EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 10. 2022 COM(2022) 528 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2022











{SWD(2022) 332 final} - {SWD(2022) 333 final} - {SWD(2022) 334 final} - {SWD(2022) 335 final} - {SWD(2022) 336 final} - {SWD(2022) 337 final} - {SWD(2022) 338 final}



I. ÚVOD Začiatok roka 2022 bol poznačený nevyprovokovanou a neodôvodnenou útočnou vojnou Ruska proti Ukrajine, čo predstavovalo tvrdé prebudenie do novej geopolitickej reality. Rozširovanie EÚ sa tak vrátilo medzi priority európskej agendy. V nadväznosti na žiadosti o členstvo v EÚ podané Ukrajinou, Moldavskou republikou a Gruzínskom na jar 2022 predložila 17. júna Európska komisia na výzvu Rady svoje stanoviská. Komisia odporučila priznať európsku perspektívu Ukrajine, Moldavsku a Gruzínsku a štatút kandidátskej krajiny Ukrajine a Moldavsku za predpokladu vykonania krokov vo viacerých oblastiach a Moldavsku za predpokladu vyriešenia viacerých priorít. Európska rada 23. júna schválila odporúčania Komisie, čím uznala európsku perspektívu troch krajín, ktoré požiadali o členstvo v EÚ, a priznala štatút kandidátskej krajiny EÚ Ukrajine a Moldavsku. Komisia bude podávať správy o vykonávaní krokov/priorít uvedených v stanoviskách Komisie k príslušným žiadostiam o členstvo v rámci svojho pravidelného balíka týkajúceho sa rozširovania, do ktorého budú od roku 2023 začlenené aj Ukrajina, Moldavsko a Gruzínsko. Okrem toho Komisia do konca roka 2022 predloží posúdenie spôsobilosti týchto troch krajín prevziať záväzky vyplývajúce z členstva v EÚ. Ruská agresia jasnejšie ako kedykoľvek predtým ukázala, že perspektíva členstva v Európskej únii je silným stimulom nielen pre prosperitu, ale aj pre mier a bezpečnosť. V tomto kontexte sa 23. júna pred zasadnutím Európskej rady stretli lídri EÚ a západného Balkánu. Diskutovali o pokroku v oblasti integrácie do EÚ a problémoch vyplývajúcich z agresie Ruska voči Ukrajine. Toto stretnutie bolo aj príležitosťou na zdôraznenie významu zosúladenia s hodnotami EÚ a spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou (ďalej len „SZBP“), čo je problematika, ktorá sa v týchto nových geopolitických súvislostiach stáva čoraz dôležitejšou. Osobitný dôraz sa kládol na zapojenie sa západného Balkánu do opatrení EÚ na zmiernenie negatívneho vplyvu ruskej agresie voči Ukrajine, pokiaľ ide o dodávky potravín a energie a nezávislosť, a do opatrení na podporu budovania kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sociálneho programu, a to najmä zapájanie mladých ľudí do hospodárstva. Lídri EÚ 23. až 24. júna opätovne potvrdili úplnú a jednoznačnú podporu perspektíve členstva krajín západného Balkánu v EÚ. Európska rada vyzvala na zrýchlenie prístupového procesu a dosiahnutie ďalšieho pokroku pri postupnej integrácii medzi Európskou úniou a západným Balkánom počas procesu rozširovania na základe revidovanej metodiky, a to reverzibilným spôsobom a na základe zásluh. Európska rada opäť zdôraznila význam reforiem, a to najmä v oblasti právneho štátu, a konkrétne pokiaľ ide o nezávislosť a fungovanie súdnictva a boj proti korupcii. Európska rada znovu potvrdila naliehavosť dosiahnutia hmatateľného pokroku pri riešení zostávajúcich dvojstranných a regionálnych sporov, a to najmä pri dialógu medzi Belehradom a Prištinou o normalizácii vzťahov medzi Srbskom a Kosovom. Európska rada uviedla, že je pripravená priznať štatút kandidátskej krajiny Bosne a Hercegovine a s týmto cieľom vyzvala Komisiu, aby Rade bezodkladne podala správu o vykonávaní 14 kľúčových priorít uvedených v jej stanovisku, a to s osobitným dôrazom na priority, ktoré tvoria podstatný súbor reforiem, aby mohla Európska rada pristúpiť k rozhodnutiu vo veci. Dňa 19. júla sa uskutočnili prvé medzivládne konferencie o prístupových rokovaniach so Severným Macedónskom a Albánskom, čím sa otvorila nová fáza politiky rozširovania EÚ. Komisia okamžite začala proces analytického preskúmania acquis EÚ (preverovania). EÚ a západný Balkán zbližujú aj geopolitické problémy, a najmä agresia Ruska voči Ukrajine, ktoré si vyžadujú plnú vzájomnú solidaritu. EÚ v reakcii na vojnu začlenila západný Balkán do svojich iniciatív v oblasti potravinovej a energetickej bezpečnosti. Región je súčasťou Európskeho mechanizmu pripravenosti a reakcie na krízu v oblasti potravinovej bezpečnosti a bol vyzvaný, aby sa zúčastnil na spoločných nákupoch plynu, skvapalneného zemného plynu a vodíka v rámci EÚ. Turecko zohralo hlavnú úlohu pri sprostredkovaní priamych rokovaní medzi Ruskom a Ukrajinou a júlových dohôd o obilí. Ako hlavný výrobca poľnohospodárskych výrobkov je strategickým partnerom v oblasti globálnej potravinovej bezpečnosti. Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo, Severné Macedónsko a Čierna Hora sa v reakcii na útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine pripojili k reštriktívnym opatreniam EÚ. Srbsko a Turecko to dosiaľ neurobili. Turecko je stále kľúčovým partnerom Európskej únie a kandidátskou krajinou. Prístupové rokovania s Tureckom sú od roku 2018 pozastavené. Turecko sa naďalej vzďaľuje od EÚ, keďže sa v ňom neustále zhoršuje situácia v oblasti základných práv, nezávislosti súdnictva a riadenia hospodárstva a neuskutočňujú sa reformy na riešenie niektorých sektorových problémov. Pokiaľ ide o východné Stredozemie, Európska rada v júni 2022 vyjadrila hlboké znepokojenie nad nedávnymi opakovanými krokmi a vyhláseniami Turecka. V júni 2022 Európska rada uskutočnila strategickú diskusiu o vzťahoch Európskej únie s jej partnermi v Európe. Dňa 6. októbra 2022 sa v Prahe uskutočnilo prvé stretnutie širšieho formátu európskych krajín, tzv. Európskeho politického spoločenstva. Viac ako štyridsať vedúcich predstaviteľov európskych krajín diskutovalo o energetike, bezpečnosti, klíme a hospodárskej situácii v Európe. Diskutovalo sa aj o budúcom smerovaní platformy a bolo prijaté rozhodnutie o uskutočnení ďalšieho stretnutia v Moldavsku. Tento neformálny rámec nenahradí existujúce politiky a nástroje EÚ, najmä rozširovanie, a bude plne rešpektovať rozhodovaciu autonómia Európskej únie. Prehľad kľúčových udalostí Útočná vojna Ruska proti Ukrajine narušila trhy s energiou, čo vyvolalo zvýšenú cenovú volatilitu a energetickú neistotu, a to malo vplyv na EÚ a jej bezprostredné susedstvo. Zvýšenie cien energie má vplyv aj na iné sektory, ako sú doprava (zvýšenie cien palív) a priemysel (zvýšenie cien surovín a hnojív). Okrem energetiky mala kríza veľký vplyv aj na agropotravinársky sektor a iné trhy, a to najmä na dostupnosť a cenovú prístupnosť potravín, obilnín, niektorých surovín a ceny iných komodít. Pri budovaní udržateľných a zodpovedných strategických partnerstiev v oblasti kritických surovín existuje veľký nevyužitý potenciál, pričom je dôležité integrovať západný Balkán do dodávateľských reťazcov EÚ. EÚ začlenila západný Balkán do svojho úsilia o zmiernenie vplyvu vojny a pandémie ochorenia COVID-19. Veľké úsilie sa venuje zrýchleniu integrácie krajín západného Balkánu vzhľadom na ich štatút kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín. To sa uskutočňuje prostredníctvom ich účasti na programoch a v agentúrach EÚ, ale aj prostredníctvom vykonávania dohôd o stabilizácii a pridružení, hospodárskeho a investičného plánu, inkluzívnych rámcov regionálnej spolupráce, akými sú stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora a stratégia EÚ pre podunajskú oblasť, a potenciálne aj prostredníctvom regionálnej hospodárskej integrácie. EÚ dôsledne posilňuje svoje politické vzťahy so západným Balkánom, pričom sa zameriava na oblasti spoločného záujmu, ako sú spravodlivosť a vnútorné veci, hospodárstvo a jednotný trh, energetická, dopravná a digitálna politika, civilná ochrana, sociálna politika, vzdelávanie, výskum a inovácia, ako aj na zahraničné veci, bezpečnosť a obranu. Záväzky v posledných uvedených oblastiach sa týkajú aj podpory posilňovania kybernetických a obranných kapacít. Už samotný proces stabilizácie a pridruženia zabezpečuje značnú integráciu ešte pred dátumom pristúpenia. Okrem príležitostí, ktoré ponúkajú dohody o stabilizácii a pridružení, zabezpečujú značnú mieru integrácie aj ďalšie regionálne dohody, najmä o Dopravnom spoločenstve a Energetickom spoločenstve. Prostredníctvom Energetického spoločenstva EÚ otvára západnému Balkánu pod podmienkou uskutočnenia regulačných reforiem aj svoj trh s elektrinou. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité dosiahnutie pokroku v programe integrácie trhu s elektrinou v regióne a s EÚ vrátane prijatia spoločnej metodiky na výpočet prenosovej kapacity. Zelená transformácia predstavuje najväčšiu šancu Európy na to, aby sa stala energeticky nezávislejšou a prispievala aj k spomaleniu zmeny klímy a zlepšovaniu životov ľudí. Plán REPowerEU, podporený stratégiou vonkajšej energetickej angažovanosti EÚ v meniacom sa svete, ktorý začala Európska komisia realizovať v máji 2022, pomôže znížiť závislosť EÚ aj západného Balkánu od ruského plynu. Západný Balkán by mal podľa očakávaní dosiahnuť úplný súlad s právnymi predpismi a politickými prioritami EÚ podľa tohto plánu. Nová energetická platforma EÚ prispeje k spojeniu dopytu, koordinácii využívania infraštruktúry, rokovaniam s medzinárodnými partnermi a príprave na spoločné nákupy plynu, vodíka a skvapalneného zemného plynu. Plán REPowerEU podporuje aj diverzifikáciu energie v rámci posilňovania energetickej bezpečnosti, ako aj diverzifikáciu dodávok zemného plynu. Hoci krátkodobé opatrenia môžu prispieť k zmierneniu účinkov tejto situácie, kríza jasne dokazuje naliehavú potrebu vnímať zelenú a digitálnu transformáciu ako stimuly udržateľného rastu a diverzifikácie. Spolupráca v týchto oblastiach je podporená intenzívnejšou účasťou krajín západného Balkánu v neformálnych radách a kontaktných skupinách na vysokej úrovni. Lídri EÚ naďalej udržiavali vzťahy so svojimi partnermi zo západného Balkánu, a to aj na úrovni samitov, naposledy počas stretnutia vedúcich predstaviteľov EÚ a západného Balkánu v júni 2022. V nadväznosti na zasadnutie Rady pre zahraničné veci z mája 2022 si ministri zahraničných vecí EÚ prvýkrát neformálne vymenili názory so všetkými šiestimi partnermi zo západného Balkánu. Od prijatia záväzkov na samite v Brde sa partneri zo západného Balkánu vyzývajú, aby písomne prispievali k zasadnutiam Rady pre zahraničné veci, a následne sú o týchto zasadnutiach informovaní. Takisto sa zúčastňujú na pilotnej fáze európskej diplomatickej akadémie. V decembri 2021 sa v Brde pri Kranju uskutočnilo každoročné fórum ministrov EÚ a západného Balkánu v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ktoré bolo príležitosťou pre EÚ viesť diskusie s krajinami regiónu o posilnení riadenia migrácie, azylu a hraníc, boji proti terorizmu, extrémizmu a radikalizácii, organizovanej trestnej činnosti, posilňovaní právneho štátu a reformách súdnictva. V júni 2022 sa v Tirane v súvislosti s úzkou spoluprácou uvedenou v agende pre západný Balkán v oblasti inovácie, výskumu, vzdelávania, kultúry, mládeže a športu konalo zasadnutie ministrov troch západobalkánskych platforiem týkajúcich sa kultúry, výskumu a inovácie, vzdelávania a odbornej prípravy. Dialóg ministrov týkajúci sa regulačných aspektov digitálnej politiky sa konal v júni 2022 v Bruseli. V rámci hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán sa naďalej prepájali reformy a investície potrebné v jednotlivých krajinách, ktorými sa zabezpečovala dlhodobá vízia najmä v politikách týkajúcich sa infraštruktúry a prepojenosti. Plán vstúpil do fáze realizácie a naďalej predstavoval koncepciu pomoci EÚ na preklenutie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónom a EÚ a na pomoc regiónu so zelenou a digitálnou transformáciou. Hospodársky a investičný plán a zelená agenda, ktorá sa zameriava na opatrenia týkajúce sa klímy, obehové hospodárstvo, biodiverzitu, boj proti znečisteniu a na udržateľné potravinové systémy, predstavujú pre región najlepšie nástroje na postupné budovanie odolnosti a energetickej nezávislosti. Hlavné činnosti v rámci plánu sa zameriavajú na prechod od uhlia, diverzifikáciu trás dodávok plynu, investovanie do obnoviteľných zdrojov energie a na zintenzívnenie úspor energie prostredníctvom vlny obnovy. Podrobný prehľad vykonávania hospodárskeho a investičného plánu sa nachádza v prílohe k tomuto oznámeniu. V Investičnom rámci pre západný Balkán bolo schválené financovanie z prostriedkov EÚ a bilaterálne darcovské spolufinancovanie 24 hlavných investícií do infraštruktúry v kľúčových energetických a dopravných koridoroch, ako aj financovanie sociálnej a digitálnej oblasti, energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej hospodárnosti, zariadení na spracovanie odpadov a čistiarní odpadových vôd v celkovej výške presahujúcej 3,3 mld. eur. Región dosiahol pokrok aj pri vykonávaní zelenej agendy s podporou EÚ. V oblasti reforiem je potrebné ďalšie úsilie, aby sa podporila zelená transformácia a regionálna hospodárska integrácia, a mohol sa tak využiť úplný potenciál investícií. V záujme lepšej podpory hospodárskej obnovy po pandémii a riešenia dôsledkov ruskej vojny proti Ukrajine je mimoriadne dôležité navrhnúť v rámci ďalších programov hospodárskych reforiem opatrenia na podporu inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu v súlade s prioritami EÚ v oblasti zelenej transformácie a digitalizácie. V záujme využitia príležitostí a minimalizácie potenciálnych negatívnych dôsledkov týchto problémov je kľúčové, aby si partneri zo západného Balkánu a Turecko zachovávali makrofiškálnu stabilitu a vykonávali štrukturálne reformy s cieľom riešiť zistené nedostatky svojich hospodárstiev a posilniť svoju dlhodobú odolnosť. Vzhľadom na veľkú neistotu, zhoršujúce sa vyhliadky na rast a intenzívne a pretrvávajúce inflačné tlaky budú na zmiernenie nepriaznivých vplyvov na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva potrebné zacielené a dočasné opatrenia. Túto podporu je potrebné dôkladne vyvážiť s potrebou obnoviť fiškálne rezervy a znížiť verejný dlh prostredníctvom dôveryhodných strednodobých stratégií fiškálnej konsolidácie. Zvrátenie veľmi vysokej a stále sa zvyšujúcej inflácie, zmiernenie makroekonomických nerovnováh a obnova dôveryhodnosti makroekonomických politík sú osobitne dôležité v Turecku. Plný záväzok vykonávať reformy stanovené v programoch hospodárskych reforiem a v politickom usmernení prijatom spoločne s členskými štátmi EÚ je preto kľúčový nielen na zlepšenie konkurencieschopnosti, podporu tvorby pracovných miest a uľahčenie sociálneho začlenenia, ale aj na zaistenie fiškálnej udržateľnosti, plnenie hospodárskych kritérií v procese pristúpenia a na maximalizáciu potenciálneho vplyvu investičného balíka EÚ. V nadväznosti na prijatie nariadenia o nástroji IPA III v septembri 2021 a programového rámca IPA III v decembri 2021 prebieha vykonávanie nástroja IPA III. Do konca roka 2021 Komisia prijala ročné a viacročné rozhodnutia o financovaní v hodnote viac ako 4 mld. eur. Tým sa umožnilo najmä vykonávanie hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán. Nástroj IPA III sa naďalej programuje na základe spoľahlivého prístupu založeného na politike, ktorého súčasťou je strategické a dynamické poskytovanie pomoci a ktorého stredobodom sú základné požiadavky spojené s členstvom. V októbri 2021 a máji 2022 sa uskutočnili dva geopolitické dialógy na vysokej úrovni medzi Komisiou a Európskym parlamentom s cieľom prediskutovať všeobecný prístup k vykonávaniu nástroja IPA III, jeho ciele a programovanie finančných prostriedkov pre nástroj IPA.

Západný Balkán musí zintenzívniť úsilie a nájsť politickú vôľu na riešenie problémov brániacich vykonávaniu spoločného regionálneho trhu, ktorý bude maximalizovať prínosy hospodárskeho a investičného plánu. Na samite v Sofii v novembri 2020 v rámci berlínskeho procesu sa krajiny regiónu dohodli na ambicióznom pláne zavedenia spoločného regionálneho trhu. Dosiahol sa určitý pokrok, napr. sa rozšírili zelené jazdné pruhy do členských štátov EÚ. Avšak v dôsledku nezhôd, ktoré nesúvisia s vecnou prácou na vytvorení spoločného regionálneho trhu, nebola do dnešného dňa možné schváliť na politickej úrovni dohody uzavreté na technickej úrovni. Tieto dohody týkajúce sa spoločného regionálneho trhu by mali významné prínosy v podobe zvýšenia atraktívnosti a konkurencieschopnosti celého regiónu, zrýchlenia obnovy po pandémii a zmiernenia vplyvu agresie Ruska voči Ukrajine. To by takisto prilákalo investorov usilujúcich sa o diverzifikáciu dodávok a kratšie hodnotové reťazce a pomohlo maximalizovať prínosy investícií do infraštruktúry prepojenosti. Je preto dôležité, aby všetky strany pri budovaní spoločného regionálneho trhu a plnení spoločných zväzkov v prospech ľudí a podnikov v regióne zohrávali konštruktívnu úlohu. V tomto procese môže zohrávať pozitívnu úlohu iniciatíva Otvorený Balkán, ktorú začalo realizovať Albánsko, Severné Macedónsko a Srbsko, a to za predpokladu, že bude vychádzať z pravidiel EÚ a zostane inkluzívna voči všetkým partnerom zo západného Balkánu. Napriek vznikajúcim obmedzeniam dodávok by západný Balkán nemal zavádzať jednostranné obmedzenia obchodu. Všetky existujúce opatrenia, ktoré sú v rozpore s dohodami o stabilizácii a pridružení a so Stredoeurópskou dohodou o voľnom obchode (CEFTA) alebo proti duchu spoločného regionálneho trhu, by sa mali prioritne zrušiť. Ruská vojenská agresia voči Ukrajine vyvolala v regióne silné ohlasy a ešte viac zdôraznila význam zosúladenia so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou v procese rozširovania. Západný Balkán a Turecko sa pripojili k veľkej väčšine medzinárodného spoločenstva vrátane EÚ pri hlasovaní o dvoch rezolúciách Valného zhromaždenia OSN o ruskej invázii na Ukrajinu a jej humanitárnych dôsledkoch, ako aj pri hlasovaní o pozastavení členstva Ruska v Rade pre ľudské práva. Ako nestály člen od januára 2022 sa Albánsko aktívne zapája do práce Bezpečnostnej rady OSN, a to aj ako spolupredkladateľ rezolúcií, v ktorých sa odsudzuje agresia. Úplné zosúladenie Albánska, Čiernej Hory a Severného Macedónska so SZBP EÚ je silným signálom ich strategickej voľby pristúpiť k EÚ. Uznáva a víta sa aj značné zintenzívnenie miery formálneho zosúladenia so SZBP v prípade Bosny a Hercegoviny a jednostranné zosúladenie Kosova. Miera zosúladenia Srbska so SZBP sa v sledovanom období značne znížila. Od Srbska sa prioritne očakáva, že v súlade so svojím rokovacím rámcom splní záväzok a postupne dosiahne súlad so SZBP EÚ vrátane reštriktívnych opatrení. Zosúladenie Turecka so SZBP sa v sledovanom období ďalej zhoršovalo, a to aj v dôsledku jeho nepripojenia sa k reštriktívnym opatreniam EÚ voči Rusku. Čierna Hora a Srbsko naďalej používali revidovanú metodiku stanovenú v oznámení Komisie s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán a schválenú v júni 2021 na politických medzivládnych konferenciách zorganizovaných s týmito krajinami. Čierna Hora má na rokovania otvorené všetky kapitoly, z ktorých tri sú predbežne uzavreté. Pokrok Srbska v reformách umožnil na medzivládnej konferencii so Srbskom, ktorá sa konala v decembri 2021, začať rokovania v rámci tematického bloku 4 týkajúceho sa zelenej agendy a udržateľnej prepojenosti . Na medzivládnej konferencii sa vytýčila aj cesta k otvoreniu ďalších tematických blokov na základe očakávaného pokroku krajiny, a to najmä pokiaľ ide o reformy v oblasti právneho štátu a normalizáciu vzťahov s Kosovom. Medzivládnou konferenciou s Čiernou Horou, ktorá sa konala v decembri 2021, sa zaistila politická kontrola zameraná na zrýchlenie úsilia pri plnení priebežných referenčných kritérií v oblasti právneho štátu, ktoré zostávajú ďalším čiastkovým cieľom potrebným na dosiahnutie pokroku v prístupových rokovaniach. V súlade s revidovanou metodikou Komisia v záveroch a odporúčaniach v tomto oznámení posudzuje celkový stav prístupových rokovaní s Čiernou Horou a so Srbskom a navrhuje ďalšie kroky pre obe krajiny. Ďalšie medzivládne konferencie by sa mali konať po uverejnení tohto každoročného balíka správ a následných záverov Rady. Dňa 19. júla sa uskutočnili medzivládne konferencie o prístupových rokovaniach so Severným Macedónskom a s Albánskom. Išlo o uznanie trvalého odhodlania, výsledkov reforiem a odolnosti oboch krajín na ceste do EÚ. Prvýkrát sa revidovaná metodika rozširovania uplatňuje v celom rozsahu, čím vnáša do celého procesu rokovaní lepšiu predvídateľnosť, väčšiu dynamiku a silnejšiu politickú kontrolu. Komisia okamžite začala proces preverovania. Preverovanie predstavuje analytické preskúmanie práva Únie, ktoré vykonáva Komisia spoločne s jednotlivými kandidátskymi krajinami. Tento proces umožňuje kandidátskym krajinám oboznámiť sa s acquis a následne určiť úroveň súladu s právnymi predpismi EÚ a vypracovať plány na ďalšie zosúladenie. V stanovisku Komisie k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii sa identifikovalo 14 kľúčových priorít, ktoré musí Bosna a Hercegovina splniť, aby Komisia odporučila začatie rokovaní o pristúpení k EÚ. Rada týchto 14 kľúčových priorít schválila v roku 2019. V júni 2022 Európska rada vyjadrila pripravenosť priznať štatút kandidátskej krajiny Bosne a Hercegovine a vyzvala Komisiu, aby podala správu o vykonávaní 14 kľúčových priorít, a to s osobitným dôrazom na priority, ktoré tvoria podstatný súbor reforiem. Tento balík je reakciou na uvedenú žiadosť. EÚ naďalej podporovala vykonávanie dohody o stabilizácii a pridružení s Kosovom a poskytovala vláde odporúčania v oblasti kľúčových reforiem súvisiacich s EÚ. Návrh Komisie na zrušenie vízovej povinnosti pre občanov Kosova stále čaká na schválenie v Rade. Túto naliehavú záležitosť je potrebné riešiť prioritne. Komisia trvá na svojom posúdení z roku 2018, že boli splnené všetky kritériá liberalizácie vízového režimu s Kosovom, ktoré Rada stanovila. Turecko je kandidátskou krajinou a kľúčovým partnerom EÚ v základných oblastiach spoločného záujmu, ako je obchod, migrácia, boj proti terorizmu, verejné zdravie, klíma, energetika, doprava a regionálne otázky. V oblasti energetiky je Turecko pre EÚ naďalej významnou a spoľahlivou tranzitnou krajinou. Prístupové rokovania s Tureckom sú naďalej pozastavené. Turecko nezvrátilo negatívny trend vzďaľovania sa od Európskej únie, a dochádza v ňom k výraznému zhoršeniu situácie v oblasti demokracie, právneho štátu, základných práv a nezávislosti súdnictva. Dialóg o týchto otázkach zostáva neoddeliteľnou súčasťou vzťahu medzi EÚ a Tureckom. Dialóg a spolupráca s Tureckom sa zintenzívnili v súlade s usmerneniami Európskej rady z roku 2021. Európska únia je pripravená etapovitým, primeraným a zvratným spôsobom postupovať v rozvíjaní vzťahu s Tureckom s cieľom posilniť spoluprácu vo viacerých oblastiach spoločného záujmu za predpokladu, že zmiernenie napätia pretrvá, že Turecko bude konštruktívne spolupracovať a že sa splnia podmienky stanovené v predchádzajúcich záveroch Európskej rady. EÚ má strategický záujem o stabilné a bezpečné prostredie vo východnom Stredozemí a o rozvoj vzájomne prospešného vzťahu s Tureckom založeného na spolupráci. So zreteľom na spoločné oznámenie EÚ potvrdila odhodlanie použiť v prípade obnovených provokácií alebo jednostranných krokov porušujúcich medzinárodné právo všetky nástroje a možnosti, ktoré má k dispozícii, na ochranu svojich záujmov a záujmov svojich členských štátov, ako aj na zachovanie regionálnej stability. Vyhlásenie EÚ a Turecka z roku 2016 naďalej prinášalo výsledky a zostalo kľúčovým rámcom spolupráce v oblasti migrácie. Turecko naďalej vynakladalo obdivuhodné úsilie poskytnúť útočisko približne štyrom miliónom utečencov zo Sýrie a z iných krajín. Pretrvávali však problémy s vykonávaním vyhlásenia, pretože Turecko od marca 2020 jednostranne pozastavilo návraty neregulárnych migrantov a odmieta žiadateľov o azyl z gréckych ostrovov. Počet prípadov nelegálneho prekročenia hraníc medzi Tureckom a EÚ zostal výrazne nižší ako pred prijatím vyhlásenia EÚ a Turecka. Najväčší podiel na príchodoch do EÚ mali v roku 2021 alternatívne prevádzačské trasy vedúce do vládou kontrolovaných oblastí Cypru a do Talianska. Toky neregulárnej migrácie cez tieto trasy sa v roku 2022 významne zvýšili. EÚ naďalej dodržiavala svoj záväzok poskytovať významnú finančnú podporu pre utečencov a hostiteľské komunity v Turecku. V rámci nástroja pre utečencov v Turecku sa zmobilizovalo 6 mld. eur. Na konci roka 2020 boli uzavreté zmluvy zodpovedajúce výške celého jeho prevádzkového rozpočtu, pričom do júna 2022 sa vyplatilo viac než 4,7 mld. eur. Medzi jeho úspechy patrí pomoc pri zabezpečovaní základných potrieb 1,9 mil. utečencov, pomoc pri umožnení 740 000 utečeneckým deťom navštevovať školu, prebiehajúca výstavba 405 škôl a poskytnutie viac než 22,8 milióna vyšetrení v rámci primárnej zdravotnej starostlivosti. Komisia vyčlenila dodatočný balík vo výške 3,5 mld. eur na obdobie 2020 – 2023. Jeho súčasťou budú finančné prostriedky na riadenie migrácie a kontrolu hraníc, najmä na východnej hranici Turecka. EÚ aj Turecko naďalej využívali prínosy colnej únie, pričom hospodárska integrácia Turecka s EÚ je stále vysoká. Komisia pokračovala v zintenzívnenej spolupráci s Tureckom na riešení prekážok obchodu, ktoré bránia bezproblémovému fungovaniu colnej únie. Dosiahol sa však len malý pokrok a prevažná väčšina prekážok obchodu nebola odstránená. Jednostranná zahraničná politika Turecka bola naďalej v rozpore s prioritami EÚ v rámci SZBP a širšími záujmami EÚ, najmä v dôsledku zasahovania do niektorých regionálnych konfliktov a podpory vojenských akcií v týchto konfliktoch. Turecko však zostalo otvorené politickému dialógu o regionálnych otázkach. Miera zosúladenia Turecka so SZBP sa znovu zhoršila. Európska rada vyjadrila očakávanie, že Turecko a všetky dotknuté strany pozitívne prispejú k riešeniu krízy v regióne. Turecko sa aktívne diplomaticky podieľa na riešení rôznych problémov spojených s agresiou Ruska voči Ukrajine a snaží sa zmierniť konflikt napríklad dosiahnutím prímeria. Takisto prevzalo diplomatickú iniciatívu pri sprostredkovaní vývozu ukrajinského obilia. Dohoda uzavretá v júli v Istanbule medzi Ukrajinou a Ruskom sprostredkovaná OSN a Tureckom by nebola možná bez konštruktívnej úlohy Turecka, ktoré sa zapája aj do uľahčenia jej vykonávania. Obavy však vyvoláva to, že sa Turecko nepripojilo k reštriktívnym opatreniam EÚ voči Rusku, a to pre voľný obeh výrobkov vrátane položiek s dvojakým použitím v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom. Vytvára sa tým riziko oslabenia reštriktívnych opatrení EÚ. Ak má colná únia naďalej fungovať, strany musia plne dodržiavať existujúce pravidlá a vyhnúť sa oslabovaniu vzájomnej dôvery. Turecko podpísalo memorandum o porozumení týkajúce sa rozvíjania hospodárskych a obchodných vzťahov s Ruskom. Vedenie dialógu v dobrej viere a zdržanie sa jednostranných krokov, ktoré sú v rozpore so záujmami EÚ a porušujú medzinárodné právo a zvrchované práva členských štátov EÚ, predstavujú základnú požiadavku v záujme zaistenia stabilného a bezpečného prostredia vo východnom Stredozemí a pri rozvoji kooperatívneho a vzájomne prospešného vzťahu medzi EÚ a Tureckom. Všetky nezhody sa musia riešiť prostredníctvom mierového dialógu a v súlade s medzinárodným právom. Opatrenia vo Varoši, ktoré sú v rozpore s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN, naďalej oslabujú vyhliadky na obnovenie rokovaní a dosiahnutie úplného riešenia cyperského problému. Od Turecka sa očakáva, že okamžite odvolá všetky opatrenia a kroky prijaté od októbra 2020 v súvislosti s mestom Varoša. II. ZÁKLADNÉ HODNOTY PROCESU PRISTÚPENIA Od krajín zapojených do procesu rozširovania sa očakáva dosahovanie plynulého pokroku v ich príslušných programoch reforiem v kľúčových oblastiach, presadzovanie reforiem a preukazovanie konkrétneho pokroku v oblasti právneho štátu, hospodárstva, fungovania demokratických inštitúcií a reformy verejnej správy. Zabezpečenie solídnych a nezvratných výsledkov vo všetkých týchto oblastiach je pre splnenie požiadaviek na členstvo v EÚ naďalej rozhodujúce. Dosiahol sa pokrok v niektorých prípadoch reformy súdnictva, dolaďovaní právneho rámca v oblasti ľudských práv a v reformách verejnej správy. Napriek dosiahnutému pokroku je však stále potrebné preukázať silnú politickú vôľu na dosiahnutie výsledkov pri vykonávaní reforiem. Pokrok pri plnení hospodárskych prístupových kritérií je príliš pomalý na to, aby sa dosiahlo významné zmenšenie hospodárskych rozdielov v porovnaní s EÚ. Politický a inštitucionálny odpor k zmenám naďalej pretrváva a v niektorých krajinách boli pozorované negatívne trendy. Tie pretrvávajú napríklad v podobe čoraz nepriateľskejšieho prostredia pre občiansku spoločnosť, slobodu prejavu a slobodu médií, ako aj pokusov o neprípustné ovplyvňovanie a politické zasahovanie do práce justície. Prioritou v krajinách zapojených do procesu rozširovania by malo zostať riadne presadzovanie rámcov boja proti korupcii, ako aj zavádzanie opatrení na boj proti korupcii v sektoroch, ktoré sú voči korupcii najzraniteľnejšie, Je potrebné dosiahnuť pokrok v oblasti zosúladenia verejného obstarávania s európskymi normami a osvedčenými postupmi, posilnenia predchádzania konfliktom záujmov a konsolidácie bezúhonnosti vo verejnej službe. Na oslabenie a účinné riešenie problémov v súvislosti s ovládnutím štátu je potrebné súdržné a konzistentné úsilie. Dosahovanie solídnych výsledkov pri aktívnom vyšetrovaní, trestnom stíhaní a vydávaní právoplatných odsudzujúcich rozsudkov v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach a v prípadoch závažnej a organizovanej trestnej činnosti zostáva dlhodobým cieľom, ktorý si naďalej vyžaduje zvýšené a neustále úsilie, a to aj prostredníctvom ďalšieho posilnenia strategických a operačných kapacít. Fungovanie demokratických inštitúcií Zavedenie opatrení na konsolidáciu fungovania demokratických inštitúcií je pre proces rozširovania kľúčové, ale v mnohých prípadoch sa ešte musí preukázať skutočná politická vôľa na presadenie príslušných reforiem. Silná politická polarizácia a nedostatočný medzistranícky dialóg naďalej ovplyvňujú fungovanie parlamentov, a to vo všetkých krajinách západného Balkánu, hoci v sledovanom období boli zaznamenané niektoré pozitívne kroky. V Srbsku sa 3. apríla 2022 konali prezidentské, predčasné parlamentné a komunálne voľby do belehradského mestského zastupiteľstva vo všeobecne pokojnej atmosfére. Zúčastnili sa na nich všetky politické sily, výsledkom čoho bolo pluralitnejšie a inkluzívnejšie zloženie parlamentu ako po voľbách v roku 2020. Okrem toho sa pred voľbami široké spektrum politických subjektov zapojilo do konštruktívneho medzistraníckeho dialógu, ktorý sprostredkoval Európsky parlament. Medzinárodní pozorovatelia Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe však pri parlamentných voľbách zistili viaceré nedostatky. Značné oneskorenia pri finalizovaní výsledkov volieb, a tým aj pri zostavovaní novej vlády, viedli k spomaleniu rozhodovacieho procesu. V septembri 2021 bol zmenený nový kódex správania a v októbri 2021 bola zriadená etická komisia. Počas rokovaní v parlamente sa naďalej používali urážlivé vyjadrenia voči politickým oponentom a občianskym aktivistom. V Čiernej Hore naďalej pretrvávalo politické napätie a polarizácia, nebudovali sa konštruktívne vzťahy medzi politickými stranami a nevytváral sa konsenzus v kľúčových záležitostiach národného záujmu, čo viedlo k tomu, že dvom rozhádaným vládam bola vyslovená nedôvera. Riadne fungovanie čiernohorských inštitúcií závažne ovplyvňuje politická nestabilita, čo zdržiava rozhodovacie procesy a vykonávanie reforiem. Fungovanie hlavných súdnych orgánov bolo oslabené ich neúplným zložením v dôsledku neschopnosti parlamentu zvoliť nových členov. Od polovice septembra nedokázal Ústavný súd plniť svoju úlohu, pretože nebol uznášaniaschopný, čím sa ešte viac prehĺbila politická neistota.

V Kosove sa vláda zvolená v roku 2021 tešila vďaka jasnej väčšine politickej a inštitucionálnej stabilite. Kosovo by tak malo mať príležitosť zrýchliť úsilie o posilnenie demokracie a právneho štátu, posilniť boj proti korupcii a zintenzívniť legislatívne činnosti, a to aj v oblasti reforiem súvisiacich s EÚ. Častý výskyt problémov s uznášaniaschopnosťou národného zhromaždenia a bojkoty opozičných strán však spôsobujú oneskorenia pri prijímaní kľúčových zákonov. Treba vyvinúť úsilie na posilnenie úlohy národného zhromaždenia ako fóra na konštruktívny politický dialóg a budovanie konsenzu, najmä pokiaľ ide o program reforiem súvisiacich s EÚ. Na jeseň 2021 sa uskutočnili komunálne voľby, ktoré boli vo všeobecnosti dobre zorganizované, transparentné a vyznačovali sa politickou súťažou. Jedinou výnimkou boli srbské obce v Kosove, v ktorých bola politická súťaž obmedzená. Stále je potrebné vyriešiť dlhodobé nedostatky. V Albánsku po všeobecných voľbách z roku 2021 zaujali svoje miesta v parlamente zvolení členovia najväčších opozičných strán. Pokiaľ ide o reformy súvisiace s EÚ, národné zhromaždenie dosiahlo konsenzus medzi stranami o ústavnej zmene s cieľom predĺžiť funkčné obdobie súdnych preverovacích orgánov. Na parlamentný život mal však vplyv vnútorný konflikt v rámci najväčšej opozičnej strany. Na úrovni vlády sa Albánsko naďalej celkovo zameriavalo na program reforiem súvisiacich s EÚ. V Severnom Macedónsku bol parlament naďalej hlavným fórom pre politický dialóg. Po intenzívnych rokovaniach parlament prijal závery týkajúce sa návrhu, čím sa vytvorili podmienky na otvorenie prístupových rokovaní. Jeho činnosť však bola ovplyvnená politickou polarizáciou a „aktívnou blokádou“ zo strany hlavnej opozičnej strany, v dôsledku čoho sa skomplikovalo prijatie niektorých právnych predpisov. Parlament a vláda sa zaviazali prioritne začať a dosiahnuť príslušné ústavné zmeny, aby boli do Ústavy zahrnutí občania, ktorí žijú v rámci hraníc štátu. V Bosne a Hercegovine viedla politická polarizácia a obštrukcie k pozastaveniu činnosti demokratických inštitúcií a reforiem potrebných na pristúpenie k EÚ. Predsedníctvo, Rada ministrov a parlament boli blokované až do jari 2022. Stretnutia v rámci politického dialógu s EÚ v rámci dohody o stabilizácii a pridružení sa mohli uskutočniť až v júni 2022. Entita Republika srbská presadzovala iniciatívy na jednostranné prevzatie kompetencií štátu. Tieto iniciatívy sú v súčasnosti pozastavené alebo ich skúma Ústavný súd. Vysoký predstaviteľ využil v sledovanom období štyrikrát svoju výkonnú právomoc na prekonanie obštrukcie, z toho raz aj v prípade poskytnutia finančných prostriedkov na organizovanie volieb v októbri 2022. Štátny rozpočet bol prijatý až na konci júna. Štátne inštitúcie začali obnovovať svoje fungovanie na jar 2022 a realizovali prvé kroky na vykonanie pozastavených reforiem. Politické subjekty zaujali jednotný prístup k tomu, aby mohla Bosna a Hercegovina prijať zákon o verejnom obstarávaní, ako aj k tomu, aby sa krajina stala účastníckym štátom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. Všeobecné voľby sa uskutočnili 2. októbra; podľa predbežných zistení OBSE/ODIHR sa celkovo vyznačovali politickou súťažou a boli dobre organizované, ale poznačené nedôverou vo verejné inštitúcie a etnicky konfliktnou rétorikou. V ten istý deň vysoký predstaviteľ nariadil zmeny ústavy entity Federácia a volebného zákona zamerané na riešenie množstva funkčných problémov a včasné vytvorenie orgánov. V Turecku počas sledovaného obdobia pokračovalo zhoršovanie situácie v oblasti demokracie. Napriek tomu, že núdzový stav bol v roku 2018 zrušený, viaceré právne ustanovenia, ktorými sa udeľujú mimoriadne právomoci orgánom verejnej správy a zachováva viacero obmedzujúcich prvkov z obdobia núdzového stavu, zostali začlenené do právneho systému, čo malo vplyv na demokraciu a základné práva. Pretrvávali štrukturálne nedostatky prezidentského systému. Parlamentu aj naďalej chýbali potrebné prostriedky, prostredníctvom ktorých by mohol brať vládu na zodpovednosť. Súdnictvo a základné práva Nezávislý, nestranný, zodpovedný a profesionálny justičný systém, ktorý účinne funguje a ktorého rozhodnutia sa účinne vykonávajú, je nevyhnutným predpokladom právneho štátu. Určitý pokrok sa dosiahol v niektorých prípadoch reforiem súdnictva. Vo všetkých krajinách západného Balkánu a v Turecku však súdne inštitúcie naďalej čelia množstvu problémov. Konkrétne naďalej pretrvávali neprimerané vonkajšie tlaky na súdnictvo, čo oslabovalo nezávislosť sudcov a prokurátorov, ohrozovalo celkovú inštitucionálnu rovnováhu a napokon ovplyvňovalo aj deľbu moci v štáte. V dôsledku toho sa naďalej oslabuje zásada rovnosti pred zákonom. Naďalej je mimoriadne dôležité dosiahnuť rozhodujúci pokrok pri vykonávaní reforiem súdnictva na základe silnej politickej vôle. Na dosiahnutie ďalšieho pokroku v prístupovom procese je veľmi dôležitá konsolidácia justičných funkcií, ktorá prinesie solídne dlhodobé výsledky. Albánsko pokračovalo v dosahovaní solídneho pokroku pri vykonávaní svojej komplexnej reformy súdnictva, pričom naďalej zaisťovalo hmatateľné výsledky aj v procese previerok. Ústavný súd je stále plne funkčný. Vďaka vymenovaniam do funkcií na Najvyššom súde sa prvýkrát znížil počet nevybavených prípadov. Stále je potrebné dosiahnuť pokrok v systéme správy prípadov a systéme právneho vzdelávania. Severné Macedónsko dosiahlo určitý pokrok prostredníctvom stabilného vykonávania stratégie v oblasti súdnictva. Súdnictvo preukázalo odhodlanie chrániť svoju bezúhonnosť a nezávislosť. Súdne orgány jednotne vykonávajú nové pravidlá vvmenovania, povyšovania, disciplinárneho posudzovania a odvolávania sudcov a prokurátorov. Je potrebné vyčleniť náležité zdroje na zabezpečenie úplnej funkčnosti automatizovaného systému správy prípadov. Srbsko celkovo dosiahlo určitý pokrok pri posilňovaní nezávislosti a zodpovednosti sudcov a uskutočnilo dôležitý krok tým, že vo februári 2022 schválilo príslušné zmeny ústavy. Ako ďalší krok bude dôležité zabezpečiť, aby boli v ústavných lehotách zmenené vykonávacie zákony, ktoré umožnia, aby bola reforma plne účinná. Srbsko zriadilo dve expertné pracovné skupiny poverené vypracovaním návrhu vykonávacích právnych predpisov. Kosovo dosiahlo určitý pokrok v oblasti reforiem súdnictva. Vykonali sa kroky s cieľom začať vykonávanie stratégie a akčného plánu pre oblasť právneho štátu a prijal sa nový legislatívny rámec, ktorým sa riadi systém prokuratúr. Sú však potrebné ďalšie kroky na zvýšenie účinnosti a nezávislosti súdnictva. Čierna Hora dosiahla obmedzený pokrok v oblasti kľúčových reforiem súdnictva. Pretrvávajú obavy o fungovanie inštitúcií a konsolidáciu nezávislých súdnych a prokurátorských rád a výsledky v oblasti zodpovednosti sudcov sú naďalej v počiatočnom štádiu. Vyšetrovania viacerých prípadov na vysokej úrovni, ktoré vykonával Úrad špeciálnej prokuratúry, viedli k zatknutiu bývalého predsedu Najvyššieho súdu a predsedu Obchodného súdu a ich obvineniu z korupcie a organizovanej trestnej činnosti. Vyšetrované prípady sa ešte nedostali pred súd. Bosna a Hercegovina zaostáva v reforme súdnictva a ani v posilňovaní tohto sektora nedosiahla žiadny pokrok. V máji 2022 parlament odmietol legislatívne zmeny zamerané za zavedenie systému overovania majetkových priznaní osôb vykonávajúcich sudcovskú funkciu. V dôsledku neexistencie skutočného politického odhodlania v oblasti právneho štátu a vykročenia na cestu členstva v EÚ sa naďalej zhoršuje celková bezúhonnosť sektora súdnictva. V Turecku pokračovalo zhoršovanie situácie pozorované v posledných rokoch. Systematické nedostatky v nezávislosti súdnictva sa neriešia. Politický nátlak na súdnictvo pokračoval, v dôsledku čoho klesala nezávislosť a celková kvalita súdnictva. Turecko odmietlo vykonať relevantné rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP), čím len zosilnilo obavy spojené s dodržiavaním medzinárodných a európskych noriem z jeho strany. Nevykonanie rozsudku ESĽP vo veci Kavala, ktoré viedlo k tomu, že Rada Európy začala voči Turecku postup v prípade nesplnenia povinnosti, vyvolalo vážne pochybnosti o odhodlaní krajiny plniť si povinnosti člena Rady Európy. Pozastavovanie výkonu funkcie a odvolávanie sudcov a prokurátorov naďalej oslabuje nezávislosť, efektívnosť a odbornosť justičného systému. Turecké orgány sa musia urýchlene zamerať na množstvo vážnych nedostatkov systému, a to aj pokiaľ ide o právo na spravodlivý proces a prísne dodržiavanie zásady prezumpcie neviny. Korupcia je na západnom Balkáne a v Turecku naďalej veľmi rozšírená. Pokrok v boji s korupciou je nerovnomerný. V niektorých krajinách sa dosiahol určitý pokrok, a to najmä v oblastiach súvisiacich s predchádzaním korupcii. Na zlepšenie transparentnosti a bezúhonnosti a na dosiahnutie hmatateľných výsledkov s presvedčivými úspechmi v oblasti vyšetrovania, stíhania a právoplatného odsúdenia je stále potrebná skutočná politická vôľa a jednoznačné odhodlanie presadzovať reformy. Treba ďalej presadzovať opatrenia na boj proti korupcii v kľúčových sektoroch, aby sa posilnili reformy a zmysluplnejšie a účinnejšie riešila korupcia vo všetkých oblastiach. Sektory, ktoré sú voči korupcii najzraniteľnejšie, si vyžadujú cielené posúdenie rizík na určenie rizík korupcie a slabých miest a v konečnom dôsledku musia viesť k navrhnutiu silných opatrení na boj proti korupcii. Stratégie a akčné plány v oblasti boja proti korupcii treba vykonávať systematicky a štruktúrovane, a to aj v kľúčových sektoroch, akými sú verejné obstarávanie, riadenie verejných financií, energetika, doprava, zdravie, voda, infraštruktúra, prírodné zdroje a vzdelávanie. Veľká a politická korupcia sa musia riešiť rozhodnejšie, keďže neustále pretrvávajú náznaky silného prepojenia súkromných a verejných záujmov. Na rozsiahlu korupciu je naďalej osobitne náchylné verejné obstarávanie. Pomocou ráznych a ambicióznejších opatrení je potrebné posilniť kontrolné mechanizmy v celom procese verejného obstarávania a výrazne zvýšiť transparentnosť. Severné Macedónsko pokračovalo v snahách bojovať proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a dosiahlo ďalší pokrok. Štátna komisia pre predchádzanie korupcii aktívne vykonávala svoj mandát. Krajina naďalej spolupracovala s medzinárodnými partnermi a koordinovala s nimi domáce činnosti proti organizovanej trestnej činnosti. V Albánsku viedol Osobitný útvar pre boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti (SPAK) trestné konania a finančné vyšetrovania, ktoré vyústili do právoplatných odsúdení v niekoľkých prípadoch na vysokej úrovni; previerka členov justície naďalej prináša výsledky v boji proti korupcii v súdnictve. Srbsko dosiahlo určitý pokrok pri ďalšom vykonávaní odporúčaní Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) pri Rade Európy. Vypracovanie novej stratégie a súvisiaceho akčného plánu v oblasti boja proti korupcii výrazne mešká. Čierna Hora zlepšila svoje výsledky v oblasti predchádzania korupcii, musí však ešte preukázať dôveryhodnú reakciu trestnej justície v oblasti boja proti korupcii vrátane veľkej korupcie. V Kosove bol dosiahnutý určitý pokrok v podobe prijatia významného balíka právnych predpisov na boj proti korupcii, ktorý zahŕňa nový zákon o trestnom poriadku, zákon o úrade na predchádzanie korupcii, zákon o majetkových priznaniach a právne predpisy, ktorými sa upravuje financovanie politických strán. Parlament Bosny a Hercegoviny odmietol zákon o konflikte záujmov, pričom následné opatrenia na justičnej úrovni v prípadoch korupcie, ktoré otriasli verejnosťou, boli selektívne a netransparentné. Počet právoplatných odsúdení v prípadoch na vysokej úrovni bol naďalej veľmi nízky. V Turecku sa počas sledovaného obdobia nedosiahol žiadny pokrok. Právny rámec a inštitucionálna architektúra sa musia zlepšiť, aby sa obmedzilo politické a neprípustné ovplyvňovanie trestného stíhania a rozhodovania v prípadoch korupcie. Väčšina odporúčaní skupiny GRECO nebola splnená. Vo všetkých krajinách západného Balkánu naďalej bránia účinnému vyšetrovaniu a rozhodovaniu v prípadoch organizovanej trestnej činnosti a korupcie pretrvávajúce nedostatočné ľudské a finančné zdroje v justičných orgánoch, ako aj chýbajúce vyhradené kapacity a odbornosť pri finančných vyšetrovaniach. Hoci sa v sektore vykonávajú činnosti budovania kapacít, nedostatočné štruktúry stimulov, neefektívne systémy riadenia výkonnosti a zraniteľnosť sektora súdnictva voči politickému tlaku prispievajú k zlej správe prípadov, zdĺhavým konaniam a nízkej miere úspešnosti opatrení zaisťovania a konfiškácie. Základné práva sú v krajinách západného Balkánu zväčša zakotvené v právnych predpisoch, ale pretrvávajú problémy pri zaistení ich účinného vykonávania. Politický rámec sa postupne dokončuje, a to najmä v oblasti boja proti diskriminácii a boja proti rodovo podmienenému násiliu, ale systematické nedostatky pretrvávajú v oblasti financovania opatrení na podporu a ochranu ľudských práv, pričom mnohé sektory stále závisia od darcov. Inštitúcie ombudsmanov, ako aj ich odporúčania a odporúčania ďalších nezávislých orgánov naďalej zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti podpory a ochrany ľudských práv v krajinách západného Balkánu. Vlády krajín v regióne musia dôsledne riešiť všetky odporúčania medzinárodných a regionálnych monitorovacích subjektov v oblasti ľudských práv vrátane tých, ktoré sa týkajú podmienok v ústavoch na výkon trestu odňatia slobody a predchádzania zlému zaobchádzaniu. Občianska spoločnosť naďalej dopĺňa, prípadne dokonca nahrádza, opatrenia vlády pri poskytovaní služieb znevýhodneným skupinám obyvateľstva. Obavy a odporúčania uvedené v predchádzajúcich správach o krajinách sú naďalej do veľkej miery platné a musia sa naliehavo začať riešiť. V Turecku sa situácia v oblasti ľudských práv ďalej zhoršovala a stále vyvoláva vážne obavy. Sloboda prejavu, sloboda a pluralita médií sú kľúčovými piliermi demokratickej spoločnosti a musia sa rešpektovať. V celom regióne západného Balkánu sa v tomto smere dosiahol obmedzený pokrok a v niektorých krajinách sa nedosiahol žiadny pokrok. Odporúčania z minulých správ sú stále do veľkej miery nevyriešené. Pluralizmus existuje vo väčšine regiónu, ale nezávislosť médií a rozvoj kvalitnej profesionálnej žurnalistiky naďalej brzdia vzájomne prepojené obchodné a politické záujmy a zlé podmienky na trhu práce, ktoré vedú k autocenzúre. Vážne obavy naďalej vyvolávajú prípady hrozieb, zastrašovania a násilia voči novinárom, ako aj hanlivé poznámky verejných činiteľov. Môžu mať odstrašujúci účinok na uplatňovanie slobody prejavu a tempo vyšetrovania a trestného stíhania týchto incidentov sa musí zvýšiť. Je potrebné zaručiť nezávislosť regulačných orgánov pre médiá a verejnoprávnych vysielateľov, a to aj prostredníctvom primeraného financovania a vymenovania do riadiacich štruktúr na základe zásluh. Podporiť sa musí aj účinné fungovanie nezávislých samoregulačných orgánov. Všetky krajiny regiónu musia zvýšiť transparentnosť financovania médií.

Výrazné zhoršovanie situácie pokračovalo v Turecku, kde je uplatňovanie slobody prejavu a šírenie opozičných hlasov naďalej značne obmedzené. Pokračovalo trestné stíhanie a odsudzovanie novinárov, obhajcov ľudských práv, právnikov, spisovateľov, opozičných politikov, študentov a používateľov sociálnych médií. Orgány vo väčšine krajín západného Balkánu posilnili svoje strategické rámce na vykonávanie záväzkov v oblasti rodovej rovnosti a pri boji s rodovo podmieneným násilím, to sa však musí premietnuť do praktických zlepšení: musia sa vyčleniť potrebné finančné prostriedky a musí sa posilniť pomoc obetiam všetkých foriem násilia, keďže rodovo podmienené násilie, ako aj domáce násilie, je naďalej závažným problémom. V Turecku sa naďalej zhoršovala situácia v oblasti rodovej rovnosti a odoberali sa práva ženám a dievčatám, pričom sa zvýšil počet nenávistných prejavov zameraných na nezávislé organizácie žien. Zákony a politiky týkajúce sa nediskriminácie sú vo všeobecnosti zavedené, ale subjekty pre rovnaké zaobchádzanie a subjekty poverené ochranou pred diskrimináciou potrebujú dostatočné prostriedky na plnenie svojho mandátu. V regióne sa posilňuje trend nenávistných prejavov a nedostatočného následného riešenia prípadov diskriminácie, zločinov z nenávisti a nenávistných prejavov. Legislatívny a politický rámec práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových, intersexuálnych a queer ľudí sa vypracúva, ale získanie podpory všetkých častí spoločností je naďalej náročné a viaceré zákony sú stále pozastavené. Zákony sa musia presadzovať v praxi, keďže diskriminácia a nenávistné prejavy sú časté. V Turecku naďalej nie je zabezpečená ochrana základných práv LGBTIQ ľudí a nenávistné prejavy a očierňujúce kampane voči LGBTIQ komunite stále vzbudzujú vážne obavy. Naďalej sa treba usilovať o posilnenie práv dieťaťa a zlepšenie medziinštitucionálnej koordinácie v záujme účinných systémov ochrany dieťaťa a starostlivosti o deti v súlade so záujmom dieťaťa. Ďalej sa musí rozvinúť súdnictvo zohľadňujúce potreby detí a musia sa sprístupniť a systematickejšie používať alternatívy pozbavenia osobnej slobody, pričom pozbavenie osobnej slobody by sa malo používať iba ako posledná možnosť. Vážne obavy naďalej vyvoláva násilie páchané na deťoch, ako aj skoré manželstvá. Práva osôb so zdravotným postihnutím je potrebné lepšie chrániť a venovať im primeranú pozornosť. Riešiť treba aj problémy, akými sú prechod do komunitnej starostlivosti a nezávislý život v súlade s požiadavkami Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ale vo všeobecnosti aj väčšia akceptácia, prístupnosť a inklúzia. Ochrana menšín si vyžaduje lepšiu koordináciu a musí sa zabezpečiť dodržiavanie práva na sebaurčenie. Rómovia sú naďalej najodkázanejšou komunitou v regióne. Tento rok však väčšina vlád (s výnimkou Turecka) preukázala politické odhodlanie v otázke inklúzie Rómov prijatím nových stratégií a akčných plánov týkajúcich sa Rómov, ktoré sú zamerané na zosúladenie s rámcom EÚ. Teraz by malo byť prioritné ich vykonávanie a vyčlenenie potrebných finančných prostriedkov. Spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť Organizovaná trestná činnosť je v krajinách západného Balkánu a Turecka naďalej významnou bezpečnosťou hrozbou. Mocné zločinecké siete naďalej pôsobia v regióne aj mimo neho a zohrávajú významnú úlohu v globálnom obchode s nezákonnými drogami a prevádzačstve do Európskej únie aj v rámci nej. Tieto zločinecké siete dokážu veľmi obratne využívať pandémiu ochorenia COVID-19, pričom existuje aj riziko, že využijú ruskú inváziu na Ukrajinu, ako aj dostupnosť zásob zbraní na Ukrajine. Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré existujú v niektorých krajinách, môžu byť využité na obídenie konania EÚ o udelení krátkodobého víza a dôkladného posúdenia jednotlivých migračných a bezpečnostných rizík, ktoré je súčasťou tohto konania, ako aj na vyhýbanie sa opatreniam na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a na obídenie medzinárodných sankcií. Tieto systémy by sa mali bezodkladne zrušiť. Ak sa udeľovanie občianstva v rámci týchto systémov občianstva pre investorov považuje za zvýšené riziko pre vnútornú bezpečnosť a verejný poriadok členských štátov, bezvízový režim možno pozastaviť . Naďalej sa zintenzívňovala spolupráca medzi EÚ a krajinami západného Balkánu v oblasti presadzovania práva, a to aj prostredníctvom agentúr EÚ pre spravodlivosť a vnútorné veci. Po prijatí záverov Rady z marca 2021 sa spolupráca v oblasti presadzovania práva s tretími krajinami zaviedla vo všetkých operatívnych akčných plánoch Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT), čo malo za následok zintenzívnenie zapojenia západného Balkánu do platformy EMPACT. V roku 2022 bolo oznámených 300 prípadov (v porovnaní so 159 v roku 2021) účasti partnerov zo západného Balkánu na operatívnych akciách. Albánsko naďalej viedlo jednu operatívnu akciu, Čierna Hora a Albánsko spoločne viedli štyri, resp. dve operatívne akcie, zatiaľ čo Srbsko a Severné Macedónsko spoločne viedli po jednej operatívnej akcii. Bosna a Hercegovina je jediným partnerom, ktorý znížil svoje zapojenie do platformy EMPACT. V súvislosti s platformou EMPACT sa partneri z regiónu zúčastnili aj na viacerých spoločných akčných dňoch, ktoré sa okrem iného zameriavali na uľahčovanie nelegálneho prisťahovalectva, pašovania drog a strelných zbraní, čo viedlo k bezprostredným výsledkom, pokiaľ ide o zatknutia a zadržanie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. S pomocou Europolu a Združenia policajných prezidentov juhovýchodnej Európy sa dosiahol solídny pokrok pri zvyšovaní kapacity regiónu v oblasti vykonávania strategickej a operatívnej kriminálnej analýzy zosúladenej s EÚ. Od začiatku útočnej vojny Ruska proti Ukrajine sa Srbsko nezúčastnilo na viacerých regionálnych podujatiach v oblasti bezpečnosti. Srbsko a Čierna Hora majú zastarané národné stratégie týkajúce sa drog, ktoré si vyžadujú revíziu. V Kosove a Severnom Macedónsku je zavedená stratégia a jej sprievodný akčný plán. Bosna a Hercegovina má zavedenú stratégiu, ale prijatie sprievodného akčného plánu sa ešte neuskutočnilo. V Albánsku sa táto problematika rieši v národnej stratégii na boj proti organizovanej trestnej činnosti a v jej špecializovanom akčnom pláne. V celom regióne je jednoznačne potrebné úsilie na posilnenie strategického rámca, a to aj na základe riadneho vyhodnotenia, ako aj dosiahnutie pokroku pri jeho vykonávaní. Napriek dlhodobej podpore tejto problematiky zo strany Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) je s výnimkou Srbska buď ešte potrebné zriadiť národné systémy včasného varovania a národné drogové observatóriá (najdôležitejšie subjekty na znižovanie ponuky a dopytu, ako aj poškodenia zdravia), alebo majú tieto inštitúcie značný nedostatok prostriedkov, a preto nie sú funkčné. V tejto súvislosti sú potrebné rýchle opatrenia. Získavanie údajov na vnútroštátnej úrovni je naďalej čiastočne zosúladené s protokolmi centra EMCDDA a súbory vnútroštátnych údajov predkladá väčšina partnerov zo západného Balkánu neúplné alebo oneskorene. Nedostatočná inštitucionálna koordinácia medzi vnútroštátnymi orgánmi sa niekedy premieta do fragmentovaných a neúplných súborov údajov. Preto sa odporúča ďalej zvyšovať informovanosť a nájsť alternatívne a efektívnejšie cesty, ako partnerov zo západného Balkánu motivovať k väčšej odhodlanosti a lepším výsledkom v tejto informačnej oblasti na politickej, inštitucionálnej a technickej úrovni. S podporou Strediska na kontrolu ručných a ľahkých zbraní v juhovýchodnej a východnej Európe boli všetci partneri naďalej aktívne zapojení do vykonávania akčného plánu EÚ na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami na roky 2020 – 2025, v ktorom sa zosúladili ciele a kľúčové ukazovatele výkonnosti regionálneho plánu z roku 2018 na udržateľné riešenie problému nedovoleného držania a zneužívania ručných a ľahkých zbraní a ich munície a nedovoleného obchodovania s nimi na západnom Balkáne. Partneri dosiahli ďalší pokrok v oblasti právneho zosúladenia s príslušným acquis EÚ. Predchádzanie prípadom obchodovania s ľuďmi, stíhanie týchto prípadov a cezhraničná spolupráca v tejto oblasti si naďalej vyžadujú holistickejší prístup vrátane osobitnej pozornosti venovanej proaktívnym vyšetrovaniam na základe spravodajských informácií. Sú potrebné ďalšie zlepšenia v oblasti včasnej identifikácie obetí a sprostredkovania služieb obetiam, najmä tým, ktoré patria k zraniteľným komunitám, ako aj v oblastiach primeranej ochrany, podpory a asistenčných služieb, a to v súlade s prístupom zameraným na obete, rodovo citlivým prístupom a prístupom zameraným na deti. Nemožno však uviesť žiadne zmeny týkajúce sa vo všeobecnosti nedostatočných výsledkov pri právoplatných odsúdeniach v oblasti závažnej a organizovanej trestnej činnosti. Je potrebná silná domáca podpora na zvýšenie strategických a operačných kapacít orgánov presadzovania práva a súdnictva, aby bolo možné úspešne vyšetrovať, stíhať a súdiť prípady závažnej a organizovanej trestnej činnosti, a tým odrádzať potenciálnych páchateľov. V zložitých prípadoch závažnej organizovanej trestnej činnosti a v prípadoch veľkej korupcie sa často využíva dohoda o vine a treste, čo veľmi často vedie k neprimerane nízkej úrovni odsúdení. Finančné vyšetrovania naďalej systematicky nedostatočne dopĺňajú začatie trestných konaní a ich účinnosť je v celom regióne obmedzená. V dôsledku toho je potrebné podstatne zlepšiť aj výsledky v oblasti zaisťovania a konfiškovania majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. V poslednom roku viaceré prípady znovu poukázali na zraniteľnosť orgánov presadzovania práva a súdnictva voči prenikaniu zločineckých skupín. Naďalej sú preto potrebné prísne a bezprostredné opatrenia na predchádzanie korupcii a trestanie korupcie, a to na západnom Balkáne aj v Turecku. Celkový nedostatok významných výsledkov v boji proti trestnej činnosti a pri odstraňovaní korupcie vedie k pocitu beztrestnosti a nerovnosti. Albánsko dosiahlo ďalší pokrok v oblasti zaisťovania a konfiškovania majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, musí však zvýšiť svoje kapacity v oblasti riešenia počítačovej kriminality a sexuálneho zneužívania detí (online). Bosna a Hercegovina nedosiahla pokrok v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti a zločineckým skupinám pôsobiacim v krajine. Neustálym brzdením pokroku na všetkých úrovniach sa zvyšuje riziko zhoršenia situácie. Napriek určitým úspechom z nedávnej minulosti v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti musí Kosovo zlepšiť úspešnosť a zabezpečiť konkrétne výsledky v oblasti rozkladania zločineckých sietí a pri riešení prípadov na vysokej úrovni, ako aj dosiahnuť vyšší počet aktívnych vyšetrovaní, konečných súdnych rozhodnutí a definitívnych konfiškácií majetku. Severné Macedónsko dosiahlo určitý pokrok v oblasti operačnej spolupráce s medzinárodnými partnermi, musí však zintenzívniť úsilie v oblasti vymáhania majetku a riešenia počítačovej kriminality. V Čiernej Hore sa dosiahol pokrok pri obnove plného využívania osobitných vyšetrovacích opatrení a určité dôležité operatívne výsledky sa dosiahli aj v boji proti pašovaniu drog a cigariet. Je však potrebné podstatné zlepšenie reakcie súdnictva na korupciu, veľkú korupciu a organizovanú trestnú činnosť, ako aj zlepšenie výsledkov v oblasti korupcie a veľkej korupcie, pašovania tabaku, prania špinavých peňazí, finančných vyšetrovaní a konfiškácie majetku. Čierna Hora musí takisto zintenzívniť opatrenia na zmiernenie rizika prenikania organizovanej trestnej činnosti do polície a súdnictva a prijať opatrenia na zničenie skonfiškovaných cigariet. Srbsko posilnilo solídnu úroveň spolupráce s Eurojustom, Interpolom a Europolom, ale musí sa viac zamerať na zločinecké siete a zintenzívniť konfiškáciu ich majetku. Turecko dosiahlo obmedzený pokrok a stále musí zmeniť svoje právne predpisy o počítačovej kriminalite a ochrane svedkov, ako aj zriadiť úrad pre vymáhanie majetku. Spolupráca s partnermi zo západného Balkánu v oblasti boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii má naďalej kľúčový význam. Hoci terorizmus a násilný extrémizmus vo všetkých svojich formách a bez ohľadu na svoj pôvod naďalej predstavuje problém, v sledovanom období nedošlo k žiadnym incidentom extrémnej ani násilnej povahy. Na fóre ministrov EÚ a západného Balkánu v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ktoré sa konalo v decembri 2021, sa potvrdila platnosť spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne a diskutovalo sa o pokroku a nedostatkoch pri jeho vykonávaní. V záveroch Rady z júna 2022 o riešení vonkajšieho rozmeru neustále sa vyvíjajúcej hrozby terorizmu a násilného extrémizmu sa zdôraznila potreba ďalšieho posilnenia spolupráce so západným Balkánom, a to aj prostredníctvom pokračovania vo vykonávaní spoločného akčného plánu. Štvrtý súbor správ o vykonávaní spoločného akčného plánu predložili partneri zo západného Balkánu na jar 2022, pričom potvrdili odhodlanie a ochotu regiónu plniť prijaté záväzky. Vo všeobecnosti je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na predchádzanie všetkým formám radikalizácie vrátane radikalizácie náboženskej, etnicko-nacionalistickej alebo politickej povahy, ako aj na predchádzanie rizikám online radikalizácie a boj proti nim. Od januára 2021 sa zabezpečuje štruktúrovaná podpora v rámci projektu RAN na západnom Balkáne, ktorá bude predĺžená na ďalších 30 mesiacov prostredníctvom politickej podpory RAN. Albánsko a Severné Macedónsko vykonali väčšinu opatrení a začali diskusie na technickej úrovni o aktualizácii príslušných vykonávacích ustanovení. Tie sú zamerané na zintenzívnenie spolupráce a zvýšenie kapacít v oblasti boja proti terorizmu a extrémizmu prostredníctvom vykonania dodatočných opatrení. Albánsko dosiahlo zásadný pokrok a takmer úplne realizovalo päť vykonávacích ustanovení. V prípade Albánska je ešte potrebné vykonať novú stratégiu na boj proti násilnému extrémizmu, ktorá sa pripravuje a ktorá bude zahŕňať strategickú komunikáciu a opatrenia na boj proti teroristickému obsahu online. Dosiahol sa pokrok v oblasti boja proti financovaniu terorizmu a praniu špinavých peňazí, ale Albánsko sa naďalej nachádza na zozname Finančnej akčnej skupiny a musí vykonať aj zostávajúce časti akčného plánu Finančnej akčnej skupiny. Prijatie daňovej a trestnej amnestie v rozpore s odporúčaním EÚ a výboru Moneyval by mohlo ohroziť pokrok dosiahnutý v tejto oblasti. Čierna Hora prijala v decembri 2021 stratégiu na roky 2022 – 2025 na predchádzanie terorizmu, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a na ich potláčanie spolu s akčným plánom na roky 2022 – 2023, ktorý je potrebné vykonať. Severné Macedónsko naďalej dosahuje zásadný pokrok v oblasti legislatívneho a inštitucionálneho rámca a predchádzania násilnému extrémizmu/boja proti nemu. Bosna a Hercegovina musí pokračovať v úsilí v oblasti boja proti terorizmu a predchádzania násilnému extrémizmu a naliehavo prijať nový zákon o praní špinavých peňazí a financovaní terorizmu v súlade s acquis EÚ. Kontaktné miesto pre Europol sa musí stať plne funkčným, aby uľahčovalo výmenu informácií. V Srbsku sa navrhuje nová stratégia na boj proti terorizmu a predchádzanie násilnému extrémizmu/boj proti nemu. Srbsko musí zintenzívniť úsilie zamerané na predchádzanie všetkým formám radikalizácie a násilného extrémizmu vrátane násilného pravicového extrémizmu a etnického nacionalizmu a na boj proti nim. Kosovo dosiahlo určitý pokrok v boji proti terorizmu a predchádzaní násilnému extrémizmu, a to v súlade s cieľmi stanovenými vo vykonávacom ustanovení medzi EÚ a Kosovom k spoločnému akčnému plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne. Kosovo musí účinnejšie bojovať proti praniu špinavých peňazí. Ďalšie úsilie sa vyžaduje pri vykonávaní ochrany kritickej infraštruktúry na regionálnej úrovni, pričom podpora sa bude zabezpečovať novým regionálnym projektom IPA. EÚ podporuje revíziu národných stratégií na boj proti terorizmu a predchádzanie násilnému extrémizmu a boj proti nemu v regióne. Partneri zo západného Balkánu pokračujú v repatriácii zahraničných teroristických bojovníkov a ich rodinných príslušníkov zo severovýchodnej Sýrie. Sú odhodlaní stíhať zahraničných teroristických bojovníkov a podporovať ich systematickú reintegráciu a resocializáciu, a to najmä žien a detí. Je potrebné zlepšiť monitorovanie opatrení na reintegráciu a resocializáciu, najmä v ústavoch na výkon trestu odňatia slobody. To zahŕňa spoluprácu medzi inštitúciami na národnej a miestnej úrovni. Významný pokrok sa dosiahol v prípade výmeny informácií prostredníctvom sieťovej aplikácie Europolu na zabezpečenú výmenu informácií. Partneri zo západného Balkánu by mali naďalej proaktívne poskytovať informácie o návrate zahraničných teroristických bojovníkov a ich rodín prostredníctvom vhodných kanálov. V celom regióne sú zavedené právne ustanovenia týkajúce sa stíhania zahraničných teroristických bojovníkov po ich návrate. V Kosove naďalej vyvoláva obavy predčasné podmienečné prepustenie násilných extrémistických páchateľov z ústavu na výkon trestu odňatia slobody a je potrebné venovať viac úsilia rehabilitácii a reintegrácii. V Bosne a Hercegovine je v ústavoch na výkon trestu odňatia slobody alebo po prepustení k dispozícii len veľmi obmedzená pomoc s prerušením väzieb na násilný extrémizmus. Je potrebné značné ďalšie úsilie na prípravu väzňov vrátane bývalých zahraničných terotistických bojovníkov na prepustenie. Čierna Hora stíha svojich štátnych príslušníkov, ktorí sa vrátili z konfliktu na Ukrajine z roku 2014 a zo severovýchodnej Sýrie, kde sa jej štátni príslušníci stále nachádzajú. Turecko naďalej čelí hrozbám zo strany rôznych teroristických skupín. Pokračovalo v úsilí v oblasti boja proti terorizmu, ktoré viedlo k pretrvávajúcemu znižovaniu teroristických činov a k zlepšeniu bezpečnostnej situácie. Turecko sa prioritne zameriava na boj proti Strane kurdských pracujúcich a na zničenie hnutia Gülen. Strana kurdských pracujúcich naďalej zostáva na zozname osôb, skupín a subjektov zapojených do teroristických činov, ktorý vypracovala EÚ. Turecko má legitímne právo bojovať proti terorizmu. Úsilie v oblasti boja proti terorizmu však musí byť v súlade so zásadami právneho štátu a základnými právami a slobodami. Stále sa neuskutočnila základná reforma tureckých právnych predpisov a postupov týkajúcich sa boja proti terorizmu v súlade s normami EÚ. Finančná akčná skupina (FATF) zaradila v októbri 2021 Turecko do zoznamu jurisdikcií so zvýšeným dohľadom (do tzv. sivého zoznamu). V nadväznosti na toto rozhodnutie Turecko nebolo zaradené do zoznamu vysokorizikových tretích krajín zostavený EÚ, a to pre jeho štatút kandidátskej krajiny, politický záväzok na vysokej úrovni voči EÚ v oblasti riešenia zostávajúcich nedostatkov, ktoré zistila FATF, a jeho cieľ dosiahnuť plné zosúladenie s acquis EÚ. Zo sivého zoznamu FATF bude Turecko vyčiarknuté, ak bude naďalej plniť zostávajúce odporúčania. Od ruskej invázie na Ukrajinu predstavujú hybridné hrozby v krajinách zapojených do procesu rozširovania ešte závažnejší a hrozivejší problém. V regióne západného Balkánu sa štátne aj neštátne subjekty, a to aj tie, ktoré nepochádzajú z regiónu, naďalej podieľajú na manipulácii s informáciami a šírení dezinformácií s cieľom spochybniť dôveryhodnosť EÚ, oslabiť dôveru verejnosti v demokratické inštitúcie a prehĺbiť polarizáciu a etnické rozdiely. Činnosti manipulácie s informáciami a dezinformačné kampane sa zintenzívnili najmä od 24. februára 2022 a v krajinách západného Balkánu sa šíria naratívy namierené proti EÚ. Srbsko musí prijať naliehavé opatrenia na ochranu svojich občanov pred zahraničnou manipuláciou s informáciami a zahraničným zasahovaním, ako aj pred naratívmi namierenými proti EÚ, a to aj v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine, ktorých účinky logicky presahujú do celého regiónu. Viaceré ruské štátom sponzorované médiá, ktoré sa nachádzajú na sankčnom zozname EÚ, vysielajú rozhlasové a multimediálne programy, napríklad kremeľské dezinformačné médium Sputnik Srbija, ako aj Russia Today, ktoré si v lete 2022 otvorilo pobočku v Belehrade. Veľkú časť manipulácie s informáciami, ako aj dezinformácií, však v regióne vytvárajú a šíria domáce subjekty na domáce účely a/alebo subjekty pôsobiace ako zástupcovia tretích štátov, a to s cieľom ovplyvniť verejnú diskusiu, využiť manipuláciu s informáciami na vytváranie nepriateľského postoja k EÚ a západným demokraciám vo všeobecnosti.

Vzhľadom na súčasnú geopolitickú situáciu a v súlade s prioritami EÚ na základe spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám, stratégie pre západný Balkán a vyhlásenia zo Záhrebu Komisia a vysoký predstaviteľ prehĺbili politický dialóg s partnermi zapojenými do procesu rozširovania v oblasti boja proti hybridným hrozbám a zintenzívnili pomoc týmto partnerom, a to najmä v oblasti kybernetickej odolnosti a kybernetickej bezpečnosti, ochrany kritickej infraštruktúry a potravinovej a energetickej bezpečnosti. Albánsko, Kosovo a Čierna Hora sa v druhej polovici roka 2022 stali terčom kybernetických útokov. Je mimoriadne dôležité, aby región prijal rámec EÚ pre oblasť kybernetickej bezpečnosti. Takisto je pre západný Balkán mimoriadne dôležité splniť svoj záväzok vykonať memorandum o porozumení týkajúceho sa 5G, ktoré bolo podpísané v roku 2020 na digitálnom samite pre západný Balkán v Tirane. V oblasti strategických komunikácií a boja proti manipulácii s informáciami a dezinformáciám bolo zavedené spoľahlivejšie a na ciele zamerané opatrenie budovania odolnosti, ktorého cieľom je zvyšovať informovanosť, zabezpečovať mediálnu gramotnosť a spolupracovať s miestnymi inštitúciami, subjektmi občianskej spoločnosti a médiami na riešení tohto druhu hybridných hrozieb v západobalkánskych spoločnostiach a pokračovaní ich cesty do EÚ. Severné Macedónsko prijalo národnú stratégiu budovania odolnosti a boja proti hybridným hrozbám (2021 – 2025) spoločne s akčným plánom v októbri 2021. S podporou EÚ sa plnia odporúčania vyplývajúce z prieskumov týkajúcich sa hybridných hrozieb . Vo vybratých krajinách sa očakávajú nadväzujúce činnosti na prieskumy týkajúce sa hrozieb. Kľúčovým problémom na západnom Balkáne a v Turecku bola aj naďalej neregulárna migrácia. Spolupráca sa ďalej rozvíjala s partnermi, ktorí sa nachádzajú na migračnej trase cez východné Stredozemie či západobalkánskej migračnej trase. Obavy stále vyvoláva prevádzačstvo, maloleté osoby bez sprievodu, obchodovanie s ľuďmi a nedostatočná kapacita vnútroštátnych azylových systémov. Vojna na Ukrajine a kríza v Afganistane viedli k nárastu počtu ukrajinských a afganských utečencov a vyžadujú si neustálu úzku spoluprácu medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tejto súvislosti poskytli utečencom útočisko všetci partneri v regióne, najmä Čierna Hora, Kosovo, Albánsko a Severné Macedónsko. V roku 2022 sa celkový počet neregulárnych príchodov zo západného Balkánu do EÚ v porovnaní s rokom 2021 zvyšuje, pričom počas prvých siedmich mesiacov roka 2022 sa na vonkajších hraniciach EÚ zaznamenalo 70 770 zistených neoprávnených prekročení hraníc, čo je takmer trojnásobok celkového počtu za rovnaké obdobie minulého roka. Celkový počet neregulárnych príchodov zo západného Balkánu na vonkajšie hranice EÚ v roku 2021 predstavoval 62 000, pričom v roku 2020 to bolo 27 000. Na konci júla 2022 sa v záchytných centrách v regióne nachádzalo približne 9 800 migrantov a utečencov a mimo prijímacích zariadení odhadom 2 900. Celková prijímacia kapacita predstavuje približne 14 500 osôb. Medzi faktory ovplyvňujúce vysoký počet tokov patria pohyby migrantov, ktorí sa už nachádzajú v regióne, ako aj ľudia prichádzajúci do Srbska letecky vďaka bezvízovému režimu. Vzhľadom na prudký nárast príchodov Komisia monitoruje situáciu so zvýšenou obozretnosťou a zintenzívňuje svoju spoluprácu s partnermi zo západného Balkánu. Hoci sa dosahuje pokrok, na západnom Balkáne je potrebné ďalšie úsilie v záujme vytvorenia spoľahlivejších inštitúcií, právnych predpisov a postupov v oblasti azylu, návratov, legálnej migrácie a riadenia hraníc, a to aj so zreteľom na transpozíciu zložitého a náročného acquis EÚ. Partneri zo západného Balkánu by mali prijať zodpovednosť za všetky aspekty migrácie. Je potrebné posilniť azylové systémy, zintenzívniť dobrovoľné a nedobrovoľné návraty a spoluprácu s krajinami pôvodu v oblasti readmisie v súlade s medzinárodnými normami a normami EÚ. Je potrebná intenzívnejšia regionálna a medzinárodná spolupráca v oblasti boja proti organizovaným zločineckým skupinám zapojeným do prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi. Kľúčovou zostáva regionálna spolupráca a koordinácia s EÚ. Dohody o štatúte, ktoré Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) umožňujú nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s výkonnými právomocami do oblastí hraničiacich s vonkajšími hranicami EÚ s cieľom podporiť národné pohraničné orgány, boli uzavreté a uvedené do praxe s Albánskom, Čiernou Horou a Srbskom. Podobné dohody o štatúte boli dohodnuté medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou a medzi EÚ a Severným Macedónskom, zatiaľ však ešte neboli podpísané. Bude potrebné o nich znovu rokovať, aby sa zohľadnili zmeny, ku ktorým medzitým došlo v legislatívnom prostredí. V záujme zohľadnenia zmien legislatívneho prostredia, najmä prijatia nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži v roku 2019, Komisia sa v roku 2022 dohodla so Severným Macedónskom na novom znení dohody o štatúte, ktoré sa má podpísať do konca roka. Ako sa potvrdilo v správe z roku 2021 v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Severné Macedónsko a Srbsko musia zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky s únijnými zoznamami tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje vízová povinnosť, a to najmä tých tretích krajín, ktoré predstavujú pre EÚ riziká neregulárnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. Zosúladenie vízovej politiky s EÚ je nevyhnutným predpokladom dobrého fungovania bezvízového režimu týchto partnerov s EÚ. Turecko naďalej poskytuje útočisko jednej z najpočetnejších utečeneckých populácií na svete, ktorú tvoria približne 4 milióny utečencov zo Sýrie a z iných krajín, ktorí sú prítomní na jeho území. Počas prvých siedmich mesiacov roka 2022 dosiahol celkový počet príchodov z Turecka do EÚ 13 163 v porovnaní so 7 481 príchodmi počas rovnakého obdobia v roku 2021 (76 % nárast). Z týchto migrantov 6 225 prišlo do Talianska, čo znamená podstatný nárast v porovnaní s predchádzajúcim rokom, 6 257 do Grécka, 601 do Bulharska a 80 do Rumunska. Za rovnaké obdobie roka 2022 bolo oznámených 11 137 príchodov do vládou kontrolovaných oblastí Cypru (10 771 cez zelenú líniu, 366 na člne) v porovnaní s 5 118 príchodmi cez zelenú líniu a na člne za rovnaké obdobie minulého roka (115 % nárast). Turecko musí okrem toho ďalej harmonizovať svoju vízovú politiku s vízovou politikou EÚ, a to predovšetkým ďalším zosúladením svojich vízových požiadaviek so zoznamami EÚ týkajúcimi sa krajín s bezvízovým stykom a krajín, na ktoré sa vzťahuje vízová povinnosť. Vzhľadom na prevzatie Afganistanu Talibanom a na vnímanie migrantov tureckým obyvateľstvom turecké orgány zvyšujú počet návratov do Afganistanu a posilňujú pohraničnú infraštruktúru pozdĺž hranice s Iránom. Turecké orgány takisto zvyšujú zdroje na predchádzanie prevádzačstvu a boj proti nemu, ale je potrebná intenzívnejšia medzinárodná spolupráca v oblasti presadzovania práva na celej migračnej trase od krajín pôvodu až do Turecka, Iránu, na západný Balkán a do EÚ s cieľom bojovať proti prevádzačským sieťam. Kľúčovou prioritou zostáva nepretržitá úzka spolupráca v oblasti riadenia hraníc a boja proti prevádzačstvu. Reforma verejnej správy V správe Európskej komisie o strategickom výhľade sa uvádza „posilnenie odolnosti inštitúcií“ ako jedna z kľúčových výziev pre budúcnosť Európy. Verejné inštitúcie a orgány verejnej správy musia reagovať na spoločenské záujmy a účinne vykonávať politiky. V krajinách zapojených do procesu rozširovania je naďalej kľúčovým problémom modernizácia verejnej správy. Politizácia naďalej spôsobuje znižovanie kapacít a zhoršovanie atraktívnosti verejnej správy ako zamestnávateľa. Hoci nevyhnutnosť kľúčovej reformy na vytvorenie odbornejšej a na zásluhách založenej verejnej správy je známa, na zlepšenie plánovania politík, verejných financií, riadenia ľudí a zodpovednosti bude potrebné lepšie líderstvo a väčšie úsilie. Existujú príklady pozitívnych reforiem, napríklad pri poskytovaní digitálnych služieb. Zlepšenie administratívnych kapacít bude nevyhnutným predpokladom na plnenie funkcií štátu, plánovanie a uskutočňovanie významných investícií do strategickej infraštruktúry a dosiahnutie lepšieho zosúladenia s acquis EÚ. Kvalita tvorby politík má mimoriadny význam pre riadenie hospodárskeho a sociálneho rozvoja krajiny a pomoc pri riešení pokračujúcej krízy. Tvorba politík by mala byť čo najviac predvídateľná. Politiky by sa mali plánovať v strednodobom horizonte a mali by byť prepojené s rozpočtovým výhľadom, vychádzať z dôkazov a byť odkonzultované s príslušnými zainteresovanými stranami. V prípade partnerov zo západného Balkánu však veľká časť zákonov navrhovaných vládou netvorí súčasť vládnych pracovných programov. Ďalej by sa mohlo zlepšiť jednotné plánovanie politík a koordinácia medzi vládou a parlamentmi. Nadmerné využívanie skrátených konaní oslabuje legislatívnu kvalitu a demokratickú zodpovednosť. Zlepšením monitorovania politík by sa ďalej posilnila účinnosť verejnej správy v regióne. Zodpovedné verejné správy sú organizované racionálne a účinne, efektívne a transparentne a konajú bezúhonne. Tým sa buduje dôvera spoločnosti, ktorá je nevyhnutným predpokladom spolupráce a rozvoja. Na západnom Balkáne vládne štruktúry vždy tieto zásady nedodržiavajú. Vládne orgány sa vždy nevytvárajú a neorganizujú racionálne a účinne (napríklad v Albánsku a Kosove). Na viacerých miestach sa zlepšili regulačné a inštitucionálne rámce zodpovednosti, ale nie skutočná zodpovednosť v praxi (Albánsko, Severné Macedónsko a Srbsko). Severné Macedónsko ešte neschválilo nový zákon o organizácii štátu a Bosna a Hercegovina ani nezačala pripravovať právny rámec, ktorým by sa zabezpečila väčšia zodpovednosť. Čierna Hora musí zlepšiť zodpovednosť a prístup k verejným informáciám. V Turecku pokračovala politizácia verejnej správy sprevádzaná obmedzenou zodpovednosťou voči verejnosti a pretrvávajúcou politickou neochotou k reformám. Strategické a odborné riadenie ľudských zdrojov a verejnej služby je mimoriadne dôležité na to, aby verejný sektor dokázal prilákať, rozvíjať a udržať si talenty. Jeho súčasťou je aj spravodlivé a konkurenčné odmeňovanie a prijímanie, povyšovanie a prepúšťanie zamestnancov na základe zásluh. Nedostatok kvalifikovaných zamestnancov je jednou z hlavných príčin nízkych administratívnych kapacít a nedostatočnej výkonnosti subjektov verejného sektora v regióne. Všetky krajiny majú naďalej problémy s riadením politického klientelizmu pri budovaní odbornejšej a stabilnejšej verejnej správy. Zlepšenie verejných služieb pre podniky a verejnosť patrí v regióne k hlavným prioritám a je aj oblasťou, v ktorej bolo zaznamenaných najviac zlepšení. V celom regióne je potrebné zlepšiť právnu istotu pre podniky a občanov podporou účinnej harmonizácie sektorových právnych predpisov s normami zákona o všeobecných správnych postupoch. Srbsko, Albánsko, Čierna Hora a Severné Macedónsko spustili iniciatívy a služby elektronickej verejnej správy. Albánsko zaviedlo komplexnú platformu pre digitálne služby, musí však zabezpečiť rovnaký prístup pre občanov s obmedzenými digitálnymi zručnosťami. Bosna a Hercegovina a Kosovo musia zintenzívniť úsilie pri príprave komplexnej elektronickej verejnej správy a objasnení inštitucionálnych povinností. Dôležitými prioritami na zabezpečenie efektívnosti a bezúhonnosti štátu v celom regióne sú naďalej systémy verejného obstarávania a riadenia verejných financií. Kosovo, Čierna Hora a Severné Macedónsko dosiahli pokrok v oblasti digitalizácie svojich systémov verejného obstarávania. Albánsko zaviedlo systém elektronického podávania odvolaní a sťažností. V Srbsku sa čoraz častejšie využívajú výnimky z uplatňovania zákona o verejnom obstarávaní, čo vyvoláva veľmi vážne znepokojenie z trendu, ktorý je potrebné zvrátiť, ako aj o transparentnosť vo všeobecnosti. Turecko má naďalej veľké nedostatky pri zosúlaďovaní s acquis EÚ, keďže rozsah pravidiel verejného obstarávania sa do veľkej miery znížil. Na zabezpečenie udržateľnosti štátnych financií má mimoriadny význam reforma vnútroštátnych systémov riadenia zameraná na správne finančné riadenie, riadiacu zodpovednosť a externý audit. Dosiahol sa určitý pokrok, keďže Srbsko, Čierna Hora a Severné Macedónsko vypracovali návrhy nových programov riadenia verejných financií alebo takéto návrhy prijali. Albánsko uskutočnilo kroky na vypracovanie novej strednodobej príjmovej stratégie. Správne vykonávanie týchto programov si teraz vyžaduje nadväzujúce činnosti. V Bosne a Hercegovine čaká na schválenie Radou ministrov vôbec prvá komplexná stratégia riadenia verejných financií. K významnému vývoju v oblasti riadenia verejných financií došlo v Turecku. Posilnenie systémov a kapacít riadenia verejných investícií musí byť jednoznačnou prioritou pre všetkých partnerov zapojených do procesu rozširovania, najmä v súvislosti s hospodárskym a investičným plánom pre západný Balkán. V minulom roku sa však dosiahol len malý pokrok. Čierna Hora vykonala posúdenie riadenia verejných investícií. Teraz je mimoriadne dôležité zvýšiť kapacity. V Severnom Macedónsku zaostáva vykonávanie akčného plánu v oblasti riadenia verejných investícií a ešte nebol zriadený útvar pre riadenie verejných investícií. Srbsko musí uplatňovať úplnú metodiku nariadenia o riadení kapitálových projektov na všetky kapitálové investície. Vo všetkých krajinách treba zaviesť jednotný komplexný, účinný a transparentný systém plánovania a riadenia kapitálových investícií. Pokrok v oblasti verejných vnútorných kontrol a riadiacej zodpovednosti bol vo všeobecnosti pomalý, ale tri krajiny dosiahli určitý pokrok: Albánsko prijalo usmernenia týkajúce sa auditov omeškaných súm a schválilo revidovanú metodiku pre audit výkonnosti. V Bosne a Hercegovine sa na všetkých úrovniach aktualizovali sekundárne právne predpisy a metodiky a začlenili sa do aplikácie IT na verejnú vnútornú finančnú kontrolu, ktorá generuje konsolidované výročné správy na všetkých úrovniach. Srbsko uskutočnilo dve pilotné partnerské preskúmania týkajúce sa opatrení vnútorných auditov a nedávno zlepšilo usmernenia týkajúce sa riadiacej zodpovednosti. Všetky krajiny zapojené do procesu rozširovania musia posilniť svoje kapacity na vypracúvanie kvalitných štatistík v súlade so zásadami stanovenými v práve EÚ a podrobnejšie uvedenými v Kódexe postupov pre európsku štatistiku, a to na základe profesionálnej nezávislosti, nestrannosti, spoľahlivosti, ako aj transparentnosti a dôvernosti. Takisto je kľúčové zintenzívniť poskytovanie údajov Eurostatu. Severné Macedónsko a Turecko uskutočnili v priebehu roka 2021 sčítanie obyvateľov, domov a bytov. Zostávajúce krajiny západného Balkánu by mali takisto uskutočniť sčítanie a vyčleniť dostatočné zdroje na svoje štatistické úrady. Jedným konkrétnym sektorom, v ktorom všetky krajiny musia dosiahnuť pokrok, sú makroekonomické štatistiky zahŕňajúce aj štatistiky verejných financií. Je potrebné posilniť koordináciu štatistického systému v jednotlivých krajinách. Regionálne a miestne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu v procese zosúlaďovania s EÚ a budúceho uplatňovania pravidiel EÚ. Regionálna a miestna verejná správa sú občanom najbližšie a zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní verejných služieb, ako aj pri budovaní dôvery občanov v štátne inštitúcie. Vlády musia zabezpečiť rovnováhu medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi verejnými správami, ako aj súdržné uplatňovanie pravidiel, postupov, noriem a riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe na všetkých úrovniach. Má to priamy vplyv na kvalitu sektorových politík, verejných služieb a napokon aj na konkurencieschopnosť a rast, a preto by sa tejto oblasti mala v krajinách zapojených do procesu rozširovania venovať väčšia pozornosť. Občianska spoločnosť

Na západnom Balkáne naďalej existuje do veľkej miery aktívna a životaschopná občianska spoločnosť, ktorá monitoruje kroky vlády a prispieva k tvorbe politík. Prijatie právnych opatrení viedlo v niektorých krajinách západného Balkánu k zlepšeniam; právny rámec je však stále potrebné zlepšiť a jednotne vykonávať, aby sa zabezpečilo priaznivé prostredie pre občiansku spoločnosť, a to aj pokiaľ ide o procesy registrácie, zlepšovanie dostupnosti a transparentnosti verejného financovania (Bosna a Hercegovina, Severné Macedónsko, Srbsko) a podmienky dobrovoľníctva (Albánsko, Kosovo). Je mimoriadne dôležité, aby sa nezneužívali bezpečnostné opatrenia, napríklad právne predpisy na boj proti terorizmu alebo právne predpisy na predchádzanie financovaniu šírenia zbraní hromadného ničenia (Turecko), predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (Kosovo) alebo obmedzenie voľného prístupu k informáciám (Čierna Hora) alebo slobody zhromažďovania (Bosna a Hercegovina). V inštitucionalizovaných mechanizmoch spolupráce medzi občianskou spoločnosťou a vládou naďalej pretrvávajú nedostatky. Je mimoriadne dôležité, aby vlády zabezpečili podmienky na zmysluplnú a inkluzívnu účasť organizácií občianskej spoločnosti na procesoch tvorby politík. Na občiansku spoločnosť v Srbsku a v entite Republika srbská v Bosne a Hercegovine sa vyvíja tlak. V Srbsku pokračovali slovné útoky a očierňujúce kampane proti organizáciám občianskej spoločnosti a ich financovaniu, zatiaľ čo v entite Republika srbská v Bosne a Hercegovine zostáva obmedzená sloboda zhromažďovania. V Turecku sa situácia ďalej značne zhoršovala. Občianska spoločnosť bola vystavená trvalému tlaku a jej priestor na slobodné pôsobenie sa naďalej zmenšoval s obmedzovaním činnosti obhajcov ľudských práv a občianskej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti v regióne zapojenom do procesu rozširovania poskytujú služby aj znevýhodneným skupinám a dopĺňajú alebo nahrádzajú prácu subjektov verejného sektora. Hospodárstvo Po významnom negatívnom vplyve pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020 sa hospodárstvo západného Balkánu a Turecka v roku 2021 rýchlo zotavilo. Sila oživenia sa v jednotlivých hospodárstvach do značnej miery líšila, keďže dvojciferné čísla dosiahol rast reálneho HDP v Čiernej Hore (12,4 %), Turecku (11 %) a Kosove (10,5 %), o niečo pomalšie, ale stále výrazné, tempo rastu dosiahlo Albánsko (8,3 %), Srbsko (7,4 %) a Bosna a Hercegovina (7,1 %) a miernejší rast produkcie zaznamenalo Severné Macedónsko (4 %). V niektorých krajinách zohralo významnú úlohu pri oživení postupné rušenie opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 a bázický efekt silného poklesu v roku 2020 (najmä v dôsledku podielu sektora cestovného ruchu), pričom tieto faktory vysvetľujú najmä veľmi silný rast v Čiernej Hore. Kľúčovými stimulmi solídneho oživenia sú: stúpajúca súkromná spotreba podnecovaná nahromadeným dopytom a pokračujúcimi opatreniami na zmierňovanie krízy v niektorých krajinách; zvýšené investície, najmä verejné kapitálové výdavky v Srbsku a Severnom Macedónsku, a významný rast vývozu, najmä v prípade Turecka. Hospodársky výhľad je poznačený veľmi vysokou neistotou, a to najmä v dôsledku vplyvu ruskej invázie na Ukrajinu na hospodárstvo, ktorý bude mať podľa očakávaní negatívny dosah na hospodárstva, i keď v rôznej miere, v závislosti od rozdielov medzi jednotlivými krajinami v oblasti: priamych a nepriamych obchodných väzieb; energetickej náročnosti; významu inflácie cien potravín, a úlohy cestovného ruchu. Vo všetkých krajinách boli prijaté fiškálne opatrenia na zmiernenie vplyvu zvyšujúcich sa cien energie a potravín, v kombinácii s protichodným hospodárskym výsledkom vojny Ruska proti Ukrajine to môže zmariť alebo spomaliť fiškálnu konsolidáciu. Inflácia sa na západnom Balkáne prudko zvýšila, pričom v Turecku účinok globálnych cenových tlakov ešte zhoršili nekonvenčné rozhodnutia v oblasti menovej politiky, ktoré spôsobili obrovské znehodnotenie líry a vyhnali infláciu až na dvadsaťročné maximum (vyše 80 % v júli 2022). Potreba zrýchlenia štrukturálnych reforiem sa stala ešte dôležitejšou na posilnenie udržateľnej obnovy v strednodobom hľadisku a na dosiahnutie ďalšieho pokroku pri plnení dvoch hospodárskych kritérií členstva v EÚ: zabezpečenie fungujúcich trhových hospodárstiev a preukázanie schopnosti vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v EÚ. Väčšina krajín západného Balkánu dosiahla určitý alebo solídny pokrok pri posilňovaní fungujúcich trhových hospodárstiev. Výnimkou je Bosna a Hercegovina, v ktorej došlo k určitému zhoršeniu. Turecko nedosiahlo v tejto oblasti žiadny pokrok. V súčasnosti nemožno žiadneho partnera zo západného Balkánu považovať za plne fungujúce trhové hospodárstvo, pričom úroveň dosiahnutého súladu sa medzi jednotlivými krajinami líši. Zatiaľ čo Bosna a Hercogovina a Kosovo sú ešte v počiatočnom štádiu, Severné Macedónsko už dosiahlo solídnu úroveň prípravy. Albánsko a Čierna Hora sa považujú za mierne pripravené, zatiaľ čo Srbsko sa nachádza medzi miernou a solídnou úrovňou pripravenosti. Trhové hospodárstvo Turecka je rozvinuté, prehĺbili sa však závažné obavy o jeho fungovanie, keďže došlo k zhoršeniu dôležitých prvkov, ako sú vykonávanie menovej politiky, inštitucionálne a regulačné prostredie, zasahovanie do cenotvorby a netransparentná štátna pomoc. Pokiaľ ide o schopnosť vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami, rozvinuté je iba Turecko, zatiaľ čo Srbsko, Čierna Hora a Severné Macedónsko sa nachádzajú na miernej úrovni pripravenosti, Albánsko dosiahlo určitú úroveň pripravenosti a Bosna a Hercegovina a Kosovo sú stále v počiatočnej fáze. Dialóg o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom sa v priebehu rokov stal dôležitou platformou na rokovania o strednodobých fiškálnych plánoch a stratégiách a prioritách v oblasti hospodárskej politiky na základe programov hospodárskych reforiem predkladaných každoročne partnermi, ako aj na ich schvaľovanie. Výsledkom tohto procesu sú spoločne schválené ministerské závery obsahujúce politické usmernenia pre jednotlivé krajiny zamerané na riadenie fiškálnych a štrukturálnych politík na západnom Balkáne a v Turecku. Úroveň vykonávania spoločne schválených politických usmernení sa v krajinách západného Balkánu a v Turecku zhoršila z 50,8 % v roku 2020 na 42,9 % v roku 2021. Toto zhoršenie čiastočne súvisí s návratom k politickým usmerneniam týkajúcim sa náročnejších reforiem, ku ktorému došlo v roku 2021, po zameriavaní sa na krátkodobé opatrenia týkajúce sa krízy v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, ktoré sa realizovali v roku 2020. Mali by pokračovať snahy o posilnenie fiškálnej stability a preorientovanie rozpočtov na rast, a to aj podporou digitálnej a zelenej transformácie a rozvoja ľudského kapitálu. Mimoriadne dôležité je zníženie zraniteľnosti voči vonkajším otrasom a zvýšenie potravinovej a energetickej bezpečnosti. Zlepšením podnikateľského prostredia a prehĺbením regionálnej hospodárskej integrácie na základe pravidiel a noriem EÚ by sa takisto významne zvýšila investičná atraktívnosť regiónu západného Balkánu a ďalej by sa prispelo k jeho hospodárskemu rastu. V Turecku je kľúčovou výzvou obnova funkčnej nezávislosti hospodárskych a finančných regulačných orgánov. Pre trhy práce na západnom Balkáne a v Turecku je naďalej charakteristická celkovo nízka aktivita (najmä medzi ženami a mladými ľuďmi) a zamestnanosť, ako aj vysoká neformálnosť a nezamestnanosť. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov sa v roku 2020 v krajinách zapojených do procesu rozširovania pohyboval približne od 13 – 15 percentuálnych bodov v Čiernej Hore, Srbsku a Albánsku približne do 33 percentuálnych bodov v Kosove a 38 percentuálnych bodov v Turecku, čo je vysoko nad priemerom krajín EÚ27 na úrovni 11 percentuálnych bodov. Jednoznačne je potrebné zlepšiť nedostatočne zacielené aktívne politiky trhu práce, aby bolo možné pomôcť ľuďom pri hľadaní práce alebo odbornej prípravy. V tejto súvislosti sa v júli 2021 partneri zo západného Balkánu zaviazali postupne zaviesť, vykonávať a posilňovať systémy záruky pre mladých ľudí podľa modelu EÚ, pričom väčšina z nich zriadila medziministerské expertné skupiny na vypracovanie vykonávacích plánov záruky pre mladých ľudí. V dôsledku slabých vzdelávacích systémov a nedostatočných investícií do ľudského kapitálu pretrváva štrukturálny nesúlad v zručnostiach. Kľúčovými prvkami na zlepšenie situácie na trhu práce a riešenie vznikajúceho nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily sú reformy a investície v oblasti systémov vzdelávania, ako aj zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie. Na posilnenie zamestnateľnosti a dosiahnutie pokroku v digitálnom hospodárstve je mimoriadne dôležitá aj digitalizácia hospodárstva a rozvoj digitálnych zručností vo všetkých oblastiach spoločnosti. Vo všetkých partnerských hospodárstvach je naďalej problémom veľká miera chudoby, ktorú ešte prehĺbila pandémia ochorenia COVID-19, a vysoké súkromné výdavky na zdravotnú starostlivosť, pričom úrovne chudoby sa podľa očakávaní ešte prehĺbia v dôsledku nedávneho prudkého zvýšenia cien potravín a energie. Zlepšenie účinnosti systémov sociálnej ochrany a zacielenie sociálnych výdavkov na najchudobnejšie časti obyvateľstva sa tak stáva ešte dôležitejším. III. SCHOPNOSŤ PREVZIAŤ ZÁVÄZKY VYPLÝVAJÚCE Z ČLENSTVA Zosúladenie v oblasti vnútorného trhu umožní krajinám plne využívať výhody vyplývajúce z dohôd o stabilizácii a pridružení a ďalej zvýšiť ich obchodnú integráciu s EÚ, ktorá je bezkonkurenčne naďalej hlavným obchodným partnerom tohto regiónu. Takisto sa tým zatraktívnia investície EÚ a umožnia sa synergie v dodávateľskom reťazci, tvorba pracovných miest a prístup ku kapitálu. Partneri zo západného Balkánu sú všeobecne mierne pripravení v mnohých oblastiach vnútorného trhu. Pokiaľ ide o voľný pohyb tovaru, v Kosove, Čiernej Hore a Srbsku sa dosiahol určitý pokrok, v Albánsku obmedzený pokrok a v Bosne a Hercegovine a v Severnom Macedónsku sa nedosiahol žiadny pokrok. Albánsko a Kosovo dosiahli určitý pokrok v oblasti voľného pohybu služieb, zatiaľ čo Severné Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko dosiahli v tejto oblasti len obmedzený pokrok. Severné Macedónsko dosiahlo solídny pokrok v oblasti voľného pohybu kapitálu, zatiaľ čo Albánsko, Kosovo a Čierna Hora dosiahli v tejto oblasti určitý pokrok. V oblasti politiky hospodárskej súťaže sa v Kosove a Čiernej Hore dosiahol určitý pokrok, v Albánsku a Srbsku obmedzený pokrok a v Bosne a Hercegovine a v Severnom Macedónsku sa nedosiahol žiadny pokrok. Albánsko dosiahlo solídny pokrok v oblasti práva duševného vlastníctva, zatiaľ čo Kosovo, Čierna Hora a Srbsko dosiahli v tejto oblasti určitý pokrok. Albánsko okrem toho dosiahlo solídny pokrok v oblasti finančných služieb, v ktorej určitý pokrok dosiahli aj Kosovo, Severné Macedónsko a Čierna Hora. Rámce pre regionálnu spoluprácu a inkluzívnu regionálnu spoluprácu, ako napríklad stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora alebo stratégia EÚ pre podunajskú oblasť, naďalej uľahčovali prípravy na následnú účasť na vnútornom trhu EÚ. Týmito rámcami sa posilňuje administratívna kapacita pri jednotlivých politikách EÚ vrátane kohéznej politiky a vytvára sa platforma na spoluprácu na jednotlivých úrovniach správy. Spoločný regionálny trh západného Balkánu, ktorý nadväzuje na pravidlá a normy EÚ, je odrazovým mostíkom pre užšiu integráciu regiónu s jednotným trhom EÚ pred pristúpením. Turecko dosiahlo určitý pokrok v oblasti finančných služieb a obmedzený pokrok v oblastiach voľného pohybu tovaru, práva duševného vlastníctva a ochrany spotrebiteľa a zdravia. Má veľmi dobre rozvinuté právo obchodných spoločností a solídnu úroveň pripravenosti v oblasti voľného pohybu tovaru, finančných služieb, ochrany spotrebiteľa a zdravia, ako aj práva duševného vlastníctva. Obavy však naďalej vyvoláva množstvo falzifikátov a je potrebné lepšie presadzovanie práva. V oblastiach voľného pohybu služieb a voľného pohybu pracovníkov je stále v počiatočnom štádiu príprav, pričom v nich nedošlo k žiadnemu pokroku. Reformy v oblasti konkurencieschopnosti a inkluzívneho rastu sú mimoriadne relevantné pre programy hospodárskych reforiem západného Balkánu a sú podporované prostredníctvom hospodárskeho a investičného plánu, keďže pomôžu zvýšiť konkurencieschopnosť a atraktívnosť regiónu pre podniky a zmenšiť existujúce rozdiely v porovnaní s hospodárstvom EÚ. V záujme podpory konkurencieschopnosti súkromného sektora bola vo februári 2022 vydaná prvá výzva na kombinované financovanie súkromného sektora v rámci Investičného rámca pre západný Balkán (WBIF). Na zasadnutí operačného výboru v Ríme v júni 2022 vydal výbor kladné stanovisko k prvým dvom operáciám kombinovaného financovania a dvom projektom technickej pomoci vo výške 47 mil. eur pre súkromný sektor. Na prvom operačnom výbore pre EFSD+ v apríli 2022 Komisia predstavila aj tri návrhy záruk v hodnote 125 mil. eur. Systémy záruk, ktorými sa podporujú mikropodniky, malé a stredné podniky, podnikatelia v poľnohospodárstve, opatrenia energetickej hospodárnosti a digitálna transformácia, sa začnú vykonávať na začiatku roka 2023. Väčšina partnerov zo západného Balkánu dosahuje miernu úroveň pripravenosti v oblastiach spojených s týmto blokom. Bosna a Hercegovina však v niekoľkých oblastiach zostáva v počiatočnom štádiu. V oblasti zdaňovania sa v Čiernej Hore a Severnom Macedónsku dosiahol určitý pokrok, v Albánsku, Kosove a Srbsku obmedzený pokrok a v Bosne a Hercegovine sa nedosiahol žiadny pokrok. V oblasti colnej únie sa v Bosne a Hercegovine a Severnom Macedónsku dosiahol určitý pokrok, kým v Albánsku, Kosove, Čiernej Hore a Srbsku sa dosiahol obmedzený pokrok. V oblasti vzdelávania a kultúry dosiahlo Albánsko, Kosovo, Čierna Hora a Srbsko určitý pokrok. V oblasti vedy a výskumu dosiahla Čierna Hora a Srbsko určitý pokrok. Kosovo dosiahlo určitý pokrok v oblasti digitálnej transformácie a médií. Kosovo a Severné Macedónsko dosiahli určitý pokrok aj v oblasti hospodárskej a menovej politiky a Albánsko, Kosovo, Severné Macedónsko a Čierna Hora v oblasti sociálnej politiky a zamestnanosti. V politike v oblasti podnikania a priemyslu dosiahlo Albánsko, Kosovo, Severné Macedónsko a Čierna Hora určitý pokrok. Región musí vo všeobecnosti uskutočniť sociálno-ekonomické reformy na riešenie štrukturálnych nedostatkov, nízkej konkurencieschopnosti, vysokej nezamestnanosti a vplyvu pandémie ochorenia COVID-19. Pokrok v dosahovaní súladu s pravidlami EÚ v oblasti DPH, spotrebných daní a priamych daní by pomohol stimulovať vnútroregionálny a medzinárodný obchod. Región musí takisto značne posilniť svoj výskumný a inovačný ekosystém, aby hospodárstva mohli dostihnúť vývoj, a to aj v oblasti digitálnej a zelenej technológie. Turecko pokračovalo v zosúlaďovaní s acquis EÚ len v obmedzenej miere, pričom došlo k zhoršeniu situácie v oblasti digitálnej transformácie a médií, hospodárskej a menovej politiky, sociálnej politiky a zamestnanosti, ako aj priemyselnej politiky. Turecko dosiahlo solídny pokrok v oblasti vedy a výskumu a určitý pokrok v oblasti vzdelávania a kultúry, pričom musí naďalej zvyšovať inkluzívnosť vzdelávania, najmä pre dievčatá. Prípravy Turecka v oblasti vedy a výskumu solídne pokročili. Obchodná integrácia Turecka s EÚ je na vysokej úrovni a na solídnej úrovni je pripravenosť na colnú úniu, dosiahol sa však len obmedzený pokrok, a to aj v rámci jej vykonávania. Pretrvávajú odchýlky Turecka od jeho záväzkov vyplývajúcich z colnej únie medzi EÚ a Tureckom, čo prispieva k veľkému počtu prekážok obchodu. Zelená agenda a udržateľná prepojenosť sú kľúčom k udržateľnej obnove, ktorá obstojí i v budúcnosti, ako aj k hospodárskej integrácii v rámci regiónu a s EÚ, ktorá prospeje podnikom aj širšej verejnosti. Tieto ciele sú zakotvené aj v hospodárskom a investičnom pláne. Albánsko, Severné Macedónsko a Srbsko sú mierne pripravené v oblasti energetiky, zatiaľ čo príprava Čiernej Hory je na solídnej úrovni. V oblasti transeurópskych sietí dosiahlo Albánsko, Bosna a Hercegovina a Kosovo určitú úroveň pripravenosti, Srbsko je mierne pripravené, Čierna Hora je mierne pripravená/má solídnu úroveň pripravenosti a Severné Macedónsko dosahuje solídnu úroveň pripravenosti. Albánsko, Severné Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko dosahujú určitú úroveň pripravenosti v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Bosna a Hercegovina významne zlepšila svoj systém civilnej ochrany a preukazuje jednoznačný záväzok v oblasti zvládania katastrof; v septembri 2022 sa krajina pripojila k mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany ako plnoprávny člen. Albánsko uskutočnilo potrebné kroky na pripojenie sa k mechanizmu. Kosovo a Čierna Hora dosiahli určitý pokrok v oblasti dopravnej politiky, zatiaľ č