EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
Sprievodný dokument 
 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 
o zriadení nástroja „Spájame Európu“ 
{KOM(2011) 665 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1262 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK V tomto dokumente sa uvádza zhrnutie sprá vy o posúdení vplyvu nariadenia o zriadení 
nástroja „Spájame Európu“ ( ďalej len „CEF“), ktor ým sa bude financova ť vopred ur čená 
dopravná, energetická, informa čná a komunika čná technológia (IKT). Tento nový nástroj 
navrhla Komisia vo svojom oznámení „Rozpo čet stratégie Európa 2020“ ( ďalej len 
„oznámenie o viacro čnom finan čnom rámci“) prijatom 29. júna 2011 a jeho sprievodných 
dokumentoch1. Nariadenie CEF tvorí sú časť balíka právnych nástrojov, ktoré sa vz ťahujú na 
dopravu, energetiku a IKT, ako aj na rámce po litiky špecifické pre tri dotknuté sektory2 
a dostupné finan čné nástroje.  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Ako sa uznáva v oznámení o viacro čnom finan čnom rámci, sú časný rámec EÚ pre 
financovanie infraštruktúry nie je primeraný na zabezpe čenie účinnej reakcie na uvedenú 
výzvu. Financovanie infraštruktúry je v skuto čnosti rozdrobené medzi sektory, medzi 
programy a medzi finan čné nástroje, čo bráni úplnému využitiu možných synergií medzi 
sektormi, programami a finan čnými nástrojmi a zníženiu rizík.3 V tomto kontexte a s cie ľom 
urýchliť rozvoj infraštruktúry, ktorú EÚ potrebuje, sa Komisia rozhodla navrhnú ť vytvorenie 
centrálne riadeného spolo čného nástroja, tzv. nástroja „Spájame Európu“ ( ďalej len CEF) s 
rozpočtom 50 mld. EUR, ktorý bude financova ť „vopred ur čené projekty prioritných 
infraštruktúr dopravy, energetiky a IKT v záujme EÚ“. 
Cieľom vytvorenia CEF je zosúladi ť nástroj EÚ na financovani e infraštruktúry v dotknutých 
sektoroch s príslušnými cie ľmi politiky, a tým prispie ť k zjednodušeniu sektorových pravidiel 
v rámci obmedzení stanovených rámcami politiky. 
V oznámení o viacro čnom finan čnom rámci však nie sú vymedzené opera čné pravidlá CEF, 
ktoré by umož ňovali tomuto nástroju dosiahnu ť úspech z prevádzkového h ľadiska, t. j. 
operačné pravidlá, ktoré vytvárajú investi čné podmienky napomáhajúce urýchlenie rozvoja 
infraštruktúry, ktorú EÚ potre buje pre svoju budúcu udržate ľnú konkurencieschopnos ť.  
Ako sa zárove ň zdôrazňuje v oznámení o viacro čnom finan čnom rámci, z priebežnej analýzy 
platných sektorových pravidiel vyplýva, že okrem  vytvorenia CEF existuje priestor na ďalšie 
zjednodušenie opera čných pravidiel medzi týmito troma dotknutými sektormi. Preto by sa 
mal ďalej skúma ť potenciál synergií naprie č sektormi v CEF. 
Vzhľadom na uvedené a na základe hodnoten í programu ex post, konzultácií so 
zainteresovanými stranami a odporú čaní expertov Komisia ur čila dve hlavné oblasti politiky, 
v ktorých trhové a regula čné zlyhania bránia EÚ primerane poskytova ť financovanie na 
podporu rozvoja infraštruktúry potrebnej na dosiahnutie cie ľov stratégie EÚ 2020: 
– Pákový efekt investovania: existujúce postupy, metódy a formy poskytovania 
finančných prostriedkov EÚ dostato čne neprispievajú k pákovému efektu 
investovania. Boli identifikované tri hlavné dôvody pokra čovania obmedzeného 
vplyvu financovania EÚ: financovanie EÚ nie je dostato čne zamerané na projekty 
s reálnou pridanou hodnotou EÚ; spôsob, akým sú dnes ur čované miery 
spolufinancovania, neaktivizuje pot rebné investovanie, pretože miery 
                                                 
1 KOM(2011) 500 v kone čnom znení a SEK(2011) 868. Všetky dokumenty sú dostupné na 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Legislatívne návrhy stanovujúce zrevidované rá mce politiky v oblastiach TEN-E, TEN-T a e-TEN. 
3 SEK(2011) 868, s. 79. 
 
SK 2   SK spolufinancovania nezodpovedajú  rizikám projektov a nie sú úmerné ich zložitosti 
a pridanej hodnote EÚ; existujúce formy (granty a/alebo finan čné nástroje 
v niektorých sektoroch), v rámci ktorých prúdia finan čné prostriedky EÚ do 
projektov, ešte nevytvorili prostredie, ktoré by dostato čne prispievalo k súkromnému 
investovaniu potrebnému v každom z týchto sektorov. 
– Vykonávanie projektov: existujúce podmie nky v oblastiach žiadosti o financovanie 
a podpory, monitorovania, hodnotenia a riad enia programu na rýchle vykonávanie 
projektov, na ktorých financovaní sa podie ľa EÚ, nie sú primerané. 
Komisia uskuto čnila analýzu možného vývoja týchto pr oblémov v budúcnosti v prípade, že sa 
politiky nezmenia, a to s pokra čovaním viacro čného finan čného rámca na roky 2007 – 2013 
v oblasti energetiky, dopravy a IKT. Táto analýza nazna čila, že v tomto kontexte do roku 
2020 zrejme nedôjde k rozvoju infraštrukt úry s európskou prid anou hodnotou. Zapojenie 
súkromného sektora zostane okrajové aj  pri projektoch dl hodobého potenciálneho 
komerčného záujmu. Stále budú chýba ť veľké transeurópske spojenia vrátane spojení so 
susednými krajinami, najmä pokia ľ ide o projekty, ktoré čelia veľkým technickým ťažkostiam 
alebo obmedzenému komer čnému záujmu navrhovate ľov projektov. To bude ma ť nepriaznivý 
vplyv napríklad na fungovanie vnútorného trhu, dostupnos ť a spojenia so susednými 
krajinami. Aj vplyvy na ciel e v oblasti životn ého prostredia a zmeny klímy budú pri 
pokračovaní súčasných politík zrejme málo významné. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Na transeurópske siete sa vz ťahuje článok 170 Zmluvy o fungovaní EÚ ( ďalej len „ZFEÚ“), 
v ktorom sa uvádza: „Únia prispieva k zriadeni u a rozvoju transeurópskych sietí v oblastiach 
dopravných, telekomunika čných a energetických infraštruktúr.“ Právo EÚ kona ť v oblasti 
financovania infraštruktúr je vymedzené v článku 171, kde sa uvádza, že Únia „môže 
podporova ť projekty spolo čného záujmu podporované členskými štátmi, (...) a to 
predovšetkým prostredníctvom realiza čných štúdií, záruk na pôži čky a subvencií úrokovej 
sadzby“. Okrem toho je právomoc EÚ v oblasti energetiky zakotvená aj v článku 194 ZFEÚ. 
Pokiaľ ide o transeurópske siete, návrhy Komisie na financovanie musia schváli ť členské 
štáty, ktoré zodpovedajú za plá novanie a výstavbu projektov.  
V oznámení o preskúmaní rozpo čtu Komisia podcenila význam využitia rozpo čtu EÚ s 
cieľom „odstráni ť nedostatky, ktoré zanecháva dynamika  národných politík, konkrétnejšie 
riešiť cezhraničné problémy v oblastiach ako infraštruktúra, mobilita, územná súdržnos ť ... – 
nedostatky, ktoré by inak poškodili záujmy EÚ ako celku.“4 Členské štáty zvyknú pri 
plánovaní a financovaní infraštruktúry ude ľovať najvyššiu prioritu projektom s primárnym 
vnútroštátnym významom.5 A k  s a  v š a k  m a j ú  s t a ť siete TEN skuto čnosťou, potrebné sú 
cezhraničné spojenia a v neposlednom rade aj optimálna konfigurácia, ktorá ob čanom Únie 
prináša najvyššiu pridanú hodnotu EÚ.  
Komisia následne predložila  svoje jasné stanovisko, pokia ľ ide o úlohu rozpo čtu EÚ pri 
podpore rozvoja infraštruktúry, najmä v oblasti ach energetiky, dopravy a IKT, vo svojom 
oznámení o viacro čnom finan čnom rámci: „... skúsenosti dok ázali, že vnútroštátne rozpo čty 
nikdy neudelia dostato čne vysokú prioritu pre mnohonárodné cezhrani čné investície na ú čely 
                                                 
4 KOM(2010) 700, s. 5. 
5 Pozri správy o posúdení vplyvu revidovaných usmernení pre TEN-T, SEK(2011) xxx, revidovaných 
usmernení pre TEN-E, SEK(2011) xxx, a usmernení pre e-TEN , SEK(2011) xxx. 
 
SK 3   SK vybavenia jednotného trhu infraštr uktúrou, ktorú potrebuje. Toto je  jeden z príkladov pridanej 
hodnoty rozpo čtu EÚ.“ Komisia ďalej uviedla: „Ak Európa nebude investova ť dostatok 
prostriedkov do svojej budú cej siete, náklady budú ve ľmi vysoké.“6 
Odôvodnenie akcie na úrovni Európy v oblasti  financovania infraštruktúry pramení 
z nadnárodnej povahy zisteného problému.  
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Ako sa vymedzuje v oznámení o viacro čnom finan čnom rámci, celkovým cie ľom CEF je 
urýchliť rozvoj infraštruktúry, ktorú EÚ potrebuje na dosiahnutie cie ľov v oblasti energetiky 
a zmeny klímy súvisiacich so stratégiou Eur ópa 2020, a všeobecne na dosiahnutie jej budúcej 
udržateľnej konkurencieschopnosti. Na splnenie tohto cie ľa a so zrete ľom na problém 
uvedený v oddiele 2 je všeobecným cie ľom iniciatívy, ktorú sprevádza toto posúdenie vplyvu, 
stanoviť optimálne opera čné pravidlá upravujúce použ ívanie fondov v rámci CEF. 
Ako sa zárove ň uvádza v oddiele 4 oznámenia o viacro čnom finan čnom rámci, programy 
a nástroje, ako je CEF, ktoré sú zahrnuté v oznámení o viacro čnom finan čnom rámci, sa 
zameriavajú okrem iného aj na zjednodušen ie sektorových pravidiel. Preto by mala 
navrhovaná iniciatíva takisto využíva ť do najvyššej možnej miery synergie v rámci každého 
sektora a medzi sektormi so zrete ľom na ciele politík stanovené rámcami sektorových politík.  
Konkrétne ciele 
Vzhľadom na uvedené a na základe problému vymedzeného v oddiele 2 tohto posúdenia 
vplyvu možno všeobecný cie ľ, a to zavies ť optimálne opera čné pravidlá CEF, premietnu ť do 
dvoch konkrétnych cie ľov, ktoré sú v súlade s pracovný m dokumentom sprevádzajúcim 
oznámenie z roku 20117: 
Konkrétny cie ľ 1: Vymedzi ť formy, metódy a pravidlá financovania s cie ľom zabezpe čiť 
maximálny pákový efekt príspevkov do rozpo čtu EÚ prilákaním ve rejných a súkromných 
investícií na projekty s európskym rozmerom a rozmerom jednotného trhu, najmä na prioritné 
siete, ktoré sa musia realizova ť do roku 2020 a ktoré najviac zaru čujú európsku pridanú 
hodnotu, v príslušných prípadoch vrátane projektov prekra čujúcich hranice EÚ. 
Konkrétny cie ľ 2: Vymedzi ť mechanizmy monitorovania a hodnotenia, ktoré odme ňujú 
dosiahnuté výsledky a penalizujú neef ektívne využívanie fondov EÚ, s cie ľom zabezpe čiť 
efektívne a v časné vykonanie podporovaných projektov. 
Prevádzkové ciele 
Tieto konkrétne ciele možno zasa previes ť do viacerých prevádzkových cie ľov:  
Pokiaľ ide o pákový efekt na investície: 
                                                 
6 SEK(2011) 368, s. 78. 
7 Pracovný dokument útvarov Komisie, Rozpo čet stratégie Európa 2020: sú časný systém financovania, 
výzvy, ktoré nás čakajú, výsledky konzultácií so zainteres ovanými stranami a rôzne možnosti pre 
horizontálne a sektorové otázky SEK(2011) 868 v kone čnom znení. 
 
SK 4   SK • Prevádzkový cie ľ 1: Vymedziť ciele a viacúrov ňové kritériá na hodnotenie návrhov 
s cieľom zabezpe čiť, aby finan čné prostriedky smerovali do činností vykonávania 
projektov s vysokou pridanou hodnotou EÚ.  
• Prevádzkový cie ľ 2: Vymedzi ť maximálne miery spolufinancovania EÚ na podporu 
projektov pod ľa priorít stanovených z h ľadiska pridanej hodnoty EÚ a rizík/zlyhaní 
trhu, ktorým projekty čelia. Umožni ť flexibilné používanie týchto mier s cie ľom 
maximalizova ť pákový efekt finan čných príspevkov EÚ.  
• Prevádzkový cie ľ 3: Povzbudi ť účasť investorov do špecializovaných infraštruktúr 
pravidlami na používanie trhových nástrojov a sprístupnením dostato čných 
finančných prostriedkov na podporu inova čných nástrojov. 
Pokiaľ ide o realizáciu projektu: 
• Prevádzkový cie ľ 4: Vymedzi ť pravidlá výberu návrhov s cie ľom zabezpe čiť 
konkurenčné a transparentné pride ľovanie finan čných prostriedkov.  
• Prevádzkový cie ľ 5: Ustanovi ť konzistentný rámec na m onitorovanie a hodnotenie s 
cieľom poskytnú ť podporu pri rozhodnutiach o pokra čovaní, ukon čení alebo 
prehodnotení finan čnej podpory od EÚ (t. j. zásada „vyu žite to, alebo o to prídete“ 
(„use it or lose it“), pravidlá, ktoré zabezpe čia, aby sa konkuren čné prerozde ľovanie 
finančných prostriedkov uskuto čňovalo na transparentnom a vysoko konkuren čnom 
základe).  
• PC 6: Vytvori ť primeranú inštitucionálnu štruktúru pre centralizované riadenie 
programu. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Pri vymedzení optimálnych opera čných pravidiel CEF bude k ľúčom nájdenie vhodnej 
rovnováhy medzi konzistentnos ťou s cieľmi sektorových politík a maximalizáciou synergií. 
Len táto vhodná rovnováha zabezpe čí, že opera čné pravidlá CEF budú optimálne, t. j. 
navrhnuté takým spôsobom, aby sa za vl ožené peniaze získala maximálna hodnota. 
Určené možnosti politiky pozostávajúce z kombinácií rôznych stup ňov harmonizácie 
pákového efektu na investície a vy konávania projektov možno umiestni ť medzi dva krajné 
body: na jednej strane minimálna harmonizáci a pákového efektu na investície a vykonávania 
projektov a na strane druhej maximálny pákový efekt a vykonáva nie projektov. Medzi týmito 
protipólmi existuje nieko ľko prechodových možností, ktoré pozostávajú z kombinácií 
minimálnych a maximálnych úrovní harmonizácie,  ako aj z rôznych úrovní harmonizácie. 
Tieto kombinácie sú zobrazené v tabu ľke 1: 
 
SK 5   SK Tabuľka 1: Určenie možných možností politiky 
Pákový efekt 
(P) 
Vykonávanie 
(V) P Min P Max P Var 
V Min P Min – V Min (základný scenár CEF) 
Odlišné miery spolufinancovania pre každý 
sektor a druh projektu 
Odlišná zmes inova čných finan čných 
nástrojov pre každý sektor 
Odlišné kritériá identifikácie pridanej 
hodnoty EÚ pod ľa sektorových priorít 
Odlišné postupy výziev na predkladanie 
návrhov a výberu projektov pre každý 
sektor  
Odlišné súbory nástrojov monitorovania a 
pravidiel „využite to, alebo o to prídete“ pre 
každý sektor 
Odlišná štruktúra riadenia/výkonná agentúra 
pre každý sektor  P Max – V Min  
Spoločné miery spolufinancovania pre 
všetky sektory a každý druh projektov 
Spoločná zmes inova čných nástrojov 
Spoločné ciele a kritériá pre pridanú 
hodnotu EÚ na základe celkových priorít 
stratégie Európa 2020 a rozpo čtu pre 
stratégiu Európa 2020 
Odlišné postupy pre výzvy na 
predkladanie návrhov a výber projektov 
pre každý sektor  
Odlišné súbory nástrojov monitorovania a 
pravidiel „využite to, alebo o to prídete“ 
pre každý sektor 
Odlišná štruktúra riadenia/výkonná 
agentúra pre každý sektor  P Var – V Min  
Spoločné miery pre ur čité druhy projektov (napríklad štúdie), 
spoločné miery v závislosti od úrovne rizika, ktorému čelia projekty; 
osobitné miery pre ur čité druhy projektov v závislosti od priorít 
sektorových politík. Odlišnú zmes pre každý sektor tvoria: 
– spoločný súbor nástrojov vlastného imania a dlhových nástrojov; 
– rôzne dodato čné osobitné nástroje. 
Spoločné kritériá na základe celkových priorít stratégie Európa 2020 
a rozpočtu stratégie Európa 2020, ale v prípade potreby prispôsobené 
na lepšie zacielenie sektorových priorít v rámci celkových priorít 
Odlišné postupy pre výzvy na predkladanie návrhov a výber 
projektov pre každý sektor  
Odlišné súbory nástrojov monitorovania a pravidiel „využite to, 
alebo o to prídete“ pre každý sektor 
Odlišná štruktúra riadenia/výkonná agentúra pre každý sektor  
V Max P Min – V Max  
Odlišné miery spolufinancovania pre každý 
sektor a druh projektu 
Odlišná zmes inova čných finan čných 
nástrojov pre každý sektor 
Odlišné kritériá identifikácie pridanej 
hodnoty EÚ pod ľa sektorových priorít 
Spoločné výzvy a postupy 
Jednotný súbor nástrojov monitorovania a 
pravidiel „využite to, alebo o to prídete“ 
Jednotná štruktúra riadenia (výkonná 
agentúra)  P Max – V Max  
Spoločné miery spolufinancovania pre 
všetky sektory a každý druh projektov 
Spoločná zmes inova čných nástrojov 
Spoločné ciele a kritériá pre pridanú 
hodnotu EÚ na základe celkových priorít 
stratégie Európa 2020 a rozpo čtu na 
stratégiu Európa 2020 
Spoločné výzvy a postupy 
Jednotný súbor nástrojov monitorovania a 
pravidiel „využite to, alebo o to prídete“ 
Jednotná štruktúra riadenia (výkonná 
agentúra)  PVar – V Max 
Spoločné miery pre ur čité druhy projektov (napríklad štúdie), 
spoločné miery v závislosti od úrovne rizika, ktorému čelia projekty; 
osobitné miery pre ur čité druhy projektov v závislosti od priorít 
sektorových politík. Odlišnú zmes pre každý sektor tvorí: 
– spoločný súbor nástrojov vlastného imania a dlhových nástrojov; 
– rôzne dodato čné osobitné nástroje. 
Spoločné kritériá na základe celkových priorít stratégie Európa 2020 
a rozpočtu stratégie Európa 2020, ale v prípade potreby prispôsobené 
na lepšie zacielenie sektorových priorít v rámci celkových priorít 
Spoločné výzvy a postupy 
Jednotný súbor nástrojov monitorovania a pravidiel „využite to, 
alebo o to prídete“ 
Jednotná štruktúra riadenia (výkonná agentúra)  
 
SK 6   SK V Var P Min –VI Var  
Odlišné miery spolufinancovania pre každý 
sektor a druh projektu 
Odlišná zmes inova čných finan čných 
nástrojov pre každý sektor 
Odlišné kritériá identifikácie pridanej 
hodnoty EÚ pod ľa sektorových priorít 
Spoločné výzvy (a postupy) pre projekty 
s viacsektorovým rozmerom (s použitím 
vyhradeného spolo čného riadku 
financovania); odlišné výzvy pre sektorové 
projekty, ale spolo čné (t. j. plne 
harmonizované) postupy 
Základný súbor 
spoločných/harmonizovaných nástrojov 
monitorovania a pravidiel „využite to, alebo 
o to prídete“ s osobitnými nástrojmi a 
upravenými/cie ľovými pravidlami 
zohľadňujúcimi charakteristiky sektorov 
Jediná výkonná agentúra ako spolo čná 
riadiaca štruktúra, ale s rôznymi stup ňami 
delegovania úloh útvarmi Komisie 
v každom sektore  P Max –VI Var 
Spoločné miery spolufinancovania pre 
všetky sektory a každý druh projektov 
Spoločná zmes inova čných nástrojov 
Spoločné ciele a kritériá pre pridanú 
hodnotu EÚ na základe celkových priorít 
stratégie Európa 2020 a rozpo čtu pre 
stratégiu Európa 2020 
Spoločné výzvy (a postupy) pre projekty 
s viacsektorovým rozmerom (s použitím 
vyhradeného spolo čného riadku 
financovania); odlišné výzvy pre 
sektorové projekty, ale spolo čné (t. j. plne 
harmonizované) postupy 
Základný súbor 
spoločných/harmonizovaných nástrojov 
monitorovania a pravidiel „využite to, 
alebo o to prídete“ s osobitnými nástrojmi 
a upravenými/cie ľovými pravidlami 
zohľadňujúcimi charakteristiky sektorov 
Jediná výkonná agentúra ako spolo čná 
riadiaca štruktúra, ale s rôznymi stup ňami 
delegovania úloh útvarmi Komisie 
v každom sektore  P Var – V Var  
Spoločné miery pre ur čité druhy projektov (napríklad štúdie), 
spoločné miery v závislosti od úrovne rizika, ktorému čelia projekty; 
osobitné miery pre ur čité druhy projektov v závislosti od priorít 
sektorových politík 
Odlišnú zmes pre každý sektor tvorí: 
– spoločný súbor nástrojov vlastného imania a dlhových nástrojov; 
– rôzne dodato čné osobitné nástroje. 
Spoločné kritériá na základe celkových priorít stratégie Európa 2020 
a rozpočtu pre stratégiu Európa 2020, ale v prípade potreby 
prispôsobené na lepšie zacielenie sektorových priorít v rámci 
celkových priorít 
Spoločné výzvy (a postupy) pre projekty s viacsektorovým 
rozmerom (s použitím vyhradeného spolo čného riadku 
financovania); odlišné výzvy pre sektorové projekty, ale spolo čné (t. 
j. plne harmonizované) postupy 
Základný súbor spolo čných/harmonizovaných nástrojov 
monitorovania a pravidiel „využite to, alebo o to prídete“ 
s osobitnými nástrojmi a upravenými/cie ľovými pravidlami 
zohľadňujúcimi charakteristiky sektorov 
Jediná výkonná agentúra ako spolo čná riadiaca štruktúra, ale 
s rôznymi stup ňami delegovania úloh útvarmi Komisie v každom 
sektore  
 
Z dôvodu vysokého po čtu výsledných (teoreti cky) možných možností bolo na úvodnú pr edbežnú analýzu predložených devä ť scenárov na posúdenie 
ich vnútornej súdržnosti ako možností polit iky na jednej strane a ich schopnosti ú činne riešiť identifikované hlavné zdro je problémov a zodpovedajúce 
konkrétne ciele politiky na stra ne druhej. Okrem toho sa pos udzovala aj ich konzistentnos ť so zámerom Komisie zlepši ť efektívnos ť súčasného 
finančného rámca, okrem iného čo najväčším zjednodušením/harmonizáciou sú časných pravidiel. Na základe uvedeného je teda zrejmé, že tri 
z deviatich teoretických kombinácií nebudú predstavova ť životaschopné možnosti polit iky: dve (P Max – V Min a P Min – V Max) z dôvodov 
(nedostato čnej) kompatibility medzi scenármi, t. j. z nedos tatku vnútornej konzistentnosti ako možnosti politiky; a ďalšia (P Min – V Min) z dôvodu 
nedostato čnej účinnosti pri dosahovaní stanovených cie ľov CEF. 
 
SK 7   SK  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Berúc do úvahy základné predpoklady (rozpo čet, centrálne hospodárenie, zosúladenie 
nástrojov financovania EÚ v rá mci sektorov, ako aj trhových nástrojov) vytvorenia CEF, 
ktoré sú sú časťou všetkých zachovaných možností politiky sú časného posúdenia vplyvu CEF, 
je zrejmé že CEF prispeje k výrazným sekt orovým vplyvom, ako aj k celkovým sociálno-
ekonomickým a environmentálnym vplyvom v porovnaní so scenárom nezmeneného prístupu. 
Pozitívne vplyvy zrýchleného rozvoja infraštruktúry prostredníctvom vytvorenia CEF budú 
viditeľné pri všetkých možnosti ach politiky. Poradie ich ve ľkosti však bude závisie ť od 
účinnosti možností politiky pri riešen í zisteného problému a optimálnych opera čných 
pravidiel CEF.  
Z analýzy vplyvov vyplýva, že rôzne stupne ha rmonizácie medzi sektormi fungujúcimi 
v rámci CEF majú jednozna čné dôsledky z h ľadiska vplyvov. Vplyvy hodnotené ako čisté 
zmeny v porovnaní so základným scenárom CEF (P min – V min) sú zhrnuté v tabu ľke 1. 
Tabuľka 1: Súhrnná tabu ľka vplyvov zachovaných možností politiky v rámci CEF  
Vplyv na Možnosť 
P Var – V 
Min  Možnosť 
P Max – V 
Max  Možnosť 
P Max – V 
Var Možnosť 
P Var – V 
Max Možnosť 
P Var – V 
Var  Možnosť 
P Min – V 
Var  
Zrýchlený rozvoj 
infraštruktúry v záujme EÚ  + – – + ++ + 
z toho:        
Súlad s rámcami 
sektorových politík  + – – = + + 
Stupeň synergií medzi 
sektormi  = ++ ++ ++ ++ = 
Zníženie administratívnych 
nákladov  = ++ + ++ + + 
Legenda: – : negatívny vplyv  
= : žiadna zmena 
+ : pozitívny vplyv 
++ : ve ľmi pozitívny vplyv 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Z hľadiska analýzy vplyvov sa možnosti politik y P Var – V Min, P Max – V Max, P Max – 
V Var a P Min – V Var vylu čujú. Zo všeobecného h ľadiska analýza ukázala, že možnosti 
politiky P Var – V Var a P Var – V Max sú najefektívnejšími možnos ťami politiky na 
splnenie cie ľa vymedzenia optimálnych opera čných pravidiel CEF, ktoré umožnia urýchli ť 
rozvoj infraštruktúry v záujme EÚ.  
 
SK 8   SK Zatiaľ čo možnos ť politiky P Var – V Var sa javí ako najlepšia možnos ť z hľadiska 
konzistentnosti, možnos ť politiky P Var – V Max ponúka vyššiu efektívnos ť. Výber medzi 
týmito dvoma možnos ťami politiky by znamenal riešenie kompromisu medzi maximalizáciou 
synergií naprie č sektormi a maximalizáciu konzisten tnosti v rámci každého z konkrétnych 
cieľov politiky. Ke ďže v skuto čnosti je možnos ť politiky P Var – V Max z h ľadiska 
harmonizácie medzi sektormi ambicióznejšia, pri každom sektore poskytuje aj menšiu 
konzistentnos ť s jeho konkrétnymi cie ľmi politiky. 
Z tohto dôvodu sa v tomto pos údení vplyvu dospelo k záver u, že obidve možnosti sú 
odôvodnené a že kompromis medzi súladom s cie ľmi sektorovej politiky a uvedenou 
maximalizáciou synergií musia rieši ť subjekty prijímajúce politické rozhodnutia. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia bude riadne hodnoti ť a skúmať nariadenie 3 roky po jeho prijatí Komisiou. Okrem 
toho Komisia bude neustále monitorova ť účinnosť nariadenia prostredníctvom nástrojov, 
ktoré sú už dostupné, pomocou výro čnej správy výkonnej agentúry, ale aj výro čnej správy 
EIB o používaní a ú činkoch inova čných finan čných nástrojov. Vypracuje sa aj externá správa 
o hodnotení inštitucionálnej štruktúry.