Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru - Výročná správa za rok 2007 O programe PHARE, predvstupovej pomoci pre Turecko, programe CARDS a o prechodnom fonde {SEK(2008) 3075} /* KOM/2008/0880 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.12.2008 KOM(2008) 880 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2007 O PROGRAME PHARE, PREDVSTUPOVEJ POMOCI PRE TURECKO, PROGRAME CARDS A O PRECHODNOM FONDE {SEK(2008) 3075} Úvod Predvstupová pomoc EÚ sa od roku 2007 financuje prostredníctvom jediného nástroja - nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorý je určený na poskytovanie cielenej pomoci kandidátskym aj potenciálnym kandidátskym krajinám. IPA nahrádza päť predchádzajúcich finančných nástrojov EÚ – Phare[1], ISPA[2], SAPARD[3], nástroj predvstupovej pomoci pre Turecko[4] a program CARDS[5]. Táto správa sa venuje uskutočňovaniu programu Phare, nástroja predvstupovej pomoci pre Turecko, programu CARDS a prechodného fondu[6] v priebehu roku 2007. Treba uviesť, že keďže rok 2006 bol posledným programovým rokom v rámci programu Phare, nástroja predvstupovej pomoci pre Turecko a programu CARDS, v roku 2007 sa nezačali žiadne nové programy v rámci týchto nástrojov. Programy pre kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny sa v roku 2007 realizovali v rámci nového nástroja IPA a budú predmetom výročnej správy o IPA za rok 2007, ako je stanovené v nariadení o IPA č. 1085/2006 (čl. 13 ods. 6). Ciele predvstupovej pomoci v rámci programu Phare boli stanovené takto: pomáhať kandidátskym a pristupujúcim krajinám v ich úsilí o posilnenie verejnej správy a inštitúcií, aby v rámci Európskej únie účinne fungovali, podporiť zosúlaďovanie s právnymi predpismi Európskeho spoločenstva, znížiť potrebu prechodných období a podporiť hospodársku a sociálnu súdržnosť. Cieľom programu CARDS bolo podporiť účasť krajín západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko vrátane Kosova podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/99 na procese stabilizácie a pridruženia. Tento proces má podporiť stabilizáciu v regióne a zároveň uľahčiť tesnejšie pridruženie k Európskej únii. Táto správa obsahuje aj informácie o prechodnom fonde pre nové členské štáty, ktorý bol zavedený s cieľom pokračovať v podpore budovania inštitúcií v záujme posilnenia a konsolidácie inštitucionálnych a administratívnych kapacít na implementáciu acquis communautaire . 1. ROčNÝ PREHľAD 1.1. Hlavné črty vývoja procesu rozširovania v roku 2007 V roku 2007 sa dosiahol pokrok na základe obnovenej zhody o problematike rozširovania prijatej na zasadnutí Európskej rady v decembri 2006. Rok 2007 sa začal pristúpením Bulharska a Rumunska. V tomto roku bol okrem toho zaznamenaný dôležitý vývoj v Turecku a v krajinách západného Balkánu: dosiahol sa pokrok v prístupových rokovaniach a v procese stabilizácie a pridruženia, prebiehali rokovania o štatúte Kosova a zaviedol sa nový nástroj predvstupovej pomoci (IPA). Komisia predložila 6. novembra 2007 ročný strategický dokument spolu so správami o pokroku týchto krajín a s návrhmi na pristúpenie/európske partnerstvo pre kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny[7] a Kosovo. Tento strategický dokument Komisie potvrdil zásady a ciele stratégie rozširovania. Upozornil na viacero dôležitých výziev v príslušných krajinách. Uvádzalo sa v ňom, že vyššiu prioritu budú mať už v počiatočnom štádiu základné otázky správy vecí verejných vrátane budovania inštitúcií, reformy justície a správy a predchádzania organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Tento prístup je v súlade s odporúčaniami vyplývajúcimi z vnútorného hodnotenia reformy verejnej správy krajín zahrnutých do procesu rozširovania, ktoré urobilo generálne riaditeľstvo pre rozšírenie. Dosiahol sa ďalší pokrok v prístupových rokovaniach s Chorvátskom a Tureckom. Pokiaľ ide o Chorvátsko, do decembra 2007 sa otvorilo šestnásť kapitol a dve z nich sa predbežne uzavreli. V prípade Turecka sa otvorilo šesť kapitol a jedna z nich sa uzavrela. V súlade so závermi zo zasadnutia Rady z decembra 2006 sa osem rokovacích kapitol neotvorí dovtedy, kým Turecko nebude vykonávať dodatkový protokol k dohode o pridružení. Generálne riaditeľstvo pre rozšírenie sledovalo vykonávanie dohody o pridružení s Tureckom aj dohôd o stabilizácii a pridružení (SAA) s Chorvátskom a s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko. Ani jedna z týchto troch krajín nedosiahla dostatočný pokrok v riešení stanovených priorít. V roku 2007 sa dosiahol pokrok pri dokončovaní dohôd o stabilizácii a pridružení s krajinami západného Balkánu. Albánsko pokračovalo vo vykonávaní dočasnej dohody. V októbri 2007 sa podpísala dohoda o stabilizácii a pridružení s Čiernou Horou. V júni 2007 boli obnovené rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení so Srbskom, ktoré viedli k parafovaniu tejto dohody v novembri. V decembri bola parafovaná dohoda o stabilizácii a pridružení s Bosnou a Hercegovinou. Podpis týchto dohôd o stabilizácii a pridružení bol podmienený splnením príslušných podmienok. Pokiaľ ide o západný Balkán, Komisia ďalej podporovala proces stabilizácie a pridruženia a koordinovala uskutočňovanie solúnskej agendy. Do konca roku 2007 sa uzavreli dohody o zjednodušení vízového režimu a readmisné dohody s Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, s Čiernou Horou a so Srbskom. V strategickom dokumente sa oznámilo začatie dialógu o podmienkach bezvízového cestovného styku a o poskytovaní ďalších štipendií na vysokoškolské štúdium študentom z tohto regiónu. Rokovania o štatúte Kosova pod záštitou generálneho tajomníka OSN Martti Ahtisaariho sa ukončili v roku 2007, nepriniesli však konečné riešenie tejto otázky. K dohode neviedli ani následné priame rokovania o štatúte Kosova medzi obomi stranami sprostredkované trojkou EÚ – USA – Rusko. Európska únia vrátane Komisie naďalej poskytovala poradenstvo a podporu tomuto procesu a reformám v Kosove. Na samite procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP), ktorý sa konal v Záhrebe v máji, sa prijalo rozhodnutie o prevzatí regionálnej zodpovednosti za proces regionálnej spolupráce. Keďže pakt stability splnil do značnej miery svoje poslanie, začal sa proces jeho nahradenia novou Radou pre regionálnu spoluprácu (RCC) prepojenou so SEECP. Bol menovaný generálny tajomník Rady pre regionálnu spoluprácu a za sídlo jej sekretariátu bolo určené Sarajevo. V júli nadobudla platnosť Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode (CEFTA). Prioritou zostala aj naďalej informovanosť o rozširovaní. Pri príležitosti tretieho výročia rozšírenia o krajiny EÚ-10 dňa 1. mája boli zorganizované napríklad tieto aktivity: samostatná internetová sekcia na internetových stránkach EUROPA venovaná prípadovým štúdiám, sekcia s faktami a číselnými údajmi a fotogaléria, ďalej audiovizuálne príspevky v televíznom vysielaní Europe by Satellite (Európa cez satelit), návštevy novinárov v troch nových členských štátoch a séria seminárov organizovaných v spolupráci s obchodnými komorami v siedmich členských štátoch. Komisia okrem toho v roku 2007 začala prípravu nového nástroja pre občiansku spoločnosť, ktorý sa bude zameriavať na tieto tri oblasti: i) podpora miestnych občianskych iniciatív a budovanie kapacít; ii) program dialógov medzi ľuďmi, ktorý bude oboznamovať všetky zainteresované strany s politikami, inštitúciami a orgánmi EÚ, a iii) podpora (medzinárodných) podujatí v rámci partnerstva. 1.2. Hlavné závery zasadnutí Európskej rady v roku 2007 Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v decembri 2007 privítala stratégiu rozširovania týmito závermi: „V súlade so stratégiou rozširovania, ktorú schválilo zasadnutie Európskej rady v decembri 2006, a závermi Rady z 11. decembra 2006, Rada víta oznámenie Komisie o stratégii rozširovania a hlavných výzvach na roky 2007 a 2008 zo 6. novembra a náležite berie na vedomie analýzu a odporúčania, ktoré sa v ňom nachádzajú . Základ stratégie rozširovania EÚ naďalej tvorí obnovený konsenzus o rozširovaní, ktorý vychádza z konsolidácie záväzkov, spravodlivej a dôslednej podmienenosti a lepšej komunikácie spolu s kapacitou integrovať nových členov. Zlepšenie kvality procesu rozširovania zabezpečí, že rozširovanie bude naďalej podporovať mier, demokraciu a stabilitu na celom kontinente a bude predstavovať konkrétny prínos v podobe rastu obchodu, investícií a hospodárskeho rastu. Budúci rok bude rozhodujúci pre ďalšie konsolidovanie a vykonávanie stratégie rozširovania EÚ a podporu transformačného procesu na západnom Balkáne. Rada pripomína rôzne návrhy týkajúce sa tejto otázky a že budúcnosť západného Balkánu je v Európskej únii. Na tomto základe je konzistentné vykonávanie obnoveného konsenzu dôležitejšie ako kedykoľvek predtým. Rada opakovane potvrdzuje, že tempo rokovaní s krajinami, s ktorými sa rokuje o pristúpení, závisí predovšetkým od pokroku v plnení úvodných a záverečných referenčných hodnôt, ako aj požiadaviek rokovacieho rámca vrátane vykonávania prístupových partnerstiev, ktoré sú v súčasnosti predmetom revízie, pričom sa každá krajina posudzuje podľa vlastných zásluh. Rada pripomína, že kapitoly, pre ktoré sa ukončili technické prípravy, sa otvoria v súlade so stanovenými postupmi podľa rokovacích rámcov. V tejto súvislosti Rada víta medzivládne konferencie s Tureckom a Chorvátskom, ktoré sa uskutočnia neskôr tento mesiac. Dôležité je tiež, aby politika rozširovania uplatňovala spravodlivú a dôslednú podmienenosť vo všetkých etapách rokovaní. V tejto súvislosti Rada víta zámer Komisie pokračovať vo zvyšovaní kvality procesu rozširovania tým, že sa bude zaoberať kľúčovými prioritami v oblastiach reformy verejnej správy a súdnictva, boja proti korupcii v počiatočných etapách, a to plným vyžívaním referenčných hodnôt a štúdií vplyvov a zvýšením transparentnosti procesu. Uvedené bude dôležité na zabezpečenie širokej a trvalej podpory procesu rozširovania zo strany verejnosti.“ Na nasledujúcom zasadnutí Európskej rady v decembri 2007 boli odsúhlasené tieto závery: „Európska rada berie na vedomie oznámenie Komisie o stratégii rozšírenia a schvaľuje závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 10. decembra.“ 2. PLÁNOVANIE A REALIZÁCIA PROGRAMOV: VšEOBECNÝ PREHľAD 2.1. Phare, predvstupová pomoc pre Turecko a program CARDS Vzhľadom na zavedenie nástroja IPA v januári 2007 nevznikli v roku 2007 žiadne nové záväzky v rámci Phare, nástroja predvstupovej pomoci pre Turecko ani v rámci programu CARDS. Pozornosť sa zameriavala na realizáciu programov z predchádzajúcich rokov a v prípade potreby na dokončovanie nevybavených záležitostí. Podrobné informácie o Phare, o predvstupovej finančnej pomoci pre Turecko a o programe CARDS možno nájsť v prílohe k tejto správe – časť I: Jednotlivé krajiny. 2.2. Prechodný fond Prechodný fond pre Bulharsko a Rumunsko bol ustanovený na základe článku 31 aktu o pristúpení. Je určený na financovanie určitých opatrení na budovanie inštitúcií v záujme riešenia pretrvávajúcej potreby posilnenia inštitucionálnych kapacít v určitých oblastiach, a to prostredníctvom opatrení, ktoré nemožno financovať zo štrukturálnych fondov ani z fondu pre rozvoj vidieka. To znamená, že tento fond je rozšírením pomoci poskytovanej pred pristúpením v rámci programu Phare. Realizáciu pomoci poskytovanej v rámci prechodného fondu upravuje memorandum o porozumení o použití prechodného fondu, ktoré podpísali bulharské orgány a Európska komisia 21. júna 2007, a rumunské orgány a Európska komisia 5. septembra 2007. Národným programom boli pre prechodný fond na rok 2007 pridelené tieto prostriedky: Bulharsko | 31,5 mil. EUR | Rumunsko | 46,5 mil. EUR | Desať nových členských štátov (Cyprus, Česká republika, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko), ktoré od roku 2004 využívali osobitný prechodný fond na budovanie inštitúcií vytvorený na základe článku 34 aktu o pristúpení, pokračovalo v roku 2007 v uzatváraní zmlúv na projekty v rámci programov prechodného fondu na roky 2005 a 2006 a v realizácii programov v rámci prechodného fondu na roky 2004, 2005 a 2006. Táto správa sa týka posledného roku uzatvárania zmlúv v rámci prechodného fondu pre týchto desať nových členských štátov. 2.3. Prechod na rozšírený systém decentralizovanej implementácie (EDIS) Cieľom Komisie je umožniť krajinám prijímajúcim predvstupovú pomoc spravovať finančné prostriedky Spoločenstva v rámci rozšíreného systému decentralizovanej implementácie (EDIS) tak, aby ešte pred pristúpením k EÚ získali dostatočné praktické skúsenosti v oblasti riadenia úplne decentralizovaného systému, a takto ich pripraviť na účinné spravovanie štrukturálnych fondov po pristúpení (v spoločnom riadiacom prostredí). Komisia svojím rozhodnutím umožní príslušným implementačným agentúram prejsť na systém EDIS až potom, keď preukážu, že majú k dispozícii primerané zdroje, štruktúry a systémy na účinné a včasné spravovanie pomoci Spoločenstva. Desať nových členských štátov, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004, prešlo na systém EDIS v roku 2005. Pokiaľ ide o pomoc poskytovanú z programu Phare a po pristúpení v rámci prechodného fondu pomoci, Bulharsko začalo používať rozšírený systém decentralizovanej implementácie v júli 2007. Z toho vyplýva, že od uvedeného obdobia nesú bulharské orgány plnú zodpovednosť za uzatváranie zmlúv o pomoci, ako aj za realizáciu pomoci. Pomoc, ktorú ešte treba realizovať (vo výške približne 700 miliónov EUR) spravujú štyri akreditované implementačné agentúry[8]. Hoci systém ako taký bol vytvorený a akreditovaný na základe záväzkov prijatých bulharskými orgánmi, v roku 2007 ešte bolo treba vyriešiť nedostatky pri praktickej realizácii pomoci a pri nakladaní s ňou. Komisia prijala opatrenie na zabezpečenie toho, aby príslušné bulharské orgány venovali potrebnú pozornosť nedostatkom, na ktoré sa upozornilo pri akreditácii[9]. Podobne aj Rumunsko začalo používať systém EDIS od začiatku roku 2007, čo znamená, že je plne zodpovedné za výberové konania aj za realizáciu programov finančnej pomoci. Akreditované implementačné agentúry[10] spravujú viac ako 1,3 miliardy EUR vyhradenej na programy Phare z rokov 2004/2005, ktoré sa realizujú, a na programy Phare z roku 2006, na ktoré sa uzatvárajú zmluvy, a na ďalšiu podporu po pristúpení financovanú z prechodného fondu. Aj v rumunskom systéme sa vyskytli v priebehu prvého roku fungovania určité nedostatky. Neboli splnené niektoré z podmienok potrebných pre jeho riadne fungovanie. Komisia vyjadrila určité obavy v súvislosti so schopnosťou rumunských agentúr zabezpečiť riadne hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ a rozhodla sa požiadať zodpovedné orgány, aby odstránili zostávajúce nedostatky a poskytli dôkaz o dosiahnutí pokroku pri zabezpečovaní toho, aby sa predvstupové programy realizovali v rámci riadneho rozšíreného systému decentralizovanej implementácie. Uvedené orgány následne prijali zásadné opatrenia na riešenie zostávajúcich kľúčových otázok. Pokiaľ ide o predvstupový program Phare, Rumunsku sa podarilo v roku 2005 dosiahnuť veľmi dobrú mieru absorpcie. Preukázateľne sa vyvíja úsilie o riadne spravovanie predvstupových aj povstupových finančných prostriedkov, pri ktorých ešte treba uzavrieť príslušné zmluvy. Komisia pozorne sleduje fungovanie tohto systému, lebo je potrebné ešte viac posilniť kapacity agentúr spravujúcich tieto finančného prostriedky a účinne uplatňovať zavedené postupy na účel zabezpečenia včasnej a účinnej realizácie projektov a efektívneho dosahovania výsledkov. Pokiaľ ide o krajiny západného Balkánu, systém decentralizovanej implementácie (DIS) uplatňuje iba Chorvátsko. Komisia sa rozhodla zveriť 7. februára 2006 riadenie programov Phare a CARDS chorvátskym inštitúciám pod dohľadom národného schvaľujúceho úradníka, pričom zachovala požiadavku kontroly ex-ante nad výberovými konaniami a uzatváraním zmlúv. Následný audit systému DIS, ktorý urobilo GR pre rozšírenie v roku 2006, odhalil niekoľko nedostatkov v riadení, ktoré viedli k nízkej absorpcii a k nedostatočným administratívnym kapacitám. Tieto nedostatky treba odstrániť. GR pre rozšírenie sa vzhľadom na tieto skutočnosti rozhodlo v decembri 2007 dočasne pozastaviť schvaľovanie zmlúv vypracovaných v rámci národného programu Phare na rok 2006 dovtedy, kým Komisia pri posudzovaní dosiahnutých zlepšení na základe stanoveného súboru kritérií nedospeje k uspokojivým záverom. Začiatkom júna 2007 bola dokončená veľmi kritická správa z následného auditu fungovania systému DIS v Turecku. Bezprostredne hroziace pozastavenie systému DIS by bolo možné odvrátiť prostredníctvom personálneho posilnenia centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky a prijatia právnych predpisov v záujme posilnenia tejto jednotky. Ďalšie vážne nedostatky, ktoré musí Turecko neodkladne riešiť prostredníctvom akčného plánu, sa týkali nedostatočného dohľadu úradníka zodpovedného za schvaľovanie programov (PAO) nad odvetvovými ministerstvami, ďalej nesprávne postupy pri odstraňovaní nedostatkov, nedostatočná kontrola kvality dokumentácie verejného obstarávania zo strany úradníka zodpovedného za schvaľovanie programov, ako aj oneskorenia pri verejnom zaobstarávaní a uzatváraní zmlúv. V druhej polovici roku 2007 sa dosiahol výrazný pokrok v posilňovaní systému DIS, vrátane rýchlejšieho uzatvárania zmlúv, posilnenia centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky a zlepšil sa výkon právomocí úradníka zodpovedného za schvaľovanie programov nad štruktúrami vedúcich úradníkov zodpovedných za programy na odvetvových ministerstvách. 2.4. Koordinácia predvstupovej pomoci Spoločenstva - Cieľom programu SAPARD[11] je pomáhať kandidátskym krajinám riešiť problémy štrukturálnych zmien v sektoroch poľnohospodárstva a vo vidieckych oblastiach, ako aj pri implementovaní acquis communautaire týkajúceho sa spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a súvisiacich právnych predpisov. - Program ISPA[12] je zameraný najmä na zosúladenie noriem krajín uchádzajúcich sa o členstvo s normami Spoločenstva v oblasti infraštruktúry. Financuje sa z neho veľká časť projektov dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry v rámci životného prostredia. Jednotlivé predvstupové nástroje boli koordinované vo fáze tvorby programov. Posledné programy pre nástroje SAPARD a ISPA sa vytvorili v roku 2006. V roku 2007 všetky predchádzajúce predvstupové nástroje nahradil nástroj IPA. 3. SPOLUPRÁCA S EURÓPSKOU INVESTIčNOU BANKOU A S MEDZINÁRODNÝMI FINANčNÝMI INšTITÚCIAMI Spolupráca s Európskou investičnou bankou (EIB) a s ostatnými medzinárodnými finančnými inštitúciami (MFI), predovšetkým s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBRD) a s Rozvojovou bankou Rady Európy (CEB) spoločne s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) sa realizuje na základe zmeneného memoranda o porozumení medzi Európskou Komisiou a zúčastnenými medzinárodnými finančnými inštitúciami pre krajiny zapojené do procesu rozširovania, ktoré bolo podpísané dňa 26. apríla 2006. Pri realizácii horizontálnych programov sa naskytli rozsiahle možnosti spolupráce s medzinárodnými finančnými inštitúciami formou poskytovania úverov zo strany medzinárodných finančných inštitúcií v kombinácii s grantmi EÚ. Tieto horizontálne programy dopĺňajú investičné projekty financované z národných programov. Boli vytvorené nasledujúce štyri druhy programov. Nástroj na financovanie malých a stredných podnikov (SMEFF) je určený na posilnenie kapacít finančných sprostredkovateľov (t.j. bánk a lízingových spoločností) v prijímajúcich krajinách, aby mohli rozšíriť a udržať svoje finančné operácie zamerané na malé a stredné podniky (MSP). V rámci projektov nástroja na financovanie malých a stredných podnikov sa miestnym finančným sprostredkovateľom poskytujú úvery, záruky na úvery a lízingy v kombinácii s nerefundovateľnými finančnými stimulmi. Finanční sprostredkovatelia potom poskytujú úvery alebo lízingy jednotlivým mikropodnikom alebo MSP. Počnúc rokom 2005 sú jedinými oprávnenými krajinami Bulharsko, Chorvátsko, Rumunsko a Turecko. Ku koncu decembra 2007 dosahovali stimuly z EÚ vyčlenené na tieto projekty celkovú sumu 300 miliónov EUR. Účelom nástroja na financovanie obcí (Municipal Finance Facility – MFF) je podporiť miestnych finančných sprostredkovateľov, aby rozšírili poskytovanie úverov obciam. Mechanizmus tohto programu sa podobá mechanizmu nástroja SMEFF. V roku 2007 bolo celkové tempo prípravy a podpisu nových projektov pomalšie, ako sa očakávalo, v dôsledku vysokých administratívnych nákladov, oneskorenia reformy právnej úpravy v niektorých krajinách a neskúsenosti obcí s prípravou podkladov pre žiadosti o úver. Ku koncu decembra 2007 dosahovali stimuly z EÚ určené na tieto projekty celkovú sumu 60 miliónov EUR. EIB a Komisia v súlade s požiadavkou prednesenou na zasadnutí Európskej rady v Nice v roku 2002 zriadili nástroj pre komunálnu infraštruktúru (Municipal Infrastructure Facility – MIF). Cieľom tohto nástroja je podporiť sociálny a hospodársky rozvoj v pohraničných regiónoch členských štátov EU-15. Na tento účel kombinuje úvery zo zdrojov EIB s nerefundovateľnou podporou z programu Phare, aby sa urýchlilo dokončenie malých investícií do miestnej infraštruktúry. Do konca roku 2007 sa pridelené prostriedky z programu Phare plne vyčlenili na 24 komunálnych projektov. V roku 2006 bol zavedený nástroj na financovanie energetickej účinnosti (Energy Efficiency Finance Facility – EEFF) určený na riešenie otázky zmeny klímy. Jeho cieľom je stimulácia investícií do oblasti energetickej účinnosti vo všetkých druhoch budov a v odvetví priemyslu prostredníctvom sprístupnenia primeraného financovania konečným príjemcom úverov. Celkovým prínosom tohto programu budú úspory energie a výrazné zníženie emisií CO2. V tomto nástroji sa spájajú úvery medzinárodných finančných inštitúcií, poskytované finančným sprostredkovateľom, so stimulmi na zlepšenie úspornosti zariadení a zvýšenie atraktivity investícií do energetiky a s príspevkami pre miestnych finančných sprostredkovateľov, ktorých cieľom je povzbudiť sprostredkovateľov, aby poskytovali úvery na financovanie v oblasti energetickej účinnosti. Realizácia nástroja EEFF sa začala v apríli 2007, pričom do decembra sa schválili prvé projekty v celkovej výške stimulov 13,65 miliónov EUR. 4. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Cieľom monitorovania a hodnotenia je predovšetkým monitorovať a vyhodnocovať finančnú podporu poskytovanú prijímajúcim krajinám na plnenie ich predvstupových cieľov, a to prostredníctvom hodnotenia plnenia programu a vyvodzovania príslušných záverov. Druhým cieľom je zabezpečiť zodpovednosť za hospodárenie s peniazmi a využívanie predvstupových finančných prostriedkov. Tretím cieľom je podpora rozvoja miestnych kapacít na monitorovanie a hodnotenie v prijímajúcich krajinách so zámerom posilniť ich schopnosť spravovať a kontrolovať predvstupovú pomoc. 4.1. Monitorovanie a priebežné hodnotenie V roku 2007 bola v rámci systému priebežného hodnotenia Turecka vypracovaná jedna súhrnná hodnotiaca správa o Turecku (TPAER) a dve odvetvové priebežné hodnotiace správy. Pokiaľ ide o Chorvátsko, systém priebežného hodnotenia bol zavedený v roku 2007 a zameriaval sa na program Phare. Okrem toho sa v roku 2007 dokončilo hodnotenie ad hoc programu CARDS pre Chorvátsko. Konkrétne výsledky priebežného hodnotenia sú uvedené v časti II.3 prílohy. 4.2. Hodnotenie ex post Zistenia, závery a odporúčania z rozsiahleho hodnotenia programu Phare uskutočneného ex post sa prediskutovali s príslušnými zúčastnenými stranami vrátane zástupcov prijímajúcich krajín na hodnotiacom seminári v apríli 2007. Ďalší seminár bol venovaný zisteniam uvedeným v hodnotiacej správe ex post týkajúcim sa reformy verejnej správy. Konkrétne výsledky hodnotenia sú uvedené v časti Part II.3. 5. INÉ čINNOSTI Útvary Komisie uskutočnili množstvo ďalších hodnotiacich činností na zlepšenie kvality programov realizovaných v roku 2007, ako aj na podporu rozvoja miestnych kapacít na monitorovanie a hodnotenie. Konkrétne činnosti sú opísané v časti II.3. [1] PHARE, Nariadenie Rady (EHS) č. 3906/89 z 18. decembra 1989. [2] Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 z 21. júna 1999). [3] Špeciálny prístupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (nariadenie Rady (ES) č. 1268/1999 z 21. júna 1999). [4] Nariadenie Rady (ES) č. 2500/2001 zo 17. decembra 2001. [5] Pomoc Spoločenstva na rekonštrukciu, rozvoj a stabilizáciu (nariadenie Rady (ES) č. 2666/2000 z 5. decembra 2000). [6] Článok 31 Zmluvy o pristúpení Bulharska a Rumunska. [7] Kandidátske krajiny: Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Turecko.Potenciálne kandidátske krajiny: Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Srbsko, Kosovo podľa rezolúcie BR OSN č. 1244. [8] Centrálna finančná a kontraktačná jednotka (CFCU), ministerstvo regionálneho rozvoja a verejných prác, ministerstvo práce a sociálnej politiky, ministerstvo hospodárstva a energetiky. [9] Vo výročnej správe o činnosti za rok 2007 bola uvedená výhrada týkajúca sa možných nezrovnalostí pri spravovaní finančných prostriedkov z programu PHARE v rámci rozšíreného decentralizovaného implementačného systému dvomi bulharskými implementačnými agentúrami (centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky a ministerstva regionálneho rozvoja a verejných prác). Dňa 23. júla 2008 bola akreditácia týmto dvom implementačným agentúram dočasne odňatá, pozri KOM(2008)496. [10] Centrálna finančná a kontraktačná jednotka, ministerstvo európskej integrácie a ministerstvo práce. [11] Všeobecné informácie o programe SAPARD nájdete na internetovej stránke GR pre poľnohospodárstvo [12] Všeobecné informácie o nástroji ISPA nájdete na internetovej stránke GR pre regionálnu politiku.