Kapitola 3 — Rozpočet EÚ a výsledky

Odpovede Komisie na výročnú správu Európskeho dvora audítorov za rok 2018

Úvod

3.1. Komisia sa zaviazala zlepšovať výkonnostný rámec rozpočtu EÚ. K tomuto zlepšeniu dôjde priebežne, ale postupne, a to najmä v kontexte nasledujúceho viacročného finančného rámca. Vyžaduje si aj plnú angažovanosť všetkých ostatných subjektov, ktoré plnia rozpočet EÚ, predovšetkým členských štátov. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ pozostáva z troch prvkov: a) povinného podávania správ o ukazovateľoch, ktoré sú súčasťou právneho základu programov; b) monitorovania vykonávania programov s využitím oveľa širšieho spektra kvantitatívnych aj kvalitatívnych informácií a c) pravidelných hodnotení, v rámci ktorých sa posudzuje výkonnosť programu. Ukazovatele môžu naznačiť, kam treba zamerať pozornosť pri zvažovaní, ktoré programy by mohli potenciálne vyvolať obavy týkajúce sa výkonnosti. Ak však chceme pochopiť, či existujú skutočné obavy, o čo presne ide a ako ich možno zmierniť, sú potrebné dodatočné kvantitatívne a kvalitatívne informácie.

Časť 1 – Čo nám hovoria ukazovatele výkonnosti rozpočtu EÚ?

3.3. V „metodickej poznámke“ pripojenej k prehľadu výkonnosti programov (PVP) sa vysvetľuje výber ukazovateľov: „Ukazovatele boli vybrané na základe určitých kritérií, ako napríklad relevantnosť, dostupnosť údajov atď.“

3.4. Komisia uznáva, že čitateľnosť programových vyhlásení (PV) možno zlepšiť, a práve sa tak snaží urobiť, ale zdôrazňuje, že obrovské množstvo informácií, ktoré je v nich obsiahnuté, t. j. pokrok pri dosahovaní cieľov programu podľa článku 41 ods. 3 písm. h) nariadenia o rozpočtových pravidlách, je vzhľadom na svoju odbornú povahu určené na čítanie odborníkom. Presne to je dôvodom, prečo Komisia začala uverejňovať PVP s cieľom vytvoriť ľahšie čitateľnú kompiláciu informácií o výkonnosti programu.

3.6. Komisia sa plne zaviazala zbierať, analyzovať a uverejňovať vysokokvalitné informácie o výkonnosti a konať na ich základe. S cieľom lepšie pochopiť aktuálny stav podávania správ o výkonnosti na základe ukazovateľov Komisia vykonala internú analýzu údajov o výkonnosti všetkých výdavkových programov, ktoré boli dostupné od marca 2019 a boli uverejnené v programových vyhláseniach priložených k návrhu rozpočtu na rok 2020. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ sa navyše zakladá na viacerých prvkoch. Jednou z dôležitých súčastí je monitorovanie pokroku na základe ukazovateľov výkonnosti. Pokrok týkajúci sa vybraných ukazovateľov však poskytuje iba čiastočný obraz a nemožno ho použiť na vyvodzovanie jednoznačných záverov o výkonnosti programu. Ako v bode 3.8 uvádza samotný Európsky dvor audítorov, kvalitatívne informácie, akými sú príklady dosiahnutých výsledkov, dopĺňajú informácie o ukazovateľoch a poskytujú úplnejší obraz o výkonnosti, a to aj a najmä v prípadoch, keď údaje o ukazovateľoch chýbajú alebo keď sa aktualizuje východisková hodnota.

Oddiel A – Ukazovatele vykazujú výrazné rozdiely v dosiahnutých výsledkoch a celkovo naznačujú mierny pokrok

3.7. OECD ( 1 ) považuje súčasný výkonnostný rámec rozpočtu EÚ za najlepší zo všetkých výkonnostných rámcov. Komisia uznáva, že všetky výkonnostné rámce si vyžadujú neustále zlepšovanie, a naďalej pracuje na zlepšovaní systému, napríklad prostredníctvom návrhov Komisie v súvislosti s novou generáciou finančných programov. So zberom a s prenosom údajov sa spájajú mnohé výzvy, najmä v prípade programov so zdieľaným riadením. Uvedené, ako aj ďalšie faktory vrátane viacročného charakteru programov spôsobujú, že podávanie správ o výkonnosti rozpočtu EÚ je náročnou úlohou. Komisia uznáva, že všetky výkonnostné rámce si vyžadujú neustále zlepšovanie, a naďalej pracuje na zlepšovaní systému, napríklad prostredníctvom návrhov Komisie v súvislosti s novou generáciou finančných programov. So zberom a s prenosom údajov sa spájajú mnohé výzvy, najmä v prípade programov so zdieľaným riadením. Uvedené, ako aj ďalšie faktory vrátane viacročného charakteru programov spôsobujú, že podávanie správ o výkonnosti rozpočtu EÚ je náročnou úlohou.

3.8. Komisia sa zaviazala vypracúvať vysokokvalitné a spoľahlivé správy o výkonnosti rozpočtu EÚ. Komisia na tento účel vychádza z údajov poskytnutých členskými štátmi a z iných zdrojov. Od útvarov Komisie sa prostredníctvom pokynov ústredných útvarov požaduje, aby poskytli komplexné informácie o výkonnosti každého programu a zaistili kvalitu a spoľahlivosť predložených informácií. Zdroje ukazovateľov výkonnosti sa systematicky zverejňujú vo výročných správach o činnosti. Podľa pokynov pre výročné správy o činnosti za rok 2018 sa od riaditeľov zodpovedných za riadenie rizika a vnútornú kontrolu požaduje, aby vyhlásili, že informácie uvedené v častiach 1 a 2 výročných správ o činnosti sú spoľahlivé, úplné a správne.

3.9 druhá zarážka. Komisia k posúdeniu Európskeho dvora audítorov poznamenáva, že výpočet pokroku výkonnosti je vo všeobecnosti indikatívnejší, keď sa vychádza z východiskovej hodnoty. Nie všetky programy však majú vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 vyčíslenú východiskovú hodnotu, preto sa v záujme porovnateľnosti dospelo k rozhodnutiu vypočítať celkový pokrok.

Komisia zastáva názor, že použitie prognóz vychádzajúcich z vybraných projektov spolu so skutočnými údajmi o vykonávaní je v prípade investičných programov, akými sú Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézny fond (KF), legitímne. Je informatívne a umožňuje odborníkom, ako aj subjektom zodpovedným za prijímanie rozhodnutí vyvodiť závery o pokroku pri vykonávaní, a tým systému ako celku plniť sledované ciele.

3.10. Komisia zastáva názor, že proces sumarizácie výkonnosti vyplývajúcej z ukazovateľov do programov a okruhov má isté obmedzenia. Komisia zámerne nevypočítala priemernú vzdialenosť k cieľu podľa jednotlivých programov. Jediný údaj nedokáže plne vyjadriť komplexnosť neoddeliteľne spätú s výdavkami vo výške desiatok miliárd eur.

3.11. Komisia sa zaviazala zlepšovať zber a dostupnosť údajov, najmä pokiaľ ide o zdieľané riadenie, pri ktorom sú oneskorenia v súčasnosti najdlhšie. Na tento účel Komisia v máji 2018 navrhla dvojmesačný cyklus podávania správ podľa článku 37 ods. 1 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach COM(2018) 375.

3.12. Výkonnosť vo väčšine prípadov nie je lineárna v čase, ale počas vykonávania sa iba pomaly rozbieha. Preto sa očakáva, že pokrok oproti východiskovej hodnote bude vo väčšine prípadov menší ako lineárne percentuálne hodnoty, ktoré uvádza Európsky dvor audítorov. V rámci dosiahnutého pokroku by sa mali zohľadniť aj oneskorenia pri vykonávaní. Majúc na pamäti túto skutočnosť, sa Komisia domnieva, že pokrok oproti východiskovej hodnote je celkovo na dobrej ceste. Komisia však súhlasí, že je nevyhnutné veľmi pozorne monitorovať pokrok pri vykonávaní a v prípade nedostatkov prijať potrebné opatrenia.

Okruh 1A: Ukazovatele vykazujú značný pokrok v prípade programu Erasmus+ a EFSI a mierny pokrok v prípade programu Horizont 2020 a Nástroja na prepájanie Európy

3.13 prvá zarážka. Komisia zdôrazňuje, že pri výbere ukazovateľov pre prehľad výkonnosti programov vychádzala najmä z relevantnosti a dostupnosti údajov, a nie z výslednej hodnoty ukazovateľa. V skutočnosti sa v každom okruhu správy uvádzajú prípady, v ktorých výpočet pokroku na základe programových vyhlásení prináša lepšie výsledky než výpočet vychádzajúci z prehľadu výkonnosti programov. Komisia súhlasí, že v budúcnosti musí byť analýza podrobnejšia a základné predpoklady lepšie stanovené.

3.13 druhá zarážka. V prehľade výkonnosti programov za rok 2019 sa vyvinulo značné úsilie zlepšiť oznamovanie údajov o Nástroji na prepájanie Európy. Z Nástroja na prepájanie Európy sa financujú rozsiahle dlhodobé projekty v oblasti infraštruktúry alebo projekty, ktoré sa musia koordinovať v sieti. Tieto projekty sa často musia vykonávať na základe po sebe idúcich finančných rámcov a môže dôjsť k významnému oneskoreniu medzi spustením programu a okamihom, keď sú dostupné údaje potrebné na meranie výkonnosti. V návrhu Komisie o pokračovaní nástroja sa venuje zvýšená pozornosť výkonnostnému rámcu a upravujú sa v ňom „transparentné, zodpovedné a adekvátne opatrenia na monitorovanie a podávanie správ s cieľom posudzovať pokrok programu […], ako aj propagovať jeho výsledky“.

3.13 tretia zarážka. Komisia vo svojom PVP jasne vysvetlila, že výkonnosť programu Erasmus+ sa porovnáva s rokom 2017. Program je na dobrej ceste k splneniu svojich cieľov do roku 2020.

3.13 štvrtá zarážka. Komisia poznamenáva, že pôvodným cieľom Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) bolo zmobilizovať do júla 2018 investície vo výške 315 miliárd EUR. Dňa 30. decembra 2017 nadobudlo účinnosť nariadenie, ktorým sa predlžuje a vylepšuje EFSI (nariadenie o EFSI 2.0). Trvanie EFSI sa ním predĺžilo do konca roka 2020 a investičný cieľ sa zvýšil na 500 miliárd EUR. V uvedenom nariadení sa predpokladalo, že záruka EÚ nevyhnutná na to, aby sa EFSI umožnilo podporovať investície, sa zvýši zo 16 miliárd EUR na 26 miliárd EUR až od júla 2018 (t. j. po uplynutí pôvodného obdobia). Preto boli výsledky EFSI z konca roka 2017 porovnané s pôvodným investičným cieľom na úrovni 315 miliárd EUR.

Okruh 1B: Ukazovatele vykazujú pomerne malý pokrok v oblasti súdržnosti spôsobený neskorým začiatkom

3.14. Prognózy vychádzajúce z vybraných prebiehajúcich projektov sú v kontexte monitorovania vykonávania zásadnými informáciami. Popri údajoch o skutočnom vykonávaní poskytujú náhľad do plánovania projektu, čo je počas vykonávania v prípade politík náročných na investície s dlhými prípravnými časmi, akou je napríklad súdržnosť, možno najcennejšou informáciou.

Okruh 2: Na základe ukazovateľov nebolo možné určiť pokrok v prípade väčšiny výdavkov v oblasti „Prírodné zdroje“

3.15. Komisia poznamenáva, že vzhľadom na svoju ročnú povahu je Európsky poľnohospodársky záručný fond menej vhodný na stanovenie viacročných cieľov. Pokračujú však práce na vytvorení nástrojov a metrík s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné podávať správy o výkonnosti v polovici obdobia aj v súvislosti s údajmi o tomto fonde.

3.15 prvá zarážka. Komisia poznamenáva, že metódu, ktorú uplatnil Európsky dvor audítorov (ako sa uvádza v bode 3.9 a rámčeku 3.1), nie je možné použiť na výpočet pokroku oproti východiskovej hodnote pre viac ako jeden z 27 ukazovateľov.

Komisia sa však domnieva, že pokrok oproti východiskovej hodnote možno posudzovať pri všetkých 27 ukazovateľoch. Vybrané ukazovatele teda umožňujú monitorovať pokrok.

Komplexná analýza 27 ukazovateľov zahrnutých do programového vyhlásenia by mala zohľadňovať osobitnú situáciu v sektore poľnohospodárstva a výdavky EPZF.

Okruh 3: Ukazovatele pre okruh „Bezpečnosť a občianstvo“ vykazujú dva programy s dobrým pokrokom, jeden s miernym pokrokom a jeden zaostávajúci

3.17. Komisia poznamenáva, že pri posudzovaní výkonnosti programu Potraviny a krmivá je potrebné zohľadniť nepredvídateľnosť vzniku ohnísk chorôb zvierat a rastlín. Všetky pracovné programy sa prijali a vykonali v súlade s predpokladmi.

Okruh 4: Ukazovatele vykazujú celkovo primeraný pokrok programov z okruhu „Globálna Európa“

3.19. Metodika určenia ukazovateľov a cieľov pre nástroj rozvojovej spolupráce sa vysvetľuje v revidovanom rámci EÚ pre výsledky v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja [SWD (2018) 444].

Osobitné nástroje: Nedostatočné informácie o dosiahnutom pokroku

3.20 prvá zarážka. Komisia poznamenáva, že v ukazovateli sa zohľadňujú iba tie katastrofy, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti. Šesť prípadov z roku 2017 sa ešte stále vyšetrovalo a nebolo zrejmé, či spĺňajú kritériá oprávnenosti, preto neboli zahrnuté do výpočtu. Napokon v roku 2017 neboli dve z desiatich žiadostí prijaté (povodeň v meste Murcia a požiar v národnom parku Donana).

Oddiel B – Ukazovatele nie vždy poskytli dobrý obraz o skutočnom pokroku

3.21. Pokiaľ ide o podnadpis „Mnohé ukazovatele boli zle zvolené“, Komisia poznamenáva, že ukazovatele výkonnosti finančných programov EÚ sa vymedzujú v právnych aktoch, na ktorých sa tieto programy zakladajú. Výber ukazovateľov je výsledkom rokovaní medzi Európskym parlamentom a Radou na základe návrhu Komisie. Komisia má povinnosť pravidelne podávať správy o všetkých ukazovateľoch vymedzených v právnych predpisoch.

3.22. Vysoký podiel ukazovateľov vstupov/výstupov neznamená, že ukazovatele sú zle zvolené. Komisia súhlasí, že ukazovatele výsledkov a vplyvov sú vhodnejšie na meranie výkonnosti ako takej. Osobitne pri projektoch náročných na investície s dlhými prípravnými časmi sú však ukazovatele výsledkov nevyhnutné na podávanie správ o pokroku. Podľa nášho názoru je preto potrebná rovnováha medzi jednotlivými typmi ukazovateľov, ktorá by mala byť špecifická pre jednotlivé programy.

3.23. Komisia sa domnieva, že 60 % podiel ukazovateľov vstupov a výstupov nemusí nevyhnutne obmedzovať užitočnosť poskytnutých informácií. Komisia súhlasí, že medzi rôznymi typmi ukazovateľov by mala existovať rovnováha, zároveň sa však môže vhodná rovnováha v rôznych programoch líšiť. Súčasťou výkonnostného rámca rozpočtu EÚ je aj štruktúrovaný systém hodnotení (predbežných a ex post), ako sa uvádza v usmerneniach pre lepšiu právnu reguláciu, ktorého účelom je práve rozlišovanie medzi rozličnými účinkami programu.

3.24. Komisia poznamenáva, že je mimoriadne náročné vybrať ukazovatele vplyvu, ktoré sú ovplyvnené iba priamymi účinkami samotného programu. Na akýkoľvek širší ukazovateľ výsledkov nevyhnutne budú mať vplyv rozličné faktory a tieto programy budú iba jedným z nich. Preto je cieľom Komisie využívať súbor ukazovateľov, prostredníctvom ktorých sa najlepším možným spôsobom objasňuje výkonnosť programov a podávajú sa o nej správy, no vzhľadom aj na charakter samotných programov je to niekedy veľmi problematické. Vyvíja sa však úsilie najmä v súvislosti s ďalším súborom ukazovateľov vo viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2020, aby sa vybrali ukazovatele výsledkov a vplyvov, ktorými sa programy najlepšie objasnia. Komisia navyše poznamenáva, že iba v úplnom hodnotení s riadnymi kontrolnými premennými sa prejavia účinky výdavkových programov EÚ.

3.25. V súvislosti s tabuľkou 3.2 Komisia súhlasí, že v niektorých prípadoch ukazovatele týkajúce sa oblasti humanitárnej pomoci súvisia s humanitárnymi opatreniami financovanými EÚ iba nepriamo a že hodnotu ukazovateľa ovplyvňuje celý rad vonkajších faktorov. V kontexte nasledujúceho VFR sa preto vyvinie úsilie zvýšiť relevantnosť súboru ukazovateľov pre humanitárne opatrenia EÚ, t. j. zaistiť jednoznačnejšiu súvislosť všetkých ukazovateľov s výdavkami a cieľmi. Pokiaľ ide o EPZF, kľúčový význam pre zaistenie toho, aby sa programy vykonávali spôsobom, ktorý vedie k splneniu cieľov, majú aj účinné systémy riadenia a kontroly. Preto je v programovom vyhlásení potrebný ukazovateľ, ktorým sa meria, do akej miery sa kontrolujú výdavky.

3.26. Komisia uznáva, že programové vyhlásenia nie sú vytvorené tak, aby sa v nich špecifické ciele jasne prepájali so všeobecným cieľom. Pre výdavkové programy na obdobie po roku 2020 sa však stanovila jasná hierarchická štruktúra, v ktorej budú špecifické ciele prepojené so všeobecnými cieľmi a ukazovatele so špecifickými cieľmi. Navyše sa reviduje aj rozpočtová nomenklatúra, ktorá sa bude členiť podľa špecifických cieľov. Týmito opatreniami sa významne zlepší štruktúra a jednoduchosť používania dokumentov Komisie o výkonnosti rozpočtu.

3.27. Vždy sa musí zvážiť kompromis medzi vyčerpávajúcim zoznamom ukazovateľov, ktorý sa bude vzťahovať na všetky aspekty cieľov, a zdrojmi, ktoré by to predstavovalo.

3.27 druhá zarážka. Ciele nástroja rozvojovej spolupráce sú svojou povahou veľmi široké a nemožno ich obsiahnuť obmedzeným počtom ukazovateľov. Opatrenia spojené so zmenou klímy a životným prostredím sa však každoročne monitorujú s využitím metodiky tzv. Rio-markerov, ktorú vytvoril Výbor pre rozvojovú pomoc (DAC) OECD.

3.28. Ako sa uvádza skôr v texte, Komisia neustále zlepšuje podávanie správ o výkonnosti, pričom sa opiera aj o členské štáty a ďalšie subjekty, ktoré jej podávajú správy. Vo svojej analýze súboru údajov dostupných v marci 2019 Komisia zistila, že v prípade 63 % ukazovateľov sú známe „úplné informácie o výkonnosti“, teda údajové body, východisková hodnota a cieľ, čo Komisia považuje za primerané množstvo. Pokiaľ ide o výkonnostný rámec výdavkových programov na obdobie po roku 2020, Komisia v súčasnosti začala rozsiahly projekt, ktorého cieľom je zaistiť, aby boli takéto základné informácie o výkonnosti programov stanovené konzistentne a v súlade s odsúhlaseným harmonogramom.

3.28 štvrtá zarážka. Komisia poznamenáva, že v osobitných prípadoch sa pri aktualizácii oficiálnych štatistických údajov mení aj východisková hodnota.

3.29. V prípade EPZF sa Komisia domnieva, že vybrané ukazovatele umožňujú posúdenie pokroku (pozri odpoveď Komisie na bod 3.15 druhú zarážku). Komisia sa ďalej zaviazala zabezpečiť, aby sa podávanie správ o výkonnosti EPZF, programu Horizont 2020 a FSEÚ neustále zlepšovalo, a to najmä v období nasledujúceho VFR. Na tento účel sa na základe poznatkov získaných z hodnotení navrhuje posilnenie ustanovení o monitorovaní a efektívnejšie ukazovatele.

3.30. Komisia uznáva, že v prípadoch, ktoré uvádza Európsky dvor audítorov, je stanovenie ročných čiastkových cieľov užitočné na monitorovanie výkonnosti. Komisia však poznamenáva, že niektoré programy v cykle 2014 – 2020 ich nemajú alebo v prípade zdieľaného riadenia orgány členských štátov poskytujú nedostatočné informácie o oznamovaných hodnotách. Aj v tomto prípade sa Komisia zaviazala, že v relevantných prípadoch zlepší túto situáciu, pokiaľ ide o finančné programy na obdobie po roku 2020. Rozhodujúca však bude podpora Parlamentu, Rady a členských štátov.

3.31. Pokiaľ ide o podnadpis „V prípade niektorých programov mali dostupné údaje nedostatočnú kvalitu“, Komisia poznamenáva, že dostupnosť a kvalita údajov do značnej miery závisia od povinností podávať správy, ktoré sú výsledkom legislatívneho procesu. Keď členské štáty a subjekty verejného sektora oznámia údaje, možnosti Komisie ovplyvniť ich kvalitu sú obmedzené. Komisia poznamenáva, že v prípade troch štvrtín ukazovateľov sú dostupné najaktuálnejšie údaje. V prípade niektorých programov sa údaje stanú dostupnými až neskôr počas obdobia vykonávania.

3.32. Komisia berie odporúčania Európskeho parlamentu a Rady veľmi vážne a vo svojich správach o výkonnosti vždy predkladá najnovšie dostupné údaje. Ako už bolo uvedené, v takom zložitom systéme výkonnosti, akým je systém výkonnosti rozpočtu EÚ, a v súčasnom právnom rámci je náročné mať k dispozícii úplne aktuálne údaje. Komisia sa usiluje dosiahnuť zlepšenie, aby v rámci svojich správ predkladala čo najaktuálnejšie údaje, ale znovu poznamenáva, že to do značnej miery závisí od včasného a spoľahlivého poskytovania údajov členskými štátmi a inými tretími stranami. Komisia poukazuje aj na skutočnosť, že akákoľvek správa bude vždy len prehľadom situácie v istom časovom bode, keďže podkladové údaje sú zriedka statické.

3.33. Komisia uznáva, že pri ukazovateľoch existujú určité problémy obmedzenej kvality údajov, ale tvrdí, že celkovo je výkonnostný rámec spoľahlivý. Komisia takisto zdôrazňuje svoj záväzok zlepšovať v ďalšom rozpočtovom cykle systém výkonnosti a podávania správ.

3.33 druhá zarážka. Komisia sa zaviazala zabezpečiť lepšiu kvalitu údajov, ktoré sú základom pre hlavné ukazovatele výkonnosti, vrátane oznamovaných informácií o žiadostiach o udelenie patentu a publikáciách. To sa odzrkadľuje v pravidelne aktualizovanej časti prehľadu o projekte Horizont venovanej výsledkom projektu a uverejnenej na online portáli s názvom Financovanie a príležitosti.

3.34. Komisia uznáva, že niektoré ciele ukazovateľov môžu byť nedostatočne ambiciózne, no tvrdí, že celkovo je výkonnostný rámec spoľahlivý. Komisia zdôrazňuje aj svoj záväzok zlepšovať systém v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci.

3.34 druhý bod. Prioritou politiky, najmä pokiaľ ide o Kohézny fond (vzhľadom na sektor železničnej dopravy členských štátov oprávnených na tieto investície), bola rekonštrukcia a modernizácia železnice s cieľom stanoveným na úrovni 2 829 km. V prípade nových železničných tratí financovaných z EFRR boli ciele o niečo vyššie, na úrovni 580 km, čo však stále predstavuje len 14 % cieľa pre zrekonštruovanú a modernizovanú dĺžku trate.

3.35. Komisia uznáva, že ciele pri niektorých ukazovateľoch v niektorých programoch môžu byť nedostatočne ambiciózne. Na určenie týchto ukazovateľov a cieľov je nevyhnutné podrobne posúdiť význam a kontext ukazovateľov.

Časť 2 – Výsledky auditov výkonnosti Dvora audítorov: hlavné závery a odporúčania

Okruh 1a „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ a 1b „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“

a) Osobitná správa č. 8/2018 – Trvalosť podpory EÚ na produktívne investície v podnikoch

3.38. Komisia poznamenáva, že projekty kontrolované Európskym dvorom audítorov vo všeobecnosti priniesli plánovaný výstup a že vo väčšine prípadov tieto výstupy stále existovali a používali sa. V porovnaní s programovým obdobím 2000 – 2006 sa v rokoch 2007 – 2013 prístup EÚ k riadeniu otázky trvalosti investícií významne vyvinul. Prejavuje sa to nielen osobitnými a posilnenými regulačnými ustanoveniami, ale aj dôrazom kladeným na strategické plánovanie hlavných projektov a hodnotením ex post, ktoré vykonáva Komisia na úrovni programov v oblasti politiky súdržnosti. Pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, Komisia v čase auditu zdôraznila skôr nedostatok údajov týkajúcich sa mnohých kontrolovaných projektov než prevahu slabých výsledkov či neexistenciu trvalých výsledkov.

3.39 prvá zarážka. Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie sa týka procesu schvaľovania operačných programov v období po roku 2020.

b) Osobitná správa č. 9/2018 – Verejno-súkromné partnerstvá (PPP) v EÚ

3.40. a 3.41. Verejno-súkromné partnerstvá (PPP) sú jedným z nástrojov, ktoré majú členské štáty a predkladatelia projektov k dispozícii ako možné nástroje na vykonávanie politík. Komisia prispieva k výmene najlepších postupov, ponúka cielenú technickú pomoc, pravidelne analyzuje národné rámce verejno-súkromných partnerstiev a vo vhodných prípadoch poskytuje politické odporúčania, ako ich zlepšiť („európsky semester“). Pokiaľ ide o európsky semester a stratégiu Európa 2020, intenzívnejšie využívanie verejno-súkromných partnerstiev sa osobitne nepodporuje. Pokiaľ ide o sektorové nástroje, Komisia nemá k dispozícii právny základ, podľa ktorého by mohla od členských štátov požadovať, aby v porovnaní s inými metódami obstarávania používali verejno-súkromné partnerstvá viac či menej. V rámci zdieľaného riadenia európskych štrukturálnych a investičných fondov sa rozhodnutie o využívaní verejno-súkromných partnerstiev ponecháva výlučne na zváženie členských štátov.

c) Osobitná správa č. 12/2018 – Širokopásmové pripojenie v členských štátoch EÚ

3.42. a 3.43. Komisia monitoruje ciele iniciatívy Digitálna agenda týkajúce sa širokopásmového pripojenia a uverejňuje príslušné údaje vo svojom indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti.

Komisia vyzvala členské štáty, aby vyhodnotili pokrok svojich národných plánov širokopásmového pripojenia a aktualizovali ich o časový horizont do roku 2025.

Komisia pripomína, že konečnú zodpovednosť za presadzovanie právneho a regulačného prostredia nesú vnútroštátne regulačné orgány. Vo svojom návrhu revidovaných pravidiel EÚ v oblasti telekomunikácií (európsky kódex elektronickej komunikácie) Komisia navrhla zlepšené ustanovenia o nezávislosti a regulačnej kapacite vnútroštátnych regulačných orgánov vrátane dostupných zdrojov, právomoci priamo ukladať sankcie a harmonizácie minimálneho zoznamu úloh.

V prípade hospodársky menej životaschopných oblastí Komisia takisto navrhla revidované pravidlá v oblasti telekomunikácií s cieľom stimulovať zavádzanie.

Komisia navyše poskytuje členským štátom usmernenia pri uplatňovaní štátnej pomoci pre širokopásmové pripojenie a bude v tom naďalej pokračovať.

Komisia vytvorila akčný plán pre širokopásmové pripojenie na vidieku zameraný na problém širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach, a to najmä prostredníctvom výmeny najlepších postupov v rámci siete úradov pre širokopásmové pripojenie, cielených ciest do členských štátov, dôslednejšieho monitorovania výdavkov EŠIF na širokopásmové pripojenie a aktualizovaných usmernení k investíciám do širokopásmového pripojenia.

d) Osobitná správa č. 17/2018 – Čerpanie

3.44. Komisia pripomína, že dátum prijatia legislatívneho rámca do veľkej miery závisí od spoluzákonodarcov. Komisia takisto zdôrazňuje, že hoci je včasné prijatie legislatívneho rámca dôležité z hľadiska začiatku vykonávania programu, existujú aj ďalšie faktory, ako napríklad pravidlo zrušenia viazanosti, úroveň predbežného financovania alebo požiadavky týkajúce sa určenia na roky 2014 – 2020, ktoré majú významný vplyv na vykonávanie. Komisia s uspokojením poznamenáva, že opatrenia, ktoré prijala v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zodpovednými za programy, a to prostredníctvom vytvorenia pracovnej skupiny pre lepšie vykonávanie, viedli k výraznému zvýšeniu čerpania v období rokov 2007 – 2013. Takisto zdôraznila, že na základe výsledkov hodnotenia ex post programového obdobia 2007 – 2013 a 7. správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti možno konštatovať, že výsledky politiky súdržnosti boli celkovo dobré.

3.45 prvá zarážka. Na obdobie rokov 2021 – 2027 Komisia predložila svoj návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach už 29. mája 2018 [COM(2018) 375], t. j. 30 mesiacov pred plánovaným začiatkom obdobia oprávnenosti. Ešte pred prijatím právneho rámca spoluzákonodarcom začala aj neformálne rokovania s členskými štátmi o dohodách o partnerstve.

3.45 druhá zarážka. Útvary Komisie naďalej poskytujú členským štátom významnú podporu vrátane technickej pomoci a poradenských služieb s cieľom zlepšiť ich schopnosť vykonávať fondy a zároveň sa zamerať na výsledky.

Dôkladné monitorovanie umožňuje vytváranie akčných plánov prispôsobených potrebám každého programu a následnú kontrolu konkrétnych určených otázok s cieľom zabezpečiť nepretržité vykonávanie bez ohrozenia výsledkov.

e) Osobitná správa č. 30/2018 – Práva cestujúcich

3.47 prvá zarážka. Komisia odporúčania prijala.

3.47 druhá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala, keďže zohráva dôležitú úlohu pri zvyšovaní informovanosti cestujúcich. Takisto prijala, že má ďalej zlepšovať existujúce usmernenia.

3.47 tretia zarážka. Komisia odporúčanie prijala, využije svoje právo iniciatívy a zváži a navrhne riešenia zostávajúcich problémov spojených s presadzovaním.

f) Osobitná správa č. 28/2018 – Horizont 2020

3.48. Komisia uvítala posúdenie Európskeho dvora audítorov, pokiaľ ide o program Horizont 2020. Komisia prijala všetky odporúčania uvedené v správe. Komisia teda tieto odporúčania vykonáva.

Okruh 2 „Prírodné zdroje“

3.51 prvá zarážka. Komisia uznáva, že projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov majú potenciál prispieť k udržateľnému rozvoju vidieka.

Zastáva názor, že doteraz sa venovala návrhu a udržateľnosti budúcej politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v novoprijatých právnych predpisoch: novom nariadení o riadení energetickej únie [nariadenie (EÚ) 2018/1999], nariadení o LULUCF [nariadenie (EÚ) 2018/841] a prepracovanom znení smernice o energii z obnoviteľných zdrojov [nariadenie (EÚ) 2018/2001].

V tomto rámci by členské štáty mohli pri navrhovaní a finalizácii svojich integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy zohľadniť okolnosti a potreby svojich vidieckych oblastí.

Naďalej je však na rozhodnutí členských štátov/regiónov, či sa pri navrhovaní ich programov rozvoja vidieka a dosahovaní rovnováhy medzi rozličnými cieľmi ich stratégií rozvoja vidieka zrealizuje potenciál financovania EPFRV v tomto ohľade.

3.51 druhá zarážka. Komisia sa zaviazala zohľadniť všetky dostupné dôkazy o doterajšej výkonnosti politiky a použiť túto informáciu pri analýze konkrétnych riešení pre budúcnosť v posúdení vplyvu, z ktorého vychádza návrh Komisie týkajúci sa spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2020. Komisia sa takisto zaviazala zvážiť spôsob, akým sa má posudzovať výkonnosť druhov zásahov vrátane, v prípade potreby, podpory príjmu.

3.51 tretia zarážka. Použitie možností zjednodušeného vykazovania nákladov má znížiť administratívnu záťaž orgánov a príjemcov. Systém úhrady s využitím možnosti zjednodušeného vykazovania nákladov by mal viesť k rovnakým výsledkom ako bežné systémy úhrady, hoci by mal byť jednoduchší a rýchlejší. Komisia súhlasila, že bude uvažovať o spôsoboch prechodu na systémy, v rámci ktorých sa úhrady členským štátom budú zakladať na plnení politík.

3.52 druhá zarážka. Komisia posilnila prepojenia medzi systémom krížového plnenia a dobrými životnými podmienkami zvierat, a to najmä prostredníctvom ďalšej výmeny najlepších postupov a výsledkov kontrol krížového plnenia s členskými štátmi, ako odporúčal Európsky dvor audítorov. Stalo sa tak v rámci stretnutí expertnej skupiny pre krížové plnenie, ktoré sa konali v roku 2018.

3.52 piata zarážka. Pokiaľ ide o osobitnú správu č. 25/2018, výber projektov (vrátane prioritizácie projektov) je na členských štátoch. Pokiaľ ide o EŠIF, v právnych ustanoveniach, v ktorých sú upravené, sa nestanovuje úloha Komisie v rámci zdieľaného riadenia, ktorá by zahŕňala stanovovanie kritérií výberu operácií, vyhlasovanie výziev na predkladanie návrhov, hodnotenie a výber projektov na financovanie. Organizovanie tohto procesu je úlohou členských štátov. V tomto ohľade nenastala v návrhu Komisie na obdobie rokov 2021 – 2027 žiadna zmena. Pokiaľ však ide o predpoklady financovania (tzv. základné podmienky) v súvislosti s podporou z EFRR/Kohézneho fondu, Komisia na obdobie rokov 2021 – 2027 navrhla, aby investície do predchádzania riziku a jeho riadenia museli byť v súlade s národným alebo regionálnym plánom riadenia rizika katastrof. Ide o podobný prístup ako v období rokov 2014 – 2020, bol však posilnený a umožňuje integrovaný pohľad na všetky riziká.

Okruh 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ a okruh 4 „Globálna Európa“

a) Osobitná správa č. 7/2018 – Turecko

3.55 prvá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Komisia berie na vedomie cieľový dátum vykonávania a zváži stanovenie nových priorít na základe programového plánovania na rok 2018, a to v medziach politických usmernení.

Komisia poznamenáva, že pokrok v takýchto citlivých oblastiach nezávisí len od finančných prostriedkov pridelených z nástroja IPA, ale čo je dôležitejšie, od politickej vôle tureckých orgánov.

3.55 druhá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.55 tretia zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.55 štvrtá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.55 piata zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

b) Osobitná správa č. 20/2018 – Africká mierová a bezpečnostná štruktúra (APSA)

3.56. Podpora africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry (APSA) zo strany EÚ z hľadiska kapacít, ako aj finančnej účasti rozhodujúcou mierou prispieva k rozvoju tejto štruktúry – hoci očakávané výsledky sa nedosahujú systematicky. Prispievanie na mzdy alebo iné prevádzkové náklady nie je samo osebe problémom, pokiaľ je naviazané na dosahovanie výsledkov a je súčasťou širšej stratégie podpory s jasnou stratégiou ukončenia angažovanosti.

3.57 prvá zarážka. Komisia a ESVČ odporúčanie prijali. Za určitých podmienok však stále môže byť vhodná podpora prevádzkových nákladov ad hoc.

3.57 druhá zarážka. Komisia odporúčanie prijala.

c) Osobitná správa č. 27/2018 – Nástroj pre utečencov v Turecku

3.59 prvá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Komisia zastáva názor, že podpora podobného druhu činností prostredníctvom paralelných nástrojov umožnila komplementárnosť a neviedla k duplicite ani prekrývaniu. Vďaka nej navyše Komisia mohla zrýchliť svoje reakcie, keďže rôzne nástroje sa mobilizovali v rôznom čase.

3.59 druhá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.59 tretia zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.59 štvrtá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Komisia poznamenáva, že vykonávanie tohto odporúčania nezávisí výlučne od Komisie, ale aj od ochoty partnerov prijať tieto podmienky.

3.59 piata zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Napriek chýbajúcemu prístupu k menám príjemcov partneri zaviedli spoľahlivé mechanizmy kontroly. Partneri, ako aj Komisia sa budú u tureckej vlády naďalej usilovať o lepší prístup k primárnym údajom s náležitým zohľadnením právneho rámca.

3.59 šiesta zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Komisia bude naďalej spolupracovať s tureckými orgánmi na riešení tejto otázky s cieľom zabezpečiť úplný prístup partnerov vykonávajúcich nástroj k údajom s náležitým zohľadnením platného právneho rámca.

Komisia poznamenáva, že nástroj nie je určený na koordináciu všetkej pomoci EÚ pre utečencov v Turecku; jeho mandát z hľadiska monitorovania a podávania správ sa týka len pomoci poskytovanej z nástroja. Komisia už v inej súvislosti pripravuje celkovú správu o vykonávaní financovania vo vzťahu k migračnej kríze, ktorá doplní osobitné podávanie správ v rámci nástroja.

d) Osobitná správa č. 32/2018 – Trustový fond EÚ pre Afriku

3.60. Trustový fond EÚ bol navrhnutý ako vykonávací nástroj s flexibilnými cieľmi, aby bolo možné reagovať na potreby a vznikajúce problémy v dôsledku zložitých kríz, ktoré zasahujú tri regióny a sú rôznorodej povahy.

3.61 prvá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.61 druhá zarážka. Komisia toto odporúčanie čiastočne prijala.

3.61 tretia zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

3.61 štvrtá zarážka. Komisia toto odporúčanie prijala.

Okruh 5 „Administratíva“

a) Osobitná správa č. 34/2018 – Kancelárske priestory inštitúcií EÚ

3.64 prvá zarážka. Pokiaľ ide o stratégiu v oblasti budov, hlavné zásady politiky Komisie v oblasti nehnuteľností uvedenej v oznámení COM(2007) 501 sú naďalej vo veľkej miere aktuálne (2).

Komisia toto odporúčanie prijala iba čiastočne, keďže plánovacie dokumenty (VPR a pracovný dokument o budovách, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu rozpočtu) sa už v súčasnosti každoročne aktualizujú.

3.64 druhá zarážka. Komisia odporúčanie neprijala, ale zváži možnosti zlepšení.

Komisia by mohla každoročne v pracovnom dokumente o budovách, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu rozpočtu, poskytovať informácie o zálohových platbách v prípade rôznych projektov.

3.64 tretia zarážka. Komisia odporúčanie čiastočne prijala, keďže zastáva názor, že požadovaný postup riadenia budov už je zavedený. Toto je možné znovu posúdiť v strednodobom horizonte.

3.64 štvrtá zarážka. Komisia odporúčanie prijala a chcela by zdôrazniť, že pokiaľ ide o nehnuteľnosti, rozdielna veľkosť, odlišné potreby a umiestnenie každej inštitúcie so sebou prinášajú osobitné prvky, ktoré môžu významne ovplyvniť porovnateľnosť výsledkov.

Správy o „fungovaní jednotného trhu a udržateľnej menovej únii“

b) Osobitná správa č. 3/2018 – Postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN)

3.68. Celkovo Komisia považuje vykonávanie PMN za pozitívne. Európsky dvor audítorov zaslal prieskum členom Výboru pre hospodársku politiku (EPC) a iba približne 10 % z nich považuje PMN za neúčinný. S cieľom zvýšiť transparentnosť Komisia zverejnila v prehľade o PMN zásady, ktoré sa dodržiavajú pri zisťovaní a posudzovaní nerovnováh, a v hĺbkových preskúmaniach zaviedla hodnotiace matice týkajúce sa PMN. Pokiaľ ide o profil analýzy Komisie, závery hĺbkových preskúmaní sa uvádzajú v oznámení Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k hĺbkovým preskúmaniam, nie v samotných hĺbkových preskúmaniach, pretože v súlade s nariadením musia zohľadniť všeobecný kontext. Napokon, počiatočné určenie nerovnováh nie je plánované ako systém včasného varovania, takže vychádza z premenných v podobe údajov vysokej kvality. Hĺbková analýza Komisie však využíva najaktuálnejšie makroekonomické prognózy, v ktorých sa automaticky zohľadňujú všeobecné trhové podmienky vrátane možných podmienok štátneho dlhu, čo odzrkadľuje nákazu zvonku.

3.69. Komisia prijala väčšinu odporúčaní Európskeho dvora audítorov a zaviazala sa ich vykonávať. Mnohé odporúčania obsiahnuté v správe sa v skutočnosti zameriavajú na posilňovanie a zlepšovanie aspektov PMN, ktorými sa už Komisia zaoberá.

c) Osobitná správa č. 18/2018 – Plní sa hlavný cieľ preventívnej časti Paktu stability a rastu (PSR)?

3.70. Komisia v súčasnosti vykonáva tie odporúčania, ktoré prijala. V decembri 2018 vydala Rada svoje závery k správe a vyzvala Komisiu, aby sa zamyslela nad zisteniami a odporúčaniami Európskeho dvora audítorov a do dvoch rokov podala Rade správu. Komisia túto lehotu prijala.

3.71 prvá zarážka. Komisia preskúmala parametre matice požiadaviek ako súčasť širšieho preskúmania flexibility v rámci PSR uverejneného v máji 2018. Komisia neprijala odporúčanie riešiť kumulatívne účinky povolených odchýlok, keďže v nariadení (ES) č. 1466/97 sa konkrétne upravuje prípustná odchýlka na úrovni 0,25 % HDP a Komisia ju nemôže obmedziť.

3.71 druhá zarážka. Komisia neprijala odporúčania uvedené v tejto vete, t. j. odporúčania 2 písm. a) a b). Dočasná odchýlka podľa doložky o štrukturálnej reforme nie je priamo spojená so skutočnými rozpočtovými nákladmi reformy, pretože pri niektorých veľmi prospešných štrukturálnych reformách nie vždy vznikajú významné priame rozpočtové náklady, pričom s takýmito reformami sú spojené značné hospodárske alebo politické náklady. V takýchto prípadoch by sa priamym spojením dočasnej odchýlky s rozpočtovými nákladmi v skutočnosti anuloval stimulačný zámer doložky. Komisia takisto neprijíma odporúčanie, aby prestala používať investičnú doložku v jej súčasnej podobe, keďže ju považuje za dôležitý prvok balíka flexibility zavedeného v roku 2015.

3.71 tretia zarážka. Komisia sa bude týmito otázkami zaoberať v rámci pripravovaného preskúmania balíka dvoch legislatívnych aktov a balíka šiestich legislatívnych aktov. Parametre matice požiadaviek už stanovujú vyššie požiadavky pre zadlženejšie členské štáty.

3.71 štvrtá zarážka. Komisia tieto odporúčania vykonala pred nedávnym uverejnením svojho Jarného balíka na rok 2019.

Časť 3 – Kontrola prijatia opatrení na základe odporúčaní

3.75. Jedenásť odporúčaní, ktoré neboli vôbec vykonané, Komisia neprijala.

Závery a odporúčania

Závery

3.79. Výkonnosť vo väčšine prípadov nie je lineárna v čase, ale počas vykonávania sa iba pomaly rozbieha. Vzhľadom na to a na neskorý začiatok niektorých programov sa Komisia domnieva, že pokrok je celkovo na dobrej ceste. Komisia súhlasí, že je nevyhnutné veľmi pozorne monitorovať pokrok pri vykonávaní a v prípade nedostatkov prijať potrebné opatrenia. Komisia zastáva názor, že proces sumarizácie výkonnosti vyplývajúcej z ukazovateľov do programov a okruhov má isté obmedzenia. Komisia zámerne nevypočítala priemernú vzdialenosť k cieľu podľa jednotlivých programov. Jediný údaj nedokáže plne vyjadriť komplexnosť neoddeliteľne spätú s výdavkami vo výške desiatok miliárd eur.

3.80. OECD ( 3 ) považuje súčasný výkonnostný rámec rozpočtu EÚ za najlepší zo všetkých výkonnostných rámcov. Komisia predložila návrhy na jeho ďalšie zlepšenie v budúcom finančnom rámci. So zberom a s prenosom údajov sa však spájajú mnohé výzvy, najmä v prípade programov so zdieľaným riadením. Uvedené, ako aj ďalšie faktory vrátane viacročného charakteru programov spôsobujú, že podávanie správ o výkonnosti rozpočtu EÚ je náročnou úlohou. So zberom a s prenosom údajov sa však spájajú mnohé výzvy, najmä v prípade programov so zdieľaným riadením. Uvedené, ako aj ďalšie faktory vrátane viacročného charakteru programov spôsobujú, že podávanie správ o výkonnosti rozpočtu EÚ je náročnou úlohou. a) Prvá zarážka: Ukazovatele výkonnosti finančných programov EÚ sa vymedzujú v právnych aktoch, na ktorých sa tieto programy zakladajú. Komisia súhlasí, že ukazovatele výsledkov a vplyvov sú dôležité pre meranie výkonnosti. Potrebná je rovnováha medzi jednotlivými typmi ukazovateľov. Druhá zarážka: Komisia súhlasí, že všetky ukazovatele by mali pomôcť pri meraní dosiahnutých výsledkov rozpočtu EÚ. Tretia zarážka: Vždy sa musí zvážiť kompromis medzi vyčerpávajúcim zoznamom ukazovateľov, ktorý sa bude vzťahovať na všetky aspekty cieľov, a zdrojmi, ktoré by to predstavovalo. b) Prvá zarážka: Komisia neustále zlepšuje podávanie správ o výkonnosti, pričom sa opiera aj o členské štáty a ďalšie subjekty, ktoré jej podávajú správy. Vo svojej analýze súboru údajov dostupných v marci 2019 Komisia zistila, že v prípade 63 % ukazovateľov sú známe „úplné informácie o výkonnosti“, teda údajové body, východisková hodnota a cieľ, čo Komisia považuje za primerané množstvo. Pokiaľ ide o výkonnostný rámec výdavkových programov na obdobie po roku 2020, Komisia v súčasnosti začala rozsiahly projekt, ktorého cieľom je zaistiť, aby boli takéto základné informácie o výkonnosti programov stanovené konzistentne a v súlade s odsúhlaseným harmonogramom. c) Prvá zarážka: Dostupnosť a kvalita údajov do značnej miery závisia od povinností podávať správy, ktoré sú výsledkom legislatívneho procesu Keď členské štáty a subjekty verejného sektora oznámia údaje, možnosti Komisie ovplyvniť ich kvalitu sú obmedzené. Komisia poznamenáva, že v prípade troch štvrtín ukazovateľov sú dostupné najaktuálnejšie údaje. V prípade niektorých programov sa údaje stanú dostupnými až neskôr počas obdobia vykonávania. d) Prvá zarážka: Komisia uznáva, že niektoré ciele ukazovateľov môžu byť nedostatočne ambiciózne, no tvrdí, že celkovo je výkonnostný rámec spoľahlivý. Komisia zdôrazňuje aj svoj záväzok zlepšovať systém v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci.

3.81. Komisia súhlasí s Európskym dvorom audítorov, že dostupnosť údajov možno zlepšiť. Komisia však zastáva názor, že je potrebné dosiahnuť rovnováhu medzi rôznymi typmi ukazovateľov, pričom ale neexistuje nijaký konkrétny pomer ukazovateľov vstupov a výstupov, ktorý by automaticky znamenal nedostatok (pozri odpoveď Komisie na bod 3.23). Skutočnosť, že nemožno vypočítať pokrok, súvisí s dostupnosťou údajov, ako aj so spôsobom použitia údajov na výpočet tohto pokroku (pozri odpoveď Komisie na bod 3.28). Hoci je možné, že pri niektorých ukazovateľoch sa v niektorých programoch stanovili neambiciózne ciele, vo väčšine prípadov ich nie je jednoduché určiť (pozri odpoveď Komisie na bod 3.35).

Odporúčania

Odporúčanie 3.1 (ukazovatele v programových vyhláseniach):

Komisia odporúčanie prijíma. Komisia má podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách povinnosť podávať v programových vyhláseniach správy o všetkých ukazovateľoch stanovených v právnych základoch príspevkových programov odsúhlasených Európskym parlamentom a Radou na základe návrhu Komisie.

a) Komisia sa domnieva, že na monitorovanie a hodnotenie výkonnosti je nevyhnutná vhodná rovnováha medzi jednotlivými typmi ukazovateľov, v ktorej by sa mali zohľadniť špecifiká jednotlivých programov.

Odporúčanie 3.2 (výkonnostné rámce pre programy):

Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia poznamenáva, že bude nevyhnutné použiť obmedzený počet ukazovateľov, pri ktorých nie je zmysluplné stanoviť kvantitatívne východiskové hodnoty, čiastkové ciele alebo konečné ciele.

d) Komisia poznamenáva, že musí zohľadniť uskutočniteľnosť a náklady, ako aj skutočnosť, že si to vyžaduje zodpovedajúci záväzok predovšetkým členských štátov a príjemcov včas predkladať údaje vysokej kvality.

Odporúčanie 3.3 (včasné informácie o ukazovateľoch výkonnosti):

Komisia odporúčanie prijíma. Komisia poznamenáva, že musí zohľadniť uskutočniteľnosť a náklady, ako aj skutočnosť, že si to vyžaduje zodpovedajúci záväzok predovšetkým členských štátov a príjemcov včas predkladať údaje vysokej kvality.

Odporúčanie 3.4 (dokumentovanie cieľov):

Komisia odporúčanie prijíma.

Odporúčanie 3.5 (zlepšenie prehľadu výkonnosti programov):

Komisia odporúčanie prijíma.

a) Komisia sa domnieva, že túto časť odporúčania bude môcť vykonať až na začiatku VFR na roky 2021 – 2027.

Príloha 3.3 — Podrobný stav odporúčaní za rok 2015 podľa jednotlivych správ

Osobitná správa č. 01/2015: Vnútrozemská vodná doprava v Európe: od roku 2001 žiadne významné zvýšenie jej podielu na doprave ani zlepšenie podmienok splavnosti

Odpoveď na bod 52 odporúčanie 1 písm. a): Komisia konštatuje, že toto odporúčanie bolo určené členským štátom.

Odpoveď na bod 54 odporúčanie 2 písm. a): Komisia prijala opatrenia, ktoré bolo možné prijať v časovom rámci určenom na vykonanie odporúčania, a považuje ho za vykonané. Situáciu v sektore vnútrozemskej plavby preskúmala prostredníctvom cielenej analýzy vychádzajúcej z pozorovania trhu. K revízii samotnej stratégie dôjde vo všeobecnejšom kontexte revízie rámca TEN-T [pozri odporúčanie 2 písm. c) ďalej].

Odpoveď na bod 54 odporúčanie 2 písm. c): Tieto opatrenia doplní revízia nariadenia o TEN-T plánovaná do 31. decembra 2023.

Osobitná správa č. 02/2015: Financovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd v povodí rieky Dunaj: ďalšie úsilie potrebné na pomoc členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd

Odpoveď na bod 108 odporúčanie 1 písm. a): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 110 odporúčanie 2 písm. a): Komisia v plnej miere vykonala tú časť odporúčania 2 písm. a), ktorú prijala. Pri väčšine záťaže odpadovými vodami (všetky aglomerácie s populačným ekvivalentom viac ako 2 000) sa finančné informácie oznamujú. Neoznamujú ich iba aglomerácie s populačným ekvivalentom menším ako 2 000. Dôvody takéhoto postupu sú: a) neodôvodnená dodatočná administratívna záťaž; b) dlhšie oneskorenie podávania správ (Európsky dvor audítorov na inom mieste odporúča skrátiť oneskorenie podávania správ); c) neexistencia výslovnej povinnosti podávať správy v smernici.

Odpoveď na bod 115 odporúčanie 3 písm. a): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 115 odporúčanie 3 písm. b): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 115 odporúčanie 3 písm. c): Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Odpoveď na bod 115 odporúčanie 3 písm. d): Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Komisia prijala odporúčané opatrenia.

V programovom období rokov 2014 – 2020 sa požiadavky na podávanie správ o finančných nástrojoch stanovujú v článku 46 nariadenia o spoločných ustanoveniach [nariadenie (EÚ) č. 1303/2013] a v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 821/2014. V prílohe I sa stanovuje vzor správy o finančných nástrojoch. V oddiele VIII vzoru správy majú členské štáty povinnosť uviesť informácie o výške iných príspevkov získaných pomocou finančných nástrojov okrem európskych štrukturálnych a investičných fondov vrátane verejných a/alebo súkromných príspevkov, tých, ktoré boli vyčlenené v dohodách o financovaní, ako aj tých, ktoré boli vyplatené na úrovni konečných prijímateľov.

Odpoveď na bod 117 odporúčanie 4 písm. a): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 117 odporúčanie 4 písm. b): Toto odporúčanie je čiastočne vykonané.

Odpoveď na bod 119 odporúčanie 5 písm. b): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Osobitná správa č. 03/2015: Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám

Odpoveď na bod 89 odporúčanie 1: Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Osobitná správa č. 04/2015: Technická pomoc: aký je jej prínos pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka?

Odpoveď na bod 90 odporúčanie 1: Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Podľa zásady zdieľaného riadenia členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka opisujú, ako sa bude používať technická pomoc, a sú schopné poskytnúť celkové posúdenie toho, ako sa technická pomoc vykonáva.

Navyše je potrebné zdôrazniť, že monitorovanie ukazovateľov poskytuje iba časť informácií potrebných na hodnotenie a hodnotenie ďaleko presahuje analýzu údajov v tabuľkách týkajúcich sa monitorovania. Spoločné hodnotiace otázky pre rozvoj vidieka stanovené v prílohe V k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 808/2014 obsahujú otázku č. 20: „Do akej miery sa technickou pomocou prispelo k dosahovaniu cieľov stanovených v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článku 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013?“

Očakáva sa, že hodnotenie ex post programov rozvoja vidieka sa pripraví a predloží Komisii do decembra 2024.

Odpoveď na bod 90 odporúčanie 2: Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 93 odporúčanie 4: Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Tabuľka týkajúca sa monitorovania B2.3 rozlišuje pri podpore z technickej pomoci, okrem národnej vidieckej siete, celkové verejné výdavky na administratívne náklady a ostatné náklady, ktoré zahŕňajú štúdie a odbornú prípravu. Určenie dodatočných ukazovateľov, ktoré majú členské štáty a regióny zozbierať, musí vo všeobecnosti zachovávať správnu rovnováhu medzi pridanou hodnotou na jednej strane a administratívnou záťažou na druhej strane. To je dôvodom, prečo je množstvo podrobných informácií zozbieraných na tejto úrovni zámerne obmedzené.

Komisia nie je schopná poskytnúť dôkazy ex ante o konečnom výsledku hodnotiacich otázok. V rámci zdieľaného riadenia sa hodnotenie programov rozvoja vidieka uskutočňuje na úrovni členských štátov alebo regiónov v súlade so spoločným prístupom hodnotenia stanoveným v článku 14 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 808/2014.

Osobitná správa č. 05/2015: Sú finančné nástroje úspešným a sľubným nástrojom v oblasti rozvoja vidieka?

Odpoveď na bod 100 odporúčanie 3: Spoluzákonodarcovia nestanovili právne požiadavky na stanovenie cieľov pre revolvingové účinky. Dôvodom je, že revolvingový charakter spojený s každým finančným nástrojom je pre každý nástroj a jeho koncepciu špecifický. Takisto závisí od vonkajších faktorov, ako napríklad dopytu na trhu a hospodárskeho rozvoja. Podobne Komisia stanovila iba dodatočné pravidlá vykonávania súvisiace s revolvingom vo svojich vykonávacích nariadeniach (EÚ) č. 964/2014 a (EÚ) 2016/1157 v oddieloch venovaných úverovej politike. V právnom rámci a pravidlách vykonávania sa môžu stanoviť len zásady určovania cieľov a riadenia prostriedkov vyplatených späť.

Konkrétne, cieľový objem úverov a rozpätie úrokových mier sa na úrovni EÚ nemôžu stanoviť ex ante s vopred určenými cieľmi. Možno ich hodnotiť iba v každom jednotlivom prípade v rámci posúdenia ex ante každého finančného nástroja [v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] a zohľadnia sa na účely určenia povahy nástroja (revolvingový alebo nerevolvingový nástroj). Aspekt pákového efektu sa musí takisto preskúmať počas procesu posúdenia ex ante. Prostriedky vyplatené späť do finančného nástroja sa buď opätovne použijú v rámci toho istého finančného nástroja (revolving v rámci toho istého finančného nástroja), alebo sa po vrátení riadiacemu orgánu alebo do fondu fondov použijú v súlade s článkami 44 (na rovnaký cieľ stanovený v rámci priority pred uplynutím obdobia oprávnenosti) a 45 (v súlade s cieľom programu po uplynutí obdobia oprávnenosti) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Komisia považuje odporúčanie za vykonané prostredníctvom týchto ustanovení zmenených súhrnným nariadením [nariadenie (EÚ, Euratom) 2018/1046], s výnimkou cieľov, ktoré možno určiť iba posúdením ex ante každého finančného nástroja a Komisia ich nemôže stanoviť horizontálne.

Osobitná správa č. 08/2015: Riešia sa finančnou podporou EÚ potreby mikropodnikateľov primerane?

Odpoveď na bod 68 odporúčanie 1: Pokiaľ ide o zostávajúci nedostatok, ktorý Európsky dvor audítorov uvádza v prílohe 3.4, je potrebné poznamenať, že riadiace orgány nie sú povinné zahrnúť do operačných programov špecifické ukazovatele. V nariadení sa však predpokladá povinný spoločný ukazovateľ výstupov pre subjekty [ods. 2 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1304/2013].

Odpoveď na bod 72 odporúčanie 4: Komisia toto odporúčanie neprijala.

Osobitná správa č. 09/2015: Podpora EÚ pre boj proti mučeniu a za zrušenie trestu smrti

Odpoveď na bod 55 odporúčanie 4: Hoci Komisia súhlasí so záverom Európskeho dvora audítorov, že toto odporúčanie nebolo vykonané, opakuje, že odporúčanie neprijíma.

Odpoveď na bod 56 odporúčanie 6: Hoci Komisia súhlasí so záverom Európskeho dvora audítorov, že toto odporúčanie nebolo vykonané, opakuje, že odporúčanie neprijíma.

Osobitná správa č. 12/2015: Prioritu EÚ týkajúcu sa podpory vidieckeho hospodárstva založeného na znalostiach ovplyvňuje nedostatočné riadenie opatrení v oblasti prenosu znalostí a poradenstva

Odpoveď na bod 94 odporúčanie 1 písm. b): Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa považuje za vykonané v plnej miere. Existujú rôzne metodiky, podľa ktorých možno vykonať opakovanú analýzu potrieb odbornej prípravy, a najvhodnejší prístup závisí od koncepcie konkrétneho poľnohospodárskeho znalostného a inovačného systému, ktoré sa v jednotlivých členských štátoch líšia. Vo formulári pre opatrenia sa preto môže iba všeobecne popísať najefektívnejší spôsob vykonania takého posúdenia potrieb.

Komisia sa domnieva, že formulár pre opatrenia, ktorý aktualizovala, poskytuje primerané množstvo podrobností a dostačujúco usmerňuje členské štáty pri opakovanom posúdení potrieb.

Odpoveď na bod 94 odporúčanie 1 písm. d): Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa považuje za vykonané v plnej miere. Doplnenie akýchkoľvek opatrení na rozvoj vidieka do programov rozvoja vidieka sa schváli len vtedy, keď členský štát preukáže základnú strategickú potrebu. Táto potreba by bola zrejmá zo stratégie programu rozvoja vidieka, ktorá vychádza z analýzy SWOT a z nej vyplývajúceho posúdenia potrieb, ktoré musí vykonať každý členský štát na začiatku fázy programovania rozvoja vidieka.

Na výročných hodnotiacich zasadnutiach a v monitorovacích výboroch sa posudzujú „výročné správy o vykonávaní“, v ktorých sú uvedené informácie o pokroku pri vykonávaní všetkých programových opatrení programov rozvoja vidieka. V prípade ťažkostí s vykonávaním alebo jeho oneskorenia sa situácia analyzuje a požadujú sa nápravné opatrenia.

Odpoveď na bod 96 odporúčanie 2 písm. b): Odporúčanie Európskeho dvora audítorov, ktoré sa týka usmerňovacích dokumentov a verejného obstarávania vrátane informácií o interných dodávkach, sa považuje za vykonané v plnej miere.

Pokiaľ ide o monitorovanie postupov členských štátov prostredníctvom auditov zameraných na overenie súladu, pozri odpoveď Komisie na odporúčanie 5 v súvislosti s osobitnou správou č. 12/2015.

Odpoveď na bod 98 odporúčanie 3 písm. a): Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa považuje za vykonané v plnej miere. Komisia poskytuje usmernenia, ktoré slúžia ako dokument na objasnenie právneho výkladu v niektorých prípadoch a na šírenie príkladov osvedčených postupov vykonávania práva EÚ medzi členskými štátmi.

O otázke primeranosti nákladov sa s členskými štátmi pravidelne diskutuje v rozličných kontextoch: najaktuálnejším podujatím bol seminár o miere chybovosti, ktorý sa konal v júni 2018 a preberali sa na ňom aspekty primeranosti nákladov a použitie možností zjednodušeného vykazovania nákladov.

Na žiadosť členských štátov sa môžu konať podujatia odbornej prípravy a na túto tému sa ich už niekoľko aj uskutočnilo. Takisto je potrebné poznamenať, že využívanie možností zjednodušeného vykazovania nákladov počas vykonávania programov rozvoja vidieka narastá a členské štáty teda využívajú posúdenie primeranosti nákladov menej často.

Odpoveď na bod 98 odporúčanie 3 písm. b): Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa považuje za vykonané v plnej miere. V článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa ukladá povinnosť, aby sa v roku 2017 a 2019 výročné hodnotiace zasadnutia Komisie a členských štátov týkali všetkých programov. Na týchto hodnotiacich zasadnutiach sa zohľadnia správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní partnerskej dohody. V tejto správe sa okrem iného uvedú informácie o zavedení mechanizmov na zabezpečenie koordinácie medzi európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s Európskou investičnou bankou. Tieto hodnotiace stretnutia sú dodatočným prostriedkom na zaistenie komplementárnosti a synergií medzi programami európskych štrukturálnych a investičných fondov v danom členskom štáte, ktorý predstavuje základ pre prípad potreby zavedenia zlepšení.

Odpoveď na bod 100 odporúčanie 4 písm. b): Komisia naďalej zastáva názor, že nezodpovedá za monitorovanie zavedenia systémov spätnej väzby na zlepšenie nadchádzajúcej odbornej prípravy.

Pokiaľ ide o spoľahlivé informácie o kvalite a účinnosti prenosu znalostí a poradenských služieb, v prílohe V k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 808/2014 sa vymedzujú spoločné hodnotiace otázky pre rozvoj vidieka: Hodnotiaca otázka č. 1 sa týka oblasti zamerania 1A a znie: „Do akej miery sa intervenciami v rámci PRV podporovali inovácie, spolupráca a rozvoj vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach?“ Táto otázka bude zodpovedaná v rozšírenej výročnej správe o vykonávaní predloženej v roku 2019 a v hodnotení ex post.

Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa preto považuje za vykonané v plnej miere.

Odpoveď na bod 102 odporúčanie 5: Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Pokiaľ ide o audity v oblasti prenosu znalostí a inovácií, ktoré sa v praxi nevykonali, boli vo viacročnom pracovnom programe na roky 2016 – 2019 plánované na rok n + 2, t. j. na roky 2018 – 2019. Na základe nového centrálneho posúdenia rizika zrealizovaného v roku 2017 bolo ich bodovanie rizika nižšie z dôvodu nižších výdavkov a vzhľadom na dostupné zdroje sa rozhodlo, že sa vykonajú iné audity (s vyšším rizikom a vyššími výdavkami).

Po zverejnení osobitnej správy sa rizikový profil v danej oblasti auditu zvýšil. V dôsledku toho GR AGRI vybralo a vykonalo 5 auditov (v Dánsku, vo Francúzsku, v Rakúsku, Taliansku a vo Švédsku). Je potrebné pochopiť, že vzhľadom na veľmi nízke výdavky je počet vybraných transakcií stále obmedzený, aj keď v analýze rizika došlo k zvýšeniu rizikového faktora v danej oblasti auditu.

Nový prístup k auditu, ktorý GR AGRI realizuje od júla 2018, sa navyše zameriava na prácu certifikačného orgánu v prípade všetkých opatrení mimo IACS vrátane opatrení súvisiacich s prenosom znalostí a inováciami. Ak je takéto opatrenie súčasťou vzorky 1 certifikačného orgánu, GR AGRI si ho takisto vyberie na svoj audit.

Osobitná správa č. 13/2015: Podpora EÚ krajinám produkujúcim drevo v rámci akčného plánu FLEGT

Odpoveď na bod 58 odporúčanie 1: Toto odporúčanie Komisia v roku 2015 čiastočne prijala, keďže rozpočet na vykonanie akčného plánu FLEGT možno vyčleniť iba pre tematické programy/rozpočtové riadky. Na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia vyčlenila na vykonávanie akčného plánu FLEGT v rámci rozpočtového riadku tematického programu 145 miliónov EUR a vytvorila ročné akčné plány, v ktorých sa podrobne uvádzajú oblasti činnosti akčného plánu FLEGT, ktoré sa majú financovať.

Osobitná správa č. 16/2015: Zlepšenie bezpečnosti dodávok energie prostredníctvom rozvoja vnútorného trhu s energiou: je potrebné väčšie úsilie

Odpoveď na bod 117 odporúčanie 3: Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej miere prostredníctvom rozšírenia regulačného rámca a vytvorenia platformy.

Odpoveď na bod 123 odporúčanie 7 písm. b): Komisia odporúčanie čiastočne prijala a v súvislosti s prijatými prvkami vykonala požadované opatrenia.

Odpoveď na bod 126 odporúčanie 9: Komisia odporúčanie neprijala. Prijala však opatrenia, ktoré považovala za nevyhnutné na riešenie základných problémov.

Osobitná správa č. 17/2015: Podpora akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí Komisiou: presmerovanie financovania z ESF dosiahnuté, ale zameranie na výsledky nedostatočné

Odpoveď na bod 84 odporúčanie 2 písm. a): Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Komisia trvá na tom, že preskúmanie príležitostí na zlepšenie výsledkov je prebiehajúcou a bežnou praxou. Komisia skúma každú žiadosť o zmenu plánovania, či už iniciovanú potrebou začlenenia nových dodatočných finančných prostriedkov alebo nie, predovšetkým s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky a vedie obšírne diskusie s daným členským štátom. Komisia sa zatiaľ nepodujala navrhnúť nové zmeny, pretože by to bolo nepotrebné a vysoko neefektívne.

Odpoveď na bod 84 odporúčanie 2 písm. b): Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Komisia trvá na tom, že takéto posúdenie sa vykonáva dôsledne a vždy bolo bežnou praxou. Podávanie správ o každej podrobnosti procesu posudzovania, o prvkoch, ktoré sa požadujú v nariadeniach a vždy boli bežnou praxou, sa považuje za nepotrebné a neefektívne. To je dôvodom, prečo chýbajú podrobné informácie o kontrolných zoznamoch.

Odpoveď na bod 84 odporúčanie 2 písm. c): Komisia trvá na tom, že toto odporúčanie je v plnej miere vykonané v rozsahu, v akom je naďalej relevantné. Toto odporúčanie stratilo význam v rokoch 2014 – 2020, keďže výročné správy o vykonávaní sa už nepovažujú za prostriedok oznamovania podrobných, ale len súhrnných informácií. Komisia trvá na tom, že dostatočné a relevantné informácie sa odovzdávajú v rámci výročných správ o vykonávaní a podrobnejšie informácie sa poskytujú inými spôsobmi podávania správ (napr. hodnotiace správy; technické stretnutia a monitorovacie výbory – diskusie, ktoré tam prebiehajú, sú zaznamenané v zápisniciach a poznámkach k spisu).

Odpoveď na bod 86 odporúčanie 3: Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Komisia trvá na tom, že systematické kontroly hodnovernosti a spoľahlivosti sú bežnou praxou. O tom, že ide o bežnú prax, existujú dôkazy (usmerňovacie dokumenty oddelenia pre hodnotenie a oddelenia pre koordináciu ESF, kontrolné zoznamy pri prijímaní správ). Dokumentovanie každej vykonanej kontroly by bolo nepotrebné a neefektívne.

Osobitná správa č. 20/2015: Nákladová účinnosť podpory rozvoja vidieka EÚ pre neproduktívne investície v poľnohospodárstve

Odpoveď na bod 74 odporúčanie 1 písm. a): Podľa článku 75 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 členské štáty Komisii predložia rozšírenú výročnú správu o vykonávaní za rok 2018 na konci júna 2019. Až v tom čase bude Komisia môcť dokončiť príslušné monitorovanie.

Odpoveď na bod 77 odporúčanie 3 písm. a): Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané, keďže uskutočnila požadované opatrenie, aby poradila členským štátom definovať dodatočné ukazovatele. Komisia monitoruje vykonávanie programov rozvoja vidieka prostredníctvom súboru spoločných ukazovateľov kontextu, výsledkov a výstupov v rámci spoločného systému monitorovania a hodnotenia na roky 2014 – 2020.

Hodnotenia vykonávajú členské štáty alebo sa vykonávajú v ich mene, pričom syntéza týchto hodnotení na úrovni EÚ sa vykonáva v rámci zodpovednosti útvarov Komisie. Medzi povinné prvky spoločného systému monitorovania a hodnotenia na roky 2014 – 2020 uvedené vo vykonávacom akte patrí zoznam ukazovateľov, ktorý sa má použiť na monitorovanie výkonnosti politiky. Nad rámec týchto ukazovateľov môže Komisia iba poradiť členským štátom/podporiť ich, aby definovali dodatočné ukazovatele.

Odporúčanie „poradiť členským štátom, v ktorých je podpora NPI výrazná, aby definovali konkrétne ukazovatele výsledkov pre najčastejšie financované typy NPI“ bolo vykonané prostredníctvom usmernení k „hodnoteniu výsledkov programov rozvoja vidieka: ako sa pripraviť na podávanie správ o hodnotení v roku 2017“.

Komisia nemôže členským štátom uložiť povinnosť stanoviť takéto dodatočné ukazovatele, pretože by tak išla nad rámec povinných prvkov spoločného systému monitorovania a hodnotenia (SSMH) na roky 2014 – 2020.

Odpoveď na bod 81 odporúčanie 5 písm. b): Riaditeľstvo GR AGRI pre vierohodnosť a audit bude naďalej zohľadňovať zistenia Európskeho dvora audítorov počas prípravných prác na viacročnom pracovnom programe. Zistenia Európskeho dvora audítorov patria medzi štandardné kritériá používané pri tvorbe viacročného pracovného programu.

Osobitná správa č. 23/2015: Kvalita vody v povodí Dunaja: pri vykonávaní rámcovej smernice o vode sa dosiahol pokrok, stále však je čo robiť

Odpoveď na bod 172 odporúčanie 1 písm. d): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 172 odporúčanie 1 písm. e): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 172 odporúčanie 1 písm. f): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 182 odporúčanie 2 písm. b): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 182 odporúčanie 2 písm. c): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 182 odporúčanie 2 písm. d): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 191 odporúčanie 3 písm. b): Komisia toto odporúčanie neprijala.

Odpoveď na bod 191 odporúčanie 3 písm. e): Predpokladá sa, že práce budú pokračovať, a očakáva sa, že toto odporúčanie bude v plnej miere vykonané do konca roka 2020.

Odpoveď na bod 191 odporúčanie 3 písm. f): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odpoveď na bod 191 odporúčanie 3 písm. g): Toto odporúčanie je určené členským štátom.

Osobitná správa č. 24/2015: Boj proti podvodom v oblasti DPH vnútri Spoločenstva: Ďalšie opatrenia sú potrebné

Odpoveď na bod 116 odporúčanie 6: Komisia toto odporúčanie neprijala. Odporúčanie predstihol návrh Komisie, ktorý v súčasnosti prerokúva Rada a týka sa „konečného systému DPH“. Dochádza v ňom k prepracovaniu súčasného systému DPH v súvislosti s obchodom v rámci EÚ a obsahuje nové pravidlá vzťahujúce sa na povinnosť podávať správy.

Odpoveď na bod 117 odporúčanie 7: Komisia toto odporúčanie neprijala. Sektorový mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti je voliteľným opatrením na boj proti podvodom a zameriava sa predovšetkým na konkrétne vnútroštátne problémy v oblasti podvodov. V návrhu Komisie týkajúcom sa „konečného systému DPH“, ktorý v súčasnosti prerokúva Rada, sa predpokladá zrušenie sektorového prenesenia daňovej povinnosti (v súvislosti s tovarom v prvej fáze), keďže sa v ňom zo štrukturálneho hľadiska riešia korene problému podvodov v rámci EÚ.

Osobitná správa č. 25/2015: Podpora EÚ pre vidiecku infraštruktúru: potenciál dosiahnuť výrazne výhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou

Odpoveď na bod 101 odporúčanie 1 písm. b): Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Je vytvorená platforma na výmenu najlepších postupov s názvom Európska sieť pre rozvoj vidieka, členské štáty ju využívajú a postupne sa v súčasnom programovom období 2014 – 2020 objavujú projekty a najlepšie postupy pri vykonávaní. Ďalšie posúdenia v súvislosti s potenciálnou mŕtvou váhou možno vykonať iba osobitne pre každý prípad a počas hodnotenia programu. Na tento účel Komisia vydala usmernenie.

Prijatím programov rozvoja vidieka na súčasné obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia navyše znížila riziko, že v prípade fondov EÚ nedôjde k dosiahnutiu pridanej hodnoty.

Odpoveď na bod 101 odporúčanie 1 písm. d): Komisia považuje toto odporúčanie za čiastočne vykonané, keďže jeho vykonávanie stále prebieha. Medzi rôznymi útvarmi Komisie dochádza k pravidelnému kontaktu. V prípade schválenia alebo zmeny programov rozvoja vidieka sa do procesu zapoja iné útvary Komisie prostredníctvom formálnych medziútvarových konzultácií a zohľadňujú sa príspevky. Spoločne sa vykonávajú aj zmeny partnerských dohôd. V rozšírených výročných správach o vykonávaní za rok 2018, ktoré sa predložia v roku 2019, sa má poskytnúť lepší prehľad o účinnosti opatrení na zabezpečenie komplementárnosti medzi fondmi EÚ. Revidované usmernenie týkajúce sa týchto výročných správ o vykonávaní sa uverejnilo v septembri 2018.

Odpoveď na bod 106 odporúčanie 2 písm. b): Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Komisia niekoľkokrát prezentovala nové možnosti zavedené súhrnným nariadením [nariadenie (EÚ, Euratom) 2018/1046] týkajúce sa možností zjednodušeného vykazovania nákladov. Prezentovala ich v rámci Výboru pre rozvoj vidieka, na seminári európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na „poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť“ (EIP-AGRI) v októbri 2018, ako aj na konferencii španielskych platobných agentúr v novembri 2018. Súčasťou týchto prezentácií bola aj diskusia o spôsobe, akým môže použitie možností zjednodušeného vykazovania nákladov nahradiť potrebu posudzovania primeranosti nákladov a ako členské štáty môžu prekonať prípadné ťažkosti spojené s týmto aspektom. Seminár Európskej siete pre rozvoj vidieka s názvom Seminár Európskej siete pre rozvoj vidieka o „možnostiach zjednodušeného vykazovania nákladov: získané skúsenosti a nové príležitosti“ je naplánovaný na 20. jún 2019.

Odpoveď na bod 109 odporúčanie 3 písm. a): Komisia plánuje posúdiť efektívnosť a účinnosť finančných prostriedkov v rámci programov rozvoja vidieka v rokoch 2014 – 2020 v súlade so spoločným systémom monitorovania a hodnotenia [článok 110 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013]. Urobí tak na základe predbežných hodnotení, o ktorých podajú členské štáty správu v roku 2019, a hodnotení ex post predložených Komisii do konca roku 2024 [článok 78 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013].

Príloha 3.4 — Dosiahnuté zlepšenia a pretrvávajúce nedostatky čiastočne vykonaných odporúčaní podľa jednotlivých správ

Osobitná správa č. 01/2015: Vnútrozemská vodná doprava v Európe: od roku 2001 žiadne významné zvýšenie jej podielu na doprave ani zlepšenie podmienok splavnosti

Bod 54 odporúčanie 2 písm. a): Neexistujú dôkazy o snahe o účinnú koordináciu v členských štátoch.

Odpoveď: Odporúčanie sa týkalo vykonania hĺbkovej analýzy z hľadiska ďalšieho rozvoja stratégie. Komisia prijala opatrenia, ktoré bolo možné prijať v časovom rámci určenom na vykonanie odporúčania, a považuje ho za vykonané. Situáciu v sektore vnútrozemskej plavby preskúmala prostredníctvom cielenej analýzy vychádzajúcej z pozorovania trhu. Komisia navyše vykonala aj štúdie týkajúce sa potenciálu vodnej dopravy (prístavov a vnútrozemských vodných ciest) podľa rôznych scenárov vývoja hospodárstva EÚ a rozvoja infraštruktúry. K revízii samotnej stratégie dôjde vo všeobecnejšom kontexte revízie rámca TEN-T. Štúdia realizovaná Komisiou, ktorá sa týka potenciálu vodnej dopravy (prístavov a vnútrozemských vodných ciest) podľa rôznych scenárov vývoja hospodárstva EÚ, priemyselných trendov a rozvoja rámca TEN-T, sa mala ukončiť vo februári 2019. Vzhľadom na oneskorenia, ktorým čelil konzultant zodpovedný za štúdiu, ako aj na potrebu významného zlepšenia štúdie však záverečnú správu v súčasnosti schvaľujú útvary Komisie.

V nadväznosti na rokovania s Radou a EP Komisia začala spolupracovať s členskými štátmi a so zainteresovanými stranami na príprave budúceho programu Naiades III, ktorý sa má zaviesť po roku 2020 s cieľom ďalšieho zlepšovania efektivity sektora vnútrozemskej plavby.

Osobitná správa č. 02/2015: Financovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd v povodí rieky Dunaj: ďalšie úsilie potrebné na pomoc členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd

Bod 110 odporúčanie 2 písm. a): Pre aglomerácie s populačným ekvivalentom menším ako 2 000 neboli zhromaždené žiadne takéto informácie.

Odpoveď: Komisia náležite zvážila odporúčanie 2 písm. a) a neprijala tú jeho časť, ktorá sa týka aglomerácií s populačným efektom menším ako 2 000. Komisia neprijala odporúčanie požiadať členské štáty, aby jej predložili informácie o finančných sumách v prípade aglomerácií s populačným ekvivalentom menším ako 2 000. Dôvody takéhoto postupu sú: a) neodôvodnená dodatočná administratívna záťaž; b) dlhšie oneskorenie podávania správ (Európsky dvor audítorov na inom mieste odporúča skrátiť oneskorenie podávania správ); c) neexistencia výslovnej povinnosti podávať správy v smernici.

Bod 115 odporúčanie 3 písm. c): Závery GR ENV týkajúce sa nášho odporúčania, t. j. potreby povinných meraní nadmerných prietokov, ešte neboli zverejnené.

Odpoveď: V nadväznosti na odporúčanie Európskeho dvora audítorov Komisia vykonala cielenú štúdiu týkajúcu sa otázky nadmerných prietokov dažďovej vody a zahrnula túto otázku do hodnotenia smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Hodnotenie sa zanedlho skončí a uverejní sa pred štvrtým štvrťrokom roka 2019. V rámci hodnotenia sa skúma minulosť, ale sleduje sa v ňom aj zostatkový vplyv kombinovaných kanalizačných prietokov v prípade scenára úplného súladu. Ide o modelový scenár a závery sa začlenia do hodnotiaceho pracovného dokumentu útvarov Komisie (očakáva sa pred štvrtým štvrťrokom roka 2019). Na základe záverov hodnotenia môže Komisia rozhodnúť, či na ne nadviaže posúdením vplyvu týkajúcim sa toho, či by mala byť smernica o čistení komunálnych odpadových vôd zmenená, a to aj s ohľadom na stanovenie požiadaviek v súvislosti s meraniami a pravidlami týkajúcimi sa nadmerných prietokov. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že odporúčanie je v súčasnosti v plnej miere vykonané.

Bod 115 odporúčanie 3 písm. d): Riziko nadrozmerných čistiarní odpadových vôd stále existuje.

Odpoveď: Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere. Komisia prijala odporúčané opatrenia.

V programovom období rokov 2014 – 2020 sa požiadavky na podávanie správ o finančných nástrojoch stanovujú v článku 46 nariadenia o spoločných ustanoveniach [nariadenie (EÚ) č. 1303/2013] a v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 821/2014. V prílohe I sa stanovuje vzor správy o finančných nástrojoch. V oddiele VIII vzoru správy majú členské štáty povinnosť uviesť informácie o výške iných príspevkov získaných pomocou finančných nástrojov okrem európskych štrukturálnych a investičných fondov vrátane verejných a/alebo súkromných príspevkov, tých, ktoré boli vyčlenené v dohodách o financovaní, ako aj tých, ktoré boli vyplatené na úrovni konečných prijímateľov.

Bod 117 odporúčanie 4 písm. b): Zrevidované nariadenie o produktoch na hnojenie ešte stále nebolo prijaté. Zaradenie čistiarenského kalu do zoznamu hnojív závisí od výsledkov prebiehajúcej technickej štúdie.

Odpoveď: Nariadenie o produktoch na hnojenie bolo v máji prijaté a uverejní sa 25. júna. Delegovaným aktom na základe štúdie STRUBIAS sa môžu zaviesť nové kategórie komponentných materiálov v prílohe 2 k nariadeniu, v ktorej sa stanovujú pravidlá zhodnocovania určitých materiálov, ako napríklad popol a vyzrážané soli získané z čistiarenského kalu a predávané na trhu ako produkty na hnojenie s označením CE (európske označenie zhody).

Osobitná správa č. 04/2015: Technická pomoc – aký je jej prínos pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

Bod 90 odporúčanie 1: Pridaná hodnota opatrení prijatých v nadväznosti na odporúčanie je otázna. Hoci Komisia vykonala odporúčanie 1 (objasniť a monitorovať), jej opatrenia neriešili naše základné zistenie uvedené v správe, t. j. že veľký podiel výdavkov členských štátov na technickú pomoc „v skutočnosti predstavuje rozpočtovú podporu“. Využívanie technickej pomoci na všeobecné administratívne náklady nie je v rozpore s nariadeniami EÚ, a preto ho Komisia povoľuje. V rámci monitorovania by náležité vyhodnotenie týchto nákladov a porovnanie medzi členskými štátmi mohlo pomôcť určiť najlepšie/najhoršie postupy, ktoré treba zahrnúť do usmernenia a odporúčaní pre členské štáty.

Odpoveď: Podľa zásady zdieľaného riadenia členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka opisujú, ako sa bude používať technická pomoc, a sú schopné poskytnúť celkové posúdenie toho, ako sa technická pomoc vykonáva.

Navyše je potrebné zdôrazniť, že monitorovanie ukazovateľov poskytuje iba časť informácií potrebných na hodnotenie a hodnotenie ďaleko presahuje analýzu údajov v tabuľkách týkajúcich sa monitorovania. Spoločné hodnotiace otázky pre rozvoj vidieka stanovené v prílohe V k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 808/2014 obsahujú otázku č. 20: „Do akej miery sa technickou pomocou prispelo k dosahovaniu cieľov stanovených v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článku 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013?“

Očakáva sa, že hodnotenie ex post programov rozvoja vidieka sa pripraví a predloží Komisii do decembra 2024.

Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Bod 93 odporúčanie 4: Podľa dôkazov dostupných audítorom Komisia neprijala dostatočné opatrenia na vytvorenie výkonnostného rámca na úrovni Komisie. Komisia vyzvala členské štáty, aby prostredníctvom odporúčania uvedeného v jej pripomienkových listoch v súvislosti so schválením programu rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020 stanovili primerané ukazovatele pre technickú pomoc, čo však nie je povinné. Komisia neposkytla žiadne informácie o stave vykonávania výkonnostného rámca na úrovni členských štátov. K dispozícii bolo len veľmi málo požadovaných údajov z monitorovania, pričom tieto údaje sa v praxi nepoužívali. Ukazovatele pre národnú vidiecku sieť a ostatné náklady (ktoré sa vzťahujú aj na podporu z technickej pomoci na budovanie kapacít) nie sú vyvážené vzhľadom na relatívny objem výdavkov súvisiacich s týmito položkami.

Odpoveď: Tabuľka týkajúca sa monitorovania B2.3 rozlišuje pri podpore z technickej pomoci, okrem národnej vidieckej siete, celkové verejné výdavky na administratívne náklady a ostatné náklady, ktoré zahŕňajú štúdie a odbornú prípravu. Určenie dodatočných ukazovateľov, ktoré majú členské štáty a regióny zozbierať, musí vo všeobecnosti zachovávať správnu rovnováhu medzi pridanou hodnotou na jednej strane a administratívnou záťažou na druhej strane. To je dôvodom, prečo je množstvo podrobných informácií zozbieraných na tejto úrovni zámerne obmedzené.

Komisia nie je schopná poskytnúť dôkazy ex ante o konečnom výsledku hodnotiacich otázok. V rámci zdieľaného riadenia sa hodnotenie programov rozvoja vidieka uskutočňuje na úrovni členských štátov alebo regiónov v súlade so spoločným prístupom hodnotenia stanoveným v článku 14 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 808/2014.

Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Osobitná správa č. 05/2015: Sú finančné nástroje úspešným a sľubným nástrojom v oblasti rozvoja vidieka?

Bod 100 odporúčanie 3: Komisia nevymedzila presné ciele pre revolvingové účinky. Skutočný vplyv prísnejšieho riadenia fondov na revolvingové účinky zostáva otvorený.

Spoluzákonodarcovia nestanovili právne požiadavky na stanovenie cieľov pre revolvingové účinky. Dôvodom je, že revolvingový charakter spojený s každým finančným nástrojom je pre každý nástroj a jeho koncepciu špecifický. Takisto závisí od vonkajších faktorov, ako napríklad dopytu na trhu a hospodárskeho rozvoja. Podobne Komisia stanovila iba dodatočné pravidlá vykonávania súvisiace s revolvingom vo svojich vykonávacích nariadeniach (EÚ) č. 964/2014 a (EÚ) 2016/1157 v oddieloch venovaných úverovej politike. V právnom rámci a pravidlách vykonávania sa môžu stanoviť len zásady určovania cieľov a riadenia prostriedkov vyplatených späť.

Konkrétne, cieľový objem úverov a rozpätie úrokových mier sa na úrovni EÚ nemôžu stanoviť ex ante s vopred určenými cieľmi. Možno ich hodnotiť iba v každom jednotlivom prípade v rámci posúdenia ex ante každého finančného nástroja [v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] a zohľadnia sa na účely určenia povahy nástroja (revolvingový alebo nerevolvingový nástroj). Aspekt pákového efektu sa musí takisto preskúmať počas procesu posúdenia ex ante. Prostriedky vyplatené späť do finančného nástroja sa buď opätovne použijú v rámci toho istého finančného nástroja (revolving v rámci toho istého finančného nástroja), alebo sa po vrátení riadiacemu orgánu alebo do fondu fondov použijú v súlade s článkami 44 (na rovnaký cieľ stanovený v rámci priority pred uplynutím obdobia oprávnenosti) a 45 (v súlade s cieľom programu po uplynutí obdobia oprávnenosti) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Komisia považuje odporúčanie za vykonané prostredníctvom týchto ustanovení zmenených súhrnným nariadením [nariadenie (EÚ, Euratom) 2018/1046], s výnimkou cieľov, ktoré možno určiť iba posúdením ex ante každého finančného nástroja a Komisia ich nemôže stanoviť horizontálne.

Osobitná správa č. 07/2015: Policajná misia EÚ v Afganistane: zmiešané výsledky (ESVČ)

Bod 85 odporúčanie 2 písm. a): Žiadny dôkaz o skutočných kurzoch odbornej prípravy. Žiadne prvky špecifické pre jednotlivé krajiny. Žiadne dôkazy o odbornej príprave miestnych zamestnancov pred nasadením.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 86 odporúčanie 3 písm. b): Dostupné dôkazy nepreukazujú vykonanie odporúčania v prípade miestnych školiteľov/stážistov.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 86 odporúčanie 3 písm. d): Dôkazy o mentorských spisoch, mentorských čiastkových cieľoch a mentorských denníkoch neboli identifikované.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 86 odporúčanie 3 písm. e): V doplňujúcich dokumentoch neboli nájdené osobitné usmernenia k odovzdaniu pre mentorov.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 86 odporúčanie 3 písm. f): Audítori nenašli žiadne osobitné pokyny/dôkazy týkajúce sa synergií s mentorskými činnosťami a jasného prepojenia cieľov projektu s čiastkovými cieľmi PMN.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 88 odporúčanie 5 písm. a): Na zmenšenie a ukončenie misií SBOP sa doteraz nevytvorila žiadna komplexná a spoločná stratégia ESVČ/Komisie. Nedostatok, ktorým je, že plány na ukončenie misií sa majú predkladať len tri mesiace pred ukončením operačnej fázy mandátu, nebol odstránený. Dostupné usmernenia dostatočne hĺbkovo neriešia rozličné riziká spojené s procesom zmenšovania a ukončenia misií.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Bod 88 odporúčanie 5 písm. b): Audítori nenašli osobitné pokyny/dôkazy týkajúce sa toho, ako zamedziť hromadeniu aktív a ako zabrániť vystaveniu sa finančnému riziku pri hromadení aktív, ani nemajú príklady včasných ústredných pokynov/dôkazov od ESVČ a Komisie v súvislosti s misiami SBOP s cieľom zabrániť hromadeniu aktív.

Odpoveď: ESVČ súhlasí s posúdením Európskeho dvora audítorov.

Osobitná správa č. 08/2015: Riešia sa finančnou podporou EÚ potreby mikropodnikateľov primerane?

Bod 68 odporúčanie 1: Keďže pre mikropodnikateľov neexistuje žiadny špecifický ukazovateľ, pre obdobie 2014 – 2020 stále nie sú k dispozícii žiadne informácie o tom, koľko grantových finančných prostriedkov sa prideľuje práve mikropodnikateľom.

Odpoveď: Pokiaľ ide o zostávajúci nedostatok, ktorý Európsky dvor audítorov uvádza v prílohe 3.4, je potrebné poznamenať, že riadiace orgány nie sú povinné zahrnúť do operačných programov špecifické ukazovatele. V nariadení sa však predpokladá povinný spoločný ukazovateľ výstupov pre subjekty [ods. 2 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1304/2013].

Osobitná správa č. 10/2015: Úsilie riešiť problémy s verejným obstarávaním vo výdavkoch EÚ v oblasti súdržnosti by sa malo zintenzívniť

Bod 99 odporúčanie 1 písm. a): V súčasnosti len asi štvrtina prípadov v IMS obsahuje podrobné informácie o podkategórii, čo sa zlepší so zaznamenávaním nových prípadov a uzatváraním tých starých. Nástroj na analýzu a rozhrania medzi databázou IMS a databázami členských štátov sú v pokročilom štádiu, ale ešte sa musia dokončiť.

Odpoveď: Došlo k aktualizácii systému riadenia nezrovnalostí (IMS) s cieľom zahrnúť doň osobitnú kategóriu nezrovnalostí týkajúcich sa porušení v oblasti verejného obstarávania. Táto kategória je potom vyjadrená prostredníctvom 26 špecializovaných typológií, ktorými možno podrobne opísať hlavné dôvody týchto porušení. Kategorizácia je v úplnom súlade s kategorizáciou používanou GR REGIO a vnútroštátnymi orgánmi auditu.

Predtým, ako možno využiť analytické možnosti, ktoré táto nová kategorizácia ponúka, je potrebné dosiahnuť kritické množstvo údajov. Do dnešného dňa obsahuje informácie založené na tejto novej kategorizácii 7 593 (38 %) z celkového počtu 19 891 nezrovnalostí súvisiacich s porušením v oblasti verejného obstarávania. Zmysluplnú analýzu týchto údajov bude teda možné vykonať postupne, keď členské štáty aktualizujú staršie nezrovnalosti a doplnia sa nové.

Situácia sa teda postupne zlepšuje a Komisia pripomína vnútroštátnym orgánom, aby aktualizovali informácie a pamätali na kvalitu údajov, vždy, keď je to možné (špecializovaná podskupina výboru COCOLAF alebo výročné koordinačné stretnutia s orgánmi auditu).

Bod 105 odporúčanie 6 písm. a): Ako sa uvádza v smernici, ďalšie fázy elektronického obstarávania ešte treba vykonať (elektronická fakturácia do apríla 2019).

Komisia by mala naliehať na všetky členské štáty, aby sa aktívne zapájali do databázy ARACHNE a využívali ju.

Odpoveď: Posledná právne záväzná fáza elektronického obstarávania (elektronické predkladanie ponúk) platí od októbra 2018. V rámci stratégie jednotného trhu Komisia podporuje vytváranie registrov zmlúv v členských štátoch. Registre zmlúv významne prispievajú k zvýšeniu transparentnosti údajov vo verejnom obstarávaní. S cieľom pracovať v tejto oblasti na výmene osvedčených postupov vznikla pracovná skupina viacstranného fóra (EXEP), ktorá vytvorila aj usmernenie k registrom zmlúv.

Pokiaľ ide o nástroje na hĺbkovú analýzu údajov, Komisia prijíma odporúčané opatrenie. Aktívne podporuje zodpovedné vnútroštátne orgány v používaní preventívneho nástroja na bodovanie rizika Arachne, ktorý vytvorila. Tento nástroj môže priniesť značné zlepšenie v oblasti overovania zo strany riadiaceho orgánu, ale aj v oblasti prevencie a odhaľovania rôznych rizík súvisiacich napríklad s postupmi verejného obstarávania, konfliktmi záujmov a koncentráciou grantov u konkrétnych prevádzkovateľov. Zároveň môže pomôcť pri identifikácii varovných príznakov podozrenia z podvodu. Komisia si je vedomá, že existujú aj ďalšie porovnateľné nástroje na hĺbkovú analýzu údajov, a podporuje ich používanie.

Prijali sa tieto opatrenia:

1. poskytovanie technickej podpory a podpory v oblasti budovania kapacít členským štátom, a to najmä „prioritným krajinám“ pri vykonávaní požiadaviek elektronického obstarávania v smerniciach o verejnom obstarávaní do konca roka 2018;

2. výmena najlepších postupov na podporu prechodu na elektronické obstarávanie prostredníctvom EXEP – viacstranného fóra o elektronickom obstarávaní (posledné stretnutie EXEP sa konalo 22. mája 2019). Dňa 18. októbra 2018 sa konala konferencia o digitálnej transformácii vo verejnom obstarávaní;

3. výmena najlepších postupov a podpora vykonávania (najmä prostredníctvom činností Európskeho multilaterálneho fóra o elektronickej fakturácii) normy EÚ pre elektronickú fakturáciu, ktorá bola zverejnená v roku 2017 s lehotou do apríla 2019;

4. riešenie právnych otázok spojených s elektronickým obstarávaním (štátna pomoc, výklad smernice atď.).

Osobitná správa č. 11/2015: Riadi Komisia dobre dohody o partnerstve v sektore rybolovu?

Bod 90 odporúčanie 1 písm. b): Keďže však neexistujú žiadne zdokumentované regionálne stratégie, stále treba urobiť pokrok v súvislosti s vymedzením Komisie a dokumentáciou regionálnych stratégií.

Odpoveď: Komisia berie na vedomie záverečné posúdenie Európskeho dvora audítorov. Zastáva názor, že každé konkrétne hodnotenie vykonané v kontexte rokovaní o dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva už prináša integráciu regionálneho kontextu s cieľom zaistiť konzistentnosť ustanovení rôznych dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva v tom istom regióne.

Napriek tomu však v celkovom hodnotení týchto dohôd naplánovanom na roky 2020/2021 vymedzí ďalšie regionálne stratégie v tejto oblasti.

Bod 93 odporúčanie 2 písm. a): Súčasné postupy monitorovania procesu udeľovania licencií sú však stále ovplyvnené nedostatkami. Treba ešte dosiahnuť pokrok, pokiaľ ide o monitorovanie Komisie a sledovanie procesu udeľovania licencií.

Odpoveď: Komisia berie na vedomie záverečné posúdenie Európskeho dvora audítorov. Útvary Komisie, ktoré riadia proces udeľovania licencií, sú už v tejto chvíli schopné kontrolovať presnosť a úplnosť údajov na základe existujúcich vnútorných usmernení a zaznamenať všetky prijaté žiadosti do databázy.

S cieľom ďalšieho zefektívnenia procesu bol vytvorený projekt IT, ktorý v súčasnosti prebieha. Proces udeľovania licencií by mal byť teda do konca roka 2021 plne automatizovaný.

Osobitná správa č. 12/2015: Prioritu EÚ týkajúcu sa podpory vidieckeho hospodárstva založeného na znalostiach ovplyvňuje nedostatočné riadenie opatrení v oblasti prenosu znalostí a poradenstva

Bod 94 odporúčanie 1 písm. b): Informácie v usmerňovacom dokumente neobsahujú dostatočné podrobnosti o tom, ako vykonať opakovanú analýzu potrieb odbornej prípravy.

Odpoveď: Existujú rôzne metodiky, podľa ktorých možno vykonať opakovanú analýzu potrieb odbornej prípravy, a najvhodnejší prístup závisí od koncepcie konkrétneho poľnohospodárskeho znalostného a inovačného systému, ktoré sa v jednotlivých členských štátoch líšia. Vo formulári pre opatrenia sa preto môže iba všeobecne popísať najefektívnejší spôsob vykonania takého posúdenia potrieb.

Komisia sa domnieva, že formulár pre opatrenia, ktorý aktualizovala, poskytuje primerané množstvo podrobností a dostačujúco usmerňuje členské štáty pri opakovanom posúdení potrieb.

Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa teda považuje za vykonané v plnej miere.

Bod 94 odporúčanie 1 písm. d): Komisia v rámci monitorovacích výborov a na výročných hodnotiacich zasadnutiach nesleduje, či členské štáty dodržiavajú súlad, pokiaľ ide o zriadenie poradenských služieb.

Odpoveď: Doplnenie akýchkoľvek opatrení na rozvoj vidieka do programov rozvoja vidieka sa schváli len vtedy, keď členský štát preukáže základnú strategickú potrebu. Táto potreba by bola zrejmá zo stratégie programu rozvoja vidieka, ktorá vychádza z analýzy SWOT a z nej vyplývajúceho posúdenia potrieb, ktoré musí vykonať každý členský štát na začiatku fázy programovania rozvoja vidieka.

Na výročných hodnotiacich zasadnutiach a v monitorovacích výboroch sa posudzujú „výročné správy o vykonávaní“, v ktorých sú uvedené informácie o pokroku pri vykonávaní všetkých programových opatrení programov rozvoja vidieka. V prípade ťažkostí s vykonávaním alebo jeho oneskorenia sa situácia analyzuje a požadujú sa nápravné opatrenia.

Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa teda považuje za vykonané v plnej miere.

Bod 96 odporúčanie 2 písm. b): Monitorovanie postupov členských štátov zo strany Komisie, ako to vyžaduje naše odporúčanie, nie je dostatočné.

Odpoveď: Odporúčanie Európskeho dvora audítorov, ktoré sa týka usmerňovacích dokumentov a verejného obstarávania vrátane informácií o interných dodávkach, sa považuje za vykonané v plnej miere.

Pokiaľ ide o monitorovanie postupov členských štátov prostredníctvom auditov zameraných na overenie súladu, pozri odpoveď Komisie na odporúčanie 5 v súvislosti s osobitnou správou č. 12/2015.

Bod 98 odporúčanie 3 písm. a): Komisia poskytla málo dôkazov o dodatočnej odbornej príprave pre riadiace orgány, ktoré diskutovali o otázke primeranosti nákladov v prípade, že sa nepoužívajú možnosti zjednodušeného vykazovania nákladov. Napriek tomu, že majú niektoré spoločné ciele, kontroly primeranosti nákladov a využívanie možností zjednodušeného vykazovania nákladov nie sú to isté. Možnosti zjednodušeného vykazovania nákladov pokrývajú len malú časť celkových výdavkov na rozvoj vidieka (pozri osobitnú správu č. 11/2018), a preto je stále potrebné, aby riadiace orgány posudzovali primeranosť nákladov. (Komisia v platforme Európskej siete rozvoja vidieka neidentifikovala žiadne ďalšie najlepšie postupy v rámci administratívnych postupov na posúdenie primeranosti nákladov)

Odpoveď: Komisia poskytuje usmernenia, ktoré slúžia ako dokument na objasnenie právneho výkladu v niektorých prípadoch a na šírenie príkladov osvedčených postupov vykonávania práva EÚ medzi členskými štátmi.

O otázke primeranosti nákladov sa s členskými štátmi pravidelne diskutuje v rozličných kontextoch: najaktuálnejším podujatím bol seminár o miere chybovosti, ktorý sa konal v júni 2018 a preberali sa na ňom aspekty primeranosti nákladov a použitie možností zjednodušeného vykazovania nákladov.

Na žiadosť členských štátov sa môžu konať podujatia odbornej prípravy a na túto tému sa ich už niekoľko aj uskutočnilo. Takisto je potrebné poznamenať, že využívanie možností zjednodušeného vykazovania nákladov počas vykonávania programov rozvoja vidieka narastá a členské štáty teda využívajú posúdenie primeranosti nákladov menej často.

V tejto súvislosti sa odporúčanie Európskeho dvora audítorov považuje za vykonané v plnej miere.

Bod 98 odporúčanie 3 písm. b): Témy diskusií medziútvarových skupín sú všeobecné a nepokrývajú jednotlivé programové opatrenia. V našej správe (osobitná správa č. 16/2017) sa navyše zistili nedostatky, ktoré majú vplyv na partnerské dohody a programy rozvoja vidieka z hľadiska medzisektorovej komplementárnosti a synergií.

Odpoveď: V článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa ukladá povinnosť, aby sa v roku 2017 a 2019 výročné hodnotiace zasadnutia Komisie a členských štátov týkali všetkých programov. Na týchto hodnotiacich zasadnutiach sa zohľadnia správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní partnerskej dohody. V tejto správe sa okrem iného uvedú informácie o zavedení mechanizmov na zabezpečenie koordinácie medzi európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s Európskou investičnou bankou. Tieto hodnotiace stretnutia sú dodatočným prostriedkom na zaistenie komplementárnosti a synergií medzi programami európskych štrukturálnych a investičných fondov v danom členskom štáte, ktorý predstavuje základ pre prípad potreby zavedenia zlepšení.

Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa teda považuje za vykonané v plnej miere.

Bod 100 odporúčanie 4 písm. b): V aktualizovanom usmerňovacom dokumente pre opatrenie 1 sa neuvádza jasné usmernenie k vykonávaniu postupov spätnej väzby zo strany členských štátov. Napriek tomu, že príklad štandardnej metodiky uvedený v našej správe zahŕňa aj hodnotenie programov odbornej prípravy, v usmerňovacom texte sa to neuvádza a spoločne by sa to dalo chápať tak, že táto metodika slúži len na analýzu potrieb.

Odpoveď: Komisia naďalej zastáva názor, že nezodpovedá za monitorovanie zavedenia systémov spätnej väzby na zlepšenie nadchádzajúcej odbornej prípravy.

Pokiaľ ide o spoľahlivé informácie o kvalite a účinnosti prenosu znalostí a poradenských služieb, v prílohe V k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 808/2014 sa vymedzujú spoločné hodnotiace otázky pre rozvoj vidieka: Hodnotiaca otázka č. 1 sa týka oblasti zamerania 1A a znie: „Do akej miery sa intervenciami v rámci PRV podporovali inovácie, spolupráca a rozvoj vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach?“ Táto otázka bude zodpovedaná v rozšírenej výročnej správe o vykonávaní predloženej v roku 2019 a v hodnotení ex post.

Odporúčanie Európskeho dvora audítorov sa preto považuje za vykonané v plnej miere.

Bod 102 odporúčanie 5: Niekoľko plánovaných auditov sa v praxi nevykonalo, pričom možným dôvodom je nízke bodové skóre vyplývajúce z analýzy rizika.

Naši audítori uznávajú, že GR AGRI začalo vykonávať audity zhody v oblasti prenosu znalostí a inovácií po zverejnení našej osobitnej správy v tejto oblasti. Podľa viacročného pracovného programu GR AGRI na roky 2016 – 2018 (s. 49) sú však vysvetlením absencie auditov pred uverejnením osobitnej správy č. 12/2015 nízke výdavky počas programového obdobia 2007 – 2013.

Nemáme žiadnu záruku, že rizikový profil opatrení v oblasti prenosu znalostí a poradenstva sa zvýšil v takom rozsahu, ako sa uvádza v odpovedi Komisie.

Odpoveď: Pokiaľ ide o audity v oblasti prenosu znalostí a inovácií, ktoré sa v praxi nevykonali, boli vo viacročnom pracovnom programe na roky 2016 – 2019 plánované na rok n + 2, t. j. na roky 2018 – 2019. Na základe nového centrálneho posúdenia rizika zrealizovaného v roku 2017 bolo ich bodovanie rizika nižšie z dôvodu nižších výdavkov a vzhľadom na dostupné zdroje sa rozhodlo, že sa vykonajú iné audity (s vyšším rizikom a vyššími výdavkami).

Po zverejnení osobitnej správy sa rizikový profil v danej oblasti auditu zvýšil. V dôsledku toho GR AGRI vybralo a vykonalo 5 auditov (v Dánsku, vo Francúzsku, v Rakúsku, Taliansku a vo Švédsku). Je potrebné pochopiť, že vzhľadom na veľmi nízke výdavky je počet vybraných transakcií stále obmedzený, aj keď v analýze rizika došlo k zvýšeniu rizikového faktora v danej oblasti auditu.

Nový prístup k auditu, ktorý GR AGRI realizuje od júla 2018, sa navyše zameriava na prácu certifikačného orgánu v prípade všetkých opatrení mimo IACS vrátane opatrení súvisiacich s prenosom znalostí a inováciami. Ak je takéto opatrenie súčasťou vzorky 1 certifikačného orgánu, GR AGRI si ho takisto vyberie na svoj audit.

Komisia považuje toto odporúčanie za vykonané v plnej miere.

Osobitná správa č. 13/2015: Podpora EÚ krajinám produkujúcim drevo v rámci akčného plánu FLEGT

Bod 58 odporúčanie 1: Pracovný plán sa uzatvára na roky 2018 – 2022 namiesto rokov 2016 – 2020. Rozdielny časový rámec má vplyv na monitorovanie a podávanie správ o programe FLEGT (pozri odporúčanie 5).

Návrh pracovného plánu ešte nie je pre Komisiu formálne záväzný, keďže mu chýbajú potrebné schválenia.

Takisto mu chýba osobitný rozpočet na vykonávanie, čo sťažuje monitorovanie a kontrolu výkonnosti.

Odpoveď: Komisia pripomenula, že toto odporúčanie v roku 2015 čiastočne prijala, keďže rozpočet na vykonanie akčného plánu FLEGT možno vyčleniť iba pre tematické programy/rozpočtové riadky.

Členské štáty potvrdili návrh pracovného plánu FLEGT v septembri 2018. Návrh pracovného plánu teda schválili niektoré zodpovedné strany. Návrh pracovného plánu FLEGT je navyše sprievodným dokumentom k nadchádzajúcemu oznámeniu EÚ o odlesňovaní a degradácii lesov. Po prijatí oznámenia EÚ sa pracovný plán FLEGT automaticky stane pracovným dokumentom útvarov Komisie, v dôsledku čoho sa pre Komisiu stane formálne záväzným.

Bod 59 odporúčanie 5: Pracovnému plánu zatiaľ chýbajú všetky potrebné schválenia. Lehota na predloženie správy o pokroku za rok 2018 nebola dodržaná.

Odpoveď: Komisia zamýšľa vypracovať správu o pokroku v prvých dvoch rokoch (2018 – 2019) do konca roka 2019.

Osobitná správa č. 16/2015: Zlepšenie bezpečnosti dodávok energie prostredníctvom rozvoja vnútorného trhu s energiou: je potrebné väčšie úsilie

Bod 117 odporúčanie 3: Vykonávanie stále prebieha. Treba ešte vyriešiť neefektívnosť trhu.

Odpoveď: Pokiaľ ide o Komisiu, odporúčanie sa považuje za vykonané v plnej miere prostredníctvom rozšírenia regulačného rámca a vytvorenia platformy.

V súvislosti s tvrdením Európskeho dvora audítorov, že „treba ešte vyriešiť neefektívnosť trhu“, Komisia zdôrazňuje, že Európsky dvor audítor neodporúčal odstrániť z trhu všetky problémy a narušenia cien, ale vykonať osobitné opatrenia (mechanizmy obchodu) s cieľom zlepšiť situáciu.

Komisia sa domnieva, že odporúčanie by sa nemalo vykladať v súvislosti s vplyvom týchto opatrení, keďže tento vplyv by sa priamo neprejavil a závisel by aj od faktorov, ktoré presahujú rámec kontroly Komisie (správanie hospodárskych subjektov, situácia na trhu, regulačné prostredie atď.). Riešenie neefektívnosti trhu navyše v zásade patrí do pôsobnosti členských štátov a hospodárskych subjektov.

Bod 123 odporúčanie 7 písm. b): Komisia čiastočne prijala a vykonala toto odporúčanie. Interne vyvinuté analytické a modelovacie kapacity by mohli mať značný vplyv na zdroje, či už pre Komisiu alebo pre agentúru ACER.

Odpoveď: Komisia odporúčanie čiastočne prijala a v súvislosti s prijatými prvkami vykonala požadované opatrenia.

Bod 126 odporúčanie 9: Komisia nepredložila právne návrhy.

Odpoveď: Komisia odporúčanie neprijala. Prijala však opatrenia, ktoré považovala za nevyhnutné na riešenie základných problémov.

Osobitná správa č. 17/2015: Podpora akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí Komisiou: presmerovanie financovania z ESF dosiahnuté, ale zameranie na výsledky nedostatočné

Bod 84 odporúčanie 2 písm. a): Nedostatky pri uplatňovaní požiadavky odôvodniť očakávaný vplyv zmien na stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

Odpoveď: Komisia považuje odporúčanie za vykonané v plnej