,25 | B*, C*/AST | 0,25 0,10 | SPOLU | 0,60 | Skutočná mobilizácia potrebných administratívnych zdrojov bude závisieť od ročného rozhodnutia Komisie o pridelení zdrojov s ohľadom na počet zamestnancov a dodatočných súm schválených rozpočtovým orgánom. 8.2.2. Opis úloh súvisiacich s akciou - Administratívna kontrola. - Účasť na stretnutiach. - Príprava správ. 8.2.3. Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť 8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (19 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) Nevzťahuje sa na tento návrh. 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady ne zahrnuté v referenčnej sume v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2006 | 2007 | 2008 | Úradníci a dočasní zamestnanci (19 01 01) | PM | Zamestnanci financovaní podľa článku 19 01 02 (pomocní zamestnanci, VNE, zmluvní zamestnanci atď.) | 0 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady spolu (nezahrnuté v referenčnej sume) | PM | Potreby ľudských zdrojov budú pokryté z prostriedkov pridelených riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného procesu prideľovania (pozri 8.2.1) 8.2.6. Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2006 | 2007 | 2008 | SPOLU | 19 01 02 11 01 – Misie | 0,002 | 0,002 | 19 01 02 11 02 – Stretnutia a konferencie | 19 01 02 11 01 – Výbory | 19 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | 19 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Iné výdavky na riadenie (19 01 02 11) | 0,002 | 0,002 | 3 Iné výdavky administratívnej povahy | Administratívne náklady spolu, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (Nezahrnuté v referenčnej sume) | 0,002 | 0,002 | [1] Ú. v. ES L 171, 17.6.1998, s. 31. [2] KOM(1999)470, 12.10.1999. [3] KOM(2001)251, 29.5.2001. [4] KOM(2004)481, 14.7.2004. [5] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 99/2000, článok 2 ods. 5 písm. c). [6] Údaje predložené na zasadnutí zhromaždenia prispievateľov fondu CSF 22. júna 2004. EBOR uviedla, že pri v tom čase platnom výmennom kurze (1 EUR = 1.23 USD) dosahoval deficit 245 miliónov EUR. [7] Ú. v. EÚ C [8] Ú. v. EÚ C [9] Ú. v. ES L 171, 17.6.1998, s. 31. [10] Ú. v. ES L 308, 27.11.2001, s. 25. [11] Ú. v. ES L 12, 18.1.2000, s. 1. [12] KOM(2000) 493, konečné znenie. [13] Diferencované rozpočtové prostriedky. [14] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu 19 01 príslušnej hlavy 19. [15] Výdavky v rámci článku 19 01 04 hlavy 19. [16] Výdavky v rámci kapitoly 19 01okrem článkov 19 01 04 alebo 19 01 05. [17] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody. [18] Túto sumu bude možno potrebné opäť revidovať, ak rozdiel medzi odhadovanými nákladmi a cenovou ponukou na nový bezpečnostný kryt bude natoľko významný, že ho nepokryje rezerva pre nepredvídané udalosti. [19] KOM(1999)470, 12.10.1999. [20] KOM(2001)251, 29.5.2001. [21] KOM(2004)481, konečné znenie, 14.7.2004. [22] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.