Brusel, 26.1.2005

KOM(2005) 12 v konečnom znení

STRATEGICKÉ CIELE 2005 – 2009

Európa 2010: Partnerstvo pre obnovu Európy Prosperita, solidarita a bezpečnosť

Oznámenie predsedu po dohode s podpredsedkyňou Wallströmovou

EURÓPA 2010: PARTNERSTVO PRE OBNOVU EURÓPY

V posledných rokoch Európska únia výrazne pokročila vpred:

- doteraz najväčšie rozšírenie, ktoré do značnej miery zjednotilo náš kontinent do Európy slobody

- zavedenie eura, čím sa posilnila zóna finančnej stability

- podpísanie ústavy, ktorá modernizuje pravidlá rozšírenej Európy zakladajúc sa na dvojakej legitimite – legitimite členských štátov a legitimite občanov

- pokrok na ceste k spoločnému celoeurópskemu priestoru práva a bezpečnosti

- vybudovanie prvých štádií európskej obrannej politiky

Politicky Európa prekvapila svojich kritikov a ukázala svoju schopnosť postupovať vpred. Rozšírenie počtu členských štátov zvýšilo potenciál Únie a prispelo k bohatej rôznorodosti: táto skutočnosť je s ohľadom na budúcnosť prameňom sily a nie slabým miestom Únie. Vo všeobecnosti znamená rozvoj Únie v rôznych sférach aktivít, že rozhodnutia prijaté na európskej úrovni budú mať väčší dosah na občanov všetkých členských štátov, hoci len máloktorí z nich si uvedomujú, čo Európa dosiahla, alebo aký je jej vplyv na ich životy.

Na druhej strane nie je veľká časť európskej verejnosti presvedčená o tom, že sa Európa nachádza na správnej ceste. My na európskej úrovni môžeme byť úspešní len vtedy, ak sme pripravení pripustiť toto znepokojenie. Hoci sa situácia v jednotlivých členských štátoch podstatne líši, pocity ľahostajnosti voči európskej idei sú rozšírené. Posledných európskych volieb sa zúčastnila menej ako polovica voličov. Príčiny klesajúcej spokojnosti sú komplexné; patria k nim pomalý hospodársky rast, narastajúce pocity hospodárskej a osobnej neistoty, obava zo straty identity a všeobecný pocit „odtrhnutosti” diania v „Bruseli” od každodenného života ľudí. Je nevyhnutné jasnejšie demonštrovať hodnotu toho, čo Únia so sebou prináša a legitimitu jej rozhodnutí.

Európa sa tak nachádza na križovatke. Únia musí znovu nechať Európanov pocítiť, že rozumieme výzvam budúcnosti a máme dôveryhodné stratégie na ich zdolávanie. Európa znovu získa dôveru, ak jej vedenie predstaví jasnú a presvedčivú víziu o smerovaní Únie v druhej polovici desaťročia a ak ukáže, že má politické koncepcie a záväzky, ako túto víziu zrealizovať.

Prioritou by malo by dokončenie veľkých projektov, ktoré boli začaté, a poslaním všetkých inštitúcií urobiť z Európy, ktorú máme, úspešné dielo.

Aké by mali byť ciele na nasledujúcich päť rokov?

- Vrátiť Európu späť na cestu dlhotrvajúcej prosperity. Pomocou obnovenej lisabonskej agendy s jej aktuálnym zameraním Európa nájde túto cestu, ktorej cieľom je vytvorenie nových a lepších miest prostredníctvom vyššieho hospodárskeho rastu. Nosným základom konkurencieschopnejšej a dynamickejšej Európy sú hospodárske a sociálne reformy na jednej strane a vitálna ekonomika založená na vedomostiach na druhej strane. Ekonomiku založenú na vedomostiach podporíme vytvorením európskeho priestoru vzdelávania a európskeho priestoru výskumu. Zdravé makroekonomické prostredie a stabilná mena posilnia podmienky hospodárskeho rastu a postavia ho stredne alebo dlhodobo na pevnú finančnú základňu.

- Udržať a posilniť záväzky Európy voči solidarite a sociálnej spravodlivosti, aby sa upevnila súdržnosť rozšírenej Únie v súvislosti s rozvíjajúcou sa hospodárskou dynamikou. Zmenšiť hospodárske rozdiely. Umožniť najchudobnejším regiónom vyrovnať sa vyspelejším častiam Európy. Poskytnúť nové hospodárske príležitosti vo všetkých častiach Únie, kde sa pod nevyhnutným tlakom globalizácie a intenzívnejšej konkurencie vnímajú pracovné miesta ako ohrozené. Dosiahnuť ďalší pokrok v podpore rovnakých práv. Únia podporí solidaritu medzi generáciami, ak splní svoje medzinárodné záväzky zamerané na prekonávanie klimatických zmien, znižovanie znečistenia životného prostredia a zabezpečenie budúcich zdrojov energie.

- Dosiahnuť zreteľné praktické zlepšenie kvality života občanov Európy prostredníctvom nových opatrení zameraných na upevnenie ich bezpečnosti, čo umožní len spolupráca na európskej úrovni s cieľom lepšie zvládnuť a redukovať riziká ich každodenného života. Zo strany Únie vytvoriť novú úspešnú dimenziu rozhodného boja proti zlám, akými sú terorizmus, drogy, obchod s ľuďmi a organizovaná kriminalita. Zabezpečiť občanom riadny prístup ku spravodlivosti a zabezpečiť dodržiavanie ich základných práv v rámci celej Únie.

- Navrhnutým postom ministra zahraničných vecí, ktorý s podporou Európskeho útvaru pre vonkajšiu činnosť reprezentuje zahraničnú politiku navonok a zabezpečuje väčšiu koherenciu všetkých našich aktivít, udeliť Európe väčšie slovo vo svete. Aktívne pripraviť budúce rozšírenie a priblížiť západné balkánske krajiny členstvu. Vytvoriť funkčný partnerský vzťah so susednými krajinami Únie. Zabezpečiť rozšírenú zónu stability a demokratického rozvoja až za hranice Únie. Zohrávať kľúčovú úlohu predovšetkým pri zabezpečení a následnej implementácii mierového urovnania sporu na Strednom východe, čo je nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie pokroku v celom regióne Stredného východu. Implementovať progresívnu obchodnú politiku ako pokračovanie úspešného rozvojového kola z Dohy. V širšom zmysle splniť naše záväzky ohľadom miléniových rozvojových cieľov, predovšetkým v Afrike, a urobiť Úniu vedúcim partnerom globálneho práva, udržateľného rozvoja, hospodárskeho rastu a prosperity.

Ako splní Európa tieto očakávania do 2010?

Ak chce byť Európska únia úspešná, musí si jasne stanoviť svoje politické priority.

Problém, ktorému dnes Európa čelí, je jednoznačný: ide v prvom rade o hospodársky rast a zamestnanosť. Silná hospodárska výkonnosť a dynamický rast boli základným kameňom európskeho modelu sociálnej solidarity a udržateľnosti. Dnes je hlavnou prioritou obnova udržateľného dynamického rastu v Európe v súlade s Lisabonskou stratégiou. Znovuoživený hospodársky rast je rozhodujúcim faktorom prosperity, môže prinavrátiť úplnú zamestnanosť a je základom sociálnej spravodlivosti a príležitosti pre všetkých. Je zároveň rozhodujúci pre postavenie Európy vo svete a schopnosť Európy zmobilizovať svoje zdroje ohľadom rôznych globálnych výziev.

Vyzdvihnutie hospodárskeho rastu a zamestnanosti ako bezprostredne najdôležitejších priorít samozrejme neznamená devalváciu iných cieľov. Rast je podstatný pre udržanie týchto cieľov: stačí, ak sa zamyslíme nad tým, ako ohrozuje demografický vývoj spoločnosti udržateľnosť nášho sociálneho modelu. Zlepšenie konkurencieschopnosti a znovuoživenie hospodárskeho rastu sú účelnými a nie samoúčelnými prostriedkami: rast sám o sebe ešte nie je zárukou sociálnej solidarity alebo udržateľnosti. Z tohto dôvodu musia a zostanú kľúčovými cieľmi Európy okrem prosperity solidarita a udržateľnosť.

Rovnako by sme mali prijímať politické rozhodnutia, ktoré by zabezpečili, aby sa naše rôzne ciele navzájom posilňovali. Aktivity, ktoré podporujú konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť, ako aj hospodársku a sociálnu súdržnosť a zdravé prostredie sa navzájom dopĺňajú. Sú dôležitou súčasťou zastrešujúceho cieľa udržateľného rozvoja, ktorý musíme splniť.

Bez solidarity a bezpečnosti nemožno úplne dosiahnuť prosperitu: hospodárstvo má slúžiť ľuďom a nie naopak.

Únia musí zapojiť Európanov do svojej práce, ak si chce získať ich dôveru ohľadom tejto vízie. V záujme európskej obnovy musíme vytvoriť dynamické partnerstvo. Európska spoločnosť – jej inštitúcie, jej siete, jej občania a jej členské štáty – musia ťahať za jeden koniec, aby uskutočnili spoločné ciele.

V tomto kontexte je veľmi dôležitá spolupráca európskych inštitúcií a ich podieľanie sa na spoločnom programe aktivít v nasledujúcich rokoch. Nevyplýva to len zo zdravého ľudského rozumu: ústava uznáva hodnotu spoločného programu Parlamentu, Rady a Komisie. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje, aby sa v tomto bode iné inštitúcie nechali motivovať ustanoveniami ústavy. Nasledujúce strategické ciele sa preto navrhujú ako základňa spoločnej platformy aktivít európskych inštitúcií v nasledujúcich piatich rokoch.

Výzvy, ktorým čelia európske inštitúcie, sú už tak rozsiahle a komplexné, že ich možno riešiť len v partnerstve:

- Všetky prostriedky treba uviesť do pohybu a všetky zúčastnené strany musia spolupracovať – nielen inštitúcie, ale aj národné parlamenty, vlády, sociálni partneri a občianske spoločnosti na všetkých úrovniach.

- Najdôležitejšie je, aby sa aj jednotliví občania zapojili do tohto partnerstva: ujasnením toho, čo sa Európa snaží dosiahnuť, a účasťou na spoločných snahách.

- S partnerstvom prichádza aj zodpovednosť. Každý Európan má záujem, aby Únia fungovala, a každý Európan nesie svoju časť zodpovednosti za uskutočnenie spoločných cieľov.

So zámerom dosiahnuť toto partnerstvo by sa Únia mala zasadiť o implementáciu cieľov a zaangažovať každého Európana.

V prvom rade Únia musí dobre fungovať a takto je to potrebné aj vnímať:

- Nedostatočné uplatňovanie európskych právnych predpisov v praxi škodí účinnosti politiky Únie a pochováva dôveru, od ktorej Únia závisí. Dojem, že „my sa riadime pravidlami, ale iní nie“, kdekoľvek sa objaví, vážne škodí pocitu európskej solidarity. Mala by existovať kontinuita medzi politickými koncepciami a politickým konaním, podporovaná modernou, efektívnou a na služby zameranou správou na všetkých úrovniach. Promptná a primeraná transpozícia a dôkladné sledovanie priestupkov sú rozhodujúce pre dôveryhodnosť európskych právnych predpisov a účinnosť politík.

- Právne predpisy by sa mali usilovať o najvyššie stupne kvality, súdržnosti a účinnosti. Lepšia legislatíva znamená, že by sa právne predpisy mali dobre pripraviť a mali by byť tak jednoduché, ako je to možné. Odhad dôsledkov, aj s ohľadom na konkurencieschopnosť, pred zavedením legislatívnych iniciatív a počas legislatívneho procesu, by mal byť samozrejmosťou. Existujúce predpisy by sa mali systematicky preverovať. Subsidiarita a proporcionalita sa musia konzekventne uplatňovať. Lepšia legislatíva by mala byť prioritou aj na úrovni členských štátov.

- Prijatie ústavy je ďalším rozhodujúcim krokom. Európske inštitúcie by mali spoločne s členskými štátmi pracovať na úspešnom vstupe ústavy do platnosti. Posilní to Úniu ohľadom demokracie, transparentnosti a participácie, ako aj ohľadom účinnosti prostredníctvpm dôkladného uplatňovania metód Spoločenstva.

- Viacročný rozpočtový rámec ustanovený vo Finančných perspektívach musí poskytnúť Únii adekvátne prostriedky pre splnenie jej záväzkov, ako sú konkurencieschopnosť a súdržnosť, ako aj udržateľný manažment zdrojov v rozšírenej Únii. Tiež musí zabezpečiť rozpočtovú disciplínu a efektívne využívanie verejných výdavkov.

Po druhé si musia občania Európy uvedomiť a musia pochopiť, čo Únia pre nich robí, a musí sa im ponúknuť možnosť spolupodielania sa na „stavebnom diele“ Európa. Všetky európske inštitúcie sa musia zamerať na službu občanom:

- Idea partnerstva zahŕňa konzultáciu a participáciu. Na zákonodarných iniciatívach sa musia podieľať národné parlamenty, orgány verejnej moci na všetkých úrovniach, sociálni partneri, občianske spoločnosti a zainteresované strany v celom spoločenstve. Dialóg musí prekročiť hranice politickej debaty bruselskej sféry a preniknúť do verejného priestoru, vytvárajúc porozumenie pre inú kultúru, identitu a politické myslenie. Pomôže tak vytvoriť pocit európskej identity, najmä medzi mladými ľuďmi.

- Únia musí byť otvorená verejnej kontrole a niesť zodpovednosť za svoju prácu, čo si vyžaduje vysoký stupeň otvorenosti a transparentnosti. Prostredníctvom analýz, ako je odhad dôsledkov, a pomocou maximálne možného prístupu verejnosti k práci inštitúcií by malo by byť jasné, ako Únia dospela k rozhodnutiu. Veľmi dôležité sú ustanovenia ústavy, v zmysle ktorých Rada musí verejne vykonávať svoju legislatívnu činnosť. Úsilie o podporu dôveryhodnosti zo strany Európskeho dvoru audítorov by malo zvýšiť význam povinnosti Únie zodpovedať sa za svoju prácu. S cieľom ochraňovať finančné záujmy Únie by sa pomocou transparentnosti a kooperácie mala zvyšovať prevencia voči finančným podvodom.

- Nič z toho nemôže fungovať, ak zámery a aktivity Únie nepodporuje presná a efektívna komunikácia. Základným kameňom novej komunikačnej stratégie by mala byť nielen skutočnosť, že sa Únia jasne zasadzuje za svoje politické koncepcie, ale aj otvorenosť voči iným postojom; okrem toho od začiatku integruje komunikáciu do tvorby svojej politiky a sústreďuje sa na prispôsobenie komunikácie národným potrebám. Toto je záväzok pre všetky európske inštitúcie ako aj národné orgány.

* *

*

EURÓPA 2010: STRATEGICKÉ CIELE

1. PROSPERITA

Najväčším problémom, ktorému dnes Európa čelí, je nedostatočný hospodársky rast a tvorba pracovných miest, ktoré zabezpečujú životnú úroveň a sociálny systém, na ktorý sú Európania zvyknutí.

Jednotný trh trh a euro otvorili dvere vyššej efektivite prostredníctvom tzv. škálovej ekonomiky (economies of scale and scope), rýchlejšej inovácie a viacerých príležitostí pre rast expandujúcich podnikov – inými slovami pre podniky v každom členskom štáte, pretože európsky trh sa stal ich domácim trhom a podniky mohli rozvíjať konkurencieschopnosť na európskej úrovni a lepšie sa pripraviť pre výzvy globálnej súťaže. Európa však dodnes úplne nevyužila všetky príležitosti.

V poslednom desaťročí nedokázali hospodársky rast a produktivita Európy udržať krok s najdôležitejšími hospodárskymi partnermi. Vzhľadom na konkurenciu, ktorá núti európske podniky vyrábať vysokohodnotný tovar, a vzhľadom na vzrastajúci význam silnej pozície v tzv. ekonomike založenej na vedomostiach by Európa mala mať dôležité výhody vo svetovom hospodárstve – politickú a ekonomickú stabilitu, kvalifikované pracovné sily, tradíciu sociálneho partnerstva, trvalú a dobre vyvinutú vedeckú základňu a podnety pre proces vyrovnávania hospodárskych rozdielov v nových členských štátoch Únie.

Toto sú výzvy Lisabonskej stratégie, ktorá sa prijala v roku 2000. Pokrok k naplneniu jej cieľov je však zatiaľ nedostatočný a je potrebný rozhodujúci impulz, aby sa Lisabonská stratégia opäť dostala na správnu cestu. Naším cieľom je urobiť európske hospodárstvo jedným z najatraktívnejších pre investorov, výrobcov a pracovné sily. Tento cieľ si vyžaduje nový impulz pre reformy, ktoré povedú k významnému zlepšeniu v podnikateľskom prostredí, k posilneniu výskumu a inovácie v kľúčových oblastiach a k modernizácii európskeho pracovného trhu a systémov sociálnej ochrany.

1.1. Priaznivé podnikateľské prostredie

- Pevné makroekonomické základy sú dôležité pre podporu udržateľného hospodárskeho rastu a zmeny. Primerané fungovanie Paktu stability a rastu je rozhodujúce pre zdravé euro pri príprave na rozšírenie eurozóny, najmä v nových členských štátoch. Z tohto dôvodu by sa mal tento pakt zlepšiť, a síce byť účinnejším vo fázach hospodárskeho rozmachu a byť realistickým pri korekcii deficitov, pričom je potrebné vyhnúť sa faktorom, ktoré sú negatívne pre hospodárske reformy.

- Je čas začať novú fázu ekonomickej integrácie. Mali by sa prijať vhodné pravidlá na dosiahnutie prosperity produktívneho hospodárstva. Podniky by mali byť schopné pôsobiť v celoeurópskom systéme, s rovnakými právami na založenie podnikov, so spoločným prístupom k správe a riadeniu podnikov a duševného vlastníctva, ako aj so spravodlivými pravidlami zdaňovania podnikov a colných systémov podporujúcich obchod. Lepšie predpisy a primerané pravidlá hospodárskej súťaže by mali zabezpečiť odstránenie prekážok, otvoriť trh s tovarom a službami a podporiť inováciu v prospech najefektívnejších výrobcov a spotrebiteľov. Predovšetkým sektor služieb ponúka obrovský potenciál rastu. Efektívne služby tiež znamenajú nižšie náklady na podniky. Na konci desaťročia by malo byť poskytovanie služieb za národnými hranicami v rámci Únie samozrejmé, rovnako ako preprava tovaru, pričom by sa mala zachovať osobitná funkcia služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

- Posilňovanie inovácie a využívanie nových komunikačných a informačných technológií sú rozhodujúce pre dynamickejšie a konkurencieschopnejšie hospodárstvo. Osvojovanie si nových technológií zo strany užívateľov a ich ďalší rozvoj zo strany dodávateľov vyplývajú zo súboru aktivít a politík v oblasti výskumu, vzdelávania a inovácie.

- Európa musí redukovať bremeno regulácie na všetkých úrovniach, aby podporila podnikateľského ducha a investície najmä v prípade malých a stredných podnikov, ktoré sú hnacím motorom pri tvorbe pracovných miest.

1.2. Investovanie do prosperity

- Prosperita a rast sa nezaobídu bez investícií. Pohonné motory rastu – výskum a rozvoj, moderná technológia, najvyššie kvalifikácie, efektívne siete – majú svoju cenu. Rozpočet Únie už investuje prostredníctvom rôznych fondov značné sumy do týchto oblastí. Ďalšie finančné perspektívy sa i naďalej sústredia na hospodársky rast a zamestnanosť.

- Únia sa zaviazala investovať 3% HDP do výskumu, z čoho jednou tretinou by mal prispieť verejný sektor, a podstatne zvýšiť investície do vyššieho vzdelávania. Ale výdavky samy o sebe nestačia. Európa musí byť atraktívnejšia pre výskumníkov a vedcov, plody výskumu musia efektívne využívať európske podniky. Spájanie zdrojov na európskej úrovni môže mať ďalší skutočný úžitok: podpora a rozšírenie excelentnosti, výhody tzv. škálovej ekonomiky (economies of scale), nové spojenia a nové siete. Mobilita vo vzdelávaní otvára nové dimenzie rozvoja európskych kvalifikácií: po jednom milióne v roku 2002 by to mali byť tri milióny univerzitných študentov, ktorí sa zúčastnia programov mobility do roku 2011.

- Európske hospodárstvo nikdy úplne nevyčerpá svoj potenciál, ak bude obmedzované nedostatkami dopravných, telekomunikačných a energetických sietí. Zdolávanie takýchto nedostatkov v nadnárodnej miere predstavuje jedinú možnosť, ako spojiť rozšírenú Európu.

1.3. Prijatie zmien

- Prispôsobiť pracovný trh s cieľom podporiť vytváranie pracovných príležitostí. Európa potrebuje pracovné sily, ktoré sú lepšie kvalifikované a lepšie pripravené na zmeny. Celoživotné vzdelávanie pomôže uviesť do pohybu kolotoč lepších pracovných príležitostí a zvýšeného hospodárskeho rastu. Partnerstvá pre reformy a výzvy, vyhlásené Európskou radou v roku 2004, sú najlepšou cestou k tomu, aby sa pracovné trhy zamerali na tvorbu väčšieho počtu pracovných miest a lepších pracovných príležitostí.

- Získať viac ľudí pre vstup na trh práce. Okrem efektívnejšieho využitia potenciálu zvyšujúcej sa predpokladanej dĺžky života zárobkovo činnej časti obyvateľstva a podpory pracovnej mobility zvážiť aj potenciál prisťahovalectva. Zelená kniha o ekonomickej migrácii ukazuje, ako môže byť riadený proces imigrácie, zameraný na kľúčové zručnosti, časťou riešenia. Európske spoločnosti sa obávajú, že výhody môžu prevážiť náklady na integráciu: napriek tomu je možné dosiahnuť rovnováhu, ktorá prinesie úžitok tak prisťahovalcom ako aj spoločnostiam hostiteľských krajín.

2. SOLIDARITA

Podstatou Európskej únie je práca na udržateľnom rozvoji ako zastrešujúcom cieli, ktorý uspokojí potreby súčasnosti bez toho, aby sa negatívne ovplyvnila schopnosť budúcich generácií vyhovieť svojim potrebám. Nás spoločný projekt prináša so sebou zodpovednosť za vzájomnú podporu a za ochranu a spoločné riadenie nášho prostredia. Zdravá európska spoločnosť závisí od úspešnej realizácie tohto spoločného projektu. Solidarita sa musí vyjadriť konkrétne, dnes i s ohľadom na budúce generácie, a síce prostredníctvom:

- hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá pomôže znevýhodneným oblastiam a skupinám obyvateľstva Únie zmenšiť rozdiely pomocou posilneného hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti,

- trvalo udržateľného manažmentu a ochrany nášho životného prostredia, našich prírodných zdrojov a prostredníctvom zabezpečenia trvalých zdrojov energie,

- primeranej reformy a riadenia systému sociálnej ochrany s cieľom zabezpečiť strednú alebo dlhodobú udržateľnosť,

- ochrany a upevňovania našich spoločných hodnôt.

2.1. Ekonomická a sociálna súdržnosť

- Politika súdržnosti predstavuje jadro rozšírenej Únie. Rozdiel medzi najbohatšou a najchudobnejšou oblasťou Európy sa od rozšírenia strojnásobil. Cieľom politiky súdržnosti je ekonomická konvergencia a otvorenie skrytého potenciálu vysokého hopodárskeho rastu. Je rozhodujúcim nástrojom podpory rastu a konkurencieschopnosti. Vidiek, pobrežné oblasti a najodľahlejšie oblasti tiež čelia špecifickým výzvam ohľadom hospodárskeho rozvoja, sociálneho vyčlenenia a vysťahovalectva. Rozvoj vidieka je napríklad možnosťou, ako posilniť súdržnosť a podporiť obnovu prosperity a rastu vidieckych oblastí a tiež lepšie hospodáriť s prírodnými zdrojmi.

- Adekvátna odpoveď na demografické výzvy európskej populácie. Do polovice tohto storočia sa pomer medzi populáciou v dôchodkovom veku a populáciou v produktívnom veku zdvojnásobí z dnešných 24% na takmer 50% v roku 2050. Kľúčovým prvkom solidarity je odpoveď reagujúca na potreby rôznych vrstiev spoločnosti, tak starších občanov, ako aj mladých ľudí, napríklad prostredníctvom iniciatívy pre mládež maximalizujúc príspevok všetkých generácií k spoločnosti.

- Ochrana najslabších v spoločnosti. Európa nemôže obstáť v globálnej konkurencii naháňaním nízkych miezd a zlých pracovných podmienok. Sociálny program ponúka rovnaké východiskové podmienky s primeraným sociálnym štandardom. Európsky sociálny model môže pôsobiť ako podnet pre hospodársky rast, ak je pre zmenu záchrannou sieťou a zároveň jej odrazovým mostíkom. Malo by sa včas začať s nevyhnutnou reformou trhov práce a systémov sociálnej ochrany, aby sa zabezpečila udržateľnosť tohto modelu, zatiaľ čo výrazné zvýšenie potenciálneho tempa hospodárskeho rastu možno dosiahnuť pomocou hospodárskej reformy a hospodárskej politiky.

2.2. Solidarita s budúcimi generáciami

- Ochrana životného prostredia ostáva kľúčovým záväzkom voči budúcim generáciám. Klimatická zmena predstavuje hrozbu, ktorá je z roka na rok konkrétnejšia. Hrozbu pre naše životné prostredie, ale aj pre hospodársky rast a prosperitu. Európa musí hrať i naďalej kľúčovú úlohu, a síce tak, že sa bude zaoberať príčinami tejto zmeny, zvyšovať energetickú výkonnosť a tak, že ukáže, že pomocou trhových riešení je možné nájsť alternatívy, ako je dosiahnutie rovnováhy medzi rôznymi dopravnými prostriedkami. Je potrebné podporovať ekoinováciu a ekoefektívnosť: s dlhodobými výhodami pre produktivitu a inováciu môže kľúčový sektor enviromentálnej technológie podporiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva.

- Európa je kontinent s bohatými zdrojmi. Manažment zdrojov je rozhodujúci pre zabezpečenie dlhodobých záujmov. Implementácia reformy v poľnohospodárskom sektore a v sektore rybného hospodárstva umožní dlhotrvajúce využívanie našich najdôležitejších zdrojov a zvýši konkurencieschopnosť.

- S ohľadom na enviromentálnu a hospodársku hodnotu oceánov a morí vzniká predovšetkým potreba kompletnej námornej politiky zameranej na rozvoj prosperujúceho námorného hospodárstva a realizáciu potenciálu námorných aktivít enviromentálne udržateľným spôsobom. Táto politika by sa mala podporovať excelentným námorným výskumom, technológiou a inováciou.

2.3. Spoločná zodpovednosť za spoločné hodnoty

- Ochrana základných práv a boj proti diskriminácii musia stáť v čele európskych aktivít, s novými iniciatívami proti diskriminácii a založením Európskej agentúry základných práv. Zabezpečovanie rovnakých práv pre všetkých občanov a boj proti diskriminácii, vrátane rovnosti pohlaví, by sa mali zahrnúť do všetkých európskych aktivít. Európa by sa mala stať mierou praktického uplatňovania základných práv na celom svete. Osobitnou prioritou musí byť účinná ochrana práv detí pred hospodárskym vykorisťovaním a všetkými formami zneužívania, pričom by Únia mala byť vzorom pre ostatný svet.

- Ochrana a podpora kultúrnej rôznorodosti v Európe tvorí jadro hodnôt Únie. Vo svete, kde globalizácia vedie k stále silnejšej homogenite, je potrebné chrániť kultúrne bohatstvo prostredníctvom opatrení na zachovanie vzájomného rešpektu aj za hranicami. V tomto zmysle je rozhodujúca propagačná činnosť a distribúcia audiovizuálnych produktov. Mobilita, osvojovanie si jazykov, interkultúrny a sociálny dialóg a podpora aktívneho občianstva patria k najlepším cestám k vybudovaniu tohto rešpektu.

- Solidarita však nesmie končiť pri občanoch Únie. Mala by sa vyvinúť spoločná koncepcia pre práva a povinnosti prisťahovalcov. Prisťahovalci z iných členských štátov alebo z krajín mimo Únie potrebujú pomoc pri integrácii do novej spoločnosti, pričom je potrebné plne rešpektovať ich ľudskú dôstojnosť. Takáto migračná politika musí byť dlohodobá: musí sa zabezpečiť, aby sa dôsledky migrácie na spoločnosť zmiernili plynulejšou integráciou.

3. BEZPEČNOSŤ A SLOBODA

Európske inštitúcie sa musia zaoberať rizikami, ktorým sú občania vystavení v každodennom živote. Ochrana života a majetku občanov patrí ku kľúčovým úlohám, ktoré udeľujú oprávnenie verejnej moci a verejnej politike. Užívať slobodu je možné len v rámci právne garantovanej bezpečnosti. Občania právom očakávajú, že proti ohrozeniu ich zdravia a bezpečnosti sa bude bojovať aj na európskej úrovni. Ústava posilní schopnosť Únie konať. Ale už teraz možno urobiť viac.

Vzhľadom na kriminalitu a terorizmus je na prvom mieste osobná bezpečnosť občanov Európy. Sloboda v Európe bez hraníc ukladá Únii osobitnú zodpovednosť. Platí to najmä pre hraničnú kontrolu, azyl a prisťahovalectvo, ako aj pre obchod s ľuďmi.

Bezpečnosť je aj o schopnosti občanov bezpečne žiť svoj každodenný život. Nebezpečenstvo predstavujú prírodné katastrofy, enviromentálne a zdravotné krízy a hrozby v oblasti dopravy a energie. Únia musí zohrávať úlohu vo všetkých fázach: prevencia rizika, včasné varovanie, krízový manažment a solidarita s obeťami katastrof.

3.1. Bezpečnosť a spravodlivosť v Európe

- Implementácia Haagskeho programu, ktorý bol prijatý v roku 2004, je koordinovanou odpoveďou na riziká, ktorým sú vystavení občania v Európe. Program sa zaoberá všetkými potrebnými opatreniami. Preventívne a prípravné opatrenia môžu účinne posilniť snahy členských štátov v boji proti terorizmu, prostredníctvom lepšej výmeny spravodajských informácií, efektívnej operatívnej spolupráce a prostredníctvom lepšieho prepojenia aktivít v boji proti iným formám kriminality. Je potrebné zamerať sa na účinnejší boj proti financovaniu terorizmu. Strategický postup proti organizovanému zločinu môže obmedziť príležitosti páchateľov trestného činu zneužívať Európu bez hraníc.

- Mala by sa posilniť kapacita spolupráce justície, spravodajstva, polície a colných úradov na európskej úrovni. Integrácia Europolu do Únie by znamenala rozhodujúci krok v boji proti obchodu s ľuďmi, drogami a v boji proti digitálnej kriminalite.

- Integrované spravovanie vonkajších hraníc a spoločná vízová politika sú veľmi dôležité. Únia nesie zodpovednosť za spravovanie 11 000 km vonkajších pozemných hraníc a 68 000 km námorných hraníc s príslušnými rizikami ilegálneho prisťahovalectva a obchodu s ľuďmi. Koherentný európsky rámec je dôležitý z dôvodu kontroly vstupu štátnych príslušníkov z tretích krajín do EÚ a ich pobytu v EÚ a musí zahŕňať opatrenia na zdolávanie príčin obchodu s ľuďmi. Spoločná azylová politika by mala Únii dovoliť prijať v oprávnených prípadoch žiadateľov o azyl v súlade so zásadou rovnocenného posudzovania.

- Vzájomné uznávanie a neobmedzené postúpenie súdnych rozhodnutí v záležitostiach občianskoprávneho a trestného konania napomôže k presadzovaniu spravodlivosti a posilní ochranu rodín, ktoré čelia nadnárodným právnym problémom. Vzrastajúci pohyb osôb a nadnárodné hospodárske aktivity od vytvorenia jednotného trhu zvyšujú naliehavosť zabezpečenia jednoduchého, skutočného a nediskriminačného prístupu k spravodlivosti v rámci európskeho justičného priestoru .

3.2. Prekonávanie rizika v modernom svete

Kľúčovým komponentom kvality života občanov je politika, ktorá prekonáva a redukuje riziká, ktorým sú vystavení, ako sú prírodné katastrofy, enviromentálne a zdravotné krízy a hrozby v oblasti dopravy a energie.

- Enviromentálne a zdravotné riziká, aké predstavujú vzrastajúce nebezpečenstvo záplav a sucha, ktoré sú dôsledkom klimatických zmien, následky potenciálnych biologických, chemických a rádioaktívnych útokov alebo prepuknutie vážnych ochorení majú bezprostredné následky na celú EÚ. Musia sa prekonávať dvojakým spôsobom: schopnosťou včasného varovania a bezprostrednej reakcie na konkrétne krízy a pomocou dlhodobej prevencie. Informačné a monitorovacie siete musia účinne pracovať, ak sa majú primerane vysporiadať s nadnárodnými hrozbami.

- Veľké námorné nehody, riziko teroristických útokov a energetické krízy zvýšili obavy verejnosti ohľadom bezpečnosti dopravy, najmä leteckej dopravy, ale aj ohľadom bezpečnosti námornej dopravy a bezpečnosti na cestách.

- Bez protiopatrení vzrastie závislosť Európy od zahraničnej ropy na 90% v roku 2030 (v porovnaní s terajšími 70%). Lepšie zásobovanie energiou by sa dalo dosiahnuť sústredením úsilia na zníženie energetickej spotreby, prostredníctvom väčšej spolupráce s hlavnými výrobcami a tranzitnými krajinami, ako aj rozhodnou podporou obnoviteľných zdrojov energie.

4. EURÓPA AKO SVETOVÝ PARTNER

V dnešnom svete môžeme presadiť naše interné kľúčové priority vtedy, ak budeme úspešní na svetovej scéne. Globalizácia a vzrastajúca vzájomná závislosť odstránili mnohé zo starých rozdielov medzi internými a externými politickými výzvami.

Politický vplyv Únie by sa mal lepšie vyrovnať jej hospodárskej váhe. Tento cieľ si vyžaduje, aby Únia dosiahla väčšiu politickú súdržnosť vo vonkajších záležitostiach: súdržnosť rôznych odvetví externej politiky, súdržnosť medzi internými a externými politikami a bilaterálne súdržnosť aktivít Únie s aktivitami členských štátov.

Ak chce byť Únia na medzinárodnej scéne výraznejšie prítomná a mať väčší vplyv, musí hovoriť jedným hlasom a zastupovať koherentné pozície. Aj rozsah jej vplyvu závisí od schopnosti vytvárať koherentné a fungujúce vzťahy s dôležitými partnermi, najmä transatlantické partnerstvo.

Európa musí pokračovať vo svojich záväzkoch voči efektívnemu multilateralizmu, ktorý predstavuje najlepšiu formu kontaktu s globálnymi partnermi. Architektúra medzinárodných organizácií sa musí posilniť pomocou pokračujúcich reforiem a obnovy; Spojené štáty sú jedinou cestou prekonávania globálych problémov, ktoré si vyžadujú globálne riešenia.

4.1. Silnejší aktér vo svetovom hospodárstve

- Úlohu Európy vo svete nemožno oddeliť od jej vnútornej sily. Rozsah jej vplyvu sa zakladá na zdraví jej hospodárstva. Čím dynamickejší je hospodársky pokrok v Európe a čím efektívnejšie dokáže Európa konať spoločne, o to silnejší je jej vplyv na svetové dianie, ako aj jej schopnosť dosiahnuť globalizáciu so sociálnou spravodlivosťou a udržateľnosťou. Externá dimenzia vnútornej politiky by sa mala využiť v plnom rozsahu.

- Budúce rozšírenia Európskej únie zvýšia jej globálnu silu pokračovaním procesu rozširovania najprv vstupom Bulharska a Rumunska v roku 2007, potom prípravou ďalších rozšírení, pričom stredobodom pozornosti sú rokovania s Chorvátskom a Tureckom a žiadosť bývalej juhoslovanskej republiky Macedónska. Súčasne sa skonkrétni aj perspektíva členstva západných balkánskych štátov.

- Európa nemôže budovať prosperitu sama. Úspešná susedská politika posilní sféru vplyvu najväčšieho hospodárstva vo svete. Naša budúcnosť je úzko spojená s našimi susedmi a vytváranie integrovaného priestoru je nevyhnutnosťou: obchod, prisťahovalectvo, siete, služby predstavujú niekoľko príkladov oblastí, ktoré si vyžadujú takýto integrovaný priestor. Tieto oblasti budú prioritou našich vzťahov s Ruskom, Ukrajinou a inými susednými krajinami. Hospodársky a sociálny vývoj celej stredomorskej oblasti a krajín, ktoré s ňou hraničia, budú stredobodom záujmov Európy.

- Medzinárodný obchod je kľúčom k podpore konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu. Z našej otvorenosti profitujeme aj pri uskutočňovaní nášho konkurencieschopného potenciálu doma. Európania by mali veriť, že je môžné využiť výzvy globalizácie v prospech Európy a že tieto výzvy môžu pomôcť realizovať jej konkurencieschopný potenciál. Liberalizácia obchodu garantuje nové možnosti pre export a hodnotné pracovné miesta na konkurencieschopných, otvorených a regulovaných trhoch. Je potrebné viesť rokovania dôrazne a s elánom na všetkých rovinách: predovšetkým vo Svetovej obchodnej organizácii, ako v prípade kola z Dohy, ale tiež s kľúčovými partnermi na bilaterálnej a regionálnej úrovni. Cielená regulovaná súdržnosť s kľúčovými partnermi sa ukázala ako vzájomne výhodná stratégia a mala by sa uskutočňovať najmä v transatlantických vzťahoch. Musíme vyvíjať užšie partnerstvá založené na spoločných hospodárskych záujmoch s našimi novými obchodnými partnermi v Ázii, ako sú Čína a India, rovnako aj s Brazíliou a Latinskou Amerikou vo všeobecnosti.

4.2. Globálna solidarita

- Naše vonkajšie vzťahy sú tiež cestou podpory a ochrany našich hodnôt za hranicami. Európa musí podporovať stabilný medzinárodný hospodársky rast založený na udržateľnom rozvoji a pritom ostať verná svojim záväzkom voči ľudským právam. A takisto sa musí zamerať na efektívnu implementáciu kľúčových cieľov v oblasti ochrany životného prostredia. Tu si musí podeliť zodpovednosť so svojimi kľúčovými partnermi.

- Miléniové rozvojové ciele na rok 2015 musia byť vedúcim motívom rozvojovej politiky Únie. Ich prehodnotenie v roku 2005 ponúka možnosť urobiť rozhodujúci krok vpred, a síce postuláciou novej rozvojovej politiky s cieľom podporiť udržateľný rozvoj, redukovať chudobu prostredníctvom efektívneho multilateralizmu a liberalizácie obchodu, čím sa uľahčí integrácia rozvojových krajín do svetového hospodárstva.

- Únia potrebuje konkrétnu odpoveď pre Afriku. Afrika, najmä subsaharská Afrika, zaostáva. V rámci svojej zahraničnopolitickej spolupráce by Európa mala vyvíjať spoločné aktivity a Afrike ponúknuť rozhodujúcu podporu tak v kvantitatívnom, ako aj kvalitatívnom zmysle. Európa sa musí zamerať na cieľ skutočného partnerstva na báze rozvinutých obchodných a politických vzťahov.

4.3. Budovať bezpečnosť na celom svete

- Európa nemôže prežiť ako ostrov mieru vo svete nestability. Vonkajšia politika Európy sa musí prispôsobiť medzinárodnému vývoju vrátane kríz a globálnych problémov bezpečnosti. Únia má potenciál uplatniť oveľa väčší vplyv prostredníctvom dlhodobých politických a hospodárskych rozhodnutí, ktoré sa týkajú prosperity a stability v Európe a na celom svete. A naopak, tieto aspekty ovplyvnia životnú úroveň a bezpečnosť Európanov.

- Vonkajšie aktivity sú nevyhnutné aj z dôvodu, že umožňujú riešiť problémy stability a bezpečnosti v ich začiatkoch rozhodnou podporou udržateľného rozvoja prostredníctvom multilaterálnych a bilaterálnych kanálov. Tieto aspekty musia tvoriť jadro zahraničných vzťahov Únie. Úspešná susedská politika je krokom k svetovej stabilite a bezpečnosti. To isté platí pre záväzok Európy zohrávať aktívnu úlohu v snahách o mierové riešenia na Strednom východe a pre užšiu spoluprácu v oblasti bezpečnosti so Spojenými štátmi v rámci novoposilneného transatlantického partnerstva.

- Bezpečnostná a obranná spôsobilosť Európy sa musí prispôsobiť týmto výzvam a viesť k dôveryhodnej schopnosti konať, prostredníctvom úplnej implementácie európskej bezpečnostnej stratégie a efektívnejšej bezpečnostnej a obrannej politiky Európy.

***

Toto sú strategické ciele, o ktoré sa Komisia bude usilovať počas svojho mandátu. Pri ich vypracovávaní zohľadnila diskusie v Európskom parlamente v období pred jej nomináciou a v decembri 2004. Taktiež zohľadnila existujúci viacročný program nasledujúcich predsedníctiev. S ohľadom na ich komplexný charakter Komisia predkladá tieto ciele ako základňu spoločnej platformy európskych inštitúcií pre aktivity v nasledujúcich piatich rokoch.

Komisia dúfa, že tri inštitúcie dosiahnu dohovor pred koncom luxemburského predsedníctva. V tomto prípade vytvoria strategické ciele stabilný rámec pre spoluprácu inštitúcií, a síce v zmysle, že inštitúcie budú sledovať spoločné ciele a hrať svoju úlohu v navrhnutom partnerstve.