P8_TA(2018)0333

Transparentné a zodpovedné hospodárenie s prírodnými zdrojmi v rozvojových krajinách: prípad lesov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. septembra 2018 o transparentnom a zodpovednom riadení prírodných zdrojov v rozvojových krajinách: prípad lesov (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Európsky parlament,

— so zreteľom na akčný plán EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT) zo septembra 2001 a na s ním súvisiace dvojstranné dobrovoľné dohody o partnerstve s tretími krajinami,

— so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej článok 208,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (1) (nariadenie o dreve),

— so zreteľom na Pusanské partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu z roku 2011,

— so zreteľom na ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN na obdobie 2015 – 2030,

— so zreteľom na Parížsku dohodu dosiahnutú na 21. zasadnutí Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 21),

— so zreteľom na konečnú správu k správe Komisie o vplyve spotreby EÚ na odlesňovanie: Komplexná analýza vplyvu spotreby EÚ na odlesňovanie (2013),

— so zreteľom na návrh štúdie uskutočniteľnosti o možnostiach zintenzívnenia opatrení EÚ proti odlesňovaniu, ktorú si nechalo vypracovať Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie (2017),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2008 týkajúce sa výziev súvisiacich s odlesňovaním a zhoršovaním kvality lesa pri zvládaní zmeny klímy a straty biodiverzity (COM(2008)0645),

— so zreteľom na Fórum spotrebného tovaru, globálnej siete maloobchodných predajcov, výrobcov a poskytovateľov služieb, ktoré v roku 2010 prijalo cieľ dosiahnuť v dodávateľských reťazcoch svojich členov do roku 2020 nulovú mieru čistého odlesňovania,

— so zreteľom na bonnskú výzvu z roku 2011, ktorá je globálnym úsilím o revitalizáciu 150 miliónov hektárov odlesnenej a znehodnotenej pôdy do roku 2020 a 350 miliónov hektárov do roku 2030,

— so zreteľom na alianciu tropických pralesov 2020,

— so zreteľom na newyorské vyhlásenie o lesoch a akčný plán z roku 2014,

— so zreteľom na závery Rady o vynútiteľnosti práva, správe a obchode v lesnom hospodárstve z roku 2016,

— so zreteľom na Amsterdamské vyhlásenie s názvom Smerom k odstráneniu odlesňovania v rámci reťazcov poľnohospodárskych komodít s európskymi krajinami z decembra 2015,

— so zreteľom na stratégiu Komisie s názvom Obchod pre všetkých (2015),

— so zreteľom na program OSN pre znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov (REDD+),

— so zreteľom na strategický plán OSN pre lesy na roky 2017 – 2030, ktorý obsahuje šesť globálnych cieľov týkajúcich sa lesov a 26 súvisiacich cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030,

— so zreteľom na Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii, ktorý bol prijatý 17. júna 1994,

— so zreteľom na vypracovanie vnútroštátnych udržateľných platforiem komodít v rámci Rozvojového programu Organizácie Spojených národov (UNDP),

— so zreteľom na mechanizmus bilaterálnej spolupráce v oblasti vynútiteľnosti práva a správy v lesnom hospodárstve medzi EÚ a Čínou (BCM – FLEG) (2009),

— so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966,

— so zreteľom na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966,

— so zreteľom na Americký dohovor o ľudských právach z roku 1969,

— so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z roku 1987,

— so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve v nezávislých krajinách z roku 1989,

— so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva z roku 2007,

— so zreteľom na dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby pôdy Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) Organizácie Spojených národov z roku 2012,

— so zreteľom na zásady zodpovedného investovania do poľnohospodárstva a potravinových systémov FAO z roku 2014,

— so zreteľom na najnovšiu správu o hraniciach možností planéty,

— so zreteľom na Dohovor o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) z roku 1973,

— so zreteľom na Dohovor o biologickej diverzite z roku 1992, Kartagenský protokol o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite z roku 2000 a na Nagojský protokol o prístupe ku genetickým zdrojom a spravodlivom a rovnocennom spoločnom využívaní prínosov vyplývajúcich z ich používania z roku 2010,

— so zreteľom na záverečnú správu expertnej skupiny na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie,

— so zreteľom na hlavné zásady v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré Rada OSN pre ľudské práva schválila v roku 2011, ako aj usmernenia OECD pre nadnárodné podniky aktualizované v roku 2011,

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o palmovom oleji a odlesňovaní dažďových lesov (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 o zodpovednosti podnikov za vážne porušovania ľudských práv v tretích krajinách (3),

— so zreteľom na vyhlásenie zástupcov občianskej spoločnosti o úlohe EÚ pri ochrane lesov z apríla 2018,

— so zreteľom na Celosvetový program boja proti zločinom páchaným na faune a lesoch Úradu OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2017 o vplyve medzinárodného obchodu a obchodných politík EÚ na globálne hodnotové reťazce (4),

— so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0249/2018),

A. keďže biologicky rôznorodé lesy významne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako aj k ochrane biodiverzity;

B. keďže v lesnom prostredí žije 300 miliónov ľudí a živobytie 1,6 miliardy ľudí je od lesov priamo závislé, a to vrátane viac ako 2 000 domorodých skupín; keďže lesy zohrávajú kľúčovú úlohu v rozvoji miestnych hospodárstiev; keďže lesy sú domovom približne 80 % všetkých suchozemských druhov a predstavujú tak dôležitý zdroj biodiverzity; keďže podľa FAO každoročne stratíme približne 13 miliónov hektárov lesov;

C. keďže k odlesňovaniu a degradácii lesov dochádza najmä na južnej pologuli a v tropických pralesoch;

D. keďže lesy bránia degradácii pôdy a dezertifikácii a znižujú tak riziko povodní, zosuvov pôdy a sucha;

E. keďže lesy sú rozhodujúce pre udržateľné poľnohospodárstvo a zlepšujú bezpečnosť a výživu;

F. keďže lesy poskytujú aj základné ekosystémové služby podporujúce udržateľné poľnohospodárstvo prostredníctvom regulácie vodných tokov, stabilizácie pôdy, udržiavania úrodnosti pôdy, regulácie klímy a poskytovania životaschopných biotopov pre voľne žijúcich opeľovačov a predátorov poľnohospodárskych škodcov;

G. keďže výrobky z lesného hospodárstva predstavujú 1 % svetového HDP;

H. keďže obnova lesov je súčasťou stratégií nevyhnutných pre obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 stupňa; keďže všetky vlády musia prevziať zodpovednosť a prijať opatrenia na zníženie nákladov emisií skleníkových plynov vo svojej krajine;

I. keďže odlesňovanie a degradácia lesov sú druhou najčastejšou príčinou emisií uhlíka, pričom v súvislosti s týmito javmi vzniká takmer 20 % všetkých emisií skleníkových plynov;

J. keďže palivové drevo je v rozvojových krajinách stále najdôležitejším výrobkom lesného hospodárstva a v mnohých afrických a ázijských krajinách najdôležitejším zdrojom energie; keďže v subsaharskej Afrike štyria z piatich ľudí stále na varenie používajú drevo;

K. keďže pralesy sú bohatým zdrojom biodiverzity a ukladajú o 30 až 70 % viac uhlíka ako lesy určené na ťažbu alebo degradované lesy;

L. keďže jasné, súvislé a aktuálne informácie o lesnom poraste sú rozhodujúce pre účinné monitorovanie a presadzovanie práva;

M. keďže napriek tomu, že dvojstranné dobrovoľné dohody FLEGT sa ukázali ako užitočné pre zlepšenie správy lesov, majú naďalej mnohé nedostatky;

N. keďže dobrovoľné partnerské dohody FLEGT sa zameriavajú na priemyselnú ťažbu, hoci väčšinu nezákonnej ťažby predstavuje remeselná ťažba a drevo z fariem;

O. keďže dobrovoľné partnerské dohody FLEGT obsahujú príliš úzke vymedzenie zákonnosti a niekedy vynechávajú rozhodujúce otázky súvisiace s držbou pôdy a právami miestneho obyvateľstva;

P. keďže dobrovoľné partnerské dohody FLEGT, program REDD+ a certifikácia fungujú stále ako samostatné iniciatívy, ktoré by sa mali viac koordinovať;

Q. keďže plnenie cieľov FLEGT vo veľkej miere závisí od hlavných výrobných, spracovateľských a obchodných krajín, ako sú Čína, Rusko, India, Južná Kórea a Japonsko, a od ich záväzku bojovať proti nezákonnej ťažbe a obchodu s nezákonnými výrobkami z dreva a keďže dvojstranné politické dialógy s týmito partnermi doteraz viedli k obmedzeným výsledkom;

R. keďže cieľom nariadenia EÚ o dreve (EUTR) je zaistiť, aby sa na európsky trh nedostávalo drevo pochádzajúce z nezákonnej ťažby; keďže v preskúmaní EUTR v roku 2016 sa dospelo k záveru, že jeho vykonávanie a presadzovanie je neúplné; keďže začiatkom tohto roka sa na túto tému začala verejná konzultácia zameraná na prípadnú revíziu rozsahu pôsobnosti EUTR;

S. keďže akýkoľvek strategický prístup k ochrane prírody sa musí zamerať na chránené oblasti; keďže by mali fungovať ako zabezpečené a inkluzívne póly hospodárskeho rozvoja na základe udržateľného poľnohospodárstva, energetiky, kultúry a cestovného ruchu, a mali by podnecovať rozvoj dobrej správy vecí verejných;

T. keďže pre trvalo udržateľný rozvoj parkov v subsaharskej Afrike sú dôležité verejno-súkromné partnerstvá (PPP), a to so zreteľom na práva lesných komunít;

U. keďže hlavnými prekážkami pri ochrane a zachovávaní lesov sú korupcia a slabé inštitúcie; keďže v spoločnej správe Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) a INTERPOLU (5) z roku 2016 sa za jednu z piatich najväčších výziev pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja označuje trestná činnosť poškodzujúca lesy a uvádza sa v nej, že nezákonná ťažba dreva tvorí 15 až 30 % celosvetového zákonného obchodu; keďže podľa odhadov Svetovej banky dotknuté krajiny v dôsledku nezákonnej ťažby dreva a obchodovaniu s drevom každoročne prichádzajú o 15 miliárd USD;

V. keďže trestné činy v lesníctve môžu mať niekoľko foriem, konkrétne nezákonnú ťažbu vysoko hodnotných ohrozených druhov dreva (uvedených v CITES); nezákonnú ťažbu dreva ako stavebného materiálu a suroviny na nábytok; nezákonnú ťažbu dreva a likvidáciu lesov prostredníctvom plantáží a krycích poľnohospodárskych podnikov na účely dodávok buničiny pre odvetvie výroby papiera a využívania rozsiahleho neregulovaného obchodu s drevným palivom a uhlím na zakrytie nezákonnej ťažby dreva v chránených oblastiach aj mimo nich;

W. keďže urbanizácia, zlá správa a rozsiahle odlesňovanie na účely poľnohospodárstva, ťažby surovín a rozvoja infraštruktúry vážne ohrozujú ľudské práva a negatívne ovplyvňujú ľudí žijúcich v lesoch a miestne komunity, napríklad zaberaním pôdy, núteným vysídľovaním, policajným prenasledovaním, svojvoľným zatýkaním a kriminalizáciou vodcov komunít, obhajcov ľudských práv a aktivistov v tejto oblasti;

X. keďže v agende 2030 OSN je stanovený cieľ zastaviť a zvrátiť odlesňovanie a degradáciu lesov do roku 2020; keďže tento záväzok sa opakuje aj v Parížskej dohode o zmene klímy a nemal by sa odkladať;

Y. keďže v 15. cieli trvalo udržateľného rozvoja sa uvádza potreba dobrého lesného hospodárstva, pričom lesy môžu zohrávať úlohu pri dosahovaní mnohých ďalších cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

Z. keďže program REDD+ priniesol v mnohých rozvojových krajinách environmentálne a sociálne prínosy, počnúc ochranou biodiverzity až po rozvoj vidieka a zlepšovanie lesného hospodárstva; keďže je však kritizovaný za to, že vyvíja tlak na komunity žijúce v lesoch;

AA. keďže existuje čoraz viac dôkazov o tom, že zabezpečenie práv na držbu pôdy pre komunity vedie k zníženiu odlesňovania a k udržateľnejšiemu obhospodarovaniu lesov;

AB. keďže poľnohospodárstvo je príčinou 80 % odlesňovania na celom svete; keďže najmä chov dobytka, rozsiahle priemyselné plantáže na pestovanie sóje a na výrobu palmového oleja sú hlavnými zdrojmi odlesňovania najmä v tropických krajinách v dôsledku rastúceho dopytu po týchto výrobkoch v rozvinutých a rozvíjajúcich sa hospodárstvach a rozširovania priemyselného poľnohospodárstva na celom svete; keďže Komisia v štúdii z roku 2013 zistila, že EÚ-27 bola najväčším čistým svetovým dovozcom reálneho odlesňovania (medzi rokmi 1990 a 2008); keďže EÚ preto zohráva rozhodujúcu úlohu v boji proti odlesňovaniu a degradácii lesov, najmä pokiaľ ide o dopyt a požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v súvislosti s poľnohospodárskymi komoditami;

AC. keďže rozšírenie pestovania sóje vedie k sociálnym a environmentálnym problémom, ako napríklad k erózii pôdy, nedostatku vody, znečisteniu pesticídmi a nútenému vysídľovaniu ľudí; keďže medzi najviac zasiahnuté obyvateľstvo patria komunity pôvodného obyvateľstva;

AD. keďže šírenie palmových plantáží vedie k obrovskému ničeniu lesov a sociálnym konfliktom medzi spoločnosťami vlastniacimi tieto plantáže a skupinami pôvodného obyvateľstva a miestnymi komunitami;

AE. keďže súkromný sektor sa v posledných rokoch čoraz viac zapája do ochrany lesov a keďže viac ako 400 spoločností sa zaviazalo odstrániť odlesňovanie z produkcie svojich výrobkov a dodávateľských reťazcov v súlade s deklaráciou o lesoch prijatou v New Yorku so zameraním najmä na komodity, ako sú palmový olej, sója, hovädzie mäso a drevo; keďže verejné opatrenia zamerané na poľnohospodárske výrobky sú napriek tomu relatívne zriedkavé;

1. pripomína, že Agenda 2030 uznáva, že lesy zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj pri plnení Parížskej dohody; pripomína, že trvalo udržateľná a inkluzívna správa lesov a zodpovedné využívanie lesných produktov predstavujú najefektívnejší a cenovo najviac konkurencieschopný prírodný systém zachytávania a ukladania uhlíka;

2. žiada EÚ, aby podporila začleňovanie cieľov týkajúcich sa správy lesov a pôdy do vnútroštátne stanovených príspevkov zalesnených rozvojových krajín;

3. pripomína, že Parížska dohoda od všetkých zmluvných strán vyžaduje prijatie opatrení na zachovanie a posilnenie záchytov vrátane lesov;

4. poznamenáva, že zastavenie odlesňovania a zhoršovania kvality lesov a umožnenie revitalizácie lesov by poskytlo najmenej 30 % celkových zmierňujúcich opatrení na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5°C ( 6 )

5. konštatuje, že odlesňovanie je zodpovedné za 11 % globálnych antropogénnych emisií skleníkových plynov, čo je viac ako všetky osobné automobily spolu;

6. potvrdzuje relevantnosť typu hospodárenia lesov pre uhlíkovú rovnováhu v trópoch, ako bolo zdôraznené v nedávnych dokumentoch ( 7 ) , ktoré poukázali na to, že miernejšie formy zhoršovania kvality, a nielen rozsiahle odlesňovanie, ako ukázal predchádzajúci výskum, môžu byť významným zdrojom emisií uhlíka, ktoré predstavujú viac ako polovicu emisií;

7. poukazuje na to, že opätovné zalesňovanie, obnova existujúcich lesov so zhoršenou kvalitou a zvýšenie zalesnenia poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom agrolesníckeho systému predstavujú jediný dostupný zdroj negatívnych emisií s významným potenciálom prispieť k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody;

8. pripomína Bonnskú výzvu ( 8 ) zameranú na obnovu 350 miliónov hektárov znehodnotenej a odlesnenej pôdy do roku 2030, ktorá by mohla vytvoriť čistý zisk vo výške približne 170 miliárd USD ročne v dôsledku ochrany povodia, zlepšenia výnosov plodín a lesných výrobkov, a mohla by pohltiť oxid uhličitý v objeme až 1,7 gigatony ročne;

9. vyzýva Komisiu, aby splnila medzinárodné záväzky EÚ, okrem iného záväzky v rámci COP21, Fóra OSN o lesoch (UNFF), Dohovoru Organizácie Spojených národov o biologickej diverzite (UNCBD), Newyorskej deklarácie o lesoch a cieľa udržateľného rozvoja zastaviť odlesňovanie, najmä cieľa 15.2, ktorého cieľom je globálne podporovať vykonávanie udržateľného hospodárenia všetkých typov lesov, zastaviť odlesňovanie, obnoviť znehodnotené lesy a podstatne zvýšiť zalesňovanie a opätovné zalesňovanie do roku 2020;

10. osobitne pripomína, že Únia sa zaviazala splniť ciele z Aichi Dohovoru o biologickej diverzite, ktoré si vyžadujú zachovanie 17 % všetkých biotopov, obnovenie 15 % znehodnotených ekosystémov a zníženie úbytku lesov takmer na nulu, alebo aspoň na polovicu do roku 2020;

11. konštatuje, že letecký priemysel sa výrazne spolieha na kompenzácie emisií oxidu uhličitého vrátane lesov; zdôrazňuje však, že kompenzácie emisií formou lesov sú predmetom vážnej kritiky, pretože je ťažké ich zmerať a nie je možné ich zaručiť; je presvedčený, že Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO) by mala vyňať kompenzácie emisií formou lesov zo systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA);

12. zdôrazňuje, že príčiny odlesňovania presahujú rámec sektora lesného hospodárstva a súvisia so širokou škálou otázok, ako je držba pôdy, ochrana práv pôvodných obyvateľov, poľnohospodárska politika a zmena klímy; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie, pokiaľ ide o úplné a účinné vykonávanie dohôd FLEGT a aby komplexne riešila odlesňovanie prostredníctvom súdržného politického rámca, t. j. zabezpečením skutočného uznávania a dodržiavania práv komunít závislých od pôdy na držbu pôdy, a to najmä v prípade financovania rozvoja EÚ, ako aj v procese kontroly dohôd FLEGT, a to takým spôsobom, ktorý umožní živobytie miestneho spoločenstva z lesného hospodárstva pri súčasnom zabezpečení ochrany ekosystémov;

13. vyzýva Komisiu, aby každé dva roky podávala správu o pokroku dosiahnutom pri plnení akčného plánu FLEGT; zdôrazňuje, že by mala obsahovať posúdenie vykonávania dobrovoľných partnerských dohôd, plánované lehoty, zistené ťažkosti a prijaté alebo plánované opatrenia;

14. berie na vedomie, že vykonávanie DDP bude mať väčšiu nádej na úspech, ak sa pri ňom zaistí cielenejšia podpora pre zraniteľné skupiny, ktoré sú zapojené do riadenia zdrojov dreva (drobní vlastníci, mikropodniky, malé a stredné podniky (MSP), nezávislé hospodárske subjekty v „neformálnom“ odvetví); zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa v procesoch osvedčovania rešpektovali záujmy najzraniteľnejších skupín zapojených do obhospodarovania lesov;

15. zdôrazňuje význam boja proti nezákonnému obchodu s tropickým drevom; navrhuje Komisii, aby sa pri budúcich rokovaniach o vývozných licenciách FLEGT pre produkty z dreva pochádzajúceho z overených zákonných zdrojov vyvážané do EÚ zohľadňovali skúsenosti s indonézskym systémom, ktorý platí od novembra 2016; žiada, aby Komisia uskutočnila nezávislé hodnotenie vplyvu vykonávania indonézskeho systému overovania zákonnosti pôvodu dreva, ktoré by malo byť predložené v primeranej lehote;

16. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili problematiku rizika dreva z konfliktných oblastí s cieľom zaistiť, aby sa v rámci procesu dobrovoľných partnerských dohôd takéto drevo vymedzilo ako nezákonné; domnieva sa, že vymedzenie zákonnosti v rámci systému overovania zákonnosti pôvodu dreva (TLAS) by sa malo rozšíriť tak, aby sa do všetkých dobrovoľných partnerských dohôd začlenili aj ľudské práva, najmä práva komunít na držbu pôdy;

17. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhovaný štruktúrovaný dialóg v rámci systému FLEGT využili na vykonanie riadneho posúdenia rizika korupcie v odvetví lesného hospodárstva a na vypracovanie opatrení na posilnenie účasti, transparentnosti, zodpovednosti a integrity, ktoré sú prvkami protikorupčnej stratégie;

18. vyzýva EÚ, aby vypracovala ekologickú politiku obstarávania dreva s cieľom podporiť ochranu a obnovu lesných ekosystémov na celom svete;

19. so znepokojením konštatuje, že odvetvie lesného hospodárstva je zvlášť citlivé na zlú správu vrátane korupcie, podvodov a organizovanej trestnej činnosti, ktoré charakterizuje aj výrazná beztrestnosť; odsudzuje skutočnosť, že dokonca aj v krajinách, ktoré majú dobré právne predpisy v oblasti lesného hospodárstva, je ich vykonávanie slabé;

20. uznáva, že hodnota trestnej činnosti poškodzujúcej lesy, ako je napríklad nezákonná ťažba dreva, sa v roku 2016 celosvetovo odhadovala na 50 – 152 miliárd USD, čo bol nárast z hodnoty 30 – 100 miliárd v roku 2014, a v rámci environmentálnej trestnej činnosti patrí z hľadiska príjmov na prvé miesto; konštatuje, že nezákonná ťažba dreva zohráva dôležitú úlohu pri financovaní organizovanej trestnej činnosti, a v dôsledku nevybratých príjmov tak výrazne ochudobňuje vlády, štáty a miestne komunity ( 9 )

21. vyjadruje znepokojenie nad tým, že porušovanie ľudských práv, zaberanie pôdy a konfiškácia pôdy pôvodného obyvateľstva naberá na intenzite, pričom sú poháňané rozširovaním infraštruktúry, monokultúrnou výsadbou na účely produkcie potravín, paliva a vlákna, ťažby dreva a opatreniami na zmierňovanie úrovní uhlíka, ako sú napríklad biopalivá, zemný plyn alebo výstavba veľkých vodných elektrární;

22. o obavami konštatuje, že približne 300 000 ľudí obývajúcich lesy (označovaných aj ako Pygmejovia alebo obyvatelia kmeňa Batwa) v tropických pralesoch strednej Afriky je vystavených nebývalému tlaku na svoje pozemky, lesné zdroje a spoločenstvá v dôsledku ťažby dreva v lesoch, ich likvidácie na účely poľnohospodárstva alebo ich premeny na výhradné oblasti voľne žijúcich zvierat;

23. naliehavo vyzýva Komisiu, aby nadviazala na požiadavky uvedené v uznesení Európskeho parlamentu z 25. októbra 2016 o zodpovednosti podnikov za vážne porušovanie ľudských práv v tretích krajinách ( 10 ) , a to aj vo vzťahu k podnikom pôsobiacim v tomto odvetví; vyzýva najmä Komisiu, aby vykonala opatrenia požadované v uvedenom uznesení s cieľom identifikovať a potrestať tých, ktorí sú zodpovední, ak sú tieto činnosti priamo alebo nepriamo pripísateľné nadnárodným spoločnostiam pôsobiacim v jurisdikcii niektorého z členských štátov;

24. zdôrazňuje, že nezákonná ťažba dreva vedie k úbytku daňových príjmov v rozvojových krajinách; vyjadruje poľutovanie najmä nad tým, že podľa uniknutých dokumentov Panama Papers a Paradise Papers sa daňové raje a systémy vyhýbania sa daňovým povinnostiam využívajú na financovanie schránkových firiem a dcérskych spoločností veľkých koncernov aktívnych v oblasti buničiny, ťažby dreva a banskej činnosti, ktoré sú spájané s odlesňovaním, a to v kontexte v ktorom môže neregulovaná finančná globalizácia negatívne vplývať na ochranu lesa a trvalú udržateľnosť životného prostredia; znovu naliehavo vyzýva EÚ, aby preukázala silnú politickú vôľu a odhodlanie bojovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti na svojom území a aj v súvislosti s tretími krajinami;

25. víta zverejnenie dlho očakávanej štúdie uskutočniteľnosti4a týkajúcej sa možností zintenzívniť opatrenia EÚ proti odlesňovaniu ( 11 ) , ktoré prijalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie; konštatuje, že táto štúdia sa zameriava najmä na sedem lesných komodít, konkrétne palmový olej, sója, kaučuk, hovädzie mäso, kukurica, kakao a káva, a vyjadruje uznanie, že EÚ je jasne súčasťou problému globálneho odlesňovania;

26. naliehavo vyzýva Komisiu, aby okamžite začala hĺbkové posudzovanie vplyvu a skutočné konzultácie so zainteresovanými stranami, vrátane miestnych obyvateľov a žien, s cieľom vypracovať zmysluplný akčný plán EÚ v oblasti odlesňovania a degradácie lesov obsahujúci konkrétne a koherentné regulačné opatrenia zahŕňajúce monitorovací mechanizmus, ktoré by zaručili, aby žiadne dodávateľské reťazce či finančné transakcie spojené s EÚ nespôsobovali odlesňovanie, degradáciu lesov či porušovanie ľudských práv; žiada, aby tento akčný plán presadzoval rozširovanie finančnej a technickej pomoci producentským krajinám s konkrétnym cieľom chrániť, zachovávať a obnovovať lesy a kľúčové ekosystémy a posilňovať živobytie komunít závislých od lesa;

27. pripomína, že domorodé ženy a vidiecke ženy zohrávajú ústrednú úlohu v ochrane lesných ekosystémov; s obavami však upozorňuje na nedostatočné zapojenie žien a ich slabé postavenie v rámci procesu riadenia prírodných zdrojov; odsudzuje nedostatočné vzdelávanie v oblasti lesného hospodárstva; domnieva sa, že rodová rovnosť vo vzdelávaní v oblasti lesného hospodárstva je kľúčovým prvkom udržateľného obhospodarovania lesov, ktorý by sa mal zohľadniť v akčnom pláne EÚ;

28. berie na vedomie zahájenie verejnej konzultácie o rozsahu výrobkov nariadenia o dreve; domnieva sa, že možnosť zvoliť v dotazníku o obmedzení oblasti pôsobnosti alternatívu, aby sa na danú činnosť vzťahovalo nariadenie, nie je opodstatnená, keďže nelegálny obchod prekvitá v rámci súčasného rozsahu nariadenia; ďalej berie na vedomie priaznivú pozíciu Európskej konfederácie drevospracujúceho priemyslu k rozšíreniu rozsahu nariadenia o dreve na všetky drevené výrobky;

29. konštatuje, že v roku 2016 nebolo možné pri preskúmaní nariadenia EÚ o dreve (SWD(2016)0034) posúdiť, či sú sankcie stanovené členskými štátmi účinné, primerané a odrádzajúce, keďže počet uplatnených sankcií bol doteraz veľmi nízky; spochybňuje uplatňovanie kritéria „vnútroštátne hospodárske podmienky“ pre stanovené sankcie niektorými členskými štátmi, vzhľadom na medzinárodné hľadisko trestnej činnosti, a na to, že je na prvom mieste v rámci environmentálnej trestnej činnosti vo svete;

30. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere vykonávali a presadzovali nariadenie EÚ o dreve a aby sa toto nariadenie vzťahovalo na všetky produkty, ktoré sú alebo môžu byť vyrobené z dreva a ktoré obsahujú alebo môžu obsahovať drevo; zdôrazňuje požiadavku vykonávať primerané a účinné kontroly vrátane komplexných dodávateľských reťazcov a dovozu zo spracovateľských krajín, a požaduje prísne a odrádzajúce sankcie pre všetky hospodárske subjekty, keďže ide o medzinárodnú trestnú činnosť s najväčšími príjmami spomedzi trestných činov týkajúcich sa životného prostredia;

31. konštatuje, že sa zistilo, že vývozné licencie FLEGT umožňujú zmiešanie nelegálne získaného dreva s legálnym drevom a takéto drevo sa potom môže vyvážať do EÚ v súlade s nariadením EÚ o dreve ( 12 )

32. vyzýva Komisiu, aby aktualizovala usmernenia nariadenia EÚ o dreve s cieľom riešiť problém dreva z konfliktných oblastí a odporučiť podrobnejšie opatrenia na zmiernenie rizika v záujme posilnenia presadzovania vrátane požadovania intenzívnejšej náležitej starostlivosti od prevádzkovateľov dovážajúcich drevo z oblastí ovplyvnených konfliktom alebo s vysokým rizikom, podmienok proti úplatkárstvu v zmluvných s dodávateľmi, vykonávania protikorupčných ustanovení o súlade, finančných výkazov overených audítorom a protikorupčných auditov;

Správa lesov a pôdy

33. uznáva dôležitú prácu, ktorá bola vykonaná v rámci Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN) a Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), pokiaľ ide o celosvetové trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov, ktoré zohráva kľúčovú úlohu v oblasti udržateľného obchodu s produktmi lesného hospodárstva;

34. vyzýva EÚ, aby zaviedla užšiu spoluprácu a účinné partnerstvá s krajinami, ktoré sú významnými spotrebiteľmi dreva, a so zainteresovanými stranami na medzinárodnej úrovni, ako sú OSN, a konkrétne FAO, Centrum pre medzinárodný výskum lesného hospodárstva (CIFOR) a program Svetovej banky pre lesy (PROFOR), v záujme účinnejšieho obmedzenia obchodu s nezákonne vyťaženým drevom na celosvetovej úrovni a lepšej správy lesov vo všeobecnosti;

35. zdôrazňuje, že sekundárne lesy, ktoré sa vo veľkej miere regenerujú prostredníctvom prírodných procesov po významnom ľudskom alebo prírodnom narušení primárnych lesov, poskytujú, okrem primárnych lesov, aj kľúčové ekosystémové služby, živobytie pre miestne obyvateľstvo a drevo; domnieva sa, že keďže ich prežitie ohrozuje aj nelegálna ťažba dreva, všetky opatrenia na riešenie transparentnosti a zodpovednosti lesného hospodárenia by sa mali zameriavať aj na sekundárne, nielen na primárne lesy;

36. zdôrazňuje, že treba nabádať na participatívne a komunitné obhospodarovanie lesov, a to prostredníctvom posilnenia účasti občianskej spoločnosti na plánovaní a vykonávaní politík obhospodarovania lesov a lesných projektov, zvyšovania informovanosti a zaistenia toho, aby miestne komunity mali podiel na prínosoch lesných zdrojov;

37. konštatuje so znepokojením, že neistá komunitná držba pôdy spoločenstiev žijúcich v lesoch je kľúčovou prekážkou v boji proti odlesňovaniu;

38. pripomína, že zodpovedná správa držby pôdy a lesov je nevyhnutná na zabezpečenie sociálnej stability, udržateľného využívania životného prostredia a zodpovedného investovania do trvalo udržateľného rozvoja;

39. berie na vedomie existenciu modelov komunitnej lesníckej/kolektívnej zvykovej držby, ktorá môže priniesť mnoho výhod ( 13 ) vrátane nárastu oblasti lesov a dostupných zdrojov vody, zníženia nelegálnej ťažby dreva zavedením jasných pravidiel o prístupe k drevu a silného systému monitorovania lesov; navrhuje, aby sa poskytlo viac výskumu a podpory s cieľom prispieť k vytvoreniu legálneho rámca v oblasti spoločenstva lesného hospodárstva;

40. naliehavo vyzýva partnerské krajiny, aby uznali a chránili právo miestneho obyvateľstva závislého od lesov, a pôvodného obyvateľstva a predovšetkým domorodých žien, na tradičné vlastníctvo a kontrolu svojej pôdy, území a prírodných zdrojov, ako sa uvádza v rôznych medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, napríklad v Medzinárodnom pakte o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, v Deklarácii OSN o právach pôvodného obyvateľstva a v Dohovore MOP č. 169; vyzýva EÚ, aby podporovala partnerské krajiny v tomto úsilí, ako aj pri dôkladnom uplatňovaní zásady slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu s nadobúdaním pôdy vo veľkom rozsahu;

41. odsudzuje zmenšovanie priestoru a čoraz častejšie útoky na slobodu prejavu občianskej spoločnosti a miestnych komunít v oblasti správy lesov;

42. žiada Komisiu, aby zabezpečila, že dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby pôdy FAO budú pre vonkajší investičný plán záväzné; zdôrazňuje, že dodržiavanie dobrovoľných usmernení pre zodpovednú správu držby pôdy si vyžaduje účinnú nezávislú kontrolu a vykonávanie, ako aj vhodné mechanizmy riešenia sporov a podávania sťažností; trvá na tom, aby sa normy držby pôdy zahrnuli do návrhu projektov, ich monitorovania a každoročného podávania správ a aby sa stali záväznými pre všetky vonkajšie činnosti EÚ financované z oficiálnej rozvojovej pomoci;

43. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ako prechodný krok vytvorili účinný administratívny mechanizmus na podávanie sťažností pre obete porušovania ľudských práv a sťažností na iné škodlivé vplyvy spôsobené činnosťami financovanými z oficiálnej rozvojovej pomoci, aby sa mohli začať vyšetrovania a zmierovacie postupy; upozorňuje, že tento mechanizmus by mal mať štandardizované postupy, administratívny charakter, a mal tak dopĺňať súdne mechanizmy, a ako kontaktné miesta by mali slúžiť delegácie EÚ;

44. vyzýva EÚ, aby prijala pravidlo pre povinné sprístupňovanie informácií o odlesňovaní, ktoré poskytujú dôkaz o finančných investíciách do výroby alebo spracovania komodít, ktoré sú pre lesy rizikové;

45. pripomína, že správa Komisie o fungovaní smernice o transparentnosti 2013/50/EÚ, ktorá zavádza požiadavku na zverejnenie pre platby vládam spoločnosťami zo zoznamu i mimo neho, s činnosťou v oblasti ťažobného priemyslu a ťažby primárnych (prirodzených a poloprirodzených) lesov, by mala byť predložená Európskemu parlamentu a Rade do 27. novembra 2018; ďalej poznamenáva, že túto správu by mal dopĺňať legislatívny návrh; so zreteľom na možné preskúmanie vyzýva Komisiu, aby zvážila rozšírenie povinnosti na ďalšie odvetvia priemyslu s vplyvom na lesy, a na iné lesy, ako sú primárne lesy;

46. odsudzuje, že v mnohých krajinách je bežná nedostatočná účasť miestnych komunít a chýbajú dohody s komunitami žijúcimi v lesoch o zonácii územia a prideľovaní koncesií; zastáva názor, že systémy na zaistenie zákonnosti pôvodu dreva (TLAS) by mali zahŕňať procesné záruky, ktoré posilňujú postavenie komunít, aby sa znížila pravdepodobnosť korupčného alebo nespravodlivého prideľovania alebo prevodov pôdy;

47. zdôrazňuje, že transparentnosť údajov, lepšie mapovanie, nezávislé monitorovanie, audítorské nástroje a výmena informácií sú zásadné pre zlepšenie správy, medzinárodnej spolupráce a uľahčenie plnenia záväzkov týkajúcich sa zastavenia odlesňovania; vyzýva EÚ, aby zintenzívnila finančnú a technickú podporu pre partnerské krajiny s cieľom pomôcť im rozvíjať odborné znalosti potrebné na zlepšovanie miestnych štruktúr lesného hospodárstva a zodpovednosti zaň;

Zodpovedné dodávateľské reťazce a financovanie

48. konštatuje, že dovoz dreva a výrobkov z dreva by sa mal dôkladnejšie kontrolovať na hraniciach EÚ, aby sa zabezpečilo, že dovážané výrobky skutočne spĺňajú kritériá potrebné na vstup na územie EÚ;

49. konštatuje, že viac ako polovicu komodít vyrobených a vyvezených na celosvetový trh tvoria výrobky pochádzajúce z nezákonného odlesňovania; upozorňuje, že ak zohľadníme komodity s rizikom pre lesy súvisiace s poľnohospodárstvom, 65 % brazílskeho a 9 % argentínskeho vývozu hovädzieho mäsa, 41 % brazílskeho, 5 % argentínskeho a 30 % paraguajského vývozu sóje je pravdepodobne spojených s nelegálnym odlesňovaním; ďalej poznamenáva, že európski výrobcovia dovážajú veľké objemy krmiva a bielkovín z rozvojových krajín ( 14 )

50. poukazuje na kľúčovú úlohu súkromného sektora pri dosahovaní medzinárodných cieľov v oblasti lesov vrátane ich obnovy; zdôrazňuje však, že treba zabezpečiť, aby dodávateľské reťazce a finančné toky podporovali len zákonnú a udržateľnú výrobu bez odlesňovania, ktorá nevedie k porušovaniu ľudských práv;

51. víta skutočnosť, že hlavné subjekty súkromného odvetvia (veľmi často z EÚ) sa zaviazali odstrániť odlesňovanie z ich dodávateľských reťazcov a investícií; poznamenáva však, že EÚ musí splniť túto výzvu a posilniť úsilie súkromného odvetvia prostredníctvom politík a príslušných opatrení vytvorením spoločných základov pre všetky spoločnosti a zaistením rovnakých podmienok; domnieva sa, že toto by oživilo záväzky, vytvorilo dôveru a zvýšilo zodpovednosť spoločností za ich záväzky;

52. pripomína, že treba dodržiavať hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; podporuje prebiehajúce rokovania zamerané na vytvorenie záväzného nástroja OSN týkajúceho sa nadnárodných korporácií a iných podnikov v súvislosti s ľudskými právami a zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa EÚ aktívne zapájala do tohto procesu;

53. nabáda spoločnosti, aby prijímali opatrenia na predchádzanie korupcii vo svojich obchodných postupoch, najmä v súvislosti s prideľovaním práv na držbu pôdy a rozšírením vlastných externých systémov monitorovania pracovných noriem v rámci širších záväzkov týkajúcich sa odlesňovania;

54. vyzýva EÚ, aby pre finančný sektor zaviedla povinnosť uplatňovať náležitú starostlivosť pri posudzovaní finančných a nefinančných environmentálnych a sociálnych rizík, ako aj rizík týkajúcich sa riadenia; vyzýva tiež, aby sa zverejňoval postup uplatňovania náležitej starostlivosti aspoň prostredníctvom výročných správ investorov;

55. žiada EÚ, aby globálne odlesňovanie vyriešila reguláciou európskeho obchodu a spotreby komodít, ktoré sú pre lesy rizikové, ako sú napríklad sója, palmový olej, eukalyptus, hovädzie mäso, koža a kakao, na základe poznatkov získaných v rámci akčného plánu FLEGT, nariadenia o dreve, nariadenia o nerastných surovinách z konfliktných oblastí, smernice o zverejňovaní nefinančných informácií, právnych predpisov v oblasti nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (NNN) a ďalších iniciatív EÚ v oblasti regulácie dodávateľských reťazcov;

56. domnieva sa, že regulačný rámec by mal: a) stanoviť záväzné kritériá pre udržateľné produkty, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; b) uložiť záväzné povinnosti náležitej starostlivosti hospodárskym subjektom pôsobiacim v oboch smeroch dodávateľského reťazca komodít, ktoré sú pre lesy rizikové; c) presadzovať v celom dodávateľskom reťazci vysledovateľnosť komodít a transparentnosť; d) vyžadovať, aby príslušné orgány členských štátov vyšetrovali a stíhali občanov Európskej únie alebo spoločnosti so sídlom v EÚ, ktoré majú zisk z nezákonnej premeny pôdy v producentských krajinách; e) byť v súlade s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv, rešpektovať zvykové práva stanovené v dobrovoľných usmerneniach pre zodpovednú správu držby pôdy a zaručiť slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas všetkých postihnutých komunít počas celého životného cyklu výrobku;

57. vyzýva EÚ, aby zabezpečila, aby zavedené opatrenia a regulačný rámec nevytvárali nadmernú záťaž pre malých a stredných výrobcov ani nebránili im v prístupe na trhy a k medzinárodnému obchodu;

58. vyzýva tiež EÚ, aby podporovala podobný záväzný regulačný rámec na medzinárodnej úrovni a aby do svojej politiky v oblasti klímy začlenila lesnícku diplomaciu s cieľom nabádať krajiny, ktoré spracúvajú a/alebo dovážajú veľké množstvá tropického dreva, ako sú Čína a Vietnam, aby prijali účinné právne predpisy zakazujúce dovoz nelegálne vyťaženého dreva a vyžadovali od hospodárskych subjektov, aby uplatňovali náležitú starostlivosť (podobnú, ako vyžaduje nariadeniu EÚ o dreve); v záujme toho vyzýva Komisiu, aby zlepšila transparentnosť v súvislosti s diskusiami a opatreniami prijatými v rámci BCM-FLEGT s Čínou;

59. vyjadruje poľutovanie nad tým, že vláda Konžskej demokratickej republiky spochybnila moratórium na pridelenie nových licencií na ťažbu v jej tropických pralesoch dvom čínskym podnikom; vyzýva na zachovanie tohto moratória, kým prevádzkovatelia ťažby dreva, vláda a miestne obyvateľstvo nedosiahnu dohodu o protokoloch zaisťujúcich environmentálne a sociálne uspokojivú správu;

60. vyzýva EÚ, aby v rámci reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) zaviedla kritériá krížového plnenia pre krmivá s cieľom zabezpečiť, aby sa verejné dotácie poskytovali na udržateľné krmivá, ktorých výroba nespôsobuje odlesňovanie, čím sa zníži dovoz bielkovinových kŕmnych plodín a hospodárskych zvierat, a bude sa diverzifikovať a posilní sa domáca produkcia bielkovinových plodín a zároveň sa z priamej alebo nepriamej podpory v budúcej potravinovej a poľnohospodárskej politike EÚ zruší dovoz komodít, ktoré predstavujú riziko pre lesy (napr. sója a kukurica);

61. zdôrazňuje, že budúca SPP musí byť v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ, vrátane Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a Parížskej dohody a zmene klímy;

62. žiada, aby sa na posúdenie vonkajších účinkov SPP používali ukazovatele cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ako to navrhuje OECD;

63. pripomína, že hlavnými výrobcami palmového oleja sú Malajzia a Indonézia, ktoré podľa odhadov zabezpečujú 85 – 90 % svetovej produkcie, a že rastúci dopyt po tejto komodite vedie k odlesňovaniu, vytvára tlak na využívanie pôdy a má významný vplyv na miestne spoločenstvá, zdravie a zmenu klímy; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že rokovania o obchodných dohodách s Indonéziou a Malajziou by sa mali využiť na zlepšenie situácie na mieste;

64. v súvislosti s palmovým olejom uznáva pozitívny príspevok existujúcich certifikačných systémov, ale s poľutovaním konštatuje, že systémy ako Okrúhly stôl pre udržateľnú produkciu palmového oleja (RSPO), Indonézsky udržateľný palmový olej (ISPO), Malajzijský udržateľný palmový olej (MSPO) a všetky ostatné uznané dôležité certifikačné systémy účinne nezakazujú svojim členom premeniť dažďové pralesy alebo rašeliniská na palmové plantáže; domnieva sa preto, že tieto hlavné systémy certifikácie účinne neobmedzujú emisie skleníkových plynov počas vytvárania a prevádzky plantáží, a v dôsledku toho nie sú schopné zabrániť rozsiahlym požiarom lesov a rašelinísk; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vykonávanie nezávislého auditu a monitorovania týchto systémov certifikácie s cieľom zaručiť, aby palmový olej uvádzaný na trh EÚ spĺňal všetky potrebné normy a bol z udržateľných zdrojov; konštatuje, že otázku udržateľnosti v odvetví palmového oleja nie je možné riešiť len dobrovoľnými opatreniami a politikami, ale že spoločnosti v oblasti palmového oleja by mali podliehať aj záväzným pravidlám a povinnému systému certifikácie;

65. zdôrazňuje, že treba zvýšiť spoľahlivosť dobrovoľných certifikačných systémov prostredníctvom označovania s cieľom zaručiť, aby sa na trh EÚ dostal len taký palmový olej, pri výrobe ktorého nedochádza k odlesňovaniu, degradácii lesov, nelegálnemu zaberaniu pôdy a inému porušovaniu ľudských práv, v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 25. októbra 2016 o zodpovednosti podnikov za vážne porušovanie ľudských práv v tretích krajinách ( 15 ) a aby systémy, ako napríklad RSPO, zahŕňali všetky druhy konečného využitia palmového oleja; okrem toho zdôrazňuje, že spotrebiteľov treba lepšie informovať o nepriaznivých vplyvoch neudržateľnej výroby palmového oleja na životné prostredie, pričom konečným cieľom je dosiahnuť výrazný pokles spotreby palmového oleja;

66. naliehavo vyzýva Komisiu a všetky členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby pracovali na vytvorení celoeurópskeho záväzku získavania výlučne zdrojov certifikovaného udržateľného palmového oleja do roku 2020, okrem iného podpisom a vykonávaním Amsterdamského vyhlásenia s názvom Smerom k odstráneniu odlesňovania v rámci reťazcov poľnohospodárskych komodít s európskymi krajinami, a aby pracovali na vytvorení záväzku priemyslu, okrem iného, podpisom a vykonávaním Amsterdamského vyhlásenia podporujúceho plne udržateľný dodávateľský reťazec palmového oleja do roku 2020;

Súdržnosť politík v záujme rozvoja

67. pripomína, že ciele trvalo udržateľného rozvoja je možné dosiahnuť len vtedy, keď budú dodávateľské reťazce trvalo udržateľné a medzi politikami sa vytvoria synergie; vyjadruje znepokojenie nad tým, že vysoká závislosť EÚ od dovozu živočíšneho krmiva vo forme sójových bôbov spôsobuje odlesňovanie v zahraničí; vyjadruje znepokojenie nad environmentálnym dosahom stúpajúceho dovozu biomasy a zvyšujúcim sa dopytom po dreve v Európe, najmä pokiaľ ide o plnenie cieľov EÚ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; vyzýva EÚ, aby dodržiavala zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja zakotvenú v článku 208 ZFEÚ, keďže predstavuje základný aspekt prínosu Únie k plneniu Agendy 2030, Parížskej dohody a Európskeho konsenzu o rozvoji; vyzýva preto EÚ, aby zabezpečila súlad medzi politikami v oblasti rozvoja, obchodu, poľnohospodárstva, energetiky a klímy;

68. vyzýva Komisiu, aby zefektívnila a lepšie koordinovala svoje úsilie v boji proti nezákonnej ťažbe dreva v rámci rôznych politík EÚ a útvarov zapojených do ich vykonávania; vyzýva Komisiu, aby v budúcich dvojstranných a viacstranných dohodách s krajinami produkujúcimi drevo súvisiacich s obchodom rokovala o normách týkajúcich sa dovozu dreva tak, aby sa neohrozil úspech dosiahnutý prostredníctvom akčného plánu FLEGT;

69. pripomína, že 80 % lesov sa nachádza na tradičnej pôde a územiach pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít; berie so znepokojením na vedomie vyhlásenie osobitnej spravodajkyne OSN pre práva pôvodného obyvateľstva, že dostáva čoraz viac informácií o tom, že projekty na zmiernenie zmeny klímy majú negatívny vplyv na práva pôvodného obyvateľstva, najmä projekty obnoviteľných zdrojov energie, ako sú produkcia biopalív a výstavba priehrad pre vodné elektrárne; zdôrazňuje, že miestnym komunitám žijúcim v lesoch treba zaručiť práva na držbu vrátane zvykových práv; poukazuje na to, že platby na základe výsledkov a program REDD+ sú príležitosťou na posilnenie lesného hospodárstva, práv na držbu a živobytie;

70. zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu pôvodného obyvateľstva z hľadiska udržateľného obhospodarovania prírodných zdrojov a ochrany biodiverzity; pripomína, že Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCCC) vyzýva svoje zmluvné štáty, aby rešpektovali znalosti a práva domorodého obyvateľstva ako záruky pri vykonávaní programu REDD+; naliehavo vyzýva partnerské krajiny, aby prijali opatrenia na efektívne zapájanie pôvodného obyvateľstva do opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmierňovanie;

71. vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby posilňovali synergie medzi dobrovoľnými partnerskými dohodami FLEGT a programom REDD+;

72. vyjadruje hlboké znepokojenie nad rozširujúcim sa veľkoplošným priemyselným využívaním lesov na výrobu energie prostredníctvom monokultúr, čím sa urýchľuje celosvetová strata biodiverzity a zhoršovanie ekosystémových služieb;

73. pripomína, že politika EÚ v oblasti biopalív by mala byť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja; opakuje, že EÚ by mala postupne zastaviť všetky politické stimuly pre agropalivá, a to najneskôr do roku 2030;

74. odsudzuje, že do pokračujúcej revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (RED II) sa nezačlenili kritériá sociálnej udržateľnosti a iné nepriame následky používania pôdy s ohľadom na riziká zaberania pôdy; pripomína, že smernica by mala byť v súlade s medzinárodnými normami pre práva na držbu pôdy, t. j. dohovorom MOP č. 169, dobrovoľnými usmerneniami FAO pre držbu pôdy a zásadami zodpovedných investícií do systémov poľnohospodárstva a potravín; rovnako tak poukazuje na potrebu zavedenia prísnejších kritérií pre lesnú biomasu, aby sa zabránilo tomu, že podpora bioenergie vyvolá odlesňovanie v zahraničí;

75. poukazuje na nesporné dôkazy o tom, že premena tropických lesov na poľnohospodársku pôdu, plantáže a iné využívania pôdy zapríčiňuje významný úbytok živočíšnych druhov a najmä lesných živočíšnych druhov; zdôrazňuje potrebu obnoviť prírodné a biologicky rozmanité lesy ako prostriedok na boj proti zmene klímy a na ochranu biodiverzity v súlade s cieľmi Agendy 2030, najmä cieľom 15; domnieva sa, že v programoch obnovy lesov by sa mali uznať zvykové práva na pôdu, že tieto programy by mali byť inkluzívne a prispôsobené miestnym podmienkam, mali by sa v nich podporovať riešenia vychádzajúce z prírody, ako napríklad obnova lesného prostredia, s cieľom vyvážiť využívanie pôdy vrátane chránených oblastí, agrolesníctvo, systémy poľnohospodárstva, malé plantáže a ľudské sídla; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že vplyv spotreby EÚ na odlesňovanie v zahraničí sa bude riešiť so zreteľom na ciele stanovené v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020;

76. vyzýva EÚ na podporu iniciatív rozvojových krajín bohatých na lesy zameraných na vyváženie absolútneho rozšírenia poľnohospodárskych postupov a ťažobnej činnosti, ktoré majú nepriaznivý vplyv na hospodárenie lesov, na živobytie a kultúrnu integritu pôvodného obyvateľstva a škodlivé dôsledky na sociálnu stabilitu a potravinovú sebestačnosť poľnohospodárov;

77. pripomína, že udržateľné hodnotové reťazce v oblasti dreva, ktorých zdrojom sú udržateľne obhospodarované lesy vrátane udržateľných lesných plantáží a rodinného lesného hospodárenia, môžu výrazne prispievať k plneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja a plneniu záväzkov v oblasti zmeny klímy; trvá na tom, že v situácii, keď degradácia alebo ničenie lesov predstavuje 68,9 % celkových strát uhlíka v tropických ekosystémoch ( 16 ) , by sa žiadne verejné finančné prostriedky pochádzajúce z financovania opatrení v oblasti zmeny klímy a financovania rozvoja nemali využívať na podporu rozvoja poľnohospodárstva, priemyselnú ťažbu dreva, banskú činnosť, ťažbu zdrojov alebo budovanie infraštruktúry v neporušenej lesnej krajine, pričom financovanie z verejných finančných prostriedkov vo všeobecnosti by malo byť predmetom spoľahlivých kritérií udržateľnosti; vyzýva tiež EÚ a jej členské štáty, aby v tejto súvislosti koordinovali darcovské politiky ( 17 )

78. domnieva sa, že úsilie o zastavenie odlesňovania musí zahŕňať pomoc a podporu, ktoré by viedli k čo najúčinnejšiemu využívaniu existujúcej pôdy, ktorá by sa poskytovala spolu s uplatňovaním prístupu inteligentných dedín; uznáva, že agroekologické postupy majú vysoký potenciál maximalizovať ekosystémové funkcie a odolnosť pestovaním zmiešaných plodín s vysokým stupňom rozmanitosti, agrolesníctva a permakultúrnych techník relevantných aj pre plodiny, ako sú palmový olej, kakao alebo kaučuk, a tiež poskytovať mimoriadne výhody, pokiaľ ide o sociálne výdobytky, diverzifikáciu produkcie a produktivitu, bez toho, aby boli nutné ďalšie premeny lesov;

Trestná činnosť v súvislosti s lesmi

79. konštatuje, že podľa Programu OSN pre životné prostredie (ďalej len „UNEP“) a Interpolu je nezákonná ťažba a obchod s drevom jednou z piatich najvýznamnejších druhov trestnej činnosti proti životnému prostrediu, do ktorej sa čoraz viac zapájajú organizované nadnárodné zločinecké skupiny;

80. zdôrazňuje, že boj proti nezákonnému medzinárodnému obchodu si vyžaduje konkrétne a inkluzívne kroky, aby sa zastavilo ničenie, odlesňovanie, nezákonná ťažba dreva, boj proti podvodom, masakry a dopyt po lesných produktoch a voľne žijúcich druhoch;

81. zdôrazňuje, že trestná činnosť poškodzujúca lesy, počnúc neregulovaným alebo nezákonným spaľovaním dreveného uhlia až po rozsiahle zločiny spoločností týkajúce sa dreva, papiera a buničiny, má obrovský vplyv na globálne klimatické emisie, zdroje vody, dezertifikáciu a modely zrážkovej činnosti;

82. so znepokojením konštatuje, že podľa programu UNEP a INTERPOLU sa právne predpisy na riešenie trestných činov proti životnému prostrediu v mnohých krajinách považujú za nedostatočné, napríklad pre nedostatočné skúsenosti alebo nedostatok zamestnancov, nízke pokuty alebo neexistujúce trestnoprávne postihy atď., čo predstavuje prekážky v účinnom boji proti tejto trestnej činnosti;

83. zdôrazňuje, že je dôležité zaviesť v producentských krajinách skutočne odrádzajúce a účinné sankcie v záujme boja proti nezákonnej ťažbe dreva a nezákonnému obchodovaniu s ním;

84. žiada Komisiu, aby rozšírila rozsah pôsobnosti smernice 2008/99/ES o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva ( 18 ) tak, aby zahŕňala nezákonnú ťažbu dreva;

85. nabáda EÚ, aby pomáhala s posilňovaním sledovania odlesňovania a nezákonných aktivít;

86. zdôrazňuje, že treba vyriešiť základné príčiny trestnej činnosti proti životnému prostrediu, ako je chudoba, korupcia a slabá správa vecí verejných, a to integrovaným a celostným prístupom, ako aj podporiť cezhraničnú finančnú spoluprácu a využiť všetky nástroje boja proti medzinárodnému organizovanému zločinu vrátane zhabania a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti a boja proti praniu špinavých peňazí;

87. zdôrazňuje, že treba posilniť vnútroštátne právne rámce, podporiť vytváranie vnútroštátnych sietí na presadzovanie práva a zlepšiť vykonávanie a presadzovanie medzinárodného práva, ktoré súvisí s presadzovaním transparentného a zodpovedného hospodárenia s lesmi, okrem iného výmenou najlepších postupov, prísnym posudzovaním vplyvu na udržateľnosť a systémami jeho monitorovania a podávania správ a so zreteľom na potrebu chrániť strážcov lesov; požaduje rozšírenú medziodvetvovú a medziagentúrnu spoluprácu na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni, najmä s INTERPOLOM a UNODC, zahŕňajúcu aj výmenu spravodajských informácií a súdnu spoluprácu a rozširovanie pôsobnosti Medzinárodného trestného súdu tak, aby do jeho právomocí patrili aj trestné činy proti životnému prostrediu;

88. pripomína, že transparentnosť a zodpovednosť v globálnych hodnotových reťazcoch by sa zvýšila prostredníctvom lepšieho prístupu k colným údajom o dovozoch vstupujúcich na územie EÚ; žiada Komisiu, aby rozšírila požiadavky na colné údaje a aby medzi povinné colné dátové prvky začlenila údaje o vývozcovi a výrobcovi, čím by sa zvýšila transparentnosť a vysledovateľnosť globálnych hodnotových reťazcov;

Obchodné otázky

89. zdôrazňuje, že obchodné rokovania Únie musia byť v súlade so záväzkami Únie prijať opatrenia na zníženie odlesňovania a zhoršovania kvality lesov, a rozšíriť zásoby uhlíka v lesoch v rozvojových krajinách;

90. zdôrazňuje, že je potrebné rozšíriť a posilniť opatrenia na prevenciu, monitorovanie a overovanie environmentálnych vplyvov a vplyvov na ľudské práva vyplývajúcich z dvojstranných a mnohostranných dohôd o voľnom obchode a investičných dohôd EÚ, a to aj prostredníctvom overiteľných ukazovateľov a nezávislých komunitných iniciatív v oblasti monitorovania a podávania správ;

91. naliehavo vyzýva EÚ, aby do svojich kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji vždy zahŕňala záväzné a vymáhateľné ustanovenia, na základe ktorých sa má zamedziť nezákonnej ťažbe dreva, odlesňovaniu, degradácii lesov a zaberaniu pôdy, ako aj ďalším formám porušovania ľudských práv, ktoré sú predmetom vhodných a účinných mechanizmov urovnávania sporov, a aby v rámci rôznych metód vymáhania uvažovala o mechanizme založenom na sankciách a o ustanoveniach na zaručenie práva vlastniť majetok, predchádzajúcej konzultácie a informovaného súhlasu; vyzýva Komisiu, aby takéto ustanovenia zahrnula do už uzatvorených dohôd o voľnom obchode prostredníctvom doložky o revízii, a to najmä záväzok účinne vykonávať Parížsku dohodu o zmene klímy; zdôrazňuje význam monitorovania týchto ustanovení a potrebu bezodkladne začať postupy konzultácie s vládami v prípade, že obchodní partneri tieto pravidlá nedodržiavajú, a zaviesť existujúce mechanizmy, ako napríklad mechanizmy riešenia sporov zriadené v rámci kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji;

92. vyzýva Komisiu, aby do všetkých obchodných a investičných dohôd EÚ zahrnula ambiciózne ustanovenia týkajúce sa lesov; zdôrazňuje, že tieto ustanovenia by mali byť záväzné a mali by sa dať presadzovať prostredníctvom účinných monitorovacích a sankčných mechanizmov, ktoré by jednotlivcom a komunitám, či už mimo EÚ, alebo v EÚ, umožňovali žiadať o nápravu;

93. zdôrazňuje, že korupcia spojená s nezákonnou ťažbou dreva by sa mala riešiť v rámci obchodnej politiky EÚ; vyzýva Komisiu, aby do svojich dohôd o voľnom obchode zahrnula protikorupčné ustanovenia týkajúce sa nezákonnej ťažby dreva, ktoré sú vymáhateľné a ktoré musia byť účinne a v plnej miere vykonané;

94. naliehavo vyzýva Komisiu, aby do rozsahu pôsobnosti vymáhateľných protikorupčných ustanovení v dohodách o voľnom obchode zahrnula nezákonné praktiky lesného hospodárstva, ako sú napríklad stanovovanie neprimerane nízkych cien dreva v koncesiách, ťažba chránených stromov obchodnými korporáciami, pašovanie lesných produktov cez hranice, nezákonná ťažba a spracovanie lesníckych surovín bez licencie;

95. konštatuje, že nariadenie o všeobecnom systéme preferencií (VSP) má obmedzený rozsah pôsobnosti, pokiaľ ide o ochranu a zodpovedné riadenie lesných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že dohovory týkajúce sa lesov, na ktoré sa vzťahuje VSP a VSP+, sú riadne monitorované, a to aj zo strany organizácií občianskej spoločnosti, aby sa tak zaručila ochrana lesov v partnerských krajinách vrátane možnosti zriadenia mechanizmu na vybavovanie sťažností v záujme zaistiť, že sťažnosti zainteresovaných strán budú riadne zohľadnené; zdôrazňuje, že tento mechanizmus musí venovať osobitnú pozornosť právam domorodého obyvateľstva a komunít závislých od lesa a právam udeleným na základe dohovoru MOP C169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve, ak je to vhodné;

96. pripomína význam primeraného prístupu k spravodlivosti, právnym prostriedkom nápravy a účinnej ochrane oznamovateľov v krajinách vyvážajúcich prírodných zdroje, aby sa zabezpečila efektívnosť všetkých právnych predpisov alebo iniciatív;

o

o o

97. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2) Prijaté texty, P8_TA(2017)0098.

(3) Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 125.

(4) Prijaté texty, P8_TA(2017)0330.

(5) Nellemann, C. (hlavný editor), Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. a Barrat, S. (Eds), Nárast trestných činov proti životnému prostrediu – zvyšujúca sa hrozba pre prírodné zdroje, mier, rozvoj a bezpečnosť, posúdenie rýchlej reakcie UNEP-INTERPOL (The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment), United Nations Environment Programme and RHIPTO Rapid Response, Norwegian Centre for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(6) Goodman, R.C. a Herold M. Prečo je zachovanie tropických lesov nevyhnutné a naliehavé pre udržanie stabilnej klímy (Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate), pracovný dokument č. 385, Centre for Global Development, Washington DC, 2014; McKinsey & Company: Cesty k nízkouhlíkovému hospodárstvu (Pathways to a Low-Carbon Economy), 2009; McKinsey & Company, Cesty k nízkouhlíkovému hospodárstvu: 2. verzia krivky nákladov na zníženie globálnych skleníkových plynov (Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve), 2013.

(7) Baccini a ďalší: Tropické lesy sú čistým zdrojom uhlíka na základe nadzemných meraní (Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss), Science, č. 358, vydanie 6360, 2017, s. 230-234.

(8) Pozri https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge.

(9) Nellemann, C. (hlavný editor); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E., and Barrat, S. (Eds), Nárast trestných činov proti životnému prostrediu – zvyšujúca sa hrozba pre prírodné zdroje, mier, rozvoj a bezpečnosť, posúdenie rýchlej reakcie UNEP-INTERPOL (The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment), United Nations Environment Programme a RHIPTO Rapid Response, Norwegian Centre for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(10) Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 125.

(11) http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12) Správa o povolení trestnej činnosti Agentúry pre výskum životného prostredia (EIA) a Indonézskej siete pre monitorovanie lesov (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) z roku 2014 zistila, že niektoré spoločnosti licencované v rámci systému overovania zákonnosti pôvodu dreva sú zapojené do „prania dreva“, zmiešavajú drevo z nelegálnych zdrojov s legálnym drevom. Dnes by toto drevo mohlo byť vyvážané do EÚ ako drevo s licenciou FLEGT. K dispozícii na stránke: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; hlavný zdroj: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf

(13) Prípad z Nepálu, ktorý uviedla organizácia ClientEarth, k dispozícii na adrese: https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/.

(14) Správy o lesných trendoch, 2014: Spotrebiteľský tovar a odlesňovanie: Analýza rozsahu a povahy nelegálnosti premeny lesov na poľnohospodárske a lesné plantáže (An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations), 2014.

(15) Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 125.

(16) Baccini a ďalší: Tropické lesy sú čistým zdrojom uhlíka na základe nadzemných meraní (Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss), Science, č. 358, vydanie 6360, 2017, s. 230-234, http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17) Baccini, A. a ďalší., op. cit.

(18) Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 28.