[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 4.4.2007

KOM(2007) 164 v konečnom znení

VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Dodržanie sľubov Európy o financovaní rozvoja

{KOM(2007) 158 v konečnom znení}{KOM(2007) 163 v konečnom znení}{SEK(2007) 415}

OBSAH

1. Úvod 3

2. Úrovne pomoci EÚ by mohli v rokoch 2006–2010 dosiahnuť rekordné úrovne 4

2.1. EÚ prekonala svoje ciele v oblasti celkovej výkonnosti, niektoré členské štáty však musia ešte zintenzívniť svoje úsilie 4

2.2 Dobré vyhliadky na dosiahnutie ďalších míľnikov do roku 2010 6

2.3 Na ceste k splneniu cieľa OSN pre najmenej rozvinuté krajiny (NRK) do roku 2010 7

2.4 Účinné zameranie na Afriku 7

2.5 Je však potrebné riešiť kritické problémy 8

3. Pomalý, ale trvalý pokrok pri implementácii inovačných zdrojov financovania 9

4. Opatrnosť, ktorá je nutná na zabezpečenie nepretržitej trvalej udržateľnosti dlhu v rozvojových krajinách 10

5. Pomoc EÚ na obchodnú stratégiu zdôrazňuje záväzky v oblasti obchodu a rozvoja 10

6. Účinnosť pomoci – aby EÚ lepšie využívala dostupné nástroje 10

7. Rýchlejší pokrok potrebný na dosiahnutie predvídateľnejších mechanizmov pomoci 11

8. Zmiernenie dosahu vonkajších otrasov: silnejšia podpora zo strany členských štátov je potrebná pri nových vznikajúcich konceptoch 12

9. Uvoľnenie pomoci: Medzinárodný rozvoj zaostáva za pokrokom EÚ 12

10. Posilnenie vplyvu EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách (MFI) 13

11. EÚ potvrdzuje podporu v oblasti svetových verejných statkov (SVS), ale nespojí opatrenia s odporúčaniami medzinárodnej pracovnej skupiny 14

12. Závery 14

1. Úvod

EÚ je najväčším darcom pomoci na svete a jej podiel na oficiálnej rozvojovej pomoci (ORP) rastie. Prijíma dlhodobé, ďalekosiahle záväzky v oblasti financovania rozvoja a zabezpečuje ich včasné plnenie, aby prispela k dosiahnutiu miléniových cieľov rozvoja (MCR):

- EÚ sa v roku 2002 zaviazala k cieľu, že do roku 2006 sa na oficiálnu rozvojovú pomoc (ORP) venuje 0,39 % jej spoločného hrubého národného dôchodku (HND). EÚ v roku 2006 nielen splnila, ale dokonca prekročila tento cieľ zvýšením ORP na 0,42 % HND a vyplatením rekordnej výšky 48 miliárd eur v roku 2006[1]. Najväčšiu časť pomoci EÚ získala v roku 2005 Afrika. Celkove jedna tretina ORP EÚ sa použila na sociálnu a administratívnu štruktúru určenú na boj proti chudobe a 10 % na humanitárnu pomoc.

- EÚ stanovila v roku 2005 ďalšie ciele, ktoré predstavovali spoločne 0,56 % ORP/HND do roku 2010, na preklenutie medzery vo financovaní so zámerom nakoniec dosiahnuť cieľ 0,7 % ORP/HND do roku 2015[2]. Tieto historické záväzky EÚ predstavujú takmer 80 % zvýšení pomoci, ktorú prisľúbili Afrike štáty G8. EÚ je na ceste splniť obidva tieto ciele.

- Jeden členský štát venoval v roku 2006 na ORP niečo nad 1 % HND. Tri ďalšie členské štáty dosiahli úroveň viac ako 0,8 % ORP/HND. Ďalšie členské štáty, v prípade ktorých sa ešte pred niekoľkými rokmi zdalo, že sú veľmi ďaleko od dosiahnutia cieľa, výrazne zvýšili svoju pomoc. Desať členských štátov od svojho pristúpenia k EÚ v roku 2004 spoločne zdvojnásobili svoju pomoc.

- Únia je aj na čele medzinárodného procesu financovania rozvoja, pretože už poskytuje pomoc lepšie a rýchlejšie. EÚ okrem podpísania Parížskej deklarácie o účinnosti pomoci zaviedla spoločné analýzy a viacročné strategické plánovanie pomoci krajinám, ktorú poskytuje ES a členské štáty[3], a práve rokuje o Kódexe pravidiel EÚ o rozdelení práce v oblasti politiky rozvoja[4].

Tento pokrok však nemožno považovať za samozrejmý a nemali by sa ním zakrývať určité problémy, najmä:

- veľké rozdiely medzi rozpočtami členských štátov určenými na pomoc:

- využívanie jednorázových opatrení, ktoré niekedy zastierajú celkový trend v objemoch pomoci;

- potrebu efektívnejšieho vyplácania pomoci, aby sa zabezpečilo, že sa pomoc dostane k tým, ktorí ju potrebujú.

Komisia týmto predkladá svoju piatu výročnú správu o pokroku, ktorý EÚ dosiahla na ceste k splneniu historických záväzkov, ktoré boli prijaté v roku 2002 pred konferenciou v Monterrey a ďalej formované Európskou radou pred Svetovým samitom OSN v roku 2005 s cieľom urýchliť pokrok smerom k MCR[5]. Záväzky EÚ sú okrem toho základnou súčasťou Európskeho konsenzu v oblasti rozvoja. V rámci Dialógu OSN na vysokej úrovni o financovaní rozvoja, ktoré sa má konať koncom roka 2007, Tretieho fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa má konať v Accre, a konferencie venovanej „opatreniam nadväzujúcim na závery z Monterrey“, ktorá sa má konať v roku 2008 v Dohe, sa bude opäť rokovať o tom, ako zvýšiť pomoc a poskytnúť viac pomoci účinnejšie a efektívnejšie.

Toto oznámenie je založené na stanoviskách 27 členských štátov EÚ (EÚ-27), ktoré vyjadrili vo svojich odpovediach na monitorovacie dotazníky koncom roka 2006. Podrobná analýza prieskumu je uvedená v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie[6].

2. Úrovne pomoci EÚ by mohli v rokoch 2006 – 2010 dosiahnuť rekordné úrovne

2.1. EÚ prekonala svoje ciele v oblasti celkovej výkonnosti, niektoré členské štáty však musia ešte zintenzívniť svoje úsilie

EÚ dosiahla svoj prvý prechodný spoločný cieľ ORP jeden rok pred plánovaným termínom, t. j. v roku 2005, a svoju vynikajúcu výkonnosť potvrdila v roku 2006: Spoločná ORP EÚ vo výške 48 miliárd eur predstavuje pomer ORP/HND 0,42 %, ktorý presahuje cieľ 0,39 %. Spoločný výsledok 15 členských štátov, ktoré sa zaviazali k tomuto cieľu v roku 2002 (EÚ-15), bol dokonca ešte impozantnejší, keďže dosiahol hodnotu 0,43 % ORP/HND. K dosiahnutiu vrcholu ORP EÚ v rokoch 2005 až 2006 nepochybne prispelo odpustenie dlhu Iraku a Nigérii a pomoc štátom postihnutým cunami.

Tabuľka 1: Úrovne ORP EÚ v rokoch 2004–2006

[pic]

ORP v miliónoch eur pri súčasných cenách; Zafarbené kolónky obsahujú informácie, ktoré poskytli členské štáty, ostatné kolónky obsahujú údaje alebo výpočty Komisie; Celkové údaje o HND a ORP za EÚ-12 a EÚ-27 v rokoch 2004 a 2005 nezahŕňajú HND Bulharska a Rumunska.

Poprednými štátmi, ktoré zabezpečujú úspech EÚ, je deväť členských štátov, ktoré buď dosiahli cieľ 0,7 %, alebo sa ho rozhodli dosiahnuť pred rokom 2015. Osobitne vynikajúci je záväzok Švédska (SE), ktoré v súčasnosti poskytuje na pomoc 1 % svojho HND, a Luxemburska (LU), ktoré sa rozhodlo dosiahnuť tento cieľ do roku 2012. Členské štáty, ktoré zaznamenali pred niekoľkými rokmi oveľa nižšie úrovne ORP, napríklad, Nemecko (DE) a Španielsko (ES), preukázali, že zvýšenie pomoci je možné, ak bude existovať politická vôľa. Španielsko však nesplnilo individuálny základ 0,33 % o 142 miliónov eur. Desať členských štátov od svojho pristúpenia k EÚ v roku 2004 (EÚ-10) zdvojnásobilo svoju ORP a preukázalo svoj záväzok k „acquis communautaire“.

Výsledok Únie by bol dokonca ešte impozantnejší, keby Grécko (EL), Taliansko (IT) a Portugalsko (PT) včas splnili dohodnutý individuálny cieľ 0,33 % ORP/HND. Sľúbili, že dohonia skupinu do roku 2007 (EL, PT) a 2008 (IT), ale ich doterajšie problémy poukazujú na všeobecné riziko, ktoré so sebou prinášajú „jednorazové“ podpory ORP v jednotlivých rokoch (PT: ORP vo forme odpustenia dlhu Angole v roku 2004; IT: príspevok viacstranným agentúram v roku 2005), ktoré sa neudržia politickými zmenami zabezpečujúcimi postupne rastúce rozpočty na pomoc. Aby sa zabránilo rozširovaniu medzery medzi výkonnosťou členských štátov v oblasti plnenia spoločných sľubov, je potrebná nepretržitá snaha členských štátov, ktoré sa pohybujú pod minimálnou základnou úrovňou.

2.2 . Dobré vyhliadky na dosiahnutie ďalších míľnikov do roku 2010

V rozpore s celkovou vyhliadkou týkajúcou sa ORP, podľa ktorej sa v rokoch 2007–2008 predpokladajú nižšie úrovne pomoci, sa očakáva, že úrovne pomoci Únie v rokoch 2007–2010 sa zvýšia v súlade so záväzkom EÚ na rok 2010. Lepšie vyhliadky na hospodársky rast znamenajú, že EÚ by mohla zmobilizovať ďalších 27–30 miliárd eur ročne v porovnaní s rokom 2006, čo je viac ako pôvodne plánovaných 20 miliárd eur. Sumy, ktoré členské štáty predpokladajú, sú naďalej citlivé na vývoj HND a pravdepodobne nesplnia ciele. Prognózy niekoľkých členských štátov nie sú ešte podoprené jasným medziročným zvýšením rozpočtu, ale závisia od ad hoc vývoja. Hoci odpustenie dlhu slúži v krátkodobom horizonte ako nástroj na dosiahnutie vyšších úrovní ORP a od roku 2005 predstavuje obrovskú časť pomoci Rakúska (AT) pri viac ako 50 %, Francúzska (FR), DE, IT a Spojeného kráľovstva (v prípade každého z týchto štátov približne 1/3 celkovej ORP), po určitom čase nie je dostačujúce. Aby sa zachovali dynamiky potrebné na dosiahnutie cieľov na rok 2010, je zaručená zrýchlená mobilizácia programovateľných fondov, vrátane pomoci inovačným zdrojom financovania v nutných prípadoch. PT – napriek plánovanému impozantnému 148 % zvýšeniu ORP v rokoch 2006 - 2010 – ešte nie je na ceste k splneniu budúceho individuálneho cieľa EÚ. Niektoré členské štáty EÚ-12 (členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ od roku 2004) ešte tiež musia preukázať, ako mienia ďalej zvyšovať svoje objemy pomoci na ceste k roku 2010.

Tabuľka 2: Prognózy a predpoklady týkajúce sa dosiahnutia cieľov v rokoch 2007–2010

[pic]

ORP v miliónoch eur pri súčasných cenách.

Zdroj: Zafarbené kolónky obsahujú informácie, ktoré poskytli členské štáty, ostatné kolónky obsahujú údaje alebo výpočty Komisie.

2.3 . Na ceste k splneniu cieľa OSN pre najmenej rozvinuté krajiny (NRK) do roku 2010

Na základe výsledku svetového samitu z roku 2005 a konsenzu z Monterrey všetky krajiny EÚ-15 buď už vyčlenili aspoň 0,15 % ORP/HND pre NRK alebo mienia dosiahnuť túto úroveň do roku 2010. Šesť ďalších členských štátov je ochotných pristúpiť na minimálny podiel ORP pre NRK. Súvislosť medzi poskytovaním podpory tým, ktorí ju najviac potrebujú (NRK, „siroty“ pomoci, citlivé štáty), zníženie chudoby a dosiahnutie MCR budú opäť hlavnými bodmi diskusie na konferenciách v Accre a Dohe v roku 2008.

2.4 . Efektívne zameranie na Afriku

Od roku 2002 sa ročná pomoc Európy Afrike zdvojnásobila a v roku 2005 dosiahla takmer 14 miliárd eur. Takmer polovica pomoci EÚ už ide Afrike a polovica pomoci EÚ prisľúbená naviac k objemom ORP na rok 2006 ročne bola prisľúbená tomuto kontinentu ako súčasť stratégie EÚ-Afrika. Komisia po tom, ako sa sprístupnia záverečné štatistiky OECD/DAC o ORP za rok 2006 neskôr v tomto roku, vytvorí základnú tabuľku, na základe ktorej sa môžu v budúcnosti hodnotiť pridelenia prostriedkov EÚ Afrike. V súlade s celkovými vyhliadkami týkajúcimi sa zvýšenia pomoci EÚ sú vyhliadky na pridelenie ďalších 10 alebo viac miliárd eur spoločnej pomoci EÚ Afrike sľubné.

2.5 . Je však potrebné riešiť kritické problémy

Aby EÚ ďalej dokázala, že dodržiava svoje sľuby týkajúce sa financovania rozvoja a že je vedúcim aktérom, pokiaľ ide o poskytovanie pomoci efektívnejšie a účinnejšie, je nutné venovať pozornosť týmto otázkam:

- Dlhodobejšia predvídateľnosť tokov pomoci je nutnou podmienkou dosiahnutia MCR. Zatiaľ čo niektoré členské štáty pracujú na vnútroštátnych plánoch postupného zvýšenia svojej pomoci, toky ORP iných členských štátov sú nestále pokiaľ ide o ich množstvo alebo zloženie. Na základe týchto skutočností je rozhodujúce, aby všetky členské štáty vypracovali do konca roka 2007 vnútroštátne harmonogramy, aby sa zabezpečili postupne stúpajúce medziročné úrovne pomoci .

- Najmä tie členské štáty, ktoré nedosiahli ciele roka 2006, ani sa nepripravili na dosiahnutie míľnikov roku 2010, musia lepšie preukázať, ako preklenú zostávajúcu medzeru v duchu zabezpečenia spravodlivého rozdelenia bremena medzi členskými štátmi . Ich záväzky by sa mali podporiť zdvojnásobenými podpornými činnosťami s cieľom získať verejnú mienku pre vyššie objemy pomoci . Komisia je pripravená podporiť tento kurz.

- Doplnkovosť odpustenia dlhu : V roku 2005 sa čisté objemy ORP, okrem odpustení dlhov uvedenými troma členskými štátmi, ktoré spolu predstavujú 55 % celkovej pomoci EÚ, buď znížili (DE – 5,5 %, FR – 0,7 %) alebo iba okrajovo zvýšili (UK +0,9 %). Zdá sa, že je to v rozpore s konsenzom z Monterrey a závermi Rady z apríla 2006[7].

- Aby sa zabezpečila porovnateľnosť objemov pomoci, členské štáty musia posilniť svoje kapacity v oblasti oznamovania a metodológie ich ORP . Súčasní členovia EÚ DAC by mali vyzvať DAC, aby zodpovedajúcim spôsobom prispôsobil svoju podpornú stratégiu vo vzťahu k novým darcom, konkrétne vo vzťahu k 12 krajinám EÚ, ktoré nie sú členmi DAC ; Komisia môže v tomto procese pomôcť.

- Pripravenosť na účinné a efektívne využívanie rýchlo rastúcich objemov pomoci : Členské štáty poskytnú 90 % ďalšej pomoci EÚ bilaterálne. Keďže sa predpokladá, že obrovský podiel má tvoriť programovateľná pomoc, darcovia EÚ musia naliehavo preskúmať svoje štruktúry a operatívne postupy a postupy pomoci s cieľom poskytnúť viac pomoci, lepšie a rýchlejšie. Tento proces musí zahŕňať:

- vnútroštátne plány na posilnenie kapacity s cieľom zvýšiť ORP, inak zvýšenie zostáva otázkou záväzkov, ale vyplatenie by mohlo zaostávať;

- rýchle a praktické uplatnenie pripravovaného Kódexu pravidiel EÚ o rozdelení práce v oblasti politiky rozvoja ;

- zvyšujúce sa využívanie akýchkoľvek iných postupov vyplácania, napríklad , spoločných európskych nástrojov, ktoré sa objavujú, v dôsledku prijatého Európskeho konsenzu

- implementovať spoločné politické ciele , medzi ktoré patrí stratégia EÚ-Afrika alebo ďalekosiahle partnerské/asociačné dohody EÚ, napríklad, prostredníctvom dobrovoľných príspevkov do Trustového fondu EÚ pre infraštruktúru v Afrike ;

- reagovať na celosvetové problémy , napríklad, problémy týkajúce sa vonkajších otrasov, medzi ktoré patrí klimatická zmena, prírodné katastrofy, výkyvy cien tovarov alebo hlavné hrozby pre verejné zdravie a zdravie zvierat;

- podporiť plnenie spoločných záväzkov EÚ, napríklad pomoc v oblasti obchodu;

a ktoré prispievajú k zlepšeniu profilu a zviditeľneniu EÚ vo svete.

3. Pomalý, ale trvalý pokrok pri implementácii inovačných zdrojov financovania

Pokrok v roku 2006 bol založený na značnom úsilí niektorých členských štátov EÚ, ktoré pritiahli aj účasť krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. FR a UK sa rozhodli venovať spoločne odhadované ročné príjmy vo výške viac ako 200 miliónov eur získané z daní za letenky na Medzinárodný nástroj pre nákup liekov (UNITAID). UK, FR, IT, ES a SE (spolu s Nórskom) zabezpečili prvú 1 miliardu amerických dolárov na kapitálových trhoch pre Medzinárodný nástroj pre financovanie imunizácie (International Finance Facility for Immunization (IFFIm), ktorý je určený na očkovanie detí. UK a IT (spolu s Kanadou, Nórskom, Ruskom a nadáciou Billa a Melindy Gatesovcov) nedávno začali plniť prvý Záväzok o rozvoji trhu (AMC) s cieľom urýchliť vývoj novej vakcíny proti pneumokokovej chorobe a jej uvedenie na trh v rozvojových krajinách; uvažuje sa o ďalšom prieskumnom projekte v oblasti vakcíny proti malárii.

Nové nástroje poskytujú stabilné a predvídateľné zdroje financií. Ich hlavná výhoda spočíva v uzavretí zdrojov v dlhodobých rozpočtových záväzkoch. To by však mohlo viesť k ďalším nákladom na transakcie a mohlo by si vyžiadať značné administratívne a politické úsilie.

Väčšina príjmov vytvorených z inovačných mechanizmov sa bude poskytovať prostredníctvom existujúcich postupov a organizácií, ktoré majú skúsenosti s prácou v zdravotníckom sektore v rozvojových krajinách. Hoci sa tým bráni vytvoreniu paralelných štruktúr, zosúladenie týchto iniciatív so zdravotníckymi stratégiami partnerských krajín zostáva naďalej výzvou.

Prevažná väčšina členských štátov EÚ neuvažuje v dohľadnej budúcnosti o účinnom zapojení sa do inovačných zdrojov buď na účely rozvoja alebo v oblasti svetových verejných statkov.

Komisia vyzýva členské štáty, ktoré sa v súčasnosti nezúčastňujú na žiadnej z iniciatív, aby naďalej analyzovali účinnosť vzhľadom na pravdepodobne sa rozširujúcu účasť a mobilizáciu ďalších a stabilnejších zdrojov financovania. Upozorňuje aj na to, že inovačné zdroje nemôžu nahradiť ORP a odporúča, aby úsilie členských štátov pri implementácii inovačných zdrojov financovania nebolo narušené inými dôležitými prioritami financovania rozvoja.

4. Opatrnosť potrebná na zabezpečenie nepretržitej trvalej udržateľnosti dlhu v rozvojových krajinách

Okrem pokračujúceho vplyvu mimoriadneho odpustenia dlhu (Iraku, Nigérii) pokračovala realizácia Iniciatívy pre veľmi zadlžené chudobné krajiny (Heavily Indebted Poor Countries (HIPC)). Viacstranná iniciatíva za odpustenie dlhu (Multilateral Debt Relief Initiative (MDRI)) zintenzívňuje úsilie o ďalšie znižovanie dlhu HIPC poskytnutím 100% zrušenia dlhu voči Medzinárodnému združeniu pre rozvoj (International Development Association ( IDA), Svetovej banke), Africkému rozvojovému fondu a Medzinárodnému menovému fondu ( MMF) , ale nevzťahuje sa na nesplatené pôžičky od Medziamerickej rozvojovej banky a iných regionálnych rozvojových bánk. Komisia podporuje posilnené, medzinárodne koordinované snahy o podporu nízkopríjmových krajín v ich úsilí zabrániť vytvoreniu neudržateľných dlhov. Tieto opatrenia by mali zahŕňať zlepšenie riadenia dlhu, zapojenie nových veriteľských krajín do diskusie o rámci trvalo udržateľného dlhu a riešiť problém parazitovania (t. j. možnosť, aby sa odpustením dlhu poskytovali krížové dotácie veriteľom, ktorí ponúkajú post-HIPC krajinám pôžičky za trhových podmienok). Komisia navrhuje, aby Rada vyzvala členské štáty, aby na vhodných medzinárodných fórach ešte zvážili, ako podporiť zodpovedné poskytovanie pôžičiek a požičiavanie, vrátane zlepšenia riadenia dlhu rozvojových krajín a podpory dialógu s novými poskytovateľmi pôžičiek.

5. Pomoc EÚ na obchodnú stratégiu zdôrazňuje záväzky v oblasti obchodu a rozvoja

Komisia odporúča, aby Rada a Európsky parlament podporili návrhy predložené v oznámení „Smerom k pomoci EÚ na obchodnú stratégiu – prínos Komisie“[8].

6. ÚčINNOSť POMOCI – ABY EÚ LEPšIE VYUžILA DOSTUPNÉ NÁSTROJE

Účinnosť pomoci je na poprednom mieste politickej agendy EÚ a uvádza sa vo všetkých jej iniciatívach. Od prijatia akčného plánu pre účinnosť pomoci „Poskytnúť viac, lepšie a rýchlejšie“ v roku 2006 sa väčšina jeho časovo viazaných cieľov začala alebo ukončila:

(1) Spoločné viacročné strategické plánovanie sa bude postupom času uskutočňovať vo všetkých krajinách ako prostriedok na zlepšenie komplementárnosti. Pri plnení záverov Rady z apríla 2006 sa toto plánovanie začalo v krajinách AKT, v ktorých programovanie 10. ERF poskytlo príležitosť naštartovať úsilie smerom k spoločnému programovaniu s inými darcami v tejto oblasti.

Pokiaľ ide o dosiahnutý pokrok a zapojenie darcov, skúsenosti sa veľmi líšia. Účinné nástroje koordinácie uľahčili vypracovanie spoločnej analýzy situácie v krajinách . Návrhy stratégií spoločnej reakcie sa postupne vypracúvajú aj vo väčšine vybraných krajín[9], napríklad, v Konžskej demokratickej republike, Dominikánskej republike, Etiópii, Ghane, na Haiti, v Keni, Mali, Sierra Leone, Somálsku, Južnej Afrike, Tanzánii, Ugande a Zambii. Na základe flexibilného a postupného charakteru spoločného programovania sa postupy prispôsobujú osobitnej situácii v krajine a v prípade potreby sa využívajú iné postupy, napríklad, spoločné stratégie pomoci.

V dôsledku vyvíjajúceho sa charakteru procesu sa tieto údaje neustále menia. Napriek určitým významným úspechom však poukazujú na to, že výsledky boli obmedzené heterogénnou podstatou programovacích mechanizmov členských štátov a medzerou medzi stanoviskami vyjadrenými ústredím a na úrovni miesta. S cieľom pomôcť prekonať prekážky, poskytnúť technickú podporu a zlepšiť spojenia medzi ústredím a daným miestom, Komisia zorganizovala spoločné misie, napríklad, na Haiti a v Somálsku, a vytvorila osobitnú sieť odborníkov EÚ.

(2) Očakáva sa, že Rada prijme v máji 2007 Kódex pravidiel na podporu rozdelenia práce medzi darcami EÚ.

(3) Prvá séria Európskych dní rozvoja sa úspešne konala v novembri 2006 a bude sa konať každý rok.

(4) Vypracoval sa upravený Atlas darcov EÚ , vrátane prvého regionálneho (Západná Afrika) vydania a vydania v krajine (Mozambik).

(5) Stanovil sa základ pre štyri ďalšie záväzky EÚ týkajúce sa Parížskej deklarácie prostredníctvom cestovnej mapy EÚ o harmonizácii, ktorá poskytla informácie o miestnych postupoch týkajúcich sa účinnosti pomoci. Komisia znovu vyhlasuje svoj zámer splniť 50 % cieľ pomoci cez systémy krajín prostredníctvom podpory rozpočtu.

(6) Podľa pravidiel ES boli odstránené všetky prekážky spolufinancovania .

7. RÝCHLEJšÍ POKROK POTREBNÝ NA DOSIAHNUTIE PREDVÍDATEľNEJšÍCH MECHANIZMOV POMOCI

Rozpočtová podpora, uznaný kľúčový nástroj na zabezpečenie strednodobej podpory rozvojovým krajinám v závislosti od výkonnosti, je v prípade 13 členských štátov naďalej uprednostňovaným nástrojom. Niektoré členské štáty sú stále viac ochotnejšie zvážiť podporu zo všeobecného rozpočtu naviac k podpore z rozpočtu určeného na sektory. Komisia pracuje na koncepte podpory zo všeobecného rozpočtu ako možného spôsobu zvýšenia predvídateľnosti pomoci zahrnutím jasných kritérií oprávnenosti a zameraním na výsledky. Rozpočtová podpora by mala byť založená na mechanizmoch zabezpečujúcich ex post informácie a zodpovednosť. Možná úprava by mohla zahŕňať dlhodobú rozpočtovú podporu, zaručujúc určité úrovne ročnej podpory, ktorá podlieha ochranným doložkám.

8. Zmiernenie dosahu vonkajších otrasov: silnejšia podpora zo strany členských štátov je POTREBNÁ PRI NOVÝCH VZNIKAJÚCICH KONCEPTOCH

POSILNENIE SCHOPNOSTI ROZVOJOVÝCH KRAJÍN ODOLÁVAť VONKAJšÍM HOSPODÁRSKYM OTRASOM (CENOVÁ ZRANITEľNOSť) A PRÍRODNÝM UDALOSTIAM (KATASTROFÁM, KLIMATICKEJ ZMENE A PANDÉMIAM) JE SPOLOčNÝM CIEľOM POLITIKY EÚ V OBLASTI ROZVOJA. V ROKU 2006 SA PRIPRAVILI A VYSKÚšALI NÁSTROJE NA DOSIAHNUTIE TOHTO CIEľA, ALE PRITIAHLI IBA MALÚ POZORNOSť A POKROK JE NAďALEJ OBMEDZENÝ.

- Citlivosť príjmov : Holandsko (NL) a Spoločenstvo (ES) obnovujú svoju podporu určenú Skupine pre riadenie rizika tovarov (Commodity Risk Management Group (CRMG)) vo Svetovej banke, ktorá poukázala na to, že trhové nástroje na zníženie rizika súvisiace s pohybom vonkajších cien, sú vhodné. FR rozvinulo iniciatívy týkajúce sa riadenia rizika v oblasti bavlny a vo vybraných krajinách plánuje vyskúšať nový integrovaný mechanizmus v rámci nového spoločného prístupu darcov.

- „Zníženie rizika katastrofy“ (Disaster risk reduction (DRR)) : EÚ vynaložila v rokoch 2005 – 2006 viac ako 3,5 miliardy eur na podporu súvisiacu s katastrofami, z ktorých iba odhadom tri percentá išli na ex-ante pomoc . Záujem o širšie strategické prístupy k pripravenosti na katastrofy sa zvyšuje, ale vyžaduje sa oveľa širšia podpora zo strany členských štátov. S cieľom poskytnúť spoločný prístup v roku 2008, Komisia navrhne spoločnú „stratégiu EÚ pre DRR“, pričom bude budovať na dostupných skúsenostiach (napríklad z 9. nástroja ERF pre prírodné katastrofy), a zosúladí ju s medzinárodnými iniciatívami.

- FLEX je mechanizmus ES pre krajiny AKT, ktorý je zameraný na zabezpečenie reforiem, ktoré by mohli byť ohrozené v dôsledku krátkodobých výkyvov v príjmoch z vývozu. Aby sa posilnil jeho anticyklický charakter, o návrhoch na skoršie a ľahšie sprístupnenie pomoci FLEX sa bude diskutovať s členskými štátmi a skupinou AKT.

Komisia navrhuje, aby členské štáty

- našli lepšiu rovnováhu medzi ex-post reakciami na prírodné katastrofy a ex-ante stratégiami na zníženie rizika, ktorá by bola založená na spoločnom prístupe EÚ k prevencii pred katastrofou/k pripravenosti na katastrofu;

- zosilnili podporu vyskúšania/zvýšenia nových nástrojov a metód na zníženie nepriaznivých účinkov vonkajších otrasov na rozvojové krajiny, rozlišujúc medzi reakciami na otrasy v dôsledku výkyvov medzinárodných cien, ktoré sú založené na trhu, a úsilím zmierniť otrasy spôsobené prírodnými katastrofami;

- sa aktívne zapojili do Medzinárodnej pracovnej skupiny pre riadenie rizika tovarov s cieľom zlepšiť výmenu informácií o nových prístupoch k riadeniu rizika.

9. Uvoľnenie pomoci: Medzinárodný rozvoj zaostáva za pokrokom EÚ

EÚ uvoľňuje viac pomoci. Väčšina členských štátov, ktoré sú darcami Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC), (takmer) úplne uvoľnila svoju ORP. Iné členské štáty zaviedli nové opatrenia na ďalšie uvoľňovanie časti svojej pomoci. Niektoré z krajín EÚ-10 začali plniť odporúčanie DAC týkajúce sa uvoľnenia pomoci pre NRK. Rastúce využívanie podpory z rozpočtu prispieva aj k zlepšenému výsledku spoločnej pomoci Únie v oblasti rozvoja. Členským štátom sa odporúča, aby ďalej napredovali smerom k úplnému uvoľneniu svojej pomoci.

Keďže na ORP členských štátov sa vzťahujú pravidlá vnútorného trhu ES, Komisia znovu zdôrazňuje svoju povinnosť postihovať akékoľvek porušenie v tomto zmysle. Členské štáty, ktoré práve budujú svoje systémy spolupráce v oblasti rozvoja, konkrétne, systémy obstarávania, musia uvoľniť svoju pomoc vo vzťahu ku všetkým ostatným členským štátom.

ES prenieslo v roku 2006 svoje predpisy týkajúce sa uvoľňovania pomoci do nových nástrojov finančnej spolupráce na základe rozpočtu ES; v tejto súvislosti sa uvoľnila aj podpora pre neštátnych aktérov.

Komisia víta rozšírenie rozsahu odporúčania DAC (prostredníctvom zníženia hranice pre jeho uplatňovanie) po rokoch strávených v slepej uličke a vyzýva k ďalšiemu napredovaniu, t. j. prechodu od obchodného prístupu, ktorý sa obmedzuje na recipročný prístup medzi darcami, k prístupu zameranému viac na podporu chudobných v rozvojových krajinách. To si vyžaduje ďalšie rozšírenie rozsahu odporúčania DAC (zameranie sa na prístup pre rozvojové krajiny; podpora miestnych preferencií). Komisia poukazuje na súhlas EÚ s ďalším napredovaním pri uvoľňovaní potravinovej pomoci a preprave potravinovej pomoci v rámci príslušných medzinárodných fór.

10. Posilňovanie vplyvu EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách (MFI)

Napriek odlišnému tempu pokroku sa v oblasti koordinácie EÚ v rámci Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu (MMF) dosiahol pokrok. Najmä výkonní riaditelia EÚ vo Svetovej banke doteraz vydali približne 40 spoločných vyhlásení v rámci neformálnej koordinácie, a takto výrazne zviditeľnili EÚ a zvýšili jej vplyv. Zdá sa, že spoločné stanoviská členských štátov EÚ sú nevyhnutné pre ďalšie zviditeľňovanie EÚ a zvyšovanie jej vplyvu v MFI. Na zlepšenie koordinácie EÚ v MFI sa väčšinou využíva zintenzívnený dialóg a zdieľanie informácií. Svetová banka (SB) a výkonní riaditelia (VR) EÚ v Medzinárodnom menovom fonde (MMF) EÚ sa stretávajú každý týždeň, aby si vymenili názory na témy výboru a podľa možnosti rozhodli o spoločných stanoviskách; Komisia podporuje túto koordináciu a jej cieľom je poskytovať ďalšiu podporu. Existuje priestor pre zlepšenie koordinácie EÚ v MMF, najmä vo Washingtone.

Komisia pozvala v roku 2007 do Bruselu aj VR EÚ z troch hlavných regionálnych rozvojových bánk (Africkej rozvojovej banky, Ázijskej rozvojovej banky a Medziamerickej rozvojovej banky) s cieľom zlepšiť koordináciu s Komisiou a dialóg medzi nimi. Ukázalo sa, že stretnutie bolo užitočné a bude sa konať pravidelne.

Komisia tiež navrhuje

- organizovať tak často, ako je to možné, systematické koordinačné stretnutia VR EÚ, s účasťou Komisie, vo Svetovej banke a MMF, s cieľom prijať spoločné európske stanoviská k problémom výboru;

- zlepšiť koordináciu EÚ pred jarnými/výročnými zasadaniami; Komisia je pripravená poskytnúť potrebnú podporu;

- výmenu informácií a dokumentov medzi VR EÚ a Komisiou, vrátane včasného a pravidelného zasielania dokumentov výboru MMF (vrátane regionálnych rozvojových bánk) Komisii;

- posilniť hlas Európy vo SB pri súčasnom posilnení hlasu rozvojových krajín.

11. EÚ potvrdzuje podporu V OBLASTI SVETOVÝCH VEREJNÝCH STATKOV (SVS), ALE NESPOJÍ OPATRENIA S ODPORÚčANIAMI MEDZINÁRODNEJ PRACOVNEJ SKUPINY

Správa medzinárodnej pracovnej skupiny o SVS – Plnenie svetových výziev – bola vydaná v septembri 2006. Zdá sa, že celková prvá reakcia členských štátov EÚ utrpela v dôsledku oneskorenia dokončenia správy a jej nedostatočného zviditeľnenia. Hoci väčšina členských štátov správu pozná, nie sú presvedčené o tom, že výrazne prispela k diskusii o SVS. Komisia má pochopenie pre takéto vnímanie, hoci uznáva značnú analytickú prácu a konzultácie so širokým spektrom aktérov, ktoré uskutočnila pracovná skupina. Existuje všeobecná zhoda o prioritných SVS určených pracovnou skupinou, najmä pokiaľ ide o SVS, ktoré sa týkajú zdravia a životného prostredia, ale táto podpora nie je spravidla podporená silnými názormi na osobitné financovanie pre SVS .

Väčšina členských štátov súhlasí s nutnosťou reformy systému OSN, v súlade s odporúčaniami skupiny na vysokej úrovni týkajúcimi sa súdržnosti systému OSN, aby sa posilnila transparentnosť jeho operácií a celková zodpovednosť; neexistuje však podpora kľúčového návrhu správy zlepšiť globálne riadenie, t. j. fórum Global 25.

Podpora stratégie pracovnej skupiny v oblasti financovania SVS nie je jednoznačná: väčšina členských štátov uprednostňuje niektoré návrhy, ktoré sú zrozumiteľné a boli už medzinárodne dohodnuté. Iné, inovačnejšie odporúčania, ktoré sa pokúšajú oddeliť SVS od rozvojovej pomoci, si zaslúžia pozornosť, ale podporuje ich veľmi málo členských štátov. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a vlastnú analýzu správy, ktorú vykonala Komisia, sa zdá, že návrhy pracovnej skupiny v súčasnosti nevyvolávajú výrazný záujem EÚ. Vytvorenie akčného plánu EÚ pre zintenzívnené dodávky a financovanie SVS by bolo preto v tomto momente predčasné a nerozumné. Napriek tomuto hodnoteniu dosiahla EÚ pozoruhodný pokrok pri zintenzívnení dodávok prioritných SVS, napríklad v zdravotnej a environmentálnej oblasti, a naďalej preberá úlohu „zodpovedného vodcovstva“, ktorú dôrazne obhajuje pracovná skupina. Príležitosť zastrešenia iniciatívy v oblasti SVS sa môže v budúcnosti prehodnotiť.

Komisia medzitým zintenzívni svoju činnosť pokiaľ ide o SVS v oblasti životného prostredia prostredníctvom zlepšenej spolupráce v oblasti budovania združení s rozvojovými krajinami. Táto zlepšená spolupráca sa zameriava na druhú fázu Kjótskeho protokolu (po roku 2012), ktorá by mala slúžiť rôznym účelom, napríklad, aby bola zlučiteľná s dosiahnutím MCR a s obmedzujúcim klimatickým otepľovaním.

12. Závery

Spoločné výsledky EÚ v oblasti ORP v roku 2006 predčili očakávania, ale niektoré členské štáty sa ešte musia priblížiť a splniť dohodnuté základné úrovne pomoci. Celkové vyhliadky EÚ, pokiaľ ide o dosiahnutie ďalších míľnikov ORP do roku 2010, sú dobré, ak sa budú riešiť hlavné problémy na udržanie dôveryhodnosti EÚ ako najväčšieho poskytovateľa finančných prostriedkov na rozvoj a ak verejná mienka podporí ich zvýšenie. Rýchle uplatňovanie Kódexu pravidiel EÚ o rozdelení práce v oblasti politiky rozvoja je najlepšou príležitosťou na zásadný skok v účinnosti pomoci EÚ. Vzťah obchodu a rozvoja sa musí riešiť v rámci spoločnej pomoci EÚ na obchodnú stratégiu, čo si vyžaduje spoľahlivé ďalšie nadväzujúce opatrenia všetkých zainteresovaných strán. Vo väčšine záväzkov EÚ sa pri rôznom tempe dosiahol celkove pokrok, ale je nutné vynaložiť väčšie úsilie a vyžaduje sa aktívnejšia účasť členských štátov v niekoľkých oblastiach, napríklad, pokiaľ ide o podporu z rozpočtu a koncepty na zmiernenie dosahu vonkajších otrasov.

[1] Aby členské štáty spoločne poskytli do roku 2006 aspoň 0,39 % HND EÚ ako ORP, zaviazali sa zvýšiť svoju ORP; štáty s ORP 0,7 % ORP/HND sa zaviazali zachovať vysoké úrovne; všetky ostatné členské štáty sa zaviazali dosiahnuť aspoň 0,33 % ORP/HND.

[2] Druhý prechodný spoločný cieľ na rok 2010 je založený na individuálnych základných cieľoch, t. j. členské štáty, ktoré ešte nedosiahli ORP 0,51 % svojho HND sa zaviažu dosiahnuť uvedenú úroveň; Členské štáty sa zaviažu dosiahnuť cieľ 0,7 % ORP/HND do roku 2015 a členské štáty, ktoré už dosiahli uvedený cieľ, sa zaviažu zotrvať nad uvedeným cieľom; Členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ po roku 2002, sa budú snažiť dosiahnuť alebo udržať do roku 2010 minimálnu úroveň 0,17 % ORP/HND a do roku 2015 úroveň 0,33 %. Tento záväzok sa spája so sľubom poskytnúť Afrike spoločne aspoň 50 % dohodnutého zvýšenia ORP.

[3] Závery Rady z apríla 2006. „Financovanie rozvoja a účinnosť pomoci: Dávať viac, lepšie a rýchlejšie “

[4] Na základe oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu - KOM(2007) 72 z 28.2.2007.

[5] Závery Rady z mája 2005. „ Miléniové ciele rozvoja: Prínos EÚ k preskúmaniu MCR na zasadnutí OSN na vysokej úrovni v roku 2005. EÚ sľubuje zahrnúť aj ďalšie záväzky týkajúce sa inovačných zdrojov financovania rozvoja, odpustenia dlhu a svetových verejných statkov, lepšie koordinovanej a účinnejšej pomoci, vrátane predvídateľnejších mechanizmov pomoci, zmiernenia vonkajších šokov, uvoľnenia pomoci a reformy medzinárodných finančných inštitúcií.

[6] Financovanie rozvoja od konferencie v Monterrey v roku 2002 do konferencie v Doha v roku 2008 – Správa o pokroku z roku 2007 - SEK(2007) 415.

[7] Závery Rady z apríla 2006, poznámka pod čiarou 1 k odseku 24.

[8] Oznámenie Komisie - KOM (2007) 163, 4.4.2007.

[9] Podľa kritérií Rady (záver Rady 51): „a) existencia stratégie na zníženie chudoby alebo podobnej stratégie, b) existencia dostatočného počtu aktívnych darcov z EÚ, revidujúc ich programovanie, c) existencia miestnych postupov koordinácie, d) osobitné ohľady v prípade slabých štátov a e) pozitívne hodnotenie priamo na mieste“.