Správa Komisie Rade o prílohe XII k Služobnému poriadku /* KOM/2008/0592 v konečnom znení */





SK Brusel, 26.9.2008 KOM(2008) 592 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE o prílohe XII k Služobnému poriadku SPRÁVA KOMISIE RADE o prílohe XII k Služobnému poriadku 1. Právny základ Cieľom tejto správy je predložiť Rade hodnotenie systému dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov, ako je stanovené v článku 14 prílohy XII k Služobnému poriadku. V článku 83 sa stanovuje, že dávky vyplácané v rámci tohto systému dôchodkového zabezpečenia sú účtované na ťarchu rozpočtu Spoločenstiev, že členské štáty spoločne ručia za platbu týchto dávok v súlade so stupnicou určenou na financovanie týchto výdavkov a že úradníci prispievajú na náklady na financovanie tohto systému dôchodkového zabezpečenia jednou tretinou. V článku 83a a v prílohe XII k Služobnému poriadku sa stanovujú poistno-matematické pravidlá na výpočet výšky príspevku s cieľom zaručiť rovnováhu systému dôchodkového zabezpečenia. 2. Základné pojmy systému dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov 2.1. Poistno-matematická rovnováha systému dôchodkového zabezpečenia 2.1.1. Služobný poriadok: zásada poistno-matematickej rovnováhy Systém dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov dodržiava zásadu poistno-matematickej rovnováhy. Ročný príspevok, ktorý platia zamestnanci, má pokrývať jednu tretinu nárokov, ktoré zamestnancom vznikli počas roka. Nároky vzniknuté počas roka sú budúce dôchodky, ktoré pracovníci získajú po odchode do dôchodku, ako aj nárok (na základe určitých podmienok) na podporu v invalidite, pozostalostný dôchodok a sirotský dôchodok. Inými slovami, ročný príspevok je určený na financovanie jednej tretiny nákladov na službu na základe systému dôchodkového zabezpečenia, to znamená platieb, ktoré vzniknú v budúcnosti. Aby bolo možné vykonať tento výpočet, je potrebné ohodnotiť platby pre európskych úradníkov jej súčasnou hodnotou (s použitím diskontnej sadzby). Výpočet je tak poistno-matematickým hodnotením. Z technického hľadiska je pri výpočte sadzby dôchodkových príspevkov použitá metóda, ktorú predpisuje medzinárodná norma IAS 19 a nazýva sa „projektovaná jednotka kreditu“. Suma poistno-matematických hodnôt vzniknutých nárokov, ktoré nadobúdajú zamestnanci v aktívnom pracovnom pomere, v poistno-matematickej praxi nazývaná „náklady na službu“, sa porovnáva s celkovou ročnou sumou ich základných miezd s cieľom získať sadzbu príspevku. Na vyhodnotenie nákladov na službu je potrebné prijať rôzne poistno-matematické predpoklady, ako sú reálna úroková miera, miera úmrtnosti a rast miezd. Reálne hodnoty týchto predpokladov môžu byť mierne odlišné od predpokladaných hodnôt, ktoré boli odhadované v čase výpočtu. Takéto rozdiely môžu vytvoriť mierne ročné nerovnováhy (kladné alebo záporné). Tieto malé teoretické ročné nerovnováhy majú tendenciu sa navzájom vyrovnávať z dlhodobého hľadiska, keďže hodnoty poistno-matematických predpokladov sú pravidelne upravované nahor alebo nadol s cieľom zohľadniť príslušné sledované hodnoty. Príspevky platené v priebehu bežného roka sa nevypočítavajú tak, aby pokrývali dôchodkové platby za bežný rok, môžu byť vyššie alebo nižšie. Zásada poistno-matematickej rovnováhy zaručuje rovnováhu z dlhodobého hľadiska, nie ročnú rovnováhu, ide o odlišný pojem ako ročná rovnováha hotovostného toku. Systém dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov je v rovnováhe, ak ročné príspevky, ktoré platia pracovníci, pokrývajú jednu tretinu nárokov, ktoré vzniknú počas roka, to znamená podľa Služobného poriadku 1,9 % alebo 2,0 % z poslednej základnej mzdy pred odchodom do dôchodku v súvislosti so starobným dôchodkom. 2.2. Príspevok do systému dôchodkového zabezpečenia a dávky V kapitole 3 hlavy V Služobného poriadku, ďalej rozpracovanej v prílohe VIII a v prílohe XIII k Služobnému poriadku, sa stanovujú pravidlá pre nárok na dôchodok alebo podporu v invalidite. V článku 83 sa stanovuje, že úradníci prispievajú na náklady na financovanie systému dôchodkového zabezpečenia jednou tretinou. Súčasný dôchodkový príspevok úradníkov predstavuje 10,25 % základnej mzdy. Táto miera príspevkov sa od 1. júla 2008 môže zvýšiť na 10,9 % na základe výsledku výpočtu za rok 2008, podliehajúc návrhu Komisie a schváleniu Radou. Výpočet miery príspevkov a dávok vychádza z určitého počtu parametrov a poistno-matematických predpokladov. Niektoré sú uvedené nižšie. 2.2.1. Nároky na dôchodok Nároky na dôchodok sú nároky, ktoré úradník nadobúda po dosiahnutí dôchodkového veku. Nároky na dôchodok sú vyjadrené ako percento základnej mzdy použitej na výpočet dôchodku. Nároky na dôchodok nadobúdajú každoročne úradníci ako protiváhu k príspevku do systému dôchodkového zabezpečenia podľa týchto pravidiel Služobného poriadku [1]. Podľa článku 77 Služobného poriadku je maximálny starobný dôchodok 70 % z posledného základného platu vyplateného v rámci poslednej triedy, v ktorej bol úradník zaradený aspoň počas jedného roka. Za každý rok služby vypočítaný podľa článku 3 prílohy VIII úradníkovi prináleží 1,9 % zo základnej mzdy v čase dôchodkového veku. Bez ohľadu na druhú vetu druhého odseku článku 77 majú úradníci, ktorí vstúpili do služby pred 1. májom 2004, právo na 2 % z uvedenej mzdy za každý rok zamestnania potrebný na odchod do dôchodku na základe výpočtov podľa článku 3 prílohy VIII. Maximálny počet rokov zamestnania potrebných na odchod do dôchodku, ktorý je možné zohľadniť pri výpočte nárokov na starobný dôchodok, je počet potrebný na dosiahnutie maximálneho dôchodku v zmysle článku 77 ods. 2 Služobného poriadku.(článok 2 prílohy VIII Služobného poriadku). Dĺžka zamestnania potrebná na odchod do dôchodku, ktorá je potrebná na získanie maximálneho starobného dôchodku (70 % základnej mzdy), predstavuje 35 rokov (v prípade „starých“ úradníkov) alebo 36,84 rokov (v prípade „nových“ úradníkov). 2.2.2. Dôchodkové dávky Dôchodkové dávky sa rovnajú nárokom na dôchodok násobeným základnou mzdou v čase dôchodkového veku. Príjemcovia podpory v invalidite odchádzajú automaticky do dôchodku v posledný deň mesiaca, v ktorom ustanovujúci orgán stanoví ich trvalú neschopnosť vykonávať služobné povinnosti (článok 53 Služobného poriadku). Reverzné/budúce dôchodky a pozostalostné dôchodky vychádzajú zo starobného dôchodku a vypočítavajú sa podľa kapitoly 4 prílohy VIII Služobného poriadku. 2.2.3. Veková hranica pre odchod do dôchodku V Služobnom poriadku sa stanovuje, že pre úradníkov je zvyčajnou vekovou hranicou pre odchod do dôchodku 63 rokov, príloha XIII však stanovuje prechodné obdobie. Pri výpočte sadzby platieb je však potrebné odhadnúť tzv. predpokladanú vekovú hranicu pre odchod do dôchodku. Vo všeobecnosti zamestnanci odchádzajú do dôchodku krátko po dosiahnutí minimálnej vekovej hranice pre odchod do dôchodku. Pre výpočet sa používajú rôzne tabuľky v závislosti od dátumu, kedy sa stali zamestnancami EÚ. 3. Postup pre vypracovanie správy o systéme dôchodkového zabezpečenia 3.1. Pracovná skupina pre článok 83 Technické otázky, ktoré vznikajú pri implementácii prílohy XII k Služobnému poriadku, rieši Eurostat v spolupráci s národnými odborníkmi z príslušných ministerstiev členských štátov, ktorí sú zapojení do pracovnej skupiny pre článok 83 Služobného poriadku. Pracovná skupina pre článok 83 sa stretáva každoročne, ako je stanovené v Služobnom poriadku. Stretnutia sa konali v Luxemburgu dňa 7. júna 2004, 8. júna 2005, 19. júna 2006, 26. júna 2007 a 27. júna 2008. Skupina prediskutovala metodické dokumenty, ktoré vypracoval Eurostat. Pracovná skupina pre článok 83 obdržala všetku dokumentáciu potrebnú na overenie práce, ktorú vykonal Eurostat. Dokumenty, ktoré boli poskytnuté pracovnej skupine, obsahovali všetky potrebné údaje. Dokumentácia je k dispozícii na internetovej stránke Eurostatu CIRCA, na ktorú majú členovia pracovnej skupiny prístup. Pracovná skupina predkladá návrhy a žiada o vysvetlenia. Pri rozhodovaní bola vždy dosiahnutá dohoda. Eurostat si zároveň vymieňa príslušné informácie o poistno-matematických záležitostiach s medzinárodnými organizáciami, ako sú JPAS (Spoločné administratívne oddelenie pre dôchodky koordinovaných organizácií, ku ktorým patrí OECD, NATO, ESA, Rada Európy, NAMSA a ďalšie), EPO (Európsky patentový úrad) a Eurocontrol. 3.2. Kvalifikovaný nezávislý odborník S otázkami súvisiacimi s metodickou implementáciou, ako aj so stanovením a výpočtom príslušných poistno-matematických predpokladov pomáha Eurostatu kvalifikovaný nezávislý odborník podľa článku 13 ods. 4 prílohy XII k Služobnému poriadku (Ernst & Young Actuaires – Conseils 11, alleé de l´Arche, 92037 Paris, La Défense cedex) . V súvislosti s poistno-matematickými predpokladmi vykonala spoločnosť Ernst & Young Actuaires – Conseils vyšetrovania s cieľom zabezpečiť, aby podkladové údaje, ktoré poskytol Eurostat, boli použité správne. Správy spoločnosti E&Y (dostupné na internetovej stránke CIRCA) potvrdili sadzby príspevkov stanovené Eurostatom. Spoločnosť uviedla niekoľko poznámok, ktoré Eurostat zohľadnil, ak to bolo možné. 4. Parametre a poistno-matematické predpoklady 4.1. Hlavné premenné 4.1.1. Zákonné parametre Tieto hodnoty súvisia najmä s uplatňovaním Služobného poriadku. Tieto hodnoty sa menia podľa určitých podmienok, ktoré súvisia s individuálnou situáciou každého úradníka (napr. ročná akruálna sadzba je 1,9 % pre zamestnancov, ktorí nastúpili do práce po 1. máji 2004 a 2 % pre tých, ktorí nastúpili do práce pred týmto dátumom). Tieto hodnoty je možné jasne stanoviť. 4.1.2. Poistno-matematické predpoklady Tieto hodnoty nie sú známe a nemôžu byť presne stanovené. Hlavnými poistno-matematickými predpokladmi sú tabuľky úmrtnosti a invalidity, tabuľka vývoja individuálnej mzdy, pravdepodobnosť, že osoba bude v čase odchodu do dôchodku žiť v manželstve, koeficienty pre siroty a rozvedených manželov atď.. Hodnoty týchto poistno-matematických predpokladov sa odhadovali podľa všeobecnej poistno-matematickej praxe a boli prediskutované s národnými odborníkmi z príslušných ministerstiev členských štátov na každoročných stretnutiach pracovnej skupiny pre článok 83. 4.1.3. Ekonomické parametre Podľa článku 10 a 11 prílohy XII k Služobnému poriadku sa reálna diskontná sadzba a všeobecný rast miezd vypočítajú ako priemer príslušných sadzieb za predchádzajúcich 12 rokov. V aktualizácii pre rok 2008 je hodnota reálnej diskontnej sadzby 3,1 % v porovnaní s 3,4 % v poistno-matematickom hodnotení v roku 2007. Všeobecný rast miezd je 0,4 % namiesto 0,5 % v roku 2007. Spolu s účinkom zmien v ostatných poistno-matematických predpokladoch tieto zmeny vysvetľujú, prečo sa miera vypočítaného príspevku do systému dôchodkového zabezpečenia zvyšuje na 10,9 %. 4.1.4. Demografické parametre Sledovaný základný súbor pozostáva z prispievajúcich členov systému dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov, ktorý zahŕňa: – úradníkov v aktívnej službe, ako aj úradníkov na rodičovskej dovolenke, – členov, ktorí do systému dôchodkového zabezpečenia prispievajú dobrovoľne (napr. úradníci, ktorí si zobrali dovolenku z osobných dôvodov), – invalidov, ktorí dostávajú podporu v invalidite podľa článku 78 Služobného poriadku, – príjemcov príspevku pri ukončení služobného pomeru. K 31. decembru 2007 bolo zaznamenaných 47 596 prispievajúcich členov, čo predstavuje čistý nárast o 2 643 účastníkov v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Tento významný nárast populácie sa vysvetľuje hlavne prijatím zmluvných zamestnancov (nová kategória základného súboru definovaná v podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov) a úradníkov a dočasných zamestnancov z nových členských štátov. K 31. decembru 2007 bolo medzi prispievajúcimi členmi 7 037 zmluvných agentov v porovnaní so 6 404 k 31. decembru 2006, čo predstavuje nárast o 9,88 %. Väčšina nových prispievajúcich členov nahrádza pomocných zamestnancov (bývalá kategória neprispievajúcich zamestnancov). 4.2. Zhrnutie hlavných parametrov použitých v poslednom hodnotení systému dôchodkového zabezpečenia Nasledujúce tabuľky ukazujú hodnoty hlavných parametrov a poistno-matematické predpoklady. Upozorňujeme na skutočnosť, že tieto tabuľky predstavujú len prehľad hlavných premenných a nie sú vyčerpávajúce. Presné a úplné informácie nájdete v Služobnom poriadku. Zákonné parametre použité v poistno-matematickom hodnotení (...PICT...) Poistno-matematické predpoklady [2] (...PICT...) 5. Výsledky: vývoj sadzby príspevkov na dôchodok 5.1. Hodnotenie sadzby príspevkov na dôchodok Príspevky na dôchodok v jednotlivých rokoch (...PICT...) V priebehu obdobia 2004-2008 bola za účelom zaručenia rovnováhy systému vypočítaná sadzba príspevkov na dôchodok ako jedna tretina pomeru medzi celkovými nákladmi na službu a celkovými ročnými základnými mzdami. 5.2. Výsledky posledného hodnotenia systému dôchodkového zabezpečenia Vypočítaná sadzba príspevkov uvedená vyššie (10,9 %) predstavuje jednu tretinu pomeru medzi celkovými nákladmi na službu (1 002 miliónov EUR) a celkovou sumou ročných základných miezd (3 056 miliónov EUR). Táto sadzba je vyššia (+ 0,6 %) než sadzba vypočítaná v roku 2007 (10,3 %). Predbežné poistno-matematické hodnotenie systému dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov na rok 2008 naznačuje, že pre zabezpečenie rovnováhy toho systému dôchodkového zabezpečenia by sadzba príspevkov potrebná na financovanie jednej tretiny splatných dávok predstavovala 10,9 % základného platu (alebo podpory v invalidite). Podľa článku 83a Služobného poriadku v prípade, že medzi sadzbou príspevkov v súčasnosti aplikovanou (10,25 %) a sadzbou potrebnou na zachovanie poistno-matematickej rovnováhy (10,9 %) vznikne rozdiel vo výške minimálne 0,25 bodu, je na zvážení Rady, či sa sadzba prispôsobí úprave stanovenej v prílohe XII. Podľa článku 2 ods. 2 prílohy XII úprava, ktorá nadobúda účinnosť 1. júla 2008, nemôže viesť k zvýšeniu príspevku o viac než 1 percentuálny bod nad alebo pod sadzbu uplatňovanú v predchádzajúcom roku (10,25 %). S cieľom zabezpečiť rovnováhu systému dôchodkového zabezpečenia by sa od 1. júla 2008 mala uplatňovať táto sadzba príspevkov: 10,9 %. 6. rovnováha systému dôchodkového zabezpečenia Ako je vysvetlené v časti 2.1.2 tejto správy, systém dôchodkového zabezpečenia je v rovnováhe, ak ročné príspevky, ktoré platia zamestnanci, pokrývajú jednu tretinu nárokov, ktoré vzniknú v priebehu roka, to znamená podľa Služobného poriadku 1,9 % alebo 2 % z poslednej základnej mzdy pred odchodom do dôchodku v prípade starobných dôchodkov. Keďže sadzba príspevkov sa vypočítava tak, aby sa zaručila rovnováha systému, je systém v rovnováhe pri aplikovaní vypočítanej sadzby. V priebehu referenčného obdobia týkajúceho sa tejto správy podľa článku 14 prílohy XII k Služobnému poriadku Komisia navrhla a Rada prijala sadzbu príspevkov, ktorú vypočítal Eurostat po zohľadnení osobitných ustanovení Služobného poriadku: – článok 2 ods. 1 prílohy XII k Služobnému poriadku (akákoľvek úprava nebude viesť k tomu, aby sa výška príspevku zmenila o viac ako 1 percentuálny bod nad alebo pod sadzbou uplatňovanou v predchádzajúcom roku) – článok 2 ods. 2 prílohy XII k Služobnému poriadku (zmena, ktorá nadobudne účinnosť 1. júla 2004, nebude viesť k tomu, aby bola výška príspevku viac ako 9,75 % a zmena, ktorá nadobudne účinnosť 1. júla 2005, nebude viesť k tomu, aby bola výška príspevku viac ako 10,25 %) – článok 83a ods. 4 Služobného poriadku (zmena sadzby sa zohľadní v prípade rozdielu v hodnote aspoň 0,25 bodu medzi súčasnou sadzbou príspevku a sadzbou potrebnou na zachovanie poistno-matematickej rovnováhy). Nasledujúca tabuľka zhŕňa vypočítanú a uplatňovanú sadzbu príspevkov: Zhrnutie vypočítanej a uplatňovanej sadzby príspevkov na dôchodok. (...PICT...) Tabuľka ukazuje, že uplatňovaná sadzba príspevkov na dôchodok bola veľmi blízko k sadzbe, ktorú vypočítal Eurostat. Upozorňujeme na skutočnosť, že malé rozdiely medzi sadzbami súvisiacimi s uplatňovaním vyššie uvedených ustanovení Služobného poriadku môžu byť kladné alebo záporné; tieto rozdiely majú tendenciu sa z dlhodobého hľadiska navzájom vyrovnávať. Metóda preto spĺňa svoj špecifický cieľ, a síce zabezpečiť, aby príspevky na dôchodok, ktoré platia zamestnanci do rozpočtu, pokrývali jednu tretinu nákladov na systém dôchodkového zabezpečenia, ako je stanovené v článku 1 ods. 1 prílohy XII k Služobnému poriadku, aby bol systém v rovnováhe. 7. vzniknuté problémy, riešenia a ďalšia práca 7.1. Vývoj individuálnej mzdy Pri výpočte poistno-matematických predpokladov sa zvyčajne používajú pozorovania z minulosti (napr. tabuľka úmrtnosti, všeobecný rast miezd). V prípade stanovenia vývoja individuálnej mzdy v roku 2004 to tak nebolo. Nový Služobný poriadok, ktorý nadobudol účinnosť 1. mája 2004, vytvoril novú kategóriu zamestnancov (zmluvní zamestnanci) a zaviedol veľké zmeny platovej stupnice a pravidiel na povýšenie úradníkov a dočasných zamestnancov. Všetky tieto zmeny spôsobili, že predchádzajúce pozorovania vývoja individuálnej mzdy pri stanovení tohto predpokladu boli nepoužiteľné. V období rokov 2004-2005 bola metóda založená na predbežných sadzbách pri povýšení s použitím tabuľky B v prílohe I k Služobnému poriadku. Pre hodnotenie za rok 2006 bola pracovnej skupine pre článok 83 predložená nová metóda. Táto metóda vychádza z pohyblivého priemeru predbežnej sadzby pri povýšení a sledovanej sadzby pri povýšení (od roku 2005) podľa kategórie zamestnancov, platovej triedy, platového stupňa a rokov do dôchodku za maximálne 12 rokov pozorovania. Rovnaké sledované obdobie sa používa pre výpočet reálnej diskontnej sadzby a všeobecného rastu miezd. Navrhované riešenie: Navrhuje sa pokračovať v používaní tejto metódy. Táto metóda zohľadňuje pozorované povýšenia stále viac, keďže ich váha v priemere porastie v porovnaní s predbežnými sadzbami pri povýšení. Vývoj individuálnej mzdy vypočítaný týmto spôsobom plne zohľadňuje zvyšovanie platového stupňa zamestnancov počas ich profesijnej kariéry. Niektoré zlepšenia súčasnej metódy sa dajú v prípade potreby predpokladať po dohode s národnými odborníkmi z členských štátov. 7.2. Invalidita Pri hodnotení systému dôchodkového zabezpečenia v roku 2008 bola použitá nová tabuľka invalidity (tabuľka invalidity EÚ pre rok 2008). V zmysle vyššie uvedeného sa na odhad miery invalidity v kontexte nového Služobného poriadku platného od 1. mája 2004 použili len štyri roky sledovania invalidity (2004, 2005, 2006 a 2007) (započítali sa príjemcovia invalidných dôchodkov). Táto nová tabuľka invalidity bola predložená na stretnutí pracovnej skupiny pre článok 83 dňa 27. júna 2008. Toto krátke obdobie sledovania s cieľom odhadnúť mieru invalidity nevedie k tak presnému súboru odhadov, ako by viedlo dlhšie obdobie. V budúcnosti môže byť potrebné mieru invalidity ďalej aktualizovať. Tento prístup takisto podporuje nezávislý odborník. Navrhované riešenie: Naďalej každoročne pozorovať invaliditu a vypočítavať mieru invalidity na základe pohyblivého priemeru dostupných pozorovaní po dobu maximálne 12 rokov (rovnaké sledované obdobie sa používa pre výpočet miery reálnej diskontnej sadzby a všeobecného rastu miezd). 7.3. Tabuľka očakávanej dĺžky života Použila sa rovnaká tabuľka očakávanej dĺžky života (tabuľka očakávanej dĺžky života EÚ pre rok 2004) ako pri posudzovaní dôchodkov v roku 2004. Skutočná miera úmrtnosti v období rokov 2004-2007 bola analyzovaná a porovnaná s očakávanou úmrtnosťou podľa tabuľky očakávanej dĺžky života EÚ pre rok 2004. Výsledkom tejto analýzy bolo, že úmrtnosť vo vekovej kategórii 30 až 69 rokov je nižšia a úmrtnosť vo vekovej kategórii nad 70 rokov je vyššia v porovnaní s tabuľkou očakávanej dĺžky života EÚ pre rok 2004. Eurostat a Spoločné administratívne oddelenie pre dôchodky šiestich koordinovaných organizácií začali spoločný projekt, ktorý sa zameriava na vytvorenie spoločnej tabuľky očakávanej dĺžky života založenej na veľkom základnom súbore úradníkov v Európe pre rok 2008 (ICSLT - International Civil Servants Life Table). Táto tabuľka očakávanej dĺžky života bola certifikovaná externým odborníkom na poistno-matematické výpočty, ktorý zároveň odporučil, aby boli tabuľky očakávanej dĺžky života pravidelne aktualizované. Tabuľka bola využitá pri výpočtoch v roku 2008. Navrhované riešenie: Používať namiesto tabuľky očakávanej dĺžky života EÚ pre rok 2004 tabuľku očakávanej dĺžky života ICSLT pre rok 2008. 7.4. Diskontná sadzba Eurostat mal ťažkosti pri získavaní úrokovej sadzby pre rok 2005 a 2006, ktorá mala byť použitá pri hodnotení systému dôchodkového zabezpečenia. Príčinou problému v zmysle vyššie uvedeného bolo, že Komisia už nevytvárala výnosovú krivku cenných papierov s nulovým kupónom v eurách so splatnosťou 21 rokov, pretože vytváranie výnosových kriviek cenných papierov s nulovým kupónom v eurách sa previedlo na Európsku centrálnu banku (ECB). Pretože ECB zatiaľ nevytvorila výnosovú krivku cenných papierov s nulovým kupónom v eurách so splatnosťou 21 rokov, Eurostat odhadol sadzby na rok 2005 a 2006 s použitím výnosov referenčných 30-ročných štátnych dlhopisov eurozóny vypočítaných bankou ECB, pričom tieto sadzby upravil na splatnosť trvajúcu 21 rokov. ECB zaviedla výnosovú krivku v eurách v lete 2007 a Eurostat takisto odvtedy zverejňuje „denné“ údaje pre splatnosť 1 až 30 rokov. Na internetovej stránke Eurostatu boli od januára 2008 k dispozícii údaje pre rok 2007. Ročná nominálna miera štátnych dlhopisov s nulovým kupónom s 21-ročnou splatnosťou pre rok 2007 je 4,5 % (reálna miera je 2,2 %). Z tohto dôvodu dosahuje pohyblivý priemer (1996 - 2007) reálnej miery, ktorý sa použil v predbežnom hodnotení systému dôchodkového zabezpečenia v roku 2008, hodnotu 3,1 %. Navrhované riešenie: Článok 10 prílohy XII k Služobnému poriadku poskytuje rámec pre určenie úrokovej sadzby: „1. Úrokové sadzby, ktoré treba vziať do úvahy pri poistno-matematických výpočtoch, vychádzajú z pozorovaných priemerných ročných úrokových sadzieb pre dlhodobý štátny dlh členských štátov...“. Keďže problém dostupnosti údajov sa vyriešil (ECB teraz zostavuje výnosovú krivku cenných papierov s nulovým výnosom v eurách so splatnosťou 21 rokov), bude Eurostat tabuľku naďalej používať v poistno-matematických výpočtoch. Pri hodnotení systému dôchodkového zabezpečenia v roku 2008 bude preto použitá vyššie uvedená nominálna miera vo výške 4,5 %. 8. Vplyv systému dôchodkového zabezpečenia na rozpočet Podľa článku 83 ods. 2 Služobného poriadku prispievajú úradníci na náklady na financovanie systému dôchodkového zabezpečenia Spoločenstva jednou tretinou. V súlade s prvým odsekom tohto článku sú dávky vyplácané v rámci tohto systému dôchodkového zabezpečenia účtované na ťarchu Spoločenstiev. Členské štáty spoločne ručia za platbu týchto dávok. V zmysle vyššie uvedeného sa príspevky uhradené počas bežného roka nepočítajú tak, aby pokrývali platbu dôchodkov a ďalších príspevkov v bežnom roku. Zásada poistno-matematickej rovnováhy zaručuje rovnováhu z dlhodobého hľadiska, nie ročnú rovnováhu. To znamená, že sadzba príspevkov vychádza z platieb, ktoré sa uskutočnia v budúcnosti, keď prispievajúci úradníci odídu do dôchodku. Sadzba nesúvisí s bežnými rozpočtovými výdavkami na financovanie dôchodkov pre úradníkov, ktorí odišli do dôchodku, ani nimi nie je ovplyvnená. Príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia financujú jednu tretinu budúceho záväzku. Príspevky sa platia do rozpočtu Spoločenstva ako príjem. Celkový záväzok v čase vyplácania pokrývajú členské štáty. Nižšie uvedený graf ukazuje vplyv zvyšujúcich sa sadzieb príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia a zvyšujúci sa počet prispievajúcich členov. V uvedenom období (2000-2007) sa príjem získaný z príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia viac než zdvojnásobil - zo 154 miliónov EUR v roku 2000 na 340 miliónov EUR v roku 2007. (...PICT...) Tento nárast je determinovaný najmä: – - zvyšujúcou sa sadzbou príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia (z 8,25 % v roku 2000 na 10,25 % v roku 2005, 2006 a 2007); – - zvyšujúcim sa počtom prispievajúcich členov systému dôchodkového zabezpečenia (napr. z 34 511 v roku 2004 na 47 297 v roku 2007). 9. Závery Metóda spĺňa svoj osobitný cieľ, a síce zabezpečiť, aby bol systém dôchodkového zabezpečenia Spoločenstva v rovnováhe, keďže príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia, ktoré platia zamestnanci do rozpočtu, pokrývajú jednu tretinu nárokov, ktoré vznikajú každý rok z týchto dôvodov: – - sadzba príspevkov, ktorú vypočítal Eurostat, pokrývala jednu tretinu nárokov na dôchodok, ktoré vznikli v danom roku, – - vypočítanú sadzbu príspevkov potvrdil kvalifikovaný nezávislý expert, – - uplatňovaná sadzba príspevkov sa veľmi blížila vypočítanej sadzbe, – - malé rozdiely medzi vypočítanou a uplatňovanou sadzbou vznikli kvôli osobitným ustanoveniam Služobného poriadku. Keďže tieto rozdiely môžu byť kladné ale aj záporné, z dlhodobého hľadiska majú tendenciu sa navzájom vyrovnávať. Príjem do rozpočtu z príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia sa zvýšil po zvýšení sadzby príspevkov a počtu prispievajúcich členov. Z vyššie uvedených dôvodov sa Komisia domnieva, že systém dôchodkového zabezpečenia európskych úradníkov je v rovnováhe. Problematické záležitosti boli vyriešené bez potreby revidovať prílohu XII k Služobnému poriadku. Komisia preto nepovažuje zmenu Služobného poriadku za potrebnú. [1] Existujú ďalšie dva spôsoby nadobudnutia nárokov na dôchodok: prevod nárokov na dôchodok z iného systému alebo odkúpenie nárokov na dôchodok. [2] Hodnotenie v roku 2008. --------------------------------------------------