P9_TA(2020)0365

Geneticky modifikovaná sója MON 87751 × MON 87701 × MON-87708 × MON 89788

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

(2021/C 445/05)

Európsky parlament,

— so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D069145/02 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

— so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa konalo 26. októbra 2020 a ktorým výbor rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko,

— so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

— so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 25. septembra 2019 a uverejnené 11. novembra 2019 (3),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) (4),

— so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže 17. decembra 2015 spoločnosť Monsanto Europe N.V. predložila v mene spoločnosti Monsanto (USA) v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť príslušnému holandskému vnútroštátnemu orgánu (ďalej len „žiadosť“) o uvedenie na trh potravín, zložiek potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené; keďže táto žiadosť sa týkala aj uvedenia na trh produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 (sóju s kumulovanou genetickou modifikáciou) alebo sú z nej zložené, na iné použitie než potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania;

B. keďže sója s kumulovanou genetickou modifikáciou je získaná krížením štyroch transformačných zmien geneticky modifikovanej sóje (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788), poskytuje toleranciu voči herbicídom obsahujúcim glyfozát, glufosinát a dikambu a produkuje tri insekticídne proteíny (Cry1A.105, Cry2Ab2 a Cry1Ac známe ako Bt toxíny), ktoré sú toxické pre larvy určitých druhov z rodu lepidoptera (motýľov a nočných motýľov) (5);

C. keďže predchádzajúce posúdenia štyroch jednotlivých transformačných zmien sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou, ktoré už boli povolené, boli použité ako základ pre posúdenie geneticky modifikovanej sóje so štyrmi transformačnými zmenami (6);

D. keďže úrad EFSA prijal 25. septembra 2019 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 11. novembra 2019 (7);

Pripomienky členských štátov a ďalšie body

E. keďže príslušné orgány členských štátov predložili počas trojmesačného obdobia konzultácií úradu EFSA mnohé kritické pripomienky (8); keďže tieto kritické pripomienky zahŕňajú obavy, že sa nevykonala žiadna analýza rezíduí glyfozátu ani metabolitov glyfozátu na sóji s kumulovanou genetickou modifikáciou, že sa netestovali možné synergické alebo antagonistické účinky Bt toxínov a rezíduí herbicídov, že otázky týkajúce sa bezpečnosti sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou a odvodených potravín a krmív zostávajú nezodpovedané, že potenciálne dlhodobé reprodukčné alebo vývojové účinky potraviny alebo krmiva neboli posúdené a že z dôvodu chýbajúcich informácií nie je možné úplne posúdiť bezpečnosť sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou;

F. keďže nezávislou vedeckou analýzou sa okrem iného zistilo, že nie je možné vyvodiť konečný záver, pokiaľ ide o bezpečnosť sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou, že toxikologické posúdenie a posúdenie environmentálnych rizík sú neprijateľné a že hodnotenie rizika nespĺňa požiadavky na posúdenie rizík pre imunitný systém (9);

Doplnkové herbicídy

G. keďže sa ukázalo, že pestovanie GM plodín odolných voči herbicídom vedie k väčšiemu používaniu herbicídov, čo je z veľkej časti spôsobené výskytom buriny odolnej voči herbicídom (10); keďže v dôsledku toho sa očakáva, že plodiny sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou budú vystavené vyšším aj opakovaným dávkam doplnkových herbicídov (glufosinát, dikamba a glyfozát), ktoré potenciálne povedú k vyššiemu množstvu rezíduí v úrode;

H. keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako toxický pre reprodukciu, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (12);

I. keďže v recenzovanej štúdii sa uvádza zistenie, že glyfozát sa hromadí v geneticky modifikovanej sóji, čo negatívne ovplyvňuje jej nutričné zloženie v porovnaní so sójou, ktorá nie je geneticky modifikovaná (13); keďže v rámci pilotného projektu, ktorý sa uskutočnil v Argentíne, sa zistilo prekvapivo vysoké množstvo rezíduí glyfozátu v GM sóji (14);

J. keďže naďalej pretrvávajú otázky v súvislosti s karcinogenitou glyfozátu; keďže úrad EFSA dospel v novembri 2015 k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra dospela v marci 2017 k záveru, že jeho klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny – špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre výskum rakoviny – naopak v roku 2015 zaradila glyfozát medzi látky s pravdepodobným rakovinotvorným účinkom na ľudí; keďže viaceré nedávne vedecké štúdie, ktoré boli odborne posúdené, potvrdzujú karcinogénny potenciál glyfozátu (15);

K. keďže vo vedeckej štúdii uverejnenej v auguste 2020 sa zistilo, že používanie dikamby môže zvýšiť riziko vzniku rakoviny pečene a intrahepatických žlčovodov (16);

L. keďže v geneticky modifikovaných rastlinách môže samotná genetická modifikácia ovplyvňovať spôsob, akým rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a zloženie, a teda aj toxicitu produktov rozpadu (metabolitov) (17);

M. keďže hoci sa v stanovisku EFSA uvádza, že „oddelenie EFSA pre pesticídy preskúmalo posúdenie rezíduí herbicídov relevantných pre túto žiadosť“, nie je to dostatočné, lebo sa nezohľadnila kombinovaná toxicita doplnkových herbicídov a produktov rozkladu a ich možná interakcia so sójou s kumulovanou genetickou modifikáciou;

N. keďže mnohé príslušné orgány členských štátov upozornili v rámci pripomienok k posúdeniu rizika, ktoré vykonal úrad EFSA, na to, že sa neuskutočnila analýza rezíduí herbicídov v GM plodinách a súvisiacich zdravotných rizík;

Absencia maximálnych hladín rezíduí (MRL) a súvisiacich kontrol

O. keďže podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (18), ktorého cieľom je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa v súvislosti s maximálnymi hladinami rezíduí (MRL), by sa rezíduá účinných látok, ktoré nie sú povolené na používanie v Únii, ako je glufosinát, v dovážaných plodinách mali dôkladne kontrolovať a monitorovať (19);

P. keďže podľa posledného koordinovaného viacročného kontrolného programu Únie (na roky 2020, 2021 a 2022), nie sú členské štáty povinné merať rezíduá glufosinátu v žiadnych produktoch, ani v sóji (20);

Bt proteíny

Q. keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré môžu ovplyvniť imunitný systém po expozícii Bt proteínom, a že niektoré Bt proteíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (21), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu;

R. keďže v menšinovom stanovisku, ktoré zaujal člen skupiny EFSA pre GMO pri posudzovaní kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou a jej čiastkových kombinácií, sa uvádza, že hoci pri žiadnom použití, keď sa exprimovali Bt proteíny, nikdy neboli zistené nežiaduce účinky na imunitný systém, takéto účinky nemohli byť „pozorované v rámci toxikologických štúdií […], ktoré sa v súčasnosti odporúčajú a vykonávajú na účely posudzovania bezpečnosti GM rastlín v úrade EFSA, pretože neobsahujú príslušné testy na tento účel“ (22);

S. keďže nemožno dospieť k záveru, že konzumácia sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou je bezpečná pre zdravie ľudí a zvierat;

Nedemokratické rozhodovanie

T. keďže Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 26. októbra 2020 rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov;

U. keďže Komisia pripúšťa, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez súhlasu kvalifikovanej väčšiny členských štátov, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o GM potravinách a krmivách sa stalo normou;

V. keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti uvádzaniu GMO na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a proti pestovaniu GMO v Únii (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období zatiaľ Európsky parlament prijal jedenásť námietok; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže Komisia naďalej povoľuje GMO napriek tomu, že sama uznáva, že tento postup nie je dostatočne demokratický, a napriek nízkej podpore zo strany členských štátov a námietkam Európskeho parlamentu;

W. keďže podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže Komisia rozhodnúť o nepovolení GMO, ak v odvolacom výbore neudelí súhlas kvalifikovaná väčšina členských štátov (23); keďže v tejto súvislosti nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov;

Dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie

X. keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa stanovuje, že GM potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo životné prostredie a Komisia musí pri príprave svojho rozhodnutia zohľadniť všetky relevantné ustanovenia práva Únie a ďalšie legitímne faktory týkajúce sa posudzovanej záležitosti; keďže medzi tieto legitímne faktory by mali patriť záväzky Únie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite;

Y. keďže v nedávnej správe osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (24); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja č. 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (25);

Z. keďže podľa zistenia EFSA odhadovaná expozícia operátorov voči glufosinátu, ktorý je klasifikovaný ako toxický pre reprodukciu, ak sa používa na reguláciu zaburinenosti GM kukurice, prekračuje prijateľnú úroveň vystavenia operátora aj v prípade použitia osobných ochranných prostriedkov (26); keďže riziko zvýšenej expozície operátorov vyvoláva osobitné obavy v súvislosti s GM plodinami, ktoré sú odolné voči herbicídom, vzhľadom na vyšší objem použitých herbicídov;

AA. keďže odlesňovanie patrí medzi hlavné príčiny poklesu biodiverzity; keďže emisie z využívania pôdy a zmeny vo využívaní pôdy, najmä z dôvodu odlesňovania, sú po spaľovaní fosílnych palív druhou najvýznamnejšou príčinou zmeny klímy (27); keďže Parížska dohoda a globálny strategický plán pre biodiverzitu na roky 2011 – 2020 prijatý v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite a ciele v oblasti biodiverzity z Aiči podporujú úsilie o udržateľné obhospodarovanie lesov, ich ochranu a obnovu (28); keďže cieľ udržateľného rozvoja č. 15 zahŕňa cieľ zastaviť odlesňovanie do roku 2020 (29); keďže lesy zohrávajú multifunkčnú úlohu, ktorá prispieva k dosiahnutiu väčšiny cieľov udržateľného rozvoja (30);

AB. keďže produkcia sóje je hlavnou hnacou silou odlesňovania v lesoch Amazónie, Cerrado a Gran Chaco v Južnej Amerike; keďže 97 % sóje pestovanej v Brazílii a 100 % sóje pestovanej v Argentíne tvorí geneticky modifikovaná sója (31);

AC. keďže prevažná väčšina geneticky modifikovaných druhov sóje, ktorých pestovanie je povolené v Brazílii a Argentíne, má tak isto povolenie na dovoz do Únie (32); keďže v Brazílii je už povolené pestovanie sóje s kumulovanou genetickou modifikáciou (33);

AD. keďže Komisia analýzou zistila, že v Únii je dovoz sóje faktorom, ktorý historicky najviac prispieva ku globálnemu odlesňovaniu a súvisiacim emisiám, keď má takmer polovičný podiel na odlesňovaní spojenom s celkovým dovozom do Únie (34);

AE. keďže v nedávnej recenzovanej vedeckej štúdii sa zistilo, že Únia je regiónom s najväčšou uhlíkovou stopou na svete súvisiacou s dovozom sóje z Brazílie, pričom táto stopa je o 13,8 % väčšia ako uhlíková stopa Číny, najväčšieho dovozcu sóje, a to z dôvodu väčšieho podielu emisií zo stopy na odlesňovaní (35); keďže v ďalšej nedávnej štúdii sa zistilo, že približne pätina sóje, ktorá sa vyváža do Únie z brazílskych regiónov Amazon a Cerrado, najmä na kŕmenie zvierat, môže byť spojená s nezákonným odlesňovaním (36);

AF. keďže lesné požiare v Amazónii sú spôsobené vysokou mierou odlesňovania; keďže Komisia v oznámení z roku 2019 vyjadrila svoju ambíciu chrániť a obnoviť svetové lesy (37); keďže globálna ochrana biodiverzity vrátane lesov je kľúčovým cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity, ktorú nedávno uverejnila Komisia (38);

1. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003;

2. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 39 ) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, záujmov v oblasti životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s GM potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu;

3. žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia;

4. víta skutočnosť, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom konečne uznala potrebu zohľadňovať pri rozhodovaní o povolení GMO udržateľnosť ( 40 ) ; vyjadruje však hlboké sklamanie z toho, že Komisia 28. septembra 2020 povolila dovoz ďalšej geneticky modifikovanej sóje napriek námietkam Európskeho parlamentu a väčšiny členských štátov ( 41 )

5. vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie a za plnej účasti Európskeho parlamentu vypracovala kritériá udržateľnosti; vyzýva Komisiu, aby poskytla informácie o tom, ako a v akom časovom rámci sa tento proces uskutoční;

6. opätovne vyzýva Komisiu, aby zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako je Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

7. opätovne vyzýva Komisiu, aby prestala povoľovať GMO, či už na pestovanie, alebo na použitie v potravinách a krmivách, ak členské štáty v odvolacom výbore nevydajú žiadne stanovisko v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011;

8. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovolila žiadne GM plodiny odolné voči herbicídom, kým sa v jednotlivých prípadoch komplexne nepreskúmajú zdravotné riziká spojené s rezíduami, čo si vyžaduje úplné posúdenie rezíduí z postrekovania GM plodín doplnkovými herbicídmi, posúdenie produktov rozkladu herbicídov a všetkých kombinovaných účinkov, a to aj so samotnou GM plodinou;

9. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovoľovala dovoz žiadnych GM rastlín na použitie v potravinách alebo krmivách, u ktorých bola vytvorená tolerancia voči herbicídu, ktorého použitie v Únii nie je povolené;

10. opätovne vyzýva úrad EFSA, aby ďalej rozvíjal a systematicky používal metódy umožňujúce identifikovať nežiaduce účinky transformačných zmien, napríklad v súvislosti adjuvantnými vlastnosťami Bt toxínov;

11. opakuje svoje zhrozenie z toho, že vysoká závislosť Únie od dovozu krmiva pre zvieratá vo forme sóje spôsobuje odlesňovanie v tretích krajinách ( 42 )

12. víta oznámenie legislatívneho návrhu Komisie o opatreniach na zabránenie alebo minimalizovanie uvádzania výrobkov súvisiacich s odlesňovaním alebo degradáciou lesa na trh EÚ, ktorý by mal byť predložený do júna 2021; vzhľadom na naliehavosť boja proti odlesňovaniu v lesoch Amazónie, Cerrado a Gran Chaco a na skutočnosť, že dopyt Únie po geneticky modifikovanej sóji prispieva k odlesňovaniu v tomto regióne, opakovane vyzýva Komisiu, aby okamžite pozastavila dovoz geneticky modifikovanej sóje pestovanej v Brazílii a Argentíne, a to v prípade potreby s použitím článku 53 nariadenia (ES) č. 178/2002, kým sa nezavedú účinné právne záväzné mechanizmy, ktoré zabránenia uvádzaniu výrobkov súvisiacich s odlesňovaním a súvisiacim porušovaním ľudských práv na trh Únie;

13. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vedecké stanovisko panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej sóje MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 na použitie v potravinách alebo krmivách, podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2016-128), vestník EFSA 2019; 17(11):5847, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(4) Počas 8. volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO. Okrem toho počas 9. volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

— uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0028),

— uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0029),

— uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0030),

— uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0054),

— uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0055),

— uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0056),

— uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0057),

— uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0069),

— uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0291),

— uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0292),

— uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0293).

(5) Stanovisko EFSA, s. 11, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(6) Stanovisko EFSA, s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(7) Tamtiež.

(8) Pripomienky členských štátov:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00009.

(9) Vyjadrenie Testbiotechu k posúdeniu EFSA týkajúcemu sa geneticky modifikovanej sóje MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 na použitie v potravinách alebo krmivách, podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2016-128), https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788_fin.pdf.

(10) Pozri napríklad Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds and Herbicides: Overview and Impact (Geneticky modifikované plodiny tolerantné voči herbicídom, burina a herbicídy: prehľad a vplyv), Environmental Management, január 2016, 57(1), s. 31 – 48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vplyv geneticky modifikovaných plodín na používanie pesticídov v USA – prvých šestnásť rokov), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 a Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants (Odolnosť voči herbicídom a biodiverzita: agronomické a environmentálne aspekty geneticky modifikovaných rastlín odolných voči herbicídom), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

(12) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&as_id=79

(13) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722.

(14) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf.

(15) Pozri napríklad https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 a

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(16) https://academic.oup.com/ije/advance-article-abstract/doi/10.1093/ije/dyaa066/5827818?redirectedFrom=fulltext.

(17) Určite to platí v prípade glyfozátu, ako sa uvádza v Preskúmaní úradu EFSA týkajúcom sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA (2018), 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1).

(19) Pozri odôvodnenie 8 nariadenia (ES) č. 396/2005.

(20) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/533 z 28. marca 2019 o koordinovanom viacročnom kontrolnom programe Únie na roky 2020, 2021 a 2022 s cieľom zabezpečiť dodržiavanie maximálnych hladín rezíduí pesticídov a posúdiť vystavenie spotrebiteľov rezíduám pesticídov v potravinách rastlinného a živočíšneho pôvodu a na nich (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2019, s. 28).

(21) Pokiaľ ide o preskúmanie, pozri Rubio Infante, N. & Moreno-Ferros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Prehľad bezpečnosti a biologických účinkov Cry toxínov mikroorganizmu Bacillus thuringiensis na cicavce), Journal of Applied Toxicology, máj 2016, 36 (5): s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22) Žiadosť EFSA-GMO-DE-2010-86 (kukurica Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 a tri čiastkové kombinácie nezávisle od ich pôvodu), menšinové stanovisko, Wal, J.M., člen skupiny EFSA pre GMO, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(23) Ak udelenie povolenia v odvolacom výbore neschváli kvalifikovaná väčšina členských štátov, Komisia podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže, ale nemusí dané povolenie udeliť.

(24) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx.

(25) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(26) Závery EFSA k partnerskému preskúmaniu posudzovania rizík pesticídov s účinnou látkou glufosinát, vedecká správa EFSA (2005) 27, 1-81 s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r.

(27) Oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, COM(2019)0352, s. 1.

(28) Tamže, s. 2.

(29) Pozri cieľ 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(30) Oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, COM(2019)0352, s. 2.

(31) Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Celosvetový stav predávaných biotechnologických/geneticky modifikovaných plodín v roku 2017: prijímanie biotechnologických plodín narastá, pričom ekonomické prínosy sa za 22 rokov akumulovali), ISAAA oznámenie č. 53 (2017), s. 16 a 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(32) Krížovým porovnaním dvoch databáz v októbri 2020 (register Spoločenstva pre GM potraviny a krmivá (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) a databázy schvaľovania geneticky modifikovaných organizmov ISAAA (http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) sa dá vypočítať, koľko plodín geneticky modifikovanej sóje, ktorej pestovanie je povolené v Brazílii a Argentíne, má tak isto povolenie na dovoz do Únie. V prípade Brazílie: zo 17 plodín GM sóje, ktorých pestovanie je povolené, má v súčasnosti 12 povolenie na dovoz do Únie a na dovozné povolenie sa čaká v prípade troch odrôd GM sóje. V prípade Argentíny: z celkového počtu 15 druhov GM sóje, ktorých pestovanie je povolené, má 10 povolenie na dovoz do Únie a v prípade troch ďalších GM odrôd sóje sa čaká na udelenie dovozného povolenia.

(33) https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID= 438&Event=MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788.

(34) Technická správa Komisie 2013 – 063, Vplyv spotreby EÚ na odlesňovanie: Komplexná analýza vplyvu spotreby EÚ na odlesňovanie, štúdia financovaná Európskou komisiou, GR ENV, realizovaná VITO, IIASA, HIVA a IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23 – 24. V rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla produkty rastlinnej a živočíšnej výroby, ktoré spôsobili odlesnenie celkovej plochy 90 000 km2. Rastlinná výroba predstavovala 74 000 km2 (82 %), pričom najväčší podiel mali plodiny pestované na olej (52 000 km2). Sójové bôby a sójové výlisky predstavovali 82 % (42 600 km2), čo zodpovedá 47 % celkového odlesňovania súvisiaceho s dovozom tovaru do Únie.

(35) Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports“ (Priestorovo explicitné stopy poľnohospodárskych komodít: mapovanie emisií uhlíka obsiahnutých v brazílskom vývoze sóje, Global Environmental Change, zväzok 62, máj 2020, 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623.

(36) Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., The rotten apples of Brazil’s agribusiness (Zhnité jablká brazílskeho agropriemyslu, Science 17. júl 2020, zväzok 369, vydanie 6501, s. 246 – 248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(37) Oznámenie o posilnení opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=SK.

(38) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: prinavrátenie prírody do našich životov, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52020DC0380.

(39) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(40) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(41) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127. https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

(42) Tamtiež.