ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.1

Integrovaný územný prístup môže byť podnetom a podporovať zakladanie a rozširovanie podnikov, najmä MSP, a to prostredníctvom vytvárania týchto vhodných podmienok: — zjednodušenie administratívnej záťaže a odstránenie byrokratických prekážok pre zakladanie a rozširovanie podnikov, — štruktúry vzdelávania, profesijného odborného vzdelávania a ďalšie odborného vzdelávania, vzdelávania učňov s praktickými a teoretickými blokmi a sústavného ďalšieho vzdelávanie v priebehu pracovného života, ktoré by mali sociálni partneri za pomoci bilaterálnych grémií spravovať so zameraním na budúcnosť, — integrované siete vysokých škôl, podnikov a výskumných centier, s pracovnými plánmi a metodologickými postupmi, ako aj homogénnymi štruktúrami, ktoré sú zamerané na transfer technológií, — vytváranie nových a oživovanie existujúcich priemyselných oblastí a technologiockých vedomostných centier, ako aj integrovaných technologických platforiem, v rámci ktorých by priemyselné oblasti založené na technológii rozširovali svoju činnosť na nové lokality na získanie know-how a na praktický výskum a – za predpokladu, že sa vzdáme konceptu miestenj blízkosti – vytvárali výrobné a odbytové systémy založené na spoločných hodnotách a stratégiách učiacich sa komunít (learning communities), — vytvorenie (aj za pomoci regionálnych agentúr pre rozvoj) vzájomne prepojených priemyselných a technologických parkov, s cieľom rozvíjať v regiónoch primeranú infraštruktúru na zakladanie nových podnikov, — zlepšenie možností prístupu k finančným a úverovým zdrojom, a to aj prostredníctvom realizácie mechanizmov, ako napríklad iniciatívy Jeremie (Joint European Ressources for Micro to Medium Enterprises) pre malé a stredné podniky, v celej Únii, — vytvorenie a šírenie mechanizmov na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov, — podpora a posilňovanie spolupráce medzi sociálnymi partnermi a miestnymi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi, a to prostredníctvom posilnenia ich výkonnosti ako inštitúcie a rozšírením sociálneho dialógu, — modernizácia miestnych systémov digitálnej komunikácie medzi všetkými hospodárskymi a sociálnymi aktérmi na mieste a príslušnými súkromnými a verejnými orgánmi a úradmi; osobitnú pozornosť je pritom potrebné venovať nástrojom ako eGovernment, eBusiness, eCommerce, telepráci ako aj vysokovýkonnej širokopásmovej komunikačnej sieti, ako napríklad sieti pre sprostredkovanie informácií GEANT (20) a systémom GRID (21), — posilnenie hodnôt, požadovaných v rámci programu JESSICA, ktorý je zameraný na integráciiu veľkomestských okrajových oblastí, — infraštruktúry na podporu fyzickej, hospodárskej a sociálnej bezpečnosti občanov, podnikov a práce, — trvalá udržateľnosť integrovaného územného prístupu miestnej a regionálnej priemyselnej politiky; zlepšenie ochrany životného prostredia v rámci hospodárskych a priemyslených zmien.
6.5.4

Samozrejme, zároveň by bolo potrebné dbať na to, aby sa nepoškodila súdržnosť Únie ako celku: štáty, ktoré nie sú členmi eurozóny, by mali byť takisto náležite informované o vývoji, mali by s nimi prebiehať konzultácie a v čo najväčšej miere by mali byť súčasťou tejto posilnenej spolupráce, ktorú budú v plnej miere realizovať, keď sa stanú súčasťou eurozóny.
3.5.5

Inými pozmenenými aspektmi, a nie menej dôležitými, sú procesné aspekty. V tomto prípade ide o dôležitú zmenu v podobe predĺženia lehôt na predanie prípadu členským štátom, čo umožní lepšie zapojenie zainteresovaných strán, avšak vždy v závislosti od vnútroštátnych noriem. To isté sa deje s lehotami pre žiadateľov. V tomto prípade je možné sa nazdávame, že ide o príliš príliš pevnú lehotu, 15 pracovných dní, hneď na začiatku procesu, čo by ich postavilo do pozície, v ktorej by neboli oboznámení s pripomienkami, ktoré by Komisia mohla dostať pre oznámenú operáciu. V každom prípade je potrebné upozorniť na to, že v žiadnej fáze procesu neexistuje právny základ na možný zásah spotrebiteľov. Okrem toho, z celého právneho textu bol odstránený odkaz na záujmy pracujúcich týchto podnikov tak, ako to je v prípade hodnotenia koncentrácií.
—

Výbor zastáva názor, že Komisia by mala stanoviť usmernenia pre zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do procesu monitorovania a hodnotenia a hlavne ich s plnými právami začleniť do monitorovacích výborov, pričom by sa mala zohľadniť potreba zaručenia objektivity, ako aj nestrannosti zúčastnených jednotlivcov a organizácií.
4.2

Pre všeobecné blaho spadá do našej kolektívnej zodpovednosti pomôcť odborníkom naplniť tieto očakávania: — doplniť ich vzdelanie o etické otázky, o otázky týkajúce sa úcty k človeku a rešpektovania jeho práv, aby pochopili podstatu tejto problematiky a všetko čo s ňou súvisí a nevysvetľovali si dodržiavanie práv pacientov ako ďalšiu povinnosť, — vybudovať priestory pre diskusiu a stretnutia samotných zdravotníkov a zdravotníkov s užívateľmi, — zaviesť nové spôsoby informovania pacientov, do ktorých sa zapoja všetci aktéri zdravotného systému, — vypracovať nové pedagogické metódy súhlasu, ktoré budú smerovať k spojenectvu pri liečbe, — nachádzanie a popularizácia nových organizačných a pedagogických riešení zameraných na znižovanie stresu u detí počas liečby a najmä počas pobytu v nemocnici, — zriadiť klinické etické komisie v nemocniciach, ktoré budú podporovať zdravotníkov a pomôžu dodržiavať práva pacientov, — začleniť ochranu a presadzovanie práv pacientov do pravidiel etiky a správania sa zdravotníckych pracovníkov, — zlepšiť zrozumiteľnosť systému pre užívateľov zdôraznením postavenia a úlohy všetkých zdravotníckych pracovníkov, — vytvoriť nové kolektívne formy vykonávania zdravotníckej praxe, ktoré by združovali lekárov a iných odborníkov z oblasti zdravotníctva: — skupinová prax, zdravotnícke domy, — vzájomná spolupráca odborníkov z oblasti zdravotníctva, zdravotnícko-sociálnej a sociálnej oblasti. — prehodnotiť úlohu združení pacientov, užívateľov, spotrebiteľov, rodinných príslušníkov a občanov: — začleniť zástupcov užívateľov do zastupiteľských orgánov, — uznať úlohu niektorých združení v zdravotnom vzdelávaní, prevencii, informovanosti pacientov, — vybudovať spoluprácu medzi združeniami a zdravotníckymi štruktúrami, — dať združeniam prostriedky na to, aby mohli konať a vyjadrovať svoje názory (vzdelanie, voľno na zastupovanie združenia …), — zriadiť v nemocničných zariadeniach neutrálne a príjemné priestory, kde by mohli pacienti klásť svoje otázky a s pomocou združení užívateľov sa pripravovať na rozhovory so zdravotníkmi, — zapojiť združenia, presne tak ako zdravotníkov, do analýzy sťažností a hľadania opatrení na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti.
1.5.4

je potrebné, aby organizovaná občianska spoločnosť dostávala pravidelné, včasné a relevantné informácie, aby mohla na inštitucionálnej úrovni monitorovať rokovania. Rovnako by mala byť poskytnutá možnosť konzultácie pred zahájením jednotlivých kôl rokovaní s cieľom zohľadniť názory organizovanej občianskej spoločnosti a usporiadať otvorené fóra so širšou účasťou a dať tým celej spoločnosti možnosť pozorne sledovať vývoj týchto rokovaní. V tomto zmysle by malo byť kľúčovým aspektom účasti občianskej spoločnosti vytvorenie spoločného monitorovacieho výboru rokovaní, ktorý by fungoval formou inštitúcie a mohol by sledovať všetky rokovania a vytvoriť prepojenie medzi rokovacím procesom a občianskou spoločnosťou ako celkom;
7.8

Únik mozgov a mobilita. Povolanie inžiniera alebo vedca si z oprávneného dôvodu (pozri tiež bod 4.1.5) vyžaduje mobilitu a flexibilitu. Nesmie sa tak však diať na úkor osobných a rodinných pomerov a sociálneho zabezpečenia (43). Okrem toho to nesmie viesť k vysťahovaniu tých najlepších z Európy. Podmienky na výkon povolania v rámci Európy teda musia byť dostatočne príťažlivé, aby tomu zabránili a celkovo viedli k aspoň vyrovnanej bilancii celosvetovej mobility vysokokvalifikovaných odborníkov. V niektorých členských štátoch existuje obava, že v rámci EÚ by mohlo dôjsť k jednostrannému úniku mozgov. Ako už výbor viackrát odporúčal (pozri tiež bod 5.7), mala by byť oveľa väčšia časť prostriedkov štrukturálnych fondov Spoločenstva využitá na vybudovanie vedeckej infraštruktúry, aby vo všetkých členských štátoch vznikli atraktívne výskumné ústavy, ktoré by potom mohli pritiahnuť tých, ktorí by sa chceli vrátiť a súčasne by boli partnermi v sieťach.
—

Podmienky územnej spolupráce by sa mali vytvoriť v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie jeho cieľov s tým, že využívanie EZÚS je dobrovoľné, a to v súlade s ústavným systémom každého členského štátu.
4.3

EHSV v tejto súvislosti už viackrát poukázal na to, že opatrenia politiky trhu práce a štrukturálne reformy môžu byť koniec koncov úspešné iba v priaznivom makroekonomickom prostredí, ktoré sa zameriava na prekonanie dlho trvajúceho poklesu konjunktúry a na posilnenie rastu (9). Preto je na úrovni jednotlivých štátov a EÚ potrebné prihlásiť sa k hospodárskej politike orientovanej na rast so zodpovedajúcimi finančnými, daňovými a hospodársko-politickými predpokladmi: — Európska centrálna banka by mala najmä vo svojej úrokovej politike v súlade so svojím zmluvným mandátom pri danej stabilite cien prispieť k hospodárskemu rastu a zvýšeniu zamestnanosti. Vysoký nárast zamestnanosti sa dá dosiahnuť až pri stálom hospodárskom raste, ktorý je vyšší než strednodobý rast produktivity. — Je teda potrebné využiť rozšírený priestor, ktorý poskytuje reformovaný pakt stability a rastu, aby sa krajinám EÚ umožnilo prijímať konjunkturálne protiopatrenia a bol vytvorený priestor v rozpočte pre sociálne únosné štrukturálne reformy a primeranú úroveň verejných investícií. Lisabonské ciele udávajú smer, ktorým musia prúdiť investície: do výstavby komunikačnej a dopravnej infraštruktúry, ochrany klímy, výskumu a vývoja, celoplošnej starostlivosti o deti, do podpory vzdelávania a odbornej prípravy, aktívnej politiky trhu práce a kvality pracovných miest. Národné reformné programy by pritom mali byť koncipované tak, aby vyústili do vytvorenia programu na posilnenie hospodárskej dynamiky koordinovaného v celej Európe, ku ktorému prispejú všetci aktéri na úrovni jednotlivých štátov a EÚ.
2.1

Treba zaviesť osobitné opatrenia a programy usilujúce sa o to, aby sa ženy mohli väčšou mierou podieľať na hospodárskom raste a rozvoji. Niektoré z týchto politík by mohli byť stanovené v akčnom pláne, ktorý má jasný časový rámec a hodnotiace postupy a mal by obsahovať: 1. mechanizmy budovania kapacít a podporné schémy, ktoré povzbudia ženy, aby sa zaoberali prostredím, v ktorom žijú a pracujú a zvážili, ako sa môžu pomocou vlastných schopností aktívne zúčastniť na rozvoji tohto prostredia. Mohlo by to zahŕňať aj podporu pre vytváranie samostatne si pomáhajúcich skupín; 2. investície do sociálnej infraštruktúry a služieb na podporu žien v zamestnaní a samostatne zárobkovo činných žien; 3. definovanie tradičnej podnikateľskej činnosti, malých a stredných podnikov a samostatnej zárobkovej činnosti; 4. zrovnoprávnenie podnikov všetkých veľkostí vedených mužmi aj ženami; 5. vytvorenie rovnoprávneho právneho systému, ktorý umožní ženám podpisovať dokumenty a vlastniť majetok; 6. odbornú prípravu pre ženy prevádzkujúce vlastné podniky, ktorá bude prispôsobená ich špecifickým potrebám. Okrem toho by v nej mohli byť obsiahnuté aj vzdelávacie programy, zakladanie profesijných orgánov a poradenstvo v právnych a daňových otázkach; 7. vytváranie „vzájomne ručiacich spoločností“, čiže hospodárskych subjektov, ktorých členmi sú majitelia malých a stredných podnikov a ktoré vystupujú ako ručitelia pre bankové inštitúcie; 8. implementácia špecifických programov, ktoré zjednodušujú zakladanie podnikov migrujúcimi ženami a menšinovými skupinami; 9. informačné a podporné mechanizmy na zakladanie sociálnych podnikov a družstiev; 10. spoluprácu a spoločné vytváranie sietí s partnermi z EÚ na stanovenie štruktúr a mechanizmov, ako aj osvedčených postupov, ktoré už boli v iných oblastiach prínosné; 11. politiky vzdelávania, ktoré podporujú podnikateľské paradigmy a postoje už od raného veku; Podnikateľské paradigmy je potrebné poňať ako proces celoživotného vzdelávania, ktoré začína na základnej škole. Môže to pomôcť dosiahnuť zvýšenú flexibilitu v rôznych štádiách života človeka; 12. hlbšie zapojenie žien do procesu prijímania rozhodnutí na všetkých úrovniach, vo vláde, miestnych orgánoch a súdnictve; 13. sprístupnenie verejných zákaziek malým a stredným podnikom a najmä podnikom, ktoré vlastnia ženy, s cieľom podporovať podnikateľský rast; 14. špecifické ciele v oblasti rovnosti medzi mužmi a ženami v politikách zamestnanosti s kvalitatívnymi a kvantitatívnymi ukazovateľmi, pretože táto rovnosť je dôležitá na zabezpečenie toho, aby sa viac žien stalo podnikateľkami, na zaistenie zamestnania a zlepšenie kvality tohto zamestnania (7).
4.3.4

Je potrebné dôkladne preskúmať hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky nových alebo revidovaných právnych predpisov, aby sa určili potenciálne možnosti kompromisu a synergií medzi rôznymi cieľmi politík. Súčasná právna regulácia sa navyše posudzuje aj z hľadiska možností zjednodušenia a hodnotí sa jej vplyv na konkurencieschopnosť. Bolo by potrebné venovať špeciálnu pozornosť hodnoteniu vplyvu všetkých legislatívnych a regulačných návrhov Európskej komisie na nezávislé podniky, začlenením špecifického cieľa voči malým podnikom. Na záver je potrebné spomenúť, že sa pripravuje spoločný prístup k meraniu administratívnych nákladov nových a existujúcich právnych predpisov. Princíp „najprv myslieť v malom“ by mal byť vedúcim princípom pri preskúmaní platných právnych predpisov a vytváraní nových. Znamená to, že právne predpisy by mali brať do úvahy špecifickosť malých a stredných podnikov.
1.11

EHSV sa domnieva, že v diskusiách o rozpočte a najmä v schválených rozpočtových číslach sa nehovorí o dôrazne stanovených cieľoch EÚ, ako je napríklad Lisabonská stratégia, ktorej cieľom je urobiť z Európy v dohľadnej dobe najkonkurencieschopnejšiu svetovú ekonomiku. Hoci Komisia poskytuje významné nástroje na programy pre výskum a vývoj, úloha a význam týchto nástrojov nerastie tak, ako by sa očakávalo. Tieto programy by si svoju úlohu spĺňali skutočne účinne, ak by sa ich dosah v členských štátoch znásobil a ak by sa vytvorili programy zodpovedajúce špecifickým podmienkam jednotlivých krajín. To sa však nedeje. EHSV si myslí, že Komisia by mala prehodnotiť svoj systém riadenia inovácií a podporiť lepšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, čo by umožnilo znásobiť účinok zdrojov pre výskum a vývoj, najmä s ohľadom na priority rozvoja EÚ.
2.12

Ako hlavný energetický cieľ Európy uvádza Komisia zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % do roku 2020. Cieľ EÚ treba posudzovať v kontexte potreby medzinárodnej akcie priemyselných krajín v oblasti klimatických zmien. Pri takomto záväzku bude musieť Európa urobiť viac. Cieľom by preto malo byť zníženie emisií o 30 % do roku 2020 a o 60-80 % do roku 2050.
2.12

Komplikovaný vývoj vyplývajúci z obrovského množstva transakcií, fúzií a akvizícií uskutočňujúcich sa na celom svete naznačuje, že relokácie, ako dôsledok zmien vo výrobe a službách, nie sú lineárnym alebo jednosmerným procesom. Výrobné náklady sú len jednou časťou širšieho spektra zohľadňovaných aspektov. Do tejto rovnice vstupuje množstvo ďalších faktorov, ktoré nie sú predmetom tohto stanoviska. Sú to napríklad komplexná logistika, vysoké prepravné náklady, ekologické aspekty, regulačné rámce, ochrana duševného vlastníctva a dostupnosť surovín, technológií a odborných vedomostí. Ak vezmeme do úvahy všetky tieto faktory, tak v niektorých prípadoch by pre výrobný priemysel a služby mohlo byt výhodné vrátiť sa do Európy.
6.2

Prvým cieľom budovania kontaktov medzi organizovanou občianskou spoločnosťou v Japonsku a EÚ musí byť vzájomné spoznávanie a porozumenie, ktoré povedie k vytváraniu kontaktov a sietí. Len vtedy môžeme začať skutočne spolupracovať a stavať na pevných kontaktoch medzi štátnymi orgánmi a inštitúciami na obdivoch stranách. Vyžiada si to určitý čas, pričom prínosom by bola aj podpora Komisie a japonských orgánov pri zorganizovaní úvodného stretnutia, kde by sa zadefinovali spoločné problémy a diskutovalo by sa o možnostiach ich riešenia, vrátane otázky, ktoré organizácie by mohli najlepšie zastupovať obe strany (14). Po tomto úvode by mala nasledovať práca v jednotlivých oblastiach, vrátane spoločných aktivít. Podujatia by sa mali zúčastniť zástupcovia občianskej spoločnosti z EÚ a Japonska, ktorí by tvorili základ budúcej siete kontaktov, väčšinu delegátov za EÚ by mali určiť EHSV a sociálni partneri na úrovni EÚ.
5.9

Počas konzultácií v niektorých členských štátoch sa Komisia tiež stretáva so sociálnymi partnermi. Tento postup by sa mal postupne rozšíriť a Komisia by tak mohla zohrávať intenzívnejšiu úlohu pri monitorovaní. Okrem toho, v krajinách, v ktorých je vláda súčasťou HSR alebo tripartitného výboru, by bolo vhodné, aby sa Komisia stretla so sociálnymi partnermi samostatne.
1.10

Boju proti nelegálnej práci by prospela jednoznačná európska definícia pracovného vzťahu, kde by bol jasný rozdiel medzi prijatím úkolu (dodaním služieb) a vykonávaním pracovnej činnosti vo vzťahu závislej činnosti (pracovnou zmluvou). ILO (Medzinárodná organizácia práce) k tomu predložila jednoznačné odporúčania. Samostatne zárobkové osoby v dobrej viere, ktoré ponúkajú viac ako len lacnú nekvalifikovanú prácu, by tak získali jasné miesto vo svete práce a zamestnanci by získali ochranu, na ktorú majú nárok. EHSV vzal s potešením na vedomie rozhodnutie Európskej Komisie schváliť návrh na preskúmanie situácie okolo (zdanlivo) samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré vykonajú európski sociálni partneri v stavebníctve. EHSV víta skutočnosť, že Komisia bude spomenuté skúmanie financovať.
4.3

EHSV rovnako odporúča, aby sa rady usilovali rozvíjať svoju schopnosť samostatne a kolektívne spolupracovať s európskymi inštitúciami na európskej stránke politiky trvalo udržateľného rozvoja z hľadiska občianskej spoločnosti. EHSV (a predovšetkým Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja) by mohol zohrávať dôležitú úlohu pri sprostredkovaní silnejšieho zapojenia národných rád do európskej problematiky trvalo udržateľného rozvoja. EHSV by sa mohol pravidelne schádzať s EEAC a jeho členmi a rokovať o nadchádzajúcich otázkach. Mohol by podporovať porovnávacie štúdie o tejto problematike v rámci celej EÚ so zreteľom na prínos a úlohu občianskej spoločnosti. Ďalej by sa mohol snažiť vyzdvihovať a zverejňovať príklady osvedčených postupov.
1.11

Členské štáty by mali do svojich ročných správ o lisabonskom procese zahrnúť informácie o ročných investičných plánoch, ktoré podporujú v oblasti životného prostredia, ako aj výsledky hodnotení ex post ich opatrení v oblasti právnych predpisov a financií. Tieto údaje by mali bližšie špecifikovať oblasť životného prostredia, ktorá by mala byť súčasťou súhrnnej správy, ktorú by Komisia predkladala každý rok Európskej rade na jej jarnom zasadnutí, Parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
1.1.5

EHSV odporúča, aby sa s moldavskou občianskou spoločnosťou budovali dlhodobé vzťahy zamerané na pokrok a aby sa hneď na začiatku zasadili do štruktúrovaného rámca. V tejto súvislosti by bolo vhodné usporiadať v roku 2008 konferenciu a v rámci jej príprav by sa do Moldavska mala vyslať misia, počas ktorej by sa získali partneri odhodlaní presadzovať transparentnosť vo svojej činnosti. Cieľom tohto podujatia, do ktorého by boli zapojení aj miestni a regionálni aktéri, by bolo spoločne vypracovať plán práce na základe týchto návrhov: — hodnotenie vládnych a európskych informačných a konzultačných mechanizmov fungujúcich v Moldavsku v súčasnosti, vrátane záverečného hodnotenia uplatňovania akčného plánu (2005-2008), — príprava a vytvorenie občianskej spoločnosti v snahe o rozvíjanie partnerstva po roku 2008, — osvojenie si mechanizmov európskeho finančného nástroja moldavskými organizáciami. Takýto plán práce si vyžaduje, aby sa na iniciatívy občianskej spoločnosti vyhradili finančné prostriedky z programov Európskej únie.
1.10

Európska zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti by umožnila zracionalizovať a upevniť existujúce politiky a iniciatívy na európskej úrovni, čím by ich zefektívnila v osobitnom kontexte horských oblastí. To je mimoriadne podstatné pre poľnohospodárstvo horských oblastí, ako sa spomína v tomto stanovisku. V skutočnosti vo väčšine európskych horských regiónov je poľnohospodárstvo základom, na ktorom sa rozvíjajú ostatné sociálno-ekonomické, poľnohospodársko-priemyselné a turistické činnosti, atď., a na ktorom sa vytvára príťažlivosť území. Spoločná poľnohospodárska politika zohráva teda významnú úlohu a mala by byť zahrnutá do bilancie európskych politík o horských oblastiach, požadovaných v zelenej knihe.
11.9.5

Smernice Rady 2004/114/ES o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby a Smernice Rady 2005/71/ES o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu: výbor súhlasí s úpravou tejto smernice a zavedením povolenia na viacnásobný vstup, ktoré by žiadateľovi umožnilo nezdržiavať sa na území EÚ dlhšie obdobie bez straty práva na pobyt. Tiež by bolo potrebné zmeniť nezáväzné ustanovenia týchto smerníc, ktoré umožňujú členským štátom disponovať zjednodušenými alebo zrýchlenými postupmi prijímania osôb, ktoré predtým pracovali ako výskumní pracovníci alebo študovali v EÚ, na právo takýchto osôb na zrýchlený postup za predpokladu, že sa po skončení platnosti povolenia vrátia do svojej krajiny pôvodu. Výbor tiež súhlasí s tým, aby sa tieto dve smernice spojili, čo by umožnilo ľahšie prijímanie (viazané na menej podmienok) štátnych príslušníkov z nečlenských krajín EÚ – ktorí boli predtým prijatí ako študenti a ktorí sa po ukončení štúdia riadne vrátili do svojej krajiny pôvodu – ako výskumných pracovníkov. Takýto systém by sa mohol rozšíriť aj na študentov, ktorí žiadajú o prijatie ako výskumní pracovníci, pričom majú stále pobyt v členskom štáte, v ktorom študujú, za predpokladu, že žiadosť bude predložená pred uplynutím platnosti povolenia na pobyt na účely štúdia.
4.4.1

Moderné pracovné modely podporujú angažovanosť v ekonomike a umožňujú ľuďom, aby menili medzi zamestnanosťou a samostatnou zárobkovou činnosťou. Podnikanie by sa malo teda považovať za dlhodobú alebo krátkodobú možnosť a viac ľudí by sa malo podporovať, aby sa seriózne zaoberali možnosťou založiť si alebo riadiť podnik. Na umožnenie takejto flexibility by sa mali minimalizovať byrokratické postupy a úrady by mali zabezpečiť, aby sa prechod medzi týmito rôznymi profesionálnymi štatútmi nezneužíval. Je dôležité, aby zamestnanci a nezamestnaní neboli prehováraní alebo nútení, aby sa stali samostatne zárobkovo činnými, alebo aby menej zásadoví zamestnávatelia neprenášali svoju zodpovednosť na zamestnancov.
6.2

EHSV poukazuje na to, že Európska rada v decembri 2002 aj v rozhodnutiach o finančnom výhľade na rok 2005 prijala ustanovenia, podľa ktorých rozpočet EÚ určený pre poľnohospodárstvo i opatrenia poľnohospodárskej politiky majú platnosť do roku 2013. Bola to určite aj reakcia na to, že postup pri predchádzajúcom strednodobom preskúmaní bol často vnímaný ako porušenie dôvery – ohlásené bolo preskúmanie, v skutočnosti však bola schválená najrozsiahlejšia reforma od začiatku existencie SPP.
5.3

Nový trojročný program Lisabonskej stratégie by sa mal zaoberať problémami dopravy aj z hľadiska klimatických zmien. EÚ musí mať primeraný systém dopravy, to by malo byť cieľom, zároveň však budú dopravné systémy musieť brať väčší ohľad na to, aké následky majú pre podnebie. Skutočnosť, že preprava tovaru po železnici sa zvyšuje len nepatrne je veľmi vážnym varovným signálom. Potvrdila to aj minuloročná biela kniha o doprave, ktorá sa zameriavala na cestnú a leteckú dopravu, ale nie na železnice a vnútrozemskú vodnú dopravu. Pokiaľ ide o štrukturálne fondy, je zrejmé, že veľký objem prostriedkov sa míňa spôsobom, ktorý nevedie k znižovaniu emisií skleníkových plynov, ale skôr naopak.