V súvislosti s digitalizáciou justičného systému pretrvávajú určité problémy. Dostupnosť rozsudkov v elektronickej forme je stále nízka, a to najmä v prípade rozsudkov prvostupňových súdov . Prostriedky zabezpečujúce zverejňovanie rozsudkov v strojovo čitateľnom formáte sú navyše obmedzené . Judikatúra Najvyššieho súdu, Najvyššieho správneho súdu a v menšej miere odvolacích súdov a špeciálnych súdov sa uverejňuje na webovom sídle vlády, čo však neplatí v prípade okresných súdov. Okrem toho hoci je možné podať vec a zaslať predvolanie elektronicky, nie je možné sledovať fázy konaní na internete . Každý súd využíva systém správy prípadov a v súčasnosti sa tieto systémy modernizujú, a to aj s cieľom zlepšiť zber údajov . Nástroje na získanie štatistických údajov o činnosti súdov má však k dispozícii približne iba polovica súdov .

Vysoká úroveň slobody tlače vo Fínsku je medzinárodne uznávaná. Úlohy a právomoci orgánu pre reguláciu médií sú zaručené zákonom, no orgán informoval o určitých problémoch ohľadom zdrojov. V súčasnosti neexistujú žiadne pravidlá, ktoré by upravovali transparentnosť vlastníctva médií, v praxi však existuje primeraná úroveň transparentnosti zabezpečovaná prostredníctvom dobrovoľného zverejňovania informácií a všeobecných pravidiel zverejňovania pre verejné akciové spoločnosti. Vláda uvažuje o reforme, ktorá by rozšírila ústavne zaručený prístup k dokumentom. Vláda okrem toho začala uvažovať o opatreniach na účinnejšiu ochranu novinárov pred protiprávnymi hrozbami a cielenými útokmi na internete. Ide o jav, ktorý sa začal objavovať v posledných rokoch. Fyzické hrozby proti novinárom oznámené neboli.

Fínsko má silnú tradíciu transparentnosti verejnej správy. Prístup k verejným dokumentom zaručuje ústava a zákon o otvorenosti činností verejnej správy . Každý fínsky občan môže získať prístup k dokumentom vlády, pokiaľ ich zverejnenie nebolo zo závažných dôvodov zákonom osobitne obmedzené. Ten istý paragraf zahŕňa aj ochranu práva na vyjadrenie, zverejnenie a prijatie informácií, názorov a iných správ bez toho, aby tomu ktokoľvek vopred zabránil, a to bez ohľadu na médium. Podľa mimovládnych organizácií je právny rámec vo všeobecnosti dobrý a zabezpečuje, že súdy pravidlá transparentnosti zvyčajne podporia. Toto hodnotenie platí aj napriek trendu v posledných rokoch smerujúcemu k prísnejšiemu výkladu týchto pravidiel niektorými orgánmi vrátane polície a miestnych samospráv . Môžu sa požadovať poplatky, ktoré môžu pôsobiť ako prekážka prístupu k určitým verejným dokumentom. Fínske orgány uvádzajú, že súčasné pravidlá by sa mohli v budúcnosti pravdepodobne zrevidovať so zreteľom na zmeny usporiadania verejného sektora, v ktorom štát a obce privatizovali svoje funkcie. Na tento účel ministerstvo spravodlivosti zadalo štúdiu o rozšírení inštitucionálneho rozsahu pôsobnosti zákona . Modernizácia pravidiel je dôležitá aj z iných dôvodov, ako je digitalizácia. V súčasnom vládnom programe sa stanovuje potreba opätovne hodnotiť inštitucionálny rozsah zákona a zabezpečiť, aby sa zásada otvorenosti uskutočnila aj v budúcnosti .

Existujú určité opatrenia na obmedzenie tzv. javu otáčavých dverí a v súčasnosti sa pripravuje ich rozšírenie. Požiadavky na všetkých zamestnancov verejnej správy s výnimkou ministrov týkajúce sa ich pôsobenia po ukončení pracovného pomeru boli zavedené zákonom v roku 2017. Zákon o verejných činiteľoch ústrednej štátnej správy obsahuje čakaciu lehotu po ukončení pracovného pomeru pre najvyšších výkonných pracovníkov, ktorí sú zamestnancami verejnej správy. Na ministrov sa táto požiadavka v súčasnosti nevzťahuje, podliehajú však odporúčaniu poradnej rady pre etiku vo verejnej službe, aby zverejňovali každý záujem o prevzatie iných povinností po ich vymenovaní za ministrov . V decembri 2019 vláda okrem toho vydala uznesenie, ktoré bráni vzniku javu otáčavých dverí v prípade ministrov. Ministri podľa tohto uznesenia musia informovať predsedu vlády a poradný výbor vlády o možnom prechode na inú pozíciu počas funkčného obdobia ministra vo vláde a poradný výbor musí posúdiť, či treba odporučiť čakaciu lehotu maximálne šesť mesiacov. Povinnosť zverejňovať informácie platí iba na aktuálne funkčné obdobie ministra a skončí sa po uplynutí tohto obdobia. Keďže sa dospelo k záveru, že legislatívne opatrenie je potrebné v prípade iných druhov obmedzení, začal sa legislatívny projekt v tejto oblasti. Jeho cieľom je stanoviť postupy na predchádzanie a zabránenie konfliktom záujmov členov vlády. Vláda by svoj návrh mala predložiť na jar 2021. Ministerstvo financií teraz posudzuje, či je vzhľadom na odporúčanie skupiny GRECO týkajúce sa stanovenia noriem, postupov a v prípade potreby právnych predpisov potrebné aktualizovať všeobecné usmernenia a či by sa obdobie obmedzení platných pre najvyšších zamestnancov verejnej správy mali predĺžiť na dvanásť mesiacov .

Majetkové priznania vyšších vládnych úradníkov sa riadia zákonom o verejných činiteľoch ústrednej štátnej správy . Uvádza sa v nich, že pred vymenovaním musí osoba poskytnúť súpis svojich podnikateľských aktivít, podielov v spoločnostiach a ďalšieho majetku, ako aj ostatných úloh, vzťahov a záväzkov, ktoré sú podstatné na určenie, či je osoba spôsobilá vykonávať úlohy požadované v úrade . Hoci ministerstvo financií vydalo podrobné usmernenia o majetkových priznaniach, odporúča sa, aby Fínsko štandardizovalo požiadavky na majetkové priznania . Vo svojom hodnotení ministerstvo financií stanovilo opatrenia potrebné na splnenie odporúčaní a to, či sa rozšíri rozsah pôsobnosti podávania správ . Očakávané zmeny by mohli nadobudnúť účinnosť začiatkom roku 2021.

V právnych predpisoch neexistuje žiadne výslovné vymedzenie konfliktu záujmov. V ústave sa uvádza, že minister nesme zastávať nijakú ďalšiu verejnú funkciu ani vykonávať žiadnu úlohu, ktorá by mu mohla brániť vo výkone povinností alebo ohroziť dôveryhodnosť jeho konania ako ministra. V zákone o verejných činiteľoch ústrednej štátnej správy sa uvádza, že zamestnanec verejnej správy nesmie požadovať nijaké finančné ani iné zvýhodnenie, ani ho nesmie prijať či dostať, ak by sa tým znížila jeho vlastná dôveryhodnosť alebo dôveryhodnosť jeho funkcie. V zákone o správnom konaní (§ 27) a v zákone o verejných činiteľoch ústrednej štátnej správy sa okrem toho ukladajú obmedzenia a ministerstvo financií vydalo podrobné usmernenia pre vedľajšie zamestnanie. Jednako sa však napriek existujúcim ustanovenia odporúča, aby sa vytvoril alebo zlepšil formálny systém posudzovania vyhlásení ministrov a zverejnení informácií ostatných osôb poverených najvyššími výkonnými funkciami .

Fínsko je parlamentná demokracia s jednokomorovým parlamentom, pričom legislatívne návrhy predkladá vláda alebo parlament (hoci v praxi je väčšina zákonov založená na vládnych návrhoch). Predbežné preskúmanie ústavnosti bez Ústavného súdu vykonáva kancelár pre spravodlivosť a ústavnoprávny výbor parlamentu. Všetky súdy navyše môžu v konkrétnych prípadoch vykonávať ex post preskúmanie ústavnosti . Kancelár pre spravodlivosť, Centrum pre ľudské práva a parlamentný ombudsman zohrávajú dôležitú úlohu v systéme bŕzd a protiváh.

Rámec posudzovania vplyvu a komplexný proces konzultácií tvoria súčasť osobitne inkluzívneho rámca na schvaľovanie právnych predpisov. Proces na prípravu a schvaľovanie zákonov je opísaný v tzv. príručke k postupu prípravy legislatívnych návrhov , v ktorej sa stanovuje viacstupňový postup zahŕňajúci prípravnú fázu, fázu vypracovania návrhu, ktorej súčasťou je aj posúdenie vplyvu, a fáza konzultácií (aspoň šesť týždňov). Rada pre analýzu vplyvu regulácie vydáva vyhlásenia o vládnych návrhoch a posúdeniach vplyvu. Ak je v procese potrebná širšia účasť, môže sa vymenovať prípravný subjekt pozostávajúci zo zainteresovaných strán, zástupcov ministerstiev, odborníkov a politikov. Na vytvorenie Národnej správy súdov bol zriadený takýto prípravný orgán, ktorého súčasťou boli členovia súdnych orgánov. V prípade nedávnej reformy zákona o správnom súdnom konaní sa do prípravného procesu zapojila sieť zainteresovaných strán.

V kontexte pandémie COVID-19 sa použili mimoriadne právomoci, ktoré boli predmetom ústavného preskúmania. Zákon o mimoriadnych právomociach, ktorým sa vláde vo výnimočnom stave udeľuje niekoľko právomocí, sa uplatňoval počas pandémie COVID-19 od 16. marca do 16. júna 2020 . Parlamentu sa musia predložiť dekréty prijaté vládou na základe uvedených právomocí. Parlament môže tieto dekréty schváliť, zmeniť alebo zamietnuť. Vláda počas pandémie COVID-19 predložila parlamentu na schválenie niekoľko takýchto dekrétov . To zahŕňalo preskúmanie ústavnoprávnym výborom, parlamentným výborom , ktorý posudzuje ústavnosť návrhov predkladaných parlamentu a ktorý poskytol stanoviská k všetkým dekrétom prijatým na základe zákona o mimoriadnych právomociach a v niektorých prípadoch požadoval zmeny . Ústavnosť mimoriadnych právnych predpisov navyše skúma kancelár pre spravodlivosť, ktorý začal minimálne 12 prebiehajúcich vyšetrovaní z vlastného podnetu týkajúcich sa používania mimoriadnych právomocí, v ktorých požiadal orgány o dodatočné objasnenia .

Začal sa reformný proces s cieľom objasniť mandáty jednotlivých nezávislých orgánov, ktoré zaručujú základné práva. V ústave sa stanovuje, že kancelár pre spravodlivosť a parlamentný ombudsman sú dvaja najvyšší strážcovia zákonnosti a základných práv s podobnými a prekrývajúcimi sa úlohami týkajúcimi sa dohľadu nad činnosťami orgánov verejnej moci a monitorovania zákonnosti a právneho štátu pri výkone verejnej moci vládou, verejnými inštitúciami a súdmi , hoci v praxi existuje určitá špecializácia . Navyše od roku 2018 kancelár pre spravodlivosť zabezpečuje predbežné preskúmanie zákonnosti návrhov právnych predpisov, ktoré sa majú predložiť parlamentu. Parlamentný ombudsman a Centrum pre ľudské práva (a jeho delegácia) spoločne tvoria národnú inštitúciu pre ľudské práva, ktorej Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva v roku 2019 znovu udelila akreditačný status A. S cieľom objasniť mandáty parlamentného ombudsmana a kancelára pre spravodlivosť a rozdelenie ich právomocí medzi nimi vláda v roku 2018 začala proces reformy a na jeseň 2020 sa má parlamentu predložiť legislatívny návrh . Obidve inštitúcie naznačili svoju podporu reforme a zúčastnili sa na prípravnej fáze .

Národný program pre demokraciu má za cieľ ďalšie zlepšenie rámca pre občiansku spoločnosť a participatívnu demokraciu. Priestor občianskej spoločnosti vo Fínsku sa považuje za otvorený . Existuje niekoľko mechanizmov na zapojenie občianskej spoločnosti do rozhodovacieho procesu, ako je poradná rada pre politiku občianskej spoločnosti (vymenovaná v roku 2017), ktorá podporuje interakciu medzi orgánmi verejnej moci a občianskou spoločnosťou. Niekoľko organizácií občianskej spoločnosti však oznámilo, že občas sa konzultácie vykonávali formalisticky alebo neskoro v procese . Národný program pre demokraciu na rok 2025, ktorý bol spustený v roku 2019, má za cieľ zlepšiť rámec pre participatívnu demokraciu vrátane zapojenia občianskej spoločnosti a konzultácií s ňou. Program má navyše posilniť prevádzkové podmienky občianskej spoločnosti a podporovať vzdelávanie o demokracii a ľudských právach .

Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí*

* Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k správe o právnom štáte 2020 sa nachádza na adrese (webové sídlo KOMISIE).

Anti-Corruption Finland, National legislation (vnútroštátne právne predpisy v oblasti boja proti korupcii), https://korruptiontorjunta.fi/en/national-legislation .

Centrum pre pluralitu a slobodu médií, Monitorovanie plurality médií 2020, 2020, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Štúdia o fungovaní justičných systémov v členských štátoch EÚ).

CIVICUS, Profil krajiny – Fínsko, https://monitor.civicus.org/country/finland/ .

ENCJ, Fínska Národná správa súdov vstupuje do ENCJ, https://www.encj.eu/node/560 .

Európska komisia (2020), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície.

Európska sieť národných inštitúcií pre ľudské práva (2020), Príspevok Európskej siete národných inštitúcií pre ľudské práva ku konzultácii so zainteresovanými stranami k správe o právnom štáte 2020.

Fínska vláda (2020), príspevok Fínska k správe o právnom štáte 2020.

Fínska vláda, Príručka k postupu prípravy legislatívnych návrhov, http://lainvalmistelu.finlex.fi/en/ .

Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra č. 502: korupcia.

GRECO (2018), piate kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Fínsku týkajúca sa predchádzania korupcii a podpory integrity v ústredných štátnych správach (najvyšších výkonných funkciách) a v orgánoch presadzovania práva.

Kancelár pre spravodlivosť, Vyšetrovanie zástupcu kancelára pre spravodlivosť Puumalainena v súvislosti s pandémiou COVID-19, 3. apríla 2020, https://www.okv.fi/fi/tiedotteet-ja-puheenvuorot/535/apulaisoikeuskansleri-puumalaisen-selvityspyynnot-covid-19-epidemian-yhteydessa/ .