ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
52.

vyzýva na ďalšie začlenenie Turecka ako integrovanej a susediacej krajiny do dlhodobých programov EÚ zameraných na budúcnosť v oblasti zelenej a digitálnej transformácie, ako aj v oblasti zdravia, a vyzýva Komisiu, aby bola otvorená ďalším oblastiam politiky, ktoré by mohli byť zaujímavé pre obidve strany, napríklad ako by sa Turecko mohlo ďalej integrovať do hodnotových reťazcov EÚ; je povzbudený pokračujúcou aktívnou účasťou tureckej spoločnosti na programoch EÚ, najmä v oblasti vzdelávania, inovácií, mládeže a športu, ktoré vytvárajú užšie partnerstvá medzi ľuďmi a pomáhajú synchronizovať zelenú a digitálnu transformáciu medzi EÚ a Tureckom; v tejto súvislosti víta dohody, ktorými sa Turecku udeľuje štatút pridruženia k programom Horizont Európa, Erasmus+ a Európsky zbor solidarity na obdobie 2021 – 2027; berie na vedomie skutočnosť, že Komisia vytvorila investičnú platformu pre Turecko; žiada, aby sa táto platforma plne zosúladila s politickými prioritami a podmienenosťou EÚ v rámci novovytvoreného Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) s cieľom identifikovať a koordinovať medzi európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vhodné investičné príležitosti na vnútroštátnej aj miestnej úrovni so zreteľom na zelenú a digitálnu transformáciu; zdôrazňuje, že úzke zapojenie Európskeho parlamentu do strategickej rady EFSD+, ktorá je zodpovedná za riadenie investícií a schvaľuje vytvorenie investičných okien EFSD+, má kľúčový význam na zabezpečenie demokratického dohľadu nad týmto procesom;
32.

zdôrazňuje, že je potrebný ďalší pokrok, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv osôb so zdravotným postihnutím; víta mechanizmus monitorovania vykonávania Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím zriadený v rámci úradu ombudsmana; zdôrazňuje, že je potrebné bojovať proti priamej aj nepriamej diskriminácii, ktorej čelia ľudia so zdravotným postihnutím v dôsledku prekážok súvisiacich s infraštruktúrou, nedostatku informácií a služieb, diskriminačných postojov a sociálneho vylúčenia; vyzýva orgány, aby urýchlene dokončili proces deinštitucionalizácie; zdôrazňuje potrebu primeraných zdrojov a infraštruktúry na podporu potrebnej sociálnej ochrany a zabezpečenie dôstojných životných podmienok pre osoby so zdravotným postihnutím v Severnom Macedónsku;
19.

konštatuje, že vojna Ruska proti Ukrajine a jeho využívanie energetických zdrojov ako zbrane ešte viac zdôrazňuje geostrategický význam uskutočnenia reforiem v energetickom sektore, ktoré by odstránili závislosť od ruského plynu a podporili diverzifikáciu dodávok energie a energetických trás, vybudovanie dlhodobej odolnosti prostredníctvom prechodu na obnoviteľné zdroje energie a investovanie do modernizácie existujúcej a vytvárania novej infraštruktúry a energetickej účinnosti, a to aj v sektoroch výroby energie, dopravy a domácností, čím sa zlepší prepojenosť pri súčasnom zabezpečení environmentálnej udržateľnosti; konštatuje, že by to mohlo prispieť aj k zvýšeniu odolnosti voči prípadným snahám tretích strán využiť energiu ako geopolitickú páku;
—

so zreteľom na záverečnú správu Komisie z decembra 2020 s názvom „A European approach to micro-credentials – output of the micro-credentials higher education consultation group“ (Európsky prístup k mikrocertifikátom – výstup konzultačnej skupiny pre vysokoškolské vzdelávanie v oblasti mikrocertifikátov),
38.

so znepokojením konštatuje, že v celej Únii sa ešte stále v plnej miere nedodržiavajú práva žien a osôb v zraniteľných situáciách vrátane osôb so zdravotným postihnutím, detí, náboženských menšín, najmä v čase rastúceho antisemitizmu, protirómskeho zmýšľania a nenávisti voči moslimom v Európe, Rómov, osôb afrického a ázijského pôvodu a iných osôb patriacich k etnickým a jazykovým menšinám, migrantom, žiadateľov o azyl, utečencov, LGBTIQ+ osôb a starších osôb, a najmä ľudí žijúcich v marginalizovaných osadách, a títo ľudia naďalej čelia diskriminačným praktikám; zdôrazňuje zjavné prepojenie medzi zhoršujúcimi sa normami právneho štátu a porušovaním základných práv a práv menšín, ako je používanie nadmernej sily orgánmi presadzovania práva počas protestov a na hraniciach Únie; pripomína, že za určitých okolností sa členské štáty zámerne uchyľujú k opatreniam, ktoré sú pochybné z hľadiska právneho štátu, ako sú právne predpisy prijaté v zrýchlených konaniach bez verejných konzultácií alebo dokonca vo výnimočných prípadoch ústavné zmeny ako spôsob legitimizácie diskriminačných politík, ktoré by inak nemohli byť uzákonené, ako sú ustanovenia, ktoré sú konkrétne zamerané na LGBTIQ osoby alebo takmer úplný zákaz umelého prerušenia tehotenstva; pripomína, že členské štáty majú zodpovednosť voči osobám v zraniteľných situáciách a mali by im zabezpečiť bezpečnosť a ochranu pred diskrimináciou; dôrazne opakuje svoju výzvu Komisii, aby do budúcich správ zahrnula hĺbkové posúdenie pretrvávajúceho porušovania základných práv v celej Únii vrátane rovnosti a práv osôb patriacich k menšinám; vyzýva inštitúcie Únie, aby si medzitým prečítali výročné správy o právnom štáte so zreteľom na správy o základných právach uverejňovaných Agentúrou EÚ pre základné práva;
44.

požaduje zriadenie nového osobitného európskeho fondu (fondu strategickej autonómie pre Európu) na financovanie cezhraničnej energetickej infraštruktúry –pri súčasnom zabránení odkázanosti na fosílne palivá– a výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti, ktorý by posilnil cestu k plneniu Európskej zelenej dohody, ako aj kybernetickú bezpečnosť, konkurencieschopnosť priemyslu, obehové hospodárstvo, potravinovú bezpečnosť a udržateľný rozvoj, čím by sa zabezpečila autonómia Európy a ochrana kvalitných verejných služieb v nadchádzajúcich desaťročiach; trvá na tom, že každý takýto nový fond by mal byť zriadený riadnym legislatívnym postupom a mal by sa spravovať pod plným dohľadom Európskeho parlamentu priamo Komisiou; zdôrazňuje, že celková výška finančných prostriedkov fondu by mala byť stanovená na základe jasného posúdenia nákladov a investičných nedostatkov; žiada, aby bol celý fond založený na skúsenostiach získaných z nástroja Next Generation EU;
24.

vyzýva, aby sa vyvinulo ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť a chrániť úplné užívanie všetkých ľudských práv a základných slobôd všetkými osobami so zdravotným postihnutím, ktoré boli medzi najviac postihnutými pandémiou ochorenia COVID-19; vyjadruje poľutovanie nad tým, že počas volieb v apríli 2021 sa osoby so zdravotným postihnutím stretli s prekážkami pri hlasovaní; vyzýva, aby sa vyvinulo ďalšie úsilie s cieľom riešiť násilie páchané na osobách so zdravotným postihnutím, zlepšiť celkovú dostupnosť (vrátane služieb a informácií) a podporiť zamestnanosť; poukazuje na to, že kvalita vzdelávania detí so zdravotným postihnutím, najmä nepočujúcich detí, naďalej vzbudzuje znepokojenie; konštatuje, že Albánsko neratifikovalo Opčný protokol k Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím;
1.

zdôrazňuje, že je potrebné primerane zohľadniť výzvy vyplývajúce z pandémie ochorenia COVID-19 a že hlavnou zásadou by malo byť ukončovanie osobitných podporných opatrení rozumným, postupným, primeraným spôsobom a zároveň by sa malo zabezpečiť úplné dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ, ktoré zabezpečujú rovnaké podmienky a konkurencieschopnosť našich podnikov, najmä pokiaľ ide o priemyselné potreby EÚ; poukazuje na to, že s postupujúcim hospodárskym oživením by sa mali podporné opatrenia postupne väčšmi špecifikovať pred tým, ako sa prípadne úplne zrušia; zdôrazňuje, že je potrebné predísť prudkým kaskádovým účinkom a zabrániť asymetrickému oživeniu a riziku ešte väčších rozdielov v rámci jednotného trhu;
83.

berie na vedomie prístup založený na zásade rovnováhy záťaže, ktorým sa Komisia snaží kompenzovať novozavedenú záťaž oslobodením občanov a podnikov od rovnocennej záťaže na úrovni EÚ v tej istej oblasti politiky; berie na vedomie, že cieľom prístupu založeného na zásade rovnováhy záťaže je posilniť program REFIT jeho rozšírením nad rámec záťaže v dôsledku súčasných aktov tak, aby zahŕňal aj záťaž vyplývajúcu z nových právnych predpisov a riadil kumulatívnu záťaž v každej oblasti politiky; žiada, aby sa prístup založený na „zásade rovnováhy záťaže“ zakladal aj na zapojení príslušných zainteresovaných strán; konštatuje jednostranné zavedenie tohto prístupu Komisiou bez predchádzajúceho posúdenia vplyvu alebo konzultácie; zdôrazňuje, že uplatňovanie tohto prístupu by nemalo mať vplyv na politické požiadavky ani ciele lepšej právnej regulácie, a zdôrazňuje, že by to nemalo viesť k mechanickým alebo matematickým rozhodnutiam o zrušení právnych predpisov, znížení ich štandardu alebo dosiahnutí odrádzajúceho účinku na právne predpisy, a že jeho cieľom by mala byť modernizácia a reforma právnych predpisov EÚ s cieľom čeliť novým výzvam, a to aj nahradením, zlúčením a zlepšením právnych predpisov; zdôrazňuje však, že pri navrhovaní, transponovaní a vykonávaní právnych predpisov EÚ by sa síce malo predchádzať zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, tento prístup by však nemal vyústiť do deregulácie alebo „neregulácie“ ani brániť členským štátom v zachovaní alebo prijímaní ambicióznejších opatrení a prísnejších sociálnych a environmentálnych noriem a noriem na ochranu spotrebiteľa v prípadoch, keď právne predpisy EÚ stanovujú len minimálne normy;
34.

konštatuje, že do konca roka 2020 boli výdavky EÚ na rozvojovú spoluprácu rozdelené do viacerých fondov a že s novým Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa sa všetky predchádzajúce možnosti financovania konsolidujú do jedného nástroja ako súčasť ročného rozpočtu a viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027; poukazuje na to, že na Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa je na obdobie 2021 – 2027 vyčlenených celkovo 79,5 miliardy EUR; odporúča posilniť začleňovanie protikorupčného prístupu do všetkých nástrojov vonkajšej činnosti EÚ, a to aj do Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a trustových fondov EÚ; žiada, aby sa v predvstupových rokovaniach a kritériách viac uprednostňoval boj proti korupcii a vytvorenie súboru kritérií s prísnym rámcom podmienenosti a zameraním na budovanie kapacít, napr. prostredníctvom špecializovaných protikorupčných orgánov;
A.

keďže 5. júna 2022 britský novinár Dom Phillips, prispievateľ do denníka The Guardian, a brazílsky odborník na pôvodné obyvateľstvo Bruno Pereira, bývalý štátny zamestnanec Národnej indiánskej nadácie (Funai), zmizli v údolí Javari medzi obcou São Rafael ležiacej neďaleko rieky a mestom Atalaia do Norte v štáte Amazonas v severnej Brazílii; keďže ich mŕtve telá sa našli 15. júna 2022;
2.

konštatuje, že nezákonná ťažba dreva v EÚ stále predstavuje problém; vyjadruje znepokojenie nad negatívnym vplyvom nezákonnej ťažby dreva na európske lesy, prirodzené biotopy, vnútorný trh a opatrenia EÚ v oblasti klímy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uskutočnili dôkladné posúdenie sociálno-hospodárskych príčin takéhoto javu a v plnej miere uplatňovali príslušné právne predpisy EÚ a členských štátov s cieľom účinne vypracovať konkrétne a okamžité opatrenia na boj proti nezákonnej ťažbe dreva, aby sa zabránilo tomu, že sa z nej stane trend, pričom treba zohľadniť záväzky vyplývajúce zo smerníc o prírode a ciele stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré schválili členské štáty; vyjadruje obavy, že prudký nárast cien materiálov a energie a považovanie emisií z biomasy za nulové v rámci systému obchodovania s emisiami by mohli zvýšiť tlak na lesy nad udržateľnú úroveň, a to aj v dôsledku nezákonnej ťažby dreva, keďže vysoké rozpätie zisku je v protiklade so zanedbateľným rizikom, a zároveň berie do úvahy existujúce sociálne a hospodárske podmienky ľudí žijúcich v odľahlých a vo vidieckych oblastiach EÚ;
20.

vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom spoľahlivých kvantitatívnych aj kvalitatívnych údajov o účasti ľudí s nedostatkom príležitostí na programe Erasmus+, keďže na základe týchto údajov by bolo možné určiť skupiny, na ktoré by sa mali opatrenia na začleňovanie zameriavať; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť systémy hodnotenia, ktoré by umožňovali získať jasné štatistické údaje a primerane posúdiť ďalšie problematické otázky, s cieľom vytvoriť nástroj na správu a riadenie pre opatrenia zamerané na začleňovanie, a to pomocou metód, ktoré rešpektujú právne predpisy v oblasti ochrany súkromia a údajov a nevytvárajú neprimeranú administratívnu záťaž pre organizácie a účastníkov; potvrdzuje, že je potrebné viac budovať kapacity zamestnancov v oblasti ukazovateľov a monitorovacích systémov pre začlenenie;
F.

keďže pandémia mala ničivý vplyv na hospodársku a sociálnu situáciu ľudí a podnikov v Európe; keďže hospodárstvo EÚ zaznamenalo počas pandémie výrazný pokles; keďže podniky EÚ, a najmä malé a stredné podniky (MSP), boli zasiahnuté pandémiou s negatívnymi dôsledkami na rast a konkurencieschopnosť EÚ, ako aj na ich produktivitu a schopnosť vytvárať pracovné miesta; keďže jednotný trh EÚ je hlavnou hnacou silou rastu v EÚ a mal by sa posilniť a chrániť pred negatívnymi účinkami pandémie, pričom by sa zároveň mali podporovať investície do výskumu a inovácií; keďže niektoré krajiny opäť zaznamenali nadpriemerný nárast nezamestnanosti počas pandémie; keďže týmto vývojom sú viac ohrozené ženy, mladí ľudia, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a veľké rodiny; keďže odvetvie zdravotníctva EÚ sa počas pandémie dostalo na svoje hranice a jeho odolnosť bola vážne odskúšaná a ovplyvnená; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je naďalej vyššia ako celková miera nezamestnanosti; keďže mladým hrozí väčšie riziko chudoby a sociálneho vylúčenia, ako aj značné riziko prístupu ku kvalitným pracovným miestam;
39.

poukazuje na to, že Zmluva o energetickej charte je investičná dohoda, ktorá je v súčasnosti predmetom najväčšieho počtu sporov na svete; podporuje úsilie o modernizáciu Zmluvy o energetickej charte a pozíciu EÚ k vylúčeniu ochrany pre väčšinu investícií do fosílnych palív; domnieva sa však, že pozícia EÚ by nemala poskytovať ochranu investíciám do hospodárskych činností, ktoré sa podľa právnych predpisov EÚ považujú za „výrazne škodlivé“, a že časový rámec na postupné ukončenie ochrany existujúcich investícií do fosílnych palív by sa mal výrazne skrátiť, aby sa neohrozilo dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy; požaduje ukončenie urovnávania sporov medzi investorom a štátom v Zmluve o energetickej charte; zdôrazňuje, že zmena Zmluvy o energetickej charte si vyžaduje jednomyseľný súhlas všetkých zmluvných strán hlasujúcich na výročnej konferencii; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Európsky parlament nemá rovnakú úroveň prístupu k textom rokovaní o modernizácii Zmluvy o energetickej charte, akú mal počas rokovaní o iných zmluvách;
52.

je znepokojený tým, že obchodná politika EÚ voči Afrike je veľmi roztrieštená; opakuje, že rôzne dohody o hospodárskom partnerstve by mali prispievať k rozvoju integrácie v rámci Afriky a spravodlivého a udržateľného obchodného modelu a k znižovaniu biedy; konštatuje, že názory na hodnotenie úspechu dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) sa líšia, pričom niektoré z nich v EÚ a Afrike tvrdia, že DHP uzavreté alebo dojednané v poslednom desaťročí dostatočne nespĺňajú požiadavky nového partnerstva a boli zamerané predovšetkým na presadzovanie záujmov EÚ, pričom poznamenal, že vývoz EÚ do štátov DHP poškodzuje miestnu výrobu, najmä poľnohospodársku, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nedosiahli dôležité ciele DHP, ako je diverzifikácia hodnotových reťazcov a podpora regionálnej integrácie v Afrike; keďže hlavným vývozom zostávajú poľnohospodárske výrobky a suroviny, a vzhľadom na to, že to je okrem toho jedným z dôvodov častej kritiky alebo dokonca odmietania DHP v mnohých afrických štátoch, zatiaľ čo iní v EÚ a AÚ tvrdia, že DHP prispievajú k trvalo udržateľnému rozvoju a podporujú ho v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a programom trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, znižujú chudobu, podporujú obchodné toky v rámci Afriky, zlepšujú regionálnu integráciu, prispievajú k uľahčeniu obchodu a odstráneniu zbytočných prekážok obchodu, zlepšiť prístup podnikov na trhy EÚ a Afriky, najmä pre MSP, podporovať verejné a súkromné investície v Afrike, podporovať dobré a udržateľné poľnohospodárske postupy a posilňovať obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou, pričom sa zohľadnia výsledky samitu EÚ – AÚ, a hoci sa domnievajú, že na to, aby mohli v plnej miere zohrávať túto úlohu a napomáhať integrácii hodnotových reťazcov EÚ a Afriky, by sa dohody o hospodárskom partnerstve museli vykonávať a modernizovať tak, aby zahŕňali ustanovenia, ktoré podporujú cezhraničné hodnotové reťazce vrátane ďalších oblastí, ako je obchod so službami, investície, práva duševného vlastníctva a hospodárska súťaž, ktoré by uprednostňovali podniky a investorov o podnikateľskom prostredí v týchto krajinách;
48.

zdôrazňuje, že celá regionálna hospodárska spolupráca na západnom Balkáne by mala byť inkluzívna a prijateľná pre všetkých šesť krajín, pričom by sa nadviazala spolupráca na rovnakom základe a zároveň posilnilo ďalšie zosúladenie s normami a acquis EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obozretný postoj k iniciatíve Otvorený Balkán, ktorá nezahŕňa všetkých šesť krajín, a vyjadruje presvedčenie, že by mala byť založená na pravidlách EÚ a mala by mať len pozitívny vplyv na proces integrácie do EÚ;
2.

poukazuje na to, že v súlade so zakladajúcim textom konferencie sa Európsky parlament, Rada a Komisia zaviazali účinne nadviazať na závery konferencie, a to v rámci svojich právomocí a v súlade so zmluvami;
19.

opakovane žiada EÚ a členské štáty, aby kontrolovali, či subjekty pôsobiace na vnútornom trhu EÚ nie sú priamo alebo nepriamo zapojené do vytvárania systémov hromadného sledovania v Sin-ťiangu, do prevádzkovania alebo budovania detenčných zariadení pre menšinové skupiny v Sin-ťiangu alebo do transakcií s akoukoľvek osobou potrestanou za porušovanie práv Ujgurov a iných menšinových skupín v Sin-ťiangu; zdôrazňuje, že určenie týchto skutočností by malo viesť k opatreniam v oblasti obchodu, vylúčeniu z verejného obstarávania a sankciám;
AY.

keďže v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine musia členské štáty čeliť bezprecedentnému počtu vysídlených osôb, keďže Ukrajinci utekajú do bezpečia; keďže Vysoký komisár OSN pre utečencov očakáva, že utečencov bude približne 6 až 8 miliónov; keďže väčšina utečencov utiekla do susedných členských štátov EÚ, najmä do Poľska, Rumunska, Maďarska a na Slovensko, ako aj do Moldavskej republiky, ktorá je už aj tak nestabilným susedom Ukrajiny, čo viedlo k obrovskému tlaku na poskytnutie presídlenia a pomoci; keďže Komisia aktivovala mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany na podporu Ukrajiny a susediacich krajín; keďže prijala legislatívny návrh o opatreniach v oblasti súdržnosti na podporu utečencov v Európe (CARE); keďže predložila hlavné finančné nástroje vrátane 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, navrhované predĺženie implementačného obdobia pre finančné prostriedky, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci fondov pre vnútorné veci na roky 2014 – 2020, a využitie fondov pre vnútorné veci na roky 2021 – 2027;-
—

so zreteľom na správu organizácie New Economics Foundation (NEF) zo septembra 2021 s názvom Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities (Kto môže loviť ryby v EÚ? Aktualizované informácie o tom, ako členské štáty EÚ prideľujú rybolovné možnosti, 2021),
—

so zreteľom na štúdiu vypracovanú pre Výbor pre regionálny rozvoj s názvom Islands of the European Union: State of play and future challenges (Ostrovy Európskej únie: Súčasný stav a budúce výzvy), uverejnenú v marci 2021,
42.

zdôrazňuje, že boj proti násilnému extrémizmu a propagande je spoločným záujmom EÚ a indicko-tichomorských krajín, ako aj medzinárodného spoločenstva; vyzýva EÚ, aby vytvorila projekt prevencie a boja proti násilnému extrémizmu (Preventing and Countering Violent Extremism, PCVE) vrátane opatrení zameraných na posilnenie odolnosti voči násilnému extrémizmu, ako je jednotná platforma na boj proti extrémizmu v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ a podobne zmýšľajúcich partnerov z indicko-tichomorského regiónu, aby posilnili spoluprácu medzi spravodajskými službami v oblasti boja proti terorizmu, a to aj zintenzívnením akademických výmen; zdôrazňuje potrebu ďalej podporovať spoluprácu medzi Europolom a Aseanopolom, ako aj medzi Europolom a vnútroštátnymi orgánmi činnými v trestnom konaní s cieľom uľahčiť výmenu osvedčených postupov a odborných znalostí v kľúčových oblastiach záujmu, ako je boj proti terorizmu, boj proti nadnárodnej trestnej činnosti, obchodovanie s ľuďmi a nelegálne obchodovanie so zbraňami, a prevádzačstvo migrantov; pripomína, že obchodovanie s ľuďmi zostáva problémom v celom indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ, aby podporovala regionálnych partnerov pri vykonávaní protokolu OSN o obchodovaní s ľuďmi a regionálnych iniciatív, ako je Dohovor ASEAN proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi;
E.

keďže rozhodnutie Najvyššieho súdu, ktorým by sa mohol zrušiť rozsudok vo veci Roe/Wade, by ovplyvnilo životy žien a dievčat v USA a škodlivé dôsledky by najviac pocítili osoby v zraniteľných situáciách; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo mať negatívny vplyv aj na ostatné SRZP; keďže obmedzenia alebo zákaz práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA by mali neprimeraný vplyv na ženy žijúce v chudobe, najmä na obete rasovej diskriminácie vrátane žien tmavej pleti, žien hispánskeho pôvodu a žien z pôvodného obyvateľstva, ako aj na ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; keďže verejné služby umelého prerušenia tehotenstva môžu zabezpečiť univerzálny prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva pre všetky ženy vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej sociálno-ekonomickej situácii;
6.

acquis Únie v oblasti ochrany údajov, so špecifickými zárukami a požiadavkami na ochranu údajov stanovenými v právnych základoch orgánov, agentúr Únie a rozsiahlych informačných systémov EÚ a so základnými právami; zdôrazňuje, že pokiaľ ide o kontrolovaný prístup k databázam, dohoda by mala byť prinajmenšom v súlade so zárukami, ktoré už poskytujú nariadenia o interoperabilite zdôrazňuje, že Komisia by mala zaručiť kontrolovaný prístup členských štátov EÚ, orgánov a agentúr EÚ do databáz Interpolu a mala by tiež zaručiť potrebné konkrétne, špecifické a účinné záruky pre každý typ spolupráce vrátane plánovanej dohody na zabezpečenie úplného súladu sÚnie v oblasti ochrany údajov, so špecifickými zárukami a požiadavkami na ochranu údajov stanovenými v právnych základoch orgánov, agentúr Únie a rozsiahlych informačných systémov EÚ a so základnými právami; zdôrazňuje, že pokiaľ ide o kontrolovaný prístup k databázam, dohoda by mala byť prinajmenšom v súlade so zárukami, ktoré už poskytujú nariadenia o interoperabilite ( 12 ) , právny základ nariadenia o európskom systéme pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) ( 13 ) a nariadenie (EÚ) 2016/794;
A.

keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo byť stredobodom politiky EÚ voči Číne, v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a so záväzkom Číny dodržiavať tieto hodnoty v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce;
16.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili eventuálne krátkodobé opatrenia, ktoré by EÚ umožnili plniť si medzinárodné záväzky, napríklad aby určili, či by v krajnom prípade bolo vhodné vykonávať globálnu daňovú dohodu prostredníctvom postupu posilnenej spolupráce stanoveného v článku 20 Zmluvy o EÚ; domnieva sa, že v prípade, ak nie je možné dohodnúť sa na žiadnych iných alternatívach vykonávania na úrovni EÚ, by prijateľné výsledky mohlo priniesť jednostranné vykonávanie smernice o druhom pilieri všetkými členskými štátmi;
—

so zreteľom na súbor zdrojov OSN Ženy a Partnerstvo OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím uverejnený v roku 2021 s názvom Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (Prierezové zdroje a súbor nástrojov: Prierezový prístup, aby sa na nikoho nezabudlo) (15),