Šiesta výročná Správa Komisie Európskemu parlamentu - Prehľad opatrení tretích krajín na ochranu obchodu uplatňovaných voči spoločenstvu (štatistické údaje k 31. decembru 2008, komentár k prípadom a text sú však aktualizované k marcu 2009) {SEC(2009) 958} /* KOM/2009/0356 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.7.2009 KOM(2009) 356 v konečnom znení ŠIESTA VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU PREHĽAD OPATRENÍ TRETÍCH KRAJÍN NA OCHRANU OBCHODU UPLATŇOVANÝCH VOČI SPOLOČENSTVU (ŠTATISTICKÉ ÚDAJE K 31. DECEMBRU 2008, KOMENTÁR K PRÍPADOM A TEXT SÚ VŠAK AKTUALIZOVANÉ K MARCU 2009) {SEC(2009) 958} ŠIESTA VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU P REHĽAD OPATRENÍ TRETÍCH KRAJÍN NA OCHRANU OBCHODU UPLATŇOVANÝCH VOČI SPOLOČENSTVU (ŠTATISTICKÉ ÚDAJE K 31. DECEMBRU 2008, KOMENTÁR K PRÍPADOM A TEXT SÚ VŠAK AKTUALIZOVANÉ K MARCU 2009) Zhrnutie V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa na konci roka 2008 počet platných opatrení na ochranu obchodu uplatňovaných voči EÚ mierne znížil. Príčinou je skutočnosť, že v roku 2001 sa začalo veľa prešetrovaní a následne bolo v rokoch 2002/2003 prijatých veľa opatrení, z ktorých sa mnoho ukončilo v roku 2008. Očakáva sa, že by sa ich počet mal zvýšiť vzhľadom na nárast počtu začatých nových prešetrovaní v posledných mesiacoch roka 2008 a v prvých mesiacoch roka 2009. Komisia túto činnosť naďalej starostlivo sledovala s cieľom poskytnúť príslušnému výrobnému odvetviu EÚ pomoc a v prípade potreby zasiahnuť. Tento rok sa dosiahli pozitívne výsledky. Súčasná finančná a hospodárska kríza bude však mnohé tretie krajiny viesť k väčšiemu pokušeniu používať nástroje spôsobom, ktorý neprispieva k podpore voľného obchodu a nie je v súlade s pravidlami WTO. V tejto situácii má kľúčový význam činnosť Komisie zameraná na monitorovanie opatrení tretích krajín, na podnecovanie medzinárodnej spolupráce a koordinácie a podporu lepšej disciplíny pri používaní nástrojov na ochranu obchodu. 1. ÚVOD V minuloročných správach Komisia uvítala klesajúcu tendenciu, pokiaľ ide o počet opatrení na ochranu obchodu uplatňovaných voči EÚ alebo jej členským štátom, ale takisto dospela k záveru, že starostlivé monitorovanie týchto opatrení tretích krajín je stále potrebné vzhľadom na ich pretrvávajúce nedostatky. Prehlbujúca sa svetová hospodárska kríza bola rozhodne najvýraznejšou udalosťou roka 2008, čo prirodzene negatívne ovplyvnilo situáciu mnohých hospodárskych subjektov na celom svete. V tejto súvislosti skupina G20 vo svojom nedávnom vyhlásení zdôraznila zásadný význam odmietnutia protekcionizmu a zaviazala sa, že nebude vytvárať nové prekážky obchodu s tovarom, ukladať nové vývozné obmedzenia alebo vykonávať opatrenia, ktoré nie sú v súlade s pravidlami WTO. Zaujímavé je, že počet začatých prešetrovaní týkajúcich sa ochrany obchodu sa v posledných mesiacoch roka značne zvýšil a tento trend takisto pokračoval počas prvých mesiacov roka 2009: na konci februára 2009 prebiehalo 49 prešetrovaní týkajúcich sa ochrany obchodu, ktoré by mohli ovplyvniť vývoz EÚ[1], čo je extrémne vysoké číslo v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, a takmer polovica nových prípadov sa začala v posledných štyroch mesiacoch roka 2008. Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia nemožno považovať za „protekcionistické“ opatrenia ako také, keďže ich účelom je skôr napraviť narušenia medzinárodného obchodu a znovu nastoliť spravodlivé obchodné toky. To však neplatí v prípadoch, keď začatie nových prešetrovaní a z nich vyplývajúce možné opatrenia nie sú v súlade s normami WTO. V súčasnej situácii je pre výrobné odvetvia EÚ zabezpečenie právoplatného prístupu na trh dôležitejšie ako hocikedy v minulosti, a preto má kľúčový význam potreba vynucovať (a dokonca posilniť) normy na uplatňovanie nástrojov a potreba starostlivo monitorovať, aby boli prijaté opatrenia právne odôvodnené. V tejto súvislosti podáva správa uvedená nižšie podrobnú analýzu všeobecných trendov, existujúcich problémov, ako aj úspechov dosiahnutých Komisiou v rámci jej monitorovania opatrení tretích krajín. 2. VšEOBECNÉ TRENDY Na konci roka 2008 bolo v platnosti 133 opatrení na ochranu obchodu voči Európskemu spoločenstvu alebo jeho členským štátom, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2007 (147 opatrení) zníženie. Toto zníženie je hlavne výsledkom uplynutia platnosti viacerých opatrení po ich „obvyklom“ päťročnom období uplatňovania a malo by sa vnímať v súvislosti s rekordným počtom platných opatrení, ktorý sa dosiahol v roku 2004, keď ich bolo takmer 200. Väčšinu týchto opatrení tvoria stále antidumpingové opatrenia – tie predstavujú približne dve tretiny z celkového počtu. Trend znižovania počtu vyrovnávacích opatrení v roku 2008 pokračoval. Podobne sa takisto znižoval počet ochranných opatrení z 36 v roku 2007 na 32 v roku 2008, avšak stále predstavujú štvrtinu zo všetkých platných opatrení. Ako bolo vysvetlené vyššie, zníženie počtu platných opatrení však kontrastuje s počtom nových začatých prešetrovaní. V skutočnosti celkový počet začatých prešetrovaní vzrástol z 19 v roku 2007 na 33 v roku 2008, čo je znepokojujúci trend, najmä keď zoberieme do úvahy, že takmer polovica nových prípadov sa začala v posledných dvoch mesiacoch roka a že tento trend pokračoval v prvých mesiacoch roka 2009. Je však potrebné poznamenať, že polovica týchto začatých prešetrovaní sa týka ochranných opatrení, ktoré sa uplatňujú podľa zásady erga-omnes, ale netýkajú sa vždy výrobkov vyvážaných výrobnými odvetviami EÚ. V každom prípade, ak zo všetkých týchto prešetrovaní vzídu opatrenia, očakáva sa, že počet platných opatrení sa v budúcnosti zvýši. Tieto nové prípady sa týkajú najmä oceliarskeho priemyslu (spojovacie články, za tepla/za studena valcované zvitky, oceľové rúry), ale takisto výrobkov ako sú chemikálie, keramické dlaždice a zberacie zariadenia. Väčšina ochranných opatrení bola uložená v Indii, Číne a Brazílii, ale takisto v krajinách, ktoré doteraz tieto nástroje nevyužili nikdy alebo takmer nikdy, ako napríklad Kazachstan v roku 2008 a Izrael na začiatku roka 2009. Celkovo bolo v roku 2008 uložených 18 nových opatrení (2 dočasné a 16 konečných opatrení). Brazília (4 antidumpingové opatrenia) a Turecko (4 ochranné opatrenia) boli najaktívnejšie, spolu s Indiou a USA (každá krajina 2 antidumpingové opatrenia). 3. TRENDY PODľA KRAJÍN Krajinou, ktorá najviac používa nástroje voči Európskemu spoločenstvu alebo jeho členským štátom sú naďalej USA s 25 platnými opatreniami, t. j. takmer 20 % z celkového počtu. Ďalšími krajinami, ktoré používajú opatrenia najviac, sú India (16 opatrení), Brazília a Turecko (každá krajina 11 opatrení), Čína (9 opatrení), Ukrajina a Mexiko (každá krajina 8 opatrení). Počet opatrení platných v Indii sa naďalej znižoval (z 19 v roku 2007 na 16 v roku 2008), pričom čísla v ostatných krajinách sa znižovať iba začali (Brazília a Čína) alebo zostali na rovnakej úrovni (USA) v porovnaní s rokom 2007. Päť krajín, ktoré používali opatrenia najviac, naďalej uplatňuje vyše polovicu všetkých platných opatrení. V roku 2008 zvýšili počet opatrení iba tri krajiny (Turecko, Japonsko a Moldavská republika a pokiaľ ide o Turecko, je potrebné zdôrazniť, že zvýšenie počtu opatrení sa výhradne týka nových ochranných opatrení zavedených v roku 2008. Podrobný opis trendov a hlavných prípadov v jednotlivých tretích krajinách je uvedený v prílohe I. 4. POKRAčUJÚCE PROBLÉMY Komisia čelí naďalej rovnakým problémom, aké boli zistené v minulosti, t. j. nízke požiadavky na začatie prešetrovania, nedostatočná analýza ujmy a príčinných súvislostí, nerešpektovanie práva zainteresovaných strán na obhajobu a zvýšené využívanie ochranných opatrení. Nárast počtu začatých prešetrovaní v posledných mesiacoch roka 2008 (a v prvých mesiacoch roka 2009), ktorý je určite priamym dôsledkom hospodárskej krízy, bezpochyby zhoršilo niektoré už zistené problémy, a najmä tie, ktoré sa týkajú požiadaviek na začatie prešetrovania, práva zainteresovaných strán na obhajobu a intenzívneho používania ochranných nástrojov. 4.1. Nízke požiadavky na začatie prešetrovania Takisto ako v predchádzajúcich rokoch sa prešetrovania príliš často začnú napriek skutočnosti, že nie sú splnené kritériá na ich začatie, t. j. v mnohých prípadoch sú dôkazy o ujme nepresvedčivé a neexistujú ani presvedčivé dôkazy o príčinných súvislostiach. Toto bolo možné pozorovať najmä v posledných mesiacoch roka 2008. Je jasné, že finančná a hospodárska kríza má negatívny vplyv na situáciu mnohých výrobných odvetví a tieto odvetvia sa snažia získať úľavu vždy, keď je to možné. Niektoré výrobné odvetvia preto podali podnety s cieľom získať ochranu vo forme opatrení na ochranu obchodu. Hoci sa uznáva právo tretích krajín používať nástroje na ochranu obchodu, začali sa rôzne prešetrovania na základe nenáležite podložených podnetov, v prípade ktorých chýbali dôkazy prima facie. Po prvé, negatívny vplyv krízy sa prejavil až na konci roka 2008, čo nie je dostatočne reprezentatívne obdobie, aby sa preukázal dumping, ujma atď. Po druhé, dovoz je veľmi často neopodstatnene považovaný za príčinu údajnej ujmy, hoci skutočným zdrojom problémov je skôr celkový hospodársky pokles. A na záver, cieľom nástrojov na ochranu obchodu nie je poskytnúť výrobným odvetviam protekcionistické opatrenia, ale odstrániť poškodzujúci vplyv nekalých praktík pri dovoze alebo prudkého zvýšenia dovozu. V tejto súvislosti je preto nevyhnutné, aby orgány vykonávajúce prešetrovanie zabezpečili, aby podnety, ktoré dostanú od miestnych výrobných odvetví, boli v súlade s normami WTO a zahŕňali objektívne, primerané a dostatočné dôkazy. Orgány vykonávajúce prešetrovanie by sa mali skutočne zdržať nenáležite odôvodneného začatia prešetrovania, pretože narušuje obchod, obvykle veľmi zaťažuje príslušné spoločnosti a veľmi často vedie aj k neodôvodneným opatreniam. Podľa pravidiel WTO nemožno odôvodniť začatie žiadneho prešetrovania na základe podnetu založeného iba na tvrdeniach nepodložených príslušnými dôkazmi, ako tomu nanešťastie zvykne byť v mnohých prípadoch. 4.2. Rozsiahle používanie ochranných opatrení Ochranné opatrenia sa naďalej používajú v rozsiahlej miere: v roku 2008 sa vyše polovica nových začatých prešetrovaní týkala prešetrovaní v súvislosti s ochrannými opatreniami a tieto naďalej predstavujú štvrtinu všetkých opatrení, ktoré sú v platnosti voči Európskym spoločenstvám. Hoci nie všetky uvedené prešetrovania alebo opatrenia ovplyvňujú výrobné odvetvia EÚ (niekedy sa posudzovaný výrobok dokonca z EÚ ani nevyváža), tento trend je v každom prípade znepokojujúci, pretože ochranné opatrenia by mali byť skutočne obmedzené na výnimočné okolnosti. Okrem toho ochranné opatrenia môžu mať priamy alebo nepriamy (odvrátenie obchodu) vplyv na firmy v EÚ. V mnohých prípadoch orgány vykonávajúce prešetrovanie nedodržiavajú pri ukladaní týchto opatrení pomerne prísne normy WTO, a preto by sa tieto opatrenia mali považovať za protekcionistické opatrenia, ktoré nenáležite ovplyvňujú výrobky predávané v podmienkach spravodlivého obchodu. Pri pohľade na podrobnosti nových začatých prešetrovaní a opatrení uložených v roku 2008 sa zdá, že niektoré krajiny jednoznačne uprednostňujú výber tohto nástroja, pričom by v mnohých prípadoch bolo skôr vhodné použiť nástroje pre jednotlivé krajiny zameriavajúce sa na nekalé obchodné praktiky, t. j. na antidumping. Komisia preto naďalej vyjadruje svoje obavy, pokiaľ ide o používanie ochranných nástrojov a ich vplyv, a nalieha na tretie krajiny, aby upustili od používania tohto nástroja. Keď sa prešetrovaniam v súvislosti s ochrannými opatreniami nemožno vyhnúť, je často úlohou útvarov Komisie pokúsiť sa čo najviac znížiť vplyv takýchto opatrení na vývoz z EÚ. 4.3. Procedurálne aspekty, najmä dodržiavanie práva strán na obhajobu Napriek úsiliu Komisie riešiť tieto problémy sa nanešťastie zdá, že niektoré tretie krajiny naďalej zanedbávajú právo zainteresovaných strán na obhajobu a pri vykonávaní svojich prešetrovaní uplatňujú zaťažujúce a zbytočné postupy. Najmä pravidlá o dôvernosti sa stále príliš často vykladajú nevhodným spôsobom, takže skutočné údaje sa niekedy neuverejňujú a (alebo) nie sú indexované ani agregované, hoci v skutočnosti neexistuje riziko zverejnenia dôverných informácií. Ide napríklad o prípad, keď súhrnné ukazovatele skutočnej ujmy nie sú uverejnené, hoci sa týkajú viac ako troch hospodárskych subjektov. Takisto sa stalo, že rôzne krajiny požadujú od vývozcov predloženie veľmi konkrétnych a podrobných informácií, hoci je jasné, že takéto informácie nie sú buď relevantné na určenie dumpingu a ujmy, predstavujú mimoriadnu záťaž a sú nepotrebné, alebo sa dokonca niekedy týkajú mimoriadne citlivých obchodných záležitostí. Toto pravdaže negatívne ovplyvňuje právo na obhajobu vyvážajúcich výrobných odvetví a ďalšie dotknuté strany. Komisia bude preto naďalej riešiť tieto otázky s príslušnými orgánmi nielen v kontexte individuálnych prípadov, ale takisto vo všeobecnejšom kontexte počas dvojstranných kontaktov alebo v rámci pracovných skupín organizovaných s rôznymi tretími krajinami. 5. HLAVNÉ ÚSPECHY Komisia má v podstate tri rôzne úlohy v súvislosti s opatreniami tretích krajín na ochranu obchodu. Prvá úloha spočíva v informovaní výrobných odvetví priamo dotknutých prešetrovaniami a v poskytovaní poradenstva týmto odvetviam. Druhá úloha je všeobecnejšia – Komisia starostlivo sleduje prešetrovania uskutočňované tretími krajinami s cieľom zabezpečiť náležité uplatňovanie noriem, čo zahrňuje aj organizáciu seminárov a pracovných skupín na podporu najlepšej praxe. A posledná úloha spočíva v priamej intervencii pri už prebiehajúcich prešetrovaniach s cieľom riešiť zistené nedostatky a zabezpečiť pre dotknuté výrobné odvetvia EÚ čo najlepší výsledok. Pokiaľ ide o prvé dve úlohy, je ťažké posúdiť dosiahnuté výsledky, avšak Komisia dostala veľmi dobrú spätnú väzbu od dotknutých výrobných odvetví ako aj od členských štátov, čo je istotne povzbudením, aby pokračovala v tejto činnosti a ešte ju podľa možností vylepšila. V skutočnosti je úloha Komisie pri poskytovaní pomoci a poradenstva výrobným odvetviam EÚ v dôsledku súčasnej finančnej krízy a z nej vyplývajúceho nárastu opatrení tretích krajín ešte dôležitejšia ako v predchádzajúcich rokoch. Hlavné úspechy dosiahnuté v roku 2008 sú tieto: 5.1. Nulovanie – kladné zistenia WTO V prvom prípade nulovania odvolací orgán WTO rozhodol v máji 2006 v neprospech Spojených štátov amerických a USA dostali lehotu do apríla 2007, aby vyhoveli týmto zisteniam. USA však odmietli plne vyhovieť týmto zisteniam a EÚ musela požiadať o vytvorenie takzvaného „panelu pre dodržiavanie pravidiel“, ktorý uverejnil svoju správu v decembri 2008. Panel potvrdil Európskej Únii, že USA sa nemôžu vyhnúť svojim záväzkom v rámci WTO tým, že uskutočnia každoročné preskúmania cla a následne vyhlásia, že tieto preskúmania „nahrádzajú“ spochybnené opatrenie a môžu byť spochybnené iba v rámci nového sporu. EÚ sa však rozhodla napadnúť túto správu, pretože nesúhlasí s niektorými aspektmi dodatočných zistení panelu. Ak z konečného rozhodnutia v tomto spore vyplynie, že USA naďalej nedodržujú svoje záväzky v rámci WTO a ak ich nesplnia, ES bude môcť požiadať o odvetné opatrenia. V druhom prípade nulovania odvolací orgán potvrdil hlavné tvrdenia EÚ v rámci odvolacieho konania, odmietol všetky dôvody na odvolanie, ktoré predložili USA, a potvrdil zistenia panelu, že USA tým, že počas ročných preskúmaní použili nulovanie, porušili svoje záväzky v rámci WTO. Preto sa od USA požaduje, aby vykonali odporúčania a rozhodnutia v rámci tohto sporu, na čo môžu požiadať o „primeranú lehotu“. Vykonávanie zahŕňa v tomto prípade prepočítanie dumpingových rozpätí v prípade 46 jednotlivých opatrení určených ES, bez použitia nulovania. 5.2. Olivový olej – Mexiko – ukončenie opatrení Panel WTO, ustanovený na žiadosť EÚ, rozhodol, že vyrovnávacie opatrenia uložené Mexikom na dovoz olivového oleja z EÚ boli v rozpore s určitými ustanoveniami WTO. Uvedené opatrenia boli ukončené po rozhodnutí mexického vnútroštátneho súdu, ktorý potvrdil argumenty predložené Komisiou v priebehu konania v rámci WTO. 5.3. Profily z PVC – Ukrajina – ukončenie prešetrovania v súvislosti s ochrannými opatreniami Komisia starostlivo sledovala uvedené prešetrovanie vzhľadom na veľký hospodársky význam pre priemysel EÚ (hodnota vývozu približne 100 miliónov EUR, najmä z Nemecka a Poľska) a na zistené nedostatky. Komisia koordinovala svoje intervencie s priemyslom EÚ a načrtla hlavné nedostatky súvisiace s chýbajúcou vážnou ujmou a chýbajúcimi príčinnými súvislosťami medzi dovozom a údajnými problémami domáceho priemyslu. Tieto intervencie sa ukázali byť účinné, keďže konanie sa ukončilo bez opatrení z dôvodu nepreukázania vážnej ujmy. 5.4. Ochranné opatrenia – Turecko V posledných rokoch sa Turecko stalo jednou z krajín, ktoré najčastejšie používali ochranné opatrenia, čo malo dôsledky aj na výrobky EÚ, ktoré sa v niektorých prípadoch nepovažovali za výrobky spôsobujúce ujmu tureckým výrobcom. Cieľom Komisie bolo jednoducho predísť uloženiu opatrení, a hoci sa tento cieľ nepodarilo dosiahnuť, aspoň sa do určitého stupňa minimalizoval negatívny hospodársky vplyv opatrení. V prípade, ktorý sa týkal určitých elektrických spotrebičov, bola takmer polovica typov výrobkov vylúčená z akýchkoľvek opatrení a v prípade bavlnenej priadze sa stanovili maximálne prahové hodnoty, čím sa znížilo platné ad-valorem clo na vývoz z EÚ. V druhej polovici roka 2008 Turecko nezačalo žiadne nové prešetrovanie v súvislosti s ochrannými opatreniami a Komisia zostáva v tejto otázke naďalej ostražitá. 5.5. Sklenené tvárnice – Thajsko – zníženie colných sadzieb Toto prešetrovanie sa začalo v roku 2007 a ukončilo v januári 2009. Thajsko uložilo antidumpingové clo na dovoz sklenených tvárnic s pôvodom v Českej republike, ale na základe intervencie Komisie, ktorá žiadala uplatnenie pravidla nižšieho cla, bolo konečné clo uplatniteľné na vývozcov z EÚ značne znížené. 5.6. Oceľové výrobky valcované za studena – Thajsko – zrušenie cla Antidumpingové clo uložené v roku 2002 sa v tomto prípade pohybovalo medzi 10,02 % a 25,57 % pre vývozcov z EÚ. V marci 2008 thajské orgány vykonávajúce prešetrovanie začali preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení voči EÚ, Japonsku, Taiwanu a Kórei. Thajsko vo svojich predbežných zisteniach uvažovalo nad predĺžením opatrení pre všetky dotknuté krajiny. Komisia v tomto prípade zasiahla a argumentovala tým, že negatívne dumpingové rozpätie vo výške 41 %, ktoré vyplynulo z prešetrovania pre vývoz z EÚ jasne preukázalo, že pokračovanie alebo opakovanie dumpingu týkajúceho sa vývozcov z EÚ nie je pravdepodobné. Komisia nadviazala úzke spojenie s časťou vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, ktorým sa preukázal obmedzený vývoz príslušného výrobku a vyššia kvalita vývozu EÚ v porovnaní s domácou výrobou. Z toho vyplýva, že thajskému priemyslu nevznikla ujma. 5.7. Monohydrát dextrózy – Indonézia Na základe predbežných zistení Komisia v úzkej spolupráci s priemyslom zasiahla a získala vylúčenie väčšiny druhov výrobkov, ktoré boli vyvážané z EÚ, na základe toho, že nespôsobujú ujmu indonézskemu domácemu priemyslu. Tento výsledok však musí byť potvrdený konečnými zisteniami. 5.8. Oceľové drôtené laná (Južná Afrika) a viskózové vlákno (Brazília) – pozitívne predbežné zistenia Zdá sa, že v týchto dvoch prípadoch predbežné zistenia naznačujú, že naše intervencie by mohli viesť k lepšiemu výsledku pre dotknutých vývozcov z EÚ, t. j. k nižšiemu clu v Brazílii alebo k žiadnemu clu v Južnej Afrike. Tento druhý prípad však musí byť potvrdený konečnými zisteniami. 5.9. Brazília: Preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení voči Grécku týkajúce sa konzervovaných broskýň Tento prípad je ďalším dobrým príkladom pozitívneho vplyvu, ktorý môže mať vytrvalé úsilie výrobných odvetví a Komisie na výsledok prešetrovania. Uvedené prešetrovanie sa ukončilo v apríli 2008 bez predĺženia opatrení. Krátko nato sa nanešťastie Brazília rozhodla zvýšiť svoje clo na rovnaký výrobok v rámci limitov viazanej colnej sadzby. 5.10. Štatút trhového hospodárstva – nové členské štáty Treba pripomenúť, že počas roka 2007 sa v rámci antidumpingových prešetrovaní ukázalo, že Brazília a Argentína naďalej zaobchádzali s novými členskými štátmi EÚ ako s krajinami, ktoré nedosiahli plný a bezpodmienečný štatút trhového hospodárstva. V roku 2008 sa po mnohých intervenciách na rôznych úrovniach tento problém takmer úplne vyriešil. Je poľutovaniahodné, že riešenie tohto problému prišlo po takom dlhom čase, najmä z toho dôvodu, že táto situácia bola neprijateľná, a je ešte viac poľutovaniahodné, že celý problém nie je v Brazílii úplne vyriešený v prípade Rumunska a Bulharska. Komisia však pokračuje vo svojom úsilí a dúfa, že sa v roku 2009 nájde konečné riešenie. 6. ZÁVER Hoci sa počet platných opatrení na ochranu obchodu uplatňovaných voči EÚ alebo jej členským štátom v roku 2008 znížil, budúci rok sa očakáva ich nárast. V skutočnosti napriek uvedenému zníženiu bola činnosť zameraná na ochranu obchodu v roku 2008 extrémne vysoká, a to najmä na konci roku. Začalo sa 33 nových prešetrovaní a približne polovica z nich sa začala v posledných štyroch mesiacoch roka. Tento trend na začiatku roka 2009 pokračoval. Tento trend je znepokojujúci, hlavne keď Komisia v mnohých prípadoch zaznamenala, že prešetrovania neboli právne odôvodnené, najmä z dôvodu, že sa nepredložili dostatočné dôkazy prima facie o ujme alebo išlo iba o veľmi obmedzené časové obdobie. Okrem toho právo strán na obhajobu nebolo častokrát dodržané. Svetový hospodársky pokles mal nepochybne negatívne dôsledky na hospodársku situáciu mnohých spoločností na celom svete a je prirodzené, že mnoho spoločností sa snaží v týchto podmienkach získať akúkoľvek úľavu. Toto však samo osebe nemôže dostatočne odôvodniť začatie prešetrovaní týkajúcich sa ochrany obchodu, ktorých cieľom je napraviť narušenia na trhu a znovu nastoliť spravodlivé obchodné toky a nie chrániť výrobné odvetvia pred spravodlivou hospodárskou súťažou. Preto keď orgány tretích krajín dostanú podnety, mali by byť veľmi opatrné a splniť svoje medzinárodné záväzky, t. j. nezačať prešetrovania a (alebo) neuložiť opatrenia na ochranu obchodu v prípade, keď nie sú právne odôvodnené. V tejto súvislosti Komisia starostlivo sledovala činnosť tretích krajín zameranú na ochranu obchodu a veľmi aktívne zasahovala v rámci prebiehajúcich prešetrovaní a vo veľkej miere podporovala spoločnosti, na ktoré boli tieto opatrenia zacielené. Úspechy dosiahnuté v tomto roku zdôrazňujú relevantnosť opatrení prijatých Komisiou a takisto význam spolupráce s výrobnými odvetviami a členskými štátmi, ako aj potrebu posilniť dvojstranné kontakty s orgánmi tretích krajín. Toto úsilie nanešťastie neprinieslo vždy pozitívne výsledky a v mnohých prípadoch sa možno naďalej domnievať, že prešetrovania neboli objektívne a že právo strán na obhajobu nebolo dostatočne dodržané. V ťažkej hospodárskej situácii je zabezpečenie právoplatného prístupu na trh pre výrobné odvetvia EÚ ešte dôležitejšie a Komisia bude preto pokračovať vo svojom úsilí pomáhať vývozcom a podporovať prísne normy pri prešetrovaniach týkajúcich sa ochrany obchodu s cieľom predísť zneužívaniu nástrojov. Okrem priamych intervencií v rámci prebiehajúcich prešetrovaní Komisia bude pokračovať aj v diskusiách na bilaterálnej úrovni, napríklad v rôznych odborných skupinách ad hoc pre nástroje na ochranu obchodu s mnohými obchodnými partnermi ako India, Čína, Ukrajina a Kórea, a organizovať rôzne školenia pre úradníkov tretích krajín, čím sa ponúkne ďalšia príležitosť podporovať prísne normy v záležitostiach týkajúcich sa ochrany obchodu. [1] Ide o 29 antidumpingových prešetrovaní (v 9 prípadoch ide o preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení), 19 prešetrovaní v súvislosti s ochrannými opatreniami (v 8 prípadoch ide o vývoz EÚ) a 1 prešetrovanie týkajúce sa vyrovnávacieho cla (preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení).