P9_TA(2022)0100

VFR na roky 2021 – 2027: boj proti oligarchickým štruktúram, ochrana finančných prostriedkov EÚ pred podvodmi a konfliktom záujmov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2022 k VFR na roky 2021 – 2027: boj proti oligarchickým štruktúram, ochrana finančných prostriedkov EÚ pred podvodmi a konfliktom záujmov (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Európsky parlament,

— so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (1) (ďalej len „nariadenie VFR“),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (2) (ďalej len „nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti“),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (3) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (4) (ďalej len „nariadenie o podmienenosti“),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (5) (ďalej len „smernica o ochrane finančných záujmov“),

— so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (6) (ďalej len „nariadenie o Európskej prokuratúre“),

— so zreteľom na správu Komisie z 20. septembra 2021 s názvom 32. výročná správa o ochrane finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom– 2020 (COM(2021)0578),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. júla 2021 s názvom Správa o právnom štáte 2021 – Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii (COM(2021)0700),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. apríla 2021 s názvom Usmernenie týkajúce sa predchádzania a riešenia konfliktov záujmov v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách (usmernenie o konflikte záujmov) (C(2021)2119),

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 06/2019 yo 16. mája 2019 s názvom Boj proti podvodom v rámci výdavkov EÚ v oblasti súdržnosti: riadiace orgány musia posilniť odhaľovanie, reakciu a koordináciu,

— so zreteľom na výročnú správu Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) za rok 2020,

— so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027, medziinštitucionálnej dohode, Európskom nástroji obnovy a nariadení o právnom štáte (8),

— so zreteľom na stanovisko generálneho advokáta z 2. decembra 2021 vo veci C-156/21, Maďarsko/Parlament a Rada a vo veci C-157/21, Poľsko/Parlament a Rada (9);

— so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2018 o konflikte záujmov a ochrane rozpočtu EÚ v Českej republike (10), uznesenie z 19. júna 2020 o obnovení trestného stíhania predsedu vlády Českej republiky v súvislosti so zneužitím finančných prostriedkov EÚ a možnými konfliktmi záujmov (11) a uznesenie z 10. júna 2021 o konflikte záujmov predsedu vlády Českej republiky (12),

— so zreteľom na svoje uznesenia z 8. októbra 2020 o právnom štáte a základných právach v Bulharsku (13), z 29. apríla 2021 o atentáte na Daphne Caruanovú Galiziovú a o právnom štáte na Malte (14), z 8. júla 2021 o porušeniach práva EÚ a práva LGBTIQ občanov v Maďarsku v dôsledku prijatých právnych zmien maďarským parlamentom (15) a z 21. októbra 2021 o kríze právneho štátu v Poľsku a nadradenosti práva EÚ (16),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o uplatňovaní nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092, mechanizmus podmienenosti právnym štátom (17),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2021 o situácii v oblasti právneho štátu v Európskej únii a o uplatňovaní nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 o podmienenosti (18),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2021 o Pandora Papers: vplyv na úsilie o boj proti praniu špinavých peňazí, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam (19),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce rozhodnutia a uznesenia o udelení absolutória Komisii za roky 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 a 2019,

— so zreteľom na štúdiu z 20. mája 2021 s názvom 50 najväčších prijímateľov prostriedkov z SPP a Kohézneho fondu v každom členskom štáte EÚ vyžiadanú Výborom pre kontrolu rozpočtu,

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

— so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0039/2022),

A. keďže rozpočtové orgány prijali balík VFR na roky 2021 – 2027, ktorý spolu s nástrojom obnovy NextGenerationEU predstavuje finančné prostriedky v bezprecedentnej celkovej hodnote 1,8 bilióna EUR na podporu obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 a dlhodobé priority EÚ v rôznych oblastiach politiky;

B. keďže využívanie týchto fondov musí prísne rešpektovať zásady riadneho finančného hospodárenia a de jure podlieha úplnej a neobmedzenej kontrole na úrovni EÚ vrátane Európskeho parlamentu; keďže de facto schopnosť inštitúcií EÚ kontrolovať finančné prostriedky EÚ je, žiaľ, dosť obmedzená bez účinnej a zmysluplnej spolupráce vnútroštátnych orgánov;

C. keďže ochrana finančných záujmov EÚ je kľúčovým prvkom politickej agendy EÚ s cieľom posilniť transparentnosť, demokratickú zodpovednosť a schopnosť reagovať na potreby občanov, zvýšiť dôveru verejnosti a zabezpečiť, aby sa peniaze daňových poplatníkov vynakladali náležitým spôsobom; keďže vykonávanie rozpočtového balíka VFR na roky 2021 – 2027 musí byť v súlade so všeobecnými zásadami zakotvenými v zmluvách, najmä s európskymi hodnotami stanovenými v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), v nariadení o podmienenosti, a so zásadou riadneho finančného hospodárenia stanoveného v článku 310 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“)a v nariadení o rozpočtových pravidlách; keďže existuje vzájomný vzťah medzi dodržiavaním týchto hodnôt a zásad a efektívnym plnením rozpočtu EÚ;

D. keďže rôzne médiá v celej Európe pravidelne prinášajú svojim čitateľom správy o škandáloch týkajúcich sa podvodov, konfliktov záujmov, korupcie a iných nezákonných činností poškodzujúcich finančné záujmy EÚ, do ktorých sú zapojení vysokopostavení politickí predstavitelia v členských štátoch EÚ, ako aj prípadov colných podvodov a trestnej činnosti, cezhraničnej alebo digitálnej povahy, ktoré niekedy využívajú štruktúry zločineckých organizácií alebo ich podporujú; keďže tieto škandály podkopávajú dôveru európskych občanov v EÚ a jej inštitúcie;

E. keďže dokumenty Pandora Papers, ktoré 3. októbra 2021 zverejnilo Medzinárodné konzorcium investigatívnych novinárov, predstavujú najnovší významný únik údajov, v rámci ktorého bolo odhalených viac ako 330 politikov a verejných činiteľov takmer zo 100 krajín vrátane 35 súčasných alebo bývalých hláv štátov a predsedov vlád zapojených do zneužívania podnikového tajomstva alebo daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam v daňových rajoch; keďže tento škandál nadväzuje na iné podobné prípady, ale nedošlo k žiadnemu účinnému zásahu;

F. keďže vo výročnej správe úradu OLAF za rok 2020 sa medzi hlavnými trendmi podvodnej činnosti identifikovali konflikty záujmov a kolúzia medzi príjemcami a dodávateľmi, najmä v oblasti verejného obstarávania; keďže prípady úradu OLAF sa často týkajú podvodov alebo korupcie v cezhraničných postupoch verejného obstarávania, ktoré zahŕňajú financovanie EÚ;

G. keďže Európsky parlament prijal množstvo uznesení, prostredníctvom ktorých vyzýva Komisiu, aby urýchlene konala a napravila znepokojujúce zneužívanie finančných prostriedkov EÚ zo strany politicky významných bohatých jednotlivcov, elity a veľkých konglomerátov;

Oligarchické štruktúry

1. konštatuje, že v dnešnej spoločnosti sa pojmom „oligarchia“ označuje akákoľvek malá, súdržná trieda alebo skupina, ktorá je v postavení prijímať rozhodnutia alebo vydávať príkazy iným buď v politickom, alebo nepolitickom kontexte, alebo vládnuť politickému spoločenstvu vo svojom vlastnom záujme bez ohľadu na zásady právneho štátu a iné demokratické pravidlá a niekedy v rozpore s ich základnými zásadami; konštatuje, že v oligarchiách politické elity nesprávne nasmerujú verejné prostriedky z rozpočtu EÚ alebo vnútroštátnych rozpočtov, aby slúžili ich súkromnému záujmu, a často sa spoliehajú na podnikateľov, ktorí konajú v ich mene v štruktúre, v ktorej sú skutoční príjemcovia a koneční užívatelia výhod zvyčajne skrytí; konštatuje, že extrémna koncentrácia politických a finančných elít môže viesť k ovládnutiu štátu;

2. dodáva, že v súčasnom politickom kontexte EÚ sa pojem „oligarchia“ používa na zdôraznenie vplyvu bohatých a mocných v politike a vo vláde a vplyvu hospodárskych, finančných a priemyselných aktérov, ktorí sú schopní uplatniť svoj vplyv, ktorý sa zvyčajne využíva v prospech len malého počtu jednotlivcov na úkor mnohých iných; zdôrazňuje, že členovia národných vlád a ďalší politickí činitelia sú v niektorých členských štátoch súčasťou oligarchie a aktívne sa snažia využívať finančné prostriedky EÚ na svoj finančný prospech;

3. s mimoriadnym znepokojením konštatuje, že výskyt takýchto oligarchických skupín, ktoré sa niekedy nezdráhajú využívať vládne nástroje alebo kriminálne praktiky, ani podporu zločineckých skupín, dosiahol za posledných niekoľko rokov nevídaný rozsah; s mimoriadnym znepokojením konštatuje, že politicky prepojené siete oligarchov môžu ovládnuť vnútroštátne mediálne trhy a zasahovať do fungovania demokratickej verejnej sféry;

4. vyjadruje znepokojenie nad tým, že oligarchické systémy sú často spojené s rozšírenou korupciou, prísnou kontrolou médií a súdnym systémom, ktorý nie je nezávislý od samotných oligarchov; zdôrazňuje, že v záujme svojej ochrany sa oligarchické skupiny snažia získať kontrolu nad médiami a súdnictvom, aby sa zabránilo medializácii možnej trestnej činnosti a trestnému stíhaniu;

5. pripomína, že Európsky parlament má ku korupcii taký postoj, že nielenže vážne poškodzuje finančné záujmy Únie, ale predstavuje aj hrozbu pre demokraciu, základné práva a právny štát; je znepokojený škodlivým vplyvom korupcie na dôveru občanov v inštitúcie;

6. domnieva sa, že silné a účinné protikorupčné politiky a orgány, ako aj systémy kontroly a nezávislé súdnictvo, ktoré zabezpečujú účinné fungovanie právneho štátu, podporujú hospodársku súťaž, zvyšujú transparentnosť a zabezpečujú funkčné vykonávanie pravidiel verejného obstarávania a voľný prístup na trhy, sú nevyhnutné na to, aby sa zabránilo oligarchom v tom, aby získavali kontrolu nad hospodárstvom a finančnými trhmi, čo by viedlo k ešte väčšiemu posilneniu ich vlastného postavenia; trvá na tom, aby EÚ podporovala transparentnosť pri vynakladaní finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov prostredníctvom efektívnejšieho zberu údajov a posilnením súvisiacich pravidiel, najmä pokiaľ ide o konečných príjemcov a konečných užívateľov výhod, a aby dôkladne monitorovala a presadzovala riadne vykonávanie týchto pravidiel; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie a posilnila svoju spoluprácu s členskými štátmi v tomto smere;

Podvod a konflikt záujmov v súčasnom právnom rámci

7. pripomína, že v záujme posilnenia boja proti podvodom prostredníctvom trestného práva spoluzákonodarcovia EÚ schválili vymedzenie pojmu podvod (a ďalších trestných činov, ako je napríklad úmyselná sprenevera, korupcia a legalizácia príjmu z trestnej činnosti), ktorý ovplyvňuje finančné záujmy EÚ, v smernici o ochrane finančných záujmov ( 20 )

8. zdôrazňuje, že v článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách bolo zavedené nové vymedzenie konfliktu záujmov, ktoré bráni akýmkoľvek osobám vrátane vnútroštátnych orgánov na akejkoľvek úrovni zapojených do plnenia rozpočtu, aby podnikali kroky, ktoré môžu priviesť ich vlastné záujmy do konfliktu so záujmami EÚ, pričom toto vymedzenie bolo výslovne rozšírené na využívanie finančných prostriedkov EÚ na základe zdieľaného riadenia a tak, aby zahŕňalo „akýkoľvek iný priamy alebo nepriamy osobný záujem“, v dôsledku čoho sa vzťahuje na oveľa širšiu škálu prípadov;

9. víta uverejnenie usmernenia Komisie o konflikte záujmov, ktorého cieľom je zvýšiť informovanosť a podporiť jednotný výklad a uplatňovanie pravidiel na predchádzanie konfliktom záujmov medzi členskými štátmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v niektorých členských štátoch naďalej pretrvávajú prípady konfliktu záujmov týkajúce sa významných politikov; nabáda Komisiu, aby v rámci svojej nadchádzajúcej revízie ešte viac posilnila ustanovenia o konflikte záujmov podľa článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä pokiaľ ide o prípravu rozpočtu, s cieľom umožniť presnejšiu identifikáciu kategórií verejných činiteľov, ktorí sú schopní ovplyvniť finančné toky z rozpočtu EÚ, a zabrániť vzniku takýchto konfliktov;

10. napriek tomu vyzýva Komisiu, aby zmenila článok 167 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách tak, aby obsahoval omnoho jasnejšie vymedzenie pojmu „profesionálny konflikt záujmov“ s cieľom zaistiť jednotnejšiu interpretáciu vo všetkých členských štátoch a umožniť inštitúciám EÚ prijať vhodné opatrenia v prípade uchádzačov s finančným záujmom na zmluvách o poskytnutí služby v rámci politík;

11. konštatuje, že okrem nariadenia o rozpočtových pravidlách obsahujú podobné vymedzenia pojmu konflikt záujmov aj smernice o verejnom obstarávaní a odkazy na povinnosť predchádzať konfliktom záujmov možno nájsť aj v odvetvových právnych predpisoch;

12. zdôrazňuje, že podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie „konflikt záujmov objektívne a osebe predstavuje vážnu nezrovnalosť, takže na to, aby bolo možné ho kvalifikovať, nie je potrebné prihliadať na úmysly dotknutých osôb a ich konanie či nekonanie v dobrej viere“ ( 21 )

13. poukazuje na to, že konflikty záujmov sa nevyskytujú len v súvislosti s korupciou, podvodmi a trestnou činnosťou, pretože sa môžu týkať aj lobistických činností a javov otáčavých dverí; zdôrazňuje však, že následné odhaľovanie a zverejňovanie konfliktov záujmov je rozhodujúce na identifikáciou možných rizík zneužívania, zaujatosti, podvodov a korupcie pri riadení fondov, ako aj na predchádzanie poškodenia dobrého mena, podozrievavosti a nedôvere medzi európskymi občanmi, ktoré prispievajú k pocitu nedostatku transparentnosti;

14. opakuje, že občania každého členského štátu musia mať možnosť dôverovať integrite hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ vo všetkých členských štátoch a že preto nemožno uplatňovať rôzne normy ochrany proti konfliktom záujmov a podvodom;

15. opakovane však konštatuje, že ani tým najlepším právnym rámcom sa nemôže vykompenzovať nedostatočný mechanizmus vykonávania; vyzýva preto na zlepšenie kapacít a účinných systémov riadenia a kontroly zavedených v orgánoch EÚ a v členských štátoch ako kľúčovú podmienku monitorovania a vyšetrovania prípadov konfliktu záujmov a zabezpečenia a ochrany zákonného a riadneho vynakladania finančných prostriedkov EÚ;

16. opakuje, že výskyt oligarchických štruktúr dosiahol v EÚ v posledných rokoch bezprecedentnú úroveň a že dva členské štáty v súčasnosti podliehajú postupom podľa článku 7 Zmluvy o EÚ a nariadenia o podmienenosti právnym štátom, čo poukazuje na štrukturálne nedostatky v oblasti právneho štátu a rozšírenú korupciu; v tejto súvislosti sa domnieva, že je potrebná širšia diskusia o budúcnosti zdieľaného riadenia, keďže nie všetky vnútroštátne orgány možno stále považovať za spoľahlivých partnerov riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ;

Hlavné výzvy v oblasti súdržnosti a poľnohospodárstva

17. zdôrazňuje, že pokiaľ ide o politiku súdržnosti, nástroj EÚ na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ktorý predstavuje veľkú časť rozpočtu EÚ, najčastejšie odhalené typy podvodných nezrovnalostí v projektoch financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020 boli predražovanie, nesprávne, chýbajúce a falošné alebo sfalšované podporné dokumenty, porušenie ustanovení zmluvy, postupy verejného obstarávania s jediným uchádzačom, neoprávnenosť a porušovanie pravidiel verejného obstarávania a porušenia v súvislosti s etikou a integritou vrátane konfliktu záujmov a korupcie;

18. konštatuje, že existujú zavedené spoločné postupy, ktoré signalizujú potenciálne zneužívanie fondov spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako je falšovanie dokumentov a vytváranie umelých podmienok, napríklad rozdelenie poľnohospodárskych podnikov s cieľom vyhnúť sa stropu EÚ pre poľnohospodárske platby a predkladanie žiadostí o pomoc prostredníctvom viacerých prepojených spoločností alebo po neúplnom vykonávaní opatrení;

19. poukazuje na to, že vo viacerých krajinách predstavujú konflikty záujmov a jav otáčavých dverí vážne problémy; zdôrazňuje, že pokiaľ ide o trhové opatrenia, bolo zaznamenaných niekoľko prípadov konfliktu záujmov vysokej finančnej hodnoty spojených s inými porušeniami súvisiacimi s podporou a vyšetruje ich OLAF;

20. poukazuje na to, že štúdia ( 22 ) o využívaní finančných prostriedkov z SPP odhalila, že úhrada finančných prostriedkov z poľnohospodárskych fondov EÚ je vysoko problematickou otázkou najmenej v piatich členských štátoch ( 23 ) a že existuje očividná nerovnováha medzi prideľovaním finančných prostriedkov veľkým a malým poľnohospodárom so systematickými výhodami pre veľké farmy, ktorých príjemcovia majú niekedy úzke väzby na vládnuce politické strany alebo sú sami členmi týchto strán vo svojich krajinách; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby okamžite zintenzívnili opatrenia proti zaberaniu pôdy, neregulárnym ponukám alebo iným postupom prideľovania a zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ, najmä ak sú do toho zapojené vnútroštátne orgány a vlády;

21. s veľkým znepokojením berie na vedomie správy o štrukturálnom zneužívaní rozpočtového riadku Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) na budovanie súkromných víl pre politických činiteľov, ktoré sú vydávané za penzióny, ku čomu došlo vo viacerých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby prijala rozhodné opatrenia na zabránenie štrukturálnemu zneužívaniu tohto rozpočtového riadku v budúcnosti, a to v prípade potreby aj zmenou podmienok vyplácania finančných prostriedkov z EPFRV;

22. konštatuje, že v Maďarsku podľa viacerých odhalení, prieskumov a investigatívnych článkov Viktor Orbán centralizoval a prerozdeľoval bohatstvo svojmu blízkemu okruhu prostredníctvom poľnohospodárskych dotácií; zdôrazňuje, že v období rokov 2015 – 2019 bolo Maďarsko predmetom najvyššieho počtu vyšetrovaní úradu OLAF uzavretých s finančným odporúčaním spomedzi všetkých členských štátov;

23. vyjadruje poľutovanie nad nerovnomerným rozdeľovaním finančných prostriedkov EÚ, najmä finančných prostriedkov z SPP, pričom v roku 2020 dostalo 0,5 % všetkých príjemcov viac ako 100 000 EUR, čo predstavuje 16,6 % celkového balíka priamych platieb, zatiaľ čo 75 % príjemcov dostalo menej ako 5 000 EUR, čo predstavuje 15 % celkového balíka priamych platieb ( 24 )

24. poukazuje na to, že hoci EÚ vyžaduje určitú úroveň transparentnosti, vykonávanie opatrení v oblasti transparentnosti je často sťažené, čo znamená, že prístup verejnosti k údajom o prideľovaní dotácií je v EÚ veľmi problematickou otázkou;

25. poukazuje na to, že hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ v Česku bolo v posledných rokoch označené za potenciálny problém; pripomína, že v rokoch 2016 – 2018 takmer 75 % poľnohospodárskych fondov v Česku smerovalo do veľkých podnikových poľnohospodárskych podnikov; vyjadruje znepokojenie nad auditom Komisie, ktorý potvrdil, že Andrej Babiš ako predseda vlády použil svoj vplyv na prideľovanie dotácií EÚ agrochemickému konglomerátu Agrofert, ktorý založil; zdôrazňuje, že pán Babiš je skutočným vlastníkom spoločnosti Agrofert a že konflikt záujmov je preto zjavný;

26. vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že súčasná situácia, keď jedna osoba môže získať neobmedzené sumy z fondov v rámci zdieľaného hospodárenia, stimuluje vytváranie oligarchických štruktúr, rodinkárstva a korupcie v niektorých členských štátoch; opakuje svoj názor, že obmedzenie celkovej sumy, ktorú môže jedna osoba dostať z finančných prostriedkov EÚ v rámci zdieľaného hospodárenia, by obmedzilo silu oligarchických štruktúr;

27. vyzýva Komisiu, aby do svojho návrhu na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách zahrnula zmenu článku 63 ods. 8 a doplnila, že Komisia musí zabezpečiť, aby platby z rozpočtu Únie jednému príjemcovi alebo konečnému užívateľovi výhod v danom rozpočtovom roku neprekračovali limity stanovené v platných pravidlách platných v jednotlivých odvetviach a v žiadnom prípade neprekračovali súhrnnú ročnú sumu na fyzickú osobu; žiada Komisiu, aby vypracovala konkrétne návrhy týkajúce sa tejto súhrnnej ročnej celkovej sumy na fyzickú osobu; zastáva názor, že v prípade SPP sú primerané celkové ročné sumy na fyzickú osobu vo výške 500 000 EUR na platby z prvého piliera a 1 000 000 EUR na platby v druhom pilieri;

28. poukazuje na to, že podľa prílohy I k výročným správam na ochranu finančných záujmov Európskej únie (správy o ochrane finančných záujmov) za roky 2018 a 2019 sa Rumunsku vďaka aktívnemu vyšetrovaniu podvodov podarilo odhaliť a nahlásiť zďaleka najviac podvodných nezrovnalostí zaznamenaných medzi členskými štátmi EÚ za príslušné roky;

29. pripomína, že rok 2020 bol rokom bezprecedentných podmienok v dôsledku pandémie COVID-19; konštatuje, že pokiaľ ide o ochranu finančných záujmov, pandémia spôsobila nové riziká na strane príjmov aj výdavkov;

30. zdôrazňuje, že tieto riziká neboli prítomné len v roku 2020, ale budú jestvovať niekoľko rokov; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zintenzívnili svoje úsilie a spoluprácu v tejto oblasti;

Hlavné oblasti vzbudzujúce obavy

31. s veľkým znepokojením konštatuje, že podľa hodnotiacej tabuľky jednotného trhu predstavoval podiel zákaziek zadaných len jednému uchádzačovi v rokoch 2018 a 2019 približne 50 % v Česku a Poľsku, 40 % v Maďarsku a Grécku v roku 2019 a 38 % v Portugalsku; je rovnako znepokojený podielom postupov verejného obstarávania, o ktorých sa rokovalo so spoločnosťou bez akejkoľvek výzvy na predkladanie ponúk, ktorý v roku 2016 predstavoval 40 % na Cypre, s miernym zlepšením na 25 % v rokoch 2018 a 2019, a 29 % v Bulharsku v roku 2019; vyjadruje znepokojenie nad tým, že podiel zákaziek udelených po výzve na predkladanie ponúk, ktorých názov a podmienky neboli v roku 2019 jasné, bol 65 % v Spojenom kráľovstve, 59 % v Litve, 44 % v Rumunsku a 41 % v Portugalsku;

32. zdôrazňuje čoraz väčšie zapojenie organizovanej trestnej činnosti vrátane mafiánskych skupín do cezhraničných činností a odvetví, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty nemajú osobitné právne predpisy na boj proti organizovanej trestnej činnosti mafiánskeho typu, a vyzýva Komisiu, aby riešila tieto rozdiely medzi členskými štátmi a zvážila nové harmonizačné opatrenia;

33. zdôrazňuje, že tieto údaje svedčia o tom, že vo viacerých členských štátoch pretrvávajú vážne nedostatky vo verejnom obstarávaní; vyjadruje znepokojenie nad tým, že nedostatočné ponuky môžu uprednostňovať nepriehľadné štruktúry a nepotizmus pri zadávaní zákaziek;

34. opakuje svoje znepokojenie nad tým, že v rámci preventívnych systémových auditov Komisie sa zistili závažné nedostatky v maďarskom orgáne zodpovednom za dohľad nad verejnými zákazkami, čo viedlo k tomu, že Maďarsko muselo zaplatiť 10 % paušálnu opravu za všetky zákazky na finančné prostriedky EÚ zadané v období 2014 – 2020 ( 25 ) vo výške približne 1,2 miliardy EUR okrem finančných opráv vo výške 1,5 miliardy EUR uložených v období 2007 – 2013; zdôrazňuje, že to odráža závažné systémové nedostatky vo fungovaní verejného obstarávania v Maďarsku;

35. opakuje svoje znepokojenie nad vyšetrovaniami úradu OLAF a auditmi Komisie, ktoré poukazujú na závažné nedostatky v slovenskom katastri pozemkov po správach o zaberaní pôdy a podvodoch; zdôrazňuje, že slovenské orgány kontrolujú, či má žiadateľ právny nárok na pozemok, voči ktorému si nárok uplatňuje, len v prípade, keď si ho nárokuje viacero osôb; zastáva názor, že takéto kontroly by sa mali vykonávať v digitálnej a automatizovanej forme vo všetkých členských štátoch a v prípade všetkých žiadostí o platbu, aby sa zabránilo zaberaniu pôdy zločineckými a oligarchickými štruktúrami;

36. zdôrazňuje, že Malta a Cyprus vykazujú významnú koncentráciu finančných prostriedkov v rukách niekoľkých príjemcov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že audity Komisie odhalili závažné nedostatky v systémoch riadenia a kontroly oboch krajín; zdôrazňuje, že slabé systémy riadenia a kontroly neposkytujú primeranú ochranu finančných prostriedkov EÚ pred konfliktom záujmov a zneužívaním zo strany oligarchických štruktúr;

Dostupné opravné prostriedky a prevencia v aktuálnom stave

37. oceňuje dlhodobú intenzívnu vyšetrovaciu činnosť úradu OLAF, ktorá pokrýva mnohé politicky kontroverzné a zložité prípady; s poľutovaním konštatuje, že miera, v akej sa veci v nadväznosti na odporúčania úradu OLAF členským štátom dostanú do štádia podania obžaloby, sa znížila z 53 % v rokoch 2007 – 2014 na 37 % v rokoch 2016 – 2020; ďalej konštatuje, že miera, v akej skutočne došlo k vymoženiu finančných súm odporúčaných na vymáhanie, sa v posledných rokoch neposudzovala a že z posledného posúdenia vzťahujúceho sa na roky 2009 až 2016 vyplýva miera 21 %; vyzýva úrad OLAF a Komisiu, aby vyšetrili základné dôvody tejto nízkej miery; opakuje svoju výzvu úradu OLAF, aby zvýšil svoje úsilie a obozretnosť, najmä v niektorých členských štátoch, v ktorých sa tieto prípady vyskytujú, a aby pravidelne sledoval ďalší postup v súvislosti s týmito odporúčaniami, a opatrenia, ktoré prijímajú členské štáty, a aby tieto informácie dopĺňal do svojich výročných správ; vyzýva orgány členských štátov, aby urobili všetko, čo je v ich silách, na zlepšenie miery dovedenia vecí do štádia podania obžaloby, a aby úzko spolupracovali s inštitúciami a orgánmi EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky zneužité skupinami organizovanej trestnej činnosti a oligarchami vymohli;

38. zdôrazňuje kľúčovú úlohu a pridanú hodnotu novovytvorenej Európskej prokuratúry (EPPO) pri ochrane finančných záujmov EÚ; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že päť členských štátov sa ešte stále nezúčastňuje na činnosti Európskej prokuratúry; nabáda tieto členské štáty, aby sa pripojili k Európskej prokuratúre; oceňuje úsilie EPPO začať svoju činnosť za veľmi náročných okolností; zdôrazňuje, že riadna transpozícia smernice o ochrane finančných záujmov je potrebná na to, aby Európska prokuratúra mohla viesť účinné vyšetrovania a trestné stíhania; pripomína, že v správe Komisie o transpozícii smernice o ochrane finančných záujmov sa dospelo k záveru, že hoci všetky členské štáty transponovali smernicu, je potrebné prijať ďalšie opatrenia na riešenie nevyriešených problémov súvisiacich s dodržiavaním predpisov, ktoré sa týkajú najmä vymedzenia trestných činov a zodpovednosti právnických a fyzických osôb a sankcií za ne; zdôrazňuje, že spolupráca medzi Európskou prokuratúrou a členskými štátmi má zásadný význam aj pre to, aby Európska prokuratúra dosiahla maximálnu účinnosť pri posudzovaní riadneho fungovania systémov riadenia a kontroly na účely mechanizmov auditu;

39. so spokojnosťou konštatuje, že určité prípady, ktorých sa týka táto správa Komisie, boli nedávno kvalifikované ako prípady patriace do právomoci EPPO;

40. chváli cennú prácu úradu OLAF, EPPO a Europolu v boji proti finančnej trestnej činnosti, ako sú podvody, legalizácia príjmov z trestnej činnosti a daňové úniky, a zdôrazňuje, že tieto inštitúcie trpia chronickým nedostatkom zamestnancov a chýbajúcimi finančnými zdrojmi v dôsledku neochoty Rady, ktorá je jedným z rozpočtových orgánov, schváliť dostatočné ľudské a finančné zdroje v rámci každoročného rozpočtového postupu; víta zvýšenie rozpočtu Európskej prokuratúry o 3,8 milióna EUR v rámci ročného rozpočtového postupu na rok 2022 a pripomína, že každé euro vynaložené na monitorovanie a vyšetrovanie sa vráti do rozpočtu EÚ; vyzýva preto Radu, aby prehodnotila svoje stanovisko a umožnila zvýšené financovanie ľudských zdrojov pre tieto agentúry a úrady, čo im umožní náležite a účinne plniť ich dôležité poslanie; vyzýva Komisiu, aby naďalej predkladala rozpočtovým orgánom podporné návrhy rozpočtov; víta spoločné úsilie úradu OLAF a Europolu o posúdenie hrozieb a slabých miest nástroja Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; vyzýva členské štáty, aby úzko spolupracovali navzájom a s orgánmi EÚ s cieľom umožniť prijatie opatrení namierených proti podvodom, ktoré sa týkajú viacerých krajín;

41. opakuje, že Komisia má k dispozícii množstvo nástrojov na ochranu finančných záujmov Únie vrátane nariadenia o spoločných ustanoveniach, nariadenia o rozpočtových pravidlách a nariadenia o podmienenosti právnym štátom; zdôrazňuje, že Komisia by mala podľa okolností hneď a plne využiť všetky dostupné nástroje z finančných právnych predpisov EÚ a platné pravidlá pre jednotlivé odvetvia a finančné pravidlá na účinnú ochranu rozpočtu EÚ vrátane prerušenia platobných lehôt, pozastavenia platieb, finančných opráv alebo vylúčenia výdavkov z financovania EÚ, konania pri porušení povinností podľa článku 258 ZFEÚ, kontrol a auditov, ktorými by presadzovala súlad s článkom 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách, alebo v náležite opodstatnených prípadoch uplatňovania článku 7 Zmluvy o EÚ, ktorý sa zaoberá rizikami hroziacimi základným hodnotám EÚ v členských štátoch, ako sa nedávno stalo v prípade Poľska a Maďarska;

42. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti dostupné IT nástroje, ktoré významne prispievajú k účinnej hĺbkovej analýze údajov a odhaľovaniu podvodov a korupcie – Arachne a EDES – využíva len malé percento členských štátov, a nabáda na využívanie nových technológií na predchádzanie podvodom a konfliktom záujmov; požaduje, aby používanie systému včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES) bolo v rámci zdieľaného riadenia povinné a aby bola vytvorená transparentná celoeurópska čierna listina; pripomína tiež, že EDES nerozlišuje medzi dcérskymi spoločnosťami väčších korporácií; okrem toho požaduje, aby členské štáty povinne využívali nástroj na hĺbkovú analýzu údajov a obohatenie údajov Arachne s cieľom dosiahnuť väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o príjemcov prostriedkov z SPP a európskych štrukturálnych a investičných fondov, a účinne a efektívne identifikovať problematické hospodárske subjekty a súkromné osoby alebo fyzické osoby, ktoré sú s nimi spojené, a lepšie predchádzať podvodným operáciám a odhaľovať ich; uznáva, že prvé úpravy nástroja Arachne sa majú vykonať už do konca druhého štvrťroka 2022; zdôrazňuje, že interoperabilita a harmonizácia nástroja Arachne, systému EDES a inštitucionálnych a vnútroštátnych databáz má zásadný význam pre zabezpečenie účinnej výmeny informácií s cieľom predchádzať podvodom ohrozujúcim rozpočet EÚ a identifikovať ich; zastáva názor, že európske vyšetrovacie orgány by mali mať plný prístup do Arachne;

43. nabáda členské štáty, aby podporovali interoperabilitu medzi systémami vlastníctva pôdy, systémom identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, identifikáciou zvierat a porovnateľnosťou integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) s cieľom dosiahnuť transparentnosť konečných užívateľov a skrytých materských spoločností s dcérskymi spoločnosťami v rôznych členských štátoch s cieľom uľahčiť a zlepšiť proces overovania;

44. pripomína, že údaje na identifikáciu podnikov a ich konečných užívateľov výhod často nie sú ľahko dostupné a niekedy nie sú dostupné vôbec, keďže existuje 292 systémov podávania správ na zverejňovanie informácií o príjemcoch finančných prostriedkov v rámci SPP a politiky súdržnosti, a preto sú existujúce informácie v súčasnosti rozdelené do stoviek regionálnych, vnútroštátnych a medziregionálnych systémov podávania správ, ktoré poskytujú len základné informácie o priamych príjemcoch; keďže to sťažuje zber, spracovanie a zverejňovanie údajov týkajúcich sa skutočných vlastníkov a konečných príjemcov prostriedkov zo zdieľaného hospodárenia a poľnohospodárskych fondov a v konečnom dôsledku získanie komplexného prehľadu o nich a sumách finančných prostriedkov EÚ, ktoré dostávajú, ako aj odhaľovanie modelov podvodov a korupcie a riadne vyšetrovanie zneužívania finančných prostriedkov EÚ;

45. považuje za nevyhnutné štandardizovať zber údajov a zdôrazňuje význam konsolidácie a harmonizácie existujúcich systémov podávania správ do spoločnej databázy na úrovni EÚ; opakuje svoju naliehavú výzvu Komisii, aby vytvorila štandardizovaný a interoperabilný digitálny systém podávania správ a monitorovania v celej EÚ, ktorý by zahŕňal okrem iného Arachne, a aby zlepšila odbornú prípravu osôb poverených monitorovaním a osôb poverených výkonom platieb na mieste; zdôrazňuje, že tento systém musí zahŕňať informácie o konečných príjemcoch a konečných užívateľoch výhod a musí umožniť agregáciu všetkých jednotlivých súm týkajúcich sa toho istého príjemcu alebo konečného užívateľa výhod do celkovej sumy všetkých dotácií prijatých z fondov v rámci zdieľaného hospodárenia;

46. konštatuje, že táto povinnosť identifikovať konečného užívateľa výhod by sa mala uplatňovať prinajmenšom vtedy, ak niektorá fyzická alebo právnická osoba vlastní viac ako 15 % danej spoločnosti; zdôrazňuje, že podnikové akcie vo vlastníctve príbuzných by sa mali spočítavať a započítavať ako vlastníctvo jedného človeka;

47. zastáva názor, že žiadnym z uvedených opravných prostriedkov sa nevylučuje použitie „mechanizmu podmienenosti právnym štátom“, ako sa vymedzuje v nariadení o podmienenosti, v prípadoch, keď sa Komisia domnieva, že na ochranu rozpočtu EÚ nie sú dostatočne účinné iné nástroje; zdôrazňuje ďalej, že na rozdiel od nariadenia o EPPO, ktoré nie je účinné v piatich členských štátoch, sa nariadenie o podmienenosti uplatňuje priamo a rovnako na všetky členské štáty;

48. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že od 1. januára 2021 Komisia nebola schopná prijať žiadne vhodné opatrenia na zabezpečenie uplatňovania nariadenia o podmienenosti, ktoré nadobudlo účinnosť v tento deň; opakuje pozíciu Európskeho parlamentu, že nariadenie o podmienenosti sa musí uplatňovať bez výnimky od 1. januára 2021; konštatuje, že Komisia začala dialóg s Maďarskom a Poľskom zaslaním listov v polovici novembra 2021; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia odmieta Európskemu parlamentu prístup k týmto listom, a preto ho núti, aby sa spoliehal na mediálne správy a priebežne sa informoval o najnovšom vývoji; napriek tomu zastáva názor, že zaslané neformálne listy nie sú dostatočné, pokiaľ ide o uplatňovanie nariadenia, a preto trvá na tom, aby Komisia začala uplatňovať nariadenie okamžite a bez diskriminácie;

49. víta tvrdenie nedávno vyjadrené generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku, podľa ktorého sa v piatich členských štátoch budúci rok vykonajú kontroly na mieste zamerané na spoľahlivosť kontrolných mechanizmov s cieľom predchádzať konfliktom záujmov ( 26 )

50. zdôrazňuje dôležitú úlohu investigatívnych novinárov v boji proti korupcii, podvodom a nezákonným činnostiam, ktoré majú negatívny vplyv na rozpočet EÚ; v tejto súvislosti pripomína, že je potrebné chrániť investigatívnu žurnalistiku pred strategickými žalobami proti verejnej účasti, ako aj pred osobným obťažovaním, zastrašovaním a vyhrážaním sa smrťou; zdôrazňuje, že je dôležité podporovať oznamovanie protispoločenskej činnosti a zároveň zabezpečovať právne záruky podľa práva EÚ;

51. je v tejto súvislosti hlboko znepokojený skutočnosťou, že český premiér Andrej Babiš sa v dokumentoch Pandora Papers spomína ako osoba, ktorá využila offshore financovanie na nadobudnutie nehnuteľnosti vo Francúzsku a zároveň sa zúčastňovala na rozhodovaní v Európskej rade napr. o viacročnom finančnom rámci a právnych predpisoch v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí;

52. vyzýva Komisiu, aby naliehala na prísne a dôkladné uplatňovanie platných pravidiel, využívala všetky dostupné zdroje a efektívne systémy riadenia a kontroly na riešenie rizika korupcie, podvodov a konfliktu záujmov a lepšie monitorovala situáciu poľnohospodárskych platobných agentúr a ich formálnu a neformálnu nezávislosť; zastáva názor, že veľké audity a kontroly na národnej aj európskej úrovni sú kľúčovými podmienkami pre ochranu finančných prostriedkov EÚ; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom v boji proti oligarchickým štruktúram v novej SPP, ako sú obmedzené požiadavky na informácie a transparentnosť, pokiaľ ide o konečných príjemcov, a zachovanie dobrovoľnej povahy limitovania výšky prostriedkov, čo bráni spravodlivejšiemu rozdeľovaniu poľnohospodárskych fondov; považuje za znepokojujúce, že v novom návrhu o SPP sa neposilňuje úloha kontrolných systémov na európskej úrovni;

53. zdôrazňuje skutočnosť, že koordinačné útvary pre boj proti podvodom (AFCOS) zohrávajú dôležitú úlohu pri ochrane rozpočtu EÚ pred podvodmi vo svojich krajinách; opakuje preto, že členské štáty musia zabezpečiť, aby riadiace orgány a AFCOS mali dostatočné zdroje so správnymi zručnosťami a kompetenciami na rozvoj stratégií boja proti podvodom a na vykonávanie účinných opatrení a postupov boja proti podvodom;

54. poukazuje na to, že podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, ktorý tvorí súčasť balíka VFR na roky 2021 – 2027, členské štáty musia zaistiť účinné predchádzanie konfliktom záujmov, korupcii a podvodom, ich odhaľovanie a nápravu a zamedzenie dvojitého financovania a fiktívnej evidencie aktív a transparentnosť pri vyplácaní finančných prostriedkov, ako aj posilnenie svojich pravidiel o správnej identifikácii. konečného príjemcu finančných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že rozpočtové orgány budú informované o všetkých situáciách, keď sa finančné prostriedky z mimorozpočtových nástrojov nevyplatia z dôvodu obvinení zo zneužitia, korupcie, podvodu alebo porušenia zásad právneho štátu a keď členské štáty nemajú zavedené dostatočné a účinné systémy boja proti podvodom; vyzýva Radu, aby prijala len tie plány Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré spĺňajú všetky právne, sociálne a politické podmienky podpory; zdôrazňuje, že takisto sa od nich vyžaduje, aby vysvetlili príslušné opatrenia vo svojich plánoch obnovy a odolnosti a zahrnuli do nich zhrnutie konzultačného postupu na vnútroštátnej úrovni, ako aj prezentáciu systému kontroly a auditu zavedeného s cieľom zaistiť ochranu finančných záujmov EÚ;

55. pripomína, že hodnotiaca tabuľka bude slúžiť ako základ pre dialóg o obnove a odolnosti a že Komisia by ju mala aktualizovať dvakrát ročne; v tomto zmysle vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dôkladné monitorovanie pokroku dosiahnutého pri plnení plánovaných čiastkových cieľov a cieľových hodnôt, a to v prísnom súlade s nariadením o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, na základe stanovených spoločných ukazovateľov a metodiky podávania správ; pripomína, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je viazaný podmienkami, ktoré zaručujú transparentné využívanie peňazí, a že by mal predchádzať korupcii alebo podvodom, dvojitému financovaniu alebo konfliktom záujmov; domnieva sa, že kontroly by sa mali rozšíriť aj na náklady, ktoré skutočne vznikli konečným príjemcom; zdôrazňuje spoločné úsilie Európskeho parlamentu a Komisie, ktoré viedlo k tomu, že členské štáty sú teraz povinné poskytovať informácie o konečných príjemcoch;

56. zdôrazňuje, že v záujme ochrany finančných záujmov EÚ a prevencie a odhaľovania podvodov, korupcie a najmä konfliktov záujmov je dôležité vedieť, na čo sa využívajú finančné prostriedky EÚ a kto má z finančných prostriedkov EÚ v skutočnosti úžitok, keďže najväčší prijímatelia sa často skrývajú za zložitými vlastníckymi štruktúrami vrátane tých, ktoré majú sídlo v daňových rajoch, čím sa proces identifikácie stáva ešte neprehľadnejším;

57. v nadväznosti na medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020, a ako už vyjadril vo viacerých uzneseniach, opakuje svoju výzvu členským štátom, aby uplatňovali jednotný, integrovaný a interoperabilný systém podávania správ a monitorovania vyvinutý Komisiou, a to aj vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na účely prístupu k údajom a uchovávania, zhromažďovania a analýzy údajov o tých, ktorí majú v konečnom dôsledku priamo alebo nepriamo úžitok z finančných prostriedkov EÚ;

58. domnieva sa, že na účely čo najväčšej transparentnosti v oblasti využívania finančných prostriedkov EÚ je kľúčové, aby sa takáto databáza rozvíjala v čo najväčšej miere, v súlade s platnými pravidlami o ochrane údajov a príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie a aby sa verejnosti sprístupnili relevantné údaje, ktoré nie sú citlivými údajmi, zrozumiteľným, komplexným a používateľsky ústretovým spôsobom s cieľom posilniť verejnú kontrolu a dôveru vo využívanie verejných výdavkov EÚ;

59. opakuje, že riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ má mimoriadny význam; vyjadruje poľutovanie nad tým, že databázy príjemcov finančných prostriedkov EÚ neobsahujú informácie o konečných príjemcoch a konečných užívateľoch výhod; vyjadruje poľutovanie nad tým, že kontrolné orgány nemôžu identifikovať konečných príjemcov finančných prostriedkov; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že mimovládne organizácie (MVO) boli použité na skrytie financovania teroristických a extrémistických organizácií; zdôrazňuje svoju pozíciu, že spoločné pravidlá týkajúce sa transparentnosti príjemcov by sa mali vzťahovať aj na zastrešujúce organizácie, ktoré dostávajú finančné prostriedky EÚ a odovzdávajú ich mimovládnym organizáciám vo svojej sieti, aby sa zabezpečilo, že Komisia a kontrolné orgány budú môcť vykonávať audit cieľov projektov a konečných príjemcov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nenavrhla harmonizované vymedzenie pojmu MVO, na základe ktorého by mohla monitorovať tých, ktorí sú konečnými užívateľmi výhod; konštatuje, že v nariadení o rozpočtových pravidlách sa stanovujú pravidlá výberu a prideľovania finančných prostriedkov týmto subjektom, ako aj kontrolné mechanizmy; vyzýva Komisiu, aby zrevidovala nariadenie o rozpočtových pravidlách aj v zmysle vymedzenia pojmu „mimovládna organizácia“, a to zavedením jasných kategórií mimovládnych organizácií, a aby rozšírila kontroly aj na náklady skutočne vynaložené konečnými príjemcami;

60. vyjadruje veľké poľutovanie nad tým, že ochrana rozpočtu EÚ vrátane komplexného spracovania informácií, jednoduchej dostupnosti, realizovateľnosti hĺbkových auditov, udržateľnej kontroly a možnosti monitorovať finančné opatrenia, nadväzovať na ne a hodnotiť ich, ako sa plánovalo v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, nebola náležite začlenená do balíka VFR ako celku; uznáva, že tento nedostatok nesmierne oslabuje úroveň transparentnosti vykonávacích opatrení aj účinnosť kontroly a monitorovania;

61. dospel k záveru, že hoci nový VFR využíva určité nástroje, ako sú zvýšené sumy vyčlenené na osobitné nástroje a rozpočtový mechanizmus na rešpektovanie právneho štátu, stále existuje priestor pre ďalšie nástroje, ktorými by sa posilnili postupy na boj proti oligarchii a ktoré by sa mohli riešiť v rámci plánovanej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách;

o

o o

62. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(2) Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(3) Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(5) Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29.

(6) Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(8) Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 15.

(9) Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. februára 2022, Maďarsko/Parlament a Rada, C-156/21 a Poľsko/Parlament a Rada, C-157/21, EU:C:2022:98

(10) Ú. v. EÚ C 388, 13.11.2020, s. 157.

(11) Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 37.

(12) Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 56.

(13) Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 63.

(14) Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 64.

(15) Ú. v. EÚ C 99, 13.3.2022, s. 218.

(16) Prijaté texty, P9_TA(2021)0439.

(17) Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 61.

(18) Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 86.

(19) Prijaté texty, P9_TA(2021)0438.

(20) Vykonáva sa v 26 členských štátoch s výnimkou Dánska.

(21) Rozsudok zo 16. júna 1999, Ismeri Europa Srl/Dvor audítorov, vec T-277/97, EU:T:1999:124.

(22) Sabeb a kol., Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania, (Kam smerujú finančné prostriedky EÚ? Analýza využívania finančných prostriedkov z SPP v Bulharsku, Českej republike, Maďarsku, na Slovensku a v Rumunsku [štúdia o vykonávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP)], Európsky parlament, február 2021.

(23) Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Slovensko a Rumunsko.

(24) Európska komisia, Priame platby poľnohospodárskym výrobcom – grafy a čísla – rozpočtový rok 2020.

(25) Odpovede komisára Hahna na písomný dotazník výboru CONT, ktoré boli predložené na vypočutí 11. novembra 2019, dostupné na https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/sk/agenda/201911/CONT?meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, s. 63 – 64.

(26) Rumunsko, Poľsko, Bulharsko, Cyprus a Malta.