Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy

[COM(2021) 699 final]

(2022/C 290/21)

Spravodajca: Arnaud SCHWARTZ

Konzultácia Európska komisia, 20. 12. 2021 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Prijaté v sekcii 8. 3. 2022 Prijaté v pléne 23. 3. 2022 Plenárne zasadnutie č. 568 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 169/0/5

1. Závery a odporúčania

1.1. Výbor víta oznámenie Európskej komisie o stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 a želá si, aby bol pravidelne informovaný a mohol aktívne prispievať k príprave návrhu predpisu o ochrane pôdy.

1.2. Pôda je strategickým a ohrozeným ekonomickým a environmentálnym aktívom a zasluhuje si stanovenie rámca cieľov, programov a predpisov. Výbor vyzýva Komisiu, aby presadzovala európsky právny rámec, ktorý bude účinný pri predchádzaní degradácii pôdy, podpore programov jej obnovy a stanovovaní plánu na dosiahnutie priaznivého stavu pôdy. Výbor tiež žiada, aby sa z európskeho rozpočtu vyčlenili zdroje potrebné na vykonávanie tejto stratégie.

1.3. Na implementáciu stratégie Európska komisia plánuje prijať zákon o zdraví pôdy. EHSV však odporúča vykonať plánované posúdenie vplyvu a následne rozhodnúť o najvhodnejších nástrojoch. Zároveň odporúča, aby rámec vychádzal z nasledujúcich zásad na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty pôsobiace v hospodárskych odvetviach súvisiacich s pôdou a jej využívaním: — jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe, — stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“, — zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení, — plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá, — uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami, — udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti.

1.4. Výbor takisto odporúča uskutočniť s hospodárskymi a sociálnymi aktérmi, ako aj organizáciami občianskej spoločnosti čo najrozsiahlejšiu diskusiu o obsahu tejto legislatívnej iniciatívy. Vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr zverejnila návrh, a poskytla tak čas na diskusiu pred hlasovaním o jeho znení v súčasnom legislatívnom období.

1.5. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zaoberať sa všetkými aspektmi degradácie pôdy s osobitným zameraním na problematiku jej znečistenia, jej záberu v súvislosti s mestským rozvojom a budovaním infraštruktúry a na problematiku úbytku organickej hmoty v poľnohospodárskej pôde, keďže tieto javy majú obzvlášť vážny a potenciálne nezvratný vplyv na stav pôdy a jej schopnosť poskytovať ekosystémové služby.

1.6. V Európe existuje veľká rozmanitosť pôd, ktorá odráža rozdiely v klíme, geológii aj vo využívaní pôdy. Pôdy sú vystavené hrozbám rôzneho druhu a rôznej intenzity, a preto politiky, ktoré majú zabrániť degradácii pôdy, musia byť prispôsobené rôznym zemepisným a kultúrnym súvislostiam. Právne predpisy členských štátov EÚ na ochranu pôdy sú rôznorodé a roztrieštené a v zodpovedajúcich politických a legislatívnych rámcoch viacerých členských štátov sa mnohé druhy ohrozenia pôdy ani neriešia.

1.7. Výbor tiež poukazuje na kľúčovú a naliehavú potrebu riešiť vplyvy na pôdu spôsobené ľudskou činnosťou v súvislosti so zmenou klímy. Preto dôrazne odporúča, aby sa do novej stratégie EÚ na ochranu pôdy začlenili opatrenia proti erózii a dezertifikácii v súvislosti s extrémnymi povodňami, suchami a požiarmi.

1.8. Vyjadruje veľké znepokojenie nad záberom pôdy v dôsledku urbanizácie, ktorý sa vo veľkej väčšine prípadov týka úrodnej pôdy v nížinách a pobrežných oblastiach. Cieľ „nulového čistého záberu pôdy“, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2050, musia sprevádzať stimuly na podporu opätovného využívania opustených areálov a obnovy nevyužitých nepriepustných plôch.

1.9. V súlade s výzvou vybudovať obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje výbor považuje za prioritu zachovanie ekologickej produktivity európskej pôdy, čím sa zmenší vplyv dopytu EÚ zameraného na tretie krajiny. Za absolútnu prioritu výbor považuje dokončenie iniciatív na zavedenie záruk nulového odlesňovania v súvislosti s medzinárodným obchodom.

2. Súvislosti

2.1. Komisia 20. mája 2020 uverejnila svoj návrh stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. V oznámení sa zdôrazňuje, že „pôda je mimoriadne dôležitým neobnoviteľným zdrojom, ktorý má kľúčový význam pre zdravie ľudí a ekonomiky, ako aj pre výrobu potravín a nových liekov“ ( 1 ) , a poukazuje sa na potrebu riešiť problematiku záberu pôdy a obnovy pôdnych ekosystémov. Oznamuje sa v ňom záväzok Komisie aktualizovať v roku 2021 tematickú stratégiu na ochranu pôdy a vytvoriť v rámci programu Horizont Európa misiu v oblasti „zdravia pôdy a potravín“ na vypracovanie riešení na obnovu zdravia a funkcií pôdy.

2.2. Európsky parlament prijal 28. apríla 2021 uznesenie o ochrane pôdy, v ktorom zdôraznil potrebu chrániť, udržateľne obhospodarovať a obnovovať európsku pôdu, zachovať jej schopnosti plniť si mnohoraké funkcie a umožňovať výrobu surovín a zdravých potravín, ako aj poskytovať spoločnosti mnohé ekosystémové služby. V uznesení sa zdôrazňuje, že zdravá pôda je nevyhnutná na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody vrátane klimatickej neutrality a obnovy biodiverzity. Takisto sa v ňom poukazuje na rozdielne podmienky v jednotlivých členských štátoch vzhľadom na ich odlišné režimy ochrany pôdy a obsahuje aj výzvu adresovanú Komisii, aby „v súlade so zásadou subsidiarity navrhla spoločný právny rámec pre celú EÚ na ochranu a udržateľné využívanie pôdy“.

2.3. Európsky parlament 9. júna 2021 uvítal navrhovanú stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, pričom schválil uznesenie, v ktorom sa popri takmer 200 odporúčaniach výrazne poukazuje na ústredný význam pôdnej biodiverzity. Európsky parlament opätovne nalieha na Komisiu, aby navrhla spoločný právny rámec na ochranu pôdy a „na účinnú integráciu ochrany pôdy do všetkých príslušných politík EÚ“. Vo svojom uznesení poukazuje aj na to, že EÚ sa „zaviazala dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy do roku 2030“, ale podľa záverov z osobitnej správy Európskeho dvora audítorov „je nepravdepodobné, že bude tento cieľ dosiahnutý“ ( 2 )

2.4. Komisia 17. novembra 2021 uverejnila ako súčasť stratégie EÚ v oblasti biodiverzity svoj návrh európskej stratégie EÚ v oblasti pôdy s podnázvom Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy .

2.5. Návrhom Komisie sa v súlade so strategickým poslaním Európskej zelenej dohody bývalá stratégia na ochranu pôdy modernizuje tak, aby sa riešila klimatická kríza a kríza v oblasti biodiverzity a podporili sa ambície EÚ týkajúce sa globálnych opatrení na ochranu pôdy.

2.6. Cieľom stratégie je rozhodujúcim spôsobom prispieť k dosiahnutiu mnohých cieľov tejto dohody vrátane týchto: bojovať proti dezertifikácii, obnovovať degradovanú krajinu a pôdu a snažiť sa do roku 2030 vytvoriť svet, v ktorom nedochádza k degradácii krajiny (cieľ udržateľného rozvoja 15.3); prispieť k odstraňovaniu skleníkových plynov z atmosféry; do roku 2027 dosiahnuť dobrý ekologický a chemický stav povrchových a podzemných vôd; do roku 2030 znížiť straty živín o 50 % a celkové používanie pesticídov o 50 %; znížiť znečisťovanie pôdy na úrovne, ktoré sa už nepovažujú za škodlivé pre ľudské zdravie a prírodné ekosystémy, čiže vytvoriť do roku 2050 prostredie bez toxických látok a do roku 2050 dosiahnuť nulový čistý záber pôdy ( 3 )

2.7. V stratégii sa pojem „zdravá pôda“ vymedzuje ako pôda, ktorá je v dobrom chemickom, biologickom a fyzikálnom stave, a preto je schopná nepretržite poskytovať čo najviac očakávaných ekosystémových služieb, ako je poskytovanie potravín a biomasy, zadržiavanie a filtrovanie vody, kolobeh minerálnych živín, podpora života a biodiverzity, zadržiavanie uhlíka a podpora ľudských činností, krajiny a kultúrneho dedičstva. Táto definícia je v súlade s definíciou Organizácie Spojených národov ( 4 ) . Podľa vízie uvedenej v stratégii sa má dobrý stav pôdy dosiahnuť do roku 2050 vďaka záväzkom v oblasti udržateľného využívania a obnovy pôdy. Komisia odhaduje, že v súčasnosti je 60 až 70 % pôd v EÚ v dôsledku doterajšieho spôsobu obhospodarovania v zlom stave ( 5 ) , pričom medzi krajinami sú veľké rozdiely. Zároveň však uvádza, že dosiahnuť do roku 2030 cieľ 75 % zdravých pôd radikálnou zmenou doterajšieho spôsobu obhospodarovania je možné aj potrebné ( 6 )

2.8. Cieľom stratégie je zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany pôdy ako v prípade vody a ovzdušia a odstrániť nedostatok právnych predpisov EÚ o pôde. Preto sa v nej oznamuje príprava zákona o zdraví pôdy, ktorý sa má vypracovať do roku 2023 po posúdení vplyvu, kontrole dodržania zásady subsidiarity a konzultácii so zainteresovanými stranami a členskými štátmi. Nový zákon o zdraví pôdy by mal byť venovaný aj cezhraničným vplyvom degradácie pôdy a zabezpečiť súlad politík EÚ a jej členských štátov na dosiahnutie cieľov stratégie.

2.9. Stratégia zahŕňa kombináciu nových dobrovoľných a právne záväzných opatrení, ktoré sa majú vypracovať v dokonalom súlade so zásadou subsidiarity a vychádzať zo súčasných politík členských štátov týkajúcich sa pôdy. Ich cieľom je: — zlepšiť ochranu organických pôd a rašelinísk; — podporovať iniciatívu Komisie zameranú na udržateľné uhlíkové cykly vrátane odmeňovania za používanie postupov zlepšujúcich sekvestráciu uhlíka v poľnohospodárskej pôde; — podporovať opätovné využívanie výkopovej pôdy vrátane zavedenia „pasu“, ktorým sa zabezpečí jej bezpečná preprava, ošetrenie a opätovné využitie; — požadovať od členských štátov, aby si do roku 2023 stanovili ciele zmenšenia záberu pôdy na budovanie nových sídel a infraštruktúry v súlade s cieľom „nulového čistého záberu pôdy“ stanoveného na rok 2050 a zaviedli hierarchiu lepšieho využívania pôdy v mestách s uprednostňovaním opätovného využívania zastavaných plôch a postupným rušením miestnych fiškálnych zvýhodnení pri transformácii poľnohospodárskej pôdy v súvislosti s urbanizáciou; — podporovať bezpečnú a udržateľnú recykláciu organickej hmoty, ako je kompost, digestát, čistiarenský kal, spracovaný maštaľný hnoj a iné poľnohospodárske zvyšky; — posudzovať, chrániť a obnovovať biodiverzitu pôdy; — integrovať a koordinovať hospodárenie s pôdou a vodou a pri hospodárení s povrchovými a dažďovými vodami podporovať používanie riešení inšpirovaných prírodou; — podporovať udržateľné obhospodarovanie pôdy v poľnohospodárstve; — monitorovať trendy dezertifikácie a prijímať opatrenia na zmiernenie a prevenciu degradácie pôdy; — predchádzať znečisťovaniu pôdy reguláciou a obmedzením používania a uvoľňovania mikroplastov, polyfluóralkylovaných látok a iných toxických chemikálií do pôdy; — spolupracovať s členskými štátmi pri identifikácii a sanácii kontaminovaných lokalít; — posúdiť uskutočniteľnosť zavedenia certifikátu o zdraví pôdy pre pozemkové transakcie; — zlepšiť monitorovanie pôdy a zaviesť digitálne nástroje na hospodárenie so živinami; — podstatne financovať výskum pôdnej biodiverzity a hľadanie riešení na zvrátenie degradácie a kontaminácie pôdy; — informovať, vzdelávať a angažovať občanov, aby podporovali priaznivý stav pôdy.

2.10. EHSV vo svojom stanovisku NAT/713 z roku 2017 na tému Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby súhlasil s tým, že aktualizovaný politický rámec EÚ má rozhodujúci význam, pokiaľ ide o udržateľné využívanie a ochranu pôdy, najmä tej poľnohospodárskej, vrátane vymedzenia priaznivého stavu pôdy, jednotnej terminológie a harmonizovaných kritérií monitorovania, a žiadal, aby sa zásady udržateľného obhospodarovania pôdy začlenili do politických opatrení EÚ.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Výbor víta návrh Komisie týkajúci sa stratégie EÚ v oblasti pôdy do roku 2030, ktorá je pevne zakorenená do rámca Európskej zelenej dohody a zodpovedá jej vízii premeniť hrozby zmeny klímy, straty biodiverzity a zhoršovania životného prostredia na príležitosť na transformáciu EÚ na moderné a konkurencieschopné hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje.

3.2. Uznáva strategickú úlohu zdravej pôdy, ktorá so svojou rozmanitosťou a ako celok predstavuje jeden z najdôležitejších prírodných statkov, na ktorý sa občania môžu spoliehať v súvislosti s blahobytom a bezpečnosťou.

3.3. Výbor si uvedomuje, že pôda je jedinečným a obmedzeným zdrojom, ktorý je ohrozovaný rôznymi tlakmi. Degradácia pôdy a súvisiaca strata úrodnosti môžu prispieť k európskej stope na celosvetovej pôde so súvisiacim zväčšením závislosti od dovozu potravinových a nepotravinových surovín z krajín mimo EÚ, v ktorých nárast nevhodného obrábania spúšťa procesy degradácie území spojené s odlesňovaním a emisiami skleníkových plynov.

3.4. Výbor zdôrazňuje, že je absolútne nevyhnutné dokončiť iniciatívy na zavedenie záruk neprispievania k odlesňovaniu v súvislosti s obchodom s krajinami mimo EÚ. V súlade s výzvou vytvoriť obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje považuje za prioritu zmenšiť vplyv domáceho dopytu zabezpečením a obnovením dlhodobej ekologickej produktivity európskej pôdy. Udržateľnejšie využívanie pôdy na základe agroekologických zásad môže v európskom aj celosvetovom meradle priniesť veľkú zmenu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja stanovených v jej programe do roku 2030.

3.5. Je potrebné prekonať redukcionistickú koncepciu pôdy ako obyčajnej platformy pre sídla a činnosti. Keďže pôda je komplexný biotický systém, od ktorého závisí poskytovanie ekosystémových služieb a základných tovarov, jej obhospodarovanie si vyžaduje primeranú správu vrátane správy týkajúcej sa užívateľov a vlastníkov pôdy, primeranú zodpovednosť miestnych správcov a úlohu vlád. Je potrebné európske vodcovstvo, keďže problematika potravinovej bezpečnosti, zadržiavania vody, zachovania biodiverzity a reakcie na zmenu klímy úzko súvisí so správnym obhospodarovaním pôdy.

3.6. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa na účely udržateľného obhospodarovania pôdy v rámci stratégie v oblasti pôdy využívali spravodlivé metódy a nástroje v súlade so zásadou subsidiarity: každá úroveň riadenia musí mať primerané úlohy a zodpovednosti, ako aj primerané zdroje na prideľovanie finančných prostriedkov. Osobitná pozornosť sa musí venovať podpore malých vidieckych komunít. Výbor takisto požaduje, aby boli viac zapojení občania, organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a podniky, a v súvislosti s cieľom úspešne pôsobiť proti degradácii pôdy žiada spoločnú zodpovednosť a zdroje.

3.7. Na implementáciu stratégie Európska komisia plánuje prijať zákon o zdraví pôdy. EHSV však odporúča vykonať plánované posúdenie vplyvu a následne rozhodnúť o najvhodnejších nástrojoch. Zároveň odporúča, aby rámec vychádzal z nasledujúcich zásad na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty pôsobiace v hospodárskych odvetviach súvisiacich s pôdou a jej využívaním: — jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe, — stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“, — zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení, — plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá, — uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami, — udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti.

3.8. Nový návrh o ochrane pôdy musí vytvoriť synergie s právnymi predpismi o klíme, vode, ovzduší a biodiverzite, ako aj so spoločnou poľnohospodárskou politikou. Výbor vyzýva Komisiu, aby pred predložením rámca a jeho konečným schválením v súčasnom legislatívnom období umožnila všeobecnejšiu diskusiu o jeho obsahu s rôznymi zainteresovanými stranami.

4. Konkrétne pripomienky

4.1. 2 ročne, pričom 78 % zabraných plôch bola poľnohospodárska pôda a iba 13 % mestského rozvoja sa uskutočnilo opätovným využitím zastavaných plôch Jednou z najzávažnejších a najťažšie zvrátiteľných foriem degradácie pôdy je určite záber pôdy spojený s urbanizáciou. V rokoch 2012 – 2018 predstavoval záber v 28 krajinách EÚ 539 kmročne, pričom 78 % zabraných plôch bola poľnohospodárska pôda a iba 13 % mestského rozvoja sa uskutočnilo opätovným využitím zastavaných plôch ( 7 ) . Výbor je presvedčený, že cieľ „nulového záberu pôdy“ do roku 2050 musia sprevádzať kratšie priebežné a realistické ciele podporené stimulmi na podporu opätovného využívania opustených sídel a obnovy nevyužitých zastavaných plôch. Každý cieľ zmenšiť záber pôdy na rozvoj miest a budovanie infraštruktúry by mal a môže zohľadňovať rôzny demografický vývoj v členských štátoch a regiónoch. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ochrane a obnove pobrežného územia, najmä pobrežia Stredozemného mora, ktoré prešlo rozsiahlou urbanizáciou, čo výrazne poškodilo pobrežnú biodiverzitu a cestovný ruch.

4.2. Nenarušená pôda prírodných ekosystémov je kľúčovým zdrojom podpory biodiverzity a prirodzeným úložiskom uhlíka, ktorého stav sa musí zachovať. Z tohto dôvodu je výbor presvedčený, že v stratégii v oblasti pôdy sa musí uprednostniť ochrana týchto pôd a ich vegetácií, zachovať ich integrita a podporovať ich obhospodarovanie vhodnými chovmi.

4.3. Osobitná podpora by sa mala poskytovať na udržiavanie trvalých pasienkov a trávnych porastov, keďže ich správne obhospodarovanie prostredníctvom udržateľných chovov môže pomôcť zachovať ich pôdu bohatú na uhlík.

4.4. 2 ročne Pôdna organická hmota je kľúčovým prvkom regulácie schopnosti pôdy podporovať vysokú úroveň biodiverzity a poskytovať ekosystémové služby súvisiace s jej úrodnosťou, ako aj tvoriť úložisko uhlíka prijatého z atmosféry. Úbytok organickej hmoty v európskych pôdach vyvoláva veľké obavy, najmä z dôvodu straty úrodnosti a rizík dezertifikácie, ktoré s tým súvisia, ale aj z dôvodu z toho vyplývajúcich emisií skleníkových plynov. Bolo vypočítané, že tieto emisie predstavujú viac ako 170 miliónov ton COročne ( 8 ) alebo viac ako 4 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ27, najmä v súvislosti so zmenou druhu využívania organických a rašelinových pôd. Novou stratégiou v oblasti pôdy by sa mala zabezpečiť ochrana rašelinísk a mokradí a primeraná podpora poľnohospodárov novými druhmi príjmov za zavádzanie postupov založených na agroekologických koncepciách, ktoré podporujú udržiavanie a zvyšovanie množstva organickej hmoty v pôdach. Prioritou by malo byť šírenie poznatkov súvisiacich s osvedčenými postupmi a udržateľným obhospodarovaním poľnohospodárskej pôdy, ktoré by malo byť zamerané najmä na malé poľnohospodárske podniky.

4.5. EHSV poukazuje nielen na význam organickej hmoty v pôde, ale aj na potrebu zabrániť ochudobňovaniu pôdy o výživné minerálne látky, resp. ich úplnej strate. Hnojivá sa musia dávkovať podľa potrieb plodín, aby sa zabránilo predávkovaniu a smerovalo sa k cieľu zmenšiť do roku 2030 únik dusíka a fosforu z pôdy o 50 % v súlade s cieľmi stratégie „z farmy na stôl“.

4.6. Pôdy, ktoré sú z dávnejšej alebo nedávnej minulosti kontaminované priemyselnou činnosťou, naďalej ohrozujú zdravie obyvateľstva a chemický stav vodných zdrojov: 2,8 milióna lokalít v EÚ má potenciálne kontaminovanú pôdu, z čoho približne 390 000 potrebuje sanáciu ( 9 ) . Rozhodnutia o tom, ako ich obnoviť, by sa mali prijímať podľa kritérií udržateľnej sanácie a mali by vychádzať z analýz rizík špecifických pre danú lokalitu. Výbor očakáva, že stratégia bude na základe najnovších národných skúseností ponúkať homogénne metódy a kritériá na vykonávanie týchto postupov, aby sa predišlo výrazným nezrovnalostiam, ktoré sa vyskytujú medzi rôznymi právnymi predpismi členských štátov.

4.7. Výbor oceňuje, že je stratégia zameraná na kľúčovú koncepciu „zdravej pôdy“ ( 10 ) , a zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť systém účinných ukazovateľov, ktoré by umožnili jednoznačne posúdiť stav pôdy indexom zdravia pôdy, určiť všeobecné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, a ich skĺbenie s rozmanitosťou európskych pôdno-klimatických podmienok. Na monitorovanie plnenia týchto cieľov musia byť k dispozícii spoľahlivé nástroje na jednoznačné odhadnutie indexu zdravia pôdy na úrovni jednotlivých parciel.

4.8. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť informovanosť a zväčšiť rozsah poznatkov o pôde, jej ekológii a funkciách. Na to je potrebné podporovať informačné programy pre občanov a školské vzdelávanie, ako aj odbornú prípravu poľnohospodárov a vo všeobecnosti odborníkov na krajinu a pôdu v tradičných alebo nových oblastiach biohospodárstva a obehového hospodárstva, ako aj miestne a regionálne subjekty s rozhodovacou právomocou, od ktorých závisia rozhodnutia určujúce zmeny vo využívaní pozemkov.

4.9. Prístup k zdravej pôde má zásadný význam pre rôzne hospodárske odvetvia. Hospodárske a sociálne dôsledky stratégie by nemali mať vplyv na pracovné miesta a konkurencieschopnosť. Predovšetkým je potrebné zachovať príjmy vo vidieckych komunitách a v rodinách, ktorých život závisí od pôdy. Stratégia by mala zabezpečiť rovnomerné rozdelenie nákladov a prínosov medzi zainteresované strany: ohrozené skupiny a regióny by mali byť chránené, samozásobitelia by sa mali podporovať a komunitám v núdzi by sa mali prideľovať finančné prostriedky.

V Bruseli 23. marca 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030, Európska komisia 2020, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_sk.

(2) Boj proti dezertifikácii v EÚ: zvládnutie rastúcej hrozby si vyžaduje viac opatrení, Európsky dvor audítorov, osobitná správa č. 33/2018.

(3) V stratégii sa uvádza, že pôda je komplexný a biologicky aktívny systém (pedosféra), ktorý podporuje suchozemskú vegetáciu, leží na rozhraní medzi litosférou a atmosférou a je v interakcii s hydrosférou. Nezahŕňa morské a jazerné sedimenty. Podľa oznámení FAO je pôda základom 95 % svetovej produkcie potravín.

(4) Healthy soils are the basis for healthy food production [dostupné v 7 jazykoch], FAO 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

(5) Caring for soil is caring for life, správa rady misie pre zdravie pôdy a potraviny, Európska komisia 2020, https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

(6) Tamže.

(7) Land take in Europe – Indicator assessment, Európska environmentálna agentúra 2020, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

(8) Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report, Spoločné výskumné centrum, Európska komisia 2015, https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

(9) Status of local soil contamination in Europe, Spoločné výskumné centrum, Európska komisia 2015, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

(10) „Vízia a ciele: dosiahnuť zdravé pôdy do roku 2050“, Stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030, Európska komisia 2021, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_sk.