Uznesenie Európskeho parlamentu o výročnej správe Európskej investičnej banky za rok 2005 (2006/2269(INI))



Úradný vestník 287 E , 29/11/2007 S. 0544 - 0548



P6_TA(2007)0053 Výročná správa EIB (2005) Uznesenie Európskeho parlamentu o výročnej správe Európskej investičnej banky za rok 2005 (2006/2269(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na články 266 a 267 Zmluvy o ES, ktorými sa zriaďuje Európska investičná banka (EIB) a na Protokol o štatúte EIB, ktorý tvorí prílohu zmluvy, - so zreteľom na správu o činnosti skupiny EIB za rok 2005, jej prevádzkový plán na roky 2006 až 2008, výročnú správu Európskeho investičného fondu (EIF) za rok 2005, výročné správy výboru pre audit za rok 2005 a odpoveď Riadiaceho výboru, všeobecnú správu o hodnotení operácií za rok 2005 a vypočutie prezidenta EIB v príslušnom parlamentnom výbore dňa 20. júna 2005, - so zreteľom na Európsku akciu pre rast schválenú v záveroch predsedníctva na zasadnutí Európskej rady v Bruseli v dňoch 12. a 13. decembra 2003, - so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2005 o správe o činnosti Európskej investičnej banky za rok 2003 [1] a svoje uznesenie zo 4. apríla 2006 o stave európskeho hospodárstva: prípravná správa o všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na rok 2006 [2], - so zreteľom na environmentálnu správu EIB za rok 2004; - so zreteľom na publikáciu EIB z 2. októbra 2006 nazvanú Sociálne hodnotenie projektov mimo Európskej únie: prístup Európskej investičnej banky; - so zreteľom na Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti vo veciach životného prostredia (Aarhuský dohovor), podľa ktorého sa Spoločenstvo zaviazalo zaručiť "práva na prístup k informáciám, účasť verejnosti na rozhodovaní a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia"; - so zreteľom na článok 112 ods. 2 a článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0011/2007), A. keďže EIB je verejná banka s politickým rozmerom, zriadená na základe Zmluvy o ES ako hlavná finančná inštitúcia poverená dosahovaním cieľov EÚ, B. keďže potenciál rastu európskeho hospodárstva pretrváva na pomerne nízkej úrovni, okolo 2%, je omnoho nižší ako rast dosahovaný v iných častiach sveta a nepostačuje na to, aby zabezpečil zamestnanie pre viac ako 12 miliónov nezamestnaných Európanov a na rozvoj rozšírenej Európy, C. keďže EIB v roku 2005 poskytla pôžičky vo výške 47,4 miliárd EUR, z ktorých 42,3 mld. EUR bolo pridelených členským štátom, 2 mld. pristupujúcim krajinám a 3,1 mld. EUR pridruženým krajinám, a keďže približne 9 mld. EUR bolo distribuovaných prostredníctvom sprostredkovateľských bánk, D. keďže z pôžičiek, ktoré poskytla Skupina EIB, bolo 34 miliárd EUR určených na hospodársku a sociálnu súdržnosť, 10,7 mld. EUR na iniciatívu Inovácia 2010, 12,3 mld. EUR na ochranu životného prostredia, 8,2 mld. EUR na rozvoj transeurópskych sietí, 4,2 mld. EUR na podporu pre malé a stredné podniky (MSP), 3,6 mld. EUR na príspevok na európsku politiku v oblasti vonkajšej spolupráce a rozvojovej pomoci, 400 miliónov EUR na fondy rizikového kapitálu a 1,7 mld. EUR na záruky pre MSP, E. keďže integrované usmernenia Komisie pre rast a zamestnanosť (2005 - 2008) (KOM(2005)0141) zdôrazňujú potrebu podporovať podnikateľsky priaznivejšiu kultúru a zakladanie nových podnikov, a keďže jedným zo spôsobov, ako dosiahnuť tieto ciele, je zlepšenie prístupu MSP k financiám, F. keďže pre hospodársku a sociálnu súdržnosť majú veľký význam MSP, ktorých počet v EÚ dosahuje takmer 23 miliónov a ktoré predstavujú polovicu hospodárstva EÚ a zamestnávajú dve tretiny európskych pracovníkov, G. keďže na to, aby bolo možné vyrovnať sa s vysokými cenami energie, zaručiť bezpečnosť dodávok energie a zastaviť klimatické zmeny, je potrebná nová európska energetická politika, 1. blahoželá EIB k správe o jej činnosti za rok 2005, k zvýšenej transparentnosti vo vzťahu k verejnosti a k zlepšeniu svojich kontrolných systémov; nabáda EIB, aby pokračovala vo svojej práci na rozvoji európskeho hospodárstva; Stratégia a činnosti 2. víta skutočnosť, že EIB prijala ciele lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, a rovnako víta zmeny, ktoré vykonala EIB vo svojej práci na účel dosiahnutia týchto cieľov; kladie si otázku, či sú zdroje EIB postačujúce na ich dosiahnutie; 3. berie na vedomie, že pri preskúmaní stratégie EIB v roku 2005 bolo stále hlavným cieľom EIB podporovať hospodársku a sociálnu súdržnosť v rámci EÚ; preto vyzýva EIB, aby sa jej činnosť v tejto oblasti zamerala na najmenej rozvinuté regióny; 4. vyzýva EIB, aby v súvislosti s iniciatívou Inovácia 2010 financovala tie projekty, ktoré priamo súvisia s inováciou; so zreteľom na vzdelávanie a odbornú prípravu požaduje plnú podporu cieľov politík EÚ zameraných na vytvorenie znalostnej spoločnosti, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na vzdelávacie projekty v oblasti vyššieho aj základného vzdelávania týkajúce sa inovácie s cieľom zlepšiť ľudský potenciál Európy; podporuje EIB v jej úsilí priviesť menej rozvinuté oblasti k znalostnej ekonomike; 5. blahoželá EIB k dosiahnutiu jej cieľa vyčleniť 30 až 35 % individuálnych pôžičiek v rámci EÚ na projekty určené na ochranu alebo zlepšenie prírodného alebo mestského prostredia; konštatuje, že z celkového objemu pôžičiek v rámci EÚ bolo 60 % určených na mestské prostredie (verejná doprava a obnova miest), kým iba 20 % na výskum energetickej účinnosti a rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, a preto vyzýva EIB, aby rovnomernejšie rozdeľovala finančné prostriedky na ochranu životného prostredia; 6. víta zámer EIB vypracovať nový akčný plán pre energetiku, ktorý by zahŕňal nové ciele EÚ pre energetiku; vyzýva EIB, aby prijala ambicióznejšie ciele pre financovanie obnoviteľných zdrojov energie a programov na zvýšenie energetickej účinnosti, a to predovšetkým v nových členských štátoch a v sektore MSP, kde vidí väčší priestor na zlepšenie; 7. blahoželá EIB k jej úlohe finančného katalyzátora, najmä v súvislosti s pôžičkami na podporu verejnosúkromných partnerstiev podnecujúcich účasť súkromného sektora na financovaní transeurópskych sietí; vyzýva, aby bol vytvorený záručný nástroj EÚ osobitne na projekty TEN-T (transeurópske siete v oblasti dopravy) s cieľom pokryť riziko, že v počiatočnej prevádzkovej fáze nebudú výnosy dosahovať očakávanú úroveň; zdôrazňuje význam zlepšenia dimenzie energetických sietí smerujúcich do členských štátov, ako aj medzi nimi, pre uľahčenie budovania vnútorného trhu s dodávkami a distribúciou elektrickej energie; 8. domnieva sa, že v činnosti EIB by mali byť zohľadnené potreby rozšírenej EÚ; poukazuje na to, že EIB nemá stále delegácie v regióne Baltského mora, ktoré by sa venovali pobaltským štátom, Dánsku, Fínsku, Švédsku a krajinám EHP-EZVO; 9. vyzýva EIB na väčšiu dôslednosť v uplatňovaní mandátu mimo EÚ vzhľadom na zabezpečenie dostatočného množstva finančných prostriedkov na celé obdobie nového mandátu, ako aj na ich rozdeľovanie podľa geografických oblastí; podotýka, že pôžičky poskytnuté Latinskej Amerike nie sú dostatočné a predstavujú iba 2,5% celkového objemu pôžičiek určených na projekty mimo EÚ; víta novú iniciatívu, v ktorej sa pôžičky EIB kombinujú s grantovou pomocou EÚ poskytovanou na regionálne projekty infraštruktúry v Afrike, ako aj ďalšie iniciatívy na podporu vypracovania africkej rozvojovej agendy na základe kritérií trvalej udržateľnosti z environmentálneho, sociálneho a hospodárskeho hľadiska; nalieha na EIB, aby spolu s globálnymi pôžičkami pre pridružené stredomorské krajiny poskytovala technickú pomoc s cieľom podporiť vývoj a reformu miestneho finančného sektora; 10. blahoželá Rade guvernérov EIB, ktorá v roku 2005 stanovila podporu MSP za jeden z piatich prioritných cieľov; podporuje EIB v jej úsilí rozvíjať finančné nástroje zodpovedajúce potrebám MSP s cieľom, aby globálne pôžičky pre MSP predstavovali každoročne viac ako 50 % celkového objemu globálnych pôžičiek; Spôsob činnosti 11. víta užšiu spoluprácu s Komisiou na nových programoch, ktoré majú za cieľ zvýšenie efektívnosti výdavkov na základe skúseností, ktoré získala EIB najmä prostredníctvom programu spoločnej pomoci na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS); 12. upozorňuje, že škála nových finančných nástrojov riadených EIB a Európskym investičným fondom (EIF) bude mať multiplikačný účinok na nenávratnú pomoc, a s potešením víta uvedenie iniciatívy na podporu prístupu malých a stredných podnikov k financiám v európskych regiónoch (JEREMIE) do praxe, pretože by mohla mať multiplikačný účinok vo výške desaťnásobku rozpočtu štrukturálnych fondov prostredníctvom intervencie EIF slúžiacej na prevedenie dotácií na celý rad finančných produktov určených pre MSP; 13. domnieva sa, že nové spôsoby spolupráce a financovania musia byť starostlivo zhodnotené s cieľom odstrániť všetky administratívne prekážky, ktoré by sa mohli vyskytnúť; 14. upozorňuje, že pôžičky EIB nesmú byť náhradou s výhodnejšími podmienkami pre sprostredkovateľské finančné inštitúcie za pôžičky, ktoré by v každom prípade boli poskytnuté súkromnému sektoru; 15. vyzýva Dvor audítorov, aby zabezpečil, že podmienky upravujúce pôžičky a záruky, ktorých súčasťou sú rozpočtové zdroje EÚ, neumožnia určitým privilegovaným subjektom nepriamo ťažiť z neoprávnenej pomoci, pokiaľ by mohli získať financovanie na trhu; 16. vyzýva EIB, aby po predchádzajúcej analýze vplyvu politík EÚ pripravila podrobnú štúdiu o skutočnom prínose investícií EIB do regionálneho rozvoja a aby vypracovala adekvátne ukazovatele, ako odporúča jej vlastné oddelenie hodnotenia operácií; 17. odporúča EIB, aby naďalej zvyšovala možnosti prístupu k jej financovaniu, a to najmä pre MSP, zvyšovaním počtu finančných inštitúcií, ktoré majú zodpovedajúce odborné skúsenosti a úverovú kapacitu na podporu priorít EÚ, pôsobiacich ako sprostredkovatelia v každej krajine, čím by sa zároveň zlepšili podmienky pre konečných príjemcov; 18. odporúča, aby EIB vo svojej nasledujúcej výročnej správe kládla zvláštny dôraz na svoje vzťahy s bankami, ktoré sa na vnútroštátnej úrovni špecializujú na poskytovanie pôžičiek MSP a pripomína, že dobrá spolupráca EIB a týchto bánk môže byť pre MSP len prospešná; 19. domnieva sa, že v prospech MSP by sa mala podporovať kombinácia finančných prostriedkov od EIB a oficiálnej štátnej pomoci; Transparentnosť a výkonnosť 20. vyzýva EIB, aby jasnejšie vysvetlila svoje hodnotiace kritériá pri výbere projektov na financovanie a aby predložila vyhodnotenie svojich operácií z hľadiska hospodárskeho rastu a zamestnanosti; odporúča, aby EIB uverejňovala svoje informácie o investičných projektoch, do ktorých je zapojená, s cieľom podnietiť súkromných investorov k účasti na prípadnom financovaní týchto projektov; 21. odporúča, aby EIB stanovila viaceré jednoznačné kritériá, ktorými by sa riadilo konečné pridelenie jej globálnych pôžičiek, a vyzýva EIB, aby stanovila transparentný postup na určovanie a hodnotenie spôsobu využívania pôžičiek sprostredkovateľskými bankami, najmä s cieľom získať presvedčenie o tom, či kvalita pôžičiek EIB naozaj predstavuje prínos pre konečných prijímateľov; 22. vyzýva EIB, aby zabezpečila súlad svojich prevádzkových noriem s medzinárodnými normami a osvedčenými postupmi a aby vytvorila transparentné mechanizmy účasti na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných strán do tvorby posilnených sociálnych noriem EIB; 23. vyzýva EIB, aby vytvorila nový environmentálny rámec založený na jasných, záväzných a vynútiteľných minimálnych normách, ktorý by EIB umožnil jasne prezentovať svoje hodnoty a normy všetkým zúčastneným stranám vrátane miestnych komunít; 24. blahoželá EIB k vývoju jej kontrolného systému, ktorý kladie väčší dôraz na hodnotenie operácií expost; víta zverejnenie súhrnu hodnotení vykonaných oddelením hodnotenia operácií; znovu zdôrazňuje žiadosť uvedenú v odseku 14 svojho uznesenia z 22. apríla 2004 o výročnej správe o činnosti Európskej investičnej banky za rok 2002 [3], aby EIB poskytovala informácie o neúspešných projektoch s cieľom poučiť sa z nich; 25. berie na vedomie zámer EIB dobrovoľne sa pripojiť k ustanoveniu medzinárodného koeficientu platobnej schopnosti (Bazilej II); vyzýva EIB, aby oznámila používané metódy a základné prvky tohto koeficientu; vyzýva na vypracovanie štúdie o spôsobe dohľadu nad uplatňovaním dohody Bazilej II; 26. víta zameranie sa EIB na transparentnosť, ktoré uvádza vo svojej Politike zverejňovania informácií z 28. marca 2006; 27. nalieha na EIB, aby pokračovala v zlepšovaní svojej komunikačnej politiky; vyzýva, aby bol hlavný obsah jej internetovej stránky preložený do všetkých jazykov EÚ; 28. vyzýva EIB, aby naďalej každoročne poskytovala Európskemu parlamentu a verejnosti súhrn opatrení prijatých na zlepšenie svojej výkonnosti v zhode s predchádzajúcimi uzneseniami Európskeho parlamentu; * * * 29. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a Európskej investičnej banke. [1] Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 66. [2] Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 163. [3] Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 1019. --------------------------------------------------