/* KOM/2011/0921 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE Následné hodnotenie podujatia Európske hlavné mestá kultúry 2010 (Essen za Porúrie, Pécs a Istanbul)





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A VÝBORU REGIÓNOV Následné hodnotenie podujatia Európske hlavné mestá kultúry 2010 (Essen za Porúrie, Pécs a Istanbul) ÚVOD Táto správa sa predkladá podľa článku 12 rozhodnutia č. 1622/2006/ES[1] z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019, v ktorom sa vyžaduje, že „Komisia každý rok zabezpečí vonkajšie a nezávislé hodnotenie výsledkov projektu Európske hlavné mesto kultúry za uplynulý rok v súlade s cieľmi a kritériami činnosti stanovenými v tomto rozhodnutí. Správu o uvedenom hodnotení predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov na konci roka nasledujúceho po podujatí Európske hlavné mesto kultúry.“ V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam externého hodnotenia podujatia Európske hlavné mesto kultúry 2010, ktoré je dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm. V rámci externého hodnotenia sa najprv jednotlivo hodnotili všetky tri európske hlavné mestá kultúry (ďalej len „EHMK“): Essen za Porúrie, Pécs a Istanbul. Potom sa porovnali zistenia a dosiahnuté závery platné pre všetky tri mestá. KONTEXT AKCIE Akcia EÚ na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry Pôvodný projekt „Európske hlavné mesto kultúry“ bol vyhlásený na medzivládnej úrovni v roku 1985[2]. Na základe tejto skúsenosti sa rozhodnutím č. 1419/1999/ES ustanovila akcia Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry na roky 2005 až 2019[3]. Členské štáty boli zoradené do chronologického poradia v akom sú oprávnené toto podujatie organizovať. Európske krajiny, ktoré neboli členskými štátmi, sa takisto mohli uchádzať bez vopred zadefinovaného chronologického poradia. Od krajín, ktoré boli oprávnené organizovať podujatie v danom roku sa očakávalo, že navrhnú mestá a podajú prihlášky vrátane kultúrnych programov na príslušný rok európskej výberovej komisii, ktorá odporučí Komisii, aby ich vymenovala. Európske hlavné mestá kultúry oficiálne určila Rada ministrov. Dňa 1. januára 2007 bolo rozhodnutie č. 1419/1999/ES nahradené rozhodnutím č. 1622/2006/ES[4], v ktorom sa spresnili ciele, zaviedla dvojstupňová vnútroštátna súťaž a proces monitorovania od roku 2013. Novým rozhodnutím sa po vymenovaní zaviedli monitorovacie stretnutia, na konci ktorých komisia vydá odporúčanie na udelenie peňažnej ceny Meliny Mercouriovej hlavným mestám za predpokladu, že vymenované mestá splnili kritériá stanovené v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a vykonali odporúčania výberovej a monitorovacej komisie. Finančná podpora EÚ sa poskytuje z programu Kultúra. Na roky 2007 – 2013 sa vyčlenilo maximálne 1,5 mil. EUR ročne na jedno EHMK. Do roku 2009 dostávali mestá túto podporu vo forme grantu na spolufinancovanie časti ich programu. Od roku 2010 podliehajú vymenované mestá fáze monitorovania a dostávajú finančnú podporu EÚ vo výške 1,5 mil. EUR prostredníctvom ceny Meliny Mercouriovej. Európske hlavné mestá kultúry 2010 Na výber EHMK na rok 2010 sa vzťahovali výberové postupy stanovené v rozhodnutí z roku 1999. V tomto roku boli oprávnené hostiť EHMK Nemecko a Maďarsko. Nemecko navrhlo Essen za Porúrie a Görlitz; Maďarsko navrhlo Pécs. Okrem nich Turecko navrhlo Istanbul a Ukrajina navrhla Kyjev. Na základe článku 4 rozhodnutia č. 1419/1999/ES o účasti nečlenských krajín EÚ na podujatí môže titul za daný rok získať len jedno mesto z nečlenských krajín EÚ. Výberové konanie sa uskutočnilo v roku 2006. Európska výberová komisia vydala správu, v ktorej odporučila na titul za rok 2010 Essen za Porúrie, Pécs a Istanbul, a zároveň vydala odporúčania, ktoré im mali pomôcť dosiahnuť navrhnuté ciele. V roku 2006 Rada ministrov oficiálne udelila na základe odporúčania Komisie titul odporúčaným mestám. EXTERNÉ HODNOTENIE Podmienky hodnotenia Komisia poverila spoločnosť ECORSYS UK Ltd., aby vykonala externé hodnotenie[5] EHMK v roku 2010. Hodnotenie bolo zamerané na posúdenie relevantnosti, efektívnosti, účinnosti a udržateľnosti týchto EHMK vo vzťahu k cieľom akcie a cieľmi stanovenými samotnými EHMK v ich prihláškach a počas realizačnej etapy. Vzhľadom na skutočnosť, že každé EHMK je nositeľom tohto titulu iba jeden rok, závery a odporúčania týkajúce sa miest boli uvedené vo forme „získaných skúseností“ na pomoc budúcim EHMK pri realizácii ich projektov. Metodika Všetky tri EHMK boli hodnotené individuálne, čerpajúc čiastočne z hodnotení, ktoré si nechali vypracovať samotné EHMK. Údaje sa zhromažďovali na dvoch úrovniach: malá časť údajov na úrovni EÚ a väčšiu časť údajov poskytli samotné EHMK. Medzi hlavné zdroje patrila politická a akademická literatúra na európskej úrovni; pôvodné prihlášky EHMK, štúdie a správy, ktoré si objednali EHMK, programy podujatí, propagačný materiál a webové stránky; kvantitatívne údaje poskytnuté EHMK o činnostiach, výstupoch a výsledkoch; rozhovory s riadiacimi skupinami každého EHMK; konzultácia s kľúčovými zainteresovanými stranami v každom EHMK; a návštevy jednotlivých miest. Závery týkajúce sa akcie EHMK sa vo všeobecnosti odvodili z dôkazov a záverov pochádzajúcich zo všetkých troch EHMK. Zistenia hodnotiteľa Relevantnosť akcie V rámci hodnotenia sa dospelo k záveru, že vykonávanie akcie bolo relevantné podľa článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Vďaka výberovými kritériám vymedzeným v rozhodnutiach č. 1419/ES/1999 a č. 1622/ES/2006 sa zabezpečilo, aby kultúrne programy držiteľov titulu boli do detailu relevantné podľa článku 167, aj keď kritériá poskytujú každému EHMK slobodu vykladať ciele zmluvy vlastným jedinečným spôsobom. V preambule k rozhodnutiu z roku 1999 sa po prvýkrát zaviedol výslovný odkaz na rozvoj kultúry a cestovného ruchu a potrebu mobilizovať veľké skupiny obyvateľstva. Tieto odkazy sa neskôr posilnili v rozhodnutí z roku 2006 zahrnutím konkrétnych kritérií týkajúcich sa „podpory účasti občanov“ a „dlhodobého rozvoja“. Mnoho EHMK išlo ešte nad tento rámec, a to tak, že stanovili jasné sociálne a hospodárske ciele alebo ciele týkajúce sa cestovného ruchu. Zahrnutím týchto cieľov do akcie EHMK sa sformovali a odzrkadlili širšie trendy v kultúrnej politike. Rastúci význam týchto cieľov však sprevádzala diskusia o rovnováhe medzi tým, či by sa kultúra mala podporovať pre jej vnútornú hodnotu alebo ako prostriedok prinášajúci konkrétnu, merateľnú návratnosť investícií. Relevantnosť EHMK 2010 V rámci hodnotenia sa posudzovala motivácia hlavných miest uchádzať sa o to, aby sa stali EHMK, a relevantnosť ich cieľov v súvislosti s cieľmi akcie a článkom 167. Takisto sa počas hodnotenia skúmal proces, v rámci ktorého sa motivácia EHMK 2010 menila na súbor reálnych cieľov, a zmeny v rámci týchto cieľov v priebehu fázy rozvoja. Všetky tri EHMK si stanovili ciele akcie a upravili ich v súlade s vlastnou konkrétnou situáciou a prioritami. Všetky tri hlavné mestá roku 2010 naplánovali rozmanité kultúrne programy a súvisiace činnosti (napr. komunikáciu, dobrovoľnícku činnosť atď.), ktoré by podporili ciele „rozvíjania kultúrnych činností“, „podpory európskej dimenzie kultúry prostredníctvom kultúry“ a „sociálneho a hospodárskeho rozvoja prostredníctvom kultúry“. Efektívnosť riadenia Posúdila sa efektívnosť riadenia EHMK vrátane ich organizačných modelov, postupov výberu a vykonávania kultúrnych činností a podujatí, komunikácie a propagácie, ako aj postupov na získavanie finančných prostriedkov. Podobne ako v hodnotení EHMK za roky 2007, 2008 a 2009 sa v hodnotení EHMK za rok 2010 zdôrazňuje, že je dôležité avšak aj náročné vytvoriť vhodnú organizačnú štruktúru a zostaviť tím so zručnosťami potrebnými na realizáciu kultúrneho programu. To si vyžaduje rozsiahlejší súbor zručností, a teda inú štruktúru, ako mal tím, ktorý pripravil pôvodnú prihlášku. Takisto treba vyvážiť umelecké a politické záujmy a zabezpečiť, aby súčasné zainteresované strany a spolupracujúci partneri uvítali každý nový mechanizmus vykonávania. Obyčajne sa odporúča nová a nezávislá štruktúra, ktorá je dôkladne prispôsobená politickému a kultúrnemu kontextu mesta. EHMK 2010 pristúpili k týmto odporúčaniam veľmi odlišným spôsobom. Essen za Porúrie vyvinul efektívnu a účinnú štruktúru riadenia, a tým preukázal, ako možno splniť hlavné výzvy aj v zložitej situácii, keď ide o veľkú aglomeráciu. V Pécsi sa riadenie podujatia takéhoto rozmeru ukázalo veľmi problematické a mesto čelilo viacerým ťažkostiam. Po prvé, na spravovanie rozpočtu boli zriadené dve rôzne organizácie, z čoho vyplynula nedostatočná prehľadnosť v oblasti zodpovednosti za umelecké smerovanie; zodpovednosť za prideľovanie finančných prostriedkov zvyčajne mali orgány verejnej správy a riadiace agentúry mali iba obmedzený stupeň autonómie. Po druhé, výber umeleckého vedúceho a vedenia, ktoré malo na starosti vypracovanie kultúrneho programu, sa ukázali problematické a jednotlivci zodpovední za vypracovanie programu a inštitucionálnu štruktúru sa menili. Tieto problémy sa ešte vyostrili v dôsledku zmien na politickej úrovni v Pécsi počas prípravnej fázy. V dôsledku toho bol rozhodovací proces komplikovaný a zdĺhavý a problémy s vedením sa podarilo vyriešiť až koncom roka 2008, keď sa pozornosť mohla obrátiť na vypracovanie kultúrneho programu. V tomto čase však bolo už príliš neskoro na zmobilizovanie mnohých kultúrnych aktérov a na realizáciu niektorých originálnych myšlienok projektu. Napriek týmto problémom bol konečný kultúrny program mesta Pécs v roku 2010 omnoho rozsiahlejší ako jeho kultúrna ponuka v predchádzajúcich rokoch. Pokiaľ ide o Istanbul, na vykonávanie programu EHMK bol v roku 2007 zriadený výkonný orgán „Agentúra Istanbul – Európske hlavné mesto kultúry 2010“. Táto agentúra, aspoň spočiatku, požívala výhody silného politického a finančného záväzku národnej vlády, ako aj značný stupeň autonómie. Hoci agentúra úspešne realizovala veľmi rozsiahly kultúrny program a marketingovú kampaň, určité črty mechanizmov riadenia sa ukázali problematické a viedli k tomu, že celkový vplyv EHMK bol menší, ako sa predpokladalo. Keďže poskytovateľom 95 % finančných prostriedkov sa stala vláda, orgány štátnej správy uplatňovali zvýšenú kontrolu nad EHMK, čo u kultúrnych aktérov vyvolávalo sklamanie a v roku 2009 sa niekoľko z nich vzdalo svojej funkcie v agentúre. Výsledná strata jasnej umeleckej vízie mala za následok slabú koordináciu medzi kultúrnym programom a marketingovou kampaňou, ktorá v dôsledku toho nebola konkrétne zameraná na propagáciu kultúrneho programu. Bez ohľadu na tieto problémy je titul EHMK naďalej veľmi cenený, vytvára priestor na rozsiahle kultúrne programy a dosahuje významný vplyv. Vo fáze podávania prihlášok mestá prijímajú veľmi presné záväzky týkajúce sa finančných zdrojov. Je však potrebné zabezpečiť, aby EHMK splnili vlastné záväzky prijaté vo fáze podávania prihlášok vrátane záväzkov, pokiaľ ide o komunikáciu: v etape výberu sa Essen za Porúrie prezentoval ako kandidátske mesto na titul a do svojho programu zahrnul Porúrie. Napriek odporúčaniam monitorovacej a poradnej komisie sa však v komunikačnej stratégii podujatia zmenil titul Essen za Porúrie 2010 na Porúrie 2010. Okrem toho si v regióne Porúrie titul privlastnilo aspoň jedno mesto (Dortmund) a v niektorých prípadoch sa prezentovalo ako „Dortmund – Európske hlavné mesto kultúry 2010“. Efektívnosť mechanizmov EHMK na úrovni EÚ Posudzovala sa hlavne efektívnosť výberových, monitorovacích a finančných postupov, ktoré využíva Európska komisia. Mechanizmy uplatňované Európskou komisiou na výber EHMK 2010 boli vymedzené rozhodnutím č. 1419/ES/1999. Nemecko a Maďarsko sa mohli samy rozhodnúť, na akom základe budú nominovať mesto (alebo mestá) na titul EHMK. Obidva členské štáty zorganizovali súťaž na výber návrhov pred ich postúpením európskym inštitúciám. Stanovili kritériá a spôsob organizácie týchto súťaží nezávisle od Európskej komisie. Hoci boli súťaže úspešné, pokiaľ ide o vysoký počet prihlásených, 16 v Nemecku a 7 v Maďarsku, nezabezpečili, aby boli všetky prihlášky vypracované podľa európskych kritérií. Okrem toho, zatiaľ čo Nemecko nominovalo do európskej výberovej komisie dve mestá – čím dalo komisii na výber – Maďarsko nominovalo len jedno a komisia mohla len prijať alebo zamietnuť prihlášku Pécsu. Hoci sa nakoniec ukázalo, že všetky tri EHMK sú relevantné pre kritériá na úrovni EÚ, budúce EHMK vyberané podľa nových postupov zavedených rozhodnutím č. 1622/ES/2006 (t. j. počnúc rokom 2013) sa môžu ukázať ešte relevantnejšími pre kritériá na úrovni EÚ. Držitelia titulu 2010 však predstavovali prvé EHMK spolufinancované a monitorované podľa nových procesov stanovených v rozhodnutí č. 1622/ES/2006. Z týchto troch prípadov vyplynulo, že nové procesy zohrali úlohu v posilňovaní EHMK vrátane ich zamerania na európsky rozmer. Uvádzajú, že neformálne kontakty s členmi monitorovacej a poradnej komisie sa ukázali ako cenný doplnok oficiálnych monitorovacích stretnutí a správ. Všetky tri mestá ďalej uviedli, že prijímanie finančných prostriedkov EÚ vo forme ocenenia znížilo administratívne zaťaženie v porovnaní s udelením tradičného grantu, ako tomu bolo v prípade predchádzajúcich titulov. Akcia EHMK kladie vysoké nároky na kandidátske mestá, vyžaduje si značné investície do kultúrnych programov a vo všeobecnosti do miest a médiá a verejnosť jej venujú veľkú pozornosť. Je otázne, či by akýkoľvek iný mechanizmus kultúrnej politiky mohol dosiahnuť rovnaký vplyv pri rovnakej úrovni investície EÚ, pokiaľ ide o finančné zdroje a vynaložené úsilie. Účinnosť rozvoja kultúrnych činností Všetky tri EHMK 2010 uskutočnili na svojom území omnoho rozsiahlejšie kultúrne programy, ako keby neboli vymenované za EHMK: v Essene za Porúrie sa uskutočnilo 5 500 kultúrnych podujatí, v Pécsi 4 675 a v Istanbule 10 000. Spolu to predstavovalo viac ako 20 000 podujatí, na ktorých sa v dvoch väčších EHMK (Essen za Porúrie a Istanbul) zúčastnilo najmenej 20 miliónov ľudí[6]. Kultúrne programy všetkých troch EHMK prebiehali počas dvanástich mesiacov roka, v ktorom boli držiteľmi titulu. Celkovo možno konštatovať, že samotné akcie EHMK boli z hľadiska cieľa – rozvoja kultúrnych činností – úspešné. Dôkazy zo všetkých troch EHMK ďalej naznačujú, že tieto kultúrne programy boli inovatívnejšie, rozmanitejšie a s mali väčší dosah na verejnosť, než by mali kultúrne ponuky každého mesta v prípade, že by nebolo vymenované za EHMK. Obsahovali viac podujatí a predstavení umelcov s medzinárodnou reputáciou než bežne. Essen za Porúrie a Istanbul kládli osobitný dôraz na zadávanie zákaziek na nové umelecké diela, ich prezentáciu a vystavenie, a to aj diel miestnych umelcov a kultúrnych inštitúcií, zatiaľ čo Pécs kládol relatívne väčší dôraz na existujúce činnosti. Všetky tri EHMK skúmali rôzne umelecké témy a otázky, ktoré boli v niektorých prípadoch inovatívne a avantgardné. V Pécsi a Istanbule však problémy s riadením EHMK znamenali, že samotnému kultúrnemu programu chýbalo umelecké vedenie. Istanbul sa zameral na témy, o ktoré je v súčasnosti záujem, a mesto predstavilo rozmanitú ponuku modernej a súčasnej kultúry v rámci rôznych umeleckých disciplín, hoci sa mu nedarilo presadiť koherentnú umeleckú tému, ktorá by išla naprieč týmito disciplínami. Celkovým cieľom Pécsu bola podpora spolupráce s juhovýchodnou Európou a získanie postavenia vstupnej brány do krajín v tomto regióne. V praxi však boli jeho činnosti zamerané skôr na vývoj novej infraštruktúry (ktorej financovanie môže byť po tomto roku problematické) než na skúmanie umeleckých tém súvisiacich s celkovým cieľom EHMK. Účinnosť podpory európskej dimenzie kultúry prostredníctvom kultúry V rozhodnutí z roku 1999 sa pojem „európsky rozmer“ jednoznačne nevymedzuje, ale vníma sa v podstatne v kontexte kultúrnej spolupráce, ktorá zahŕňa zdôraznenie umeleckých hnutí a štýlov spoločných pre Európanov, ktoré boli inšpirované mestom alebo ku ktorým mesto výrazne prispelo, a podporu podujatí, na ktorých sa zúčastňujú ľudia pôsobiaci v oblasti kultúry z iných miest v členských štátoch a ktoré vedú k trvalej kultúrnej spolupráci a posilneniu ich hnutia v rámci EÚ. Kritérium „európskeho rozmeru“ stanovené v rozhodnutí z roku 2006 poskytuje mestám priestor na vlastnú interpretáciu. Príklady sa uvádzajú v príručke pre kandidátske mestá, ktorá je od roku 2007 dostupná on-line. V dodatku k hodnoteniu EHMK za rok 2009 sa naznačuje, že kultúrne programy EHMK sú pripravované „európsky“, pretože obsahujú činnosti, ktorých obsah, realizačný mechanizmus, obecenstvo alebo účastníci sú v zásade európske. Pri pohľade na EHMK 2010 môžeme konštatovať, že všetky tri boli z tohto hľadiska európske, aj keď sa prístupy odlišovali: - Obsah: všetky tri EHMK zdôraznili veľmi rozdielne európske témy iným spôsobom. Essen za Porúrie kládol najväčší dôraz na regionálne témy, ale skúmal ich v európskom kontexte, najmä migráciu, identitu a prístupy ku kultúrnemu vzdelávaniu. Z troch EHMK bol Essen za Porúrie zrejme najúspešnejší, pokiaľ ide o zabezpečenie prítomnosti európskych v rámci celého kultúrneho programu, pretože z „modelu pre Európu“ urobil jedno z troch výberových kritérií pre všetky projekty. Európska téma, ktorú podporoval Pécs, sa zameriavala na jeho potenciál „vstupnej brány na Balkán“ s mnohými kultúrnymi činnosťami zameranými na propagáciu celobalkánskej kultúry. Pôvodným cieľom Istanbulu bolo predstaviť mesto ako európske stredisko modernej a súčasnej kultúry, ktoré by „fungovalo ako most spájajúci Európu s jej východom“, a do určite miery skúmal úlohu kultúry a občianskej spoločnosti v kontexte žiadosti Turecka o členstvo v EÚ. V praxi sa však pôvodná umelecká vízia vo väčšine EHMK stratila a nakoniec sa dôraz častejšie kládol skôr na historické, ako súčasné európske dedičstvo mesta. - Realizačný mechanizmus: všetky tri EHMK zaradili podujatia uvádzajúce umelcov európskeho významu, hoci prevládajúcim realizačným mechanizmom európskeho rozmeru boli partnerstvá s mestami v iných krajinách. Hlavne v prípade Essenu za Porúrie bolo nadviazaných veľa takýchto partnerstiev, ktoré zahŕňali kultúrnu spoluprácu, výmeny a vytváranie sietí, čo spolu predstavovalo viac ako 100 multilaterálnych projektov spolupráce, do ktorých sa zapojilo 83 000 účastníkov. Pokiaľ ide o Pécs, do 270 projektov sa zapojili umelci z iných krajín a 52 projektov sa realizovalo s ostatnými EHMK, pričom najdôležitejšia bola spolupráca s mestami v susedných krajinách. Spolupráca medzi EHMK a inými mestami bola v Pécsi a Istanbule zrejme menej štruktúrovaná a menej rozsiahla ako v Essene za Porúrie, hoci vzniklo viacero projektov spolupráce s umelcami a aktérmi v iných krajinách. Istanbul po prvýkrát umožnil viacerým zo svojich 39 obvodov uskutočniť nadnárodnú kultúrnu spoluprácu; rôznorodý rozsah umeleckej spolupráce existoval aj medzi samotnými tromi EHMK. Úspechy v oblasti sociálneho a hospodárskeho rozvoja a rozvoja miest a cestovného ruchu Cieľom Essenu za Porúrie a Pécsu bol rozvoj umenia a kultúry ako jedného z prostriedkov, pomocou ktorého možno uskutočniť hospodársku a spoločenskú obnovu bývalých priemyselných oblastí, aj keď každé z týchto miest prijalo iný prístup. Istanbul sa osobitne nesnažil využiť kultúru na plnenie hospodárskych cieľov, hoci sa počítalo s hospodárskym dosahom akcie. Snažil sa propagovať prístup ku kultúre a účasť na kultúre, najmä pre tých, ktorí by za bežných okolností nemali tieto možnosti. Všetky tri EHMK podnietili investície do kultúrnej a inej infraštruktúry, ku ktorým by inak nedošlo (v Pécsi sa v roku 2010 investovalo 140 mil. EUR a v Istanbule 64 mil. EUR). V Pécsi boli nové kultúrne alebo zrenovované zariadenia nachádzali stredobodom podujatia EHMK a považovali sa za kľúč k dlhodobému rozvoju kultúry aj mesta. EHMK tu podnietilo investície aj do inej infraštruktúry, ako napríklad do novej diaľnice do Budapešti. V Istanbule EHMK poskytlo podnet na rozsiahle investície do rekonštrukcie kultúrneho dedičstva mesta. Niekoľko zariadení sa zrekonštruovalo aj v Essene za Porúrie. Skúsenosti z roku 2010 ďalej ukazujú, že EHMK môže pomôcť zmeniť vzhľad miest alebo im dodať väčší medzinárodný význam, aj keď rozsah, do akého je to potrebné alebo uskutočniteľné, je rôzny. Z hľadiska priameho vplyvu na hospodárstvo prostredníctvom cestovného ruchu existujú dôkazy o zvýšení počtu návštev turistov o 71 % v Pécsi, o 18,5 % v Essene za Porúrie a o 11 % v Istanbule. V rámci všetkých troch miest sa posilnili kultúrne a tvorivé odvetvia, aj keď nie natoľko, ako aspoň v dvoch dúfali; v Pécsi sa pozornosť sústredila viac na rozvoj nových zariadení, než na podporu kultúrnych a tvorivých odvetví. Podobne aj v Istanbule sa vo fáze prípravy presunul dôraz z moderného a súčasného kultúrneho sektora na rekonštrukciu kultúrneho dedičstva. Skúsenosti roku 2010 ukazujú takisto stály potenciál EHMK zvyšovať účasť občanov na kultúre vo veľmi rôznych kontextoch. Všetky tri EHMK zahŕňali rozmanitý rozsah projektov s cieľom zapojiť občanov, ktorí sa zvyčajne nezúčastňujú na kultúrnych činnostiach alebo k nim nemajú prístup. Spoločné prístupy k tomuto cieľu vo všetkých troch EHMK (vlastne v mnohých EHMK v posledných rokoch) zahŕňajú decentralizáciu činností v rôznych prostrediach a na rôznych alebo nezvyčajných miestach v meste, ako aj celkové etické posolstvo, ktoré zdôrazňuje hodnoty tolerancie a oslavuje rozmanitosť kultúr a etnických skupín prítomných v meste. Dôležitú úlohu hrajú aj dobrovoľníci – 1 165 v Essene za Porúrie, 901 v Istanbule, 780 v Pécsi. Záver: Ľudské a finančné zdroje potrebné na získanie kritického množstva vplyvov sa menia podľa veľkosti a charakteru daného EHMK. Pokrytie veľmi veľkého územia (a/alebo populácie) si samozrejme vyžaduje rozsiahle zdroje, ale budúce EHMK by mali dôkladne zvážiť charakter vplyvu, ktorý chcú dosiahnuť. Pravdepodobne sa sústredia na jednu konkrétnu oblasť alebo na vytváranie sietí a zlepšenie profilu celej oblasti, než na všeobecnú zmenu kultúrnej dynamiky. EHMK stále poskytuje spoločenské a ekonomické prínosy z hľadiska zvýšeného cestovného ruchu, zlepšenej infraštruktúry, posilneného medzinárodného profilu a silnejších kultúrnych a tvorivých odvetví. Takýmto spôsobom toto podujatie posilňuje a pridáva hodnotu investíciám do kultúrneho dedičstva a infraštruktúry poskytovaným z európskych štrukturálnych fondov. Tieto prínosy však mestá, ktoré sú držiteľmi titulu, nenadobúdajú nevyhnutne a automaticky. Rozsah, do akého je stimulovaný sociálny a hospodársky rozvoj – a charakter tohto rozvoja –, stále závisí od vyjadrenia jasnej vízie rozvoja zainteresovanými stranami, ako aj od vhodných a koordinovaných činností, ktoré sa vykonávajú v súčinnosti s kultúrnym programom. EHMK si zachováva obrovský potenciál v oblasti posilňovania účasti občanov na kultúre vo veľmi rôznych kontextoch, najmä ak činnosti zdôrazňujú toleranciu a oslavujú rôznorodosť kultúr a etnických skupín prítomných v meste. Udržateľnosť Program EHMK „je trvalo udržateľný a je neoddeliteľnou súčasťou dlhodobého kultúrneho a sociálneho rozvoja mesta“[7]. Vo všetkých troch EHMK existujú dôkazy o nových kultúrnych činnostiach, ktoré budú pokračovať aj po roku, v ktorom boli držiteľmi titulu, a o novo zrekonštruovaných kultúrnych zariadeniach. Z hľadiska udržateľnej kapacity kultúry majú vďaka EHMK všetky tri mestá väčšie skúsenosti a odborné znalosti, ako aj lepšie siete a spoluprácu v rámci svojich kultúrnych odvetví. Dôkazy o udržateľnom zlepšovaní riadenia kultúry sú však rozličné. Hoci v Istanbule niektoré príklady lepšieho riadenia pretrvajú, model zavedený v rámci EHMK zanikne, keď agentúra prestane v roku 2011 fungovať, a nie je isté, či zainteresované strany vyvinú nejakú spoločnú stratégiu. V Pécsi vznikli na dlhodobé riadenie nových kultúrnych zariadení dva právne subjekty, no mesto musí ešte vytvoriť preklenovaciu štruktúru na podporu kultúrnych aktérov v celom meste. V Essene za Porúrie bolo stanovených viacero ambicióznych dlhodobých cieľov a zodpovednosti sa preniesli na regionálnych partnerov, ako napríklad na Kultur Ruhr GmbH (organizátor porúrskeho trienále) a Ruhr Tourism GmbH. Záver: EHMK zanecháva v hostiteľských mestách dedičstvo prostredníctvom nových činností, ktoré pretrvávajú aj po roku, v ktorom boli držiteľmi titulu, zlepšených sietí a spolupráce medzi zainteresovanými stranami v kultúre a nových a vylepšených kultúrnych zariadení. Mimo týchto výhod však nie je isté, či je vytvorené dedičstvo udržateľné. Je potrebné, aby zainteresované strany vyvinuli spoločnú dlhodobú víziu a stratégiu a aby vytvorili štruktúru na trvalé riadenie a koordináciu kultúry v meste, čo často znamená vytvorenie osobitného orgánu pre toto kultúrne dedičstvo. HLAVNÉ ODPORÚčANIA EXTERNÉHO HODNOTENIA A PRIPOMIENKY KOMISIE Komisia súhlasí vo všeobecnosti s hlavnými bodmi odporúčaní hodnotiteľa, ktoré sú veľmi podobné odporúčaniam vydaným v rámci hodnotenia EHMK za roky 2007 – 2008 a 2009. Komisia súhlasí, že pri navrhovaní nového právneho základu pre možné pokračovanie tejto činnosti po roku 2019 je potrebné: - zabezpečiť, aby výberový proces požadoval posúdenie všetkých prihlášok podľa kritérií stanovených na úrovni EÚ, ako sa uvádza v súčasnom rozhodnutí (pozri oddiel 3.3.4), - vzhľadom na skúseností z Istanbulu 2010 a skutočnosť, že súčasné rozhodnutie už neumožňuje mestám v nečlenských štátoch požiadať o titul, zvážiť opätovné zavedenie tejto možnosti (pozri oddiel 2.2), - zvážiť, do akého rozsahu je udeľovanie peňažnej ceny aj po roku 2019, ako je to uvedené v súčasnom rozhodnutí, efektívnejšie, než poskytovanie tradičného grantu na časť programu, ako sa to robilo predtým (pozri oddiely 2.1 a 3.3.4), - ponechať akciu EHMK zameranú v prvom rade na mestá, ale mestám umožniť aj pružne zahrnúť širšiu oblasť, než je tomu v súčasnosti (pozri oddiel 3.3.3), - zdôrazniť význam plnenia kritérií týkajúcich sa dlhodobého rozvoja mesta a zvážiť zavedenie takýchto kritérií, ktoré zvýhodňujú mestá, ktoré už majú vypracovanú dlhodobú stratégiu kultúrnej politiky (pozri oddiel 3.3.8). ZÁVERY KOMISIE Komisia dospela k záveru, že titul EHMK je naďalej veľmi cenený, vytvára priestor na rozsiahle kultúrne programy a dosahuje významný vplyv. Titul EÚ a finančný príspevok majú významný pákový efekt, vďaka ktorému sa z podujatia stáva nákladovo vysoko efektívna a účinná iniciatíva. Komisia súhlasí s celkovým hodnotením hodnotiteľa a akceptuje jeho odporúčania, ktoré sa uvádzajú vyššie. Komisia poznamenáva, že väčšina EHMK už má systémy hodnotenia vzťahujúce sa na všetky kultúrne programy alebo ich časti, a bude ďalej odporúčať celkové hodnotenia na miestnej úrovni. Na presadzovanie šírenia osvedčených postupov hodnotenia Komisia prostredníctvom programu EÚ Kultúra podporuje politické zoskupenie, v rámci ktorého sa model komplexného hodnotenia vypracovaný mestom Liverpool v roku 2008 naďalej prispôsobuje potrebám budúcich EHMK[8]. Takisto sa aktualizovala príručka Komisie pre kandidátske mestá, aby sa do nej zahrnul oddiel týkajúci sa hodnotenia. Komisia pripravuje svoj návrh iniciatívy po roku 2019, ktorým sa bude snažiť zabezpečiť, aby iniciatíva zostala naďalej čo možno najpríťažlivejšia, najrelevantnejšia a najúčinnejšia. Zohľadní závery a odporúčania vyplývajúce z tohto hodnotenia, z hodnotení za roky 2007 – 2008 a 2009, ako aj z hodnotenia opatrení vymedzených v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a z verejných konzultácií v rokoch 2010 a 2011. Pokiaľ ide o udržateľnosť, zabezpečenie dlhodobých účinkov podujatia, je už jedným z kritérií stanovených v rozhodnutí z roku 2006 a aj naďalej bude mať rozhodujúci význam pri úvahách o predĺžení iniciatívy. Komisia okrem toho vo svojich dokumentoch, na informačných stretnutiach a ďalších konferenciách kladie a naďalej bude klásť dôraz na význam zahrnutia podujatia do dlhodobej politickej stratégie pre oblasť kultúry. [1] Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006. [2] Uznesenie ministrov zodpovedných za kultúrne záležitosti týkajúce sa každoročného organizovania podujatí „Európske hlavné mesto kultúry“ z 13. 6. 1985 http://eur-lex.europa.eu/Notice.do?val=117538%3Acs&lang=sk&list=117540%3Acs%2C117539%3Acs%2C117538%3Acs%2C118564%3Acs%2C&pos=3&page=1&nbl=4&pgs=10&hwords=&checktexte=checkbox&visu= [3] Rozhodnutie 1419/1999/ES (Ú. v. ES L 166, 1.7.1999), zmenené a doplnené rozhodnutím č. 649/2005/ES (Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:1999:166:0001:0005:EN:PDF http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2005:117:0020:0021:SK:PDF. [4] Rozhodnutie č. 1622/2006/ES (Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ%3AL%3A2006%3A304%3ASOM%3ASK%3AHTML . [5] Rámcová zmluva o poskytovaní služieb č. EAC/03/06. [6] Údaje o účasti v Pécsi neboli k dispozícii. [7] Rozhodnutie č. 1622/ES/2006. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/.