SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 3. 7. 2012  
SWD(2012) 188 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
Sprievodný dokument 
Návrh  
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o 
dokumentoch s k ľúčovými informáciami pre investi čné produkty 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
Sprievodný dokument 
Návrh  
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o 
dokumentoch s k ľúčovými informáciami pre investi čné produkty 
 
SK 3   SK  
1. Ú VOD 
Toto posúdenie vplyvu sa zameriava na poskytov anie informácií o produktoch na retailovom 
investičnom trhu.  
Tomuto trh dominujú tzv. „b alíky retailových investi čných produktov“ (BRIP) – tvorcovia 
finančných produktov pôsobia medzi retailovými investormi a finan čnými trhmi a vytvárajú 
produkty na uspokojenie špecifických investi čných cieľov zvyčajne so zámerom ich priameho 
alebo sprostredkovaného predaja retailovým in vestorom. Bežnými príkladmi BRIP sú okrem 
iného investi čné fondy, ako napr. PKIPCP, retailové št ruktúrované produkty a poistné zmluvy 
viazané na investi čné fondy.  
Na ochranu investorov sa vypracovali sektorové opatrenia, ktoré si vyžadujú, aby sa 
retailovým investorom poskytli vymedzené info rmácie. Tieto informácie investori použijú, 
skôr ako prijmú investi čné rozhodnutia, hoci niekedy nie sú ur čené výlučne na tento ú čel. 
Ukázalo sa, že existujúce opatrenia sú v niektorých prípadoch neú činné, keďže požiadavky sa 
líšia v závislosti od právnej formy produktov a nie od ich hospodárske j povahy alebo rizík, 
čím sa sťažuje porovnávanie produktov a pochopenie ich znakov. Poskytovanie informácií o 
produktoch sa v praxi zvy čajne zameriava skôr na pokrytie  právnych rizík pre poskytovate ľa 
než na poskytovanie ú činných a vyvážených informácií klientom.  
Komisia vo svojom oznámení o BRIP z apríla  2009 dospela k záveru, že základom takýchto 
zlyhaní je (okrem iného) chýbajúci spolo čný rámec a koncepcia pre takéto informácie na 
európskej úrovni, čo sa dá rieši ť iba legislatívnou zmenou na európskej úrovni. (V oznámení 
sa uviedli dve oblasti, na ktorých je potrebné ďalej pracova ť: pravidlá vz ťahujúce sa na predaj 
a pravidlá vz ťahujúce sa na poskytovanie informác ií o produktoch. Toto posúdenie vplyvu sa 
zameriava len na druhú uvedenú oblas ť). 
Finančná kríza zvýraznila dôležitos ť transparentnosti a porovnate ľnosti informácií o 
produktoch pre bežných investorov. Retailoví investori utrpeli pe ňažné strany v investíciách, 
ktoré boli spojené s rizikami, ktoré pre týchto  investorov neboli tran sparentné alebo ktoré 
nepochopili. Dôvera investorov sa  možno oprávnene narušila: z nedávneho prieskumu medzi 
spotrebite ľmi z celej EÚ vyplynulo, že finan čným službám dôverujú menej než všetkým 
ostatným priemyselným sektorom.  
Zvýšenie transparentnosti je nevyhnutné pre obnovenie dôvery na zdra vom základe. EÚ už 
prijala inova čné kroky prostredníctvom vypracovania režimu k ľúčových informácií pre 
investorov (KII), pokia ľ ide o PKIPCP. Hoci sa poskytovanie informácií, pokia ľ ide o 
PKIPCP, teraz zmodernizovalo, v pr ípade ostatných balíkov investi čných produktov tomu tak 
nebolo. Aktuálnou úlohou je rieši ť možnosti vz ťahujúce sa na tieto ostatné produkty. 
2. V  ČOM SPO ČÍVA PROBLÉM ? 
Retailovým investorom nie sú vždy pos kytované informácie, ktoré dokážu pochopi ť alebo 
ľahko porovna ť. V tomto posúdení vplyvu sa ur čujú tri kľúčové príčiny problémov a jeho 
cieľom je rieši ť druhú a tretiu prí činu: 
 
SK 4   SK 2.1.1. Prí čina problémov č. 1: Šírenie typov produktov zameraných na rovnaké investi čné 
potreby 
Existuje široké spektrum investi čných produktov zameraných na retailových spotrebite ľov, 
ktoré môže by ť potenciálne mätúce, pri čom sa v rámci týchto produktov rôzne právne formy 
často spájajú s podobnými podkladovými investi čnými návrhmi. K tomuto šíreniu môže 
prispieť mnoho faktorov. Vo všeobecnosti sa vš ak všetky tieto produkty snažia uspokoji ť 
relatívne jednoduchú potrebu invest orov, a to kumuláciu kapitálu (inak povedané, riskovanie s 
cieľom potenciálne dosiahnu ť vyššiu mieru výnosnosti než pr i investovaní bez rizík).  
2.1.2. Prí čina problémov č. 2: Zmes regula čných úprav 
Na väčšinu produktov sa už uplat ňujú európske a vnútroštátne regula čné úpravy pre 
poskytovanie informácií o produktoch. Právo Únie  sa však vyvinulo prevažne na základe 
jednotlivých sektorov, rôznymi rýchlos ťami a so zrete ľom na iné výsledky. Takáto zmes 
regulačných úprav môže zvýši ť administratívne náklady, potenciálne podpori ť regulačnú 
arbitráž a motivova ť výber produktových štruktúr s cie ľom využiť menej prísne požiadavky.  
Táto zmes regula čných úprav predstavuje dve ďalšie nebezpe čenstvá, ktoré sú oddelené od 
nebezpečenstiev vz ťahujúcich sa výlu čne na ochranu investorov: po prvé, existujúci vnútorný 
trh s PKIPCP podlieha priamej konkurencii zo st rany produktov, pri ktorých sa v súvislosti s 
poskytovaním informácií o produktoch uplat ňujú menej prísne regula čné úpravy alebo ktoré 
nie sú vôbec upravené. Po druhé , je pravdepodobné, že tak invest ori, ako aj dané odvetvie 
vnímajú aktuálne rozdiely v požiadavkách na  poskytovanie informácií ako faktor spôsobujúci 
nejednotnosti medzi jednotlivými krajinami, čo nie je prospešné pre akýko ľvek budúci 
priaznivý vývoj smerujúc i k integrácii trhov. Sú časné opatrenia na vnútroštátnej úrovni pre 
BRIP, ktoré nie sú PKIPCP, sú teda nekoordi nované a bez koordinácie na európskej úrovni by 
mohli vies ť k nárastu rozdielov v koncepciách medzi členskými štátmi a sektormi. 
2.1.3. Prí čina problémov č. 3: Zlyhanie pri ú činnom zmier ňovaní asymetrie informácií 
medzi retailovými zákazníkmi a príslušným odvetvím 
Finančné služby sú ťažké na pochopenie aj pre profesionálnych ú častníkov trhu, a to 
čiastočne z dôvodu komplexnosti, ktorá je im vlas tná. V prípade retailových zákazníkov sú 
tieto ťažkosti nepochybne o to vä čšie z dôvodu nízkej úrovne zru čností a poznatkov v oblasti 
finančných služieb. Mnohí retailoví  zákazníci majú okrem toho len málo príležitostí u čiť sa 
zo skúseností na retailových investi čných trhoch: zák azníci sa zvy čajne opakovane 
nepodieľajú na investi čných činnostiach, ale vykonávajú ic h len v súvislosti s ur čitými 
konkrétnymi životnými udalos ťami, ktoré môže odde ľovať značný časový odstup (zdedenie 
peňazí alebo investovanie so zrete ľom na konkrétny budúci záväzok alebo cie ľ, ako napr. 
kúpu domu, odchod do dôchodku ale bo plánovanie rodiny).  
Existujúce štandardy ochrany investorov sú však neú činné a nejednotné a šírenie nových 
produktov a trhových inovácií takisto viedlo k tomu, že produkty sa ponúkajú vo formách, 
ktoré neboli plánované pri vypracovávaní existujúcich požiadaviek na poskytovanie 
informácií. V posúdení vplyvu sa podrobne uvádzajú dôkazy sved čiace o nepochybných 
ťažkostiach, ktoré majú retailoví zákazníci pri pochopení  a porovnávaní  investičných 
produktov na základe aktuálneho poskyt ovania informácií. Takisto sa v ňom uvádzajú 
problémy spojené s včasným poskytovaním informácií  tak, aby ich retailoví zákazníci 
skutočne získali ako prví.  
 
SK 5   SK 2.2. Rozsah problému a dôsledky neprijatia opatrení 
Tieto príčiny problémov vedú prostredníctvom nevhodného predaja k ujme investorov, k 
nerovnakým podmienkam pre jednotlivé sekt ory priemyslu a k budovaniu prekážok 
brániacich ďalšiemu vývoju vnútorného trhu. 
• V nedávno vykonanej štúdii sa na základe te stovacích nákupov na všetkých trhoch EÚ 
zistilo, že pre spotrebite ľov sa približne 60 % predaja môže považova ť za nevhodný 
predaj. Hoci k predaju, ktor ý nie je vhodný, prispieva nieko ľko faktorov, je jasné, že 
rozsah problematiky nevhodného predaja si vy žaduje prijatie opatrení. Na získanie 
predstavy o celkovom rozsahu vplyvu: aj keby  sa len 10 % predaja na retailovom 
investičnom trhu považovalo za nevhodný predaj, stále by to vzh ľadom na ve ľkosť tohto 
trhu mohlo predstavova ť produkty v potenciálne nevhodnom vlastníctve v hodnote takmer 
1 bil. EUR. Aj keby poskytovanie informácií o produktoch prispelo k takémuto predaju len 
1 %, stále by to predstavovalo približne 10 mld. EUR.  
• Pokiaľ ide o spolo čnosti, nerovnaké podmienky narúšajú hospodársku sú ťaž. Regula čnou 
arbitrážou by sa mohol podpori ť vývoj produktov alebo rozvoj  sektorov, na ktoré sa 
vzťahuje najnižšia úrove ň regulačnej úpravy, čím by sa zárove ň podryla ú činnosť 
regulačnej úpravy a potenciálne znížila cenová sú ťaž, a investori by teda boli poškodení 
vyššími nákladmi. Dôležité sú aj in é priamejšie vplyvy zlyhaní pri regula čnej úprave. 
Nevhodný predaj môže ma ť silný vplyv aj na spolo čnosti, keďže zvyšuje po čet žiadostí o 
náhradu a s ťažností a interné náklady súvisiace s ich vybavením a poškodzuje reputáciu 
značiek.  
• V súlade so závermi Komisie pre posúdenie vplyvu, ktoré sprevádzalo oznámenie o BRIP 
z roku 2009, sa v tomto posúdení vplyvu dospelo k záveru, že bez opatrení na európskej úrovni zameraných na riešen ie nezrovnalostí a medzier v európskych pravidlách 
upravujúcich poskytovanie informácií o produktoch by sa zmeškala príležitos ť reagovať na 
tieto problémy, čím by sa prispelo k pretrvajúcej ujme  investorov a narušeniu trhu a oslabil 
by sa jednotný trh. 
3. S
UBSIDIARITA  
Prijatie opatrení na úrovni EÚ je potrebné , lebo zistené problémy sú prehlbované 
nezrovnalos ťami a medzerami v regula čných koncepciách na úrovni EÚ. Členské štáty 
konajúce samostatne by  neriešili cezhrani čné nezrovnalosti v regula čnej úprave a nedokázali 
by prekona ť nezrovnalosti v právnych predpisoch EÚ . Opatreniami na úrovni EÚ sa okrem 
toho zais ťuje najvyššia ú činnosť krokov na štandardizáciu poskytovania informácií a na 
zlepšenie ich porovnate ľnosti. 
4. C IELE  
Cieľom iniciatívy je zlepši ť kvalitu rozhodovania investorov a zlepši ť fungovanie 
kapitálových trhov EÚ prostrední ctvom riešenia poklesu dôvery  v retailové trhy. Z analýzy 
problému vyplývajú konkrétne opera čné ciele pre vývoj jednotnejších a ú činnejších 
regulačných predpisov: zlepši ť zrozumite ľnosť a porovnate ľnosť produktov, zaistiť 
poskytovanie informácií  v správnom čase v rámci procesu predaja, a tým zlepšiť 
jednotnos ť regulačnej úpravy . 
 
SK 6   SK 5. MOŽNOSTI  
Možnosti politiky na zlepšenie pravidiel EÚ  upravujúcich poskytovanie informácií sa 
vypracovávajú na základe rozsiahlych konzultá cií a skúseností z vypr acovávania zlepšeného 
poskytovania informácií, pokia ľ ide o fondy PKIPCP. Možnosti sa ur čujú v kontexte 
možného nového nástroja s opatreniami úrovne 1 a úrovne 2. Analýza v tejto fáze sa vz ťahuje 
na opatrenia úrovne 1, pri čom sa stanovuje celková koncepci a, a opatrenia úrovne 2 budú 
nasledova ť v neskoršej fáze a bude sa na ne vz ťahovať ich vlastné posúdenie vplyvu. Súhrnne 
možno uvies ť tieto kľúčové oblastí a uprednost ňované možnosti: 
(1) Rozsah pôsobnosti iniciatívy.  Rozsah pôsobnosti produktov, ktoré môžu by ť zahrnuté, 
má vplyv na všetky opera čné ciele. Medzi alternatí vne možnosti patrí nepodniknutie 
žiadnych krokov, užší rozsah pôsobnosti vz ťahujúci sa len na balíky produktov, široký 
rozsah pôsobnosti zah ŕňajúci všetky možné investi čné produkty, ktoré je možné 
ponúkať, vrátane produktov, ktoré nepatria do „balíkov“. Uprednost ňovanou 
možnosťou je zameranie sa na balíky produktov, ke ďže s týmito produktmi sú spojené 
osobitné problémy v oblasti ochrany spotrebite ľov a keďže tvoria ve ľkú väčšinu 
retailového investi čného trhu, ale toto rozhodnutie sa v budúcnosti ďalej preskúma. 
(2) Stupeň a povaha štandardizácie poskyto vania informácií o produktoch.  
Štandardizácia sa týka tak stup ňa predpisov pre spolo čnosti, pokia ľ ide o obsah a 
formát poskytovania informácií retailovým zákazníkom, ako aj stup ňa jednotnosti 
požiadaviek, pokia ľ ide o produkty a finan čné sektory. Medzi možnosti patria rôzne 
stupne predpisov a štandardizácie, pokia ľ ide o jasnos ť jazyka, d ĺžku a 
porovnate ľnosť. V posúdení vplyvu sa navrhuje forma „cielenej štandardizácie“, 
ktorá ponecháva dostato čnú flexibilitu pre zaobchádzani e s rôznymi produktmi , ale s 
maximálnou možnou štandardizáciu k ľúčových informácií o rizikách, nákladoch a 
výsledkoch. Podrobnosti štandardizácie a jej uplat ňovania na konkrétne typy 
produktov sa ur čia opatreniami úrovne 2.  
(3) Zodpovednos ť za prípravu.  Zainteresované strany a respondenti konzultácií vo 
všeobecnosti zdôraznili dôležitos ť vyjasnenia toho, kto je  zodpovedný za prípravu a 
aktualizáciu poskytovaných informácií. V posúdení vplyvu sa analyzovala možnos ť 
nestanovi ť, kto má pripravi ť dokument, ale ako všeobecné pravidlo sa dospelo k 
záveru, že za prípravu poskytovania inform ácií o produkte sú zodpovední tvorcovia 
produktov, pri čom existuje nieko ľko cielených výnimiek. 
(4) Včasné poskytnutie.  Je nevyhnutné zaisti ť účinné poskytovanie informácií o 
produktoch retailovým investorom, skôr  ako prijmú rozhodnutie o svojich 
investíciách. V posúdení vplyvu sa navrhujú prísne požiadavky na poskytovanie 
informácií, pri čom však môže existova ť potreba cielených výnimiek. 
(5) Občianskoprávna zodpovednos ť a sankcie.  Popri na črtnutých možnostiach vznikajú 
druhotné otázky týkajúce sa sankcií a ob čianskoprávnej zodpovednosti. Medzi 
možnosti patrí základný scenár neprijatia žiadnych krokov, riadenia sa koncepciou na 
vysokej úrovni alebo spresnen ie podrobnejších pravidiel. V posúdení vplyvu sa po číta 
s vyjasnením zodpovednosti s cie ľom riešiť obavy z toho, že poskytovania informácií o 
produktoch, pokia ľ ide o BRIP, sa stanú sk ôr právnymi než komunika čnými 
dokumentmi. Takisto sa v ňom počíta s istým ďalším rozpracovaním sank čných 
nástrojov, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii. 
 
SK 7   SK 6. V PLYVY NAVRHOVANEJ KONCEPCIE  
Vo vybraných možnostiach sa navrhuje zavedenie nového režimu poskytovania informácií 
vzťahujúceho sa na balíky investi čných produktov, ktorý sa bude zaklada ť na modeli 
nedávno vypracovanom pre PKIPCP, hoci  niektoré požiadavky úrovne 2 sa ďalej 
prispôsobia, aby sa zoh ľadnili odchýlky medzi rôznymi produktmi.  
Prínosy 
Informácie o produktoch, ktoré sú pre pr iemerného investora naozaj zrozumite ľné a ktoré 
priemerný investor dokáže použi ť na porovnanie, sú základom pre posilnenie postavenia 
spotrebite ľov, bez toho, aby tým samozrejme  bola dotknutá úloha a zodpovednosti 
sprostredkovate ľov na miestach predaja. Prínosy štandardizácie a porovnate ľnosti Komisia 
okrem toho zdôraznila v nedávnej štúdii, v ktor ej sa dospelo k záveru, že je pravdepodobné, 
že používanie týchto techník vo vz ťahu k prijímaniu investi čných rozhodnutí povedie v praxi 
k zmenám správania investorov, ktoré prispe jú k lepšiemu prijím aniu rozhodnutí. Vzh ľadom 
na potenciálny rozsah nevhodného predaja pod ľa prechádzajúcej časti textu by malé zmeny 
mohli ma ť obrovský vplyv: aj ke ď sa vychádza z predpokladu, že poskytovanie informácií o 
produktoch by prispelo len k 1 % zmien, mohlo by to stále vies ť k zníženiu držby nevhodných 
produktov v hodnote približne 10 mld. EUR (alebo 4 mld. EUR, ak sa odpo čítajú PKIPCP, na 
ktoré sa už vz ťahujú požiadavky KII). 
Väčšou jednotnos ťou požiadaviek by sa zaisti li rovnaké podmienky pre spolo čnosti pôsobiace 
v rôznych sektoroch a obmedzili by sa  prekážky na vnútornom trhu pre spolo čnosti, ktoré 
pôsobia cezhrani čne. Riešenie ujmy investorov by bolo pr ospešné aj pre celé odvetvie: zvýšila 
by sa dôvera a znížili by sa náklady, ktor é spôsobujú prípadne vzniknuté problémy. 
Náklady 
V posúdení vplyvu sa jednorazové náklady odhadli zhruba na 171 mil. EUR a bežné 
náklady na približne 14 mil. EUR ro čne. (Vzhľadom na povahu plánovaných zmien, ktoré 
sa vzťahujú na požiadavky na poskytovanie informácií tretím stranám, sú tieto čísla takisto 
dobrým ukazovate ľom administratívnej zá ťaže spojenej so zmenami). Dôkazy o tom, či by 
menší a vä čší tvorcovia produktov znášali neúm erné náklady, sú zmiešané a o čakáva sa, že 
vplyv na zamestnanos ť bude nízky. Takisto je pravdepodobné, že zmeny budú ma ť vplyv aj 
na distribútorov, hoci vzh ľadom na zameranie tejto inic iatívy na tvorcov produktov je 
nepravdepodobné, že by bol tento vplyv zna čný. 
Konečné náklady budú závisie ť od možností zvolených na úrovni 2 , čím sa nevyhnutne 
obmedzuje presnos ť akéhoko ľvek posúdenia možná v tejto fáze. Z tohto dôvodu bude 
potrebné úplné posúdenie vplyvu možností úrovne 2, aby sa stanovili presnejšie odhady 
vplyvu návrhov s cie ľom podpori ť primerané rozhodnutia. Takisto by sa tým umožnilo lepšie 
odhadnúť rozdielne vplyvy (napr. na MSP, distribútorov).  
Monitorovanie a hodnotenie 
Vzhľadom na možnos ť regulačnej arbitráže a neustále in ovácie na retailovom investi čnom 
trhu bude nevyhnutné neustále monitorovani e vývoja vrátane posúdení budúceho rozsahu 
pôsobnosti režimu vychádzajúceho z dôkazov. Okrem toho bude potrebné, aby sa dôkladne monitoroval vplyv opatrení zameraných na zlepšeni e porovnaní, najmä na  riziká a náklady, a 
bude potrebné, aby sa na ich ú činnosť vzťahovalo ďalšie hodnotenie a úprava. 
 
SK 8   SK 7. Z ÁVERY  
Je potrebné zlepši ť poskytovanie informácií o produktoch. N ové požiadavky na riešenie tejto 
problematiky sa už zaviedli v prípade PK IPCP: v tomto posúdení vplyvu sa preskúmali 
možnosti na uskuto čnenie podobných zlepšení v príp ade všetkých balíkov investi čných 
produktov, ktoré sa v sú časnosti predávajú retailovým zákazníkom.  
Zistilo sa, že k ľúčovým nástrojom je zvýšenie štandardizácie informácií s cie ľom umožni ť 
väčšiu porovnate ľnosť, hoci z heterogénnosti pr oduktov vyplýva potreba ur čitej flexibility. 
Tento nástroj sa v tomt o posúdení vplyvu nazýva „cielená štandardizácia“ . V analýze sa 
dospelo k záveru, že takáto koncepcia poskytuje najlepšiu šancu na dosiahnutie jasnejšieho a 
porovnate ľnejšieho poskytovania informácií o produktoch, pri čom sa zoh ľadňujú skuto čnosti 
komplexných a rôznorodých produktov z praxe. 
Opatrenia na ochranu spotrebite ľov na retailových investi čných trhoch sa samozrejme vždy 
musia chápa ť celistvo: dôležité sú rozmanité regula čné nástroje, ktoré sa  navzájom podporujú, 
vrátane krokov na zlepšenie finan čnej gramotnosti retailových spotrebite ľov a krokov na 
zlepšenie regulácie distribút orov a procesov predaja.  
Ak však nie sú dostupné jasné a porovnate ľné informácie, nie je možné prija ť kvalifikované 
rozhodnutia. Širší význam akýchko ľvek opakovaných zlyhaní pre reguláciu retailových trhov 
by sa s cie ľom umožni ť lepšie a kvalifikovanejšie prijímanie rozhodnutí nemal podce ňovať. Z 
tohto dôvodu sú úsilie a dôkladnos ť potrebné na vypracovanie ú činných požiadaviek na 
poskytovanie informácií a náklady a úsilie potrebné na ich vykonávania nízkou cenou za postavenie retailových investi čných trhov na istejšie základy.