Európska komisia sa v súlade so svojím pevným záväzkom týkajúcim sa demokracie a rovnosti a prihliadajúc na vplyv demografických zmien zaväzuje na nikoho a na žiadne miesto nezabudnúť a priblížiť EÚ k občanom. Ambíciou Komisie je prostredníctvom tohto oznámenia poskytnúť vidieckym oblastiam nový impulz, ktorý má spočívať v zmene spôsobu, akým sú vnímané, a vo vytvorení nových príležitostí. Vďaka tomu by hlas vidieckych komunít, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou budovania budúcnosti Európy, mohol zaznieť ešte silnejšie. Vidiecke komunity takisto zohrávajú vedúcu úlohu pri dodržiavaní 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv, čím prispievajú k silnej sociálnej Európe, ktorá je spravodlivá, inkluzívna a plná príležitostí.

Zmeny v spoločnosti vrátane tých najnovších spôsobených pandémiou COVID-19 by sa mali pretransformovať na príležitosti pre vidiecke oblasti. Musíme sa vyhnúť asymetrickej obnove a zabezpečiť, aby všetky územia EÚ mali prostriedky na to, aby sa v rovnakej miere zotavili z pandémie.

Európske vidiecke oblasti sú veľmi rozmanité. V dôsledku rozdielnych prírodných a klimatických podmienok, rozdielnych geografických prvkov, rozdielneho historického a kultúrneho vývoja, rozdielov v demografických a sociálnych zmenách, národných a regionálnych špecifikách či v hospodárskej prosperite nemožno nájsť dve vidiecke oblasti, ktoré by boli rovnaké. Vzhľadom na túto rozmanitosť je potrebné hľadať opatrenia a riešenia, ktoré by boli navrhnuté na lokálnej úrovni a zodpovedali by špecifickým potrebám a možnostiam každého územia. Takisto to znamená, že stratégie územného rozvoja by sa mali zameriavať na vidiecke oblasti podľa ich individuálnych charakteristík a vo vzťahu k ich prostrediu. V tomto ohľade sa akcie musia sústrediť osobitne na odľahlé a menej rozvinuté vidiecke oblasti.

Vidiecke oblasti EÚ sú podstatou európskeho spôsobu života. Sú domovom 137 miliónov ľudí. Ak vezmeme do úvahy všetky európske okresy a obce s malým počtom obyvateľstva či riedkym osídlením, ide takmer o 30 % jej obyvateľstva a viac ako 80 % jej územia. Sú všeobecne uznávané a cenené z hľadiska potravinárskej výroby, správy prírodných zdrojov, ochrany prírodnej krajiny, ako aj rekreácie a cestovného ruchu. Mnohé naše tradície, festivaly a kultúry majú korene na európskom vidieku. Ako zdôrazňuje predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová, „Európa by bez svojho vidieka nebola úplná“.

„Naše vidiecke oblasti sú neoddeliteľnou súčasťou našej spoločnosti a srdcom nášho hospodárstva. Rozmanitosť krajiny, kultúry a dedičstva patria k najcharakteristickejším a najpozoruhodnejším prvkom Európy. Sú základnou súčasťou našej identity a nášho hospodárskeho potenciálu.“ „Vážime si naše vidiecke oblasti, budeme ich chrániť a investovať do ich budúcnosti.“ Predsedníčka von der Leyenová – júl 2019(Politické usmernenia na roky 2019 – 2024)„Naše vidiecke oblasti sú neoddeliteľnou súčasťou našej spoločnosti a srdcom nášho hospodárstva. Rozmanitosť krajiny, kultúry a dedičstva patria k najcharakteristickejším a najpozoruhodnejším prvkom Európy. Sú základnou súčasťou našej identity a nášho hospodárskeho potenciálu.“ „Vážime si naše vidiecke oblasti, budeme ich chrániť a investovať do ich budúcnosti.“ Predsedníčka von der Leyenová – júl 2019(Politické usmernenia na roky 2019 – 2024)Úvod: výzva na dlhodobú víziu pre vidiecke oblasti EÚ

V rámci Európskej zelenej dohody, ktorá je novou stratégiou Európy pre rast, budú vidiecke oblasti zohrávať dôležitú úlohu pri snahe o to, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Zelená transformácia si bude vyžadovať, aby sa vo všetkých hospodárskych činnostiach vo vidieckych oblastiach rozvíjali partnerstvá medzi podnikmi pôsobiacimi vo všetkých odvetviach, miestnymi orgánmi, výskumnou obcou a službami, ktoré budú založené na inovácii, výmene poznatkov a spolupráci, a to aj v rámci procesov inteligentnej špecializácie.

Napokon treba spomenúť, že vidiecke oblasti čelia osobitným výzvam súvisiacim so zmenou klímy a so zhoršovaním stavu životného prostredia. Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo sú napríklad v porovnaní s mestskými hospodárskymi činnosťami zraniteľnejšie voči častejším nepriaznivým poveternostným udalostiam, ako sú búrky, povodne a suchá. Tieto odvetvia ako prvé pociťujú následky straty biodiverzity, čo ohrozuje dlhodobú hospodársku perspektívu vidieckych komunít, ktoré od nej závisia.

Vidiecke komunity sú takisto potenciálne vystavené vyšším nákladom spojeným s transformáciou v súvislosti so zmenou klímy. Väčšie cestovné vzdialenosti, napríklad do nemocníc, škôl a obchodov, spolu s väčšou závislosťou od súkromných automobilov z dôvodu nedostatočnej služby verejnej dopravy vedú k vyšším cestovným nákladom. Maloobchodné predajne, lekárske služby, lekárne, banky, pošty, verejná doprava, zariadenia starostlivosti o deti a školy sú základom pre život a prácu na vidieku a len vďaka takýmto službám možno zabezpečiť, aby sa na nikoho a na žiadne miesto nezabudlo. V dôsledku absencie týchto služieb môžu ľudia v uvedených oblastiach rýchlo nadobudnúť pocit, že žijú na vzdialenej periférii a sú sociálne vylúčení. Väčšie mestá s menšou rozlohou a menšie mestá fungujú ako katalyzátory pre zatraktívnenie vidieka a jeho rozvoj a zabezpečujú pre vidiecke oblasti, ktoré sa nachádzajú v ich okolí, prístup k mnohým službám. Je dôležité zvážiť a vyskúšať nové spôsoby organizácie vnútroštátnych a regionálnych verejných služieb a využiť v tomto procese digitalizáciu.

Tretina obyvateľstva vo vidieckych oblastiach žije v pohraničnom regióne. V priemere majú tieto vidiecke pohraničné regióny slabšiu výkonnosť cestnej a železničnej premávky a prístup k menšiemu počtu letov osobnej dopravy ako iné vidiecke regióny. Ľudia vo vidieckych pohraničných regiónoch musia v porovnaní s ľuďmi z iných vidieckych regiónov cestovať ďalej, aby sa dostali do základnej či strednej školy alebo do nemocnice.

Priemerná miera zamestnanosti vo vidieckych oblastiach EÚ v rokoch 2012 až 2020 vzrástla (zo 67,5 % na 73,1 %, t. j. vyššie ako vo väčších mestách), pričom priemerná miera nezamestnanosti klesla (z 10,4 % na 5,9 %, t. j. nižšie ako vo väčších mestách) Táto priaznivá celková dynamika prekrýva iné skutočnosti, a to najmä veľmi rozdielnu situáciu v členských štátoch a skutočnosť, že mladí ľudia sú vystavení vyššej miere nezamestnanosti v porovnaní s celkovým obyvateľstvom v produktívnom veku, a to aj vo vidieckych oblastiach. Okrem toho, pokiaľ ide o podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou alebo sociálnym vylúčením, čísla za rok 2019 týkajúce sa vidieckych oblastí sú vyššie (22,4 %) v porovnaní s väčšími mestami (21,3 %) a menšími mestami a predmestiami (19,2 %), pričom v desiatich členských štátoch sa od roku 2012 zvýšil percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho vo vidieckych oblastiach, ktorému hrozí chudoba.

Napriek tomu, že vďaka vyššiemu rastu sa od roku 2000 tieto rozdiely podarilo znížiť, hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa vo vidieckych regiónoch bol stále výrazne nižší (75 %) ako priemer EÚ v roku 2018. Odľahlým vidieckym regiónom sa nepodarilo dobehnúť aktuálne hospodárske tempo (zostávajú približne na 70 % európskeho HDP na obyvateľa). Tento celkový hospodársky kontext svedčí o potrebe pokračovať v hospodárskej diverzifikácii vidieckych oblastí, a to vzhľadom na všetky dimenzie a sektory, s cieľom čo najlepšie využiť ich potenciál v súvislosti so službami a s výrobou.

Základom pre vypracovanie vízie sú výzvy a príležitosti vidieckych oblastí, z ktorých mnohé pravdepodobne pretrvajú do budúcnosti. Občania a organizácie z vidieckych oblastí sa výrazne zapojili do tvorby tejto vízie, ktorá je odrazom predstáv o tom, aký pokrok chcú vidiecke oblasti dosiahnuť do roku 2040. Okrem toho sa uskutočnilo aj špecializované výhľadové plánovanie. Počas neho sa brali do úvahy megatrendy, ktoré sú hybnou silou transformácií do roku 2040, a určili sa kľúčové základné faktory zmeny, tzv. katalyzátory, od ktorých sa očakáva, že budú formovať budúcnosť vidieckych oblastí (pozri graf 1). Ako najintenzívnejšie pôsobiace, no pritom neurčité katalyzátory boli označené dva faktory, a to demografia a riadenie – predstavovali kľúčové osi štyroch scenárov. Každý z nich opisuje možnú budúcnosť vidieckych oblastí v roku 2040 v závislosti od toho, či priťahujú nových obyvateľov alebo nie, a od kvality viacúrovňového riadenia. Scenáre sa takisto zaoberajú vzájomnými závislosťami medzi vidiekom a mestom.

Odvetviam ako cestovný ruch takisto prospieva široká ponuka kvalitných turistických aktivít vrátane aktivít na farmách, výroba kvalitných lokálnych výrobkov, primeraná správa krajiny a interakcie medzi morom a pevninou v pobrežných vidieckych oblastiach. „Eko-obvody“ (zemepisné oblasti, kde poľnohospodári, verejnosť, poskytovatelia služieb cestovného ruchu, združenia a subjekty verejného sektora dospejú k dohode týkajúcej sa udržateľného spravovania lokálnych zdrojov na základe ekologických zásad a postupov) sú v tomto ohľade sľubnou koncepciou, a to obzvlášť v kombinácii so sústavou Natura 2000. Preto je dôležité zohľadniť potreby malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, prilákať mladých a nových poľnohospodárov, a to obzvlášť ženy, a pritom zabrániť opúšťaniu pôdy, ako aj uľahčiť prístup k nej. Pozornosť by sa mala sústrediť aj na poľnohospodárskych pracovníkov vrátane sezónnych pracovníkov a osôb s prisťahovaleckým pôvodom. Mal by sa podporovať aj rozvoj a správa ponúk v oblasti cestovného ruchu s plným využitím technológie a digitálnych služieb.

Vidiecke oblasti by mali byť domovom pre zaangažované a dynamické lokálne komunity. Nevyhnutným predpokladom pri vytváraní individualizovaných, lokálne orientovaných a integrovaných politických riešení a investícií je umožniť všetkým ľuďom aktívne sa zúčastňovať na procesoch týkajúcich sa tvorby politik a rozhodovania a zapojiť do nich širokú škálu zainteresovaných strán a sietí, ako aj všetky úrovne riadenia. Nové príležitosti pre aktívnu účasť verejnosti, ako sú konzultácie v rámci vidieckych volebných obvodov alebo online hlasovanie, môžu vidiecke oblasti, a to najmä odľahlé a vyľudňujúce sa oblasti, zatraktívniť zaangažovaním občanov na rozhodovaní o ich vlastnej budúcnosti a o tom, ako čo najlepšie využiť kultúrne a hospodárske pozitíva oblasti, v ktorej žijú.

„Pokračovať v záväzku podporovať diverzifikáciu činností a funkcií vidieckych oblastí využívaním potenciálu, ktorý predstavujú miestne pozitíva, poznatky a príležitosti, ako aj poskytovaním výraznejšej podpory malým projektom a mikroprojektom, a to najmä projektom s podporou mladých ľudí a nezamestnaných, vďaka čomu sa zabráni ich odchodu do miest.“

Zvýšenie sociálnej odolnosti vidieckych oblastí si vyžaduje využitie celej škály talentov a rozmanitosti v našich spoločnostiach. Všetci by mali mať prístup k rekvalifikácii a zvyšovaniu kvalifikácie, čím by sa im otvorila možnosť pre získanie kvalitných pracovných miest a príležitostí, pričom by mali mať rovnaké zastúpenie v rámci rozhodovacieho procesu, a to na národnej, regionálnej aj lokálnej úrovni. Mali by sa riešiť problémy súvisiace s násilím na základe pohlavia, ako aj rodové stereotypy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať mladým ľuďom, ako aj starším osobám, osobám so zdravotným postihnutím, deťom, osobám z prostredia LGBTQI+, osobám s prisťahovaleckým pôvodom a rómskym komunitám, ktorým niekedy chýba prístup k základným službám, ako sú primerané sociálne a vzdelávacie služby a zdravotná starostlivosť.

V záujme posilnenia sociálnej odolnosti vidieckych oblastí by zelená i digitálna transformácia mali mať spravodlivý charakter a mali by sa pri nich brať do úvahy potreby všetkých členov vidieckej komunity vrátane tých, ktorí patria do znevýhodnených skupín.

V záujme vidieckych oblastí by malo byť možné zabezpečiť koexistenciu rôznorodých udržateľných činností. Rodinné poľnohospodárske činnosti by sa mali vykonávať v harmónii s inými hospodárskymi činnosťami, pričom by sa mala rešpektovať a zachovávať náležitá autonómia hospodárskych odvetví prostredníctvom vhodného územného plánovania a zonácie. Podobne aj pri poľnohospodárskej výrobe by sa malo dbať na jej vplyv na vody a morské ekosystémy.

Vidiecke oblasti môžu a mali by zohrávať ústrednú úlohu v kontexte v Európskej zelenej dohody. Zachovanie prírodných zdrojov, obnova krajiny vrátane kultúrnej krajiny, ekologizácia poľnohospodárskych činností a skracovanie dodávateľských reťazcov prispejú k vytvoreniu vidieckych oblastí, ktoré budú odolnejšie voči zmene klímy, prírodným nebezpečenstvám a hospodárskym krízam. Vidieckym oblastiam, ktoré zohrávajú úlohu poskytovateľov služieb chrániacich ekosystémy a riešenia pre uhlíkovú neutralitu, patrí čoraz významnejšia úloha v kontexte zmierňovania zmeny klímy a udržateľného biohospodárstva a obehového hospodárstva. Vidiecke oblasti by mali stavať na udržateľnom poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve, agropotravinárskych hospodárskych činnostiach a diverzifikovanej škále ekologickejších hospodárskych činností, ktoré slúžia na podporu uhlíkového poľnohospodárstva a vysokokvalitnej lokálnej, komunitnej výroby.

Pokiaľ ide o dopravu, znamená to zachovanie alebo zlepšenie cenovo prijateľných služieb verejnej dopravy a jej infraštruktúry, ako sú železnice, vnútrozemské vodné cesty, cestné komunikácie, nabíjacie a čerpacie stanice na podporu riešení v oblasti e-mobility, cyklistické trasy, multimodálne spojenia vrátane spojení s využitím aktívnych dopravných prostriedkov, ako aj príbrežná námorná plavba či letecké spojenia, ktoré sú často jediným prostriedkom spojenia ostrovov a niektorých okrajových regiónov. Podrobnejšie by sa mal preskúmať aj potenciál vidieckych oblastí pôsobiť ako centrá pre rozvoj, testovanie a zavádzanie udržateľných a inovačných riešení v oblasti mobility.

Ďalším významným zdrojom podpory pre vidiecke oblasti, ktorý slúži na posilnenie a podporu celkového harmonického rozvoja členských štátov, regiónov a území, je politika súdržnosti. V záujme dosiahnutia týchto cieľov sa prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) a Európskeho sociálneho fondu Plus (ESF+) mobilizujú značné investície do ľudí a infraštruktúry vo vidieckych oblastiach. Vďaka tejto politike možno navrhovať individualizované stratégie prispôsobené potrebám každého územia prostredníctvom nových politických cieľov v rámci politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027: „Európa bližšie k občanom“ a „sociálnejšia a inkluzívnejšia Európa“. Poskytuje flexibilný a adaptabilný rámec pre členské štáty a regióny s cieľom podporovať integrovaný územný rozvoj pomocou viacúrovňového riadenia. Takisto dáva možnosť podporovať lokálne orientované riešenia, ktoré boli vyvinuté vo vidieckych oblastiach a ich vlastnými silami.

Vidiecky pakt sa vypracuje v spolupráci so všetkými úrovňami správy a so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré podporujú spoločné ciele vízie navrhnuté v tomto oznámení (pozri nižšie). Pakt poskytne spoločný rámec pre zapojenie a spoluprácu širokej škály aktérov na úrovni EÚ a aj na vnútroštátnej, regionálnej a lokálnej úrovni. Bude prispievať k zlepšovaniu synergií, komplementárnosti a koherentnosti medzi politikami a intervenciami na úrovni EÚ, vnútroštátnej, regionálnej a územnej úrovni s cieľom dosiahnuť ciele tejto dlhodobej vízie a reagovať na spoločné ambície vidieckych komunít. Interakcie medzi všetkými úrovňami riadenia a zainteresovanými stranami v oblasti rozvoja vidieka sa budú podporovať prostredníctvom existujúcich sietí, ktoré sa zmobilizujú s cieľom zapojiť zainteresované strany z vidieka.

Je nevyhnutné zlepšiť existujúce dopravné spojenia. Na tento účel by mali optimalizovať udržateľné multimodálne riešenia a spojenia v oblasti mobility s využitím digitalizácie. Na základe svojich skúseností so sieťami mestskej mobility bude Komisia podporovať vidiecke obce v rámci diskusie týkajúcej sa riešení v oblasti mobility a pri ich identifikácii. Na základe predstavenia lokálnych iniciatív budú môcť miestne orgány diskutovať o otázkach vidieckej mobility a danú iniciatívu adaptovať tak, aby ňou dokázali riešiť problematiku mobility na svojom území, čím sa zlepší udržateľnosť dopravy a prístupnosť vidieckych oblastí.

Kľúčový význam má širokopásmové pripojenie vrátane pokrytia 5G, pretože podnikom a ľuďom umožňuje pracovať na diaľku a adaptovať sa na inovácie a nové hospodárske činnosti. Vďaka spomínanému pripojeniu možno využívať inovatívne spôsoby získavania nových zručností, no je aj základným predpokladom prístupných elektronických služieb, ako je napríklad elektronické zdravotníctvo, maloobchodné podnikanie, online bankovníctvo, poskytovanie cestovných informácii či prístup k verejnej správe. Na zabezpečenie týchto podmienok poslúži kombinácia pozemnej a družicovej konektivity, vďaka ktorej sa všade zabezpečí vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie v záujme odolných a nákladovo efektívnych služieb. Zásadným význam z hľadiska zabezpečenia prístupnosti má aj rozvoj širokej digitálnej gramotnosti. Napokon treba spomenúť, že údaje by sa mali využívať v prospech vidieckych oblastí. Môžu slúžiť na podporu lepšieho a účinnejšieho poskytovania služieb, zapojenia občanov, ako aj inovácie v odvetviach, medzi ktoré patrí mobilita, energetika, dodávka potravín či zdravotníctvo.

Komisia vyzýva členské štáty a regióny, aby vypracovali udržateľné stratégie v oblasti vidieckej mobility. Mali by sa zameriavať na konkrétne výzvy týkajúce sa vidieckej mobility a zohľadňovať cezhraničné a makroregionálne prepojenia, aby sa čo najlepšie využili existujúce siete. Mali by vychádzať z európskych usmernení k plánovaniu udržateľnej mestskej mobility. Mestské oblasti sú zároveň vyzývané k tomu, aby prijali plány udržateľnej mobility, v ktorých sa venuje pozornosť ich okolitým prímestským a vidieckym oblastiam.

Komisia zriadi platformu jednotných kontaktných miest na účely informovania o existujúcich projektoch a možnostiach financovania, ktorá bude určená na pomoc pri spolupráci vidieckych komunít , realizátorov vidieckych projektov a miestnych orgánov. Vďaka tejto platforme budú mať vidiecki obyvatelia a komunity príležitosť poukázať na to, ako sa im podarilo pretaviť špecifiká svojho územia do nových hospodárskych príležitostí alebo do poskytovania služieb pre svojich obyvateľov. Vďaka tomu budú môcť zase realizátori projektov alebo vidiecke orgány prispôsobiť tieto stratégie svojej situácii.

Lokálne komunity dokážu najlepšie posudzovať relatívne silné stránky svojho územia a stavať na nich. Za posledných 30 rokov sa posilnila pozícia komunít tak, aby pomocou finančných prostriedkov spoločnej poľnohospodárskej politiky v rámci prístupu Leader dokázali rozvíjať lokálne stratégie. Darí sa uplatňovať aj solídne zavedený prvok politiky súdržnosti, ktorý sa využíva v rámci projektov tzv. miestneho rozvoja vedeného komunitou, a to najmä v prímestských a pobrežných oblastiach, ako aj na ostrovoch. Vytváranie kvalitnejších sietí, ktoré vychádzajú z existujúcich a budúcich stratégií miestneho rozvoja, by sa malo premietnuť do širšieho poradenstva určeného lokálnym komunitám, a to najmä poradenstva týkajúceho sa prístupu k financovaniu a koncepcie takýchto stratégií. V tejto súvislosti sa bude naďalej podporovať aj prístup inteligentných dedín.

Členské štáty by preto mali využiť príležitosti vyplývajúce zo strategických plánov SPP a z programov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, a tak podnietiť udržateľný a integrovaný rozvoj vidieka. Mali by navyše využívať veľmi významný potenciál Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programu InvestEU a iných programov EÚ, ako aj Európskej investičnej banky, aby pokryli existujúce medzery v investíciách do vidieckych oblastí. Mobilizácia finančných prostriedkov sa musí realizovať koherentne a komplementárne s vnútroštátnymi a regionálnymi intervenciami členských štátov, ktoré sú naďalej rozhodujúce pri poskytovaní všestrannej podpory vidieckym oblastiam.

Vidiecke oblasti a komunity musia byť v centre digitalizácie. V iniciatíve „Vidiecke digitálne zajtrajšky“ sa navrhuje integrovaný súbor akcií zameraných na rozvoj udržateľnej digitálnej transformácie vidieckych oblastí, ako aj na ich zatraktívnenie týchto oblastí pre ľudí a podniky s cieľom podnietiť ich k tomu, aby v nich zostali alebo sa do nich vrátili. Stratégia sa bude zaoberať týmito otázkami:

1.Digitálna konektivita: preklenutie priepasti medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a umožnenie univerzálneho a cenovo prijateľného prístupu zabezpečujúceho vysokorýchlostnú konektivitu. Tento cieľ sa dosiahne mobilizáciou investícií zo súkromného sektora.

2.Digitálna technológia: digitálne inovácie a nové technológie, ako sú umelá inteligencia, robotika, riešenia v oblasti internetu vecí a centrá digitálnych inovácií, ktoré prispievajú k rozvoju vidieckych oblastí.

3.Ľudia: posilnenie kompetencií potrebných na digitálnu transformáciu vidieckych oblastí vrátane prístupu k vysoko výkonnému digitálnemu vzdelávaciemu ekosystému a zapojenia sa do neho podľa strategických cieľov akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027 a podpora digitálnych zručností a podnikania tak, aby z digitálnej transformácie mohol profitovať každý.

4.Meranie pokroku dosiahnutého pri preklenutí digitálnej priepasti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami novým usporiadaním súčasných ukazovateľov, a to najmä z indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti v rámci vidieckeho digitálneho indexu.

Cieľom EÚ je do roku 2030 zabezpečiť pre všetkých úplný online prístup k možnostiam súvisiacim s demokratickým životom a verejnými službami. V súlade s Digitálnym kompasom do roku 2030 by európski občania a podniky mali mať možnosť využívať všetky (100 %) kľúčové verejné služby na internete, 100 % európskych občanov by malo mať prístup k zdravotným záznamom (elektronické záznamy) a 80 % občanov by malo mať možnosť do roku 2030 využívať digitálnu identifikáciu.

Európske finančné prostriedky z fondov EPFRV, EFRR, ESF+ a Nástroja na prepájanie Európy (NPE), z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj financovanie z vnútroštátnych a zo súkromných zdrojov by sa mali spoločne využiť na investovanie do infraštruktúry, technológie a ľudí. Tieto investície prispejú k dosiahnutiu cieľa zabezpečiť 100 % rýchle širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach do roku 2025. Treba poznamenať, že na podporu digitálnej transformácie by sa malo využiť minimálne 20 % z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Ako sa uvádza v oznámení o digitálnom desaťročí, do roku 2030 by mali mať všetky európske domácnosti gigabitové sieťové pripojenie a všetky obývané oblasti by mali mať dostupnú sieť 5G.

Komisia bude popri týchto vlajkových akciách poskytovať podporu aj úradom pre širokopásmové pripojenie sa cieľom uľahčiť zavádzanie širokopásmového pripojenia. Vďaka financovaniu SPP, politiky súdržnosti, programu Horizont 2020 a programu Horizont Európa bude možné realizovať ďalšiu digitalizáciu, najmä v odvetví poľnohospodárstva. Pokiaľ ide o dopravu, v novom rámci EÚ pre mestskú mobilitu sa budú riešiť prepojenia medzi mestom a vidiekom a v stratégii v oblasti dronov 2.0 zase potreby vidieka.

„Myšlienka udržateľnosti sa musí pretaviť do každého aspektu rozvoja vidieckych oblastí.“ – „Metódy klimaticky šetrnej výroby vytvárajú pre poľnohospodárov nové špecifické trhové segmenty a nové príležitosti do budúcnosti.“„Vzhľadom na situáciu spôsobenú pandémiou COVID-19 sa ukázali rôzne slabé stránky, ktorým čelia jednotlivé územia, ale aj príležitosti, ktoré sa pred nimi otvárajú. Hoci by sa dalo očakávať, že riziko šírenia ochorenia bude v prípade vidieckych oblastí pomalšie ako v mestských husto obývaných oblastiach, museli ľudia žijúci práve v týchto oblastiach vyznačujúcich sa celkovo starším, a teda aj zraniteľnejším obyvateľstvom, čeliť nedostatku zdravotníckych zariadení a služieb v blízkosti týchto miest.“(Konzultačné činnosti pre dlhodobú víziu)„Myšlienka udržateľnosti sa musí pretaviť do každého aspektu rozvoja vidieckych oblastí.“ – „Metódy klimaticky šetrnej výroby vytvárajú pre poľnohospodárov nové špecifické trhové segmenty a nové príležitosti do budúcnosti.“„Vzhľadom na situáciu spôsobenú pandémiou COVID-19 sa ukázali rôzne slabé stránky, ktorým čelia jednotlivé územia, ale aj príležitosti, ktoré sa pred nimi otvárajú. Hoci by sa dalo očakávať, že riziko šírenia ochorenia bude v prípade vidieckych oblastí pomalšie ako v mestských husto obývaných oblastiach, museli ľudia žijúci práve v týchto oblastiach vyznačujúcich sa celkovo starším, a teda aj zraniteľnejším obyvateľstvom, čeliť nedostatku zdravotníckych zariadení a služieb v blízkosti týchto miest.“(Konzultačné činnosti pre dlhodobú víziu)Vlajkové iniciatívy na podporu odolných vidieckych oblastí

Akcie patriace do tohto tematického bloku budú prispievať k zvyšovaniu environmentálnej, klimatickej a sociálnej odolnosti vidieckych oblastí a budú sa zameriavať na podniky a orgány, pretože tie by mohli byť zaťažené neprimeraným podielom nákladov na transformáciu. Tieto akcie by mali slúžiť na začlenenie občanov EÚ vystavených riziku straty svojich práv, ako aj na podporu rodovej rovnosti, na zabezpečenie rovnosti a začlenenia ľudí s menšinovým etnickým alebo rasovým pôvodom žijúcich vo vidieckych oblastiach alebo sezónnych pracovníkov. Mali by pritom poskytovať rovnakú prioritu hospodárskemu a sociálnemu pokroku.

S cieľom prispieť k odolnosti vidieckych oblastí sa navrhujú tieto iniciatívy:

·Podporovať vidiecke obce pri energetickej transformácii a v boji proti zmene klímy

Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike predstavuje najväčšiu sieť obcí na svete. Pre signatárov z vidieckych oblastí sa vytvorí pracovný okruh zameraný na oblasť vidieka, ktorý bude slúžiť na výmenu najlepších postupov, na prístup k fondom a zvyšovanie povedomia o ich prínose k boju proti zmene klímy. Z európskych fondov možno financovať renováciu budov vo vidieckych oblastiach, čím sa podporí obnova EÚ po pandémii COVID-19, a to poskytovaním pracovných miest a zabezpečením prínosov pri plnení cieľov zelenej dohody vďaka zvyšovaniu energetickej efektívnosti, lokálnej výrobe energie z obnoviteľných zdrojov a znižovaniu energetickej chudoby v EÚ. Vidiecke oblasti budú zároveň v plnej miere zastúpené v iniciatíve známej ako nový európsky Bauhaus, ktorá prepája európsku zelenú dohodu s našimi obytnými priestormi a ktorá je zameraná na adaptovanie budov a verejných priestorov.

·Klimatické opatrenia v prípade rašelinísk realizované pomocou postupov uhlíkového poľnohospodárstva

Obnova, opätovné zavodňovanie a ochrana mokradí a rašelinísk majú významný potenciál z hľadiska prínosov pre klímu, pretože dokážu okamžite priniesť výrazné zníženie emisií na relatívne malej ploche a zároveň priniesť niekoľko vedľajších prínosov súvisiacich s hospodárením s vodami a biodiverzitou.

Táto transformácia by bola účinnejšia s územným prístupom, a to najmä v tých vidieckych oblastiach, kde sa nachádzajú rozsiahle rašeliniská. Tieto regióny by mohli ťažiť z podpory v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu. Iniciatívy v oblasti uhlíkového hospodárstva by mohli byť ďalším zdrojom príjmu pre ich poľnohospodárov a lesníkov, ktorí by boli odmeňovaní za sekvestráciu uhlíka. Ako sa uvádza v stratégii „z farmy na stôl“, nová iniciatíva v oblasti uhlíkového hospodárstva bude podporovať tento nový obchodný model. SPP, politika súdržnosti a program LIFE môžu poskytnúť podporu na rozvoj pilotných iniciatív v oblasti uhlíkového hospodárstva v týchto regiónoch. Obzvlášť dôležité bude zaistiť poľnohospodárom a lesníkom silnú poradenskú podporu.

·Navrhovaná misia EÚ v súvislosti so zdravím pôdy a s potravinami

Cieľom navrhovanej misie v oblasti „zdravie pôdy a potraviny“, ktorá sa má realizovať v kontexte programu Horizont Európa, je vykonávanie ambiciózneho výskumného a inovačného programu. Misia by mala prispieť k riešeniu problémov s pôdou vo vidieckych oblastiach, ale aj v mestskom prostredí, a vytvoria sa vďaka nej prepojenia medzi vidieckymi a mestskými postupmi. V rámci misie, ktorej ambíciou bude zlepšenie poznatkov o pôde, by sa zároveň mali realizovať činnosti zamerané na zapojenie občanov.

·Sociálna odolnosť a ženy vo vidieckych oblastiach