Návrh nariadenia Rady ktorým sa stanovujú na rok 2005 možnosti rybolovu a súvisiace podmienky pre populácie určitých rýb a populácie skupín rýb, uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, kde sa vyžadujú obmedzenia výlovu /* KOM/2004/0785 v konečnom znení */





Brusel, 08.12.2004 KOM(2004) 785 v konečnom znení Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa stanovujú na rok 2005 možnosti rybolovu a súvisiace podmienky pre populácie určitých rýb a populácie skupín rýb, uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, kde sa vyžadujú obmedzenia výlovu (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE Tento návrh nariadenia Rady stanovuje na rok 2005 možnosti rybolovu pre Spoločenstvo vo viacerých loviskách rýb a pre plavidlá tretích krajín vo vodách Spoločenstva a podmienky, za ktorých možno loviť v rámci týchto možností rybolovu. Navrhuje tiež pokračovanie opatrení na obmedzenie intenzity rybolovu vo veľmi vyčerpaných loviskách rýb. V návrhu sa nachádzajú aj dočasné technické opatrenia na rok 2005. I. POLITICKÉ VÝCHODISKÁ NÁVRHU Najnovšia správa Medzinárodneho výboru pre morský prieskum (MVMP), ktorú vo veľkej miere schválil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) ES, potvrdila situáciu, ktorá sa zistila v posledných rokoch. Väčšina populácií hlbokomorských druhov a niektoré populácie pelagických druhov sú nadmerne využívané a sú mimo bezpečných biologických limitov. V prípade niektorých veľmi znížených populácií MVMP odporučila buď nulové celkové prípustné úlovky v príslušných loviskách, alebo uloženie veľmi reštriktívnych celkových prípustných úlovkov (CPÚ) až do prijatia plánu obnovy. Uplatňovanie tohto odporúčania treba skúmať z hľadiska rozhodnutí, ktoré Rada prijala v minulých troch rokoch. Tieto rozhodnutia viedli k podstatným zníženiam kvót rybolovu pre ohrozené druhy a k zavedeniu dočasných opatrení na reguláciu intenzity rybolovu v niektorých loviskách od roku 2003. Tieto opatrenia boli sprevádzané programami odstavenia z prevádzky, ktoré viedli k zníženiu kapacity rybolovu v niektorých členských štátoch. Komisia sa preto domnieva, že jej súčasná politika, ktorej cieľom je umožniť pokračovanie rybolovu, ale na nižších úrovniach, môže viesť k výsledkom, ak sa bude plne dodržiavať. Nedávne odhady MVMP však uvádzajú, že zníženie miery úhynu pri rybolove, dosiahnuté v roku 2003, bolo menšie, ako Rada plánovala v roku 2002. Komisia sa domnieva, že treba uplatňovať sprísnené ochranné opatrenia, ak loviská nie sú na základe odporúčania uzatvorené. V prípade mnohých populácií sú odhady MVMP, čo sa týka posledných vykládok oveľa vyššie ako vykládky, ktoré sa nahlasovali v oficiálnej štatistike. To znamená, že kvóty neobmedzovali loviská v súlade s plánom. MVMP sa preto domnieva, že požadované zníženia miery úhynu pri rybolove možno dosiahnuť, len ak sa zavedú podstatné zníženia intenzity rybolovu. Komisia na základe tohto odporúčania opäť navrhuje na rok 2005 vykonávať priame riadenie intenzity rybolovu ako kľúčové opatrenie na ochranu a riadenie. Na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti populácií a na zlepšenie stability vykonávania činností rybolovu sú potrebné viacročné plány riadenia. Ročné rozhodnutia o CPÚ a kvóCPÚh treba robiť v kontexte plánov obnovy a dlhodobých stratégií riadenia. Návrh Komisie odráža nedávne rokovania s členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi o dlhodobom riadení, a anticipuje ďalšie rokovania počas roku 2005. Na základe konzultácií so zainteresovanými subjektami, tietojednoznačne uprednostňujú stabilitu v CPÚ. Za týmto účelom musia byť samotné populácie rýb stabilnejšie. To vyžaduje v prípade väčšiny populácií, aby sa ťažba znížila na nižšiu, stabilnú a udržateľnú úroveň. V nedávnom doporučení vedci odporúčali riadiaci prístup založený na loviskách, pretože riadenie jediného druhu nemôže adekvátne odrážať zložitosť mnohých zmiešaných rybolovov, kde sa ryby lovia spoločne. Prístup založený na loviskách vyžaduje, aby sa bralo do úvahy združenie rôznych rýb v tých istých loviskách. To je tiež ďalší dôvod, aby sa ako nástroj riadenia používalo priame riadenie intenzity rybolovu. Inak nesúlad medzi zložením príležitostí na rybolov dostupné pre rybárske loďstvá a zložením druhov lovených pri rybolove by mohli spôsobiť povinnosť likvidácie. Odhady MVMP o prekračovaní úlovkov nad CPÚ a zlyhanie CPÚ a kvót pri regulácii miery úhynu pri rybolove uvádzajú, že na ochranu populácií rýb sú podstatné zlepšenia v oblasti regulácie a uplatňovania. Komisia preto navrhuje niekoľko opatrení na zlepšenie účinného vykonávania opatrení na ochranu a riadenie. II. URČOVANIE CELKOVÉHO PRÍPUSTNÉHO ÚLOVKU (CPÚ) A. Populácie vo vodách Spoločenstva Návrhy Komisie pre CPÚ sa zakladajú na najnovších vedeckých stanoviskách, v niektorých prípadoch upravených z hľadiska potreby zabezpečiť kontinuitu hospodárskej činnosti v príslušných loviskách a z hľadiska uplatňovania viacročného prístupu k riadeniu, ktorý sa uvádza vyššie. Tieto úpravy sa zavedú, len ak budú v súlade so zásadne zníženým rizikom pre ohrozené populácie rýb. Komisia konzultovala so subjektmi zainteresovanými v procese prípravy návrhov na tento rok. Na základe týchto konzultácií Komisia uznáva potrebu postupného prístupu pre populácie mimo bezpečných biologických limitov, ktorý hľadá primeranú rovnováhu medzi potrebou čo najskôr obnoviť populácie na bezpečnú biologickú úroveň a potrebou zabezpečiť určitú kontinuitu hospodárskej činnosti. Komisia tiež uznáva potrebu úplne využívať rybolovné práva v populáciách, ktoré sú v bezpečných biologických limitoch, ak to nevyvoláva zvýšenie miery úhynu pri rybolove, ktorý by v dlhodobom horizonte viedol k poklesu výnosu. Komisia začala podrobnejší prístup k určovaniu CPÚ vo vodách Spoločenstva, pri ktorom používa tieto kritériá pre nasledujúce kategórie populácií. 1. Populácie, pre ktoré Rada prijala plán obnovy Príslušné populácie sú: - treska v Kattegat, - treska v Skagerrak, Severnom mori a Východnom kanále, - treska na západe Škótska, - treska v Írskom mori, - severné populácie šťukozubca obyčajného. Pre tieto populácie Komisia navrhuje úpravy CPÚ v súlade článkami 6 a 7 upraveného plánu obnovy pre tresku[1] a článkami 5 a 6 plánu obnovy pre severného šťukozubca obyčajného[2]. V prípade niektorých z týchto populácií existuje značná neurčitosť v hodnotení z dôvodu neistoty, čo sa týka množstiev vylovených rýb. V týchto prípadoch články 6 a 7 nie sú priamo uplatniteľné a Komisia navrhuje pokračovať s nízkymi CPÚ. Keďže vážna situácia s populáciami tresky pokračuje a potvrdila sa potreba dodatočných opatrení na ochranu, Komisia navrhuje ďalšie zmeny v úsilí zabezpečiť zlepšenie ochrany tresky podľa článku 8 plánu regenerácie tresky. 2. Populácie, pre ktoré sa pripravuje plán regenerácia Príslušnými populáciami sú: južná populácia šťukozubca obyčajného (časti VIIIc a IXa) ibersko-atlantický homár (časti VIIIc a IXa) morský jazyk v Biskajskom zálive (časti VIIIab) morský jazyk v Západnom kanáli (časti VIIe) východobaltická treska (pododdiely 25 – 32) platesa zo Severného mora (podoblasť IV) Kde MVMP stanovil, že plán regenerácia je naďalej potrebný, Komisia navrhuje úpravy CPÚ a opatrenia na riadenie intenzity rybolovu, ktoré zohľadňujú konzultácie s členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi. Kde MVMP neopakoval odporúčanie na plán obnovy, Komisia navrhuje úpravy CPÚ, eventuálne obmedzení intenzity, ktoré sú v súlade s vedeckým stanoviskom, berúc do úvahy súčasný stav populácií, potrebu viacročného prístupu a prianie členských štátov a zainteresovaných subjektov mať stabilitu v CPÚ. Komisia bude pokračovať v rokovaniach s Radou a so zainteresovanými subjektmi a príslušnými členskými štátmi o dlhodobom riadení týchto populácií, ktoré zabezpečí, aby sa populácie nevrátili do veľmi rizikových podmienok. 3. Populácie spojené s populáciou, pre ktorú sa prijali alebo sa pripravujú plány regenerácie, alebo kde MVMP a VTHVRH odporúčali uzatvorenie, alebo inde zníženie na najnižšiu možnú úroveň Kde je vykonávanie plánov oživenia spojené s veľkými zmenami v miere úhynu pri rybolove namierenej na citlivé druhy v zmiešaných loviskách, Komisia navrhuje na základe informácií a odporúčaní MVMP a VTHVRH uplatňovať kompatibilné opatrenia, aby sa vyhla vzniku povinnosti likvidácie v tých loviskách, ktoré sú neoddeliteľne zmiešané. Príkladmi sú populácie tresky škvrnitej a tresky bezfúzej v Severnom mori a na západe Škótska a populácie morského jazyka v Kattegat, Skagerrak a v Severnom mori. 4. Ostatné populácie, v prípade ktorých MVMP a VTHVRH informovali, že sa nachádzajú mimo bezpečných biologických limitov, a odporučili podstatné zníženie miery úhynu pri rybolove V prípade populácií, ktoré sú mimo bezpečných biologických limitov, ale nepatria do žiadnej z kategórií uvedených vyššie, Komisia navrhuje CPÚ zodpovedajúci krátkodobej alternatíve výlovu, ktorý odporučil MVMP alebo VTHVRH, alebo obe, okrem prípadov, keď Komisia navrhuje za účelom zmiernenia účinkov neistoty v hodnoteniach a poskytnutia lepšej stability trhov a operácií rybolovu, aby sa akákoľvek zmena v CPÚ obmedzila na úroveň nie vyššiu ako 20 % v porovnaní s CPÚ pre rok 2003, kde sa to dá vykonať bez prekročenia bezpečnostnej miery úhynu pri rybolove Fpa. Komisia ako neoddeliteľnú súčasť tohto postupnejšieho prístupu tiež navrhuje, aby sa Rada zaviazala stanoviť CPÚ v súlade s ďalšími postupnými zníženiami miery úhynu pri rybolove v nasledujúcich rokoch. 5. Populácie, ktoré sú v rámci bezpečných biologických limitoch a nie sú spojené s populáciou, ktorú treba obnovovať Tam, kde hodnotenie populácie potvrdzuje, že sa nachádza v rámci bezpečných biologických limitoch, Komisia navrhuje CPÚ, ktorý podľa vedeckých predpovedí dôsledkov vykonania takéhoto výlovu nebude viesť k prekročeniu bezpečného biologického limitu populácií (t. j. presun buď pod bezpečnostnú biomasu, Bpa, alebo nad bezpečnostnú mieru úhynu pri rybolove, Fpa) do roku 2006. Ak hodnotenie populácie naznačuje, že sa nedosiahne dodatočný výnos v dlhodobom horizonte zvýšením miery úhynu pri rybolove, alebo že vyššie výnosy možno dosiahnuť znížením miery úhynu pri rybolove, Komisia navrhuje CPÚ v súlade s nezvyšovaním miery úhynu pri rybolove. Na zníženie účinkov neistoty v odporúčaní a na zlepšenie ekonomickej stability rybného priemyslu Komisia však bude obmedzovať každé zvýšenie alebo zníženie CPÚ na úroveň do 20 % v porovnaní s CPÚ pre rok 2002, kde to možno dosiahnuť bez prekročenia Fpa. 6. Populácie, pre ktoré nie sú k dispozícii hodnotenia a neposkytlo sa žiadne vedecké odporúčanie V týchto prípadoch Komisia založila svoj návrh na odporúčaní buď MVMP alebo VTHVRH vždy, keď tieto orgány poskytli explicitnú hodnotu pre CPÚ. V prípadoch, ak nie je k dispozícii ani hodnotenie ani odporúčanie, Komisia ako všeobecné pravidlo navrhuje CPÚ na rok 2005 rovnajúci sa CPÚ prijatému na rok 2004, ak nahlásená vykládka značí vysoké zužitkovanie kvót. Kde je zužitkovanie kvót nízke, Komisia preskúmala, či schodok bol spôsobený nedostatkom skutočných príležitostí rybolovu (t. j. existenciou „papierových rýb“). V týchto prípadoch Komisia navrhuje znížiť CPÚ, aby CPÚ lepšie vyjadrovali (a tým v dlhodobom horizonte chránili) skutočné príležitosti rybolovu. Komisia navrhuje v týchto prípadoch 20 % zníženie CPÚ, aby dosiahla postupné zníženie možností rybolovu na úrovne vykládok, ktoré sa dosahovali v posledných rokoch. B. Populácie riadené prostredníctvom regionálnych organizácií rybolovu alebo na základe bilaterálnych konzultácií s tretími krajinami Niektoré populácie sú riadené prostredníctvom regionálnych organizácií rybolovu alebo na základe bilaterálnych konzultácií s tretími krajinami. Návrh Komisie pre tieto populácie odráža rozhodnutia prijaté v týchto rámcoch. Niekoľko rozhodnutí však ešte treba prijať vo vzťahu k populáciám, ktoré sú riadené spolu s tretími krajinami. Keby sa predloženie tohto návrhu odložilo až do prijatia týchto rozhodnutí, znemožnilo by to predložiť návrh v primeranom čase, aby ho Rada mohla preskúmať pred prijatím v decembri. III. OBMEDZENIA INTENZITY RYBOLOVU Z hľadiska stanoviska MVMP o neúčinnosti CPÚ pri regulácii miery úhynu pri rybolove a potrebe uplatňovať riadenie intenzity rybolovu na dosiahnutie cieľov trvalej udržateľnosti Komisia naďalej považuje riadenie intenzity rybolovu za dôležitý nástroj. Rada prijala opatrenia na riadenie intenzity rybolovu od decembra 2002 vo vzťahu k niektorým loviskám tresky. Komisia navyše navrhla ďalšie plány regenerácie, medzi ktoré patrí uplatňovanie priameho riadenia intenzity rybolovu pre ďalšie populácie, ktoré sa využívajú mierou nezabezpečujúcou trvalú udržateľnosť. Komisia navrhuje uplatňovať dočasné pravidlá pre riadenie intenzity rybolovu, ktoré sú podobné pravidlám implementovaným pre rok 2004 (príloha V nariadenia 2287/2003), pre loviská, ktoré sú mimo bezpečných biologických limitov, a pre ktoré MVMP odporučil zásadné zníženie miery úmrtnosti pri rybolove. Tento návrh sa týka obmedzenia počtu dní rybolovu podľa kategórie výstroja pre lov tresky v Skagerrak, Kattegat, Severnom mori, Írskom mori, Východnom kanále a na západe Škótska, pre lov platesy v Severnom mori, pre lov morského jazyka v Západnom kanáli a pre lov šťukozubca obyčajného, čerta morského a homára nórskeho pri západnej časti Iberského polostrova. Pre populácie tresky v Írskom mori, Kattegat, Skagerrat, Severnom mori a na západe Škótska sa vyžadujú ďalšie zníženia intenzity v porovnaní s rokom 2003. Od roku 2003 do roku 2004 sa však zaviedli väčšie zmeny opatrení na obmedzenie intenzity rybolovu, ktoré vedú k značnému zlepšeniu účinnosti týchto opatrení. Preto je pravdepodobné, že nasadená intenzita rybolovu v roku 2004 bude podstatne nižšia ako v roku 2003 aj pri nezmenených dňoch na mori. MVMP vo svojom odporúčaní pre tieto populácie odporúča zníženie miery úhynu pri rybolove v porovnaní s rokom 2003 alebo s priemernou mierou úhynu pri rybolove, ktorá sa dosahovala v období 2001 až 2003. Zníženia počtu dní na mori v porovnaní s rokom 2004 vyžadované na splnenie vedeckého odporúčania môžu byť preto nižšie ako zníženia, ktoré odporučil MVMP. Ak by sa tieto zníženia implementovali formou zníženia počtu dní na mori pre príslušné flotily, mohli by narušiť úplné využitie rybolovných práv pre mnoho iných populácií. Komisia preto navrhuje, aby sa požadované zníženie intenzity pre loviská tresky dosahovali zatvorením hlavných oblastí rybolovu, respektíve sezón pre tresku. Navrhovaný počet povolených dní na mori v loviskách platesy v Severnom mori, morského jazyka v Západnom kanáli a šťukozubca obyčajného, čerta morského a homára nórskeho pri Iberskom polostrove sa určil tak, aby bol v súlade s navrhovanými CPÚ, ktoré sa uvádzajú vyššie. V najnovšom odporúčaní MVMP sa uvádza, že existuje jasná potreba zaviesť schému obmedzovania intenzity rybolovu pre loviská tresky v Baltickom mori. Komisia v súlade s odporúčaním a aby zabezpečila zníženie miery úhynu pri rybolove východobaltickej tresky v roku 2005, navrhuje zníženie intenzity rybolovu implementáciou dvoch uzatvorených oblastí pre rybolov tresky. Pre populácie, ktoré sa uvádzajú vyššie, Komisia navrhuje CPÚ, ktoré sú v súlade s odporúčaniami MVMP pre nulový CPÚ. Takéto návrhy znamenajú vyššiu úroveň rizika ako presné dodržiavanie vedeckého odporúčania. Aby takéto úrovne CPÚ boli účinné pri zabezpečovaní oživenia, musia byť podporené limitovaním intenzity rybolovu a opatreniami na zlepšenie regulácie a uplatňovania. Navrhované opatrenia týkajúce sa intenzity sa ustanovujú v prílohe III (uzatvorené oblasti a sezóny) a prílohe IV (schéma pre dni na mori a opatrenia týkajúce sa regulácie a uplatňovania). Hlavné zmeny, ktoré sa navrhujú vo vzťahu k súčasným opatreniam, sú: - pridanie systému zvláštnych rybárskych povolení pre plavidlá, na ktoré sa opatrenia vzťahujú, a zavedenie znížení možností rybolovu pre plavidlá, ktoré porušia nariadenia o ochrane, - zavedenie povinností nahlasovania intenzity rybolovu pre členské štáty. MVMP ďalej odporučil riadiť rybolov pre piesočnicu v Severnom mori so zvláštnym plánom riadenia intenzity rybolovu. V prílohe V sa navrhuje systém riadenia v súlade s týmto odporúčaním. IV. PRECHODNÉ TECHNICKÉ OPATRENIA Prechodné technické opatrenia, ktoré treba uplatňovať v roku 2005, sa uvádzajú v prílohe III návrhu. Ako sa opisuje v časti II a III, návrh obsahuje dodatočné zníženia intenzity rybolovu pre tresku vo forme uzatvorenia oblastí alebo sezón. Pre populácie tresky v Severnom mori a vo východnom Pobaltí sa navrhujú zatvoriť pre rybolov pri dne dve oblasti obsahujúce hlavné loviská tresky. Pre tresky v Kattegate návrh obsahuje zákaz rybolovu tresky vo prvom štvrťroku 2005, kde sa tradične vykonáva viac ako tretina výlovov tresky. Žiadne ďalšie zatvorenia sa nenavrhujú pre populácie tresky na západe Škótska a v Írskom mori. V. PODMIENKY PRE VYKLÁDKY ÚLOVKOV A VEDĽAJŠÍCH ÚLOVKOV A OSOBITNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA SLEĎOV Podľa súčasného nariadenia úlovky sleďov vykonávané v malých priemyselných loviskách so sieťami sa nezapočítavajú do kvót. To sa vzťahuje aj na vedľajšie úlovky sleďov v priemyselných loviskách v Severnom mori, Skagerraku a Kagerrate aj napriek tomu, že sa pre tieto oblasti dohodli kvóty pre vedľajšie úlovky s Nórskom. Aby sa zabezpečilo započítanie všetkých sleďov do príslušných kvót, v článku 8 a prílohe II návrhu sa zavádzajú zmeny. Požiadavka mať zavedené primerané programy odberu vzoriek na účinné sledovanie vedľajších úlovkov sleďov sa rozšírila tak, aby obsahovala malé loviská so sieťami v Baltickom mori. Ako dôsledok sprísnenia opatrení na obmedzenie celkových vedľajších úlovkov sleďov sa zrušili osobitné predpisy pre vedľajšie úlovky, ktoré sa zaviedli pre slede roku 1998[3]. Vedci opäť odporučili zásadné zníženia úrovní výlovu v roku 2005 pre mnohé populácie. Komisia si uvedomuje, že v niektorých prípadoch tieto zníženia znamenajú značné krátkodobé ekonomické ťažkosti pre dotknutý rybársky priemysel. Okrem toho obmedzenia rybolovu majú v mnohých prípadoch obmedzený účinok na ochranu z dôvodu nedostatočného dodržiavania. Z týchto dôvodov môže Komisia v roku 2005 akceptovať pre niektoré populácie zníženie úrovní výlovu, ktoré nie sú až na úrovni vedeckých odporúčaní, ale len za podmienky, že členské štáty sa zaviažu prijať dlhodobé plány regenerácie, respektíve plány riadenia pre príslušné populácie vrátane prijatia eventuálnych riadiacich nástrojov potrebných na zabezpečenie ich účinnosti. Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa stanovujú na rok 2005 možnosti rybolovu a súvisiace podmienky pre populácie určitých rýb a populácie skupín rýb, uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, kde sa vyžadujú obmedzenia výlovu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 2002 z 20. decembra 2002 o zachovaní a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybolovu na základe Spoločnej politiky rybného hospodárstva[4], a najmä na článok 20 tohto nariadenia, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 423/2004 z 26. februára 2004, ktorým sa ustanovujú opatrenia na regeneráciu populácií tresky [5], najmä na jeho články 6 a 8, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 811/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zavádzajú opatrenia na obnovu zásob severného šťukozubca obyčajného[6], najmä na jeho článok 5, so zreteľom na návrh Komisie,[7] keďže: článok 4 nariadenia (ES) č. 2371/2002 vyžaduje, aby Rada prijala opatrenia potrebné na zabezpečenie prístupu k vodám a zdrojom a trvalo udržateľné vykonávanie činností rybolovu, berúc do úvahy dostupné vedecké stanoviská, a najmä správu vypracovanú Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo, podľa článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 je úlohou Rady ustanoviť celkový prípustný úlovok (CPÚ) podľa loviska alebo skupiny lovísk; keďže možnosti rybolovu treba prideliť členským štátom a tretím krajinám v súlade s kritériami, ktoré sa ustanovujú v článku 20 toho nariadenia, na zabezpečenie účinného riadenia CPÚ a kvót treba ustanoviť osobitné podmienky, za ktorých sa realizujú činnosti rybolovu, treba ustanoviť princípy a určité postupy riadenia rybného hospodárstva na úrovni Spoločenstva, aby členské štáty mohli zabezpečiť riadenie plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa ustanovujú dodatočné podmienky pre medziročné riadenie CPÚ a kvót[8], treba identifikovať populácie, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia, ktoré sa v ňom ustanovujú, v súlade s postupom ustanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch pri rybolove Spoločenstvo viedlo konzultácie o právach v oblasti rybolovu s Nórskom[9], Faerskými ostrovmi[10], Grónskom[11] a Islandom[12], podľa článku 6 Prístupového aktu z roku 2003 dohody o rybolove, uzatvorené Lotyšskom a Litvou s tretími krajinami riadi Spoločenstvo; keďže podľa týchto dohôd Spoločenstvo viedlo konzultácie s Ruskou federáciou, Spoločenstvo je zmluvnou stranou vo viacerých regionálnych organizáciách v oblasti rybolovu; keďže tieto organizácie v oblasti rybolovu odporučili ustanovenie obmedzení výlovu a ďalšie predpisy na ochranu určitých druhov; keďže Spoločenstvo preto musí vykonávať tieto odporúčania, Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) na svojom výročnom zasadaní v júni 2004 prijala obmedzenia výlovu tuniaka žltoplutvého, tuniaka zavalitého a tuniaka pruhovanéhoo, a technické opatrenia týkajúce sa zaobchádzania s vedľajšími úlovkami. Hoci Spoločenstvo nie je členom IATTC, treba implementovať tieto opatrenia, aby sa zabezpečilo trvalo udržateľné riadenie zdrojov patriacich do kompetencie tejto organizácie, Medzinárodná komisia na ochranu atlantických tuniakov (ICCAT) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2004 prijala tabuľky, v ktorých sa uvádza nedostatočné využívanie a nadmerné využívanie možností rybolovu zmluvných strán ICCAT. V spojitosti s tým prijala ICCAT rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje, že Európske spoločenstvo nedostatočne využívalo svoje kvóty pre viaceré populácie, na zohľadnenie zmien v kvótach Spoločenstva, ktoré určila ICCAT, treba rozdelenie možností rybolovu vyplývajúcich z nedostatočného využívania vykonať na základe príslušného príspevku každého členského štátu vo vzťahu k nedostatočnému využívaniu bez úpravy kľúča pre rozdelenie ročných prídelov CPÚ, ktorý sa ustanovuje v tomto nariadení, ako dočasné opatrenie a až do skorého prijatia nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1434/98 z 29. júna 1998, ktorým sa ustanovujú podmienky, za ktorých sa slede môžu loviť na priemyselné účely iné ako na ľudskú spotrebu[13], výlovy sleďa v zmiešaných loviskách, ktoré sa ustanovujú v článku 2 toho nariadenia, sa započítavajú do príslušnej kvóty pre slede, uplatňovanie možností rybolovu musí byť v súlade s legislatívou Spoločenstva pre túto oblasť, najmä s nariadením Komisie (EHS) č. 1381/87 z 20. mája 1987, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre označovanie a dokumentáciu rybárskych plavidiel[14], nariadením Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre zaznamenávanie údajov o úlovkoch rýb členských štátov[15], nariadením Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993, ktorým sa zavádza systém kontroly platný pre spoločnú politiku rybného hospodárstva[16], nariadením Rady (ES) č. 1954/2003 zo 4. novembra 2003 o riadení rybárskeho úsilia týkajúceho sa určitých rybolovných oblastí a zdrojov Spoločenstva, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie č. 685/95 a (ES) č. 2027/95[17], nariadením Rady (ES) č. 1626/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú určité technické opatrenia na ochranu zdrojov rybolovu v Stredozemnom mori[18], nariadením Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení [19], nariadením Rady (ES) č. 601/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa ustanovujú určité opatrenia kontroly platné pre rybárske činnosti o oblasti pôsobnosti Dohovoru o ochrane antarktických morských živých zdrojov, a ktoré zrušuje nariadenia (EHS) č. 3943/90, (ES) č. 66/98 a (ES) č. 1721/1999[20], nariadením Rady (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu[21], nariadením Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o ochrane zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov[22], nariadením Rady (ES) č. 1434/98, nariadením Rady č. 423/2004 z 26. februára 2004, ktorým sa ustanovujú opatrenia na regeneráciu zásob tresky[23], nariadením Komisie (ES) č. 2244/2003 z 18. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné ustanovenia týkajúce sa satelitných systémov monitorovania plavidiel[24], nariadením Rady (EHS) č. 2930/86, ktorým sa definujú vlastnosti rybárskych plavidiel[25] a nariadením Rady (ES) č. 973/2001 zo 14. mája 2001, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia na zachovanie stavov niektorých vysoko migračných druhov [26]. v rámci prispenia k ochrane populácií rýb treba v roku 2005 zaviesť určité doplňujúce opatrenia týkajúce sa kontroly a technických podmienok rybolovu, vo vzťahu k ohrozeným populáciám, pre ktoré sa prijali plány regenerácie, a vykonávaniu schém riadenia intenzity rybolovu, ktoré sú v nich zahrnuté, treba uplatňovať dočasné schémy riadenia intenzity rybolovu, podľa stanoviska MVMP treba uplatňovať dočasný systém riadenia intenzity priemyselného rybolovu piesočnice v podoblasti IV a v časti IIIa Sever MVMP, na úpravu limitov intenzity rybolovu pre tresku, ktoré sa ustanovujú v nariadení Rady (ES) č. 423 z februára 2004, ktorým sa ustanovujú opatrenia pre regeneráciu populácií tresky[27], sa navrhuje alternatívny systém riadenia intenzity rybolovu v súlade s CPÚ, ktorý sa ustanovuje v článku 8 ods. 3 uvedeného nariadenia, Organizácia pre rybné hospodárstvo v severozápadnom Atlantiku (NAFO) na svojom 25. výročnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. – 19. septembra 2003, prijala plán obnovy halibuta grónskeho v podoblasti 2 a častiach 3KLMNO NAFO. Tento plán predvída zníženie úrovne CPÚ do roku 2007, ako aj dodatočné opatrenia na zabezpečenie účinnosti. Tento plán treba implementovať pre rok 2005 až do prijatia nariadenia Rady na vykonávanie viacročných opatrení na obnovu populácie halibuta grónskeho, NAFO na svojom výročnom zasadnutí, ktoré sa konalo 13. – 17. septembra 2004, prijala opatrenia v oblasti riadenia pre mnohé predtým neregulované populácie, a to raje v časti 3LNO, okúnika v časti 3O a zubatku bielu v časti 3NO. Preto treba vykonávať tieto opatrenia a určiť rozdelenie medzi členskými štátmi, na dodržiavanie medzinárodných záväzkov, ktoré Spoločenstvo prijalo ako zmluvná strana Dohovoru o ochrane antarktických morských živých zdrojov (CCAMLR) vrátane záväzku uplatňovať opatrenia prijaté komisiou CCAMLR, treba uplatňovať CPÚ prijaté touto komisiou na sezónu 2004 – 2005 a príslušné limitné dátumy pre sezónu, CCAMLR na svojom XXIII. výročnom zasadnutí v roku 2004 prijala príslušné limity výlovu pre populácie otvorené pre riadený rybolov ktorýmkoľvek členom CCAMLR. CCAMLR tiež schválila účasť rybárskych plavidiel Spoločenstva na prieskumných rybolovoch druhu Dissostichus v podoblastiach FAO 88.1 a v častiach 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) a 58.4.3b a podriadila príslušné činnosti rybolovu limitom úlovku u a limitom vedľajšieho úlovku, ako aj určitým konkrétnym technickým opatreniam. Tieto limity a technické opatrenia treba tiež dodržiavať, na zabezpečenie živobytia rybárov Spoločenstva je dôležité otvoriť tieto loviská 1. januára 2005. Z dôvodu naliehavosti tejto záležitosti je nevyhnutné udeliť výnimku vo vzťahu k obdobiu ustanovenému v odseku I bod 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý predstavuje prílohu k Zmluve o Európskej únii a zmlúv o založení Európskych spoločenstiev, PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I Pôsobnosť a ciele Článok 1Predmet Toto nariadenie ustanovuje možnosti rybolovu práva na rok 2005 pre niektoré populácie rýb a populácie skupín rýb a konkrétne podmienky, za ktorých sa tieto možnosti rybolovu môžu využívať. Pre niektoré antarktické populácie však ustanovuje možnosti rybolovu a konkrétne podmienky na obdobia ustanovené v prílohe IF. Článok 2Pôsobnosť Toto nariadenie platí pre: a) rybárske plavidlá Spoločenstva (plavidlá Spoločenstva) a b) rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou tretích krajín a sú registrované v tretích krajinách (plavidlá tretích krajín) vo výsostných vodách alebo vodách spadajúcich pod jurisdikciu členských štátov (vody ES). Článok 3Definície Na účel tohto nariadenia platia tieto definície: a) „možnosti rybolovu“ znamenajú: i) celkový prípustný úlovok (CPÚ) alebo počet plavidiel oprávnených loviť, respektíve dĺžku platnosti týchto oprávnení, ii) podiely na CPÚ, ktoré má k dispozícii Spoločenstvo, iii) kvóty pridelené Spoločenstvu vo vodách tretích krajín, iv) prídely možností rybolovu Spoločenstva podľa bodov ii) a iii) členským štátom vo forme kvót, v) prídely kvót tretím krajinám na lov vo vodách Spoločenstva, b) „medzinárodné vody" znamenajú vody, ktoré nie sú výsostnými vodami ani nespadajú pod jurisdikciu žiadneho štátu, c) „regulačná oblasť NAFO" znamená časť oblasti Dohovoru o Organizácii pre rybné hospodárstvo v severozápadnom Atlantiku (NAFO), ktorá nepatrí do zvrchovanosti alebo kompetencie pobrežných štátov, d) „Skagerrak" znamená oblasť ohraničenú na západe priamkou vedenou od majáka v Hanstholm po maják v Lindesnes a na juhu priamkou vedenou od majáku v Skagen po maják v Tistlarna a od toho bodu po najbližší bod pobrežia Švédska, e) „Kattegat" znamená oblasť ohraničenú na severe priamkou vedenou od majáka v Skagen po maják v Tistlarna a od toho bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu priamkou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen, f) „Severné more" znamená podoblasť IV MVMP a ten podiel časti IIIa MVMP, na ktorý sa nevzťahuje definícia Skagerraku uvedená v bode c), g) „Rižský záliv" znamená oblasť ohraničenú na západe priamkou vedenou od majáka v Ovisi (57°34.1234' N, 21°42.9574' E) na západnom pobreží Lotyšska po Southern Rock of Cape Loode (57° 57.4760' N, 21° 58.2789' E) na ostrove Saaremaa, ďalej smerom na juh po najjužnejší bod polostrova Sõrve a potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia ostrova Saaremaa, a na severe priamkou vedenou od 58°30.0' N 23°13.2’v.d. po 58°30.0’s.š. 23°41'1E. Článok 4Rybolovné pásma Na účel tohto nariadenia platia tieto definície pásiem: a) pásma MVMP (Medzinárodného výboru pre morský prieskum) sa definujú v nariadení Rady (EHS) č. 3880/91[28]; b) pásma CECAF (východný a stredný Atlantik alebo hlavné rybolovné pásmo 34 FAO) sa definujú v nariadení Rady (ES) č. 2597/95[29]; c) pásma NAFO (Organizácie pre rybné hospodárstvo v severozápadnom Atlantiku) sa definujú v nariadení Rady (EHS) č. 2018/93[30]; d) pásma CCAMLR (Dohovoru o ochrane antarktických morských živých zdrojov) sa definujú v nariadení (ES) č. 601/2004. KAPITOLA IIMožnosti rybolovu a súvisiace podmienky pre plavidlá Spoločenstva Článok 5Možnosti rybolovu a ich rozdelenie 1. Možnosti rybolovu pre plavidlá Spoločenstva vo vodách Spoločenstva alebo v niektorých vodách nepatriacich Spoločenstvu a rozdelenie týchto možností rybolovu medzi členské štáty sa ustanovujú v prílohe I. 2. Pre plavidlá Spoločenstva sa týmto povoľuje vykonávať výlovy v rámci kvót ustanovených v prílohe I vo vodách, ktoré patria do rybolovnej kompetencie Faerských ostrovov, Grónska, Islandu, Nórska, a v rybolovnom pásme okolo Jan Mayen, a Ruskej federácie, za podmienok, ktoré sa ustanovujú v článkoch 9, 16 a 17. 3. Komisia stanovuje možnosti rybolovu huňáčika severného v pásmach V, XIV (vody Grónska) dostupné pre Spoločenstvo vo výške 7,7 % CPV pre huňáčika severného, hneď ako sa tento CPÚ stanoví. Po prevode pm ton Islandu, pm ton Faerským ostrovom a pm ton Nórsku zostávajúce množstvo bude k dispozícii pre všetky členské štáty. 4. Možnosti rybolovu populácie tresky modrastej v pásmach I-XIV (vody ES a medzinárodné vody) a sleďa v pásmach I a II (vody ES a medzinárodné vody) môže Komisia zvýšiť na základe postupu ustanoveného v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002, keď tretie krajiny nedodržiavajú zodpovedné riadenie týchto populácií. Článok 6Osobitné ustanovenia a rozdelenie Rozdelenie rybolovných práv medzi členské štáty, ktoré sa ustanovuje v prílohe I, platí bez toho, aby boli dotknuté: a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002, b) prerozdelenia vykonané podľa článku 21 ods. 4, článku 23 ods. 1 a článku 32 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2847/93, c) dodatočné výlovy prípustné podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96, d) množstvá odoprené podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 847/96, e) zrážky vykonané podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 847/96. Článok 7Pružnosť kvót Na rok 2005 sa musia nasledujúce populácie stanoviť v súlade s ustanoveniami v prílohe I tohto nariadenia: (a) populácie, na ktoré sa vzťahuje bezpečnostný alebo analytický CPÚ, (b) populácie, pre ktoré majú platiť podmienky pre medziročnú pružnosť, ktoré sa ustanovujú v článkoch 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96, (c) a populácie, pre ktoré majú platiť sankčné koeficienty, ktoré sa ustanovujú v článku 5 ods. 2 toho nariadenia. Článok 8Podmienky pre vykládku úlovku alebo vedľajšieho úlovku 1. Ryby z populácií, pre ktoré sú stanovené možnosti rybolovu, sa smú ponechať na palube alebo vyložiť, len ak: a) tieto úlovky boli vykonané plavidlami členského štátu, ktorý má kvótu a táto kvóta nie je vyčerpaná, alebo b) tieto úlovky predstavujú súčasť podielu Spoločenstva, ktorý nebol rozdelený kvótami medzi členské štáty, a tento podiel nebol vyčerpaný, alebo c) v prípade všetkých druhoch iných ako sleď a makrela, ak sú zmiešané s inými druhy, úlovky sa vykonali sieťami s veľkosťou ôk menšou ako 32 milimetrov v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 850/98, a nie sú roztriedené buď na palube alebo po vykládke, alebo d) v prípade sleďa, úlovky sú v súlade s opatreniami, ktoré sa ustanovujú v bode 12 prílohy III, alebo e) v prípade makrely, ak je zmiešaná so stavridami alebo sardinkami, makrela neprevyšuje 10 % celkovej hmotnosti makrely, stavríd a sardiniek na palube, a úlovky sú roztriedené buď na palube alebo pri vykládke, alebo f) úlovky sa získavajú počas vedeckých skúmaní, ktoré sa vykonávajú podľa nariadenia (ES) č. 850/98 alebo nariadenia (ES) č. 88/98. 2. Všetky vykládky sa započítavajú proti kvóte, alebo ak podiel Spoločenstva nebol rozdelený medzi členské štáty kvótami, proti podielu Spoločenstva, okrem úlovkov vykonaných podľa ustanovení odseku 1 písmená c), e) a f). 3. Odchylne od odseku 1 platí, že keď sa vyčerpajú možnosti rybolovu členského štátu pre sleďa v podoblastiach II (vody ES), III, IV a subčasti VII d, je pre plavidlá, plaviace sa pod vlajkou tohto členského štátu, registrované v Spoločenstve a loviace v loviskách, pre ktoré platia príslušné limity výlovu, zakázané vyložiť úlovky, ktoré sú netriedené, a ktoré obsahujú sleďa. 4. Určenie percenta vedľajšieho úlovku a nakladanie s ním sa vykonáva v súlade s článkami 4 a 11 nariadenia (ES) č. 850/98 a článkami 2 a 3 nariadenia (ES) č. 88/98. Článok 9Prístupové limity 1. Rybolov plavidlami Spoločenstva sa nesmie vykonávať v Skagerrak v pásme 12 námorných míľ od pobrežných línií Nórska. Plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Dánska alebo Švédska, však smú loviť v pásme 4 míľ od pobrežných línií Nórska. 2. Rybolov plavidlami Spoločenstva vo vodách, ktoré spadajú pod jurisdikciu Islandu, sa obmedzuje na oblasti definované priamkami postupne spájajúcimi nasledujúce súradnice: Juhozápadná oblasť 1. 63°12’s.š. a 23°05’z.d. až po 62°00’s.š. a 26°00’z.d., 2. 62°58’s.š. a 22°25’z.d., 3. 63°06’s.š. a 21°30’z.d., 4. 63°03’s.š. a 21°00’z.d. odtiaľ 180°00’j.š.; Juhovýchodná oblasť 1. 63°14’s.š. a 10°40’z.d., 2. 63°14’s.š. a 11°23’z.d., 3. 63°35’s.š. a 12°21’z.d., 4. 64°00’s.š. a 12°30’z.d., 5. 63°53’s.š. a 13°30’z.d., 6. 63°36’s.š. a 14°30’z.d., 7. 63°10’s.š. a 17°00’z.d. odtiaľ 180°00’j.š.. Článok 10Osobitné podmienky pre sleďa v podoblastiach III a IV Opatrenia ustanovené v prílohe II platia vo vzťahu k uloveniu, vytriedeniu a vykládke sleďa uloveného v podoblastí III a IV. Článok 11Iné technické a kontrolné opatrenia Technické opatrenia ustanovené v prílohe III platia v roku 2005 navyše k opatreniam, ktoré sa ustanovujú v nariadení (ES) č. 850/98, nariadení (ES) č. 88/98, nariadení (ES) č. 1626/94 a nariadení (ES) č. 973/2001. Podrobné predpisy pre vykonávanie bodu 10 prílohy III sa môžu prijať v súlade s postupom ustanoveným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Článok 12Obmedzenia intenzity rybolovu a súvisiace podmienky pre riadenie populácií 1. Obmedzenia intenzity rybolovu a súvisiace podmienky ustanovené v prílohe IV platia pre riadenie rybolovu v Skagerrak, Kattegat, Severnom mori a v Kanále, v Írskom mori, a na západe Škótska. 1.bis. Za obdobie 1. február 2005 až 31. december 2005 obmedzenia intenzity rybolovu a súvisiace podmienky ustanovené v prílohe IVb platia pre riadenie rybolovu v Karibskom mori a v západnej časti Iberského polostrova. 2. Obmedzenia intenzity rybolovu a súvisiace podmienky ustanovené v prílohe V platia pre riadenie populácií piesočnice v Skagerrak a v Severnom mori. 3. Komisia ustanoví konečnú intenzitu rybolovu na rok 2005 pre lov piesočnice v pásmach Iia, IIIa, IV na základe predpisov, ktoré sa ustanovujú v bode 6 prílohy V. KAPITOLA IIIMožnosti rybolovu a súvisiace podmienky pre plavidlá tretích krajín Článok 13Oprávnenie Plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Barbadosu, Guyany, Japonska, Južnej Kórei, Nórska, Ruskej federácie, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely, a plavidlá registrované na Faerských ostrovoch musia mať oprávnenie loviť vo vodách Spoločenstva v rámci limitov kvót, ktoré sa ustanovujú v prílohe I, a v súlade s podmienkami ustanovenými v článkoch 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 24. Článok 14Geografické obmedzenia Rybolov plavidlami, ktoré sa plavia pod vlajkou: a) Nórska alebo sú registrované na Faerských ostrovoch, sa obmedzuje na tie časti pásma veľkosti 200 námorných míľ, ktoré ležia smerom do mora, 12 námorných míľ od pobrežných línií členských štátov v Severnom mori, Kattegat, Baltickom mori a Atlantickom oceáne severne od 43°00' N, okrem oblasti ustanovenej v článku 18 nariadenia (ES) č. 2371/2002; v Skagerrak majú plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Nórska, povolený rybolov štyri námorné míle smerom do mora od pobrežných línií Dánska a Švédska, b) Barbados, Guyana, Japonsko, Južná Kórea, Surinam, Trinidad a Tobago a Venezuela sú obmedzené na tie časti pásma veľkosti 200 morských míľ, ktoré ležia smerom do mora 12 morských míľ od pobrežných línií francúzskej časti Guyany. Článok 15Podmienky pre vykládku úlovku a vedľajšieho úlovku Ryby z populácií, pre ktoré sú stanovené možnosti rybolovu, nemožno ponechať na palube alebo vyložiť z lode, ak výlovy nevykonali lode tretej krajiny, ktorá má kvótu a táto kvóta nie je vyčerpaná. KAPITOLA IV Ustanovenia o prideľovaní licencií plavidlám Spoločenstva Článok 16 Licencie a súvisiace podmienky 1. Bez ohľadu na všeobecné pravidlá o rybolovných licenciách a osobitných rybárskych povoleniach, uvedených v nariadení (ES) č. 1627/94, pre rybolov vo vodách tretích je potrebná licencia vydaná úradom tejto tretej krajiny. Prvý pododsek sa však pri rybolove v nórskych vodách Severného mora neuplatňuje na tieto plavidlá: a) plavidlá s tonážou rovnou alebo menšou ako 200 GT, b) plavidlá vykonávajúce rybolov na ľudskú spotrebu, týkajúci sa iných druhov ako makrela, c) lode, ktoré sa plavia pod vlajkou Švédska, v súlade s dohodnutou praxou. 2. Maximálny počet licencií a súvisiace podmienky sa stanovia v súlade s ustanoveniami časti I prílohy VI. V žiadostiach o licencie musia byť uvedené druhy rybolovu a meno a vlastnosti plavidiel, pre ktoré sa vydávajú licencie, a orgány členských štátov musia žiadosti adresovať Komisii. Komisia predloží tieto žiadosti orgánom tretej krajiny. Ak jeden členský štát prevedie kvótu na iný členský štát (výmena) v oblastiach rybolovu, ktoré sa ustanovujú v časti I prílohy VI, prevod musí obsahovať príslušný prevod licencií a treba ho oznámiť Komisii. Celkový počet licencií pre každú oblasť rybolovu, určený v časti I prílohy VI, sa však nesmie prekročiť. 3. Plavidlá Spoločenstva musia dodržiavať opatrenia týkajúce sa ochrany a kontroly a všetky ďalšie ustanovenia platné pre pásmo, v ktorom vykonávajú činnosť. Článok 17Faerské ostrovy Plavidlá Spoločenstva, ktoré majú licenciu na vykonávanie cieleného rybolovu jedného druhu vo vodách Faerských ostrovov, môžu vykonávať cielený rybolov iného druhu, ak vopred poskytnú oznámenie o zmene faerským orgánom. KAPITOLA VUstanovenia o prideľovaní licencií plavidlám tretích krajín Článok 18Povinnosť vlastniť licenciu a osobitné rybárske povolenie 1. Bez ohľadu na článok 28b nariadenia (ES) č. 2847/93, plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Nórska, s tonážou menej ako 200 GT, sú oslobodené od povinnosti vlastniť licenciu a rybárske povolenie. 2. Licenciu a osobitné rybárske povolenie sa musí uschovávať na palube. Plavidlá registrované na Faerských ostrovoch alebo v Nórsku sú však oslobodené od tejto povinnosti. 3. Plavidlá tretích krajín, oprávnené loviť 31. decembra 2004, môžu pokračovať v lovení od januára 2005, kým sa Komisii nepredloží zoznam plavidiel oprávnených na rybolov, a kým ho Komisia neschváli. Článok 19Žiadosť o licenciu a osobitné rybárske povolenie Žiadosť o licenciu a osobitné rybárske povolenie od orgánu tretej krajiny adresovaná Komisii musí obsahovať tieto informácie: a) meno plavidla, b) registračné číslo, c) vonkajšie identifikačné písmená a číslice, d) prístav registrácie, e) meno a adresu vlastníka alebo prenajímateľa, f) hrubú tonáž a celkovú dĺžka, g) výkon motora, h) identifikačný volací znak a rádiovú frekvenciu, i) plánovanú metódu rybolovu, j) plánovanú oblasť rybolovu, k) druhy rýb, ktorých lov sa plánuje, l) obdobie, na ktoré sa licencia žiada. Článok 20Počet licencií Počet licencií a iné príslušné podmienky sa stanovia podľa časti II prílohy VI. Článok 21Zrušenie a odňatie 1. Licencie a osobitné rybárske povolenia možno zrušiť s cieľom vydať nové licencie a osobitné rybárske povolenia. Takéto zrušenia nadobúdajú platnosť v deň nasledujúci po dátume, keď Komisia vydá nové licencie a osobitné rybárske povolenia. Nové licencie a osobitné rybárske povolenia nadobúdajú platnosť v deň ich vydania. 2 Licencie a osobitné rybárske povolenia sa úplne alebo čiastočne odoberú pred dátumom skončenia ich platnosti, ak je kvóta pre príslušnú populáciu ustanovená v prílohe I vyčerpaná. 3. Licencie a osobitné rybárske povolenia sa odoberú v prípade nesplnenia povinností ustanovených v tomto nariadení. Článok 22Nedodržanie príslušných predpisov 1. Plavidlu, v súvislosti s ktorým sa nesplnili povinnosti stanovené v tomto nariadení, sa po obdobie nepresahujúce 12 mesiacov nevydá žiadna licencia ani osobitné rybárske povolenie. 2. Komisia predloží orgánom príslušnej tretej krajiny mená a vlastnosti plavidiel, ktoré nebudú oprávnené na lov rýb v rybolovnom pásme Spoločenstva nasledujúci mesiac alebo mesiace ako dôsledok porušenia príslušných predpisov. Článok 23Povinnosti vlastníka licencie 1. Plavidlá tretích krajín musia dodržiavať opatrenia na ochranu a kontrolu a ostatné opatrenia platné pre rybolov vykonávaný plavidlami Spoločenstva v pásme, v ktorom pôsobia, najmä nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a (EHS) č. 1381/87. 2. Plavidlá ustanovené v odseku 1 musia viesť lodný denník, v ktorom sa musia nachádzať informácie ustanovené v časti I prílohy VII. 3. Plavidlá tretích krajín, okrem plavidiel, ktoré sa plavia pod vlajkou Nórska, vykonávajúce rybolov v časti IIIa MVMP, zašlú informácie ustanovené v prílohe VIII Komisii v súlade s predpismi ustanovenými v tej prílohe. Článok 24Osobitné ustanovenia týkajúce sa francúzskej časti Guyany 1. Udelenie licencie na rybolov vo vodách francúzskeho departementu Guyana je podmienené záväzkom majiteľa príslušného plavidla, že na požiadanie Komisie povolí príchod pozorovateľa na palubu.. 2. Kapitán každého plavidla, ktoré vlastní licenciu na rybolov ryby kostnatej alebo tuniaka vo vodách francúzskej časti Guyany, je povinný po vykládke úlovku po každej plavbe predložiť francúzskym orgánom vyhlásenie, v ktorom sa uvádza množstvo kreviet ulovených a držaných na palube od posledného vyhlásenia. Toto vyhlásenie sa musí zhodovať so vzorom, uvedeným v časti III prílohy VI. Kapitán zodpovedá za presnosť vyhlásenia. Francúzske orgány prijmú všetky primerané kroky na overenie presnosti vyhlásení prostredníctvom kontroly, predovšetkým s lodným denníkom, ktorý sa ustanovuje v článku 23 ods. 2. Príslušný úradník musí vyhlásenie po overení podpísať. Pred koncom každého mesiaca francúzske orgány zasielajú Komisii všetky vyhlásenia za predchádzajúci mesiac. 3. Plavidlá loviace vo vodách francúzskeho departementu Guyana si vedú palubný denník, zodpovedajúci vzoru uvedenému v prílohe VIII časť II. Kópiu tohto palubného denníka pošlú prostredníctvom francúzskych úradov Komisii do 30 dní po poslednom dni každej plavby zameranej na rybolov. 4. Ak Komisia do jedného mesiaca nedostane oznámenie týkajúce sa lode, ktorá vlastní licenciu na lov vo vodách francúzskej časti Guyany, odníme sa tejto lodi licencia. KAPITOLA VIOsobitné ustanovenia pre plavidlá Spoločenstva loviace v regulačnej oblasti NAFO Oddiel 1Účasť Spoločenstva ČLÁNOK 25 ZOZNAM PLAVIDIEL 1. Jedine plavidlá Spoločenstva s viac ako 50 bruttoregistrovaných ton, pre ktoré ich členský štát vydal osobitné rybárske povolenie, a nachádzajú sa v registri plavidiel NAFO, sú oprávnené, za podmienok ustanovených v povolení, loviť, držať na palube, prekladať a vykladať zdroje rybolovu v regulačnej oblasti NAFO. 2. Každý členský štát informuje Komisiu v strojovo čitateľnej forme najneskôr 15 dní pred vstupom nového plavidla do regulačnej oblasti NAFO o každej zmene vo svojom zozname plavidiel, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, a sú registrované v Spoločenstve, ktoré sú oprávnené loviť ryby v regulačnej oblasti NAFO. Komisia okamžite postúpi tieto informácie sekretariátu NAFO. 3. Informácie, ktoré sa ustanovujú v odseku 2, musia obsahovať tieto informácie: a) interné číslo plavidla, definované v prílohe I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskych flotíl Spoločenstva[31], b) medzinárodný rádiový volací znak, c) prenajímateľ plavidla, ak existuje, d) druh plavidla. 4. V prípade plavidiel, ktoré sa dočasne plavia pod vlajkou členského štátu (prenájom plavidla bez posádky), tieto informácie musia obsahovať: a) dátum, odkedy je plavidlo oprávnené plaviť sa pod vlajkou členského štátu, b) dátum, od ktorého je plavidlo oprávnené členským štátom podieľať sa na rybolove v regulačnej oblasti NAFO, c) názov štátu, v ktorom je plavidlo registrované, alebo bolo predtým registrované, a dátum, od ktorého sa prestalo plaviť pod vlajkou toho štátu, d) meno plavidla, e) oficiálne registračné číslo plavidla pridelené príslušnými národnými orgánmi, f) domovský prístav plavidla po prevode, g) meno vlastníka alebo prenajímateľa lode, h) vyhlásenie, že kapitán dostal kópiu nariadení platných v regulačnej oblasti NAFO, i) hlavné druhy, ktoré sa môžu loviť na plavidle v regulačnej oblasti NAFO, j) podoblasti, v ktorých možno očakávať, že plavidlo bude loviť. ODDIEL 2Technické opatrenia ČLÁNOK 26 VEľKOSť SIETÍ 1. Používanie vlečných sietí, ktoré v majú v ktorejkoľvek svojej časti siete s rozmermi menšími ako 130 mm, je zakázané pre priamy rybolov hlbinných druhov rýb, ktoré sa ustanovujú v prílohe IC. Veľkosť ôk môže byť zmenšená na minimálne 60 mm pre priamy rybolov kalmára ( Illex illecebrosus ). Pre priamy lov rají ( Rajidae ) sa táto veľkosť ôk zväčší na minimálne 280 mm v koncovom vaku a 220 mm vo všetkých ostatných častiach vlečnej siete. 2. Plavidlá, ktoré lovia krevety ( Pandalus borealis ), musia používať siete s minimálnou veľkosťou ôk 40 mm. Článok 27Prídavné zariadenia sietí 1. Používanie akýchkoľvek prostriedkov alebo zariadení iných ako prostriedky a zariadenia ustanovené v tomto článku, ktoré upchávajú oká siete, alebo ktoré zmenšujú ich veľkosť, sa zakazujú. 2. Plachtovinu, sieťovinu alebo iný materiál možno pridať k spodnej časti koncového vaku na účely obmedzenia alebo prevencie poškodenia. 3. Zariadenia možno pridať na hornú stranu konca pre tresky, ak neupchávajú oká na konci pre tresky. Používanie ochranných vrstiev na hornej strane sa obmedzuje na tie, ktoré sa ustanovujú v prílohe X. 4. Plavidlá, ktoré lovia krevety ( Pandalus borealis ), musia používať triediace rošty alebo mriežky s maximálnym rozstupom priečok 22 mm. Plavidlá, ktoré lovia krevety v časti 3L, musia byť vybavené kĺbovými reťazami dlhými minimálne 72 mm, ktoré sú opísané v doplnku 4 prílohy III. Článok 28Vedľajší úlovok 1. Kapitáni plavidiel nesmú vykonávať priamy lov druhov, na ktoré sa uplatňujú obmedzenia vedľajších úlovkov. Priamy lov druhu sa vykonáva vtedy, keď tento druh obsahuje najväčšie hmotnostné percento úlovku v každom záťahu 2. Vedľajší úlovok druhov uvedených v prílohe ID, pre ktoré Spoločenstvo nestanovilo kvóty, vzťahujúce sa na časť oblasti upravenej predpismi NAFO, ulovený v tejto časti pri priamom love akéhokoľvek druhu, nesmie pre každý druh presiahnuť 2 500 kg alebo 10% hmotnosti celkového úlovku zadržaného na palube, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. V časti regulačnej oblasti NAFO, v ktorej je zakázaný priamy lov určitých druhov, vedľajší úlovok druhov uvedených v prílohe ID však nepresiahne 1 250 kg alebo 5%. 3. Vždy, keď celkové množstvo druhov, na ktoré sa vzťahujú limity vedľajších úlovkov, v ktoromkoľvek záťahu presiahne niektorý uplatniteľný limit uvedený v odseku 2, plavidlo sa okamžite presunie najmenej päť námorných míľ od polohy predchádzajúceho záťahu. Vždy, keď celkové množstvo druhov, na ktoré sa vzťahujú limity vedľajších úlovkov, presiahne tieto limity v ktoromkoľvek nasledujúcom záťahu, plavidlo sa opäť presunie najmenej päť námorných míľ od polohy predchádzajúceho záťahu a nevráti sa do tejto oblasti najmenej 48 hodín 4. Pre plavidlá loviace krevetu boreálnu ( Pandalus borealis ) platí, že v prípade, ak ich celkový vedľajší úlovok všetkých druhov uvedených v prílohe ID v ktoromkoľvek záťahu presiahne 5% hmotnosti v časti 3M a 2,5% hmotnosti v časti 3L, takéto plavidlo sa ihneď presunie najmenej päť námorných míľ od polohy predchádzajúceho záťahu. Úlovky kreviet sa pri výpočte veľkosti vedľajšieho úlovku druhov rýb neberú do úvahy 5. Úlovky kreviet sa neberú do úvahy pri výpočte veľkosti vedľajšieho úlovku hlbinných druhov rýb. Článok 29Minimálna veľkosť rýb Ryby z regulačnej oblasti NAFO, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, ktorá sa ustanovuje v prílohe I, sa nesmú spracovať, ponechať na palube, preložiť, vyložiť, prepravovať, skladovať, vystavovať ani ponúkať na predaj, ale sa musia okamžite vrátiť do mora. Ak množstvo ulovených rýb, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, prevyšuje 10 % celkového množstva, plavidlo sa premiestni o vzdialenosť minimálne päť námorných míľ od miesta predchádzajúceho výlovu skôr, ako bude pokračovať v rybolove. Všetky spracované ryby, pre ktoré platia požiadavky na minimálnu veľkosť rýb, ktoré sú menšie ako dĺžkový ekvivalent v prílohe XI, sa považujú za pochádzajúce z rýb, ktoré nedosahujú minimálnu veľkosť. Oddiel 3Kontrolné opatrenia ČLÁNOK 29BIS OZNAčOVANIE PRODUKTOV A SAMOSTATNÉ UKLADANIE 1. Všetky spracované ryby ulovené v regulačnej oblasti NAFO treba označiť tak, aby bolo možné identifikovať každý druh a každú kategóriu. Musia mať tiež označenie, že boli ulovené v regulačnej oblasti NAFO. 2. Všetky krevety ulovené v časti 3L a všetky halibuty grónske ulovené v podoblasti 2 a v častiach 3KLMNO musia byť označené ako ulovené v týchto príslušných oblastiach. 3. Úlovky toho istého druhu sa musia ukladať zreteľne oddelene od úlovkov iných druhov. Všetky úlovky získané v regulačnej oblasti NAFO sa musia ukladať oddelene od úlovkov získaných mimo tejto oblasti. Úlovky môžu byť uložené vo viac ako jednej časti úložného priestoru, ale v každej časti úložného priestoru, kde sú uložené, sa musia držať oddelene od úlovkov iných druhov s použitím plastu, preglejky, sieťoviny atď. Článok 30Palubný denník produkcie a plán skladovania 1. Kapitál plavidla musí okrem splnenia požiadaviek článkov 6, 8, 11 a 12 nariadenia (EHS) č. 2847/93 zapisovať do denníka informácie ustanovené v prílohe XII tohto nariadenia. 2. Každý členský štát v strojovo čitateľnej forme informuje Komisiu do 15. dňa každého mesiaca o množstvách populácií ustanovených v prílohe XIII, ktoré boli vyložené počas predchádzajúceho mesiaca, a oznámi všetky informácie prijaté podľa článkov 11 a 12 nariadenia (EHS) č. 2847/93. 3. Kapitál plavidla Spoločenstva vedie vo vzťahu k úlovkom druhov vymenovaných v prílohe ID: a) palubný denník produkcie, v ktorom sa uvádza kumulatívna produkcia podľa druhov, b) plán skladovania, v ktorom sa uvádza miesto rôznych druhov v úložných priestoroch, ako aj množstvá týchto druhov na palube, s hmotnosťou uvádzanou v kilogramoch. 4. Palubný denník produkcie a plán skladovania ustanovené v odseku 3 sa aktualizujú denne za predchádzajúci deň, počítané od 00.00 hod. (UTC) do 24.00 hod. (UTC) a držia sa na palube, kým sa plavidlo úplne nevyloží. 5. Kapitán poskytne potrebnú pomoc umožňujúcu overiť množstvá deklarované v denníku a uskladnené spracované produkty. Článok 31Siete Pri rybolove cielenom na jeden alebo viaceré druhy vymenované v prílohe IX plavidlá nesmú niesť siete s okami menšej veľkosti ako sa ustanovuje v článku 26. Plavidlá, ktoré lovia v rámci tej istej plavby v oblastiach iných ako regulačná oblasť NAFO, však môžu mať na palube takéto siete, ak tieto siete sú bezpečne zviazané a uložené, a nie sú k dispozícii na okamžite použitie, to znamená, že: a) siete nesmú byť pripevnené k palube a musia byť odopnuté od svojich záťahových alebo vlečných káblov a lán a b) siete nosené na palube alebo nad ňou musia byť pevne priviazané k časti nadstavby. Článok 32Prekládka Plavidlá spoločenstva sa nezúčastňujú na operáciách prekládky v oblasti upravenej predpismi NAFO bez toho, aby na to vopred dostali od svojich príslušných orgánov súhlas Článok 33 Sledovanie intenzity rybolovu 1. Každý členský štát prijme potrebné opatrenia na zabezpečenie, aby intenzita rybolovu jeho plavidiel ustanovená v článku 25 bola primeraná k možnostiam rybolovu dostupným pre tento členský štát v regulačnej oblasti NAFO. 2. Členské štáty zašlú Komisii plán rybolovu za svoje plavidlá, ktoré lovia druhy v regulačnej oblasti NAFO, najneskôr do 31. januára 2005 alebo, po ňom, najneskôr 30 dní pred začiatkom takejto činnosti. V pláne rybolovu treba uviesť okrem iného plavidlo alebo plavidlá, ktoré sa budú zúčastňovať na týchto rybolovoch, a plánovaný počet dní rybolovu v regulačnej oblasti NAFO, ako aj vo všetkých ostatných oblastiach, v ktorých príslušné plavidlá plánujú loviť. Plán rybolovu musí reprezentovať celú intenzitu rybolovu, ktorá sa má uplatniť vo vzťahu k loviskám vzhľadom na rozsah možností rybolovu, ktoré má k dispozícii členský štát, ktorý podáva oznámenie. Členské štáty najneskôr do 31. decembra 2005 podajú Komisii správu o realizácii svojich plánov rybolovu vrátane počtu plavidiel, ktoré sú skutočne zapojené v tomto rybolove a celkového počtu dní trvania rybolovu. Oddiel 4Osobitné ustanovenia pre hlbinné krevety ČLÁNOK 34 LOV HLBINNÝCH KREVIET Každý členský štát nahlasuje Komisii denne množstvá hlbinných kreviet ( Pandalus borealis ) ulovených v časti 3L regulačnej oblasti NAFO plavidlami, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, a ktoré sú registrované v Spoločenstve. Všetky aktivity rybolovu sa musia uskutočňovať v hĺbke viac ako 200 m a musia sa obmedzovať na jednu loď na prídel pre každý členský štát v jednom čase. Oddiel 5Osobitné ustanovenia pre halibuta grónskeho ČLÁNOK 35 ZÁKAZ TÝKAJÚCI SA HALIBUTA GRÓNSKEHOJ Pre rybárske plavidlá Spoločenstva sa zakazuje loviť halibuta grónskeho v podoblasti 2 a v častiach 3KLMNO a držať na palube, prekladať alebo vykladať halibuta grónskeho ulovenú v tomto pásme, ak: a) nemajú osobitné povolenie na rybolov vydané členským štátom, pod ktorého vlajkou sa plavia, a b) nie sú zapísané v registri plavidiel NAFO. Článok 35bisZoznam plavidiel 1. Členský štát zabezpečí, aby plavidlá, pre ktoré boli vydané osobitné povolenia na rybolov ustanovené v článku 35, boli zaradené do zoznamu obsahujúceho ich mená a interné čísla, ktoré sa definujú v prílohe I nariadenia (ES) č. 26/2004. 2. Každý členský štát zašle Komisii zoznam, ktorý sa ustanovuje v odseku 1 a všetky následné zmeny a doplnky v strojovo čitateľnej forme. 3. Zmeny a doplnky zoznamu, ktorý sa ustanovuje v odseku 1, treba zaslať Komisii najneskôr päť dní pred dátumom, keď plavidlo novo vložené do zoznamu vstúpi do podoblasti 2 a častí 3KLMNO. Komisia okamžite zasiela zmeny a doplnky zoznamu sekretariátu NAFO. 4. Každý členský štát rozdelí svoju kvótu pre halibuta grónskeho medzi svoje plavidlá zaradené v zozname ustanovenom v odseku 1. Členské štáty informujú Komisiu o rozdelení kvót najneskôr 15 dní po dátume nadobudnutia platnosti tohto nariadenia. Článok 36Správy 1. Kapitáni plavidiel ustanovených v článku 35 ods. 2 zasielajú nasledujúce správy členskému štátu, pod vlajkou ktorého sa plavia: a) Množstvá halibuta grónskeho nachádzajúce sa na palube, keď plavidlo Spoločenstva vstupuje do podoblasti 2 a častí 3KLMNO. Táto správa sa zasiela nie skôr ako 12 hodín a nie neskôr ako 6 hodín pred každým vstupom plavidla do tohto pásma. b) Týždňové výlovy halibuta grónskeho. Táto správa sa zasiela prvý raz najneskôr na konci siedmeho dňa po vstupe plavidla do podoblasti 2 a častí 3 KLMNO, alebo, ak rybolovné akcie trvajú viac ako sedem dní, najneskôr v pondelok za výlovy, ktoré sa vykonali v podoblasti 2 a častiach 3 KLMNO počas predchádzajúceho týždňa končiaceho o polnoci v nedeľu. c) Množstvá halibuta grónskeho držané na palube, keď plavidlo Spoločenstva opúšťa podoblasť 2 a časti 3KLMNO. Táto správa sa zasiela nie skôr ako 12 hodín a nie neskôr ako 6 hodín pred každým odchodom plavidla z tohto pásma a musí obsahovať počet dní rybolovu a celkové výlovy v tomto pásme. d) Množstvá naložené a vyložené pri každej prekládke halibuta grónskeho počas pobytu plavidla v podoblasti 2 a častiach 3KLMNO. Tieto správy sa zasielajú najneskôr 24 hodín po dokončení prekládky. 2. Členské štáty po prijatí správ ustanovených v odseku 1 písmenách a), c) a d) ich zašlú Komisii. 3. Ak sa výlovy halibuta grónskeho oznámené podľa odseku 2 považujú za prekračujúce 70 % kvóty pridelenej členským štátom, kapitáni zasielajú správy ustanovené v odseku 1 písmeno b) denne. Článok 37Určené prístavy 1. Zakazuje sa vyložiť z plavidla akékoľvek množstvá halibuta grónskeho na akomkoľvek mieste inom ako prístavy určené zmluvnými stranami NAFO. Vykládky halibuta grónskeho v prístavoch iných štátov ako zmluvné štáty je zakázané. 2. Členské štáty určia prístavy, v ktorých sa môžu vykonávať vykládky halibuta grónskeho, a určia súvisiace postupy inšpekcie a dozoru vrátane podmienok evidovania a nahlasovania množstiev halibuta grónskeho v rámci každého vyloženia. 3. Členské štáty zašlú Komisii do 15 dní od dátumu vstupu do platnosti tohto nariadenia zoznam určených prístavov, a do ďalších 15 dní súvisiac postupy inšpekcie a dozoru, ustanovené v odseku 2. Komisia okamžite postúpi tieto informácie sekretariátu NAFO. 4. Komisia okamžite zašle zoznam určených prístavov, ktoré sa ustanovujú v odseku 2, ako aj prístavy určené ostatnými zmluvnými stranami NAFO, všetkým členským štátom. Článok 38Inšpekcia v prístave 1. Členské štáty zabezpečia, aby všetky plavidlá, ktoré vstupujú do určeného prístavu na účel, aby vyložili, respektíve preložili halibuta grónskeho uloveného v podoblasti 2 a častiach 3 KLMNO NAFO, boli podrobené inšpekcii v prístave v súlade so schémou NAFO pre inšpekciu v prístave. 2. Zakazuje sa vykladať, respektíve prekladať výlovy z plavidiel, ako sa ustanovuje v odseku 1, kým nie sú prítomní inšpektori. 3. Všetky vykladané množstvá musia byť odvážené podľa druhu pred dopravením do chladiarenského objektu alebo na iné miesto určenia. 4. Členské štáty zašlú príslušnú správu o prístavnej inšpekcii sekretariátu NAFO spolu s kópiou pre Komisiu do siedmich pracovných dní od dátumu ukončenia inšpekcie. Článok 39Zákaz vykladania a prekladanie pre plavidlá štátov, ktoré nie sú zmluvnými stranami Členské štáty zabezpečia, aby sa zakázala vykládka a prekládka halibuta grónskeho z plavidiel nepatriacich žiadnej zmluvnej strane, ktoré sa zúčastňovali činností rybolovu v oblasti upravenej predpismi NAFO. Článok 40 Činnosti nasledujúce po činnostiach rybolovu Členské štáty predložia do 31. decembra 2005 Komisii správu o zavedení opatrení ustanovených v článkoch 35 až 39 vrátane celkového množstva dní rybolovu. ODDIEL 6 OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE OKÚNIKA ČLÁNOK 41 LOV OKÚNIKA 1. Kapitán plavidla Spoločenstva, ktoré loví okúnika v podoblasti 2 časti a v častiach IF, 3K a 3M regulačnej oblasti NAFO, oznámi každý druhý pondelok príslušným orgánom členského štátu, pod vlajkou ktorého sa plaví, alebo v ktorom je plavidlo registrované, množstvá okúnika vylovené v týchto pásmach počas dvojtýždenného obdobia končiaceho o dvanástej o polnoci v predchádzajúcu nedeľu. Keď akumulované výlovy dosiahnu 50 % CPV, oznámenie sa robí týždenne každý pondelok. 2. Členské štáty nahlasujú Komisii každý druhý utorok pred dvanástou hodinou na poludnie za dva týždne končiace o dvanástej o polnoci v predchádzajúcu nedeľu množstvá okúnika vylovené v podoblasti 2 a v častiach IF, 3K a 3M regulačnej oblasti NAFO plavidlami, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a sú registrované na ich území. Keď akumulované výlovy dosiahnu 50 % CPV, správa sa zasiela týždenne. KAPITOLA VIIOsobitné ustanovenia pre plavidlá Spoločenstva, ktoré vykonávajú rybolov v oblasti CCAMLR Oddiel 1Obmedzenia a požadované informácie o plavidlách ČLÁNOK 42 ZÁKAZY A OBMEDZENIA ÚLOVKU 1. Priamy rybolov druhov, ktoré sa ustanovujú v prílohe XIV, sa zakazuje v pásmach a počas období, ktoré sa ustanovujú v tej prílohe. 2. V prípade nových a prieskumných lovísk limity úlovkov a vedľajších úlovkov uvedené v prílohe XV platia v podoblastiach ustanovených v tej prílohe. Článok 42bisPožiadavky na informácie o plavidlách oprávnených loviť ryby v oblasti CCAMLR 1. Členské štáty sú okrem požadovaných informácií týkajúcich sa oprávnených plavidiel ustanovených v článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 601/2004 povinné oznamovať Komisii od 1. augustu 2005 nasledujúce informácie týkajúce sa týchto plavidiel: a) číslo IMO plavidla (ak je vydané), b) prípadnú predchádzajúcu vlajku, c) medzinárodný rádiový volací znak, d) meno a adresu vlastníka/vlastníkov plavidla, a každého konečného vlastníka požitkov, ak je známy, e) druh plavidla, f) kde a kedy bolo postavené, g) dĺžku, h) farebnú fotografiu, ktorú tvorí: i) jedna fotografia nie menšia ako 12 x 7 cm, na ktorej je vyobrazený pravý bok plavidla v celej dĺžke s úplnými konštrukčnými podrobnosťami, ii) jedna fotografia nie menšia ako 12 x 7 cm, na ktorej je vyobrazený ľavý bok plavidla v celej dĺžke a s úplnými konštrukčnými podrobnosťami, iii) jedna fotografia nie menšia ako 12 x 7 cm, na ktorej je vyobrazená korma, braná priamo na korme. i) opatrenia prijaté na zabezpečenie činnosti satelitného monitorovacieho zariadenia inštalovaného na palube, ktoré je zaistené proti svojvoľnej manipulácii. 2. Členské štáty od dátumu, ktorý sa ustanovuje v odseku 1, v maximálnej možnej miere oznamujú Komisii aj nasledujúce informácie týkajúce sa plavidiel oprávnených loviť ryby v oblasti CCAMLR: a) meno a adresa prevádzkovateľa, ak je odlišná od vlastníka/vlastníkov plavidla, b) meno a štátna príslušnosť kapitána a v prípade aktuálnosti kapitána pre rybolov, c) druh metódy alebo metód rybolovu, d) najväčšia šírka trupu (m), e) hrubá registrovaná tonáž, f) druhy komunikácie s plavidlom a čísla (čísla INMARSAT A, B a C), g) bežný plný stav posádky, h) výkon hlavného motora alebo motorov (kW), i) nosnosť plavidla (tony), počet úložných priestorov pre ryby a ich kapacita (m³), j) všetky ďalšie informácie (napr. klasifikácia ľadu) považované za vhodné. ODDIEL 2Prieskumné rybolovy ČLÁNOK 43 ÚčASť NA PRIESKUMNÝCH RYBOLOVOCH 1. Rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou Španielska a sú registrované v Španielsku, ktoré boli oznámené CCAMLR v súlade s ustanoveniami článku 7 nariadenia (ES) č. 601/2004, sa môžu zúčastniť na výskumnom rybolove druhu Dissostichus vykonávanom rybolovnou šnúrou v podoblasti FAO 88.1 a v častiach 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) mimo oblastí patriacich do príslušnosti štátov a 58.4.3b) mimo oblastí patriacich do príslušnosti štátov. 2. V častiach 58.4.3a) a 58.4.3b) nesmie nikdy naraz loviť viac ako jedno rybárske plavidlo. 3. Čo sa týka podoblasti 88.1 a častí 58.4.1 a 58.4.2, limity pre celkový úlovok a vedľajší úlovok pre oblasť a časť, a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky ( Small Scale Research Units – SSRU ) v rámci každej z nich sa ustanovujú v prílohe XV. Rybolov v každej SSRU skončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený limit výlovu a táto SSRU sa uzatvorí na rybolov na zvyšok sezóny. 4. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v tak veľkom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby sa získali informácie potrebné na zistenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii úlovku a intenzity rybolovu. Rybolov v častiach 58.4.1 a 58.4.2 je však zakázaný v hĺbkach menších ako 550 m. Článok 44Systémy podávania správ Pre rybárske plavidlá zúčastňujúce sa na prieskumných rybolovoch, ktoré sa ustanovujú v článku 43, sú povinné tieto systémy podávania správ o úlovku a intenzite rybolovu: a) päťdňový systém podávania správ o úlovku a intenzite rybolovu, ktorý sa ustanovuje v článku 12 nariadenia (ES) č. 601/2004, s výnimkou, že členské štáty predložia Komisii správy o úlovku a intenzite rybolovu najneskôr dva pracovné dni po konci každého nahlasovacieho obdobia na okamžité zaslanie pre CCAMLR. V podoblasti 88.1 a v častiach 58.4.1 a 58.42 sa nahlasovanie bude vykonávať za malé prieskumné jednotky, b) mesačný systém podávania správ o úlovku a intenzite rybolovu v jemnej mierke, ktorý sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (ES) č. 601/2004, c) treba nahlásiť celkový počet a hmotnosť vyradených Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrátane tých, ktorých mäso je „rôsolovité“. Článok 45Osobitné požiadavky 1. Prieskumné rybolovy ustanovené v článku 43 sa vykonávajú podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 600/2004 vo vzťahu k platným opatreniam na zníženie náhodného úhynu morských vtákov počas dlhodobých rybolovov. Okrem toho sa na týchto rybolovoch zakazuje vyhadzovanie vnútorností. a) vyhadzovanie vnútorností sa na týchto rybolovoch zakazuje, b) plavidlá zúčastňujúce sa na prieskumných rybolovoch v častiach 58.4.1 a 58.4.2, ktoré sú v súlade s protokolmi CCAMLR (A, B alebo C) týkajúcimi sa záťaže na rybolovnej šnúre, sú oslobodené od požiadavky na nastavenie pre noc; plavidlá s celkovým úlovkom troch (3) morských vtákov sa však okamžite vracajú k nastaveniu pre noc v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 601/2004, c) plavidlá zúčastňujúce sa na prieskumných rybolovoch v podoblasti 88.1 a častiach 58.4.3a) a 58.4.3b), ktoré ulovia celkovo (3) morské vtáky, okamžite ukončia rybolov a nesmú loviť mimo bežnej rybárskej sezóny počas zvyšku sezóny 2004/05. 2. Pre rybárske lode zúčastňujúce sa na prieskumných rybolovoch v podoblasti 88.1 platia tieto dodatočné požiadavky: a) plavidlá nesmú vyhadzovať: i) ropné výrobky, palivá alebo vykurovacie oleje do mora, okrem ak je to povolené v prílohe I k MARPOL 73/78 (Medzinárodný dohovor o zabraňovaní znečisťovania z lodí), ii) odpadky, iii) potravinové odpady, ktoré neprejdú cez sito s otvormi menšími ako 25 mm, iv) hydinu alebo časti (vrátane vaječných škrupín), v) splašky do 12 námorných míľ od pevniny alebo ľadových výbežkov, alebo splašky, keď plavidlo ide rýchlosťou menšou ako 4 uzly, alebo vi) popol zo spaľovania. b) žiadna živá hydina alebo iné živé vtáky sa nesmú priniesť do podoblasti 88.1 a žiadna spracovaná neskonzumovaná hydina sa nesmie prenášať z podoblasti 88.1, c) lov druhu Dissostichus v podoblasti 88.1 sa zakazuje do 10 námorných míľ od pobrežia Baleánskych ostrovov. Článok 46Definícia záťahov 1. Na účely tohto odseku sa záťah pozostáva z nasadenia jednej alebo viacerých šnúr na jednom mieste. Presná zemepisná poloha záťahu sa určí podľa strednej šnúry alebo šnúr, využitých na účely podávania správ o úlovkoch a intenzite rybolovu 2. Na to, aby sa záťah označil ako prieskumný, musí spĺňať tieto podmienky: a) každý prieskumný záťah musí byť vzdialený najmenej 5 námorných míľ od akéhokoľvek iného prieskumného záťahu, pričom sa táto vzdialenosť meria od zemepisného stredu každého prieskumného záťahu; b) každý záťah sa skladá z najmenej 3500 a najviac 10 000 háčkov; tieto háčky môžu byť na viacerých oddelených šnúrach nasadených na tom istom mieste; c) každý záťah s dlhou šnúrou musí mať čas namočenia najmenej šesť hodín, meraný od dokončenia procesu nasadenia po začiatok procesu záťahu. Článok 47Plány prieskumu Každé rybárske plavidlo, ktoré sa zúčastňuje na prieskumnom love uvedenom v článku 43, zavedie plán prieskumu v každej a vo všetkých malých prieskumných jednotkách, do ktorých sú rozdelené podoblasť FAO 88. 1 a časti 58.4.1 a 58.4.2 . Tento plán prieskumu sa zavedie týmto spôsobom: a) pri prvom vstupe do malej prieskumnej jednotky sa prvých 10 záťahov označených ako „prvá séria“ označí ako prieskumné záťahy; tieto záťahy musia spĺňať kritériá uvedené v článku 46 ods. 2; b) ďalších 10 záťahov alebo 10 ton úlovku, podľa toho, ktorý limit bol dosiahnutý skôr, sa označí ako „druhá séria“. Kapitán môže rozhodnúť o tom, že záťahy v druhej sérii sa uskutočnia ako súčasť bežného prieskumného lovu. Ak však tieto záťahy spĺňajú požiadavky článku 46 ods. 2, aj ony musia byť označené ako prieskumné záťahy; c) ak chce kapitán pokračovať v love v malej prieskumnej jednotke aj po dokončení prvej a druhej série záťahov, musí plavidlo podniknúť „tretiu sériu“, ktorá bude mať za následok, že vo všetkých troch sériách sa uskutočnilo 20 prieskumných záťahov. Tretia séria záťahov sa dokončí počas toho istého pobytu malej prieskumnej jednotky ako prvá a druhá séria; d) po dokončení 20 prieskumných záťahov môže plavidlo pokračovať v love v malej prieskumnej jednotke; e) v malých prieskumných jednotkách A, B, C, E a G v podoblasti 88.1, kde je plocha morského dna umožňujúceho rybolov menšia ako 15 000 km2, sa pododseky (b), (c) a (d) neuplatňujú a plavidlo môže po dokončení 10 prieskumných záťahov pokračovať v love v tejto malej prieskumnej jednotke. Článok 48Plány zberu údajov 1. Každé rybárske plavidlo, ktoré sa zúčastňuje na prieskumnom love uvedenom v článku 43, zavedie plán zberu údajov v každej a vo všetkých malých výskumných jednotkách do ktorých sú rozdelené podoblasť FAO 88. 1 a časti 58.4.1 a 58.4.2 . Plán zberu údajov musí obsahovať tieto údaje: a) poloha a hĺbka mora pre každú šnúru v záťahu; b) čas nasadenia, namočenia a záťahu; c) počet a druhy rýb stratených na povrchu; d) počet nasadených háčkov; e) typ návnady; f) úspešnosť položených návnad (%); g) typ háčka; h) stav mora a oblačnosti a fáza mesiaca v čase nasadzovania šnúr. 2. Pre každý prieskumný záťah sa zbierajú všetky údaje uvedené v odseku 1; menovite, v prieskumnom záťahu do 100 rýb sa odmerajú všetky ryby a najmenej 30 rýb sa zoberie ako vzorka pre biologické štúdie. Ak sa chytilo viac ako 100 rýb, je potrebné použiť metódy náhodného výberu vzorky. Článok 49Program značkovania rýb Každé rybárske plavidlo, ktoré sa zúčastňuje na prieskumných rybolovoch ustanovených v článku 43, vykonáva nasledujúci program značkovania rýb: a) jedince Dissostichus spp. sa značkujú a vypúšťajú v pomere jeden jedinec na tonu surovej hmotnosti úlovku počas celej sezóny podľa Protokolu CCAMLR o značkovaní . Plavidlá ukončia značkovanie rýb, až keď označkujú 500 jedincov, alebo ukončia rybolov, keď označkujú jedného jedinca na tonu surovej hmotnosti úlovku, b) program sa musí zameriavať na jedince všetkých veľkostí, abby sa splnili požiadavky značkovania jedného jedinca na tonu surovej hmotnosti úlovku. Všetky vypustené jedince musia byť označkované dvoma príveskami a vypúšťať sa musia v čo najširšej geografickej oblasti, c) všetky značky musia mať vytlačené jedinečné poradové číslo a spätnú adresu, aby sa dal vystopovať pôvod značky v prípade, ak sa označený kus chytí po druhýkrát d) všetky opätovne chytené jedince (t. j. ulovené ryby, ktoré boli v minulosti označené) sa nepustia znovu na slobodu, ani keby sa to smelo len na krátku dobu, e) zo všetkých opätovne chytených označkovaných jedincov sa musia odobrať biologické vzorky (dĺžka, hmotnosť, pohlavie, pohlavná zrelosť), zhotoví sa elektronický snímok, ak to je možné, obnoví sa otolit a odstráni sa značka, f) všetky príslušné údaje zo značky a všetky údaje z evidencie novo získaných značiek treba elektronicky nahlásiť CCAMLR vo formáte CCAMLR do troch mesiacov odkedy plavidlo opustilo tieto loviská, g) všetky príslušné údaje zo značky, všetky údaje z evidencie novo získaných značiek a vzorky z novo chytených jedincov treba elektronicky nahlásiť vo formáte CCAMLR príslušnému regionálnemu archívu pre údaje zo značiek, ktorý sa uvádza v Protokole CCAMLR o značkovaní. Článok 50Vedeckí pozorovatelia Každé rybárske plavidlo, ktoré sa zúčastňuje na prieskumných rybolovoch ustanovených v článku 43, musí mať na palube aspoň dvoch vedeckých pozorovateľov, z ktorých jeden je pozorovateľ vymenovaný podľa Programu medzinárodného vedeckého pozorovania CCAMLR, pre všetky činností rybolovu počas obdobia rybolovu. KAPITOLA VIIIZáverečné ustanovenia Článok 51Vedecké monitorovanie a) Toto nariadenie neplatí pre operácie rybolovu, ktoré sa vykonávajú len na účel vedeckého skúmania vykonávaného s povolením a v rámci právomoci príslušného členského štátu, a o ktorom Komisia a členský štát, vo vodách ktorého sa výskum vykonáva, boli vopred informované. b) Morské organizmy chytené na účely uvedené v písmene a) sa môžu predať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj, ak: - spĺňajú normy ustanovené v prílohe XII nariadenia Rady (ES) č. 850/98 normy pre marketing prijaté podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 104/2000 zo 17. decembra 1999 o spoločnej organizácii trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry[32], alebo - sú predané priamo na iné účely ako na ľudskú spotrebu. Článok 52Prenos údajov Podľa nariadenia (EHS) č. 2847/93 členské štáty zasielajú údaje týkajúce sa množstiev ulovených populácií, ktoré boli vyložené, Komisii v strojovo čitateľnej forme s použitím kódov pre populácie uvedené v jednotlivých tabuľkách pre populácie. Článok 53Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2005. Ak je celkový prípustný úlovok v oblasti CCAMLR stanovený na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2004, článok 42 platí s účinnosťou od začiatku príslušných období uplatňovania CPÚ. Toto nariadenie je záväzné v plnom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] PRÍLOHA I Možnosti rybolovu uplatniteľné pre rybárske plavidlá Spoločenstva v oblastiach, v ktorých existujú obmedzenia úlovkov a pre plavidlá tretích krajín vo vodách ES podľa druhov a oblasti (v tonách živej hmotnosti, ak nie je uvedené inak) Všetky obmedzenia úlovkov uvedené v tejto prílohe sa budú považovať za kvóty na účely článku 9 tohto nariadenia a preto sa na ne budú vzťahovať pravidlá uvedené v nariadení (ES) č. 2847/93 a predovšetkým jeho články 14 a 15. V každej oblasti sa populácie rýb označujú podľa nasledujúceho abecedného poradia latinských názvov druhov. Na účely tohto nariadenia sa uvádza nasledujúca tabuľka bežných názvov s príslušnými latinskými názvami: +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA IA BALTICKÉ MORE Všetky celkové prípustné úlovky (CPÚ) v tejto oblasti, s výnimkou platesy a tresky v podčastiach 25 – 32, sú prijaté v rámci IBSFC. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA IB SKAGERRAK, KATTEGAT, SEVERNÉ MORE A ZÁPADNÉ VODY SPOLOČENSTVA oblasti ICES Vb (vody ES), VI, VII, VIII, IX, X, CESAF (vody ES) a Francúzska Guyana +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA IC SEVEROVÝCHODNÉ ATLANTICKÉ A GRÓNSKE oblasti MVMP I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV a NAFO 0, 1 (grónske vody) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA ID SEVEROZÁPADNÁ ATLANTICKÁ oblasť NAFO Všetky CPÚ a súvisiace podmienky sú prijaté v rámci NAFO. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA IE VYSOKO MIGRAČNÉ DRUHY RÝB – Všetky oblasti Celkové prípustné úlovky (CPÚ) v tejto oblasti sú prijaté v rámci medzinárodných rybárskych organizácií zameraných na lov tuniakov, ako je ICCAT a IATTC. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA IF ANTARKTÍDA– Oblasť CCAMLR Tieto CPÚ schválené dohovorom CCAMLR nie sú pridelené členom CCAMLR, a preto nie je podiel Spoločenstva stanovený. Úlovky sleduje sekretariát CCAMLR, ktorý oznámi, kedy bude potrebné ukončiť rybolov v dôsledku vyčerpania kvót CPÚ. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PRÍLOHA II OSOBITNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA SLEĎA V PODOBLASTIACH III AND IV 1. Členské štáty prijmú osobitné opatrenia o love, triedení a vykládke sleďa uloveného v Severnom mori alebo v úžine Skagerrak a Kattegat s cieľom zabezpečiť dodržiavanie obmedzení lovu, najmä tých, ktoré sú uvedené v prílohe IB. K týmto osobitným opatreniam patria hlavne: a) osobitné programy kontroly a inšpekcie, b) plány intenzity rybolovu, vrátane zoznamov oprávnených plavidiel a, ak sa to považuje za potrebné na základe vyčerpania kvóty nad úroveň 70 %, obmedzenie činnosti oprávnených plavidiel, c) kontrola prekládky a postupov, pri ktorých vzniká odpad, d) ak je to možné, dočasný zákaz rybolovu v oblastiach, o ktorých je známe, že sa v nich uloví vysoké percento vedľajších úlovkov sleďa obyčajného, najmä mláďat. 2. Členské štáty zabezpečia aby, v prípade vykládky sleďa obyčajného neoddeleného od zvyšku úlovku, boli zavedené vhodné programy odoberania vzoriek na účinné sledovanie všetkých vykládok sleďa obyčajného. V prístavoch, v ktorých nie sú zavedené tieto programy odoberania vzoriek, budú vykládky úlovkov rýb obsahujúce nevytriedené slede zakázané. 3. Inšpektori Komisie sú povinní v súlade s článkom 29 nariadenia (EHS) č. 2847/93 a vždy keď to Komisia považuje za potrebné na účely bodu 1, vykonávať nezávislé inšpekcie s cieľom overiť zavádzanie programov odoberania vzoriek a osobitných opatrení stanovených v bode 1 zo strany príslušných orgánov. 4. Komisia zakáže vykládky sleďa obyčajného, ak má za to, že vykonaním osobitných opatrení uvedených v bode 1 sa nedosiahla prísna kontrola úhynu sleďa obyčajného vo všetkých rybárskych oblastiach. PRÍLOHA III PRECHODNÉ TECHNICKÉ OPATRENIA ČASŤ ABALTICKÉ MORE ODDIEL 1 LOV TRESKY 1. TYP VÝSTROJE POVOLENÉHO PRE LOV TRESKY V BALTICKOM MORI 1.1. Vlečné siete 1.1.1. Bez únikových okien Vlečné siete bez únikových okien budú zakázané. 1.1.2. S únikovými oknami Ustanovenia v dodatku 1 k tejto prílohe sa uplatňujú ako výnimka z ustanovení o osobitných selekčných zariadeniach v prílohe V k nariadeniu (ES) č. 88/98. 1.1.3. Pravidlo jednej siete Ak sa používa vlečná sieť s únikovými oknami, na palube sa nesmie uchovávať žiadny iný typ výstroja. 1.2. Žiabrové siete Ako výnimka z ustanovení prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 88/98, je minimálna veľkosť oka pre žiabrové siete 110 mm. Tieto siete nesmú presiahnuť maximálnu dĺžku 12 km pre plavidlá s celkovou dĺžkou nepresahujúcou 12 m. Tieto siete nesmú presiahnuť maximálnu dĺžku 24 km pre plavidlá s celkovou dĺžkou presahujúcou 12 m. Čas namočenia týchto sietí nesmie presiahnuť 48 hodín počítajúc od chvíle, keď sa tieto siete po prvý raz ponorili do vody, do chvíle, kedy sú úplne vytiahnuté na palubu rybárskeho plavidla. 2. Vedľajší úlovok tresky v Baltickom mori 2.1 Ako výnimka z ustanovení článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 88/98, na palube sa nesmie uchovávať treska, ktorá nedosahuje predpísanú veľkosť, s výnimkou prípadu stanoveného v bode 2.2. 2.2 Jednako, ako výnimka z ustanovení článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 88/98, vedľajší úlovok tresky obyčajnej ulovený pri love sleďa obyčajného a šproty s veľkosťou oka nepresahujúcou 32 mm nesmie presiahnuť 3% hmotnosti. Z tohto vedľajšieho úlovku sa na palube ponechá najviac 5% tresky obyčajnej nedosahujúcej predpísanú veľkosť. 2.3 Pri love iných druhov ako je sleď obyčajný a šproty vlečnými sieťami a dánskymi nevodmi inými ako sú uvedené v bode 1.1.2 nesmie vedľajší úlovok tresky obyčajnej presiahnuť 10%. 3. Minimálna veľkosť tresky v Baltickom mori Ako výnimka z ustanovení stanovených v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 88/98, je minimálna veľkosť tresky 38 cm. 4. Zákaz letného lovu baltickej tresky Lov tresky je zakázaný v Baltickom mori, Veľkom a Malom Belte a Sounde od 15. júna 2005 do 15. augusta 2005 vrátane. 5. Obmedzenia pre lov tresky v Baltickom mori a) Zakazuje sa vykonávať akúkoľvek rybársku činnosť v oblastiach ohraničených týmito súradnicami pospájanými čiarou, ktoré sa merajú podľa systému súradníc WGS84: Oblasť 1: - 56°00’s. š., 15°00’v. d. - 56°00’s. š., 16°30’v. d. - 54°30’s. š., 16°30’v. d. - 54°30’s. š., 15°00’v. d. - 56°30’s. š., 15°00’v. d. Oblasť 2: - 56°00’s. š., 19°00’v. d. - 54°30’s. š., 19°30’v. d. - 54°30’s. š., 18°40’v. d. - 55°30’s. š., 18°00’v. d. - 56°00’s. š., 18°00’v. d. - 56°00’s. š., 19°00’v. d. - b) Ako výnimka z bodu a), povoľuje sa rybárska činnosť v oblastiach stanovených v tomto bode pomocou vlečného výstroja a pevného výstroja s veľkosťou oka menej ako 100 mm. 6. Prechodné a dodatočné podmienky pre sledovanie, inšpekciu a dohľad v kontexte obnovenia populácie tresky v Baltickom mori 6.1. Všeobecné ustanovenia 6.1.1. Program monitorovania, inšpekcie a dozoru pre populácie tresky v Baltickom mori pozostáva z týchto prvkov: Osobitné podmienky pre lov tresky v Baltickom mori. Vnútroštátne kontrolné akčné programy, ktoré majú vypracovať Dánsko, Estónsko, Fínsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko a Švédsko. Dodatočné opatrenia pre sledovanie, kontrolu a inšpekciu. Spoločný dozor a výmena inšpektorov. 6.1.2. Vnútroštátny kontrolný akčný program pre populáciu tresky je možné prepracovať na základe iniciatívy Komisie alebo na žiadosť členského štátu. 6.2. Osobitné podmienky pre lov tresky v Baltickom mori 6.2.1. Všetky plavidlá, ktoré chcú loviť tresku v Baltickom mori musia vlastniť osobitné rybárske povolenie pre lov tresky v Baltickom mori. 6.2.2. Každý členský štát zavedie zoznam plavidiel, ktoré majú osobitné rybárske povolenie pre lov tresky v Baltickom mori. 6.2.3. Kapitán rybárskeho plavidla alebo jeho zástupca, ktorému členský štát vydal osobitné povolenie pre lov tresky v Baltickom mori, musí dodržiavať podmienky uvedené v dodatku 2. 6.3. Vnútroštátne kontrolné akčné programy. 6.3.1. Každý zainteresovaný členský štát musí stanoviť vnútroštátny kontrolný akčný program. 6.3.2. Komisia zvolá aspoň jedenkrát v roku 2005 zasadanie Výboru pre rybolov a akvakultúru, aby vyhodnotil dodržiavanie a výsledky vnútroštátneho kontrolného akčného programu pre populáciu tresky v Baltickom mori. 6.4. Sledovanie, inšpekcia a dozor, ktoré majú prijať členské štáty. 6.4.1. Každý zainteresovaný členský štát zašle Komisii do 15 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia zoznam určených prístavov a následne, do 15 dní, vnútroštátny kontrolný program a harmonogram realizácie. Komisia postúpi tieto informácie všetkým členským štátom, ktorých sa to týka. 6.4.2. Napriek článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93, kapitáni všetkých rybárskych plavidiel Spoločenstva uchovávajúcich na palube alebo vykladajúcich akékoľvek množstvo živej hmotnosti tresky väčšie ako 50 kg musia viesť palubný denník o svojich operáciách, pričom musia uvádzať najmä množstvá každého druhu uloveného a uchovávaného na palube, dátum a miesto (štatistický obdĺžnik MVMP (ICES) ) takých úlovkov a typ použitej výstroje. 6.4.3. Ako výnimka z článku 5 nariadenia (EHS) č. 2807/83, povolené rozpätie tolerancie v odhadoch množstiev rýb v kilogramoch ponechaných na palube, s ohľadom na celkový prípustný úlovok, musí byť 8 %. 6.4.4. Príslušné orgány členského štátu musia vyžadovať, aby bolo akékoľvek množstvo tresky ulovenej a po prvý raz vyloženej v tomto členskom štáte odvážené v prítomnosti kontrolórov ešte pred prepravou z prístavu prvej vykládky. V prípade tresky prvýkrát vyloženej v určenom prístave sa v prítomnosti kontrolórov poverených členskými štátmi odvážia reprezentatívne vzorky predstavujúce najmenej 20 % z vykládok, skôr ako budú ponúknuté prvý raz na predaj a predané. Na tento účel členské štáty predložia Komisii, do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, údaje o režime odberu vzoriek, ktorý sa má používať. 6.4.5. Bez ohľadu na článok 19a 1a) nariadenia (EHS) č. 2847/93, články 19e, 19f, 19g, 19h a 19i tohto nariadenia sa uplatňujú na všetky plavidlá vykonávajúce rybárske činnosti v Baltickom mori. 6.4.6. V súlade s ustanoveniami článku 13 nariadenia (ES) č. 2244/2003 členské štáty zabezpečia, aby sa všetky údaje systému monitorovania plavidiel, ktoré získali v súlade s článkom 8, článkom 10 ods. 1 a článkom 11 ods. 1 tohto nariadenia od plavidiel, ktoré majú osobitné rybárske povolenie na lov tresky v Baltickom mori použili na: a) zaznamenanie každého príjazdu do prístavu a výjazdu z prístavu v strojovo-čitateľnej forme na obdobie troch rokov; b) zaznamenanie každého vstupu do a výstupu z uzavretých rybárskych oblastí v Baltickom mori. 6.4.7. Členské štáty môžu zaviesť alternatívne kontrolné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania povinností podávať hlásenia uvedených v bode 4.5, ktoré sú rovnako účinné a transparentné ako tieto povinnosti podávať hlásenia. O takých alternatívnych opatreniach je potrebné informovať Komisiu pred ich zavedením. 6.4.8. Ako výnimka z článku 13 nariadenia (EHS) č 2847/93, množstvá tresky väčšie ako 50 kg, ktoré sú prepravované na iné miesto ako je miesto vykládky alebo dovozu, musia byť sprevádzané kópiou jednej z deklarácií stanovených v článku 8 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93 vzťahujúcej sa k množstvám týchto prepravovaných druhov. Výnimka stanovená v článku 13 ods. 4 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2847/93 sa neuplatňuje. 6.4.9. Ako výnimka z článku 34(c) ods.1 nariadenia (EHS) č. 2847/93, špecifický monitorovací program pre tresku v Baltickom mori môže trvať viac ako dva roky od nadobudnutia účinnosti. 6.5. Spoločný dozor a výmena inšpektorov 6.5.1. Príslušné členské štáty budú uskutočňovať spoločné inšpekčné a dozorné činnosti a na tento účel zavedú spoločné operačné postupy uplatniteľné na ich dozorné plavidlá. 6.5.2 Do 30 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa musí zvolať zasadanie príslušných vnútroštátnych inšpekčných orgánov s cieľom koordinovať spoločný program inšpekcie a dozoru. 6.5.3. Zainteresované členské štáty zabezpečia, aby boli inšpektori z ostatných zainteresovaných členských štátov vyzvaní, aby sa zúčastňovali apoň na ich spoločných inšpekčných činnostiach. 6.5.4. Inšpektori z Komisie sa môžu zúčastňovať na týchto výmenách a môžu sa zúčastňovať na spoločných inšpekciách. oddiel 2rižský záliv 7. OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE RIžSKÝ ZÁLIV 7.1 Osobitné rybárske povolenie 1. Za účelom vykonávania rybolovných činností v Rižskom zálive musia mať plavidlá osobitné rybárske povolenie vydané v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1627/94. 2. Členské štáty zabezpečia, aby boli plavidlá, ktorým bolo vydané osobitné rybárske povolenie uvedené v odseku 1 zaradené do zoznamu, ktorý obsahuje ich názov a interné registračné číslo. Takýto zoznam poskytne každý členský štát Komisii. Plavidlá zaradené do zoznamu musia spĺňať tieto podmienky: (a) celkový výkon strojov (kW) plavidiel zaradených do zoznamov nesmie presiahnuť celkový výkon strojov ktorý každý členský štát dodržiaval v Rižskom zálive v rokoch 2000 – 2001; (b) výkon motora plavidla nesmie v žiadnej chvíli presiahnuť 221 kilowattov (kW). 7.2 Výmena plavidiel alebo strojov 1. Každé jednotlivé plavidlo uvedené na zozname v bode 7.1.2 je možné nahradiť iným plavidlom alebo plavidlami, za predpokladu že: (a) taká náhrada nebude mať za následok zvýšenie celkového výkonu motorov ako je uvedené v bode 7.1.2 (a) v príslušnom členskom štáte a (b) výkon motora ktoréhokoľvek náhradného plavidla nikdy neprekročí 221 kW. 2. Motor ktoréhokoľvek jednotlivého plavidla zaradeného na zoznam uvedený v bode 7.1.2 je možné nahradiť, za predpokladu, že: (a) nahradením motora sa nikdy neprekročí výkon motora daného plavidla 221 kW a (b) výkon náhradného motora nebude taký, že by taká náhrada spôsobila zvýšenie celkového výkonu strojov, ako je uvedené v bode 7.1.2 (a) pre príslušný členský štát. časť bSkagerrak a Kattegat 8. TECHNICKÉ OCHRANNÉ OPATRENIA V ÚžINE SKAGERRAK A KATTEGAT Ustanovenia v dodatku 3 k tejto prílohe sa uplatňujú ako výnimka z ustanovení stanovených v prílohe IV nariadenia (ES) č. 850/98. 9. Obmedzenia lovu tresky v Kattegate (a) Od 1. januáara do 31. marca 2005 je zakázaná akákoľvek rybolovná činnosť v Kattegate. (b) Ako výnimka z bodu (a) je povolené vykonávať rybolovné činnosti pomocou vlečnej výstroje a pevnej výstroje v stanovenom období, za predpokladu, že na palube sa neponechá žiadna treska. časť C PODOBLASTI MVMP I Až VII 10. Postupy váženia sleďov, makrel a stavríd 10.1. Tieto postupy sa uplatňujú na vykládky plavidiel Spoločenstva a plavidiel tretích krajín v Európskom spoločenstve, pri ktorých vyložené množstvo presahuje 10 ton sleďov, makrel a stavríd alebo ich kombinácie, ulovených: a) v prípade sleďov v podoblastiach MVMP (ICES) I, II a častiach III a, IV, Vb, VI a VII; b) v prípade makrel a stavríd v podoblasti MVMP (ICES) IIa a častiach III a, b, d, IV, VI a VII. 10.2 Vykládky uvedené v bode 10.1 sú povolené iba v určených prístavoch. 10.3 Každý príslušný členský štát zašle Komisii zmeny v zozname určených prístavov dodanom v roku 2004, v ktorých možno vykladať slede, makrely, stavridy a zmeny v postupoch inšpekcie a dozoru pre tieto prístavy vrátane podmienok pre zaznamenávanie a hlásenie množstiev každého z druhov a populácií uvedených v bode 10.1 v každej vykládke. Tieto zmeny je potrebné zaslať najmenej 15 dní pred nadobudnutím ich účinnosti. Komisia odošle tieto informácie ako aj prístavy, ktoré určili tretie krajiny, všetkým príslušným členským štátom. 10.4 Kapitán rybárskeho plavidla uvedeného v bode 10.1 alebo jeho zástupca musí informovať orgány príslušného členského štátu, v ktorom sa má uskutočniť vykládka, najmenej štyri hodiny pred vlávaním do prístavu vykládky príslušného členského štátu o: prístave, do ktorého zamýšľa vplávať, názve plavidla a jeho registračnom čísle, odhadovanom čase príjazdu do tohto prístavu, množstve každého druhu ponechaného na palube v kilogramoch živej hmotnosti. Príslušné orgány zainteresovaného členského štátu musia vyžadovať, aby vykládka nezačala skôr, kým sa na ňu nevydá povolenie. 10.5 Ako výnimka z ustanovení bodu 4.2 prílohy IV k nariadeniu (EHS) č. 2807/83, kapitán rybárskeho plavidla predloží ihneď po príjazde do prístavu príslušnú stranu alebo strany palubného denníka podľa požiadavky príslušného orgánu v prístave vykládky. Množstvá ponechané na palube a zaznamenané pred vykládkou uvedenou v bode 10.4 písm. c) sa musia rovnať množstvám zaznamenaným v palubnom denníku po jeho uzavretí. Ako výnimka z ustanovení článku 5 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2807/83 povolené rozpätie tolerancie v odhadoch množstva rýb ponechaných na palube plavidla v kilogramoch, ktoré sú zaznamenané do palubného denníka, musí byť 7 % 10.6 Všetci kupujúci, ktorí nakupujú čerstvé ryby, zabezpečia, aby boli odvážené všetky prijaté množstvá. Toto váženie sa musí uskutočniť predtým, ako sa ryby vytriedia, spracujú, uskladnia v chladiarenskom zariadení, prevezú z prístavu vykládky alebo ďalej predajú. Údaj vyplývajúci z váženia sa použije pre vystavenie prehlásenia o vykládke a potvrdenia objednávky. Pri stanovovaní hmotnosti zrážka na vodu nesmie presiahnuť 2 %. Okrem povinností stanovených v článku 9 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 2847/93 spracovateľ alebo kupujúci vyložených množstiev predloží príslušným orgánom zainteresovaného členského štátu kópiu faktúry alebo doklad, ktorý ju nahrádza, ako je uvedené v článku 22 ods. 3 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o harmonizácii zákonov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém jednotného východiska pri vyhodnocovaní dane z pridanej hodnoty [33]. Každá takáto faktúra alebo dokument musí obsahovať informácie, ktoré vyžaduje článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2847/93 a predkladá na na požiadanie alebo do 48 hodín po ukončení váženia. 10.7 Všetci kupujúci alebo majitelia mrazených rýb zabezpečia, aby boli vyložené množstvá odvážené ešte pred spracovaním rýb, pred ich uložením do chladiarenského zariadenia, pred ich prepravou z prístavu vykládky alebo pred ďalším predajom.. Z hmotnosti akýchkoľvek vyložených množstiev sa môže odpočítať hmotnosť obalu rovnajúca sa hmotnosti škatúľ a plastových alebo iných kontajnerov, v ktorých sú ryby zabalené. Rovnako je možné stanoviť hmotnosť mrazených rýb zabalených v škatuliach tak, že sa vynásobí priemerná hmotnosť reprezentatívnej vzorky určenej na základe odváženia obsahu odobratého zo škatule a bez plastového obalu, bez ohľadu na to, či sa ľad na povrchu rýb nechal rozmraziť alebo nie. Členské štáty dajú Komisii na schválenie akékoľvek zmeny v svojej metodike odoberania vzoriek, ktoré Komisia schválila v roku 2004. Zmeny schvaľuje Komisia. Údaj vyplývajúci z váženia sa použije pre vystavenie prehlásení o vykládke a potvrdení objednávok. 10.8 Príslušné orgány schvália, ociachujú a zaplombujú všetky systémy váženia najneskôr do 1. mája 2005. Strana, ktorá váži ryby, musí viesť ostránkovaný denník uvádzajúci priebežný súčet hmotnosti a hmotnosť každej vykládky. Tento denník sa uchováva po dobu troch rokov. Príslušné orgány majú neobmedzený prístup k systému váženia a k denníkom. Do doby zavedenia systémov váženia uvedených v prvom odseku sa váženie uskutočňuje za prítomnosti kontrolóra. 10.9 Príslušné orgány členského štátu zabezpečia, aby najmenej 15 % z množstiev vyložených rýb a najmenej 10 % vykládok rýb podliehalo plnej kontrole, ktorá musí zahrnovať prinajmenšom toto: (a) sledovanie váženia úlovku z plavidla podľa druhov. V prípade plavidiel, ktoré pumpujú úlovok na breh, sa sleduje váženie celej vykládky z plavidiel vybraných na kontrolu. V prípade plavidiel s vlečnými sieťami a mraziacim zariadenín sa musia spočítať všetky debny. Aby sa zistila priemerná hmotnosť debien/paliet, musí sa odvážiť reprezentatívna vzorka debien/paliet. Odber vzoriek debien sa takisto muví vykonať v súlade so schválenou metodikou, aby sa zistila priemerná čistá hmotnosť rýb (bez obalu, ľadu); (b) krížové overenie množstiev podľa druhov zaznamenaných do denníka a prehlásenia o vykládke alebo potvrdenia objednávky, ako aj množstiev uvedených v predošlom oznámení o vykládke a vyložených množstiev podľa druhov; (c) v prípade prerušenia vykládky sa vyžaduje povolenie na pokračovanie vo vykládke (d) overenie, že po ukončení vykládky sa v plavidle nenachádzajú žiadne ryby. 11. Lov sleďov v oblasti IIa (vody ES)) V období od 1. januára do 28. februára a od 16. mája do 31. decembra je zakázané vykladať alebo uchovávať na palube slede ulovené v časti Iia (vody ES). 12. Podmienky vykládky sleďov na priemyselné účely Ako výnimka z ustanovení článku 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1434/98 sa uplatňujú tieto ustanovenia: Slede ulovené počas lovu mimo podoblastí MVMP (ICES) III a IV do sietí s minimálnou veľkosťou ôk menej ako 32 mm sa nesmú uchovávať na palube ani vykladať, pokiaľ také úlovky nepozostávajú zo zmesi sleďa a iných druhov, nie sú triedené a hmotnosť sleďa nepresahuje 10 % celkovej výslednej hmotnosti sleďa spolu s inými druhmi. 13. Obmedzenia lovu tresky (a) Do 31. decembra 2005 sú zakázané akékoľvek rybolovné činnosti v oblastiach vymedzených v bodoch (i) a (ii): (i) Západ Škótska : Tá časť podoblasti MVMP (ICES) VI začlenená do obdĺžnikov MVMP (ICES), ktorá leží ďalej ako 12 námorných míľ od základných pobrežných línií: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5. (ii) Severné more: : Tá časť podoblasti MVMP (ICES) VI začlenená do obdĺžnikov MVMP (ICES), ktorá leží ďalej ako 12 námorných míľ od základných pobrežných línií 49E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1,50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2. (b) Keltské more: Do 31. marca 2005 je zakázaná akákoľvek rybolovnej činnosti v tej časti MVMP (ICES) VII, ktorá je začlenená do týchto obdĺžnikov MVMP (ICES): 30E4, 31E4, 32E3. (c) Ako výnimka z bodov (a) a (b) sa povoľuje vykonávať rybolovné činnosti pomocou košíkov a vrší v stanovených oblastiach a obdobiach, za predpokladu, že: (i) na palube sa nepreváža žiadna rybárska výstroj okrem prikrytých košov a košíkov a (ii) na palube sa neprechovávajú žiadne ryby okrem mäkkýšov a kôrovcov.