[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 14.12.2010

KOM(2010) 734 v konečnom znení

.

SPRÁVA KOMISIE RADE

Preskúmanie prechodných opatrení týkajúcich sa nadobúdania poľnohospodárskych nehnuteľností predpokladaných v zmluve o pristúpení z roku 2005

SPRÁVA KOMISIE RADE

Preskúmanie prechodných opatrení týkajúcich sa nadobúdania poľnohospodárskych nehnuteľností predpokladaných v zmluve o pristúpení z roku 2005

ZHRNUTIE

V zmluve o pristúpení podpísanej v roku 2005 s Bulharskom a Rumunskom[1] je stanovené prechodné obdobie siedmich rokov (od roku 2007 do roku 2014), ktoré umožňuje týmto členským štátom ponechať v platnosti existujúce obmedzenia týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej a lesnej pôdy fyzickými a právnickými osobami z iných krajín EÚ/EHP. V tejto zmluve sa takisto ustanovuje, že tretí rok po pristúpení by Komisia mala tieto prechodné opatrenia preskúmať[2].

Cieľom tejto správy je preskúmať tieto dočasné obmedzenia a ich účinky s cieľom podať správu o možnostiach skrátenia alebo ukončenia prechodného obdobia pred dátumom stanoveným v zmluve o pristúpení. So zreteľom na tento cieľ bolo v roku 2009 zadané vypracovanie tejto štúdie. Zo štúdie a tejto správy vyplýva, že:

- V Bulharsku a Rumunsku nie je úplný zákaz nadobúdania poľnohospodárskej pôdy. Preto, napriek dočasným obmedzeniam sa značná zahraničná prítomnosť (formou registrácie nových podnikov alebo účasti v domácich podnikoch, registrácie občanov EÚ ako samostatne zárobkovo činných poľnohospodárov a prenájmu poľnohospodárskej pôdy) prijíma bez viditeľného šoku pre systém. So zreteľom na obmedzený prístup ku kapitálu a fragmentáciu pôdy v týchto dvoch členských štátoch tieto zahraničné investície dokonca možno vnímať ako pomoc pri riešení niektorých inštitucionálnych obmedzení. Aktivity zahraničných investorov môžu zavádzaním nových technológií a poskytovaním veľmi potrebného kapitálu na výrobu, racionalizáciou využívania pôdy a zvyšovaním hodnoty pozemkov viesť k pozitívnemu vplyvu na reformu poľnohospodárstva v Bulharsku a Rumunsku.

- Rozdiel z hľadiska príjmu a predajných cien pozemkov v Bulharsku a Rumunsku sa v porovnaní s inými členskými štátmi EÚ časom zmenšuje, ale ešte stále je značný a stále vzdialený od úplnej konvergencie. Zmenšovanie tohto rozdielu sa však ani neočakávalo, ani nevnímalo ako nevyhnutná podmienka na ukončenie výnimiek.

- Sociálno-ekonomické ukazovatele poľnohospodárskej výroby sa zlepšujú a očakáva sa, že tento priaznivý trend bude pokračovať. Pretrváva však značný rozdiel medzi týmito dvomi novými členskými štátmi a ostatnými členskými štátmi EÚ z hľadiska produktivity a podielu zamestnanosti v poľnohospodárstve na celkovej zamestnanosti.

Aj keď časové obdobie zahrnuté pri príprave tejto správy je nevyhnutne krátke, na základe situácie v Bulharsku a Rumunsku, ako je ustanovené v strednodobom hodnotení, sa Komisia domnieva, že lehoty na uplatňovanie prechodných reštriktívnych opatrení na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy, by sa nemali skracovať.

Komisia zároveň poukazuje na to, že pre tieto dva členské štáty je dôležité, aby vhodne využili zvyšnú časť prechodného obdobia na podporu rozvoja odvetvia poľnohospodárstva. Podľa stanoviska Komisie, v ktorom posudzuje otvorenie ďalších poľnohospodárskych trhov zahraničným investíciám prostredníctvom miernych opatrení dokonca ešte pred uplynutím prechodného obdobia, by sa takéto otvorenie javilo ako výhodné pre podporu konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva Bulharska a Rumunska. V tejto súvislosti možno odporúčať, aby sa prijali určité opatrenia na dobrovoľnom základe:

- umožniť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, voľne nadobudnúť určitú výmeru poľnohospodárskej plochy krajiny;

- umožniť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, voľne nadobudnúť určitú výmeru poľnohospodárskej pôdy do určitého konkrétneho maximálneho množstva na transakciu, prípadne kombinovanú v každej transakcii s požiadavkou na uskutočnenie určitých investícií do technologických inovácií;

- povoliť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, ale majú tam v prenájme poľnohospodárske pozemky, voľne nadobudnúť poľnohospodárske budovy a pozemky, na ktorých sú vybudované.

SPRÁVA KOMISIE RADE

Preskúmanie prechodných opatrení týkajúcich sa nadobúdania poľnohospodárskych nehnuteľností predpokladaných v zmluve o pristúpení z roku 2005

Komisia predkladá túto správu Rade v súlade s protokolom o podmienkach a spôsobe prijatia Bulharskej republiky a Rumunska do Európskej únie. Protokol a jeho prílohy VI a VII obsahujú podmienky predpokladané pre uplatňovanie prechodných opatrení vrátane prechodných období, počas ktorých sa môžu ponechať v platnosti existujúce obmedzenia na nákup poľnohospodárskej pôdy, lesov a lesníckej pôdy štátnymi príslušníkmi a právnickými osobami z krajín EÚ/EHP. V oboch prílohách sa uvádza, že tieto prechodné opatrenia sa všeobecne preskúmajú v treťom roku po dni pristúpenia a Komisia na tento účel predloží Rade správu.

So zreteľom na túto povinnosť konzultant[3] uskutočnil štúdiu[4], v ktorej analyzoval vplyv prechodných opatrení na odvetvie poľnohospodárstva v Bulharsku a Rumunsku (ďalej len „EÚ-2“).

1. Právny základ správy Komisie

V článku 63 ZFEÚ je zakotvená základná sloboda pohybu kapitálu[5], ktorá zahŕňa okrem iného voľný investičný režim pre nadobúdanie nehnuteľností[6].

V zmluve o pristúpení, ktorú v roku 2005 podpísali Bulharsko a Rumunsko, sa predpokladá, že odchylne od slobody pohybu kapitálu ustanovenej v zmluve sa obom novým členským štátom poskytuje sedemročné prechodné obdobie od roku 2007 (dátum pristúpenia) do roku 2014, počas ktorého môžu ponechať v platnosti obmedzenia ustanovené vo svojich právnych predpisoch, ktoré sú platné v čase podpisu podpísania zmluvy o pristúpení a ktoré sa týkajú nadobúdania poľnohospodárskej pôdy, lesov a lesníckej pôdy.

V článku 20 protokolu o podmienkach a spôsobe prijatia Bulharskej republiky a Rumunska do Európskej únie je stanovené, že uvedené prechodné opatrenia sa uplatňujú podľa podmienok stanovených v jeho prílohe VI (Bulharsko) a prílohe VII (Rumunsko).

V prílohách sa uvádza, že „Tieto prechodné opatrenia sa všeobecne preskúmajú v treťom roku po dni pristúpenia. Komisia na tento účel predloží Rade správu . Rada môže na návrh Komisie jednomyseľne rozhodnúť o skrátení alebo ukončení prechodného obdobia ….“

2. Prechodné opatrenia

V rámci rokovaní o pristúpení podobné obavy, aké vyjadrilo sedem z desiatich štátov, ktoré sa pripojili k EÚ v roku 2004, priviedli Bulharsko a Rumunsko k tomu, aby požiadali o prechodné obdobie v súvislosti s nadobúdaním poľnohospodárskej pôdy štátnymi príslušníkmi iných členských štátov EÚ a právnickými osobami zriadenými podľa právnych predpisov iného členského štátu, ktorí nemajú sídlo, ani nie sú registrovaní v Rumunsku a Bulharsku[7] (ďalej len cudzinci z EÚ). Hlavným dôvodom tejto žiadosti bola zrejme potreba chrániť sociálno-ekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku. Prechodné opatrenia sú určené na zmiernenie vplyvu otvoreného trhu na poľnohospodárske nehnuteľnosti v EÚ-2 vyplývajúce z ich pomerne nízkej úrovne nákupných cien pozemkov a príjmu poľnohospodárskych pracovníkov v porovnaní so zvyšnou časťou EÚ (ďalej len „EÚ-25“). Ale, keďže obmedzenia na zahraničné investície by mohli mať negatívny vplyv na rozvoj odvetvia poľnohospodárstva a najmä na jeho produktivitu, technologické inovácie a konkurencieschopnosť, Bulharsko a Rumunsko môžu uplatňovať svoje reštriktívne opatrenia len počas prechodného obdobia obmedzeného na sedem rokov (2007 až 2014).

3. Ciele správy

Cieľom Komisie je preskúmať vplyv pristúpenia a dočasných obmedzení na odvetvie poľnohospodárstva v EÚ-2. Posúdi aj to, či obavy, ktoré viedli Bulharsko a Rumunsko k žiadosti o prechodné obdobie na voľné nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy, sú ešte relevantné. Komisii to umožní posúdiť potrebu ponechať v platnosti prechodné opatrenia na predpokladané prechodné obdobie a podať správu o možnosti skrátiť alebo ukončiť toto obdobie pred rokom 2014, teda pred termínom stanoveným v zmluve o pristúpení. Hodnoteniu Komisie predchádzala štúdia CEPS 2010 obsahujúca prieskum a analýzu vývoja, ku ktorému došlo v krajinách EÚ-2 od ich rokovaní o pristúpení a ich porovnanie so situáciou v EÚ-25.

4. Metodický prístup

S cieľom porozumieť súčasnému a budúcemu vplyvu obmedzení na vlastníctvo pôdy sa štúdia zamerala na dve otázky: i) v akom rozsahu obmedzenia na zahraničné vlastníctvo ovplyvňujú účinnosť výmen pozemkov, prideľovaní pozemkov a rast produktivity a ii) v akom rozsahu sú ešte platné faktory, na ktorých sa zakladajú obavy Bulharska a Rumunska (že by došlo k rozsiahlemu skupovaniu cudzincami, ak by neboli zavedené obmedzenia).

Prieskum bol zameraný na tieto hlavné záležitosti: porovnávacia analýza prechodných obmedzení EÚ-2; iné faktory ovplyvňujúce trhy s poľnohospodárskou pôdou a transakcie s pozemkami; ako sa v posledných rokoch vyvíjali trhy s poľnohospodárskou pôdou, najmä pokiaľ ide o ceny pozemkov a ceny za prenájom, vývoj príjmu z poľnohospodárstva a jeho stupeň konvergencie s EÚ-25 a analýza niektorých kľúčových ukazovateľov výkonnosti poľnohospodárstva v EÚ-2 v porovnaní so zodpovedajúcimi ukazovateľmi EÚ-25.

5. Prehľad situácie po troch rokoch členstva v EÚ

Obmedzenia zahraničného vlastníctva a fungovanie trhov s pôdou

Obmedzenia, ktoré Bulharsko a Rumunsko zaviedli, sa týkajú zahraničného (t. j. len nerezidentných poľnohospodárov a právnických osôb) vlastníctva (ale nie prenájmu) poľnohospodárskej pôdy. Keďže obmedzenia uložené na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy cudzincami v EÚ-2 sú časovo obmedzené, je potrebné zdôrazniť, že efektívnym transakciám s poľnohospodárskou pôdou podľa všetkého bránia aj rôzne iné faktory, napríklad: i) obmedzenia a nedokonalosti na kapitálových trhoch , čo vedie k nevyhnutnej potrebe, aby si poľnohospodári financovali nákup pozemkov z vlastných úspor; ii) fragmentácia pozemkov obmedzujúca predaj poľnohospodárskej pôdy, pretože kupujúci sa viac zaujímajú o kúpu konsolidovaných plôch; iii) vysoké administratívne náklady spojené s pozemkovými transakciami a ochranou vlastníckych práv.

Právne obmedzenia týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy cudzincami platné v EÚ-2

V zmluve o pristúpení s Bulharskom a Rumunskom je stanovená možnosť zachovať počas prechodného obdobia siedmich rokov po pristúpení vnútroštátne predpisy, podľa ktorých cudzinci z EÚ vo všeobecnosti nemôžu nadobúdať poľnohospodársku pôdu. Za určitých okolností však cudzinci z EÚ môžu nadobudnúť poľnohospodársku pôdu v EÚ-2 už počas prechodného obdobia. Okrem toho v oboch krajinách si cudzinci z EÚ môžu poľnohospodársku pôdu voľne prenajímať.

V Bulharsku a Rumunsku je nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy cudzincami z EÚ regulované podobne:

i) Občania EÚ , ktorí si ako samostatne hospodáriaci poľnohospodári želajú založiť podnik a nadobudnúť poľnohospodársku pôdu v Bulharsku a Rumunsku, nepodliehajú obmedzeniam, ani sa na nich nevzťahujú iné postupy ako na príslušníkov týchto štátov; ii) právnické osoby so sídlom v Bulharsku alebo Rumunsku môžu takisto voľne nadobudnúť poľnohospodársku pôdu v jednom alebo druhom štáte bez ohľadu na úroveň zahraničnej účasti na ich kapitále.

Tieto investičné možnosti pre cudzincov z EÚ dokazujú, že obmedzenia platné v EÚ-2 sú menej reštriktívne ako obmedzenia existujúce v niektorých štátoch, ktoré sa pripojili k EÚ v roku 2004 a požiadali o prechodné obdobie na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy (ďalej len krajiny EÚ-7[8]). Hlavný rozdiel je v tom, že Bulharsko a Rumunsko nemajú obmedzenia na nadobúdanie pôdy právnickými osobami so sídlom na ich území bez ohľadu na zahraničnú kapitálovú účasť týchto subjektov. Je potrebné takisto zdôrazniť, že Bulharsko a Rumunsko stanovili menej reštriktívne podmienky, ktoré majú občania EÚ splniť predtým, ako sa zaregistrujú ako samostatne zárobkovo činní poľnohospodári a využijú svoje právo nadobudnúť poľnohospodársku pôdu v týchto krajinách. Neexistujú však žiadne oficiálne údaje o zahraničnom vlastníctve poľnohospodárskej pôdy v Bulharsku a Rumunsku, takže vplyv obmedzení sa nedá ľahko odhadnúť. Z informácií, ktoré z rôznych zdrojov zhromaždili národní odborníci na pôdu, ktorí sa zúčastnili na vypracovaní štúdie[9], však vyplýva, že v oboch krajinách existuje značné zahraničné vlastníctvo poľnohospodárskych nehnuteľností. V dôsledku reštitúcie pôdy súkromnými vlastníkmi nadobúdanie pôdy zahraničnými investormi malo jasnú podporu.

Právne obmedzenia upravujúce nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy v Bulharsku a Rumunsku cudzincami z EÚ dokazujú, že prísny a úplný zákaz nadobúdania pôdy cudzincami sa neuplatňuje, a preto nemôže byť vnímaný ako rozhodujúci na účely dosahovania cieľov sledovaných zavedením prechodného obdobia.

Priame zahraničné investície

Nárast priamych zahraničných investícií (PZI) do poľnohospodárstva by mohol mať významný vplyv na veľmi potrebný prístup ku kapitálu, technológiám a know-how v tomto odvetví. Z celkového objemu PZI v Bulharsku z približne 32 miliárd EUR do roku 2008 smerovalo do odvetvia poľnohospodárstva 166 miliónov EUR a v Rumunsku z približne 43 miliárd EUR do roku 2007 smerovalo do odvetvia poľnohospodárstva 280 miliónov EUR. Aj keď tieto investície sú pomerne malé, spolu so stimulačnými (vertikálnymi) vedľajšími účinkami na základe investícií z PZI v príbuzných odvetviach (napríklad v potravinárskom odvetví), majú pozitívny vplyv na zvyšovanie produktivity poľnohospodárstva a hodnotu pozemkov.

Vplyv pristúpenia k EÚ na trhy s pôdou v EÚ-2

Napriek (čiastočným) obmedzeniam zahraničných investícií vzťahujúcich sa na odvetvie poľnohospodárstva, pristúpenie k EÚ už pozitívne ovplyvnilo rozvoj tohto odvetvia. Podnecovaním zahraničných investícií do celkovej ekonomiky EÚ-2 a umožnením rastu finančného sektora sa pristúpením k EÚ zlepšil pre poľnohospodárov prístup k úverom a poisteniu, na základe čoho sa posilnila produktivita poľnohospodárstva, zvýšil sa dopyt po pôde a stúpli ceny pozemkov.

Okrem toho dotácie pre poľnohospodárske podniky EÚ-2 spojené so spoločnou poľnohospodárskou politikou (SPP), aj keď stále na nižšej úrovni v porovnaní s dotáciami, ktoré sú dostupné poľnohospodárom v iných členských štátoch EÚ, tvoria významnú súčasť príjmu poľnohospodárov v EÚ-2. Aj keď sa väčšina dotácií viaže buď na pôdu, alebo na produkciu, podporujú dopyt po pôde a podnecujú zvyšovanie produktivity.

Meniace sa trhy s pôdou v EÚ-2

Celková veľkosť trhu predaja pôdy v Bulharsku a Rumunsku je malá. V Bulharsku sa do roku 2008 transakcie prostredníctvom predaja uskutočnili v prípade približne 140 000 ha poľnohospodárskej pôdy. V Rumunsku sa do roku 2009 uskutočnil prevod poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom predaja v prípade približne 220 000 ha. V oboch krajinách však v období rokov 1999 – 2008 došlo sedemnásobnému zvýšeniu výmery, v prípade ktorej sa uskutočnili transakcie prostredníctvom predaja. Približne v období pristúpenia sa predaj pôdy v Bulharsku zvýšil o 45 % (v období rokov 2006 – 2008) a v Rumunsku sa viac než strojnásobil (v období rokov 2005 – 2009).

Aj keď sa javí, že v EÚ-2 sa trhy predaja pôdy vyvíjajú podobným spôsobom, trhy s prenájmom sa značne odlišujú. Prenájom je v Rumunsku oveľa menej významný než v Bulharsku. V rámci EÚ-27 Rumunsko malo najnižší podiel prenájmu[10], aj keď v posledných rokoch narastá. V Rumunsku, tak ako v iných krajinách, je prenájom pôdy významnejší v prípade väčších právnických osôb, ktoré majú v prenájme viac než jednu tretinu pôdy, ktorú využívajú (36 % v roku 2007). V roku 2007 však len asi 35 % celkovej poľnohospodárskej plochy v Rumunsku využívali poľnohospodárske podniky, zatiaľ čo v prípade právnických osôb v Bulharsku to bolo asi 53 % celkovej poľnohospodárskej pôdy.

V štúdii sa na získanie štatistických údajov o cenách predajov a prenájmov pozemkov použili vnútroštátne zdroje. Po pristúpení celkové ceny za prenájom mierne stúpli[11]. Naopak, v rokoch okolo pristúpenia a po ňom došlo k výraznému nárastu predajných cien pozemkov.

V období pred pristúpením (2004 – 2006) predajné ceny pozemkov v Bulharsku stúpli o 24 % (na úroveň 895 EUR/ha). Po pristúpení predajné ceny pozemkov v Bulharsku stúpli o 34 % v porovnaní s obdobím pred pristúpením a v období rokov 2007 – 2008 dosiahli úroveň 1202 EUR/ha. V Rumunsku v období pred pristúpením (2004 – 2005) predajné ceny pozemkov stúpli o viac než 200 % na približne 900 EUR/ha s osobitne prudkým nárastom v roku 2005, keď sa podpísala zmluva o pristúpení. Po pristúpení sa predajná cena poľnohospodárskych pozemkov ďalej zvýšila o viac než 50 % v porovnaní s obdobím pred pristúpením na 1400 EUR/ha v roku 2008.

Výsledkom uvedeného zvýšenia predajných cien pozemkov v Bulharsku a Rumunsku sa rozdiel medzi cenami pozemkov v týchto dvoch krajinách a EÚ-25 zmenšuje. Napriek tomu ešte stále je však pozoruhodný rozdiel medzi cenami pozemkov v EÚ-2 a cenami pozemkov v EÚ-15 (členské štáty EÚ pred 1. májom 2004). Naopak, predajné ceny pozemkov v EÚ-2 a predajné ceny pozemkov v EÚ-7[12] sú teraz porovnateľné.

Pri zohľadnení skutočnosti, že trhy s prenájmom sú v oboch krajinách EÚ-2 otvorené pre cudzincov, je však potrebné pripomenúť, že konvergencia cien za prenájom po pristúpení nebola výraznejšia než v prípade predajných cien pozemkov. Tento jav by sa mal brať ako ukazovateľ toho, že prenájom poľnohospodárskej pôdy bez možnosti kombinácie s nadobúdaním pôdy potrebnej na poľnohospodárske činnosti má len obmedzenú príťažlivosť pre zahraničných investorov.

Sociálno-ekonomická štruktúra odvetvia poľnohospodárstva

Prebiehajúci proces transformácie v odvetví poľnohospodárstva v EÚ-2 už vykazuje pozitívne výsledky. Z dostupných údajov vyplýva, že v roku 2008 dosiahli výnosy pšenice v Bulharsku 70 % úrovne EÚ-25 a v Rumunsko asi 60 % úrovne EÚ-25. Rozdiel v produktivite práce medzi EÚ-2 a EÚ-25 sa takisto zmenšuje, aj keď ešte pretrvávajú veľké rozdiely. V roku 2008 bol podiel pridanej hodnoty na pracovný vstup v poľnohospodárstve v Rumunsku asi 45 % úrovne EÚ-25 a v Bulharsku dosiahol 60 % úrovne EU-25. Je však potrebné pripomenúť, že pracovný vstup v poľnohospodárstve sa v Bulharsku a Rumunsku značne znížil (viac než o 40 % od roku 2000 do 2009)[13].

Okrem toho zatiaľ čo v roku 2007 podiel zamestnanosti v odvetví poľnohospodárstva bol v Bulharsku 18 % a v Rumunsku 28 %, v EÚ-25 bol len 5 %. Reálny príjem v poľnohospodárstve na pracovný vstup stúpol od roku 2000 do 2008 v Bulharsku približne o 51 % a v Rumunsku o 68 %[14]. Aj keď rozdiely, pokiaľ ide o príjem v poľnohospodárstve, sa medzi EÚ-2 a EÚ-25 časom zmenšili, ešte stále sú však značné. V roku 2008 dosahoval príjem v poľnohospodárstve v Bulharsku polovicu úrovne EÚ-15[15], ale približoval sa priemernému prímu z poľnohospodárstva v EÚ-7. Príjem z poľnohospodárstva v Rumunsku v roku 2008 dosahoval však len jednu štvrtinu príjmu v EÚ-15 a hoci bol porovnateľný s príjmom v Lotyšsku, Litve a Poľsku, stále bol pod úrovňou priemerného príjmu v poľnohospodárstve v EÚ-7[16].

6. Závery

Rozvoj odvetvia poľnohospodárstva v Bulharsku a Rumunsku priniesol predovšetkým zvýšenie poľnohospodárskej výroby, zvýšenie produktivity, zvýšenie príjmu v poľnohospodárstve a predajných cien pozemkov, z čoho vyplýva, že aj keď ešte stále panujú rozdiely medzi EÚ-2 a EÚ-25, časom jasne dochádza k ich zmenšovaniu. Preto obavy vyjadrené počas rokovaní o prístupe týkajúce sa najmä toho, že pomerne nízky príjem a ceny pozemkov v EÚ-2 v porovnaní s EÚ-25 by viedli k rozsiahlemu nadobúdaniu pôdy cudzincami, ak by sa nezaviedli dočasné obmedzenia na zahraničné investície v odvetví poľnohospodárstva, sa v súčasnosti tri roky po pristúpení javia, ako stále platné, ale len do určitej miery.

Z analýzy súčasnej situácie v odvetví poľnohospodárstva v Bulharsku a Rumunsku vyplýva, že obmedzenia nepredstavujú úplný alebo prísny zákaz zahraničných investícií do poľnohospodárskej pôdy. Zároveň existujú inštitucionálne faktory, ktoré do určitej miery spomaľujú postup štrukturálnej reformy poľnohospodárstva v EÚ-2. K týmto faktorom patria nedokonalosti na kapitálových trhoch, fragmentácia pozemkov a vysoké náklady na transakcie. Zdá sa, že ciele sledované dočasnými obmedzeniami, t. j. zmiernenie vplyvu otvoreného trhu na poľnohospodárske nehnuteľnosti v EÚ-2, by sa dal lepšie dosiahnuť, ak by miestni poľnohospodári mohli mať počas prechodného obdobia aj nerušený prístup ku kapitálu. Umožnilo by im to konsolidovať pôdu, investovať do technológií, zlepšiť produktivitu a na základe toho zvýšiť príjem z poľnohospodárstva a ceny pozemkov. Avšak v situácii, keď panujú nedokonalosti na kapitálových trhoch, čiastočne v dôsledku finančnej krízy, čerstvý kapitál je naliehavo potrebný na umožnenie a stimulovanie ďalšieho rozvoja odvetvia poľnohospodárstva v EÚ-2. Z tohto dôvodu otvorenie týchto trhov zahraničným investíciám prostredníctvom miernych opatrení dokonca pred uplynutím prechodných období na zabezpečenie konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva v EÚ-2 stojí za dôkladné uváženie.

V zmysle uvedeného návrhu by sa malo zvážiť zavedenie týchto, aj keď miernych, reforiem:

- umožniť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, nadobudnúť určitú výmeru poľnohospodárskej plochy krajiny;

- umožniť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, voľne nadobudnúť určitú výmeru poľnohospodárskej pôdy do určitého konkrétneho maximálneho množstva na transakciu, prípadne kombinovanú v každej transakcii s požiadavkou na uskutočnenie určitých investícií do technologických inovácií;

- povoliť cudzincom z EÚ, ktorí nemajú sídlo v EÚ-2, ale majú tam v prenájme poľnohospodárske pozemky, voľne nadobúdať poľnohospodárske budovy a pozemky, na ktorých sú vybudované.

Je potrebné mať na pamäti, že už existuje značná zahraničná účasť na bulharskom a rumunskom poľnohospodárskom trhu prostredníctvom právnických osôb so sídlom v EÚ-2 a so zahraničným kapitálom, cudzincov, ktorí si bez obmedzení prenajímajú poľnohospodársku pôdu, a samostatne zárobkovo činných poľnohospodárov EÚ so sídlom v EÚ-2. Nadobudnutie pôdy týmito investormi z EÚ neviedlo k žiadnym viditeľným šokom pre systém. Ich ekonomické aktivity by sa dali dokonca vnímať ako pomoc na riešenie systémových nedostatkov spojených s pretrvávajúcimi inštitucionálnymi problémami, ktoré bránia efektívnejšiemu využívaniu poľnohospodárskej pôdy a tým aj produktivite poľnohospodárstva. Okrem toho veľké šoky z rozsiahleho skupovania pozemkov po konci prechodného obdobia by sa podobne javili ako nepravdepodobné, pretože budúci investori sú pravdepodobne tí, ktorí sa v zásade zaujímajú o poľnohospodársky trh v EÚ-2, ale nie v takej miere, aby sa tam potrebovali zaregistrovať už počas prechodného obdobia a nadobudnúť poľnohospodársku pôdu už teraz dokonca za nižšiu cenu. Okrem toho vývoj cien na už neobmedzenom trhu s prenájmom tiež zrejme naznačuje, že dokonca aj po ukončení prechodného obdobia by mohol pokračovať postupný pohyb predajných cien pozemkov smerom k miere konvergencie EÚ-25. Očakáva sa, že zahraniční investori budú kombinovať svoje aktivity v oblasti nákupu a prenájmu poľnohospodárskej pôdy.

V zmysle lehôt ustanovených v zmluve o pristúpení z roku 2005 na prípravu tejto správy je skúmané obdobie[17] príliš krátke na to, aby sa mohli získať rozsiahlejšie empirické dôkazy o vplyve pristúpenia a dočasných obmedzení na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy v EÚ-2. Napriek tomu štúdia Komisie ukázala, že rozdiel medzi EÚ-2 a EÚ-25 z hľadiska príjmu a cien pozemkov, ktorý patril k najvážnejším obavám v týchto dvoch krajinách v čase pristúpenia, sa zmenšil v priebehu posledných rokov, ale stále je veľmi vzdialený od úplnej konvergencie. Úplná konvergencia by teda nemala byť očakávanou, ani nevyhnutnou podmienkou na ukončenie výnimiek. Štúdia CEPS 2010 však ďalej ukázala, že v prípade EÚ-2 by sa mohlo odporúčať vhodne využiť zvyšné obdobie prechodného obdobia v prospech podpory rozvoja odvetvia poľnohospodárstva a pripraviť sa na nevyhnutné ukončenie dočasných obmedzení. Keďže podľa všetkého zahraničné investície prospievajú procesu racionalizácie využívania poľnohospodárskej pôdy, zvyšovaniu produktivity, zvyšovaniu úrovne technologických inovácií a zvyšovaniu konkurencieschopnosti poľnohospodárskych trhov, ako vhodné sa javí odporučiť EÚ-2, aby zvážila opatrenia na ďalšie otváranie svojich odvetví poľnohospodárstva na dobrovoľnom základe.

Na základe situácie v EÚ-2 v strednodobom hodnotení prechodných opatrení na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy Komisia nezastáva názor, že je potrebné skrátiť časové obmedzenia na uplatňovanie dočasných opatrení.

[1] Ú. v. EÚ L 157, 21. júna 2005, s. 11.

[2] V článku 3.2 prílohy VI a VII protokolu o pristúpení sa uvádza: „Komisia na tento účel predloží Rade správu. Rada môže na návrh Komisie jednomyseľne rozhodnúť o skrátení alebo ukončení prechodného obdobia ….“

[3] Centrum pre štúdium európskych politík (CEPS).

[4] „Preskúmanie prechodných obmedzení, ktoré Bulharsko a Rumunsko ponechalo v platnosti v súvislosti s nadobúdaním poľnohospodárskych nehnuteľností“, ďalej len ako „štúdia CEPS 2010.

[5] Pozri nomenklatúru kapitálových pohybov stanovenú v prílohe I k smernici Rady 88/361/EHS z 24. júna 1988, ktorou sa vykonáva článok 67 zmluvy (Ú. v. ES 1988 L 178, s. 5). Hoci bola táto smernica zrušená Maastrichtskou zmluvou, Európsky súdny dvor uznáva nomenklatúru ako smerodajnú.

[6] Päťročné prechodné obdobie poskytnuté Bulharsku a Rumunsku v súvislosti s nadobúdaním nehnuteľností na účely druhého bydliska nie je predmetom tejto správy.

[7] Podľa výslovného znenia zmluvy o pristúpení bezprostredne po pristúpení všetky uvedené pravidlá sú priamo uplatniteľné aj na štátnych príslušníkov a právnické osoby z EHP.

[8] Ide o Česku republiku, Estónsko, Litvu, Lotyšsko, Maďarsko, Poľsko a Slovensko.

[9] Pozri vysvetlenia a príklady navrhnuté v oddiele 4 a oddiele 6 štúdie CEPS 2010.

[10] Pozri tabuľku 4 na strane 20 štúdie CEPS 2010.

[11] V Bulharsku, kde je prenájom pôdy oveľa významnejší než v Rumunsku, bola cena za prenájom po pristúpení v roku 2008 len o 17 % vyššia ako v období pred pristúpením v roku 2006.

[12] Pozri obrázok 11 a tabuľku 17 na stranách 43 – 44 štúdie CEPS 2010.

[13] Zdroj: Eurostat (Ekonomické účty za poľnohospodárstvo, štatistika pracovného vstupu v poľnohospodárstve).

[14] Podľa ukazovateľa A príjmu z poľnohospodárskej činnosti (zdroj: Eurostat, Ekonomické účty za poľnohospodárstvo).

[15] Vyjadrený ako štandard kúpnej sily.

[16] Pozri obrázok 18 na strane 54 štúdie CEPS 2010.

[17] Väčšina štatistických údajov dostupných v deň prijatia tejto správy sa týka údajov do roku 2008.