P9_TA(2022)0068

Nový strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci po roku 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. marca 2022 o novom strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci po roku 2020 (vrátane lepšej ochrany pracovníkov pred vystavením škodlivým látkam, stresu v práci a zraneniam spôsobeným opakujúcimi sa pohybmi) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

— so zreteľom na články 153 a 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

— so zreteľom na článok 3 Európskej sociálnej charty Rady Európy,

— so zreteľom na článok 3 Charty základných práv Európskej únie,

— so zreteľom na dohovory a odporúčania Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci,

— so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030, najmä na cieľ 8.8 s názvom Chrániť pracovné práva a podporovať bezpečné pracovné prostredie,

— so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorého zmluvnou stranou je EÚ a všetky jej členské štáty,

— so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy (ďalej len „IPCC“) s názvom AR6 Climate change 2021: the Physical change basis (Šiesta hodnotiaca správa o zmene klímy 2021: prírodovedecký základ),

— so zreteľom na európsky rámec Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „WHO“) pre opatrenia v oblasti duševného zdravia na roky 2021 – 2025 (1),

— so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (2),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. februára 2021 s názvom Európsky plán na boj proti rakovine (COM(2021)0044),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. júna 2021 s názvom Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce (COM(2021)0323),

— so zreteľom na stanovisko expertnej skupiny Komisie pre účinné spôsoby investovania do zdravia z 23. júna 2021 s názvom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpora duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov),

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, ktorý 17. novembra 2017 spoločne vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia (ďalej len „pilier“), a najmä na jeho zásady 5 až 10,

— so zreteľom na akčný plán Komisie pre Európsky pilier sociálnych práv zo 4. marca 2021,

— so zreteľom na Portské vyhlásenie Európskej rady z 8. mája 2021,

— so zreteľom na závery Rady z októbra 2019 o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v ktorých sa zdôrazňuje zásadný význam podpory duševného zdravia na pracovisku,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. Októbra 2021 s názvom Ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci – strategický rámec EÚ (2021 – 2027),

— so zreteľom na rámec EÚ pre opatrenia v oblasti duševného zdravia a pohody, prijatý na záverečnej konferencii o jednotnej akcii pre duševné zdravie a pohodu 21. – 22. januára 2016 (3),

— so zreteľom na stratégiu EÚ v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030,

— so zreteľom na prvú spoločnú správu o implementácii rámcovej dohody európskych sociálnych partnerov o digitalizácii (2021),

— so zreteľom na usmernenia Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) z 24. apríla 2020 s názvom COVID-19: návrat na pracovisko – prispôsobenie pracovísk a ochrana pracovníkov,

— so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA z 22. októbra 2021 s názvom Telepráca a zdravotné riziká v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o spôsoboch opätovného začlenenia pracovníkov, ktorí sa zotavujú z úrazu a choroby, do kvalitného zamestnania (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie sa (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane pracovníkov pred azbestom (9);

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0023/2022),

A. keďže pri stanovovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností EÚ sa musí zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia;

B. keďže podľa Ústavy WHO je zdravie „stav úplnej telesnej, duševnej a sociálnej pohody, a nielen neprítomnosť choroby alebo invalidity“ (10);

C. keďže podľa WHO je duševné zdravie „stav pohody, v ktorom jednotlivec môže využívať svoje schopnosti, dokáže zvládať stresové situácie bežného života, môže pracovať produktívne a úspešne a dokáže byť prínosom pre spoločnosť“ (11);

D. keďže v roku 2018 došlo v EÚ27 k viac ako 3 300 smrteľným nehodám a 3,1 milióna zraneniam; keďže každý rok zomrie na choroby súvisiace s prácou viac ako 200 000 pracovníkov (12); keďže tieto údaje nezahŕňajú všetky nehody spôsobené nedeklarovanou prácou, takže je možné predpokladať, že skutočné čísla výrazne prevyšujú oficiálne štatistiky (13); keďže v roku 2017 bolo podľa Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound) 20 % pracovných miest v Európe nekvalitných a ohrozovalo fyzické alebo duševné zdravie pracovníkov; keďže 14 % pracovníkov bolo vystavených vysokej miere psychosociálnych rizík (14); keďže 23 % európskych pracovníkov sa domnieva, že ich bezpečnosť alebo zdravie sú z dôvodu ich práce ohrozené; keďže v roku 2015 sa v rámci Európskeho prieskumu pracovných podmienok (EWCS) zistilo, že 21 % pracovných miest v Európe je „vysoko kvalitných“ (15); keďže práca v teréne v rámci prieskumu EWCS bola v roku 2020 pozastavená v dôsledku vypuknutia pandémie ochorenia COVID-19, v júli 2021 však bola obnovená s cieľom zverejniť výsledky do konca roka 2022;

E. keďže riziko pracovného úrazu je viac ako trikrát vyššie v prípade pracovníkov, ktorí pracovali vo svojom zamestnaní menej než štyri týždne, ako u pracovníkov, ktorí pracovali vo svojom zamestnaní dlhšie než jeden rok (16);

F. keďže znižovanie počtu úrazov a úmrtí na pracovisku sa nevyvíja vo všetkých krajinách rovnako;

G. keďže cieľom európskeho plánu na boj proti rakovine je znížiť záťaž spojenú s rakovinou pre pacientov, ich rodiny a zdravotnícke systémy; keďže rakovina je hlavnou príčinou úmrtí súvisiacich s prácou a predstavuje 52 % všetkých úmrtí súvisiacich s prácou v EÚ; keďže k približne 100 000 úmrtiam na rakovinu z povolania na pracovisku každoročne prispievajú karcinogény (17); keďže rôzne agentúry, zainteresované strany a WHO identifikovali 50 až 70 látok alebo skupín látok v prioritných zoznamoch karcinogénov, mutagénov a látok poškodzujúcich reprodukciu na pracovisku, pre ktoré sú potrebné záväzné limitné hodnoty; keďže pracovníci môžu byť na pracovisku často vystavení zmesi látok, ktoré môžu zvyšovať zdravotné riziká, spôsobovať nepriaznivé účinky na reprodukčný systém vrátane oslabenej plodnosti alebo neplodnosti a negatívne vplývať na vývoj plodu a laktáciu;

H. keďže vystavenie azbestu si v Európe každoročne vyžiada približne 88 000 životov, čo predstavuje 55 – 75 % prípadov rakoviny pľúc súvisiacej s pracoviskom, a keďže azbest je hlavnou príčinou rakoviny pľúc a zodpovedá za 45 % prípadov (18); keďže sa odhaduje, že úmrtnosť spôsobená vystaveniu týmto látkam sa bude naďalej zvyšovať až do konca dvadsiatych a tridsiatych rokov 21. storočia (19); keďže hoci je azbest v EÚ od roku 2005 zakázaný, stále býva prítomný v administratívnych budovách, školách, obydliach, infraštruktúre, zariadeniach verejnej dopravy a vodovodných sieťach; keďže 80 % uznaných prípadov rakoviny súvisiacej so zamestnaním v členských štátoch je spojených s azbestom;

I. keďže faktory ako žiarenie, stres, organizácia práce a pracovné podmienky sú spojené s rakovinou súvisiacou so zamestnaním; keďže počet prípadov rakoviny kože ako jednej z najviac rozšírených chorôb z povolania sa zvyšuje v dôsledku rôznych faktorov vrátane zmeny klímy, pričom len zlomok nádorov kože, ktoré súvisia so zamestnaním, je uznaných ako choroba z povolania; keďže osoby pracujúce vonku, najmä v odvetviach poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, stavebníctva a cestovného ruchu, čelia značnému riziku vzniku nemelanómovej rakoviny kože z dôvodu zvýšeného vystavenia ultrafialovému žiareniu; keďže pracovníci v zdravotníctve a pohotovostných službách, ktorí zohrávajú zásadnú úlohu pri pripravenosti a reakcii na núdzové situácie, ako sú hasiči a zdravotné sestry, čelia vystaveniu podobným látkam, ku ktorému sa pridružuje stres vyplývajúci zo zvýšeného pracovného zaťaženia, čo môže viesť k nárastu psychosociálnych rizík; keďže zatiaľ neexistuje spoločný európsky prístup k prevencii vystavenia ultrafialovému žiareniu (20); keďže v súčasnosti chýbajú spoľahlivé a porovnateľné údaje na úrovni EÚ o vystavení rizikovým faktorom rakoviny na pracovisku (21); keďže 2 % rakovinových ochorení v EÚ možno pripísať ionizujúcemu žiareniu a keďže vystavenie radónu a jeho produktom rozpadu v interiéroch je druhou hlavnou príčinou rakoviny pľúc v Európe (22) (23);

J. keďže zmena klímy už má a stále bude mať škodlivé účinky na ľudské zdravie, bezpečnosť pri práci a pracovné podmienky; keďže podľa najnovšej správy panelu IPCC budú na pracovné podmienky čoraz viac vplývať výrazné zmeny počasia, ako sú vlny horúčav a silné zrážky; keďže v dôsledku zvýšeného vystavenia vysokým teplotám na pracovisku dochádza k nárastu rizika úpalu, dehydratácie, únavy, nedostatočnej koncentrácie a komplikácií chronických ochorení; keďže choroby z povolania spojené s biologickými činiteľmi sú ovplyvnené aj zmenou klímy, pretože napríklad zvyšujúce sa teploty môžu vplývať na geografické rozšírenie vektorov biologických činiteľov (kliešťov, komárov), čo uľahčuje šírenie chorôb, ktoré sú v danom regióne nové; keďže je nevyhnutné prispôsobiť pracovné postupy tak, aby zohľadňovali vplyvy zmeny klímy (24);

K. keďže dobré psychosociálne pracovné prostredie prispieva k duševnej a fyzickej pohode pracovníkov; keďže psychosociálne riziká môžu vyplývať zo zlej koncepcie, organizácie a riadenia práce, ako aj zo zlého sociálneho kontextu práce a môžu mať za následok negatívne psychické, fyzické a sociálne dôsledky, ako je stres, úzkosť, vyhorenie a depresia, ktoré patria k druhej najväčšej skupine zdravotných problémov uvádzaných samotnými pracovníkmi v súvislosti s prácou (25); keďže stres súvisiaci s prácou môže významne zvýšiť riziko vzniku a zhoršenia muskuloskeletálnych porúch, chorôb srdca, autoimunitných chorôb alebo reumatických/chronických zápalových ochorení (26); keďže podľa nadácie Eurofound a agentúry EU-OSHA zažíva 25 % pracovníkov v Európe nadmerný pracovný stres; keďže 51 % pracovníkov EÚ uvádza, že stres je na ich pracovisku bežný, a takmer 80 % manažérov vyjadruje v súvislosti s pracovným stresom znepokojenie (27), čo svedčí o tom, že psychosociálne riziká sa týkajú väčšiny spoločností (28); keďže viac ako polovica všetkých neodpracovaných dní v EÚ je spôsobená pracovným stresom (29); keďže prístupy a právne predpisy o psychosociálnych rizikách sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia; keďže duševné zdravie a pohodu európskeho obyvateľstva možno pozitívne ovplyvniť venovaním pozornosti stratégiám uplatňovaným na pracovisku; keďže prevencia problémov duševného zdravia a podpora duševného zdravia by prispela aj k zníženiu súvisiaceho rizikového správania, ako je užívanie alkoholu, drog a tabaku, chýbajúca fyzická aktivita a nesprávne stravovanie; keďže lepšia úroveň psychickej a fyzickej pohody je priamo spojená s lepším výkonom na pracovisku;

L. keďže pracoviská môžu podľa svojich logistických možností zohrávať dôležitú úlohu v oblasti verejného zdravia propagovaním zdravého životného štýlu, podporovaním športových a pohybových aktivít a širšou podporou zdravia vo všetkých jeho aspektoch medzi zamestnancami;

M. keďže zdravotná gramotnosť zohráva zásadnú úlohu pri príprave a zmierňovaní vplyvu ohrození zdravia a prispieva k lepšiemu chápaniu protiopatrení zo strany obyvateľstva a posúdeniu rizika rôznych ohrození zdravia;

N. keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na potrebu zaistiť bezpečnosť a ochranu pracovníkov vrátane ich duševného zdravia; keďže zdôraznila význam investovania do verejného zdravia; keďže pandémia ochorenia COVID-19 spôsobila rýchly nárast telepráce, pričom takmer polovica všetkých zamestnancov v EÚ počas obmedzenia pohybu pracovala aspoň sčasti z domu (30) a zároveň prevzala väčšie opatrovateľské povinnosti; keďže sa preukázalo, že práca na diaľku má výrazný vplyv na organizáciu pracovného času tým, že zvyšuje flexibilitu a neustálu dostupnosť pracovníkov (31), čo často vedie ku konfliktom medzi súkromným a pracovným životom; keďže sa očakáva, že využívanie práce na diaľku a telepráce zostane vyššie ako pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 alebo že sa bude ďalej zvyšovať (32); keďže práca na diaľku slúžila počas krízy ako tlmiaci prvok a zachovala pracovné miesta, ktoré by inak boli zanikli (33); keďže telepráca poskytuje pracovníkom aj slobodu prispôsobiť si pracovný čas a rozvrh tak, aby vyhovovali ich osobným a rodinným potrebám (34); keďže niektoré štúdie naznačujú, že vnímanie práce na diaľku sa od začiatku pandémie výrazne zlepšilo, čo sa následne prejavuje vo všeobecnom uprednostňovaní hybridných pracovných režimov (35);

O. keďže u ľudí, ktorí pravidelne pracujú z domu, je viac ako dvakrát vyššia pravdepodobnosť, že budú pracovať viac ako 48 hodín týždenne, a hrozí im, že medzi jednotlivými pracovnými dňami budú odpočívať menej ako 11 hodín; keďže takmer 30 % zamestnancov vykonávajúcich teleprácu uvádza, že každý deň alebo niekoľkokrát za týždeň pracujú vo svojom voľnom čase – v porovnaní s menej ako 5 % „kancelárskych“ pracovníkov – a že u nich existuje väčšia pravdepodobnosť, že budú pracovať v nepravidelnom čase; keďže psychosociálne riziká sú najrozšírenejšími zdravotnými rizikami spojenými s teleprácou (36); keďže vyššia miera telepráce viedla aj k väčšiemu výskytu telesných problémov, ako sú muskuloskeletálne poruchy v dôsledku sedavého spôsobu života, zlých ergonomických podmienok, dlhého pracovného času a pracovného stresu;

P. keďže meniaci sa trh práce môže mať vplyv na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a na pracovné podmienky, a to v dôsledku demografického vývoja, zavádzania nových technológií, ako sú nanotechnológie a umelá inteligencia, ako aj generácií existujúcich nástrojov alebo strojov, prítomnosti nových látok a chemických produktov a nových druhov pracovných miest; keďže stále viac pracovníkov prechádza na prácu pre platformy, netradičnú prácu alebo atypickú formu zamestnania;

Q. keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila zraniteľnosť pracovníkov s neštandardnými zmluvami vrátane pracovníkov pracujúcich digitálne alebo prostredníctvom platforiem a samostatne zárobkovo činných osôb; keďže je veľmi pravdepodobné, že podiel práce pre platformy na trhu práce bude naďalej rásť; keďže samostatne zárobkovo činné osoby sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti strategického rámca v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, pretože sa na nich nevzťahujú právne predpisy EÚ o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci; keďže pracovníci platforiem môžu byť vystavení zvýšeným zdravotným a bezpečnostným rizikám, ktoré sa neobmedzujú len na fyzické zdravie, ale môžu ovplyvniť aj psychosociálne zdravie v dôsledku nepredvídateľného pracovného času, intenzity práce, konkurenčného prostredia, informačného preťaženia a izolácie; keďže algoritmické riadenie predstavuje nové výzvy pre budúcnosť práce, ktoré môžu vytvárať nadmerný tlak na rýchlosť a efektívnosť pracovníkov; keďže tento spôsob riadenia môže ohroziť bezpečnosť cestnej premávky pracovníkov platforiem v odvetví dopravy a doručovania, najmä cyklistov ako zraniteľných účastníkov cestnej premávky, a zároveň ohroziť bezpečnosť ostatných účastníkov cestnej premávky; keďže pracovníčky platforiem, najmä vodičky a ženy poskytujúce upratovacie a opatrovateľské služby v súkromných obydliach, môžu byť vystavené vyššiemu riziku, že sa stanú obeťami sexuálneho obťažovania a násilia, a mohlo by sa stať, že takýto skutok nenahlásia pre nedostatok nástrojov nahlasovania, chýbajúci osobný kontakt s manažérom alebo zo strachu zo zlého hodnotenia a straty práce v budúcnosti; keďže sexuálne obťažovanie a násilie nie sú v rámci práce pre platformy dostatočne nahlasované (37);

R. keďže pandémia ochorenia COVID-19 ukázala, že pracoviská môžu byť hlavnými centrami šírenia nákazy; keďže neisté pracovné a životné podmienky sezónnych pracovníkov v Európe, najmä v poľnohospodárskom sektore, boli dobre zdokumentované už pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 (38); keďže znepokojujúce správy o porušovaní práv cezhraničných a sezónnych pracovníkov, pokiaľ ide o ich pracovné a životné podmienky, poukázali na to, že ich situácia sa počas pandémie ešte viac zhoršila; keďže pracovníci na krátkodobé zamestnanie často žijú v skupinovom ubytovaní, kde je zložité obmedziť sociálne kontakty a zvyšuje sa ich riziko infekcie; keďže veľké ohniská infekcií COVID-19 sa vyskytli v priemyselných odvetviach, ako je spracovanie potravín; keďže neisté formy zamestnania, ako je dočasná práca, nepravá samostatná zárobková činnosť alebo práca v subdodávateľských reťazcoch, pravidelne vylučujú pracovníkov zo služieb a odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; keďže cieľom Európskeho orgánu práce (ďalej len „ELA“) je zabezpečiť spravodlivú mobilitu pracovnej sily prostredníctvom pomoci členským štátom a Komisii pri účinnom uplatňovaní a presadzovaní právnych predpisov Únie týkajúcich sa mobility pracovnej sily a koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia v rámci EÚ vrátane podávania správ o podozrení z nezrovnalostí, ako sú nedodržiavanie pracovných podmienok a pravidiel ochrany zdravia a bezpečnosti, ak sa dozvedia o takýchto nezrovnalostiach pri plnení svojich úloh;

S. keďže prevencia, zvyšovanie povedomia, aktivity zamerané na pohodu a podpora kultúry bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci môžu priniesť pozitívne výsledky pri zlepšovaní zdravia zamestnancov, ako aj poskytnúť nové pracovné alebo dobrovoľnícke príležitosti;

T. keďže inšpekcie práce zohrávajú dôležitú úlohu pri vykonávaní politík v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na regionálnej a miestnej úrovni; keďže v odporúčaní MOP sa odporúča jeden inšpektor práce na 10 000 pracovníkov, aby mohol vykonávať účinné a presné kontroly zamerané na odstránenie všetkých foriem zneužívania; keďže podľa prieskumu agentúry EU-OSHA 88 % zamestnávateľov uvádza, že dodržiavanie právnych predpisov je hlavným dôvodom, prečo riadia bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (39);

U. keďže pandémia ochorenia COVID-19 kladie na zdravotníckych pracovníkov mimoriadne nároky; keďže náročné pracovné prostredie a obavy o osobnú bezpečnosť a bezpečnosť rodiny majú negatívny psychologický vplyv; keďže zdravotnícki pracovníci pociťujú vyššiu mieru stresu, úzkosti a depresie v porovnaní s pracovníkmi z iných odvetví (40); keďže Európska únia sa musí poučiť z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a zaviesť účinný systém koordinácie reakcie na akékoľvek budúce ohrozenie verejného zdravia vrátane plánovania prevencie, pripravenosti a reakcie na pracovisku;

V. keďže pandémia ochorenia COVID poukázala na rodovú nerovnosť a ďalej ju prehĺbila; keďže väčšinu pracovníkov v prvej línii v sektore zdravotníctva, v sociálnom sektore a v sektore vzdelávania a starostlivosti tvoria ženy; keďže počas vrcholiacej pandémie mali tieto pracovníčky dlhý pracovný čas a poukazovali na problémy so zosúladením pracovného a rodinného života; keďže tieto profesie, hoci sa považujú za nevyhnutné, stále patria medzi najviac podhodnotené a nedostatočne platené pracovné miesta v EÚ; keďže ženy sú obzvlášť ohrozené krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a sú vážnejšie zasiahnuté hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami, ktoré z nej vyplývajú (41);

W. keďže je dôležité, aby sa na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci uplatňovalo rodové hľadisko, pretože pracovníci môžu byť v závislosti od pohlavia väčšmi vystavení a zraniteľnejší voči rôznym druhom látok alebo rizík; keďže v súvislosti s právom na odpojenie by sa malo riešiť rodové hľadisko;

X. keďže riešenie problému vystavenia nebezpečným látkam a iným rizikovým faktorom na pracovisku je obzvlášť dôležité z hľadiska riešenia nerovností v oblasti zdravia, pretože niektoré kategórie pracovníkov z najzraniteľnejších skupín môžu byť takýmto rizikovým faktorom vystavené vo väčšej miere; keďže osoby so zdravotným postihnutím, mladí ľudia a starší ľudia sú v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 obzvlášť zraniteľní; keďže je pravdepodobné, že neprimerane trpia a majú osobitné potreby podpory, ktoré sa musia v rámci reakcie na pandémiu zohľadniť v stratégii bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; keďže osoby so zdravotným postihnutím alebo chronickými chorobami alebo osoby, ktoré sa zotavujú z úrazu alebo choroby, si vyžadujú individuálnu podporu a prispôsobenie pracoviska, ak sa chcú zúčastňovať na trhu práce; keďže z výskumu vyplýva, že tieto skupiny sú vystavené vysokému riziku vzniku problémov s duševným zdravím; keďže nedostatočné zabezpečenie úprav pracoviska a primeraných úprav vrátane postupov núdzovej evakuácie, najmä v prípade pracovníkov so zdravotným postihnutím, môže viesť k fyzickému, duševnému a psychologickému zaťaženiu, ktoré môže ohroziť zdravie a bezpečnosť týchto pracovníkov, najmä ak sa ešte nedosiahla úplná dostupnosť digitálnych nástrojov súvisiacich s prácou pre osoby so zdravotným postihnutím;

Y. keďže v Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý v EÚ nadobudol platnosť v roku 2011, sa uvádza, že „zmluvné strany prijmú účinné a primerané opatrenia, a to aj formou vzájomnej podpory ľudí so zdravotným postihnutím, aby umožnili osobám so zdravotným postihnutím dosiahnuť a udržať si maximálne možnú samostatnosť, v plnej miere uplatniť telesné, duševné, sociálne a profesijné schopnosti a dosiahnuť úplné začlenenie a zapojenie do všetkých oblastí života“ a uznáva sa „právo osôb so zdravotným postihnutím na prácu na rovnakom základe s ostatnými; k tomu patrí právo na možnosť živiť sa slobodne zvolenou prácou alebo prácou prijatou na trhu práce a právo na pracovné prostredie, ktoré je otvorené, začleňujúce a prístupné osobám so zdravotným postihnutím“;

Z. keďže občania EÚ nie sú podľa nadácie Eurofound (42) rovnocenní, pokiaľ ide o ich schopnosť vrátiť sa do práce počas úrazu alebo choroby alebo po nich; keďže len jeden z troch pracovníkov v EÚ, ktorých každodenné aktivity sú vážne alebo čiastočne obmedzené chronickým ochorením, uvádza, že ich pracovisko bolo prispôsobené ich zdravotným problémom; keďže nadácia Eurofound tiež poukázala na to, že u pracovníkov s nízkym vzdelaním a pracovníkov s nízkou kvalifikáciou je nielen vyššia pravdepodobnosť, že budú mať chronické ochorenie a budú pociťovať obmedzenia v každodenných činnostiach, ale aj menšia pravdepodobnosť, že budú môcť využívať prispôsobené pracovisko;

AA. keďže vedecké poznatky o vystavení rôznym nebezpečenstvám sa v posledných rokoch výrazne rozšírili; keďže zoznam EÚ týkajúci sa chorôb z povolania by sa mal preto aktualizovať; keďže v odporúčaní Komisie 2003/670/ES z 19. septembra 2003 týkajúcom sa európskeho zoznamu chorôb z povolania (43) sa odporúča, aby členské štáty do svojich vnútroštátnych právnych predpisov čo najskôr zaviedli predpisy alebo správne opatrenia týkajúce sa odškodňovania pracovníkov pri chorobách z povolania; keďže členské štáty by mali vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch zaručiť, aby mal každý pracovník právo na náhradu škody v súvislosti s chorobami z povolania, ak trpí ochorením, pri ktorom možno dokázať, že s ohľadom na jeho pôvod a povahu ide o chorobu z povolania; keďže súčasná nedostatočná harmonizácia uznávania chorôb z povolania môže viesť k diskriminácii niektorých pracovníkov v EÚ, ktorých krajiny majú vyššiu alebo nižšiu úroveň uznávania chorôb z povolania;

AB. keďže vysoké normy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, pracovné prostredie primerané veku, nižšie kvantitatívne požiadavky a autonómia pracovného času by mohli starším ľuďom umožniť ich dobrovoľné zotrvanie na trhu práce a podporiť ho; keďže osobitnú pozornosť treba venovať potrebám pracovníkov na veľmi fyzicky alebo psychicky náročných pracovných miestach;

AC. keďže k dopravným nehodám súvisiacim s prácou dochádza na pracovisku a pri jazde súvisiacej s prácou, väčšinou s účasťou služobného vozidla; keďže smrteľné pracovné úrazy a úmrtia na cestách sa v jednotlivých členských štátoch vykazujú rozdielne, čo sťažuje porovnávanie štatistík o pracovných úrazoch; keďže sa odhaduje, že pracovné nehody sú zodpovedné za štvrtinu až viac ako tretinu všetkých úmrtí súvisiacich s prácou; keďže v EÚ neexistuje štandardizovaná definícia úmrtí na cestách súvisiacich s prácou; keďže existuje niekoľko celoeurópskych cieľov na zníženie úmrtnosti v dôsledku dopravných nehôd, ale žiadny sa netýka priamo dopravných nehôd súvisiacich s prácou;

AD. keďže tradičné zdravotné riziká, ako je ručná manipulácia s ťažkými predmetmi, hluk, nepohodlné pracovné polohy a opakujúce sa pohyby rúk a paží, sú pre mnohých pracovníkov naďalej hrozbou a ako hrozba boli označené aj v piatom prieskume pracovných podmienok Eurofondu (44); keďže medzi rizikové faktory reumatických a muskuloskeletálnych ochorení na pracovisku patria vibrácie, zdvíhanie ťažkých predmetov, práca so zobrazovacími zariadeniami, používanie strojov a ťažkého vybavenia; keďže spomedzi všetkých zdravotných problémov spojených s prácou spôsobujú reumatické a muskuloskeletálne ochorenia najvyššiu stratu produktivity (45);

AE. keďže kardiovaskulárne a respiračné ochorenia súvisiace s prácou sú druhým najväčším zdrojom úmrtí súvisiacich s prácou; keďže s nimi sú priamo spojené vysoké psychologické nároky, pracovné vypätie, dlhý pracovný čas, duševné poruchy, neistota v zamestnaní a fyzická nečinnosť (46);

AF. keďže ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci sa musia považovať za etickú a sociálnu povinnosť a za prísnu zákonnú požiadavku, ktorú musia podnikatelia spĺňať;

1. víta strategický rámec Komisie, a najmä zavedenie prístupu nulovej úmrtnosti v súvislosti s pracovnými úrazmi a chorobami z povolania vrátane pripravovanej novej hodnotiacej tabuľky sociálnych ukazovateľov smrteľných pracovných úrazov; vyjadruje však poľutovanie nad úrovňou ambicióznosti stratégie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá nezodpovedá cieľu vízie nulovej úmrtnosti, a vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy zodpovedajúce týmto ambíciám; požaduje vypracovanie plánu na zníženie počtu pracovných úrazov a úmrtí pri práci, na základe ktorého by sa členským štátom poskytli primerané finančné prostriedky EÚ a vnútroštátne prostriedky na dokončenie prechodu na nulovú úmrtnosť; zdôrazňuje, že vízia nulovej úmrtnosti by nemala viesť k nedostatočnému nahlasovaniu pracovných úrazov a chorôb z povolania; vyzýva Komisiu, aby do koncepcie vízie nulovej úmrtnosti zahrnula všetky úrazy a nehody, ako aj fyzické a psychické ujmy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa vo výrazne väčšej miere zamerali na stratégie prevencie, ako je napr. posilnenie inšpektorátov práce, vnútroštátnych služieb v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia a dialógu so sociálnymi partnermi s cieľom zabezpečiť, aby všetci zamestnanci bez ohľadu na typ alebo veľkosť zamestnávateľa mali právo na čo najvyššiu úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti; požaduje ambiciózne vykonávanie a monitorovanie nového strategického rámca v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na obdobie 2021 – 2027, a to aj vzhľadom na vplyv pandémie ochorenia COVID-19; požaduje pravidelnú aktualizáciu strategického rámca a zlepšenie súčasných vnútroštátnych stratégií v súlade s vývojom trhov práce a súbežnou digitálnou a zelenou transformáciou; domnieva sa, že je potrebná intenzívna spolupráca so sociálnymi partnermi a legislatívne opatrenia týkajúce sa viacerých aspektov politiky EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, aby sa doplnili rôzne mäkké opatrenia, ktoré sa plánujú na uskutočnenie vízie nulovej úmrtnosti; požaduje, aby sa pozornosť jednoznačne sústredila na účasť pracovníkov a posilnenie konzultácie so sociálnymi partnermi na vízii nulovej úmrtnosti; vyzýva, aby sa samit o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v roku 2023 zameral najmä na pokrok v rámci vízie nulovej úmrtnosti;

2. vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoje ambície v oblasti boja proti rakovine súvisiacej so zamestnaním v európskom pláne na boj proti rakovine; žiada, aby sa smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci ( 47 ) priebežne a v ambicióznom časovom rámci aktualizovala, a to tak, že sa v nej po predložení akčného plánu a do konca roka 2022 po konzultácii s Poradným výborom pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci okrem iného bezodkladne stanovia limitné hodnoty vystavenia pri práci pre najmenej 25 ďalších prioritných látok; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia zabezpečila dostatočný počet zamestnancov, a to aj v príslušných oddeleniach a orgánoch; zdôrazňuje, že vytvorenie komplexných vnútroštátnych registrov vo všetkých členských štátoch by mohlo umožniť celoeurópsky zber údajov o všetkých relevantných karcinogénoch; vyzýva na úzku spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a príslušnými agentúrami, členskými štátmi a relevantnými zainteresovanými stranami a na intenzívnu účasť sociálnych partnerov na aktívnom využívaní zozbieraných údajov s cieľom prijať potrebné legislatívne a nelegislatívne opatrenia na boj proti rakovine súvisiacej so zamestnaním; vyzýva členské štáty, aby v súlade s vnútroštátnymi postupmi zabezpečili právo všetkých pracovníkov na prerušenie práce v prípade bezprostredného nebezpečenstva a výnimočne nebezpečných pracovných podmienok;

3. 3 a biologickú limitnú hodnotu 150 μg olova na liter krvi, čo je krok správnym smerom, navrhovaná biologická limitná hodnota dostatočne nechráni dostatočne ženy a najmä tehotné ženy víta záväzok Komisie uvedený v smernici 2004/37/ES revidovať limitné hodnoty vystavenia pre olovo, ako aj jeho zlúčeniny a diizokyanáty; konštatuje, že hoci výbor pre hodnotenie rizík (RAC) Európskej chemickej agentúry (ECHA) odporúča atmosférickú limitnú hodnotu 4 μg/ma biologickú limitnú hodnotu 150 μg olova na liter krvi, čo je krok správnym smerom, navrhovaná biologická limitná hodnota dostatočne nechráni dostatočne ženy a najmä tehotné ženy ( 48 ) ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že každý návrh revidovaných limitných hodnôt vystavenia olovu a jeho zlúčeninám by mal zaviesť rovnakú ochranu pre všetkých pracovníkov bez ohľadu na pohlavie; víta záväzok Komisie zaradiť endokrinné disruptory ako kategóriu látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 ( 49 ) (nariadenie REACH), ako aj ich klasifikáciu podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008 ( 50 ) (nariadenie CLP); zdôrazňuje, že pracovníci by mali byť právnymi predpismi EÚ chránení pred vystavením endokrinným disruptorom; poukazuje na to, že automatizáciou a robotizáciou niektorých činností by sa mohlo výrazne znížiť riziko vystavenia pracovníkov karcinogénom na pracoviskách; zdôrazňuje potrebu ďalších opatrení na prevenciu, odhaľovanie a lepšie rozpoznávanie rakoviny z povolania súvisiacej s prácou v nočných zmenách; vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť skupinám, ktoré sú obzvlášť vystavené nebezpečným chemickým látkam, ako sú pracovníci v chemickom a poľnohospodárskom priemysle, alebo obzvlášť zraniteľným pracovníkom, ako sú tehotné alebo dojčiace ženy;

4. 3 (1 000 vlákien/m 3 ); vyzýva Komisiu, aby predložila návrh rámcovej smernice EÚ pre vnútroštátne stratégie odstraňovania azbestu; vyzýva Komisiu, aby aktualizovala smernicu 2010/31/EÚ víta záväzok Komisie predložiť v roku 2022 legislatívny návrh na ďalšie zníženie vystavenia pracovníkov azbestu; vyzýva Komisiu, aby posilnila svoje ambície a predložila európsku stratégiu na odstránenie všetkého azbestu v súlade s uznesením Európskeho parlamentu s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane pracovníkov pred azbestom; vyzýva Komisiu, aby bola ambiciózna vo svojom úsilí o dosiahnutie odstránenia všetkého azbestu a aby zrevidovala smernicu 2009/148/ES ( 51 ) , pokiaľ ide o minimálne požiadavky na certifikovanú odbornú prípravu pracovníkov vystavených azbestu, a aby prioritne aktualizovala limitnú hodnotu vystavenia azbestu, ktorá by mala byť stanovená na 0,001 vlákien/cm(1 000 vlákien/m); vyzýva Komisiu, aby predložila návrh rámcovej smernice EÚ pre vnútroštátne stratégie odstraňovania azbestu; vyzýva Komisiu, aby aktualizovala smernicu 2010/31/EÚ ( 52 ) , pokiaľ ide o povinnú kontrolu budov a následné odstránenie azbestu a iných nebezpečných látok pred začatím renovačných prác, čím sa zakáže zatmelenie a zalievanie materiálov obsahujúcich azbest, ktoré možno technicky odstrániť; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, v ktorom sa zohľadnia platné vnútroštátne právne predpisy, ako aj posúdenie vplyvu najúčinnejších modelov povinnej kontroly budov pozostávajúce z diagnostiky povrchu, pokiaľ ide o prítomnosť azbestu, vykonanej odborným subjektom s príslušnými kvalifikáciami a povoleniami pred predajom alebo prenajatím budov, a stanovia sa v ňom minimálne požiadavky na certifikáty o azbeste pre budovy postavené pred rokom 2005 alebo pred rokom, keď bol zavedený zodpovedajúci vnútroštátny zákaz azbestu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili lepšie uznávanie a odškodnenie chorôb súvisiacich s azbestom pre všetkých vystavených pracovníkov, s cieľom chrániť zdravie stavebných a iných pracovníkov v rámci zelenej transformácie; žiada, aby sa vždy, keď je to možné, používala analytická transmisná elektrónová mikroskopia alebo podobne pokročilé metódy počítania vlákien;

5. domnieva sa, že smernica Rady 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci ( 53 ) sa nemusí ukázať ako dostatočne účinná pre svet práce v 21. storočí a najnovší vývoj na trhoch práce, a to i pokiaľ ide o hodnotenie a riadenie psychosociálnych rizík; domnieva sa preto, že by sa mala doplniť v záujme posilnenia tohto aspektu; pripomína svoju požiadavku, aby Komisia zahrnula do strategického rámca v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci právo na odpojenie a aby ako súčasť tohto rámca výslovne vypracovala nové psychosociálne opatrenia; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zvýšila ambície strategického rámca v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi navrhla smernicu o psychosociálnych rizikách a pohode na pracovisku zameranú na účinnú prevenciu psychosociálnych rizík na pracovisku, ako sú úzkosť, depresia, vyhorenie a stres, vrátane rizík spôsobených štrukturálnymi problémami, ako sú organizácia práce (t. j. zlé riadenie, zlá koncepcia práce alebo nedostatočné zosúladenie znalostí a schopností pracovníkov s pridelenými úlohami); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli mechanizmy na prevenciu takýchto rizík a opätovné začlenenie dotknutých pracovníkov do práce a aby prešli od opatrení na individuálnej úrovni k prístupu zameranému na organizáciu práce a v súlade so všeobecnými zásadami hierarchie prevencie zahrnutými v smernici 89/391/EHS; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia týkajúce sa minimálneho počtu pracovníkov poskytujúcich pracovné zdravotné služby, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie primeranej zdravotnej starostlivosti o pracovníkov ( 54 ) ; domnieva sa, že ochrana a podpora duševného zdravia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou plánov pripravenosti v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na budúce zdravotné krízy; zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať duševnému zdraviu zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov; v tejto súvislosti víta príspevok skupiny expertov o účinných spôsoboch investovania do zdravia v jej stanovisku o podpore duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primerané následné opatrenia a vykonávanie týchto odporúčaní;

6. zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v prípade chorôb z povolania zabezpečili pre pracovníkov vhodné možnosti uplatnenia nárokov na odškodnenie; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi zrevidovala odporúčanie Komisie z roku 2003 týkajúce sa európskeho zoznamu chorôb z povolania a do zoznamu doplnila napr. muskuloskeletálne poruchy súvisiace s prácou, poruchy duševného zdravia súvisiace s prácou, najmä depresiu, vyhorenie, úzkosť a stres, všetky choroby súvisiace s azbestom, rakovinu kože a reumatický a chronický zápal; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi zmenila toto odporúčanie na smernicu, ktorou sa vytvorí minimálny zoznam chorôb z povolania a stanovia sa minimálne požiadavky na ich uznávanie a primerané odškodnenie dotknutých jednotlivcov;

7. zdôrazňuje skutočnosť, že pracovníčky čelia väčším výzvam v oblasti zdravia a pohody pri práci, najmä v sektore zdravotníctva a starostlivosti; víta skutočnosť, že Komisia posilňuje rodový prístup k bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uplatňovali rodové hľadisko a zohľadňovali rodové rozdiely v rámci opatrení zameraných na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci; vyzýva Komisiu, aby pri nadchádzajúcej legislatívnej iniciatíve o predchádzaní rodovo motivovanému násiliu páchanému na ženách a domácemu násiliu a boji proti týmto formám násilia vychádzala z rámcovej dohody o obťažovaní a násilí na pracovisku; vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie toho, aby sa preventívne a ochranné opatrenia zamerané na odstránenie násilia, diskriminácie a obťažovania vo svete práce vrátane násilia a obťažovania tretími stranami (t. j. zákazníkmi, klientmi, návštevníkmi alebo pacientmi) uplatňovali bez ohľadu na dôvod a príčinu obťažovania a aby sa neobmedzovali na prípady založené na diskriminačných dôvodoch; vyzýva členské štáty, aby ratifikovali dohovor MOP č. 190 a odporúčanie č. 206 o násilí a obťažovaní a aby zaviedli potrebné zákony a politické opatrenia na zákaz, prevenciu a riešenie násilia a obťažovania v práci;

8. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali stratégie prípravy na problematiku starnúcej pracovnej sily a vyššieho počtu zamestnancov s chronickými chorobami a na nevyhnutnosť prispôsobiť pracovisko potrebám zamestnancov so zdravotným postihnutím, aby aktívne podporovali opätovné začlenenie a nediskrimináciu a prispôsobili pracovné podmienky osobám so zdravotným postihnutím alebo chronickými chorobami a osobám, ktoré sa zotavujú z chorôb; zdôrazňuje, že je potrebné vymedziť a uplatňovať prispôsobené a individualizované stratégie na uľahčenie procesu zotavenia a rehabilitácie pracovníkov; zdôrazňuje, že takéto stratégie by mali obsahovať podporu vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania osôb všetkých vekových kategórií, ako aj zosúladenie pracovného a súkromného života a podporu medzigeneračných výmen na pracovisku; zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať aj opatrovateľom;

9. vyzýva Komisiu, aby v rámci stratégie v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 ponúkla členským štátom a zamestnávateľom jasné a ambiciózne usmernenia týkajúce sa poskytovania primeraných úprav a prispôsobenia pracoviska osobám so zdravotným postihnutím; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti uskutočnila ambicióznu revíziu smernice 2000/78/ES o rovnakom zaobchádzaní; trvá na tom, že je rovnako dôležité venovať pozornosť situácii pracovníkov s chronickými chorobami;

10. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v stratégiách bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci venovali mimoriadnu pozornosť mladým pracovníkom s osobitným dôrazom na pracovníkov mladších ako 18 rokov; pripomína, že štatistiky ukazujú, že u 18 až 24-ročných je pravdepodobnosť vážneho pracovného úrazu vyššia ako u starších dospelých, a to z dôvodu nedostatku skúseností, nedostatočnej odbornej prípravy a dohľadu, slabého povedomia o svojich právach a o povinnostiach zamestnávateľa, nedostatočného uznávania ich potrieb zo strany zamestnávateľov a vystavenia neistým pracovným podmienkam, čo vedie k vzniku chorôb z povolania ešte v mladosti alebo v neskoršom veku ( 55 )

11. pripomína, že pracovníci platforiem môžu byť vystavení zvýšeným zdravotným a bezpečnostným rizikám pri práci na pracovisku, ako aj pri práci na online platforme; zdôrazňuje, že tieto riziká sa netýkajú iba fyzického zdravia, ale môžu ovplyvniť aj psychosociálne zdravie, pričom novými rizikovými faktormi sú nepredvídateľný pracovný čas, intenzita práce, konkurenčné prostredie, zahltenie informáciami a izolácia; víta návrh Komisie na smernicu o zlepšení pracovných podmienok pri práci pre platformy s cieľom zlepšiť pracovné podmienky pracovníkov platforiem; zdôrazňuje, že všetci pracovníci platforiem by mali mať nárok na odškodnenie v prípade pracovného úrazu a choroby z povolania a mala by im byť poskytnutá sociálna ochrana vrátane nemocenského poistenia a poistenia v invalidite; a to zavedením vyvrátiteľnej domnienky pracovnoprávneho vzťahu pre pracovníkov platforiem v súlade s vnútroštátnymi vymedzeniami, ako sú stanovené v príslušných právnych predpisoch členských štátov alebo v kolektívnych zmluvách; opakuje v tejto súvislosti svoje odporúčania formulované v uznesení zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom;

12. vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie toho, aby sa na všetkých pracovníkov, ktorí majú pracovnú zmluvu alebo pracovnoprávny vzťah, ako sú vymedzené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, kolektívnych zmluvách alebo zaužívanej praxi, vrátane pracovníkov s neštandardnými zmluvami ( 56 ) , ako aj skutočných a nepravých samostatne zárobkovo činných osôb a mobilných pracovníkov, vzťahovali právne predpisy a politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu kolektívneho vyjednávania pri zabezpečovaní čo najvyšších noriem bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; zdôrazňuje, že európske a medzinárodné ľudské práva zaručujú všetkým pracovníkom právo organizovať sa, vytvárať odborové zväzy a vstupovať do nich, zúčastňovať sa na kolektívnom vyjednávaní, kolektívnym spôsobom brániť svoje práva a požívať ochranu v rámci kolektívnych zmlúv bez ohľadu na ich postavenie v zamestnaní ( 57 )

13. vyzýva Komisiu, aby zahrnula ochranu zdravia a bezpečnosť do všetkých príslušných stratégií a politík EÚ týkajúcich sa zelenej a digitálnej transformácie vrátane tých, ktoré sa týkajú umelej inteligencie; zdôrazňuje, že riešenia v oblasti umelej inteligencie na pracovisku musia byť etické a zamerané na človeka, transparentné, spravodlivé a musia sa vyhýbať akýmkoľvek negatívnym dôsledkom pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi zvážila predloženie legislatívnej iniciatívy na objasnenie povinností a zodpovednosti v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súvislosti so systémami umelej inteligencie a novými spôsobmi práce; zdôrazňuje, že na zavedenie a používanie umelej inteligencie pracovníkmi na pracovisku je potrebné, aby sa pracovníkom poskytlo vzdelávanie a odborná príprava a aby sa prijali opatrenia na zabezpečenie účinných stratégií v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; zdôrazňuje, že umelá inteligencia a digitalizácia pochopiteľne uľahčujú synergie medzi človekom a strojom a ponúkajú hospodárske a spoločenské výhody i nové príležitosti pre podniky, tento vývoj však zároveň vyvoláva obavy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ako je vznik nových foriem monitorovania a riadenia pracovníkov na základe zberu veľkého množstva údajov v reálnom čase, ktoré môžu viesť k právnym, regulačným a etickým otázkam; vyzýva najmä na zavedenie záruk proti nepriaznivým vplyvom algoritmického riadenia na zdravie a bezpečnosť pracovníkov; zdôrazňuje, že algoritmy používané v oblastiach práce musia byť transparentné, nediskriminačné a etické a že algoritmické rozhodnutia musia byť zodpovedné, napadnuteľné a v prípade potreby zvrátiteľné, a preto musia podliehať ľudskému dohľadu; zdôrazňuje úlohu sociálnych partnerov pri predvídaní vznikajúcich pracovných rizík, ktoré vyplývajú z rozvoja prelomových technológií;

14. pripomína, že zmena klímy má priamy vplyv na zdravie pracovníkov; pripomína, že zintenzívňovanie extrémnych výkyvov počasia povedie k väčšiemu počtu telesných zranení a že zmena klímy by mohla zvýšiť aj riziko rakoviny kože, vystavenia prachu a psychosociálnych rizík; trvá na tom, že situáciu môže zhoršiť aj nevhodná organizácia práce; zdôrazňuje úlohu sociálnych partnerov pri predvídaní vznikajúcich pracovných rizík v dôsledku zmeny klímy; pripomína, že zdravie a bezpečnosť pracovníkov je v kompetencii EÚ a že v súlade so smernicou 89/391/EHS by mali byť pracovníci chránení pred akýmikoľvek rizikami vrátane vznikajúcich rizík; vyzýva Komisiu, aby dôkladne a urýchlene posúdila nové a vznikajúce riziká vyplývajúce zo zmeny klímy pre zdravie a bezpečnosť pri práci s cieľom lepšie chrániť pracovníkov pred vystavením vyšším teplotám, prirodzenému ultrafialovému žiareniu a iným súvisiacim a bezpečnostným rizikám;

15. podporuje posilnenie ochrany pred vystavením ultrafialovému žiareniu na úrovni EÚ, najmä v rámci právnych predpisov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci pre osoby pracujúce vonku; vyzýva preto Komisiu, aby zrevidovala smernicu 2006/25/ES o vystavení pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (umelé optické žiarenie) ( 58 ) a do jej rozsahu pôsobnosti zahrnula slnečné žiarenie; vyzýva Komisiu, aby posúdila vykonávanie a účinnosť súčasných opatrení na ochranu pracovníkov vystavených ionizujúcemu žiareniu, ako sú posádky leteckých spoločností, pracovníci jadrových elektrární, pracovníci v dotknutých priemyselných prostrediach, výskumníci a zdravotnícki pracovníci a veterinárni špecialisti pôsobiaci v odvetviach rádiológie, rádioterapie alebo nukleárnej medicíny, a aby tieto opatrenia v prípade potreby preskúmala s cieľom stanoviť náležité opatrenia;

16. vyzýva Komisiu, aby v rámci súčasnej medziinštitucionálnej štruktúry vytvorila mechanizmus včasného varovania s cieľom zistiť, kde sú potrebné úpravy a revízia existujúcich smerníc o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, ktoré sa zaoberajú oblasťami podliehajúcimi neustálym zmenám a ktoré môžu byť ovplyvnené napríklad novými vedeckými údajmi o nebezpečných produktoch alebo vývojom trhov práce a pracovných podmienok v rámci dvojakej digitálnej a zelenej transformácie; zdôrazňuje predovšetkým potrebu zapojiť do tohto mechanizmu odvetvových sociálnych partnerov, pretože práve oni bývajú ako prví konfrontovaní s meniacou sa situáciou;

17. vyzýva členské štáty, aby vypracovali vnútroštátne politiky na ochranu zdravia a bezpečnosti pri práci ako základnú súčasť verejného obstarávania;

18. vyzýva Komisiu, aby v budúcich obchodných dohodách EÚ podporovala širšiu problematiku dôstojnej práce a zabezpečila, aby sa normy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci náležite zohľadňovali v rámci povinných záväzkov v oblasti pracovných a sociálnych noriem; vyzýva Komisiu, aby podporila kandidátske krajiny pri zosúlaďovaní ich právnych rámcov s acquis EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby úzko spolupracovali s MOP a WHO pri presadzovaní práva na bezpečné a zdravé pracovné podmienky v rámci základných pracovných zásad a práv MOP a pri zabezpečovaní dodržiavania týchto zásad subjektmi v globálnych dodávateľských reťazcoch; víta zámer Komisie navrhnúť na úrovni EÚ zákaz výrobkov pochádzajúcich z nútenej práce;

19. víta cieľ posilniť spoluprácu s partnerskými krajinami EÚ, regionálnymi a medzinárodnými organizáciami a inými medzinárodnými fórami s cieľom zvýšiť normy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na celom svete; vyzýva Komisiu, aby sa aktívne zapojila do podpory začlenenia práva na bezpečné a zdravé pracovné podmienky do rámca MOP týkajúceho sa základných zásad a práv pri práci;

20. domnieva sa, že v cezhraničných regiónoch by sa mala presadzovať spoločná cezhraničná odborná príprava a výmena najlepších postupov pre zdravotnícky personál a personál pôsobiaci v oblasti verejného zdravia;

Plán pripravenosti na budúce zdravotné krízy: skúsenosti získané z pandémie ochorenia COVID-19 a jej vplyv na prácu

21. zdôrazňuje, že je nevyhnutné vziať si ponaučenie z pandémie ochorenia COVID-19 a zvýšiť pripravenosť na možné budúce zdravotné krízy; podporuje výzvu členským štátom, aby v rámci svojich národných stratégií týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci po konzultácii s národnými sociálnymi partnermi vypracovali plány pripravenosti na budúce krízy vrátane implementácie usmernení a nástrojov EÚ; zdôrazňuje potrebu účinných mechanizmov EÚ na koordináciu týchto plánov; domnieva sa, že zlepšenie oznamovania overených informácií by malo byť základom každého plánu pripravenosti v oblasti zdravia; domnieva sa, že ochrana a podpora duševného zdravia by mala byť neoddeliteľnou súčasťou plánov pripravenosti v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia prí práci na budúce zdravotné krízy, a zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať duševnému zdraviu zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov; víta zámer Komisie začať hĺbkové hodnotenie vplyvov pandémie a účinnosti rámcov EÚ a vnútroštátnych rámcov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s cieľom vypracovať núdzové postupy a usmernenia na rýchle zavedenie, vykonávanie a monitorovanie opatrení v potenciálnych budúcich zdravotných krízach, a to v úzkej spolupráci s aktérmi v oblasti verejného zdravia; vyzýva členské štáty, aby osobitnú pozornosť venovali cezhraničným regiónom s cieľom posilniť spoluprácu; domnieva sa, že vyhlásenie núdzovej situácie v oblasti verejného zdravia v EÚ, ako sa stanovuje v budúcom nariadení ( 59 ) o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, by malo viesť k vykonávaniu a koordinácii opatrení stanovených v národných plánoch pripravenosti členských štátov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na úrovni EÚ;

22. pripomína záväzok Komisie posúdiť potrebu ďalších opatrení na zlepšenie fungovania existujúceho regulačného rámca EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a potrebu zmeniť smernicu 2000/54/EC o biologických faktoroch pri práci; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne uskutočnila cielenú revíziu tejto smernice, a to na základe skúseností získaných z pandémie ochorenia COVID-19, s cieľom zlepšiť plánovanie pripravenosti a reakcie a zvýšiť odolnosť počas zdravotných kríz na všetkých pracoviskách; zdôrazňuje, že revízia by mala zabezpečiť, aby smernica dokázala reagovať na pandemickú situáciu, uľahčila zavedenie národných núdzových plánov v prípade vypuknutia pandémie a prípravu písomných pokynov zamestnávateľa v rôznych jazykoch o rizikách spojených s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci, hygienických opatrení a organizácie práce všetkých pracovníkov v prípade vypuknutia takejto pandémie; víta zámer Komisie zaradiť ochorenie COVID-19 do odporúčania týkajúceho sa európskeho zoznamu chorôb z povolania;

23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni dôrazne uprednostňovali a primerane financovali posilnenie výskumu a zberu údajov o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci, najmä pokiaľ ide o príčiny a vplyvy na duševné zdravie, psychosociálne a ergonomické riziká a muskuloskeletálne poruchy, choroby obehovej sústavy z povolania, rakovinu súvisiacu so zamestnaním, chronické zápalové ochorenia vo všetkých odvetviach, a aby vykonali podrobné posúdenie problémov, ako aj vplyvu meniaceho sa sveta práce vrátane príležitostí a výziev spojených so zdravím a bezpečnosťou v súvislosti s prácou na diaľku a teleprácou a právom na odpojenie, s cieľom analyzovať vplyv pohlavia, veku a zdravotného postihnutia; vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na takýto výskum prijala po konzultácii so sociálnymi partnermi legislatívne aj nelegislatívne opatrenia na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov;

24. vyzýva Komisiu, aby uskutočnila ďalší výskum ekonomických nákladov spojených so zdravím a vylúčením z práce;

25. vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívny rámec s cieľom stanoviť minimálne požiadavky na teleprácu v celej Únii bez negatívneho vplyvu na podmienky zamestnávania pracovníkov vykonávajúcich teleprácu; konštatuje, že tento rámec by sa mal vypracovať po konzultácii s členskými štátmi a európskymi sociálnymi partnermi, pri plnom rešpektovaní vnútroštátnych modelov trhu práce a pri zohľadnení rámcových dohôd sociálnych partnerov o telepráci a digitalizácii; zdôrazňuje, že takýto rámec by mal objasniť pracovné podmienky vrátane poskytovania a používania zariadení a zodpovednosti za ne, a to aj pokiaľ ide o existujúce a nové digitálne nástroje, a mal by zabezpečiť, aby sa takáto práca vykonávala na dobrovoľnom základe a aby práva, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, pracovné zaťaženie a výkonnostné normy telepracovníkov boli rovnaké, ako majú porovnateľné osoby pracujúce na pracovisku; zdôrazňuje, že takáto legislatívna iniciatíva by mala vychádzať z komplexného posúdenia vrátane posúdenia psychosociálnych rizík spojených s digitálnymi pracovnými postupmi, pracovnými postupmi na diaľku a priepustným pracovným prostredím; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili opatrenia týkajúce sa prístupnosti a inkluzívnych technológií pre osoby so zdravotným postihnutím, ktoré prechádzajú na teleprácu a/alebo absolvujú odborné vzdelávanie na diaľku;

26. vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi navrhla smernicu o minimálnych normách a podmienkach s cieľom zabezpečiť, aby všetci pracovníci mohli účinne uplatňovať svoje právo na odpojenie, a regulovať využívanie existujúcich a nových digitálnych nástrojov na pracovné účely v súlade s uznesením z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie, pričom treba zohľadniť rámcovú dohodu sociálnych partnerov o digitalizácii;

27. víta záväzok Komisie modernizovať legislatívny rámec v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci preskúmaním smernice 89/654/EHS ( 60 ) a smernice 90/270/EHS ( 61 ) o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku a pri práci so zobrazovacími jednotkami; vyzýva Komisiu, aby bola v tejto súvislosti ambicióznejšia a aby bezodkladne navrhla širšiu a komplexnejšiu smernicu o prevencii a liečbe muskuloskeletálnych porúch a reumatických ochorení súvisiacich s prácou, a vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili výskum a zber údajov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v smernici budú zahrnuté všetky riziká súvisiace s prácou, ktoré môžu viesť k reumatickým/chronickým zápalovým ochoreniam a muskuloskeletálnym poruchám, ako napríklad zdvíhanie ťažkých predmetov, opakované pohyby, vibrácie alebo dlhodobé státie/sedenie; pripomína, že v prípade pracovníčok existuje väčšia pravdepodobnosť muskuloskeletálnych porúch; pripomína Komisii, že návrh týkajúci sa muskuloskeletálnych porúch súvisiacich s prácou musí obsahovať výrazný rodový rozmer, pokiaľ ide o posudzovanie, prevenciu a liečbu týchto ochorení; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili zavedenie pružného rozvrhnutia pracovného času pre pracovníkov trpiacich muskuloskeletálnymi poruchami alebo reumatickými/chronickými zápalovými ochoreniami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali pracovnými rizikami súvisiacimi s chorobami obehovej sústavy;

28. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podnecovali podniky k tomu, aby konali v záujme podpory zdravia pracovníkov s využitím logistických zdrojov, ktoré majú k dispozícii, prostredníctvom odporúčaní týkajúcich sa zdravého životného štýlu, podporovaním vykonávania fyzickej aktivity poskytovaním prístupu k vyhradeným priestorom v areáli alebo uľahčovaním prístupu k vyhradeným vonkajším štruktúram, podporou vytvárania interných športových tímov, poskytovaním garáží pre bicykle, podporou konzumácie správnej výživy poskytovaním zdravých, vyvážených a pestrých jedál v podnikovej jedální a automatoch na prírodné nápoje, rozširovaním značiek vyzývajúcich zamestnancov, aby udržiavali priestory okolo spoločných vchodov a východov bez škodlivých látok, ako je cigaretový dym, a so všetkými ďalšími vzdelávacími opatreniami, ktoré by mohli slúžiť na tento účel, ako je napríklad propagácia Európskeho kódexu proti rakovine; zdôrazňuje pozitívny vplyv riadneho vzdelávania a odbornej prípravy manažérov a pracovníkov so zodpovednosťou za personál s cieľom predchádzať psychosociálnym rizikám a obťažovaniu na pracovisku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že manažéri a pracovníci zodpovední za personál pred nástupom do zamestnania absolvujú alebo absolvovali príslušné školenia vrátane školení o prevencii psychosociálnych rizík a kurzov zameraných proti obťažovaniu; vyzýva členské štáty a sociálnych partnerov, aby v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a vnútroštátnou praxou prijali iniciatívy na rozvíjanie odbornej prípravy zástupcov a manažérov pôsobiacich v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti; vyzýva členské štáty, aby podporovali aktívnu účasť zamestnancov na vykonávaní preventívnych opatrení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a zabezpečili, aby zástupcovia pôsobiaci v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti mohli absolvovať odbornú prípravu nad rámec základných modulov;

29. pripomína mnohé prípady porušenia práv pracovníkov počas pandémie ochorenia COVID-19, najmä práv mobilných pracovníkov vrátane cezhraničných, sezónnych a migrujúcich pracovníkov, ktorí boli vystavení nezdravým alebo nebezpečným životným a pracovným podmienkam, ako je zlé alebo preplnené ubytovanie, a ktorým neboli poskytnuté dostatočné informácie o ich právach; opakuje svoju výzvu Komisii, aby urýchlene prijala opatrenia na zlepšenie podmienok zamestnávania a pracovných, zdravotných a bezpečnostných podmienok mobilných a migrujúcich pracovníkov, napríklad cezhraničných, vyslaných a sezónnych pracovníkov, a to i pokiaľ ide o preskúmanie úlohy agentúr dočasného zamestnávania, náborových agentúr, iných sprostredkovateľov a subdodávateľov, s cieľom identifikovať medzery v ochrane vzhľadom na zásadu rovnakého zaobchádzania a osobitné výzvy v oblasti zdravia a bezpečnosti, ktorým čelia mobilní a migrujúci pracovníci, ako je prístup k primeranému vybaveniu a zariadeniam, kvalitnému ubytovaniu, bezpečnej doprave a dôstojnému stravovaniu ( 62 ) , a riešenie potreby revidovať existujúci legislatívny rámec s cieľom odstrániť identifikované medzery, ako aj zabezpečiť odolnosť proti pandémiám, pričom je potrebné zohľadniť skúsenosti získané z pandémie ochorenia COVID-19; vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie toho, aby ubytovanie pracovníkov, ak ho zabezpečuje zamestnávateľ, bolo bezpečné a dôstojné a spĺňalo minimálne normy; zdôrazňuje úlohu, ktorú Európsky orgán práce zohráva v rámci pomoci členským štátom a Komisii pri účinnom uplatňovaní a presadzovaní práva EÚ v oblasti mobility pracovnej sily a v otázkach koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia v rámci EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné zvážiť revíziu mandátu Európskeho orgánu práce v kontexte hodnotenia, ktoré sa má uskutočniť v roku 2024, s cieľom zahrnúť doň ustanovenia o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci; vyzýva agentúru EU-OSHA a orgán ELA, aby spolupracovali s cieľom podporiť Komisiu a členské štáty pri zlepšovaní bezpečnosti a ochrany zdravia mobilných a migrujúcich pracovníkov pri práci; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako môžu digitálne nástroje pomôcť posilniť cezhraničné presadzovanie noriem bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pre všetkých mobilných pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a mobilných štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú predpisy Únie o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s orgánom ELA a po riadnom posúdení predložila legislatívny návrh európskeho preukazu sociálneho zabezpečenia pre všetkých mobilných pracovníkov a štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú pravidlá EÚ o mobilite v rámci EÚ, ktorý by príslušným vnútroštátnym orgánom a sociálnym partnerom poskytol nástroj na zlepšenie presadzovania pravidiel EÚ v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia na trhu práce spravodlivým a účinným spôsobom s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v EÚ, a to aj pokiaľ ide o ochranu zdravia a bezpečnosť mobilných pracovníkov, ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu z 25. novembra 2021 o zavedení európskeho preukazu sociálneho zabezpečenia na zlepšenie digitálneho presadzovania práv sociálneho zabezpečenia a spravodlivej mobility ( 63 )

30. zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť začlenenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci do verejného obstarávania, a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby predložili vnútroštátne politiky na zabezpečenie tohto cieľa; vyzýva Komisiu, aby sa podelila o najlepšie postupy, ako začleniť problematiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci do pravidiel verejného obstarávania a ako do vnútroštátnych právnych predpisov zahrnúť doložky o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v súlade so smernicou o verejnom obstarávaní;

Vykonávanie a presadzovanie pravidiel

31. zdôrazňuje zásadnú úlohu vnútroštátnych inšpektorátov práce pri zabezpečovaní dodržiavania právnych predpisov v oblasti zdravia a bezpečnosti a pri prevencii chorôb súvisiacich so zamestnaním a pracovných úrazov; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili náležité financovanie vnútroštátnych inšpektorátov práce a aby vykonali odporúčanie MOP, podľa ktorého by na 10 000 pracovníkov mal pripadnúť jeden inšpektor práce s cieľom vykonávať účinné a presné kontroly v záujme zastavenia všetkých foriem zneužívania; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu a šírila jej výsledky o tom, ako vnútroštátne inšpektoráty práce vykonávajú inšpekcie, a o rozsahu a obsahu týchto inšpekcií, a to aj pokiaľ ide o počet zistených porušení a ukladanie účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií, s cieľom zmapovať ich schopnosť presadzovať existujúce pravidlá v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a zabezpečiť tak rovnaké podmienky na dostatočnú ochranu; vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na túto štúdiu zriadila osobitnú tripartitnú pracovnú skupinu pre presadzovanie predpisov v rámci pôsobnosti Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zefektívnili normy týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo všetkých politikách, ako aj aby zlepšili preventívne opatrenia a presadzovanie existujúcich pravidiel a právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu sociálnych partnerov a vnútroštátnych služieb súvisiacich s ochranou zdravia a bezpečnosťou pri práci; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili lepšiu koordináciu, spoluprácu a odbornú prípravu na európskej úrovni;

32. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primerané financovanie a prístup všetkých pracovníkov k možnostiam odbornej prípravy a vzdelávania v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia v záujme boja proti pracovným úrazom a chorobám z povolania; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je potrebná úzka spolupráca so sociálnymi partnermi;

33. vyzýva Komisiu, aby bojovala proti asymetriám vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré vytvárajú nespravodlivú hospodársku súťaž nielen na vnútornom trhu, ale aj vo vzťahu k tretím krajinám;

34. vyzýva Komisiu, aby iniciovala hodnotenie práce služieb v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia, ako aj skúseností získaných v oblasti poskytovania externých služieb týkajúcich sa ochrany zdravia a bezpečnosti od zavedenia ustanovení článku 7 ods. 3 smernice 89/391/EHS; naliehavo vyzýva Komisiu, aby s cieľom zlepšiť prevenciu rizík na pracovisku vypracovala odporúčania, ktorými sa posilní poskytovanie externých služieb týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni;

35. vyzýva členské štáty, aby podávali správy o cieľoch stanovených v národných stratégiách bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a aby zabezpečili primerané financovanie na podporu ich vykonávania; zdôrazňuje, že sociálni partneri by mali byť plne zapojení do vykonávania národných plánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci alebo do nadväzujúcich procesov; zdôrazňuje potrebu uznať a zapojiť sociálnych partnerov a zástupcov pôsobiacich v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku do navrhovania, vykonávania a presadzovania legislatívneho rámca týkajúceho sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; vyzýva Komisiu, aby začala výskum koncepcií a postupov, ktoré umožnia lepšiu účasť pracovníkov a ich zástupcov v odborových zväzoch a zamestnaneckých radách vo všetkých fázach posudzovania rizík a politík v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na úrovni podnikov a aby začala financovať programy na zlepšenie účasti pracovníkov na činnostiach súvisiacich s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci v podnikoch; vyzýva členské štáty, aby zrušili všetky vnútroštátne právne predpisy, ktoré bránia kolektívnemu vyjednávaniu, a to aj zabezpečením prístupu odborových zväzov na pracoviská na účely organizovania, výmeny informácií a konzultácií, posilnenia zastúpenia pracovníkov, a tým aj zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných noriem na pracovisku;

36. zdôrazňuje, že balík opatrení v oblasti mobility a jeho iniciatívy vrátane usmernení Komisie o pravidlách týkajúcich sa času jazdy a odpočinku môžu zlepšiť bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci; vyzýva členské štáty, aby zvýšili dohľad nad cestnou dopravou a zabezpečili dodržiavanie týchto pravidiel vrátane zabezpečenia toho, aby zamestnávatelia zaručili vodičom riadny rozvrh s cieľom zabrániť nadmernému pracovnému zaťaženiu, čím sa zvýši bezpečnosť cestnej premávky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo svojich národných stratégiách bezpečnosti cestnej premávky stanovili jasné ciele v oblasti znižovania počtu smrteľných nehôd na cestách súvisiacich s prácou; vyzýva Komisiu, aby predložila podobné iniciatívy na zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov v leteckom a námornom priemysle; vyzýva Komisiu na zabezpečenie toho, aby členské štáty podávali správy a štatistiky o nehodách na cestách súvisiacich s prácou;

37. zdôrazňuje, že všetci pracovníci by mali byť primerane chránení bez ohľadu na veľkosť podniku a že podpora by sa mala poskytovať najmä mikropodnikom a MSP s cieľom pomôcť im pri správnom uplatňovaní pravidiel bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; zdôrazňuje úlohu agentúry EU-OSHA, ktorá spočíva v tom, že mikropodnikom a MSP poskytuje správne nástroje a normy, ktoré potrebujú na posudzovanie rizík pre svojich pracovníkov a vykonávanie primeraných preventívnych opatrení; domnieva sa, že by agentúra EU-OSHA by sa mala posilniť s cieľom lepšie podporovať zdravé a bezpečné pracoviská v celej Únii a ďalej rozvíjať iniciatívy na zlepšenie prevencie na pracovisku vo všetkých odvetviach činnosti;

o

o o

38. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Návrh uznesenia o európskom rámci WHO pre opatrenia v oblasti duševného zdravia na roky 2021 – 2025, 71. Regionálny výbor pre Európu, 13. – 15. septembra 2021.

(2) Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 9.

(5) Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 82.

(6) Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 75.

(7) Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 161.

(8) Prijaté texty, P9_TA(2021)0385.

(9) Prijaté texty, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) Informačný list WHO s názvom „Duševné zdravie: posilnenie našej reakcie“, marec 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Tlačová správa Európskej komisie o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci na meniacom sa trhu práce, 28. jún 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_21_3170

(13) Eurostat, štatistika pracovných úrazov, november 2020.

(14) Eurofound, Sixth European Working Conditions Survey – Overview report (Šiesty Európsky prieskum pracovných podmienok – Súhrnná správa), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2017.

(15) Vzorce kvality pracovných miest naznačujú, že obraz je viac diferencovaný ako len jednoduchá polarizácia medzi vysokokvalitnými a nízkokvalitnými pracovnými miestami. Analýza rozdeľuje pracovníkov do piatich profilov kvality práce: „vysokokvalitné“ pracovné miesta (21 % pracovníkov); „bezproblémové“ pracovné miesta (25 %); „aktívne manuálne“ pracovné miesta (21 %); pracovné miesta „pod tlakom“ (13 %); a „nekvalitné“ pracovné miesta (20 %). Profil skóre kvality práce medzi jednotlivými profilmi je rozdielny, čo potvrdzuje predpoklad, že kvalita práce zahŕňa rôzne rozmery.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) EU-OSHA, An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses (Medzinárodné porovnanie nákladov spojených s pracovnými úrazmi a chorobami z povolania), 2017.

(18) Takala, J.: Working paper – Eliminating Occupation cancer in Europe and globally (Odstránenie rakoviny z povolania v Európe a vo svete), 2015, s. 6.

(19) Global Asbestos Disaster (Globálna katastrofa menom azbest), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) EU-OSHA, Prieskum v radoch pracujúcich venovaný vystaveniu rizikovým faktorom rakoviny, 20. máj 2020.

(22) Informačný list WHO s názvom Radón a zdravie, 2. február 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Európsky parlament, GR IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster (Posilnenie Európy v boji proti rakovine – postupovať ďalej a rýchlejšie), júl 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, šiesta hodnotiaca správa, regionálny prehľad – Európa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics (Zdravotné problémy a rizikové faktory súvisiace s prácou uvedené samotnými pracovníkmi – kľúčové štatistiky), 2021.

(26) EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Muskuloskeletálne poruchy: spojitosť s psychosociálnymi rizikovými faktormi pri práci), 2021.

(27) Eurofound a EU-OSHA, Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention (Psychosociálne riziká v Európe: prevalencia a stratégie prevencie), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2014.

(28) EU-OSHA, Psychosocial risks and stress at work (Psychosociálne riziká a stres pri práci). https://osha.europa.eu/sk/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) EU OSHA, OSH figures: stress at work – facts and figures (Údaje o BOZP: stres v práci – fakty a čísla), 2009.

(30) Eurofound, Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020, s. 9.

(31) Eurofound a Medzinárodný úrad práce,Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (Pracovať kedykoľvek, kdekoľvek: vplyv na svet práce), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, a Medzinárodný úrad práce, Ženeva, 2017.

(32) Európsky odborový inštitút, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition (Telepráca po pandémii ochorenia COVID-19: vytvoriť podmienky úspešnej transformácie), 2021.

(33) Eurofound a Spoločné výskumné centrum Európskej komisie, What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market (Čo sa práve stalo? Obmedzenia pohybu v dôsledku pandémie COVID-19 a zmeny na trhu práce), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2021.

(34) Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age, New forms of employment series (Telepráca a mobilná práca s využitím IKT: pružná práca v digitálnom veku, súbor Nové formy zamestnania), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020.

(35) Index pracovných trendov spoločnosti Microsoft. The next great disruption is hybrid work – are we ready? (Ďalším veľkým narušením je hybridná práca – sme pripravení?), 2021.

(36) EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Telepráca a zdravotné riziká v kontexte pandémie COVID-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2021.

(37) Medzinárodná organizácia práce, World Employment and Social Outlook 2021, Úloha digitálnych pracovných platforiem pri transformácii sveta práce. https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Európska konfederácia odborových zväzov, informačný dokument s názvom National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector) (Vnútroštátne opatrenia zamerané na sezónnych pracovníkov v záujme riešenia nedostatku pracovnej sily (najmä v odvetví poľnohospodárstva)), 29. máj 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) EU–OSHA, Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3) (Tretí európsky prieskum podnikov v kontexte nových a vznikajúcich rizík), 2019. https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) da Silva Neto, AM a kol., Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis, (Psychologické účinky pandémie COVID-19 na zdravotníckych pracovníkov: systematický prehľad s metaanalýzou), Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry (Pokrok v neuropsychofarmakológii a biologickej psychiatrii), 10. január 2021.

(41) Infografika Európskeho parlamentu s názvom Aké dopady mala koronakríza na ženy, 1. marca 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/sk/headlines/society/20210225STO98702/medzinarodny-den-zien-ake-dopady-mala-koronakriza-na-zeny-infografika; Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers.

(42) Eurofound, novinový článok s názvom Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace (Len jeden z troch pracovníkov s obmedzujúcou chronickou chorobou má prispôsobené pracovisko), 15. október 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace.

(43) Ú. v. ES L 238, 25.9.2003, s. 28.

(44) Eurofound, Európsky prieskum pracovných podmienok 2021, https://www.eurofound.europa.eu/sk/surveys/2021/europsky-prieskum-pracovnych-podmienok-2021.

(45) https://eular.org/myUploadData/files/eular_vision_paper_on_eu_health _policy_branded.pdf

(46) Niedhammer I., Bertrais S., Witt K. (2021), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis (Psychosociálne vplyvy pri práci a zdravotné následky: metarecenzia 72 literárnych prehľadov s metaanalýzou), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7):489-508.

(47) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50).

(48) Európsky odborový inštitút, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work (Limitné hodnoty vystavenia olovu a jeho zlúčeninám pri práci a rovnosť zaobchádzania so ženami a mužmi pri práci), 14. december 2020.

(49) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

(50) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).

(51) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/148/ES z 30. novembra 2009 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2009, s. 28).

(52) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

(53) Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

(54) Odporúčanie MOP č. 171 o pracovných zdravotných službách. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/sk/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) V článku 23 Všeobecnej deklarácie ľudských práv sa stanovuje, že „každý má právo na ochranu svojich záujmov zakladať s inými odborové organizácie a pristupovať k ním“; Dohovor MOP č. 87 o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať, 1948; a dohovor MOP č. 98 o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať.

(58) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/25/ES z 5. apríla 2006 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (umelé optické žiarenie) (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 38).

(59) Návrh Komisie z 11. novembra 2020 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a o zrušení rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ (COM(2020)0727). Európsky parlament prijal pozmeňujúce návrhy k návrhu 14. septembra a 11. novembra 2021 (Prijaté texty, P9_TA(2021)0377 a P9_TA(2021)0449).

(60) Smernica Rady 89/654/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku (Ú. v. ES L 393, 30.12.1989, s. 1).

(61) Smernica Rady 90/270/EHS z 29. mája 1990 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so zobrazovacími jednotkami (Ú. v. ES L 156, 21.6.1990, s. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Prijaté texty, P9_TA(2021)0473.