SK ECB -PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY  
z 31. augusta  2018  
ku kritickej infraštruktúre, kybernetickej bezpečnosti a krytým dlhopisom  
(CON/ 2018/39)  
 
Úvod a  právny základ  
Európska centrálna banka (ECB) prijala 18. júla 2018 žiadosť Ministerstva financií Slove nskej republiky 
(ďalej len „ministerstvo financií“) o stanovisko k  návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 
371/2014 o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v  znení 
zákona č. 39/2015 Z. z., zákona č. 239/2015 Z. z.,  zákona č. 437/2015 Z. z., zákona č. 291/2016 Z. z. 
a zákona č. 279/2017 Z. z  a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony  (ďalej len „návrh zákona“).  
Právomoc ECB vydať stanovisko je z aložená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungo vaní 
Európskej únie a na článku 2 ods. 1 tretej, piatej a šiestej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES1, nakoľko 
sa návrh zákona týka Národnej banky Slovenska (NBS), platobných systémov a systémov vyrovnania, 
pravidiel platných pre finančné inštitúcie v rozs ahu, v ktorom podstatne ovplyvňujú stabilitu finančných 
inštitúcií a  trhov, ako aj osobitných úloh ECB, ktoré sa týkajú obozretného dohľadu nad úverovými 
inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku 
Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.  
 
1. Účel návrhu zákona  
1.1 Návrh zákona mení a dopĺňa sedemnásť zákonov. Väčšina zmien, ktoré zavádza, sa týka 
finančných právnych predpisov v rôznych oblastiach.  
1.2 Zmeny zákona o kritickej infraš truktúre 
1.2.1  Návrh zákona zavádza zmeny zákona o kritickej infraštruktúre2 zavedením nového sektora 
s názvom „Financie“ ako časť kritick ej infraštruktúr y. Návrh zákona navrhuje, aby bol tento sektor 
rozdelený do troch podsektorov: „bankovníctvo“, „finančné trh y“ a „systémy riadenia verejných 
financií“. Do podsektorov bankovníctva  a finančných trhov nepatria činnosti a infraštruktúry 
prevádzkované Eurosystémom, Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) a NBS alebo 
súvisiace s činnosťami, právomocami a infraštruktúrami Eurosystému, ESCB, ECB alebo NBS .  
1.2.2  Návrh zákona určuje ministerstvo financií ako príslušný orgán v súvislosti s kritickou infraštruktúrou 
vo finančnom sektore na účely zákona o kritickej infraštruktúre. Ministerstvo financií je pri výkone 
                                                 
1  Rozhodnutie Rady 98/415/ES z  29. júna 1998 o poradení sa s  Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 42).  
2  Zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre. Tento zákon tiež transponoval smerni cu 2008/114/ES z 
8. Decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich 
ochranu (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75).  
ECB -PUBLIC  
2 svojich právomocí povinné vyžiadať si vyjadrenie NBS, ak  plní svoje úlohy na základe zákona o 
kritickej infraštruktúre týkajúce sa dohliadaných subjektov finančného trhu.  
1.2.3  Návrh zákona vylučuje z rozsahu pôsobnosti zákona o kritickej infraštruktúre informačné systém y, 
infraštruktúry, pôsobnosť, oprávnenia a údaje NBS, ESCB, Eurosystému, ECB, Európskeho 
systému finančného dohľadu a jednotného mechanizmu dohľadu3. V tejto súvislosti  odkazuje na 
nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/20134, nariadenie Európskej centrálnej banky ( EÚ) č. 468/20145, 
rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2014/296, zákon č. 566/1992 Zb. o Národnej banke 
Slovenska, články 127 až 138 a 282 zmluvy, Protokol o Štatúte Európskeho systému centrálnych 
bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) a nariadenie Európskej centrálnej 
banky (EÚ) č. 795/20147. 
1.3 Zmeny  zákona o kybernetickej bezpečnosti  
1.3.1  Návrh zákona zavádza zmeny zákona o kybernetickej bezpečnosti8 s cieľom zosúladiť ho s novým 
rozsahom pôsobnosti zákona o kritickej infraštruktúre v znení návrhu zákona. Zoznam 
prevádzkovateľov základných služieb v bankovom sektore sa rozširuje tak , aby zahrnul správcov a 
prevádzkovateľov sietí a informačných systémov, ktoré sú podľa zákona o kritickej infraštruktúre 
prvkom kritickej infraštruktúry, al ebo ktor é sú priamo spojené  s takouto kritickou infraštruktúrou, s 
výnimkou tých sietí a informačných systémov, ktoré sa uvádzajú v § 2 ods. 2 zákona o 
kybernetickej bezpečnosti.  
1.3.2  Návrh zákona popri rozšírení zoznamu  prevádzkovateľov základných služieb v bankovom sektore 
výslovne ponecháva v platnosti vyňatia z  rozsahu pôsobnosti  podľa súčasného zákona o 
kybernetickej bezpečnosti.  Súčasný zákon o kybernetickej bezpečnosti ustanovuje v § 2 ods. 2, že 
sa nevzťahuje na požiadavky týkajúce sa bezpečnosti sietí a informačných systémov a 
oznamovania kybernetických bezpečnostných incidentov v sektore bankovníctva, financií alebo 
finančného systému ustanovené napríklad v zákone o platobných službách9, vrátane štandardov  a 
zásad vydan ých alebo prijat ých ECB, ESCB, Eur osystémom alebo európskymi orgánmi dohľadu10, 
ak ich účinok je aspoň rovnocenný s účinkom povinností podľa zákona o kybernetickej 
                                                 
3  Pozri článok XII bod 2 návrhu zákona.  
4  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 1 5. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými 
úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 
29.10.2013, s. 63).  
5  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci 
jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a 
určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s . 1). 
6  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2014/28 z 2. júla 2014 o poskytovaní údajov z oblasti dohľadu, ktoré 
dohliadané subjekty vykazujú príslušným vnútroštátnym orgánom podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 
680/2014, Európskej centrálnej banke (Ú. v. EÚ L 2014, 19.7.2014, s. 34).  
7  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 795/2014 z 3. júla 2014 o požiadavkách v oblasti dohľadu nad 
systémovo dôležitými platobnými systémami (ECB/2014/28) (Ú. v. EÚ L 217, 23.7.2014, s. 16).  
8  Zákon č. 69/2018 Z. z. o kybernetickej bezpečnosti  a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
9  Najmä a) ustanovenia, podľa ktorých je poskytovateľ platobných služieb (PSP) povinný riadiť prevádzkové riziko 
(vrátane podávania správ NBS); b) oznamovanie incidentov zo strany poskytovateľov platobných služieb NBS; c) 
povinnosť prevádzkovateľa platobného systému, depozitára cenných papierov a poskytovateľa platobných služieb 
predkladať z ich registrov všetky informácie nevyhnutné na vykonanie hodnotení založených na štandardoch 
vydaných NBS, ECB, ESCB a Eurosystémom; a d) ustanovenia stanovujúce obsah žiadostí platobných inštitúcií o 
udelenie povolenia (ktoré zahŕňajú požiadavky, pokiaľ ide o informácie o riadení rizík).  
10  Zákon o kybernetickej bezpečnosti krížovo odkazuje napríklad na článok 127 ods. 2 zmluvy, články 12.1 a 22 štatútu 
ESCB, § 2 zákona č. 566/1992 Z. z. o Národnej banke Slovenska a § 2 ods. 9 zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade 
nad finančným trhom.  
ECB -PUBLIC  
3 bezpečnosti . Tiež sa nevzťahuje na rozhodnut ia, štandard y a zásad y vydané alebo prijat é NBS, ak 
ich cieľom je dosiahnuť vyššiu úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov ako podľa 
zákona o kybernetickej bezpečnosti. Súčasný zákon o kybernetickej bezpečnosti sa okrem toho 
nevzťahuje na platobné systémy a na systémy zúčtovania cenných papierov dohliadané alebo 
prevádzkované EC B alebo Eurosystémom podľa článkov 3.1 a 22 štatútu ESCB alebo podľa 
nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 795/2014.  
1.4 Zmeny zákona o bankách  
1.4.1  Návrh zákona mení a dopĺňa ustanovenia zákona o bankách11 týkajúce sa zloženia krycieho 
súboru podkladových krytých dlhopisov. Konkrétne uvádza , že na účely výpočtu najmenej 90% 
podielu základných aktív12 a najviac 10% podielu doplňujúcich aktív13 v krycom súbore sa likvidné 
aktíva v krycom súbore nezohľadnia14. 
1.4.2  Návrh zákona  ďalej objasňuje, že súhlas správcu progr amu krytých dlhopisov nie je potrebný, ak 
emitent krytých dlhopisov vylúči z krycieho súboru i) pohľadávky , pri ktorých je dlžník považovaný 
za zlyhaného podľa článku 178 nariadenia (EÚ) č. 575/201315, ii) aktíva s lehotou splatnosti dlhšou 
ako 30 rokov a i ii) pohľadávky , pri ktorých hodnota založenej nehnuteľnosti ako zábezpeky klesla 
pod sumu istiny úveru.  
1.4.3  Návrh zákona mení a dopĺňa ustanovenia zákona o bankách týkajúce sa  poskytovania informácií  
do registra bankových úverov a záruk vedeného NBS  napríklad tak, že orgánom verejnej moci 
umož ňuje, aby NBS sprístupnili a poskytovali akékoľvek informácie a podklady z verejných a 
neverejných častí nimi vedených registrov , a to  bez súhlasu osoby, ktorej sa informácie týkajú.  
1.4.4  Návrh zákona tiež mení a dopĺňa ustano venia zákona o bankách týkajúce sa údajov, ktoré sú 
ministerstvo financií a slovenské daňové orgány oprávnené prijímať od úverových inštitúcií. 
Konkrétne údaje, ktoré sú úverové inštitúcie povinné predkladať ministerstvu financií zo svojej 
účtovnej a štati stickej evidencie, sa obmedzujú na určité vopred stanovené výkazy, ktoré sa 
predkladajú NBS podľa súčasného zákona o bankách. Na druhej strane ministerstvo financií a 
finančné riaditeľstvo (slovenský daňový orgán) sú oprávnené prijímať raz ročne podrobné 
informácie o účtoch a transakciách právnických osôb a podnikateľov na účely analytickej činnosti v 
oblasti správy daní.  
1.4.5  Návrh zákona rozširuje okruh informačno- oznamovacích povinností NBS  vo vzťahu k Rade pre 
riešenie krízových situácií . Okrem informácií o opatreniach na nápravu, ktoré sa v súčasnosti 
                                                 
11  Zákon č. 483/2001 Z. z. o  bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
12  Zákon o bankách vymedzuje „základné aktíva“ ako hypotekárne úvery s lehotou splatnosti najviac 30 rokov 
poskytnuté spotrebiteľom , zabezpečené záložnými právami k nehnuteľnostiam a zapísané v registri krytých 
dlhopisov.  
13  Zákon o bankách vymedzuje „doplňujúce aktíva“ ako vklady v NBS, ECB alebo centrálnej banke Eurosystému, 
dlhové certifikáty ECB, hotovosť, štátne pokladničné poukážky vydané Slovenskou republikou alebo členským 
štátom EÚ, vklady v bankách a dlhové cenné papiere vydané bankami.  
14  Zákon o bankách vyžaduje, aby emitenti krytých dlhopisov v prípade, že nemajú  zosúladené kladné a záporné 
peňažné toky v každom okamihu počas obdobia 180 dní, udržiavali vankúš likvidných aktív. Vankúš likvidných aktív 
má pokryť všetky nekryté záporné peňažné toky (s výhradou prechodných ustanovení) a majú ho tvoriť aktíva 
úrovne 1 a aktíva úrovne 2A, ako sú  vymedzené v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 2015/61 z 10. októbra 
2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na 
krytie likvidity pre úverové inštitúcie (Ú. v. EÚ L 11, 17.1.2015, s. 1), a tiež ho majú tvoriť expozície voči inštitúciám.  
15  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na 
úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).  
ECB -PUBLIC  
4 povinne poskytujú podľa § 50 zákona o bankách, návrh zákona ustanovuje, že NBS je povinná 
informovať Radu pre riešenie krízových situácií  v prípadoch, keď NBS vydá rozhodnutie o o patrení  
na predchádzanie krízov ej situácie alebo prijme oznámenie predstavenstva úverovej inštitúcie , 
ktorá podľa posúdenia NBS  spĺňa jednu alebo viacero podmienok pre stanovenie, že zlyháva alebo  
sa javí, že  v blízkej dobe zlyhá.  
1.5 Zmeny zákona o platobných službách  
Návrh zákona  obsahuje viaceré zmeny zákona o platobných službách16. Pre poskytovateľov 
platobných služieb napríklad zavádza povinnosť zriadiť subjekty alternatívneho riešenia sporov na 
riešenie sporov medzi poskytovateľmi platobných služieb a ich používateľmi, ktorými sú 
spotrebitelia, a subjektom  alternatívneho riešenia sporov ukladá povinnosť informovať NBS o 
porušeniach povinností poskytovateľov platobných služieb.  
1.6 Zmeny zákona o riešení krízových situácií na finančnom trhu a zákona o konkurze a 
reštrukturalizácii s cieľom implementovať ustanovenia práva Únie týkajúce sa hierarchie veriteľov  
Návrh zákona mení a dopĺňa zákon o riešení krízových situácií na finančnom trhu17 a zákon o 
konkurze a reštrukturalizácii18 s cieľom implementovať ustanovenia smernice (EÚ) 2017/239919 
týkajú ce sa hierarchie veriteľov. Návrh zákona ustanovuje, že pohľadávky Fondu ochrany vkladov 
vyplývajúce z financovania riešenia krízovej situácie sú uspokojované v skoršom poradí ako a) 
pohľadávky z chránených vkladov fyzických osôb a mikropodnikov, malých a stredných podnikov, 
ktoré prevyšujú úroveň krytia Fondu ochrany vkladov a b) vklady fyzických osôb a mikropodnikov, 
malých a stredných podnikov, ktoré by boli považované za chránené vklady, ak by neboli vložené 
do pobočky banky umiestnenej v inom ako člens kom štáte. Návrh zákona okrem toho ustanovuje, 
že pohľadávky  z cenných papierov , ktoré sú emitované ako trvalé nástroje bez povinnosti ich 
vyrovnania , a ktoré tiež umožňujú ich odpísanie alebo konverziu na nástroje Tier 1, sa uspokoja v 
neskoršom poradí ak o podriadené pohľadávky.  
 
2. Úvodná poznámka  
Toto stanovisko sa zameriava na ustanovenia návrhu zákona týkajúce sa a) zákona o kritickej 
infraštruktúre a zákona o kybernetickej bezpečnosti a b) zákona o bankách.  
 
3. Zákon o kritickej infraštruktúre a zákon o kyb ernetickej bezpečnosti  
3.1 Ako už bolo uvedené20, ECB podporuje cieľ smernice (EÚ) 2016/1148, ktorým je zabezpečenie 
vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v Únii a dosiahnutie jednotného prístupu v 
tejto oblasti medzi obchodnými sektormi a členskými štátmi. Je dôležité zabezpečiť, aby vnútorný 
                                                 
16  Zákon č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
17  Zákon č. 371/2014 Z. z. o riešení krízových situácií na finančnom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
18  Zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii  a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
19  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2399 z 12. decembra 2017, ktorou sa mení smernica 
2014/59/EÚ, pokiaľ ide o poradie nezabezpečených dlhových nástrojov v hierarchii konkurzného konania (Ú. v. EÚ L 
345, 27.12.2017, s. 96).  
20  Pozri napr. odsek 2.1 stanoviska CON/2014/58, odsek 2.1 stanoviska CON/2017/10, odsek 2.2 stanoviska 
CON/2018/44 a odsek 2.2 stanoviska CON/2018/27. Všetky stanoviská ECB sa uverejňujú na webovom sídle ECB  
www.ecb.europa.eu . 
ECB -PUBLIC  
5 trh bol bezpečným miestom na podnikanie, a aby členské štáty mali určitú minimálnu úroveň 
pripravenosti v prípade kybernetických bezpečnostných incidentov21. 
3.2 Dopad návrhu zákona o platobných službách  
3.2.1  ECB vychádza z toho, že zákon o kritickej infraštruktúre a zákon o kybernetickej bezpečnosti v 
znení návrhu zákona sa nevzťahujú na platobné systémy prevádzkované alebo dohliadané22 
centrálnymi bankami ESCB. ECB víta túto skutočnosť, ktorá by mala  pomôcť zabezpečiť, aby 
slovenské právne predpisy o ochrane kritických infraštruktúr a kybernetickej bezpečnosti 
nezasahovali do právomocí ECB, Eurosystému a/alebo ESCB, v súlade so zásadou prednosti 
práva Únie a zásadou nezávislosti centrálnych bánk podľa článku 130 zm luvy23.  
3.2.2  ECB vychádza z toho , že a) slovenská súčasť platobného systému TARGET2, ktorú prevádzkuje 
NBS; b) slovenský medzibankový platobný systém (SIPS), mimoriadne dôležitý retailový platobný 
systém prevádzkovaný a dohliadaný NBS podľa dokumentu Revised Ov ersight Framework for 
Retail Payment Systems24 a c) systém prevádzkovaný spoločnosťou First Data Slovakia , s.r.o., 
nad ktorou vykonáva dohľad NBS podľa dokumentu Revised Oversight Framework for Retail 
Payment Systems , by mali byť všetky vyňaté z rozsahu pôs obnosti oboch právnych predpisov  v 
znení návrhu zákona, ak je dosiahnutým výsledkom rovnaká alebo vyššia úroveň bezpečnosti sietí 
a informačných systémov , ako sa dosiahne pri dodržiavaní ustanovení zákona o kybernetickej 
bezpečnosti. Platobný systém TARGET 2 bol podľa rozhodnutia Európskej centrálnej banky 
ECB/2014/3525 označený za systémovo dôležitý platobný systém a podlieha dohľadu ECB ako 
príslušného orgán u podľa nariadenia (EÚ) č. 795/2014.  
3.3 Dopad návrhu zákona na TARGET2- Securities a poskytovateľov kľúč ových služieb  
3.3.1  ECB vychádza z toho, že služby TARGET2 -Securities (T2S) by mali byť vyňaté z rozsahu 
pôsobnosti zákona o kritickej infraštruktúre a zákona o kybernetickej bezpečnosti26 v znení návrhu 
zákona, z dôvodu, že podľa článku 6 usmernenia Európskej c entrálnej banky ECB/2012/1327 a 
                                                 
21  Pozri napr. článok 15 ods. 4a) nariadenia Európskej centrálnej bank y (EÚ) č. 795/2014 z 3. júla 2014 o 
požiadavkách v oblasti dohľadu nad systémovo dôležitými platobnými systémami (ECB/2014/28) (Ú. v. EÚ L 217, 
23.7.2014, s. 16).  
22  V tejto súvislosti ECB vychádza z toho, že pojem „ súvisiacich s .. právomocami “ v znení návrhu zákona, ktorým sa 
dopĺňa príloha č. 3 k zákonu o kritickej infraštruktúre „ okrem činností a infraštruktúr prevádzkovaných 
Eurosystémom, Európskym systémom centrálnych bánk a Národnou bankou Slovenska alebo súvisiacich s  
činnos ťami, právomoc ami a infraštruktúr ami Eurosystému, Európskeho systému centrálnych bánk, Európskej 
centrálnej banky alebo Národnej banky Slovenska“ vylučuje z rozsahu  pôsobnosti  prílohy č. 3 všetky systémy, ktoré 
podliehajú dohľadu ESCB.  
23  Pozri napr. odsek 2.2 stanoviska CON/2014/58, odsek 2.2 stanoviska CON/2017/10 a odsek 3.1.1 stanoviska 
CON/2018/22.  
24  Dokument  Revised Oversight Framework for Retail Payment Systems  je uverejnený na webovom sídle ECB 
www.ecb.europa.eu . 
25  Rozhodnutie Eur ópskej centrálnej banky ECB/2014/35 z 13. augusta 2014 o označení systému TARGET2 za 
systémovo dôležitý platobný systém podľa nariadenia (EÚ) č. 795/2014 o požiadavkách v oblasti dohľadu nad 
systémovo dôležitými platobnými systémami (Ú. v. EÚ L 245, 20.8.2014, s. 5).  
26 Je však potrebné uviesť, že T2S nie je systém, a teda by sa nemohla považovať za platobný systém alebo systém 
zúčtovania a vyrovnania obchodov s cennými papiermi v zmysle vyňatia z rozsahu pôsobnosti  podľa druhej časti  § 2 
ods. 2 písm. d) zák ona o kybernetickej bezpečnosti. ECB však vychádza z toho, že T2S by bol a vyňatá z rozsahu 
pôsobnosti zákona o kybernetickej bezpečnosti na základe prvej časti toho istého ustanovenia, keďže podlieha 
dohľadu na základe štandardov prijatých Eurosystémom pod ľa článku 127 ods. 2 zmluvy. Ak bolo zámerom 
zákonodarcu vyňať T2S na základe druhej časti § 2 ods. 2 písm. d) zákona o kybernetickej bezpečnosti, potom by 
znenie § 2 ods. 2 písm. d) malo byť „infraštruktúry zúčtovania a vyrovnania cenných papierov“ namies to „systémy 
zúčtovania cenných papierov“.  
27  Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2012/13 z 18. júla 2012 o TARGET2- Securities (Ú. v. EÚ L 215, 
11.8.2012, s. 19).  
ECB -PUBLIC  
6 článku 7 rámcovej dohody  o T2S28, je T2S prevádzkovaná Eurosystémom. Okrem toho v súlade s 
rozhodnutím Rady guvernérov v  jej dokumente Eurosystem oversight policy framework  (revidované 
znenie z júla 2016)29 spadá T2S do právomoci Eurosystému v oblasti dohľadu podľa článku 127 
ods. 2 zmluvy a článkov 3.1 a 22 štatútu ESCB30.  
3.3.2  ECB tiež vychádza z toho, že v súlade s rozhodnutím Rady guvernérov v jej dokumente  
Eurosystem oversight policy framework  by poskytovatelia kľúčových služieb, ktorí podľa článku 127 
ods. 2 zmluvy a článkov 3.1 a 22 štatútu ESCB spadajú do právomocí Eurosystému v oblasti 
dohľadu, nepatrili do rozsahu pôsobnosti zákona o kritickej infraštruktúre a zákona o kybernetickej 
bezpečnosti v znení návrhu zákona.  
3.4 Dopad návrhu zákona na centrálnych depozitárov cenných papierov  
3.4.1  NBS bola určená ako príslušný orgán pre povoľovanie centrálnych depozitárov cenných papierov a 
dohľad nad nimi31, a tiež ako orgán zodpovedný za dohľad nad systémami vyrovnania obchodov s 
cennými papi ermi prevádzkovanými centrálnymi depozitármi cenných papierov32. NBS vykonáva 
dohľad nad dvomi centrálnymi depozitármi cenných papierov na Slovensku, t. j. nad  Centrálny m 
depozitár om cenných papierov, a.s. (CDCP) a Národný m centrálny m depozitár om cenných 
papierov, a.s. (NCDCP) , a vykonáva dohľad nad nimi prevádzkovanými systémami vyrovnania 
obchodov s cennými papiermi .  
3.4.2  Vzhľadom na krížové odkazy  v návrhu zákona33 nie je celkom jasné, či by boli z  jeho rozsahu 
pôsobnosti vyňaté iba systémy vyrovnania obchodov  s cennými papiermi prevádzkované CDCP  
alebo NCDCP a dohliadané NBS,  alebo  aj CDCP a  NCDCP  ako také vzhľadom na to, že nad 
oboma vykonáva NBS dohľad podľa nariadenia (EÚ) č. 909/2014. Preto nie je jasné, do akej miery 
by sa zákon o kritickej infraštruktúre a zákon o kybernetickej bezpečnosti uplatňoval na tieto dva 
centrálne depozitáre cenných papierov. V záujme právnej istoty by bolo  užitočné výslovne uviesť v 
návrhu zákona rozsah, v akom tieto centrálne depozitáre cenných papierov , nad ktorými vykonáva 
NBS dohľad, patria do rozsahu pôsobnosti návrhu zákona.  
3.5 Dopad návrhu zákona a zákona o kybernetickej bezpečnosti na úverové inštitúcie, nad ktorými 
vykonáva dohľad ECB a NBS  
3.5.1  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/201334 poveruje ECB úlohami, ktoré sa týkajú prudenciálneho 
dohľadu nad úverovými inštitúciami, s cieľom prispieť k bezpečnosti a zdraviu úverových inštitúcií a 
chrániť stabilitu finančného systému Únie a každého členského štátu. ECB zodpovedá za účinné a 
konzistentné fungovanie jednotného mechanizmu dohľadu a vykonáva dohľad nad fungovaním 
                                                 
28  Uverejnené na webovom sídle ECB  www.ecb.europ a.eu. 
29  Dostupné na webovom sídle ECB  www.ecb.europa.eu . 
30  Pozri oddiel 4.4 dokumentu Eurosystem oversight policy framework , dostupné na webovom sídle ECB  
www.ecb.europa.eu . 
31  Pozri článok 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania 
transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 
98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1) a pozri tiež § 99 a nasl. 
zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
(zákon o cenných papieroch) . 
32  Pozri  článok 12 nariadenia (EÚ) č.  909/2014.  
33  Pozri odsek 1.3.  
34  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými 
úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 
29.10.2013, s. 63).  
ECB -PUBLIC  
7 jednotného mechanizmu dohľadu na základe rozdelenia zodpovednosti medzi ECB a príslušnými 
vnútroštátnymi orgánmi vrátane NBS. ECB vykonáva svoj u úlohu udeľovať povolenia a odoberať 
povolenia všetkým úverovým inštitúciám. V prípade významných úverových inštitúcií má ECB tiež 
okrem iného úlohu zabezpečiť dodržiavanie príslušných právnych predpisov Únie, ktorými sa voči 
úverovým inštitúciám stanovuj ú prudenciálne požiadavky, vrátane požiadavky mať zavedené 
spoľahlivé mechanizmy riadenia vrátane vhodných procesov riadenia rizík a mechanizmov 
vnútornej kontroly35. ECB boli na tento účel udelené všetky právomoci v oblasti dohľadu, ktoré sú 
potrebné na vy konávanie jej funkcií  tak, aby mohla zasahovať do činnosti úverových inštitúcií 36.  
3.5.2  Prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami pokrýva aj oblasti týkajúce sa kybernetickej 
bezpečnosti a ochrany infraštruktúr relevantných pre činnosť úverových inštitúci í a je súčasť ou 
prudenciálneho dohľadu nad operačným rizikom, t. j. rizikom straty vyplývajúcim z neprimeraných 
alebo chybných interných postupov, zo zlyhania ľudského faktora a systémov , alebo zapríčineným 
vonkajšími udalosťami37. ECB má v tejto súvislosti  okrem iného právomoc obmedziť alebo limitovať 
obchodnú činnosť, operácie alebo sieť  inštitúcie alebo požadovať zastavenie činností, ktoré pre 
zdravie inštitúcie predstavujú nadmerné riziko38. Keďže posúdenie primeranosti vnútorných 
mechanizmov riadenia úverových inštitúcií je jednou z hlavných právomocí orgánov 
prudenciálneho dohľadu, nemali by požiadavky ustanovené v návrhu zákona zasahovať do úloh, 
ktoré vykonávajú39.  
3.5.3  Podľa súčasného znenia zákona o kybernetickej bezpečnosti má Národný bezpečnostný úrad 
široký okruh právomocí na riešenie závažného kybernetického bezpečnostného incidentu alebo 
jeho hrozby vrátane vyhlásenia výstrahy alebo varovania pred kybernetickým i bezpečnostným i 
incidentm i, uloženia povinnosti riešiť kybernetický bezpečnostný incident, uloženia povinnosti 
vykonať reaktívne opatrenie a požadovania návrhu opatrení a vykonania opatrení určených na 
zabránenie ďalšieho pokračovania, šírenia a opakovaného výskytu závažného kybernetického 
bezpečnostného incidentu40. 
3.5.4  Podľa zákona o kritickej infr aštruktúre v znení návrhu zákona má ministerstvo financií právomoc 
ukladať pokuty za správne delikty až do výšky 200 000 eur, ak si prevádzkovateľ prvku kritickej 
infraštruktúry neplní svoje povinnosti podľa zákona o kritickej infraštruktúre.  
3.5.5  Vzhľadom na u vedené ECB navrhuje objasniť, že  rozsah pôsobnosti zákona o kritickej 
infraštruktúre a zákona o kybernetickej bezpečnosti a akékoľvek právomoci udelené príslušným 
orgánom na základe uvedených zákonov nemajú vplyv na úlohy a právomoci ECB a NBS podľa 
nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a platných slovenských právnych predpisov41.  
                                                 
35  Pozri článok 4 ods. 1 písm. e) a článok 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.  
36  Pozri článok 64 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti 
úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene 
smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 2018); pozri tiež 
odsek 4.1 stanoviska CON/2018/22.  
37  Pozri článok 4 ods. 1 a ods. 52 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.  
38  Pozri článok 16 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.  
39  Pozri odsek 3.5 stanoviska CON/2014/58, odsek 2.12 stanoviska CON/2014/29 a odsek 4.3 stanoviska 
CON/2018/22.  
40  Pozri § 27 zákona o kybernetickej bezpečnosti.  
41  Pozri tiež ods. 4.6 stanoviska CON/2018/22.  
ECB -PUBLIC  
8 3.5.6  ECB napokon víta požiadavku, podľa ktorej má orgán, ktorý podľa zákona o kybernetickej 
bezpečnosti plní úlohy jednotky pre riešenie kybernetických bezpečnostných incidentov (jednotka 
CSIRT ), ako aj  ministerstvo financií podľa zákona o kritickej infraštruktúre povinnosť vyžiadať si 
vyjadrenie NBS, ak je prevádzkovateľom základnej služby úverová inštitúcia, nad ktorou vykonáva 
dohľad NBS . ECB navrhuje tiež podobne upraviť povinnosť vyžiadať s i vyjadrenie ECB, ak 
príslušné orgán y podľa zákona o kybernetickej bezpečnosti alebo zákona o kritickej infraštruktúre 
prijmú opatrenia, ktoré majú vplyv na významné úverové inštitúcie , nad ktorými vykonáva priamy 
dohľad ECB .  
 
4. Zákon o bankách  
4.1 Zmeny rámca pre kryté dlhopisy  
4.1.1  Európska komisia uverejnila 12. marca 2018 legislatívny návrh rámca Únie pre kryté dlhopisy42. 
ECB odporúča, aby slovenské orgány  uvedený návrh vhodným spôsobom zohľadnili v  rámci 
slovenského legislatívneho postupu.  
4.1.2  ECB podporuje ustanove nia o zložení krycieho súboru, ktoré stanovili minimálny podiel základných 
aktív a  maximálny podiel doplňujúcich aktív v  krycom súbore. Tieto obmedzenia sú dôležité pre 
úpravu zloženia krycieho súboru s cieľom zabezpečiť jeho homogénnosť a uľahčiť schopnos ť 
investorov uskutočniť hĺbkovú analýzu .  
4.1.3  ECB odporúča, aby slovenské orgány pred prijatím návrhu zákona preskúmali možný vplyv vyňatia 
vankúša likvidity  z výpočtu minimálnej hranice pre základné aktíva  a maximálnej hranice pre 
doplňujúce aktíva. ECB zdôra zňuje význam homogénnosti v krycom súbore, najmä s cieľom 
zabezpečiť dostatočné zastúpenie základných aktív.  
 
Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB.  
 
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 31. augusta 2018.  
 
[podpis]  
 
Prezident ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
42  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými 
dlhopismi, ktorou sa menia smernice 2009/65/ES a 2014/59/EÚ, dostupný na:  https://ec.europa.eu/info/law/better -
regulation/initiatives/com -2018- 94_en .