V náročnom a vysoko konkurenčnom globálnom kontexte sa spojením síl posilní európsky sektor vysokoškolského vzdelávania a jeho globálna atraktívnosť a konkurencieschopnosť. Na to, aby Európa zvládla spoločné výzvy, najmä súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu, intenzívnejšia nadnárodná spolupráca pomáha využívať potenciál všetkých dostupných zdrojov, so zapojením rôznych typov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania s kapacitami a silnými stránkami v oblasti doplnkového vzdelávania a výskumu. Budovanie spoľahlivých riešení na boj proti komplexným viacrozmerným výzvam si vyžaduje čas a úsilie na všetkých úrovniach. Toto odporúčanie Rady je prvým krokom k vyriešeniu štrukturálnych a operačných problémov brániacich hlbšej a ambicióznejšej európskej inštitucionálnej nadnárodnej spolupráci, čím sa umožní neobmedzené vykonávanie slobody združovania. Právny štatút udelený alianciám inštitúcií vysokoškolského vzdelávania im umožní združovať zdroje, kapacity a prednosti, vďaka spoločnému európskemu diplomu sa bude uznávať hodnota nadnárodných skúseností v rámci kvalifikácie vysokoškolského vzdelania, ktoré študenti získali, a odstráni sa byrokracia pri realizácii spoločných programov a všeobecné využívanie iniciatívy Európska študentská karta sprístupnenej všetkým študentom zúčastňujúcim sa na mobilite do polovice roka 2024 vo všetkých inštitúciách vysokoškolského vzdelávania v Európe uľahčia mobilitu na všetkých úrovniach. Tieto inovačné nástroje budú fungovať v synergii a očakáva sa, že budú formovať európsku identitu a zároveň zvýšia úroveň nadnárodnej spolupráce a budú podporovať silný pocit európskej spolupatričnosti. Budovanie mostov pre systematickejšiu, štrukturálnejšiu a udržateľnejšiu nadnárodnú spoluprácu na inštitucionálnej úrovni je nevyhnutné na urýchlenie transformácie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v rámci všetkých ich poslaní spočívajúcich vo vzdelávaní, výskume, inováciách a službe spoločnosti a môže prispieť k riešeniu európskych a globálnych výziev.

Riadiace opatrenia, vďaka ktorým sa študenti a zamestnanci zapájajú do rozhodnutí ovplyvňujúcich ich vzdelávanie a pracovné prostredie, umožňujú hlbokú a ambicióznu nadnárodnú spoluprácu a podporujú zmysluplný príspevok vysokoškolského vzdelávania k rozvoju a udržateľnosti ich ekosystémov. Pre inštitucionálne riadiace štruktúry a riadiace postupy na vedenie nadnárodných aliancií by mohlo byť prínosné aktívnejšie zapojenie vzdelávajúcich sa osôb, akademických pracovníkov, výskumníkov a odborných zamestnancov, aby mohli čo najlepšie reagovať na ich potreby a umožňovať inovačné postupy vyvinuté prostredníctvom nadnárodnej spolupráce, ktoré sa budú šíriť v danej inštitúcii. Tieto štruktúry v súčasnosti často neodrážajú štruktúru spoločnosti a rozmanitosť skúseností a nápadov.

Vytváraniu európskych (virtuálnych) medziuniverzitných kampusov a platforiem na spoločné digitálne alebo zmiešané aktivity bráni nedostatok interoperability medzi digitálnymi infraštruktúrami inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v celej EÚ. Základnými príčinami tohto problému sú nerovnosť v kapacite a dostupných zdrojoch jednotlivých inštitúcií vysokoškolského vzdelávania na vyvíjanie a získavanie prístupu k tejto digitálnej infraštruktúre, čo obmedzuje potenciál online vzdelávania a výučby založených na spolupráci. Riešením by bolo usilovať sa o spoločnú interoperabilnú digitálnu infraštruktúru a riešenia za pomoci inštitúcií udeľujúcich vzájomný prístup k infraštruktúre, službám a odbornej príprave, ktoré by boli dostupné pre všetkých.

Nedostatok udržateľného dlhodobého financovania pre inštitucionalizovanú nadnárodnú spoluprácu bráni ich rozvoju a hlbokej transformácií v rámci ich jednotlivých poslaní. Dlhodobá perspektíva by priniesla lepšie príležitosti na budovanie kapacity a udržateľných aliancií s cieľom dosiahnuť plánovanú úroveň ambícií. To môže uľahčiť zriadenie právneho štatútu, ktorý by alianciám umožnil združovať zdroje a podporovať synergie medzi regionálnymi, vnútroštátnymi a európskymi nástrojmi a možnosťami financovania.

Udeľovaniu spoločných diplomov bránia nekompatibilné požiadavky súvisiace s realizáciou spoločných nadnárodných vzdelávacích aktivít a programov, napr. rozdiely v udeľovaní známok a kreditov, a to aj v prípade, že sú v súlade s Európskym systémom prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), učebné osnovy s rôznym minimálnym alebo maximálnym počtom kreditov ECTS za predmet a rôzne formy inštitucionálnej autonómie. Na podporu ambicióznej a hlbšej nadnárodnej spolupráce treba prekonať tieto právne a administratívne výzvy. Predstavovalo by to odrazový mostík v progresívnom prístupe k zavedeniu spoločného európskeho diplomu zahŕňajúceho všetky úrovne (bakalárske, magisterské/inžinierske/doktorské a doktorandské štúdium a príležitosti na celoživotné vzdelávanie).

Právny štatút aliancií inštitúcií vysokoškolského vzdelávania by uľahčil prístup k spoločným zdrojom, ako sú finančné, ľudské, digitálne a fyzické zdroje, a službám, ich spoločné využívanie a združovanie. V dôsledku absencie takéhoto štatútu je pre inštitúcie vysokoškolského vzdelávania ťažšie dosiahnuť hlbšiu úroveň spolupráce a obmedzuje to ich konkurencieschopnosť.

Súčasná iniciatíva nadväzuje na predchádzajúcu prácu na úrovni EÚ. V nadväznosti na závery Európskej rady z roku 2017, v ktorých sa členské štáty, Rada a Európska komisia vyzývajú, aby pokročili v úsilí v oblasti posilňovania strategických partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania v celej EÚ, Komisia v roku 2019 v rámci programu Erasmus+ uviedla do pilotnej činnosti 41 aliancií európskych univerzít, ktoré dopĺňa program Horizont 2020 so zameraním na výskumno-inovačný rozmer. Cieľom bolo pilotne otestovať dlhodobú štrukturálnu, systematickú a udržateľnú spoluprácu medzi viac ako 280 rôznymi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania zo všetkých častí Európy, vybranými na základe prvých dvoch výziev na predkladanie návrhov. Z prvých poznatkov získaných z tohto pilotného projektu vyplynuli prínosy a zároveň sa ukázali aj viaceré výzvy, ako sú napríklad ťažkosti spojené s realizáciou spoločných nadnárodných vzdelávacích aktivít a programov na všetkých úrovniach vrátane nekompatibilných požiadaviek, ktoré bránia udeľovaniu spoločných diplomov vrátane spoločného európskeho diplomu, alebo chýbajúci právny štatút aliancií inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, čo im bráni účinne združovať zdroje, spoločne využívať infraštruktúru alebo uskutočňovať transfer technológií. Toto odporúčanie Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe predstavuje prvý krok v riešení týchto výziev a jeho cieľom je, aby všetky inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v Európe, ich študenti, zamestnanci a výskumníci mohli využívať výhody zjednodušenej nadnárodnej spolupráce.

Vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 znamená vytvorenie európskeho priestoru na vzdelávanie, z ktorého budú mať prospech všetky vzdelávajúce sa osoby, akademickí pracovníci a ďalší zamestnanci v oblasti vzdelávania, ktorí sa budú môcť voľne pohybovať na účely štúdia a práce v celej EÚ. Na to potrebujeme, aby európske inštitúcie vysokoškolského vzdelávania boli schopné užšie a hlbšie spolupracovať. Dôslednejšia realizácia európskeho výskumného priestoru znamená posilnenie mobility výskumníkov a toku vedomostí, podnecovanie investícií do výskumu a inovácie a zintenzívnenie nadnárodnej spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, ako aj s podnikmi a inými aktérmi v oblasti výskumu a inovácie v ich ekosystémoch. Nadnárodná spolupráca posilňuje inkluzívnosť, excelentnosť, rozmanitosť, atraktívnosť a globálnu konkurencieschopnosť európskeho vysokoškolského vzdelávania. Prispieva k rovnosti a nediskriminácii, riešeniu výziev Európy v oblasti zmeny klímy, digitálnej transformácie a starnutia obyvateľstva, pričom vybavuje vzdelávajúce sa osoby relevantnými zručnosťami a vedomosťami a zároveň buduje odolnosť a pomáha pri obnove. Posilní úlohu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania na globálnej scéne tým, že z Európy urobí lídra v účinnom a efektívnom riešení globálnych výziev, celosvetový zdroj inšpirácie a lákavú destináciu pre študentov, akademických pracovníkov a výskumníkov.

Za posledné roky sa uskutočnilo množstvo konzultačných činností týkajúcich sa oznámení o transformácii vysokoškolského vzdelávania, iniciatíve „Európske univerzity“, európskom vzdelávacom priestore a európskom výskumnom priestore. Vzhľadom na široký rozsah pôsobnosti a rozsiahly charakter týchto uskutočnených konzultácií, nepretržité kontakty so zainteresovanými stranami a so zreteľom na potrebu predchádzať vyčerpanosti z konzultácií sa na účely tohto odporúčania Rady dodatočné osobitné príspevky získali prostredníctvom cielených konzultácií s členskými štátmi, so zainteresovanými stranami (napr. so zastrešujúcimi univerzitnými organizáciami, študentskými organizáciami, s rektorskými konferenciami, so sociálnymi partnermi v oblasti vysokoškolského vzdelávania a s verejnými orgánmi) a s alianciami európskych univerzít: štyri cielené online konzultácie na vysokej úrovni s komunitou vysokoškolského vzdelávania o transformácii vysokoškolského vzdelávania a nadnárodnej spolupráci, ktoré zorganizovali podpredseda Schinas a komisárka Gabrielová v júli a septembri 2020 a v apríli a júni 2021; stretnutia generálnych riaditeľov pre vysokoškolské vzdelávanie v novembri 2020 a apríli a septembri 2021 o alianciách európskych univerzít, o problémoch brániacich uvoľneniu ich plného potenciálu a o dôležitosti spolupráce medzi sektorom vysokoškolského vzdelávania, členskými štátmi a Komisiou s cieľom riešiť tieto problémy, a to v nadväznosti na uplatňovanie existujúcich nástrojov na zabezpečenie transparentnosti bolonského procesu. Nasledovali konzultácie na spoločnom podujatí 4. novembra 2020 s generálnym riaditeľom pre vysokoškolské vzdelávanie a rektormi európskych univerzít. Na rozličných nepretržitých dvojstranných a spoločných konzultačných stretnutiach s koordinátormi a so zástupcami študentov z aliancií európskych univerzít sa zdôraznili potreby a získané poznatky v súvislosti s transformáciou vysokoškolského vzdelávania a nadnárodnou spoluprácou, pričom sa uskutočnilo päť stretnutí s expertnou skupinou ad hoc zloženou z predstaviteľov členských štátov, koordinátorov európskych univerzít a zainteresovaných strán. Spoločná schôdza týchto troch skupín sa uskutočnila v júli 2021. V júli 2021 sa uskutočnili cielené konzultačné stretnutia na vysokej úrovni s členmi Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru. V septembri 2021 sa uskutočnilo stretnutie s univerzitnými a študentskými sieťami.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Navrhované odporúčanie Rady je založené na článkoch 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 165 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia „prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov“. V článku 165 ods. 2 ZFEÚ sa ďalej uvádza, že činnosť Únie v oblasti vzdelávania sa zameriava na „rozvoj európskej dimenzie vo vzdelávaní“, „podporu spolupráce medzi vzdelávacími inštitúciami“ a „podporu mobility študentov a učiteľov […] podporou akademického uznávania diplomov a započítaním času štúdia“. V článku 166 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že Únia uskutočňuje politiku odborného vzdelávania. V článku 166 ods. 2 ZFEÚ sa stanovuje, že činnosť Únie sa musí zameriavať na „stimulovanie spolupráce v oblasti odborného vzdelávania medzi vzdelávacími a školiacimi zariadeniami a podnikmi“. Tento návrh v plnej miere rešpektuje zodpovednosť členských štátov za organizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy (vrátane obsahu výučby a ich kultúrnej a jazykovej rozmanitosti), čo odráža doplnkovú a podpornú úlohu EÚ, a dobrovoľný charakter európskej spolupráce v rámci týchto systémov. Iniciatíva je takisto v súlade so spoločnou zodpovednosťou v oblasti výskumu. V iniciatíve sa nenavrhuje žiadne rozšírenie regulačnej právomoci EÚ ani záväzné povinnosti členských štátov, ktoré sa v závislosti od ich vnútroštátnych okolností rozhodnú, ako budú vykonávať toto odporúčanie Rady.

Cieľom oznámenia Komisie o európskej stratégii pre univerzity je vytvoriť skutočne európsky rozmer vo vysokoškolskom vzdelávaní a výskume. V oznámení Komisie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 sa požaduje vytvorenie „politického rámca umožňujúceho bezproblémovú a ambicióznu nadnárodnú spoluprácu medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania“. V uznesení Rady o „strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030)“ sa vyzýva na „nabádanie na užšiu a hlbšiu spoluprácu (...), ktorá umožní alianciám vysokých škôl, napr. v rámci iniciatívy „Európske univerzity“, naplno využiť svoje silné stránky a spoločne dospieť k transformatívnemu vysokoškolskému vzdelávaniu“. V záveroch Rady o iniciatíve „Európske univerzity“ sa členské štáty vyzývajú, aby spolupracovali s cieľom identifikovať a odstrániť prekážky brániace rozvoju kompatibilnejších systémov vysokoškolského vzdelávania. V Rímskom komuniké ministrov o európskom priestore vysokoškolského vzdelávania je vyjadrený záväzok uľahčiť a zintenzívniť hlbšiu spoluprácu. V odporúčaní Rady týkajúcom sa podpory automatického vzájomného uznávania kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávania a odbornej prípravy a výsledkov študijných pobytov v zahraničí sa vyžaduje podpora spolupráce členských štátov. V oznámení Komisie o novej ére výskumu a inovácie sa uvádza, že rozvoj spoločných stratégií v oblasti výskumu a inovácie a spoločné využívanie kapacity a zdrojov umožňuje európskemu sektoru vysokoškolské vzdelávania zvládať európske výzvy. V odporúčaní Rady o Pakte pre výskum a inováciu v Európe sa podporuje spolupráca a synergie medzi európskym výskumným priestorom a európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania. V oznámení Komisie o globálnom prístupe k výskumu a inováciám sa nabáda k cezhraničnej spolupráci v nevídanom rozsahu, aby sme mohli prichádzať s inovačnými riešeniami, ktoré zabezpečia spravodlivú zelenú a digitálnu transformáciu. Cieľom akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv je „uvoľniť plný potenciál inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v záujme obnovy zameranej na udržateľnú, inkluzívnu, zelenú a digitálnu transformáciu“, a to s podporou Európskeho programu v oblasti zručností.

(2)Budovanie mostov umožňujúcich inštitúciám vysokoškolského vzdelávania rozvíjať hlbšiu, dlhodobú a účinnú nadnárodnú spoluprácu na inštitucionálnej úrovni je kľúčové na posilnenie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania ako celku a prípravu študentov, celoživotne sa vzdelávajúcich osôb a výskumníkov na globálnu budúcnosť. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v celej Európe sa prispôsobujú rýchlo sa meniacemu svetu s rýchlo sa meniacimi disciplínami a vzdelávacími prostrediami, napríklad v súvislosti so súbežnou zelenou a digitálnou transformáciou. To si vyžaduje nový spôsob uvažovania a nové štruktúry spolupráce a mobility študentov, zamestnancov a výskumníkov, ktoré budú medzidisciplinárne a cezhraničné. Táto nová realita poháňaná digitálnou transformáciou so sebou prináša novú atraktívnu ponuku vzdelávania, nové formáty a príležitosti na nadnárodnú spoluprácu a mobilitu, a to prezenčne aj online, pre všetky vzdelávajúce sa osoby vrátane osôb s nedostatkom príležitostí alebo z odľahlých oblastí, a podporuje rozmanitosť medzi akademickými pracovníkmi, výskumníkmi a odbornými zamestnancami.

Pri úplnom rešpektovaní zásady subsidiarity, inštitucionálnej autonómie, akademickej slobody, a to podľa vnútroštátnych podmienok, a v úzkej spolupráci so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami:

(10)Európska nadnárodná spolupráca na inštitucionálnej úrovni je silným faktorom umožňujúcim hĺbkovú transformáciu, ktorej cieľom sú excelentné, inkluzívne, konkurencieschopné, udržateľné a atraktívne inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a ktorá pokrýva všetky ich poslania (vzdelávanie, výskum, inovácie a službu spoločnosti), pričom prináša výhody v rámci sektora vysokoškolského vzdelávania aj mimo neho, a to v záujme Európy založenej na vedomostiach, odolnosti a demokracii, ktorá je odrazom nášho európskeho spôsobu života a hodnôt. Nadnárodnú spoluprácu treba uľahčiť prostredníctvom súdržného legislatívneho rámca, v ktorom budú sformulované európske a vnútroštátne legislatívne opatrenia, účinného vykonávania dostupných európskych iniciatív a nástrojov, ako sú európske univerzity, nástroje bolonského procesu alebo iniciatíva Európska študentská karta, ako aj cesty k rozvoju nových nástrojov, ako je spoločný európsky diplom a právny štatút aliancií vysokoškolského vzdelávania, ako sú napríklad európske univerzity. Tento rámec by sa mal vytvoriť na základe postupného prístupu, ktorý umožní inštitúciám vysokoškolského vzdelávania budovať mosty a účinnejšie spolupracovať na cezhraničnej úrovni a ktorý umožní systémom vysokoškolského vzdelávania väčšiu súdržnosť, a to v prospech celej komunity vysokoškolského vzdelávania, pričom bude prinášať pridanú hodnotu pre spoločnosť,

(9)Hlbšia spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania si vyžaduje riešenie komplexných výziev. Bezproblémovému zriadeniu, externému zabezpečeniu kvality a akreditácii spoločných nadnárodných vzdelávacích aktivít a programov na všetkých úrovniach bránia rozdiely v externom zabezpečovaní kvality, odlišné vykonávanie automatického vzájomného uznávania kvalifikácií a študijných pobytov v zahraničí, ako aj súvisiacich kľúčových záväzkov v rámci bolonského procesu, vrátane rozdielov v štruktúrach titulov a v uplatňovaní Európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), a čiastočné uznávanie virtuálneho a zmiešaného učenia. Vyriešením týchto problémov by sa znížilo administratívne zaťaženie a podporilo by sa vykonávanie inovačných interdisciplinárnych pedagogických postupov v jednotlivých krajinách.

(7)Na účely tohto odporúčania Rady sú „aliancie európskych univerzít“ aliancie financované z programu Erasmus+ a ak je to vhodné, s doplnkovou podporou z programu pre výskum a inováciu Horizont 2020. Pojem „aliancie inštitúcii vysokoškolského vzdelávania“ označujú všetky ostatné modely spolupráce. Cieľom tohto odporúčania Rady je uľahčiť nadnárodnú spoluprácu všetkým európskym inštitúciám vysokoškolského vzdelávania, a to nielen inštitúciám podporovaným v rámci iniciatívy „Európske univerzity“.

c)aby podporovali aliancie európskych univerzít a podobné inštitucionalizované modely spolupráce v ich úsilí o zhromažďovanie odborných znalostí a zdrojov s cieľom rozvíjať a vykonávať spoločné digitálne stratégie a spoločnú interoperabilnú infraštruktúru IT, napríklad poskytovaním vzájomného prístupu k online vzdelávacím a výskumným prostrediam, vzdelávacím riadiacim systémom, digitálnym knižniciam alebo platformám hromadných otvorených online kurzov (MOOC), službám odbornej prípravy a podpory, bezproblémového prístupu k vyhľadateľným, dostupným, interoperabilným a opätovne použiteľným údajom a iným interoperabilným službám;

d)aby podporovali pilotné testovanie a skúšanie riešení založených na otvorenom zdroji s cieľom prekonávať spoločné výzvy a prispievať tak k interoperabilite, digitálnej pripravenosti, dátovej suverenite a zodpovednosti systémov vysokoškolského vzdelávania;

9.aby podporovali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pri vývoji interdisciplinárnych spoločných nadnárodných vzdelávacích aktivít na všetkých úrovniach (krátke cykly, bakalárske, magisterské/inžinierske/doktorské a doktorandské štúdium);

a)aby umožňovali a uľahčovali nadnárodné prístupy založené na výzvach, v rámci ktorých vzdelávajúce sa osoby z rôznych disciplín, kultúr a krajín spolupracujú s výskumníkmi, spoločnosťami, mestami, regiónmi, mimovládnymi organizáciami a miestnymi komunitami na hľadaní kreatívnych a inovačných riešení globálnych výziev;

b)aby nabádali k poskytovaniu vysokokvalitných príležitostí na celoživotné vzdelávanie pre každého s cieľom umožniť zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu so zameraním na najžiadanejšie oblasti;

10.aby podnecovali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania k väčšiemu zapájaniu vzdelávajúcich sa osôb, akademických pracovníkov a výskumníkov do riadenia štruktúr nadnárodnej spolupráce inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, a najmä aby:

a)podnecovali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby v riadiacich štruktúrach zohľadňovali čoraz rozmanitejší pôvod vzdelávajúcich sa osôb a zamestnancov, ako aj rôzne pracovné a vzdelávacie skúsenosti v súlade so zásadami inklúzie a rovnosti;

b)podporovali budovanie kapacít v záujme silného a účinného vedenia ako dôležitého prostriedku na celostnú inštitucionálnu nadnárodnú spoluprácu;

c)podporovali vyvážené zastúpenie mužov a žien v riadiacich štruktúrach;

d)vytvárali príležitosti na partnerské učenie a referenčné učenie s cieľom podnecovať a podporovať iniciatívy, v rámci ktorých si môžu inštitúcie vysokoškolského vzdelávania vymieňať skúsenosti a zapájať sa do vzájomného učenia a výmeny vedomostí.

Členským štátom sa odporúča, aby toto odporúčanie vykonali čo najskôr a do [vložte dátum 6 mesiacov po prijatí Radou] predložili Komisii akčný plán, v ktorom sa stanovia príslušné opatrenia, ktoré sa majú prijať na vnútroštátnej úrovni v záujme podpory dosiahnutia cieľov tohto odporúčania do roku 2025 ako kľúčových krokov na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru.

TÝMTO VYZÝVA KOMISIU:

11.aby súbežne s analýzou prebiehajúcich štúdií a iných prípravných prác podporovala členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pri pilotnom testovaní využívania existujúcich európskych nástrojov ako kroku na ceste k vytvoreniu právneho štatútu aliancií inštitúcií vysokoškolského vzdelávania do polovice roku 2024. Tento štatút by uľahčil hlbšiu, dlhodobú a flexibilnú nadnárodnú spoluprácu a zároveň by umožnil a uľahčil spoločné využívanie kapacít, údajov a výmenu zamestnancov, ako aj vykonávanie spoločných programov s cieľom vydávať na úrovni aliancie spoločné diplomy vrátane spoločného európskeho diplomu;

a)aby ako prvý krok od roku 2022 poskytovala finančnú podporu v rámci programu Erasmus+ tým alianciám inštitúcii vysokoškolského vzdelávania, ktoré chcú vo forme pilotného projektu otestovať vykonávanie existujúcich európskych nástrojov;

12.aby v rámci úzkej spolupráce s členskými štátmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, študentskými organizáciami a zainteresovanými stranami preskúmala možnosti a potrebné kroky smerujúce k zavedeniu spoločného európskeho diplomu do polovice roku 2024. Spoločný európsky diplom, ktorý sa má vydávať na vnútroštátnej úrovni, by bol dôkazom vzdelávacích výstupov dosiahnutých v rámci nadnárodnej spolupráce viacerých inštitúcií, pričom by ho ponúkali napríklad aliancie európskych univerzít a zakladal by sa na spoločnom súbore európskych kritérií. Európsky diplom by sa mal ľahko vydávať, uchovávať, zdieľať, potvrdzovať a overovať, pričom by sa mal uznávať v celej EÚ;

a)od roku 2022 by sa mali v rámci programu Erasmus+ pilotne testovať prvé kroky smerujúce k spoločnému európskemu diplomu vrátane získavania skúseností s cieľom vypracovať európske kritériá pre udelenie značky Európsky diplom, ktoré by malo byť prvým krokom. Táto značka by sa vydávala ako doplnkové osvedčenie ku kvalifikácii študentov, ktorí absolvovali spoločné programy realizované v rámci nadnárodnej spolupráce viacerých inštitúcii vysokoškolského vzdelávania;

13.aby sa usilovala o ďalší rozvoj iniciatívy „Európske univerzity“ pomocou programu Erasmus+, v synergii s programom Horizont Európa a inými programami EÚ, ako najambicióznejšieho a najstrategickejšieho opatrenia v oblasti nadnárodnej spolupráce spomedzi všetkých ostatných príležitostí na nadnárodnú spoluprácu v rámci programu Erasmus+; aby od roku 2022 poskytovala vyššie a udržateľné financovanie pre úspešné existujúce aliancie európskych univerzít v nadväznosti na konkurenčnú a kvalitatívnu výzvu a umožňovala vytváranie nových aliancií; aby v rámci preskúmania v polovici trvania programov VFR vypracovala investičný plán, v ktorom sa bude zohľadňovať regionálne, vnútroštátne a európske financovanie, s cieľom predložiť návrhy do roku 2024;

14.aby podporila zavedenie iniciatívy Európska študentská karta, najmä digitalizáciu úradných procesov, ktoré zahŕňajú viacerých signatárov a výmeny údajov, s cieľom znížiť administratívne zaťaženie vyplývajúce z riadenia mobility študentov a zamestnancov a výmen, ktoré sú súčasťou nadnárodných partnerstiev inštitúcii vysokoškolského vzdelávania.

Komisia sa vyzýva, aby posúdila a zhodnotila pokrok dosiahnutý v akčných plánoch členských štátov týkajúcich sa vykonávania tohto odporúčania, ako aj jeho využitie v kontexte práce na vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr, a to prostredníctvom príslušných rámcov monitorovania a podávania správ Únie, v spolupráci s členskými štátmi a po konzultácii s dotknutými zainteresovanými stranami, a aby Rade predložila správu do piatich rokov od dátumu prijatia tohto odporúčania.

V Štrasburgu