SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o krátkodobej štatistike podľa nariadenia Rady (ES) č. 1165/98 z 19. mája 1998 /* COM/2014/0381 final */





1. Úvod Európska krátkodobá štatistika opisuje aktuálny vývoj európskych ekonomík v štyroch hlavných oblastiach: priemysel, stavebníctvo, maloobchod a služby (okrem finančných služieb). V každej oblasti krátkodobá štatistika uvádza viacero ukazovateľov ako produkcia, tržby, výrobné ceny (často nazývané aj „ceny zo závodu“), počet zamestnaných osôb, odpracované hodiny, hrubé mzdy atď. Právny základ krátkodobej štatistiky tvorí nariadenie Rady (ES) č. 1165/1998[1] v znení zmien (ďalej len „nariadenie o krátkodobej štatistike“). Podľa článku 14 ods. 2 nariadenia: Komisia do 11 augusta 2008 a potom každé tri roky predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o štatistike zostavenej podľa tohto nariadenia a najmä o jej význame a kvalite a revízii ukazovateľov. Správa sa tiež osobitne zaoberá nákladmi na štatistický systém a zaťaženosťou podnikov, vyplývajúcimi z tohto nariadenia v súvislosti s jeho prínosom. Uvádza najlepšie postupy na zníženie zaťaženosti podnikov a naznačuje spôsoby zníženia zaťaženosti a nákladov. Táto správa nadväzuje na správy predložené podľa uvedeného článku v júni 2008 a v júni 2011[2]. V druhom oddiele sa uvádza použitie krátkodobej štatistiky, ako aj jej význam pre kľúčové európske politiky a riadenie európskej menovej politiky. Uvádza sa v ňom aj základný vývoj krátkodobej štatistiky od poslednej správy o kvalite z júna 2011. V treťom oddiele sa podrobnejšie opisujú rôzne aspekty kvality krátkodobej štatistiky. V štvrtom oddiele sa uvádzajú náklady a zaťaženie spojené so zberom a spracovaním údajov pre krátkodobú štatistiku, ako aj niektoré príklady toho, ako sa členským štátom podarilo ich znížiť. Posledný oddiel obsahuje perspektívu budúceho vývoja krátkodobej štatistiky. Prehľad krátkodobej štatistiky a najdôležitejšie trendy vývoja Zostavenie krátkodobej štatistiky bolo dôležitým faktorom vytvorenia eurozóny a monitorovania európskej menovej politiky[3]. Z pôvodných 22 hlavných európskych ekonomických ukazovateľov (ďalej len „PEEI“)[4], ktoré sa navrhli s cieľom sledovať hospodársky vývoj Európskej únie a jej členských štátov, a najmä riadiť menovú politiku v eurozóne, sa v rámci krátkodobej štatistiky poskytuje osem: produkcia v priemysle, ceny priemyselných výrobcov na domácom trhu, dovozné ceny v priemysle, produkcia v stavebníctve, objem maloobchodu a opráv, tržby v ostatných službách (vynímajúc služby maloobchodu), výrobné ceny v službách a stavebné povolenia. Európska centrálna banka a národné centrálne banky patria medzi najvýznamnejších používateľov krátkodobej štatistiky. Medzi ďalších dôležitých používateľov patrí Európska komisia, vlády členských štátov, výskumné ústavy, podniky a podnikateľské organizácie. Tlačové správy o krátkodobej štatistike vzbudzujú v médiách vo všeobecnosti veľkú pozornosť. Krátkodobá štatistika poskytuje aj dôležité podklady pre iné štatistické oblasti, ako sú národné účty. Krátkodobá štatistika sa radí medzi najvýznamnejšie štatistiky, ktoré zostavuje Štatistický úrad Európskej únie (Eurostat). Najčastejšie sa používa na analýzu hospodárskych trendov, prognostiku a modelovanie, ale je potrebná aj na tvorbu politických rozhodnutí, výskumné účely, kontrolu a overovanie správnosti údajov z iných zdrojov a ako podklad pre podnikateľské rozhodnutia (napr. v oblasti výskumu trhu). Výsledky krátkodobej štatistiky môžu podniky využiť aj na rôzne ďalšie účely (napr. využívanie indexov výrobných cien na indexáciu zmlúv). Od prijatia poslednej správy o kvalite krátkodobej štatistiky z júna 2011 došlo k viacerým zmenám. Nariadením Komisie (EÚ) č. 461/2012 z 31. mája 2012[5] sa zastavil zber údajov o nových objednávkach v priemysle, pričom posledná tlačová správa s týmito údajmi za december 2011 bola zverejnená 22. februára 2012. Pôvodne mali byť tieto údaje hlavným ukazovateľom a mali slúžiť na predbežný odhad vývoja produkcie v priemysle. Ukázalo sa však, že ich prognostické možnosti sú na celoeurópskej úrovni pomerne obmedzené, a Výbor pre Európsky štatistický systém rozhodol, že povinný zber údajov o nových objednávkach v priemysle na európskej úrovni by sa mal zrušiť. V marci 2012 sa v európskej krátkodobej štatistike zaviedla nová metóda sezónneho očisťovania. Účelom sezónneho očisťovania je zabezpečiť priamu porovnateľnosť údajov za rôzne mesiace alebo štvrťroky elimináciou sezónnych vplyvov, ako je pokles priemyselnej produkcie počas letných prázdnin alebo zvýšenie maloobchodných tržieb pred Vianocami. Od referenčného roku 2012 Eurostat prešiel na metódu nepriameho sezónneho očisťovania, pri ktorej sa národné rady údajov najskôr sezónne očistia a potom sa ako vážené priemery použijú na zostavenie európskych agregátov. V minulosti Eurostat pri krátkodobej štatistike používal priamu metódu, t. j. neočistené národné údaje sa najskôr agregovali na európsku úroveň a až potom sezónne čistili. Nová metóda zaručuje súlad európskych a národných agregátov a zároveň je v súlade s usmerneniami Európskeho štatistického systému (ESS) o sezónnom očisťovaní. V októbri 2012 sa na krátkodobú štatistiku začali uplatňovať usmernenia ESS o revíznej politike. Európske agregáty ôsmich krátkodobých PEEI a maloobchodu sa aktuálne revidujú a zverejňujú len raz do mesiaca. Dátumy sa oznamujú vopred v kalendári zverejnenia krátkodobej štatistiky[6]. Národné údaje sa naďalej aktualizujú okamžite, keď sú k dispozícii nové informácie. Na začiatku roku 2013 sa pre krátkodobé indexy zmenila báza z roku 2005 na rok 2010. S tým súvisela aj aktualizácia váh použitých na výpočet európskych agregátov, aby odrážali hospodársku štruktúru roka 2010 (zmena bázického roka) a aritmetická zmena referenčného roka (priemer 100 v roku 2010 namiesto 2005). Od roku 2013 sú k dispozícii štvrťročné údaje o odpracovaných hodinách a hrubých mzdách a platoch v maloobchode a opravách a v ostatných službách. Právnym základom je nariadenie Komisie (ES) č. 329/2009[7]. Rozsah a kvalita ukazovateľov krátkodobej štatistiky Rozsah a súlad s nariadením o krátkodobej štatistike Eurostat každých šesť mesiacov monitoruje dodržiavanie nariadenia o krátkodobej štatistike členskými štátmi z hľadiska spoľahlivosti, včasnosti, koherencie a porovnateľnosti údajov, pričom konštatuje vysokú mieru súladu a neustále zlepšovanie. Na základe rôznych kvalitatívnych aspektov uvedených v Kódexe postupov pre európsku štatistiku[8] sa pre každú krajinu počíta komplexné skóre súladu zahŕňajúce všetky ukazovatele. K 1. októbru 2013 bolo priemerné skóre EÚ-28 na úrovni 9,6 (z 10) – rovnako ako k 1. aprílu 2013. Väčšina členských štátov je už buď plne v súlade s nariadením alebo sa k plnému súladu približuje. Presnosť, spoľahlivosť, koherentnosť a porovnateľnosť Na základe nariadenia o krátkodobej štatistike a súvisiacich predpisov sa zaviedol súbor spoločných vymedzení pojmov v oblasti krátkodobej štatistiky, ktorý sa uplatňuje vo všetkých členských štátoch. Eurostat a národné štatistické úrady spolupracujú s cieľom zabezpečiť vysokú presnosť, spoľahlivosť a koherentnosť ukazovateľov krátkodobej štatistiky. Metodický rámec vytvorený nariadením sa neustále zlepšuje prostredníctvom konzultácií technických expertov a osobitne tematicky zameraných pracovných skupín. Treba poznamenať, že metodiky nemusia byť vo všetkých členských štátoch rovnaké. V súlade so zásadou subsidiarity a s cieľom zohľadniť rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, napríklad pokiaľ ide o veľkosť, hospodársku štruktúru a dostupnosť administratívnych údajov, nariadenie o krátkodobej štatistike ponecháva rozhodnutie o najúčinnejších a najefektívnejších spôsoboch zberu a spracovania údajov na členské štáty. Eurostat spolupracuje aj s ďalšími medzinárodnými organizáciami, najmä s OECD, s cieľom zvýšiť porovnateľnosť údajov a metód mimo Európskej únie. Včasnosť a časová presnosť V prípade krátkodobej štatistiky je včasná dostupnosť údajov mimoriadne dôležitá. Preto sa v nariadení o krátkodobej štatistike stanovujú relatívne krátke lehoty na predkladanie národných údajov Eurostatu[9]. V tabuľke 1 sú uvedené aktuálne lehoty na zasielanie údajov Eurostatu (tretí stĺpec) a cieľové dátumy stanovené Hospodárskym a finančným výborom v jeho najnovšej správe o požiadavkách na informácie v európskej menovej únii. V poslednom stĺpci sú uvedené aktuálne lehoty na zverejňovanie (napr. prostredníctvom tlačových správ). Včasnosť krátkodobej štatistiky možno vo všeobecnosti označiť ako veľmi dobrú. K prípadným omeškaniam dochádza zväčša preto, že cieľový dátum zaslania pripadá na víkend alebo štátny sviatok. Vďaka kalendáru tlačových správ na internetovej stránke Eurostatu[10] sú používatelia informovaní o dátume zverejnenia tlačových správ v dostatočnom predstihu. V posledných rokoch sa dodržali všetky termíny uvedené v kalendári. Tabuľka 1: Včasnosť – počet dní od konca referenčného obdobia po termín na predloženie podľa nariadenia STS, termín na predloženie podľa cieľa Hospodárskeho a finančného výboru a po skutočné zverejnenie agregátov EÚ (stav v máji 2013) Ukazovateľ || Periodicita || Termíny podľa nariadenia o krátkodobej štatistike a) || Ciele Hospodárskeho a finančného výboru na rok 2013 b) || Zverejnenie súhrnov za EÚ c) Produkcia v priemysle || mesačne || 40 || 40 || 44 Ceny priemyselných výrobcov na domácom trhu || mesačne || 35 || 35 || 33 Dovozné ceny v priemysle || mesačne || 45 || 45 || 37 Produkcia v stavebníctve || mesačne || 45 || 45 || 47 Stavebné povolenia || štvrťročne || 90 || 90 || 89 Tržby v maloobchode a opravách || mesačne || 30 || 30 || 36 Tržby v (ostatných) službách || štvrťročne || 60 || 60 || 65 Výrobné ceny v službách || štvrťročne || 90 || 90 || 91 a) Lehoty na zasielanie údajov Eurostatu podľa nariadenia o krátkodobej štatistike; pre menšie krajiny sa často uplatňujú dlhšie lehoty. b) Ciele stanovené v správe Hospodárskeho a finančného výboru o stave informačných požiadaviek v HMÚ z roku 2013. c) Počet dní od konca referenčného obdobia po zverejnenie (napr. tlačová správa, zverejnenie údajov). Sviatky v máji (referenčný mesiac) spôsobili určité omeškanie. Revízie ukazovateľov krátkodobej štatistiky Prvé výsledky krátkodobých ukazovateľov sa zakladajú čiastočne na predbežných, odhadovaných a neúplných údajoch. Po prvom zverejnení údajov sa výsledky zisťovania často zlepšia, keďže pribudnú vstupy od oneskorených respondentov. Údaje sa však revidujú aj z mnohých ďalších dôvodov vrátane sezónneho očistenia, referenčného porovnávania, nových alebo lepších zdrojov údajov a opráv chýb či metodických zmien, no rozsah revízií je vo všeobecnosti pomerne obmedzený, najmä na agregovanej úrovni EÚ a v prípade eurozóny. V záujme posúdenia kvality prvých výsledkov štyroch ukazovateľov krátkodobej štatistiky zverejňovaných mesačne v tlačových správach sa analyzovali zmeny medzi prvým a druhým zverejnením mesačných mier rastu v období rokov 2011 – 2013. Tabuľka 2: Rozsah revízie štyroch hlavných ukazovateľov krátkodobej štatistiky, 2011 – 2013 a) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Priemerná revízia b) || Priemerná absolútna revízia c) || Priemerná absolútna miera rastu || Relatívna priemerná revízia d) Produkcia v priemysle || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Ceny priemyselných výrobcov na domácom trhu || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Produkcia v stavebníctve || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Objem maloobchodu || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a) Sezónne očistené miery rastu ukazovateľov za eurozónu. b) Rozdiely medzi mierami rastu pri prvom a druhom zverejnení, priemer za 2011 – 2013. c) Absolútne rozdiely medzi mierami rastu pri prvom a druhom zverejnení, priemer za 2011 – 2013. d) Pomer medzi absolútnou revíziou (tretí stĺpec) a absolútnou mierou rastu pri druhom zverejnení (štvrtý stĺpec), priemer za 2011 – 2013. Odchýlky v dôsledku zaokrúhľovania. Tabuľka 2 uvádza pre agregáty štyroch ukazovateľov, pri ktorých sa zverejňuje tlačová správa, za eurozónu priemerný rozsah revízií mier rastu medzi prvým a druhým zverejnením o mesiac neskôr (druhý stĺpec). Hodnota je takmer nula, čo znamená, že revízie mier rastu smerom nahor a nadol sa takmer vykompenzujú, a teda nedochádza k systémovej chybe nadhodnocovania či podhodnocovania výsledkov. V absolútnom vyjadrení (tretí stĺpec) sa priemerné revízie pohybujú takmer od nuly v prípade cien priemyselných výrobcov po 0,7 percentuálneho bodu v prípade produkcie v stavebníctve. Rozdiely medzi ukazovateľmi možno vysvetliť najmä metodickými faktormi. Zatiaľ čo ceny priemyselných výrobcov sa často nerevidujú vôbec, ukazovatele produkcie sa môžu revidovať niekoľko rokov po ich prvom zverejnení. Priemerné miery rastu (v absolútnom vyjadrení pri druhom uverejnení) sú uvedené v štvrtom stĺpci. Posledný stĺpec znázorňuje vzťah medzi revíziou miery rastu a samotnou mierou rastu (v čase druhého zverejnenia). Vďaka tomu dokážeme presnejšie vyhodnotiť rozsah revízií, pretože je rozdiel, či sa napríklad revízia o 0,2 percentuálneho bodu uplatní na pomerne vysokú alebo pomerne nízku mieru rastu. Prístupnosť, zrozumiteľnosť a dostupnosť metaúdajov Všetky výsledky krátkodobej štatistiky sú voľne dostupné na webovej stránke Eurostatu. Osobitná sekcia venovaná krátkodobej štatistike je prístupná pod označením „Priemysel, obchod a služby“ alebo pomocou funkcie vyhľadávania[11]. Eurostat zverejňuje v oblasti krátkodobej štatistiky 48 tlačových správ ročne – mesačné správy o štyroch hlavných ukazovateľoch (produkcia v priemysle, ceny priemyselných výrobcov, produkcia v stavebníctve a objem maloobchodu). V minulých rokoch sa všetky tlačové správy zverejnili v súlade s harmonogramom. Okrem toho vyšlo od poslednej správy o kvalite krátkodobej štatistiky z roku 2011 sedem vydaní publikácie Štatistika v kocke (Statistics in Focus), kde sa okrem poskytovania kvantitatívnych údajov riešia aj vybrané metodické otázky a analyzujú aktuálne hospodárske trendy. Rovnako sa zabezpečuje komplexné, cielené a podrobné vysvetlenie metodických otázok (metaúdaje), čiastočne prostredníctvom Štatistiky v kocke (pozri vyššie), ale aj na webovej stránke Eurostatu. Stručné vysvetlenie štatistických pojmov sa zverejňuje v sprievodcovi európskou štatistikou („Statistics Explained“) – online slovníku na štýl Wikipédie. Databáza zdrojov krátkodobej štatistiky poskytuje podrobné informácie o štatistických postupoch, právnych otázkach, pravidlách dôvernosti, kvalite údajov a vnútroštátnych metódach zberu údajov. Pre viaceré kľúčové ukazovatele sú k dispozícii aj ďalšie podrobné metodické vysvetlivky (PEEI v kocke)[12]. Náklady na štatistický systém a zaťaženie podnikov Náklady (na štatistické systémy, zber, spracovanie a zverejňovanie údajov) a zaťaženie (podnikov poskytujúcich údaje) v súvislosti s krátkodobou štatistikou sa nedajú presne merať. Vzorky sú v jednotlivých členských štátoch štruktúrované odlišne, čo sťažuje porovnávanie. Tvorbu krátkodobej štatistiky navyše nemožno celkom oddeliť od ostatných štatistík a často neexistuje jednoznačná metóda priraďovania nákladov a zaťaženia ku konkrétnym typom štatistiky (napr. údaje získané zisťovaním pre krátkodobú štatistiku sa použijú aj v národných účtoch). A napokon sa v závislosti od jednotlivých členských štátov líšia aj metódy zberu údajov o nákladoch a zaťažení (napr. samostatné zisťovanie, kombinácia s existujúcimi zisťovaniami či využitie odborných odhadov). Orientačný výpočet zaťaženia priemerného podniku (predovšetkým v súvislosti s vypĺňaním dotazníkov) je uvedený v tabuľke 3 pre všetkých osem príslušných PEEI. V záujme lepšej porovnateľnosti sa zaťaženie počíta v minútach za mesiac aj v prípade štvrťročných ukazovateľov. Tabuľka 3 naznačuje, že medzi jednotlivými krajinami sú veľké rozdiely, pričom niekde je zaťaženie takmer nulové a inde zaberie vypĺňanie dotazníkov dve hodiny mesačne. Nulové zaťaženie zvyčajne znamená, že údaje sa nezískavajú prostredníctvom dotazníka o krátkodobej štatistike, ale z iných zdrojov (často administratívne zdroje DPH) alebo inými metódami (napr. kombináciou iných štatistík). Tabuľka 3: Priemerné, najvyššie a najnižšie hodnoty zaťaženia podniku vypĺňaním dotazníka v roku 2012 v jednotlivých členských štátoch (EÚ-27, v minútach mesačne) || Zaťaženie 2012 (v minútach mesačne) || priemerné, nevážené || najvyššie || najnižšie Produkcia v priemysle || 20 || 76 || 0 Ceny priemyselných výrobcov || 19 || 120 || 1 Dovozné ceny v priemysle || 16 || 65 || 3 Produkcia v stavebníctve || 21 || 115 || 0 Stavebné povolenia || 7 || 40 || 0 Objem tržieb maloobchodu || 8 || 15 || 0 Tržby v (ostatných) službách || 5 || 13 || 0 Výrobné ceny v službách || 12 || 47 || 2 Tabuľka 4: Vývoj štatistického zaťaženia podnikov a nákladov národných štatistických úradov (2009 – 2012) || Počet členských štátov, kde sa zaťaženie || zvýšilo || znížilo || nezmenilo || nedá porovnať Produkcia v priemysle || 6 || 10 || 3 || 8 Ceny priemyselných výrobcov || 8 || 11 || 4 || 4 Dovozné ceny v priemysle || 4 || 4 || 2 || 17 Produkcia v stavebníctve || 3 || 13 || 6 || 5 Stavebné povolenia || 3 || 5 || 10 || 9 Objem tržieb maloobchodu || 3 || 6 || 3 || 15 Tržby v (ostatných) službách || 5 || 13 || 4 || 5 Výrobné ceny v službách || 5 || 14 || 3 || 5 || Počet členských štátov, kde sa náklady || zvýšili || znížili || nezmenili || nedajú porovnať Produkcia v priemysle || 5 || 13 || 3 || 6 Ceny priemyselných výrobcov || 8 || 12 || 4 || 3 Dovozné ceny v priemysle || 8 || 4 || 3 || 12 Produkcia v stavebníctve || 8 || 11 || 4 || 4 Stavebné povolenia || 7 || 10 || 4 || 6 Objem tržieb maloobchodu || 4 || 7 || 4 || 12 Tržby v (ostatných) službách || 6 || 13 || 3 || 5 Výrobné ceny v službách || 13 || 8 || 2 || 4 Pri viacerých členských štátoch sú k dispozícii odhady zaťaženia za rok 2009 a 2012. Tabuľka 4 uvádza počty krajín, v ktorých sa priemerné mesačné zaťaženie vykazujúcich podnikov zvýšilo, znížilo alebo nezmenilo (posledný stĺpec uvádza počet krajín, v ktorých údaje za rok 2009 a/alebo 2012 nie sú k dispozícii). Spodná časť tabuľky uvádza analogicky informácie o nákladoch štatistických úradov na získanie hodnôt jednotlivých ukazovateľov. Zníženie zaťaženia a nákladov v priemere prevažuje nad prípadmi, kde sa zvýšili. Zároveň treba poznamenať, že nahlásený rozsah poklesov zaťaženia a nákladov bol v mnohých prípadoch väčší, ako ich zvýšenia. Možno teda konštatovať zlepšenie situácie v oblasti zaťaženia a nákladov v EÚ ako celku. Celkové zníženie štatistického zaťaženia podnikov možno pripísať zmenšeniu vzoriek vo väčšine členských štátov pri väčšine ukazovateľov krátkodobej štatistiky. Štatistické údaje sa v súčasnosti navyše častejšie získavajú prostredníctvom elektronického zisťovania a internetu, čo znamená zníženie nákladov a zaťaženia v porovnaní s tradičnými metódami zberu údajov, ako sú dotazníky zasielané poštou. Okrem toho sa zdá, že štatistické úrady sa spoliehajú viac na administratívne údaje, t. j. údaje, ktoré sú už k dispozícii z daňovej správy, úradov práce, sociálnych poisťovní či stavebných úradov. Hoci použitie existujúcich administratívnych zdrojov na štatistické účely znižuje zaťaženie podnikov, môže viesť k vyšším nákladom štatistických úradov, pretože môže byť potrebné údaje upraviť. Keďže administratívne údaje často priamo nevyhovujú štatistickým potrebám krátkodobej štatistiky, treba ich upravovať, čo môže ovplyvniť kvalitu údajov. Používanie administratívnych údajov si okrem toho vyžaduje neustálu koordináciu – najmä ak majú krajiny decentralizovanú správu. A v neposlednom rade je používanie administratívnych údajov ako vstupu pre krátkodobú štatistiku problematické najmä v prípade mesačných ukazovateľov, kde platia veľmi vysoké nároky na včasnosť a krátke lehoty. Administratívne údaje sa nezriedka zbierajú menej často, než by bolo potrebné pre krátkodobú štatistiku, a/alebo sú k dispozícii príliš neskoro. V rámci jedného projektu spadajúceho pod Program modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky (MEETS)[13] sa poskytla finančná podpora na analýzu a lepšie využitie administratívnych údajov na štatistické účely vrátane podnikových účtov, ako aj na pomoc členským štátom pri prechode od štatistických zisťovaní k využívaniu administratívnych údajov pri súčasnom zabezpečení vysokej kvality údajov. Projekt bol ukončený v polovici roka 2013[14]. Budúci vývoj v oblasti krátkodobej štatistiky V období rokov 2000 až 2012 klesol podiel priemyslu a stavebníctva na celkovej ekonomickej činnosti z 27,3 % na 24,7 %. Podiel trhových služieb (okrem bankovníctva a poisťovníctva) v tomto období vzrástol zo 43,2 % na 45,5 %[15]. Tento vysoký a neustále rastúci hospodársky význam sektora služieb sa však dostatočne neodráža v súčasnej krátkodobej štatistike. Ukazovatele v oblasti služieb majú vo všeobecnosti obmedzenejšie pokrytie, sú menej podrobné a zverejňujú sa menej často než údaje za priemysel a stavebníctvo (pozri prílohu). V záujme zvýšenia koherentnosti jednotlivých európskych podnikových štatistík a optimalizácie prínosov v pomere k nákladom a zaťaženiu pri ich získavaní je zámerom tieto štatistické oblasti zosúladiť a užšie prepojiť prostredníctvom rámcového nariadenia o integrácii podnikovej štatistiky (FRIBS). V tomto kontexte sa počíta aj s dôkladným prehodnotením krátkodobej štatistiky. V roku 2011 Eurostat inicioval intenzívne konzultácie so všetkými kľúčovými používateľmi a národnými zostavovateľmi krátkodobej štatistiky s cieľom vyhodnotiť možnosti zlepšenia ukazovateľov krátkodobej štatistiky v sektore služieb. Bez ohľadu na určité obavy z hľadiska možného nárastu nákladov a zaťaženia konzultácie preukázali všeobecnú zhodu na potrebe zlepšenia v tejto oblasti. Komisia plánuje na základe pripomienok používateľov a zostavovateľov navrhnúť zmeny súčasného nariadenia, aby sa zabezpečila relevantnosť krátkodobej štatistiky vzhľadom na rastúci hospodársky význam služieb v európskych ekonomikách, pričom sa v plnej miere zohľadnia obavy z hľadiska nárastu nákladov a zaťaženia pri ich zostavovaní. [1] Ú. v. ES L 162, 5.6.1998, s. 1. [2] KOM(2008) 340 v konečnom znení, 9.6.2008 a KOM(2011) 329 v konečnom znení, 8.6.2011. V roku 2003 bola vypracovaná aj správa o kvalite: KOM(2003) 36 v konečnom znení, 29.1.2003. [3] Štatistické požiadavky Európskej centrálnej banky v oblasti všeobecnej hospodárskej štatistiky, Európska centrálna banka, august 2000. [4] Pôvodný zoznam PEEI bol zostavený v roku 2002 (oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o štatistike eurozóny, 27.11.2002, KOM(2002) 661 v konečnom znení). [5] Ú. v. EÚ L 142, 1.6.2012, s. 26. [6] Kalendár zverejňovania krátkodobej štatistiky možno stiahnuť na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] Ú. v. EÚ L 103, 23.4.2009, s. 3. [8] Kódex postupov pre európsku štatistiku je k dispozícii na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Pôvodné lehoty v nariadení (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike sa ešte viac skrátili nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005 (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases. Všimnite si, že kalendár pokrýva veľké množstvo európskych ukazovateľov, a nielen v oblasti krátkodobej štatistiky. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] Zdroje krátkodobej štatistiky a správy „PEEI v kocke“ (PEEI in focus) sú k dispozícii na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES zo 16. decembra 2008 o Programe modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky (MEETS), Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 76. [14] Výstupy sú k dispozícii na adrese: http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3. [15] Hrubá pridaná hodnota v základných cenách, Eurostat, národné účty, kód údajov: [nama_nace10_k]. Príloha: Ukazovatele krátkodobej štatistiky (hlavné európske ekonomické ukazovatele hrubým), Q – štvrťročný ukazovateľ, M – mesačný ukazovateľ Priemysel || Stavebníctvo || Maloobchod a opravy || Ostatné služby Produkcia v priemysle (M) || Produkcia v stavebníctve (M/Q) Výstavba budov Inžinierske stavby || – || – Tržby v priemysle (M) Tržby z predaja v priemysle na domácom trhu Tržby z predaja v priemysle na vývoz || – || Tržby v maloobchode a opravách (M) || Tržby v (ostatných) službách (Q) – || Stavebné povolenia (Q) Počet bytov m2 úžitkovej podlahovej plochy || – || – Počet zamestnaných osôb (Q) || Počet zamestnaných osôb (Q) || Počet zamestnaných osôb (Q) || Počet zamestnaných osôb (Q) Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) Hrubé mzdy a platy (Q) || Hrubé mzdy a platy (Q) || Hrubé mzdy a platy (Q) || Hrubé mzdy a platy (Q) Ceny priemyselných výrobcov (M) Domáce výrobné ceny Zahraničné výrobné ceny (v eurozóne a mimo eurozóny) || Výrobné ceny v stavebníctve / stavebné náklady (Q) || Objem maloobchodu (M) || Výrobné ceny v (ostatných) službách (Q) Dovozné ceny v priemysle (M) (v eurozóne a mimo eurozóny) || – || – || –