EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 30.8.2011 
SEK(2011) 1009 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1760/2000, pokia ľ ide o elektronickú 
identifikáciu hovädzieho dobytka, a ktorým sa vypúš ťajú ustanovenia týkajúce sa 
dobrovoľného ozna čovania hovädzieho mäsa 
{KOM(2011) 525 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1008 v kone čnom znení}  
 
1 ZHRNUTIE  POSÚDENIA  VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1760/2000, pokia ľ ide o elektronickú 
identifikáciu hovädzieho dobytka, a ktorým sa vypúš ťajú ustanovenia týkajúce sa 
dobrovoľného ozna čovania hovädzieho mäsa 
1. ÚVOD  
 
Nariadenie (ES) č. 1760/2000 a najmä identifikácia hovädzieho dobytka a dobrovo ľné 
označovanie hovädzieho mäsa boli v oznámení Ko misie Rade a Európskemu parlamentu 
(KOM(2009) 544) o „Ak čnom programe na zníženie administratívneho za ťaženia v EÚ“ 
opísané ako „ informačné povinnosti s osobitným významom z h ľadiska zá ťaže, ktorú 
predstavujú pre podniky“ . Týmto nariadením sa zria ďuje systém identifikácie a registrácie 
hovädzieho dobytka a ozna čovania hovädzieho mäsa a výrobkov z hovädzieho mäsa (vrátane 
dobrovoľného ozna čovania). Toto nariadenie obsahuje ustanovenia o dvojitých ušných 
štítkoch, registroch podnikov, pasoch pre dobytok a vnútroštátnych po čítačových databázach. 
 
Pravidlá Spolo čenstva pre identif ikáciu a vysledovate ľnosť hovädzieho dobytka sa posilnili 
v roku 1997 zavedením bežného zna čkovania v súvislosti s krízou spôsobenou bovinnou 
spongiformnou encefalopatiou (BSE). V tom čase nebola elektronická identifikácia (EID) 
dostatočne technicky vyvinutá, aby sa mohla zavies ť, ale za posledných 10 rokov sa zna čne 
zlepšila. Elektronickou identifikác iou založenou na rádiofrekven čnej identifikácii (RFID) sa 
okrem iného zaviedlo rýchlejšie a presnejšie na čítavanie kódov jednotlivých zvierat priamo 
do systémov spracovania údajov ( čo umožnilo rýchlejšiu vysledovate ľnosť potenciálne 
nakazených zvierat alebo potravín). Šetria sa tak mzdové náklady za ru čné čítanie údajov, ale 
zároveň sa zvyšujú náklady na zar iadenie. Takže v existujú cich právnych predpisoch 
o identifikácii hovädzieho dobytka sa te nto najnovší technologický vývoj neodzrkad ľuje.  
 Celkové všeobecné ciele tohto návrhu z h ľadiska identifikácie zvierat  sú tieto: 
1. podpori
ť konkurencieschopnos ť odvetvia,  
2. znížiť administratívnu zá ťaž a zjednoduši ť postupy týkajúce sa pasov pre zvieratá 
a registrov podnikov, 
3. prispieť k lepšiemu zdraviu zvierat a vere jnosti prostredníctvom rýchlejšieho 
a presnejšieho systému vysledovate ľnosti hovädzieho dobytka. 
Všeobecný cie ľ z hľadiska dobrovoľného ozna čovania hovädzieho mäsa  je: 
1. znížiť zbytočnú administratívnu zá ťaž v súvislosti s ozna čovaním hovädzieho mäsa. 
 
  
 
2 2. MOŽNOSTI POLITIKY  
 
V tejto správe sa analyzujú rôzne možnosti politiky  pre EID hovädzieho dobytka 
a označovania hovädzieho mäsa:  
   
2.1 EID hovädzieho dobytka 
MOŽNOS Ť
 1: SYSTÉM „NEPRIJAŤ ŽIADNE OPATRENIA “ (ALEBO ZACHOVA Ť SÚČASNÝ 
STAV ) (ZÁKLADNÝ SCENÁR ):  
Ak by sa sú časné ustanovenia nezmenili, znamenalo by to, že hovädzí dobytok by sa ďalej 
identifikoval pomocou bežných vidite ľných ušných štítkov a sú časná administratívna zá ťaž 
by sa neznížila. Sú časný právny rámec nezakazuje členským štátom používa ť elektronické 
identifikátory na dobrovo ľnom základe, ale ich použitie musí by ť iba doplnením k oficiálnym 
viditeľným štítkom. Ke ďže sa nezaviedli žiadne harmonizované technické normy EÚ, 
na rôznych miestach by sa mohli používa ť rôzne druhy elektronických identifikátorov 
a čítačiek s rôznymi frekvenciami rádiofrekven čnej identifikácie.  
 
MOŽNOS Ť 2: DOBROVO ĽNÝ SYSTÉM S DVOMI ČIASTKOVÝMI MOŽNOS ŤAMI: MOŽNOSŤ 2 
spočíva v zavedení EID ako nástroja  na oficiálnu identifikáciu. Členský štát by si v rámci 
možnosti 2 nemohol vybra ť scenár „neprija ť žiadne opatrenia“. Členské štáty EÚ si môžu 
vybrať povinné zavedenie na svojom území (MOŽNOS Ť 2A) alebo môžu po ľnohospodárom 
umožniť, aby sa sami rozhodli, či systém zavedú (MOŽNOS Ť 2B). Zavedenie 
harmonizovaných technických noriem EID a čítacích zariadení na úr ovni EÚ by bolo pre túto 
možnosť nevyhnutné (na rozdiel od možnosti 1). Tieto normy však neprekro čia rozsah 
medzinárodných noriem ISO. 
 
Možnosť 2a: Zavedenie elektronickej identifi kácie je na úrovni EÚ dobrovo ľné a jednotlivé 
členské štáty majú možnos ť vybrať si povinný systém na svojom území. V prípade, že by 
si členský štát vybral povinný systém , v tomto členskom štáte by bola uplatnite ľná rovnaká 
povinnosť v rámci MOŽNOSTI  3 (napríklad: každý kus hovädzieho dobytka sa musí 
identifikova ť jedným bežným vidite ľným ušným štítkom A jedným elektronickým 
identifikátorom , buď ušným štítkom alebo bolusom) . V prípade, že si členský štát vyberie 
dobrovoľný systém , hovädzí dobytok by sa mohol identifikova ť: 
1. dvoma bežnými ušnými štítkami alebo 
2. jedným bežným vidite ľným ušným štítkom A jedným elektronickým 
identifikátorom (t. j. bu ď elektronickým ušným štít kom alebo bolusom), ktorý 
bol úradne schválený. 
 
Možnosť 2b: Zavedenie elektronickej identi fikácie je na úrovni EÚ dobrovo ľné a jednotlivé 
členské štáty nemajú možnos ť vybrať si povinný systém. Hovädzí dobytok by sa v rámci 
dobrovoľného systému mohol identifikova ť: 
1. dvoma bežnými ušnými štítkami alebo 
2. jedným bežným vidite ľným ušným štítkom A jedným elektronickým 
identifikátorom (t. j. bu ď elektronickým ušným štít kom alebo bolusom), ktorý 
bol úradne schválený . 
MOŽNOS Ť 3: POVINNÝ  SYSTÉM 
 
3 Každý kus hovädzieho dobytka  sa musí identifikova ť jedným bežným vidite ľným ušným 
štítkom A jedným elektronickým identifikátorom (ušným štítkom alebo bolusom). Na rozdiel 
od možnosti 1 by si táto možnos ť vyžadovala stanovenie právne j povinnosti EÚ v súvislosti 
s EID a čítacími zariadeniami, ktoré by neprekro čili rozsah medzinárodných noriem ISO.   
 
 
 Tabuľka 1: Zhrnutie prostriedkov na oficiálnu identifikáciu jedného kusu hovädzieho dobytka v rámci 
jednotlivých možností. 
 
   2.2 
Dobrovoľné označovanie hovädzieho mäsa 
 
V prípade dobrovo ľného ozna čovania hovädzieho mäsa sa an alyzujú dva rôzne scenáre: 
MOŽNOS Ť 1 – neprijať žiadne opatrenia (základný scenár ): bez zmeny sú časného 
systému  MOŽNOS Ť 2 – zrušiť dobrovoľné označovanie hovädzieho mäsa. Osobitné ustanovenia 
o dobrovo ľnom ozna čovaní hovädzieho mäsa by sa z nariadenia (ES) č. 1760/2000 vypustili.  
 
3. ANALÝZA MOŽNOSTÍ
 
 
3.1 EID hovädzieho dobytka 
 
Táto analýza je založená na troc h zdrojoch: i) externej štúdii dokon čenej v roku 20091, ii) 
údajoch, ktoré dodali príslušné orgány členských štátov a iii) údajoch zozbieraných po čas 
konzultácií so zainteresovanými stranami. Z an alýzy vyplýva, že priame náklady a prínosy nie 
sú v potravinovom re ťazci rovnomerne rozdelené. Náklady, ktoré sú spojené hlavne 
so zariadením (transpondérmi a čítačkami), znášajú predovšetkým po ľnohospodári. Úplné 
finančné prínosy elektronick ého zariadenia (ako z v časného elektronického na čítania 
na úrovni výstupu z po ľnohospodárskeho podniku) využívajú násl ední aktéri v potravinovom 
reťazci (napríklad trhy, zberné strediská a bitúnky). Ďalším prínosom je prínos pre príslušné 
                                                 
1 Štúdia o zavedení elektronickej identifik ácie (EID) ako oficiálnej metódy  identifikácie hovädzieho dobytka 
v rámci EÚ : 
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf. 
 
/ 
  Možnosť 1  
scenár 
„Neprijať 
žiadne 
opatrenia “ Možnosť 2 
DOBROVO ĽNÝ 
SYSTÉM 
„ČŠ EÚ si môže vybra ť 
povinný systém“  
2A Možnosť 2 
DOBROVO ĽNÝ 
SYSTÉM 
„zainteresované strany si 
môžu dobrovo ľne vybra ť 
EID“ 2B Možnosť 3 
„Povinný  
systém 
na úrovni EÚ“ 
Bežný ušný štítok   2 
 1 (ak si ČŠ EÚ vyberie 
povinný systém ) 
2/1 (pre ČŠ EÚ v rámci 
možnosti 2B)   1 (ak chcú používa ť EID)/ 
 2 (ak nechcú používa ť 
EID) 
 1 
 
 
Elektronický 
transpondér (ušný 
štítok alebo bolus)   0 1 (ak si ČŠ EÚ vyberie 
povinný systém ) 
1/0 (pre ČŠ EÚ v rámci 
možnosti 2B) 
 1 (ak chcú používa ť EID)/ 
0 (ak nechcú používa ť EID) 1 
 
 
4 orgány, ktoré využívajú výhody toho, že všetky údaje sa môžu automaticky po čítačovo 
spracovať, čím sa znižujú mzdové náklady. V št údii sa dospelo k záveru, že možnos ť 
dobrovoľného systému (2A) v súvislosti so za vedením EID v odvetví hovädzieho dobytka 
na základe harmonizovaných noriem by bola uprednost ňovanou možnos ťou.  
 Vplyvy možnosti 1: Systém „neprija ť žiadne opatrenia“ (základný scenár)  
 
Ak by sa sú časné ustanovenia nezmenili, znamenalo by to, že každý kus hovädzieho dobytka 
by sa musel identifikova ť dvoma bežnými vidite ľnými ušnými štítkami. Ak chcú chovatelia 
používať elektronické identifikátory na dobrovo ľnom základe, slúžili by ako doplnenie 
k dvom oficiálnym štítkom. MOŽNOS Ť 1 nerieši problémy, o ktor ých referujú príslušné 
orgány v audítorských správach (súhrnná sprá va Potravinového a veterinárneho úradu (FVO) 
č. 9505/2003). Zárove ň by sa vôbec neznížila administratívna zá ťaž odvetvia. Vä čšina 
respondentov si myslí, že sú časný systém identifikácie a vysledovate ľnosti je ú činný, ale 
mohol by sa zlepši ť. Napríklad presné vysledovanie hovädzieho dobytka v núdzovom prípade 
môže byť ťažké, pretože registre podnikov nie sú vždy aktualizované. Môže napríklad chýba ť 
dokumentácia, údaje a dokumentácia môžu by ť nesprávne organizované, môžu sa vyskytnú ť 
omeškania, chyby, alebo sa ur čité udalosti (narodenie, pohyb, úhyn) vôbec nenahlásia 
do ústrednej databázy a niekedy sa nedodr žiava zaznamenávanie pohybu zvierat cez trhy 
a zberné strediská.   Väčšina respondentov si myslí, že sú časný systém vysledovate ľnosti je účinný a efektívny, ale 
mohol by sa zlepši ť. Niektoré zainteresované strany sú presved čené o pridanej hodnote úplne 
integrovaného systému EID, v ktorom je zák ladnou podmienkou elektronická identifikácia. 
Poľ
nohospodári, ktorí sa nezú častňujú na pokusoch v teréne a/alebo na výskume v tejto 
oblasti, odmietajú myšlienku povinného zavedenia EID: nevidia žiadnu pridanú hodnotu 
v nahradení bežného ušného štítka elektronickým.  
 
Hlavnou obavou v rámci tejto možnosti je nedostatok harmonizovaných technických noriem 
EÚ. Každý členský štát ( ČŠ) si môže vybra ť normy, aké chce a tento prístup môže vies ť 
k nedostato čnej harmonizácii. Ak technológie používané v ur čitom ČŠ nebudú rovnaké ako 
tie, ktoré si vybral iný ČŠ, elektronická výmena údajov v prípade vývozu z jedného ČŠ do 
iného by nebola možná a výhody zavedenia syst émov EID by sa stratili. Ak by sa sú časné 
ustanovenia nezmenili, znamenalo by to, že každý kus hovädzieho dobytka by sa musel 
identifikova ť dvoma bežnými vidite ľnými ušnými štítkami. Individuálna vysledovate ľnosť 
hovädzieho dobytka je zaru čená. Ak chovatelia chcú používa ť elektronické identifikátory, 
súčasné právne predpisy im to umož ňujú, ale len ako doplnenie  k dvom oficiálnym (bežným) 
ušným štítkom, takže napokon sa musia použi ť celkovo tri identifika čné prostriedky. Ak sa 
poľnohospodári rozhodnú pre tento spôsob napr iek tomu, že neexistuje harmonizácia 
technických noriem, táto možnos ť by bola drahšia v porovnaní s možnos ťou 2 (dobrovo ľný 
systém) a možnos ťou 3 (povinný systém), pret ože zvieratá by museli ma ť namiesto dvoch 
identifikátorov tri.  
 
Vplyvy možnosti 2: Dobrovo ľný systém 
 
V rámci MOŽNOSTI 2 nie je možné presne predpoveda ť, ktoré členské štáty EÚ a/alebo 
ktoré podniky by zaviedli používanie EID na dobrovo ľnom základe, a preto sú konkrétne 
výpočty v súvislosti s modelom nákladov týchto dvoch čiastkových možností zložité. Z tohto 
dôvodu sa o čakávajú celkové náklady MOŽNOSTI 2 v rozpätí medzi MOŽNOS ŤOU 1 
a MOŽNOS ŤOU 3. Nakoniec, ak by sa v rámci MOŽNOSTI 2A EID stala povinnou 
 
5 v konkrétnom členskom štáte, z tejto skuto čnosti by vyplývali rovnaké náklady ako v prípade 
MOŽNOSTI 3 . Údaje o nákladoch na jeden ČŠ by preto boli rovnaké ako v prílohe VI 
a v štúdii o zavedení elektronickej identifikáci e (EID) ako oficiálnej  metódy identifikácie 
hovädzieho dobytka v rámci EÚ. Nie sú dostupné žiadne kone čné údaje o tom, ktoré ČŠ EÚ 
by sa rozhodli pre MOŽNOS Ť 2A alebo 2B  a odhadnú ť tieto informácie v tejto správe by bolo 
ťažké. V tejto správe sa však už uviedlo nieko ľko ČŠ EÚ, ktoré sa rozhodli pre EID 
hovädzieho dobytka na dobrovo ľnom základe. 
 
Bez ohľadu na to, či ide o MOŽNOS Ť 2A alebo MOŽNOS Ť 2B, jedna z najvä čších výhod 
dobrovoľného prístupu spo číva v skuto čnosti, že aktéri by mali dostatok času oboznámi ť sa 
so systémom EID a identifikova ť pridanú hodnotu, ktorú by im  priniesol za konkrétnych 
okolností. Dobrovo ľný prístup necháva členským štátom EÚ a súkromným aktérom otvorenú 
možnosť zorganizova ť sa a vyhodnoti ť, či skutočne ide o zlepšenie: posúdi ť regionálne 
rozdiely, rôzne druhy výroby a či je tento systém dostato čne pružný na to, aby ho podporili 
verejné orgány. Už teraz je EID hovädzieho dobytka povolená v nieko ľkých ČŠ 
a poľnohospodári a súkromné hospodárske subjekty ju používajú pre svoje obchodné záujmy 
a požiadavky riadenia. Ak by sa zavedenie EID stalo dobrovo ľným, možno predpoklada ť, že 
pre tento systém by sa rozhodli tí c hovatelia, pre ktorých by mohol ma ť okamžité prínosy 
z hľadiska riadenia po ľnohospodárskeho podniku. Ide o úplne súkromné rozhodnutie každého 
hospodárskeho subjektu, prijaté z ekonomických dôvodov ( na základe požiadaviek trhu ). Títo 
aktéri sú však zárove ň pripravení zváži ť dobrovoľnú EID v závislosti od toho, čo Komisia 
navrhne z h ľadiska regula čného prínosu. Ak by sa napríklad jednotlivé informácie 
zaznamenávali v ústredí, nemalo by by ť potrebné vies ť v poľnohospodárskych podnikoch 
registre podnikov alebo používa ť sprievodné doklady  (ktoré sú potrebné, aj ke ď sa 
nevyžadujú pasy) a stimulom by bolo aj umožnenie podávania správ tretími stranami  
(napríklad prepravcami, aby chovate ľ nemusel podáva ť správu o pohybe, ke ďže takýto 
systém už funguje v prípade iných živo číšnych druhov). Zárove ň sa zdôraznilo, že 
významným prínosom by bolo, keby sa pohyb mohol zaznamenáva ť v kritickom kontrolnom 
bode (napr. na trhu alebo v bitúnku). Na základe za členenia týchto ďalších zmien 
do nariadenia používatelia identifikujú kvantifikovate ľný regula čný prínos, a preto by sa sami 
rozhodli používa ť EID. Úplná extrapolácia na úrovni členských štátov alebo na úrovni EÚ by 
však zostala subjektívnou a rýchlo by mohla vies ť k nesprávnym záverom. Dobrovo ľný 
prístup však môže vies ť k negatívnym následkom v krátko dobom horizonte, pretože EÚ by 
mohla čeliť rôznym situáciám v rôznych ČŠ, ktoré by viedli k ur čitej úrovni nezrovnalostí 
pri identifikácii. V prípade obchodu v rámci EÚ by mohlo by ť dosť ťažké sledova ť, aký druh 
oficiálnej identifikácie sa používa. Podobne ako pri MOŽNOSTI 1, niektoré ČŠ EÚ 
(a zainteresované st rany) si myslia, že sú časný systém identifikácie a vysledovate ľnosti 
hovädzieho dobytka je v plnej miere funk čný a uspokojujúci. Pokia ľ ide o dôveru 
spotrebite ľov, v rámci MOŽNOSTI 2 bude ťažké určiť rozdiel medzi mäsom s EID a mäsom 
s bežnou identifikáciou, takže by nemal existova ť žiadny vplyv. Národné alebo regionálne 
systémy vysledovate ľnosti by však mohli zvýši ť svoju presnos ť a rýchlos ť v prípade tých ČŠ 
EÚ, ktoré sa rozhodnú pre možnos ť 2A, čím by sa posilnila dôvera spotrebite ľov. 
 Vplyvy možnosti 3: Povinný systém 
 
Táto možnos ť možno  nie je najlepším prístupom, ke ďže niektoré zainteresované strany 
(napríklad malí po ľnohospodári) by boli ekonomicky znevýhodnené, ale bola by 
najúčinnejšou možnos ťou z hľadiska ochrany spotrebite ľa (vysledovate ľnosti), zníženia 
administratívnej zá ťaže a prevencie rizík súvisiacic h s koexistenciou dvoch systémov 
identifikácie. Táto možnos ť by bola zdôvodnite ľná z hľadiska lepšej súdržnosti s politikami 
 
6 EÚ týkajúcimi sa EID iných živo číšnych druhov (napr. oviec). Analýza MOŽNOSTI 3 (povinný 
systém) vedie k záveru, že vä čšinu nákladov znášajú po ľnohospodári, kým prínos je 
rozdelený v celom potravinovom re ťazci. Jedným z hlavných argumentov kritiky 
zainteresovaných strán je skuto čnosť, že úžitok z investície v skuto čnosti nebudú ma ť tí, ktorí 
do nej vložia svoje peniaze. V štúdii  sa v rámci MOŽNOSTI 3 rozlišuje medzi prístupom, 
v ktorom každý kus hovädzieho dobytka musí ma ť elektronický identifikátor do jedného roka 
od nadobudnutia ú činnosti nového nariadenia ( jednorazové nariadenie – pozri tabu ľku 8)  
a prechodným prístupom , v ktorom by sa elektronickým identifikátorom museli ozna čiť iba 
novonarodené zvieratá. Niektoré zainteresov ané strany (najmä zástupcovia mäsového 
priemyslu) sa vyjadrili, že uprednost ňujú možnos ť povinného systému a jeho uplatnenia 
„do jedného roka“ . Možnos ť 3 by neviedla k problémom opísaným v MOŽNOSTI 2, 
súvisiacim s koexistenciou dvoch rôznych syst émov identifikácie zvierat. Z MOŽNOSTI 3 by 
vyplývalo, že všetky zainteresované strany by používali EID, čo by umož ňovalo optimálne 
zlepšenie vysledovate ľnosti, pokia ľ ide o presnos ť a rýchlos ť. 
 Vo vzťahu k ekonomickému vplyvu na zaintereso vané strany by najviac postihnutou 
skupinou boli chovatelia hospodárskych zvierat , pretože znášajú náklady zna čkovania. 
Porovnanie elektronického a manuálneho čítania údajov (možnos ť 3 oproti možnosti 1) jasne 
dokazuje, že zvýšenie nákladov na  zariadenie (identifikátory a čítačky) sa automaticky 
nekompenzuje úsporou mzdových nákladov po ľnohospodárov. Niektoré ČŠ EÚ sa môžu 
rozhodnú ť kompenzova ť poľnohospodárov za náklady na zna č
kovanie pomocou fondov 
rozvoja vidieka a iných druhov ve rejnej štátnej pomoci. MOŽNOS Ť 3 však môže pozitívne 
znížiť riziká chýb pri identifikácii, registrá cii a/alebo oznamovaní presunu zvierat, čoho 
výsledkom bude potenciálne zníženie jednot nej priamej platby a iných systémov SPP 
v porovnaní s MOŽNOS ŤAMI 1 a 2. Vplyv použitia transpondérov RFID v rámci 
automatizácie v odvetví mlieka a mlie čnych výrobkov a odvetví te ľacieho mäsa  sa 
podrobne opisuje v prílohe XXI so záverom, že použitie transpondérov RFID 
na poľnohospodársku automatizáciu je prínosom pre po ľnohospodársku výrobu hovädzieho 
mäsa, aj ke ď predstavuje menší prínos pre mliekarenské po ľnohospodárske podniky, ktoré už 
teraz majú vysoký stupe ň automatizácie. Na druhej strane, elektronické čítanie údajov by bolo 
nákladovo hospodárnejšie pre trhy, zberné strediská a v me nšom rozsahu aj pre bitúnky . 
Tieto zainteresované strany často presúvajú zvieratá a budú nies ť iba náklady na čítacie 
zariadenie, nie náklady na zna čkovanie. Vplyv na dodávate ľov EID (spolo čnosti) môže 
závisieť od toho, ako sa členský štát EÚ rozhodne organizova ť dodávku medzi nimi 
(napríklad výzvou na predloženie ponuky, národnými orgánmi, jednotnou dodávate ľskou 
správou na jeden ČS EÚ atď.). Niektoré zainteresované st rany (najmä zástupcovia mäsového 
priemyslu) sa vyjadrili, že uprednost ňujú možnos ť povinného systému a jeho uplatnenia 
do „do jedného roka“ . Pre príslušné orgány by to malo rozpo čtové následky, pretože 
súčasné systémy IT by sa museli prispôsobi ť tak, aby zahrnuli elektr onickú identifikáciu. 
V štúdii  sa dospelo k záveru, že pre príslušné orgá ny by bolo prínosom to, že všetky údaje by 
sa automaticky po čítačovo spracovali, v ďaka čomu by sa ušetrili mzdové náklady  a znížila 
administratívna zá ťaž príslušných orgánov. EID môže ma ť pozitívny vplyv v zmysle 
uľahčenia činností príslušných orgánov, ako je vykonávanie auditov systému jednotnej 
priamej platby a iných systémov SPP (ke ďže je pravdepodobné, že inšpektori už sú vybavení 
čítačkami na elektronické snímanie oviec a kôz). Pre príslušné orgány môže ma ť MOŽNOS Ť 
3 väčší prínos ako možnosti 2 a 1. Možný vplyv na spotrebite ľské ceny bude v porovnaní 
s MOŽNOS ŤOU 1 malý. Za predpokladu, že by sa musela zvýši ť cena mäsa, aby sa vyvážilo 
zvýšenie výrobných nákladov v dôsledku zavedenia  EID, ceny mäsa by sa zvýšili maximálne 
o 1 %.   
 
7 V nasledujúcich súhrnných tabu ľkách sa uvádzajú inform ácie o ekonomických vplyvoch 
odhadovaných nákladov na všetky úradné úlohy súvisiace so zaznamenávaním údajov o hovädzom dobytku v prípade základného scenára (možnos ť 1 ale v tabu ľkách uvedená ako 
možnosť 3) a možnosti povinného systému (možnos ť 3 ale v tabu ľkách uvedená ako možnos ť 
1) na jednu úlohu a pre všetkých aktérov. Z uvedených údajov možno dospie ť k celkovým 
nákladom, ktoré prevyšujú zákla dný scenár. Náklady na možnos ť povinného systému 
(v tabuľke uvedenú ako možnos ť 1) odzrkad ľujú variácie v závislosti od toho, či sa použijú 
elektronické ušné štítky a bolusy.  
Tabuľka 2: Porovnanie nákladov v rámci povinného systému a základného scenára na jednu úlohu a na základe 
dvoch scenárov. 
 
 
Tabuľka 3: Porovnanie nákladov v rámci povinného systému a základného scenára na každý typ aktéra 
(v tis. EUR a v %) a na základe dvoch scenárov 
 
 
 
8  
3.2 Dobrovo ľné označovanie hovädzieho mäsa 
 
V prípade dobrovo ľného ozna čovania hovädzieho mäsa existujú dva rôzne scenáre: 
Možnosť 1 – neprijať žiadne opatrenia (základný scenár ): bez zmeny sú časného systému  
Možnosť 2 – zruši ť dobrovo ľné označovanie hovädzieho mäsa . Osobitné ustanovenia 
o dobrovo ľnom ozna čovaní hovädzieho mäsa by sa z nariadenia (ES) č. 1760/2000 vypustili, 
povinné ozna čovanie pôvodu hovädzieho mäsa by však zostalo nezmenené. 
Ekonomický vplyv uprednost ňovanej možnosti v porovn aní so základným scenárom: 
administratívny postup schva ľovania dobrovo ľných ozna čení na etiketách hovädzieho mäsa 
by sa ďalej neuplat ňoval. Hospodárske subj ekty by mohli pokra čovať v používaní 
existujúcich etikiet. Informácie pre spotrebite ľa by neboli vystavené rizi ku, pretože na všetky 
údaje uvedené na ozna čeniach by sa vz ťahovali existujúce horizontál ne právne predpisy EÚ, 
ktoré by boli uplatnite ľné na hovädzie mäso rovnako, ako sa v sú časnosti uplat ňujú na iné 
druhy mäsa. V „Projekte EÚ o základnom meraní  a znížení administratívnych nákladov“ sa 
vypočítalo možné zníženie administratívnej zá ťaže o 362 000 EUR. V prílohe VIII sa uvádza 
podrobný preh ľad vplyvov na jednotlivé hospodárske subjekty. 
  
4 UPREDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI
 
 4.1 EID hovädzieho dobytka 
 
Možno vyvodi ť záver, že „M
OŽNOSŤ 3: Povinný systém“ nie je v tejto chvíli najlepším 
prístupom,  pretože niektoré zainteres ované strany (napr. malí po ľnohospodári) sú 
ekonomicky znevýhodnené, ale bola by najú činnejšou možnos ťou z hľadiska ochrany 
spotrebite ľa (vysledovate ľnosti), zníženia administratívnej zá ťaže a prevencie rizika 
pri obchode v rámci EÚ . „MOŽNOSŤ 1: Neprija ť žiadne opatrenia“ môže vies ť k rôznym 
technickým normám s negatívnym násle dkom pre obchod v rámci EÚ. Táto možnos ť navyše 
nespĺňa očakávania odvetvia v zmysle zníženia administratívnej zá ťaže. „MOŽNOSŤ 2B: 
Dobrovoľný systém na úrovni zainteresovaných strán“ väčšina respondentov 
nepovažovala za prínosnú možnos ť, pretože jej výsledkom by mohlo by ť vytvorenie dvoch 
rôznych systémov v každom ČŠ EÚ a nakoniec dvoch rôznych trhov, čo by viedlo 
k nezrovnalostiam, s možnými vplyvmi na ú činnosť súčasného systému vysledovate ľnosti.  
Zmena identifika čného systému  sa môže najlepšie zavies ť na dobrovo ľnom základe 
(MOŽNOSŤ 2A) s možnos ťou, aby sa každý ČŠ EÚ rozhodol , či chce na svojom štátnom 
území zavies ť povinnú EID. Členské štáty EÚ majú ve ľmi odlišné po ľnohospodárske postupy 
a odvetvové organizácie. Z týchto dôvodov by bolo vhodné odporu čiť, aby každý členský štát 
mohol spolupracova ť so všetkými aktérmi v potravinovom re ťazci s cie ľom identifikova ť 
pridané hodnoty EID a zaru čiť jej prijatie, aby sa EID mohla v pravej chvíli sta ť povinnou. 
Každý ČŠ by sa mohol rozhodnú ť zaviesť EID zákonom vo vhodnom čase a nebol by k tomu 
nútený. M OŽNOSŤ 2A môže obmedzi ť problémy spojené s koexistenciou dvoch rôznych 
systémov identifikácie v porovnaní s MOŽNOSŤOU 2B. Pokiaľ ide o zníženie administratívnej 
záťaže, uprednost ňuje sa MOŽNOSŤ 2A pred MOŽNOSŤOU 2B. Záverom treba doda ť, že aj keď 
elektronická identifikácia v porov naní s bežnou identifikáciou zah ŕňa vyššie náklady, 
dokázalo sa, že pre podniky môže by ť v konkrétnych prípadoch prínosom. Aktéri 
pravdepodobne prijmú EID len vtedy, ke ď sa regula čné aj obchodné prínosy budú 
posudzova ť spoločne. Preto by sa mala uprednostni ť možnosť dobrovo ľného systému 
(možnosť 2) s možnos ťou, aby členské štáty zaviedli povinný systém na vnútroštátnej úrovni 
(čiastková možnos ť 2A.)  Účinnosť, efektívnos ť a súdržnos ť možnosti 2A by sa mohla posúdi ť 
 
9 po uplynutí ur čitého obdobia od jej zavedenia. Na základe tohto hodnot enia by Komisia 
mohla ďalej uvažova ť o potrebe posilni ť povinné vykonávanie EID na úrovni EÚ. 
 
 
4.2 Dobrovoľné označovanie hovädzieho mäsa 
 
Možno vyvodi ť záver, že uprednost ňovanou možnos ťou je Možnos ť 2.