DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Systémy stropov a obchodovania sú politické nástroje na nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov. Stropom pre emisie skleníkových plynov sa zabezpečuje, aby politika bola ekologicky účinná, a obchodovanie s emisnými kvótami umožňuje flexibilitu pri dosahovaní zníženia emisií. EÚ má vyše desaťročné skúsenosti so systémom EÚ na obchodovanie s emisiami, ktorý je najväčším systémom stropov a obchodovania na svete.

Keď sú systémy obchodovania s emisiami prepojené, umožňujú účastníkom jedného systému používať na dodržiavanie predpisov jednotky z prepojeného systému. Od takého prepojenia sa očakáva, že povedie k stanovovaniu cien uhlíka na širšom základe. Prepájanie vďaka rozšíreniu trhu a zvýšeniu dostupnosti možností zníženia zlepšuje nákladovú efektívnosť obchodovania s emisiami.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Rozvoj dobre fungujúceho medzinárodného trhu s uhlíkom prepájaním systémov obchodovania s emisiami zdola nahor je dlhodobým cieľom politiky EÚ a medzinárodného spoločenstva, najmä ako prostriedok na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy, a to aj v rámci Parížskej dohody.

Článkom 25 smernice o vytvorení systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“) sa umožňuje, aby bol systém EU ETS prepojený s ostatnými systémami obchodovania s emisiami za predpokladu, že tieto systémy sú povinné, majú absolútny strop emisií a sú zlučiteľné. Rada 20. decembra 2010 prijala rozhodnutie, ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania so Švajčiarskou konfederáciou o prepojení medzi systémami obchodovania s emisiami skleníkových plynov EÚ a Švajčiarska.

Švajčiarsky systém obchodovania s emisiami (ďalej len „švajčiarsky ETS“) sa v roku 2013 stal povinným pre veľké, energeticky náročné subjekty a stanovuje absolútny strop emisií skleníkových plynov, čím spĺňa dve základné podmienky na prepojenie s EU ETS.

Švajčiarsky ETS má vo všeobecnosti veľmi podobnú štruktúru ako EU ETS. EU ETS a švajčiarsky ETS pokrývajú rovnaké plyny a priemyselné odvetvia s rovnakými prahovými hodnotami na zaradenie a vymedzujú zodpovedné subjekty na úrovni zariadení. Množstvo kvót, ktoré sa každoročne vydá na základe švajčiarskeho ETS, sa každoročne znižuje v súlade so znižovaním množstva kvót pre celú EÚ. Metodiky prideľovania sú zlučiteľné: štandardnou metódou je obchodovanie formou aukcie a na prideľovanie kvót pre priemyselné odvetvia, ktoré prechodne dostávajú bezodplatné kvóty, sa používajú podobné kritériá. Kvantitatívne a kvalitatívne normy pre medzinárodné kredity sú podobné. Súčasné obdobie obchodovania oboch systémov zahŕňa roky 2013 až 2020. V oboch systémoch obdobie súladu zahŕňa kalendárne roky, pričom zahrnuté subjekty musia podať správy o emisiách a odovzdať emisné kvóty do 31. marca, resp. do 30. apríla nasledujúceho roka. Pokuty za neodovzdanie dostatočného množstva kvót sú v oboch systémoch podobné.

Hoci švajčiarsky ETS zatiaľ nezahŕňa leteckú dopravu, činnosti leteckej dopravy sú jedným z najväčších zdrojov emisií skleníkových plynov zo Švajčiarska a zahrnutie leteckej dopravy do švajčiarskeho ETS sa označilo za nevyhnutné, ak sa má prepojiť s EU ETS. Švajčiarsko sa usiluje o začlenenie leteckej dopravy do systému ETS, pričom bude uplatňovať také isté pravidlá pre leteckú dopravu ako EU ETS.

Podobne ako EU ETS, aj švajčiarsky ETS v súčasnosti prechádza revíziou na ďalšie obdobie od roku 2021 do roku 2030. Dohoda prepojiť švajčiarsky ETS a EU ETS (ďalej len „dohoda o prepojení“) zahŕňa ustanovenia zamerané na zabezpečenie stálej kompatibility medzi oboma systémami, aby sa v období rokov 2021 až 2030 prepojenie mohlo zachovať.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Napriek čoraz intenzívnejšiemu využívaniu obchodovania s emisiami v Ázii a Severnej Amerike v súčasnosti neexistuje medzinárodný trh s uhlíkom s jednotnou globálnou cenou uhlíka. Krajiny prijímajú odlišné typy zmierňujúcich opatrení, pričom niektoré politiky sú trhového charakteru, zatiaľ čo iné majú tradičnejšiu podobu „riadenia a kontroly“. To predstavuje riziko úniku uhlíka v energeticky najnáročnejších odvetviach, t. j. presun výroby do krajín s menej ambicióznymi cieľmi a politikami. Prepojenie povedie ku konvergencii cien uhlíka v prepojených systémoch, čo prispieva k ľahšiemu zabezpečeniu rovnakých podmienok. Pokiaľ ide o leteckú dopravu, keď sa začlení do švajčiarskeho ETS, k letom v rámci Švajčiarska, k letom medzi Švajčiarskom a EÚ a k letom medzi členskými štátmi EÚ sa bude pristupovať rovnako.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Návrh sa predkladá podľa článku 192 ods. 1 spolu s článkom 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

V súlade s článkom 192 ods. 1 a článkom 191 ZFEÚ musí Európska únia okrem iného prispievať k dosahovaniu týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy.