SK Úradný vestník Európskej únie C 340/6

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2014/C 340/06

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZÁPIS ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY DO REGISTRA

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

o zaručených tradičných špecialitách z poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

„HEUMILCH“/„HAYMILK“/„LATTE FIENO“/„LAIT DE FOIN“/„LECHE DE HENO“

ES č.: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012

1. Názov a adresa skupiny žiadateľov

Názov: ARGE Heumilch Österreich Adresa: Grabenweg 68, 6020 Innsbruck, Rakúsko Tel. +43 512345245 E-mail: office@heumilch.at

2. Členský štát alebo tretia krajina

Rakúsko

3. Špecifikácia výrobku

3.1. Názov, o ktorého zapísanie do registra sa žiada

„Heumilch“ (de); „Haymilk“ (en); „Latte fieno“ (it); „Lait de foin“ (fr); „Leche de heno“ (es)

3.2. Ide o názov, ktorý

☐ je špecifický sám osebe

☒ vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Mliekarstvo zamerané na produkciu mlieka „Heumilch“ je najpôvodnejším spôsobom výroby mlieka. Mlieko pochádza od zvierat chovaných tradičným udržateľným spôsobom. Podstatný rozdiel a tradičný charakter spočívajú v tom, že pri produkcii mlieka „Heumilch“, ako pôvodnej formy výroby mlieka, sa nepoužíva žiadne silážové krmivo. V dôsledku industrializácie poľnohospodárstva sa od 60. rokov 20. storočia rozvinula výroba siláží (silážových krmív), ktorá vytlačila chov, pri ktorom sa používa čerstvé krmivo. Navyše predpisy týkajúce sa tohto typu mliekarstva obsahujú zákaz používania zvierat a krmív, ktoré sa podľa platných právnych predpisov musia označiť ako geneticky modifikované. Kŕmenie sa riadi ročnými obdobiami. V čase dostupnosti zeleného krmiva dostávajú zvieratá čerstvú trávu a byliny, čiastočne seno a krmivá povolené podľa bodu 3.6. V zime seno a čiastočne krmivá povolené podľa bodu 3.6.

3.3. Žiada sa o výhradu názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

☒ Zápis do registra s výhradou názvu

☐ Zápis do registra bez výhrady názvu

3.4. Druh výrobku

Trieda 1.4 Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.).

3.5. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1

Kravské mlieko podľa platných právnych predpisov.

3.6. Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1

Mlieko „Heumilch“ sa vyrába za tradičných výrobných podmienok podľa predpisov o výrobe „Heumilch“, ktorých osobitosťou je zákaz používania silážnych krmív a zákaz zvierat a krmív, ktoré sa podľa platných právnych predpisov musia označiť ako geneticky modifikované.

„Predpisy o výrobe Heumilch“

— Mlieko Heumilch je kravské mlieko od dojníc, ktoré vyrábajú mliekari, ktorí sa zaviazali dodržiavať kritérium, že nebudú chovať zvieratá a používať krmivá, ktoré sa podľa platných právnych predpisov musia označiť ako geneticky modifikované.

Povolené krmivá

— Ako krmivo sa používa predovšetkým čerstvá tráva a byliny v období dostupnosti zeleného krmiva, v rámci zimného kŕmenia seno. Podiel čerstvého krmiva musí tvoriť minimálne 75 % dennej dávky sušiny.

— Ako doplnkové krmivo je povolená zelená repka olejná, zelená kukurica, zelená raž a kŕmna repa, ako aj senné, lucernové a kukuričné pelety.

— K povoleným obilninám patrí pšenica, jačmeň, ovos, tritikale, raž a kukurica v podobách bežne dostupných na trhu, ako aj v zmesiach s minerálnymi látkami, napríklad otruby a pelety.

— Takisto môže byť súčasťou kŕmnej dávky bôb, hrach, olejniny a extrahovaný šrot resp. pokrutiny.

Zakázané krmivá

— Siláž (silážne krmivá), vlhké seno alebo senáž.

— Vedľajšie produkty pivovarov, liehovarov, muštární a iné vedľajšie produkty potravinárskeho priemyslu napr. vlhké mláto alebo vlhké rezky. Výnimkou sú suché rezky ako vedľajší produkt výroby cukru a bielkovinové krmivá získané pri spracovaní obilnín v suchom stave.

— Dojniciam sa nesmie dávať žiadne vlhké a zmäknuté krmivo.

— Krmivo živočíšneho pôvodu (mlieko, srvátka, mäsovokostné múčky atď.) s výnimkou mlieka a srvátky pre mladé jedince.

— Zvieratá nemožno kŕmiť záhradným a ovocným odpadom, zemiakmi a močovinou.

Predpisy o hnojení

— Na žiadnych poľnohospodárskych úžitkových plochách dodávateľa mlieka sa nesmú rozhadzovať kaly, kalové produkty, ani kompost z komunálnych úpravní.

— Dodržiavanie minimálnej trojtýždňovej lehoty medzi aplikáciou hnojiva a začatím využívania plôch dodávateľa mlieka, ktoré sú zdrojom krmiva.

Použitie chemických látok

— Možné je len selektívne použitie chemických syntetických prípravkov na ochranu rastlín pod odborným dohľadom agronómov a vo vymedzených lokalitách na všetkých plochách dodávateľov mlieka, kde sa pestuje zelené krmivo.

— Použitie povolených postrekov proti muchám v stajniach mliečneho dobytka je povolené len za neprítomnosti dojníc.

Zákazy vzťahujúce sa na dodávky

— Dodávka mlieka ako mlieka „Heumilch“ najskôr na 10. deň po úspešnom otelení.

— Ak sa na produkciu Heumilch začnú využívať kravy, ktorým sa predtým podávala siláž (silážne krmivo), je potrebné dodržať odstup minimálne 14 dní.

— Zvieratá z horských/alpských pasienkov, ktoré v domácom poľnohospodárskom podniku dostávali siláž, musia buď 14 dní pred vyhnaním na horské/alpské pasienky prejsť na iné krmivá, resp. mlieko možno ako „Heumilch“ označiť po 14 dňoch na horských/alpských pasienkoch (v súkromnom poľnohospodárskom podniku). Na horských/alpských pasienkoch sa siláž nesmie ani vyrábať ani používať ako krmivo.

Zákaz geneticky modifikovaných potravín a krmív

— V záujme zachovania tradičného spôsobu výroby mlieka Heumilch sa nesmú sa využívať žiadne zvieratá ani krmivá, ktoré sa podľa platných právnych predpisov musia označiť ako geneticky modifikované.

Iné predpisy

— V prevádzkarňach výrobcov mlieka „Heumilch“ sa nesmie vyrábať siláž.

— Nesmú sa tvoriť ani skladovať baly akéhokoľvek druhu vo fólii.

— V prevádzkarňach výrobcov mlieka „Heumilch“ sa nesmie vyrábať vlhké seno alebo senáž.

3.7. Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Mlieko „Heumilch“ sa odlišuje od bežného kravského mlieka osobitnými podmienkami výroby podľa predpisov o výrobe v bode 3.6.

Zo štúdií Dr. Ginzingera a kol. zo Spolkového úradu pre výrobu horského mlieka (Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft) v meste Rotholz z rokov 1995 a 2001 vyplýva, že 65 % vzoriek mlieka od dojníc kŕmených silážou obsahovalo vyše 1 000 spór klostrídií na liter. Pri mlieku dodávanom veľkej syrárni sa v 52 % vzoriek zistilo vyše 10 000 spór na liter. Testy mlieka „Heumilch“ od kráv, ktoré nedostávali siláž, naproti tomu v 85 % vzoriek potvrdili menej než 200 spór klostrídií na liter a v 15 % vzoriek 200 až 300 spór na liter. Z dôvodu osobitného spôsobu kŕmenia vykazuje mlieko „Heumilch“ výrazne nižší obsah spór klostrídií. Pri výrobe tvrdého syra zo surového mlieka „Heumilch“ teda vzniká nižší počet závažných nedostatkov z hľadiska dier a chuti.

V rámci výskumného projektu „Einfluss der Silage auf die Milchqualität“ (Vplyv siláže na kvalitu mlieka) sa skúmala chuť mlieka od dojníc, ktoré dostávali siláž, a od dojníc, ktoré ju nedostávali (GINZINGER a TSCHAGER, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholz 1993). V 77 % vzoriek mlieka od dojníc, ktoré nedostávali siláž, sa nezistili žiadne organoleptické nedostatky. Naproti tomu pri vzorkách mlieka od dojníc, ktoré dostávali siláž, sa organoleptické nedostatky nezistili len v 29 %. Jednoznačný rozdiel sa zistil aj pri vzorkách z nádrží mliekarenských vozidiel. V 94 % vzoriek mlieka od dojníc, ktoré nedostávali siláž, sa nezistili žiadne organoleptické nedostatky. Naproti tomu pri vzorkách mlieka od dojníc, ktoré dostávali siláž, sa organoleptické nedostatky nezistili len v 45 %.

V rámci diplomovej práce vypracovanej na Viedenskej univerzite (SCHREINER, SEIZ, GINZINGER, 2011) sa podarilo dokázať, že mlieko Heumilch vďaka spôsobu kŕmenia dojníc surovým a zeleným krmivom vykazuje dvojnásobne vyšší objem omega 3 kyselín a konjugovaných kyselín linolových než bežné mlieko.

3.8. Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Výroba mlieka „Heumilch“ a jeho spracovanie je rovnako staré ako samotný chov mliečneho dobytka v poľnohospodárstve (približne 5. storočie p. n. l.). Už v stredoveku sa v pohorí Voralpen a v Tirolsku vyrábal z mlieka typu „Heumilch“ syr v gazdovstvách nazývaných „Schwaighof“. Slovo Schwaig pochádza zo stredohornonemčiny a označovalo osobitý druh sídla a predovšetkým spôsobu hospodárenia v alpskom regióne. Tieto gazdovstvá často ako trvalé sídla zakladali samotní zemepáni a slúžili na chov dobytka predovšetkým pre mliečne hospodárstvo (a osobitne syrárstvo). V Tirolsku a v Salzburgsku je existencia týchto gazdovstiev doložená už od 12. storočia. V horských oblastiach mlieko Heumilch pôvodne slúžilo ako surovina na výrobu tvrdého syra zo surového mlieka. Už okolo roku 1900 sa začali prijímať predpisy (predpisy o výrobe mlieka) vzťahujúce sa na mlieko od dojníc, ktoré nedostávali siláž, vhodné na výrobu tvrdého syra. Boli základom pre predpisy o výrobe mlieka, ktoré okolo roku 1950 v Rakúsku prijali spolkové krajiny Vorarlbergsko, Tirolsko a Salzbursko. V roku 1975 sa tieto predpisy o výrobe mlieka zjednotili a mliekarenský fond ich vydal ako predpisy o mlieku vhodného na výrobu tvrdého syra („Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch“, Österreichische Milchwirtschaft číslo 14, príloha 6 č. 23c, z 21. júla 1975). Bývalý plánovací orgán rakúskeho mliekarstva (Planstelle der Milchwirtschaft in Österreich) do roku 1993 vydával zákazy používania siláže ako krmiva v určitých výrobných oblastiach s cieľom zachovať surové mlieko Heumilch (alebo mlieko od dojníc, ktoré nedostávali siláž, alebo mlieko vhodné na výrobu tvrdého syra) ako surovinu pre syrárne pracujúce so surovým mliekom. Od roku 1995 sa na oblasti, v ktorých platil zákaz používania siláže ako krmiva, vzťahuje osobitná smernica spolkového ministerstva pôdohospodárstva, lesohospodárstva, vody a životného prostredia na podporu ekologického a extenzívneho poľnohospodárstva zameraného na ochranu prírodného prostredia (Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft: ÖPUL), opatrenie týkajúce sa nepoužívania siláže.

Tradične sa pri zabezpečovaní krmiva postupuje podľa kritérií vzťahujúcich na mlieko „Heumilch“ od nepamäti aj na horských/alpských pasienkoch. Jednotlivé dokumenty, resp. listiny o výrobe syra na horských/alpských pasienkoch pochádzajú už z roku 1544 a týkajú sa pasienkov „Wildschönauer Holzalm“ v Tirolsku.

Od 80. rokov 20. storočia začali niektorí mliekari vyrábajúci „Heumilch“ viesť svoje hospodárstva navyše aj podľa biologických/ekologických kritérií.

3.9. Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

—

4. Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

4.1. Názov a adresa

—

4.2. Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

—

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 1. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.