SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 15.12.2008 
SEK(2008) 3005  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k oznámeniu a odporú čaniu o bezpe čnosti pacientov vrátane 
prevencie a kontroly infekcií spoj ených so zdravotnou starostlivos ťou 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
{COM(2008) 836 v kone čnom znení} 
{COM(2008) 837 v kone čnom znení} 
{SEC(2008)3004} 
 
 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k oznámeniu a odporú čaniu o bezpe čnosti pacientov vrátane 
prevencie a kontroly infekcií spoj ených so zdravotnou starostlivos ťou 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
1.1. Charakter otázky alebo problé mu, kde je potrebné opatrenie 
Bezpečnosť pacientov vymedzila Svetová zdravot nícka organizácia (WHO) ako právo 
pacientov neutrpie ť zbytočnú ujmu alebo potenciálnu ujmu spojenú so zdravotnou 
starostlivos ťou. Existuje obmedzené, ale narastajúce množstvo dôkazov o prevalencii 
a incidencii nežiaducich udalostí v systémoch zdravotníctva členských štátov EÚ. 
Vnútroštátne štúdie Spojeného krá ľovstva, Španielska a Francúzska poskytujú množstvo 
aktuálnych dôkazov o prevalencii nežiaducic h udalostí medzi hospitalizovanými pacientmi 
v Európe a o ich dôsledkoch. Na základe týchto štúdií a rozhovorov s k ľúčovými 
informátormi, ktoré sa uskuto čnili v rámci externého projektu zameraného na posúdenie 
vplyvu tejto iniciatívy, sa odhaduje, že 8 % až 12 % hospitalizovaných pacientov v členských 
štátoch EÚ trpí po čas poskytovania zdravotnej starostli vosti v dôsledku nežiaducich udalostí. 
Infekcie spojené so zdravotnou starostlivos ťou (ISZS), ktoré sú stredobodom záujmu sú časnej 
iniciatívy, patria k naj častejším a potenciálne najškodlivejším prí činám neúmyselnej ujmy 
a v priemere postihujú jedného z dvad siatich hospitalizov aných pacientov, čo predstavuje 
4,1 milióna pacientov v EÚ ro čne. Infekcie spojené so zdravotnou starostlivos ťou sa často 
ťažko liečia v dôsledku antimikrobiál nej rezistencie mikroorgani zmov, ktoré tieto infekcie 
spôsobujú. Ďalšími prí činami nežiaducich udalostí sú ch yby pri podávaní liekov, napríklad 
podávanie nesprávnych liekov alebo nesprávnych dávok, chyby pri chirurgických zákrokoch, 
zlyhanie zdravotníckych pomôcok, diagnostické chyby alebo nezoh ľadňovanie výsledkov 
testov. 
1.2. Dôsledky nezmenenej politiky 
Komisia s cie ľom riešiť problematiku bezpe čnosti pacientov už podnikla konkrétne kroky 
v mnohých oblastiach. Avšak snahy o rieš enie problémov týkajúcich sa bezpe čnosti pacientov 
sa zameriavali prevažne na konkrétne zdro je rizika, ako je napríklad bezpe čnosť liekov, 
zdravotníckych pomôcok a antimikrobiálna rezist encia. Tieto opatrenia sa však zameriavajú 
len na konkrétne prí činy alebo faktory a nesnažia sa rieši ť všeobecné kultúrne, riadiace, 
systémové, komunika čné a procesné prekážky zlepšenej bezpe čnosti. 
Hoci je problém bezpe čnosti pacientov primárne zodpovednos ťou členských štátov, Európska 
únia môže podnecova ť spoluprácu medzi členskými štátmi a poskytnú ť podporu ich 
opatreniam v konkrétnych oblastiac h, kde môže zásah EÚ znamena ť pridanú hodnotu. 
Opatrenie EÚ je dôležité z h ľadiska šírenia infekcií za hranice štátov, cezhrani čného 
poskytovania zdravotnej staros tlivosti vyplývajúcej z mob ility pacientov a odborníkov 
v oblasti zdravotníctva a potreby zber u a monitorovania údajov z celej EÚ. Ďalšou pridanou 
hodnotou zásahu EÚ je poskytnutie pol itickej dôležit osti a zvidite ľnenia bezpe čnosti 
 
SK 3   SK pacientov, čím sa táto problematika zaradí medzi hlavné priority členských štátov v oblasti 
zdravia, čo prinesie úspory z rozsahu a v nepos lednom rade poskytne efektívne poznatky, 
ktoré sa budú šíri ť výmenou osved čených postupov. Bez zvýšeného úsilia Európskej únie by 
nežiaduce udalosti pr edstavovali aj na ďalej značnú záťaž pre systémy zdravotníctva 
členských štátov z h ľadiska ich vplyvu na zdravie a hospodárstvo. 
2. C IELE  
2.1. Všeobecný cie ľ 
Všeobecným cie ľom je prevencia ľudských chorôb a ochorení a znižovanie ich výskytu, ako 
aj odstraňovanie zdrojov nebezpe čenstva pre ľudské zdravie, ako sa stanovuje v článku 152 
zmluvy.  
2.2. Konkrétne ciele 
(1) Chrániť občanov EÚ pred ujmou pri poskytovaní zdravo tnej starostlivosti,  ktorej sa dá 
predísť, vrátane ujmy spôsobenej infekciami  spojenými so zdravotnou starostlivos ťou. 
(2) Podporova ť členské štáty v zavádzaní náležitých a primeraných stratégií v oblasti 
prevencie a kontroly nežiaducich udalostí pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti 
vrátane infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou zhromaž ďovaním najlepších 
dostupných dôkazov a odborných znalostí v EÚ. 
(3) Posilniť dôveru ob čanov EÚ, pokia ľ ide o dostupnos ť komplexných informácií 
o úrovni bezpe čnosti a dostupnej náprave v rámci systémov zdravotníctva EÚ vrátane 
informácií o poskytovate ľoch zdravotnej starostlivosti  v ich vlastnej krajine 
a v ostatných členských štátoch. 
2.3. Prevádzkové ciele 
Spolu sa ur čilo desať prevádzkových cie ľov, ktoré možno zhrnú ť takto: zvýši ť politickú 
informovanos ť členských štátov o rozsahu a dôležitosti otázky bezpe čnosti pacientov; 
zhromaždi ť homogénne a porovnate ľné údaje o bezpe čnosti pacientov; vypracova ť spoločnú 
terminológiu a ukazovatele; vymie ňať si osved čené postupy a skúsenosti; rozvíja ť 
a podporova ť program výskumu v oblasti bezpe čnosti pacientov; presadzova ť dostupnos ť 
informácií pre pacientov a ich rodiny a podporova ť spoluprácu v otázkach bezpe čnosti 
pacientov medzi členskými štátmi, inštitúciami EÚ a k ľúčovými európskymi 
a medzinárodnými organizáciami. 
V oblasti infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou by sa v rámci prevádzkových 
cieľov mali v spolupráci s Európskym centrom pr e prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) 
vypracova ť metódy doh ľadu, ukazovatele umož ňujúce posúdenie implementácie 
a efektívnosti opatrení na prevenciu a kon trolu infekcií spojených so zdravotnou 
starostlivos ťou a usmernenia týkajúce sa osved čených postupov a minimálnych požiadaviek 
na infraštruktúru, ako aj študijné plány odbornej prípravy pre zdra votníckych pracovníkov. 
 
SK 4   SK 3. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
3.1. Identifikované možnosti: 
Ako možné prostriedky na dos iahnutie politických cie ľov stanovených v predchádzajúcej 
časti sa posúdili štyri politické možnosti. 
(1) Žiadne ďalšie opatrenie EÚ – status quo.  V rámci tejto možnosti by členské štáty, 
zúčastnené strany a medzinárodné organizácie vykonávali svoje činnosti v oblasti 
bezpečnosti pacientov bez akejko ľvek ďalšej koordinácie alebo stimulov zo strany 
Komisie. 
(2) Posilnená spolupráca s členskými štátmi a ďalšími orgánmi podporená 
technickými usmerneniami. Podľa tejto možnosti by Komisia posilnila spoluprácu 
s členskými štátmi a ďalšími orgánmi. Komisia by napríklad mohla zvýši ť zameranie 
sa na bezpe čnosť pacientov v programe zdravia a v rámcovom programe pre výskum 
a technický rozvoj. Komisi a by mohla takisto zvýši ť svoje snahy podnieti ť členské 
štáty, aby spolupracovali v otázke infekc ií spojených so zdra votnou starostlivos ťou 
a aby prostredníctvom ECDC vytvor ili technické usmernenia a sie ť orgánov 
pre dohľad. 
(3) Posilnená spolupráca s členskými štátmi a ďalšími orgánmi podporená 
nezáväznými legislatívnymi nástrojmi, akými sú oznámenie Komisie 
a odporú čanie Rady. Podľa tejto možnosti by Komisia posilnila spoluprácu 
s členskými štátmi a ďalšími orgánmi a okrem toho by vypracovala oznámenie 
a odporúčanie Rady týkajúce sa tejto otázky s cie ľom podpori ť politický záväzok 
v súvislosti s bezpe čnosťou pacientov v členských štátoch a stanovi ť súbor 
konkrétnych odporú čaní na zníženie po čtu nežiaducich udalostí v systémoch 
zdravotníctva. 
(4) Posilnená spolupráca s členskými štátmi a ďalšími orgánmi podporená 
regulačným nástrojom, akým je rozhodnutie Komisie. Táto možnos ť by zahŕňala 
rozšírenie možnosti č. 2 o legislatívny návrh vychádzajúci z rozhodnutia 
č. 2119/98/ES, čím by sa venovala pozornos ť niektorým aspektom prevencie 
a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou v súlade s článkom 7 tohto 
rozhodnutia (komitologický postup). Tent o legislatívny návrh by však z dôvodu 
chýbajúceho vhodného právneho základu mož no neriešil problematiku všeobecnej 
bezpečnosti pacientov.  
3.2. Možnosti, ktoré sa odmietli v po čiatočnom štádiu 
Právne predpisy vrátane nariad enia alebo smernice o bezpe čnosti pacientov, sa vylú čili, 
keďže by bolo mimoriadne zložité odôvodni ť na základe zásady subsidiarity a proporcionality 
konkrétne a podrobné legisl atívne opatrenie zah ŕňajúce všetky aspekty návrhu. 
4. A NALÝZA VPLYVU  
4.1. Metodika použitá na posúdenie vplyvu 
S cieľom posúdi ť možný vplyv rôznych politických možn ostí na zdravie a hospodárstvo sa 
na podporu posúdenia vplyvu vypracovali kvantitatívne simula čné scenáre. V rámci týchto 
 
SK 5   SK scenárov sa používajú iba údaje  týkajúce sa nemocníc, nie am bulantnej starostlivosti, ke ďže 
údaje pre nemocnice sú ove ľa lepšie zdokumentované ako údaje pre ambulantnú starostlivos ť 
a nemocnice sú takisto hlavným miestom výskytu infekcií spojených so zdravotnou 
starostlivos ťou. Doteraz nám chýbajúce údaje pre EÚ neumož ňovali určiť priamy prí činný 
vzťah medzi kvalitou politík, systémov a štruktúr zavedených v oblasti bezpe čnosti pacientov 
a výsledkami týkajúcimi sa bezpe čnosti pacientov. Naše odhady sa preto zakladali 
na skutočnosti, ako sa systémy bezpe čnosti pacientov jednotlivých členských štátov približujú 
tomu, čo sa v literatúre všeobecne považuje za osved čený postup. 
Náš scenár politík v oblasti všeobecnej bezpe čnosti pacientov vychádza z predpokladu, že 
výsledky týkajúce sa bezpe čnosti pacientov v rôznych skupinách členských štátov sa odlišujú 
v závislosti od zaved ených systémov, z čoho vyplývajú rozdiely v o dhadoch týkajúcich sa 
prevalencie nemocni čných incidentov, ktoré možno nájs ť v literatúre a ktoré sa pohybujú 
od 7,5 % do 16,6 % so strednou hodnotou 10 %. Tento všeobecný scenár sa preskúmal tak, že 
za pomoci odborníkov v oblasti kontroly infekcií z ECDC sa takisto vytvoril samostatný 
scenár týkajúci sa možného zníženia výskytu ud alostí týkajúcich sa len infekcií spojených 
so zdravotnou starostlivos ťou. 
4.2. Vplyv na zdravie a hospodárstvo 
Politická možnos ť č. 1 
V podpornej štúdii v rámci tohto posúdenia vplyvu sa nazna čuje, že pod ľa možnosti „žiadna 
politická zmena“, t. j. žiadne zvýšené úsilie v oblasti bezpe čnosti pacientov na úrovni EÚ, je 
pravdepodobné, že v EÚ sa vyskytne približn e 10 miliónov nežiaducich udalostí spojených 
s hospitalizáciou (vrátane hospi talizácie v dôsledku infekcií), pri čom by sa dalo predís ť 
približne 4,4 miliónu prípadov, čo zodpovedá viac ako 50 000 človekorokom dodato čnej 
hospitalizácie, ktorej sa dá predís ť. 
Najmä v prípade infekcií spoj ených so zdravotnou starostlivos ťou možno na základe 
nedávnych vnútroštátnych prieskumov v oblasti prevalencie v Európe a výsledkov programov 
dohľadu nad nozokomiálnymi baktériami vykonaného v nemocniciach v rôznych členských 
štátoch vypo čítať, že infekcie spojené so  zdravotnou starostlivos ťou postihujú pod ľa odhadov 
v priemere 5 % hospitalizov aných pacientov a celkový po čet hospitalizovaný ch pacientov 
v EÚ ročne, u ktorých sa vyskytne aspo ň jedna infekcia spojená so zdravotnou 
starostlivos ťou, sa odhaduje na 4,1 milióna (celková incidencia je 4,5 milióna infekcií 
spojených so zdravotnou starostlivos ťou ročne). Odhaduje sa, že na následky infekcií zomiera 
ročne 37 000 pacientov. 
Politická možnos ť č. 2 
V rámci tejto politickej možnosti, kt orá si vyžaduje pos ilnenú spoluprácu s členskými štátmi 
a ďalšími orgánmi, sa domnievame, že by sa dosiahol výraznejší pokrok, najmä v ďaka 
výmene znalostí. V našom simula čnom scenári všetky členské štáty EÚ s „nedostato čnými“ 
a „prijateľnými“ systémami podávania správ a systémami u čenia sa v oblasti bezpe čnosti 
pacientov by preto mali by ť schopné napredova ť a dosahova ť podobnú úrove ň týkajúcu sa 
nežiaducich udalostí ako krajiny, ktoré už dosiahli „dobrú“ úrove ň systémov podávania správ 
a systémov u čenia sa v oblasti bezpe čnosti pacientov. To by znamenalo, že namiesto toho, 
aby mali uvedené krajiny po čas hospitalizácií v priemere 14 % nežiaducich udalostí, priblížili 
by sa výsledkom priemer ných krajín, ktoré pod ľa nášho scenára dosahujú úrove ň 12 %. 
Konkrétne by to znamenalo, že po čet nežiaducich udalostí, ktorým sa dá predís ť, by sa znížil 
 
SK 6   SK o 298 371 prípadov v porovnaní so základným scenárom, čo by takisto viedlo k poklesu 
o 3 450 človekorokov hospitalizácie, kt orej by sa predišlo. 
V našom konkrétnom scenári pre infekcie  spojené so zdravotnou starostlivos ťou 
predpokladáme, že posilnená spolupráca s členskými štátmi a ďalšími orgánmi podporená 
technickými usmerneniami by umožnila dosiahnu ť pokles infekcií spojených so zdravotnou 
starostlivos ťou celkovo o 5 %, čo zodpovedá štvrtine možného zníženia po čtu prípadov 
infekcií uvedených v literatúre. Vzh ľadom na chýbajúci politický záväzok, ktorý by 
zabezpečil potrebné organiza čné zmeny a zmeny v správaní , nie je pravdepodobné dosiahnu ť 
pokles prípadov infekcií spoje ných so zdravotnou starostlivos ťou o uskuto čniteľných 20 –
30 % (čo by si vyžadovalo intenzívny progra m prevencie a kontroly vrátane doh ľadu 
a odbornej prípravy zdravotníckeho personálu).  Predpokladáme, že úspešné zníženie výskytu 
infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou sa dá realizova ť všade, ke ďže niektoré 
politiky bezpe čnosti týkajúcej sa infekc ií sú zavedené vo všetkých členských štátoch EÚ-27.  
Plánované zníženie o 5 % by pod ľa nášho scenára pre infekcie spojené so zdravotnou 
starostlivos ťou viedlo k zníženiu infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou o 225 000 
prípadov ro čne. Tento vysoký podiel zníženia výskyt u infekcií spojených so zdravotnou 
starostlivos ťou v porovnaní so znížením celkového po čtu nežiaducich udalostí je spôsobený 
skutočnosťou, že prípadom infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou sa dá naj ľahšie 
a najrýchlejšie predchádza ť. Pri 225 000 prípadoch to znamená zna čný ročný pokles 
chorobnosti a úmrtnosti v dôsledku infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou. 
Zníženie o 5 % by takisto znamenalo ús poru na zdravotných ná kladoch vo výške 
274 miliónov EUR a zisk z produktivity vo výške 68,5 milióna EUR. 
Politická možnos ť č. 3 
Podľa tejto politickej možnosti, ktorá zah ŕňa vypracovanie nezáväzných legislatívnych 
nástrojov, akým je oznámenie alebo odporú čanie, by sa na vysokej úr ovni dosiahol politický 
záväzok členských štátov prija ť opatrenie v oblasti bezpe čnosti pacientov. Umožnila by rieši ť 
všeobecné kultúrne, riadiace, systémové, komunika čné a procesné prekážky zvýšenej 
bezpečnosti pacientov a problematika infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou by 
mohla by ť zahrnutá do politi ky všeobecnej bezpe čnosti pacientov. Domnievame sa, že táto 
politická možnos ť by priniesla zna čné výhody v členských štátoch s najvä čšou politickou 
iniciatívou. V našom všeobecnom scenári pret o predpokladáme významnejší vplyv opatrenia 
na úrovni EÚ v rámci politickej možnosti č. 3, ktorá bude ma ť za následok pokrok 
vo všetkých krajinách EÚ smerom k relatívne lepšej úrovni výskytu nežiaducich udalostí 
uvedených v literatúre. Uvedená skuto čnosť znamená, že pod ľa našich predpokladov 
„príkladné“ krajiny budú dosahova ť rovnako dobré výsledky ako doteraz a všetky ostatné 
členské štáty sa priblížia k uvedenému priemeru 10 % nežiaducich udalostí („ve ľmi dobré“). 
Ide stále o konzervatívny odhad (vzh ľadom na priemernú úrove ň predchádzania), ale aj 
napriek tomu by sme sa mohli vyhnú ť viac ako 750 000 prípadom nežiaducich udalostí, 
ktorým sa dá predís ť, a hospitalizáciu by bolo možné zníži ť o viac ako 8 000 ďalších 
človekorokov.  
S naším scenárom zameraným len na pokles infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou 
dosiahneme ešte lepšie výsledky vzh ľadom na to, že spôsob kontroly infekcií je ve ľmi 
jednoduché pochopi ť a dá sa rýchlo implementova ť a hlavne infekciám sa dá vo ve ľkej miere 
predchádza ť. Usudzujeme, že odhadované znížen ie by mohlo prípadne dosiahnu ť pokles 
o 20 %, čo by znamenalo pokles až o 900 000 prípadov infekcií spojených so zdravotnou 
 
SK 7   SK starostlivos ťou ročne, čo by viedlo k úsporám na nákladoc h na verejné zdravie vo výške 
1,10 miliardy EUR a zisk z produktivity by predstavoval 274 miliónov EUR.  
Politická možnos ť č. 4 
Podľa tejto politickej možnosti je posilnená spolupráca s členskými štátmi a ďalšími orgánmi 
podporená regula čným nástrojom, akým je rozhodnutie Komisie. Takéto rozhodnutie by však 
mohlo rieši ť otázky bezpe čnosti pacientov v súvislosti s infekciami, a nie všeobecné 
a systémové otázky bezpe čnosti pacientov, ke ďže by na to neexistoval právny základ. Preto 
usudzujeme, že prínos pre všeobecnú bezpe čnosť pacientov by bol taký, ako v rámci 
politickej možnosti č. 2. 
Pokiaľ ide o infekcie spojené so zdravotnou starostlivos ťou, nepredpokladáme, že by výhody 
boli výraznejšie vä čšie ako výhody identifikované v rámci možnosti č. 2. Bolo by tomu tak 
preto, že náš právny základ by sa ne zaoberal všetkými prevádzkovými cie ľmi návrhu, a preto 
by sa zásadné časti integrovanej stratégie na boj pro ti infekciám spojeným so zdravotnou 
starostlivos ťou museli vynecha ť. Neočakávame preto, že táto politická možnos ť prinesie 
lepšie výsledky ako možnos ť posilnenej spolupráce s členskými štátmi (možnos ť č. 2). 
4.3. Vplyv na zamestnanos ť 
Pri všetkých politických možnostiach (s výnimkou možnosti „status quo“) možno o čakávať 
mierne pozitívne ú činky na zamestnanos ť vďaka potrebe vä čšieho po čtu pracovníkov 
v oblasti podávania správ a doh ľadu, ako aj kontroly infekcií v zdravotníckych zariadeniach.  
Vzhľadom na situáciu v EÚ-27, kde je celko vo 2,88 milióna lôžok, zamestnanie jednej 
zdravotnej sestry pre kontrolu infekc ií na 600 lôžok by znamenalo, pri sú časnej úrovni 
zamestnancov, kde pripadá jedna zdravotná sest ra pre kontrolu infe kcií na 1 000 lôžok, 
zamestnať ďalších 1 920 zdravotných sestier.  Ak predpokladáme, že priemerné ro čné náklady 
EÚ na jednu zdravotnú sestru pre kontrolu  infekcií je 42 000 EUR, znamenalo by to 
dodatočné ročné výdavky vo výške približne 80 000 miliónov EUR v rámci politickej 
možnosti č. 2. Pokia ľ ide o politickú možnos ť č. 3, domnievali sme sa, že bude potrebné 
zamestnať jednu ďalšiu zdravotnú sestru pre kontrolu infekcií na 250 lôžok, čo by viedlo 
k potrebe zamestna ť ďalších 8 640 zdravot ných sestier a ro čné výdavky vo výške približne 
363 miliónov EUR. Vplyv politickej možnosti č. 4 na zamestnanos ť by bol porovnate ľný 
s vplyvom na zamestnanos ť predpokladaným v rámci politickej možnosti č. 2. 
4.4. Vplyv na životné prostredie 
Zdá sa, že vplyv na životné prostredie sa v prvom rade obmedzuje na konkrétnu oblas ť 
infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou, a len v ove ľa menšej miere sa môže dáva ť 
do súvislosti s ďalšími prí činami nežiaducich udalostí. V rámci politických možností č. 2 a 3 
sa predpokladá mierny vplyv na životné pr ostredie v dôsledku zvýšeného používania 
jednorazových zdravotníc kych produktov a dezinfek čných prostriedkov. Bolo však ve ľmi 
zložité urobi ť tento odhad. Vplyv politickej možnosti č. 4 na životné prostredie by bol 
porovnate ľný s vplyvom na životné prostredie pr edpokladaným v rámci politickej možnosti 
č. 2. 
 
SK 8   SK 5. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Na základe uvedených skuto čností je nižšie znázornená preh ľadná tabu ľka s rôznymi 
politickými možnos ťami a mierou, do akej by sa v rámci nich mohli dosiahnu ť vytýčené 
konkrétne ciele. Číselné údaje sa zaokrúhlili. 
 Politická možnos ť 
I Politická možnos ť 
II Politická možnos ť 
III  Politická možnos ť 
IV 
Konkrétny cie ľ 1 
Chrániť občanov 
EÚ pred ujmou  Malý pokrok, ktorý by nastal v zásade v krajinách, kde je 
bezpečnosť 
pacientov politickou prioritou
 Zníženie po čtu 
nežiaducich udalostí, ktorým sa 
dá predís ť, spolu o 
300 000
 Zníženie po čtu 
nežiaducich udalostí, ktorým sa 
dá predís ť, spolu o 
750 000 
  
 O s miernym 
zlepšením  + ++ + až ++ 
Konkrétny cie ľ 2 
Podporova ť 
členské štáty 
v zavádzaní stratégií v oblasti 
bezpečnosti 
pacientov 
 Žiadna dodato čná 
podpora na úrovni 
EÚ Určitá dodato čná 
podpora na úrovni 
EÚ prostredníctvom 
technických usmernení 
týkajúcich sa ISZS
 Politická iniciatíva 
a rozhodovanie 
všetkých členských 
štátov, výmena osvedčených 
postupov  
Možná rýchla 
implementácia
 Politická iniciatíva, 
ak bude sprevádzaná 
odporúčaním, právne 
záväzným 
rozhodnutím by sa 
upravili niektoré 
aspekty ISZS.  
 O + ++ + až ++  
Konkrétny cie ľ 3  
Posilniť dôveru 
občanov EÚ  O + ++ + až ++  
 
Na základe uvedeného sa zdá, že sa uprednost ňuje politická možnos ť návrhu oznámenia 
Komisie a odporú čania Rady o bezpe čnosti pacientov a kvalite zdravotníckych služieb 
vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivos ťou.  
6. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Navrhol sa súbor ukazovate ľov a údajov, ktoré sa majú zozbiera ť, s cieľom umožni ť budúce 
meranie hospodárskeho a sociálneho vplyvu in iciatívy. Plánuje sa celkové hodnotenie 
iniciatívy zameranej na bezpe čnosť pacientov vrátane implementácie odporú čania zapojením 
externých odborníkov do posúdenia jej relevantnosti, efektívnosti a ú činnosti. Toto 
hodnotenie by mohlo by ť súčasťou projektu všeobecného hodnot enia rôznych iniciatív 
v oblasti zdravia.