EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli11. 6. 2018 SWD(2018) 346 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o výhodách pre obyvateľov Západnej Sahary a o konzultácii s týmito obyvateľmi, pokiaľ ide o rozšírenie colných preferencií na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare Sprievodný dokument Návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej {COM(2018) 481 final}



SPRÁVA O VÝHODÁCH PRE OBYVATEĽOV ZÁPADNEJ SAHARY A O KONZULTÁCII S TÝMITO OBYVATEĽMI, POKIAĽ IDE O ROZŠÍRENIE COLNÝCH PREFERENCIÍ NA VÝROBKY S PÔVODOM V ZÁPADNEJ SAHARE Správa vypracovaná útvarmi Komisie spoločne s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť Zhrnutie 1. Hospodárstvo Západnej Sahary Hoci nedávny vývoj v Západnej Sahare zaznamenal povzbudivé výsledky, jeho stav zostáva naďalej nestabilný. Jej hospodárske činnosti sa zameriavajú na obmedzený počet oblastí: rybolov a spracovanie produktov rybolovu, fosfátové bane, poľnohospodárstvo (predovšetkým ovocie a zelenina a kočovné pastierstvo) a v menšej miere obchod a remeselná výroba. Oblasť cestovného ruchu a obnoviteľných zdrojov energie sa zatiaľ nachádzajú v rozbehovom štádiu, majú však sľubný potenciál. Saharské hospodárstvo sa navyše vyznačuje tým, že je uzatvorené a ešte stále v prevažnej miere závislé od dotácií. 2. Nevyhnutná podpora vývozu prostredníctvom colných preferencií Diverzifikácia hospodárskeho potenciálu Západnej Sahary si vyžaduje podporu zahraničných investícií. Predpokladom je však schopnosť poskytnúť príslušným subjektom dostatočnú právnu istotu a objasniť predovšetkým colné podmienky, ktoré sa vzťahujú na súčasný a budúci vývoz zo Západnej Sahary do Európskej únie. Napriek dostupným a často neúplným údajom sa v rámci tejto štúdie dospelo k záveru o existencii hospodárskych činností a výroby v Západnej Sahare, v súvislosti s ktorými by sa mali udeliť rovnaké colné preferencie ako v prípade Marockého kráľovstva, ktoré bolo zvýhodnené colnými preferenciami do 21. decembra 2016. Takéto rozšírenie colných preferencií Únie na uvedené výrobky by umožnilo zabezpečiť kontinuitu vývozu. Okrem toho by tiež malo mať výrazný vplyv na budúci rozvoj saharského hospodárstva a posilniť prebiehajúce alebo budúce investície (najmä v súvislosti s určitými fosfátmi, ako je kyselina fosforečná alebo poľnohospodárske hnojivá, ako aj v oblasti poľnohospodárstva a rybolovu), ktoré by prispeli k vytvoreniu pracovných miest. Neudelenie colných preferencií by naopak ohrozilo vývoz zo Západnej Sahary, a to najmä vývoz produktov rybolovu a poľnohospodárskych výrobkov a už tak obmedzená škála jej výrobkov by sa ešte viac uzavrela. Bez colných preferencií by totiž výrobky Západnej Sahary podliehali obvyklým clám (clám, ktoré sa uplatňujú v Únii na základe doložky najvyšších výhod) a zvýhodnený prístup na trh Únie by sa neposkytol. Dosah na priemyselné výrobky (fosfáty) by bol takmer neutrálny, bol by však naopak veľmi negatívny na vývoz produktov rybolovu a poľnohospodárskych výrobkov do Únie, a teda aj na zamestnanosť v týchto odvetviach. V dlhodobejšej perspektíve by podpora súkromnej činnosti a slobody podnikania mala byť schopná zmierniť schému závislosti od dotácií od ústredných orgánov, zatiaľ čo otvorenie sa širšiemu svetu a zintenzívnenie obchodovania a iných výmen by logicky a postupne malo viesť k všeobecne známemu sociálno-ekonomickému a kultúrnemu vývoju. 3. Zapojenie dotknutého obyvateľstva

Na jednej strane marocké orgány úspešne uskutočnili rozsiahly proces inštitucionálnych konzultácií, do ktorých zapojili všetky zainteresované vnútroštátne, regionálne a miestne orgány s cieľom informovať ich a požiadať o ich súhlas a prípadné pripomienky. Týmto procesom sa docielila široká podpora navrhovanej zmeny, ako aj určité náležité odporúčania, ako optimalizovať dosah tejto zmeny. Na druhej strane, po konzultáciách s volenými územnými činiteľmi útvary Európskej komisie v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) uskutočnili konzultácie s miestnym obyvateľstvom Západnej Sahary, v rámci ktorých sa zaznamenala podpora prevažnej väčšiny obyvateľstva v súvislosti s rozšírením colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary. Väčšina účastníkov skutočne vyzdvihla pozitívny vplyv v prospech celého obyvateľstva, pričom predovšetkým zdôraznila skutočnosť, že obchodné preferencie by výrazne podporili súkromné investície. Podľa uvedených účastníkov by zvýhodnený prístup na európske trhy prispel k zlepšeniu podnikateľského prostredia a európskych priamych investícií, čím by sa posilnil nový model trvalo udržateľného rozvoja vedeného komunitou v Západnej Sahare. Naopak, pretrvávajúca právna neistota obmedzujúca obchodovanie so Západnou Saharou by výrazne ohrozila sociálno-ekonomický rozvoj, ako tomu už nasvedčuje oslabenie obchodných vzťahov Západnej Sahary s určitými členskými štátmi alebo v rámci určitých odvetví. Obmedzením prístupu Západnej Sahary na trhy a k zahraničným investíciám by sa len zabrzdil vnútorný rozvoj hospodárskych činností a ohrozil by sa sociálno-ekonomický alebo politický vývoj presne v čase, keď sa zdá, že by bolo konečne možné naštartovať rozvoj Západnej Sahary. Toto všeobecné vnímanie nemá vplyv na možné rôzne názory respondentov na postavenie územia, v súvislosti s ktorým sa všetci zhodujú v tom, že ho možno vyriešiť len prostredníctvom Organizácie Spojených národov. Odzneli aj hlasy, ktoré sa dovolávajú väčšej angažovanosti Únie v prospech procesu Organizácie Spojených národov. Technické rozhovory s Frontom Polisario, ktorý vystupoval ako partner pri rokovaniach s Organizáciou Spojených národov a účastník mierového procesu Organizácie Spojených národov v Západnej Sahare, poukázali na zásadný nesúhlas Frontu Polisario so zmenou dohody vyplývajúci prevažne z rozsiahlejších politických úvah, ktoré sa nevzťahovali na obsah zmeny ako takej. 4. Výsledky podľa odvetví Nakoniec, analýza zameraná na tri hlavné odvetvia činností, ktoré by boli potenciálne dotknuté rozšírením colných preferencií Únie na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare, umožňuje vyvodiť tieto závery: a) Poľnohospodárske odvetvie Zo štúdie vyplýva, že v Západnej Sahare sa produkujú poľnohospodárske výrobky, a to najmä skoré ovocie a zelenina (paradajky a melóny), pre ktoré existuje významný trh v Európskej únii. Táto výroba sa odhaduje na 64 000 ton za rok 2016 a predstavuje približne 14 000 priamych pracovných miest. Hodnota dovozu takéhoto množstva výrobkov sa odhaduje približne na 65 miliónov EUR. Bez colných preferencií by sa za vývoz uvedených výrobkov muselo zaplatiť clo vo výške 6,6 milióna EUR. Tieto hospodárske výhody by sa mohli rozšíriť, keby Západná Sahara v budúcnosti ešte viac rozvinula svoju výrobu a vývoz do Európskej únie v rámci projektov, o ktorých sa v súčasnosti uvažuje. To by malo zároveň pozitívny vplyv na počet pracovných miest, ktorý by sa podľa určitých odhadov mohol späťnásobiť. Rozvoj týchto činností síce má dosah na využívanie prírodných zdrojov, a to najmä vody, zdá sa však, že v súčasnosti existuje málo možností, ktoré by prispeli k hospodárskemu rozvoju dotknutého územia. Odhady marockých úradov o využívaní podzemnej vody – hoci sa v súvislosti s nimi objavili určité pochybnosti – poukazujú na mierny vplyv na zásoby podzemnej vody.

b) Produkty rybolovu V správe sa uvádza, že v Západnej Sahare existuje významný priemysel spracovania produktov rybolovu. Podľa rôznych zdrojov vývoz produktov rybolovu z územia dosiahol v roku 2015 a v roku 2016 nárast v rozmedzí 100 miliónov až 200 miliónov EUR. Počet pracovných miest priamo alebo nepriamo závislých od tohto vývozu dosahoval úroveň približne 45 000. Ako v prípade poľnohospodárskeho odvetvia, rozšírenie colných preferencií na uvedený dovoz by malo výrazný vplyv na hospodárstvo územia, a teda aj na zamestnanosť. Neudelenie týchto preferencií by naopak ohrozilo vývoz, ale aj zamestnanosť a zjednodušilo by presun týchto spracovateľských činností na iné miesta, a to pravdepodobne na územie Maroka. Tým by sa zároveň spochybnila udržateľnosť investícií uskutočnených v rámci jednotiek na spracovanie produktov rybolovu v Západnej Sahare, ktoré spolufinancovala Európska únia. c) Odvetvie výroby fosfátov Výroba fosfátu predstavuje hlavný zdroj činnosti v rámci územia Západnej Sahary. Keďže však prevažná časť surového fosfátu vyrobená v Západnej Sahare a dovážaná do Únie nepodlieha colnej povinnosti, vplyv neuplatňovania colnej preferencie na súčasnú výrobu fosfátu v Západnej Sahare by bol mimoriadne obmedzený, resp. nejestvujúci. Len v prípade určitých výrobkov získaných z fosfátov (ako napr. kyselina fosforečná a hnojivá), ktoré sa v súčasnosti nevyrábajú v Západnej Sahare, by navrhovaná dohoda mohla mať skutočný dosah (na tieto výrobky sa uplatňuje clo v rozmedzí od 4,8 % do 6,5 %). Skupina OCP (predtým Office Chérifien des Phosphates), ktorá je najväčším zamestnávateľom na danom území, plánuje vybudovať priemyselný komplex na výrobu hnojív v meste Laâyoune (kyselina fosforečná a hnojivá), ale aj nové nábrežie v prístave mesta Laâyoune. Bez preferenčného sadzobného zaobchádzania v súvislosti s uvedenými výrobkami by tieto projekty boli ohrozené, čo by mohlo negatívne ovplyvniť miestnu zamestnanosť. 5. Záver Napriek tomu, že nemožno jasne rozlíšiť pôvod rôznych zložiek obyvateľstva Západnej Sahary, existujú dostatočné indikácie o tom, že hospodárska činnosť vytvorená na základe vývozu do Európskej únie je prospešná pre miestnu zamestnanosť, a teda viac-menej aj pre miestne obyvateľstvo, a to bez ohľadu na pôvod jednotlivých zložiek. Tento pozitívny vplyv by bol ohrozený, keby sa na vývoz do Európskej únie neposkytli rovnaké colné preferencie ako Maroku.





Obsah 1 VŠEOBECNÝ ÚVOD 1.1 Súvislosti 1.2 Rozsah hodnotenia a metodické otázky 1.2.1 Rozsah štúdie 1.2.2 Metodické obmedzenia 1.3 Konzultácie s dotknutým obyvateľstvom

2 ĽUDSKÉ PRÁVA V ZÁPADNEJ SAHARE 2.1 Situácia týkajúca sa ľudských práv v Západnej Sahare 2.2 Rámec pre spoluprácu medzi Európskou úniou a Marokom v oblasti ľudských práv a demokracie 2.3 Dôsledky zmeny protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení na situáciu v oblasti ľudských práv v Západnej Sahare. 3 HOSPODÁRSTVO ZÁPADNEJ SAHARY – HOSPODÁRSKE VÝHODY PRE DOTKNUTÉ OBYVATEĽSTVO 3.1 Prehľad hospodárstva Západnej Sahary a potreba jej diverzifikácie 3.2 Možné výhody pre hlavné vývozné odvetvia hospodárstva 3.2.1 Poľnohospodárske odvetvie 3.2.2 Produkty rybolovu 3.2.3 Fosfáty 4 KONZULTÁCIE S OBYVATEĽSTVOM, KTORÉHO SA TÝKA ZMENA PROTOKOLU Č. 1 A PROTOKOLU Č. 4 DOHODY O PRIDRUŽENÍ 4.1 Cieľ a rozsah konzultácií 4.2 Hlavné zistenia 4.3 Záver 5 VŠEOBECNÝ ZÁVER Príloha



1VŠEOBECNÝ ÚVOD 1.1Súvislosti

Západná Sahara je územie v severozápadnej Afrike, ktorá hraničí s Marokom, Alžírskom a Mauritániou. Do roku 1976 bolo pod španielskou správou. Dňa 14. decembra 1960 prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov (OSN) rezolúciu č. 1514 (XV) o priznaní nezávislosti kolonizovaným krajinám a národom. OSN v roku 1963 na žiadosť Marockého kráľovstva a v nadväznosti na informácie zaslané Španielskym kráľovstvom na základe článku 73 písm. e) Charty Organizácie Spojených národov zapísalo Západnú Saharu do zoznamu nesamosprávnych území. V tomto zozname je Západná Sahara uvedená dodnes. Nárokuje si ju Marocké kráľovstvo a Ľudový front za oslobodenie Saguia-el-Hamra a Rio de Oro (ďalej len „Front Polisario“) a OSN sa už dlho usiluje o mierové riešenie tohto sporu. Európska únia i jej členské štáty sa zdržujú akéhokoľvek zásahu a účasti na tomto spore a v prípade potreby akceptujú každé riešenie prijaté v súlade s medzinárodným právom pod záštitou OSN. Neuznávajú zvrchovanosť Maroka na území Západnej Sahary, podporujú však úsilie vynaložené generálnym tajomníkom OSN s cieľom dosiahnuť spravodlivé, trvalé a vzájomne akceptovateľné politické riešenie umožňujúce sebaurčenie ľudu Západnej Sahary. Od stiahnutia Španielska v roku 1976 OSN nedostalo žiadne štatistické správy o hospodárskych, sociálnych a výchovných pomeroch na tomto území. V súčasnosti je najväčšia časť územia pod kontrolou Marockého kráľovstva, zatiaľ čo Front Polisario kontroluje menšiu a veľmi málo osídlenú časť na východe územia. Územie kontrolované Frontom Polisario je od územia kontrolovaného Marockým kráľovstvom oddelené pieskovým valom, ktorý postavilo Marocké kráľovstvo a ktorý stráži marocká armáda. Významný počet utečencov pochádzajúcich zo Západnej Sahary žije v táboroch, ktoré spravuje Front Polisario a ktoré sa nachádzajú na alžírskom území pri Západnej Sahare. Od ukončenia prítomnosti Španielska a od stiahnutia Mauritánie Marocké kráľovstvo de facto samotné spravovalo časť územia Západnej Sahary, ktoré malo pod svojou kontrolou. Marocké kráľovstvo považuje Západnú Saharu za súčasť svojho územia. Európska únia sa domnieva, že Maroko spravuje toto nesamosprávne územie. V ďalšej časti tejto správy sa pojmom „Západná Sahara“ odkazuje na časť územia, ktorú de facto spravujú marocké orgány. Od nadobudnutia platnosti Euro-stredomorskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom“ alebo „dohoda o pridružení“) sa v súvislosti s výrobkami pochádzajúcimi zo Západnej Sahary de facto využívali colné preferencie stanovené v príslušných ustanoveniach dohody o pridružení, pretože týmto výrobkom Maroko udelilo status marockého preferenčného pôvodu. V súlade s rozsudkom C-104/16 P z 21. decembra 2016 však Súdny dvor Európskej únie spresnil, že rozsah pôsobnosti tejto dohody sa výlučne vzťahoval na územie Marockého kráľovstva. Nesamosprávne územie Západnej Sahary bolo z rozsahu jej pôsobnosti vylúčené. Pokiaľ ide o bezprostredné následky, Únia prestala udeľovať colné preferencie uvedené vyššie v texte, kým sa nezmenia príslušné ustanovenia protokolu č. 1 (prístup na trh Únie pre poľnohospodárske výrobky, spracované poľnohospodárske výrobky, ryby a produkty rybolovu s pôvodom v Maroku) a ustanovenia protokolu č. 4 (týkajúce sa pravidiel pôvodu), pričom sa musí predovšetkým jasne stanoviť zásada, na základe ktorej možno s výrobkami zo Západnej Sahary zaobchádzať rovnakým spôsobom ako s výrobkami z Maroka. Na tento účel Rada 29. mája 2017 oprávnila Európsku komisiu, aby v mene Únie vyjednala medzinárodnú dohodu s cieľom vykonať potrebné zmeny v rámci dohody o pridružení vo forme výmeny listov. Rada však k tomuto oprávneniu pripojila dve podmienky: na jednej strane Komisia pred podpísaním tejto novej dohody posúdi možný vplyv tejto dohody na trvalo udržateľný rozvoj Západnej Sahary, pričom predovšetkým zdôrazní výhody, ktoré z nej vyplývajú pre miestne obyvateľstvo, ako aj dosah využívania prírodných zdrojov na príslušné územia; na druhej strane bude obyvateľstvo, na ktoré sa dohoda vzťahuje, zapojené primeraným spôsobom. Samozrejme, ak má obyvateľstvo Západnej Sahary právo na sebaurčenie, na jednej strane Európska únia nenesie zodpovednosť za sčítanie obyvateľstva ani za vymedzenie toho, kto tvorí uvedené obyvateľstvo a, na druhej strane, pokiaľ ide o sociálno-ekonomické benefity, dokumenty OSN týkajúce sa hospodárskych činností na nesamosprávnych územiach sa vzťahujú aj na obyvateľov tohto územia . Berúc do úvahy tieto rozdiely a ťažkosti pri preskúmaní vplyvu na obyvateľstvo, ktoré zatiaľ nie je presne vymedzené, a vzhľadom na skutočnosť, že preferencie sú rozšírené na výrobky daného územia a že výhody budú teda logicky spojené hlavne s týmto územím, analýza sa zamerala na výhody vyplývajúce pre obyvateľstvo Západnej Sahary. Cieľom tejto správy je reagovať na uvedené požiadavky Rady. Bola vypracovaná na základe:

·všetkých dostupných štatistických údajov; ·výmeny informácií medzi Európskou úniou a Marokom; ·konzultácií so širokým spektrom sociálno-ekonomických a politických subjektov v rámci obyvateľstva Západnej Sahary, a to najmä prostredníctvom rozhovorov s organizáciami občianskej spoločnosti, poslancami Západnej Sahary, hospodárskymi subjektmi a napokon so zástupcami Frontu Polisario; ·pripomienok zo strany Frontu Polisario v rámci žaloby T-512/12 a zo strany Western Sahara Campagin v rámci vnútroštátneho sporu, ktorý viedol k veci C-266/16; ·výročných správ generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov o situácii týkajúcej sa Západnej Sahary a webovej lokality misie Organizácie Spojených národov pre referendum v Západnej Sahare; ·verejne dostupných informácií. Okrem toho útvary Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) udržiavali pravidelné kontakty s tímom osobitného vyslanca generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov pre Západnú Saharu. Cieľom týchto kontaktov bolo zabezpečiť, aby navrhovaná dohoda prispela k podpore generálneho tajomníka v jeho úsilí zameranom na dosiahnutie riešenia, ktoré spočíva v sebaurčení ľudu Západnej Sahary v súlade so zásadami a cieľmi Charty Organizácie Spojených národov. 1.2Rozsah hodnotenia a metodické otázky 1.2.1Rozsah štúdie Cieľom tohto hodnotenia je určiť výhody pre obyvateľstvo Západnej Sahary na základe príslušných parametrov v rámci článku 73 Charty Organizácie Spojených národov. Posudzovať sa teda bude možný vplyv dohody na udržateľný rozvoj Západnej Sahary, a to najmä pokiaľ ide o výhody, ktoré z nej vyplývajú pre dotknuté obyvateľstvo a o využívanie prírodných zdrojov príslušných území. Účinný dosah na udržateľný rozvoj a miestne obyvateľstvo však možno hodnotiť len vtedy, ak má udelenie colných preferencií vplyv na obchodovanie medzi Úniou a Západnou Saharou. Preto treba najprv posúdiť vplyv colných preferencií na obchodné toky zo Západnej Sahary do Európskej únie. Až potom možno posúdiť účinný vplyv na udržateľný rozvoj a miestne obyvateľstvo. Táto otázka je totiž dôležitá len vtedy, ak má udelenie colných preferencií vplyv na obchodovanie medzi Úniou a Západnou Saharou. Za určitých podmienok tieto preferencie zahŕňajú uplatňovanie preferenčného cla (nulová colná sadzba v prípade väčšiny výrobkov) pri dovoze tovaru do Únie. Uplatniteľná colná sadzba sa stanovuje v závislosti od troch prvkov: colná položka, v ktorej je zatriedený tovar v rámci colnej nomenklatúry, pôvod tovaru, t. j. krajina považovaná za krajinu pôvodu tovaru a, napokon, v určitých prípadoch, hodnota tovaru. V ďalej časti tejto správy bude niekedy nevyhnutné uviesť podrobné odkazy na tieto pojmy. 1.2.2Metodické obmedzenia

Metodické obmedzenia sú rôzneho druhu a súvisia s: ·kvalitou dostupných informácií, ·praxou uplatňovanou až do vydania rozsudku Súdneho dvora z 21. decembra 2016, ·vymedzením samotného rozsahu hodnotenia, ·ťažkosťami, ktorým čelí Únia ako tretia strana v súvislosti s hodnotením vplyvu dohody a predovšetkým jej výhod pre dotknuté obyvateľstvo. Dostupné informácie. Vo všeobecnosti sú štatistické údaje týkajúce sa Západnej Sahary naďalej neúplné a nesúrodé. To samozrejme súvisí s osobitnou politickou situáciou daného územia. Napríklad podľa mnohých informácií, ktoré sa nachádzajú na webových lokalitách rôznych marockých inštitúcií (napr. Hospodárskej, sociálnej a environmentálnej rady a Úradu vysokého komisára pre plánovanie) územie Západnej Sahary sa presne nezhoduje s územím „južných provincií“, na ktoré marocké orgány odkazujú vo svojich publikáciách alebo v rámci výmeny informácií s útvarmi Európskej komisie (regióny Laâyoune-Sakia El Hamra, Dakhla-Oued Ed-Dahab a Guelmim-Oued Noun). Túto prekážku však možno obísť, keďže hospodárska činnosť, ktorá je predmetom tejto správy sa sústreďuje v regiónoch Laâyoune-Sakia El Hamra a Dakhla-Oued Ed-Dahab. Prax uplatňovaná až do vydania rozsudku Súdneho dvora z 21. decembra 2016. Pokiaľ ide o údaje, ktoré majú samotné inštitúcie Únie k dispozícii, metodické obmedzenia súvisia s praxou, ktorá sa uplatňovala až do 21. decembra 2016, keď bol vydaný rozsudok Súdneho dvora Európskej únie. Keďže na tovar zo Západnej Sahary dovážaný do Únie sa de facto uplatňovali rovnaké preferencie ako na tovar s pôvodom v Maroku, nie je vo všeobecnosti možné odlíšiť tovar dovážaný z Maroka od tovaru dovážaného zo Západnej Sahary a teda zhodnotiť časť výrobkov s pôvodom v Západnej Sahare podľa základných štatistík Únie o zahraničnom obchode (napríklad databáza Eurostatu COMEXT). Len v prípade produktov rybolovu možno vďaka údajom zo systému Traces (obchodný kontrolný a expertný systém), ktorý riadi Európska komisia, zhodnotiť časť produktov rybolovu spracovaných na danom území a dovezených do Európskej únie. Vymedzenie rozsahu hodnotenia. Pojem „dotknuté obyvateľstvo“ sa vykladá rôznymi alebo dokonca rozdielnymi spôsobmi. Môže odkazovať na obyvateľstvo, ktoré žije na danom území, pričom ide o marocký výklad, ktorý nerozlišuje medzi obyvateľmi na etnickom základe alebo na základe spoločenstva. Takisto môže odkazovať na konkrétnych obyvateľov, najmä na etnickom základe alebo na základe spoločenstva (Sahrawi). V tomto prípade môžu dotknuté obyvateľstvo aspoň z časti tvoriť osoby žijúce mimo Západnej Sahary (utečenci) a niektorí súčasní obyvatelia, ktorí sa na danom území nedávno usídlili, nemusia byť do tejto skupiny zahrnutí. Tento výklad uplatňuje predovšetkým Front Polisario. Ak vezmeme do úvahy etnickú definíciu alebo definíciu spoločenstva týkajúcu sa dotknutého obyvateľstva, je potrebné pripomenúť tri skutočnosti: 1) misia Organizácie Spojených národov pre referendum v Západnej Sahare (MINURSO) sa usilovala počas 13 rokov, od roku 1991 do roku 2004, o určenie osôb, ktoré sa môžu zapojiť do výkonu práva na sebaurčenie ľudu Západnej Sahary, a to bez toho, aby dospeli k výslednému záveru; 2) obyvateľstvo, ktoré sa považuje za súčasť národa Sahrawi, žije na oveľa rozsiahlejšom území, ako je Západná Sahara, ktoré zahŕňa najmä juh Maroka, Mauritániu, časť Alžírska, ako aj významné zoskupenia v Európe a v Severnej Amerike atď.; 3) obyvatelia tohto tradične kočovného národa Sahrawi majú rodinné väzby, ktoré presahujú hranice regiónu. Tieto skutočnosti poukazujú na ťažkosti, s ktorými si musia poradiť útvary Európskej komisie, keďže nemajú k dispozícii žiadny presný a spoľahlivý prostriedok na určenie toho, kto tvorí súčasť „dotknutého [sahrawského] obyvateľstva“. Okrem toho je veľmi ťažké zmerať účinky colných výhod na prírodné zdroje, zamestnanosť a ľudské práva, keďže majú nepriamy charakter. Hoci bola táto správa vypracovaná čo najobjektívnejším spôsobom, výkon naráža na prirodzené obmedzenia: na jednej strane, postoje strán v spore týkajúceho sa Západnej Sahary a jej postavenia sú radikálne protichodné a na druhej strane neexistuje žiadna nezávislá analýza výhod vyplývajúcich z medzinárodných dohôd o obchode pre Západnú Saharu, ktorá by bola vypracovaná na žiadosť Organizácie Spojených národov. Okrem toho Európska únia nemá právomoc ani priame nástroje vyšetrovania na území Západnej Sahary. V každom prípade sa usúdilo, že najprv treba prešetriť, či mala dohoda pozitívny vplyv na obchodovanie medzi Západnou Saharou a Európskou úniou. V takom prípade sa útvary Európskej komisie usilovali určiť, aké by boli následky v oblasti zamestnanosti a využívania prírodných zdrojov. V rámci možností sa tiež pokúšali zistiť, či je možné rozlíšiť vplyv v závislosti od pôvodu dotknutých osôb (pôvodné/nepôvodné obyvateľstvo).

Na účely tejto analýzy preto útvary Európskej komisie skrížili všetky údaje, ktoré mali k dispozícii. Hoci sú tieto informácie neúplné, umožňujú dosiahnuť približný výsledok, pokiaľ ide o vplyv rozšírenia obchodných preferencií dohody o pridružení na vývoz zo Západnej Sahary, t. j. posúdiť vplyv neudelenia takýchto preferencií na hospodárstvo územia, udržateľný rozvoj a dotknuté obyvateľstvo. Z preskúmania hospodárskej činnosti Západnej Sahary vyplýva, že odvetviami, ktoré sa vyznačujú významným vývozným tokom do Únie, sú odvetvie rybolovu a poľnohospodárske odvetvie. Možný vplyv dohody na uvedené odvetvia sú predmetom analýzy v ďalšej časti tejto správy. Vzhľadom na potenciál odvetvia fosfátov sa do analýzy zahrnulo aj toto odvetvie. 1.3Konzultácie s dotknutým obyvateľstvom Jeden z cieľov tohto rokovania spočíval v zabezpečení dohľadu nad tým, aby bolo v rámci prípravy zmeny protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení „obyvateľstvo, na ktoré sa táto dohoda vzťahuje, zapojené primeraným spôsobom“. Bez akéhokoľvek možného alternatívneho spôsobu, ktorý by umožnil priamu konzultáciu s obyvateľstvom Západnej Sahary, útvary Európskej komisie a ESVČ v dôsledku toho viedli konzultácie so širokým spektrom organizácií, ktoré zastupujú sahrawskú občiansku spoločnosť, poslancov, hospodárske subjekty a organizácie, ako napr. Front Polisario. Väčšina týchto organizácií a združení poskytla svoje názory Európskej komisii a ESVČ, a to najmä Front Polisario, a len niektoré z nich odmietli výzvy, ktoré im boli určené. Tieto konzultácie sa zamerali na hlavný cieľ spočívajúci vo výmene stanovísk a pripomienok v súvislosti s významom, ktorý by pre obyvateľstvo Západnej Sahary a hospodárstvo územia mohlo predstavovať rozšírenie preferenčného zaobchádzania poskytnutého marockým výrobkom na výrobky Západnej Sahary v rámci ich vývozu do Európskej únie. 2ĽUDSKÉ PRÁVA V ZÁPADNEJ SAHARE 2.1Situácia týkajúca sa ľudských práv v Západnej Sahare Vo všeobecnosti situácia v oblasti ľudských práv v Západnej Sahare zodpovedá situácii v oblasti ľudských práv v Maroku. Mechanizmy a právne predpisy, ktoré upravujú ochranu, sú rovnaké. Západná Sahara sa však vyznačuje politickými spormi, predovšetkým v súvislosti so slobodou prejavu, slobodou demonštrovania a slobodou združovania. Akékoľvek „narušenie územnej celistvosti“, a to aj vrátane snáh separatistického hnutia Front Polisario, je zakázané pod hrozbou pokuty alebo dokonca odňatia slobody. V rámci konania vo veci T-512/12 Front Polisario upozornil na porušovanie ľudských práv zo strany Maroka voči civilnému sahrawskému obyvateľstvu počas demonštrácií. Podľa niektorých organizácií občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií sa nedostatky týkajúce sa sociálno-ekonomických práv, ako aj občianskych a politických práv častejšie uvádzajú v súvislosti so Západnou Saharou ako s Marokom. Tento aspekt bol zdôraznený aj v rámci poslednej správy generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov týkajúcej sa Západnej Sahary . Vzhľadom na povahu sporu, niektoré sahrawské organizácie poukazujú predovšetkým na obmedzovanie slobody prejavu, slobody demonštrovania a slobody združovania. V tejto súvislosti uvedené sahrawské organizácie zdôraznili ťažkosti, ktorým musia čeliť pri výkone svojich činností z dôvodu neexistencie právneho uznania. Napriek atmosfére podnecujúcej reformy v priebehu posledných rokov sú určité represívne postupy aj naďalej aktuálne a niektoré subjekty občianskej spoločnosti musia naďalej každodenne prekonávať prekážky vo výkone svojej činnosti. Orgány sa v priebehu posledných rokov usilovali riešiť niektoré obavy medzinárodného spoločenstva a občianskej spoločnosti, avšak spôsoby merania takéhoto úsilia a kontroly jeho vplyvu na situáciu ľudských práv sa musia naďalej posilňovať. Dôležitým pokrokom dosiahnutým za posledné roky bolo uznanie zo strany Maroka Sahrawského združenia obetí vážneho porušovania ľudských práv (l'Association Sahraouie des Victimes des violations graves des Droits de l’Homme, ASVDH), ktoré je prvým zaregistrovaným sahrawským združením. Posilnením regionálnych výborov Národnej rady pre ľudské práva (Conseil national des droits de l'homme, CNDH), ktoré pôsobia v mestách Dakhla a Laâyoune, sa tiež prispelo k lepšiemu sledovaniu situácie v oblasti ľudských práv na danom území. Maroko bolo podrobené tretiemu všeobecnému pravidelnému preskúmaniu v rámci Rady pre ľudské práva Organizácie Spojených národov v septembri 2017, počas ktorého Maroko dostalo 244 odporúčaní. Týkali sa predovšetkým zrušenia trestu smrti, zintenzívnenia boja proti násiliu voči ženám, dodržiavania rovnosti medzi ženami a mužmi, odstránenia diskriminácie nemanželských detí alebo odstránenia kriminalizácie dobrovoľných vzťahov medzi dospelými osobami rovnakého pohlavia. V rámci tohto posledného všeobecného pravidelného preskúmania sa zdôraznili určité výzvy, pokiaľ ide o prevahu medzinárodného práva v oblasti ľudských práv nad vnútroštátnymi právnymi predpismi.

2.2Rámec pre spoluprácu medzi Európskou úniou a Marokom v oblasti ľudských práv a demokracie Západná Sahara je už dlho predmetom dialógu medzi Európskou úniou a Marokom v oblasti ľudských práv a demokracie v rámci dohody o pridružení, ktorej článok 2 stanovuje, že „vnútorná aj medzinárodná politika Spoločenstva a Maroka sa riadia dodržiavaním demokratických zásad a základných ľudských práv, ako sú ustanovené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, ktoré sú významným prvkom tejto dohody“. Vzťahy medzi Európskou úniou a Marokom v oblasti ľudských práv boli sprevádzané pravidelným dialógom na vysokej politickej a technickej úrovni v rámci zasadnutí Asociačnej rady, oficiálnych návštev vedúcich predstaviteľov, alebo na technickej úrovni v rámci Podvýboru pre ľudské práva, demokratizáciu a správu vecí verejných, ktorý od svojho vzniku zasadá každoročne. Hoci sa v priebehu posledných rokov v tejto súvislosti udržiavali neformálne kontakty, ťažkosti zaznamenané v rámci bilaterálnych vzťahov v nadväznosti na rozsudok Všeobecného súdu dňa 10. decembra 2015 (vo veci T-512/12) znemožnili organizovanie oficiálnych stretnutí tohto druhu. Ako ďalší krok po prebiehajúcej normalizácii a s perspektívou obnovy bilaterálnych vzťahov Európska únia plánuje oživiť tento dialóg pred koncom roka 2018. Uvedené diskusie sa sústredili na pokrok dosiahnutý pri vykonávaní reforiem v súvislosti s rôznymi individuálnymi a kolektívnymi právami, ako aj na programy financované Úniou v oblasti ľudských práv a správy vecí verejných. Zároveň sa zamerali na určité prípady údajných porušení ľudských práv, ktoré majú v súvislosti so Západnou Saharou osobitný význam. V rámci politického dialógu Európska únia pravidelne zdôrazňuje dôležitosť dodržiavania právneho štátu, a to najmä v oblasti spravodlivosti. Tento dialóg sa odvíja spolu s významnou podporu Európskej únie v oblasti reformy marockého súdneho systému s cieľom zlepšiť prístup k spravodlivosti, zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany verejných práv a slobôd a zároveň posilniť účinnosť súdneho systému. Tento inštitucionálny dialóg zameraný na politické a technické otázky ide ruka v ruke s dialógom s občianskou spoločnosťou. Delegácia Európskej únie v Maroku udržiava časté kontakty s Národnou radou pre ľudské práva (CNDH). Táto nezávislá inštitúcia vykonáva dôležitú monitorovaciu úlohu v súvislosti so situáciou ľudských práv v Maroku, a to najmä prostredníctvom regionálnych výborov v Západnej Sahare. Európska únia podporuje CNDH prostredníctvom programu zameraného na posilnenie inštitucionálnej kapacity tejto rady a jej regionálnych výborov v mestách Dakhla a Laâyoune. Európska únia je takisto v pravidelnom kontakte s inými subjektmi, a to najmä s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami, ktoré pravidelne prichádzajú do Západnej Sahary a poskytujú podrobné informácie o situácii. Delegácia Európskej únie tiež pricestovala do Západnej Sahary v roku 2015 pred tým, než sa bilaterálne vzťahy narušili. Napokon, Európska únia číta správy agentúr OSN pre ochranu ľudských práv, ktoré navštívili Západnú Saharu, vrátane vysokého komisára OSN pre ľudské práva a osobitného spravodajcu OSN pre násilie. 2.3Dôsledky zmeny protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení na situáciu v oblasti ľudských práv v Západnej Sahare.

Zmenou protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení medzi Úniou a Marokom sa zlepší prístup na európsky trh a podporia sa zahraničné investície v Západnej Sahare, čo povedie k hospodárskemu rozvoju, ktorý by mal jednoznačne prispieť k presadzovaniu sociálno-ekonomických práv, ako je prístup k zamestnaniu alebo sociálnemu zabezpečeniu. V dôsledku tejto zmeny a v dlhodobejšej perspektíve by otvorenosť širšiemu svetu a zintenzívnenie obchodovania a iných výmen malo viesť k sociálno-ekonomickému a kultúrnemu vývoju, ktorý by prispel k rozšíreniu a konsolidácii strednej triedy, ako aj k lepšej mobilite elít. Podpora súkromnej činnosti a slobody podnikania by mohla zmierniť schému závislosti od ústredných orgánov, ktorá predstavujú hrozbu pre dlhodobý sociálno-politický rozvoj územia. Zatiaľ čo oslabenie bilaterálnych vzťahov medzi Európskou úniou a Marokom po prijatí rozsudku Všeobecného súdu dňa 10. decembra 2015 (vo veci T-512/12) sťažilo pravidelné organizovanie dialógov o ľudských právach, duch zvýšenej angažovanosti, v ktorom sa niesla normalizácia zmluvných vzťahov medzi Európskou úniou a Marokom, prispeje k obnove tohto pravidelného dialógu. Referenčný rámec pre zmenu protokolov (článok 2 dohody o pridružení, ktorý zaručuje dodržiavanie demokratických zásad a základných práv) by mal v tomto smere uľahčiť monitorovanie dodržiavania ľudských práv, a to najmä sociálno-ekonomických práv, v Západnej Sahare. Okrem toho zavedenie mechanizmu na pravidelnú výmenu informácií o udržateľnom využívaní prírodných zdrojov v rámci zmeny dohody prispeje k spravodlivejšiemu rozdeleniu zisku z rastu. Uľahčí sa tým zacielenie na osobitné projekty spolupráce určené pre tie skupiny obyvateľstva, ktoré najmenej využívajú výhody vyplývajúce zo zmenenej dohody (napríklad kočovné obyvateľstvo). Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o očakávaný vplyv rozšírenia colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary na situáciu ľudských práv, treba urobiť paralelu s vplyvom dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom na situáciu ľudských práv v Maroku. Podporou zbližovania právnych predpisov s normami Európskej únie v rôznych oblastiach dohoda nepriamo prispeje k zlepšeniu v oblastiach, ako sú pracovné podmienky (napríklad bezpečnostné opatrenia), pracovné právo (napríklad ochrana detí), fytosanitárne opatrenia alebo aj ochrana spotrebiteľov. 3HOSPODÁRSTVO ZÁPADNEJ SAHARY – HOSPODÁRSKE VÝHODY PRE DOTKNUTÉ OBYVATEĽSTVO 3.1Prehľad hospodárstva Západnej Sahary a potreba jej diverzifikácie Západná Sahara, ktorá je ešte stále poznačená historickými nedostatkami v oblasti rozvoja a ktorá bola dlhodobo ponechaná mimo medzinárodných hospodárskych a obchodných trendov, predstavuje prevažne púštne územie s rozlohou 266 000 km² a s približne 584 000 obyvateľmi. Podľa dostupných informácií je Západná Sahara malým trhovým hospodárstvom, ktorého činnosť sa sústreďuje okolo rybolovu a spracovania produktov rybolovu, fosfátových baní, poľnohospodárstva (konkrétne: skoré ovocie a zelenina a kočovné pastierstvo), obchod a remeselná výroba. Ostatné odvetvia, ako napríklad cestovný ruch a obnoviteľné zdroje, sa zatiaľ nachádzajú v rozbehovom štádiu. V rámci modelu rozvoja založenom na úzkej väzbe medzi centrom a okrajovými oblasťami má ústredná marocká vláda dominantné postavenie v politike rozvoja hospodárstva Západnej Sahary a zohráva významnú úlohu v oblasti zamestnanosti, rozvoja infraštruktúr a sociálneho prerozdelenia na danom území. Za posledných desať rokov sa táto vedúca rola ústrednej vlády ešte viac upevnila, čo umožnilo Západnej Sahare čiastočne sa priblížiť úrovni najrozvinutejších regiónov Maroka. Riaditeľstvo pre štúdie a finančné prognózy marockého ministerstva hospodárstva a financií preto zdôrazňuje, že hospodársky rast v regiónoch Dakhla-Oued Ed-Dahab a Laâyoune-Sakia El Hamra bol o 5,6 bodu vyšší ako národný hospodársky rast v rokoch 2007 – 2010 a o 4,9 bodu vyšší v rokoch 2011 – 2014. Zároveň poukazuje na to, že tento nárast vyplýva z verejných investícií v južných regiónoch s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť na národnej úrovni. Rovnako Hospodárska, sociálna a environmentálna rada Maroka uvádza v správe z marca 2013, že „HDP troch južných regiónov v roku 2010 dosahoval 21,7 miliardy MAD, t. j. 3,5 % každoročne vyprodukovaného národného bohatstva“. Dodáva, že „zatiaľ čo nezamestnanosť [podľa prieskumu Úradu vysokého komisára pre plánovanie za obdobie rokov 2007 – 2011] sa v tejto oblasti dotýka 15,2 % aktívneho obyvateľstva v porovnaní s 8,9 % na národnej úrovni (35,1 % žien v porovnaní s 10,2 % na národnej úrovni), regióny Laâyoune a Dakhla patria medzi najmenej chudobné regióny krajiny (pričom miera chudoby v uvedených regiónoch dosahuje 2,2 % a 2,6 % v porovnaní s 8,9 % na národnej úrovni)“. Napokon v správe uvádza, že na jednej strane „súkromný sektor je v danej oblasti slabý“ a že na druhej strane „štát prostredníctvom svojich výlučných právomocí a za pomoci verejných investícií, administratívnych výdavkov a dávok sociálneho zabezpečenia bol hnacou silou tejto premeny“. Žiadny obchodne rentabilný zdroj ropy sa doteraz v Západnej Sahare nenašiel a napriek určitému spomaleniu tam naďalej prebiehajú viaceré prieskumné činnosti. Vzhľadom na obmedzenosť vnútorného trhu Západnej Sahary a koncentráciu výroby na veľmi obmedzený počet výrobkov, hlavná výzva hospodárstva daného územia spočíva v diverzifikácii jeho činností do odvetví, ktoré vytvárajú pracovné miesta a zdroje príjmov pre dané územie a všetkých jeho obyvateľov, čo je kľúčom k ukončeniu jeho obchodnej izolácie.

Toto otvorenie hospodárstva a diverzifikácia, ktorá z neho vyplýva, sú o to dôležitejšie, že hospodárska situácia tohto územia je poznamenaná všeobecnou meravosťou maghrebského regiónu a stagnáciou intraregionálneho obchodu na veľmi nízkej úrovni, neexistenciou cezhraničnej spolupráce, ako aj pretrvávajúcim uzatvorením niektorých hraníc. V novembri 2015 marocká vláda predstavila sériu investícií s cieľom diverzifikovať činnosť, zatiaľ čo Generálna konfederácia podnikov v Maroku pripravila investičnú iniciatívu vo výške 609 miliónov dolárov pre región v marci 2015. Podľa číselných údajov Národnej investičnej komisie zverejnených v rámci zasadnutia v januári 2018 pod dohľadom predsedu vlády, v roku 2018 by sa mala prevažná časť investícií, ktoré Maroko plánuje, zamerať na Západnú Saharu, pričom by mala zahŕňať približne 1,5 miliardy EUR a podľa očakávaní prispieť k vytvoreniu okolo 3 000 pracovných miest. Investície Maroka v roku 2018 Už uskutočnené alebo plánované investície zo strany Maroka na území sú však výrazne v rozpore s relatívnym nedostatkom medzinárodných investícií a vyčkávacím postojom, ktorý zjavne bráni ich rozmachu. Hlavným argumentom odporcov uplatňovania dohody o pridružení v Západnej Sahare je skutočnosť, že Maroko by zvýšilo mieru štrukturálnych investícií na uvedenom území, pričom jeho politickým cieľom bude anexia územia prostredníctvom zmeny jeho identity. Na tento účel údajne uplatnil celkovú administratívnu a hospodársku politiku. V tomto zmysle Front Polisario označuje využívanie prírodných zdrojov Západnej Sahary pod marockou kontrolou za „hospodárske drancovanie, ktorého cieľom je zmeniť štruktúru sahrawskej spoločnosti“. Podobne sa v súvislosti s obyvateľstvom tvrdí, že Maroko uplatňovalo politiku založenú na rôznych stimuloch, prostredníctvom ktorých prilákalo na územie Západnej Sahary obyvateľov z Maroka. Od roku 1975 sa tak údajne tisícky Maročanov usadili na území Západnej Sahary, v dôsledku čoho sa ľud Sahrawi stal menšinou na vlastnom území. Či sa títo noví obyvatelia považujú alebo nepovažujú za súčasť „ľudu Západnej Sahary“ alebo „miestneho obyvateľstva“ bude mať, prirodzene, zrejmé dôsledky na budúce referendum o postavení Západnej Sahary. Prvý argument sa v skutočnosti netýka predmetu tejto správy: zameriava sa na aspekt všeobecnej politiky, nie však priamo na otázku rozšírenia colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom na výrobky Západnej Sahary. Je síce pravda, že akákoľvek výrobná činnosť zahŕňa využívanie prírodných zdrojov, to však nemôže a priori viesť k zákazu akejkoľvek hospodárskej činnosti, keďže by to znemožnilo akýkoľvek hospodársky rast. V rámci konzultácie s hospodárskymi subjektmi Západnej Sahary vo februári 2018 viacero respondentov poukázalo na skutočnosť, že obyvateľstvo má právo na rozvoj a že nie je rozumné čakať a podmieniť tento rozvoj riešením sporu v rámci OSN. Takýto prístup by totiž zmrazil akékoľvek činnosti v rámci územia a rovnal by sa potrestaniu miestneho obyvateľstva. Pokiaľ ide o druhý argument, je pravda, že patová situácia v súvislosti so sporom viedla k miešaniu obyvateľov Maroka s pôvodným obyvateľstvom Západnej Sahary, čím sa prirodzene zmenila štruktúra obyvateľstva v rámci územia. Tým sa však neodôvodňuje vyvodenie záveru o tom, ktoré obyvateľstvo možno v skutočnosti konzultovať v rámci referenda o postavení územia. Okrem toho nemožno spochybniť, že zatiaľ čo značná časť sahrawského obyvateľstva žije mimo územia Západnej Sahary, podstatná časť tohto obyvateľstva žije na tomto území. Toto obyvateľstvo má právo zapojiť sa do procesu hospodárskeho rozvoja.

Vzhľadom na nízky počet obyvateľov sa hospodársky model rozvoja územia prevažne zakladá na rozvoji obmedzeného počtu výrobkov určených na vývoz. S cieľom posúdiť výhody, ktoré z navrhovanej dohody vyplývajú pre dotknuté obyvateľstvo, je potrebné podrobne preskúmať jej vplyv na hlavné existujúce a potenciálne odvetvia vývozu výrobkov s pôvodom v Západnej Sahare. 3.2Možné výhody pre hlavné vývozné odvetvia hospodárstva 3.2.1Poľnohospodárske odvetvie 3.2.1.1Úvod Vzhľadom na topografiu regiónu sa poľnohospodárska výroba v Západnej Sahare orientuje na obmedzený počet výrobných sektorov. Z dôvodu jej púštneho podnebia sa región zameriava na chov dobytka (predovšetkým tiav, kôz a oviec), čomu prispieva rozvoj pastvín a miestny dopyt po výrobkoch z chovanej zveri. Je potrebné zdôrazniť, že výrobky živočíšneho pôvodu vyrobené v Západnej Sahare zatiaľ nespĺňajú sanitárne normy pre prístup na európsky trh, takže takéto výrobky sa nevyvážajú do Európskej únie . Okrem toho sa oblasť Dakhla vyznačuje miernym podnebím (18 – 25 °C počas celého roku), konštantnou úrovňou slnečného svetla a mierne sírovou vodou, pričom tieto faktory prispievajú k pestovaniu skleníkových plodín nad zemou, ktoré majú vysokú pridanú hodnotu a sú mierne v predstihu oproti marockej produkcii . Podľa marockých údajov sa v roku 2016 v rámci regiónu nachádzalo 6 847 poľnohospodárskych prevádzok (všetky činnosti a výrobky spolu). Poľnohospodárska činnosť sa zdá byť hlavným zdrojom práce, pričom vytvára 35 000 pracovných miest v regióne, v ktorom žije 584 000 obyvateľov a ktorého miera nezamestnanosti dosahuje približne 15 %, čo podstatne prevyšuje národný priemer (9 %). 3.2.1.2Poľnohospodárska výroba, obchod s Európskou úniou a sociálno-ekonomický dosah Skoré ovocie a zelenina predstavujú jeden z hlavných sektorov vývozu zo Západnej Sahary do Európskej únie. Podľa informácií poskytnutých útvarom Európskej komisie sa v roku 2016 na území podľa odhadov zozbieralo 64 000 ton (t) skorých plodín, ktorých výroba pokrývala približne 900 hektárov (ha) . Z dostupných údajov vyplýva, že ide o plodiny s vysokou pridanou hodnotou, pričom 78 % tvoria paradajky (50 000 t rôznych druhov a odrôd) a 22 % tvoria melóny (14 000t). Tieto plodiny sú údajne určené na vývoz do Európskej únie, Ruska, afrických krajín, ako aj na miestny trh. Keďže zozbierané plodiny sa posielajú do triediarní a baliarní v regióne Agadir, je obtiažne získať presné údaje o ich konečnom mieste určenia, predpokladá sa však, že ovocie a zelenina vypestované v Západnej Sahare sú zahrnuté do vývozu do Európskej únie, ktorá predstavuje ziskový trh. V rámci dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom sa na marocké poľnohospodárske výrobky vzťahujú preferenčné podmienky prístupu na trh Únie. Tieto podmienky zahŕňajú oslobodenie od cla pre väčšinu výrobkov v neobmedzenom množstve, pričom na niektoré druhy ovocia a zeleniny sa vzťahujú osobitné ustanovenia, ako napríklad množstevné obmedzenia (colné kvóty). Na základe dostupných údajov za rok 2016 a za predpokladu, že by sa všetky plodiny vypestované v Západnej Sahare vyviezli do Únie, uplatnením preferencií stanovených v dohode o pridružení na 14 000 t melónov by sa ušetrilo približne 1,3 milióna EUR na cle. Podobne, ak by sa v prípade paradajok poskytli preferencie na celú výrobu (50 000 t), na cle by sa ušetrilo približne 5,3 milióna EUR, pokiaľ by sa neuplatňovalo špecifické clo . Treba poznamenať, že objem vývozu paradajok by podliehal colným podmienkam stanoveným v dohode a bol by teda zahrnutý do kvóty určenej pre Maroko. Vývoz paradajok by predstavoval 12,7 % a vývoz melónov 31,09 % celkového vyvezeného objemu v roku 2016. Celkový objem dovozu ovocia a zeleniny z Maroka v roku 2016 dosahoval 1,2 miliardy ton v hodnote 1,4 miliardy EUR.

Zo sociálno-ekonomického hľadiska výroba skorých plodín predstavuje dôležitý zdroj zamestnania. Pestovanie skorých plodín s vysokou pridanou hodnotou, často v skleníku a nad zemou, si totiž vyžaduje vysoký podiel ľudskej práce. V roku 2016 to predstavovalo približne 14 000 priamych pracovných miest (s priemerným počtom 15 pracovníkov na hektár). To predstavuje približne 40 % všetkých pracovných miest v oblasti poľnohospodárstva v regióne. Tvrdilo sa, že táto činnosť nebude prospešná pre miestne obyvateľstvo. Tento argument bol predložený vo vnútroštátnom spore, ktorý viedol k veci C-266/16, pričom sa uviedlo, že v roku 2008 bolo v poľnohospodárskom odvetví v oblasti Dakhla zamestnaných 4 000 sezónnych pracovníkov s 10-mesačnými zmluvami, ktorí prišli z Maroka v období zberu a následne sa vrátili do Maroka po jeho skončení, a približne 200 stálych zamestnancov. Podľa organizácie Western Sahara Resource Watch poľnohospodárstvo predstavuje pre Maroko prostriedok na osídlenie územia a nadobúda na intenzite. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Maroko neposkytlo údaje o rozdelení pracovných miest v sektore skorých plodín medzi sahrawským obyvateľstvom a inými pracovníkmi. Táto otázka bola predmetom diskusií s marockými orgánmi, ktoré sú presvedčené, že vypracovanie štatistík na „etnickom“ základe by bolo v rozpore so zásadami nediskriminácie, ktorými sa riadia. Avšak v rámci konzultácií vo februári 2018 respondenti, z ktorých väčšina sa hlásila k sahrawskej populácii, uviedli, že rozvoj daného sektora by bol prospešný pre miestne (t. j. sahrawské) obyvateľstvo. Treba poznamenať, že všetci volení zástupcovia (poslanci, predsedovia regiónov) a miestne hospodárske subjekty (vrátane predsedov obchodnej komory, poľnohospodárskej komory a komory pre rybolov), ktorí sa zapojili do konzultácií, sa hlásili k sahrawskému obyvateľstvu pochádzajúcemu z daného územia. Treba však pripomenúť, že Únia nemá právomoc viesť v tretej krajine prieskum s cieľom určiť, či osoby zamestnané v osobitnom odvetví činnosti patria do určitej skupiny obyvateľstva. 3.2.1.3Využívanie zdrojov Každá poľnohospodárska činnosť si vyžaduje použitie prírodných zdrojov, predovšetkým pôdy a vody. Prvým obmedzením v Západnej Sahare je voda z dôvodu typu pôdy a malého množstva zrážok. Prieskumy ukazujú, že na území Sahary sa nachádza podzemná voda, hoci je ťažké presne určiť úroveň zásob vody a ich mieru dopĺňania. Podľa Maroka podzemná voda pokrýva veľkú plochu (90 000 km²), je hlboká (do 1 800 m) a podľa odhadov obsahuje 3 miliardy m³ stálych rezerv. Vo všeobecnej monografii o regióne Dakhla-Oued Ed-Dahab, ktorú vypracovalo Generálne riaditeľstvo pre miestne spoločenstvá marockého ministerstva vnútra sa uvádza, že existuje „sedimentárny bazén (nazývaný Laâyoune-Dakhla), ktorý sa rozprestiera pozdĺž západnej časti Atlantického pobrežia a pokrýva plochu približne 110 000 km² na kontinente. Je relatívne bohatý na rozsiahle zásoby podzemnej vody, v súvislosti s ktorými však zatiaľ neexistuje dostatok poznatkov a ktoré sa značne odlišujú z hľadiska hĺbky, litológie, produktivity a kvality vody. Z hydrogeologického hľadiska však existujú náznaky, že tento bazén pozostáva z viacerých vrstiev podzemnej vody a obsahuje potenciálne dôležitý hoci neobnoviteľný zdroj vody“. Na produkciu skorých plodín sa doteraz používala závlahová voda zo spodnej vody (ktorá je aj zdrojom pitnej vody). Podľa Maroka sa v súčasnosti v poľnohospodárstve využívajú menej ako 3 milióny m³, t. j. približne 0,1 % dostupného objemu. Western Sahara Ressource Watch tvrdí, že v poľnohospodársko-priemyselnom odvetví na tomto území, najmä v oblasti Dakhla, sa aktuálne nadmerne využívajú rezervy podzemnej vody Západnej Sahary. Marocké orgány sú si vedomé týchto problémov a prijali nápravné opatrenia. Rôzne marocké inštitúcie tiež vyjadrili podobné pripomienky, pričom zdôraznili skutočnosť, že „intenzívne pestovanie niektorých plodín (melónov alebo paradajok) určených na vývoz je o to škodlivejšie, že zavlažovanie v regióne sa zabezpečuje z fosílnej podzemnej vody, ktorej potenciál nebol do dnešného dňa jasne vyhodnotený“ . V roku 2013 marocký Úrad vysokého komisára pre plánovanie takisto poznamenal v súvislosti s využívaním podzemnej vody, že „je zjavné, že environmentálne obmedzenia v južných regiónoch nie sú dostatočne zohľadnené. Hoci sa štátne prostriedky na dohľad nad rizikami znečistenia pobrežia a na ich predchádzanie zlepšujú, naďalej zostávajú obmedzené. Nadmerné čerpanie vodných zdrojov predstavuje vážnu hrozbu“. Na strane 26 v tej istej správe sa dopĺňa: „najmä intenzívne pestovanie niektorých plodín (melónov alebo paradajok) určených na vývoz je o to škodlivejšie, že zavlažovanie v regióne sa zabezpečuje z fosílnej podzemnej vody, ktorej potenciál nebol do dnešného dňa jasne vyhodnotený“. Presný objem a vlastnosti podzemnej vody zostávajú otázne, ako aj riziko jej vyčerpania, ktoré by malo negatívny dosah na prírodné zdroje Západnej Sahary. Aby sa však optimalizovalo súčasné využívanie podzemnej vody, zaviedli sa miestne systémy zavlažovania (kropením) na účely pestovania skorých plodín. Okrem toho už niekoľko rokov marocké orgány pripravujú opatrenia na obmedzenie využívania vody a na zvýšenie povedomia užívateľov vo forme „zmlúv o podzemnej vode“ (v prípade Západnej Sahary sa zmluva aktuálne vypracúva). Okrem toho orgány uverejnili výzvu na predkladanie projektov zameraných na výstavbu zariadení na odsoľovanie morskej vody, najmä na účely zásobovania pitnou vodou, ale aj na zavlažovanie, a to v oblastiach Dakhla a Boujdour. Podľa časového harmonogramu by zariadenie v oblasti Dakhla malo byť funkčné od roku 2020. Takáto infraštruktúra by umožnila rozšíriť obrábanú plochu na 5 000 ha v rámci projektu verejno-súkromného partnerstva týkajúceho sa zavlažovania. Realizácia týchto investícií, ako aj časový rámec sa ešte musia potvrdiť.

3.2.1.4Výhľad do budúcnosti Zelený plán Maroka, ktorý zahŕňa regionálny plán poľnohospodárstva, sa zameriava na rozšírenie poľnohospodárskej plochy (z 900 približne na 5 000 ha), čím by zvýšila produkcia na úroveň približne 500 000 t skorých plodín. V takom prípade by uvedené rozšírenie plochy a zvýšenie produkcie mohlo prispieť k vytvoreniu 60 000 nových pracovných miest (v závislosti od pestovateľských techník aj možnej diverzifikácie pestovaných plodín), ktoré by zostali v regióne a prinášali by zisk. Takáto produkcia so zvýšenou pridanou hodnotou by mala vysoký vývozný potenciál. Je zrejmé, že na to, aby bola táto činnosť udržateľná, musí sa pri jej rozvoji zohľadniť zodpovedné využívanie prírodných zdrojov, a to najmä vody. Počet pracovných miest a výhody sa môžu tiež zvýšiť za predpokladu, že výrobky živočíšneho pôvodu budú spĺňať zdravotné kritériá potrebné na prístup na trh Únie. V súčasnosti je však ťažké presnejšie odhadnúť, aký by bol hospodársky a sociálny dosah vývozu tohto druhu výrobkov. Vo všeobecnosti samozrejme nie je možné tvrdiť, že by hospodársky dosah takéhoto rastu bol systematickým a priamym prínosom pre pôvodné obyvateľstvo. Možno len predpokladať, že obyvateľstvu by z toho aspoň nepriamo plynuli výhody. V rámci konzultácií vo februári 2018 viacerí respondenti zdôraznili význam poľnohospodárskeho odvetvia pre rozvoj regiónu, pričom naznačili, že neexistencia colných preferencií by znamenala koniec poľnohospodárskeho rozvoja na území. 3.2.1.5Záver V Západnej Sahare sa pestujú poľnohospodárske plodiny, a to najmä skoré plodiny (paradajky a melóny), pre ktoré existuje trh v Európskej únii. Táto produkcia sa odhaduje na 64 000 ton a predstavuje približne 14 000 priamych pracovných miest. Jej hodnota pri dovoze dosahuje približne 65 miliónov EUR. Bez colných preferencií by sa za vývoz uvedených výrobkov muselo zaplatiť clo vo výške 6,6 milióna EUR. Tieto hospodárske výhody by sa mohli rozšíriť, keby Západná Sahara v budúcnosti ešte viac rozvinula svoju výrobu a vývoz do Európskej únie v rámci projektov, o ktorých sa v súčasnosti uvažuje. To by malo zároveň pozitívny vplyv na počet pracovných miest, ktorý by sa podľa určitých odhadov mohol späťnásobiť. Hoci poľnohospodárska výroba má vplyv na vodné zdroje, tento dosah sa zmierňuje prostredníctvom rôznych opatrení. Celkovo sa na jednej strane zdá, že v súčasnosti existuje málo dôveryhodných alternatív, ktoré by umožnili hospodársky rozvoj príslušného územia, a na druhej strane, že nevýhody vyplývajúce z využívania vodných zdrojov sú vyvážené pozitívnym hospodárskym dosahom na Západnú Saharu. 3.2.2Produkty rybolovu 3.2.2.1Úvod

Pred bližším preskúmaním odvetvia rybolovu v Západnej Sahare je potrebné pripomenúť, že predmetom tejto správy je hlavne posúdenie vplyvu dohody na udržateľný rozvoj, najmä vzhľadom na výhody, ktoré z neho budú plynúť pre miestne obyvateľstvo, a dosahu využívania prírodných zdrojov na dotknuté územie. Znamená to, že je nutné posúdiť potenciálny vplyv dohody na vývoz z daného územia do Únie. V tejto súvislosti je kľúčovým prvkom určenie pôvodu príslušných výrobkov. Produkty morského rybolovu ulovené mimo pobrežných vôd (12 námorných míľ) získavajú pôvod plavidla, ktoré ich ulovilo. V podmienkach týkajúcich sa pôvodu produktov rybolovu, ktoré sú vymedzené v článku 5 protokolu č. 4 dohody o pridružení, sa stanovuje, že produkty ulovené plavidlami jednej zo zmluvných strán dohody o pridružení sa považujú za produkty s preferenčným pôvodom. Ryby ulovené mimo pobrežných vôd získavajú preferenčný pôvod na základe kritérií týkajúcich sa vlastníctva, vlajky, posádky a registrácie plavidla (kritériá vymedzené v protokole č. 4 dohody o pridružení). Vzhľadom na to, že neexistuje rybárska flotila plaviaca sa pod vlajkou Západnej Sahary, ulovené ryby (mimo pobrežných vôd) nikdy nezískajú preferenčný pôvod Západnej Sahary. Spracovaný produkt môže nadobudnúť pôvod v Západnej Sahare výlučne vo fáze spracovania a prostredníctvom kumulácie pôvodu sa naň môžu uplatňovať colné preferencie. Na účely posúdenia vplyvu dohody sa preto štúdia musí zamerať na činnosti spracovania produktov rybolovu na území Západnej Sahary a na to, aký vplyv by malo udelenie alebo zamietnutie preferencií na túto výrobu. To nezahŕňa rybolovnú činnosť ani miesto (vody), na ktorom táto činnosť prebieha, keďže tieto otázky sa týkajú cieľa tejto analýzy len vo veľmi obmedzenej miere. Spracované produkty sa vo všeobecnosti vyrábajú z rýb ulovených pozdĺž pobrežia Západnej Sahary, v pobrežných vodách (12 míľ) alebo v priľahlej výhradnej hospodárskej zóne (200 míľ), môžu však pochádzať aj z rýb ulovených mimo tejto zóny (marocké pobrežné vody alebo marocká výhradná hospodárska zóna). 3.2.2.2Odvetvie rybolovu v Západnej Sahare Rybolov je sústredený v oblastiach Laâyoune, Boujdour a Dakhla. Podľa marockých zdrojov sa v týchto mestách nachádza 141 podnikov na spracovanie produktov rybolovu, ktoré priamo alebo nepriamo zamestnávajú približne 90 000 osôb a spracúvajú produkty v odhadovanej hodnote 4,9 miliardy MAD (približne 450 miliónov EUR), pričom 2,6 miliardy MAD (približne 240 miliónov EUR) je určených na vývoz (z toho približne 60 % do EÚ). Odvetvie rybolovu a spracovania produktov rybolovu je hlavným odvetvím, ktoré poskytuje zamestnanie na danom území, ale aj hlavným vývozným odvetvím. Rybolovné činnosti však zostávajú sústredené na výlov rýb z dôvodu nedostatku spracovateľských zariadení, ktoré by umožnili lepšie zhodnotenie výrobkov. Je teda jedným z odvetví s veľkým potenciálom rastu a s veľkými možnosťami pre zamestnanosť v Západnej Sahare. Európska únia prispela k rozvoju činností spracovania produktov rybolovu v Západnej Sahare. Podľa ustanovení protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví rybolovu medzi Úniou a Marokom, ktoré sa týkajú podpory odvetvia, Únia takisto financovala veľký počet činnosti vrátane výstavby infraštruktúr a vybavenia s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a zamestnanosť v odvetví spracovania produktov rybolovu. 3.2.2.3 Vývoz produktov rybolovu do Európskej únie V tabuľke sú uvedené údaje z marockých zdrojov týkajúce sa vývozu produktov rybolovu zo Západnej Sahary do Európskej únie a výška nezaplateného cla vďaka uplatňovaniu preferencií v súlade s dohodou o pridružení medzi EÚ a Marokom:

2015 2016 Hodnota dovozu Výška dovozného cla Hodnota dovozu Výška dovozného cla 1 000 EUR 1 000 EUR Priemerné clo 1 000 EUR 1 000 EUR Priemerné clo Maroko a Západná Sahara 1 087 952 133 356 12,3 % 1 171 854 136 562 11,7 % Západná Sahara

% 121 823

11,2 % 9 093

6,8 % 7,5 % 134 010

11,4 % 9 477

6,9 % 7,1 % Použitý výmenný kurz EUR/MAD 10,819 (2015) a 10,836 (2016) Podľa Maroka, vývoz zo Západnej Sahary predstavoval 44 891 ton za rok 2015 a 54 637 ton za rok 2016 . Dovoz zo Západnej Sahary predstavoval 121 miliónov EUR za rok 2015 a 134 miliónov EUR za rok 2016, čo predstavovalo len niečo vyše 11 % celkovej hodnoty vývozu z Maroka a zo Západnej Sahary. Marocké údaje týkajúce sa hodnoty vývozu produktov rybolovu zo Západnej Sahary do Únie sú tak nižšie ako údaje Únie o tomto dovoze, zatiaľ čo údaje o celkovom vývoze produktov z Maroka a zo Západnej Sahary do Únie (1,01 miliardy EUR za rok 2015 a 1,14 miliardy EUR za rok 2016) sú podobné údajom Únie. Pokiaľ ide o preferenčné úľavy, z uvedenej tabuľky vyplýva, že výška cla, ktoré nebolo vybrané na základe uplatnenia colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom, sa pohybuje v rozmedzí od 9 do 9,5 milióna EUR za rok. Pokiaľ ide o prevádzkarne na spracovanie produktov rybolovu v Západnej Sahare, vývoz do Únie musí pochádzať zo „schválených“ prevádzkarní alebo zo spracovateľských/skladovacích podnikov. Zoznam schválených prevádzkarní je verejne dostupný na webovej lokalite Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre zdravie a bezpečnosť potravín (GR SANTE). Z tohto zoznamu vyplýva, že schválené prevádzkarne na území, ktoré majú oprávnenie spracúvať produkty rybolovu a akvakultúry, sa nachádzajú v týchto troch pobrežných oblastiach: Dakhla (na juhu), Laâyoune (na severe) a Boujdour (v strede). V tabuľke sú uvedené marocké údaje týkajúce sa počtu priamych pracovných miest v prevádzkarniach, ktoré vyvážajú do Únie, a to vrátane niekoľkých spracovateľských plavidiel: Mesto Počet prevádzkarní Počet zamestnancov Stáli Dočasní 2015 2016 2015 2016 Dakhla 89 1 908 1 994 5 723 5 983 Laâyoune 48 1 197 1 248 3 591 3 743 Boujdour 4 118 124 354 371 Spolu 141 3 223 3 366 9 668 10 097 Podľa Maroka približne 50 % výroby v týchto prevádzkárňach je určených na vývoz do Európskej únie. Možno teda usúdiť, že polovica týchto pracovných miest (vyše 6 500 osôb v roku 2016) priamo závisí od vývozu do Únie. Zoznam prevádzkarní poskytnutý Marokom zodpovedá zoznamu prevádzkarní, ktoré boli schválené v súlade s právnymi predpismi Únie. 3.2.2.4Vplyv uplatňovania obchodných preferencií

Rozšírenie preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom na výrobky Západnej Sahary by umožnilo bezcolný dovoz produktov rybolovu zo Západnej Sahary do Únie v hodnote 100 až 200 miliónov EUR. V dôsledku rozšírenia colných preferencií na tento vývoz by sa Únia ročne vzdala sumy vo výške 9 až 9,5 milióna EUR. V tabuľke sú uvedené hlavné druhy produktov rybolovu vyvezených z daného územia v roku 2015 a v roku 2016, pokiaľ ide o nevybrané clo: Druhy Colná sadzba (*) 2015 2016 1 000 EUR 1 000 EUR Chobotnice, mrazené 8 % 5 412,73 5 348,19 Sardinky, mrazené 23 % 1 137,41 1 198,29 Makrely, konzervované 25 % 417,14 608,01 Sardinky, konzervované 25 % 452,67 378,55 Sépie, mrazené 6 % 255,02 370,30 Kalmáre, mrazené 6 % 188,32 325,16 Makrely, mrazené 20 % 128,39 292,70 (*) Clo, ktoré sa uplatňuje v Únii na základe doložky najvyšších výhod (neuplatňuje sa žiadna preferencia) V tabuľke sú napokon uvedené údaje týkajúce sa priamo alebo nepriamo vytvorených pracovných miest v Západnej Sahare na základe výroby a spracovania produktov rybolovu, a to buď priamo na rybárskych plavidlách, v prevádzkarniach na spracovanie produktov rybolovu, alebo v rámci priemyselných odvetví spojených s výrobou produktov rybolovu: Mesto Počet zamestnancov 2015 2016 Dakhla Na pevnine Dočasní 22 915 23 931 Stáli 7 638 7 977 Na mori Dočasní – – Stáli 15 082 15 082 Laâyoune Na pevnine Dočasní 14 338 14 973 Stáli 4 779 4 991 Na mori Dočasní – – Stáli 15 633 15 633 Boujdour Na pevnine Dočasní 1 419 1 482 Stáli 473 494 Na mori Dočasní – – Stáli 5 528 5 528 SPOLU Na pevnine Dočasní 38 672 40 386 Stáli 12 891 13 462 Na mori Dočasní – – Stáli 36 243 36 243 Podľa Maroka je približne 50 % výroby v rámci týchto prevádzkarní určených na vývoz do Únie, čo naznačuje, že okolo 45 000 pracovných miest priamo alebo nepriamo závisí od vývozu do Európskej únie. Vzhľadom na to, že clá na produkty rybolovu sú vysoké, v určitých prípadoch dokonca veľmi vysoké (napríklad: 25 % na konzervované sardinky), colné preferencie (nulové clo) môžu zohrávať významnú úlohu pri prijímaní rozhodnutí dovozcov Únie o zdrojoch dodávok V prípade Západnej Sahary by neudelenie preferencií mohlo viesť k tomu, že sa spracovateľské činnosti, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v Západnej Sahare, premiestnia niekam inam, konkrétne do Maroka, s cieľom využiť preferencie, a to na úkor miestneho obyvateľstva. Niektorí tvrdia, že táto činnosť nebude prospešná pre miestne obyvateľstvo. Spomenuli sa demonštrácie z roku 2012, do ktorých boli zapojení absolventi Technického inštitútu pre morský rybolov, ktorí protestovali proti ich vylúčeniu z trhu práce v odvetví rybolovu, keďže pracovné pohovory v danom odvetví prebiehali v Maroku, a ktorí požadovali, aby sa tieto pohovory uskutočňovali v Laâyoune. Podobné tvrdenia sa objavili v roku 2011 a 2013 (pozri rôzne správy organizácie Western Sahara Resource Watch ). Neexistujú však verejne dostupné údaje o tom, že by sa takéto praktiky uplatňovali aj v nasledujúcom období alebo že by sa podobné demonštrácie zopakovali po začiatku roku 2013. V každom prípade však tieto tvrdenia nepredstavujú dôkazy o tom, že by bolo sahrawské obyvateľstvo skutočne vylúčené z trhu práce v oblasti rybolovu. Okrem toho mnoho opýtaných účastníkov vo februári 2018 zdôraznilo výhody vyplývajúce z rozšírenia preferencií na poľnohospodárske odvetvie, ako aj na odvetvie rybolovu. Niektorí z nich dokonca poukázali na skutočnosť, že sahrawské obyvateľstvo má väčší sklon vykonávať tradičné činnosti v oblasti poľnohospodárstva, než činnosti v oblasti rybolovu, ktoré sú vo všeobecnosti menej blízke kočovným chovateľom. 3.2.2.5Záver V Západnej Sahare existuje významný priemysel spracovania produktov rybolovu, ktorý zahŕňa 141 prevádzkarní s oprávnením na vývoz do Európskej únie. Vývoz produktov rybolovu z daného územia v roku 2015 a v roku 2016 dosahoval výšku 100 až 200 miliónov EUR. Počet pracovných miest priamo alebo nepriamo závislých od tohto vývozu do Európskej únie predstavoval približne 45 000. Rozšírenie colných preferencií na uvedený dovoz by preto malo významný vplyv na hospodárstvo územia, a teda aj na zamestnanosť. Zároveň by bolo v súlade s finančnou podporou Európskej únie zameranou na rozvoj Západnej Sahary v oblasti konkurencieschopnosti daného odvetvia, zamestnanosti a kvality života rybárov, ako aj v oblasti udržateľného využívania prírodných zdrojov. Odmietnutie udelenia týchto preferencií by naopak ohrozilo vývoz, ale aj zamestnanosť a zjednodušilo by presun týchto spracovateľských činností na iné miesta, a to pravdepodobne do Maroka. Zároveň by to bolo v rozpore s cieľmi Európskej únie spočívajúcimi v podpore rozvoja tohto odvetvia v Západnej Sahare. Európski dovozcovia produktov rybolovu zo Západnej Sahary uviedli, že vzhľadom na vysokú úroveň (nepreferenčného) spoločného vonkajšieho cla by bol nákup týchto produktov oveľa menej výhodný bez udelenia preferenčného zaobchádzania.

3.2.3Fosfáty 3.2.3.1Úvod Fosfáty sú rudy (horniny), ktoré tvoria základ fosforečných hnojív používaných v poľnohospodárstve. Viac ako 80 % celosvetovej produkcie sa využíva v poľnohospodárstve, pričom neexistuje náhradný produkt a dopyt stále rastie. Najväčšie ložiská fosfátu sa v súčasnosti nachádzajú v Maroku . Najväčšším svetovým vývozcom fosfátu je skupina OCP (predtým Office Chérifien des Phosphates) , ktorá kontroluje celé výrobné odvetvie v Maroku a Západnej Sahare. Najväčšie fosfátové bane sú v Maroku (Khouribga a Gantour), pričom v Západnej Sahare sa v súčasnosti nachádza len jedno miesto ťažby v oblasti Bou Craa . Vo výročných správach skupiny OCP sa uvádzajú údaje týkajúce sa produkcie v Maroku a Západnej Sahare, avšak bez rozlíšenia medzi príslušnými oblasťami. Banskú lokalitu Bou Craa prevádzkuje spoločnosť Phosboucraa. V súčasnosti sa v nej ťaží 2,6 milióna ton fosfátovej rudy a má využiteľné rezervy fosfátu na približne 300 rokov (odhadované rezervy na úrovni 1,1 miliardy m³). Plánované investície na obdobie rokov 2014 – 2020 dosahujú výšku 17 miliard MAD (približne 1,6 miliardy EUR). Pokiaľ ide o zamestnanosť, spoločnosť Phosboucraa, ktorá zamestnáva okolo 2 200 pracovníkov, je najväčším súkromným zamestnávateľom na území. Podľa OCP, zatiaľ čo v sedemdesiatych rokoch dvadsiateho storočia percentuálny podiel miestnej pracovnej sily predstavoval 4 %, v roku 2017 tento podiel stúpol na 76 %, pričom takmer 100 % nových zamestnancov sa najíma na miestnej úrovni. Počet zamestnancov na vedúcich pozíciách stúpol z jedného v roku 2003 na 27 v roku 2017, čo predstavuje 55 % zo 49 pracovných miest na vedúcich pozíciách. Táto hospodárska činnosť je prospešná pre celý región (50 miestnych podnikov zabezpečuje 450 nepriamych pracovných miest, sociálne dávky vyplácané rodinám a zamestnancom na dôchodku, zdravotnícke služby atď.). OCP zároveň upozorňuje na zariadenie na odsoľovanie morskej vody, vysadenie 13 000 nových stromov, ako aj na označenie pláže v oblasti Laâyoune modrou vlajkou od roku 2008 vďaka projektu „Čisté pláže“. Na obdobie rokov 2013 – 2022 bolo vyčlenených 250 miliónov USD v rámci rozpočtu správnej rady spoločnosti Phosboucraa na sociálny rozvoj regiónu, ako aj 140 miliónov USD na stavebné projekty, t. j. celkovo približne 2,2 miliardy USD. Nie všetky strany to však vnímajú rovnako pozitívne. Napríklad organizácia Western Sahara Resource Watch tvrdí, že v roku 1968 bolo v odvetví výroby fosfátu na území dnešnej Západnej Sahary zamestnaných 1600 sahrawských pracovníkov. V súčasnosti väčšinu z nich nahradili Maročania, ktorí sa usadili na danom území. V tomto výrobnom odvetví aktuálne pracuje len 200 sahrawských pracovníkov z celkového počtu 1900 zamestnancov. Sahrawskí zamestnanci sú údajne vystavení diskriminácii v porovnaní s ich marockými kolegami. Okrem toho údajne len veľmi malo sahrawských pracovníkov bolo od roku 1975 povýšených a väčšina z nich bola údajne prepustená. V tejto súvislosti je predovšetkým potrebné zdôrazniť, že nie je možné porovnávať aktuálne obdobie s obdobím, keď ešte bola Západná Sahara španielskou kolóniou. Okrem toho údaje spoločnosti OCP sa týkajú miestnej pracovnej sily, a nie pracovnej sily sahrawského pôvodu. Útvary Európskej komisie nemajú potrebné prostriedky na to, aby overili na mieste, ktorí zamestnanci sú sahrawského pôvodu a navyše Európska únia nemá právomoc rozhodnúť o tom, kto tvorí súčasť pôvodného obyvateľstva. Okrem toho, v rámci konzultácií uskutočnených vo februári 2018 sa nevyskytli žiadne informácie o diskriminácii pri prijímaní zamestnancov na etnickom základe. Tieto skutočnosti sú v súlade s inými zverejnenými informáciami. Pokiaľ ide o udržateľné využívanie prírodných zdrojov, spoločnosť Phosboucraa podnikla významné kroky s cieľom dosiahnuť čo najvyššiu energetickú účinnosť, pričom prešla na obnoviteľné zdroje. Od júla 2013 veterná farma v oblasti Foum El Oued zabezpečuje 99,8 % spotreby energie spoločnosti Phosboucraa.

3.2.3.2Výroba, obchod s EÚ a sociálno-ekonomický dopad Ťažba fosfátu predstavuje pre územie Západnej Sahary hlavný zdroj činnosti. Je preto potrebné preskúmať potenciál fosfátov s cieľom podporiť saharský priemyselný rast a výhody, ktoré z neho plynú pre obyvateľstvo. To si však vyžaduje viac ako len obchodné štatistiky. Celkové dostupné údaje (poskytnuté výlučne Marokom) totiž aj v tomto prípade nespresňujú údaje týkajúce sa Západnej Sahary. Z údajov za rok 2015 vyplýva, že 34 % dovezeného fosfátu do Únie pochádzalo z Maroka, nie je však možné spresniť, ktorá časť pochádzala zo Západnej Sahary. Analýza osobitných správ zameraných na dané odvetvie však umožňuje posúdiť vplyv neuplatnenia colných preferencií na rôzne fosfátové produkty dovážané do Európskej únie. V súvislosti s minerálnymi alebo chemickými fosforečnými hnojivami sa v rámci colnej nomenklatúry, ktorú uplatňuje Únia, rozlišujú „superfosfáty“ a iné typy fosforečných hnojív. Prevažná časť surového fosfátu dovážaného do Únie nepodlieha clám bez ohľadu na to, či sa naň uplatňuje preferenčný režim. V prípade týchto výrobkov by preto rozšírenie dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom na výrobky zo Západnej Sahary nemalo žiadny vplyv. Len „superfosfáty“ podliehajú clám na dovoz do Únie (4,8 %). Takže otázka vplyvu dohody sa vzťahuje len na tieto výrobky. V období rokov 2014 až 2016 sa príslušné clá pohybovali v rozmedzí od 1,13 milióna do 1,83 milióna EUR. Možno predpokladať, že len malá časť tohto dovozu do Únie pochádzala zo Západnej Sahary. Banská lokalita Phosboucraa má skutočne len relatívne nízku výrobnú kapacitu s porovnaní s marockými lokalitami. Podľa Maroka vývoz z tejto lokality navyše nie je určený do Európskej únie . Z uvedených skutočností preto možno vyvodiť, že neuplatnenie colných preferencií na clá by malo na súčasnú výrobu fosfátov v Západnej Sahare obmedzený alebo nulový dosah, alebo inak povedané, udelenie colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom by nemalo žiadny vplyv na súčasný dovoz superfosfátov zo Západnej Sahary. Existujú však určité výrobky získané z fosfátov, ktoré sa v súčasnosti nevyrábajú v Západnej Sahare, pretože sa na území nenachádza žiadna prevádzkareň na spracovanie fosfátu, ktoré by sa však mohli vyrábať a v takom prípade by sa na ne uplatňovali preferencie, keďže ich dovoz do Únie v súčasnej dobe podlieha clám v rozmedzí medzi 4,8 % a 6,5 %, ak pochádzajú z krajín, s ktorými Únia neuzavrela preferenčnú dohodu. Je preto potrebné posúdiť vplyv vylúčenia saharských výrobkov z colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom. Na tento účel je potrebné analyzovať, či má spracovanie surovín s pôvodom v Západnej Sahare v iných prevádzkarniach, konkrétne v Maroku, vplyv na určenie preferenčného pôvodu. Pravidlo pôvodu, ktoré sa uplatňuje na tieto výrobky v rámci dohody o pridružení, je rozhodujúce pre určenie toho, či existuje možnosť vplyvu alebo nie. Táto otázka sa týka kyseliny fosforečnej a určitých hnojív: Kyselina fosforečná (položka 29.19 HS) Položka 29.19 – estery kyseliny fosforečnej a ich soli vrátane laktofosfátov; ich halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty.

Obvyklé clo (doložka najvyšších výhod) predstavuje 6,5 %. Preferenčné clo v rámci dohody o pridružení je nulové. Pravidlo pôvodu na účely uplatnenia preferenčného zaobchádzania: zmena nomenklatúrneho zatriedenia alebo pravidlo pridanej hodnoty (najviac 40 % nepôvodných materiálov). Pravidlo pôvodu týkajúce sa tohto výrobku spočíva v zmene colnej položky. Fosfát (potenciálne zo Západnej Sahary) je zatriedený v 31. kapitole harmonizovaného systému, takže výroba kyseliny fosforečnej, ktorej výsledný produkt je zaradený do 29. kapitoly harmonizovaného systému, si vyžaduje zmenu kapitoly, a teda colnej položky. Spracovanie je preto postačujúce a preferenčný pôvod kyseliny fosforečnej nezávisí od pôvodu nespracovaného fosfátu. Pôvod, ktorý je rozhodujúcim kritériom na stanovenie uplatniteľnej colnej sadzby, závisí od krajiny, v ktorej sa fosfát spracuje na kyselinu fosforečnú. Bez ohľadu na pôvod nespracovaného fosfátu sa preto na kyselinu fosforečnú vyrobenú v Maroku môže uplatniť preferenčné zaobchádzanie v rámci dovozu do Únie. Hnojivá (položka 31.05 HS) Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov, t. j. dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo baleniach s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg. Obvyklé clo (doložka najvyšších výhod) predstavuje 6,5 %. Preferenčné clo v rámci dohody o pridružení je nulové. Pravidlo pôvodu na účely uplatnenia preferenčného zaobchádzania: zmena nomenklatúrneho zatriedenia s maximálne 50 % nepôvodných materiálov alebo pravidlo pridanej hodnoty (najviac 40 % nepôvodných materiálov). Ak by sa na výrobky Západnej Sahary uplatňovali colné preferencie, kyselina fosforečná vyrobená v oblasti Laâyoune by podliehala preferenčnému zaobchádzaniu. Rovnako by tomu bolo v prípade hnojív, pričom by to prinieslo dvojité výhody, pretože k získaniu preferenčného pôvodu by bolo potrebných aspoň 50 % pôvodných surovín, čo by bolo prospešné pre spoločnosť Phosboucraa. Neudelenie preferenčného zaobchádzania v súvislosti s dotknutými výrobkami by teda mohlo ohroziť projekty skupiny OCP zamerané na rozvoj priemyselného komplexu na výrobu hnojív v meste Laâyoune (kyselina fosforečná a hnojivá), ale aj vybudovanie nového nábrežia v prístave mesta Laâyoune. Zverejnili sa totiž oznámenia v súvislosti s budúcimi investíciami na výrobu širšej škály hnojív v rámci plánu rozvoja. Tento plán sa zakladá na vybudovaní integrovaného chemického komplexu v banskej lokalite Phosboucraa, čo by zároveň umožnilo pružnejšie reagovať na zmeny trhových cien za surovú fosfátovú horninu (výška tejto investície sa odhaduje na 1,2 miliardy USD). Podrobnosti tohto investičného plánu predstavené skupinou OCP poukazujú celkovo (vrátane iných dlhodobých investícií) na viac ako 2 miliardy USD . Tieto projekty by boli ohrozené, ak by výrobkom zo Západnej Sahary nebolo možné udeliť preferencie, čo by malo dôsledky na miestnu zamestnanosť. 3.2.3.3Záver

Vzhľadom na jeho súčasný stav, odvetvie výroby fosfátu v Západnej Sahare, a teda aj hospodárska činnosť v tomto odvetví, ako aj zamestnanosť a iné sociálno-ekonomické aspekty nie sú bezprostredne a priamo ovplyvnené vylúčením Západnej Sahary z dohody o pridružení, a to z týchto troch dôvodov: 1. niektoré výrobky (surové fosfáty) podliehajú nulovému clu (doložka najvyšších výhod), 2. v súvislosti s výrobou fosfátov neexistuje žiadny trh v rámci Únie, 3. spracovanie v Maroku (alebo na území akejkoľvek inej krajiny, s ktorou Európska únia uzavrela preferenčnú dohodu) niektorých fosfátov vyrobených v Západnej Sahare by bolo postačujúce na to, aby im bol uznaný marocký preferenčný pôvod, takže preferenčné zaobchádzanie s týmito spracovanými výrobkami nezávisí od pôvodu rudy. Zároveň sa zdá, že udelenie preferencií výrobkom s pôvodom v Západnej Sahare by ovplyvnilo budúci rozvoj produkcie niektorých fosfátov. Oznámené významné investície (viac ako 2 miliardy USD) v oblasti výroby produktov získaných z fosfátu v Západnej Sahare (predovšetkým kyselina fosforečná a hnojivá) by teda boli ohrozené, ak by sa na vývoz týchto fosfátových produktov do Únie nemohlo uplatňovať preferenčné zaobchádzanie. Bez preferenčného zaobchádzania by investovanie v iných oblastiach, na ktoré sa uplatňuje preferenčné zaobchádzanie (ako napríklad Maroko), bolo atraktívnejšie než v Západnej Sahare. Prerušenie investícií v Západnej Sahare by malo dosah na výrobnú kapacitu, rôznorodosť výrobkov, a teda na pracovné miesta v odvetví výroby fosfátov v regióne. 4KONZULTÁCIE S OBYVATEĽSTVOM, KTORÉHO SA TÝKA ZMENA PROTOKOLU Č. 1 A PROTOKOLU Č. 4 DOHODY O PRIDRUŽENÍ 4.1Cieľ a rozsah konzultácií Jeden z cieľov rokovania spočíval v zabezpečení dohľadu nad tým, aby bolo v rámci prípravy zmeny protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom „obyvateľstvo, na ktoré sa táto dohoda vzťahuje, zapojené primeraným spôsobom“. Na tento účel sa útvary Komisie a ESVČ usilovali zabezpečiť, aby ich prístup k návrhu zmeny a ku konzultácii dotknutého obyvateľstva rešpektoval rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 21. decembra 2016, a to bez toho, aby to malo akýkoľvek vplyv na výsledok alebo úspešný priebeh procesu OSN. Skutočnosť, že proces sebaurčenia Západnej Sahary nebol vyriešený preto predstavovala dôležitý aspekt, ktorý museli útvary Komisie a ESVČ zohľadniť. Okrem toho, a súbežne s konzultáciami vo vysoko komplexnom a citlivom politickom kontexte, nešlo o konečné postavenie územia, ale o to, či by Európska únia mala v rámci dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom uplatňovať colné preferencie na výrobky zo Západnej Sahary. Tento postoj útvarov Komisie a ESVČ bol založený na prevažne ekonomickej povahe dohody, ako aj na snahe Európskej únie zabrániť oslabovaniu tradičných obchodných tokov. 4.2Hlavné zistenia V tomto kontexte mala konzultácia útvarov Komisie a ESVČ trojaký rozmer. Ako strana, ktorá sa podieľala na rokovaniach, marocká vláda viedla rozsiahle konzultácie so zástupcami volenými na regionálnej úrovni, a to podľa vlastných inštitucionálnych pravidiel, pričom výsledky týchto konzultácií poskytla útvarom Komisie a ESVČ. Okrem toho si útvary Komisie a ESVČ zároveň želali viesť konzultácie s čo najširším možným spektrom politických organizácií, sociálno-ekonomických organizácií a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by zastupovali miestne alebo regionálne záujmy Západnej Sahary. Napokon, diskusie prebehli aj s Frontom Polisario, ako jednou zo strán mierového procesu Organizácie Spojených národov. Výsledky konzultácií marockých orgánov s volenými zástupcami v národných, regionálnych a miestnych ústavných orgánoch v Západnej Sahare. Konzultácie marockých orgánov s volenými zástupcami v národných, regionálnych a miestnych ústavných orgánoch sa uskutočnili 5. a 6. Marca 2018. Do týchto konzultácií boli zapojené najviac dotknuté regionálne rady, ich príslušné regionálne odborné poľnohospodárske komory, ako aj Výbor pre zahraničné veci hornej komory marockého parlamentu („Snemovňa reprezentantov“). Zástupcovia regionálnych rád boli zvolení v roku 2015 všeobecným a priamym hlasovaním v rámci prvých regionálnych volieb v Maroku. Pokiaľ ide o pôvod volených zástupcov, v zhrnutí marockých orgánov sa uvádza, že všetci zástupcovia dvoch regiónov Laâyoune-Sakia El Hamra a Dakhla-Oued Ed-Dahab, ktoré spolu pokrývajú takmer celé územie Západnej Sahary, ako aj členovia príslušných regionálnych poľnohospodárskych komôr, pochádzajú z miestnych sahrawských kmeňov. Polovica členov Výboru pre zahraničné veci vrátane ich predsedu je toho istého sahrawského pôvodu. Z oficiálnej správy marockých orgánov o výsledkoch konzultácií marockých právnych inštitúcií vyplýva, že miestni, regionálni a národní zástupcovia jednomyseľne podporujú partnerstvo medzi Európskou úniou a Marokom v oblasti poľnohospodárstva a rybolovu, ktoré je podľa ich názoru úplne v súlade s národnou sociálno-ekonomickou politikou rozvoja v týchto oblastiach. Volení zástupcovia sú spokojní s výsledkami rokovaní a zdôrazňujú dôležité sociálno-ekonomické výhody, ktoré z nich vyplývajú, najmä pokiaľ ide o podporu vývozu. Jeden člen regionálnej rady napríklad spomenul citrusy a rastlinné oleje ako sľubné výrobky na vývoz, ktoré je potrebné podporovať, zatiaľ čo jedna regionálna poľnohospodárska komora zdôraznila potenciálny trh pre ťavie výrobky a potrebu spolupráce s Európskou úniou s cieľom zosúladiť marocké výrobky s európskymi sanitárnymi a fytosanitárnymi normami. Volení zástupcovia zároveň prejavili záujem o rozvoj primeraných sprievodných mechanizmov na zabezpečenie výmeny informácií a potrebných nadväzných opatrení s cieľom optimalizovať výhody vyplývajúce z dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom.

Výsledky konzultácií útvarov Európskej komisie a ESVČ s politickými a sociálno-ekonomickými organizáciami alebo organizáciami občianskej spoločnosti. Do druhej úrovne konzultácií, ktoré priamo viedli útvary Európskej komisie a ESVČ, bola zapojená najširšia možná škála zainteresovaných strán zo Západnej Sahary. Cieľom bolo posúdiť úroveň podpory dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom zo strany subjektov pôsobiacich v danej oblasti, nad rámec inštitucionálnych orgánov. Na tento účel bolo oslovené široké regionálne spektrum miestnych politických činiteľov, kľúčových hospodárskych subjektov, organizácií občianskej spoločnosti, zvlášť v oblasti ľudských práv. Stretnutia sa konali od polovice februára do polovice marca 2018. Úplný zoznam organizácií zapojených do konzultácií je zahrnutý v prílohe. Spomedzi organizácií občianskej spoločnosti zapojených do konzultácií útvarov Európskej komisie a ESVČ päť odmietlo pozvanie. Tieto organizácie, ktoré sa odlišujú tým, že sú blízke Frontu Polisario alebo s ním sympatizujú, v podstate tvrdili, že na konzultáciu malo byť namiesto nich pozvané toto hnutie, že konzultácia nebola v súlade s medzinárodným právom alebo s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie z 21. decembra 2016 a že nie je možné viesť žiadne konzultácie týkajúce sa obchodnej dohody za prítomnosti „ozbrojenej okupácie“. Útvary Komisie a ESVČ následne opätovne vyzvali jednotlivé organizácie a zdôraznili svoju ochotu viesť dialóg na základe otvorenej agendy. Ostatné organizácie občianskej spoločnosti a niekoľko miestnych politických zástupcov prijalo výzvu na vyjadrenie svojich názorov o navrhovanej zmene (pozri prílohu). Okrem toho, že tieto konzultácie odzrkadľujú polarizovanú politickú debatu o Západnej Sahare, vyplýva z nich všeobecné uznanie sociálno-ekonomického pokroku, ktorý Západná Sahara dosiahla v priebehu posledných rokov. Na základe uvedených skutočností sa dohody s Európskou úniou považujú za silnú páku ďalšieho pokroku smerom k udržateľnému rastu. Väčšina zástupcov zapojených do konzultácií, z ktorých všetci boli sahrawského pôvodu, sa vyjadrila vôľu pokračovať v obchodných vzťahoch medzi Európskou úniou a regiónom v rámci vzťahov medzi Európskou úniou a Marokom. Hoci sú hlboko prepojení so svojou identitou a sahrawskou kultúrou, zároveň uznali, že blahobyt regiónu a jeho sociálno-ekonomický rozvoj sú naďalej úzko spojené s úsilím Maroka o rozvoj a s prístupom k zahraničným trhom. V snahe preukázať svoju reprezentatívnosť miestni a regionálni zástupcovia Západnej Sahary poukázali na skutočnosť, že boli zvolení vo vôbec prvých regionálnych a miestnych priamych voľbách pod medzinárodným dohľadom a za regionálnej účasti vyššej ako národný priemer. Zvolení zástupcovia považujú podporu obchodných vzťahov s Európskou úniou za neoddeliteľnú súčasť nového modelu rozvoja, ktorý sa Maroko usiluje presadiť na území Západnej Sahary od roku 2015. Cieľom tohto modelu je prechod krajiny z hospodárstva založeného na etatizme nadmerne závislého od štátnych dotácií k modelu, ktorý by bol otvorenejší širšiemu svetu a mal by funkčnejšie hospodárstvo, čo by podnietilo súkromné investície prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Možnosť nadviazať obchodné vzťahy s Európskou úniou, ktorá je hlavným obchodným partnerom Maroka, sa preto vníma ako prepojenie pupočnou šnúrou. Bez toho by snahy o hospodársku diverzifikáciu nad rámec tradičného využívania surovín (ako fosfátov) do odvetvia poľnohospodárstva a odvetvia rybolovu čoskoro oslabli. Hoci sahrawskí vedúci politickí predstavitelia pripúšťajú, že marocký štát značne investoval do rozvoja regionálnej infraštruktúry, čo malo pozitívny dosah na celé obyvateľstvo, zároveň zdôraznili, že colné preferencie s Európskou úniou sú rovnako potrebné na to, aby sa zaistila maximálna účinnosť a návratnosť takýchto investícií. Očakávajú, že takéto preferencie prispejú k zlepšeniu podnikateľského prostredia a podpore európskych priamych investícií, čím by sa posilnil nový regionálny model udržateľného rozvoja vedeného komunitou. Pretrvávajúca právna neistota ohrozujúca obchodné toky medzi Európskou úniou a Západnou Saharou by naopak spôsobila značnú sociálnu-ekonomickú ujmu, o čom už svedčí pokles obchodu Západnej Sahary s niektorými európskymi krajinami alebo v rámci niektorých odvetví. Uzatvorenie prístupu Západnej Sahary k určitým trhom alebo investíciám by len posilnilo jej hospodársku závislosť od zastaraného systému založeného na vzťahoch medzi centrom a perifériou. To by len zabrzdilo sociálno-ekonomický a politický rast v čase, keď sa hospodársky rozvoj Západnej Sahary konečne rozbehol. Útvary Európskej komisie a ESVČ do konzultácií takisto zapojili viac ako pätnásť kľúčových sociálno-ekonomických činiteľov, vývozcov, podnikateľov, organizácií občianskej spoločnosti zameraných na ochranu životného prostredia alebo ľudských práv. Takmer všetci sa vyjadrili v prospech zachovania preferenčných obchodných vzťahov s Európskou úniou. Takéto vzťahy by boli kľúčové pre zachovanie stabilných obchodných vzťahov a pre investície, čo by prispelo k posilneniu zamestnanosti na miestnej úrovni. Objavili sa však pripomienky, že výhody udelené Európskou úniou Západnej Sahare by mali byť spravodlivejšie rozdelené medzi miestnym obyvateľstvom, a to najmä vzhľadom na nedostatok rozmanitosti regionálneho hospodárstva. Vplyv colných preferencií na rôzne zložky obyvateľstva by sa mal preto sledovať a malo by sa zvážiť prijatie sprievodných opatrení s cieľom čo najlepšie využiť priaznivé vplyvy na znevýhodnené skupiny, ako napríklad kočovné obyvateľstvo. Spoločné hodnoty medzi Európskou úniou a Marokom by uľahčili spoluprácu pri zavádzaní takýchto mechanizmov kontroly a usmernení. Niektoré obavy zainteresovaných strán občianskej spoločnosti v súvislosti s dodržiavaním sociálno-ekonomických a politických práv v Západnej Sahare sa podobali obavám týkajúcim sa všeobecnej situácie ľudských práv v Maroku. Poukázalo sa predovšetkým na obmedzenia slobody prejavu, prípady korupcie a nedostatok zodpovednosti zo strany verejných orgánov. Najvýraznejšie obavy v Západnej Sahare sa však týkajú občianskych a politických práv. Ako príklad možno spomenúť ťažkosti, s ktorými sa niektoré organizácie stretli pri získavaní registrácie, obmedzenia, ktoré môžu brzdiť činnosť niektorých obhajcov ľudských práv, alebo obmedzenia vstupu do Západnej Sahary pre niektorých cudzincov, ako sú napríklad novinári, právnici alebo obhajcovia ľudských práv. Hoci sa neinformovalo o žiadnej politike systematickej diskriminácie na základe etnického pôvodu, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu alebo k sociálnym právam, spomenulo sa niekoľko osobitných prípadov týkajúcich sa zneužitia administratívnych postupov alebo popierania práv. Zatiaľ čo väčšina respondentov sa zhodla na tom, že Organizácia Spojených národov by mala naďalej viesť politický proces v Západnej Sahare, mnohý z nich zdôraznili, že kým sa politický proces nevyrieši, obyvateľstvo má „právo na rozvoj“. Jeden z respondentov zhrnul tieto pocity slovami, že sahrawské obyvateľstvo je už penalizované tým, že mu je odopreté právo na rozvoj. Ak sa mu odoprie prístup na európske trhy z dôvodu sporu v súvislosti s dohodou medzi Európskou úniou a Marokom, bude tak penalizované dvojnásobne. Viacerí opýtaní zároveň zdôraznili, že ľudské práva zahŕňajú hospodársky rast a že prístup obyvateľstva k slušnej zdravotníckej starostlivosti alebo k vzdelaniu nemožno zabezpečiť bez ekonomických zdrojov. Uviedli, že zdroje pochádzajúce z rybolovnej a poľnohospodárskej činnosti sú pre Západnú Saharu kľúčové, a preto je nevyhnutné vyriešiť otázku postavenia Západnej Sahary. Kým sa však nedosiahne politické riešenie, je potrebné bezodkladne reagovať na aktuálne sociálno-ekonomické potreby a využívať zdroje s cieľom zabezpečiť obyvateľstvu dôstojný život. Prepojenia a solidarita medzi regiónmi podľa všetkého takisto predstavujú zásadné otázky. V tejto súvislosti sa napríklad spomenul prípad mesta Smara, ktoré by čelilo ničivým dôsledkom v prípade izolácie z dôvodu prerušenia obchodných stykov s mestom Tan-Tan.

Pokiaľ ide o spravodlivé rozdelenie zdrojov, často sa spomínala úloha sahrawského obyvateľstva v rámci hospodárstva, hoci nebolo možné zaviesť žiadny transparentný monitorovací systém, aby sa zabezpečilo, že zdroje prinášajú úžitok celému obyvateľstvu. Občianska spoločnosť a združenia preto zohrávajú významnú úlohu pri zabezpečovaní správneho riadenia zdrojov a verejnej zodpovednosti. Ďalšou spomenutou otázkou bola diaspóra a práva ľudí, ktorí sa rozhodli vrátiť do Západnej Sahary. Na sahrawské obyvateľstvo, ktoré sa vracia z mesta Tindouf (Alžírsko) do Západnej Sahary, sa vraj neuplatňujú žiadne obmedzenia. Naopak, Maroko údajne zaviedlo opatrenia pozitívnej diskriminácie, na základe ktorých ponúka „navrátilcom“ pracovné miesta (niekedy na vyšších pozíciách) a ubytovanie. Podľa tvrdení niektorých opýtaných však ľudia v táboroch podliehajú prísnej kontrole a tí, ktorí mali možnosť odísť, už odišli. Výsledok konzultácií s Frontom Polisario ESVČ takisto viedla konzultácie s Frontom Polisario, ktorý je jednou zo strán zapojených do procesu Organizácie Spojených národov. ESVČ pripomenula, že uvedené konzultácie majú technický charakter a spresnila, že nespochybňujú politiku Európskej únie, pokiaľ ide o to, že členské štáty Európskej únie neuznali Front Polisario na diplomatickej úrovni. Bez toho, že by chcel Front Polisario diskutovať o aspektoch, ktoré priamo súvisia so zmenou protokolov dohody o pridružení, hnutie vyslovilo poľutovanie nad tým, že nebolo zapojené do rokovaní, hoci medzinárodné právo mu údajne v podobných prípadoch udeľuje právomoc na zastupovanie. Podľa Frontu Polisario sa v rámci európskeho prístupu obišiel rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 21. decembra 2016 tým, že sa prijala marocká politika „fait accompli“ (stavania pred hotovú vec), čím sa oslabil mierový proces. Z tohto dôvodu Front Polisario musí zmenu odmietnuť, a to aj z hľadiska jej obsahu (všetky výhody by prináležali Maroku), ako aj z hľadiska uskutočnenej konzultácie, a v prípade prijatia dohody podá proti nej odvolanie. V každom prípade sa konzultácie stali bezpredmetnými, keďže návrh dohody už bol podpísaný. Podľa Frontu Polisario Európska únia opakovanými ústupkami voči Maroku môže ohroziť proces Organizácie Spojených národov. Za takýchto podmienok sa otázka, či zmena je protokolov dohody o pridružení prospešná pre sahrawské obyvateľstvo, stáva vedľajšou. Tieto tvrdenia sú zhrnuté v tlačovej správe, ktorú krátko na to zverejnil Front Polisario (9. februára 2018). 4.3Záver Z konzultácií útvarov Európskej komisie a ESVČ vyplýva, že väčšina obyvateľstva, ktorá aktuálne žije na území Západnej Sahary, je veľmi priaznivo naklonená rozšíreniu colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary v rámci dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom. Takisto odznel pozitívny názor od volených zástupcov Západnej Sahary v rámci národných, regionálnych a miestnych orgánov v dôsledku kampane na zvyšovanie informovanosti a konzultácií organizovaných zo strany orgánov, ktoré boli zamerané na marocké inštitúcie. Tento názor podporuje veľká väčšina miestnych sociálno-ekonomických organizácií na úrovni občianskej spoločnosti. Colné preferencie Európskej únie a celkovo existencia stabilného právneho rámca na účely obchodovania s Európskou úniou sa považujú za základ pre udržateľný rozvoj územia a zlepšenie sociálno-ekonomických podmienok miestneho obyvateľstva. Napriek určitým obavám v oblasti ľudských práv, rozšírenie dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom alebo iných dohôd na výrobky Západnej Sahary sa považuje za stimul na zlepšenie sociálno-ekonomických noriem a noriem ľudských práv v regióne. Toto všeobecné vnímanie nemá vplyv na možné rôzne názory respondentov na postavenie územia, v súvislosti s ktorým sa všetci zhodujú v tom, že ho možno vyriešiť len prostredníctvom Organizácie Spojených národov. Front Polisario odmieta zmenu zameranú na rozšírenie colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary v rámci dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom, a to nie preto, že by to ohrozilo záujmy miestnych obyvateľov zamerané na dosiahnutie rozvoja, ale najmä preto, že zahrnutie Západnej Sahary do dohody vníma za upevnenie zvrchovanosti Maroka nad Západnou Saharou. Celkovo konzultačný postup útvarov Európskej komisie a ESVČ preukázal, že väčšina opýtaných podporuje zmenu, ktorá spočíva v rozšírení colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom na výrobky zo Západnej Sahary. Existuje kladné stanovisko k tomu, aby sa dohoda upravila tak, aby to neohrozilo proces Organizácie Spojených národov a treba zabezpečiť, aby táto zmena nebola vnímaná ako nepriame uznanie nároku Maroka na zvrchovanosť nad územím Západnej Sahary. Vyskytli sa aj odporúčania, aby zmenu sprevádzala zvýšená podpora Európskej únie procesu Organizácie Spojených národov, keďže výlučne udržateľná a vzájomne prijateľná mierová dohoda môže prispieť k politickej a právnej stabilite dohody. Napokon, väčšina sa dospelo aj k priaznivému stanovisku v súvislosti s vytvorením mechanizmov, ktoré by zabezpečili spravodlivejšie rozdelenie výhod vyplývajúcich z colných preferencií, a to najmä medzi zložkami obyvateľstva, ktorých živobytie závisí od tradičných činností. 5VŠEOBECNÝ ZÁVER

Západná Sahara je rozvíjajúcim sa trhovým hospodárstvom, ktoré je založené na obmedzenom množstve činností: rybolov a spracovanie produktov rybolovu, fosfátové bane, poľnohospodárstvo (predovšetkým ovocie a zelenina a kočovné pastierstvo), obchod a remeselná výroba. Ostatné odvetvia, ako napríklad cestovný ruch a obnoviteľné zdroje, sa zatiaľ nachádzajú v rozbehovom štádiu. Na účely nevyhnutnej diverzifikácie hospodárskeho potenciálu Západnej Sahary je teda potrebná podpora zahraničných investícií, ktoré si najskôr vyžadujú väčšiu právnu istotu, a teda vyjasnenie colných podmienok, ktoré sa uplatňujú na súčasný alebo budúci vývoz zo Západnej Sahary do Únie. Rozšírenie výhod colných preferencií na výrobky Západnej Sahary môže vzhľadom na nevyužitý hospodársky potenciál územia a nízku úroveň priamych zahraničných investícií zaručiť bezpečnosť pre investície a podnietiť rýchly a výrazný hospodársky rast, ktorý by viedol k vytvoreniu pracovných miest na miestnej úrovni. Napriek ťažkostiam pri získavaní presných údajov z tejto štúdie možno vyvodiť, že hospodárskym a výrobným činnostiam v Západnej Sahare by veľmi prospeli rovnaké colné preferencie ako tie, ktoré sú udelené Marockému kráľovstvu. Na niektoré výrobky sa v skutočnosti uplatňovalo takéto preferenčné zaobchádzanie do 21. decembra 2016, čo umožnilo rozvoj hospodárskej činnosti a vytvorenie pracovných miest v Západnej Sahare: platí to najmä v prípade produktov rybolovu a niektorých poľnohospodárskych výrobkov. Rozšírenie colných preferencií Únie na uvedené výrobky by umožnilo zabezpečiť kontinuitu tohto vývozu. Neudelenie colných preferencií by naopak výrazne ohrozilo vývoz zo Západnej Sahary, a to najmä vývoz produktov rybolovu a poľnohospodárskych výrobkov. Je teda pravdepodobné, že jej už tak obmedzené výrobné odvetvie by sa ešte viac oslabilo, čo by výrazne znevýhodnilo daný región. Bez rozšírenia colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary by totiž tieto výrobky podliehali obvyklým clám (clám, ktoré sa uplatňujú v Únii na základe doložky najvyšších výhod), a nemali by teda zvýhodnený prístup na trh Únie. Neudelenie colných preferencií by znížilo konkurencieschopnosť týchto výrobkov na európskom trhu. Vývoz priemyselných výrobkov (fosfátov) by bol ovplyvnený len v obmedzenej miere, avšak malo by to výrazný negatívny dosah na vývoz produktov rybolovu a poľnohospodárskych výrobkov do Únie. Zo všeobecnejšieho hľadiska by udelenie colných preferencií malo mať značný vplyv na rozvoj saharského hospodárstva, keďže by sa stimulovali investície v týchto odvetviach. To platí v prípade niektorých fosfátov (najmä v prípade kyseliny fosforečnej a hnojív), v súvislosti s ktorými sú už naplánované investície, ako aj v prípade poľnohospodárstva, v rámci ktorého sa už tiež vypracovali projekty rozvoja, a v prípade rybolovu. Neudelenie uvedených colných preferencií by naopak zabrzdilo investície, rozvoj a diverzifikáciu hospodárskych činností, ako aj zamestnanosť. Marocké orgány úspešne uskutočnili rozsiahly proces inštitucionálnych konzultácií, do ktorých zapojili všetky zainteresované vnútroštátne, regionálne a miestne orgány s cieľom informovať ich a požiadať o ich súhlas a prípadné pripomienky. Týmto procesom sa docielila široká podpora v prospech navrhovanej zmeny, ako aj určité náležité odporúčania, ako optimalizovať dosah tejto zmeny. V dôsledku zapojenia územných volených zástupcov, konzultácie útvarov Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť s obyvateľstvom Západnej Sahary takisto umožnili preukázať, že prevažná časť obyvateľstva je naklonená zmene protokolov k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom s cieľom rozšíriť colné preferencie na výrobky zo Západnej Sahary. Väčšina účastníkov poukázala na pozitívny vplyv v prospech celého obyvateľstva, pričom predovšetkým zdôraznila skutočnosť, že tieto obchodné preferencie by mali výrazný pákový efekt na súkromné investície. Na základe tejto logiky zvýhodnený prístup na európske trhy môže prispieť k zlepšeniu podnikateľského prostredia a európskych priamych investícií, čím by sa posilnil nový model udržateľného rozvoja vedeného komunitou v Západnej Sahare. Naopak, pretrvávajúca právna neistota, ktorá narúša obchodné toky so Západnou Saharou, by výrazne ohrozila sociálno-ekonomický rozvoj, ako tomu už nasvedčuje spomalenie obchodných vzťahov Západnej Sahary s určitými členskými štátmi alebo v rámci určitých odvetví. Obmedzením prístupu Západnej Sahary na zahraničné trhy a k zahraničným investíciám by sa len zabrzdil vnútorný rozvoj hospodárskych činností a ohrozil by sa sociálno-ekonomický alebo politický vývoj presne v čase, keď sa zdá, že by bolo konečne možné naštartovať rozvoj Západnej Sahary. Technické rozhovory s Frontom Polisario okrem toho poukázali na jeho zásadný nesúhlas so zmenou dohody vyplývajúci prevažne z rozsiahlejších politických úvah, ktoré sa nevzťahovali na obsah zmeny ako takej. Zmena protokolu č. 1 a protokolu č. 4 k dohode o pridružení podľa návrhu Európskej komisie sa teda zameriava na konsolidáciu a uľahčenie vývozu zo Západnej Sahary do Európskej únie a na podporu rozvoja a hospodárskej diverzifikácie v rámci regiónu. * * *



Príloha

Zoznam zainteresovaných strán zapojených do konzultácií o zmene protokolu č. 1 a č. 4 k dohode o pridružení 1. Politické subjekty Predsedovia dvoch regionálnych rád: ·Predseda regionálnej rady v oblasti Dakhla-Oued Ed-Dahab: pán Yanja El Khattat ·Predseda regionálnej rady v oblasti Laâyoune-Sakia El Hamra: pán Sidi Hamdi Ould Errachid Poslanci zo Západnej Sahary: ·Strana spravodlivosti a rozvoja (PJD): pán Brahim Daaif ·Strana pravosti a modernosti (PAM): pán Moulay Zoubeir Habbadi Zástupca Frontu Polisario: ·pán Mohamed Sidati 2. Hospodárske subjekty 2.1. Poľnohospodárske odvetvie ·Sahrawské združenie pre rozvoj a investície ·Poľnohospodárska komora regiónu Dakhla-Oued Ed-Dahab ·Ekonomická záujmová skupina Agida Dakhla ·Družstvo Ajban Dakhla