Uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde pre regionálny rozvoj, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC))



Úradný vestník 157 E , 06/07/2006 S. 0284 - 0289



P6_TA(2005)0277 Európsky fond pre regionálny rozvoj, Európsky sociálny fond a Kohézny fond *** Uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde pre regionálny rozvoj, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004)0492 — 2004/0163(AVC)) (Postup súhlasu) Európsky parlament, - so zreteľom na návrh nariadenia Rady (KOM(2004)0492 — 2004/0163(AVC)), - so zreteľom na článok 161 Zmluvy o ES, - so zreteľom na svoje uznesenie z 22. apríla 2004 týkajúce sa tretej správy o hospodárskej a sociálnej súdržnosti [1], - so zreteľom na článok 75 ods. 3 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre rozpočtovú kontrolu, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre rybné hospodárstvo a Výboru pre práva žien a rovnosť pohlaví (A6-0177/2005), 1. domnieva sa, že návrh nariadenia je plne v súlade s jeho uznesením z 22. apríla 2004 a preto nebude priamo poukazovať na to, že podporuje návrhy Komisie, vyzýva však Komisiu a Radu, s osobitným zreteľom na rokovanie v Rade, aby zohľadnili tieto konkrétne odporúčania; 2. vyslovuje poľutovanie nad neúspechom Európskej rady dosiahnuť dohodu o finančnom výhľade a vyjadruje znepokojenie nad možnými negatívnymi dôsledkami na kohéznu politiku; verí, že neistota, ktorá súvisí s financovaním štrukturálnych politík môže ďalej oslabiť dôveru občanov v európsky projekt; 3. nalieha na Európsku radu, aby čo najskôr, a v každom prípade do konca roka 2005, prijala rozhodnutie s cieľom zabezpečiť, aby európske regióny a členské štáty mali dostatok času na prípravu nových prevádzkových programov; 4. požaduje, aby sa počas nového obdobia pri každom odkaze na hospodársku a sociálnu kohéziu uviedol aj odkaz na koncepciu územnej kohézie, a aby sa osobitná pozornosť upriamila na rozvoj tejto novej koncepcie; 5. odmieta akúkoľvek výraznú úpravu celkovej štruktúry návrhu Komisie a predovšetkým ďalší pokus o to, aby všetky časti regionálnej politiky Únie spadali do právomoci členských štátov (hlava 1); 6. požaduje, aby na začiatku obdobia financovania bola úroveň financovania pre regióny postihnuté štatistickým efektom 85 % prostriedkov poskytovaných plne konvergenčným regiónom, pričom sa táto úroveň do roku 2013 zníži na 60 %; 7. odmieta každý pokus o zníženie významu cieľa silnej regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti a súhlasí s jeho zameraním sa na prístupnosť, výskum, vývoj, všeobecné a odborné vzdelávanie, zamestnanosť, sociálne začlenenie a informačnú spoločnosť; žiada, aby sa tieto priority úzko koordinovali s ostatnými politikami a programami Spoločenstva a najmä s lisabonskou stratégiou; 8. žiada, rozšírenie oprávnenia pre regióny postihnuté prírodnými účinkami uplatňovať opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľa "konvergencie" bez toho, aby sa akokoľvek zvýšili finančné prostriedky Spoločenstva určené pre tieto regióny (článok 6 ods. 2); 9. zdôrazňuje význam existencie štruktúry skladajúcej sa z troch častí v rámci nového cieľa "európska územná spolupráca" zahŕňajúcej nadnárodnú, cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu; žiada preto o zaradenie medziregionálnej spolupráce ako nezávislej zložky tohto cieľa podobne ako pri prebiehajúcom programe INTERREG IIIc; 10. verí, že celkový rozpočet pre cieľ "európskej územnej spolupráce" by sa mal zachovať a zdôrazňuje význam tohto cieľa a so zreteľom na rozdelenie zdrojov požaduje významný posun priorít smerom k cezhraničnej spolupráci (článok 18 písm. a)); 11. nesúhlasí so svojvoľným stanovením 150 km obmedzenia pre definovanie prímorských regiónov spĺňajúcich podmienky programov cezhraničnej spolupráce a okrem toho žiada o prijatie osobitných opatrení na zabezpečenie toho, aby sa regióny na okraji územia EÚ mohli zúčastňovať na týchto programoch; v každom prípade je presvedčený, že by sa malo odstúpiť od tohto kritéria vzdialenosti, ak predmetné regióny úrovne NUTS III hraničia s tým istým morom; 12. odmieta akékoľvek ustúpenie od zásady partnerstva, ktorá je súčasťou pôvodného návrhu, najmä vzhľadom na strategické plánovanie a monitorovanie programov; žiada predovšetkým o zachovanie zoznamu vhodných orgánov (čl. 10 ods. 1 písm. c)); 13. vyzýva členské štáty, aby posilnili kontakty s regionálnymi, miestnymi a mestskými partnermi s cieľom optimálne využiť ich osobitné poznatky tak pri príprave programov, ako aj pri ich vykonávaní; v tejto súvislosti je zástancom maximálnej decentralizácie právomocí s cieľom predísť nadmerným administratívnym prácam (článok 10); 14. vyzýva k rozšíreniu zásady rovnoprávnosti mužov a žien tak, aby nedochádzalo k diskriminácii na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo presvedčenia, postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a vyzýva k tomu, aby predovšetkým prístupnosť pre osoby s postihnutím bola podmienkou pre získanie výhod z fondu a aby bola táto skutočnosť sledovaná v priebehu rôznych etáp realizácie fondov (článok 14); 15. žiada, aby hodnotenia fondov obsahovali aj údaje o pokroku v oblasti presadzovania rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami a sociálneho začlenenia ako aj v oblasti boja proti všetkým formám diskriminácie; 16. žiada členské štáty a Komisiu, aby potvrdili, že budú podporovať ochranu a zveľaďovanie životného prostredia počas jednotlivých fáz vykonávania fondov; 17. žiada, aby bola čo najdôraznejšie odmietnutá úprava navrhnutého finančného rámca vrátane globálnych zdrojov a pridelenia zdrojov na jednotlivé ciele a ich zložky, a bez ohľadu na to sa domnieva, že sumy, ktoré navrhuje Komisia, určené na alokáciu zdrojov medzi rôzne ciele predstavuje spravodlivé zohľadnenie záujmov (článok 15 - 22); 18. domnieva sa, že vzhľadom na závažnú potrebu štrukturálneho financovania mnohých regiónov EÚ počas nového programového obdobia, by mali byť všetky zdroje vyčlenené na kohéznu politiku použité na tento účel; preto žiada o umožnenie opätovného použitia nevyužitých zdrojov podľa pravidla N+2 v rámci podokruhu 1b pre regióny, ktoré ich môžu využiť vychádzajúc zo zásad efektívnosti a spravodlivosti; 19. žiada politické riešenie umožňujúce zavedenie osobitného mechanizmu určeného na kompenzácie pre tie regióny alebo členské štáty, ktoré čelia značným finančným stratám spôsobeným rozdielnym vykonávaním návrhu Komisie o pridelení finančných zdrojov; 20. návrh Komisie prideliť 336,1 miliardy EUR vyjadrených v cenách z roku 2004 na podporu troch priorít revidovanej kohéznej politiky považuje za nevyhnutné minimum na úspešné uskutočnenie reformy a domnieva sa, že hneď ako bude prijatý budúci finančný výhľad, Komisia potvrdí výšky prostriedkov stanovené v návrhu nariadenia; 21. pripomína, že fondy podliehajú ustanoveniam nariadenia o rozpočtových pravidlách a zdôrazňuje, že je potrebné uplatniť pravidlá transparentnosti a zdravého finančného hospodárenia, tak v prípade Komisie, ako aj členských štátov; 22. žiada, aby sa zachovali jasné a komplexné strategické usmernenia Spoločenstva týkajúce sa súdržnosti, ktoré sa musia prijať v súlade s postupom, ktorý je ustanovený v článku 161 Zmluvy o ES; okrem toho žiada o vykonanie akejkoľvek strednodobej revízie podľa rovnakého postupu, pokiaľ nenadobudne platnosť Zmluva o Ústave pre Európu, kedy by sa musel použiť článok III-223, ktorý umožňuje postup legislatívneho spolurozhodovania Európskeho parlamentu (článok 23 - 24); 23. žiada, aby sa rozhodnutia o transeurópskych dopravných sieťach ("TEN-T") (rozhodnutie č. 884/2004/ES [2] a rozhodnutie č. 1692/96/ES [3]) zahrnuli do článku 23 ods. 3; 24. vyzýva na predloženie návrhu nariadenia, ktoré zabezpečí užšiu viazanosť na európsku stratégiu trvalo udržateľného rozvoja (článok 23); v súvislosti s týmto žiada členské štáty, aby vo svojich strategických referenčných rámcoch predstavili ako zamýšľajú financovať potreby životného prostredia, najmä podporu programu Natura 2000, vykonávanie rámcovej smernice o vode a dosiahnutie kjótskych cieľov zo zdrojov Spoločenstva alebo z vlastných zdrojov (článok 25); 25. opakuje svoju žiadosť o vyvážené a spravodlivé zaobchádzanie s financiami pre oblasti trpiace ťažkými a neprestajnými prírodnými, klimatickými alebo demografickými znevýhodneniami, akými sú napríklad ostrovy, horské a hraničné oblasti a riedko osídlené regióny, najmä riedko osídlené severné oblasti Únie (odôvodnenie 12); žiada aj o zaradenie odkazu na tieto oblasti do tematických a územných priorít, ktoré by mali byť špecifikované v strategickej časti národných strategických referenčných rámcov (článok 25); 26. žiada, aby bola novým členským štátom Malte a Cypru na základe toho, že sú ostrovy nachádzajúce sa na okraji EÚ a na základe zásady rovnakého zaobchádzania poskytnutá adekvátna finančná pomoc s cieľom čeliť osobitným problémom, ktoré musia riešiť ako ostrovy nachádzajúce sa na okraji Európskej únie; 27. dôrazne podporuje špeciálne vyčlenenie 1,1 miliárd EUR pre najvzdialenejšie regióny, ktoré navrhla Komisia, ako aj možnosť financovania operatívnej pomoci ako je ustanovené v článku 11 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre regionálny rozvoj (KOM(2004)0495); žiada o úplné praktické uplatnenie požiadavky ustanovenej v článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES, podľa ktorej sa má zaobchádzať s najvzdialenejšími regiónmi ako s osobitnými prípadmi vzhľadom na ich prístup k štrukturálnym fondom vrátane tých regiónov, ktorých HDP už stúpol na 75 % priemeru Spoločenstva; 28. žiada zachovať národný strategický referenčný rámec, ktorý sa pripravuje v úzkej spolupráci s partnermi uvedenými v článku 10 a ktorý musí zostať predmetom rozhodnutia Komisie, ktoré bolo prerokované v rámci partnerstva (článok 26); 29. vyzýva na začlenenie možnosti revízie národného strategického referenčného rámca (článok 26); 30. žiada o zjednodušenie sledovania stratégie tak, aby informovali členské štáty a Komisia každé dva roky (článok 27 a 28); v súvislosti s týmto žiada o diskusiu v rámci strategického fóra, ktorá by sa uskutočňovala každé dva roky, ktorej by sa zúčastňovali Európsky parlament, Komisia, Výbor regiónov a členské štáty (článok 29); 31. vyzýva v súvislosti s prístupom jedného fondu pre jeden programový prístup k zvýšeniu limitu z 5 % na 10 %, ako limitu, do ktorého môže buď ESF alebo EFRR financovať opatrenia patriace do rozsahu pôsobnosti iného fondu (článok 33); odporúča však, aby za určitých okolností Komisia mohla udeliť súhlas tomu istému riadiacemu orgánu, aby predsedal dlhšie ako počas jednej intervencie, ale aby stále platil limit 10 %; 32. s cieľom zdôrazniť mestský rozmer a najmä trvalo udržateľný rozvoj miest žiada o operačné programy financované štrukturálnymi fondmi v rámci cieľov "konvergencia" a "regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť", ktoré by spĺňali požiadavku informovania o prístupe k otázke miest vrátane zoznamu vybratých mestských oblastí a postupov ďalšieho delegovania; v súvislosti s regionálnym a miestnym partnerstvom žiada o vytvorenie takýchto postupov; domnieva sa, že úroveň financovania musí zodpovedať aspoň úrovni, na ktorú majú nárok mestské oblasti v rámci platného nariadenia (článok 36); 33. vyzýva, aby tieto tri fondy zohľadňovali priority malých podnikov a mikropodnikov, najmä remeselných podnikov, vzhľadom na ich význam pre súdržnosť a regionálny rozvoj a na podporu vykonávania zásad a akčných línií Európskej charty pre malé podniky, ktorá bola prijatá na zasadnutí Európskej rady vo Feira v roku 2000; 34. zastáva názor, že členské štáty by mali upresniť opatrenia pre strategické hodnotenie životného prostredia národných strategických referenčných rámcov a operačných programov a zabezpečiť včasné vyhodnotenia vplyvov na životné prostredie hlavných projektov týkajúcich sa infraštruktúry; vyzýva ďalej Komisiu, aby zabezpečila, že hlavné projekty týkajúce sa infraštruktúry nebudú v rozpore s ochranou a zlepšovaním životného prostredia (články 38 až 40); žiada pozastaviť platby za projekty uskutočnené v rozpore s legislatívou EÚ o životnom prostredí; 35. vyzýva k jednotnému prístupu a k zachovaniu postupov štrukturálnych fondov pri transformovaní terajších susedských programov na programy v rámci nových nástrojov spolupráce na vonkajších hraniciach Únie (ENPI a IPA); 36. vyzýva na zachovanie návrhu týkajúceho sa rezervy Spoločenstva určenej pre kvalitu a výkonnosť ako mechanizmu odmeňovania dosiahnutého pokroku vrátane Kohézneho fondu; žiada však o uplatňovanie spravodlivých, objektívnych, transparentných a spoločne prijatých kritérií tak, aby sa zabezpečilo, že rezerva bude skutočne plniť svoj účel (článok 48); 37. vyzýva, aby sa v strategických usmerneniach a pri hodnotení vyplývajúcom zo strategických usmernení, stanovila explicitná požiadavka a uznanie zásady a praktické uplatňovanie sprístupnenia pre osoby so zdravotným postihnutím; 38. žiada, aby členské štáty, ktoré si to želajú, boli schopné prijať ustanovenia týkajúce sa národnej rezervy na nepredvídateľné udalosti a odporúča, aby boli prostriedky vykonávania pružnejšie (článok 49); 39. odmieta tlak na zmenu navrhovaných sadzieb spolufinancovania (článok 51), požaduje však zdvojnásobenie povoleného zvýšenia na 10 percentuálnych bodov v oblastiach, ktoré trpia viac ako jedným geografickým alebo prirodzeným handicapom, ktoré sú uvedené v návrhu; takisto vyzýva, aby bolo zavedené zvýšenie 10 percentuálnych bodov pre mestské oblasti (článok 52); 40. dôrazne podporuje všetky stimuly, ktorými sa podnecuje mobilizácia súkromného financovania a podporu verejno-súkromného partnerstva v rámci nového programového obdobia (článok 50 písm. d) a článok 54); domnieva sa, že výpočet sadzby spolufinancovania Spoločenstva ako percenta z výhradne deklarovaných verejných výdavkov je významný zjednodušujúcim návrhom tohto nariadenia a zaručuje lepšie uplatňovanie zásady doplnkovosti, a to bez ohľadu na to, či sa verejné výdavky sadzby spolufinancovania členského štátu môžu čiastočne nahradiť súkromným financovaním v rámci programu; zároveň žiada o udržanie pružnosti, ktorú poskytuje tento výpočet sadzby spolufinancovania pre každú prioritu a nie pre každé opatrenie (články 51 a 76); zdôrazňuje však, že výpočet sadzby spolufinancovania by nemal byť taký, aby bola dotknutá účasť mimovládnych a iných neziskových organizácií na činnosti podporované štrukturálnymi fondmi; 41. osobitnú pozornosť venuje skutočnosti, že od všetkých politík EÚ sa musí vyžadovať, aby prispievali k cieľu hospodárskej a sociálnej kohézii a aby aj politika medzinárodného obchodu mala na zreteli záväzok voči tomuto cieľu, čo sa nesmie pokladať za výnimku; žiada, aby sa obchodná politika vytvárala so zámerom vyhnúť sa vytváraniu šokových účinkov na regióny a osobitnú pozornosť zameriava na skutočnosť, že presun podnikov alebo výrobných jednotiek predstavuje závažnú hrozbu pre regionálny rozvoj; 42. domnieva sa, že návrh Komisie na uplatnenie finančných opráv na firmy, ktoré presunú svoju činnosť je nevyhnutným opatrením s cieľom neohroziť konsolidáciu hospodárskej, spoločenskej a teritoriálnej súdržnosti v postihnutých regiónoch; navrhuje zavedenie systémov monitorovania na vyčíslenie ekonomických a sociálnych nákladov každého presunu s cieľom stanovenia s tým súvisiaceho príslušného postihu; zároveň žiada o prijatie všetkých potrebných právnych predpisov na zabezpečenie toho, že firmy, ktorým sú poskytnuté finančné prostriedky Spoločenstva, sa nepresunú na dlhú a predurčenú dobu; 43. žiada o prijatie ustanovenia, ktoré by vylúčilo spolufinancovanie opatrení, ktoré majú za následok významný úbytok pracovných miest alebo zatvorenie podnikov na území, na ktorom sídlia; 44. požaduje zaradenie odkazu na potrebu vysokej úrovne odbornej spôsobilosti a kvalifikácie ako dôležitého prvku na zabezpečenie toho, aby sa projekty dodávali včas a v súlade s rozpočtom (článok 57); 45. žiada, aby sa zásada proporcionality účinne uplatňovala na programovanie (články 31 až 37) hodnotenie (článok 45) a riadenie, monitorovanie a kontroly (články 57 až 73) podľa veľkosti programov; domnieva sa navyše, že v týchto oblastiach sa v záujme všetkých členských štátov musí na všetky programy uplatňovať zásada zjednodušenia; 46. poznamenáva, že Komisia a členské štáty sú spoločne zodpovedné za štrukturálne fondy; vyzýva členské štáty, aby predkladali ročné vyhlásenia o tom, že peniaze daňových poplatníkov EÚ sa použili riadnym, zákonným a transparentným spôsobom; vyzýva, aby tieto vyhlásenia podpisovali ministri financií členských štátov; Komisia by mala jasne stanoviť, čo znamená výraz "nezrovnalosť" na účely podávania správ členskými štátmi; 47. požaduje, aby bol zachovaný duch navrhovaných limitov, pokiaľ ide o proporcionálne kontrolné úpravy (33 % spolufinancovanie a suma 250 miliónov EUR), pod ktoré už Komisia nevykonáva žiadne systematické kontroly; žiada však, aby sa zohľadnili osobitné charakteristiky rôznych fondov (článok 73); 48. odmieta akékoľvek zmeny v navrhovaných sumách predfinancovania (článok 81); 49. odmieta akékoľvek ďalšie oslabenie pravidla N+2 pre štrukturálne fondy než je pružnosť navrhnutá pre veľké projekty, keďže výhody tohto pravidla boli zjavné prostredníctvom jeho účinnosti pri zlepšovaní efektívnej realizácie financovania v prebiehajúcom programovom období (článok 93); žiada však o umožnenie väčšej pružnosti Kohéznemu fondu; 50. požaduje zavedenie väčšej pružnosti, aby sa pre členské štáty predĺžila navrhovaná dvojmesačná lehota, v priebehu ktorej môžu vyjadriť námietky voči finančným opravám Komisie; požaduje, aby sa táto lehota líšila podľa vážnosti spornej otázky (článok 100); 51. žiada Komisiu, aby v spolupráci s kohéznymi krajinami našla riešenie otázky oprávnenosti nenávratnej DPH, čo zabezpečí obciam priamu dostupnosť prostriedkov fondov; 52. odmieta všetky pokusy o zavedenie výdavkov, ktoré sa nevzťahujú na investície, akými sú napríklad náklady na bývanie, ako kvalifikovaných výdavkov na účely výpočtu spolufinancovania Spoločenstva; domnieva sa však, že výdavky, ktoré sa vzťahujú na rekonštrukciu sociálnych bytov na účely úspory energie a ochrany životného prostredia by sa mali zaradiť do kvalifikovaných výdavkov; 53. odmieta každé zníženie stropu štátnej pomoci konvergenčným regiónom vrátane tých, ktoré sú postihnuté štatistickým efektom; preto žiada, aby sa so všetkými regiónmi, na ktoré sa vzťahuje cieľ konvergencie tiež zaobchádzalo vzhľadom na pravidlá poskytovania pomoci rovnako a aby sa na ne vzťahoval článok 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES; okrem toho žiada o postupnú zmenu stropu pomoci regiónom postihnutým prírodnými účinkami; zdôrazňuje potrebu zachovania územnej diferenciácie pri uplatňovaní štátnej pomoci regiónom, na ktoré sa nevzťahuje cieľ konvergencie predovšetkým vzhľadom na prirodzené a geografické znevýhodnenia; 54. poveruje svojho predsedu, aby v súlade s článkom 75 ods. 3 rokovacieho poriadku požiadal o ďalšie rokovanie s Radou; 55. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 1000. [2] Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1. [3] Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1. --------------------------------------------------