[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 9.11.2010 KOM(2010) 660 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2010 – 2011 {SEK(2010) 1326}{SEK(2010) 1327}{SEK(2010) 1328}{SEK(2010) 1329}{SEK(2010) 1330}{SEK(2010) 1331}{SEK(2010) 1332}{SEK(2010) 1334}{SEK(2010) 1335} OZNÁMENIE KOMISIEEURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2010 – 2011 ÚVOD Odkedy Komisia prijala posledné správy o dosiahnutom pokroku, získal proces rozširovania EÚ novú dynamiku, napriek mnohým iným výzvam, ktorým Únia čelí. Vďaka nadobudnutiu platnosti Lisabonskej zmluvy môže EÚ pokračovať vo svojej agende rozširovania a zároveň udržiavať dynamiku európskej integrácie. Rokovania s Chorvátskom sa dostali do záverečnej fázy, čo je pre všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania dôkaz toho, že pristúpenie k EÚ sa môže stať skutočnosťou za predpokladu, že dôjde k splneniu potrebných podmienok. Žiadosť o členstvo podalo Srbsko. Komisia dnes uverejňuje svoje stanoviská k žiadostiam Čiernej Hory a Albánska. V júli sa začali prístupové rokovania s Islandom. V rámci rokovaní s Tureckom sa otvorili nové kapitoly a krajina sa podujala dôkladne prepracovať svoju ústavu, aby sa viac priblížila európskym normám. Liberalizácia vízového režimu pre krajiny západného Balkánu pokročila. Výrazný pokrok sa dosiahol v dlhotrvajúcich dvojstranných sporoch medzi Chorvátskom a Slovinskom a pripravuje sa dialóg medzi Srbskom a Kosovom[1]. Dosiahol sa pokrok, pokiaľ ide o povojnové zmierenie medzi národmi, a samotné krajiny začali preberať väčšiu zodpovednosť za rozvíjanie regionálnej spolupráce. Mnohé problémy však pretrvávajú. Dynamika reforiem sa v niektorých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania spomalila. Je potrebné, aby sa všetky zamerali na dobrú správu vecí verejných, posilnenie právneho štátu, urýchlenie ekonomických reforiem a zvyšovanie svojich kapacít týkajúcich sa prijímania a implementácie acquis . Vo väčšine krajín je problémom podpora slobody prejavu. Je potrebné vyriešiť niekoľko zložitých problémov, ako je správa vecí verejných v Bosne a Hercegovine a otázka názvu Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Na dvojstrannej úrovni sa naďalej vyskytuje rad nevyriešených otázok a pokiaľ ide o status Kosova, rozdielne názory v tejto otázky bránili regionálnej spolupráci. Rokovania o dosiahnutí komplexného riešenia v cyperskej otázke pokročili, ale neboli doteraz zavŕšené. Záväzok EÚ k procesu rozšírenia odráža presvedčenie členských štátov, že rozšírenie je v záujme Únie, ako aj krajín uchádzajúcich sa o členstvo v nej. Je potrebné takéto zrozumiteľné posolstvo predložiť verejnosti a jasne jej ho vysvetliť, aby lepšie chápala a podporovala rozširovanie. Proces rozširovania EÚ prispieva k stabilite v Európe, ako aj k bezpečnosti a blahu jej občanov. Krajinám zahrnutým do procesu rozširovania ponúka jedinečný stimul na uskutočnenie politických a hospodárskych reforiem. Je v spoločnom záujme EÚ a krajín zahrnutých do procesu rozširovania, aby sa už v rannej fáze tohto procesu začali rozhovory o zložitých negociačných kapitolách. Cieľom uvedeného procesu je, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zaviedli európske normy vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahujú zmluvy o EÚ, a aby prostredníctvom toho EÚ pomohli pri dosahovaní jej vlastných cieľov. Medzi tieto ciele v súčasnosti patrí vyrovnanie sa s hospodárskou krízou a riadenie hospodárstva, obnovenie rastu na zvýšenie zamestnanosti prostredníctvom reformnej agendy 2020, zvýšenie bezpečnosti EÚ a jej úlohy na medzinárodnej úrovni. Pracovný program Komisie na rok 2011 obsahuje niekoľko iniciatív, ktoré sa týmto cieľom venujú. Proces rozšírenia si musí zachovať dôveryhodnosť u všetkých, ktorých sa týka. Krajiny usilujúce sa o vstup do EÚ a ich občania potrebujú mať, po splnení podmienok, jasnú perspektívu pristúpenia a už počas ich plnenia by mali pociťovať isté hmatateľné výhody. Členské štáty a verejnosť v EÚ musia byť uistené, že novo pristupujúce krajiny sú splnením prísnych podmienok pripravené na vstup. Dosiahnutie úspešného rozšírenia si vyžaduje, aby všetky zainteresované strany prijali pevný politický záväzok. Obnovený konsenzus v otázke rozširovania, na ktorom sa dohodla Európska rada v decembri 2006, aj naďalej predstavuje rámec na dosiahnutie týchto cieľov. V spojení so schopnosťou EÚ integrovať nové členské štáty vychádza táto politika zo zásady upevňovania záväzkov, spravodlivej a prísnej podmienenosti a lepšej komunikácie s verejnosťou. Proces rozširovania, ktorého vyvrcholením je členstvo, poskytuje mechanizmy a stimuly, ktoré krajiny zahrnuté do procesu rozširovania podnecujú k spolupráci s EÚ pri dosahovaní spoločných cieľov. Keďže sa posilnilo riadenie hospodárstva v rámci EÚ, zintenzívni sa taktiež dialóg o hospodárskych otázkach, takže sa budeme môcť spoločne sústrediť na prekonanie krízy a vytváranie pracovných miest. Konkurencieschopnosť EÚ v globálnom meradle profituje z tesnejšej integrácie s krajinami, ktoré disponujú určitým počtom porovnateľných výhod. Patrí to je k jednej z trvalých výhod piateho rozšírenia, na základe ktorého sa v rozmedzí rokov 2004 až 2007 EÚ rozšírila z 15 na 27 členských štátov. Obchod medzi „starými“ a „novými“ členskými štátmi sa v desaťročí pred rokom 2008 strojnásobil z úrovne asi 150 mld. EUR na 450 mld. EUR. Vďaka procesu rozširovania získala EÚ finančné prostriedky na to, aby spolu s medzinárodnými finančnými inštitúciami v prípade potreby zasiahla v prospech zachovania hospodárskej stability v čase krízy. Malé a stredné podniky, ktoré vytvárajú dve z troch pracovných miest v súkromnom sektore v EÚ a v oblasti inovácií ponúkajú najviac impulzov, profitujú z rozšíreného vnútorného trhu a vo výraznej miere sa na ne zameriava predvstupová pomoc. Tesnejšia integrácia uskutočňovaná prostredníctvom procesu rozširovania napomáha EÚ dosahovať svoje ciele vo viacerých oblastiach, ktoré sú kľúčové na dosiahnutie oživenia hospodárstva a udržateľného rastu, ako napríklad v oblasti energetiky, dopravy, ochrany životného prostredia a úsilia o hľadanie riešení v oblasti zmeny klímy. Krajiny západného Balkánu sú úplne obkolesené členskými štátmi. Turecko s Európskou úniou susedí na pevnine aj na mori. Medzi ciele EÚ, ktorých dosiahnutie si vyžaduje plnú účasť krajín zahrnutých do procesu rozširovania, patrí vybudovanie transeurópskych dopravných koridorov, diverzifikácia energetických zdrojov, zmiernenie dosahov zmeny klímy a prispôsobenie sa im a obmedzenie cezhraničného znečisťovania vzduchu a vody. Dosiahnutie pokroku v takýchto oblastiach je prospešné aj pre uvedené krajiny a perspektíva pristúpenia im poskytuje stimuly, aby sa prioritne zamerali na dosiahnutie cieľov, ktoré majú s EÚ spoločné. Granty z nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a úvery z Európskej investičnej banky a ostatných medzinárodných finančných inštitúcií, ktoré IPA pomáha spolufinancovať, poskytujú praktické prostriedky podpory. Island, ktorý sa iba nedávno stal kandidátskou krajinou a začal rokovania o pristúpení, patrí k popredným krajinám vo svete v oblasti rôznych obnoviteľných zdrojov energie a môže byť v tejto a iných pokročilých oblastiach prínosom pre inovačné úsilie EÚ. K prvoradým cieľom agendy EÚ definovanej v Štokholmskom programe je zvýšenie bezpečnosti v Európe. Od krajín zahrnutých do procesu rozširovania sa požaduje, aby prevzali acquis Únie a preukázali svoju schopnosť ho v plnej miere implementovať. Komisia z tohto dôvodu zdvojnásobila úsilie na podporu krajín zahrnutých do procesu rozširovania pri predchádzaní organizovanej trestnej činnosti a korupcii a v boji proti nim a na posilnenie ich kapacít na presadzovanie práva. Prokurátori, sudcovia a iní odborníci z oblasti presadzovania práva, riadenia hraníc a migrácie v súčasnosti svojim kolegom z krajín zahrnutých do procesu rozširovania poskytujú pomoc pri zdieľaní odborných poznatkov a kontrolujú nimi dosahovaný pokrok. Plnenie kritérií, ktoré určujú tempo približovania sa kandidátskej krajiny k členstvu v EÚ počas prístupových rokovaní, si vyžaduje dosahovanie presvedčivých výsledkov, pokiaľ ide o nezávislé a efektívne vykonávanie spravodlivosti. Skúsenosť s liberalizáciou vízového režimu pre krajiny západného Balkánu poukazuje na to, ako veľa možno dosiahnuť kombinovaním prísnych podmienok s poskytnutím konkrétnych výhod súvisiacich s pokrokom dosahovaným na ceste k členstvu v EÚ. Zdôrazňuje to aj význam vyvíjania neustáleho úsilia dotknutými vládami, aby zaistili dodržiavanie obmedzení a podmienok týkajúcich sa voľného pohybu osôb. Nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy si EÚ zabezpečila prostriedky na zvýšenie svojho významy na globálnej scéne. Jedným z príkladov tohto potenciálu je úloha, ktorú EÚ zohrala pri prijatí rezolúcie Valného zhromaždenia OSN o Kosove. Vo svete, v ktorom čoraz väčšiu úlohu zohrávajú nové veľmoci, EÚ rozširovaním získava väčší význam a umocňuje svoj hlas na medzinárodných fórach. Vzťahom s jej východnými a južnými susedmi dalo piate rozšírenie EÚ nový stimul a viedlo ju k skúmaniu nových spôsobov vyvíjania iniciatív s regiónmi Baltického a Čierneho mora. Procesom pristúpenia krajín západného Balkánu a Turecka EÚ získava väčší záujem a vplyv v regióne Stredozemného mora, Čierneho mora a povodia Dunaja. Ak sa úloha Turecka v jeho vlastnom regióne rozvíja v súčinnosti s procesom jeho pristúpenia a v koordinácii s EÚ, mohlo by prispieť k zvýšeniu významu oboch strán vo svetovom dianí, v neposlednom rade na Blízkom Východe a v Zakaukazsku. Ak budú EÚ a Turecko konať spoločne, môžu posilniť svoju energetickú bezpečnosť, riešiť regionálne konflikty a predchádzať štiepeniu na etnickom alebo náboženskom základe. Island a EÚ môžu spoločne zohrávať významnú úlohu pri riešení otázok v energetike, životnom prostredí, námorných záležitostiach a bezpečnosti v Arktíde. Samozrejme že úplný potenciál takýchto synergií možno využiť iba vtedy, ak sa obe strany zaviažu plniť vierohodnú stratégiu rozširovania. Význam EÚ vo svete tiež závisí do značnej miery od príťažlivosti jej regulačného modelu. Životaschopnosť vnútorného trhu a prijímanie noriem a štandardov EÚ krajinami vo svete sú hlavným stimulom obchodu, investícií a hospodárskeho rastu. Cieľom právneho predpisu o jednotnom trhu, ktorý predložila Komisia, je odstrániť zostávajúce nedostatky a uvoľniť potenciál nového hospodárskeho rastu. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania jeho prostredníctvom postupne prijmú acquis , čím sa rozšíri priestor, v ktorom sa jednotný súbor noriem uplatňuje. Mali by sa tým stimulovať nové investície, inovácie a sociálna súdržnosť ako aj zvýšiť príťažlivosť regulačného modelu EÚ v susediacich krajinách a v širšom medzinárodnom meradle. V procese rozširovania ide v prípade EÚ ako aj krajín usilujúcich sa o členstvo o veľa. Vnímanie významu tejto agendy verejnosťou je zároveň ovplyvňované každodennými obavami, ktoré sa môžu zdať naliehavejšími. Tohtoročný súbor správ a sprievodných záverov a odporúčaní poukazuje na to, že proces rozširovania predstavuje čiastkové riešenie pre mnohé z obáv našich občanov, či už v oblasti predchádzania organizovanej trestnej činnosti a korupcie a ich riešenia alebo dosahovania hospodárskeho rastu a vytvárania nových pracovných miest. Je potrebné, aby inštitúcie EÚ a jej členské štáty pracovali v zhode na zvyšovaní porozumenia a podpory pre proces rozširovania a objasňovaní toho, ako pomocou neho možno dosiahnuť naše spoločné ciele. Úspešná realizácia budúceho rozširovania umožní EÚ lepšie riešiť mnohé iné výzvy, ktorým čelí. HLAVNÉ VÝZVY Prekonanie hospodárskej krízy Hospodárska kríza zasiahla všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania. Jej dosah bol však v závislosti od štruktúry hospodárstva každej krajiny rôzny. Najmenej zasiahla Albánsko, Kosovo a Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, keďže sú menej závislé od vývozu a ich domáce trhy sa udržiavali na dobrej úrovni. Chorvátsko, Srbsko a Turecko, ktorých previazanosť s globálnymi trhmi je vyššia, kríza zasiahla výrazným spôsobom. Vzhľadom na závislosť Čiernej Hory od financovania z vonkajších zdrojov a jej obmedzenú štruktúru hospodárstva, kríza zasiahla túto krajinu vážne. Dosah krízy v Bosne a Hercegovine zhoršili procyklické fiškálne politiky s veľkým podielom dotácií a sociálnych transferov v rozpočte. V roku 2010 sa na západnom Balkáne objavili skromné znaky hospodárskeho oživenia. Domáci dopyt je stále nedostatočný, čo je dôsledkom prísnych úverových podmienok a pretrvávajúcej nezamestnanosti. Turecko, ktoré ťažilo z fiškálnej konsolidácie a reštrukturalizácie svojho bankové sektora na začiatku tohto desaťročia, je na dobrej ceste k oživeniu a zdravému hospodárskemu rastu. Island ešte stále nesie následky globálnej finančnej krízy a kolapsu svojho bankové systému. Vo viacerých krajinách pretrváva tlak na verejné financie. Napriek v priemere relatívne nízkemu verejnému dlhu, fiškálna expanzia uskutočňovaná v čase konjunktúry zvýšila zraniteľnosť krajín zahrnutých do procesu rozširovania (s výnimkou Turecka) a mieru rizika vo vzťahu ku globálnej hospodárskej kríze. Väčšine krajín západného Balkánu chýbal fiškálny manévrovací priestor a potrebná schopnosť stanoviť priority verejných výdavkov na vytvorenie fiškálneho stimulu ako reakcie na krízu. Na západnom Balkáne sa realizovali fiškálne úsporné opatrenia, ktorých súčasťou je obnova rozpočtovej rovnováhy. Nestačili však na to, aby sa predišlo prehlbovaniu rozpočtových deficitov. Island, Srbsko, Kosovo a Bosna a Hercegovina využili podporu MMF. EÚ spoločne s medzinárodnými finančnými inštitúciami pomohla zmierniť dosah krízy. Pomoc z nástroja IPA sa preprogramovala s cieľom podporovať investície do infraštruktúry a konkurencieschopnosť. Niektorým krajinám sa poskytla rozpočtová podpora a makrofinančná pomoc. Investičný rámec pre západný Balkán zohráva dôležitú úlohu v mobilizovaní prostriedkov na veľké infraštruktúrne projekty ( pozri oddiel 3 ďalej ). Ďalšie štrukturálne reformy a obozretná fiškálna politika budú potrebné na dosiahnutie udržateľnej miery hospodárskeho rastu a skutočnej konvergencie. Je potrebné efektívnejšie využívať domáce zdroje rastu, aby sa zvýšila výrobná kapacita, vytvorili nové pracovné miesta a zvýšila konkurencieschopnosť. Bude potrebné zvýšiť objemy domácich a zahraničných investícií v oblasti projektov na zelenej lúke, najmä pokiaľ ide o činnosti zamerané na vývoz. Prispeje to k zvýšeniu výroby a produktivity, čoho dôsledkom bude vyššia miera zamestnanosti a udržateľnejšie obchodné bilancie. Napomôže to tiež riešiť pálčivé sociálne problémy v regióne. Na zvýšenie zahraničných a domácich investícií je potrebné, aby vlády zlepšili podnikateľské prostredie. Znamená to zvýšiť efektívnosť verejnej správy a nezávislosť justície, odstrániť neformálne prekážky obchodu a poslniť právny štát. Fungujúci regionálny trh v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) a ďalšie zosúlaďovanie s acquis sú dôležité na prilákanie investícií. Plánová liberalizácia obchodu s poľnohospodárskymi produktmi a službami v celom regióne a otvorenie trhov verejného obstarávania ďalej zvýšia potenciál hospodárskeho rastu v regióne. Kľúčovou úlohou krajín zahrnutých do procesu rozširovania je zabezpečiť zdravé a udržateľné verejné financie. Patrí to tiež ku kľúčovým otázkam v príprave na členstvo v EÚ. Nedávne skúsenosti poukázali na vzájomnú závislosť európskych ekonomík a destabilizačný potenciál rozsiahlej nerovnováhy aj v malých ekonomikách. Komisia bude naďalej využívať predvstupové nástroje a hospodársky dohľad pri monitorovaní hospodárskej a fiškálnej výkonnosti krajín zahrnutých do procesu rozširovania. EÚ s kandidátskymi krajinami vedie pravidelný dialóg, v rámci ktorého ich oboznamuje so systémom koordinácie hospodárskej politiky v EÚ a dohľadu nad ňou. Podobný postup sa zaviedol aj pri potenciálnych kandidátskych krajinách. Na účely dohľadu nad hospodárskou politikou sa využíva aj dialóg o hospodárskych otázkach, ktorý Komisia a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania vedú na základe dohôd o pridružení. V súčasnosti sa podnikajú kroky na posilnenie riadenia hospodárstva v rámci EÚ. Keď sa plne zadefinuje a formalizuje posilnená koordinácia makroekonomických, rozpočtových a štrukturálnych reforiem, Komisia posúdi možnosti uplatnenia jej ustanovení na krajiny zahrnuté do procesu rozširovania. EÚ popri dialógu a dohľade aktívne podporuje úsilie krajín zahrnutých do procesu rozširovania o dosiahnutie oživenia hospodárstva, makroekonomickej stabilizácie a fiškálnej konsolidácie. Značný objem pomoci z IPA sa zameriava na zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami, zvýšenie kvality štatistík a posilnenie dohľadu nad bankovým sektorom. Rozširovaním priestoru regulačného rámca EÚ a vytváraním nových obchodných príležitostí prispieva proces rozširovania k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020. Komisia víta úmysel viacerých krajín zahrnutých do procesu rozširovania premietnuť stratégiu Európa 2020 do svojich národných reformných priorít. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania Komisia zapojí do iniciatív prijatých na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť ciele inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a dosiahnuť vysokú úroveň zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti. Komisia v oblasti vzdelávania preskúma možnosti začlenenia všetkých krajín zahrnutých do procesu rozširovania do rámca „Vzdelávanie a odborná príprava 2020“ a ich zapojenia do činností v rámci partnerskej výmeny vedomostí[2]. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania začali prijímať iniciatívy v rámci regionálnych zoskupení, v ktorých spoločne hodnotia dosiahnutý pokrok a stanovujú regionálne orientované ciele. Príkladom takejto iniciatívy je „Small Business Act“ pre Európu, ktorá predstavuje súbor opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia pre MSP. Komisia predloží Rade pre regionálnu spoluprácu návrh na vytvorenie platforiem na vedenie dialógu a partnerskej kontroly v ostatných oblastiach v súlade s prioritami stratégie Európa 2020. Pokiaľ ide o programovanie pomoci z IPA, Komisia zohľadní priority stratégie Európa 2020. Sociálne začlenenie Hospodárska kríza mala na systémy sociálneho zabezpečenia v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania negatívny dosah. Najviac boli postihnuté zraniteľné skupiny obyvateľstva vrátane menšín, znevýhodnených spoločenstiev a ľudí so zdravotným postihnutím. V celom regióne sa rozšírila vysoká miera nezamestnanosti, najmä medzi mladými, nízka miera účasti pracovných síl a chudoba. Rómovia predstavujú obzvlášť zraniteľnú menšinu. Pokiaľ ide o prístup k vzdelaniu, zamestnaniu, bývaniu a sociálnym službám vrátane zdravotnej starostlivosti, ich život ovplyvňuje chudoba, diskriminácia a segregácia. Značný počet Rómov chýba v evidencii občanov alebo nemá doklady totožnosti. V dôsledku nedávnych vojen mnohí z nich žijú ešte stále v utečeneckých táboroch ako vysídlené osoby. Komisia sa zaviazala, že krajinám zahrnutým do procesu rozširovania pomôže zlepšiť podmienky zraniteľných skupín vrátane sociálneho a ekonomické začlenenia Rómov. Zraniteľným skupinám spoločnosti Komisia poskytuje značnú podporu cez nástroj IPA, a to vzdelávaním a posilňovaním sociálnych služieb a služieb zamestnanosti s cieľom integrovať osoby v nevýhode na trhu práce. Tiež sa z neho financuje modernizácia infraštruktúry rómskych sídel. Uvedená podpora sa zvýši s cieľom zlepšiť životné podmienky v krajinách, ktorých sa to týka najviac, a to poskytovaním pomoci pri tvorbe ich komplexnej koncepcie riešenia problémov sociálneho začlenenia. V prípade Chorvátska sa už podpísalo spoločné memorandum o sociálnom začlenení, ktoré poskytuje politický rámec v tejto oblasti. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania prijali určité opatrenia na riešenie vyššie opísaných problémov, je však potrebné, aby sa v tejto oblasti urobilo viac. Komisia ich vyzýva, aby pracovali na znižovaní chudoby a sociálneho vylúčenia v súlade s prioritami stratégie Európa 2020 a aby lepšie využívali príležitosti, ktoré ponúka iniciatíva Dekáda začleňovania rómskej populácie. Uvedené krajiny by mali zvážiť stanovenie jasných a ambicióznych cieľov v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a znižovania chudoby v prospech znevýhodnených komunít, najmä Rómov. Posilnenie právneho štátu a verejnej správy V prípade väčšiny krajín zahrnutých do procesu rozširovania ku kľúčovým výzvam patrí posilňovanie právneho štátu, najmä justície, a boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Dôležitým prvkom v napredovaní k ďalším fázam procesu pristúpenia k EÚ je dosahovanie hmatateľných výsledkov, ktoré prinesú stále zlepšenie v oblasti právneho štátu. Obnovený konsenzus v otázke rozširovania, ktorý bol dohodnutý v roku 2006, vyzýva, aby sa otázky súvisiace s právnym štátom riešili v rannej fáze procesu pristúpenia. Komisia prisúdila vysokú prioritu riešeniu týchto otázok a využívaniu dostupných nástrojov. Používanie kritérií v procese pristúpenia slúži ako dôležitý katalyzátor reforiem and predstavuje jasné posolstvo, že otázky týkajúce sa právneho štátu sa musia vyriešiť ešte pred pristúpením. Proces liberalizácie vízového režimu poukázal na efektivitu prístupu, ktorý stanovuje konkrétne a osobitné reformné požiadavky, čo takýmto krajinám umožňuje lepšie zamerať svoje úsilie. Zintenzívnili sa partnerské preskúmania a iné druhy služobných ciest, vďaka ktorým sudcovia, prokurátori a iní odborníci z oblasti presadzovania práva, riadenia hraníc a migrácie z členských štátov získavajú priamy kontakt so svojimi kolegami z krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Intenzívnejšia justičná a policajná spolupráca v regióne a s členskými štátmi EÚ, ako aj s úradom Europol a agentúrami Eurojust a Frontex poskytuje prostriedky na riešenie otázok nadnárodnej trestnej činnosti v období pred pristúpením. Komisia na základe týchto skúseností ďalej urýchli svoju prácu a zintenzívni dialóg o právnom štáte s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátmi . V oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a v oblasti reformy justície by sa tieto krajiny mali dopracovať ku konkrétnym, udržateľným, presvedčivým a vierohodným výsledkom. Dôležité je vypracovať stabilný právny rámec a implementovať ho. Dôjde k rozšíreniu využitia vzájomných misií a hodnotiacich kritérií. Stanoviská Komisie k žiadostiam Čiernej Hory a Albánska o členstvo vytyčujú priority v oblasti právneho štátu. Komisia pozorne monitoruje dosahovaný pokrok, najmä prostredníctvom spoločných orgánov zriadených na základe dohôd o stabilizácii a pridružení alebo dočasných dohôd a prostredníctvom hodnotiacich misií. Výsledky tohto dialógu sú premietnuté v správach o dosiahnutom pokroku. Pomoc z nástroja IPA sa predovšetkým zameriava na oblasť právneho štátu. TAIEX každoročne pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania organizuje viac ako sto školení v oblasti právneho štátu. Vo viacerých krajinách západného Balkánu bol nedávno zaznamenaný pozitívny vývoj v oblasti justičnej spolupráce. Uzatvorili sa nové dvojstranné dohody o policajnej spolupráci, najmä medzi Srbskom a Albánskom, ďalej o vzájomnej právnej pomoci a vzájomnom vykonávaní rozsudkov v trestnoprávnych veciach. Chorvátsko a Srbsko zašli v tejto oblasti ďalej, keď podpísali dohodu, ktorá im umožňuje vzájomné vydávanie svojich štátnych príslušníkov na účely trestnoprávnych konaní alebo výkon trestu odňatia slobody v prípadoch organizovanej trestnej činnosti a korupcie. Komisia vyzýva ostatné krajiny v regióne, aby tento príklad nasledovali. Rozšírením možnosti vydávať vlastných štátnych príslušníkov vo všetkých prípadoch závažných trestných činov vrátane prípadov vojnových zločinov by sa ešte viac zlepšila justičná spolupráca. Rada pre regionálnu spoluprácu sa usiluje o rozšírenie spolupráce medzi políciou, útvarmi prokuratúry a justíciou. Základom právneho štátu a zlepšenia správy vecí verejných je profesionálna a nespolitizovaná verejná služba. Reforma verejnej správy patrí k prioritám v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania, ktorých väčšina sa nachádza na rôznych úrovniach budovania štátu. Aby boli reformy udržateľné, je potrebné ich zasadiť do existujúcich štátnych štruktúr a zohľadniť osobitné súvislosti vo vzťahu k sociálnemu usporiadaniu a správe vecí verejných. V tesnej spolupráci so SIGMA[3] bude Komisia v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania aj naďalej podporovať reformy v oblasti správy vecí verejných. Sloboda prejavu a sloboda médií Sloboda prejavu a sloboda médií, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou každého demokratického systému, sú zdrojom obáv vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Právny rámec v Turecku doteraz v dostatočnej miere nezaručuje slobodu prejavu. Vo viacerých krajinách západného Balkánu sa naďalej vyskytujú hrozby a fyzické útoky voči novinárom. Ohováranie zostáva v niektorých krajinách trestným činom alebo sa naň vzťahujú neprimerane vysoké pokuty. Politické zasahovanie do nezávislosti médií vrátane verejnoprávnych vysielateľov je vo viacerých krajinách problémom. Redakčná nezávislosť je ovplyvňovaná neprimeranými politickými a ekonomickými tlakmi. Je nutné, aby dotknuté krajiny tieto problémy bezodkladne riešili. Pokrok dosahovaný v tejto oblasti bude Komisia pozorne monitorovať. Predovšetkým sa zameria na také oblasti, ako je právny rámec a jeho súlad s európskymi normami, najmä pokiaľ ide o ohováranie, zodpovednosť orgánov riadne postihovať všetky prípady útokov na novinárov, zriadenie samoregulačných orgánov a ich prínos k zvýšeniu profesionality, úloha verejnoprávnych vysielateľov v pluralitných demokraciách, cezhraničné siete na zlepšenie informovania v celom regióne, čo prispeje k lepšiemu vzájomnému porozumeniu. Komisia na jar 2011 zorganizuje konferenciu o slobode prejavu a slobode médií v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania, ktorá bude príležitosťou na preskúmanie dosiahnutého pokroku v uvedených oblastiach. V prípade potreby sa podpora z nástroja IPA poskytne na opatrenia, ktoré vyplynú z konferencie. Zmierenie, regionálna spolupráca a dvojstranné otázky na západnom Balkáne Krajiny západného Balkánu v poslednom desaťročí dosiahli značný pokrok v oblasti stability a regionálnej spolupráce. Zostáva však vyriešiť niekoľko problémov vyvierajúcich z konfliktov v regióne, ktoré ovplyvňujú vnútorný chod štátov a vzťahy medzi nimi. EÚ spolupracuje s krajinami regiónu na prekonaní tohto dedičstva minulosti. Dosiahnutie pokroku v oblasti zmierenia je kľúčovým prvkom stability v Kosove, v otázke ktorého sa v dôsledku poradného stanoviska Medzinárodného súdneho dvora začala nová etapa. V nadväznosti na prijatie rezolúcie Valného zhromaždenia OSN je EÚ pripravená pomáhať Prištine a Belehradu viesť dialóg s cieľom podporovať spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k EÚ a zlepšiť životné podmienky obyvateľstva. Dôležité je dosiahnuť pokrok smerom k zmiereniu aj v Bosne a Hercegovine, čo je v neposlednom rade dôležité pre fungovanie štátu. Pre zmierenie je podstatné úplné vykonávanie Ochridskej dohody v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko, rešpektovanie a ochrana menšín v celom regióne, návrat utečencov a spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) ako aj riadne vedenie domácich súdnych konaní vo veci vojnových zločinov. Trvalé zmierenie si vyžaduje vyvíjanie úsilia na všetkých úrovniach – vlády, justície a občianskej spoločnosti. Súvisí tiež s riešením problémov chudoby a sociálneho vylúčenia. Nedávno sa v tejto súvislosti objavilo niekoľko pozitívnych signálov. Srbský parlament prijal vyhlásenie, v ktorom odsúdil zločin v Srebrenici a odvolal sa na rozsudok Medzinárodného súdneho dvora týkajúci sa Srebrenice. Mimovládne organizácie spustili iniciatívu na vytvorenie regionálnej komisie na hľadanie a odhaľovanie pravdy o vojnových udalostiach. Táto tzv. iniciatíva RECOM má podporu prezidentov Chorvátska a Srbska, parlamentu Čiernej Hory a náboženských spoločenstiev. K zmiereniu by prispela širšia regionálna podpora. Samitu Igmanskej iniciatívy sa v máji 2010 v Sarajeve zúčastnili prezidenti Srbska, Bosny a Hercegoviny, Chorvátska a Čiernej Hory. Do iniciatívy je zapojených viac ako 140 mimovládnych organizácií, ktorých cieľom je propagovať a uľahčovať miestnu a regionálnu spoluprácu. Uvedené najrôznejšie snahy treba podporiť súdnym stíhaním vojnových zločinov prostredníctvom úplnej spolupráce s ICTY a riadnym a bezodkladným uzatváraním prípadov vojnových zločinov na vnútroštátnych súdoch. Najmä v prípade Srbska a Chorvátska má aj naďalej kľúčový význam úplná spolupráca s ICTY. Pokiaľ ide o otázku návratu utečencov, bol zaznamenaný pozitívny vývoj iniciovaný Sarajevským procesom. Na konferencii ministrov, ktorá sa uskutočnila v marci 2010 v Belehrade, sa opätovne začal viesť dialóg medzi dotknutými vládami. Komisia je pripravená zvážiť zvýšenie finančnej podpory EÚ tomuto procesu a podporiť uskutočnenie konferencie darcov, keď uvedené krajiny dosiahnu dohodu o konkrétnych opatreniach na vyriešenie zostávajúcich problémov. V dôsledku ozbrojených konfliktov v regióne je ešte stále 14 631 osôb nezvestných (k augustu 2010) a riešenie zostávajúcich prípadov postupuje len veľmi pomaly. Je potrebné, aby dotknuté krajiny v tejto oblasti zvýšili svoje úsilie a zostávajúce prípady vyriešili v primeranej lehote . Regionálna spolupráca prispieva k zmiereniu, vytváraniu dobrých susedských vzťahov a atmosféry prispievajúcej k riešeniu otvorených dvojstranných otázok. Na západnom Balkáne je to tiež veľmi dôležité pre hospodársky vývoj a riešenie spoločných problémov, ako je organizovaná trestná činnosť, riadenie hraníc, zmena klímy alebo znečisťovanie životného prostredia. Regionálna spolupráca je základom na dosiahnutie pokroku, pokiaľ ide o integráciu do EÚ v takých oblastiach, ako je bezpečnosť občanov, energetika alebo doprava. Krajiny regiónu podnikli kroky na posilnenie štruktúr, zodpovednosť za ktoré je na regionálnej úrovni. Rada pre regionálnu spoluprácu (RCC) zohráva kľúčovú úlohu pri smerovaní a monitorovaní regionálnej spolupráce. Rada prijala ambicióznu stratégiu a pracovný program na obdobie rokov 2011 – 2013, ktoré je teraz potrebné uskutočňovať a ktoré sú zamerané na také činnosti, pre ktoré môže byť rada skutočným prínosom. Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode prispieva k dobudovaniu zóny voľného obchodu v regióne. Energetické spoločenstvo pracuje na vytvorení regionálneho energetického trhu a na prípravách, pokiaľ ide o integráciu s energetickým trhom EÚ. Dohoda o spoločnom európskom leteckom priestore posunie normy v oblasti bezpečnosti a manažmentu letovej prevádzky na vyššiu úroveň a vytvorí lepšie podmienky hospodárskej súťaže v prospech cestujúcich. Regionálnej spolupráci sa dostáva značnej finančnej podpory zo strany Komisie. V roku 2011 budú prostriedky z nástroja IPA mobilizované na uľahčenie účasti regiónu na významných medzinárodných dohodách, ako je zmluva o doprave. Regionálna škola verejnej správy (ReSPA) je v súčasnosti plne funkčná a ročne poskytuje asi 2 500 dní odbornej prípravy. Medzinárodný dohoda, na základe ktorej získala svoju právnu subjektivitu, bola ratifikovaná v júli 2010. Očakáva sa, že oficiálne otvorenie jej priestorov v Danilovgrade (Čierna Hora) sa uskutoční 11. novembra 2010. Komisia bude v kontexte ľubľanského procesu aj naďalej podporovať obnovu kultúrneho dedičstva. Rada pre regionálnu spoluprácu zriadi pracovnú skupinu pre otázky kultúry a spoločnosti, ktorej prácu bude podporovať stály sekretariát čerpajúci predvstupovú finančnú pomoc EÚ. Jej úlohou bude v spolupráci s Radou Európy a Komisiou riadiť ľubľanský proces. V súčasnosti Komisia dokončuje práce na Dunajskej stratégii, ktorá spojí členské štáty a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania a východného partnerstva. Základom úspechu tejto stratégie je, aby sa do nej zapojili a na nej aktívne zúčastňovali krajiny západného Balkánu, ktoré sa o oblasť povodia Dunaja delia so svojimi susedmi z EÚ. Uvedená stratégia predstavuje príležitosť na uskutočnenie vzájomne prospešných investícií v doprave, energetike a sektore životného prostredia a v prospech sociálno-ekonomického rozvoja. Rozvíjaniu regionálnej spolupráce bránili rozdielne názory na otázku Kosova . Konkrétne sa to dotklo fungovania združenia CEFTA, rozšírenia paneurópsko-stredozemského systému diagonálnej kumulácie a podpísania dohody o dopravnom spoločenstve. V niektorých prípadoch sa ukázalo nemožné, aby sa uskutočnili stretnutia za účasti všetkých aktérov v regióne. Komisia naliehavo vyzýva všetky dotknuté strany, aby hľadali praktické a pragmatické riešenia s cieľom zabezpečiť regionálnu spoluprácu bez toho, aby boli dotknuté rozdielne názory na otázku statusu Kosova. Slovinsko a Chorvátsko podpísali a ratifikovali dohodu o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice, ktorá umožní dosiahnuť konečné urovnanie tejto otázky. Uvedená dohoda poukazuje na to, že dvojstranné otázky možno vyriešiť v duchu dobrých susedských vzťahov. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Kosovo ukončili vytýčenie spoločnej hranice. Zostáva však vyriešiť niekoľko iných dvojstranných otázok, najmä v súvislosti s hranicami, ako aj spor o názov krajiny medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko. Je potrebné, aby dotknuté strany vyriešili otvorené dvojstranné otázky vrátane hraničných sporov v duchu dobrých susedských vzťahov a aby zohľadnili celkové záujmy EÚ. Vyžaduje si to obnovenú politickú vôľu všetkých dotknutých strán. Komisia od nich očakáva, že vyvinú maximálne úsilie na vyriešenie otvorených hraničných sporov v súlade so zásadou mierového urovnávania sporov podľa Charty Organizácie Spojených národov, prípadne aj s judikatúrou Medzinárodného súdneho dvora. Otázky v dvojstranných vzťahoch by nemali brzdiť prístupový proces. EÚ je pripravená pomôcť vytvoriť potrebný politický impulz na hľadanie riešení a podporiť súvisiace iniciatívy. PREDVSTUPOVÉ NÁSTROJE V SLUžBÁCH POLITIKY ROZšIROVANIA Finančná pomoc – strategický prístup Účelom finančnej pomoci v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) je pomáhať kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v ich úsilí o plnenie prístupových kritérií, o zosúladenie svojich politík a noriem s politikami a normami EÚ a o posilnenie sociálno-ekonomického rozvoja. Prínos takejto pomoci rozpočtu EÚ je očividný. Pomoc krajinám zahrnutým do procesu rozširovania je investíciou do budúcnosti EÚ. Poskytovaním podpory svojim budúcim členským štátom, aby sa primerane pripravili na pristúpenie, umožní EÚ lepšie dosahovať jej strategické ciele. Na obdobie rokov 2007 – 2013 je na prípravu týchto krajín na pristúpenie k EÚ k dispozícii 11,6 mld. EUR v rámci nástroja IPA. Orientačné rozdelenie týchto prostriedkov je uvedené v revidovanom viacročnom orientačnom finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013. Nástroj IPA má takú formu, aby umožňoval strategické plánovanie pomoci prostredníctvom dokumentov o viacročnom (konkrétne trojročnom) orientačnom plánovaní (MIPDs). V takýchto dokumentoch sú vytýčené hlavné priority pomoci na nasledujúce roky a tvoria základ ročného alebo viacročného plánovania. Uvedené dokumenty vychádzajú z potrieb, ktoré boli identifikované v správach o partnerstvách a správach o dosiahnutom pokroku. Komisia podnikla rad krokov na prehĺbenie strategickej povahy tohto procesu a na posilnenie vzájomnej previazanosti medzi prioritami, ktoré sú stanovené v prístupových alebo európskych partnerstvách a správach o dosiahnutom pokroku, ako aj plánovaním pomoci v rámci jednotlivých programov. Následkom toho sa pomoc viac zameriava na základné kľúčové oblasti, ako sú dobrá správa vecí verejných a právny štát. Komisia na lepšie vykreslenie tohto zamerania a na posilnenie zodpovednosti prijímajúcich krajín bude vo svojom plánovaní predvstupovej pomoci vo väčšej miere využívať sektorový prístup. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania sa preto vyzývajú, aby vypracovali podrobné strategické programy v hlavných sektoroch, ktoré boli označené za kľúčové na dosiahnutie pokroku v procese pristúpenia k EÚ. Prístupové priority by sa mali úplne začleniť do uvedených národných programov, za ktoré zodpovedajú jednotlivé krajiny. Vo dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní na obdobie rokov 2011 – 2013 budú ciele, ktoré sú financované prostriedkami z nástroja IPA, vytýčené v rámci týchto sektorov. Iné oblasti, ktoré budú do týchto dokumentov zahrnuté ako priority, budú tie, ktoré súvisia s regionálnym rozvojom, rozvíjaním ľudských zdrojov a rozvojom vidieka, najmä v kandidátskych krajinách. Vlády krajín zahrnutých do procesu rozširovania sa tým, že sa naučia efektívne a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia hospodáriť s predvstupovou pomocou, môžu pripraviť na hospodárenie s prostriedkami z fondov EÚ, keď sa stanú členskými štátmi. Pokiaľ však ide o efektívnu realizáciu programov financovaných z nástroja IPA v niektorých krajinách, aj naďalej sa vyskytujú problémy. Je potrebné, aby prijímajúce krajiny zvýšili svoje úsilie na zaistenie dostatočných administratívnych kapacít a odborných vedomostí pri rozvíjaní a implementácii udržateľných a na výsledky zameraných projektov s cieľom optimalizovať využitie dostupných predvstupových prostriedkov. Komisia bude príjemcov podporovať pri zvyšovaní ich kapacít a bude monitorovať finančný cyklus nástroja IPA s cieľom zistiť nedostatky v zárodku. Komisia tiež bude pri plánovaní vo zvýšenej miere vychádzať z viacročného základu, čo umožní lepšie stanovenie priorít a zoradenie plánovaných opatrení do postupnosti, ako aj vyššiu predvídateľnosť finančnej pomoc pre prijímajúce krajiny. Sektorový prístup uľahčí spoluprácu medzi darcami a príjemcami, čím sa odstráni duplikácia úsilia a povedie to k vyššej účinnosti a efektivite. To by zasa všetkým zainteresovaním stranám malo umožniť zamerať sa vo zvýšenej miere na očakávané výsledky a na dosah takto vynaloženého spoločného úsilia. Rozsah investícií, ktoré krajiny zahrnuté do procesu rozširovania potrebujú na prípravu na členstvo a na skutočnú konvergenciu, si vyžadujú značné príspevky z vnútroštátnych rozpočtov, podporu od iných darcov, medzinárodných finančných inštitúcií a mobilizáciu prostriedkov súkromných investorov. Verejno-súkromné partnerstvá sú zvlášť prínosné pri spájaní grantov z verejných rozpočtov a úverov od súkromných bánk. Dobrými príkladmi vyváženia obmedzených verejných zdrojov vysokým prílevom kapitálu je Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF), Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (EFSE) a nástroj „Green for Growth Fund“ (GGF). Investičný rámec pre západný Balkán bol vytvorený v decembri 2009 ako spoločná iniciatíva Komisie a partnerských medzinárodných finančných inštitúcií. Predstavuje kľúčový nástroj pre nasmerovanie investícií do infraštruktúry v regióne. Kombinuje vysoké úvery od medzinárodných finančných inštitúcií s grantmi financovanými z nástroja IPA. Pridelením grantov v objeme 137 mil. EUR sa podarilo spolufinancovať investície, ktorých hodnota sa odhaduje na 6,6 mld. EUR. Investičný rámec pre západný Balkán sa zameria na zvýšenie počtu projektov v oblasti vodného hospodárstva a hospodárenia s odpadovými vodami v regióne, na povzbudenie podpory v oblasti energetickej účinnosti, urýchlenie investícií do základných dopravných sietí a podporu rozvoja MSP a mechanizmov, ktorých cieľom je po skončení finančnej krízy podporovať hospodárskych rast. Projekty financované v rámci tohto investičného rámca sa týkajú viacerých krajín západného Balkánu a posilňujú regionálnu spoluprácu. Investičný rámec bude podporovať veľké investície regionálneho významu, ako je budovanie základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe, ktorú možno považovať za predchodcu budúcej transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) v tomto regióne. Cieľom finančnej pomoci poskytovanej z nástroja IPA je zaistiť regionálnu stabilitu, zvýšiť obchodnú výmenu v rámci regiónu, podporovať iniciatívy a štruktúry regionálnej spolupráce na západnom Balkáne vrátane Rady pre regionálnu spoluprácu a Regionálnej školy verejnej správy. Rada pre regionálnu spoluprácu zohráva dôležitú úlohu pri monitorovaní súladu vynakladaných prostriedkov z nástroja IPA a od ostatných darcov s prioritami regionálnej spolupráce. Účasť na programoch EÚ a práci jeho agentúr Účasť krajín zahrnutých do procesu rozširovania na programoch EÚ a činnosti jej agentúr sa zameriava na prehĺbenie spolupráce s členskými štátmi a na oboznámenie sa týchto krajín s politikami a pracovnými postupmi EÚ. Kandidátske krajiny a potenciálni kandidáti sa môžu na programoch EÚ zúčastňovať na základe rámcových dohôd a na činnosti agentúr EÚ na individuálnom základe. Táto účasť môže byť čiastočne financovaná z finančnej pomoci nástroja IPA. Dotknuté krajiny sú podnecované k tomu, aby svoju účasť zameriavali na programy alebo agentúry, v ktorých im účasť prinesie podporu reformám v kľúčových sektoroch a z ktorých môžu najviac získať. Informácie a komunikácia Úspešná politika rozširovania si vyžaduje stabilnú podporu verejnosti. V informačnom a komunikačnom úsilí, ktoré môže napomôcť udržať túto podporu verejnosti, zohrávajú členské štáty a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania ústrednú úlohu. Komisia je odhodlaná zlepšiť tok objektívnych informácií o procese rozširovania, ktoré sú predkladané zrozumiteľnou formou a prostredníctvom najrôznejších, v súčasnosti dostupných médií. Dôležité je najmä, aby sa tieto informácie dostali k mladým ľuďom, ktorí si na základe svojich životných skúseností nemusia uvedomovať, aké je dôležité posilniť bezpečnosť a stabilitu v Európe. Úlohou politických predstaviteľov na úrovni EÚ, ako aj na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni je, aby tieto informácie využívali čo najzmysluplnejšie v prospech svojich voličov. Skúsenosti získané z piateho rozšírenia ukázali, že komunikačná medzera sa rýchlo vyplní zavádzajúcimi informáciami. Je potrebné takúto medzeru preklenúť voľne dostupnými a presnými informáciami. Ak má verejnosť v plnej miere pochopiť o čo ide, je to nevyhnutné. Únia v roku 2010 čelí novým výzvam, ktoré súvisia s hospodárskou krízou, životným prostredím, zamestnanosťou, bezpečnosťou občanov, zmenou klímy a migráciou. Tieto otázky vyvolávajú obavy u občanov v členských štátoch, ako aj krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Výzvou pre vedúcich predstaviteľov je vysvetliť verejnosti, ako môže napĺňanie programu rozširovania pomôcť EÚ dosahovať jej ciele v uvedených kľúčových oblastiach a ako môže v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania urýchliť realizáciu reformného programu a zlepšiť životné podmienky. Najlepšou reklamou rozširovania sú jeho hmatateľné a skutočné výsledky. Jedným takým pôsobivým príkladom je liberalizácia vízového režimu pre krajiny západného Balkánu. Rozvoj občianskej spoločnosti Činnosť občianskej spoločnosti je základom zrelej demokracie, dodržiavania ľudských práv a právneho štátu. Takáto činnosť zvyšuje politickú zodpovednosť, podnecuje diskusiu o smerovaní spoločnosti, vytvára pre ňu priestor a posilňuje zhodu o potrebe pluralitnej spoločnosti. Živá a pulzujúca občianska spoločnosť prospieva tolerancii a zmiereniu tým, že prispieva k otvorenejšej a dynamickejšej demokracii umožňujúcej väčšie zapojenie občanov. Zapojenie subjektov občianskej spoločnosti do predvstupového procesu prispieva ku kvalite reforiem súvisiacich s pristúpením a k ich podpore zo strany verejnosti. Je potrebné vytvoriť kultúru akceptujúcu a oceňujúcu úlohu, ktorú občianska spoločnosť zohráva, a takáto kultúra umožňuje subjektom občianskej spoločnosti zapájať sa do efektívneho politického dialógu. Všeobecnou zásadou by sa mali stať verejné konzultácie o politických iniciatívach a návrhoch právnych predpisov. Nedostatok transparentnosti a nedostatočne vypracované kritériá prideľovania prostriedkov často subjektom občianskej spoločnosti bránia v prístupe k finančnej podpore jednotlivých vlád. Nástroj na podporu občianskej spoločnosti pomáha subjektom občianskej spoločnosti zvyšovať svoje kapacity a profesionalitu, čo im umožňuje zapájať sa do efektívneho dialógu s verejnými ako aj súkromnými aktérmi a monitorovať vývoj v takých oblastiach, ako je právny štát a dodržiavanie základných práv. Z nástroja sa financujú iniciatívy na miestnej úrovni, vytváranie regionálnych sietí a krátkodobé cesty do EÚ. Komisia zohľadnila spätnú väzbu od subjektov občianskej spoločnosti a tento nástroj prepracovala, aby mal väčší dosah na miestne, komunitne zamerané organizácie. Komisia sa lepšie zameria na potreby v každej krajine a mimovládnym organizáciám bude poskytovať dlhodobejšie počiatočné financovanie. Silnejšie a dobre fungujúce organizácie by sa mohli stať mentormi a pomocníkmi menších organizácií. POKROK V KRAJINÁCH ZAHRNUTÝCH DO PROCESU ROZšIROVANIA A AGENDA NA ROKY 2010 – 2011 Nasmerovanie krajín západného Balkánu k členstvu v EÚ Na stretnutí ministrov krajín EÚ a západného Balkánu, ktoré sa uskutočnilo 2. júna 2010 v Sarajeve, EÚ znova zopakovala svoj jednoznačný záväzok európskej perspektívy pre krajiny západného Balkánu. Budúcnosť západného Balkánu je v Európskej únii. Krajiny západného Balkánu sa počas uplynulého roka priblížili k EÚ, pretože tento región dosiahol pokrok – aj keď nerovnomerný – v uskutočňovaní reforiem a pri plnení stanovených kritérií a podmienok. Pokrok, ktorý dosiahlo Chorvátsko, potvrdzuje, že proces stabilizácie a pridruženia pre krajiny západného Balkánu predstavuje politiku, ktorá vedie k pristúpeniu k EÚ. Pokrok ostatných krajín západného Balkánu smerom k členstvu v EÚ takisto závisí od tempa, akým uskutočňujú svoje politické a hospodárske reformy. Výrazný pokrok sa dosiahol v liberalizácii vízového režimu. Počas minulého roka EÚ zrušila vízovú povinnosť pre Srbsko, Čiernu Horu a Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko po tom, ako preukázali svoju schopnosť plniť stanovené hodnotiace kritériá v takých oblastiach, ako je bezpečnosť cestovných dokladov, riadenie hraníc, migrácia, azylová politika, verejný poriadok a bezpečnosť, ako aj dodržiavanie ľudských práv. Na základe jasných dôkazov o splnení uvedených hodnotiacich kritérií bude čoskoro vízová povinnosť zrušená pre Bosnu a Hercegovinu a Albánsko. Je dôležité, aby dotknuté krajiny zintenzívnili svoje úsilie informovať svojich občanov o rozsahu a obmedzeniach bezvízového režimu. Kosovo prijalo zákon o readmisii osôb a zvýšilo úsilie o reintegráciu repatriovaných osôb, čím pripravuje cestu na začatie rozhovorov o liberalizácii vízového režimu. Chorvátsko Od začatia prístupových rokovaní v októbri 2005 Chorvátsko plynulo napredovalo pri plnení kritérií pre členstvo. Chorvátsko plní kodanské politické kritériá. Pokiaľ ide o hospodárske kritériá, Chorvátsko má funkčné trhové hospodárstvo. Malo by byť schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie za predpokladu, že bude s dostatočným odhodlaním uskutočňovať svoj komplexný program reforiem zameraný na odstraňovanie štrukturálnych nedostatkov. Pokiaľ ide o kritéria tákajúce sa z acqui s, v prístupových rokovaniach dosiahlo Chorvátsko značný pokrok. Bolo otvorených 33 kapitol a predbežne bolo uzavretých 25 kapitol. Chorvátsko dosiahlo značný pokrok v plnení podmienok na uzavretie prerokovávaných kapitol, ktoré majú finančné dôsledky ( poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, finančné a rozpočtové ustanovenia ). Je potrebné, aby Chorvátsko vyvíjalo stále úsilie na vytvorenie úplných administratívnych štruktúr, ktoré sú potrebné na hospodárenie s prostriedkami EÚ a ich kontrolu. Je potrebné, aby Chorvátsko splnilo otvorené záverečné kritériá v oblasti justície a základných práv , kde musí najmä dosiahnuť potrebné výsledky, pokiaľ ide o nezávislosť a efektívnosť súdnictva, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, rešpektovanie a ochranu menšín vrátane návratu utečencov, súdne konania vo veci vojnových zločinov a úplnú spoluprácu s ICTY vrátanie vyriešenia otázky prístupu ICTY k požadovaným dokumentom. Pokiaľ ide o hospodársku súťaž , je potrebné, aby Chorvátsko prijalo plány na reštrukturalizáciu lodeníc v súlade acquis . Očakáva sa, že Chorvátsko bude zohrávať aktívnu úlohu v regionálnej spolupráci na západnom Balkáne a ostatné krajiny regiónu bude podporovať na ich ceste k členstvu v EÚ. Vzhľadom na dosiahnuté výsledky pri plnení hodnotiacich kritérií a uskutočňovaní záväzkov stanovených počas prístupových rokovaní je Chorvátsko na dobrej ceste splniť kritériá vyplývajúce z acquis . Poukazujú na to monitorovacie tabuľky, ktoré Komisia vyhotovuje pre predbežne uzavreté kapitoly. Komisia bude aj naďalej do pristúpenia monitorovať plnenie záväzkov použitím všetkých dostupných nástrojov vrátane partnerského preskúmania a štruktúr vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení. Komisia bude pravidelne predkladať monitorovacie správy. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko aj naďalej v dostatočnej miere plní politické kritériá. V nadväznosti na rozsiahle reformy uskutočnené v roku 2009 sa dosiahol ďalší pokrok – hoci nerovnomerným tempom – pokiaľ ide o reformu parlamentu, polície, justície, verejnej správy a rešpektovanie a ochranu menšín. Je potrebné, aby krajina dosiahla ďalší pokrok v oblasti dialógu medzi politickými aktérmi, reformy justície a verejnej správy, boja proti korupcii, slobody prejavu a zlepšovania podnikateľského prostredia. Základom je implementácia právnych predpisov. Krajina si aj naďalej plnila svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Komisia navrhla, aby sa prešlo k druhej fáze, pridruženia, ako je to stanovené v dohode o stabilizácii a pridružení. Rada doteraz nezaujala stanovisko k odporúčaniu Komisie o začatí prístupových rokovaní z októbra 2009. Nepodarilo sa vyriešiť spornú otázku názvu krajiny s Gréckom. Pod záštitou OSN vedú obe krajiny rozhovory o vyriešení tejto otázky, pričom sa uskutočnil rad dvojstranných stretnutí, aj na úrovni predsedov vlád, aj keď toto úsilie neprinieslo zatiaľ žiadne konkrétne výsledky. Malo by sa zabrániť prijímaniu opatrení a vydávaniu vyhlásení, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy týchto krajín. Je veľmi dôležité udržiavať dobré susedské vzťahy a usilovať o dosiahnutie obojstranne prijateľného riešenia otázky názvu krajiny pod záštitou OSN. Čierna Hora Súčasne s týmto strategickým dokumentom Komisia prijala svoje stanovisko k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v EÚ. Závery a odporúčania obsiahnuté v tomto stanovisku sú uvedené v prílohe k tomuto oznámeniu. Albánsko Súčasne s týmto strategickým dokumentom Komisia prijala svoje stanovisko k žiadosti Albánska o členstvo v EÚ. Závery a odporúčania obsiahnuté v tomto stanovisku sú uvedené v prílohe k tomuto oznámeniu. Bosna a Hercegovina Bosna and Hercegovina dosiahla len veľmi malý pokrok pri uskutočňovaní kľúčových reforiem. Voľby v októbri 2010 sa vo všeobecnosti uskutočnili v súlade s medzinárodnými normami. Napriek rozhodnutiu Európskeho súdu pre ľudské práva sa neodstránil nesúlad medzi ústavou Bosny a Hercegoviny a Európskym dohovorom o ľudských právach. Dodržiavanie demokratických princípov a právo na rovnaké zaobchádzanie bez diskriminácie, ktoré sú súčasťou uvedeného dohovoru, predstavujú základné prvky dočasnej dohody. Pre ďalšie napredovanie krajiny v procese približovania sa k členstvu v EÚ má aj naďalej zásadný význam, aby vedúci predstavitelia budovali spoločnú víziu o celkovom smerovaní krajiny a o hlavných reformách súvisiacich s EÚ. Je potrebné, aby krajina zvýšila úsilie o dosiahnutie uspokojivých výsledkov pri implementácii ustanovení dočasnej dohody. Bosna a Hercegovina by mala okamžite podniknúť počiatočné kroky na zosúladenie svojej ústavy s Európskym dohovorom o ľudských právach (ECHR) a na zvýšenie efektívnosti a fungovania svojich inštitúcií. Krajina musí byť schopná prijímať, vykonávať a presadzovať právne predpisy a pravidlá EÚ. Pokiaľ ide o medzinárodné záväzky naďalej má zásadný význam dosahovanie pokroku v prípade cieľov a podmienok, ktoré je potrebné splniť, aby mohol Úrad vysokého predstaviteľa (OHR) ukončiť svoje pôsobenie. Svojou posilnenou prítomnosťou bude Európska únia pomáhať Bosne a Hercegovine pri plnení cieľov agendy EÚ. Srbsko Srbsko podalo žiadosť o členstvo v EÚ v decembri 2009 a potvrdilo obnovený záväzok plniť kodanské kritériá. Rada v októbri 2010 vyzvala Komisiu, aby predložila svoje stanovisko k tejto žiadosti. Dočasná dohoda nadobudla platnosť vo februári 2010 a v júni 2010 členské štáty súhlasili s predložením dohody o stabilizácii a pridružení svojim parlamentom na ratifikáciu. Srbsko pokračovalo v plnení svojho programu politických reforiem. Určité pozitívne výsledky sa dosiahli v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti. Pokiaľ ide o reformu justície a verejnej správy ako aj boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, je potrebné vyvinúť dodatočné úsilie. Srbsko aj naďalej dosahovalo výsledky pri plnení dočasnej dohody a na plnenie požiadaviek vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení je dobre pripravené. Srbsko podniklo dôležité kroky smerom k zmiereniu v regióne, najmä s Chorvátskom a Bosnou a Hercegovinou. Srbsko aj naďalej aktívne spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Dve osoby, ktoré majú zodpovedať pred týmto tribunálom, však stále unikajú. Úplná spolupráca s tribunálom je aj naďalej základnou podmienkou členstva v EÚ, ako je to stanovené v záveroch Rady z 25. októbra 2010. Srbsko musí preukázať konštruktívnejší prístup k účasti Kosova na regionálnom obchode a spolupráci. Malo by uznať kosovské colné pečiatky, ktorých súlad s rezolúciou BR OSN č. 1244 UNMIK dvakrát osvedčil. Je potrebné posilniť spoluprácu s misiou EULEX na podporu právneho štátu, pokiaľ ide o sever Kosova. V nadväznosti na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN je EÚ pripravená pomáhať Prištine a Belehradu viesť dialóg s cieľom podporovať spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k EÚ a zlepšiť životné podmienky obyvateľstva. Kosovo Kosovské regionálne voľby sa na konci roka 2009 uskutočnili riadnym spôsobom a za účasti všetkých komunít. Účasť voličov na severe Kosova bola veľmi nízka. Proces decentralizácie výrazne pokročil. Spolupráca s misou EULEX sa prehĺbila. Vláda zlepšila svoju schopnosť uskutočňovať európsku agendu a politiku reforiem pre Kosovo. Pretrvávajú však hlavné problémy v oblasti reformy verejnej správy a právneho štátu vrátane justície. Je potrebné vyvinúť väčšie úsilie na potlačenie korupcie, organizovanej trestnej činnosti a prania špinavých peňazí. Zdrojom obáv je však dialóg a zmierenie medzi komunitami a ochrana a integrácia menšín, predovšetkým kosovských Srbov. Aby sa udržal krok s vývojom v regióne je potrebné, aby orgány zaistili konštruktívny prístup k účasti Kosova na fórach regionálnej spolupráce. Rada v decembri 2009 uvítala oznámenie Komisie „Kosovo – napĺňanie európskej perspektívy krajiny“[4]. Rada Komisiu vyzvala, aby prijala potrebné opatrenia na podporu Kosova v procese jeho smerovania k EÚ v súlade s európskou perspektívou regiónu a aby ju o dosiahnutom pokroku informovala. Rada zdôraznila dôležitosť opatrení, ktoré sa týkajú obchodu a vízového režimu, a to bez toho aby bolo dotknuté stanovisko členských štátov k postaveniu Kosova. Komisia vo februári 2010 navrhla rozšíriť autonómne obchodné opatrenia pre Kosovo. V júli 2010 podnikla expertnú misiu s cieľom posúdiť pripravenosť Kosova na plnenie požiadaviek týkajúcich sa prípadnej obchodnej dohody s EÚ. Bude potrebné vyvinúť úsilie, pokiaľ ide o technické normy uplatňované na výrobky, kontrolu ich pôvodu, duševné vlastníctvo, pravidlá hospodárskej súťaže a verejné obstarávanie. Komisia zintenzívni úsilie, aby Kosovu pomohla odstrániť zistené nedostatky. Keď Kosovo splní príslušné požiadavky, Komisia predloží návrh smerníc na rokovania o obchodnej dohode. Komisia bude pokračovať v zapájaní Kosova do príslušných programov EÚ. V januári 2010 začala Komisia viesť s kosovskými orgánmi dialóg o procese stabilizácie a pridruženia. Ukončilo sa celé kolo stretnutí. Komisia podporuje účasť Kosova na programoch cezhraničnej spolupráce s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Albánskom, ktoré sú financované z nástroja IPA. Od roka 2011 sa podpora bude týkať aj programov uskutočňovaných s Čiernou Horou. V súlade so závermi Rady bude Komisia aj naďalej rozvíjať iniciatívy, ktoré sú opísané v oznámení o Kosove. Dosiahnutie pokroku v prístupových rokovaniach s Tureckom Turecko pokračovalo v procese politických reforiem. Turecko zmenilo a doplnilo svoju ústavu, keď zaviedlo kľúčové reformy svojho politického a právneho systému, ktoré sa venujú viacerým prioritám v oblasti justície a základných práv. Reformami sa obmedzuje pôsobnosť vojenských súdov, mení sa štruktúra ústavného súdu, zloženie Vysokej rady sudcov a prokurátorov sa rozširuje, aby bola reprezentatívnejším orgánom celej justície, rozširujú sa práva odborových organizácií vo verejnom sektore, poskytuje sa základ pre prijatie osobitných opatrení na ochranu žien a detí, zaručuje sa ochrana osobných údajov a udeľuje sa právo obrátiť sa na ombudsmana, čím sa poskytuje právny základ na zriadenie inštitúcie ombudsmana. Ústavné zmeny a doplnenia sú významným krokom správnym smerom. Aby sa prehĺbila ústavná reforma je však potrebné uskutočniť rozsiahle verejné konzultácie za účasti všetkých politických strán a zástupcov občianskej spoločnosti. Teraz je veľmi dôležité, aby sa prostredníctvom príslušných právnych predpisov zaistila riadna implementácia týchto reforiem. Nová občianska ústava poskytne trvalý základ pre ďalšie posilňovanie demokracie v Turecku v súlade s európskymi normami a kritériami pristúpenia k EÚ. V Turecku je potrebné v právnych predpisoch ako aj v praxi posilniť základné práva, slobodu prejavu a slobodu médií. V uplatňovaní slobody náboženského vyznania sa aj naďalej vyskytuje viacero nedostatkov. Taktiež je potrebné dosiahnuť pokrok v oblasti práv žien a rovnosti pohlaví a zabezpečiť úplné práva pre odborové organizácie. Výsledky tzv. demokratického otvárania zameraného najmä na riešenie kurdskej otázky sú iba obmedzené. Bezpečnostná situácia sa na juhovýchode krajiny zhoršila, keď došlo k obnoveniu útokov teroristickej organizácie PKK/Kongra-Gel. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti boja proti korupcii. Hoci pomalým tempom, prístupové rokovania pokročili. Vstúpili do náročnej fázy, počas ktorej bude Turecko musieť zintenzívniť úsilie zamerané na plnenie daných podmienok. Dosahovaním pokroku v plnení hodnotiacich kritérií a požiadaviek vymedzených v rámci prístupových rokovaní bude Turecko schopné zrýchliť tempo týchto rokovaní. Počas nasledujúcich mesiacov by sa Turecko malo prioritne venovať kapitolám týkajúcim sa politiky hospodárskej súťaže , verejného obstarávania a sociálnej politiky a zamestnanosti . V oblasti zahraničnej politiky zohráva Turecko aktívnejšiu úlohu vo svojom širšom susedstve. Za predpokladu, že sa bude rozvíjať ako doplnok k procesu pristúpenia Turecka a v koordinácii s EÚ, bude tento aspekt pre EÚ prínosom. V oblasti zahraničnej politiky predložilo Turecko rad návrhov na užšiu spoluprácu s EÚ. V rokovaniach o readmisnej dohode s Tureckom sa dosiahol významný pokrok. Turecko aj naďalej vyjadrovalo podporu rokovaniam vodcov komunít cyperských Grékov a cyperských Turkov, ktoré sa uskutočňujú pod záštitou OSN s cieľom dosiahnuť komplexné riešenie cyperskej otázky. Na ceste k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou sa však nedosiahol žiadny pokrok. Turecko nezabezpečilo úplné uplatňovanie dodatkového protokolu k dohode o pridružení, ani neodstránilo všetky prekážky voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa priamych dopravných spojení s Cyprom. Je naliehavo potrebné, aby si Turecko splnilo svoj záväzok úplne a nediskriminačne uplatňovať dodatkový protokol a aby dosiahlo pokrok smerom k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou. Európska únia bude v súlade so závermi Rady, a to aj so závermi z decembra 2006 a z decembra 2009, naďalej sledovať a posudzovať pokrok dosiahnutý v otázkach, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie z 21. septembra 2005. Vzhľadom na chýbajúci pokrok Komisia odporúča, aby EÚ aj naďalej uplatňovala opatrenia prijaté v roku 2006, čo bude mať trvalý vplyv na celkový pokrok v prístupových rokovaniach. Turecko musí vyvinúť väčšie úsilie na vyriešenie otvorených dvojstranných otázok so svojimi susedmi vrátane hraničných sporov. Bol zaznamenaný nový impulz s cieľom zlepšiť vzťahy s Gréckom. Grécko podalo značný počet formálnych sťažností na pokračujúce narúšanie jeho vzdušného priestoru zo strany Turecka, okrem iného aj preletmi nad gréckymi ostrovmi. Grécko tiež podalo sťažnosti o viacerých narušeniach jeho výsostných vôd. K ratifikácii protokolu o normalizácii vzťahov s Arménskom, ktorý bol podpísaný v roku 2009, zatiaľ nedošlo. Začatie procesu pristúpenia Islandu Začal sa proces pristúpenia Islandu. V nadväznosti na odporúčanie Komisie uvedené v jej stanovisku z februára 2010 a na rozhodnutie Európskej rady, ktorá zasadala v júni 2010, boli v júli 2010 otvorené prístupové rokovania. Čoskoro sa s Islandom začne spoločný skríning acquis EÚ. V súčasnosti je Island oprávnený čerpať pomoc z nástroja IPA, ktorá slúži na podporu krajiny o dosiahnutie úplnej pripravenosti na členstvo v EÚ. V oblasti ďalšieho zlepšovania právneho rámca týkajúce ho sa konfliktu záujmov a financovania politických strán sa dosiahol značný pokrok. Došlo k zmene a doplneniu predpisov o vymenúvaní sudcov, aby sa viac posilnila nezávislosť súdnictva. Boli podniknuté dôležité kroky smerom k stabilizácii hospodárstva. Pokrok sa dosiahol v konsolidovaní verejných financií a pri obnove finančného systému. Realizuje sa program MMF. Hospodárska neistota a problémy však pretrvávajú. Je potrebné, aby Island plnil existujúce záväzky, ako sú tie, na ktoré upozornil Dozorný orgán EZVO a ktoré vyplývajú z Dohody o európskom hospodárskom priestore. Je potrebné vyvinúť značné úsilie, aby sa zaistila riadna informovanosť občanov Islandu o obsahu členstva v EÚ. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Na základe uvedenej analýzy Komisia predkladá tieto závery a odporúčania : 1. Rozširovanie posilňuje mier a stabilitu v Európe. Preto je strategickým záujmom EÚ , aby na základe dohodnutých zásad a podmienok a obnoveného konsenzu v otázke rozširovania, ktorý schválila Európska rada v decembri 2006, proces rozširovania napredoval. Na dosiahnutie úspechu v procese rozširovania je potrebné, aby v tejto súvislosti všetky zainteresované strany prijali trvalý politický záväzok. Proces rozširovania si musí zachovať dôveryhodnosť u všetkých, ktorých sa týka. Je potrebné, aby krajiny usilujúce o členstvo boli dobre pripravené, čo dosiahnu splnením prísnych podmienok, a po tom, ako tieto podmienky splnia, by mali mať pred sebou jasnú a hmatateľnú európsku perspektívu. 2. Proces rozširovania napomáha EÚ lepšie dosahovať jej politické ciele vo viacerých oblastiach, ktoré sú kľúčové na dosiahnutie oživenia hospodárstva a udržateľného rastu, a to aj v oblasti konvergencie regulačných rámcov, vnútorného trhu, energetiky, dopravy, ochrany životného prostredia a úsilia o zmiernenie zmeny klímy, ako aj zvýšenia bezpečnosti v EÚ. 3. Komisia bude ďalej posilňovať monitorovanie makroekonomických politík krajín zahrnutých do procesu rozširovania, pričom bude zohľadňovať nové smery vývoja v riadení hospodárstva EÚ. Komisia očakáva , že krajiny zahrnuté do procesu rozširovania uskutočnia reformy súvisiace so vstupom do EÚ a zlepšia svoje podnikateľské prostredie, čím pomôžu prekonať hospodársku krízu a dosiahnuť udržateľný rast. Komisia tiež krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zapojí do iniciatív, ktoré sa uskutočňujú na úrovni EÚ s cieľom splniť ciele vytýčené v stratégii Európa 2020 . Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania vyzýva, aby ciele uvedenej stratégie premietli do svojich vnútroštátnych politických priorít, aby sa zapojili do regionálnych politických zoskupení s cieľom pravidelne preskúmavať výsledky týchto reforiem a aby prípadne vytýčili regionálne zamerané ciele. 4. Komisia vyzýva krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, aby pracovali na zlepšovaní podmienok zraniteľných skupín obyvateľstva vrátane sociálneho a ekonomické začlenenia Rómov. Komisia sa zaväzuje, že ich v ich úsilí bude podporovať. 5. Pre Komisiu bude naďalej prioritou reforma justície a verejnej správy, boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a ďalšie prehlbovanie dialógu na tému právneho štátu s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Je potrebné, aby väčšina týchto krajín dosiahla pokrok smerom ku konsolidácii právneho štátu a najmä dosiahla spoľahlivé výsledky v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii. 6. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania je sloboda prejavu a sloboda médií zdrojom obáv a identifikované problémy sa musia riešiť prednostne. Pokrok v tejto oblasti je nevyhnutnosťou a jeho dosahovanie bude Komisia pozorne monitorovať. Komisia bude aj naďalej podporovať subjekty občianskej spoločnosti a bude v plnej miere využívať svoj nástroj na podporu občianskej spoločnosti. 7. Regionálna spolupráca predstavuje jeden zo základných prvkov procesu stabilizácie a pridruženia. V oblasti regionálnej spolupráce dosiahli krajiny západného Balkánu významný pokrok, ktorý by rozdielne názory na otázku Kosova nemali oslabovať. Je potrebné, aby sa Rada pre regionálnu spoluprácu sústredila na implementáciu svojej stratégie zameranej na výsledky. 8. Výrazný pokrok sa dosiahol smerom k liberalizácii vízového režimu . Došlo k zrušeniu vízovej povinnosti pre občanov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory a Srbska. Na základe jasných dôkazov o splnení príslušných hodnotiacich kritérií bude čoskoro vízová povinnosť zrušená pre Bosnu a Hercegovinu a Albánsko. Je potrebné, aby dotknuté krajiny vyvinuli ďalšie úsilie, pokiaľ ide o informovanosť ich občanov o rozsahu a obmedzeniach bezvízového režimu, aby bedlivo monitorovali jeho implementáciu a v prípade potreby prijímali primerané nápravné opatrenia. 9. Je potrebné, aby dotknuté strany vyriešili dvojstranné otázky v duchu dobrých susedských vzťahov a aby pri tom zohľadnili celkové záujmy EÚ. Dvojstranné otázky by nemali brzdiť prístupový proces. EÚ je pripravená pomáhať pri hľadaní ich riešení a podporovať súvisiace iniciatívy. Je načase, aby región prekonal dedičstvo konfliktov minulosti a staval na nedávnych pozitívnych impulzoch v oblasti zmierenia. Dobré susedské vzťahy majú stále kľúčový význam. 10. Komisia pripomína, že negociačné kapitoly, v prípade ktorých sa technické prípravné práce ukončili, by sa mali otvoriť alebo predbežne uzavrieť na základe príslušného acquis v súlade s rámcami prístupových rokovaní a mali by sa na ne vzťahovať opatrenia schválené Radou. Je v záujme EÚ, aby sa o zložitých kapitolách začalo v rámci rokovaní vyjednávať v rannom štádiu, vrátane kapitoly o justícii a základných právach, ktorá si vyžaduje dosiahnutie presvedčivých a spoľahlivých výsledkov , a preto je pravdepodobné, že bude uzavretá medzi poslednými. 11. Predvstupová pomoc tvorí neoddeliteľnú súčasť stratégie rozširovania a je vytvorená tak, aby pomáhala napĺňať priority, ktoré sú uvedené v správach o partnerstve a správach o dosiahnutom pokroku. Je potrebné, aby krajiny prijímajúce pomoc posilnili svoje kapacity na efektívne využívanie prostriedkov EÚ. 12. Komisia vyzýva členské štáty, aby spolupracovali s inštitúciami EÚ na zvyšovaní porozumenia a podpory pre proces rozširovania a objasňovaní toho, ako nám môže pomôcť dosiahnuť naše spoločné ciele. Komisia je odhodlaná zlepšiť tok objektívnych informácií o procese rozširovania, predkladaných zrozumiteľnou formou a prostredníctvom najrôznejších, v súčasnosti dostupných médií. 13. Chorvátsko dosiahlo značný pokrok na ceste k plneniu kritérií vyplývajúcich z členstva a prístupové rokovania sa dostali do záverečného štádia. Na dosiahnutie pokroku v procese pristúpenia sa od Chorvátska vyžaduje, aby v súlade s rámcom prístupových rokovaní aj naďalej plne spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Komisia sa domnieva, že rokovania by sa mali uzavrieť, keď Chorvátsko splní ešte zostávajúce hodnotiace kritériá, najmä v oblasti justície a základných práv vrátane boja proti korupcii. Odstráni sa tým potreba, aby EÚ zvažovala zavedenie mechanizmov spolupráce a overovania po pristúpení. Komisia bude pozorne monitorovať pokrok, ktorý Chorvátsko bude dosahovať v oblasti justície a základných práv a v prvom štvrťroku 2011 uskutoční preskúmanie skutočného stavu. 14. Turecko pokračovalo v procese politických reforiem, najmä reformou svojej ústavy. Je potrebné, aby sa dosiahli ďalšie výsledky v oblasti základných práv, tzv. demokratického otvárania a zapájania všetkých zainteresovaných strán do reformného procesu. Osobitnú výzvu predstavuje zaistenie slobody prejavu v praxi. Hoci pomalým tempom, prístupové rokovania pokročili. Dosahovaním pokroku pri plnení hodnotiacich kritérií a požiadaviek vymedzených v rámci prístupových rokovaní bude Turecko schopné zvýšiť tempo týchto rokovaní. V súčasnosti je potrebné, aby si Turecko splnilo svoj záväzok úplne a nediskriminačne uplatňovalo dodatkový protokol k dohode o pridružení a aby dosiahlo pokrok smerom k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou. Európska únia bude v súlade so závermi Rady, a to závermi z decembra 2006 a z decembra 2009, naďalej sledovať a posudzovať pokrok dosiahnutý v otázkach, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie z 21. septembra 2005. Ak sa nedosiahne pokrok, Komisia odporúča, aby EÚ aj naďalej uplatňovala opatrenia prijaté v roku 2006, čo bude kontinuálne vplývať na dosahovanie celkového pokroku v prístupových rokovaniach. 15. Pokiaľ ide o cyperskú otázku , vodcovia komunít cyperských Grékov a cyperských Turkov pokračujú v rokovaniach o jej komplexnom vyriešení, ktoré sa uskutočňujú pod záštitou OSN. Komisia podporuje ich úsilie a poskytuje technické poradenstvo vo veciach, ktoré patria do pôsobnosti EÚ. Komisia vyzýva oboch vodcov, aby v záujme úspešného a čo najskoršieho zavŕšenia rozhovorov o urovnaní tejto otázky zintenzívnili úsilie a opakovane Turecko vyzýva, aby konkrétnym spôsobom prispelo ku komplexnému vyriešeniu cyperskej otázky. 16. Začal sa proces pristúpenia Islandu . V nadväznosti na odporúčanie Komisie uvedené v jej stanovisku z februára 2010 a na rozhodnutie Európskej rady, ktorá zasadala v júni 2010, boli v júli 2010 otvorené prístupové rokovania. Čoskoro sa s Islandom začne spoločný skríning acquis EÚ. Je potrebné, aby Island plnil záväzky, ako sú tie, na ktoré poukázal Dozorný orgán EZVO a ktoré vyplývajú z Dohody o EHP. Je potrebné vyvinúť značné úsilie, aby sa zaistila riadna informovanosť občanov Islandu o obsahu členstva v EÚ. 17. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko aj naďalej v dostatočnej miere plní politické kritériá. V oblastiach kľúčových reforiem sa dosiahol ďalší pokrok, hoci rozdielnym tempom. Je potrebné vyvinúť úsilie najmä v oblasti reformy justície a verejnej správy. Komisia znovu opakuje svoje odporúčanie , že by sa mali začať rokovania o pristúpení Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko k Európskej únii. Je veľmi dôležité udržiavať dobré susedské vzťahy, ako aj dosiahnuť obojstranne prijateľné riešenie otázky názvu krajiny pod záštitou OSN. 18. Komisia vo svojich stanoviskách, ktoré dnes prijala, odporúča , aby sa prístupové rokovania s Čiernou Horou a Albánskom začali, keď tieto krajiny dosiahnu potrebnú úroveň súladu s kritériami pre členstvo, ktoré vytýčila Európska rada v Kodani v roku 1993. Konkrétne je potrebné, aby Čierna Hora a Albánsko splnili osobitné kľúčové priority stanovené v každom z príslušných stanovísk. Komisia odporúča , aby Rada Čiernej Hore udelila status kandidátskej krajiny. Naliehavo vyzýva Albánsko, aby vyvinulo ďalšie úsilie na prehĺbenie doteraz dosiahnutého pokroku. Komisia sa v správach o dosiahnutom pokroku v každej z týchto krajín, ktoré budú súčasťou súboru dokumentov o rozšírení v roku 2011, sústredí predovšetkým na implementáciu kľúčových priorít, ktoré bude potrebné uskutočniť vzhľadom na otvorenie prístupových rokovaní. 19. Srbsko požiadalo o členstvo v EÚ v decembri 2009 a v októbri 2010 vyzvala Rada Komisiu, aby predložila stanovisko k tejto žiadosti. Srbsko pokračovalo v implementácii svojho programu politických reforiem a v dosahovaní výsledkov v súvislosti s implementáciou dočasnej dohody. Na plnenie požiadaviek vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení je dobre pripravené. Srbsko podniklo dôležité kroky smerom k zmiereniu v regióne. Pokiaľ ide o reformu justície a verejnej správy ako aj boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, je potrebné vyvinúť dodatočné úsilie. Srbsko pokračovalo v spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Dve osoby, ktoré majú zodpovedať pred týmto tribunálom, však stále unikajú. Úplná spolupráca s tribunálom je aj naďalej základnou podmienkou členstva v EÚ, ako je to stanovené v záveroch Rady z 25. októbra 2010. Srbsko musí preukázať konštruktívnejší prístup k účasti Kosova na regionálnom obchode a spolupráci. Je potrebné posilniť spoluprácu s misiou EULEX na podporu právneho štátu, pokiaľ ide o sever Kosova. 20. V nadväznosti na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN bude EÚ pomáhať Prištine a Belehradu viesť dialóg s cieľom podporovať spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k EÚ a zlepšiť životné podmienky obyvateľstva. 21. Značne pokročil proces decentralizácie v Kosove a prehĺbila sa spolupráca s misiou EULEX. Vláda zlepšila svoju schopnosť uskutočňovať európsku agendu a politiku reforiem pre Kosovo. Hlavné problémy však pretrvávajú, najmä pokiaľ ide o právny štát vrátane reformy verejnej správy a justície, ako aj o potlačovanie korupcie, organizovanej trestnej činnosti a pranie špinavých peňazí. Zdrojom obáv je však dialóg a zmierenie medzi komunitami a ochrana a integrácia menšín, predovšetkým kosovských Srbov. Aby sa udržal krok s vývojom v regióne je potrebné, aby orgány zaistili konštruktívny prístup k účasti Kosova na fórach regionálnej spolupráce.V súlade so závermi Rady z decembra 2009 Komisia pokračuje v realizácii iniciatív, ktoré sú uvedené v jej oznámení o Kosove z októbra 2009. Komisia víta nedávno dosiahnutý pokrok Kosova, pokiaľ ide o prijatie právnych predpisov o readmisii a o vypracovanie akčného plánu o reintegrácii navrátilcov, na realizáciu ktorého vyčlenila prostriedky. V prípade, že sa tento plán bude ďalej implementovať, Komisia sa zaväzuje čoskoro začať dialóg o liberalizácii vízového režimu . Komisia Kosovu poskytuje pomoc, aby vytvorilo podmienky, ktoré sú potrebné na uzavretie prípadnej obchodnej dohody s EÚ. Keď Kosovo splní príslušné požiadavky, Komisia predloží návrh smerníc na rokovania o obchodnej dohode . Komisia navrhne, aby sa Kosovo začalo zúčastňovať na príslušných programoch Únie , ako je program Európa pre občanov a program Kultúra. Komisia za týmto účelom predloží návrhy smerníc na rokovanie o rámcovej dohode. 22. Je potrebné, aby Bosna a Hercegovina vytvorila vládu, ktorá je oddaná myšlienke o budúcnosti krajiny v EÚ a ktorá urýchli príslušné reformy. Bosna a Hercegovina by mala okamžite podniknúť počiatočné kroky na zosúladenie svojej ústavy s Európskym dohovorom o ľudských právach a na zvýšenie funkčnosti svojich inštitúcií. Krajina musí byť schopná prijímať, vykonávať a presadzovať právne predpisy a pravidlá EÚ. Pokiaľ ide o medzinárodné záväzky, naďalej má zásadný význam dosahovanie pokroku v prípade cieľov a podmienok, ktoré je potrebné splniť, aby mohol Úrad vysokého predstaviteľa (OHR) ukončiť svoje pôsobenie. Svojou posilnenou prítomnosťou bude EÚ pomáhať Bosne a Hercegovine pri plnení cieľov agendy EÚ. 23. Správy o dosiahnutom pokroku za rok 2010 vo všeobecnosti naznačujú, že proces rozširovania EÚ napreduje tempom, ktoré do veľkej miery určuje preukázaná schopnosť krajín usilujúcich sa o členstvo na seba vziať záväzky vplývajúce z členstva. Vyžaduje si to trvalé reformy , ako aj legislatívne a inštitucionálne úpravy, ktoré budú vierohodnej a presvedčivej povahy. Keďže dotknuté krajiny plnia stanovené normy – vrátane tých, ktoré sa týkajú demokracie, právneho štátu a základných práv a slobôd – Komisia sa zaväzuje, že s nimi bude spolupracovať, aby v rámci procesu rozširovania pokročili vpred. PRÍLOHA 1 Závery a odporúčania v stanovisku Komisie k žiadosti Čiernej Hory a Albánska o členstvo Čierna Hora Čierna Hora dosiahla pokrok pri plnení kritérií týkajúcich sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, a podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Napriek tomu, je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. Pokiaľ ide o ekonomické kritériá, Čierna Hora dosiahla určitý stupeň makroekonomickej stability. Je však potrebné, aby Čierna Hora odstránila vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu ako aj existujúce nedostatky, najmä vo finančnom sektore a fungovaní trhu práce, a posilnila právny štát s cieľom stať sa fungujúcim trhovým hospodárstvom v zmysle, ako to vytýčila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993. Je potrebné, aby Čierna Hora posilnila svoju fyzickú infraštruktúru a ľudské zdroje a pokračovala v realizácii štrukturálnych reforiem s tým cieľom, aby bola v strednodobom horizonte schopná čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie. Vo všeobecnosti má Čierna Hora pozitívnu bilanciu dosiahnutých výsledkov v realizácii svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení. Za predpokladu, že proces zosúlaďovania právnych predpisov bude pokračovať a krajina bude vyvíjať ďalšie značné a trvalé úsilie na zaistenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov, bude Čierna Hora v strednodobom horizonte schopná na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vo väčšine oblastí acquis . Je nutné, aby sa osobitná pozornosť venovala oblasti voľného pohybu tovarov, práva duševného vlastníctva, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, potravinovej bezpečnosti, veterinárnej a fytosanitárnej politiky, štatistiky, sociálnej politiky a zamestnanosti, regionálnej politiky a koordinácie štrukturálnych nástrojov, justície a základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti a finančnej kontroly. Úplný súlad s acquis v oblasti životného prostredia bude možno dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si vyžadovať zvýšené investície. Je potrebné, aby sa úsilie v tejto oblasti zrýchlilo. Na politiky Európskej únie by pristúpenie Čiernej Hory malo celkovo obmedzený vplyv a neovplyvnilo by ani schopnosť Únie udržať a prehlbovať svoj vlastný rozvoj. Komisia sa domnieva, že rokovania s Čiernou Horou o pristúpení k Európskej únii by sa mali začať, keď krajina dosiahne potrebný stupeň súladu s kritériami vyplývajúcimi z členstva a najmä s kodanskými politickými kritériami, ktoré požadujú stabilné inštitúcie zaručujúce najmä právny štát. Je potrebné, aby Čierna Hora v tejto súvislosti splnila najmä tieto kľúčové priority: - zlepšiť volebný právny rámec v súlade s odporúčaniami OBSE/ODIHR a Benátskej komisie, posilniť zákonodarnú a dozornú úlohu parlamentu, - dokončiť základné kroky reformy verejnej správy vrátane zmien a doplnení zákona o všeobecnom správnom konaní a zákona o štátnych úradníkoch a štátnych zamestnancoch, a posilniť orgán na riadenie ľudských zdrojov a štátny kontrolný úrad s cieľom zvýšiť profesionalitu a odstrániť politickosť orgánov verejnej správy a posilniť transparentný a zásluhový prístup pri vymenúvaní do funkcií a služobnom postupe, - posilniť právny štát, najmä odpolitizovaným a zásluhovým vymenúvaním do funkcií členov súdnych a prokurátorských rád a štátnych prokurátorov ako aj posilnením nezávislosti, autonómie, efektívnosti a zodpovednosti sudcov a prokurátorov, - zlepšiť protikorupčný právny rámec a implementovať protikorupčnú stratégiu a protikorupčný akčný plán vlády, v prípade proaktívnych vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení dosiahnuť solídne výsledky v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach, - posilniť boj proti organizovanej trestnej činnosti, ktorý sa opiera o posúdenie hrozieb a proaktívne vyšetrovanie, intenzívnejšiu spoluprácu s partnermi na regionálnej úrovni a úrovni EÚ, účinné spracúvanie spravodajských poznatkov a o posilnené kapacity a koordináciu v oblasti presadzovania práva. Dosiahnuť spoľahlivé výsledky v tejto oblasti, - zlepšiť slobodu médií najmä dosiahnutím súladu s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade ohovárania a posilniť spoluprácu so zástupcami občianskej spoločnosti, - implementovať právny a politický antidiskriminačný rámec v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, zaručiť právny štatút vysídlených osôb, najmä Rómov, Aškalov a balkánskych Egypťanov, a zaistiť dodržiavanie ich práv. Súčasťou toho bude prijatie a realizácia udržateľnej stratégie o uzatvorení utečeneckého tábora Konik. Čierna Hora sa vyzýva, aby pokračovala vo svojom konštruktívnom angažovaní sa v regionálnej spolupráci a v upevňovaní dvojstranných vzťahov so susediacimi krajinami. Je nutné, aby sa otvorené dvojstranné otázky vyriešili. Je potrebné pokračovať v hladkej implementácii dohody o stabilizácii a pridružení a v tejto súvislosti sa požaduje, aby náležitú pozornosť venovala riešeniu zistených nedostatkov v takých oblastiach, ako je štátna pomoc a tranzitná doprava. Okrem toho sa krajina naliehavo vyzýva, aby pokračovala vo zvyšovaní svojich administratívnych kapacít vo všetkých oblastiach. Požaduje sa, aby osobitné úsilie vyvinula na zvýšenie efektivity a nestrannosti orgánov štátnej správy v takých citlivých oblastiach, ako je ochrana životného prostredia. Je nutné, aby boli prípady násilia voči novinárom a aktivistom MVO a prípady ich zastrašovania riadne trestne stíhané. Je nutné riešiť otázky domáceho násilia, zlého zaobchádzania a podmienok vo väzniciach, ktoré nedosahujú štandardnú úroveň. Komisia vzhľadom na dosiahnutý pokrok odporúča, aby Rada Čiernej Hore udelila štatút kandidátskej krajiny. V rozsahu inštitucionálneho rámca dohody o stabilizácii a pridružení bude Komisia monitorovať pokrok dosahovaný pri realizácii nutných reforiem a prostredníctvom finančného nástroja IPA bude pokračovať v podpore jej reformného úsilia. Správu o dosiahnutom pokroku Čiernej Hory Komisia predloží v súbore dokumentov o politike rozšírenia v roku 2011. V tejto správe sa predovšetkým zameria na implementáciu kľúčových priorít, ktoré bude vzhľadom na otvorenie prístupových rokovaní potrebné uskutočniť. Albánsko Albánsko dosiahlo pokrok pri plnení kritérií týkajúcich sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, a podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Napriek tomu, je však potrebné vyvinúť ďalšie značné úsilie. Pokiaľ ide o ekonomické kritériá, Albánsko dosiahlo určitý stupeň makroekonomickej stability. Je však potrebné, aby Albánsko ďalej posilňovalo správu vecí verejných, zvyšovalo výkonnosť trhu práce, zaistilo uznanie majetkových práv a posilnilo právny štát s tým cieľom, aby sa stalo fungujúcim trhovým hospodárstvom v zmysle, ako to stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993. Je potrebné, aby Albánsko posilnilo svoju fyzickú infraštruktúru a ľudské zdroje a pokračovalo v ďalších štrukturálnych reformách s tým cieľom, aby bolo v strednodobom horizonte schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie. Vo všeobecnosti má Albánsko pozitívnu bilanciu dosiahnutých výsledkov v realizácii svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení. Za predpokladu, že proces zosúlaďovania právnych predpisov bude pokračovať a krajina bude vyvíjať ďalšie značné a trvalé úsilie na zaistenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov, bude Albánsko v strednodobom horizonte schopné na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vo väčšine oblastí acquis . Osobitná pozornosť by sa mala venovať oblasti voľného pohybu tovarov, práva duševného vlastníctva, informačnej spoločnosti a médií, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, potravinovej bezpečnosti, veterinárnej a fytosanitárnej politiky, rybného hospodárstva, dopravnej politiky, sociálnej politiky a zamestnanosti, regionálnej politiky a koordinácie štrukturálnych nástrojov, justície a základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti a finančnej kontroly. Úplný súlad s acquis v oblasti životného prostredia bude možno dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si vyžadovať značné investície. Úsilie v tejto oblasti by sa malo zrýchliť. Na politiky Európskej únie by pristúpenie Albánska malo celkovo obmedzený vplyv a neovplyvnilo by ani schopnosť Únie udržať a prehlbovať svoj vlastný rozvoj. Komisia sa domnieva, že rokovania s Albánskom o pristúpení k Európskej únii by sa mali začať, keď krajina dosiahne potrebný stupeň súladu s kritériami vyplývajúcimi z členstva a najmä s kodanskými politickými kritériami, ktoré požadujú stabilné inštitúcie zaručujúce najmä demokraciu a právny štát. Je potrebné, aby Albánsko v tejto súvislosti splnilo najmä tieto kľúčové priority: - zaistiť riadne fungovanie parlamentu na základe konštruktívneho a trvalého dialógu medzi všetkými politickými stranami, - prijať návrhy zákonov, ktoré požadujú zavedenie kvalifikovanej väčšiny v parlamente, - vymenovať ombudsmana a zaistiť, aby osoby navrhnuté na vymenovanie do funkcie na ústavnom súde a najvyššom súde boli v parlamente riadne vypočuté a riadne sa o nich hlasovalo, - upraviť legislatívny rámec volieb v súlade s odporúčaniami OBSE/ODIHR, - zaistiť, aby sa voľby uskutočnili v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, - ukončiť základné kroky reformy verejnej správy vrátane zmien a doplnení zákona o verejnej službe, posilniť Úrad pre verejnú správu s cieľom zvýšiť profesionalitu verejnej správy a dosiahnuť jej odpolitizovanie a posilniť transparentný a zásluhový prístup pri vymenúvaní do funkcií a služobnom postupe, - posilniť právny štát prijatím a implementáciou stratégie reformy v oblasti justície, zaistiť nezávislosť, účinnosť a zodpovednosť justičných inštitúcií, - efektívne implementovať protikorupčnú stratégiu a protikorupčný akčný plán vlády, odstrániť prekážky vo vyšetrovaní najmä sudcov, ministrov a členov parlamentu, v prípade proaktívnych vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení dosiahnuť solídne výsledky v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach, - posilniť boj proti organizovanej trestnej činnosti, ktorý sa opiera o posúdenie hrozieb a proaktívne vyšetrovanie, intenzívnejšiu spoluprácu s partnermi na regionálnej úrovni a úrovni EÚ, a o lepšiu koordináciu subjektov presadzovania práva. Dosiahnuť spoľahlivé výsledky v tejto oblasti, - vypracovať, prijať a implementovať národnú stratégiu a akčný plán v oblasti majetkových práv v nadväznosti na rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a zohľadňujúc judikatúru ESĽP, pričom by sa tieto dokumenty mali týkať reštitúcie a náhrady majetku a legalizačných postupov, - prijať konkrétne opatrenia na zvýšenie ochrany ľudských práv, najmä v prípade žien, detí a Rómov, a efektívne implementovať antidiskriminačné politiky, - prijať dodatočné opatrenia na zlepšenie zaobchádzania so zadržanými osobami na policajných staniciach, vo vyšetrovacej väzbe ako aj vo väzniciach. Posilniť následné súdne opatrenia v prípadoch zlého zaobchádzania a zlepšiť uplatňovanie odporúčaní ombudsmana v tejto oblasti. Albánsko sa vyzýva, aby pokračovalo vo svojom konštruktívnom angažovaní sa v regionálnej spolupráci a v upevňovaní dvojstranných vzťahov so susediacimi krajinami. Je potrebné pokračovať v hladkej implementácii dohody o stabilizácii a pridružení a v tejto súvislosti sa požaduje, aby náležitú pozornosť venovalo dodržiavaniu lehôt pri plnení svojich záväzkov. Okrem toho sa krajina naliehavo vyzýva, aby pokračovala v posilňovaní svojich administratívnych kapacít vo všetkých oblastiach. Úroveň spolupráce so zástupcami občianskej spoločnosti je potrebné zvýšiť. Je potrebné, aby Albánsko vyčlenilo primerané zdroje na zaručenie efektívneho fungovania svojich inštitúcií venujúcich sa ľudským právam a zvýšilo svoje úsilie v oblasti ochrany menšín. Požaduje sa posilniť slobodu médií a ich nezávislosť a odstrániť prevahu politických záujmov. V rozsahu inštitucionálneho rámca dohody o stabilizácii a pridružení bude Komisia monitorovať pokrok dosahovaný pri realizácii nutných reforiem a prostredníctvom finančného nástroja IPA bude pokračovať v podpore jeho reformného úsilia. Správu o dosiahnutom pokroku Albánska Komisia predloží v súbore dokumentov o politike rozširovania v roku 2011. V tejto správe sa predovšetkým zameria na implementáciu kľúčových priorít, ktoré bude potrebné na otvorenie prístupových rokovaní uskutočniť. PRÍLOHA 2 Závery správ o dosiahnutom pokroku Chorvátska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Bosny a Hercegoviny, Srbska, Kosova, Turecka a Islandu Chorvátsko Chorvátsko aj naďalej plní politické kritériá . Pokrok sa dosiahol vo viacerých oblastiach vrátane oblasti právneho štátu. Musí sa však pokračovať v úsilí a jeho ďalšom zintenzívňovaní, najmä pokiaľ ide o reformu justície a verejnej správy, oblasť boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, rešpektovanie a ochranu menšín a návrat utečencov. Demokracia a právny štát boli vo väčšej miere posilnené. Vláda a parlament fungovali aj naďalej efektívne. Je však potrebné zvýšiť schopnosť parlamentu dohliadať na legislatívny proces. Pokračovalo sa v reforme justície, stále však existujú značné problémy, a to najmä v súvislosti s jej efektívnosťou, nezávislosťou a zodpovednosťou. V oblasti reformy verejnej správy sa dosiahol obmedzený pokrok. Zákon o všeobecnom správnom konaní nadobudol účinnosť a bola prijatá stratégia rozvoja ľudských zdrojov a akčný plán v oblasti štátnej služby. Verejná správa však aj naďalej trpí nedostatkami, medzi ktoré patria zložité správne postupy, jej spolitizovanie a nedostatočné riadenie ľudských zdrojov. Aby sa dosiahli hmatateľné výsledky, vyžaduje si to pevnejší politický záväzok a lepšiu koordináciu medzi kľúčovými zainteresovanými stranami na ústrednej, regionálnej a miestnej úrovni. Pokračovalo sa v reforme justície . Znížil sa počet nevybavených prípadov na súdoch a prostredníctvom ústavných zmien a doplnení sa posilnila nezávislosť justície. Stále sa však nedostavili hlavné výsledky, ktoré sa od procesu reforiem očakávajú. Problémy pretrvávajú najmä v oblasti uplatňovania transparentných kritérií pri vymenúvaní sudcov a prokurátorov, ďalšieho znižovania počtu nevybavených prípadov, dĺžky konaní a vykonávania súdnych rozhodnutí. Dosiahol sa určitý pokrok, pokiaľ ide o prejednávanie prípadov vojnových zločinov vrátane revízie sporných verdiktov z 90. rokov 20. storočia. Pretrváva však naďalej problém nepotrestania trestných činov, najmä zločinov spáchaných voči etnickým Srbom, z ktorých veľký počet nebol riadne vyšetrený. V boji proti korupcii sa dosiahol značný pokrok. Zlepšila sa implementácia a celková koordinácia protikorupčného úsilia. Vo svojej činnosti pokračoval úrad pre boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ktorý v niektorých významných prípadoch vzniesol obvinenia. Počet súdnych rozhodnutí sa zvýšil. Do ústavy bolo zahrnuté právo na prístup k informáciám verejných orgánov. Korupcia je však aj naďalej rozšírená v mnohých oblastiach. V praxi doteraz neboli v plnej miere overené nedávno modernizované právne a administratívne štruktúry, najmä pokiaľ ide o schopnosť súdov zvládať zvyšujúci sa počet a zložitosť prípadov. Je potrebné dosiahnuť výsledky v oblasti efektívneho vyšetrovania, stíhania a súdnych rozhodnutí, najmä pokiaľ ide o prípady korupcie na vysokých miestach. Pri predchádzaní konfliktom záujmov sa dosiahol len malý pokrok. V oblasti uplatňovania právnych predpisov týkajúcich sa prístupu k informáciám sa dosiahlo obmedzené zlepšenie. Nedostatky pretrvávajú v oblasti financovania politických strán a volebných kampaní. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti ľudských práv a ochrany menšín . Ochrana ľudských práv je vo všeobecnosti zabezpečená, ale v súvislosti s ich uplatňovaním ešte stále existujú určité závažné problémy. Pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti , začala sa rozsiahla reforma systému správneho súdnictva. V súčasnosti sa poskytuje štátom financovaná bezplatná právna pomoc. Postupy sú však zložité a celková úroveň poskytovanej pomoci je nízka. Pokiaľ ide o väzenský systém , boli prijaté legislatívne opatrenia na zlepšenie podmienok vo väzeniach prostredníctvom plánovaného zavedenia probačného systému. Väzenia sú aj naďalej preplnené a neposkytujú dostatočnú ochranu zdravia. Pokiaľ ide o zlé zaobchádzanie , ombudsmanovi boli naďalej doručované sťažnosti na neprimerané používanie sily zo strany polície. Slobodu prejavu vrátane slobody a pluralizmu médií ustanovuje zákon a vo všeobecnosti sa dodržiava. Vydavatelia aj novinári však ešte stále informujú o vyvíjaní politického tlaku. Stále pretrvávajú problémy s nezávislosťou miestnych médií. Pokiaľ ide o práva žien a rovnosť pohlaví, dosiahol sa iba obmedzený pokrok. Postavenie žien na trhu práce sa výrazne nezmenilo a úroveň nezamestnanosti žien je stále vysoká. Ombudsman pre práva detí začal aktívnejšie propagovať a chrániť práva detí . Tomuto orgánu však chýbajú primerané zdroje, aby mohol svoj mandát vykonávať v plnej miere. Dosiahol sa určitý pokrok vo vzťahu k sociálne zraniteľným skupinám obyvateľstva a osobám so zdravotným postihnutím . Posilňujú sa kapacity úradu ombudsmana pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä vzhľadom na rozšírenie jeho zastúpenia v regiónoch. Prejavuje sa však nedostatok informácií o právach a nárokoch v oblasti sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Kritéria na stanovenie nárokov sa neuplatňujú konzistentne a právne predpisy, ktoré osobitné práva upravujú, nie sú ucelené. Prechod od inštitucionálnej starostlivosti k službám starostlivosti na komunitnej báze postupuje pomaly. Boli podniknuté určité kroky s cieľom zvýšiť informovanosť o novom antidiskriminačnom zákone. Znalosť o jeho rozsahu je však u orgánov a v radoch občanov veľmi obmedzená a na súdy sa dostane iba malý počet sťažností vo veci diskriminácie. Dosiahol sa určitý pokrok v oblasti právnych predpisov vzťahujúcich sa na trestné činy z nenávisti, avšak jej implementácia sa nachádza v počiatočnom štádiu. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti rešpektovania a ochrany menšín a v oblasti kultúrnych práv . V súvislosti so zlepšenými vzťahmi v regióne, najmä medzi Chorvátskom a Srbskom, možno badať väčší dôraz na otázky menšín. Boli posilnené ústavné ustanovenia o menšinách. Naďalej sa venovala pozornosť rómskej menšine, pričom nastalo zlepšenie najmä v oblasti predškolského vzdelávania. Napriek finančným úsporným opatreniam sa úroveň financovania dostupného pre organizácie menšín znížila iba nepatrne. Menšiny však stále čelia mnohým problémom. Je potrebné, aby Chorvátsko posilnilo ducha tolerancie voči srbskej menšine. Takisto je potrebné, aby Chorvátsko prijalo primerané opatrenia na ochranu tých osôb, ktoré môžu stále čeliť hrozbám alebo diskriminácii, nepriateľskému správaniu alebo násiliu. Rómska menšina čelí obzvlášť zložitým životným podmienkam, pričom s problémami sa stále stretáva v oblasti vzdelávania, sociálnej ochrany, zdravotnej starostlivosti, zamestnanosti a prístupu k dokladom totožnosti. Pokiaľ ide o zamestnanosť, príslušníci menšín tu ešte stále čelia ťažkostiam a z toho sa odvíja aj ich nedostatočné zastúpenie v štátnej správe, v justícii a v polícii, ale aj v oblasti verejného sektora v širšom slova zmysle. V otázke utečencov sa dosiahol určitý pokrok. Utečenci pokračovali v návrate do Chorvátska. Bývalým držiteľom nájomných a užívateľských práv sa aj naďalej poskytuje ubytovanie. Bol prijatý prepracovaný akčný plán o urýchlenej implementácii meškajúcich plánov vlády na zabezpečenie bývania z roku 2009, s cieľom ich plnej implementácie v roku 2011. Určitý pokrok sa dosiahol pri obnove poškodených domov. Značný počet nevyriešených odvolaní voči odmietnutým žiadostiam o pomoc na rekonštrukciu sa znížil. Pokračovalo sa v uplatňovaní rozhodnutia o uznávaní dôchodkových nárokov. Tempo dosahovania pokroku pri plnení cieľov v oblasti bývania z roku 2009 však bolo pomalé. Doteraz nebolo úplne vybavených niekoľko tisíc žiadostí o zabezpečenie bývania. Navracajúcim sa utečencom bude potrebné poskytnúť niekoľko tisíc ubytovací jednotiek. Veľký počet žiadostí o rekonštrukciu obydlia zostáva nevybavených. Je potrebné vyvinúť úsilie o vytvorenie nevyhnutných podmienok na stály návrat utečencov. Pokiaľ ide o regionálne otázky a medzinárodné záväzky , Chorvátsko aj naďalej spolupracuje s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) . Je potrebné, aby osobitná pracovná skupina zriadená vládou pokračovala vo svojej práci na nájdení chýbajúcich dokumentov o delostreleckých útokoch, ktoré požaduje úrad žalobcu ICTY, alebo zistiť, čo sa s nimi stalo. Stretnutie ministrov v marci 2010 v Belehrade dalo procesu vyplývajúcemu zo Sarajevského vyhlásenia nový impulz. Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Čierna Hora a Srbsko dohodli na spolupráci pri ozrejmovaní štatistík o utečencoch. Uvedené krajiny sa tiež zaviazali, že do konca tohto roka nájdu riešenia viacerých otvorených otázok. Chorvátsko sa naďalej aktívne zapájalo do regionálnych iniciatív, medzi inými do Procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP), do činnosti Rady pre regionálnu spoluprácu (RCC) a aktivít v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA). V otázke regionálnej spolupráce zaujal chorvátsky prezident proaktívny prístup. Dvojstranné vzťahy s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania a susednými členskými štátmi EÚ vrátane Srbska sa naďalej rozvíjali. Podpísaním dohody o medzinárodnom arbitrážnom vymedzení spornej hranice sa vzťahy so Slovinsko zlepšili. Chorvátske hospodárstvo vážne zasiahla globálna hospodárska a finančná kríza. V prvom štvrťroku 2009 sa krajina dostala do recesie a v polovici roka 2010 sa neprejavovali žiadne jasné známky oživenia. Výrazne sa zvýšila nezamestnanosť, verejný deficit a dlh. Zahraničné zadlženie krajiny, ktoré zostáva jedným z hlavných zraniteľných miest hospodárstva, sa ďalej zvyšovalo. Vďaka politikám centrálnej banky sa udržala menová stabilita a finančný sektor si s krízou poradil relatívne dobre. Pokiaľ ide o hospodárske kritériá , Chorvátsko má funkčné trhové hospodárstvo. Chorvátsko by malo byť schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie, za predpokladu, že bude s dostatočným odhodlaním uskutočňovať svoj komplexný program reforiem zameraný na odstraňovanie štrukturálnych nedostatkov. V súvislosti s diskusiou o základoch trhového hospodárstva sa udržal široký politický konsenzus. Plán na oživenie hospodárstva poskytol hospodárskej politike strednodobé smerovanie. Prínos tohto plánu pre oblasť rastu a konkurencieschopnosti v medzinárodnom meradle závisí od jeho efektívnej realizácie. Vzhľadom na existujúce obmedzenia bola makroekonomická politika pri odstraňovaní následkov globálnej hospodárskej a finančnej krízy celkovo primeraná. Menovej politike sa podarilo udržať stabilitu výmenného kurzu ako aj finančnú stabilitu a zároveň zmierňovať tlaky na likviditu. V dôsledku recesie sa znížil deficit bežného účtu a inflačné tlaky ďalej opadali. Bankový sektor sa naďalej vyznačoval odolnosťou voči otrasom. Štrukturálne reformy vo všeobecnosti pokračovali len veľmi pomaly, a to najmä pokiaľ ide o privatizáciu a reštrukturalizáciu stratových podnikov. Trh práce bol naďalej veľmi nepružný a vyznačoval sa nízkou mierou zamestnanosti a účasti, čo sa ešte viac prehĺbilo počas recesie. Vo fiškálnej oblasti orgány vyvinuli obmedzené úsilie na zastavenie rastúceho deficitu a zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov. Vyplácanie sociálnych transferov boli aj naďalej vysoké a nie dobre za