Jednou z hlavných príčin rozdielov v zamestnanosti je nerovnomerné rozdelenie opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi. Rozdiely v zamestnanosti žien a mužov sa výrazne zvyšujú po tom, čo rodiny majú deti, čo odzrkadľuje zložitú situáciu žien, keď sa snažia zosúladiť výchovu detí a opatrovateľské povinnosti s prácou. V roku 2015 bola miera zamestnanosti žien s jedným dieťaťom mladším ako šesť rokov v priemere o 8,8 percentuálneho bodu nižšia ako u žien bez malých detí, a v niektorých členských štátoch tento rozdiel predstavuje viac ako 30 percentuálnych bodov. Naopak, rodičovstvo má opačný účinok, pokiaľ ide o mieru zamestnanosti mužov, ktorá bola o 12 percentuálnych bodov vyššia ako v prípade bezdetných mužov, a v niektorých krajinách tento rozdiel dosiahol úroveň 18 percentuálnych bodov. Mnohí muži uvádzajú, že by chceli pracovať menej, než aktuálne pracujú, a domnievajú sa, že ich dlhý pracovný čas predstavuje zásah do rodinného života. V niektorých krajinách sú dôvodom pracovnej neaktívnosti viac ako 25 % pracovne neaktívnych žien opatrovateľské povinnosti. V súvislosti so ženami vo veku 55 – 64 rokov existujú ďalšie rozdiely.

Hoci iniciatíva rieši nedostatočné zastúpenie žien na trhu práce a podporu ich kariérneho postupu, a to prostredníctvom modernej politiky zosúladenia pracovného a súkromného života, prispieva tým aj k dosahovaniu cieľov rovnosti medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o príležitosti na trhu práce a rovnaké zaobchádzanie v práci, zakotvených v zmluve. Taktiež pomáha zamestnávateľom udržať pracovníkov, zvýšiť motiváciu a produktivitu zamestnancov, znížiť absentérstvo a predísť mrhaniu talentov. Podniky by mali možnosť využívať širší rezervoár talentov a rozmanitejšiu pracovnú silu.

V záujme zlepšenia rodovej rovnosti na trhu práce je potrebné posúdiť niekoľko faktorov. Globálne prieskumy ukazujú, že ženy aj muži by uprednostnili, aby ženy vykonávali platenú prácu. Z dôkazov vyplýva, že dostupnosť primeraných dovoleniek má výrazný vplyv na zamestnanosť žien. Dostupnosť týchto dovoleniek a možnosť ich využívať okrem matiek aj zo strany otcov (druhých rodičov) má rovnako výrazný vplyv na účasť žien na trhu práce, pretože to do určitej miery zmierňuje opatrovateľské povinnosti matiek, čo umožňuje rýchlejší návrat žien na trh práce.

V skratke, znížený príjem, vyššia koncentrácia práce na kratší pracovný čas a rozdiely v kariérach spojené s opatrovateľskými povinnosťami znamenajú, že mnohé ženy sú ekonomicky závislejšie od svojich partnerov alebo štátu, čo významne prispieva k rozdielom v odmeňovaní žien a mužov (v EÚ v priemere 16 %) a k rozdielom v dôchodkoch žien a mužov (v EÚ v priemere 40 %). To vedie k zvýšenému riziku vystavenia chudobe a sociálnemu vylúčeniu žien, pričom to má negatívny vplyv aj na ich deti a rodiny.

Zároveň v Európe starne a ubúda obyvateľstvo v produktívnom veku. Predpokladá sa, že v budúcnosti bude vplyv starnutia obyvateľstva ešte výraznejší. Podľa prognóz bude vývoj v EÚ taký, že oproti roku 2013, keď na jednu osobu staršiu ako 65 rokov pripadali štyria ľudia v produktívnom veku, do roku 2060 to už budú len dve osoby v produktívnom veku. Môže to mať neprimeraný vplyv na ženy, ktoré v súčasnosti častejšie plnia hlavnú úlohu pri poskytovaní neformálnej starostlivosti o chorých alebo starších rodinných príslušníkov.

4. riešiť nedostatky v zariadeniach služieb starostlivosti a odstrániť hospodárske demotivačné faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, aby vstúpili na trh práce.

Pri príprave iniciatívy sa vychádzalo z rozsiahleho procesu konzultácie a posúdenia vplyvu prípadnej škály legislatívnych a nelegislatívnych opatrení. Komisia dokončila dvojfázovú konzultáciu s európskymi sociálnymi partnermi v roku 2015 a 2016. Medzi sociálnymi partnermi nedošlo k dohode o začatí priamych rokovaní o otázkach, ktoré boli nastolené v priebehu konzultácií. V snahe získať názory občanov a ďalších zainteresovaných strán prebehla aj otvorená verejná konzultácia. V Rade sa uskutočnila diskusia o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom v decembri 2015 a Európsky parlament prijal správu o vytvorení podmienok na trhu práce priaznivých pre rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a uznesenie o európskom pilieri sociálnych práv.

Úspech závisí od záväzku mnohých aktérov vrátane národných vlád, regiónov, miestnych orgánov, sociálnych partnerov, jednotlivých podnikov a zamestnancov. Pri zabezpečovaní úspešného rozvoja a vykonávania tejto iniciatívy týkajúcej sa rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom bude kľúčovú úlohu zohrávať najmä sociálny dialóg.

2. Prioritné oblasti činnosti

V rámci tejto iniciatívy sa predkladá balík opatrení politiky, ktoré sa navzájom posilňujú. Okrem výhod pre pracovníkov a ich rodiny bude kombinácia právnych opatrení a opatrení politiky veľkým prínosom pre podniky i širšiu spoločnosť.

V posúdení vplyvu Komisie sa skúmali odhadované náklady a prínosy navrhovaných opatrení pre jednotlivcov, podniky, najmä mikropodniky, a pre širšiu spoločnosť v období rokov 2015 – 2055. Z analýzy vyplynulo, že hoci v krátkodobom a strednodobom horizonte vzniknú náklady na navrhované opatrenia, a to najmä z dôvodu straty produkcie, spracovania žiadostí a nákladov na nahradenie zamestnancov, v dlhodobejšom horizonte balík predstavuje pre spoločnosti obmedzené náklady, ktoré by nemali byť prílišnou záťažou pre zamestnávateľov ani mikropodniky. Vzhľadom na to, že kombinácia navrhovaných opatrení by mala mať pozitívny vplyv na fiškálnu pozíciu členských štátov, obmedzené náklady pre spoločnosti sa dajú kompenzovať cielenými zásahmi na vnútroštátnej úrovni presadzujúcimi modernú politiku rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, pričom sa plne zachová konkurencieschopnosť podnikov. Vyššia miera zamestnanosti prispeje aj k riešeniu problému demografického starnutia a k finančnej stabilite členských štátov.

2.1. Zlepšenie koncepcie a rodovo vyváženého čerpania dovoleniek z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce

V právnych predpisoch EÚ sa vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili možnosť čerpať materskú dovolenku a rodičovskú dovolenku. Členské štáty môžu ustanoviť ďalšie opatrenia na uľahčenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zvýšenie účasti žien na trhu práce a dosiahnutie vyváženejšieho rozdelenia opatrovateľských povinností medzi mužmi a ženami. Typ a obsah opatrení, ktoré prijali členské štáty, sa značne líšia.

Legislatívny rámec EÚ v oblasti rovnosti medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o príležitosti na trhu práce, zaobchádzanie v práci a pracovné podmienky, nedostatočne podporuje rodičov a pracovníkov s opatrovateľskými povinnosťami a jeho koncepcia nepodporuje rodovo vyvážené využívanie dostupných nárokov.

Smernica o rodičovskej dovolenke stanovuje individuálne právo na štyri mesiace rodičovskej dovolenky pre každého rodiča na starostlivosť o dieťa do veku osem rokov. Neprenosný medzi rodičmi je jeden mesiac a smernica nestanovuje povinnú peňažnú kompenzáciu. To nabáda k tomu, aby si rodičovskú dovolenku brali prevažne druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti (väčšinou ženy) a neposkytuje to dostatočnú motiváciu pre mužov. Z dôkazov vyplýva, že primeraná kompenzácia má pozitívny vplyv na čerpanie rodičovskej dovolenky zo strany otcov (druhých rodičov), rovnako by ocenili aj možnosť jej pružného čerpania (po častiach alebo na kratší čas) a stanovenie jej neprenosnosti medzi rodičmi.

Navrhovaná smernica zachováva základné prvky smernice o rodičovskej dovolenke a rovnako aj existujúce práva vrátane dĺžky trvania dovolenky a individuálneho nároku pre každého rodiča. Zavádzajú sa ňou platby na úrovni nemocenských dávok a zvyšuje pružnosť čerpania rodičovskej dovolenky, a to aj zvýšením veku dieťaťa, do ktorého rodič môže čerpať rodičovskú dovolenku, z osem na dvanásť rokov. Štyri mesiace budú neprenosné medzi rodičmi. Na úrovni EÚ v súčasnosti neexistujú žiadne špecifické ustanovenia o nároku na otcovskú dovolenku. Zavedenie takéhoto nároku by mohlo mať výrazný vplyv na rozdelenie opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi. Zapojenie otcov do starostlivosti o deti prináša väčšiu spokojnosť so životom, lepšie fyzické a mentálne zdravie otcov, ktorí sa starajú o deti, a lepšie výsledky detí z hľadiska kognitívnych schopností a správania. Je pravdepodobnejšie, že otcovia, ktorí po narodení dieťaťa využijú otcovskú dovolenku, sa budú podieľať na výchove svojho dieťaťa a následne využijú svoj nárok na rodičovskú dovolenku. Navrhovaná smernica o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom zavádza desať dní otcovskej dovolenky platenej na úrovni nemocenských dávok.

Nedostatok primeranej dovolenky na poskytovanie starostlivosti o ostatných rodinných príslušníkov odkázaných na ňu zhoršuje nerovnomerné rozdelenie opatrovateľských povinností. Na úrovni EÚ neexistujú minimálne normy pre pracovníkov s rodinnými príslušníkmi odkázanými na starostlivosť, s výnimkou obmedzeného práva podľa smernice o rodičovskej dovolenke na pracovné voľno z dôvodu vyššej moci v dôsledku naliehavých a neočakávaných rodinných dôvodov. Navrhovanou smernicou sa zavádza takýto individuálny nárok na päť dní za rok platených na úrovni nemocenských dávok, čo prispeje k lepšiemu zosúladeniu pracovných a opatrovateľských povinností a zlepší udržanie talentov, najmä žien, na trhu práce.

V rámci práva EÚ sa ochrana pred prepustením a nepriaznivým zaobchádzaním poskytuje prostredníctvom smernice o materskej dovolenke, smernice o práci na kratší pracovný čas, smernice o rodovej rovnosti, smernice o rovnakom zaobchádzaní so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a smernice o rodičovskej dovolenke. Ochranu posilnila judikatúra Súdneho dvora Európskej únie. Z mnohých členských štátov sú stále hlásené prípady nepriaznivého zaobchádzania so ženami, ktoré otehotnejú, a so ženami a s mužmi, ktorí si plánujú zobrať pracovné voľno. Preto je nevyhnutné lepšie informovať pracovníkov a podporovať ich pri uplatňovaní svojich práv, aby sa zabezpečilo, že sú schopní účinnejšie si ich presadzovať na vnútroštátnej úrovni.

Dostupnosť pružných foriem organizácie práce môže pomôcť predchádzať tomu, aby boli pracovníci nútení zamestnať sa na pracovnej pozícii, ktorá nezodpovedá ich plnému odbornému potenciálu a úrovni zručností, alebo opustiť trh práce, keď na seba preberú opatrovateľské povinnosti. Napriek novým pracovným trendom a technologickému vývoju má väčšina zamestnancov v Európe ešte stále pevný pracovný čas a nevyužíva v plnej miere pružné formy organizácie práce, ako je práca na diaľku, pružný pracovný čas a skrátený pracovný čas (práca na kratší pracovný čas). Navrhovaná smernica dopĺňa súčasné acquis EÚ v smerniciach o rodičovskej dovolenke a práci na kratší pracovný čas zavedením práva žiadať o pružné formy organizácie práce pre pracovníkov s deťmi alebo inými rodinnými príslušníkmi odkázanými na starostlivosť. Môže to významne prispieť k zlepšeniu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pracovníkov a mať pozitívny vplyv na účasť žien na trhu práce.

Komisia prijme:

Legislatívne opatrenia Navrhne smernicu, ktorou sa zlepší rovnováha medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov a zachovajú existujúce práva, najmä v zmysle smernice o rodičovskej dovolenke, a bude sa z nich vychádzať. Navrhujú sa tieto nové práva: −možnosť pružného využívania (po častiach a na kratší čas) nároku na štyri mesiace rodičovskej dovolenky platenej na úrovni nemocenských dávok, nárok na štyri mesiace možno čerpať až kým dieťa nedovŕši vek 12 rokov a nemôže sa prenášať medzi rodičmi, −nárok na desať pracovných dní otcovskej dovolenky pri narodení dieťaťa platenej na úrovni nemocenských dávok, −nárok na päť dní pracovného voľna plateného na úrovni nemocenských dávok raz ročne na pracovníka, aby sa mohol postarať o vážne chorých alebo rodinných príslušníkov odkázaných na starostlivosť, −právo žiadať o pružné formy organizácie práce pre rodičov detí vo veku do 12 rokov a pracovníkov s opatrovateľskými povinnosťami. Nelegislatívne opatrenia 1. Bude pokračovať v monitorovaní transpozície právnych predpisov EÚ a vykonávať a v prípade potreby začínať konania o porušení. Zabezpečí lepšie vykonávanie právnych predpisov EÚ a podporu ich dodržiavania, najmä prostredníctvom: – finančnej podpory v rámci programu Práva, rovnosť a občianstvo pre (nad)národné projekty zamerané na lepšie presadzovanie práva EÚ týkajúceho sa rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane informačných kampaní, – vypracovania osobitnej štúdie o presadzovaní ochrany pred prepustením a nepriaznivým zaobchádzaním Európskou sieťou právnych expertov v oblasti rodovej rovnosti s cieľom posúdiť situáciu v členských štátoch, – seminára v spolupráci s Európskou sieťou vnútroštátnych orgánov pre rovnosť (EQUINET) o činnostiach na účely budovania kapacít pre orgány pre rovnosť a ďalšie príslušné kontrolné orgány trhu práce (sieť inšpektorátov práce, SLIC – Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce) v členských štátoch, ktorý bude zameraný na ochranu pred prepustením. 2. Bude pokračovať v monitorovaní koncepcie a rodovo vyváženého čerpania dovoleniek z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce v rámci európskeho semestra a výročnej správy o rodovej rovnosti. 3. V spolupráci s výbormi pre politiku zamestnanosti (Výbor pre sociálnu ochranu, Výbor pre zamestnanosť) a v spolupráci s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť (EIGE) zlepší zber údajov na úrovni EÚ o čerpaní dovoleniek z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce ženami a mužmi, ktorý vykonáva Eurostat. 4. Poskytne financovanie: – V rámci programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) bude financovať nové pilotné projekty určené zamestnávateľom na vývoj inovatívnych foriem organizácie práce, ako napr. dovoleniek z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce (prostredníctvom existujúcich zdrojov). – Spolu s členskými štátmi zabezpečí, aby Európsky sociálny fond a ďalšie štrukturálne a investičné fondy primerane podporovali opatrenia na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. 5. Zabezpečí výmenu najlepších postupov so sociálnymi partnermi a členskými štátmi prostredníctvom seminárov v rámci programu vzájomného učenia v oblasti: −rodovo vyváženého čerpania dovoleniek z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce, −iniciatív, ako sú napríklad označenia a osvedčenia pre zamestnávateľov, ktorí uplatňujú vhodné opatrenia na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, −plynulého prechodu medzi dovolenkami a zamestnaním (napr. poskytnutie priestorov na dojčenie na pracovisku), −započítavania dovoleniek z rodinných dôvodov do dôchodkového systému.

2.2. Zlepšenie kvality, cenovej dostupnosti a prístupu k starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti

V 25 členských štátoch je dopyt po miestach v zariadeniach starostlivosti o deti vyšší, ako je dostupný počet miest, najmä pre deti mladšie ako tri roky. Chýbajúce služby formálnej starostlivosti o deti a iné osoby odkázané na starostlivosť môže spôsobovať, že si pracovníci s rodinnými príslušníkmi odkázanými na starostlivosť, najmä ženy, skracujú pracovný čas alebo odchádzajú z trhu práce. Hoci si EÚ v roku 2002 v Barcelone vytýčila ciele zlepšiť zabezpečenie možností formálnej starostlivosti o deti do roku 2010, väčšine členských štátov sa ich ešte stále nepodarilo splniť. Priemer EÚ je o 3 percentuálne body nižší ako cieľ 33 % pre deti vo veku od 0 do 3 rokov a o 7 percentuálnych bodov nižší ako cieľ 90 % pre deti vo veku od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky.

V mnohých prípadoch sa nárok na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve obmedzuje na poskytnutie miesta s kratším časom starostlivosti. Vyučovacie hodiny a školské prázdniny sú často nekompatibilné so zamestnaním rodičov na plný pracovný čas.