SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 17.10.2007 
SEK(2008) 2620 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument   
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Týkajúce sa výziev súvisiacich s odles ňovaním a zhoršovaním kval ity lesa pri riešení 
zmeny klímy a straty biodiverzity 
 
 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
{KOM(2008) 645 kone čné rozhodnutie} 
{SEK(2008) 2618} {SEK(2008) 2619} 
SK    SK Počas posledných piatich rokov sa každoro čne stratilo od 11,8 do 13 miliónov ha lesov. Ide o 
alarmujúci trend a za posledných 20 rokov sa nezaznamenalo nijaké podstatné zníženie tohto tempa odles ňovania.  
Príčiny odles ňovania a zhoršovania kvality zah ŕňajú spojenie priamych a nepriamych 
hospodárskych, inštitucionálnych, politických,  prírodných alebo sociálnych faktorov: 
napríklad dopyt v oblasti rozvoja po ľnohospodárstva alebo infraštruktúry, či zlyhanie vlády 
pri ochrane týchto cenných hodnôt. V dôsledku toho často dochádza k strate lesov alebo 
zhoršovaniu ich kvality, aj ke ď to nie je v „dlhodobých záujmoch“ krajiny.  
Vysoké tempo odles ňovania má kruté dôsledky na zme nu klímy. Lesy zohrávajú dôležitú 
úlohu v globálnom uhlíkovom cykle, pretože sú zásobár ňou približne polovice svetového 
pozemského uhlíka. V roku 2004 sa odve tvie lesného ho spodárstva podie ľalo 17,4 % na 
globálnych ro čných emisiách skleníkovýc h plynov. To je dôvod, pre čo sa ciele ustanovené v 
oznámení Komisie “Obmedzenie globálnej zm eny klímy na 2 ºC - Postup do roku 2020 a 
neskôr“ pravdepodobne nesplnia bez obm edzenia emisií skleníkových plynov z odles ňovania 
a zhoršovania kvality lesa okrem iných predložených opatrení. Zvládnutím odles ňovania a 
zhoršovania kvality lesa by sa mala takist o v maximálnom možnom rozsahu ochráni ť 
biodiverzita, čo je v oblasti tovaru a služieb, ktoré sa môžu poskytnú ť v oblasti ekosystému. 
Tým by sa mohlo podpori ť miestne obyvate ľstvo a prispie ť k zvládnutiu chudoby.  
Cieľ, ktorý treba splni ť, je najneskôr do roku 2030 zastavi ť stratu lesnej plochy a do roku 
2020 zníži ť hrubé odles ňovanie tropických oblastí aspo ň o 50 % v porovnaní so sú časným 
stavom. So zrete ľom na tento cie ľ sa skúma nieko ľko možností.  
Odvetvie obchodu bude ako oby čajne v mnohých oh ľadoch nedosta
čujúce. Prvá možnos ť 
podpory viacstrannej environmentálnej dohody týkajúcej sa zastavenia a zvrátenia 
odlesňovania sa vyradila ako nezvládnute ľná. Druhá možnos ť posilnenia existujúcich 
politík/nástrojov sa takisto analyzuje. Po litiky skúmané v rámci tejto druhej možnosti 
zahŕňajú zlepšovanie súdržnosti politík na úrovni EÚ, posil ňovanie inštitucionálnych a 
správnych systémov v tretích krajinách a podporovanie ú činných viacstranných reakcií. To by 
mohlo ma ť pozitívny ú činok, cieľ by sa však nedosiahol, keby sa to nespojilo s ďalšími 
opatreniami. 
Preto sa skúma tretia možnos ť, ako získa ť nové fondy na zastavenie odles ňovania a 
zhoršovania kvality lesa. To by sa mohlo uskuto čniť napríklad:  
– založením nového globálneho mechanizmu lesného uhlíka,  
– skúšobným za členením odles ňovania na trhy s uhlíkom. 
Skúma sa takisto nieko ľko technických parametrov týkajú cich sa pokrytia, kritérií, 
monitorovania a platobných mech anizmov takejto možnosti.  
Možnosť, ktorá sa preferuje do roku 2020, je spojenie po silnenia existujúcich 
politík/nástrojov a vytvorenie globálneho mechanizmu lesného uhlíka so získaním nových fondov prostredníctvom príjmov z aukcií. Ďalej by sa mohlo skúma ť priame spojenie s trhom 
s uhlíkom prostredníctvom kredito v za znižovanie emisií dosiahnutých v ďaka lesom. Tieto 
možnosti by sa mali sta ť súčasťou globálnej dohody o zmene klím y v Kodani v roku 2009, na 
ktorej bude ma ť EÚ primeraný podiel. 
SK    SK Toto posúdenie vplyvu je však iba jeden krok v dlhodobom procese. Preferovaná možnos ť 
vyžaduje ďalšie podrobnosti a spracovanie, najmä vo vz ťahu k plánovaniu globálneho 
mechanizmu lesného uhlíka. Treba to urobi ť včas s cieľom informova ť na závere čných 
rokovaniach UNFCCC v decembri 2009.