Je potrebné lepšie objasniť postavenie v zamestnaní v prípade ľudí pracujúcich prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem. Podľa odhadov v súčasnosti deväť z desiatich digitálnych pracovných platforiem pôsobiacich v EÚ klasifikuje ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú, ako samostatne zárobkovo činné osoby. Mnohé z nich majú pri svojej práci skutočnú autonómiu a oceňujú flexibilitu a jednoduchý prístup ku klientom, ktoré digitálne pracovné platformy poskytujú. Sú však aj také, ktoré sú vo vzťahu podriadenosti a vzťahuje sa na ne rôzna miera kontroly zo strany digitálnych pracovných platforiem, prostredníctvom ktorých vyvíjajú svoju činnosť, ako napríklad v súvislosti s úrovňou odmeňovania, organizáciou pracovného času a ďalšími aspektmi pracovných podmienok. V týchto prípadoch nie je vždy jasné, či je ich postavenie v zamestnaní určené správne. Postavenie v zamestnaní by malo vychádzať zo skutočností, ktoré charakterizujú daný vzťah, bez ohľadu na to, či existuje písomná zmluva alebo bez ohľadu na jej podmienky. Od postavenia v zamestnaní závisia povinnosti digitálnych pracovných platforiem a práva ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú. Preferencie ľudí, pokiaľ ide o požadovanú úroveň autonómie, flexibility a ochrany, sa môžu líšiť. Preto je dôležité, aby mali právnu istotu týkajúcu sa svojho postavenia, pretože tá im umožní prijímať vedomé a dobrovoľné rozhodnutia.

Digitálne platformové hospodárstvo sa rýchlo rozvíja. V rokoch 2016 až 2020 sa jeho príjmy takmer späťnásobili, a to z odhadovaných 3 miliárd EUR približne na 14 miliárd EUR. Z inej štúdie vyplývajú príjmy na ešte vyššej odhadovanej úrovni, a to až 20,3 miliardy EUR. V súčasnosti pracuje prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem v EÚ viac ako 28 miliónov ľudí. V roku 2025 sa očakáva zvýšenie tohto počtu na 43 miliónov.

Práca pre platformy predstavuje svet práce, ktorý sa neustále mení. Mnohým ľuďom umožňuje zarábať si na živobytie alebo dopĺňať svoj príjem, a to aj tým, ktorí majú inak problém s prístupom na trh práce, ako sú zamestnanci s nízkou mzdou, ženy, mladí ľudia, ľudia so zdravotným postihnutím, migranti alebo ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Vytvára príležitosti na rozvíjanie alebo rozširovanie klientskej základne, v niektorých prípadoch dokonca cezhranične. Práca pre platformy prináša podnikom oveľa širší prístup k spotrebiteľom, príležitosti na diverzifikovanie príjmov a rozvoj nových oblastí podnikania, a tým im pomáha rásť. Pre spotrebiteľov znamená lepší prístup k produktom a službám, ktoré by boli inak ťažko dostupné, ako aj prístup k novým a rôznorodejším službám.

Zásady, na ktorých stojí naše európske sociálne trhové hospodárstvo, by sa preto nemali považovať za samozrejmé a mali by sa chrániť. Niektorí sú čoraz viac znevýhodňovaní, a to aj mnohí z tých, ktorí pracujú prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem fungujúcich za neistých pracovných podmienok. Nové spôsoby práce, k akým patrí napríklad práca pre platformy, komplikujú správnu klasifikáciu ľudí ako pracovníkov alebo samostatne zárobkovo činné osoby. To vedie k situáciám, keď sa niektorým ľuďom nespravodlivo odopiera prístup k právam a ochrane, ktoré prináležia k postaveniu pracovníka. Iní zase nemôžu v plnej miere využívať skutočnú autonómiu, ktorú prináša postavenie samostatne zárobkovo činnej osoby. Čím viac sa vo svete práce udomácňujú algoritmické nástroje, tým viac sa dostávajú do popredia otázky týkajúce sa dohľadu, využívania údajov, rovnosti a diskriminácie (napr. rodové predsudky zakomponované do samotného návrhu algoritmických nástrojov) a uplatňovania algoritmického riadenia.

V navrhovanej smernici sa stanovuje nový súbor práv v oblasti algoritmického riadenia. Zabezpečí sa nimi lepšia informovanosť pracovníkov, ich zástupcov a pracovných inšpektorátov o používaní automatizovaných monitorovacích a rozhodovacích systémov a o vplyve, ktorý majú na pracovné podmienky. Pri dôležitých rozhodnutiach vyplývajúcich z používania takýchto systémov (napríklad pri zrušení alebo dočasnom vypnutí účtov alebo rozhodnutiach s podobným účinkom) sa tak budú môcť spoľahnúť na konkrétne postupy a prostriedky nápravy. V návrhu sa okrem toho digitálne pracovné platformy vyzývajú, aby so zástupcami pracovníkov konzultovali podstatné zmeny organizácie práce súvisiace so zavedením alebo používaním algoritmov. Týmito opatreniami sa s vedomím toho, že algoritmické riadenie sa postupne rozširuje aj za hranice práce pre platformy, skonkretizuje a doplní to, čo sa už zabezpečuje prostredníctvom všeobecného nariadenia o ochrane údajov v oblasti ochrany osobných údajov, a doplní to, čo zabezpečí navrhovaný akt o umelej inteligencii (AI) v oblasti zlepšovania dostupnosti informácií o automatizovaných systémoch, ktoré sa môžu na tieto osoby vzťahovať, ako aj ochrany týchto osôb pred diskrimináciou a zaujatosťou.

Na ľudí pracujúcich prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem sa budú vzťahovať aj nové možnosti ochrany pred úskaliami algoritmického riadenia. Nedostatočná autonómia pri práci pre platformy a dohľad, ktorý je jej príčinou, môžu mať negatívny vplyv na pracovné podmienky ľudí, na ktorých sa vzťahuje, napríklad v podobe psychosociálnej záťaže (keďže ľudia pracujúci prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem sa môžu cítiť neustále monitorovaní a hodnotení bez riadneho odôvodnenia), rizika nehôd (keďže algoritmy môžu podnecovať potenciálne nebezpečné správanie, napríklad ponúkať prémie za rýchlejšie dokončenie práce) a prístupu k úlohám. Digitálne pracovné platformy prispievajú k týmto problémom svojimi podmienkami, v ktorých sa môžu jednostranne upravovať mzda, pracovný čas, riešenie sporov, etiketa vzťahov so zákazníkmi a ďalšie záležitosti, pričom na monitorovanie, hodnotenie a vynucovanie práce osôb využívajú technologické prostriedky. To má za následok nejasné povinnosti a nedostatočné mechanizmy nápravy v prípade niekedy nezrozumiteľných a nevysvetliteľných rozhodnutí, týkajúcich sa napríklad pracovných sankcií a ukončení pracovných zmlúv.

Postavenie v zamestnaní je vstupnou bránou k existujúcim pracovným a sociálnym právam. Nesprávna klasifikácia bráni nepravým samostatne zárobkovo činným osobám využívať práva, na ktoré by mali nárok ako pracovníci. Ide o práva ako právo na minimálnu mzdu, ak je to vhodné, práva na kolektívne vyjednávanie, reguláciu pracovného času, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, rovnakú odmenu za rovnakú prácu mužov a žien a právo na platenú dovolenku, ako aj právo na lepšiu sociálnu ochranu pred nehodami na pracovisku a nezamestnanosťou, právo na nemocenské a starobné dávky. Nesprávna klasifikácia nie je nespravodlivá len pre dotknutých pracovníkov, môže mať negatívne dôsledky aj na spoločnosť ako takú.

Spomedzi 28 miliónov ľudí, ktorí podľa odhadov pracujú prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem, väčšina predstavuje pravé samostatne zárobkovo činné osoby. Môže však existovať až 5,5 milióna ľudí, ktorí sú „nepravými“ samostatne zárobkovo činnými osobami. Znamená to, že hoci v zmluvách s digitálnymi pracovnými platformami, prostredníctvom ktorých pracujú, sú uvedení ako samostatne zárobkovo činné osoby, v skutočnosti sa na nich vzťahuje kontrola a dohľad, ktoré sú charakteristické pre postavenie pracovníka. Títo ľudia sa môžu nachádzať v osobitne prekérnej situácii. Ak chcú spochybniť klasifikáciu svojho postavenia v zamestnaní, musia sa obrátiť na súd a dokázať, že opis ich postavenia v zmluve je nepravdivý. To však nie je ľahké, keďže to môže byť časovo aj finančne náročné a osobitne zložité pre ľudí s oslabeným postavením na trhu práce, ako sú zamestnanci s nízkou mzdou, mladí ľudia alebo ľudia s migrantským pôvodom. Do dnešného dňa bolo prijatých viac ako 100 rozhodnutí súdu a 15 správnych rozhodnutí, ktoré sa týkajú postavenia ľudí pracujúcich prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem v zamestnaní. Vo väčšine prípadov sa v rozhodnutiach potvrdilo, že boli nesprávne klasifikované ako samostatne zárobkovo činné osoby a v skutočnosti mali byť klasifikované ako pracovníci.

Komisia si vypočula sociálnych partnerov a príslušné zainteresované strany. Odborové organizácie a organizácie zamestnávateľov vo všeobecnosti súhlasia s celkovými cieľmi identifikovanými Komisiou a s tým, že je potrebné tieto otázky riešiť. Zástupcovia pracovníkov požadujú ambiciózne opatrenia na riešenie nesprávnej klasifikácie a chcú mať možnosť iniciovať sociálny dialóg o problémoch súvisiacich s algoritmickým riadením. Záujmové združenia varujú pred univerzálnymi opatreniami a zdôrazňujú potrebu vychádzať z existujúcich a nadchádzajúcich iniciatív EÚ. Komisia sa takisto zapojila do rozsiahlej výmeny informácií so subjektmi, ktoré sú priamo zapojené do platformového hospodárstva, teda s digitálnymi pracovnými platformami a ľuďmi, ktorí prostredníctvom nich pracujú. Digitálne pracovné platformy vyzývajú na jasnejšie pravidlá a podporný rámec, aby bolo možné zaistiť spravodlivosť bez potláčania inovácie a vytvárania pracovných miest. Ľudia pracujúci prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem zdôrazňujú, že im vyhovuje flexibilita a príležitosti, ktoré prináša práca pre platformy, žiadajú však o dodržiavanie a posilnenie svojich sociálnych práv.

Nepriamym účinkom smernice môže byť to, že niektoré digitálne pracovné platformy, ktoré v súčasnosti do určitej miery kontrolujú ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú, zmenia svoj obchodný model tak, aby vytvorili podmienky pre pravú samostatnú zárobkovú činnosť. Smernica poskytne stimuly pre digitálne pracovné platformy, aby v prípade potreby ďalej objasnili svoje zmluvné vzťahy, s cieľom jasnejšie ich nasmerovať, z hľadiska postavenia ich pracovníkov, buď na postavenie samostatne zárobkovo činnej osoby, alebo na postavenie zamestnanca. V prípade potreby sa aj samostatne zárobkovo činným osobám poskytne podpora na objasnenie ich postavenia. Očakáva sa, že smernica upevní autonómiu samostatne zárobkovo činných osôb a podporí ich schopnosť využívať svoje podnikateľské možnosti, napríklad vytvorením vlastnej klientely. Osoby, ktoré už sú pravými samostatne zárobkovo činnými osobami, si zachovajú výhody spojené so svojím postavením v zamestnaní.

Významnú ochranu samostatne zárobkovo činným osobám okrem toho ponúka aj acquis EÚ v oblasti vnútorného trhu. Nariadenie o vzťahoch medzi platformami a podnikmi (P2B) je zamerané na zabezpečenie transparentného a spravodlivého zaobchádzania so samostatne zárobkovo činnými osobami pracujúcimi prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem a na zabezpečenie toho, aby mali prístup k účinnej náprave v prípade sporov. Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa vyžaduje, aby sa všetky osobné údaje spracúvali zákonne, spravodlivo a transparentne a aby sa obmedzovali na to, čo je nevyhnutné. Takisto sa v ňom udeľuje viacero práv v oblasti ochrany údajov, ako sú právo byť informovaný o spracovaní osobných údajov a právo na prístup k vlastným osobným údajom, právo na opravu (vrátane práva na opravu vlastných údajov), právo na obmedzenie spracúvania údajov osoby, právo na prenosnosť údajov a právo na to, aby sa na ňu nevzťahovalo rozhodnutie, ktoré je založené výlučne na automatizovanom spracúvaní osobných údajov, ak má takéto rozhodnutie právny alebo podobne závažný účinok.

Uvedené opatrenia dopĺňajú činnosť, ktorú EÚ už vyvíja pri riešení výziev súvisiacich so samostatnou zárobkovou činnosťou. V odporúčaní Rady týkajúcom sa prístupu pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane sa členské štáty vyzývajú, aby pracovníkom a samostatne zárobkovo činným osobám zabezpečili formálny a účinný prístup k primeranej sociálnej ochrane. Z národných vykonávacích plánov vyplýva, že v oblasti formálnej sociálnej ochrany samostatne zárobkovo činných osôb naďalej pretrvávajú nedostatky. Platí to najmä pre prístup k dávkam v nezamestnanosti, dávkam v prípade nehôd na pracovisku a chorôb z povolania a dávkam v otcovstve. V tejto súvislosti Komisia dôrazne nabáda a bude naďalej podporovať členské štáty, aby ďalej posilňovali sociálnu ochranu pravých samostatne zárobkovo činných osôb. Majú zásadný význam pre hospodársky rast EÚ, keďže stimulujú inovácie v podnikoch a podnikavosť.

V prípadoch, keď organizácia práce prostredníctvom platformy vždy spĺňa dve z kritérií uvedených v smernici, budú ľudia pracujúci prostredníctvom tejto platformy považovaní za pracovníkov. Platforma by im teda mala umožniť využívanie uplatniteľných práv, ktoré sa vzťahujú na toto postavenie v zamestnaní. Členské štáty budú musieť stanoviť jednoznačné postupy na to, aby sa to zabezpečilo. Okrem toho sa budú môcť subjekty verejnej moci, ako napríklad inšpektoráty práce alebo inštitúcie sociálnej ochrany, spoľahnúť na danú domnienku a presadzovať ju.

Významnú úlohu zohrávajú sociálni partneri. Komisia bude podporovať sociálny dialóg v oblasti práce pre platformy prostredníctvom činností budovania kapacít sociálnych partnerov, aby mohli iniciovať sociálny dialóg o algoritmickom riadení v súvislosti s novými právami na informovanie a porady navrhovanými v smernici. Práca pre platformy je charakterizovaná neexistenciou spoločného pracoviska, na ktorom sa pracovníci spoznávajú a komunikujú medzi sebou navzájom aj so svojimi zástupcami. V navrhovanej smernici sa preto požaduje, aby digitálne pracovné platformy zriadili digitálne komunikačné kanály v súlade so svojou organizáciou práce, prostredníctvom ktorých by si mohli osoby pracujúce pre platformy vymieňať informácie a prichádzať do kontaktu so svojimi zástupcami.

Všetky samostatne zárobkovo činné osoby pracujúce prostredníctvom platforiem získajú v oblasti algoritmického riadenia podobné práva ako pracovníci, a to najmä pokiaľ ide o transparentnosť zavedených automatizovaných systémov a mechanizmy nápravy a skúmania rozhodnutí prijímaných pomocou algoritmov. Lepšia zrozumiteľnosť mechanizmov, na základe ktorých sa prideľujú a navrhujú úlohy, im umožní dosiahnuť väčšiu istotu a predvídateľnosť príjmov.

5. Opatrenia EÚ v oblasti práce pre platformy – čo znamenajú pre podniky?

Podľa konzervatívnych odhadov pôsobí v EÚ viac ako 500 digitálnych pracovných platforiem. Ide o inovatívne spoločnosti, ktoré ponúkajú služby uspokojujúce nové preferencie spotrebiteľov, ku ktorým patria najmä služby na požiadanie. Často si budujú svoju klientsku základňu a konkurenčné postavenie na základe rýchlosti, efektívnosti a flexibility služieb, ktoré poskytujú. Do hospodárstva EÚ prinášajú dynamiku, využívajú výhody digitalizácie a dokážu sa stať významnými nástrojmi zelenej a digitálnej transformácie. Ich inovačný potenciál však brzdí roztrieštenosť existujúcich regulačných rámcov, v dôsledku ktorej sa spomaľuje ich cezhraničné rozširovanie a bráni digitálnym pracovným platformám využívať všetky výhody vyplývajúce z úspor z množstva a rozsahu na jednotnom trhu.

Inovácia by sa mala uskutočňovať v skutočne konkurenčnom a spravodlivom prostredí. Ak má hospodárska súťaž zabezpečovať pozitívne prínosy, pokiaľ ide o rozhodnutia spotrebiteľov, nízke ceny a dobré podmienky pracovníkov, podniky by si mali konkurovať kvalitou poskytovaných služieb a svojou produktivitou, nie pracovnými podmienkami svojich pracovníkov. V súčasnosti však niektoré digitálne pracovné platformy časť svojej konkurenčnej výhody budujú nielen na inovácii služieb, ale aj na nízkych nákladoch práce, pretože s osobami, ktoré by mali mať postavenie pracovníka, uzatvárajú pracovné zmluvy ako so samostatne zárobkovo činnými osobami. Nesprávna klasifikácia vedie k nižším nákladom ako by to bolo v prípade správnej klasifikácie: v priemere majú spoločnosti zamestnávajúce pracovníkov o 24,5 % vyššie náklady vo forme daňových odvodov a príspevkov na sociálne zabezpečenie.

Navrhovanou smernicou sa zabezpečuje spravodlivé zaobchádzanie s pracovníkmi, ako aj rovnaké podmienky a právna istota pre podniky. Ozrejmuje sa v nej, kto by sa mal považovať za pracovníka a aké sú povinnosti digitálnych pracovných platforiem, čím sa zabraňuje zdĺhavým súdnym procesom a digitálnym pracovným platformám sa poskytuje právna istota, pokiaľ ide o ich podnikanie v celej EÚ. Vyvrátiteľnou domnienkou a kritériami zamestnanosti, ktoré sa uvádzajú v smernici, sa zabezpečí, že digitálne pracovné platformy zamestnávajúce nepravé samostatne zárobkovo činné osoby, budú musieť dodržiavať rovnaké nariadenia ako platformy a tradičné podniky zamestnávajúce pracovníkov, čiže nebudú môcť využívať nespravodlivú konkurenčnú výhodu. Navrhovaná smernica obsahuje opatrenia na predchádzanie neprimeranému zaťažovaniu MSP. Právne predpisy EÚ budú doplnené o usmernenia poskytnuté členskými štátmi.

Možnosť digitálnych pracovných platforiem spolupracovať s pravými samostatne zárobkovo činnými osobami nebude zásadne ovplyvnená. Podmienky digitálnych pracovných platforiem zamestnávajúcich samostatne zárobkovo činné osoby by mali naozaj umožňovať autonómiu a podnikavosť, ktoré sú podstatou samostatnej zárobkovej činnosti. Tým sa však nevylučuje ani poskytovanie určitých vecných dávok, napríklad dodatočných príspevkov na poistenie alebo príležitostí na vzdelávanie a osobný rozvoj. To, čo platí pre offline hospodárstvo, by malo platiť aj v online hospodárstve a malo by sa to v rámci neho presadzovať. Rovnaké pravidlá musia dodržiavať aj ostatné podniky, a to vrátane tých, ktoré priamo konkurujú digitálnym pracovným platformám v rovnakých oblastiach činnosti, hoci skôr v kamenných predajniach ako v digitálnom prostredí.

Súčasná neexistencia prenosnosti systémov hodnotenia/zachovania dobrej povesti medzi digitálnymi pracovnými platformami brzdí hospodársku súťaž medzi nimi, keďže odrádza od práce prostredníctvom novozriadených digitálnych pracovných platforiem. Táto nedostatočná hospodárska súťaž sa často prejavuje aj vo vzťahu medzi ľuďmi pracujúcimi prostredníctvom tej istej platformy. Keďže ľudia často využívajú na ponúkanie svojich služieb viaceré digitálne pracovné platformy, problém prenosnosti alebo interoperability hodnotení predstavuje významnú otázku, ktorá ovplyvňuje ich príležitosti na kariérny rast alebo rozvoj podniku. Takzvaný „efekt uzamknutia“ im bráni prejsť na iné digitálne pracovné platformy zo strachu, že stratia svoju ťažko vydobytú dobrú povesť na internete, ktorú získali na základe hodnotení klientov. Na druhej strane „efekt superstar“ znamená, že ľudia, ktorí sú na platforme noví, len ťažko ohrozia zavedené postavenie svojich konkurentov, keďže sa nemôžu preukázať referenciami, ktoré mohli získať inde. Zvýhodňujú sa tým etablované digitálne pracovné platformy, ale v rámci jednej platformy aj tí, ktorí prostredníctvom nej pracujú najdlhšie.

Vzhľadom na uvedené bude Komisia umožňovať dialóg medzi všetkými zainteresovanými stranami s cieľom podporiť zavedenie kódexu správania. Jeho súčasťou by mohla byť aj logistická podpora procesu vedeného odvetvím na zabezpečenie prenosnosti systémov hodnotenia/zachovania dobrej povesti, napríklad spojením všetkých zainteresovaných strán na špecializovaných podujatiach.

Komisia takisto vyzýva digitálne pracovné platformy, aby:

·umožňovali výkon práva na prenosnosť údajov podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov zabezpečovaním technických možností pre takúto prenosnosť a rozšírili možnosť prenosu údajov aj o údaje týkajúce sa dobrej povesti. To možno dosiahnuť prostredníctvom kódexu správania pre odvetvie,

·spolupracovali v rámci odvetví a vyvíjali spoločné IT formáty a riešenia na ďalšie zlepšovanie transparentnosti a vysledovateľnosti práce pre platformy, napríklad v rámci navrhovaného kódexu správania.

Vplyv navrhovanej smernice na podniky – perspektíva digitálnej pracovnej platformy Digitálne pracovné platformy majú často nadnárodný rozmer, spájajú pracovníkov a klientov z celej Európy aj mimo nej. V dôsledku právnej roztrieštenosti musia digitálne pracovné platformy dodržiavať široký rozsah najrôznejších vnútroštátnych zákonov a rozhodnutí súdov, čo brzdí ich expanziu na trhu EÚ. Navrhovaná smernica prinesie digitálnym pracovným platformám lepšiu právnu zrozumiteľnosť a istotu. Z dlhodobého hľadiska sa tým znížia náklady na právne spory a administratívne zaťaženie. Prostredníctvom spoločných kritérií na úrovni EÚ týkajúcich sa vyvrátiteľnej domnienky získajú digitálne pracovné platformy väčšiu istotu, pokiaľ ide o postavenie ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú. Tým sa uľahčí podnikateľské plánovanie a pomôže sa im pri organizácii ich činností, čím získajú sebavedomie, aby sa mohli rozširovať, expandovať za hranice a využívať výhody vyplývajúce z príležitostí existujúcich na jednotnom trhu. Nepravá samostatná zárobková činnosť poskytuje niektorým digitálnych pracovným platformám významnú a neopodstatnenú konkurenčnú výhodu oproti tradičným podnikom a digitálnym pracovným platformám, ktoré fungujú na základe modelu zamestnávania pracovníkov. Pre digitálne pracovné platformy, ktoré v súčasnosti správne klasifikujú ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú, bude prínosné, že sa budú uplatňovať rovnaké podmienky, napr. pokiaľ ide o daňové odvody alebo príspevky na sociálne zabezpečenie. Hoci z krátkodobého hľadiska budú musieť digitálne pracovné platformy vynaložiť náklady na preklasifikovanie, zo strednodobého až dlhodobého hľadiska to bude pre ne prínosné, lebo sa im znížia náklady na dodržiavanie predpisov a zlepší sa právna istota. Treba uviesť, že digitálne pracovné platformy fungujúce na základe nepravej samostatnej zárobkovej činnosti v niektorých členských štátoch čoraz častejšie čelia vysokým pokutám a príkazom na preklasifikovanie.

6. Opatrenia EÚ v oblasti práce pre platformy – čo znamenajú pre vnútroštátne orgány?

Jednoznačné vymedzenie postavenia v zamestnaní a z toho vyplývajúcich daňových odvodov a príspevkov na sociálne zabezpečenie prispeje k udržateľnosti verejných rozpočtov. Členské štáty by podľa očakávaní mali v dôsledku opatrení na preklasifikovanie získať 4 miliardy EUR v ročných príspevkoch. Takisto budú znášať nižšie náklady na nepríspevkové dávky, ktoré možno zo strany subjektov verejného sektora bude potrebné priznávať nechráneným pracovníkom napríklad na riešenie sociálneho vylúčenia alebo úhradu nemocenských nákladov. Správne klasifikovanie postavenia v zamestnaní môže mať ako také pozitívny vplyv na všetkých daňovníkov ako celok.

S cieľom uľahčiť prácu vnútroštátnym orgánom (napríklad inšpektorátom práce, inštitúciám sociálnej ochrany a daňovým úradom) pri presadzovaní usmernení navrhovanej smernice a existujúcich zákonov obsahuje navrhovaná smernica usmernenia zamerané na zabezpečenie transparentnosti a vysledovateľnosti práce pre platformy, a to aj v cezhraničných situáciách. Týmito ustanoveniami by sa malo zabezpečiť, aby si digitálne pracovné platformy, ktoré pôsobia ako zamestnávatelia, boli vedomé svojich povinností, pokiaľ ide o deklarovanie vykonanej práce. V navrhovanej smernici sa vyžaduje, aby digitálne pracovné platformy informovali orgány práce, sociálnej ochrany a ostatné príslušné orgány a zástupcov osôb pracujúcich pre platformy o podmienkach vzťahujúcich sa na ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú, o počte ľudí, ktorí prostredníctvom nich pracujú, ako aj o ich postavení v zamestnaní. Tieto informácie sa budú musieť pravidelne aktualizovať a na žiadosť príslušných orgánov ďalej objasňovať.

Okrem toho Komisia: