̶zo spolupráce v rámci Barcelonského dohovoru o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora a programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 z dielne OSN, ako aj z úsilia vynaloženého pri vykonávaní stredozemskej stratégie pre udržateľný rozvoj.

̶zo spolupráce v oblasti riadenia rybárstva, ktorú nedávno posilnil catanský proces iniciovaný v roku 2016, ako aj zo spolupráce v oblasti udržateľného rozvoja akvakultúry v rámci Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more a

Táto iniciatíva vychádza z uvedenej žiadosti a pozostáva jednak z tohto oznámenia, jednak zo sprievodného akčného rámca. Oba dokumenty boli vypracované v úzkej spolupráci s dotknutými krajinami a so sekretariátom Únie pre Stredozemie. V oznámení sa uvádzajú hlavné výzvy a nedostatky, ktoré treba riešiť, a možné východiská. Rámec pre akciu podrobne prezentuje navrhované priority a ich pridanú hodnotu, opatrenia a projekty, pričom uvádza kvantitatívne ciele a lehoty na monitorovanie pokroku v priebehu času.

Preto v roku 2015 ministerské vyhlásenie Únie pre Stredozemie o modrej ekonomike vyzvalo zúčastnené krajiny, aby preskúmali pridanú hodnotu a uskutočniteľnosť príslušných námorných stratégií na subregionálnej úrovni a nadviazali na skúsenosti z dialógu 5+5. V októbri 2016 ministri zahraničných vecí Alžírska, Francúzska, Líbye, Malty, Maroka, Mauritánie, Portugalska, Španielska, Talianska a Tuniska podporili ďalšiu prácu na iniciatíve zameranej na udržateľný rozvoj modrej ekonomiky v súčinnosti so sekretariátom Únie pre Stredozemie.

V otázke riadenia námorných záležitostí spojenie síl umožní krajinám, aby koordinovali svoje opatrenia, účinnejšie využívali dostupné pomôcky a maximalizovali využívanie finančných prostriedkov a finančných nástrojov, pričom spoločne budú mať možnosť stimulovať viac súkromných investícií, a to aj s využitím investičnej platformy európskej susedskej politiky, ktorú nedávno zaviedla EÚ.

Západné Stredozemie priťahuje najviac turistov v stredozemskej oblasti, čiastočne aj vďaka svojmu umeleckému a kultúrnemu bohatstvu. Je to miesto s obrovskou koncentráciou biodiverzity: má 481 chránených morských oblastí vrátane lokalít sústavy Natura 2000. Tento región predstavuje bohaté lovisko. Pochádza z neho viac ako 30 % celkovej hodnoty vylodených rýb pri prvom predaji v Stredozemí a je v ňom k dispozícii vyše 36 000 priamych pracovných miest na rybárskych plavidlách.

V západnom Stredozemí existuje pracovný paradox, že miera nezamestnanosti mladých ľudí je mimoriadne vysoká (medzi 14 % a 58 %), no námorné podniky v rozvíjajúcich sa i tradičných odvetviach zároveň nevedia nájsť potrebné zručnosti ani profily. Tento nepomer medzi dopytom a ponukou je spôsobený najmä nedostatkom dialógu a spolupráce medzi odvetvím a rôznymi stupňami vzdelávania.

̶integrovanú námornú stratégiu Afriky do roku 2050 a vyhlásenie z Lomé o námornej bezpečnosti,

Rozsiahle konzultácie medzi zainteresovanými stranami a vnútroštátnymi orgánmi poukázali na viacero výziev a nedostatkov, ktoré možno zhrnúť do troch hlavných oblastí:

Priebežný akčný rámec (pozri sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie) poukazuje na nedostatky, ktoré treba odstrániť, a opisuje potenciálnu pridanú hodnotu priorít a navrhovaných opatrení. Iniciatíva sa bude financovať cez existujúce medzinárodné, európske, vnútroštátne a regionálne fondy a finančné nástroje, ktoré sa budú koordinovať a dopĺňať. To by malo vytvoriť pákový efekt a pritiahnuť finančné prostriedky od iných verejných a súkromných investorov. Zdroje potenciálneho financovania sú orientačné a závisia od posúdenia postupov a kritérií na hodnotenie príslušných fondov, programov a projektov, na ktoré nemajú nijaký vplyv.

Okrem toho záťažové testy námorných údajov poukazujú na závažné medzery v poznatkoch o geologickom a ekologickom charaktere južných vôd a pokles verejných investícií do monitorovacích programov na severe. Podporu odvetvia rybolovu dosť sťažuje nedostatok informácií o úlovkoch a úsilí v oblasti maloobjemového rybolovu.

Preto sa v regióne objavilo úsilie zaviesť širokú škálu iniciatív a dohôd – okrem iného napríklad námorné priestorové plánovanie EÚ či rámcové smernice o morskej stratégii, iniciatívu FAO s názvom Modrý rast, akčný plán pre Stredozemie/UNEP – Barcelonský dohovor a jeho regionálny akčný plán pre morský odpad a protokol o integrovanom manažmente pobrežnej zóny. Nedávna strednodobá stratégia Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (2017 – 2020) smerom k trvalej udržateľnosti rybárstva v Stredozemnom a Čiernom mori a MEDFISH 4EVER takisto poskytujú dobrý základ na riešenie súčasného nadmerného rybolovu populácií rýb.

Tento región vytvára 48 % hrubej pridanej hodnoty a 45 % pracovných miest pre Stredozemie ako celok vďaka hlavným námorným odvetviam cestovného ruchu, akvakultúry, rybárstva a dopravy. Je to epicentrum obrovského množstva hospodárskych, demografických a environmentálnych tlakov a nachádza sa tu až 7 z 13 oblastí Stredozemného mora, v ktorých je hospodárska činnosť silne prepojená s otázkami ochrany.

Existujú aj iné iniciatívy, ktoré zahŕňajú obe pobrežia regiónu, ako napríklad akčný plán pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a akčný plán regionálnej dopravy v Stredozemí. Tie predstavujú zaujímavú príležitosť a pomohla by im väčšia súčinnosť a spolupráca medzi zainteresovanými stranami a intenzívnejšie zapojenie súkromného sektora pri ich realizácii v západnom Stredozemí.

Výmena námorných údajov musí byť optimalizovaná na oboch brehoch západnej časti Stredozemného mora, aby sa zlepšilo situačné povedomie, zabezpečilo efektívne využívanie vnútroštátnych finančných prostriedkov a skvalitnila spolupráca pri cezhraničných operáciách. Niektoré partnerské krajiny si vymieňajú environmentálne údaje cez EMSA/SAFEMED, ale niektoré prekážky bránia ich prístupu do systému SafeSeaNet.

hraničný dozor posilnený zapojením krajín európskeho susedstva do stredozemskej siete Seahorse do roku 2018.

úplné pokrytie automatického identifikačného systému do roku 2018 s cieľom vymieňať si údaje o monitorovaní námornej dopravy na regionálnej úrovni,

Potenciálne zdroje financovania: ENRF, COSME, ENI, EFRR, vnútroštátne fondy, Európsky fond pre strategické investície (EFSI), Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD).

Inštitúcie odbornej prípravy a vzdelávania v námorníctve identifikovali niekoľko možných spôsobov, ako riešiť súčasný nepomer medzi ponukou námorných zručností a dopytom po nich a ako posilniť spoluprácu.

Opatrenia: Podpora rozvoja inovatívnych námorných zručností prostredníctvom strategických opatrení na zosúladenie dopytu a ponuky. Nabádanie k vytváraniu sietí a výmenám medzi námornými, prístavnými a logistickými ústavmi a akadémiami. Zvyšovanie povedomia o námorných profesiách a ich príťažlivosti pre mladých ľudí. Vyrovnanie ponuky pracovných miest v multimodálnych službách nákladnej dopravy, dodávateľských reťazcoch a infraštruktúre s dopytom po nich. Zosúladenie existujúcich zručností a funkcií pre riadenie migrácie v regióne a podpora účinnejšie cirkulujúcej migrácie.

Potenciálne zdroje financovania: EFNR, iniciatíva Modrý rast – FAO, Európsky sociálny fond (ESF), ENI, Erasmus+, Nástroj na prepájanie Európy (NPE), vnútroštátne fondy.

Opatrenia: Uplatňovanie udržateľných modelov a postupov spotreby a výroby; rozširovanie využívania ekologických zdrojov energie pri odsoľovaní morskej vody; podpora energetickej efektívnosti a prispôsobovania sa zmene klímy v pobrežných mestách. Rozvoj ekologickej lodnej dopravy a prístavnej infraštruktúry pre alternatívne palivá; optimalizácia prístavnej infraštruktúry, rozhraní a postupov/operácií; ďalší rozvoj transeurópskej siete pre dopravu a námorných diaľnic a súvisiacich prístavných prepojení. Vypracovanie nových tematických turistických produktov a služieb, ktoré môžu zahŕňať: -prírodné, kultúrne a historické trasy, cestovný ruch v oblasti námorných a výletných plavieb, udržateľné prístaviská, rybárska turistika a rekreačný rybolov; -budovanie umelých útesov šetrných k životnému prostrediu; -prepojenie námorných a vnútrozemských zaujímavostí (potraviny, kultúra, šport atď.). Vypracovanie spoločných technických noriem pre udržateľnú morskú akvakultúru v jednotlivých krajinách, diverzifikácia odvetvia a budovanie kapacít.

Námorné a pozemné činnosti spolu s postupnou urbanizáciou pobrežia vyvíjajú tlak na morské a pobrežné ekosystémy čiastkového regiónu a môžu mať vplyv na dlhodobú udržateľnosť odvetví, ako napríklad morská akvakultúra a morský a pobrežný cestovný ruch. Táto priorita podporí vykonávanie akčného plánu pre udržateľnú spotrebu a výrobu v regióne a posun k inteligentnejšej a ekologickejšej mobilite, udržateľnému cestovnému ruchu a udržateľným akvakultúrnym postupom.

Potenciálne zdroje financovania: EFNR, COSME, NPE, LIFE, ENI, EFRR, Horizont 2020, vnútroštátne fondy, iniciatíva Modrý rast – FAO, Európsky portál investičných projektov, EFSI, EFSD.

Zámery pre cieľ 2

̶Zapojenie krajín západného Stredozemia do iniciatívy BLUEMED a do jej strategického výskumného programu do roku 2017,

̶25-percentný nárast počtu certifikovaných ekologických prístavov a prístavísk do roku 2022,

̶20-percentný nárast produkčnej hodnoty udržateľnej akvakultúry do roku 2022,

̶20-percentný nárast turistických príchodov mimo sezóny do roku 2022.

3.3. Cieľ 3 – Lepšie riadenie mora

Dosahovanie zdravých morských a pobrežných ekosystémov a súčasná podpora sociálno-ekonomického rozvoja si vyžaduje pevný inštitucionálny, právny a technický rámec na vyváženie konkurenčného dopytu po obmedzených prírodných zdrojoch a priestore.