Správa Komisie Európskemu parlamentua Radepodľa článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 z 31. marca 2004 o detergentoch, ktorá sa týka anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti (Text s významom pre EHP) /* KOM/2009/0230 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 26.5.2009 KOM(2009) 230 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE podľa článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 z 31. marca 2004 o detergentoch, ktorá sa týka anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti (Text s významom pre EHP) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE podľa článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 z 31. marca 2004 o detergentoch, ktorá sa týka anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD V článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 648/2004 o detergentoch[1] sa stanovuje, že: „Do 8. apríla 2009 Komisia preverí vykonávanie tohto nariadenia, zameria sa predovšetkým na biologickú odbúrateľnosť povrchovo aktívnych látok a vyhodnotí, predloží správu, a ak je to opodstatnené, predloží taktiež právny návrh týkajúci sa anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti , biologickej odbúrateľnosti základných zložiek povrchovo neaktívnych látok“ . Táto správa sa týka anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok v detergentoch so zameraním sa na lineárny alkyl-benzénsulfonát (LAS), ktorý je vo veľkej miere používanou povrchovo aktívnou látkou (pozri tabuľku 1), o ktorej je známe, že je za anaeróbnych podmienok ľahko biologicky odbúrateľná. Správa sa vzťahuje na vlastnosti LAS získané z odbornej literatúry, správ o posúdení rizika súvisiaceho s používaním LAS v detergentoch a preskúmania metódy anaeróbneho testovania. Anaeróbne podmienky sa vyskytujú tak v prírode, napríklad v sedimentoch povrchovej vody, ako aj v kale z čistiarní odpadových vôd. Anaeróbna biologická odbúrateľnosť povrchovo aktívnych látok v kale a sedimentoch produkuje metán, oproti oxidu uhličitému, ktorý je výsledkom biologickej odbúrateľnosti za aeróbnych podmienok v odpadovej a povrchovej vode. Keďže väčšina odpadových vodných tokov a povrchových vôd je aeróbna, povrchovo aktívne látky, ktoré sú úplne biologicky odbúrateľné za aeróbnych podmienok, by sa mali rýchlo odbúrať a v zásade by sa nemali dostať do prostredia, v ktorom prevládajú anaeróbne podmienky. To je dôvodom, prečo sa v nariadení o detergentoch stanovuje konečná odbúrateľnosť ako hlavné kritérium používania povrchovo aktívnych látok v detergentoch. Povrchovo aktívne látky, ktoré nespĺňajú kritérium konečnej biologickej odbúrateľnosti, sa môžu použiť iba za výnimočných okolností a iba v prípade, kedy sa môže prostredníctvom posúdenia rizika preukázať, že takéto použitia nepredstavujú riziko. Jedna takáto výnimka sa udelí v blízkej budúcnosti[2]. Hoci členské štáty nezaslali žiadne správy o obavách týkajúcich sa životného prostredia z dôvodu povrchovo aktívnych látok, zaznamenalo sa, že niektoré povrchovo aktívne látky sa akumulujú v kanalizačnom kale, kde zostávajú až do likvidácie kalu, napríklad ako hnojivo v poľnohospodárstve, kde opätovné vystavenie aeróbnym podmienkam umožňuje ukončenie procesu biologickej odbúrateľnosti. Osud a správanie sa povrchovo aktívnych látok v životnom prostredí, ako aj ich toxicita, by sa mali brať do úvahy pri hodnotení účinnosti existujúcich právnych predpisov pri riadení celkového rizika. Komisia túto úlohu poňala v dvoch etapách: najprv vytvoriť bázu existujúcich poznatkov a identifikovať medzery, a potom tieto medzery vyplniť. Prvá fáza bola ukončená v roku 2005, druhá trvala od roku 2006 do roku 2009. 2. VYTVORENIE BÁZY POZNATKOV 2.1. Štúdia Fraunhoferovho inštitútu V roku 2000 Komisia (GR pre podnikanie a priemysel) zmluvne zadala Fraunhoferovmu inštitútu (UMSICHT) štúdiu, aby sa posúdil environmentálny vplyv v EÚ vyplývajúci z neúplnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok v detergentoch za anaeróbnych podmienok. Táto správa bola ukončená v roku 2003[3] a vzťahovala sa okrem iného aj na prieskum štatistických údajov o výrobe detergentov a ich spotrebe v Európe, ako aj na súbor odporúčaní pre metódy testovania a nákladovo efektívne opatrenia o anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok. Tabuľka 1 poskytuje prehľad hlavných povrchovo aktívnych látok používaných v detergentoch. Tabuľka 1: Spotreba a produkcia (v tonách) hlavných povrchovo aktívnych látok v západnej Európe za rok 2007 (Štatistika CESIO, január 2009) Povrchovo aktívna látka | Výroba v západnej Európe | Predaj v západnej Európe | LAS | 502 200 | 403 463 | Alkohol-sulfáty | 79 629 | 66 201 | Alkohol-étersulfáty | 449 685 | 397 448 | Alkán-sulfonáty | 76 726 | 66 176 | Etoxyláty alkyl-fenolov | 31 602 | 24 892 | Etoxyláty mastných alkoholov | 1 000 617 | 615 695 | Iné etoxyláty | 38 171 | 24 921 | Esterkvaty | 224 315 | 159 352 | Betaín | 76 134 | 67 557 | Hlavné závery správy Fraunhoferovho inštitútu boli: Aby sa predišlo nežiaducemu vplyvu na životné prostredie, povrchovo aktívne látky musia byť za aeróbnych podmienok úplne a ľahko biologicky odbúrateľné. Slabá biologická odbúrateľnosť niektorých povrchovo aktívnych látok (napr. LAS) za anaeróbnych podmienok môže niekedy vyústiť do značného obsahu povrchovo aktívnych látok v kanalizačnom kale, najmä po úprave v čistiarňach odpadových vôd (ČOV) za použitia postupu anaeróbnej stabilizácie odpadových vôd . Keď sa anaeróbne upravený kal použije v poľnohospodárstve ako hnojivo, koncentrácia povrchovo aktívnej látky v zemi upravenej kalom sa rýchlo zníži z dôvodu procesu aeróbnej biologickej odbúrateľnosti, ktorý prebieha v pôde. Pokiaľ ide o sedimenty, nebola pozorovaná žiadna akumulácia aeróbne ľahko biologicky odbúrateľných povrchovo aktívnych látok, konkrétne v prípade LAS dokonca ani za obdobie viacerých desaťročí. Zdá sa, že to potvrdzuje, že aeróbna (viac ako anaeróbna) biologická odbúrateľnosť zohráva hlavnú úlohu pri eliminácii organických zložiek. 2.2. Stanovisko SCHER: „Posúdenie environmentálneho rizika biologicky neodbúrateľných povrchovo aktívnych látok za anaeróbnych podmienok“. Štúdia Fraunhoferovho inštitútu bola spolu so súvisiacimi správami (napr. OECD o LAS[4]) v roku 20004 predložená Vedeckému výboru pre zdravotné a environmentálne riziká Komisie (SCHER), aby vydal stanovisko k celkovej vedeckej kvalite správy Fraunhoferovho inštitútu a špecifickým aspektom anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti, akými sú: a) povaha a rozsah rizika pre životné prostredie, ktoré v súčasnosti predstavujú tie povrchovo aktívne látky v detergentoch, ktoré sú za anaeróbnych podmienok biologicky slabo odbúrateľné, ale sú ľahko a úplne biologicky odbúrateľné za aeróbnych podmienok; b) vplyv na riziko pre životné prostredie, ktoré predstavujú povrchovo aktívne látky v detergentoch, ak sa existujúca požiadavka na ľahkú a konečnú biologickú odbúrateľnosť povrchovo aktívnych látok za aeróbnych podmienok mala rozšíriť aj na anaeróbne podmienky. Vo svojom stanovisku uverejnenom v novembri 2005[5] SCHER zistil, že celková vedecká kvalita správy Fraunhoferovho inštitútu bola skôr nízka z dôvodu malého množstva údajov a ich premenlivej kvality, ako aj z dôvodu niektorých chýb v analýze a v záveroch z nej odvodených pri posudzovaní účinkov. Pokiaľ ide o rozsah environmentálneho rizika povrchovo aktívnych látok iných ako LAS, štúdia Fraunhoferovho inštitútu nezahŕňala dostatok informácií, ktoré by umožnili hodnotenie ich rizika pre životné prostredie. SCHER však súhlasil s hlavným záverom správy Fraunhoferovho inštitútu, že „požiadavka ľahkej a konečnej biologickej odbúrateľnosti za anaeróbnych podmienok sa sama osebe nepovažuje za účinné opatrenie na ochranu životného prostredia“. Pri spoločnom zvážení všetkých dostupných správ SCHER vyjadril obavy, pokiaľ ide o: a) potenciálne riziko, ktoré LAS predstavuje v kale pri určitých uplatneniach najhorších možných environmentálnych podmienok (hodnoty PEC/PNEC niečo nad 1); b) relatívne vysoké namerané hodnoty (0,5 - 1 g/kg) iných povrchovo aktívnych látok v kanalizačnom kale vrátane niektorých povrchovo aktívnych látok, ktoré sú anaeróbne biologicky odbúrateľné, akými sú: mydlá, etoxyláty alkoholov (AE) a etoxyláty alkyl-fenolov (APE). Z dôvodu nedostatku informácií nebolo možné uskutočniť posúdenia rizika; c) skutočnosť, že jediný test nie je dostatočný na zhodnotenie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti. Vhodnejšia je kombinácia viacerých testov. 3. ODSTRÁNENIE MEDZIER VO VEDOMOSTIACH 3.1. Správy HERA o LAS a AE z roku 2007 V reakcii na obavy, ktoré boli vyjadrené v stanovisku SCHER z roku 2005, Európske združenie výrobcov povrchovo aktívnych látok (European surfactant industry association, CESIO) financovalo dodatočné štúdie pôdnej toxicity, ktoré vykonal Dánsky národný inštitút pre výskum životného prostredia (Danish National Environmental Research Institute, NERI). Výsledky tejto práce boli zahrnuté do aktualizovanej správy HERA (Human & Environmental Risk Assessment) o LAS[6] , ktorá bola uverejnená v roku 2007 a zhrnulo sa v nej, že: „ charakterizácia rizika vyjadrená pomerom PEC/PNEC bola pod hodnotou 1 v prípade všetkých zložiek životného prostredia, pričom sa vzali do úvahy nedávno oznámené hodnoty PNEC (~35 mg/kg oproti 4,6 mg/kg v predchádzajúcich posúdeniach)“. V správe HERA sa preto dospelo k záveru, že neexistujú žiadne nežiaduce účinky. Pokiaľ ide o AE, správa HERA bola vypracovaná v máji 2007[7], a podľa nej: „ používanie AE v pracích prostriedkoch a v čistiacich prostriedkoch pre domácnosť nie je dôvodom na obavu o životné prostredie (najmä pokiaľ ide o povrchovú vodu, sedimenty, zariadenia na čistenie odpadových vôd a pôdu)“. Treba tiež poznamenať, že v obidvoch správach HERA sa dospelo k záveru, že používanie LAS a AE pri praní a čistení v domácnostiach nepredstavuje žiadne riziko pre zdravie spotrebiteľov. V rovnakom čase niekoľko výskumníkov uverejnilo dodatočné vedecké zistenia o LAS a o anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti: Temnik a Klapwijk (2004)[8], Krogh a kol., (2007)[9], Jensen a kol., (2007)[10], Schowanek (2007)[11] a Berna a kol. (2007)[12]. 3.2. Nové stanovisko SCHER k anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok V marci 2008 Komisia (GR Podnikanie a priemysel) požiadala SCHER, aby posúdil celkovú vedeckú kvalitu nedávnych správ HERA o LAS a AE a poskytol poznámky k ich záverom, najmä tým, ktoré sa týkajú rizík pre životné prostredie. Okrem toho sa SCHER vyzval, aby vzhľadom na všetky dostupné vedecké dôkazy opätovne potvrdil kľúčové vyjadrenia uvedené v stanovisku z roku 2005, ktoré sa týkali anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok a ochrany životného prostredia a zároveň preskúmal otázku metódy anaeróbneho testovania. V novembri 2008 SCHER uverejnil svoje stanovisko týkajúce sa anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok a biologickej odbúrateľnosti nepovrchovo aktívnych organických zložiek detergentov[13]. Kľúčové prvky sú: a) Etoxyláty alkoholov: SCHER zhrnul, že hodnoty pomeru PEC/PNEC sú dostatočne nízke (povrchová voda: 0,041, sediment: 0,316, čistiareň odpadových vôd: 0,007 a pôda: 0,103) na to, aby akékoľvek zostávajúce nejasnosti (napríklad sa do úvahy nebrala možnosť anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti homológov AE) nespochybnili hlavný záver HERA, že neexistujú žiadne riziká pre životné prostredie. b) LAS: SCHER nesúhlasil s argumentom HERA, že navrhovaná hodnota PNEC sa vzťahuje na mikrobiálne funkcie pôdy a zastával názor, že správne vyhodnotenie účinkov LAS na mikrobiálnu aktivitu je nevyhnutné na stanovenie bezpečnej hodnoty PNEC pre pôdu. Pokiaľ ide o údaje o toxicite účinkov LAS na rastliny, SCHER zastával názor, že poskytnuté informácie neboli dostatočné na odôvodnenie novonavrhovanej hodnoty PNEC vo výške 35 mg/kg. Preto aj keď SCHER súhlasil s navrhovanými hodnotami PNEC pre vodné organizmy a sedimenty, podčiarkol, že novonavrhované hodnoty PNEC pre pôdu (PNECpôda) neboli správne odôvodnené a ak sa nepredložia dodatočné odôvodnenia, predchádzajúca hodnota PNEC pre pôdu na úrovni 4,6 mg/kg by sa mal ponechať . SCHER si všimol, že hoci vo väčšine štúdií sa ukázalo, že LAS je slabo biologicky odbúrateľný pri anaeróbnych laboratórnych testoch a v anaeróbnych nádržiach v čistiarni odpadových vôd, zo súčasných údajov monitorovania životného prostredia (Lara-Martin a kol., 2007) sa zdá, že ukazujú značné odbúravanie LAS za anaeróbnych podmienok v životnom prostredí. SCHER dospel k záveru, že použitie etoxylátov alkoholov a LAS v pracích a čistiacich prostriedkoch pre domácnosť nepredstavuje žiadne riziko pre ľudské zdravie. Okrem toho, z dôvodu nedostatku nových dôkazov, SCHER nezmenil závery svojho stanoviska z roku 2005, že: a) sa neočakáva, že slabá biologická odbúrateľnosť za anaeróbnych podmienok spôsobí značné zmeny, pokiaľ ide o riziko pre sladkovodné ekosystémy, keďže odstránenie povrchovo aktívnych látok v ČOP sa zdá byť predurčené ich aeróbnou biologickou odbúrateľnosťou; b) požiadavka ľahkej a konečnej biologickej odbúrateľnosti za anaeróbnych podmienok sa sama osebe nepovažuje za účinné opatrenie ochrany životného prostredia. 3.3. Preskúmanie metódy anaeróbneho testovania Vo svojom stanovisku z roku 2008 SCHER preskúmal aj skríningové a simulačné testovacie metódy, ktoré sú v súčasnosti dostupné na určenie konečnej anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti organických látok. Potenciálna biologická odbúrateľnosť organických zložiek za anoxických podmienok sa môže posúdiť prostredníctvom štandardizovanej skríningovej skúšky na anaeróbnu biologickú odbúrateľnosť (OECD 311). Na posúdenie miery biologickej odbúrateľnosti v anoxických zložkách životného prostredia by sa mali uplatňovať špecifické simulačné skúšky, ako: TG 307 (transformácia v pôde) a TG 308 (transformácia v systémoch vodných sedimentov). V uplynulých rokoch OECD zrevidoval a prijal rôzne metódy anaeróbneho testovania, aby sa vyplnila medzera v testovaní anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti. Na potrebu skríningových metód na posúdenie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti vo vyhnívacej nádrži a na stanovenie inhibície produkcie bioplynu z chemikálií, ktoré sú nerozpustné a/alebo sú adsorbované do kalu a sedimentov, sa vzťahovali metódy OECD 311 a OECD 224 prijaté v roku 2006 a 2007, v tomto poradí. TEGEWA, obchodné združenie nemeckého chemického priemyslu, nedávno vykonalo štúdiu o vhodnosti metódy OECD 311 na preskúmanie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok (Schwarz a kol., 2008)[14]. Willing a kol. v roku 2008[15]navrhol zamerať sa na pozorované obmedzenia skríningovej metódy na posúdenie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti a jej slabej reprodukovateľnosti na testovanie povrchovo aktívnych látok a na zmenený prístup k posudzovaniu anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti. Jej hlavnými rozdielmi v porovnaní so štandardnou metódou OECD 311 je používanie nezriedeného kalu ako testovacieho média a prítomnosť dodatočného zdroja uhlíka, ktorý nepochádza z povrchovo aktívnych látok. SCHER poznamenal, že množstvo údajov získaných pri použití upravenej metódy je skôr obmedzené a verí, že by sa mala vykonať ďalšia práca s cieľom zhodnotiť túto upravenú metódu testovania. Celkovo SCHER verí, že existujúce metódy OECD na anaeróbnu biologickú odbúrateľnosť spolu so simulačným testom, ktorý sa v súčasnosti reviduje, predstavujú vhodnú metódu na posúdenie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti organických zložiek. Vzhľadom na prísne (metanogenické) podmienky používané v laboratórnych testoch sa však inhibičné účinky nemôžu vylúčiť a preto sa akceptuje, že slabý výsledok nemusí byť konečným dôkazom anaeróbnej odolnosti. 4. KONZULTÁCIA ZAINTERESOVANÝCH STRÁN O zisteniach správ Fraunhoferovho inštitútu a správ HERA, ako aj o ich hodnoteniach v rôznych stanoviskách SCHER sa diskutovalo na viacerých stretnutiach Pracovnej skupiny pre detergenty zodpovednej za implementáciu nariadenia o detergentoch (február a november 2006, november 2007, júl 2008 a február 2009). Na týchto stretnutiach sa zúčastnili zástupcovia príslušných orgánov členských štátov a priemyselných združení akými sú AISE (Association de la Savonnerie, de la Détergence et des Produits d’Entretien), CESIO (Comité Européen des Agents de Surface et de leurs Intermédiares Organiques) a ich výskumného partnerstva ERASM (Európske hodnotenie a manažment rizika). Vo februári 2006 pracovná skupina pre detergenty dospela k záveru, že by nebolo primerané prijať legislatívne kroky na základe stanoviska SCHER z roku 2005, vzhľadom na to, že environmentálny vplyv anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti sa ešte úplne neobjasnil. Namiesto toho by sa táto záležitosť mala opätovne preskúmať s prihliadnutím na všetky nové informácie, a to pred lehotou na odovzdanie správy v apríli 2009. V novembri 2006 zástupcovia priemyselného odvetvia (CESIO/ERASM) oznámili pracovnej skupine svoje prebiehajúce snahy zlepšiť súčasné poznatky o posúdení rizika LAS v anaeróbnom kale a pôdach prostredníctvom vykonania nových štúdií pôdnej toxicity, výsledok ktorých by sa odrážal v aktualizovaných správach zo strany ERASM (2006) a HERA (2007). Na stretnutí pracovnej skupiny v novembri 2007 ERASM/CESIO predstavili nedávno vykonané štúdie o anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok. Boli poskytnuté nové informácie, uverejnené v medzinárodných publikáciách, o pôdnej ekotoxicite a o posúdení rizika kalu v prípade LAS, ktoré značne ovplyvnili posúdenie rizika. ERASM podčiarkol, že keďže hodnota PNECpôda pre LAS sa vzhľadom na nové údaje o ekotoxicite zrevidovala zo 4,6 na 35 mg/kg , nový pomer PEC/PNEC (znížený o faktor 7) by indikoval podstatne nižšie environmentálne riziko pre LAS v anaeróbnom kale. ERASM podčiarkol, že vzhľadom na to, že zrevidované deterministické a pravdepodobnostné posúdenie rizika v prípade LAS nepreukázalo žiadne riziko pri všetkých pozorovaných úrovniach v kale, pôdnych typoch a typických scenároch likvidácie, regulačné limitné hodnoty pre LAS v kale sa nevyžadujú. ERASM tiež zhrnul, že: - Podľa nových správ o posúdení rizika je environmentálna ochrana zabezpečená za predpokladu, že ľahko biologicky odbúrateľné povrchovo aktívne látky, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 648/2004, sa upravujú za aeróbnych podmienok v ČOP. Priemyselné odvetvie detergentov a povrchovo aktívnych látok súhlasí s prehlásením SCHER, že „ požiadavka okamžitej konečnej biologickej odbúrateľnosti za anaeróbnych podmienok sa sama osebe nepovažuje za účinné opatrenie na ochranu životného prostredia. “ - Nebola hlásená žiadna korelácia medzi anaeróbnou biologickou odbúrateľnosťou a environmentálnymi problémami (nedostatkom anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti a environmentálnymi problémami). Rýchla aeróbna biologická odbúrateľnosť je dôležitá, pokiaľ ide o zabezpečenie toho, aby neexistovalo žiadne riziko pre životné prostredie. V januári 2009 CESIO/ERASM oznámili svoju pozíciu[16] k stanovisku SCHER z roku 2008. ERASM zdôrazňuje potrebu zlepšiť kvalitu existujúcich skríningových testov na anaeróbnu biologickú odbúrateľnosť na zlepšenie ich reprodukovateľnosti a na zníženie výskytu falošných negatívnych výsledkov. ERASM oznámil, že projekt TEGEWA (financovaný prostredníctvom German surfactant industry association) pracuje v tomto smere s cieľom optimalizovať experimentálne podmienky skríningovej metódy ECETOC/OECD 311 a že výsledky budú k dispozícii približne o 2 rok y. ERASM nesúhlasí so závermi SCHER, pokiaľ ide o výsledky posúdenia rizika LAS pre prostredie pôdy. ERASM naďalej zastáva názor, že hodnota PNEC 35 mg/kg v správe HERA je správna v prípade vplyvu LAS na environmentálne prostredie pôdy. Okrem toho ERASM uznáva, že problematika, na ktorú upozornil SCHER, či LAS v pôde ovplyvňuje redukciu železa v pôde, by sa mala ďalej vyšetrovať štúdiami, ktoré pokrývajú dlhšie časové obdobia. Vo februári 2009 CESIO/ERASM informovali Komisiu o svojej iniciatíve podniknúť ďalší výskum s cieľom: - vyvinúť zlepšenú metódu na meranie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti vo vyhnívacej nádrži a - zhodnotiť degradáciu LAS v sedimentoch a zrevidovať akýkoľvek vedecký dôkaz s cieľom presne odhadnúť hodnotu PEC pre LAS. Priemyselné odvetvie predloží výsledok svojho výskumu na nasledujúcom stretnutí pracovnej skupiny pre detergenty a ak je potrebné, ďalšie stanovisko by sa mohlo od SCHER vyžiadať v budúcnosti. 5. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Komisia podnikla niekoľko krokov s cieľom vytvoriť bázu poznatkov, ktorá by bola dostatočná na preskúmanie anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok, ako sa požaduje v článku 16 ods. 2 nariadenia 648/2004. O výsledkoch štúdie o anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti vykonanej v roku 2003, ktorú Komisia zadala externému konzultantovi spolu s výsledkami štúdií posúdenia rizika hlavných povrchovo aktívnych látok, ktoré priemyselné odvetvie dobrovoľne vykonalo v roku 2007, a výsledku ich hodnotenia zo strany SCHER, sa diskutovalo so zástupcami členských štátov a priemyselných združení na niekoľkých stretnutiach Pracovnej skupiny Komisie pre detergenty. V nadväznosti na systematické hodnotenie rizík vyplývajúcich z prítomnosti povrchovo aktívnych látok, ktoré nie sú biologicky odbúrateľné, v rôznych anaeróbnych prostrediach, sa dospelo k záveru, že oproti nežiaducim účinkom pozorovaným pri nedostatku aeróbnej biologickej odbúrateľnosti, sa nedostatok anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti nezdá byť v korelácii s akýmkoľvek zjavným rizikom pre tieto environmentálne prostredia. Môže sa preto zhrnúť, že anaeróbna biologická odbúrateľnosť by sa nemala používať ako dodatočné kritérium priechodnosti/nepriechodnosti pre environmentálnu prijateľnosť povrchovo aktívnych látok ako sú LAS, ktoré sú za aeróbnych podmienok ľahko biologickej odbúrateľné. Pokiaľ ide o nedávno vydané údaje o pôdnej toxicite LAS, ktoré vedú k zvýšenej hodnote PNECpôda (ktorá znižuje pomer PEC/PNEC a preto znižuje predpokladané environmentálne riziko vyplývajúce z LAS v anaeróbnom kale a pôde), toto by sa malo lepšie odôvodniť, ako požadoval SCHER vo svojom stanovisku z roku 2008. Zostávajúce obavy sa preto viac zameriavajú na možnú environmentálnu toxicitu povrchovo aktívnych látok, ako na ich biologickú odbúrateľnosť. V súčasnosti však neexistuje dôkaz, ktorý by odôvodnil legislatívne opatrenia na úrovni EÚ ako sú predpísané hraničné hodnoty LAS v kale. Požiadavky na informácie stanovené v dokumentácii k registrácii podľa REACH zabezpečia, že súhrnné údaje o účinkoch zložiek detergentov na zdravie a životné prostredie - vrátane povrchovo aktívnych látok ako LAS - predloží priemyselné odvetvie Európskej agentúre pre chemické látky (ECHA). V skutočnosti sa v prípade látok vyrobených alebo dovezených v množstvách 1 000 ton ročne alebo viac majú registrácie vykonať do decembra 2010 a správy o chemickej bezpečnosti ako súčasť dokumentácie k registrácii budú musieť preukázať bezpečné používanie v priebehu ich životného cyklu. Registračné informácie podľa REACH by preto mali byť dostatočné na to, aby sa mohlo rozhodnúť, či sú obmedzenia niektorých povrchovo aktívnych látok v zložení detergentov potrebné z dôvodu životného prostredia okrem tých, ktoré už boli stanovené v nariadení o detergentoch. Ak je to tak, postup obmedzenia REACH by bol najvhodnejším nástrojom na zavedenie takýchto obmedzení. 6. ZOZNAM SKRATIEK AE: | Etoxyláty alkoholov | AISE: | Association Internationale de la Savonnerie, de la détergence et des produits d’Entretien | APE: | Etoxyláty alkylfenolov | CESIO: | Comité Européen des Agents de Surface et de leurs Intermédiares Organiques | ECETOC: | Centrum európskeho chemického priemyslu pre ekológiu a toxikológiu | ERASM: | Európske hodnotenie a manažment rizika | HERA: | Hodnotenie environmentálneho rizika a rizika pre ľudí zložiek európskych čistiacich prostriedkov používaných v domácnosti | LAS: | Lineárny alkyl-benzénsulfonát | NERI: | Dánsky národný inštitút pre výskum životného prostredia | OECD: | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj | PEC: | Predpokladaná environmentálna koncentrácia | PNEC: | Predpokladaná koncentrácia, pri ktorej nedochádza k účinku | REACH: | Registrácia, hodnotenie a povoľovanie chemických látok | SCHER: | Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká | TEGEWA: | TExtilhilfsmitteln, GErbstoffe und Waschrohstoffe | UMSICHT: | Institut für Umwelt-Sicherheit und Energietechnik | PS: | Pracovná skupina | ČOV: | Čistiareň odpadových vôd | [1] Ú.v. EÚ L 104, 8.4.2004, s.1. [2] Výnimka sa vzťahuje na povrchovo aktívnu látku Dehypon G 2084 na použitie v troch priemyselných uplatneniach (umývanie fľaší, čistenie na mieste a čistenie kovových povrchov). [3] Správa je k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/studies/anaerobic.htm [4] Správa je k dispozícii na stránke: http://www.chem.unep.ch/irptc/sids/oecdsids/LAS.pdf. [5] Stanovisko SCHER je k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_021.pdf [6] Správa HERA je k dispozícii na stránke: http://www.heraproject.com/RiskAssessment.cfm?SUBID=4. [7] Správa HERA je k dispozícii na stránke: http://www.heraproject.com/RiskAssessment.cfm?SUBID=34. [8] Fate of linear alkylbenzene sulfonate (LAS) in activated sludge plants (Osud lineárneho alkyl-benzénsulfonátu (LAS) v čistiarňach kalu), H. Temmink, B. Klapwijk, Water Research 38 (2004) 903-912. [9] Risk assessment of linear alkylbenzene sulphonates, LAS, in agricultural soil, revisited: Robust chronic toxicity tests for Folsomia candida (Collembola), Aporrectodea caliginosa (Oligochaeta) and Enchytraeus crypticus (Enchytraeidae) (Posúdenie rizika lineárnych alkyl-benzénsulfonátov, LAS, v poľnohospodárskej pôde, upravená verzia: Skúšky odolnej chronickej toxicity u Folsomia candida (Collembola), Aporrectodea caliginosa (Oligochaeta) a Enchytraeus crypticus (Enchytraeidae), P.H.Krogh a kol., Chemosphere 69 (2007) 872-87. [10] European risk assessment of LAS in agricultural soil revisited: Species sensitivity distribution and risk estimates (Európske posúdenie rizika LAS v poľnohospodárskej pôde, upravená verzia: Rozdelenie citlivosti druhov a odhady rizika), J. Jensen a kol., Chemosphere 69 (2007) 880-892. [11] Probabilistic risk assessment for linear alkylbenzene sulfonate (LAS) in sewage sludge used on agricultural soil (Posúdenie pravdepodobnosti rizika lineárneho alkyl-benzénsulfonátu (LAS) v kale používanom na poľnohospodárskej pôde), D. Schowanek, Regulatory Toxicology and Pharmacology 49 (2007) 245-259. [12] Anaeobic biodegradation of surfactants-scientific review (Anaeróbna biologická odbúrateľnosť povrchovo aktívnych látok-vedecké preskúmanie), J.L Berna a kol., Tens.Surf.Deterg, (2007), 44, 313-347. [13] Stanovisko SCHER je k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_109.pdf. [14] Schwarz a kol. (2008). Metóda anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok. 7. svetový kongres CESIO o povrchovo aktívnych látkach, Paríž, jún 2008. [15] Willing A. (2008) Nový prístup k posudzovaniu anaeróbnej biologickej odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok. 7. svetový kongres CESIO o povrchovo aktívnych látkach , Paríž, jún 2008. [16] http://circa.europa.eu/Members/irc/enterprise/wgdet/library?l=/meetings/meeting_february_1/working_documents&vm=detailed&sb=Title.