Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov {SEK(2005)1749} /* KOM/2005/0689 v konečnom znení - CNS 2005/0274 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.12.2005 KOM(2005)689 v konecnom znení 2005/0274(CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov {SEK(2005)1749} (predložený Komisiou) ODÔVODNENIE 1. Úvod Rada prijala 12. decembra 2001 nariadenie (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva (ďalej len „nariadenie o dizajnoch Spoločenstva“)[1]. Nariadenie o dizajnoch Spoločenstva ustanovuje systém dizajnov Spoločenstva, ktorým sa zabezpečuje nadobudnutie ochrany dizajnov s jednotným účinkom na celom území Spoločenstva. Podľa nariadenia môže byť dizajn chránený buď nezapísaným dizajnom Spoločenstva, ak je dizajn sprístupnený verejnosti spôsobom uvedeným v nariadení, alebo zapísaným dizajnom Spoločenstva, ak je zapísaný podľa postupu uvedeného v nariadení. Nariadením o dizajnoch Spoločenstva sa Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory), ďalej len „úrad“,[2] poveruje správou dizajnu Spoločenstva. 1. januára 2003 úrad umožnil podávanie prihlášok zapísaných dizajnov Spoločenstva, a to od 1. apríla 2003. 23. decembra 2003 nadobudol platnosť Akt Haagskej dohody z roku 1999, týkajúci sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, ktorý bol prijatý 2. júla 1999 v Ženeve (ďalej len „Ženevský akt“). Ženevský akt umožňuje pôvodcom získať ochranu dizajnu v niekoľkých krajinách prostredníctvom jednotného medzinárodného depozitu. Jednotná medzinárodná prihláška podaná na Medzinárodný úrad Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“) tým podľa Ženevského aktu nahrádza celú sériu žiadostí, ktoré by sa inak museli podávať na rôzne vnútroštátne a regionálne úrady. Jednou z hlavných inovácií Ženevského aktu je skutočnosť, že k nemu môžu pristúpiť medzivládne organizácie, ktoré majú regionálny úrad na zápis dizajnov s účinkom na území, na ktoré sa vzťahuje ustanovujúca zmluva organizácie. Táto inovácia bola zaradená do Ženevského aktu najmä s úmyslom, aby sa umožnilo Spoločenstvu pripojiť sa k medzinárodnému systému zápisu po nadobudnutí účinnosti systému dizajnov Spoločenstva. V rámci prípravy na pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu vypracovala Komisia dva návrhy, ktoré sú spoločne predložené Rade. Prvý návrh Komisie sa vzťahuje na pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu[3]. Druhý návrh obsahuje nevyhnutné opatrenia, aby pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobudlo platnosť. 2. Štruktúra návrhu Komisie Navrhuje sa, aby opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť, boli začlenené do nariadenia prostredníctvom zmien a doplnení existujúcich ustanovení a pridania novej hlavy XIa o „medzinárodnom zápise dizajnov“[4]. V zásade platí, že hmotnoprávne ustanovenia vzťahujúce sa na medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva sú rovnaké ako ustanovenia, ktoré sa vzťahujú k dizajnom Spoločenstva. Týmto spôsobom podliehajú medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho Spoločenstva a dizajny Spoločenstva rovnakému právu súvisiacemu s dizajnami (Hlava II), sú predmetom vlastníctva (Hlava III), môžu podliehať návrhu na výmaz (Hlava VI), odvolanie je prípustné proti rozhodnutiu odboru výmazov (Hlava VII) a právomoc a postupy v právnych konaniach týkajúcich sa dizajnov Spoločenstva sú rovnaké pre medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstva ako aj pre dizajny Spoločenstva (Hlava IX). Z týchto dôvodov obsahuje nová Hlava XIa mnohé krížové odkazy na iné články nariadenia. Zaradenie tejto novej hlavy do nariadenia uľahčuje prístup ku všetkým ustanoveniam, ktoré sa uplatňujú na dizajn chránený na celom území Európskeho spoločenstva, či už zápisom dizajnu ako dizajnu Spoločenstva alebo medzinárodným zápisom dizajnu s vyznačením Európskeho Spoločenstva podľa Ženevského aktu. Prostredníctvom navrhovanej štruktúry sa vykonávacie opatrenia, ako napríklad opatrenia stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 2245/2002[5] , č. 2246/2002[6] a č. 216/96[7] budú v zásade uplatňovať mutatis mutandis. V prípade potreby ich Komisia zmení a doplní, napríklad pokiaľ ide o preskúmanie dôvodov zamietnutia podľa článku 106e tohto návrhu. 3. Ženevský akt Ženevský akt tvorí časť Haagskeho systému, ktorý je založený na Haagskej dohode týkajúcej sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov. Túto dohodu tvoria tri rôzne akty: Londýnsky akt z roku 1934, Haagsky akt z roku 1960 a Ženevský akt z roku 1999. Tieto tri akty sú nezávislé a pokiaľ ide o ich hmotnoprávne ustanovenia, platia súčasne. Zmluvné strany sa môžu rozhodnúť, či sa stanú stranou jedného, dvoch alebo všetkých troch aktov. Automaticky sa stávajú členmi Haagskej únie, ktorá má v súčasnosti 42 zmluvných štátov, medzi nimi i 12 členských štátov EÚ[8]. Systém medzinárodného zápisu dizajnov vznikol z potreby jednoduchosti a úspornosti. V skutočnosti umožňuje majiteľom dizajnu, ktorí pochádzajú zo zmluvného štátu, získať ochranu svojich dizajnov s minimálnymi formalitami a nákladmi. Medzinárodnú prihlášku možno podať v jednom jazyku (angličtina alebo francúzština) za jednotný súbor poplatkov. Prihlasovateľ musí vyznačiť zmluvné štáty, v ktorých sa má žiadaná ochrana uplatňovať. Medzinárodná prihláška sa spravidla posiela priamo na medzinárodný úrad. Po jej doručení medzinárodný úrad skontroluje, či je v súlade s predpísanými formálnymi požiadavkami a následne prihlášku, alebo lepšie zápis, uverejní vo Vestníku medzinárodných dizajnov (na webovej stránke WIPO). Po uverejnení musí každý vnútroštátny úrad zistiť medzinárodné zápisy, v ktorých bol vyznačený, s cieľom pristúpiť k prípadnému vecnému preskúmaniu stanovenému jeho vlastnými právnymi predpismi. Akýkoľvek vecný aspekt ochrany (najmä vrátane vecného preskúmania vykonaného každým úradom, hodnotenia podmienok ochrany a rámca pôsobnosti takejto ochrany) je takto výhradne záležitosťou legislatívy každej vyznačenej zmluvnej strany. V dôsledku tohto preskúmania môže úrad informovať medzinárodný úrad o zamietnutí ochrany na svojom území. Medzinárodný zápis však nemôže byť zamietnutý na základe rozporu s formálnymi požiadavkami. Tieto požiadavky sa musia považovať za splnené už po preskúmaní, ktoré vykoná medzinárodný úrad. Medzinárodná prihláška má po jej akceptovaní rovnaký účinok v každej vyznačenej krajine, ako keby bol dizajn uložený priamo v takejto krajine. Medzinárodný zápis je preto z hľadiska rozsahu pôsobnosti ochrany a uplatňovania rovnocenný vnútroštátnemu právu. Medzinárodný zápis zároveň uľahčuje zachovanie ochrany: musí sa obnoviť len jedna prihláška a existuje len jeden jednoduchý postup pre záznam akýchkoľvek zmien (napr. vlastníctva alebo adresy). Prijatie Ženevského aktu v roku 1999 malo dvojaký cieľ, a to: - zatraktívniť Haagsky systém pre prihlasovateľov a rozšíriť tento systém o nových členov; za týmto účelom zaviedol akt z roku 1999 do Haagskeho systému mnohé črty s cieľom uľahčiť pristúpenie k Haagskej únii krajinám, ktoré riadia systémy preskúmania priemyselných dizajnov (napr. USA a Japonsko); - zabezpečiť vytvorenie väzby medzi systémom medzinárodného zápisu a regionálnymi systémami na základe ustanovenia, že medzivládne organizácie sa môžu stať zmluvnou stranou uvedeného aktu. Druhý cieľ otvára dvere pristúpeniu Európskeho spoločenstva k Haagskemu systému. Územie EÚ by sa v takom prípade považovalo pre účely dohody za jednu krajinu a pravidlá týkajúce sa priemyselných dizajnov Spoločenstva za príslušné domáce právne predpisy. Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu by sa stal úradom zodpovedným za vecné preskúmanie medzinárodných prihlášok, v ktorých by bolo vyznačené Spoločenstvo. Systém Ženevského aktu sa stal plne funkčný 1. apríla 2004. V tento deň nadobudol platnosť Ženevský akt i aktualizované spoločné predpisy v rámci Haagskej dohody, ktoré celé konanie zjednodušujú. Systém dizajnov Spoločenstva a systém medzinárodného zápisu, ako boli ustanovené Haagskou dohodou, sa môžu považovať za komplementárne. Systém dizajnov Spoločenstva stanovuje úplný a jednotný systém zápisu regionálnych dizajnov, ktorý sa vzťahuje na celé územie Európskej únie. Haagska dohoda je zmluvou, ktorá centralizuje postupy na získanie ochrany dizajnov na území vyznačených zmluvných strán. 4. Právny základ Keďže pravidlá, na základe ktorých pristúpenie Európskeho Spoločenstva k Haagskej dohode nadobúda platnosť, sú začlenené do tohto nariadenia zaradením novej a samostatnej hlavy a zmenou a doplnením existujúcich ustanovení, právny základ pre tento návrh musí byť rovnaký ako právny základ nariadenia, t. j. článok 308 Zmluvy. 5. Články Článok 1 odsek 1 Článok 1 odsek 1 upravuje článok 25 ods. 1 písm. d) tým, že dopĺňa „alebo právom na dizajn zapísaným podľa Ženevského aktu Haagskej dohody, týkajúceho sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, prijatého v Ženeve 2. júla 1999 (...), a ktorý má účinok v Spoločenstve, alebo prihláškou o takéto právo“. Toto doplnenie je potrebné na vysvetlenie, že medzinárodná prihláška alebo zápis má rovnakú hodnotu ako predchádzajúci dizajn ako právo na dizajn podľa vnútroštátnych predpisov pre dizajn alebo predpisov Spoločenstva pre dizajn. Článok 1 odsek. 2 Ustanovenia, na základe ktorých pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť, sú začlenené do nariadenia o dizajnoch Spoločenstva zaradením novej hlavy XIa o medzinárodnom zápise dizajnov. Oddiel 1 – Všeobecné ustanovenia Článok 106a (Uplatňovanie ustanovení) Ako všeobecné pravidlo platí, že článok 106a tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia stanovuje, že nariadenie Rady (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva a nariadenia, ktorými sa toto nariadenie vykonáva, sa v zásade uplatňujú na medzinárodné zápisy s vyznačením Spoločenstva podľa Ženevského aktu. Okrem toho sa vysvetľuje, že medzinárodný register bude nahrádzať register vedený úradom v prípadoch, keď ide o medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstva. Akýkoľvek záznam v medzinárodnom registri v súvislosti s medzinárodným zápisom s vyznačením Európskeho spoločenstva má taký istý účinok, ako keby bol urobený v registri vedenom úradom. Rovnaké odôvodnenie sa uplatňuje aj pri uverejnení: všetky uverejnenia v súvislosti s medzinárodnou prihláškou s vyznačením Spoločenstva vykonáva medzinárodný úrad a majú rovnaké účinky ako uverejnenia úradom. Okrem toho sa odôvodnenie vzťahuje na jazykový režim článku 98 nariadenia. Oddiel 2 – Medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstva Článok 106b (Postup pre podávanie medzinárodnej prihlášky) Článok 4 ods. 1 písm. a) Ženevského aktu uvádza, že medzinárodná prihláška môže byť podaná na základe voľby prihlasovateľa buď priamo na medzinárodný úrad alebo cez úrad zmluvnej strany prihlasovateľa. Podľa článku 4 ods. 1 písm. b) Ženevského aktu však môže zmluvná strana oznámiť, že medzinárodné prihlášky sa nemôžu podávať cez jej úrad. Haagsky systém vyvodzuje väčšinu svojich výhod z jednoduchosti a zdá sa, že pre prihlášky dizajnu má miesto prijímajúceho úradu menší význam. Európske spoločenstvo by malo preto vylúčiť podávanie prihlášok cez úrad s cieľom vyhnúť sa zbytočnej duplicite práce. Tiež sa uprednostňuje podávanie prihlášok priamo na WIPO s cieľom vyhnúť sa tomu, aby si prihlasovatelia mýlili prihlášky na zápis dizajnov Spoločenstva s prihláškami medzinárodných zápisov. Takéto zamieňanie by bolo problematickejšie v prípade zaplatenia základného poplatku za medzinárodnú prihlášku, ktorý sa má v každom prípade zaplatiť priamo medzinárodnému úradu, a ktorý je splatný v čase podania prihlášky. Ak by prihlasovatelia omylom zaplatili poplatok Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu, tento úrad by im ho musel vrátiť späť. Je dôležité, aby WIPO v súčasnosti neprijímala prihlášky podávané cez vnútroštátne úrady a dokonca ani od tých zmluvných strán, ktoré by povolili takýto postup. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje, aby Spoločenstvo vo svojom prístupovom nástroji uviedlo, že medzinárodné prihlášky sa nemôžu podávať cez jeho úrad. V súlade s tým sa článkom 106b upresňuje, že medzinárodné prihlášky s vyznačením Spoločenstva sa podľa článku 4 ods. 1 Ženevského aktu podávajú priamo na medzinárodný úrad. Článok 106c (Poplatky za vyznačenie) 1. Ženevský akt v článku 7 uvádza, že predpísané poplatky za vyznačenie zahŕňajú štandardný poplatok za vyznačenie, ktorý sa musí zaplatiť za každú vyznačenú zmluvnú stranu. Okrem toho, ktorákoľvek zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže vyhlásiť, že za každú prihlášku a za každé obnovenie medzinárodného zápisu, v ktorom je vyznačená, je štandardný poplatok za vyznačenie nahradený individuálnym poplatkom za vyznačenie, ktorého výška sa uvedie vo vyhlásení a môže sa meniť v ďalších vyhláseniach. Pevne stanovená suma nemôže byť vyššia než ekvivalent sumy, ktorú by príslušná zmluvná strana bola oprávnená obdržať za vnútroštátnu prihlášku a jej obnovenie a táto čiastka sa musí znížiť o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu. 2. Komisia navrhuje, aby Spoločenstvo v prístupovom nástroji vyhlásilo, že predpísané poplatky za vyznačenie uvedené v článku 7 ods. 1 Ženevského aktu v súvislosti s prihláškou a jej obnovením sa nahrádzajú individuálnymi poplatkami za vyznačenie. Tieto poplatky sú splatné medzinárodnému úradu a medzinárodný úrad ich poukáže Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu. 3. Komisia navrhne aj zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 2246/2002 o poplatkoch splatných Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu, kde budú pevne stanovené sumy individuálnych poplatkov za vyznačenie v súlade s požiadavkami uvedeného článku 7 ods. 2 a s pravidlom 28 spoločných predpisov. Článok 106d (Účinky medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva) Odsek 1 Ak podľa článku 48 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva spĺňa požadované podmienky a ak nebola zamietnutá na základe článku 47 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva, úrad zapíše prihlášku ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Podľa článku 47 sa prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva zamietne, ak úrad zistí dôvody výluky zo zápisu, t. j. dizajn, pre ktorý sa požaduje ochrana, nezodpovedá definícii podľa článku 3 písm. a), alebo je v rozpore s verejným poriadkom alebo prijatými zásadami morálky. Ustanovením článku 106d tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa zabezpečuje, že začiatok ochrany medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva podlieha rovnakým podmienkam, aké sa uplatňujú na zapísaný dizajn Spoločenstva, t. j. medzinárodný zápis s vyznačením Európskeho spoločenstva nebude mať účinok zápisu dizajnu Spoločenstva na území Európskeho spoločenstva skôr, ako úrad preskúma medzinárodný zápis z hľadiska dôvodov výluky zo zápisu. Odsek 2 Článkom 106d ods. 2 tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa stanovuje, že ak úrad nezamietne účinky medzinárodného zápisu s vyznačením Európskeho spoločenstva na jeho území podľa článku 12 ods. 2 Ženevského aktu, alebo ak akékoľvek takéto zamietnutie bolo stiahnuté, účinky medzinárodného zápisu začnú platiť dňom jeho zápisu podľa článku 10 ods. 2 Ženevského aktu a účinky budú rovnaké ako účinky zapísaného dizajnu Spoločenstva. Odsek 3 Medzinárodné zápisy, ktoré sú zaznamenané v medzinárodnom registri v registri úradu nie je potrebné znovu uverejniť, síce článok 106d ods. 3 tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia ale zaväzuje úrad poskytovať informácie o zápisoch podľa Ženevského aktu s vyznačením Európskeho spoločenstva. To sa môže účinne dosiahnuť napr. vytvorením hypertextového odkazu na Haagsky systém na webovej stránke Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu. Spôsoby by mali byť stanovené vo vykonávacom predpise. Článok 106e (Dôvody zamietnutia) Odsek 1 Dôvody zamietnutia stanovené v článku 106e tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sú rovnaké ako dôvody výluky zo zápisu podľa jeho článku 47 ods. 1, čím sa zabezpečuje, že medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podlieha rovnakému preskúmaniu ako prihlášky zapísaných dizajnov Spoločenstva. Odsek 2 Ustanovením článku 106e tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa zaručuje majiteľovi medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva právo vyjadriť sa k medzinárodnému zápisu alebo sa ho vzdať, pokiaľ ide o Európske spoločenstvo, v súlade s článkom 12 ods. 3 písm. b) Ženevského aktu. Zodpovedajúcim ustanovením v článku 47 ods. 2 sa okrem toho stanovuje, že prihlasovateľovi zapísaného dizajnu Spoločenstva sa povoľuje zmena a doplnenie prihlášky. Táto ďalšia možnosť sa ale nemôže uplatňovať pri medzinárodnom zápise, pretože dôvody zamietnutia podľa odseku 1 môžu byť odstránené len zmenou a doplnením príslušného dizajnu, zatiaľ čo Ženevský akt neumožňuje zmenu a doplnenie dizajnu medzinárodného zápisu po jeho zápise do medzinárodného registra. Riadny postup je takýto: úrad preskúma ex officio dôvody zamietnutia. Ak úrad vykonávajúci toto preskúmanie zaznamená dôvod zamietnutia, oznámi to medzinárodnému úradu vrátane dôvodov, na ktorých sa zamietnutie zakladá. Takéto oznámenie bude vydané do šiestich mesiacov od uverejnenia medzinárodného zápisu (pravidlo 18 ods. 1 spoločných predpisov). Medzinárodný úrad bezodkladne postúpi kópiu oznámenia o zamietnutí majiteľovi (článok 12 ods. 3 Ženevského aktu). Do konca lehoty upresnenej úradom v oznámení sa majiteľovi povoľuje vzdať sa medzinárodného zápisu, pokiaľ ide o Spoločenstvo, alebo sa vyjadriť s cieľom odstrániť dôvody zamietnutia. V priebehu preskúmania dôvodov zamietnutia komunikujú majiteľ a úrad priamo. Ak majiteľ odstráni dôvod(y) zamietnutia, úrad stiahne zamietnutie a zodpovedajúcim spôsobom to oznámi medzinárodnému úradu. Odsek 3 Článkom 106e ods. 3 sa upresňuje, že podmienky na preskúmanie dôvodov zamietnutia sú stanovené vo vykonávacom predpise. Článok 106f (Výmaz medzinárodného zápisu) Odsek 1 Článkom 106f tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa implementuje článok 15 ods. 1 Ženevského aktu, ktorý povoľuje výmaz medzinárodného zápisu na území Európskeho spoločenstva. Týmto ustanovením sa zabezpečuje, že výmaz medzinárodného zápisu na území Európskeho Spoločenstva podlieha rovnakým ustanoveniam, aké sa vzťahujú na návrh na výmaz zapísaného dizajnu Spoločenstva. Tretie strany sa môžu usilovať o výmaz medzinárodného zápisu v rámci Spoločenstva buď návrhom podaným na úrad podľa článku 52 alebo protinávrhom na súde Spoločenstva pre dizajn podľa článku 81 písm. d). V prípade návrhu na výmaz, podaného na úrad, sa uplatňujú hlavy VI a VII. K návrhu na výmaz sa môže vyjadriť majiteľ, najmä podľa článku 31 vykonávacieho predpisu. Proti konečnému rozhodnutiu odboru výmazu možno podať odvolanie (článok 55 ods. 1 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva). V tejto súvislosti sa dodržiava článok 15 ods. 1 Ženevského aktu. Týmto ustanovením sa požaduje, aby výmaz medzinárodného zápisu nemohol byť vyhlásený bez toho, aby majiteľovi bola včas poskytnutá možnosť obrany svojich práv. Odsek 2 Článkom 15 ods. 2 Ženevského aktu sa požaduje, aby Úrad zmluvnej strany, na území ktorej sa uplatňuje výmaz medzinárodného zápisu, oznámil túto skutočnosť medzinárodnému úradu, ak vie o tomto výmaze. Tento záväzok bol prevzatý v článku 106f odsek 2. Je jasné, že úrad bude vedieť o výmaze, ak je to výsledok výmazového postupu na úrade, alebo ak súd Spoločenstva pre dizajn informuje úrad o výmaze v súlade s článkom 86 ods. 4 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva. Článok 2 Článkom 97 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva sa upresňuje, že pokiaľ v hlave o doplnkových ustanoveniach týkajúcich sa úradu nie je stanovené inak, úrad sa bude riadiť v súvislosti s jeho úlohami v rámci tohto nariadenia hlavou XII nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva. Hlava XII nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva obsahuje článok 134 ods. 3 o príjmoch úradu. Toto ustanovenie bolo upravené na základe pristúpenia k Madridskému protokolu, ktorým sa vytvoril nový zdroj príjmov, ktorým boli „celkové poplatky pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskych spoločenstiev splatné podľa Madridského protokolu a uvedené v článku 140 tohto nariadenia ...“. Podobná zmena nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva je potrebná v nadväznosti na pristúpenie ES k Ženevskému aktu. Poplatky splatné podľa Ženevského aktu by mali byť uvedené ako nový zdroj príjmov úradu. Článok 3 Spoločenstvo bude viazané Ženevským aktom tri mesiace odo dňa uloženia prístupového nástroja u generálneho riaditeľa medzinárodného úradu. V tejto súvislosti by sa malo pripomenúť, že článok 2 návrhu Komisie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu, a na ktorý sa odkazovalo vyššie, uvádza, že v nadväznosti na prijatie toho rozhodnutia Radou môže Rada uložiť tento prístupový nástroj u generálneho riaditeľa Medzinárodného úradu odo dňa, keď Rada prijala nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť. 2005/0274(CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308, so zreteľom na návrh Komisie[9] so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[10], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[11], keďže: (1) Nariadením Rady (ES) č. 6/2002 z 12. decembra 2001 o dizajnoch Spoločenstva[12] sa vytvoril systém dizajnov Spoločenstva, ktorým môžu podniky jedným postupovým systémom získať jednotnú ochranu dizajnov Spoločenstva s účinkami na celom území Spoločenstva. (2) V nadväznosti na prípravy, ktoré začala a uskutočnila Svetová organizácia duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“) s účasťou členských štátov, ktoré sú členmi Haagskej únie, členských štátov, ktoré nie sú členmi Haagskej únie a Európskeho spoločenstva, bol na diplomatickej konferencii, zvolanej na tento účel do Ženevy, dňa 2. júla 1999 prijatý Ženevský akt Haagskej dohody, týkajúci sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov (ďalej len „Ženevský akt“). (3) Rada svojím rozhodnutím [….] schválila pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov[13] a oprávnila predsedu Rady uložiť prístupový nástroj u Generálneho riaditeľa WIPO odo dňa, keď Rada prijala nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť. Toto nariadenie obsahuje uvedené opatrenia. (4) Do nariadenia (ES) č. 6/2002 by sa mali začleniť vhodné opatrenia zahrnutím novej hlavy o „medzinárodnom zápise dizajnov“. (5) Pravidlá a postupy vzťahujúce sa na medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva by mali byť v zásade rovnaké ako pravidlá a postupy, ktoré sa uplatňujú na prihlášky dizajnov Spoločenstva. Podľa tejto zásady by mal medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podliehať preskúmaniu v súvislosti s dôvodmi výluky zo zápisu predtým, ako nadobudne rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Podobne by mal medzinárodný zápis, ktorý má rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva podliehať rovnakým pravidlám výmazu ako zapísaný dizajn Spoločenstva. (6) Nariadenie (ES) č. 6/2002 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. (7) Pristúpením Spoločenstva k Ženevskému aktu sa vytvorí nový zdroj príjmov pre Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory). Nariadenie Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke Spoločenstva[14] by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 6/2002 sa mení a dopĺňa takto: 1. Článok 25 ods. 1 písm. d) sa nahrádza týmto: „d) ak je dizajn Spoločenstva v rozpore zo skorším dizajnom, ktorý bol sprístupnený verejnosti po dni podania prihlášky, alebo, ak sa požaduje právo prednosti po dni vzniku práva prednosti dizajnu Spoločenstva, a ktorý je chránený odo dňa, ktorý predchádza spomínanému dňu. i) zapísaným dizajnom Spoločenstva alebo prihláškou takéhoto dizajnu, alebo ii) zapísaným právom na dizajn členského štátu alebo prihláškou o takéto právo, alebo iii) právom na dizajn zapísaným podľa Ženevského aktu Haagskej dohody, týkajúceho sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, prijatého v Ženeve 2. júla 1999, ďalej len „Ženevský akt“, ktorý bol schválený rozhodnutím Rady [….][15] a ktorý má účinok v Spoločenstve, alebo prihláškou o takéto právo;“ 2. Za hlavu XI sa vkladá táto hlava: „HLAVA XIa: MEDZINÁRODNÝ ZÁPIS DIZAJNOV ODDIEL 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 106a Uplatňovanie ustanovení 1. Ak v tejto hlave nie je upresnené inak, toto nariadenie a akékoľvek nariadenia vykonávajúce toto nariadenie, prijaté podľa článku 109 sa uplatňujú mutatis mutandis na zápisy v medzinárodnom registri, ktorý vedie Medzinárodný úrad Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „medzinárodný zápis“ a „medzinárodný úrad“) s vyznačením Spoločenstva, podľa Ženevského aktu. 2. Akýkoľvek záznam medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva v medzinárodnom registri má rovnaký účinok, ako keby bol urobený v registri dizajnov Spoločenstva úradu a akékoľvek uverejnenie medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva vo Vestníku medzinárodného úradu má rovnaký účinok ako uverejnenie vo Vestníku dizajnov Spoločenstva. ODDIEL 2 MEDZINÁRODNÉ ZÁPISY S VYZNAČENÍM SPOLOČENSTVA Článok 106b Postup pre podanie medzinárodnej prihlášky Medzinárodné prihlášky podľa článku 4 ods. 1 Ženevského aktu sa podávajú priamo na medzinárodný úrad. Článok 106c Poplatky za vyznačenie Predpísané poplatky za vyznačenie, uvedené v článku 7 ods. 1 Ženevského aktu, sa nahrádzajú jednotným poplatkom za vyznačenie. Článok 106d Účinky medzinárodného zápisu s vyznačením Európskeho spoločenstva 1. Medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva má odo dňa zápisu rovnaký účinok ako prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva. 2. Ak nebolo oznámené zamietnutie, alebo ak bolo akékoľvek takéto zamietnutie stiahnuté, má medzinárodný zápis dizajnu s vyznačením Spoločenstva odo dňa uvedeného v odseku 1 rovnaký účinok ako zápis zapísaného dizajnu Spoločenstva. 3. Úrad poskytuje informácie o medzinárodných zápisoch uvedených v odseku 2 v súlade s podmienkami stanovenými vo vykonávacom predpise. Článok 106e Dôvody zamietnutia 1. Úrad oznámi medzinárodnému úradu zamietnutie najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa uverejnenia medzinárodného zápisu, ak pri jeho preskúmaní úrad zistí, že dizajn, pre ktorý sa požaduje ochrana, nezodpovedá definícii podľa článku 3 písm. a) alebo je v rozpore s verejným poriadkom alebo prijatými zásadami morálky. V oznámení sa uvedú dôvody, na ktorých sa zamietnutie zakladá. 2. Zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu v rámci Spoločenstva nebude konečné bez toho, aby majiteľovi nebola poskytnutá možnosť vzdať sa medzinárodného zápisu, pokiaľ ide o Spoločenstvo, alebo sa vyjadriť. 3. Podmienky preskúmania dôvodov zamientnutia sú stanovené vo vykonávacom predpise. Článok 106f Výmaz medzinárodného zápisu 1. Medzinárodný zápis sa čiastočne alebo celkom vymaže v súlade s postupom v Hlave VI a VII alebo ho vymaže súd Spoločenstva pre dizajn na základe protinávrhu v konaní o porušenie práv. 2. Ak sa úrad dozvie o výmaze, oznámi to medzinárodnému úradu. Článok 2 Článok 134 ods. 3 nariadenia (ES) č. 40/94 sa nahrádza týmto: „3. Bez toho, aby boli dotknuté iné druhy príjmov, zahŕňajú príjmy celkové poplatky splatné na základe predpisov o poplatkoch, celkové poplatky splatné na základe Madridského protokolu, podľa článku 140 tohto nariadenia pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskych spoločenstiev a iné platby v prospech zmluvných strán Madridského protokolu, celkové poplatky splatné na základe Ženevského aktu, podľa článku 106c nariadenia (ES) č. 6/2002 pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskeho spoločenstva a iné platby v prospech zmluvných strán Ženevského aktu, a v nevyhnutnom rozsahu subvenciu zapísanú do osobitnej kapitoly celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev, oddiel Komisia.“ Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nadobudnutia platnosti Ženevského aktu týkajúceho sa Európskeho spoločenstva. Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za radu Predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ Oblasť politiky: Vnútorný trh pre tovar a služby Činnosť: Príprava nevyhnutných opatrení, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu o medzinárodnom zápise dizajnov | NÁZOV čINNOSTI: NÁVRH NA NARIADENIE RADY, KTORÝM SA MENÍ A DOPĺňA NARIADENIE (ES) č. 6/2002 A (ES) č. 40/94, ABY NADOBUDLO PLATNOSť PRISTÚPENIE EURÓPSKEHO SPOLOčENSTVA K ŽENEVSKÉMU AKTU HAAGSKEJ DOHODY, TÝKAJÚCEMU SA MEDZINÁRODNÉHO ZÁPISU PRIEMYSELNÝCH DIZAJNOV | 1. ROZPOČTOVÁ POLOŽKA (-Y) + HLAVIČKA (-Y) 2. CELKOVÉ ÚDAJE 2.1. Celkové pridelené prostriedky na činnosť (časť B): v miliónoch EUR na záväzok Neuvádza sa 2.2. Obdobie uplatňovania: (rok začatia a rok ukončenia) Začiatok: Dátum nadobudnutia účinnosti: Ukončenie: Neurčené 2.3. Celkový viacročný odhad výdavkov: a) Rozvrh viazaných rozpočtových prostriedkov/platobných rozpočtových prostriedkov (finančná intervencia) (pozri bod 6.1.1) Žiadne b) Technická a administratívna pomoc a podporné výdavky (pozri bod 6.1.2) Žiadne c) Celkové finančné dôsledky na ľudské zdroje a iné administratívne výdavky (pozri body 7.2 a 7.3) miliónov EUR (na 3 desatinné miesta) 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Spolu | Záväzky/platby | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | Spolu a+b+c | Záväzky | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | Platby | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | 2.4. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním a finančným výhľadom [X] Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. [X] Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej kapitoly vo finančnom výhľade. [X] Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody. 2.5. Finančné dôsledky na príjmy: [X] Návrh nemá žiadne finančné dôsledky (zahŕňa technické aspekty týkajúce sa implementácie opatrenia) ALEBO [X] Návrh má takéto finančné dôsledky – vplyv na príjmy, a to s nasledujúcim účinkom: Neuvádza sa 3. ROZPOČTOVÉ CHARAKTERISTIKY Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | Nepovin. | Dif. | NIE | NIE | NIE | č. 5 | 4. PRÁVNY ZÁKLAD Článok 308 Zmluvy o ES 5. OPIS A DÔVODY 5.1. Potreba intervencie zo strany Spoločenstva 5.1.1. Sledované ciele Návrh obsahuje nevyhnutné opatrenia, aby pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobudlo platnosť. Do nariadenia (ES) č. 6/2002 by mali byť začlenené vhodné opatrenia zaradením novej hlavy o „medzinárodnom zápise dizajnov“. Pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu vytvorí nový zdroj príjmov pre Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) a nariadenie (ES) č. 40/94 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. 5.1.2. Opatrenia prijaté v súvislosti s hodnotením ex ante Európske spoločenstvo prejavilo veľký záujem o Haagsky systém, keď rozhodlo, že sa bude aktívne zúčastňovať medzinárodných rokovaní, ktoré viedli k diplomatickej konferencii v Ženeve v roku 1999, keď bol nový akt prijatý. Organizácie, ktoré predstavujú možných užívateľov systému dizajnu Spoločenstva a systému medzinárodného zápisu opakovane vyjadrili intenzívny záujem o vytvorenie prepojenia medzi týmito dvoma systémami. V roku 2004 Komisia začala konzultovať so zainteresovanými stranami (členské štáty, podnikateľská sféra, profesijné organizácie a súkromné spoločnosti) o možnom dosahu pristúpenia ES k Haagskemu systému na podnikanie. Prevažná, takmer jednohlasná väčšina odpovedí podporila myšlienku, že Spoločenstvo by malo v blízkej budúcnosti pristúpiť k Ženevskému aktu. 5.1.3. Opatrenia prijaté po hodnotení ex post Neuvádza sa 5.2. Predpokladaná činnosť a opatrenia súvisiace so zásahom do rozpočtu Pravidlá a postupy vzťahujúce sa na medzinárodné zápisy s vyznačením Spoločenstva by mali byť v zásade rovnaké ako pravidlá a postupy, ktoré sa uplatňujú na prihlášky dizajnov Spoločenstva. Podľa tejto zásady by mal medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podliehať preskúmaniu v súvislosti s dôvodmi výluky zo zápisu skôr, ako nadobudne rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Podobne by mal medzinárodný zápis, ktorý má rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva podliehať rovnakým pravidlám výmazu ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Žiadna finančná pomoc sa neplánuje. 5.3. Implementačné metódy Bude potrebné, aby Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu upravil vnútorné postupy a pracovné metódy s cieľom zaoberať sa medzinárodnými prihláškami na medzinárodnom úrade WIPO, v ktorých je vyznačené Európske spoločenstvo, s cieľom získať ochranu v rámci systému dizajnov Spoločenstva. Komisia bude musieť rokovať v mene Spoločenstva na zhromaždení Haagskej únie na základe koordinácie v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady alebo pri ad hoc stretnutiach zvolaných v priebehu pracovných činností v rámci WIPO. 6. FINANČNÉ DÔSLEDKY 6.1. Celkové finančné dôsledky na časť B – (počas celého plánovacieho obdobia) Neuvádza sa 6.2. Výpočet nákladov na každé opatrenie plánované v časti B (počas celého plánovacieho obdobia) Neuvádza sa 7. DÔSLEDKY NA ZAMESTNANCOV A ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY 7.1. Dôsledky na ľudské zdroje Druhy pracovných miest | Zamestnanci, ktorí majú riadiť činnosť za použitia existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov | Spolu | Opis úloh súvisiacich s činnosťou | Počet stálych pracovných miest | Počet dočasných pracovných miest | Úradníci alebo dočasní zamestnanci | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | V prípade potreby sa môže priložiť bližší opis úloh. Koordinácia s Úradom pre harmonizáciu vnútorného trhu. Príprava a účasť na zasadnutiach Rady a Parlamentu, na ktorých sa prerokúva uvedený návrh až do jeho prijatia. Príprava a účasť na zasadnutiach Haagskej únie a koordinácia postojov s členskými štátmi. | Iné ľudské zdroje | 0 | 0 | 0 | Spolu | 0,5 | 0 | 0,5 | 7.2. Celkové finančné dôsledky na ľudské zdroje Druh ľudských zdrojov | Suma (v EUR) | Spôsob výpočtu * | Úradníci Dočasní zamestnanci | 54 000 | Ročné výdavky na stáleho zamestnanca 108 000 € | Iné ľudské zdroje (konkrétna rozpočtová položka) | Spolu | 54 000 | Sumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov. 7.3. Iné administratívne výdavky vyplývajúce z činnosti Neuvádza sa Sumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov. 1 Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí. I. Celková suma za rok (7.2 + 7.3) II. Trvanie činnosti III. Celkové náklady na činnosť (I x II) | €54 000 2006 – 2011 €324 000 | 8. NADVÄZUJÚCE ČINNOSTI A HODNOTENIE 8.1. Nadväzujúce opatrenia Neuvádza sa 8.2. Opatrenia a harmonogram plánovaného hodnotenia Priebežné hodnotenie bude možné uskutočňovať prostredníctvom monitorovania objemu medzinárodných zápisov, v ktorých je systém dizajnov Spoločenstva vyznačený. 9. OPATRENIA PROTI PODVODOM Neplánuje sa žiadna finančná pomoc. [1] Ú. v. EÚ L 3, 5.1.2002, s. 1. [2] Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu je zriadený nariadením Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke Spoločenstva, Ú. v. ES L 11, 14.1.1994, s. 1. [3] Pozri KOM(2005)687 v konecnom znení. [4] Podobná štruktúra sa dodržala pri zmenách a doplneniach nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva, aby pristúpenie Európskeho spoločenstva k Madridskému protokolu nadobudlo platnosť (nariadenie Rady (ES) č. 1992/2003 z 27. októbra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/94,Ú. v. EÚ L 296, 14.11.2003, s. 1.) [5] Nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2002 z 21. októbra 2002, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva, Ú. v. ES L 341, 17.12.2002, s. 28. [6] Nariadenie Komisie (ES) č. 2246/2002 zo 16. decembra 2002 o poplatkoch splatných Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) v súvislosti so zápisom dizajnov Spoločenstva, Ú. v. ES L 341, 17.12.2002, s. 54. [7] Nariadenie Komisie (ES) č. 216/96 z 5. februára 1996, ktorým sa ustanovuje rokovací poriadok odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a dizajny),Ú. v. ES L 28, 6.2.1996, s. 11. [8] Belgicko, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Slovinsko, Španielsko, Taliansko. Päť členských štátov EÚ z celkovo 18 krajín pristúpilo k Ženevského Aktu (Estónsko, Lotyšsko, Maďarsko, Slovinsko a Španielsko). Aktualizované údaje budú uverejňované na webovej stránke WIPO: www.wipo.int 9 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 10 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 11 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 12 Ú. v. ES L 3, 5.1. 2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003. 13 Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...]. [9] Ú. v. ES L 11, 14.1.1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) 422/2004 (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2004, s. 1). [10] Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...].