EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 15.11.2011 
SEK(2011) 1359 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
Sprievodný dokument k dokumentom 
 
Oznámenie „Budovanie otvorenej a bezpe čnej Európy: rozpo čet pre oblas ť vnútorných 
záležitostí na roky 2014- 2020“  
 
Návrh nariadenia, ktorým sa zria ďuje Fond pre azyl a migráciu 
 
Návrh nariadenia, ktorým sa ako sú časť Fondu pre vnútornú bezpe čnosť zriaďuje 
nástroj pre finan čnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej 
činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia 
 
Návrh nariadenia, ktorým sa ako sú časť Fondu pre vnútornú bezpe čnosť zriaďuje 
nástroj pre finan čnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz 
 
Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú vš eobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a 
migráciu a o nástroji pre finan čnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, 
predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia 
{KOM(2011) 749 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1358 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Význam politík v oblasti vnútorných záležitostí v posledných rokoch neustále rastie. Cie ľom 
týchto politík je vytvori ť priestor bez vnútorných hraníc, do ktorého môžu ob čania EÚ a štátni 
príslušníci tretích krajín vstúpi ť, v ktorom sa môžu pohybova ť, žiť a pracova ť, do ktorého 
môžu prináša ť nové myšlienky, kapitál, vedomosti a i novácie alebo v ktorom môžu zaplni ť 
medzery na vnútroštátnych trhoch práce, pri čom si môžu by ť istí, že ich práva sú plne 
dodržiavané a že je zaistená ich bezpe čnosť. Pre dosiahnutie tohto cie ľa je rozhodujúca 
spolupráca s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, a s medzinárodnými organizáciami. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Výzvy v oblasti politiky 
Počas nasledujúceho viacro čného finan čného rámca (2014 – 2020) bude EÚ čeliť dôležitým 
výzvam v oblasti vnútor ných záležitostí. O čakáva sa, že v obl asti azylu budú na ďalej 
existovať faktory podnecujúce ľudí k žiadaniu o azyl a medzinárodnú ochranu v EÚ. Medzi 
takéto faktory patria vojny, represívne  režimy a politická  nestabilita. Migra čné toky osôb, 
ktoré žiadajú o azyl alebo nejakú formu me dzinárodnej ochrany, sa môžu výrazne meni ť 
a môžu sa sklada ť z mnohých odlišných skupín s rôznymi potrebami a motiváciou. Riešenie 
problému týkajúceho sa týchto migra čných tokov si od členských štátov vyžaduje zna čné 
zdroje a kapacity, pri čom niektoré z nich prijímajú neprimerané po čty žiadate ľov o azyl 
v dôsledku svojej zemepisnej polohy. 
Integrácia štátnych príslušníkov tretích kr ajín s legálnym pobytom je pre EÚ k ľúčovou 
výzvou. Nedostato čná integrácia môže vies ť k sociálnym ťažkostiam, ktorých odstra ňovanie 
si vyžaduje náklady, ktoré v kone čnom dôsledku znáša celá spolo čnosť. Lepšia integrácia 
umožňuje legálnym migrantom aktívne sa zapája ť do života v ich prijímajúcej spolo čnosti 
a pomáha hospodárstvu EÚ rieši ť demografický problém, ktorému v sú časnosti čelí. Očakáva 
sa, že prílev legálnych migrantov sa bude postupne zvyšova ť, najmä pokia ľ ide o migráciu 
za prácou. Preto sa o čakáva, že bude narasta ť aj potreba integrácie  štátnych príslušníkov 
tretích krajín. 
V dôsledku zemepisnej polohy alebo prí ťažlivého hospodárskeho profilu prichádza do 
niektorých členských štátov neprimeraný po čet nelegálnych migrantov. Nelegálne 
prisťahovalectvo je nákla dné nielen pre cie ľové členské štáty, ale aj pre samotných 
migrantov. Je pravdepodobné, že po čet nových nelegálnych migrantov sa bude znižova ť, hoci 
je nepravdepodobné, že sa celkový po čet nelegálnych migrantov v EÚ výrazne zníži, aj keby 
došlo k zlepšeniu odha ľovania a odstra ňovania nelegálnej migr ácie. V dôsledku toho sa 
očakáva, že riadenie návratov migrantov zostane aj na ďalej výzvou. 
Pre voľný pohyb osôb v rámci EÚ je nevyhnutná ú činná, efektívna a bezpe čná kontrola 
hraníc, ako aj zachovanie vnútornej bezpe čnosti. Dĺžka vonkajšej hranice a po čet a charakter 
hraničných priechodov sa medzi jednotlivými členskými štátmi ve ľmi líši. V dôsledku toho 
niektoré členské štáty znášajú neprimeranú časť súvisiacich nákladov. Ke ďže osoby 
s platnými vízami alebo povolením na pobyt sa môžu vo ľne pohybova ť v rámci 
schengenského priestoru, členské štáty majú záujem o uplat ňovanie spolo čných noriem. 
Očakáva sa, že po čet hraničných priechodov sa zvýši a v súvisl osti s tým vznikne aj problém, 
ako riadiť hranice EÚ. 
 
SK 3   SK Organizovaná trestná činnosť vo svojich rôznych fo rmách, terorizmus a ďalšie riziká 
súvisiace s bezpe čnosťou (vrátane ich posúdenia a zvláda nia) predstavujú pre EÚ hlavné 
problémy. Predpokladá sa, že celková úrove ň trestnej činnosti zostane stála, ale o čakáva sa, že 
povaha trestnej činnosti sa zmení, pri čom zločinci budú na páchanie trestných činov využíva ť 
nové technológie. Možno o čakávať, že cezhrani čná a organizovaná trestná činnosť sa zvýši 
a nadobudne rafinovanejší a medz inárodnejší charakter. O čakáva sa, že budú narasta ť 
niektoré druhy trestnej činnosti, ako napríklad po dvody, pranie špinavých pe ňazí a počítačová 
kriminalita. Hoci je pravdepodob né, že nepretržité úsilie členských štátov a legislatívne 
opatrenia EÚ prispejú k zníženiu teroristickej činnosti, nadnárodný charakter teroristickej 
hrozby zostáva naliehavým a je malá nádej, že sa táto hrozba v blízkej budúcnosti výrazne 
zníži. 
Nedávne udalosti na hraniciach medzi Gréckom  a Tureckom a v južnom Stredomorí tiež 
ukázali, aké je pre EÚ dôležité ma ť komplexný prístup k migrácii pokrývajúci rôzne aspekty, 
medzi ktoré patrí posilnené riad enie hraníc a posilnená správa schengenského priestoru, lepšie 
cielená legálna migrácia, lepšie šírenie osved čených postupov v oblasti integrácie, posilnený 
spoločný európsky azylový systém a st rategickejší prístup k vz ťahom s tretími krajinami 
v oblasti migrácie. 
2.2. Súčasné finan čné nástroje v oblasti vnútorných záležitostí neriešia dostato čne 
budúce potreby a priority 
Hoci sa sú časné finan čné nástroje v oblasti vnútorných zá ležitostí vo všeobecnosti považujú 
za nástroje, ktoré dosahujú svoje ciele a ú činne fungujú, neriešia v plnej miere už uvedené 
problémy. 
Všeobecný program Solidarita a riadenie migra čných tokov (zdie ľané hospodárenie) 
Európsky fond pre ute čencov nemá dostato čné zdroje na primeranú podporu komplexnej 
politiky EÚ v oblasti presíd ľovania a na motivovanie členských štátov, aby sa zú častňovali 
na operáciách týkajúcich sa presíd ľovania prostredníctvom presíd ľovacích prís ľubov. Takisto 
nepočíta so žiadnym ďalším finan čným stimulom na presuny osôb požívajúcich 
medzinárodnú ochranu („premiestnenie“) v rámci EÚ. 
Európsky fond pre integráciu štátnych príslušní kov tretích krajín rieši problémy integrácie 
prostredníctvom podpory vnútro štátnych stratégií. O čakáva sa však zníženie potreby 
budovania kapacít na vnútroštátne j úrovni, pretože niektoré probl émy v oblasti integrácie sa 
riešia účinnejšie na regionálnej a miestnej úrovni , t. j. na úrovní, ktorá je bližšie 
k jednotlivcovi. Rovnako je potrebné ú činnejšie sa zamera ť na osobitné opatrenia alebo 
skupiny migrantov, ku ktorým sa nemôžu ľahko dosta ť hlavné nástroje. 
Európsky fond pre návrat nepodporuje v sú časnosti podmienky prijímania/zadržania 
pred odsunom, ani všeobecnejšie opatrenia  na zníženie nelegálnej migrácie. 
Fond pre vonkajšie hranice nemôže poskytova ť podporu na opatrenia t ýkajúce sa kontroly 
slobody pohybu (vo vnútrozemí) ani na sprievodné  opatrenia týkajúce sa predchádzania 
nelegálnemu pris ťahovalectvu, správy dokumentov (databázy povolení na pobyt) a falošných 
dokladov. Takisto nepodporuje spoluprácu medz i agentúrami ani budovanie kontaktov medzi 
rôznymi orgánmi presadzovania práva, vrátane tých, ktoré pracujú na území EÚ. 
Všeobecný program Bezpe čnosť a ochrana slobôd (priame centralizované hospodárenie) 
 
SK 4   SK Osobitné programy ISEC (Predchá dzanie a boj proti trestnej činnosti) a CIPS (Predchádzanie, 
pripravenos ť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpe čnostných rizík) nepodporujú 
testovanie a overovanie technických prostriedkov presadzovania práva s cie ľom zaplni ť 
medzeru medzi výskumom a vývojom a operatívnym vykonávaním/pravidelným 
uplatňovaním alebo štrukturálne  budovanie kapacít pre orgány presadzovania práva 
prostredníctvom kúpy zariadení, medzi ktoré patria detek čné zariadenia a systémy IT. 
Niektoré činnosti, medzi ktoré patria spolo čné vyšetrovacie tímy alebo novšie politiky, ktoré 
si vyžadujú vä čšiu flexibilitu, napr. krízové riadenie, sa ťažko financujú. 
2.3. Vonkajší rozmer politík v oblasti vnút orných záležitostí nie je podporovaný 
primeraným spôsobom 
Existujúce programy vonkajšej pomoci nie sú ur čené na podporu vonkajšieho rozmeru politík 
v oblasti vnútorných záležitostí, ale skôr na to, aby zabezpe čili hlavne ďalšie ciele, najmä 
politík v oblasti rozširovania, rozvoja a susedstva, ktoré sú zamerané predovšetkým na riešenie potrieb prijímajúcej kraj iny. Hoci by sa takáto pomoc mala zachova ť, je zrejmé, že 
vplyv EÚ je nedostato čný, aby EÚ mohla realizova ť a dosiahnu ť svoje vlastné politické 
priority a zabezpe čiť priame záujmy EÚ, medzi kt oré patrí riadenie migra čných tokov 
a bezpečnosť. 
K zintenzívneniu tohto problému prispieva aj to, že ani sú časná generácia finan čných 
programov v oblasti vnútorných záležitostí ne pokrýva vonkajší rozmer. Hoci je v sú časnosti 
možné finan čne podporova ť niektoré činnosti v tretích krajin ách, najmä preto, aby sa 
zabezpečila územná kontinuita financovania, ktoré pochádza z EÚ a smeruje do tretích krajín, 
tieto činnosti sú ve ľmi obmedzené. Neprimerané je financovanie rokovaní o readmisných 
dohodách, o partnerstvách v oblasti mobility a o regionálnych programoch ochrany a ich 
vykonávanie, s cie ľom poskytnú ť pomoc tretím krajinám na zl epšenie ich riadenia hraníc, 
alebo spolupracova ť s tretími krajinami v oblastiac h, ako je boj proti obchodovaniu s ľuďmi, 
drogami a zbra ňami, narúšanie medzinárodných zlo čineckých sietí a predchádzanie terorizmu 
a ďalším bezpe čnostným rizikám. 
2.4. Operačné obmedzenia realiza čných mechanizmov v oblasti vnútorných 
záležitostí 
Každý zo štyroch fondov zdie ľaného hospodárenia má svoj vlastný právny základ 
a vykonávacie predpisy. To vedie k duplic itnej práci a znásobeniu pravidiel, čo má zase za 
následok ďalšie pracovné za ťaženie, riziko rôznych výkladov a zvýšené riziko chýb. V týchto 
fondoch sa spája viacro čný rámec s ro čným programovaním, čo vytvára zložitú, časovo 
náročnú kombináciu, ktorá sa ťažko riadi. Pokia ľ ide o finan čné riadenie a systémy riadenia 
a kontroly, sú podobné, aj ke ď sa líšia od ďalších fondov pod zdie ľaným hospodárením, 
najmä štrukturálnych fondov, čo spôsobuje zmätok. 
Granty poskytované v rámci priameho hospodárenia (ISEC a CIPS) sú obvykle malé, čo bráni 
ich strategickému využívaniu, a existuje aj problém nedostato čného čerpania prostriedkov. 
Keďže pravidlá oprávnenosti sú  zložité, celková chybovos ť v žiadostiach o úhradu nákladov 
predložených kone čnými príjemcami je pomerne vysoká, čo si vyžaduje posilnené predbežné 
a následné kontroly, čo má za následok vysokú administratívnu zá ťaž. Proces predkladania 
žiadostí o grant je na vyše príliš dlhý, čo bráni orgánom presadzovania práva rýchlo za čať 
operácie v reakcii na vznikajúce hrozby. 
 
SK 5   SK Nedávne udalosti v južnom Stredomorí ukázali, aké je dôležité, aby EÚ  bola schopná rýchlo 
a účinne reagova ť na krízové situácie. Sú časný mechanizmu reakcie na mimoriadne situácie 
sa vzťahuje iba na krízy súvisiace s azylom a nedokáže rýchlo a ú činne reagova ť na iné 
krízové situácie. Dostupné finan čné prostriedky sú tiež príliš obmedzené. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
3.1. Právo EÚ kona ť 
Právo EÚ kona ť v oblasti vnútorných záležitostí vyplýv a predovšetkým z hlavy V Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie ( ďalej len „ZFEÚ“), najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2, 
článku 79 ods. 2 a ods. 4, článku 82 ods. 1, článku 84 a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Na 
spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami sa vz ťahuje článok 212 ods. 
3 ZFEÚ.  
3.2. Subsidiarita 
Výzvy, ktorým EÚ čelí v oblasti vnútorných zálež itostí, nemôžu vyrieši ť členské štáty 
samostatným konaním. Riešenie otázky migra čných tokov, riadenia v onkajších hraníc EÚ 
a bezpečnosti EÚ si vyžaduje od členských štátov zna čné zdroje a schopnosti. Financovanie 
z EÚ je mechanizmus, ktorým sa realizujú finan čné dôsledky zásady solidarity 
a spravodlivého rozdelenia povinností medzi členskými štátmi a bez ktorého by niektorí 
museli znáša ť neprimerané bremeno dlhých hraníc al ebo prudkého nárastu migrácie. Zlepšená 
operačná spolupráca zah ŕňajúca zoskupenie zdroj ov prispieva k vytvoreniu úspor z rozsahu 
a synergií, čím sa zabezpe čuje účinnejšie využívanie verejných zdrojov a posil ňuje sa 
solidarita a vzájomná dôvera medzi členskými štátmi. Financovanie z EÚ môže takisto 
vytvoriť páky, ktoré sú pot rebné na presved čenie tretích krajín, a by spolupracovali s EÚ pri 
riešení problémov, ktoré majú najmä význam pre EÚ a členské štáty. 
4. CIELE  
V oznámení „Rozpo čet stratégie Európa 2020“1 bolo oznámené vytvorenie dvoch fondov: 
Fond Cieľ Rozpočet 
v cenách z roku 
2011 (v mil. 
EUR)  
Fond pre azyl a migráciu  Podporiť opatrenia týkajúce sa azylu a migrácie, 
integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a návratu  3 433  
Fond pre vnútornú bezpečnosť 
 Poskytova ť finančnú pomoc iniciatívam v oblasti 
vonkajších hraníc a vnútornej bezpe čnosti 4 113  
Všeobecné a osobitné ciele týchto fondov sú: 
Všeobecné ciele  Osobitné ciele  
Posilniť účinné riadenie migra čných Uľahčiť legálnu migráciu do EÚ v súlade s hospodárskymi 
                                                 
1 KOM(2011) 500 v kone čnom znení – časti I a II z 29. júna 2011. 
 
SK 6   SK Všeobecné ciele  Osobitné ciele  
a sociálnymi potrebami členských štátov a podpori ť integráciu 
štátnych príslušníkov tretích krajín s legálnym pobytom  
Podporiť realizáciu spolo čného európskeho azylového systému  
Znížiť nelegálnu migráciu a podpori ť dobrovoľný návrat  tokov do EÚ v oblastiach, v ktorých 
EÚ pridáva maximálnu hodnotu, 
najmä prostredníctvom solidarity, spoločného znášania zodpovednosti 
a spolupráce s tretími krajinami
 
Podporiť vonkajšie aspekty politiky EÚ v oblasti migrácie  
Posilniť vonkajšie hranice EÚ  
Podporiť mobilitu cez vonkajšie hranice EÚ  
Znížiť riziko organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a ďalších 
bezpečnostných hrozieb a zvýši ť ich odhaľovanie a úspešné stíhanie  Posilniť vnútornú bezpe čnosť EÚ 
prostredníctvom riadenia vonkajších hraníc a presadzovania práva, a to aj 
posilňovaním činností v oblasti 
pripravenosti a reakcie, ktoré sú najlepšie podporované z finan čných 
zdrojov EÚ, najmä prostredníctvom 
nadnárodnej spolupráce, úspor z rozsahu, verejno-súkromných 
partnerstiev a spolupráce s tretími 
krajinami
 Podporiť vonkajšie aspekty politiky EÚ v oblasti vnútornej 
bezpečnosti  
Pri dosahovaní týchto osobitných cie ľov politiky by sa primeraná pozornos ť mala venova ť aj 
celkovému horizontálnemu cie ľu zjednodušenia, a najmä fl exibilite budúcich fondov, 
rýchlemu uvo ľňovaniu finan čných prostriedkov v prípade kríz  a zníženiu administratívnej 
záťaže. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Problematika A – Priority financovania 
Možnosť A.1  – Pokra čovanie rozde ľovania finan čných prostriedkov pod ľa roku 2013 
(zachovanie sú časnej situácie).  
Možnosť A.2 – Rozdelenie finan čných prostriedkov pod ľa priemeru rokov 2007 – 2013.  
Možnosť A.3 – Zavedenie prvku vonkajšieho rozmer u v rámci dvoch fondov na financovanie 
opatrení v tretích krajinách alebo vo vz ťahu k tretím krajinám, ktoré slúžia najmä záujmu 
a cieľom EÚ a ktoré majú priamy vplyv na EÚ a jej členské štáty a ktoré zaru čia kontinuitu 
s činnosťou, ktorá sa už realizova la na území EÚ. Tento dr uh financovania nie je ur čený pre 
podporu opatrení zameraných na rozvoj  a v prípade potreby doplní finan čnú pomoc 
poskytnutú z nástrojov vonkajšej pomoci EÚ. Zníženie financ ovania vo všetkých oblastiach 
politiky, ale vo výraznejšej miere v oblastiach, v ktorých sa o čakáva, že pridaná hodnota 
a vplyv podporných činností vonkajšieho rozmeru budú vyššie. 
Problematika B – Zdie ľané hospodárenie 
Možnosť B.1 – Spoločný viacro čný rámec v súlade so všeobecne vymedzenými politickými 
prioritami stanovenými v strate gických usmerneniach EÚ s ro čnými programami jednotlivých 
štátov (zachovanie sú časnej situácie).  
Možnosť B.2 – Iba viacro čné programovanie, ako pr i štrukturálnych fondoch.  
 
SK 7   SK Možnosť B.3  – Dialóg s jednotlivými členskými štátmi o politike v oblasti vnútorných 
záležitostí na vyššej úrovni zameraný na ciele a financovanie v oblasti vnútorných záležitostí 
s cieľom podpori ť vypracúvanie a monitorovanie ich vnútroštátnych viacro čných programov 
v súlade s prioritami EÚ.  
Problematika C – Centralizované hospodárenie (priame a nepriame) 
Možnosť C.1 – Realizácia kombinácie grantov a obstarávania s cie ľom poskytnú ť finančnú 
podporu nadnárodným projektom a neštátnym subjektom, podporova ť činnosti vychádzajúce 
z politickej stratégie a zaobstaráva ť služby (zachovanie sú časnej situácie).  
Možnosť C.2 – Využívanie centralizovaného hospodáre nia iba pri obstaráv aní a prerušenie 
grantov.  
Možnosť C.3  – Zlepšené a diverzifikované cent ralizované hospodárenie prostredníctvom 
dohôd o príspevkoch s medzinárodnými organizáciami, rámcových partnerstiev s ob čianskou 
spoločnosťou a prenesenia osobitných úloh na existujúce agentúry (nepriame hospodárenie). 
Obmedzený po čet grantov by sa stále ude ľoval prostredníctvom výziev na predloženie 
návrhov. Obstarávanie by sa zachovalo.  
Problematika D – Mechanizmus reakcie na mimoriadne situácie 
Možnosť D.1 – Súčasný mechanizmus reakcie na mimoriadne situácie v rámci zdie ľaného 
hospodárenia v oblasti azylu bez pokrytia ďalších kríz súvisiacich s migráciou alebo 
bezpečnosťou (zachovanie sú časnej situácie). 
Možnosť D.2 – Zlepšenie sú časného mechanizmu reakcie na mi moriadne situácie tým, že sa 
dostane pod centralizované hos podárenie a bude rozšírený o ďalšie krízy súvisiace 
s migráciou a bezpe čnosťou. Trvanie mimoriadnych opatrení by sa pred ĺžilo zo sú časných 6 
na 18 mesiacov a zodpovedný komisár by bol poverený schva ľovaním výdavkov na 
mimoriadne opatrenia do nieko ľkých dní od za čatia mimoriadnej situácie.  
Možnosť D.3  – Mechanizmus v rámci možnosti D.2 rozšírený o oblas ť migrácie, ale nie 
o oblasť vnútornej bezpe čnosti. Oblas ť vnútornej bezpe čnosti by sa zaradila do pôsobnosti 
Fondu solidarity EÚ.  
6. POSÚDENIE VPLYVOV  
Problematika A – Priority financovania Možnosť A.1 – Rozdelenie pod ľa systému v roku 2013 (zachovanie sú časnej situácie): 
Pre azylové systémy členských štátov bude ťažšie primerane sa vyrovna ť so zložitými 
a kolísajúcimi migra čnými tokmi.  Niektoré členské štáty by museli znáša ť neprimerané 
náklady na prijímanie ute čencov a žiadate ľov o azyl.  Neboli by k dispozícii dostato čné zdroje 
na operácie presíd ľovania a na ďalšiu podporu členským štátom, ktoré sa musia vyrovna ť 
s osobitným tlakom na svoje azylové systémy. Členské štáty by na ďalej vypracúvali 
vnútroštátne alebo regionálne st ratégie integrácie alebo by posil ňovali už zavedené stratégie. 
To prispeje k zlepšeniu integr ácie štátnych príslušníkov tretíc h krajín, a preto to bude ma ť 
pozitívny vplyv na sociálnu súdržnos ť a hospodárstvo EÚ, ale je pravdepodobné, že pridaná 
hodnota financovania budovania kapacity sa časom zmenší. Na ďalej by sa budovala kapacita 
v oblasti riadenia návratu, ale pridala by sa pod pora kapacity v oblasti zadržania/prijímania. 
 
SK 8   SK Hoci členské štáty by boli lepšie vybavené na vrátenie ve ľkého počtu nelegálnych migrantov, 
je pravdepodobné, že pridaná hodnota ďalšieho/nepretržitého budovania kapacity sa časom 
zmenší. Úsilie členských štátov, ktoré plnia úlohy v oblasti kontroly hr aníc v mene a v záujme 
EÚ ako celku, by bolo systematicky podporované z rozpo čtu EÚ, čím by zásady solidarity 
a zdieľanej zodpovednosti nadobudli konkrétnu form u. Využívanie nových technológií 
prispeje k zlepšeniu bezpe čnosti na hraniciach a vytvor eniu pozitívneho hospodárskeho 
vplyvu, pretože by podporilo inováciu, u ľahčilo cestovanie cestujúcic h bona fide do a z EÚ. 
Dôslednejšie využívanie financovania z EÚ na spoluprácu v konzul árnej oblasti, pokia ľ ide 
o víza, a podporu opatrení v oblasti miestnej pohrani čnej dopravy, najmä v pohrani čných 
oblastiach, by prispelo k ú činnosti, čo by malo pozitívny vplyv na hospodárstvo EÚ. 
Vytvorenie systému Eurosur by viedlo aj k zníženiu nelegálnej migrácie, cezhrani čnej trestnej 
činnosti a strát na životoch mi grantov na mori. Hlavné priori ty v oblasti vnútornej bezpe čnosti 
by boli finan čne zabezpe čené. Očakáva sa, že by to z dlhodobého h ľadiska viedlo k zlepšeniu 
bezpečnosti EÚ, hoci by bolo na ďalej ťažké financova ť činnosti spolo čných vyšetrovacích 
tímov alebo novšie politiky, medzi ktoré patrí po dpora pri mimoriadnych situáciách a krízové 
riadenie, v prípade ktorých je flexibilita nevyhnutná. Vonkajší rozmer politík v oblasti vnútorných záležitostí by zostal nevyriešený, čo by malo už vyššie uvedené dôsledky. 
Možnosť A.2 – Rozdelenie finan čných prostriedkov pod ľa priemeru rokov 2007 – 2013: 
Zlepšili by sa normy v oblasti azylu a členské štáty by mohli rieši ť otázku zložitých 
a kolísajúcich migra
čných tokov a zaobera ť sa neprimeraným tlakom vyvíjaným na ich 
azylové systémy. Neexist ovala by však dostato čná podpora na zavedenie programu EÚ 
v oblasti presíd ľovania, ani na stimulovanie členských štátov, aby sa zú častnili na presune 
osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu v rámci EÚ. O čakáva sa, že vplyv na integráciu 
štátnych príslušníkov tretíc h krajín s legálnym pobytom bude podobný ako pri možnosti A.1.  
Je pravdepodobné, že znížená podpora z EÚ na  návrat nelegálnych migrantov bude vies ť 
k zníženiu po čtu návratov a k zvýšenému po čtu nelegálnych migrantov, ktorí sa budú na ďalej 
zdržiavať v EÚ. Členské štáty môžu bilaterálne spolupracova ť s krajinami, ktoré čelia 
podobným problémom, alebo priamo s tretími krajinami, aby mali ur čitý vplyv na budúce 
počty migrantov, čo môže odkloni ť a zvýšiť migračné toky do iných členských štátov. 
Očakáva sa, že sa zhorší pos tavenie nelegálnych pris ťahovalcov, ktorí sú často zamestnávaní 
v čiernej ekonomike. Znížené financovanie riadenia vonkajš ích hraníc si vyžiada 
presmerovanie úsilia v oblasti budovania celk ovej kapacity na konkrétne projekty, medzi 
ktoré patrí zavedenie systému EUROSUR a/ alebo vytvorenie nových systémov IT. To by 
umožnilo zachova ť súčasnú úrove ň bezpečnosti hraníc, avšak neposta čovalo by to na podporu 
myšlienky kontroly hraníc ako „verejnej sl užby“. Prostredníctvom  zvýšenej finan čnej 
podpory na posilnenie praktickej spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva by členské 
štáty dokázali ú činnejšie bojova ť proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti v jej 
mnohých formách. Vonkajší rozmer vnútorných záležitostí by zostal prevažne nedoriešený. 
EÚ by preto nedokázala zvýši ť svoj vplyv na tretie krajiny, aby ich k spolupráci s EÚ pri 
riešení problémov, ktoré sú pre EÚ a členské štáty dôležité a ktoré by nemuseli by ť 
nevyhnutne prioritnými problémami pre samotné tre tie krajiny (readmisia, boj proti nelegálnej 
migrácii, posilnenie riadenia hraníc at ď.). 
Možnosť A.3 – Opätovné rozdelenie s prvkom vonkajšieho rozmeru: Normy v oblasti 
azylu by sa zlepšili a EÚ a členské štáty by mohli rieši ť otázku zložitých a kolísajúcich 
migračných tokov a zaobera ť sa neprimeraným tlakom na vnútroštátne azylové systémy, 
mohli by zavies ť program EÚ v oblasti presíd ľovania a poskytnú ť ďalšie finan čné stimuly na 
presun osôb požívajúcich medzinárodnú ochran u v rámci EÚ. Regionálne programy ochrany 
by zmiernili bremeno, ktoré musia tieto krajiny nies ť, a zabezpe čili by jeho spravodlivé 
 
SK 9   SK rozdelenie medzi EÚ a členskými štátmi pri h ľadaní trvalých riešení v rámci medzinárodného 
systému ochrany ute čencov. O čakáva sa, že prechod na podporu ur čenú na cielenejšie 
stratégie navrhnuté tak, aby podporovali integráci u štátnych príslušní kov tretích krajín na 
miestnej úrovni, ktoré vykonávajú  najmä miestne alebo regionálne  orgány a neštátne subjekty, 
bude mať vo všeobecnosti pozitívny vplyv na sociálnu súdržnos ť a hospodárstvo EÚ, a najmä 
na možnosti zamestnania štátnych príslušníkov tretích krajín.  Komplexnejšia podpora 
vykonávania partnerstiev v oblasti mobility v s pojení so zintenzívnenou spoluprácou EÚ 
s medzinárodnými organizáciami by pomohla maximalizova ť operačné synergie a viedla by 
k väčšej účinnosti. Opätovné zameranie operácií v oblasti návratu na asistovaný dobrovo ľný 
návrat, opatrenia v oblasti opätovného za členenia a zlepšenie kapacity členských štátov 
v oblasti zadržiavania prispeje k výrazn ému zlepšeniu kvality riadenia prípadov členskými 
štátmi, umožní členským štátom ponúknu ť prostriedky na poskytnutie zmysluplného stimulu 
na repatriáciu všetkým potenciálnym navrátilcom a zabezpe čiť úplný súlad s navzájom úzko 
súvisiacimi zásadami prvenstva dobrovo ľného návratu pod ľa noriem EÚ a humánneho 
a dôstojného zaobchádzania so všetkými potenciálnymi navrátilcami.  Podpora vykonávania 
readmisných dohôd by významne prispela k boju proti nelegálnej migrácii. Kumulatívne 
vplyvy programu EÚ v oblasti presíd ľovania, regionálnych progr amov ochrany, partnerstiev 
v oblasti mobility a readmisných dohôd by mohli zníži ť potrebu núdzového financovania 
v prípade náhlych migra čných tlakov, potrebu medzinárodnej ochrany v krajinách pôvodu a v 
členských štátoch, výskyt nelegálnych vstupov do EÚ a potrebu financova ť operácie spojené 
s návratom. O čakáva sa, že vplyv na vonkajšie hranice bude rovnaký, ako pri možnosti 1, ale 
je pravdepodobné, že prostrední ctvom prvku vonkajšieho rozmeru ú činnejšia spolupráca pri 
riadení hraníc medzi agentúrou Frontex a tr etími krajinami prispeje k zvýšeniu miery 
odhaľovania nelegálnych migrantov alebo zabráni ic h vstupu do EÚ. Hlavné priority v oblasti 
vnútornej bezpe čnosti by sa splnili, čím by sa z dlhodobého h ľadiska zlepšila bezpe čnosť 
v EÚ. Podpora vonkajšieho rozmeru pol itík v oblasti vnútornej bezpe čnosti by prispela 
k zvýšeniu pochopenia bezpe čnostných hrozieb pochádzajúcich z tretích krajín. Súbežne so 
spoluprácou s týmito krajinami v iných oblastiach, napríklad v oblasti riadenia migrácie, by to 
prispelo k zvýšeniu ú činnosti zásahov zameraných na predchádzanie potenciálnym 
teroristickým hrozbám a hrozbám, ktor é predstavuje organizovaná trestná činnosť, a na ich 
odhaľovanie. 
Problematika B – Zdie ľané hospodárenie 
Možnosť B.1 – Zachovanie sú časnej situácie: Zachovanie ro čného programovania v rámci 
viacročného rámca by umožnilo vybra ť a uskutočniť opatrenia, ktoré sú vä čšmi zosúladené 
s vývojom priorít EÚ. Hoci zníženie po čtu ročných programov približne o 50 % na približne 
392 predstavuje zlepšenie, systém by aj na ďalej zostal zložitý, časovo náro čný a ťažko by sa 
riadil, pri čom administratívna zá ťaž by bola vysoká. Postup ukon čenia programov by bol 
okrem toho nezlu čiteľný s postupom stanoveným v revidovanom znení nariadenia 
o rozpočtových pravidlách.  
Možnosť B.2 – Viacro čné programovanie: S celkovým po čtom približne 56 viacro čných 
programov, ktoré treba riadi ť, by sa výrazne znížila administratívna zá ťaž Komisie aj 
členských štátov. Programovanie by sa zosúladilo s ostatnými nástrojmi zdie ľaného 
hospodárenia, čím by sa zvýšila súdržnos ť a zrozumite ľnosť pre všetky zainteresované strany. 
Napriek tomu, že viacro čné programovanie poskytuje zvýšenú flexibilitu, nerieši primeraným 
spôsobom osobitnosti oblasti vnútorných záležitostí. 
Možnosť B.3 – Viacro čné programovanie s politickým dialógom: S celkovým po čtom 
približne 56 viacro čných programov, ktoré treba riadi ť, by sa výrazne znížila administratívna 
 
SK 10   SK záťaž Komisie aj členských štátov. Politický dialóg na vyššej úrovni by viedol k prístupu, 
ktorý je viac orientovaný na výsledky. Kombinácia zjednodušenia a programovania 
zameraného na výsledky predstavuje najvä čšie zlepšenie v porovnaní so sú časnou situáciou. 
Problematika C – Centralizované hospodárenie (priame a nepriame) 
Možnosť C.1 – Zachovanie sú časnej situácie: V rámci centralizovaného hospodárenia by sa 
vynaložili zna čné sumy, najmä v oblasti vnútornej bezpe čnosti. Bez snahy o zjednodušenie 
pravidiel a modernizáciu pos tupov sa administratívna zá ťaž Komisie aj kone čných príjemcov 
zvýši, pričom sa očakáva, že to bude vies ť k zvýšenému riziku chýb. 
Možnosť C.2 – Iba obstarávanie: Na riadenie realizácie grantov by neboli potrebné žiadne 
zdroje. Nebude však možné podporova ť inovačné opatrenia riadené politickými cie ľmi, 
stimulova ť nadnárodnú spoluprácu či nadnárodnú podporu alebo posil ňovať občiansku 
spoločnosť. Nezlepšila by sa schopnos ť EÚ rýchlo a ú činne reagova ť v prípade kríz. 
Možnosť C.3 – Zlepšené a diverzifikovan é centralizované hospodárenie: Granty, ktoré 
účinnejšie a efektívnejšie re alizujú najvhodnejšie subjekty  v tejto oblasti, budú podporova ť 
opatrenia vychádzajúce z politickej stratégie. Hoci to môže spo čiatku vies ť k miernemu 
zvýšeniu administratívnej zá ťaže, z dlhodobého h ľadiska to prispeje k zlepšeniu vz ťahov 
s kľúčovými zainteresovanými stranami a k zníženiu celkového pracovného za ťaženia. 
Prechod k obmedzenému po čtu otvorených výziev na predlo ženie návrhov prispeje aj 
k zníženiu administratívnej zá ťaže. Očakáva sa, že prenesenie real izácie osobitných úloh na 
agentúry pôsobiace v oblasti vnútorných záležito stí, vrátane agentúr v tretích krajinách, 
prispeje k zlepšeniu synergií a súdržnosti. 
Problematika D – Mechanizmus reakcie na mimoriadne situácie 
Možnosť D.1 – Zachovanie sú časnej situácie: EÚ by nebola schopná rýchlo a ú činne 
reagovať na krízy spojené s azylom alebo reagova ť na ďalšie krízy spojené s migráciou alebo 
bezpečnosťou. 
Možnosť D.2 – Zlepšený mechanizmus a rozšírenie o ďalšie krízy súvisiace s migráciou 
a bezpečnosťou: EÚ by bola schopná rýchlo a ú činne reagova ť na krízy v oblasti migrácie 
(iné ako krízy v oblas ti azylu) a bezpe čnosti. Zásahy by boli ú činnejšie, ke ďže by bolo možné 
vybrať najvhodnejšieho realiza čného partnera na financova nie mimoriadnych situácií, 
rýchlejšie uvo ľniť finančné prostriedky pre mimoriadne situácie a pred ĺžiť trvanie 
mimoriadnych opatrení s cie ľom komplexnejšie rieši ť pretrvávajúce potreby vyplývajúce 
zo zásahov v súvislosti s mi moriadnymi situáciami. 
Možnosť D.3 – Zlepšený mechanizmus rozšírený o ďalšie krízy súvisiace s migráciou 
a začlenenie bezpe čnosti pod Fond solidarity EÚ: Vplyvy budú také, aké pri možnosti D.2. 
Začlenenie bezpe čnostných kríz spôsobených človekom do pôsobnosti Fondu solidarity EÚ 
by pravdepodobne neviedlo k významným úsporám z h ľadiska administratívnej zá ťaže 
a mohlo by vies ť k strate zamerania Fondu solidarity EÚ, čo by Rada pravdepodobne 
neuvítala. 
 
SK 11   SK 7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
7.1. Porovnávacia analýza možností 
Problematika A – Priority financovania 
Možnosti A.1 a A.2 nezah ŕňajú prvok osobitného financovania pre vonkajší rozmer politík 
v oblasti vnútorných záležitostí.  Hoci je preto k dispozícii viac finan čných prostriedkov 
pre „vnútorné“ aspekty tých to politík, tieto finan čné prostriedky nie sú nutne vynakladané 
tam, kde majú najvä čší účinok.  Naopak, za členenie významného prvku vonkajšieho rozmeru 
do oboch fondov v rámci možnosti A.3 by malo zna čný „preventívny“ vplyv na všetky 
politiky v oblasti vnútorných zál ežitostí, a preto môže zníži ť celkovú úrove ň financovania 
potrebného na vnútorné aspekty týchto politík.  Zabezpečí to aj lepšiu ochranu záujmov EÚ 
mimo EÚ, najmä prostredníctvom  podpory opatrení, ktoré sa za čínajú v EÚ a pokra čujú 
v tretích krajinách. EÚ to umožní nielen rieši ť dôsledky migra čných tokov a organizovanej 
trestnej činnosti a terorizmu, ale aj prija ť preventívne opatrenia v tretích krajinách. Medzi 
prínosné dôsledky takýchto opatrení by mohlo patri ť zníženie po čtu osôb, ktoré potrebujú 
azyl alebo iné formy medzinárodnej ochrany, a po čtu nelegálnych migrantov prekra čujúcich 
vonkajšie hranice EÚ a zníženie cezhrani čnej trestnej činnosti, napríklad obchodovanie 
s ľuďmi, drogami a zbra ňami. Zintenzívnená spolupráca s tr etími krajinami by umožnila aj 
lepšie riadenie legálneho pris ťahovalectva/pris ťahovalectva za prácou, a teda lepšie riešenie 
problém nedostatku pracovných síl na trhu EÚ.  
Problematika B – Zdie ľané hospodárenie 
Možnosť B.1 (zachovanie sú časnej situácie) by mala ve ľmi negatívny vplyv na 
administratívnu zá ťaž a nespĺňala by požiadavky členských štátov na zjednodušenie.  Prechod 
k navrhovanému viacro čnému programovaniu pod ľa možnosti B.2 by predstavoval zna čné 
zlepšenie v porovnaní so sú časnou situáciou, ke ďže by prispel k zníženiu po čtu programov, 
ktoré má riadi ť Komisia a členské štáty.  Zosúladenie s ďalšími nástrojmi EÚ v rámci 
zdieľaného hospodárenia by prispelo aj k zvýšeniu súdržnosti a zrozumite ľnosti pre všetky 
zainteresované strany. Napriek tomu, že možnos ť B.2 ponúka vyššiu flexibilitu, nevyriešila 
by nepretržitú potrebu reagova ť na meniace sa situácie v členských štátoch a v tretích 
krajinách, ktorá je typická pre oblas ť vnútorných záležitostí. Po litický dialóg navrhnutý 
v možnosti B.3 by pokrýval tú to potrebu a umožnil by zdie ľané hospodárenie vä čšmi 
orientované na výsledky. O čakáva sa aj to, že po prvých dvoch rokoch, po čas ktorých sa budú 
staré a nové nástroje prelína ť, to bude vies ť k flexibilnejšiemu prístupu k programovaniu 
a výrazne zníženému pracovnému za ťaženiu všetkých zainteresovaných strán. 
Problematika C – Centralizované hospodárenie (priame a nepriame) 
Z troch posudzovaných možností v súvislosti s vykonávaním centralizovaného hospodárenia 
je možnos ť C.1 (zachovanie sú časnej situácie) najmenej atra ktívnou, pretože poskytuje malú 
alebo žiadnu nádej na zjednodušenie alebo zníženie administratívnej zá ťaže. V tejto súvislosti 
by možnos ť C.2 (iba obstarávanie) predstavovala zna čné zlepšenie, hoci by úplne odstránila 
možnosť podporova ť politické opatrenia, pri čom by stimulovala nadnárodnú spoluprácu 
a podporovala by ob čiansku spolo čnosť prostredníctvom gran tov. Prostredníctvom 
rámcových partnerstiev, dohôd o príspevkoch,  nepriameho hospodárenia a obmedzeného 
využívania výziev na predloženie návrhov, ktoré uskuto čňuje väčšina príslušných subjektov, 
by možnos ť C.3 viedla k cielenejšiemu, diverzif ikovanému a centralizovanému hospodáreniu 
vyžadujúcemu menej finan čných zdrojov. 
 
SK 12   SK Problematika D – Mechanizmus reakcie na mimoriadne situácie 
Možnosť D.1 (zachovanie sú časnej situácie) jasne nesp ĺňa potrebu, aby EÚ rýchlejšie 
a účinnejšie reagovala na kríz y v oblasti migrácie a bezpe čnosti. Hoci možnos ť D.3 
predstavuje v porovnaní s možnos ťou D.1 ur čité zlepšenie, pretože po číta s rýchlejším 
uvoľnením finan čných prostriedkov v rámci centrali zovaného hospodárenia v oblasti 
migrácie, je pravdepodobné, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti Fondu solidarity  EÚ aj na 
bezpečnostné krízy by sa stretlo s odmietnutím zo strany členských štátov v dôsledku rizika, 
že by to obmedzilo okruh pôsobnosti nástroja. Možnos ť D.2 by tiež predstavovala zna čné 
zlepšenie v porovnaní so sú časnou situáciou, pretože by umožnila rýchle uvo ľnenie 
finančných prostriedkov v prípade mimoriadnych si tuácií súvisiacich s migráciou a okrem 
toho by zah ŕňala účelový mechanizmus reakcie vo Fonde pre vnútornú bezpe čnosť. 
7.2. Uprednost ňovaná možnos ť a organiza čné aspekty  
Uprednost ňovanou možnos ťou je kombinácia možností A.3, B.3, C.3 a D.2.  Zdieľané 
hospodárenie bude hlavnou metódou hospodárenia na zabezpe čenie financovania v oblasti 
vnútorných záležitostí, hoci cen tralizované hospodárenie bude zachované a zlepšené v prípade 
nadnárodných opatrení, inova čných projektov, podpory pre ob čiansku spolo čnosť, systémov 
IT, štúdií, podujatí a opatrení  s vonkajším rozmerom a/ale bo opatrení vyžadujúcich rýchlu 
mobilizáciu finan čných prostriedkov z EÚ. Agentúram sa v rámci ich poslania zverí 
vykonávanie osobitných úloh, ktoré budú dop ĺňať ich pracovné programy. 
Táto uprednost ňovaná možnos ť sa bude realizova ť v plnom súlade s rozhodnutím zníži ť počet 
finančných nástrojov na dva. Tým sa zvýši vidite ľnosť financovania v obl asti vnútorných 
záležitostí a u ľahčí sa financovanie opatrení, ktoré sú v sú časnosti na spojnici medzi 
jednotlivými fondmi. Ďalšou kľúčovou črtou budúcej štruktúry financovania oblasti 
vnútorných záležitostí bude vytvorenie  horizontálneho nástroja spolo čného pre oba fondy, 
ktorý obsiahne všetky pravidlá týkajúce sa programovania, predkladania správ, finan čného 
riadenia a kontrol. Poskytne to dve zna čné výhody: po prvé, zabra ňuje to duplicite a výrazne 
znižuje po čet (inak rovnakých paralelných) usta novení v týchto dvoch fondoch a po druhé, 
dosiahne sa zjednodušenie a jednotnos ť, pretože rovnaké pravidlá sa budú vz ťahovať na 
všetkých príjemcov bez oh ľadu na to, z ktorého nástroja pochádzajú finan čné prostriedky, čo 
prispeje k ľahšiemu pochopeniu fondov a ľahšiemu prístupu k nim. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Súčasťou bude ustanovenie o priebežnom preskúmaní oboch fondov a ich následné 
hodnotenie. Na časovanie priebežného preskúmania ne bude stanovené vopred, aby sa zaru čila 
maximálna flexibilita. Na monitorovanie pokroku a meranie výsledkov a vplyvov dosiahnutých vynaložením prostriedkov z EÚ na vnútorné záležitosti sa vytvorí súbor 
ukazovate ľov na sledovanie výkonnosti financova nia vnútorných zál ežitostí, pokia ľ ide 
o vstupy, výstupy a pod ľa možnosti výsledkov.