So zreteľom na analýzu Komisie v tomto procese členské štáty pripravia jeden alebo viac plánov spravodlivej transformácie územia, v ktorých načrtnú proces transformácie do roku 2030 a ktoré budú v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi a s prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo, pričom následne určia najpostihnutejšie územia, ktoré by mali získať podporu. Pre každé z týchto území sa v plánoch spravodlivej transformácie územia vymedzia sociálne, hospodárske a environmentálne výzvy a uvedú sa podrobné údaje, pokiaľ ide o potreby hospodárskej diverzifikácie, rekvalifikácie a obnovy životného prostredia, podľa potreby.

Členské štáty doplnia svoju alokáciu z Fondu na spravodlivú transformáciu zdrojmi, ktoré im bola pridelené v rámci EFRR a ESF+, a to prostredníctvom osobitného a konečného prevodového mechanizmu. Členské štáty takisto poskytnú národné zdroje na doplnenie zdrojov Únie. Úroveň spolufinancovania zo strany Únie sa stanoví podľa kategórie regiónu, v ktorom sa nachádzajú identifikované územia. Keďže súčet zdrojov prevedených z EFRR a ESF+ bude zodpovedať najmenej 1,5-násobku a najviac 3-násobku alokácie z Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj vzhľadom na národné spolufinancovanie, celková finančná kapacita tohto fondu presiahne 30 miliárd EUR a môže dosiahnuť 50 miliárd EUR. V záujme toho, aby sa naďalej zabezpečil vplyv politiky súdržnosti ako takej, by žiadny členský štát nemal previesť do Fondu na spravodlivú transformáciu ako doplnkovú podporu viac ako 20 % súčtu svojich pôvodných alokácií z EFRR a ESF+ (kalkulovaných na každý fond).

Podpora z Fondu na spravodlivú transformáciu bude založená na plánoch spravodlivej transformácie územia a bude sa programovať v rámci jednej alebo viacerých priorít, a to buď v programoch podporovaných aj z EFRR, ESF+ alebo Kohézneho fondu, alebo v osobitnom programe Fondu na spravodlivú transformáciu. Plány spravodlivej transformácie územia budú súčasťou programov a budú prijaté tým istým rozhodnutím Komisie ako program. Podpora z Fondu na spravodlivú transformáciu bude podmienená schválením plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré musia obsahovať najmä opis záväzkov členských štátov, pokiaľ ide o proces transformácie v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi a cieľom klimatickej neutrality EÚ do roku 2050. V plánoch spravodlivej transformácie územia by sa malo takisto zdôvodniť použitie doplnkových zdrojov prevedených z EFRR a ESF+, ako aj akákoľvek podpora určená na produktívne investície v iných podnikoch než MSP, ak sa považujú za potrebné. Schválením plánov spravodlivej transformácie územia sa umožní poskytovanie podpory nielen z Fondu na spravodlivú transformáciu, ale aj z osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU (druhý pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie) a z úverového nástroja pre verejný sektor implementovaného v partnerstve s EIB (tretí pilier), ktorým sa budú podporovať investície na dotknutých územiach. Plány spravodlivej transformácie územia by sa mali v prípade potreby aktualizovať a znovu prijať, najmä v prípade aktualizácie národných energetických a klimatických plánov. Podobne ako všetky programy politiky súdržnosti budú programy podporované z Fondu na spravodlivú transformáciu predmetom preskúmania v polovici obdobia. Na základe výsledkov by sa v rámci preskúmania v polovici obdobia mohli zdroje Fondu na spravodlivú transformáciu v roku 2025 realokovať v rámci členského štátu. Preskúmanie v polovici obdobia takisto poskytne príležitosť alokovať finančné zdroje na roky 2026 a 2027, ktoré sa vyčlenia na začiatku nasledujúceho obdobia.

Cieľ Fondu na spravodlivú transformáciu je preto opodstatnený, keďže smeruje k zabezpečeniu spravodlivého energetického prechodu zmiernením hospodárskych a sociálnych nákladov, ktoré so sebou prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo. Fond na spravodlivú transformáciu na tento účel bude podporovať transformáciu priemyselných postupov potrebných na úspešnú transformáciu energetiky a hospodársku diverzifikáciu najviac postihnutých území, a to v súlade so závermi posúdenia vplyvu o potrebe podporovať inteligentnú priemyselnú transformáciu (pozri kapitolu 2.2).

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 tretí odsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Regulačný rámec, ktorým sa upravuje politika súdržnosti Únie na obdobie od roku 2021 do roku 2027 v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, prispieva k dodržiavaniu záväzkov Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody a cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, a to sústredením finančných prostriedkov Únie na ekologické ciele. Týmto nariadením sa implementuje jedna z priorít stanovených v oznámení o európskom ekologickom dohovore a je súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu, ktorým sa poskytuje vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie v kontexte politiky súdržnosti s cieľom riešiť otázku hospodárskych a sociálnych nákladov spojených s prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo, v ktorom sa akékoľvek zostatkové emisie skleníkových plynov kompenzujú rovnocennými absorpciami.

(2)Prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo predstavuje jeden z najdôležitejších cieľov politiky Únie. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Hoci boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia bude z dlhodobého hľadiska prínosom pre všetkých a v strednodobom horizonte poskytne príležitosti a výzvy pre všetkých, nie všetky regióny a členské štáty začínajú svoju transformáciu z rovnakej štartovacej pozície alebo majú rovnakú schopnosť reagovať. Niektoré už dosiahli väčší pokrok než iné, pričom transformácia prináša hlbšie sociálne a hospodárske dôsledky pre tie regióny, ktoré sú v značnej miere závislé od fosílnych palív, najmä čierneho a hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice, alebo od priemyselných odvetví spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov. Takáto situácia nielenže vytvára riziko, že transformácia bude v Únii prebiehať rôznym tempom, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, ale aj že budú narastať rozdiely medzi regiónmi na úkor cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti.

(3)Aby bola transformácia úspešná, musí byť spravodlivá a spoločensky prijateľná pre všetkých. Únia aj členské štáty preto musia od začiatku zohľadniť jej hospodárske a sociálne dôsledky a zaviesť všetky možné nástroje na zmiernenie nepriaznivých dôsledkov. Rozpočet Únie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu.

(4)Ako sa uvádza v európskom ekologickom dohovore a v investičnom pláne pre udržateľnú Európu, Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal dopĺňať ostatné činnosti vykonávané na základe budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027. Mal by prispieť k riešeniu sociálnych a hospodárskych dôsledkov prechodu ku klimatickej neutralite Únie spojením výdavkov rozpočtu Únie na klimatické a sociálne ciele na regionálnej úrovni.

(5)Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“), ktorý je jedným z pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie implementovaného v rámci politiky súdržnosti. Cieľom FST je zmierniť nepriaznivé účinky klimatickej transformácie tým, že sa podporia najviac postihnuté územia a dotknutí pracovníci. V súlade so špecifickým cieľom FST by akcie podporované z FST mali priamo prispievať k zmierneniu dôsledkov transformácie, a to financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva a zmiernením negatívnych dôsledkov pre zamestnanosť. Táto skutočnosť sa odráža v špecifickom cieli FST, ktorý je stanovený na rovnakej úrovni ako politické ciele stanovené v článku [4] nariadenia EÚ [nové VN] a je uvedený spolu s nimi.

(6)Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody, so záväzkom plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a so zvýšenými ambíciami Únie navrhnutými v európskom ekologickom dohovore by mal FST zásadným spôsobom prispievať k tomu, aby sa uplatňovali opatrenia v oblasti klímy. Zdroje z vlastného finančného krytia FST sú doplnkové a budú sa poskytovať nad rámec investícií potrebných na dosiahnutie celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov Únie vynaložených na plnenie cieľov v oblasti klímy. Zdroje prevedené z EFRR a ESF+ sa budú plne podieľať na dosiahnutí tejto cieľovej hodnoty.

(7)Zdrojmi z FST by sa mali dopĺňať zdroje dostupné v rámci politiky súdržnosti.

(8)Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je výzvou pre všetky členské štáty. Bude mimoriadne náročný pre tie členské štáty, ktoré značne závisia od fosílnych palív alebo priemyselných činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ktoré treba postupne ukončovať alebo adaptovať v dôsledku prechodu ku klimatickej neutralite, a ktoré nemajú dostatok finančných prostriedkov na tento účel. FST by sa preto mal vzťahovať na všetky členské štáty, ale rozdelenie finančných prostriedkov by malo odrážať schopnosť členských štátov financovať potrebné investície na zvládnutie prechodu ku klimatickej neutralite.

(9)S cieľom stanoviť vhodný finančný rámec pre FST by Komisia mala na základe objektívnych kritérií určiť ročné rozdelenie dostupných alokácií pre jednotlivé členské štáty v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu.

(10)V tomto nariadení sa určujú druhy investícií, ktorých výdavky možno podporovať z FST. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade s prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia. Do zoznamu investícií by sa mali zaradiť tie, ktoré podporujú miestne hospodárstvo a sú dlhodobo udržateľné, s prihliadnutím na všetky ciele ekologického dohovoru. Financované projekty by mali prispievať k prechodu na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo. V prípade upadajúcich odvetví, ako je výroba energie z čierneho a hnedého uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo ťažba týchto tuhých fosílnych palív, by mala byť podpora naviazaná na postupné ukončovanie činnosti a na zodpovedajúce zníženie úrovne zamestnanosti. Pokiaľ ide o transformáciu odvetví s vysokou úrovňou emisií skleníkových plynov, podpora by mala byť zameraná nové činnosti zavádzaním nových technológií, nových postupov alebo výrobkov, ktoré povedú k významnému zníženiu emisií v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť EÚ do roku 2050 pri zachovaní a posilnení zamestnanosti a predchádzaní zhoršovaniu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj činnostiam, ktorými sa podporuje inovácia a výskum v oblasti pokročilých a udržateľných technológií, ako aj v oblasti digitalizácie a pripojiteľnosti, a to za predpokladu, že takéto opatrenia pomôžu zmierniť negatívne vedľajšie účinky prechodu ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu a prispejú k nemu.

(11)V záujme ochrany občanov, ktorí sú najviac zraniteľní voči klimatickej transformácii, by sa mal FST vzťahovať aj na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu pracovníkov s cieľom pomôcť im prispôsobiť sa novým pracovným príležitostiam, ako aj poskytnúť uchádzačom o zamestnanie pomoc pri hľadaní zamestnania a aktívne ich začleňovať do trhu práce.

(12)S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora na produktívne investície v MSP. Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom vyrobiť tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a k zamestnanosti. V prípade iných podnikov ako MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, pričom nesmú viesť k premiestneniu alebo byť jeho výsledkom. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a ak vedú k ochrane značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora pre podniky mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ. Najmä by sa mala obmedziť podpora produktívnych investícií pre iné podniky než MSP na podniky, ktoré sa nachádzajú v oblastiach určených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ.