Dočasný rámec štátnej pomoci obsahuje záruky na zabezpečenie toho, aby verejná podpora nenarúšala rovnaké podmienky na jednotnom trhu. Vzhľadom na výrazné rozdiely v schopnosti vnútroštátnych rozpočtov členských štátov reagovať na krízu a poskytovať podporu je však Komisia naďalej ostražitá, pokiaľ ide o vplyv mimoriadnej podpory. Komisia zároveň ex post vyhodnotí uplatňovanie dočasného rámca štátnej pomoci a vyvodí ponaučenia z jeho vykonávania užitočné do budúcna, a to pokiaľ ide o procedurálne aspekty aj vplyv rôznych druhov pomoci, ktoré povolila napríklad pre MSP v záujme hospodárskej súťaže na jednotnom trhu.

Keď v marci 2020 naplno prepukla pandémia COVID-19, spoločenský a hospodársky život ľudí v EÚ sa náhle zastavil: boli požiadaní, aby zostali doma, školy, obchody a kancelárie sa zatvorili, továrne prestali fungovať. Bez mimoriadnej verejnej podpory by inak životaschopné spoločnosti museli opustiť trh a nespočetné množstvo ľudí by prišlo o živobytie.

Za hranicami Európy sa zároveň v čoraz väčšom počte jurisdikcií objavuje impulz na dôraznejšie presadzovanie a silnejšiu medzinárodnú konvergenciu v rámci politiky hospodárskej súťaže a postupov presadzovania práva. Je to dôležité na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže vo všetkých odvetviach a na to, aby európske firmy dosiahli príslušný efektívny rozsah. Očakáva sa, že v roku 2024 bude 85 % svetového rastu HDP pochádzať z krajín mimo EÚ. Medzinárodný menový fond nedávno zdôraznil dôležitú úlohu hospodárskej súťaže pri predchádzaní nadmernej koncentrácii trhu, rozvoji inovácií a podpore zdravej obnovy. Podobné diskusie sa uskutočnili na úrovni G7, pričom podobne zmýšľajúci partneri uplatňujú v celom svojom hospodárstve prierezový prístup zahŕňajúci celú verejnú správu. Je však nepravdepodobné, že by to tak bolo vo všetkých jurisdikciách. Takáto podpora a spolupráca v oblasti medzinárodnej hospodárskej súťaže tak dopĺňa nástroje obchodnej politiky EÚ určené na zabezpečenie voľného a spravodlivého obchodu na celosvetovej aj bilaterálnej úrovni. Zároveň dopĺňa iniciatívy EÚ na podporu medzinárodného rozvoja a spolupráce, ako sú medzinárodné partnerstvá na riešenie strategických zraniteľných miest v dodávateľskom reťazci.

To všetko si vyžaduje silnú a účinnú politiku hospodárskej súťaže a jej presadzovanie, aby európske hospodárstvo nadobudlo agilnosť potrebnú na vydanie sa cestou obnovy a splnenie svojich súbežných zelených a digitálnych ambícií, a to udržateľným a sociálne a územne inkluzívnym spôsobom. Na dosiahnutie tohto cieľa v Európskej únii Komisia úzko spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže členských štátov a pod dohľadom súdov Únie.

Na dosiahnutie týchto cieľov potrebuje Európa silný a odolný jednotný trh, ktorý podporuje podnikanie vo všetkých jeho štádiách a umožňuje podnikom všetkých veľkostí, aby ťažili čo najviac z európskeho rozsahu a aby sami dosiahli určité prínosy z rozsahu a mohli tak lepšie súťažiť v globalizovanom hospodárstve. Vyžaduje si to konkurencieschopné trhy, ktoré vysielajú tie správne cenové signály na stimulovanie investícií s cieľom umožniť a zaviesť prelomové inovácie v záujme ekologickejších výrobkov, služieb a hodnotových reťazcov, vyspelejšej digitálnej infraštruktúry a nástrojov (napr. cloudu, mikroprocesorov, umelej inteligencie) a menej znečisťujúcich a efektívnejších výrobných technológií. Vyžaduje si to tiež spravodlivý trh práce s konkrétnymi opatreniami na riešenie existujúcich a vznikajúcich medzier v oblasti zručností a nerovností v rámci pracovnej sily. Zároveň je na to potrebný aj výber výrobkov a služieb, ktoré prispievajú k spoľahlivým a rôznorodým dodávateľským reťazcom a k včasnému uspokojeniu dopytu európskych podnikov a spotrebiteľov. Navyše je potrebné, aby boli tieto voľby cenovo dostupné pre všetkých, a to najmä pre domácnosti a MSP. V neposlednom rade si to vyžaduje zachovanie súdržnosti na jednotnom trhu, aby jeho posilnenie neviedlo k prehlbovaniu hospodárskych, sociálnych a územných rozdielov.

Európske hospodárstvo sa skutočne nachádza na pozoruhodnej križovatke: na jednej strane tu existuje potreba oživenia hospodárstva po hlbokej kríze poznačenej extrémnymi rozdielmi v ponuke aj dopyte v Európe i mimo nej, na strane druhej tu máme potrebu zásadných zmien v obchodných postupoch a modeloch a potrebu rozsiahlych dlhodobých investícií s cieľom zabezpečiť zelenú a digitálnu transformáciu a jej budúcu konkurencieschopnosť, ako aj otvorenú strategickú autonómiu v globálnom kontexte. Dlhodobý rozpočet EÚ na roky 2021 –2027 a nástroj NextGenerationEU, a to najmä prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a balíka Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU), poskytujú jedinečnú príležitosť investovať do skutočne nadčasového hospodárstva. Samotná verejná podpora však nemôže zabezpečiť dostatočnú zmenu v praxi. Hoci môže pomôcť s poskytnutím prostriedkov, aj samotné podniky musia cítiť potrebu inovovať, navrhovať nové, efektívnejšie riešenia a investovať vo väčšom rozsahu. Hospodárska súťaž k tomuto úsiliu prispieva, pričom podnecuje podniky, aby inovovali a investovali v záujme dosiahnutia úspechu na trhu, a zároveň zabezpečuje spravodlivé podmienky pre európske podniky všetkých veľkostí a to, aby spotrebitelia v EÚ naďalej využívali výhody súťažného konania.

Pandémia COVID-19 opäť dokázala, ako sa môže európske hospodárstvo dostať vďaka svojej odolnosti a inovačným schopnostiam do vedenia: európsky priemysel sa veľmi usiloval v rekordnom čase vyvinúť účinné vakcíny proti ochoreniu COVID-19, uviesť ich na trh a dodať do celého sveta. Podarilo sa mu prispôsobiť sa potrebám vyplývajúcim z krízy zmenou výrobných liniek na výrobu rúšok a osobných ochranných prostriedkov v prospech všetkých Európanov. Európske spoločnosti rýchlo zmenili obchodné modely a mnohé z nich sa zo dňa na deň preorientovali na elektronický obchod. To by nebolo možné bez flexibility, snahy o inováciu a stimulov na dosiahnutie úspechu, ktoré sa do európskeho hospodárstva vnášali po celé desaťročia presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže a jej regulácie.

–Podpora platobnej schopnosti (do 31. decembra 2023): toto opatrenie umožňuje členským štátom využívať súkromné finančné prostriedky a sprístupniť ich na investície do MSP vrátane startupov a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou. Tento nástroj je mimoriadne dôležitý vzhľadom na zvyšujúcu sa úroveň zadlženosti počas krízy, najmä pokiaľ ide o menšie spoločnosti. Poskytuje prístup ku kapitálovému financovaniu, ktoré je pre tieto spoločnosti často náročné prilákať individuálne. Členské štáty môžu napríklad poskytnúť záruky vyhradeným investičným fondom, ktoré znížia riziká pre súkromných investorov a zatraktívnia investovanie do MSP, startupov a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou.

Politika štátnej pomoci zohráva dôležitú úlohu, aj pokiaľ ide o umožňovanie prelomových inovácií potrebných na dosiahnutie cieľov zelenej dohody, keď sú riziká príliš veľké na to, aby ich niesla len jedna spoločnosť alebo jeden členský štát. Pomocou vyše 6 miliárd EUR finančných prostriedkov členských štátov, vďaka ktorým sa uvoľnilo ďalších 14 miliárd EUR vo forme súkromných investícií, dva dôležité projekty spoločného európskeho záujmu v hodnotovom reťazci batérií umožnili významné investície do výskumu a inovácií, ako aj do prvého priemyselného zavádzania nových technológií batérií, pričom zabezpečili pozitívne účinky presahovania na európsky priemysel ako celok. Podobne bude Komisia aj naďalej aktívne podporovať členské štáty pri navrhovaní dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu na podporu čistých vodíkových technológií a systémov.

V stratégii Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu sa osobitne zdôrazňuje prínos práva hospodárskej súťaže k cieľu dosiahnuť dvojakú transformáciu vo všetkých druhoch dopravy. Prebiehajúce preskúmanie pravidiel štátnej pomoci týkajúcich sa odvetvia dopravy sa využije najmä na podporu udržateľnej obnovy odvetvia po pandémii COVID-19 a na posilnenie jeho schopnosti prejsť na klimatickú neutralitu do roku 2050, konkrétne tým, že sa menej znečisťujúcim druhom dopravy bude poskytovať čoraz väčšia príležitosť súťažiť za rovnakých podmienok, a že sa zavedie podporný rámec pre zelené investície. Od roku 2008 Komisia schválila približne 130 opatrení zameraných na podporu efektívnosti a udržateľnosti vnútorného dopravného trhu EÚ, a to aj zlepšením digitalizácie a zvýšením interoperability železničnej dopravy a podporou udržateľnejších dopravných riešení, než je cestná doprava, a to napríklad vnútrozemskej vodnej dopravy a intermodálnej dopravy. Preskúmaním pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa vzťahujú na železničnú dopravu, sa tieto pravidlá v plnej miere zosúladia s kľúčovými prioritami Únie. Jeho cieľom je ďalej podporovať prechod na udržateľnejšie druhy dopravy a zároveň zaviesť intenzívnejšie procedurálne zjednodušenia zamerané na opatrenia pomoci v oblasti ekologickejšej pozemnej a intermodálnej dopravy prostredníctvom skupinových výnimiek. Na tento účel Komisia zvažuje aj prijatie návrhu nariadenia Rady, ktorým sa Komisii umožní prijať nariadenia o skupinových výnimkách v oblasti pozemnej dopravy v súlade s článkom 93 ZFEÚ.

Prebiehajúca revízia pravidiel štátnej pomoci sa zameriava aj na zabezpečenie súladu so zavedenými aj novými regulačnými zásadami relevantnými pre Európsku zelenú dohodu, ako je napríklad zásada „znečisťovateľ platí“. V rámci týchto pravidiel sa osobitná pozornosť venuje aj zásade „nespôsobovať významnú škodu“ v rámci individualizovaného posúdenia pozitívnych a negatívnych účinkov. Na tento účel by návrh usmernení o pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky podporil postupné vyraďovanie fosílnych palív objasnením toho, že štátna podpora na projekty zahŕňajúce takéto palivá, najmä tie, ktoré najviac znečisťujú životné prostredie, ako sú ropa, uhlie a hnedé uhlie, sa pravdepodobne nebude považovať za zlučiteľnú s pravidlami štátnej pomoci. Všeobecnejšie povedané, Komisia môže v prípade potreby zohľadniť negatívne externality ako súčasť posúdenia negatívnych účinkov pomoci na hospodársku súťaž a obchod.

Pravidlá štátnej pomoci už tiež preukázali svoju hodnotu: napríklad usmernenia o štátnej pomoci v oblasti energetiky a životného prostredia pomohli stimulovať dobre navrhnuté programy verejnej podpory na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy do roku 2020, vďaka ktorým sa do hospodárstva vlialo vyše 202 miliárd EUR, a to aj s cieľom zvýšiť využívanie obnoviteľných zdrojov energie tam, kde sa súkromné investície ukázali ako nedostatočné. Zároveň prispeli k účinnému využívaniu obmedzených verejných zdrojov: keďže podľa pravidiel štátnej pomoci sa začali v prípade pomoci poskytovanej veľkým zariadeniam na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov vyžadovať verejné súťaže, náklady na túto pomoc sa vo viacerých prípadoch znížili o viac ako polovicu a niektoré projekty v oblasti veternej energie na mori v Európe sa v súčasnosti realizujú bez štátnej dotácie.

Politika hospodárskej súťaže môže dopĺňať regulačný rámec zabezpečením silných a konkurenčných trhov, ktoré vysielajú tie správne cenové signály na to, aby potrebné investície prúdili do technológií potrebných na transformáciu a aby sa zároveň zachovala nízka úroveň nákladov pre daňových poplatníkov. Môže pomôcť nastaviť tie správne stimuly pre spoločnosti, aby využívali zdroje efektívne, zabraňovali vzniku uviaznutých aktív a inovovali svoje výrobné procesy na dosiahnutie väčšej udržateľnosti. Okrem toho môže podporiť spravodlivú transformáciu, ktorá zmierňuje sociálno-ekonomické a regionálne dôsledky vyplývajúce z prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstva.

Boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia je hlavnou výzvou, ktorej čelí naša generácia. Únia spravila z Európskej zelenej dohody ústredný bod svojej vízie a stratégie rastu, keďže sa vydala na cestu k zabezpečeniu environmentálnej udržateľnosti a k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050. Cieľ zníženia emisií do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 aspoň o 55 % sa nadobudnutím účinnosti európskeho právneho predpisu v oblasti klímy stal právne záväzným. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje pevný a podporný regulačný rámec, stanovenie záväzných noriem, zvýšenie ambícií a motivovanie zainteresovaných strán, aby prispôsobili svoje správanie. V júli minulého roku Komisia prijala balík „Fit for 55“ – súbor návrhov, ktorých cieľom je pripraviť politiky EÚ v oblasti klímy, energetiky, využívania pôdy, dopravy a zdaňovania na zníženie čistých emisií do roku 2030 aspoň o 55 %. Cieľom celého radu ďalších stratégií v rámci zelenej dohody je riešiť širšiu environmentálnu krízu a dosiahnuť čisté a obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje.

Komisia okrem toho v súčasnosti skúma rámec štátnej pomoci pre dôležité projekty spoločného európskeho záujmu. Tento rámec umožňuje členským štátom a priemyslu spoločne prekonať zlyhania trhu alebo spoločenské výzvy vytvorením ambicióznych celoeurópskych projektov, a to transparentným a inkluzívnym spôsobom, a zároveň zabezpečiť pozitívne účinky presahovania na hospodárstvo EÚ ako celok. Z hodnotenia existujúceho rámca vyplynulo, že funguje dobre. Napriek tomu sú však namieste určité cielené úpravy, pričom sa zároveň zachová existujúci rozsah pôsobnosti rámca s cieľom umožniť prelomové inovácie až po prvé priemyselné využitie a investície do infraštruktúry tam, kde je potrebná verejná intervencia.

Pri individuálnom posudzovaní prípadov bude Komisia neustále zlepšovať svoje analytické nástroje s cieľom zohľadniť pravdepodobné budúce trendy a vývoj na trhu, a to aj pokiaľ ide o obchodné modely, technológie a obchodné vzorce, ako súčasť svojho konkurenčného posudzovania antitrustových prípadov a prípadov fúzií z hľadiska potenciálnej hospodárskej súťaže, ako aj pravdepodobnosť vstupu a/alebo expanzie konkurentov, a to aj z krajín mimo EÚ. Politika hospodárskej súťaže EÚ a jej presadzovanie napokon reagujú na súčasné a predvídateľné trhové podmienky.

Prebiehajúce preskúmanie zahŕňa preskúmanie nástrojov horizontálnej hospodárskej súťaže, ktoré sú relevantné pre všetky odvetvia a nástroje. Komisia predovšetkým aktualizuje svoje oznámenie o definícii trhu z roku 1997 s cieľom zohľadniť zásadný vývoj za posledných dvadsať rokov, najmä digitalizáciu a nové spôsoby ponuky tovaru a služieb, a odzrkadliť čoraz prepojenejšiu a globalizovanejšiu povahu obchodných výmen . V tejto súvislosti je vymedzenie trhu v rámci hodnotenia Komisie v prípadoch fúzií a antitrustových prípadoch dôležitým krokom na pochopenie konkurenčného prostredia, v ktorom podniky pôsobia, a to v danom čase, ako aj v dynamickejšom kontexte. Keďže trhy nie sú statické, túto analýzu treba zopakovať pre každý jednotlivý prípad, aby sa zohľadnili zmeny vo výrobných procesoch, preferencie spotrebiteľov a iné špecifiká trhu, ako sú inovačné cykly, dodávateľské reťazce, osobitosti digitálnych trhov a súvisiace obchodné modely, ako aj jednoduchý prístup k novým dodávateľom alebo v reakcii na regulačné zmeny. Podobne aj geografický rozsah trhu podlieha v každom prípade novému posúdeniu, čo môže viesť k vymedzeniu trhov od miestnych po globálne v závislosti od toho, ako skutočne fungujú v praxi, a to najmä z pohľadu spotrebiteľov a zákazníkov. Komisia nerozhoduje o tom, ako by mali trhy vyzerať. Na základe dôkazov, ktoré poskytli účastníci trhu, Komisia skúma, ako daný trh funguje v praxi, čo využíva ako podklad pre svojom posudzovaní hospodárskej súťaže.

V tejto súvislosti sa preukázalo, že politika hospodárskej súťaže zostáva účinná vďaka tomu, že reaguje na nový vývoj na trhu a meniace sa politické ciele Únie. Pravidlá hospodárskej súťaže majú prirodzenú schopnosť prispôsobiť sa, keďže sa uplatňujú na jednotlivé prípady, pričom v čase posudzovania sa zohľadňujú špecifiká podnikov a trhov, a to na základe aktuálnych informácií o súčasných podmienkach a predvídateľnom vývoji na trhu, ktoré poskytli subjekty pôsobiace v trhovom hospodárstve. Podkladom pre priebežné prehodnocovanie pravidiel hospodárskej súťaže sú skúsenosti z praxe. V priebehu rokov viedli takéto preskúmania podľa potreby k niekoľkým kolám úprav pravidiel hospodárskej súťaže, ako aj k vytvoreniu nových nástrojov. Týmito úpravami sa zabezpečilo, že politika hospodárskej súťaže naďalej stimuluje inovácie a v súlade so zmluvami udržiava sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou, z ktorého majú v konečnom dôsledku prospech občania EÚ.

Konkrétnejšie je cieľom politiky hospodárskej súťaže predchádzať narušeniam trhu a odstraňovať ich prostredníctvom účinnej verejnej intervencie. Kontrola koncentrácií umožňuje spoločnostiam rásť nadobúdaním iných podnikov vrátane konkurentov, dodávateľov alebo zákazníkov a zároveň zabezpečuje, aby na relevantnom trhu stále pôsobilo dosť ďalších spoločností, ktoré môžu ponúknuť alternatívy, čo prispieva k spoľahlivým a rozmanitým dodávateľským reťazcom. Presadzovaním antitrustových pravidiel sa zabezpečuje, aby partnerstvá medzi spoločnosťami prinášali výhody bez toho, aby viedli ku vzniku škodlivých kartelov alebo iných protisúťažných dohôd, ktoré obmedzujú dostupnosť výrobkov alebo zvyšujú ceny. Takisto sa ním zabezpečuje, aby dominantné spoločnosti nevyužívali svoju trhovú silu na vylúčenie konkurentov alebo vykorisťovanie zákazníkov. Kontrolou štátnej pomoci sa reguluje využívanie obmedzených verejných zdrojov členskými štátmi na podporu cieľov verejnej politiky, čím sa prispieva k dosiahnutiu optimálnej úrovne investícií do európskeho hospodárstva bez vytláčania súkromných investícií či zapájania do škodlivých pretekov v poskytovaní subvencií, ktoré narúšajú jednotný trh. Prevažná väčšina verejných výdavkov nepredstavuje štátnu pomoc a takmer všetky výdavky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci, poskytujú priamo členské štáty spoločnostiam bez toho, aby bola potrebná predchádzajúca notifikácia Komisii a schválenie zo strany Komisie.

Presadzovanie a spolupráca pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody

Okrem umožnenia potrebného verejného financovania môže Komisia dosiahnuť ciele Európskej zelenej dohody aj dôrazným presadzovaním antitrustových pravidiel a pravidiel týkajúcich sa fúzií. Napríklad v júli 2021 Komisia uložila piatim výrobcom automobilov pokutu vo výške 875 miliónov EUR za podieľanie sa na kolúzii s cieľom spomaliť zavádzanie technických vývojárskych riešení s potenciálom znižovať znečistenie pochádzajúce z automobilov.

Politika hospodárskej súťaže môže ďalej prispievať k zelenej transformácii tým, že umožňuje podnikom spolupracovať, aby mohli realizovať skutočne zelené iniciatívy spoločne, a zároveň zabraňuje environmentálne klamlivej reklame, ktorá by poškodzovala spotrebiteľov. Preferencie spotrebiteľov zamerané na udržateľné výrobky, služby a technológie by sa mali podľa potreby vždy zohľadňovať aj pri posudzovaní hospodárskej súťaže. Napríklad dohody obmedzujúce hospodársku súťaž by mohli byť potenciálne vyňaté zo zákazu podľa článku 101 ods. 1 ZFEÚ, keby výhody, ktoré prinášajú zákazníkom, kompenzovali ujmu, ktorú im spôsobujú. Tieto výhody môžu zahŕňať napríklad nahradenie neudržateľného výrobku udržateľným, a teda zlepšenie jeho trvácnosti alebo iných vlastností, čím sa zvýši hodnota, ktorú spotrebitelia danému výrobku pripisujú.

Okrem toho sa v reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky stanovuje nová výnimka z antitrustových pravidiel týkajúca sa dohôd o udržateľnosti poľnohospodárstva s cieľom pomôcť európskym poľnohospodárom riešiť problémy súvisiace so znečisťovaním, zmenou klímy a s inými výzvami v oblasti udržateľnosti. V snahe pomôcť zainteresovaným stranám pri vykonávaní novej výnimky Komisia navrhne príslušné usmernenia.

Komisia je pripravená reagovať na žiadosti spoločností o usmernenie v záujme poskytnutia právnej istoty, a to aj v prípadoch, keď spoločnosti zvažujú predmetné dohody na dosiahnutie cieľov udržateľnosti. V rámci prebiehajúceho preskúmania nariadení a usmernení o skupinových výnimkách pre horizontálne dohody Komisia zároveň vedie konzultácie o podmienkach, za ktorých môže spolupráca medzi konkurentmi prispievať k udržateľnejším výrobkom alebo výrobným procesom.

3.2. Podpora digitálnej transformácie

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k masívnemu zrýchleniu digitálnej transformácie európskeho hospodárstva. Takmer zo dňa na deň sa práca a štúdium na diaľku stali normou, podniky v bezprecedentnom rozsahu presedlali na elektronický obchod a orgány verejnej správy zaviedli digitálne aplikácie na poskytovanie verejných služieb. To všetko poukazuje na prirodzenú prispôsobivosť a inovačný potenciál, ktorý existuje v Európe. Nemalo by to však byť dôvodom na spokojnosť, keďže mnohé časti európskeho hospodárstva a viaceré regióny, najmä tie najmenej rozvinuté, z hľadiska digitálnej transformácie stále zaostávajú: od prístupu k tým správnym zručnostiam či zavádzania najmodernejších infraštruktúr a kapacít až po využívanie digitálnych nástrojov v podnikoch na zvýšenie produktivity. V oznámení s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob sa stanovujú ciele a zámery digitálnej transformácie EÚ do roku 2030 s úmyslom vytvoriť pre občanov a podniky Únie digitálnu budúcnosť, ktorá bude udržateľná, prosperujúca a zameraná na človeka. Komisia 15. septembra 2021 predložila spolulegislatívne rozhodnutie, ktorým sa stanovuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu. Ten zahŕňa digitálne ciele a zámery a poskytuje konkrétne nástroje na ich dosiahnutie prostredníctvom spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi. Najmenej 20 % finančných prostriedkov pridelených členským štátom v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa musí použiť na opatrenia, ktoré prispievajú k digitálnej transformácii.

Vzhľadom na rastúci význam digitálneho hospodárstva by EÚ nemala zaostávať v dosahovaní pokroku v digitalizácii a zároveň by mala zachovávať konkurenčné podmienky a rovnaké podmienky na digitálnom jednotnom trhu. Politika štátnej pomoci môže pomôcť riešiť potreby rozsiahlych investícií na podporu rozvoja potrebnej infraštruktúry ako opory digitálneho hospodárstva bez vytláčania súkromných investícií a za súbežného prispievania k preklenutiu digitálnej priepasti. Ústredným cieľom politiky hospodárskej súťaže však zároveň zostáva zachovanie konkurencieschopnosti digitálnych trhov. Pokiaľ ide o online platformy, ktoré vo všeobecnosti vykazujú silné sieťové účinky a dynamiku v duchu hesla „víťaz berie všetko“, ako aj významné úspory z rozsahu a takmer nulové hraničné náklady, je mimoriadne dôležité zabezpečiť otvorenosť, spravodlivosť a súťažeschopnosť hneď od začiatku. Vzhľadom na špecifiká online platforiem treba pokračovať v presadzovaní pravidiel hospodárskej súťaže a zároveň doplniť a dokončiť súbor nástrojov s cieľom využívať online platformy a dátové hospodárstvo na maximum.

Vyplnenie digitálnej investičnej medzery

Existujú rôzne druhy digitálnej infraštruktúry, pričom veľké investičné medzery pretrvávajú. Okrem toho si siete pripojiteľnosti vyžadujú osobitnú pozornosť, keďže sú základom digitálneho hospodárstva a spoločnosti a sú relevantné prakticky pre všetky podniky a spotrebiteľov. Digitalizácia znamená, že potreby používateľov týkajúce sa šírky pásma sťahovania a nahrávania sa neustále zväčšujú. V oznámení o digitálnom kompase sa predpokladá, že do roku 2030 by všetky európske domácnosti mali byť pokryté gigabitovou sieťou a všetky obývané oblasti by mali byť pokryté sieťou 5G.

Väčšina investícií do telekomunikačnej infraštruktúry pochádza od súkromných investorov. S cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť zavádzania sietí súkromných prevádzkovateľov ich Komisia nabáda, aby spolupracovali v rámci tzv. spoločného využívania siete a aby zároveň zabezpečili, že to bude prebiehať bez neprimeraného obmedzovania hospodárskej súťaže v každom konkrétnom prípade. Komisia by v budúcnosti mohla poskytnúť ďalšie usmernenia k spoločnému využívaniu siete v kontexte preskúmania usmernení o horizontálnych obmedzeniach.

Politika štátnej pomoci plní kľúčovú podpornú funkciu pri dosahovaní cieľov digitálneho desaťročia, keďže pomáha preklenúť digitálnu priepasť tým, že zabezpečuje vyššiu úroveň širokopásmového pokrytia, najmä vo vidieckych oblastiach a vzdialených regiónoch, a rozširovania širokopásmových sietí a podporuje kvalitnejšie a cenovo dostupnejšie služby. Usmernenia o štátnej pomoci na zavádzanie širokopásmových sietí a pravidlá všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách uľahčujú zavádzanie bezpečných a výkonných sietí cieleným a udržateľným spôsobom tam, kde je nepravdepodobné, že by súkromní poskytovatelia investovali alebo zabezpečili primeranú úroveň infraštruktúry pre rýchlo sa vyvíjajúce potreby zákazníkov. Prebiehajúca revízia usmernení sa zameriava na ďalšie uľahčenie zavádzania a využívania širokopásmových sietí, čím sa urýchli digitálna transformácia a zvýši sa pripojiteľnosť. Napríklad prostredníctvom nových usmernení sa chce Komisia výrazne zamerať na to, aké druhy investícií do pripojiteľnosti sa zvyčajne považujú za potrebné v rámci reakcie na vyvíjajúce sa potreby, pričom členským štátom sa stále ponecháva priestor na identifikáciu náročnejších potrieb. Komisia okrem toho predpokladá, že rozsah pôsobnosti usmernení by sa rozšíril na investície do mobilnej infraštruktúry a na zavádzacie opatrenia, ako sú napríklad poukážky na pripojenie a sociálne poukazy, v súlade s technologickým vývojom a digitálnymi a sociálnymi cieľmi Únie.

Okrem toho cieľom revízie rámca pre výskum, vývoj a inovácie a zodpovedajúcich pravidiel všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách je aktualizovať tieto pravidlá tak, aby odrážali najnovší vývoj na trhu a technologický vývoj, a tým uľahčiť investície súkromného sektora, ktoré urýchľujú dvojakú transformáciu.

Udržanie trhovej sily dominantných platforiem pod kontrolou

Komisia je globálnym lídrom pri presadzovaní antitrustových pravidiel v digitálnom sektore. V súčasnosti vo viacerých veciach skúma, či dominantné digitálne platformy porušili antitrustové pravidlá EÚ, napríklad diskriminovaním prístupu tretích strán k údajom alebo zneužívaním svojho postavenia strážcov prístupu na distribúciu obsahu prostredníctvom obchodu s aplikáciami. Ak sa obavy Komisie potvrdia, môže uložiť pokuty a ukončiť protisúťažné praktiky alebo prijať záväzky do budúcnosti, ktorými sa menia spôsoby podnikania príslušných spoločností v EÚ.

Komisia už v minulosti vo viacerých prípadoch uložila sankcie za protisúťažné správanie, ktorého sa dopustili dominantní digitálni hráči. Napríklad v júni 2017 Komisia uložila spoločnosti Google pokutu vo výške 2,42 miliardy EUR za to, že protiprávne uprednostňovala svoje služby porovnávania cien pred službami svojich konkurentov. Všeobecný súd 10. novembra 2021 podporil rozhodnutie Komisie a potvrdil, že jej prístup bol správny a právne podložený. Spoločnosť Google následne zmenila takzvané nákupné políčko (shopping box) s cieľom umožniť, aby sa v ňom propagovali služby porovnávania cien, ktoré poskytujú tretie strany. K dnešnému dňu približne 75 % všetkých výrobkov propagovaných v tomto políčku pochádza od tretích strán v porovnaní so situáciou pred zásahom Komisie, keď to nebol ani jeden výrobok.

V júli 2018 Komisia uložila spoločnosti Google pokutu vo výške 4,34 miliardy EUR za celý rad nezákonných obchodných praktík týkajúcich sa operačného systému a aplikácií pre Android, ktorých cieľom bola ochrana a posilnenie dominantného postavenia spoločnosti Google v rámci všeobecného internetového vyhľadávania. V dôsledku toho spoločnosť Google upustila od zákazu pre výrobcov telefónov uvádzať modely využívajúce verzie operačného systému Android s otvoreným zdrojovým kódom, ktoré nepochádzajú z dielne spoločnosti Google. Spoločnosť Google takisto zaviedla zobrazenie výberu vyhľadávačov (Choice Screen) pre nové zariadenia so systémom Android, v ktorom sa používateľom pri nastavovaní zariadenia v súčasnosti zobrazí až jedenásť konkurenčných vyhľadávačov.

Vzhľadom na význam údajov ako kľúčovej zložky inovačného potenciálu spoločností presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže dopĺňa regulačné opatrenia Komisie na podporu spoločného využívania údajov a na vytváranie rovnakých podmienok medzi strážcami prístupu a menšími spoločnosťami. Prístup k údajom alebo zhromažďovanie údajov zohrávali úlohu vo viacerých nedávnych prípadoch fúzií a stoja v centre teórií o vzniku ujmy v niektorých otvorených antitrustových prípadoch uvádzaných vyššie. Komisia zároveň vo svojej praxi v oblasti presadzovania práva uznala relevantnosť súkromia ako parametra hospodárskej súťaže a prijala záväzky napríklad na zabezpečenie toho, aby bol tento konkurenčný rozmer zachovaný.

Komisia okrem toho pracovala na prispôsobení sa rýchlo sa meniacej povahe a osobitostiam digitálnych trhov. Využila napríklad dočasné opatrenia, na základe ktorých sa od spoločnosti Broadcom vyžadovalo, aby prestala uplatňovať svoju prax ukladania podmienok exkluzivity svojim zákazníkom, pokiaľ ide o čipy do modemov a televíznych settopboxov, a tento nástroj bude naďalej využívať na účinné riešenie akéhokoľvek rizika vážneho a nenapraviteľného narušenia hospodárskej súťaže. Komisia bude vo všeobecnosti neustále preskúmavať účinnosť svojich antitrustových procesných a analytických nástrojov s cieľom zabezpečiť, aby zodpovedali výzvam digitálneho veku.

Komisia využila aj odvetvové prieskumy s cieľom včas a komplexne identifikovať potenciálne problémy hospodárskej súťaže na trhu. Posledný odvetvový prieskum sa začal v júli 2020 v súvislosti so spotrebiteľským internetom vecí, čo je rastúci sektor výrobkov a služieb pripojených k sieti, ktoré možno ovládať na diaľku pomocou hlasového asistenta alebo mobilného zariadenia. V predbežnej správe z júna 2021 boli identifikované potenciálne obavy súvisiace napríklad s exkluzivitou alebo dohodami o viazanosti, otázkami interoperability či so zhromažďovaním údajov, pričom všetky tieto vstupy prispejú k presadzovaniu hospodárskej súťaže zo strany Komisie a k prebiehajúcej regulačnej činnosti.