SK Úradný vestník Európskej únie C 66/1

Uverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 66/01)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť voči žiadosti námietku podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Námietky musia byť Komisii doručené do 6 mesiacov odo dňa tohto uverejnenia.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

č. ES: CZ/PGI/0377/18.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely

1. Príslušný orgán v členskom štáte:

Názov: Úřad průmyslového vlastnictví Adresa: Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 – Bubeneč Tel: (420) 220 38 11 11 Fax (420) 224 32 47 18 E-mail: posta@upv.cz

2. Skupina:

Názov: Rybářství Třeboň a.s. Adresa: Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň Tel: (420) 384 70 15 39 Fax (420) 384 72 33 59 E-mail: rybarstvi@rybarstvi.cz Zloženie: výrobcovia/spracovatelia ( X ) ostatní ( )

Ide o výnimku z článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006, pretože v oblasti existuje iba jeden výrobca. Požiadavky stanovené v článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 2037/93 (2) sú splnené.

3. Druh výrobku:

Trieda 1.7 – čerstvé ryby a výrobky z nich.

4. Špecifikácia:

(Prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1. Názov: „Třeboňský kapr“

4.2. Opis: „Třeboňský kapr “sa zaraďuje do druhu „kapor obyčajný“. Konkrétne plemeno tohto druhu ani jeho kríženie nie je podstatné na dosiahnutie výsledných vlastností produktu.

„Třeboňský kapr “sa chová v rybníkoch vymedzenej oblasti, tzn. že v tejto oblasti musí prebiehať jeho rozmnožovanie, chov a sádkovanie. Spracovávanie nemusí prebiehať vo vymedzenej oblasti.

Chrbát „třeboňského kapra “je tmavozelený, šedý alebo šedomodrý, boky sú žltozelené až zlatisté a brucho je žltobiele. Chrbtové a chvostové plutvy sú šedé, chrbtové a ritné plutvy s červenkastým nádychom, prsné a brušné plutvy sú žltkasté alebo červenkasté. Telo „třeboňského kapra “je charakteristické vysokým chrbtom. „Třeboňský kapr “dorastá do veľkosti až 1 m a hmotnosti 20 kg i viac. Jeho optimálna jatočná hmotnosť je 1,20 – 1,80 kg vo veku troch rokov a 2,40 – 3,20 kg vo veku štyroch rokov.

Špecifikácia mäsa „třeboňského kapra“: sušina 23 %, bielkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %.

Z hľadiska organoleptických vlastností je „Třeboňský kapr “charakteristický veľmi kvalitným mäsom s minimálnym obsahom tuku. Chuť mäsa je jemná s typickou rybacou chuťou „třeboňského kapra“. Chuť je výrazná a typická v dôsledku odchovu v kvalitnej čistej vode vo vymedzenej oblasti, pôsobenia prírodných a geografických podmienok pri chove kapra, vplyvu špecifického podložia Třeboňskej panvy a najmä z dôvodu prevažne prirodzenej planktonálnej výživy vo vode vo vymedzenej oblasti v kombinácii s doplnkovým krmivom. Doplnkové krmivo pozostáva z obilnín.

„Třeboňský kapr “sa dodáva na trh živý nebo spracovaný, t. j. mrazený, chladený (čerstvý), údený a marinovaný v týchto podobách: kapor celý pitvaný, polený alebo porciovaný, filety, požívateľné kaprie vnútornosti.

4.3. Zemepisná oblasť: Oblasť vymedzená pre chov „třeboňského kapra “pozostáva z rybníkov nachádzajúcich sa v Třeboňskej panve v chránenej krajinnej oblasti Třeboňsko, ktoré tvoria systém prepojený Zlatou stokou a s ňou spojenými vodnými tokmi.

4.4. Dôkaz o pôvode: Samotná výroba „třeboňského kapra “od výteru, cez chov, sádkovanie až po spracovanie prebieha vo vymedzenej oblasti podľa certifikovaného systému riadenia akosti ISO 9001:2001 a je kontrolovaná systémom HACCP (analýza nebezpečenstiev a krízové kontrolné body). Kontrolu špecifikácie vykonáva štátna veterinárna správa.

Podľa tohto systému sú pracovníci krajskej veterinárnej správy prítomní pri výlove rýb aj pri predaji rýb zo sádok, kde kontrolujú zdravotný stav, vzhľad a kvalitu rýb. Okrem toho pracovníci krajskej veterinárnej správy odoberajú podľa stanoveného plánu monitorovania v stanovených intervaloch počas roka vzorky rýb z jednotlivých chovov a robia ich testy a rozbory v schválených laboratóriách. Testy a rozbory sa týkajú zdravotného stavu rýb, zdravotnej nezávadnosti a kvality mäsa. Námatkové kontroly a odoberanie vzoriek sa uskutočňuje aj v čase výteru rýb.

Chovateľ zaznamenáva akékoľvek presuny rýb v chove podľa predpísanej evidencie. Evidencia postihuje aj fázu nasadzovania, aj všetky presuny a výlovy rýb. Účtovné záznamy o predaji rýb dokumentujú objemové jednotky predaných rýb a identifikujú osobu odberateľa. Odberatelia sú evidovaní v účtovnom systéme.

4.5. Spôsob výroby: Budúce generačné ryby pre chov „třeboňského kapra “sa odchovávajú vždy z potomstva známych rodičov, ktorí vonkajším vzhľadom (telesnými proporciami, typom ošupenia a zafarbením) zodpovedajú požadovanému štandardu.

Počas chovu mladých generačných rýb vo vymedzenej oblasti prebieha proces selekcie, pri ktorom sa sústreďuje pozornosť na dosiahnutú hmotnosť, typ ošupenia a zdravotný stav. Manipulácia s mladými a generačnými rybami sa vždy obmedzuje na nevyhnutné minimum.

Na rozmnožovanie kapra sa používa metóda umelého výteru v riadenom prostredí na rybej liahni v určenej oblasti, kde je záruka kvalitného prostredia a vody.

Vývoj zárodku v ikre prebieha v špeciálnom zariadení. Vačkové plôdiky kapra sa nasadia do špeciálnych plôdikových rybníkov, opäť v určenej oblasti. Počas tohto vývoja sa „třeboňský kapr “živí prirodzenou potravou (planktón a bentos) a je čiastočne prikrmovaný kŕmnou zmesou, pozostávajúcou zo zmesi obilných šrotov bez akýchkoľvek prísad. Kaprie plôdiky sa v týchto rybníkoch nechávajú rásť rok až dva a potom sa prelovujú do väčších rybníkov, kde behom jedného až dvoch rokov dorastajú na tržnú veľkosť. V tejto fáze sa kapor živí z dvoch tretín prirodzenou potravou a z jednej tretiny je prikrmovaný obilninami. Kŕmenie má priamy vplyv na tvorbu a kvalitu mäsa, a tým na celkovú úžitkovú hodnotu „třeboňského kapra“. Prikrmovanie obsádok sa upravuje v závislosti od teploty vody a nasýtenia vody kyslíkom. Intenzita prijímania doplnkového krmiva kaprou obsádkou, ako aj rast a zdravotný stav rýb, sa samozrejme tiež sledujú. Tieto fakty sa zisťujú pravidelnou kontrolou v kŕmnych miestach a pokusnými odlovmi.

Na uskladnenie vylovených trhových rýb sa používajú manipulačné sádky, ktoré sa skladajú z menších vodných nádrží, cez ktoré preteká voda z vymedzenej oblasti. V skladových sádkach sú ryby zbavené bahnitej príchuti a ich mäso je pôsobením čistej prúdiacej vody hodnotnejšie a chutnejšie. Po vylovení a štandardnom spracovaní výrobok prechádza ďalšími úpravami ako chladenie, mrazenie, údenie a marinovanie.

4.6. Spojenie: Vymedzená zemepisná oblasť má špecifické podnebie vďaka svojej polohe a geomorfológii s veľkým podielom vodných plôch – to všetko priaznivo ovplyvňuje váhové prírastky rýb. Zemepisná oblasť je ekologicky čistá, bez podstatných priemyselných a komunálnych zdrojov znečistenia v Chránenej krajinnej oblasti Třeboňsko, čo má pozitívny vplyv na zdravotný stav rýb. Sústava rybníkov prepojených Zlatou stokou je unikátnym vodným dielom starým vyše 300 rokov, ktoré je svojím usporiadaním a funkciou jedinečné nielen v Európe, ale aj na celom svete, a vytvára špecifický biotop s ustálenými charakteristickými vlastnosťami, ktoré ovplyvňujú výsledné vlastnosti výrobku. V tejto oblasti sú sústredené vynikajúce podmienky na vytváranie planktónu a prirodzenej kaprej potravy s vysokým obsahom živín, k čomu prispievajú aj špecifické klimatické a geologické podmienky opísané nižšie. Všetky uvedené skutočnosti zakladajú príčinnú súvislosť medzi vymedzenou zemepisnou oblasťou a výslednými vlastnosťami výrobku (pozri 4.2).

„Třeboňský kapr “sa historicky spomína už v minulých storočiach, kedy viedli obchodné cesty až do Pasova a do Viedne.

Chov kapra má v Čechách takmer tisícročnú tradíciu. Oddelený chov kapra podľa veku a prvé základy výberu generačných kaprov uvádza už Dubravius v 16. storočí, keď sa rybnikárstvo rozvíjalo najlepšie práve v Třeboňsku. V roku 1506 vypracoval Štěpánek Netolický návrh rybničnej sústavy v Třeboňskej panve. Jej osou sa stala Zlatá stoka, ktorá v dĺžke 48 km napája veľký počet rybníkov medzi Chlumom u Třeboně a Veselím nad Lužnicí vodou z rieky Lužnice. Zmienky o chove „třeboňského kapra “sa objavujú v mnohých publikáciách, napr. „Atlas kaprů chovaných v ČR “J. Pokorného a kol. alebo „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni “J. Šustu.

Označenie „třeboňský kapr “na označovanie rýb so špecifickými vlastnosťami sa používa nepretržite už viac než 100 rokov. Od roku 1974 je chránené ako české označenie pôvodu č. 54 „Třeboňský kapr “(Wittingauer Karpfen) a okrem toho aj ako medzinárodné označenie pôvodu „Třeboňský kapr “(Wittingauer Karpfen) chránené medzinárodnými zápismi na základe Lisabonskej dohody č. 53 z 22. novembra 1967 a č. 836 z 6. decembra 2000. Ochrana označenia „Třeboňský kapr “je navyše predmetom bilaterálnych zmlúv medzi Českou republikou a Rakúskom, Portugalskom a Švajčiarskom o ochrane označenia pôvodu.

Špecifický charakter, kvalita a chuťové parametre „Třeboňského kapra “sú dané najmä chovom a výživou rýb vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ktorá má nasledovnú špecifikáciu:

Charakter, špecifiká a význam krajiny: Dômyselná sieť umelých kanálov a umelých rybníkov vybudovaná v niekoľkých etapách od stredoveku do súčasnosti predstavuje dokonalý systém postupných koordinovaných krajinárskych úprav, ktoré citlivo využívajú a zužitkovávajú miestne prírodné podmienky.

K najcennejším biotopom, ktoré sú v mnohých prípadoch ojedinelé nielen v Čechách, ale aj v celej Európe, patria rozsiahle údolné rašeliniská s dobre zachovanými rastlinnými spoločenstvami a na ne viazanou faunou bezstavovcov. Ďalšími nemenej cennými prvkami sú rozsiahle sústavy rybníkov s druhotne vytvorenými litorálnymi spoločenstvami, ktoré často nahrádzajú pôvodné mokraďové biotopy.

Geológia: Podstatná časť Třeboňska je tvorená geomorfologickým celkom Třeboňskej panvy a najmä v západnej sedimentárnej časti plochým územím Lomnickej panvy, vo východnej časti na kryštalinickom podloží zase vyvýšeninami Kardašořečickej pahorkatiny. Třeboňská panva sa z juhu na sever mierne zvažuje.

Podnebie: Celkovo je podnebie Třeboňska a predovšetkým jeho panvovej časti do určitej miery špecifické a odlišuje sa od okolitých oblastí, čo je spôsobené polohou a geomorfológiou územia, ako aj veľkým zastúpením vodných plôch. Priemerná ročná teplota je vyššia, než by zodpovedalo danej nadmorskej výške, a je tu aj dlhšie trvanie slnečného svitu. V letnom období sa často vyskytujú výdatné zrážky. Pre Třeboňskú panvu je typický častý výskyt inverzií s bezvetrím, keď dochádza najmä v chladnejšej časti roka k dlhším obdobiam so stagnáciou vzdušných más v panve. V týchto situáciách sa tiež vyskytujú časté hmly. Nepriaznivé pôsobenie inverzných situácií spolu s nedostatočnou ventiláciou naštastie nemá na Třeboňsku taký silný vplyv na znečistenie ovzdušia, pretože je tu veľmi málo väčších zdrojov emisií.

Chránená krajinná oblasť: V Třeboňsku sa nachádzajú dve oblasti (tvorené veľkým množstvom území), ktoré boli zaradené na zoznam mokradí medzinárodného významu chránených Ramsarským dohovorom.

Ďalším dôkazom špecifického charakteru krajinného ekosystému je skutočnosť, že Třeboňsko je už niekoľko rokov organizáciou Birdlife International klasifikované ako európske významné vtáčie územie (IBA – Important Bird Area). Třeboňsko je tiež vyhlásené za chránené územie v rámci sústavy NATURA 2000 (SPA a SAC).

Všetky tieto znaky vytvárajú špecifický krajinný bióm s čistým prostredím, vodou a ovzduším, takže chov „Třeboňského kapra “vo vymedzenej oblasti má všetky náležitosti ekologicky čistého procesu. Na základe uvedených prírodných parametrov sú vo vymedzenej oblasti obzvlášť vhodné podmienky na tvorbu prirodzenej kaprej potravy.

4.7. Kontrolný orgán:

Názov: Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj, Inspektorát v Jindřichově Hradci Adresa: Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň Tel: (420) 384 72 11 87 Fax (420) 384 72 11 87 E-mail: z.cupr.kvsc@svscr.cz

4.8. Označenie: Označenie „třeboňský kapr “sa pri predaji živých rýb používa tak, že pri veľkododávkach rýb v prepravných nádržiach a na motorových vozidlách sa uvádza na faktúrach, dodacích listoch a prepravných dokladoch a môže byť prípadne uvedené na prepravnej nádrži nebo na vozidle. V prípade maloobchodu, tzn. predaja rýb v predajniach a v stánkoch, je predajca povinný označiť predajné miesto viditeľnou ceduľou s nápisom „třeboňský kapr“.

Pri spracovaných rybách je označenie „třeboňský kapr “výrazne uvedené na obale výrobku.

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2) Ú. v. ES L 185, 28.7.1993, s. 5.