SK Úradný vestník Európskej únie C 44/123

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Nástroj financovania rozvojovej spolupráce EÚ: úloha organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov“

2011/C 44/20

Spravodajca: Giuseppe IULIANO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Nástroj financovania rozvojovej spolupráce EÚ: úloha organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 17. júna 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 464. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júla 2010 (schôdza z 15. júla) prijal 123 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a nikto sa hlasovania nezdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

Dôstojná práca v rámci politiky spolupráce EÚ a posilňovanie podpory sociálnych partnerov

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) celkovo víta nový nástroj rozvojovej spolupráce, ktorý má neodškriepiteľný význam pri podpore politiky rozvojovej spolupráce EÚ vo svete. Vychádzajúc z tohto predpokladu EHSV odporúča inštitucionálne posilniť oblasti politiky spolupráce v rámci novej Lisabonskej zmluvy vyzdvihnutím ústrednej úlohy a prvotnej zodpovednosti Komisie za plánovanie politických opatrení resp. stratégií rozvojovej spolupráce, ako aj opätovným vyjadrením podpory Európskemu parlamentu a jeho úlohe pri posilňovaní demokratickej kontroly činnosti a rozpočtovej kontroly.

1.2 EHSV pripomína potrebu stále výraznejšie podporovať konkrétne uplatňovanie cieľov stanovených v koncepcii dôstojnej práce. EHSV preto žiada inštitúcie EÚ, a najmä Komisiu a Radu, aby konkrétne podporovali uplatňovanie princípu dôstojnej práce v rámci politických opatrení rozvojovej spolupráce, a predovšetkým aby tento princíp zahrnuli do akčného plánu na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia.

1.3 Keďže sociálni partneri (organizácie pracovníkov a zamestnávateľov) sú aktérmi sociálneho dialógu, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou koncepcie dôstojnej práce, musia sa v tomto kontexte považovať za nenahraditeľné subjekty a partnerov EÚ. Sociálni partneri musia byť v plnej miere zapojení do politického dialógu a musia mať možnosť využívať výhody priamej podpory.

1.4 EHSV podčiarkuje dôležitosť úlohy, ktorú pri rozvoji zohráva súkromný sektor. V tejto súvislosti upozorňuje na zásadu sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorá je založená na dodržiavaní základných pracovných a environmentálnych noriem a vďaka ktorej je transparentnejšie úsilie o zohľadňovanie sociálnych a environmentálnych aspektov v záujme spravodlivejšieho rozvoja krajín, v ktorých tieto podniky pôsobia.

1.5 EHSV odporúča, aby sa plánovanie cielenejšie zameralo na zapojenie sociálnych partnerov aj do postupov verejného obstarávania v oblasti služieb v otázkach súvisiacich s podporou hospodárskych a sociálnych práv.

Úloha a zastúpenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v rámci nástroja rozvojovej spolupráce (DCI)

1.6 EHSV vo všeobecnosti vyzdvihuje kľúčovú úlohu organizácií občianskej spoločnosti pri podpore demokratického rozvoja obyvateľstva a štátov prijímajúcich pomoc, čo prebieha v úplnej autonómii a nezávisle od politickej orientácie príslušnej vlády. Na tento účel EHSV žiada, aby sa zvýšil objem prostriedkov určených na podporu občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov prostredníctvom tematických programov DCI, a rovnako by uvítal posilnenie vzájomnej komplementárnosti tematických a geografických programov v rámci tohto nástroja, a to najmä v prípade rozpočtovej podpory.

1.7 Musia sa posilniť aj nástroje na podporu občianskej spoločnosti v rámci DCI, aby mala možnosť zohrávať úlohu na všetkých úrovniach: pri koncipovaní politických priorít a ich monitorovaní, ako aj pri realizácii rozvojových iniciatív. EHSV preto navrhuje, aby sa zhodnotili a vypracovali spôsoby konzultácie a vykonávania programov Komisie, ktoré by boli v súlade s požiadavkami a špecifikami zainteresovaných aktérov.

1.8 V tomto zmysle EHSV pokladá za potrebné uznať medzinárodný rozmer občianskej spoločnosti z politického ako aj operatívneho hľadiska. To sa najviac prejavuje pri organizáciách, ktoré majú členskú základňu v krajinách na severnej i južnej pologuli, ako napríklad sociálni partneri, družstevné hnutie atď. Keďže tieto organizácie zastupujú celosvetové inštancie, musí sa im umožniť trvalé formálne zapojenie do konzultačných procesov v rámci stanovovania politických priorít spolupráce EÚ. V tomto kontexte by EHSV mohol prevziať úlohu inštitúcie, ktorá uľahčuje začlenenie organizácií občianskej spoločnosti do rozhodovacieho procesu EÚ v otázkach rozvojovej spolupráce.

1.9 EHSV opätovne pripomína, že je dôležité posilniť aktérov občianskej spoločnosti v tretích krajinách, a to aj pomocou priamej podpory regionálnych sietí občianskej spoločnosti menej rozvinutých krajín. Na tejto účel EHSV navrhuje zahrnúť zdroje na podporu aktivít v oblasti koordinácie a rozvoja kapacít sietí v menej rozvinutých krajinách spoločne s aktivitami už existujúcich sietí rozvinutých krajín v rámci cieľa 3 tematického programu DCI pre neštátne subjekty, aby sa zaručil súlad politických opatrení a podniknutých krokov na celosvetovej úrovni.

Zlepšenie účinnosti DCI

1.10 EHSV víta pripomienky Dvora audítorov EÚ a odporúča podporovať programy v dlhodobejšom horizonte, tzv. „rámcové dohody“, ktoré sa väčšinou zameriavajú na strategické ciele pre organizácie občianskej spoločnosti.

1.11 EHSV rovnako navrhuje, aby sa umožnilo rozšíriť kritériá oprávnenosti na využívanie kaskádových grantov (sub-granting), ktoré by malo byť funkčné a doplnkové vzhľadom na programy vychádzajúce z rámcových dohôd a zamerané na zlepšenie efektívnosti hospodárenia s dostupnými zdrojmi.

1.12 EHSV zdôrazňuje potrebu zachovať udržateľnosť rozvojových projektov a navrhuje: — zahrnúť vytváranie resp. rozvoj organizačných kapacít organizácií menej rozvinutých krajín ako spoločný prvok všetkých rozvojových projektov, — umožniť podporu predbežného preskúmania uskutočniteľnosti projektov.

1.13 EHSV pokladá za nevyhnutné zlepšiť fázu výberu, monitorovania a hodnotenia aktivít v rámci spolupráce v záujme zlepšenia ich účinnosti. Zdôrazňuje najmä: — nevyhnutnosť zaviesť bezprostrednejší kontakt a strategický dialóg medzi Európskou komisiou a uchádzačskými organizáciami, a to tak na ústrednej, ako aj periférnej úrovni, — nevyhnutnosť podporovať (strategicky a finančne) rozsiahlejšie priame zapojenie pracovníkov zodpovedných za programy Komisie do realizácie opatrení tak na ústrednej, ako aj periférnej úrovni, — nevyhnutnosť vytvoriť v delegáciách EÚ funkciu pracovníka zodpovedného za vzťahy s občianskou spoločnosťou.

2. Nástroje a programy zahraničnej pomoci Európskej únie

2.1 V rámci finančného výhľadu EÚ na roky 2007 – 2013 sa začal zdĺhavý proces prepracovania finančných programov zahraničnej pomoci EÚ. Do tohto nového rámca dnes patria geografické nástroje IPA (nástroj predvstupovej pomoci, ktorý sa vzťahuje na kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny), ENPI (nástroj pre susedské krajiny, kaukazské štáty, strednú Európu a Stredozemie), DCI (nástroj rozvojovej spolupráce) a ICI (nástroj pre spoluprácu s priemyselnými krajinami) a tematické nástroje EIDHR (demokracia a ľudské práva) (1), SI (nástroj stability) a INSC (nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti na zlepšenie bezpečnosti jadrových reaktorov na celosvetovej úrovni). Na realizáciu tematických nástrojov sa nevyžaduje súhlas orgánov tretích krajín.

2.2 V rámci tohto rozdelenia je DCI špecifickým nástrojom rozvojovej spolupráce (2). Ten sa ďalej delí na geografické a tematické programy (3), na ktoré sa prostriedky prideľujú rôznym spôsobom, napr. prostredníctvom rozpočtovej podpory, subvencií, verejných zákaziek, či podpory medzinárodných organizácií.

2.3 Treba pripomenúť, že boli značne rozšírené kategórie aktérov, ktorí môžu byť príjemcami finančných prostriedkov z DCI, najmä pokiaľ ide o subvencie. Ustúpilo sa od tradičného vnímania mimovládnych organizácií ako hlavných činiteľov z radov občianskej spoločnosti činných v oblasti rozvojovej spolupráce a v súčasnosti sa preferuje diferencovaný prístup, v rámci ktorého sú sociálni partneri, a najmä zamestnávatelia, novými aktérmi, ktorí môžu disponovať prostriedkami tohto nástroja (4).

2.4 EHSV sa vzhľadom na prebiehajúce strednodobé hodnotenie DCI, ako aj vzhľadom na prebiehajúci štruktúrovaný dialóg (5), rozhodol vypracovať toto stanovisko z vlastnej iniciatívy, ktorého cieľom je predložiť odporúčania, ktoré by podporili organizácie občianskej spoločnosti pri plnení ich významnej úlohy v rámci spolupráce (6) a vyzdvihli najmä prínos sociálnych partnerov pre rozvoj.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Treba pripomenúť nedávny vývoj týkajúci sa všeobecného rámca Európskej únie a rozvojovej spolupráce uvedené v Lisabonskej zmluve, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009. Novými prvkami, pokiaľ ide inštitucionálne ustanovenia zmluvy, je vytvorenie postu vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, ako aj vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) (7), ktorú vysoký predstaviteľ riadi. Delegácie EÚ, ktoré sú ozajstnými diplomatickými zastupiteľstvami, tiež podliehajú vedeniu vysokého predstaviteľa Únie a stanú sa súčasťou ESVČ. Hoci zmluva zveruje právomoci v oblasti politiky rozvojovej spolupráce členovi Komisie zodpovednému za rozvoj, mandát vysokého predstaviteľa zahŕňa i naďalej úlohu zabezpečiť súlad a koordináciu vonkajších aktivít Únie. Podľa návrhu, ktorý nedávno vypracovala vysoká predstaviteľka (8), ESVČ zodpovedá za vypracúvanie programovacích dokumentov hlavných (geografických aj tematických) nástrojov rozvojovej spolupráce (pod dohľadom člena Komisie zodpovedného za rozvoj). Tu sa dá vybadať riziko porušenia nezávislosti opatrení rozvojovej politiky, ktoré by v tomto zmysle mohli byť prispôsobené a podriadené cieľom vonkajšej politiky EÚ a členských štátov. EHSV preto opätovne poukazuje na ústrednú úlohu a prvotnú zodpovednosť Komisie za plánovanie politických opatrení/stratégií rozvojovej spolupráce, a zároveň vyjadruje svoju podporu Európskemu parlamentu a jeho úlohe v rámci posilňovania postupu demokratickej kontroly (democratic scrutiny a budgetary control).

3.2 EHSV celkovo víta nový nástroj DCI, ktorý má neodškriepiteľný význam pri podpore politiky rozvojovej spolupráce EÚ vo svete. Rovnako kladne vníma aj zjednotenie rozličných predchádzajúcich programov do jedinej právnej úpravy, a to konkrétne DCI, čo umožňuje väčšiu transparentnosť pri plánovaní zdrojov a hospodárení s nimi. EHSV navyše konštatuje, že dochádza k neustálemu zvyšovaniu objemu finančných prostriedkov určených pre tento sektor, čo z Európskej únie robí jedného z najväčších svetových finančných prispievateľov v oblasti rozvojovej spolupráce. EHSV víta aj začlenenie sociálnych partnerov medzi nových prijímateľov pomoci z DCI. Na záver sa EHSV domnieva, že medzi záležitosťami, ktorým sa venuje nástroj a strategickými prioritami, ktoré presadzuje sekcia EHSV pre vonkajšie vzťahy, existuje mnoho spoločných bodov (9).

3.3 EHSV by však rád vyzdvihol niektoré požiadavky všeobecného charakteru, ktoré sa týkajú účinnej realizácie cieľov DCI a úlohy organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v rámci rozvojovej spolupráce.

3.4 EHSV pripomína potrebu stále dôraznejšie presadzovať konkrétne uplatňovanie cieľov stanovených v koncepcii dôstojnej práce. Na medzinárodnej úrovni bola dôstojná práca ako pojem explicitne zahrnutá medzi rozvojové ciele tisícročia, ktoré boli vytýčené v rámci OSN na boj proti chudobe, a teda ako nástroj rozvojovej spolupráce. Na európskej úrovni bola dôstojná práca formálne začlenená do opatrení politiky rozvoja v roku 2006 (10) a zahrnutá medzi ciele DCI. Ešte stále sa však vyskytujú ťažkosti v oblasti plánovania spolupráce, resp. rokovania o nej medzi EÚ a tretími krajinami, pokiaľ ide o konkrétne uplatňovanie zásad dôstojnej práce. Preto prekvapuje, že samotná Európska komisia vo svojom nedávnom oznámení z jari 2010 (11) venovanom balíku opatrení v oblasti rozvoja vôbec nespomína dôstojnú prácu. EHSV preto vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby opätovne zaviedli a posilnili začlenenie princípov dôstojnej práce do politických rozhodnutí aj do praktického uplatňovania v rámci rozvojovej spolupráce.

3.5 EHSV upozorňuje na skutočnosť, že sloboda združovania, resp. kolektívneho vyjednávania a sociálny dialóg sú základnými prvkami vykonávania politík zameraných na podporu dôstojnej práce s prispením sociálnych partnerov. Ako pripomína samotná Európska komisia, EÚ sa domnieva, že dodržiavanie sociálnych práv a pracovných noriem je nevyhnutným predpokladom udržateľného a spravodlivého sociálneho a hospodárskeho rozvoja, a teda kľúčovými aktérmi sú sociálni partneri (podniky, odborové zväzy). Odborové zväzy sú často najväčšími masovými členskými organizáciami v partnerských krajinách a dohliadajú na dodržiavanie medzinárodných pracovných noriem (12). Okrem toho aj Rada EÚ v roku 2005 sa k tomuto chápaniu problematiky vracia vo vyhlásení o európskom konsenze o rozvoji: ekonomickí a sociálni partneri, vrátane odborových zväzov, „majú osobitne dôležitú úlohu ako podporovatelia demokracie, sociálnej spravodlivosti a ľudských práv“ (13). Preto EHSV zdôrazňuje, že sociálnych partnerov treba v tomto kontexte vnímať ako kľúčových aktérov a partnerov EÚ v dialógu. Sociálni partneri musia byť v plnej miere zapojení do politického dialógu a musia mať možnosť využívať výhody priamej podpory.

3.6 EHSV vyzdvihuje význam súkromného sektora, opierajúceho sa o zásady slobodného podnikania, v dynamike rozvoja pri podpore začleňovania tretích krajín do svetového hospodárstva. EHSV zdôrazňuje, že uplatňovanie sociálnej zodpovednosti podnikov môže prispieť k zvýšeniu zodpovednosti súkromného sektora v záujme spravodlivejšieho rozvoja krajín, v ktorých tieto podniky pôsobia. Sociálna zodpovednosť podnikov, ktorá je založená na dodržiavaní základných pracovných noriem a svetových prioritných cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a trvalo udržateľnej výroby, posilňuje zohľadňovanie sociálnych a environmentálnych aspektov v rámci aktivít DCI.

3.7 EHSV odporúča, aby sa plánovanie cielenejšie zameralo na zapojenie sociálnych partnerov aj do postupov verejného obstarávania v oblasti služieb v otázkach súvisiacich s podporou hospodárskych a sociálnych práv. EHSV konštatuje, že verejné obstarávanie v oblasti služieb sa často týka otázok, ako sociálny dialóg a práva v pracovnej a sociálnej oblasti. Súčasné platné kritériá výberu (požiadavky kladené na žiadajúce organizácie po organizačnej a finančnej stránke) často bránia možnosti spravodlivej a vyváženej účasti sociálnych partnerov, ktorí by mali byť pokladaní za hlavných aktérov v týchto oblastiach.

3.8 EÚ postupne presadzuje trend usmerňovať značnú časť prostriedkov vyčlenených na rozvojovú spoluprácu prostredníctvom takzvanej rozpočtovej podpory (14). I keď sa za týmto spôsobom skrýva pozitívna logika, ktorej snahou je dosiahnuť samostatnejšie a zodpovednejšie postavenie krajín prijímajúcich podporu pri usmerňovaní rozvoja, zároveň však hrozí, že sa obmedzí nevyhnutný príspevok občianskej spoločnosti k účinnému demokratickému rozvoju národov a vlád, ktoré prijímajú pomoc (15). Posilnenie nezávislosti občianskej spoločnosti je zárukou trvalo udržateľného rozvoja a ako také by malo byť prvoradým cieľom politiky rozvojovej spolupráce. EHSV preto zdôrazňuje potrebu zvýšiť objem prostriedkov určených na podporu občianskej spoločnosti (tematické programy) (16), aby sa umožnila dvojaká funkcia: skutočné monitorovanie rozpočtovej pomoci (17) a praktická realizácia doplnkových opatrení, ktoré sa nedajú uskutočniť prostredníctvom výlučnej spolupráce na vládnej úrovni (18). To platí aj pre geografické nástroje (19), v rámci ktorých treba podporu občianskej spoločnosti začleniť uplatnením kritérií transparentnosti, primeraného plánovania a stanovenia špecifických cieľov, pričom treba rešpektovať a chrániť právo na iniciatívu.

3.9 Z tohto pohľadu je úloha sociálnych partnerov nevyhnutná, ak sa zohľadnia tematické programy (okrem programu „Neštátne subjekty“), ako napríklad „Investovanie do ľudí“ (ktorý pokrýva oblasti sociálnej súdržnosti, rozvoja ľudských zdrojov, sociálneho rozvoja, rovnoprávneho postavenia príslušníkov oboch pohlaví a zdravia), alebo „Migrácia a azyl“ (zameraný na konsolidáciu právnych postupov v oblasti migrácie za prácou), „Životné prostredie a prírodné zdroje“ (na podporu opatrení na kontrolu environmentálnej udržateľnosti s pomocou občianskej spoločnosti v rozvojových krajinách) a „Potravinová bezpečnosť“. Najmä téma zameraná na zamestnanie, sociálnu súdržnosť a dôstojnú prácu (20) (zaradená do programu „Investovanie do ľudí“) by mala vo väčšej miere zohľadniť úlohu sociálnych partnerov a sociálneho dialógu, a rovnako aj rozvoj primárneho poľnohospodárstva by mal byť explicitne zahrnutý medzi priority programu „Potravinová bezpečnosť“ (21).

3.10 Na základe cieľov DCI je zrejmé, že je nevyhnutné vyvinúť globálne stratégie na realizáciu rozvojovej spolupráce. To platí aj pre organizácie občianskej spoločnosti, najmä keď majú medzinárodný charakter. Medzinárodný rozmer občianskej spoločnosti sa najviac prejavuje pri organizáciách, ktoré majú členskú základňu v krajinách na severnej i južnej pologuli (ako napríklad sociálni partneri, družstevné hnutie atď.) (22). Keďže tieto organizácie zastupujú celosvetové inštancie, musí sa im umožniť trvalé formálne zapojenie do konzultačných procesov v rámci stanovovania politických priorít spolupráce EÚ vo vzťahu s vládami krajín prijímajúcich podporu. V tomto kontexte EHSV poukazuje na mechanizmy konzultácií a prijímania rozhodnutí, ktoré v súčasnosti platia v rámci OECD, resp. Rady Európy (23).

3.11 EHSV opätovne pripomína, že je dôležité posilniť aktérov občianskej spoločnosti v tretích krajinách, predovšetkým pomocou priamej podpory regionálnych sietí občianskej spoločnosti rozvojových krajín. Na tejto účel EHSV navrhuje zahrnúť zdroje na podporu aktivít v oblasti koordinácie a rozvoja kapacít sietí v menej rozvinutých krajinách (na konsolidáciu ich zastupiteľských kapacít) spoločne s aktivitami už existujúcich sietí rozvinutých krajín v rámci cieľa 3 tematického programu DCI pre neštátne subjekty. Podporou medzinárodných a regionálnych sietí by sa prispelo k posilneniu globálneho súladu politických rozhodnutí a opatrení v oblasti rozvojovej spolupráce.

3.12 Preto sa zdá byť nevyhnutné posilniť aj nástroje na podporu občianskej spoločnosti v rámci DCI, aby mala možnosť zohrávať úlohu na všetkých úrovniach: pri koncipovaní politických priorít a ich monitorovaní, ako aj pri realizácii rozvojových iniciatív. EHSV preto navrhuje, aby sa zhodnotili a vypracovali spôsoby konzultácie a vykonávania programov Komisie, ktoré by boli v súlade so špecifikami zainteresovaných aktérov. Zdá sa byť jasné, že v súčasnosti existuje množstvo rôznych aktérov v oblasti spolupráce na medzinárodnej úrovni, pre ktorých sú charakteristické vlastné oblasti pôsobnosti, ciele, stratégie, systémy organizácie a fungovania.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Dvor audítorov EÚ vo svojej nedávnej správe (24) o zapojení neštátnych subjektov poukazuje na potrebu zaviesť pre organizácie občianskej spoločnosti financovanie programov v dlhodobejšom horizonte, tzv. „rámcové dohody“, ktoré sa väčšinou zameriavajú na strategické ciele. EHSV súhlasí s týmto prístupom a odporúča ho.

4.2 EHSV rovnako navrhuje, aby sa umožnilo rozšíriť kritériá oprávnenosti na využívanie kaskádových grantov (sub-granting), ktoré by v tomto prípade bolo funkčné a doplnkové vzhľadom na programy založené na rámcových dohodách, s cieľom lepšie preniknúť k základným organizáciám. Okrem toho by to aj pre Európsku komisiu predstavovalo účinnejší systém hospodárenia s dostupnými zdrojmi, čím by sa vyhlo fragmentácii iniciatív.

4.3 EHSV zdôrazňuje potrebu zachovať udržateľnosť rozvojových projektov a navrhuje: — zahrnúť budovanie organizačných kapacít (teda bez obmedzenia na riadiace kapacity projektových aktivít) organizácií menej rozvinutých krajín ako spoločný prvok všetkých rozvojových projektov, — umožniť podporu predbežného preskúmania uskutočniteľnosti projektov, ako vo svojej správe zdôraznil aj Dvor audítorov, začiatok aktivít v rámci projektu sa často veľmi oneskoruje pre nedostatočnú analýzu miestnych potrieb (25). Predbežné financovanie týchto štúdií by prispelo k zaručeniu operatívnosti projektu od samého začiatku (26).

4.4 EHSV pokladá za nevyhnutné posilniť fázu výberu, monitorovania a hodnotenia činnosti v rámci spolupráce v záujme zlepšenia ich účinnosti. Zdôrazňuje najmä: — nevyhnutnosť prehodnotiť súčasný postup výberu projektov, ktorý pre byrokratické prekážky často neumožňuje vybrať najvhodnejší návrh. Zdá sa byť teda nevyhnutné zaviesť bezprostrednejší kontakt a strategický dialóg medzi Európskou úniou a uchádzačskými organizáciami, a to tak na ústrednej ako aj periférnej úrovni, pričom treba pri plánovaných opatreniach zvoliť participatívny model, — nevyhnutnosť podporovať (strategicky a finančne) rozsiahlejšie priame zapojenie pracovníkov zodpovedných za programy Komisie do konkrétnej realizácie opatrení. To by umožnilo účinné monitorovanie výsledkov, čo by uľahčilo vzťah medzi poskytovateľom a príjemcom pomoci a prispelo k zjednodušeniu skutočného hodnotenia dosahu projektov v záverečnej fáze, a to tak na ústrednej, ako aj periférnej úrovni, — nevyhnutnosť vytvoriť v každej delegácii EÚ funkciu pracovníka zodpovedného za vzťahy s občianskou spoločnosťou. Po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sú delegácie EÚ ozajstnými diplomatickými zastupiteľstvami Únie. Okrem toho, ako bolo uvedené, delegácie sa stanú súčasťou ESVČ a budú musieť čoraz viac vyvíjať svoju činnosť v koordinácii so zastupiteľstvami jednotlivých členských krajín. Preto sa zdá byť nevyhnutné inštitucionálne posilniť kontaktného partnera organizácií občianskej spoločnosti v rámci delegácií.

V Bruseli 15. júla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Pozri stanovisko EHSV na tému „Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva“, REX/263, 2009.

(2) Rozpočet DCI na obdobie rokov 2007 – 2013 predstavuje 16 897 miliárd EUR: http://www.developmentportal.eu/wcm/subsite/snv1v2/content/view/53/81/. Medzi nástrojmi spolupráce treba spomenúť aj Európsky rozvojový fond (ERF) pre krajiny Afriky, karibskej oblasti a Tichomoria, ktorý však nie je súčasťou rozpočtu EÚ. 10. rozvojový fond má rozpočet vo výške 22 682 miliónov EUR na obdobie od roku 2008 do roku 2013: http://europa.eu/legislation_summaries/development/overseas_countries_territories/r12102_en.htm

(3) Geografické programy: Latinská Amerika, Ázia, stredná Ázia, stredný Východ a južná Afrika. Tematické programy: potravinová bezpečnosť, investovanie do ľudí, migrácia a azyl, neštátne subjekty a miestne orgány, životné prostredie a prírodné zdroje. Pozri: http://ec.europa.eu/europeaid/infopoint/publications/europeaid/153a_en.htm. Na obdobie rokov 2007 – 2013 boli prostriedky pre geografické a tematické programy rozdelené takto: 10,57 miliárd EUR pre geografické programy (t. j. 60 %) a 5,596 miliárd EUR pre tematické (33 %).

(4) Pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce. Ú. v. EÚ L 379, 27.12.2006.

(5) Štruktúrovaný dialóg o zapojení občianskej spoločnosti a miestnych orgánov do rozvojovej spolupráce je iniciatíva, ktorú v roku 2009 odštartovala Európska komisia s cieľom diskutovať o úlohe občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v spolupráci. Dialóg síce nie je rokovacím procesom, zameriava sa však na vytváranie spoločných názorov na uvedené témy a jeho účastníkmi sú okrem zástupcov občianskej spoločnosti aj členské krajiny EÚ a Európsky parlament. Pozri: http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm

(6) V tomto kontexte EHSV pripomína, že v nadväznosti na fórum v Akkre v roku 2008 boli organizácie občianskej spoločnosti v plnej miere uznané za nezávislých aktérov v oblasti rozvoja s vlastnými právami a postavení na rovnakú úroveň ako vlády a medzinárodné organizácie; článok 20 akčného programu z Akkry: http://siteresources.worldbank.org/ACCRAEXT/Resources/4700790-1217425866038/AAA-4-SEPTEMBER-FINAL-16h00.pdf

(7) Zamestnanci ESVČ sa vyberú spomedzi pracovníkov príslušných útvarov generálneho sekretariátu Rady a Komisie a z diplomatických služieb členských krajín. ESVČ je službou sui generis, oddelenou a nezávislou od Komisie a Rady: http://eeas.europa.eu/background/index_en.htm

(8) Článok 8: http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/10/st08/st08029.sk10.pdf

(9) V EHSV existuje výbor pre AKP zodpovedný za vzťahy s týmito krajinami. Pozri zoznam stanovísk EHSV týkajúcich sa Európskeho rozvojového fondu (ERF).

(10) Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora dôstojnej práce pre všetkých, KOM (2006) 249 v konečnom znení.

(11) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dvanásťbodový akčný plán EÚ na podporu rozvojových cieľov tisícročia, KOM(2010)159 v konečnom znení.

(12) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o úlohe Európskej únie pri presadzovaní ľudských práv a demokratizácii v tretích krajinách, KOM(2001) 252 v konečnom znení [neexistuje slovenskej verzia].

(13) Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1, bod 18.

(14) Rozpočtová podpora znamená priame poskytovanie finančných prostriedkov zo strany EÚ prijímajúcej krajine prostredníctvom stanovených finančných orgánov. Rozpočtová podpora môže mať všeobecný charakter a slúžiť na podporu národnej stratégie rozvoja, alebo odvetvový charakter, keď sa zameriava na špecifické oblasti, ako napr. zdravie, vzdelávanie atď. http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget-support/index_en.htm

(15) Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Úloha občianskej spoločnosti v rámci novej stratégie EÚ pre západný Balkán“, Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004.

(16) Na realizáciu tematických nástrojov sa na rozdiel od geografických nástrojov nevyžaduje súhlas krajín prijímajúcich podporu.

(17) Treba mať na mysli kľúčovú úlohu, ktorú môžu organizácie občianskej spoločnosti zohrávať pri monitorovaní a kontrole zdrojov vyčlenených na rozvojovú spoluprácu, s cieľom odhaliť a odstrániť možné prípady korupcie.

(18) EuropeAid v súčasnosti dokončuje štúdie v tomto zmysle. Pozri: Engaging non state actors in new aid modalities in: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/Structured_dialogue#WG2:_T1:_New_aid_modalities_and_CSOs_and_LAs_challenges_and_opportunities.3F a Complementarity of EC financial instruments in the field of human rights and democracy, Information note, aidco.e.4 (2009)338553, 29.10.2009

(19) V súčasnosti sa zdá, že väčšia časť finančnej podpory geografických nástrojov sa rozširuje pomocou „rozpočtovej podpory“, pričom sa dostáva na okraj podpora občianskej spoločnosti na miestnej úrovni. Treba pripomenúť, že geografické nástroje si vyžadujú súhlas krajiny prijímajúcej podporu.

(20) Treba skonštatovať, že finančné zdroje vyčlenené na túto oblasť predstavujú len 21 % celkovej finančnej podpory v rámci programu „Investovanie do ľudí“ v období 2007 – 2013. Pozri: Mid-term review of Strategy Paper for Thematic Programme (2007 – 2013).

(21) Stanovisko EHSV na tému „Obchod a potravinová bezpečnosť“, REX/273, spravodajca: pán Campli.

(22) Sociálni partneri (organizácie zamestnancov i zamestnávateľov) sú zorganizované na európskej i medzinárodnej úrovni. Na európskej úrovni ide o Business Europe v prípade zamestnávateľov a Európsku konfederáciu odborových zväzov v prípade zamestnancov. Na medzinárodnej úrovni ide o medzinárodnú organizáciu zamestnávateľov (IOE) a Medzinárodnú konfederáciu odborových zväzov (CSI). Aj družstevné hnutie je zorganizované na európskej a medzinárodnej úrovni: Cooperatives Europe a International Co-operatives Alliance. Na záver treba započítať i všetky organizácie, družstvá, vzájomné záručné spoločnosti, ktoré vytvárajú „sociálne hospodárstvo“, v súlade s definíciou sformulovanou na konferencii MOP v Johannesburgu, 19. – 21. októbra 2009 („L’Economia Sociale: la risposta dell’Africa alla crisi globale“).

(23) Pozri úlohu TUAC a Európskeho fóra mládeže.

(24) „Riadenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou“, Osobitná správa č. 4/2009.

(25) Tamže, s. 23, č. 41.

(26) Na financovanie tohto druhu prieskumu by sa mohol zaviesť rotačný fond, pomocou ktorého by Komisia poskytla finančnú zálohu, ktorá by následne bola odpočítaná z celkových nákladov projektu v prípade, že by tento projekt prešiel výberom.