Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro /* COM/2013/0379 final */





Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Euroskupina má v eurozóne osobitnú zodpovednosť za správu hospodárskych záležitostí. Hospodárska kríza naplno odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zvýraznila potrebu koherentnej celkovej politickej pozície, ktorá by zohľadňovala silné účinky presahovania medzi krajinami, ktorých menou je euro, ako aj potrebu účinných mechanizmov koordinácie politík, ktoré by umožňovali rýchlo reagovať na zmeny hospodárskeho prostredia. (2) Členské štáty, ktorých menou je euro, sa podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii 2. marca 2012 zaviazali vykonať súbor ďalekosiahlych dodatočných reforiem politík a politickú koordináciu. Nadobudnutie účinnosti tzv. balíka dvoch nariadení[5] v roku 2013 prehĺbi koordináciu rozpočtovej a hospodárskej politiky v eurozóne. (3) Prebiehajú práce na ďalšom prehlbovaní hospodárskej a menovej únie. Komisia predložila 28. novembra 2012 oznámenie o koncepcii pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu[6]. V koncepcii sa uvádza opodstatnenie a ciele skutočnej hospodárskej a menovej únie, ako aj nástroje a kroky, ktoré by umožnili dosiahnutie týchto cieľov. Cieľom vypracovania koncepcie je spustiť európsku diskusiu. Komisia predložila 12. septembra 2012 plán vedúci k vytvoreniu bankovej únie[7]. Tento návrh bol sprevádzaný návrhom dvoch nariadení potrebných na zriadenie jednotného mechanizmu dohľadu[8]. Predseda Európskej rady vydal 5. decembra 2012 správu, ktorá bola vypracovaná v úzkej spolupráci s predsedom Komisie, predsedom Euroskupiny a predsedom ECB a ktorá obsahovala konkrétny a časovo vymedzený plán na vytvorenie skutočnej hospodárskej a menovej únie. Štruktúra plánu pozostáva z rámca integrovanej finančnej, rozpočtovej a hospodárskej politiky a demokratickej legitímnosti a zodpovednosti. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 14. decembra 2012 rozhodli o tom, že by sa malo pokročiť v prácach na pláne na dokončenie hospodárskej a menovej únie, pričom uznali vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov eurozóny a výhody, ktoré stabilita v eurozóne môže priniesť svojim členom a Európskej únii ako celku. (4) Európsky parlament sa náležite zapojil do európskeho semestra a vyjadril svoje názory na prehlbovanie hospodárskej a menovej politiky vo svojom uznesení z 20. novembra 2012 „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“[9]. (5) Krízové riadenie v eurozóne sa vyznačovalo silným odhodlaním. O záväzku všetkých členských štátov a inštitúcií EÚ chrániť integritu eurozóny nemožno vôbec pochybovať. Účinnosť riadenia a správy eurozóny, ako aj vykonávanie krízového riadenia Euroskupinou sa musia ďalej zlepšovať, aby sa v plnej miere zabezpečila efektívna koordinácia na úrovni eurozóny. Zároveň je potrebná posilnená koordinácia, aby sa dospelo ku koherentnej celkovej politickej pozícii v eurozóne a aby sa zabezpečilo vykonávanie potrebných politických opatrení. Dosiahnutie týchto cieľov zvýši dôveru občanov a trhov, čo prispeje k hospodárskemu oživeniu a finančnej stabilite v eurozóne. (6) Vykonávanie balíka dvoch nariadení ešte viac posilní rozpočtový dohľad v eurozóne. V balíku dvoch nariadení sa Euroskupine prisúdila úloha prerokovať návrhy rozpočtov jednotlivých členských štátov, ako aj rozpočtové vyhliadky eurozóny ako celku s cieľom zabezpečiť náležitú celkovú fiškálnu pozíciu. Tieto rokovania prebiehajú na základe stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny a na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov eurozóny a ich interakcie Komisiou. Výzvou pre fiškálnu konsolidáciu v eurozóne je časom zabezpečiť neustále klesajúcu tendenciu pomeru dlhu k HDP. Môže sa tak stať presadzovaním diferencovaných politík rastovo orientovanej fiškálnej konsolidácie, ktoré budú podporovať potenciál rastu eurozóny. V rámci nápravnej časti Paktu stability a rastu sa predpokladá štrukturálne vymedzená rozpočtová úprava, v ktorej sa zohľadňujú rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o riziká ohrozujúce udržateľnosť v krátkodobom i strednodobom horizonte, a umožňuje pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav. V rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu sa predpokladá postupná úprava vedúca k strednodobým cieľom s ročným štrukturálnym zlepšením o referenčnú úroveň 0,5 %. Môže sa to upraviť podľa jednotlivých krajín v závislosti od cyklických podmienok a rizika udržateľnosti zadlženosti. Dôveryhodnosť fiškálnej politiky v strednodobom horizonte by sa posilnila, ak by sa zabezpečilo, aby zloženie štátnych výdavkov a príjmov lepšie odzrkadľovalo vplyv jednotlivých výdavkových položiek a zdrojov príjmov na rast. Potenciál rastu hospodárstva sa okrem toho môže posilniť prijatím ďalších štrukturálnych reforiem a využívaním všetkých dostupných rozpočtových rezerv na podporu verejných investícií v eurozóne v rámci rozsahu, ktorý poskytuje Pakt stability a rastu. (8) V porovnaní s rokom 2012 sa zlepšila väčšina ukazovateľov rizika na finančných trhoch EÚ, ako aj nálada na trhu, keďže miera rizika samorealizačných a deštruktívnych špirál v oblasti dôvery sa zmenšila. Aj napriek tomu pretrváva výrazné roztrieštenie trhu. Zlepšené podmienky financovania bánk sa ešte len musia premietnuť do zlepšenia v oblasti poskytovania úverov v reálnom hospodárstve, pričom medzi členskými štátmi pretrvávajú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o poskytovanie úverov bankami a náklady na financovanie v súkromnom sektore. V súčasnej kritickej situácii sú hlavnými výzvami uľahčenie usporiadaného oddlžovania bankového sektora i nefinančného súkromného sektora a súčasné zachovanie toku nových úverov na produktívne účely v reálnom hospodárstve, najmä pre malé a stredné podniky. (9) Ďalšie ozdravenie súvah bánk a pokračujúce posilňovanie kapitálovej rezervy tam, kde je to potrebné, by mohlo prispieť k ozdraveniu úverového kanálu. V tejto súvislosti hodnotenie kvality aktív a záťažové testy, ktoré vykonáva jednotný mechanizmus dohľadu a Európsky orgán pre bankovníctvo, zabezpečia transparentnosť súvah bánk a pomôžu určiť všetky zostávajúce slabé miesta, a tým opätovne nastoliť dôveru k sektoru ako celku. Riziko ďalšej roztrieštenosti finančného trhu a finančné otrasy poukazujú na to, že je dôležité, aby eurozóna urýchlene pokročila vo vytváraní bankovej únie a súčasne sa vyhla prístupom ad hoc k riešeniu problémov bánk. (10) V celej eurozóne sú potrebné štrukturálne reformy s cieľom zlepšiť fungovanie trhu s výrobkami a trhu práce v záujme podpory konkurencieschopnosti, posilnenia prebiehajúceho procesu úprav a zabezpečenia udržateľného prerozdeľovania zdrojov. Štrukturálne reformy okrem toho zohrávajú zásadnú úlohu pri uľahčovaní procesu obnovovania rovnováhy a procesu znižovania zadlženosti. V prípade krajín s deficitom zvýši rast konkurencieschopnosti čistý vývoz, ktorý je nápomocný pri nasmerovaní rastového trendu na produktívnejšie, na prácu menej náročné obchodovateľné sektory, a zároveň podporuje hospodárske oživenie a znižuje mieru zadlženosti. Reformy na zlepšenie hospodárskej súťaže v krajinách s prebytkom bežného účtu by takisto mohli prispieť k prerozdeleniu zdrojov a podnietiť investície do neobchodovateľných sektorov. Posilnila by sa tým úloha domáceho dopytu v zabezpečovaní rastu, čím by sa úpravy v eurozóne stali symetrickejšími. Kríza mala na zamestnanosť v členských štátoch eurozóny v značnej miere asymetrický vplyv, pričom krajiny, ktoré ňou boli najviac zasiahnuté, sú tie, ktoré najvýraznejšie obmedzili domáci dopyt v dôsledku prudkého zníženia deficitu bežného účtu. Ak nedôjde k účinnej a rýchlej absorpcii cyklickej nezamestnanosti, mohlo by dôjsť k hysteréznym účinkom, a teda nezamestnanosť sa zakorení a bude menej citlivá na mzdový vývoj. Štrukturálne reformy na trhu práce majú preto aj naďalej osobitný význam pri zmierňovaní rizík, ktoré hrozia sociálnej súdržnosti a potenciálnemu budúcemu rastu v eurozóne. Podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii 2. marca 2012 sa členské štáty eurozóny zaviazali koordinovať svoje národné plány veľkých hospodárskych reforiem ešte pred ich schválením. Euroskupina by mala monitorovať vplyv už prijatých opatrení s cieľom v prípade potreby prijať ďalšie opatrenia a zvýšiť ambicióznosť reforiem v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny prijali v období rokov 2013 – 2014 individuálne a spoločné opatrenia bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri koordinácii hospodárskych politík členských štátov, avšak najmä v kontexte koordinácie hospodárskych politík v rámci Euroskupiny, s cieľom: 1. Podniknúť v rámci Euroskupiny kolektívne kroky na zabezpečenie koherentnej politickej pozície v celej eurozóne a potrebných politických rozhodnutí, ktoré sú nutné na zabezpečenie dobrého fungovania eurozóny. Umožniť Euroskupine, aby zohrávala ústrednú úlohu v posilnenom rámci dohľadu, ktorý sa uplatňuje na členské štáty eurozóny, s cieľom koordinovať a monitorovať reformy, ktoré sú potrebné pre stabilnú a odolnú eurozónu, na vnútroštátnej úrovni a na úrovni eurozóny v záujme zabezpečenia politickej koherentnosti. 2. Zabezpečiť, aby Euroskupina monitorovala a koordinovala fiškálne politiky členských štátov eurozóny, ako aj implicitnú celkovú fiškálnu pozíciu v eurozóne ako celku s cieľom zaručiť rastovo orientovanú a diferencovanú fiškálnu politiku. Euroskupina by na tento účel mala prerokovať stanoviská Komisie k návrhom rozpočtových plánov každého z členských štátov eurozóny a rozpočtovú situáciu a vyhliadky eurozóny ako celku na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov a ich interakcie Komisiou. Koordinácia prispeje k zabezpečeniu diferencovaného tempa fiškálnej konsolidácie podľa fiškálnej a hospodárskej situácie členských štátov eurozóny so štrukturálne vymedzenou rozpočtovou úpravou, umožní pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav a zabezpečí, aby bola fiškálna konsolidácia v záujme posilnenia dôveryhodnosti fiškálnej politiky v strednodobom horizonte podporovaná celkovou efektívnou skladbou opatrení v oblasti výdavkov a príjmov podporujúcich rast a vhodnými štrukturálnymi reformami, ktoré zvyšujú potenciál hospodárskeho rastu. 3. V rámci Euroskupiny posúdiť dôvody vedúce k rozdielom v úrokových sadzbách úverov v členských štátoch eurozóny, najmä v prípade malých a stredných podnikov; preskúmať dôsledky roztrieštenosti finančných trhov v eurozóne a poskytnúť rady, ako ju odstrániť. 4. Stavajúc na rekapitalizácii a reštrukturalizácii v uplynulých rokoch, ďalej podporovať ozdravovanie súvah bánk ako prostriedok na odstraňovanie roztrieštenosti jednotného trhu a zlepšenie úverového toku v reálnom hospodárstve, najmä pre malé a stredné podniky. Na tento účel: a) zabezpečiť, aby sa hodnotenia súvah a záťažové testy, ktoré má vykonávať jednotný mechanizmus dohľadu v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo, dokončili v súlade s dohodnutým časovým harmonogramom; b) zabezpečiť rovnaké podmienky pri uplatňovaní požiadaviek na rozloženie zaťaženia pri rekapitalizácii bánk; c) zaviesť dôveryhodné fiškálne preventívne opatrenia na možnú rekapitalizáciu bánk ešte pred hodnotením súvah a záťažovými testami; d) odstrániť stimuly, ktoré orgány dohľadu poskytujú bankám, s cieľom zosúladiť aktíva a pasíva v rámci vnútroštátnych hraníc; a e) urýchliť potrebné kroky vedúce k vytvoreniu bankovej únie, ktorá bude pozostávať z jednotného mechanizmu dohľadu, jednotného mechanizmu riešenia problémov, kapacity na vnútornú rekapitalizáciu, spoločného fondu na riešenie problémov a spoločných fiškálnych preventívnych opatrení vrátane možnosti priamej rekapitalizácie finančných inštitúcií. 5. Koordinovať plány hlavných hospodárskych reforiem členských štátov, ktorých menou je euro, ešte pred ich schválením. Monitorovať vykonávanie štrukturálnych reforiem, najmä na trhu práce a trhu s výrobkami, a posúdiť ich vplyv na eurozónu pri súčasnom zohľadnení odporúčaní Rady pre jednotlivé členské štáty eurozóny. Podporovať ďalšie úpravy v eurozóne a súčasne zabezpečiť, aby tieto úpravy prebiehali vyváženým a štruktúrovaným spôsobom, a to dôkladným vykonávaním reforiem, ktoré sa venujú narušeniam sporiaceho a investičného správania v členských štátoch s deficitom i prebytkom bežného účtu. Podniknúť potrebné kroky na účinné vykonávanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, predovšetkým posúdením pokroku v reformných záväzkoch členských štátov, ktoré zažívajú príliš veľké nerovnováhy, a pokroku vo vykonávaní reforiem v členských štátoch, ktorých nerovnováhy si vyžadujú rozhodné opatrenia s cieľom obmedziť negatívne účinky presahovania na zvyšok eurozóny. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2013) 379 final. [4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [5] KOM(2011) 821 v konečnom znení a KOM(2011) 819 v konečnom znení. [6] COM(2012) 777 final. [7] COM(2012) 510 final. [8] COM(2012) 511 final a COM(2012) 512 . [9] Uznesenie z 20. novembra 2012 „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“, pozri P7_TA(2012)0430.