EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 3. 2021 JOIN(2021) 6 final SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Osobitná administratívna oblasť Hongkong:



výročná správa za rok 2020



﻿SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE OSOBITNÁ ADMINISTRATÍVNA OBLASŤ HONGKONG: VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2020 Zhrnutie Od odovzdania Hongkongu Čínskej ľudovej republike (ČĽR) v roku 1997 Európska únia (EÚ) a jej členské štáty pozorne sledujú politický a hospodársky vývoj v Osobitnej administratívnej oblasti Hongkong (ďalej len „OAO Hongkong“). EÚ neustále podporuje zásadu „jedna krajina, dva systémy“ a jej uplatňovanie. Komisia a vysoký predstaviteľ vydávajú v súlade so záväzkom prijatým voči Európskemu parlamentu v roku 1997 výročné správy o vývoji v Hongkongu. V uplynulých rokoch sa v rámci týchto správ kládol osobitný dôraz na uplatňovanie zásady „jedna krajina, dva systémy“ a na autonómiu Hongkongu stanovenú v základnom zákone. Táto dvadsiata tretia správa sa vzťahuje na rok 2020. Tento rok bol poznačený predovšetkým dôležitým politickým vývojom, ako aj vplyvom pandémie ochorenia COVID-19, ktorá významne zasiahla hospodárstvo Hongkongu. Prehľad politického a sociálneho vývoja Z hľadiska politiky sa v roku 2020 výrazne zrýchlilo narúšanie vysokého stupňa autonómie a práv a slobôd Hongkongu, ktoré sa mali chrániť minimálne do roku 2047. Je to možné konštatovať vzhľadom na intervencie čínskych orgánov, ktoré spochybňujú ochotu Číny dodržiavať svoje medzinárodné záväzky, ako aj záväzok prijatý voči obyvateľom Hongkongu na základe zásady „jedna krajina, dva systémy“ a hongkonského základného zákona. Prijatie zákona o národnej bezpečnosti rozhodnutím Stáleho výboru Národného ľudového kongresu 30. júna vyvolalo vážne obavy v súvislosti s prípravou a obsahom zákona. V priebehu roka bolo zatknutých mnoho prodemokratických aktivistov, poslancov a novinárov, a to aj na základe obvinení súvisiacich so zákonom o národnej bezpečnosti a s verejným poriadkom.

Rozsiahly charakter trestných činov proti národnej bezpečnosti a neistota v súvislosti s tým, ako sa na ne zákon bude uplatňovať, vyvolali vážne obavy a mali odrádzajúci účinok na uplatňovanie chránených práv a slobôd v Hongkongu. Napriek tomu, že zákon o národnej bezpečnosti neviedol k viditeľnej cenzúre a žiadnym prodemokratickým publikáciám priamo nehrozilo zrušenie, zvýšil sa trend autocenzúry v médiách, akademickej obci aj občianskej spoločnosti. Čínske orgány posilnili dohľad nad hongkonskými záležitosťami aj inými spôsobmi. Obavy týkajúce sa zraniteľnosti zásady „jedna krajina, dva systémy“ sa zväčšili v apríli, keď styčný úrad v Hongkongu zastupujúci čínske orgány vyhlásil, že sa naň nevzťahuje povinnosť nezasahovať do hongkonských záležitostí zakotvená v základnom zákone. Právny štát a nezávislosť súdnictva sú základnými predpokladmi udržania kľúčových práv a slobôd v Hongkongu. Politici počas roka vznášali proti súdom neopodstatnené obvinenia zo zaujatosti, čo viedlo k podrobnému vyhláseniu predsedu najvyššieho súdu, v ktorom sa odvolal na ustanovenia a zásady základného zákona upravujúce súdny systém a obhajoval úlohu, nezávislosť a integritu súdov. Dôvera v spôsobilosť a integritu sudcov, ako aj ich pripravenosť dodržiavať zásady právneho štátu je naďalej vysoká a je príliš skoro konštatovať, ako budú hongkonské súdy vykladať zákon o národnej bezpečnosti a v akom rozsahu sa v kontexte uplatňovania tohto zákona budú chrániť práva a slobody. Vo väčšine konaní týkajúcich sa porušenia zákona o národnej bezpečnosti boli osoby do vynesenia rozsudku podmienečne prepustené na kauciu, aj keď sa pri iných konaniach vyskytli otázky v súvislosti so zamietnutím kaucie v prípade vysoko postavených činiteľov. V jednom z týchto prípadov bol ku konaniu týkajúcemu sa bezpečnostných záležitostí nesúvisiacich zo zákonom o národnej bezpečnosti na žiadosť prokuratúry pridelený sudca, ktorý má na starosti len konania súvisiace so zákonom o národnej bezpečnosti, čo vyvoláva otázky týkajúce sa rozsahu a výkladu príslušných ustanovení článku 44 zákona o národnej bezpečnosti. Voľby do legislatívnej rady, ktoré sa mali konať 6. septembra, sa odložili o rok, pričom vláda ako dôvod uviedla pandémiu COVID-19. Stály výbor Národného ľudového kongresu vydal rozhodnutie, v ktorom predĺžil funkčné obdobie legislatívnej rady minimálne o rok až do nadchádzajúcich volieb, pričom sa väčšina predstaviteľov spojeného demokratického hnutia rozhodla naďalej zotrvať vo svojich funkciách v legislatívnej rade aj počas tohto predĺženého obdobia. Rozhodnutím Stáleho výboru Národného ľudového kongresu z 11. novembra o kvalifikácii členov legislatívnej rady OAO Hongkong sa stanovili kritériá na odvolanie úradujúcich poslancov, ako aj na diskvalifikáciu potenciálnych poslancov. Hongkonské orgány na základe toho v ten istý deň odvolali štyroch prodemokratických poslancov z legislatívnej rady, čím sa ešte viac narušil vysoký stupeň autonómie Hongkongu a ochrana základných práv a slobôd. Rozhodnutie Stáleho výboru Národného ľudového kongresu viedlo k odstúpeniu ostatných prodemokratických poslancov z legislatívnej rady. Legislatívny orgán fungoval aj naďalej, ale s obmedzenou mierou demokratického systému bŕzd a protiváh. EÚ vyzýva OAO Hongkong a ústrednú vládu k obnoveniu reformy volebného systému, ktorá je zakotvená v základnom zákone. V rámci plnenia záväzku vyplývajúceho zo základného zákona je dôležité zaviesť volebný systém, ktorý je demokratický, spravodlivý, otvorený a transparentný, ako aj podporený všeobecným voľbami. Všeobecné voľby by hongkonskej vláde priniesli väčšiu legitimitu pri dosahovaní hospodárskych cieľov a riešení sociálno-hospodárskych výziev Hongkongu. Prehľad reakcie EÚ na zavedenie zákona o národnej bezpečnosti Vysoký predstaviteľ vykonal v mene EÚ tieto vyhlásenia týkajúce sa Hongkongu: -29. mája – o schválení návrhu zákona o národnej bezpečnosti Národným ľudovým kongresom, -1. júla – o prijatí zákona o národnej bezpečnosti, -3. augusta – o odložení volieb do legislatívnej rady, -12. novembra – o diskvalifikácii poslancov hongkonskej legislatívnej rady. Vyhlásenia hovorcu EÚ v súvislosti s Hongkongom: -10. augusta – o zatýkaní a raziách v súvislosti so zákonom o národnej bezpečnosti, -24. septembra – o zatknutí Joshuu Wonga a iných prodemokratických aktivistov, -2. novembra – o zatknutí ôsmich prodemokratických poslancov a politikov, -29. decembra – o súdnom konaní s 10 obyvateľmi Hongkongu v Šen-čene. Ministri zahraničných vecí krajín skupiny G7 vydali spoločné vyhlásenie o situácii v Hongkongu 17. júna. V záveroch Rady prijatých v júli EÚ v počiatočnej reakcii na zákon o národnej bezpečnosti odsúhlasila balík opatrení. Medzi tieto opatrenia okrem iného patrí aj azylová a vízová politika, kontroly vývozu, pozorovanie súdnych konaní, podpora občianskej spoločnosti, štipendiá a akademické výmeny, preskúmanie dohôd o extradícii a nezačatie žiadnych nových rokovaní. Na zasadnutí Rady pre zahraničné veci 7. decembra sa odsúhlasilo, že EÚ by mala naďalej uplatňovať opatrenia prijaté v júli a prípadne zvážiť ďalšie opatrenia v závislosti od vývoja situácie. EÚ vyjadrila obavy v súvislosti s vývojom v Hongkongu priamo vedúcim predstaviteľom Číny na samite EÚ – Čína, ktorý sa konal 22. júna, ako aj na zasadnutiach lídrov, ktoré sa uskutočnili 14. septembra a 30. decembra. Prehľad situácie v súvislosti s ochorením COVID-19 a hospodárskeho vývoja Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, vynikajúci systém zdravotníctva Hongkongu a zásadné politické kroky vrátane prísnych karanténnych opatrení, ako aj zodpovedný prístup obyvateľov Hongkongu, ktorý sa prejavil všadeprítomným nosením rúšok počas pandémie, prispeli k účinnému zvládnutiu pandémie COVID-19.

Rok 2020 bol pre svetové hospodárstvo veľmi náročný, pričom Hongkong nebol výnimkou. Hospodárstvo zaznamenalo výrazný pokles a väčšina kľúčových odvetví mesta bola vážne zasiahnutá, pričom významnou výnimkou bol finančný sektor. Pokles v počte turistov mal významný vplyv na odvetvia luxusného tovaru, stravovacích a ubytovacích služieb, potravín a nápojov a dopravy, zatiaľ čo odvetvia obchodu a logistiky zasiahlo oslabenie medzinárodného obchodu. Napriek niekoľkým súborom opatrení vlády na podporu hospodárstva sa miera nezamestnanosti počas roka zdvojnásobila (na 6,6 % v poslednom štvrťroku 2020). Začala sa zhoršovať aj fiškálna pozícia OAO, aj keď Hongkong naďalej disponuje značnými rezervami. Dotklo sa to aj európskych spoločností v meste, najmä tých, ktoré sú odkázané na prílev turistov a medzinárodný obchod. Hlavnú výzvu predstavovali cestovné obmedzenia, keďže mnoho podnikov z EÚ má sídlo v Hongkongu, aby mohli riadiť svoju činnosť v rámci regiónu a pevninskej Číny. Spoločnosti zároveň majú obavy v súvislosti s politickým vývojom v Hongkongu vrátane narúšania zásady „jedna krajina, dva systémy“ a možného vplyvu zákona o národnej bezpečnosti na podnikateľské prostredie. I. Politický a spoločenský vývoj Počas roku 2020 postupne utíchli spoločenské nepokoje a rozsiahle protesty, ktoré sa začali v roku 2019 v reakcii na vládny návrh zákona o páchateľoch na úteku a vzájomnej právnej pomoci, aj keď sa ešte naďalej odohrávali ojedinelé demonštrácie. Hlavnými faktormi pri odrádzaní od verejných demonštrácií bolo prijatie zákona o národnej bezpečnosti rozhodnutím Stáleho výboru Národného ľudového kongresu 30. júna a opatrenia zavedené hongkonskou vládou na riešenie pandémie COVID-19. Dosiaľ bolo zatknutých približne 10 000 osôb vrátane mnohých mladistvých za spáchanie údajných trestných činov v súvislosti s nepokojmi. Zdĺhavosť prijímania rozhodnutí týkajúcich sa trestného stíhania v mnohých prípadoch vedie u mnohých zatknutých osôb k neistote v súvislosti s tým, ako sa budú riešiť obvinenia vznesené voči nim, čo vyvoláva otázky o jeho spravodlivosti. Trestné stíhanie sa dosiaľ začalo približne v 20 % prípadov. Zákon o národnej bezpečnosti vyvolal obavy z niekoľkých hľadísk. Spôsob jeho prijatia nebol v súlade s článkom 23 základného zákona, v ktorom sa stanovuje, že OAO Hongkong takéto opatrenia prijíma „samostatne“. Hongkonské zainteresované strany mali pred prijatím zákona len minimum príležitostí poskytnúť podnety k jeho návrhu, pričom úplný text im bol sprístupnený až po prijatí zákona, a neprebehla žiadna demokratická kontrola zo strany legislatívnej rady. Predsedníčka výkonnej rady v týždni pred prijatím zákona o národnej bezpečnosti verejne vyhlásila, že nevidela všetky podrobnosti navrhovaného zákona. Diskvalifikácia niekoľkých poslancov spojeného demokratického hnutia z uchádzania sa o znovuzvolenie do legislatívnej rady sa sčasti zakladala na ich odpore voči zákonu o národnej bezpečnosti, čo ďalej obmedzuje rozsah kontroly vykonávania opatrení vyplývajúcich zo zákona o národnej bezpečnosti zo strany volených zástupcov. V zákone o národnej bezpečnosti sa vymedzujú štyri trestné činy: separatizmus, rozvracanie, teroristické aktivity a kolúzia so zahraničnými silami alebo s vonkajšími prvkami. Rozsiahly charakter trestných činov proti národnej bezpečnosti a neistota, ako sa na ne zákon bude uplatňovať, vyvolali vážne obavy a obmedzili uplatňovanie chránených práv a slobôd v Hongkongu. V tomto štádiu je ťažké odhadnúť závažnosť účinku tohto obmedzenia. Úrad EÚ a misie členských štátov EÚ v Hongkongu nadviazali množstvo kontaktov so zástupcami občianskej spoločnosti, akademickej obce a médií s cieľom pochopiť vplyv zákona o národnej bezpečnosti na ich prácu. Zákon mal nepochybne vplyv na vyššiu mieru využívania autocenzúry, prístupu „bezpečnosť na prvom mieste“ pri uchovávaní informácií a používaní sociálnych médií, ako aj na obavy, že legitímne kontakty so zahraničnými misiami môžu vystaviť jednotlivcov trestnému stíhaniu z dôvodu „kolúzie“. Zákon o národnej bezpečnosti má neobmedzenú extrateritoriálnu uplatniteľnosť a v určitých prípadoch stanovuje výkon právomoci čínskych orgánov. Konania týkajúce sa zákona o národnej bezpečnosti navyše môžu byť neverejné, čomu treba venovať osobitnú pozornosť.

Kritike je podrobená aj právomoc udelená predsedovi výkonnej rady určiť skupinu sudcov, ktorí majú rozhodovať v konaniach týkajúcich sa zákona o národnej bezpečnosti. Predseda výkonnej rady však môže pri určovaní takýchto sudcov požiadať o radu predsedu najvyššieho súdu. Predseda výkonnej rady navyše neprideľuje konkrétny prípad konkrétnemu sudcovi. Nie je jasné, aký vplyv na ľudské práva a základné slobody bude mať požiadavka uložená hongkonskej vláde na základe zákona o národnej bezpečnosti, ktorou je posilniť dohľad nad záležitosťami týkajúcimi sa národnej bezpečnosti na školách, univerzitách, v spoločenských organizáciách, médiách a na internete, ako aj ich reguláciu. Zákon o národnej bezpečnosti sa vzťahuje aj na zahraničné podniky v Hongkongu. V článkoch 21 a 23 zákona o národnej bezpečnosti sa uvádzajú vysoké tresty odňatia slobody pre každého, kto podnecuje k spáchaniu trestných činov rozvracania alebo separatizmu, napomáha pri nich alebo poskytuje peňažnú alebo inú finančnú pomoc alebo majetok na ich spáchanie. Nestanovuje sa, či sa táto pomoc musí poskytnúť úmyselne, aby podľa zákona predstavovala trestný čin, čo podnietilo banky ku kontrole služieb, ktoré poskytujú jednotlivcom a skupinám vykonávajúcim prodemokratické a iné politické činnosti. Podľa článku 31 zákona o národnej bezpečnosti môžu byť spoločnosti a organizácie trestne zodpovedné, môže sa im udeliť pokuta a odňať licencia. V roku 2020 bolo na základe zákona o národnej bezpečnosti zatknutých 31 osôb a v štyroch prípadoch bolo vznesené obvinenie. Niektoré z týchto zatknutých osôb boli významnými prodemokratickými aktivistami. Po zatknutí mediálneho magnáta Jimmyho Laia 10. augusta na základe obvinenia z kolúzie s cudzími silami nasledovala razia na jeho prvok médií, Apple Daily, do ktorej bolo zapojených približne 200 policajtov. Táto rozsiahla policajná operácia týkajúca sa významnej a otvorene sa vyjadrujúcej mediálnej skupiny vyvolala obavy v súvislosti s možnou politickou motiváciou. Dňa 10. augusta bola na základe obvinení súvisiacich so zákonom o národnej bezpečnosti zatknutá aj Agnes Chow, spoluzakladateľka už zrušenej prodemokratickej platformy Demosisto. Rozhodnutia ministerstva spravodlivosti stíhať prodemokratických aktivistov a poslancov za trestné činy proti verejnému poriadku týkajúce sa demonštrácií a nepokojov, ako aj ich správania počas rokovaní legislatívnej rady vyvolali podobné obavy. Proti jednotlivcom z prorežimových strán, ktorí sa zúčastnili na tých istých incidentoch v legislatívnej rade však neboli vznesené žiadne obvinenia. Otázky o bezúhonnosti rozhodnutí prokuratúry navyše vyvolala aj skutočnosť, že sa nevykonali žiadne presvedčivé kroky s cieľom postaviť pred súd útočníkov zodpovedných za udalosti na hromadnej tranzitnej železničnej stanici v Jüan-lang v roku 2019. Je príliš skoro, aby bolo možné konštatovať, ako budú hongkonské súdy vykladať zákon o národnej bezpečnosti a v akej miere sa budú chrániť práva a slobody, hoci v zákone o národnej bezpečnosti sa uvádza, že ľudské práva sa budú rešpektovať a chrániť pri súčasnom zaisťovaní národnej bezpečnosti. V prvom „skúšobnom konaní“ týkajúcom sa zákona o národnej bezpečnosti súd prvého stupňa zdôraznil, že súdy sa pri výklade nového zákona môžu odvolať na zásady zvykového práva a zohľadnia záruky v oblasti ľudských práv. Dôvera v spôsobilosť a integritu sudcov, ako aj ich pripravenosť dodržiavať zásady právneho štátu je naďalej vysoká, ale treba mať na pamäti konečné právo Stáleho výboru Národného ľudového kongresu poskytovať „výklad“ v súvislosti s týmto zákonom. Prvé súdne konanie týkajúce sa zákona o národnej bezpečnosti sa začne až v roku 2021. Pri prieskumoch verejnej mienky sa zistilo, že väčšina respondentov je proti zákonu o národnej bezpečnosti. V rámci prieskumu, ktorý v auguste 2020 vykonal Hongkonský inštitút prieskumu verejnej mienky (Hong Kong Public Opinion Research Institute) pre agentúru Reuters, vyjadrilo nesúhlas takmer 60 % opýtaných. Výsledky prieskumu zároveň naznačili pokles podpory protestného hnutia, keďže len 44 % respondentov uviedlo, že ho podporujú. Polícia dôrazne reaguje na nedovolené zhromaždenia, pričom vychádza zo zákona o národnej bezpečnosti, zákonov o verejnom poriadku, ako aj z obmedzení súvisiacich s pandémiou COVID-19. Zaviedla novú fialovú vlajku, ktorá upozorňuje na podozrenie z porušenia zákona o národnej bezpečnosti, pričom orgány prijali široký výklad v súvislosti s tým, čo predstavuje možné porušenie nového zákona v kontexte demonštrácií. Súvisí s tým používanie populárneho protestného sloganu „osloboďte Hongkong, revolúcia našej doby“, pričom protestujúci držia prázdne transparenty. Napriek tomu, že hymna „Sláva Hongkongu“ (Glory to Hong Kong) súvisiaca s protestmi nebola výslovne zakázaná, zakázalo sa jej používanie na školách. Útvar polície pre národnú bezpečnosť okrem toho zaviedol horúcu linku s cieľom uľahčiť nahlasovanie činov, ktorými sa údajne porušuje zákon o národnej bezpečnosti. Reakcia EÚ na zavedenie zákona o národnej bezpečnosti Ministri EÚ v júli prijali závery Rady, v ktorých sa zdôrazňuje, že kroky Číny v súvislosti s prijatím zákona o národnej bezpečnosti nie sú v súlade s medzinárodnými záväzkami Číny vyplývajúcimi zo spoločného vyhlásenia Číny a Spojeného kráľovstva z roku 1984 a základného zákona. Podľa záverov tieto kroky spochybňujú ochotu Číny dodržiavať svoje medzinárodné záväzky, narúšajú dôveru a ovplyvňujú vzťahy medzi EÚ a Čínou. Stanovil sa koordinovaný súbor opatrení, ktoré predstavujú počiatočnú reakciu EÚ na zákon o národnej bezpečnosti:

1.zvážiť vplyv zákona o národnej bezpečnosti na politiku v oblasti azylu, migrácie, víz a pobytu v súlade s platnými právnymi predpismi, a to aj prostredníctvom diskusie o príslušných aspektoch na úrovni EÚ; 2.ďalej kontrolovať a obmedziť vývoz špecifického citlivého vybavenia a technológií na konečné použitie v Hongkongu, najmä ak existujú dôvody vyvolávajúce podozrenie, že dochádza k ich nežiaducemu použitiu v rámci vnútornej represie, odpočúvania internej komunikácie alebo kybernetického dohľadu; 3.preskúmať možnosti zintenzívnenia a koordinácie štipendií a akademických výmen týkajúcich sa študentov a univerzít z Hongkongu; 4.ďalej spolupracovať s občianskou spoločnosťou v Hongkongu a podporovať ju; 5.zabezpečiť nepretržité pozorovanie súdnych konaní s prodemokratickými aktivistami v Hongkongu; 6.diskutovať na úrovni EÚ o potenciálnych rizikách, ktoré môže zákon o národnej bezpečnosti predstavovať pre občanov EÚ; 7.monitorovať extrateritoriálny účinok zákona o národnej bezpečnosti; 8.preskúmať dôsledky zákona o národnej bezpečnosti na fungovanie dohôd o extradícii a iných príslušných dohôd medzi členskými štátmi a Hongkongom; 9.zatiaľ nezačínať žiadne nové rokovania s Hongkongom. Medzi kľúčové opatrenia prijaté na základe záverov Rady patrí pozastavenie dohôd o extradícii alebo rokovaní o takýchto dohodách s Hongkongom zo strany šiestich členských štátov EÚ po prijatí záverov rady; zvýšená kontrola príslušného vývozu na konečné použitie v Hongkongu orgánmi členských štátov; koordinovaná účasť diplomatických zástupcov EÚ a jej členských štátov v Hongkongu na súdnych pojednávaniach s prodemokratickými aktivistami a zintenzívnenie nadväzovania kontaktov s organizáciami občianskej spoločnosti. Hongkonskí študenti, akademickí a univerzitní pracovníci sa naďalej zúčastňovali na rôznych vysokoškolských výmenách na základe programu Erasmus+, ako aj na dvojstranných výmenných programoch organizovaných členskými štátmi. Nezačali sa žiadne nové rokovania s Hongkongom.

Orgány Rady pozorne sledovali vykonávanie opatrení stanovených v záveroch Rady. Na zasadnutí Rady pre zahraničné veci 7. decembra vysoký predstaviteľ posúdil vykonávanie zákona o národnej bezpečnosti, jeho vplyv na práva a slobody a podnikateľské prostredie v Hongkongu, ako aj vplyv balíka opatrení EÚ prijatých v reakcii na tento zákon. Ministri na základe toho odsúhlasili, že EÚ by mala naďalej uplatňovať opatrenia prijaté v júli a prípadne zvážiť ďalšie opatrenia v závislosti od vývoja situácie. Obavy v súvislosti so zákonom o národnej bezpečnosti boli vyjadrené na samite EÚ – Čína, ktorý sa konal 22. júna, a otázka Hongkongu bola vznesená aj na zasadnutiach lídrov EÚ a Číny, ktoré sa uskutočnili 14. septembra a 30. decembra. EÚ vyjadrila vážne obavy v súvislosti s narúšaním základných práv a slobôd v dôsledku prijatia zákona o národnej bezpečnosti, pričom pripomenula aj svoje obavy týkajúce sa odloženia volieb do legislatívnej rady o celý rok a diskvalifikácie niekoľkých prodemokratických kandidátov. Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová spomenula porušovanie ľudských práv v Hongkongu aj v správe o stave Únie, ktorú predložila Európskemu parlamentu 16. septembra. Európsky parlament prijal 19. júna uznesenie o zákone ČĽR o národnej bezpečnosti pre Hongkong a o potrebe, aby EÚ obhajovala vysoký stupeň autonómie Hongkongu. V uznesení sa prijatie zákona o národnej bezpečnosti odsúdilo ako útok na autonómiu Hongkongu a porušenie medzinárodných záväzkov Číny, a to aj záväzkov vyplývajúcich zo spoločného vyhlásenia Číny a Spojeného kráľovstva z roku 1984. Navrhlo sa v ňom niekoľko opatrení týkajúcich sa činnosti EÚ a iných. Medzinárodná reakcia na zavedenie zákona o národnej bezpečnosti Obavy v súvislosti so zákonom o národnej bezpečnosti vyjadrili aj medzinárodní aktéri vrátane skupiny G7, vysokého komisára OSN pre ľudské práva a osobitných spravodajcov OSN.



Vláda USA 27. mája vyhlásila, že Čína zásadne narušila autonómiu Hongkongu a že v súvislosti s Hongkongom už neexistuje dôvod na rozdielne zaobchádzanie v porovnaní s pevninskou Čínou. Okrem tohto vyhlásenia bol 14. júla podpísaný americký zákon o autonómii Hongkongu. Dňa 7. augusta uvalili USA sankcie na 11 členov vlád Hongkongu a Číny z dôvodu účasti na oslabovaní autonómie OAO a obmedzovania slobody prejavu a zhromažďovania sa. Medzi tieto osoby patrili: predsedníčka výkonnej rady, minister spravodlivosti, minister bezpečnosti, minister pre ústavné a pevninské záležitosti, policajný riaditeľ, riaditeľ styčného úradu v Hongkongu, Luo Huining a ďalší vysoko postavení čínski úradníci zapojení do udalostí v Hongkongu. Stanovené sankcie zahŕňajú zaistenie majetku a zmrazenie aktív v USA v reakcii na „nezvyčajnú a mimoriadnu hrozbu“, ktorú predstavuje narúšanie autonómie Hongkongu zo strany Číny. USA 9. novembra a 7. decembra uvalili sankcie aj na ďalších 18 osôb v súvislosti s vykonávaním zákona o národnej bezpečnosti.



Spojené kráľovstvo rozšírilo prisťahovalecké práva s cieľom umožniť obyvateľom Hongkongu získanie občianstva so statusom zámorských britských štátnych príslušníkov. Odhaduje sa, že tento status majú približne 3 milióny obyvateľov Hongkongu. Podľa novej úpravy sa osobám so statusom zámorského britského štátneho príslušníka umožní obmedzené povolenie na pobyt na území Spojeného kráľovstva na päť rokov s právom pracovať alebo študovať. Po piatich rokoch môžu požiadať o status usadenej osoby a po ďalších 12 mesiacoch, počas ktorých majú tento status, môžu požiadať o občianstvo. Ustanovenia o vízach sprevádzajúce nové úpravy boli oznámené v októbri.



Spojené kráľovstvo, Austrália a Nový Zéland v reakcii na zákon o národnej bezpečnosti takisto pozastavili dohody o extradícii s Hongkongom. Tvrdé zákroky proti disentu Zatýkanie prodemokratických aktivistov na základe rôznych obvinení sa odohrávalo počas roku 2020 aj pred prijatím zákona o národnej bezpečnosti a následne pokračovalo aj naďalej. V apríli bolo zatknutých 15 vysoko postavených osôb vrátane: Martina Leeho, zakladateľa Demokratickej strany a známeho právneho zástupcu; Alberta Hoa, samostatného právnika a bývalého predsedu Demokratickej strany; Jimmyho Laia, zakladateľa denníka Apple Daily. Zatknutia sa týkali údajného „nezákonného zhromažďovania“ na zhromaždeniach a protestoch, ktoré sa uskutočnili v auguste a októbri 2019, pričom za tento čin sa môže udeliť trest odňatia slobody až do výšky piatich rokov. Boli prepustení na kauciu a čakajú na začatie súdneho konania, ktoré má prebehnúť v roku 2021. Jimmy Lai bol opäť zatknutý 10. augusta na základe porušenia zákona o národnej bezpečnosti, ale neskôr bol obvinený z podvodu. Kaucia mu bola zamietnutá 3. decembra. Čínska pobrežná stráž 23. augusta zastavila 12 obyvateľov Hongkongu, ktorí sa snažili utiecť z regiónu na člne, a zadržala ich na pevnine. Prípady sa 27. novembra formálne postúpili orgánom trestného stíhania, pričom tieto osoby boli obvinené z pokusu o prekročenie hraníc.

Dňa 24. septembra bol v rámci série zatýkaní počas leta zatknutý prodemokratický aktivista Joshua Wong spolu s ďalšími aktivistami, Ivanom Lamom a Agnes Chowovou. Títo traja aktivisti boli 2. decembra odsúdení na tresty odňatia slobody v dĺžke od 7 mesiacov do 13,5 mesiaca za trestné činy proti verejnému poriadku súvisiace s protestmi, ktoré sa odohrali v roku 2019. Dňa 7. decembra zatkla polícia osem osôb v súvislosti s protestmi, ktoré sa uskutočnili na Čínskej univerzite v Hongkongu v predchádzajúcom mesiaci, pričom tri z týchto osôb boli podozrivé z porušenia zákona o národnej bezpečnosti „podnecovaním k separatizmu“. Ďalší ôsmi prodemokratickí aktivisti boli 8. decembra zatknutí v súvislosti s ich údajnou úlohou na nedovolenom zhromaždení, ktoré sa uskutočnilo v júli. Dňa 15. mája uverejnila Nezávislá rada pre sťažnosti na políciu správu o protestoch, ktoré vyvolal návrh zákona o extradícii. Správa sa zameriava na udalosti od júna do októbra 2019, pričom v závere sa konštatuje, že nebol zaznamenaný systémový problém s policajným zborom. Rada dospela k záveru, že polícia nepochybila pri zákroku počas útoku davu na stanici v Jüan-lang v júli 2019, kde skupina bielo odetých mužov, ktorí sú podľa všetkého spojení s triádami, zaútočila na cestujúcich metra. Nezávislá rada pre sťažnosti na políciu vystríhala pred nebezpečenstvom začínajúceho terorizmu v Hongkongu a upozornila na to, že polícia čelila „očividnej propagande“ zameranej na jej očiernenie. V rámci 52 odporúčaní uvedených v správe sa zdôraznila potreba dodatočnej prípravy v oblasti taktiky, používania slzného plynu, zlepšenia komunikácie a rozptyľovania nepodložených chýrov. Rada má len obmedzené právomoci a správa bola podrobená tvrdej kritike za to, že presvedčivo nevyvrátila obavy v súvislosti so zodpovednosťou. Hongkonské orgány prvýkrát za 30 rokov odmietli udeliť povolenie na podujatie na pripomenutie násilného potlačenia protestov na námestí Tchien-an-men v Číne v roku 1989, pričom ako dôvod uviedli obavy týkajúce sa zdravia v súvislosti s pandémiou COVID-19. Organizátori výročnej pokojnej demonštrácie, Hongkonská aliancia na podporu patriotických demokratických hnutí v Číne (Hong Kong Alliance in Support of Patriotic Democratic Movements in China), oponovali, že zákaz bol politicky motivovaný. Niekoľko osôb bolo zatknutých a obvinených z účasti na nedovolenom zhromaždení po tom, čo sa pokojná demonštrácia uskutočnila aj napriek zákazu. Činnosti týkajúce sa násilného potlačenia protestov na námestí Tchien-an-men sú inak povolené a múzeum prevádzkované Hongkonskou alianciou na podporu patriotických demokratických hnutí v Číne sa znovu otvorilo v máji. Dňa 4. júna schválila legislatívna rada kontroverzný návrh zákona o národnej hymne, ktorý stavia mimo zákona urážanie čínskej hymny „Pochod dobrovoľníkov“, pričom hrozí pokuta v maximálnej výške 50 000 HKD (5 530 EUR) a trest odňatia slobody na tri roky. Stály výbor Národného ľudového kongresu v Pekingu prvýkrát prijal zákon o národnej hymne v septembri 2017 a o dva mesiace neskôr sa rozhodol doplniť ho do prílohy III k základnému zákonu. Hlasovanie legislatívnej rady potvrdilo toto rozhodnutie aj na miestnej úrovni. Styčný úrad v Hongkongu uplatňuje čoraz väčší vplyv na tvorbu politiky v Hongkongu a na jeho politické zriadenie, pričom spochybňuje udržiavanie vysokého stupňa autonómie Hongkongu. Na základe zákona o národnej bezpečnosti sa v Hongkongu zriadila aj nová pevninská inštitúcia, Úrad na ochranu národnej bezpečnosti, ktorá môže vykonávať svoje právomoci v závažných konaniach týkajúcich sa národnej bezpečnosti vrátane konaní, do ktorých sú zapojené „komplexné“ prvky súvisiace s účasťou cudzej krajiny alebo „vonkajšie prvky“, ktoré sa nezodpovedajú hongkonským inštitúciám. Tieto ustanovenia sa dosiaľ neuplatnili. Termín volieb do legislatívnej rady bol stanovený na 6. septembra, pričom 30. júla bolo z účasti na voľbách diskvalifikovaných 12 prodemokratických kandidátov. Volební komisári vyjadrili presvedčenie, že títo kandidáti by skutočne nedodržiavali základný zákon tak, ako sa formálne vyžaduje v podpísaných vyhláseniach. Medzi diskvalifikovanými kandidátmi boli aj štyria úradujúci poslanci. Z volieb boli vylúčení aj traja úradujúci členovia okresnej rady zvolení vo všeobecných voľbách vrátane bývalého lídra platformy Demosisto Joshuu Wonga. Hongkonská vláda vydala vyhlásenie, v ktorom diskvalifikáciu podporila, pričom ako dôvod tohto kroku uviedla skutočné alebo údajné správanie diskvalifikovaných kandidátov vrátane: podpory nezávislosti Hongkongu (ktorú príslušné osoby priamo nepresadzujú), námietok voči zákonu o národnej bezpečnosti, úmyslu hlasovať bez rozdielu proti všetkým vládnym návrhom zákona, žiadostí o intervenciu zo strany zahraničných vlád. Vláda trvala na tom, že neexistuje politická cenzúra ani obmedzovanie slobôd, a upozornila, že urážky volebných komisárov či vyhrážky voči nim prešetrí polícia. Styčný úrad v Hongkongu takisto uvítal rozhodnutie volebných komisárov. Hromadné diskvalifikácie boli podrobené rozsiahlej medzinárodnej kritike. Vo vyhlásení EÚ, ktoré vydal VP/PK Borrell, bolo uvedené, že diskvalifikácia „oslabuje medzinárodné dobré meno Hongkongu ako slobodnej a otvorenej spoločnosti“. Predstavitelia spojeného demokratického hnutia zorganizovali 11. – 12. júla primárne voľby s cieľom určiť kandidátov do legislatívnej rady, pričom na voľbách sa zúčastnilo približne 600 000 voličov. Vo voľbách sa darilo mladej generácii aktivistov, ktorí zvyčajne presadzujú vyššiu mieru sebaurčenia.

Dňa 31. júla boli voľby do legislatívnej rady odložené o rok na základe legislatívneho opatrenia o mimoriadnych nariadeniach. Predsedníčka výkonnej rady odôvodnila toto opatrenie zdravotným rizikom, ktoré by predstavovalo uskutočnenie volieb uprostred „tretej vlny“ pandémie COVID-19. Upozornila na nebezpečenstvo, ktoré hrozí najmä starším voličom, na to, že približne 100 000 oprávnených voličov sa nachádza v pevninskej Číne a nemôže využiť svoje právo voliť, ako aj na prekážky pri vedení kampane, ktoré predstavujú opatrenia na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Odvolala sa aj na odloženie volieb v iných jurisdikciách. V základnom zákone sa nepredpokladá situácia, v ktorej sa voľby odložia na taký dlhý čas. V článku 69 sa stanovuje, že funkčné obdobie legislatívnej rady trvá štyri roky. Stály výbor Národného ľudového kongresu následne vydal krátke rozhodnutie, v ktorom uviedol, že šiesta legislatívna rada si bude plniť svoje povinnosti minimálne rok po uplynutí funkčného obdobia 30. septembra. Ďalšia legislatívna rada sa zvolí na zvyčajné štyri roky. Úradujúci poslanci, ktorí boli diskvalifikovaní z opätovnej kandidatúry vo voľbách, najprv neboli zbavení poslaneckých kresiel počas predĺženého jednoročného obdobia. V tábore spojeného demokratického hnutia však prebehla vášnivá diskusia o tom, či by poslanci z tohto hnutia mali zotrvať v legislatívnej rade. Vzhľadom na rozdielne názory v rámci hnutia sa vykonal prieskum verejnej mienky s cieľom zistiť názor verejnosti na túto otázku. Nepresvedčivé výsledky prieskumu viedli k tomu, že poslanci hnutia sa až na dve výnimky dohodli na zotrvaní vo svojich funkciách v legislatívnej rade. Tretí poslanec odstúpil zo zdravotných dôvodov. Dňa 11. novembra vydal Stály výbor Národného ľudového kongresu rozhodnutie, na základe ktorého vláda Hongkongu s okamžitou platnosťou vylúčila štyroch prodemokratických poslancov z legislatívnej rady. V rozhodnutí sa takisto stanovila široká škála kritérií na určenie toho, či sa jednotliví poslanci alebo potenciálni poslanci majú považovať za neschopných dodržiavať základný zákon, a preto by sa im mala odobrať funkcia. Medzi tieto kritériá patrí podpora nezávislosti Hongkongu, odmietanie uznať zvrchovanosť Číny nad Hongkongom, vyzývanie zahraničných krajín alebo „vonkajších prvkov“ k zasahovaniu do záležitostí Hongkongu alebo spáchanie činov, ktoré ohrozujú národnú bezpečnosť. Rozhodnutie Stáleho výboru Národného ľudového kongresu bolo podrobené tvrdej kritike v Hongkongu, ako aj zo strany medzinárodného spoločenstva, a to aj z dôvodu, že významne narúša vysoký stupeň autonómie Hongkongu a ochranu základných práv a slobôd. Diskvalifikácia štyroch poslancov viedla k odstúpeniu ostatných 15 prodemokratických poslancov z legislatívnej rady. Legislatívny orgán fungoval aj naďalej, ale s výrazne obmedzenou mierou demokratického systému bŕzd a protiváh. Na základe týchto udalostí odstúpili zo svojich funkcií v prodemokratickom hnutí viaceré vysoko postavené osobnosti. Ted Hui z Demokratickej strany, ktorý čelí niekoľkým obvineniam z trestných činov, s čím súvisia podmienky kaucie, odišiel sám do exilu do Spojeného kráľovstva, čo vyvolalo prudkú reakciu zo strany čínskych aj hongkonských orgánov. Súdy počas roka čelili obvineniam zo zaujatosti, najmä v súvislosti s rozhodovaním prípadov týkajúcich sa protestov. Dňa 23. septembra vydal predseda najvyššieho súdu ojedinelé vyhlásenie, v ktorom obhajoval súdnictvo a upozornil, že útoky na sudcov narušia dôveru verejnosti v právny štát. V septembri odstúpil austrálsky sudca James Spigelman ako jeden zo 14 zahraničných sudcov, ktorí zastávali funkcie dočasných sudcov na súde najvyššieho stupňa v Hongkongu. Hongkonská vláda zdôraznila svoj záväzok voči systému menovania zahraničných sudcov, pričom poukázala na jeho význam pre nezávislosť súdnictva. V októbri vláda vymenovala do funkcie na súde najvyššieho stupňa sudcu Patricka Hodgea, podpredsedu Najvyššieho súdu Spojeného kráľovstva. Dňa 21. decembra súd najvyššieho stupňa, a to aj predseda najvyššieho súdu Geoffrey Ma a lord Hoffman ako dočasný člen súdu, jednohlasne zamietol právnu námietku proti vládnemu zákazu nosenia rúšok podanú prodemokratickými aktivistami a potvrdil ústavnosť legislatívneho opatrenia o mimoriadnych nariadeniach, na základe ktorého sa zákaz zaviedol. Rozhodnutie súdu najvyššieho stupňa potvrdilo pristúpenie vlády k vydaniu legislatívneho opatrenia o mimoriadnych nariadeniach počas nepokojov, čo zdôraznilo, že hoci mimoriadne právomoci sú široké a flexibilné, ich využitie podlieha „významnej kontrole“ v podobe súdneho preskúmania, preverovania zo strany legislatívnej rady a požiadaviek vyplývajúcich zo základného zákona, že takéto nariadenia musia byť stanovené zákonom a musia byť primerané. Tridsiate výročie nadobudnutia účinnosti základného zákona bolo svedkom sporu týkajúceho sa otázky deľby moci. Hongkonská vláda v kontexte skúmania školských učebníc vyhlásila, že táto zásada sa v Hongkongu neuplatňuje. Toto vyhlásenie vyvolalo intenzívnu diskusiu, v ktorej poprední právnici oponovali, že hoci v základom zákone sa deľba moci výslovne neuvádza, existuje jasné vymedzenie zodpovedností jednotlivých zložiek vlády, pričom nezávislosť súdnictva je zakotvená v článku 85. V legislatívnej rade sa počas roka odohrali nepekné prípady násilného narušenia poriadku, pričom jednou z príčin bol spor o obsadenie funkcie predsedu výboru snemovne. Snemovňa bola niekoľko mesiacov paralyzovaná v dôsledku obštrukcií zo strany spojeného demokratického hnutia a sporu o postúpenie predsedníckeho kresla podpredsedovi až do výsledku volieb nového predsedu v máji. Na základe incidentov v legislatívnej rade bolo neskôr zatknutých osem politikov zo spojeného demokratického hnutia vrátane piatich úradujúcich poslancov a dvoch bývalých poslancov. Zatýkanie vyvolalo vážne obavy v súvislosti s používaním trestnoprávnych ustanovení proti poslancom a bývalým poslancom, ako aj so selektívnym zameriavaním sa na prodemokratických politikov.

Predsedníčka výkonnej rady odložila o mesiac svoj výročný politický prejav, ktorý sa mal uskutočniť 14. októbra. Uviedla, že dôvodom odloženia prejavu je potreba konzultácie s ústrednými vládnymi orgánmi v súvislosti s opatreniami na pomoc pri obnove Hongkongu, a s týmto cieľom začiatkom novembra navštívila Peking. Jej štvrtý politický prejav sa uskutočnil 25. novembra v legislatívnej rade bez prítomnosti opozície. Predsedníčka výkonnej rady v prejave uviedla „viaceré rany“, ktoré zasiahli Hongkong, vrátane vplyvu pandémie COVID-19 na ľudí aj hospodárstvo a spoločenských nepokojov. Obhajovala zákon o národnej bezpečnosti a ďalší politický vývoj vrátane diskvalifikácie prodemokratických poslancov a pridala aj časť týkajúcu sa „plnej podpory ústrednej vlády“. Uviedla články 9 a 10 zákona o národnej bezpečnosti ako základ vládnych plánov na posilnenie právnych predpisov, pokiaľ ide o spoločenské organizácie, médiá a internet, a na podporu vzdelávania v oblasti národnej bezpečnosti na školách a univerzitách. Zároveň potvrdila, že vláda predstaví návrh zákona na zmenu ustanovení týkajúcich sa skladania sľubu. Vplyv pandémie COVID-19 Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, Hongkong zaznamenal viac ako 8 847 prípadov ochorenia a 148 úmrtí. Vynikajúci systém zdravotníctva Hongkongu, zásadné politické kroky vrátane prísnych karanténnych opatrení a zodpovedný prístup obyvateľov Hongkongu, ktorý sa prejavil všadeprítomným nosením rúšok počas pandémie, prispeli k účinnému zvládnutiu pandémie. Hongkong takisto čerpal z cennej skúsenosti s epidémiou SARS z roku 2003. Prvý prípad ochorenia COVID-19 v Hongkongu bol zaznamenaný koncom januára. Krátko na to OAO zatvorila všetky hraničné priechody s výnimkou medzinárodného letiska, prístavu v Šen-čene a mostu Hongkong-Ču-chaj-Macao, čo umožnilo obyvateľom Hongkongu vrátiť sa do mesta. Proti počiatočnej reakcii vlády na pandémiu bola vznesená aj kritika, a to aj v súvislosti s obstarávaním rúšok. Hongkong s podporou ústrednej vlády uskutočnil v septembri celomestský dobrovoľný program testovania, na ktorom sa zúčastnilo 1,78 milióna obyvateľov. Vláda zaviedla rôzne podporné opatrenia na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu pandémie. Vláda počas pandémie, v rámci ktorej boli počas uplynulého roku zaznamenané tri „vlny“ nákazy, opakovanie sprísňovala a uvoľňovala opatrenia na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Medzi tieto opatrenia patrilo zatvorenie určitých obchodných podnikov, ktoré sa považovali za vysoko rizikové, obmedzenia týkajúce sa odstupov a počtu zákazníkov v reštauráciách, ako aj obmedzenie počtu osôb, ktoré sa môžu zhromaždiť v rámci jednej skupiny. V druhej polovici roka začal Hongkong dialóg s 11 štátmi o možných cestovných „bublinách“ na uľahčenie cestovania. Základná dohoda o zriadení „bubliny“ so Singapurom sa dosiahla v októbri, aj keď jej vykonávanie sa oneskorilo z dôvodu nárastu počtu ochorení na COVID-19. EÚ sa v októbri rozhodla zaradiť OAO Hongkong a Macao medzi regióny, s ktorými sa môže obnoviť cestovanie, ktoré nie je nevyhnutné, na základe reciprocity a keď to podmienky umožnia. Práva, slobody a rovnosť príležitostí Zákon o národnej bezpečnosti mal nepochybne vplyv na uplatňovanie slobôd a lídri platformy Demosisto po jeho prijatí rozpustili prodemokratickú stranu. Strana presadzovala sebaurčenie pre Hongkong, ale v januári 2020 sa tohto cieľa vzdala. Zvýšila sa miera autocenzúry vo verejnom živote, aj keď je ťažké odhadnúť jej rozsah. Priama cenzúra zatiaľ nie je rozšíreným prvkom na mediálnej scéne, hoci niektorí novinári hovoria o pochybných redakčných rozhodnutiach a zvýšenej miere stráženia citlivých vydaní zo strany redaktorov. Hoci to priamo nesúvisí so zákonom o národnej bezpečnosti, na verejnoprávneho vysielateľa RTHK sa vyvíja stále vyšší tlak, aby prestal vykonávať činnosti a poskytovať reportáže, ktoré vláda považuje za „provokačné“. Zatknutie nezávislej novinárky 3. novembra za prácu na investigatívnom dokumentárnom programe o útokoch na železničnej stanici v Jüan-lang v júli 2019 pre vysielateľa RTHK bolo podrobené tvrdej kritike za pokus o kriminalizáciu legitímnej novinárskej práce.

Akademickí pracovníci čelia neistote v súvislosti s tým, čo môžu a nemôžu vyučovať vzhľadom na zákon o národnej bezpečnosti, najmä tí, ktorí vyučujú „citlivé“ predmety, a tí, ktorí vyučujú študentov na pevnine. Niektorí akademickí pracovníci radšej neprijímajú financie na výskum zo zahraničných zdrojov, najmä z USA, s cieľom vyhnúť sa citlivým situáciám. Mimovládne organizácie sa snažia zabezpečiť, aby neporušili zákon o národnej bezpečnosti, čo komplikuje ich prácu. Friedrich Naumann Stiftung je prvou veľkou medzinárodnou organizáciou, ktorá v dôsledku zákona o národnej bezpečnosti ukončila svoju činnosť v Hongkongu. Na školy sa vyvíja čoraz vyšší tlak po tom, čo orgány z Pekingu a Hongkongu naznačili, že je potrebné zmeniť zameranie výučby na podporu vlastenectva a pochopenie zákona o národnej bezpečnosti. Úrad pre vzdelávanie doživotne odobral licenciu učiteľovi, ktorý pred prijatím zákona o národnej bezpečnosti v triedach diskutoval o názoroch podporujúcich nezávislosť. Takisto sa upravili školské učebnice a učiteľom sa odporučilo, aby sa vyhli porušovaniu zákona. V sektore vzdelávania prebieha stále väčšia politizácia, pričom osobnosti podporujúce Peking naznačujú, že mnohí učitelia sú zástancami demokracie či dokonca nezávislosti a že študenti sú v triedach indoktrinovaní západnými ideológiami a sú nabádaní k zapojeniu sa do spoločenských hnutí. Predsedníčka výkonnej rady predložila reformy odbornej prípravy učiteľov s cieľom zabezpečiť väčší súlad s vládnymi usmerneniami. Sloboda zhromažďovania podlieha obmedzeniam v dôsledku pandémie COVID-19 a zákona o národnej bezpečnosti. Počas prvých šiestich mesiacov roku 2020 bolo predložených 107 žiadostí o povolenie verejného zhromaždenia, pričom 87 z nich sa zamietlo. Od júla 2020 sa zamietajú všetky takéto žiadosti. Ako hlavný dôvod zamietania žiadostí sa spravidla uvádza pandémia COVID-19, keďže od marca sa zakázalo zhromažďovanie viac ako štyroch a neskôr ôsmich osôb. Polícia na nedovolených zhromaždeniach vztyčuje fialovú vlajku ako varovanie pred možným porušením zákona o národnej bezpečnosti, aj keď nie je jasný rozsah toho, čo je a čo už nie je prijateľné z hľadiska politického prejavu. Na hongkonských súdoch sa zaznamenal určitý pokrok, pokiaľ ide o uznávanie práv LGBTI osôb. Odvolací súd v marci rozhodol, že politika úradu pre bývanie, ktorou sa párom rovnakého pohlavia zosobášeným v zámorí znemožňovalo podať žiadosť o nájomné bývanie, je protiústavná a nezákonná . V júni zmenilo ministerstvo pre daňové príjmy daňový zákonník s cieľom umožniť vydatej/ženatej osobe, či už v heterosexuálnom manželstve, alebo v manželstve osôb rovnakého pohlavia, vybrať si spoločné zdanenie so svojím partnerom alebo oddelené zdanenie. Dňa 18. septembra rozhodol hongkonský Najvyšší súd, že páry rovnakého pohlavia zosobášené podľa zákonov inej jurisdikcie by mali využívať rovnocenné práva vyplývajúce z dedičského práva v Hongkongu. Súd však v ten istý deň zamietol širšiu mieru uznávania sobášov osôb rovnakého pohlavia, pričom uviedol, že konkrétne prípady diskriminácie sa môžu riešiť v rámci konkrétnych súdnych konaní. V roku 2020 sa objavili obavy v súvislosti s obvinením rozhodcu z homofóbnych vyjadrení týkajúcich sa sexuálnej orientácie žiadateľa o azyl. Hongkong uskutočnil určité kroky na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, aj keď USA zaradili Hongkong na zoznam sledovaných krajín skupiny 2. Vo výročnej správe USA o obchodovaní s ľuďmi sa okrem iných problematických bodov uvádza neúčinný mechanizmus identifikácie, nízky počet stíhaní a trestanie obetí za nelegálnu činnosť, ktorú boli donútené páchať. Piaty seminár EÚ a Hongkongu o obchodovaní s ľuďmi, na ktorom sa riešili spoločné otázky vyvolávajúce obavy, sa uskutočnil 17. – 18. decembra. Pozornosť sa okrem iného venovala medzinárodnej spolupráci pri boji proti obchodovaniu s ľuďmi, pomoci obetiam a spolupráci s občianskou spoločnosťou. Pandémia COVID-19 mala podľa všetkého negatívny vplyv aj na pracovné podmienky niektorých zahraničných pracovníkov v domácnosti. Podľa niektorých správ určití zamestnávatelia týmto pracovníkom neumožnili opustiť domácnosť a využiť zvyčajný jeden deň odpočinku za týždeň. Hongkonská Federácia zväzov ázijských pracovníkov v domácnosti (Hong Kong Federation of Asian Domestic Workers Unions) hlásila zvýšenú mieru diskriminácie pracovníkov v dôsledku pandémie, napríklad nezákonného ukončenia zmluvy, ak sa zamestnávateľ domnieval, že pracovník sa nakazil koronavírusom, či odmietnutie vyplácať prichádzajúcim zahraničným pracovníkom v domácnosti mzdu, keď boli v povinnej karanténe. Mnoho pracovníkov v domácnosti, ktorí prišli o prácu, ostalo uväznených v Hongkongu, pričom boli v dôsledku chýbajúcej pomoci vo veľkej miere závislí od charitatívnej podpory. Hongkonská vláda zaviedla bezplatné poskytovanie testovania na COVID-19 a rúšok zahraničným pracovníkom v domácnosti, ktorí čakajú v strediskách, kým budú zaradení do domácností svojich nových zamestnávateľov. Systém boja proti korupcii ostal naďalej silný a odolný, pričom Hongkong sa môže pochváliť vysokým štandardom transparentnosti a protikorupčných opatrení. Orgány, politickí predstavitelia a podnikatelia uznávajú, že na zachovanie silného postavenia Hongkongu ako medzinárodného obchodného centra je kľúčová transparentnosť. Hospodársky vplyv pandémie COVID-19 zvýšil aj úroveň chudoby, pričom miera nezamestnanosti dosiahla do konca roka 2020 najvyššiu úroveň za posledných 16 rokov (6,6 %) a miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku 20 až 29 rokov stúpla až na 11 %. Miera chudoby už v roku 2019 dosiahla 20,4 %. V januári 2020 predsedníčka výkonnej rady oznámila 10 nových iniciatív zameraných na podporu bežných aj neprivilegovaných osôb, medzi ktoré patrilo zvýšenie cieľa v oblasti prechodného bývania z 10 000 bytov na 15 000 bytov do roku 2023 a poskytovanie peňažných príspevkov žiadateľom o komunálne nájomné bývanie, ktorí naň čakajú viac ako tri roky. II. Hospodársky vývoj

V roku 2020 došlo k výraznému oslabeniu hongkonského hospodárstva, ktoré už druhý rok po sebe zaznamenalo recesiu po poklese HDP o 1,2 % v roku 2019. Napriek určitému zlepšeniu, ku ktorému došlo v priebehu roka súčasne s obnovením hospodárstva Číny, zaznamenalo hospodárstvo v porovnaní s rokom 2019 pokles o 9,1 % v prvom štvrťroku, o 9,0 % v druhom štvrťroku a o 3,5 % v treťom štvrťroku 2020. Hoci COVID-19 zohrával pri tomto poklese hlavnú úlohu, pridružil sa k už existujúcim problémom, napríklad nepokojom v roku 2019 a obchodnej vojne medzi USA a Čínou. Hospodárstvo OAO je veľmi otvorené, pričom tradične prosperuje ako trojité centrum: pre Čínu ako daňový raj na zvyšovanie kapitálu, pre svetový a čínsky obchod a pre cestovný ruch (prevažne čínski turisti). Jediné zo štyroch kľúčových odvetví mesta – finančné služby, cestovný ruch, obchod a logistika a odborné služby a služby výrobcom – ktorému sa darilo v roku 2020, bolo finančníctvo. Počas tohto roku boli najviac zasiahnuté odvetvia, ktoré sú vo veľkej miere závislé od výdavkov turistov. Medzi tieto odvetvia patrí maloobchod, potraviny a nápoje, stravovacie a ubytovacie služby, doprava a letectvo. Maloobchodný predaj zaznamenal počas prvých 11 mesiacov roku 2020 medziročný pokles o 25,3 %, tržby reštaurácií za prvé tri štvrtiny roku medziročne klesli o 30,8 % a v počte cestujúcich na letisku za celý rok bol zaznamenaný medziročný pokles o 87,5 %. Dôvodom môže byť masívny pokles v počte prichádzajúcich turistov, ktorý sa medziročne znížil o 93,6 %, a to len na 3,6 milióna turistov, v dôsledku cestovných obmedzení a strachu z cestovania. Tradične približne 80 % turistov prichádza z pevniny, pričom na týchto turistov odhadom pripadá 40 % maloobchodného predaja v meste, a to najmä v sektore luxusného tovaru. Domáce výdavky takisto zasiahlo slabé hospodárstvo a miestne pravidlá na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi v reštauráciách a iných podnikoch. Vďaka určitému zlepšeniu v druhej časti roka a zlepšujúcej sa hospodárskej situácii v Číne a iných častiach sveta bol vplyv pandémie na zahraničný obchod Hongkongu obmedzený: za prvých 11 mesiacov roku 2020 poklesol vývoz tovaru (takmer výlučne spätný vývoz) medziročne o 2,8 % a dovoz o 5,0 %, čo ovplyvnilo odvetvia obchodu a logistiky, na ktoré pripadá približne 20 % HDP Hongkongu. Počas roka sa významne zhoršila aj situácia na trhu práce. Miera nezamestnanosti do konca roka stúpla na 6,6 % v porovnaní s 3,3 % na konci roka 2019. Medzi jednotlivými odvetviami existujú značné rozdiely, pričom vo finančnom sektore je miera nezamestnanosti len na úrovni 3,2 %. Ceny nehnuteľností počas roku narástli o 0,3 % (v porovnaní s nárastom o 5,5 % v roku 2019). Hongkong naďalej zostáva jedným z celosvetovo najmenej cenovo dostupných mestských centier pre záujemcov o kúpu bývania. Nedostatok bývania je dlhodobý problém, ktorý má vplyv na mnohé domácnosti. Finančný sektor je omnoho odolnejší ako ostatné odvetvia hospodárstva a počas roku stále rástol. Sektor bol podporený aj silným súborom činností v rámci prvotných verejných ponúk akcií. Za rok 2020 bolo zaznamenaných 154 prvotných verejných ponúk akcií, ktoré priniesli 397,5 miliardy HKD (42,4 miliardy EUR), čo predstavuje medziročný nárast získanej sumy o 26,5 %, a to aj napriek zrušeniu duálnej prvotnej verejnej ponuky akcií spoločnosti Ant Group v Hongkongu a Šanghaji, ktorá mala byť najväčšou prvotnou verejnou ponukou akcií v histórii, na poslednú chvíľu pre námietky zo strany čínskych regulačných orgánov. Prvotné verejné ponuky akcií predstavujú zdroj príjmov pre mnohých aktérov vo finančnom sektore a priťahujú investorov a kapitál. Nové prísnejšie pravidlá pre čínske spoločnosti kótované v USA a zvýšené napätie medzi USA a Čínou nabádajú čínske firmy k prvotným verejným ponukám akcií v Hongkongu. Ďalším dôvodom odolnosti finančného sektora je jeho relatívne malá expozícia voči miestnemu hospodárstvu. Približne 80 % kapitalizácie hongkonského akciového trhu tvoria čínske spoločnosti, čo znamená, že finančný sektor je vo veľkej miere závislý od čínskeho hospodárstva (ktorému sa počas roku darilo lepšie ako hospodárstvu Hongkongu). Priemerný denný obrat na hongkonskej burze v roku 2020 medziročne narástol o 49 % a trhová kapitalizácia dosiahla rekordné maximum vo výške 47,5 bilióna HKD (5,1 bilióna EUR). Index Hang Seng Hongkongu poklesol približne o 3,4 %. Bankový sektor mal naďalej dostatočnú kapitálovú vybavenosť so silnými vankúšmi. Napriek neistej hospodárskej situácii a destabilizujúcemu miestnemu politickému vývoju OAO nezaznamenala významný odlev kapitálu. Hongkonský dolár bol silný a Hongkonský orgán menovej politiky musel pri niekoľkých príležitostiach intervenovať s cieľom zabezpečiť, aby príliš neposilňoval a aby zotrval v rámci obchodného pásma voči americkému doláru. V tejto súvislosti podporoval silu meny prílev peňazí na základe činností v oblasti prvotných verejných ponúk akcií spolu so silnými devízovými rezervami. Počas prvých 11 mesiacov roku 2020 dosiahla priemerná inflácia úroveň 0,4 %. Vládna podpora a fiškálna situácia

Vláda počas roka zaviedla niekoľko súborov podporných opatrení s cieľom zvládnuť hospodársku recesiu a podporiť obyvateľstvo. Podľa údajov vlády dosiahli celkové výdavky na tieto opatrenia výšku 311,5 miliardy HKD (33,2 miliardy EUR), t. j. približne 10 – 11 % HDP mesta. Patril sem jednorazový finančný príspevok pre všetkých občanov vo výške 10 000 HKD (1 066 EUR), systém mzdových dotácií a rozličné daňové úľavy, oslobodenia od poplatkov, ako aj systémy dotácií pre rôzne odvetvia. Napriek tomu, že tieto opatrenia poskytli hospodárstvu životne dôležitú podporu, boli podrobené kritike za ich nedostatočné zacielenie, ktoré znížilo ich efektívnosť a zvýšilo fiškálne náklady. Týka sa to dvoch najnákladnejších opatrení – finančného príspevku občanom a mzdových dotácií – ktoré boli dostupné pre väčšinu občanov a spoločností bez ohľadu na ich finančnú situáciu. Väčšina opatrení bola oznámená v prvej polovici roku, pričom vláda potom podporu znížila. Hongkonský orgán menovej politiky tieto činnosti doplnil súborom opatrení, ktorých súčasťou bolo zvýšenie likvidity v bankovom sektore, zníženie úrovne regulačných rezerv o polovicu s cieľom uvoľniť úverovú kapacitu a zavedenie hlavných splátkových prázdnin v súvislosti s úvermi klientov bánk. V lete vláda pomohla hlavnému hongkonskému prepravcovi Cathay Pacific poskytnutím objemného kapitálu, pričom ako cieľ tejto pomoci uviedla zaistenie pracovných miest a status Hongkongu ako leteckého uzla. Spoločnosť však aj napriek tejto pomoci o niekoľko mesiacov oznámila rozsiahlu reštrukturalizáciu. Vo fiškálnej oblasti sa po zaznamenaní prvého rozpočtového deficitu za posledných 15 rokov v roku 2019 situácia významne zhoršila v dôsledku nízkych príjmov a nákladov na hospodárske podporné opatrenia v roku 2020. Následkom toho deficit verejných financií počas obdobia od apríla do novembra dosiahol rekordnú úroveň 318 miliárd HKD (34 miliárd EUR), pričom fiškálne rezervy klesli z 1,16 bilióna HKD na 842 miliárd HKD (90 miliárd EUR). Podnikateľské prostredie Hlavnými problémami európskych spoločností počas roku 2020 bola hospodárska recesia a vplyv pandémie COVID-19 na podnikateľskú činnosť a príjmy. Veľa firiem zároveň zohľadnilo meniace sa politické prostredie v meste vrátane uplatňovania zákona o národnej bezpečnosti a narastajúceho vplyvu Pekingu. Európske podniky, rovnako ako počas nepokojov v roku 2019, aj v roku 2020 zväčša zaujali „vyčkávací“ postoj. V podnikateľskej komunite však panuje názor, že zákon o národnej bezpečnosti poškodzuje medzinárodné dobré meno Hongkongu. Obavy vzbudzuje aj možný vplyv zákona na spoločnosti a v širšom kontexte aj na podnikateľské prostredie v OAO. Tieto vplyvy sa vo vzťahu k jednotlivým odvetviam líšia, ale vo všeobecnosti medzi obavy patrí potreba zabezpečiť udržanie nezávislosti súdnictva, sloboda prejavu a podnikania, prístup k údajom a vplyv na zamestnávanie a udržanie si talentovaných ľudí . Niektoré spoločnosti v dôsledku toho prehodnocujú svoju prítomnosť v meste, zatiaľ čo iné pripravujú pohotovostné plány. Napriek tomu, že niektoré podniky vnímajú zákon o národnej bezpečnosti ako pozitívny vývoj, najmä z hľadiska sociálnej stability, podnikové zisťovania naznačujú, že väčšina takýto názor nezastáva. Niektoré európske spoločnosti z dôvodu hospodárskeho poklesu obmedzili svoju činnosť v OAO. Najviac zasiahnuté boli spoločnosti, ktoré sú vo veľkej miere závislé od výdavkov turistov, ktoré zaznamenali výrazné zníženie príjmov. Spoločnosti v odvetviach obchodu a logistiky ovplyvnilo oslabenie svetového obchodu a svetový hospodársky pokles. Na európske podniky majú významný vplyv aj cestovné obmedzenia do Hongkongu a z Hongkongu, keďže mnohé z nich obchodujú s Čínou a ázijským regiónom.

Prevádzková efektívnosť, vysoký stupeň autonómie, právny štát a nezávislé súdnictvo Hongkongu sa dlhodobo považujú za jeho kľúčové konkurenčné výhody. Narušenie ktorejkoľvek z nich by preto malo negatívny vplyv na atraktivitu Hongkongu. V podnikoch vzbudzuje obavy aj napätie medzi Čínou a USA, a to aj v súvislosti s Hongkongom. Obchod a iné politiky V januári nadobudla platnosť dohoda o voľnom obchode s Austráliou, ktorá bola podpísaná v marci 2019 a ktorej súčasťou je aj zmenená investičná dohoda. V marci nadobudla platnosť investičná dohoda so Spojenými arabskými emirátmi. Počas roku začala postupne nadobúdať platnosť aj dohoda o voľnom obchode s hospodárskym spoločenstvom ASEAN, ktorá bola podpísaná v roku 2017. Vláda oznámila opatrenia na podporu úlohy Hongkongu ako finančného centra a hlavného centra ekologického financovania v regióne. Súčasťou týchto opatrení je aj zrieknutie sa kolkových poplatkov za fondy obchodované na burze a opatrenia na pritiahnutie kapitálových fondov. Začal sa používať aj nový technologický index, nazývaný index Hang Seng TECH, ktorý predstavuje 30 najväčších technologických spoločností kótovaných v Hongkongu, ktoré majú vysokú expozíciu voči technológiám a spĺňajú kritériá preverovania stanovené v indexe. Pokiaľ ide o ekologické financovanie, vláda a finančné regulačné orgány v meste založili Medziagentúrnu riadiacu skupinu pre ekologické a udržateľné financovanie (Green and Sustainable Finance Cross-Agency Steering Group) a vláda vyhlásila, že v najbližších rokoch vydá nové vládne zelené dlhopisy (po prvom vydaní v roku 2019). Vláda s cieľom podporiť inovácie a technológie, čo predstavuje jednu z jej hlavných priorít, vyčlenila 3 miliardy HKD (320 miliónov EUR) na rozšírenie hongkonského vedeckého parku a posilnila jeho program technologických poukazov. V decembri vláda zároveň vydala koncepciu inteligentného mesta pre Hongkong, verziu 2.0. Pokiaľ ide o ubytovanie, vláda si stanovila cieľ zabezpečiť 100 400 jednotiek nájomného bývania do roku 2024 (a 19 600 jednotiek súkromného bývania ročne do roku 2024). V oblasti životného prostredia bolo jednou z priorít ďalej podporovať používanie elektrických vozidiel a postupne vyradiť vozidlá, ktoré viac znečisťujú ovzdušie. Vláda spustila dotačný systém v hodnote 2 miliárd HKD (212 miliónov EUR) na modernizáciu nabíjacích zariadení pre elektrické vozidlá v súkromných obytných budovách. Pokiaľ ide o energetiku, cieľom vlády je zvýšiť podiel zemného plynu v rámci energetického mixu, čím by umožnila znížiť využívanie uhlia. Nakladanie s odpadom v meste naďalej predstavuje významný problém, keďže len malá časť odpadu vyprodukovaného v meste sa recykluje na miestnej úrovni. V júni sa objavila prekážka, keď poslanci stiahli už tak veľmi oneskorený návrh zákona o povinnom poplatku za zneškodňovanie odpadu, ktorý bol predstavený v roku 2018. Predsedníčka výkonnej rady vo svojom politickom prejave za rok 2020, ktorý sa uskutočnil 25. novembra, predstavila plán na posilnenie obnovy Hongkongu. Z krátkodobého hľadiska sa dôraz kládol na zvládnutie pandémie, zatiaľ čo v dlhodobejších hospodárskych plánoch sa potvrdili stanovené priority: posilniť integráciu v rámci oblasti veľkého zálivu a s Čínou; podporiť úlohu Hongkongu ako centra pre obchod, financie a služby pre podniky; podporiť inovácie a technológie, ako aj rozvoj inteligentného mesta. Hoci v politickom prejave boli uvedené určité opatrenia pre podniky a prísľub zvýšenia výdavkov na infraštruktúru, neprispelo sa významným spôsobom k 10 – 11 % HDP, ktoré sa už investovali do hospodárstva počas roku. V politickom prejave sa opäť zdôraznilo riešenie dlhodobých problémov nedostatku a nedostupnosti bývania. V súvislosti s touto otázkou predsedníčka výkonnej rady opätovne vyjadrila podporu projektu Lantau Tomorrow Vision, ktorý je masívnym a sporným projektom na získavanie pôdy. Vzhľadom na problémy ohrozujúce dobré meno Hongkongu sa v politickom prejave oznámili aj rozsiahle opatrenia v oblasti publicity s cieľom propagovať mesto ako obchodné centrum. Významným oznamom bolo rozhodnutie Hongkongu dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050, v rámci čoho sa bude v polovici roku 2021 aktualizovať akčný plán Hongkongu v oblasti klímy. V prejave boli zahrnuté aj ďalšie „zelené“ oznamy týkajúce sa aj oblasti dopravy, výstavby, ekologického financovania a odpadovej energie. Návšteva predsedníčky výkonnej rady v Pekingu zvýšila očakávania, že Čína by čoskoro mohla opätovne otvoriť svoje hranice s Hongkongom. Mnoho podnikov prevádzkuje svoju činnosť v Číne, má klientov a/alebo dodávateľov z Číny a čínski turisti prichádzajúci do Hongkongu sú kľúčoví pre príjmy v odvetviach maloobchodu, potravín a nápojov, stravovacích a ubytovacích služieb a dopravy. Cestovné obmedzenia, napríklad povinná karanténa, však boli v platnosti aj na konci roka.

III. Vzťahy medzi Hongkongom a Čínou Styčný úrad v Hongkongu uplatňuje čoraz väčší vplyv na tvorbu politiky v Hongkongu a na jeho politické zriadenie, pričom spochybňuje udržiavanie vysokého stupňa autonómie Hongkongu. Vyhlásenie z apríla, že na styčný úrad v Hongkongu sa nevzťahuje ochrana autonómie Hongkongu pred zasahovaním zo strany ústrednej vlády (článok 22), ktorá vyplýva zo základného zákona, vyslalo varovný signál v súvislosti so záväzkom Číny dodržiavať zásadu „jedna krajina, dva systémy“. Vo vyhlásení styčného úradu v Hongkongu potvrdzujúcom tento výklad bolo uvedené, že styčný úrad má v Hongkongu rozsiahle právomoci vrátane právomocí v oblasti dohľadu. Vymenovanie Lua Huininga za riaditeľa styčného úradu v Hongkongu v januári 2020 naznačilo proaktívnejší prístup styčného úradu, ktorý sa odzrkadľuje aj v pravidelnom vydávaní tlačových správ, v ktorých sa styčný úrad vyjadruje k vývoju týkajúcemu sa Hongkongu. Správy sa okrem iného vyznačovali ostrou kritikou poslancov spojeného demokratického hnutia. Čína bola aj naďalej najväčším obchodným partnerom Hongkongu v oblasti tovaru, pričom za prvých 11 mesiacov roku 2020 na ňu pripadalo 59 % celkového vývozu a 43 % celkového dovozu Hongkongu. OAO je zasa pre Čínu významným obchodným centrom a bola piatym najväčším obchodným partnerom Číny za rok 2020. Čínska provincia Kuang-tung je pre Hongkong aj naďalej významnou základňou pre pasívny zušľachťovací styk. Hongkong je takisto naďalej kľúčovým daňovým rajom a centrom pre investície Číny. Na konci roka 2019 predstavovala Čína najväčší zdroj priamych zahraničných investícií prichádzajúcich do Hongkongu s výnimkou daňových rajov a najvýznamnejšiu destináciu pre priame zahraničné investície odchádzajúce z Hongkongu, pričom na ňu pripadalo 28 %, resp. 45 % celkového stavu týchto investícií. Do Číny zasa prichádza približne 65 % priamych zahraničných investícií z Hongkongu a 61 % odchádzajúcich priamych zahraničných investícií Číny smeruje do Hongkongu. V Hongkongu je kótovaných 1 319 čínskych podnikov, čo predstavuje 80 % celkovej trhovej kapitalizácie mesta. Kapitálové trhy Hongkongu a Číny sú spojené prostredníctvom systému Stock Connect, ktorý prepája hongkonskú burzu s jej náprotivkami v Šanghaji a Šen-čene, a systému Bond Connect na spoločný prístup na trhy s dlhopismi. Hongkong a Čína v priebehu roka naďalej rozvíjali svoj vzťah na základe vzájomnej dohody o užšom hospodárskom partnerstve, ktorú prvýkrát podpísali v roku 2003. Nové liberalizačné opatrenia v oblasti obchodných služieb podpísané v novembri 2019 nadobudli účinnosť v júni 2020. Počas roku pokračovala aj regionálna integrácia v rámci oblasti veľkého zálivu Kuang-tung – Hongkong – Macao. V koncepcii vydanej v roku 2019 sa za cieľ stanovil voľný tok tovaru, služieb a kapitálu v rámci oblasti veľkého zálivu do roku 2035. Vláda počas roku oznámila opatrenia na ďalšiu integráciu a uľahčenie podnikania v rôznych odvetviach. Vo finančnom sektore Čínska ľudová banka, Hongkonský orgán menovej politiky a Orgán menovej politiky Macaa v júni spoločne oznámili plán na uplatňovanie obojsmerného cezhraničného pilotného programu prepojenia správy majetku (program „Wealth Management Connect“). Tento program by umožnil obyvateľom Hongkongu, Macaa a deviatich miest v provincii Kuang-tung vykonávať cezhraničné investície do produktov v oblasti správy majetku distribuovaných bankami v tejto oblasti. V rámci oblasti veľkého zálivu sa takisto plánuje aj prepojenie poisťovníctva. Podniky vnímajú príležitosti, ktoré oblasť veľkého zálivu ponúka, zväčša pozitívne, aj keď sú spojené s výzvami týkajúcimi sa daňových politík, regulačných a právnych aspektov, politickej neistoty, transparentnosti a viditeľnosti a ochrany práv duševného vlastníctva. V širšom kontexte sa stále vynárajú otázky, ako zosúladiť tri odlišné hospodárske, právne, daňové a colné systémy, ako aj v súvislosti s možným súperením medzi zúčastnenými mestami. Konkurenčnú výhodu Hongkongu ako brány do sveta Číny by zároveň mohla narušiť liberalizácia hospodárstiev, zlepšenie konkurencieschopnosti a spájanie so svetom prostredníctvom financií a obchodu zo strany miest provincie Kuang-tung. IV. Bilaterálne vzťahy a spolupráca medzi EÚ a Hongkongom v roku 2020 V roku 2020 sa prvýkrát od jeho zavedenia v roku 2006 neuskutočnil výročný štruktúrovaný dialóg medzi EÚ a Hongkongom. V minulosti štruktúrovaný dialóg poskytoval príležitosť preskúmať a podporiť spoluprácu v oblastiach, ako sú finančné služby, obchod, investície, obstarávanie, colníctvo, inovatívne technológie, obchodovanie s ľuďmi a otázky týkajúce sa životného prostredia. EÚ je presvedčená, že pre obe strany je dôležitý pravidelný inštitucionálny dialóg umožňujúci komplexne preskúmať vzťahy a riešiť akýkoľvek problém alebo vzájomný záujem, ktorý patrí do jurisdikcie či kompetencie druhej strany. EÚ dúfa, že v roku 2021 budú vytvorené podmienky na opätovné nadviazanie štruktúrovaného dialógu. V roku 2020 si v Hongkongu založilo podnik 1 560 spoločností z EÚ, pričom mnohé z nich využívajú Hongkong ako svoju regionálnu centrálu či regionálnu pobočku. Podniky z EÚ pôsobia v širokej škále odvetví, najmä vo finančných a v obchodných službách, obchode, logistike, maloobchode, odvetví potravín a nápojov a vo výstavbe.