/* KOM/2010/0651 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 734/2008 o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred nepriaznivými vplyvmi rybárskeho výstroja na lov pri dne





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 10.11.2010 KOM(2010) 651 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 734/2008 o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred nepriaznivými vplyvmi rybárskeho výstroja na lov pri dne SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 734/2008 o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred nepriaznivými vplyvmi rybárskeho výstroja na lov pri dne V súlade s podmienkami stanovenými v článku 13 nariadenia Rady (ES) č. 734/2008 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 30. júna 2010 správu o vykonávaní tohto nariadenia, pričom k nej môže v prípade potreby pripojiť návrhy zmien a doplnení. 1. Kontext 2. Charakteristické znaky citlivých morských ekosystémov Je známe, že štruktúry hlbokomorského dna, ako napr. podmorské vrchy, koralové útesy a hydrotermálne prieduchy, sú mimoriadne bohaté na biodiverzitu a takisto priťahujú veľké množstvo rýb. Tieto ekosystémy sú mimoriadne citlivé z niekoľkých dôvodov vrátane pomalého rastu, ktorý je charakteristický pre život vo veľkých hĺbkach, ako aj krehkosti organizmov, ako napr. koralov a hubiek, ktoré poskytujú biotopom štrukturálnu podporu. Hoci sa týmto organizmom a ekosystémom venuje v posledných rokoch v rámci vedeckých výskumov (vrátane projektov, ktoré podporuje EÚ, ako napr. projekty Hermes, Hermione a Coralfish) čoraz väčšia pozornosť, je ešte stále potrebné získať ďalšie informácie o ich biologických vlastnostiach a miestach výskytu, ako aj ďalšie informácie o oblastiach rybolovu, ktoré s nimi súvisia. Hrozbu pre tieto citlivé ekosystémy predstavujú prírodné faktory, ako napr. zmena klímy a acidifikácia oceánov, ako aj celý rad atropogénnych činností, medzi ktoré patrí napr. hlbokomorský rybolov pri dne, hlbokomorská ťažba nerastných surovín, vyhľadávanie a prieskum biologických látok a hlbokomorský turizmus. Hoci tieto činnosti prinášajú hospodársky úžitok, prispievajú aj k ničeniu týchto biotopov, čo vedie k neustálemu znižovaniu morskej biodiverzity. 3. Medzinárodné opatrenia a opatrenia EÚ Vplyv ničivých rybolovných praktík vrátane používania vlečných sietí na lov pri dne na citlivé morské ekosystémy (ďalej len „CME“) na šírom mori už dlho znepokojuje medzinárodné spoločenstvo. O tejto problematike sa v rámci Valného zhromaždenia OSN diskutuje už od roku 2004. Tento proces vyvrcholil v roku 2006, keď Valné zhromaždenie OSN prijalo rezolúciu 61/105, ku ktorej vtedajšie Európske spoločenstvo prispelo významným dielom. EÚ následne prijala nariadenie Rady (ES) č. 734/2008 o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred nepriaznivými vplyvmi rybárskeho výstroja na lov pri dne, v rámci ktorého sa opatrenia obsiahnuté v rezolúcii VZ OSN 61/105 transponovali do právnych predpisov Únie a v rámci ktorého sa v istých oblastiach dokonca prekročil rámec stanovený rezolúciou VZ OSN. EÚ bola prvou regionálnou organizáciou alebo štátom, ktorá/ý prijala/prijal takéto pravidlá, a to pre lode plaviace sa pod vlajkou jej členských štátov a pre tie oblasti na šírom mori, v ktorých sa nezriadila žiadna regionálna organizácia v oblasti riadenia rybolovu (ďalej len „RORR“) alebo v ktorých sa počas rokovaní o zriadení RORR neprijali žiadne dočasné opatrenia. Toto nariadenie sa považovalo za potrebné, keďže značné množstvo plavidiel s vlečnými sieťami na lov pri dne sa nasadzuje v oblastiach, v ktorých sa nezriadila žiadna RORR, najmä v juhozápadnej časti Atlantického oceánu. K návrhu nariadenia Rady sa priložilo posúdenie vplyvu, v ktorom sa navrhovali tri varianty: netransponovať rezolúciu VZ OSN 61/105, vykonávať jednostranný zákaz hlbokomorských rybolovných činností pri dne vzťahujúci sa na plavidlá EÚ alebo vykonávať rezolúciu prostredníctvom nariadenia Rady. Vybral sa posledný variant, keďže by sa ním zaistilo pokračovanie hlbokomorských rybolovných činností, pokiaľ sú environmentálne vhodné, a zároveň by sa ním zaistila ochrana citlivých morských ekosystémov, čo je súlade so záväzkami, ktoré EÚ prijala na pôde OSN. Pokiaľ ide o medzinárodný rámec, Európska únia sa medzičasom snaží dosiahnuť prijatie podobných opatrení v kontexte príslušných RORR, a to napriek odporu ostatných zmluvných strán. Z tohto dôvodu EÚ nebola vždy úspešná pri zaistení prijatia všetkých navrhovaných opatrení vrátane uzatvorenia oblastí a stanovení prahových hodnôt. 4. Hlavné body rezolúcie VZ OSN 61/105 V odsekoch 80 až 91 rezolúcie VZ OSN 61/105 sa ustanovuje toto: a) Štáty a RORR by mali udržateľne riadiť populácie hlbokomorských rýb a chrániť citlivé morské ekosystémy pred ničivými rybolovnými praktikami, a to na základe prístupu predbežnej opatrnosti a ekosystémových prístupov. b) RORR a vlajkové štáty museli v oblastiach mimo vnútroštátnej jurisdikcie, v ktorých sa nezriadili žiadne regionálne organizácie alebo dohody v oblasti riadenia rybolovu (ďalej len „RORR/RDRR“) s právomocou regulovať rybolov pri dne alebo v ktorých sa neprijali žiadne dočasné opatrenia, do 31. decembra 2008 posúdiť vplyv všetkých druhov rybolovu pri dne na šírom mori a buď zaistiť predchádzanie závažným nepriaznivým vplyvom na citlivé morské ekosystémy alebo, ak sa takéto predchádzanie nezaistilo, zakázať tieto druhy rybolovu. c) RORR a vlajkové štáty museli v oblastiach mimo vnútroštátnej jurisdikcie, v ktorých sa nezriadili žiadne RORR/RDRR s právomocou regulovať rybolov pri dne alebo v ktorých sa neprijali žiadne dočasné opatrenia, uzatvoriť oblasti na šírom mori s potvrdeným alebo pravdepodobným výskytom citlivých morských ekosystémov pre všetky rybolovné činnosti pri dne, ak sa nezaviedli ochranné a riadiaci opatrenia na predchádzanie závažným nepriaznivým vplyvom na citlivé morské ekosystémy, resp. pokiaľ sa takéto opatrenia nezavedú. 5. Najnovší vývoj i) Usmernenia Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo „Medzinárodné usmernenia vzťahujúce sa na riadenie hlbokomorského rybolovu na šírom mori“ Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“) sa vypracovali na žiadosť Výboru pre rybné hospodárstvo FAO, aby pomohli štátom a RORR/RDRR pri vykonávaní rezolúcie VZ OSN 61/105, pokiaľ ide o ochranu citlivých morských ekosystémov a dlhodobé riadenie hlbokomorského rybolovu na šírom mori. Prijali sa v septembri 2008. Tieto dobrovoľné usmernenia obsahujú pokyny k celému spektru opatrení potrebných na riadne riadenie hlbokomorského rybolovu, ku ktorým patrí vhodný regulačný rámec, zber údajov, podávanie správ a posudzovanie, identifikácia CME a posudzovanie závažných nepriaznivých vplyvov, dodržiavanie zásad a vynucovanie ich dodržiavania, a opatrení potrebných na zaistenie ochrany cieľových druhov a iných ako cieľových druhov, ako aj zasiahnutých biotopov. ii) Rezolúcia VZ OSN 64/72 o udržateľnom rybnom hospodárstve z roku 2009 Vykonávanie opatrení, ktoré štáty a RORR/RDRR prijali v reakcii na odseky 83 až 90 rezolúcie VZ OSN 61/105, sa preskúmalo na zasadnutí Valného zhromaždenia OSN v roku 2009 v súlade s odsekom 91 tejto rezolúcie. V záverečnom znení rezolúcie z roku 2009 sa odzrkadlili obavy, ktoré vyjadrili EÚ a niektoré iné strany, že vykonávanie opatrení rezolúcie VZ OSN 61/105 týkajúcich sa ochrany CME nebolo dostatočné, najmä pokiaľ ide o opatrenia vzťahujúce sa na vykonanie posúdení pred povolením rybolovných činností pri dne a opatrenia vzťahujúce sa na ochranu populácií hlbokomorských rýb. V novej rezolúcii VZ OSN 64/72 sa RORR/RDRR, štáty zúčastňujúce sa rokovaní o zriadení RORR/RDRR a vlajkové štáty vyzývajú, aby bezodkladne prijali a vykonávali opatrenia týkajúce sa: a) predchádzajúceho posúdenia rybolovných činností pri dne pred ich povolením; b) zriadenia protokolov pre prípady narazenia na CME založených na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach; c) prijatia ochranných a riadiacich opatrení vzťahujúcich sa na populácie hlbokomorských rýb, aby sa zaistila ich dlhodobá udržateľnosť. V rezolúcii sa popritom takisto ustanovilo, že vykonávanie týchto opatrení sa ďalej preverí v roku 2011. V rezolúcii sa štáty okrem iného vyzvali, aby vykonávali usmernenia o hlbokomorskom rybolove organizácie FAO a aby zaistili súlad vykonávania opatrení zahrnutých v rezolúcii s usmerneniami. 6. Správy členských štátov Podľa ustanovení článku 12 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 734/2008 sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii za každý kalendárny polrok do troch mesiacov od uplynutia daného kalendárneho polroka predložili správu o: a) úlovkoch; b) súlade (t. j. dodržiavaní plánov rybolovu a požiadaviek rybárskymi plavidlami); c) opatreniach prijatých na nápravu a o uložení sankcií v prípadoch ich nedodržania a v prípadoch závažných porušení; d) vykonávaní uzatvorení oblastí z ich strany. Od členských štátov sa takisto vyžadovalo, aby predložili všetky posúdenia vplyvu, ktoré vykonali pred vydaním osobitných povolení na rybolov podľa článku 4 ods. 2. V rámci stanovenej lehoty reagovalo menej ako 50 % členských štátov (10 za obdobie od januára do júna 2009 a 11 za obdobie od júla do decembra 2009). Členské štáty však požadované informácie po opakovaných upozorneniach Komisiou nakoniec predsa len poskytli. Podľa získaných informácií patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia len plavidlá jedného členského štátu. 7. Posúdenie vykonávania opatrení obsiahnutých v nariadení Rady (ES) č. 734/2008 8. Získané informácie Posúdenie vykonávania týchto opatrení sa zakladá na informáciách, ktoré poskytli orgány dotknutého členského štátu v súlade s článkom 13 nariadenia. a) Plavidlá mali povinnosť riadiť sa pravidlami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 734/2008 a počas trvania svojich činností museli mať osobitné povolenie na rybolov, ktoré sa vyžaduje v nariadení. b) Osobitné povolenie na rybolov malo obmedzenú platnosť a špecifikovali sa v ňom zóny, v ktorých sa mohli vykonávať rybolovné činnosti pri dne, povolené druhy, rybársky výstroj a hĺbka, do ktorej sa môže nasadzovať. c) Dotknutý členský štát obmedzil oblasť, v ktorej jeho plavidlá mohli vykonávať rybolovné činnosti pri dne na dve osobitné oblasti v juhozápadnej časti Atlantického oceánu, v ktorých sa takéto činnosti vykonávali už minimálne dva roky. d) Keďže „stopa“, ktorú rybolov zanecháva, sa obmedzila na oblasti, v ktorých sa rybolov pri dne vykonával už minimálne dva roky, dotknutý členský štát nevykonal žiadne špecifické posúdenie vplyvu, keďže vychádzal z predpokladu, že výskyt citlivých bentických ekosystémov, ktoré by mohol výstroj na lov pri dne obsahujúci vlečné siete poškodiť, je v týchto oblastiach nepravdepodobný. e) Nezaznamenali sa žiadne prípady nedodržania plánov rybolovu. f) Rybárskym plavidlám sa nepovolilo vykonávať rybolovné činnosti lovu pri dne v neposúdených oblastiach. g) V uzatvorených oblastiach sa nezaznamenali žiadne rybolovné činnosti. h) Ukazovatele, ktoré sa používajú na upozornenie na nepredvídané narazenia na citlivé morské ekosystémy, sú ukazovatele stanovené NEAFC, t. j. 100 kg živých koralov a 1 000 kg živých hubiek na rybolovný záťah. i) Nezaznamenalo sa žiadne nepredvídané narazenie na citlivé morské ekosystémy a teda sa nevykonali žiadne nápravné opatrenia. j) Nezaznamenali sa žiadne závažné porušenia a teda sa neuložili žiadne sankcie. k) Schéma pozorovateľov bola povinná pre všetky plavidlá. 9. Diskusia V článku 4 ods. 1 sa špecifikuje, že prevádzkovatelia rybolovu musia pri podávaní žiadostí o osobitné povolenie na rybolov predložiť podrobné plány rybolovu, v ktorých sa špecifikuje ich plánované miesto vykonávania činností. Táto požiadavka sa v nariadení zaviedla s cieľom zaistiť vykonávanie zásady predchádzajúcich posúdení vplyvu s cieľom umožniť ex-ante hodnotenie možného vplyvu týchto oblastí rybolovu, ako sa vyžaduje v rezolúcii VZ OSN 61/105. Dotknutý členský štát túto požiadavku nevykonával. Namiesto toho používal systém, v rámci ktorého sa činnosť povolených rybolovných plavidiel obmedzovala na rybolovné zóny stanovené príslušnými orgánmi, čím sa „stopa“, ktorú rybolov zanecháva, v prípade rybolovných činností pri dne v juhozápadnej časti Atlantického oceánu obmedzila na oblasti, v ktorých sa rybolov vykonával už predtým. Pri tomto kroku sa vychádzalo z predpokladu, že výskyt citlivých bentických ekosystémov, ktoré by mohol výstroj na lov pri dne obsahujúci vlečné siete poškodiť, je v týchto oblastiach nepravdepodobný a teda sa vypracovalo len veľmi obmedzené posúdenie vplyvu. Nerozlišovalo sa však medzi oblasťami, v ktorých je rybolov pri dne bežný, a oblasťami, v ktorých sa takéto činnosti vykonávajú len kratšie obdobie. Takéto rozlíšenie sa vyžaduje v článku 4 ods. 4 nariadenia, podobne ako v ods. 48 usmernení FAO, keďže v oblastiach, kde sa vlečné siete používali v menšom rozsahu, by sa ešte stále mohli vyskytovať CME, ktoré by sa napriek poškodeniu mohli v prípade ochrany zotaviť alebo zregenerovať. Prístup predbežnej opatrnosti sa mal vykonávať prísnejšie. Komisia bude naďalej vykonávať konzultácie s dotknutým členským štátom, aby napravila túto situáciu a na zaistenie toho, aby si plavidlá dotknutého členského štátu splnili povinnosť, poskytnúť pri podávaní žiadostí o osobitné povolenie na rybolov plán rybolovu, aby bolo možné správne vykonať ex ante hodnotenie vplyvu týchto oblastí rybolovu. Dotknutý členský štát vykonal dôkladné mapovanie, aby kartograficky zachytil medzinárodné vody juhozápadnej časti Atlantického oceánu plytšie ako 1 500 m s cieľom určiť miesto výskytu CME v daných oblastiach, ako sa to vyžaduje v rezolúciách VZ OSN. Výsledky tohto mapovania však v júni 2010 ešte stále neboli k dispozícii. Komisia by chcela podporiť šírenie výsledkov takýchto štúdií, keďže sa tým zaistí možnosť dosiahnutia najväčšieho možného prínosu, lebo to povedie k prijatiu lepších riadiacich opatrení na ochranu CME. Na záver je potrebné uviesť, že Komisia zastáva názor, že na zaistenie úplného vykonávania opatrení predpísaných v rezolúciách VZ OSN 61/105 a 64/72 plavidlami plaviacimi sa pod vlajkami členských štátov EÚ v rámci pôsobnosti nariadenia (ES) č. 734/2008 je potrebné prísnejšie a presnejšie vykonávanie spomenutého nariadenia. 10. Ďalší postup Vzhľadom na vývoj od prijatia nariadenia, najmä vzhľadom na Usmernenia pre riadenie hlbokomorského rybolovu na šírom mori FAO z roku 2008 a rezolúciu VZ OSN 64/72 o udržateľnom rybnom hospodárstve z roku 2009, ale takisto vzhľadom na odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum morí (ďalej len „ICES“) týkajúce sa riadenia týchto oblastí rybolovu, by sa mali zvážiť tieto zmeny a doplnenia nariadenia: 11. Rozsah pôsobnosti Súčasný rozsah pôsobnosti nariadenia sa nevzťahuje na oblasti patriace do zodpovednosti RORR alebo na oblasti, vzhľadom na ktoré účastníci rokovaní o novej RORR stanovili dočasné opatrenia. Niektoré RORR sa stali predmetom kritiky, lebo nevykonávali primerané opatrenia na ochranu citlivých morských ekosystémov a ignorovali vedecké odporúčania a prístup predbežnej opatrnosti. V niektorých prípadoch opatrenia požadované Európskou úniou (napríklad nižšie prahové hodnoty pre indikačné druhy) zamietli ostatné strany v rámci organizácie. Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by sa teda mohol rozšíriť, aby sa umožnilo prijatie jednostranných opatrení uplatniteľných v prípade rybolovných plavidiel EÚ, ktoré lovia v regulačných oblastiach RORR a aby sa v prípadoch, v ktorých EÚ zastáva názor, že opatreniami, ktoré prijala RORR, sa úplne nevykonávajú opatrenia rezolúcií OSN, umožnilo prijatie ešte prísnejších opatrení ako sú opatrenia, ktoré prijala RORR. Takýmto krokom by sa EÚ umožnilo, aby kompletnejšie splnila záväzky prijaté v rámci rezolúcií OSN 61/105 a 64/72. Hoci by sa to mohlo chápať ako krok vedúci k nerovnakému zaobchádzaniu, pokiaľ ide o zaobchádzanie s plavidlami EÚ a plavidlami tretích krajín pôsobiacimi v rovnakej oblasti, zaistilo by sa tým, že sa stanovia rovnaké podmienky pre všetky plavidlá EÚ vykonávajúce rybolovné činnosti pri dne v rôznych oblastiach. Jednostranné prijatie určitých opatrení, ktoré EÚ už raz považuje za opatrenia, ktoré by mala RORR prijať, a teda ich dôsledne navrhuje, ale ktoré odmietnu ostatné strany v rámci organizácie, by bolo zároveň dôkazom toho, že EÚ sa konzistentne riadi vlastnými odporúčaniami. Okrem toho by sa tým EÚ umožnilo naďalej slúžiť ako príklad. Takýmto príkladom bola už v minulosti, a to pri prijímaní súčasného nariadenia . 12. Obmedzenia kapacity alebo úsilia S cieľom zaistiť, aby sa kapacita alebo úsilie neprenášali z ostatných oblastí rybolovu na oblasť hlbokomorského rybolovu, na ktorú sa vzťahuje pôsobnosť nariadenia, by sa do nariadenia malo zahrnúť ustanovenie obmedzujúce rybolovnú kapacitu a rybolovné úsilie, pokiaľ ide o hlbokomorské rybolovné činnosti pri dne, na priemerné hodnoty stanovené na určené obdobie pre rôzne oblasti. 13. Posúdenia vplyvu Vykonávanie posúdení vplyvu pred povolením rybolovných činností pri dne predstavovalo v rámci rokovaní o preskúmaní opatrení obsiahnutých v nariadení VZ OSN 61/105 jeden z hlavných bodov a v tom čase sa v oblasti riadenia rybolovu považovalo za radikálne inovatívnu zásadu. Z informácii uverejnených pred rokovaniami o rezolúcii VZ OSN z roku 2009 však vyplynulo, že sa vykonalo len veľmi málo takýchto posúdení a že kvalita vykonaných posúdení nebola uspokojivá. Usmernenia FAO, a to najmä odseky 17 – 20, 42, 47 a 48 obsahujú jasné kritéria používania posúdení vplyvu. Odsekom 119 rezolúcie VZ OSN 64/72 sa vlajkové štáty a RORR nabádajú, aby posúdenia vplyvu vykonávané pred povolením rybolovných činností pri dne zodpovedali týmto usmerneniam. V rámci nariadenia by sa mohlo špecificky odkazovať na spomenuté odseky usmernení a úplné zaradenie znenia odseku 47 usmernení (pozri nižšie) do nariadenia by sa mohlo použiť na zaistenie zlepšenia kvality posúdení vplyvu vykonávaných členskými štátmi. 47. Vlajkové štáty a RORR/RDRR by mali vykonávať posúdenia, aby stanovili, či je pravdepodobné, že hlbokomorské rybolovné činnosti budú mať v danej oblasti závažný nepriaznivý vplyv. Takéto posúdenie vplyvu by sa okrem iného malo zaoberať: i. druhom (druhmi) rybolovu vykonávanom (vykonávanými) alebo druhom (druhmi) rybolovu, ktorého (ktorých) vykonávanie sa zvažuje vrátane druhov plavidiel a výstroja, rybolovných oblastí, cieľových druhov a možných druhov vedľajších úlovkov, mier rybolovného úsilia a trvania rybolovu (plán výlovu); ii. najlepšími dostupnými vedeckými a technickými informáciami o súčasnom stave rybolovných zdrojov a referenčnými informáciami o ekosystémoch, biotopoch a komunitách v rybolovnej oblasti, s ktorými sa budú porovnávať budúce zmeny; iii. identifikáciou, opisom a mapovaním CME s potvrdeným alebo pravdepodobným výskytom v rybolovnej oblasti; iv. údajmi a metódami, ktoré sa používajú na identifikáciu, opis a posúdenie vplyvov činnosti, identifikáciou medzier v poznatkoch a hodnotením neistôt v informáciách uvedených v posúdení; v. identifikáciou, opisom a hodnotením výskytu, rozsahu a trvania pravdepodobných vplyvov vrátane kumulatívnych vplyvov činností, na ktoré sa posúdenie vzťahuje, na CME a rybolovné zdroje s nízkou produktivitou v rybolovnej oblasti; vi. posúdením rizík pravdepodobných vplyvov rybolovnými prevádzkami, aby sa stanovilo, z ktorých vplyvov pravdepodobne vyplynú závažné nepriaznivé vplyvy na CME a rybolovné zdroje s nízkou produktivitou; ako aj vii. navrhovanými zmierňovacími a riadiacimi opatreniami, ktoré sa majú použiť na predchádzanie závažným nepriaznivým vplyvom na CME a na zaistenie dlhodobej ochrany a udržateľného využívania rybolovných zdrojov s nízkou produktivitou a opatreniami, ktoré sa majú použiť na monitorovanie vplyvu rybolovných prevádzok. V aktuálnom nariadení vzťahujúcom sa na zber údajov 199/2008[1], ako aj v k nemu pripojenom rozhodnutí Komisie (2008/949/ES)[2] o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva sa stanovuje povinnosť zbierať údaje týkajúce sa ukazovateľov vplyvu odvetvia rybného hospodárstva na morské ekosystémy. Tieto údaje by preto mali tvoriť podstatnú časť posúdení vplyvu. 14. Nepredvídané narazenie na citlivé morské ekosystémy V aktuálnom nariadení sa nevymedzuje, čo predstavuje narazenie na citlivé morské ekosystémy, čím sa dotknutému členskému štátu umožnilo, aby používal veľmi vysoké prahy pre indikačné druhy CME (100 kg živých koralov a 1 000 kg živých hubiek na rybolovný záťah). Tieto hodnoty sú podobné prahom, ktoré niektoré RORR v minulosti používali na stanovenie narazenia na CME, a to najmä NEAFC and NAFO, a ktoré ICES kritizovala ako privysoké. Zachytenie druhov v sieti závisí od ich veľkosti a krehkosti, čo znamená, že v prípade druhov malej veľkosti alebo druhov, ktoré by sa mohli ľahko rozlomiť na menšie kúsky, je pravdepodobnosť, že sa zachytia do siete, nižšia ako v prípade väčších odolnejších druhov. Efektívnosť hlbokomorských rybolovných sietí, pokiaľ ide o zachytávanie koralov a hubiek, zostáva naďalej neznáma. Ak použijeme aktuálne usmernenia a hypotetickú efektívnosť, pokiaľ ide o zachytávania, vo výške 10 %, bolo by na dosiahnutie prahov pre narazenie potrebné poškodenie minimálne 1 000 kg koralov (alebo 10 000 kg hubiek). ICES vo svojom odporúčaní, ktoré poskytla NEAFC v roku 2009, vyhlásila, že je nepravdepodobné, aby jedna jediná prahová hodnota bola ako ukazovateľ výskytu CME vhodná pre všetky druhy, keďže sa pritom vychádza z predpokladu, že pravdepodobnosť zachytenia v rybárskej sieti je pre všetky druhy naznačujúce výskyt CME rovnaká. ICES však takisto uviedla, že je pravdepodobné, že aktuálne prahy sú príliš vysoké, a to tak pre druhy krehkých a vzácnych koralov ako aj druhy hubiek, a že by sa mali používať prahy, ktoré viac odzrkadľujú prístup predbežnej opatrnosti. Platí teda, že hoci by zaradenie vymedzenia, čo predstavuje narazenie na CME, založeného na aktuálne najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach zlepšilo účinnosť nariadenia pri zaistení ochrany týchto ekosystémov, malo by sa zaistiť, že takéto prahy sa budú môcť pravidelne meniť a dopĺňať, aby sa tak zohľadnili najaktuálnejšie vedecké odporúčania. Ďalej platí, že na dosiahnutie vyššej miery presnosti by sa ako ukazovatele štrukturálneho biotopu CME mali používať vzorky viac ako dvoch taxónov. Dosiahnutie stanovených prahov pre indikačné druhy CME a oznámenie narazenia na CME orgánom, ako sa vyžaduje v článku 7 ods. 3, by popritom malo mať za následok okamžité (a minimálne dočasné) uzatvorenie lokality, aby sa umožnilo posúdenie oblasti. Ak nedôjde k okamžitému vykonaniu uzatvorenia, následné nasadenia vlečných sietí by mohli viesť k zničeniu CME. 15. Pravidlo premiestnenia V článku 7 nariadenia sa ustanovuje, že ak plavidlo narazí na CME, musí sa premiestniť na iné miesto v minimálnej vzdialenosti 5 námorných míľ od miesta, kde narazilo na daný ekosystém. Vzdialenosť požadovaná NEAFC a NAFO predstavuje len 2 námorné míle, čo sa v dotknutých oblastiach považovalo za primeranejšie. ICES nebola z dôvodu nedostatku kľúčových informácií (veľkosť geotopu koralov a hubiek a veľkosť plochy, ktorou vlečné siete pri nasadení prejdú) schopná vyhodnotiť vedeckú primeranosť týchto ustanovení v rámci oblasti NEAFC. Ak však vychádzame zo strednej hodnoty pre dĺžku nasadenia vlečných sietí rovnajúcej sa 4 hodinám a strednej rýchlosti pohybu týchto sietí dosahujúcej 3,5 uzlov, dosahovala by plocha, ktorou vlečné siete pri nasadení prejdú, viac ako 9 námorných míľ, čo znemožňuje stanovenie miesta, kde plavidlo narazilo na CME, keďže by k tomu mohlo dôjsť kdekoľvek v rámci plochy, ktorou sieť prešla, a stanovenie bodu, od ktorého by sa malo uplatňovať pravidlo premiestnenia o 5 námorných míľ. ICES uviedla, že prijateľnou alternatívou by bolo stanovenie všetkých oblastí, kde už rybolov prebieha (alebo kde prebiehal počas obdobia, ku ktorému sú k dispozícii záznamy). Potom sa môže vychádzať z predpokladu, že vo všetkých ostatných oblastiach sa stále nachádzajú citlivé morské ekosystémy a zákazom alebo obmedzením rybolovných činností v týchto oblastiach by sa tieto ekosystémy teda chránili. Pravidlo premiestnenia by sa obmedzovalo na oblasti, kde sa rybolov už uskutočňuje, najmä pokiaľ ide o oblasti s nižšou intenzitou rybolovného využitia, hoci využitie tohto pravidla by malo byť spojené s nižšími prahmi pre narazenia na CME a väčšími vzdialenosťami, do ktorých sa v prípade narazenia na CME treba premiestniť. Lepšie vykonávanie tohto pravidla si bude vyžadovať zber informácií vrátané informácií o veľkosti plochy, ktorou vlečné siete pri nasadení prejdú, teda informácií, ktoré sú potrebné na vytvorenie modelov vhodných vzdialeností pre uplatňovanie ustanovení o premiestnení. 16. Rozsah činnosti pozorovateľov V článku 11 nariadenia (ES) č. 734/2008 sa ustanovilo, že činnosť pozorovateľov sa bude v plnom rozsahu (100 %) vzťahovať na všetky plavidlá a preskúmanie situácie sa stanovilo na 30. júla 2009. Toto preskúmanie sa však posunulo, aby sa od členských štátov v kontexte informácií poskytnutých v súlade s nariadením získali informácie o ich skúsenostiach so schémou. Dňa 5. až 7. novembra 2007 sa v talianskom Ríme konal seminár venovaný údajom a poznatkom z oblasti hlbokomorského rybolovu na šírom mori, ktorého cieľom bola diskusia o súčasnom stave poznatkov v tejto oblasti rybolovu. V rámci odporúčaní z tohto stretnutia, sa okrem iné odporúčalo požadovať v tejto oblasti rybolovu, aby pozorovatelia vykonávali svoju činnosť v plnom rozsahu (100 %). V odseku 55 usmernení FAO sa ďalej špecifikuje, že vyššie miery rozsahu činnosti pozorovateľov sa požadujú v prípade rybolovu vykonávaného mimo oblastí regulovaných RORR/RDRR. Regionálna organizácia v oblasti riadenia rybolovu v južnej časti Tichého oceánu (SPRFMO) popritom vo svojich dočasných opatreniach ustanovila, že školení pozorovatelia by mali rybolov pri dne pozorovať v plnom rozsahu (100 %). Považovalo sa to za potrebné pre správne vykonávanie pravidiel premiestnenia, ktoré si vyžadovali aktivačný prvok, keďže týmto krokom sa umožnilo sledovať úlovok z každého jednotlivého záťahu v reálnom čase. Toto opatrenie sa vykonáva na Novom Zélande. Činnosť pozorovateľov hlbokomorského rybolovu pri dne, na ktorý sa vzťahuje pôsobnosť nariadenia, by vzhľadom na uvedené informácie a vzhľadom na skutočnosť, že sa ešte nevykonali predchádzajúce posúdenia vplyvu, ktoré by spĺňali kritériá stanovené v ods. 47 usmernení FAO, mala zatiaľ pokračovať v plnom rozsahu (100 %). Preskúmanie tejto požiadavky by sa mohlo vykonávať každé tri roky. 17. Závery EÚ sa počas uplynulých rokov nachádzala na čele boja o zaistenie globálnej ochrany citlivých morských ekosystémov a o zaistenie hlbokomorského rybolovu, ktorý s nimi súvisí. Nariadenie (ES) č. 734/2008, ktorým sa transponujú opatrenia obsiahnuté v rezolúcii VZ OSN 61/105 z roku 2006, sa prijalo s cieľom zaistiť náležitú ochranu citlivých morských ekosystémov pred rybolovnými činnosťami pri dne s použitím vlečných sietí. Komisia zastáva vzhľadom na nové odporúčania obsiahnuté v rezolúcii VZ OSN 64/72 z roku 2009 a jej nastávajúce preskúmanie stanovené na november 2011, vzhľadom na „Medzinárodné usmernenia vzťahujúce sa na riadenie hlbokomorského rybolovu na šírom mori“ FAO a vzhľadom na najnovšie dostupné vedecké odporúčania názor, že je potrebné zmeniť a doplniť nariadenie a tento krok by chcela vykonať podľa možnosti do začiatku roka 2012, aby nariadenie zodpovedalo spomenutému vývoju a aby sa s cieľom zaistiť ochranu takýchto ekosystémov stanovili rozšírené opatrenia založené na najaktuálnejších vedeckých odporúčaniach. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008 z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva. [2] 2008/949/ES: Rozhodnutie Komisie zo 6. novembra 2008, ktorým sa prijíma viacročný program Spoločenstva podľa nariadenia Rady (ES) č. 199/2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva.