Príloha CIEĽ BEZPEČNOSTI Základným cieľom bezpečnosti je ochrana pracovníkov a širokej verejnosti pred škodlivými účinkami ionizačného žiarenia, ktoré môžu spôsobovať jadrové zariadenia. 1. Na zabezpečenie ochrany pracovníkov a širokej verejnosti sa jadrové zariadenia prevádzkujú tak, aby sa dosahovala čo najvyššia úroveň bezpečnostných noriem, ktorá sa dá dosiahnuť vzhľadom na hospodárske a sociálne činitele. Okrem opatrení týkajúcich sa ochrany zdravia ustanovených v základných normách Euratomu (smernici 96/29/Euratom) sa prijímajú tieto opatrenia: — na zníženie pravdepodobnosti výskytu udalostí, ktoré by mohli viesť k strate kontroly nad jadrom reaktora, jadrovou reťazovou reakciou a rádioaktívnym zdrojom a — na zmiernenie následkov takýchto udalostí, ak by k nim došlo. 2. Základný cieľ bezpečnosti sa berie do úvahy pri všetkých jadrových zariadeniach a vo všetkých štádiách životnosti jadrového zariadenia. ZÁSADY BEZPEČNOSTI Zásada 1: Zodpovednosť za bezpečnosť Každý členský štát zabezpečuje, aby zodpovednosť za bezpečnosť jadrového zariadenia mal v prvom rade držiteľ príslušnej licencie, a vykonáva príslušné kroky na to, aby sa takáto zodpovednosť zabezpečila u každého držiteľa licencie. 1.1 Každý členský štát zabezpečí, aby držiteľ licencie vykonával ustanovenia týkajúce sa: — ustanovenia a dodržiavania potrebných právomocí; — poskytovania primeraného vzdelávania a informácií; — vytvorenia postupov a opatrení na dodržiavanie bezpečnosti za každých podmienok; — overovania vhodného konštrukčného riešenia a primeranej kvality jadrových zariadení; — zaistenia bezpečného riadenia všetkého používaného, vyrábaného alebo uskladňovaného rádioaktívneho materiálu; — zaistenia bezpečného riadenia všetkého vznikajúceho rádioaktívneho odpadu a aby plnil svoju zodpovednosť za bezpečnosť jadrového zariadenia. Tieto zodpovednosti sa plnia v súlade s platnými bezpečnostnými cieľmi a požiadavkami ustanovenými alebo schválenými dozorným orgánom, a ich plnenie sa zaistí zavedením systému riadenia. Zásada 2: Vedenie a riadenie v otázkach bezpečnosti Vo všetkých organizáciách, ktorých sa týka jadrová bezpečnosť, sa musí ustanoviť a uplatňovať efektívne vedenie a riadenie v otázkach bezpečnosti. 2.1 Vedenie v otázkach bezpečnosti je potrebné preukázať na najvyšších úrovniach organizácie. Implementuje a uplatňuje sa systém efektívneho riadenia, ktorý integruje všetky prvky riadenia, aby bolo možné vytvoriť a uplatňovať bezpečnostné požiadavky v súlade s inými požiadavkami vrátane tých, ktoré sa týkajú výkonu ľudí, kvality a bezpečnosti, aby tak bezpečnosť nenarušili iné požiadavky alebo nároky. Systém riadenia zabezpečí aj posilňovanie kultúry bezpečnosti, pravidelné hodnotenie bezpečnosti a uplatňovanie vedomostí získaných zo skúseností. 2.2 Do systému riadenia je nutné integrovať kultúru bezpečnosti, ktorou sa riadia prístupy a správanie v súvislosti s bezpečnosťou všetkých zainteresovaných organizácií a osôb. Kultúra bezpečnosti zahŕňa: — individuálny a kolektívny záväzok k bezpečnosti zo strany vedenia, riadenia a personálu na všetkých úrovniach; — zodpovednosť organizácií a osôb za bezpečnosť na všetkých úrovniach; — opatrenia na podporu kritického postoja a získavania skúseností a odradzovanie od ľahostajnosti v súvislosti s bezpečnosťou. 2.3 Systém riadenia berie do úvahy celý rad interakcií osôb na všetkých úrovniach s technikou a s organizáciami. Aby sa zabránilo nedostatkom v oblasti bezpečnosti, vážnemu zlyhaniu ľudského faktora a organizácie, je nutné brať do úvahy ľudský faktor a podporovať dobrý výkon a správne postupy. Zásada 3: Posudzovanie bezpečnosti Pred výstavbou a uvedením jadrového zariadenia do prevádzky a počas celého obdobia jeho životnosti sa vykonáva komplexné a systematické posudzovanie bezpečnosti. Pri zohľadňovaní významnosti potenciálnych rizík jadrových zariadení sa využíva prístup odstupňovanej škály. 3.1 Dozorný orgán vyžaduje posúdenie jadrovej bezpečnosti všetkých jadrových zariadení v súlade s prístupom odstupňovanej škály. Súčasťou posudzovania bezpečnosti je systematická analýza bežnej prevádzky a jej vplyvu, spôsobov, ktorými môže dôjsť k zlyhaniu, a dôsledkov takýchto zlyhaní. Posúdenia bezpečnosti sa týkajú bezpečnostných opatrení potrebných na riadenie rizika a hodnotia sa konštrukčné a projektové bezpečnostné prvky s cieľom preukázať, že spĺňajú požadované bezpečnostné funkcie. Ak sa na zachovanie bezpečnosti žiada o kontrolné opatrenia alebo zásahy prevádzkovateľa, je potrebné vykonať úvodné hodnotenie bezpečnosti s cieľom preukázať, že platné opatrenia sú robustné a spoľahlivé. Členský štát vydá povolenie na jadrové zariadenie len vtedy, ak sa dozornému orgánu uspokojivo preukáže, že bezpečnostné opatrenia, ktoré navrhuje žiadateľ o licenciu, sú primerané. 3.2 Proces posudzovania bezpečnosti sa neskôr opakuje počas uskutočňovania operácií podľa potreby čiastočne alebo vcelku s cieľom zohľadniť zmenené okolnosti (napr. uplatňovanie nových noriem alebo výsledkov vedeckého a technologického rozvoja), skúsenosti s prevádzkou, úpravy a vplyvy starnutia zariadení. Pri operáciách, ktoré sa uskutočňujú dlhodobo, sa posúdenia prehodnocujú a opakujú podľa potreby. Operácie sa môžu ďalej vykonávať pod podmienkou opakovania posúdenia bezpečnosti, ktorým sa preukáže, že bezpečnostné opatrenia sú naďalej primerané. 3.3 V rámci požadovaného posúdenia bezpečnosti sa identifikujú a analyzujú javy, ktoré sú predzvesťou havárií (iniciujúca udalosť, ktorá by mohla viesť k podmienkam vzniku havárie), a prijmú sa opatrenia na zabránenie výskytu havárií. 3.4 Na podporu bezpečnosti sa zavedú postupy získavania spätnej väzby a analýzy prevádzkových skúseností z vlastného zariadenia a iných zariadení, ktoré zahŕňajú iniciujúce udalosti, javy, ktoré sú predzvesťou havárií, nehody, „ktorým sa uniklo o vlások“, havárie a nepovolené zásahy s cieľom poučiť sa, zdieľať skúsenosti a konať podľa nich. Zásada 4: Optimalizácia bezpečnosti Členské štáty zabezpečia, aby sa jadrové zariadenia optimalizovali tak, aby zabezpečovali čo najvyššiu úroveň bezpečnosti, ktorá sa dá primerane prakticky dosiahnuť bez neadekvátneho obmedzenia ich prevádzky. 4.1 Optimalizácia bezpečnosti si vyžaduje posudzovanie relatívneho významu viacerých faktorov vrátane: — pravdepodobnosti výskytu predvídateľných udalostí a ich dôsledkov; — veľkosti a distribúcie dávky ožiarenia; — hospodárskych, sociálnych a environmentálnych činiteľov vyplývajúcich z radiačného rizika. Optimalizácia bezpečnosti znamená tiež čo najlepšie využívanie osvedčených postupov a zdravého rozumu počas každodenných činností. Zásada 5: Prevencia a zmierňovanie následkov Členské štáty zabezpečia, aby sa na prevenciu a zmierňovanie následkov havárií a nehôd v ich jadrových zariadeniach vyvinulo maximálne úsilie. 5.1 Každý členský štát zabezpečí, aby držitelia licencií vyvinuli maximálne úsilie — na zabránenie výskytu abnormálnych podmienok alebo udalostí, ktoré by mohli viesť k strate kontroly; — na zabránenie vystupňovania takýchto abnormálnych podmienok alebo udalostí, ktoré sa vyskytnú; ako aj — na zmiernenie škodlivých následkov havárie realizáciou „hĺbkovej ochrany“. 5.2 Realizácia hĺbkovej ochrany zabezpečí, aby žiadne technické, ľudské alebo organizačné zlyhanie samotné nemalo škodlivé účinky, a aby kombinácia zlyhaní, ktorá by mohla mať významné škodlivé účinky, bola veľmi málo pravdepodobná. 5.3 Hĺbková ochrana sa vykonáva prostredníctvom kombinácie viacerých následných a nezávislých úrovní ochrany, ktoré by museli všetky zlyhať, ak by malo dôjsť k škodlivým účinkom na ľudí a širokú verejnosť. Úrovne hĺbkovej ochrany zahŕňajú: — primeranú voľbu miesta výstavby, — vhodné konštrukčné riešenie jadrového zariadenia zahŕňajúce: — kvalitný projekt a výstavbu, — spoľahlivé prvky a zariadenia, — kontrolné systémy, systémy obmedzovania a ochrany a prvky umožňujúce dohľad; — primeranú organizáciu s: — účinným systémom riadenia, v ktorom manažment pestuje kultúru bezpečnosti — komplexnými prevádzkovými postupmi a praxou, — komplexnými postupmi riadenia havárií, — opatreniami havarijnej pripravenosti. Zásada 6: Havarijná pripravenosť a reakcia Členské štáty zabezpečia, aby sa prijali opatrenia týkajúce sa havarijnej pripravenosti a reakcie na havárie v jadrových zariadeniach podľa smernice 96/29/Euratom.