Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009



Úradný vestník L 250 , 27/09/2011 S. 0063 - 0074



Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009 EURÓPSKY PARLAMENT, so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2009 [1], so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2009 [SEK(2010) 963 – C7-0211/2010] [2], so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami inštitúcií [3] a na osobitné správy Dvora audítorov, so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti účtovnej závierky a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré vydal Dvor audítorov v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie [4], so zreteľom na svoje rozhodnutie z 10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia [5], a na svoje uznesenie s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou uvedeného rozhodnutia, so zreteľom na osobitné správy Dvora audítorov vypracované na základe článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na odporúčania Rady z 15. februára 2011 o udelení absolutória Komisii za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009 (05891/2011 – C7-0053/2011), so zreteľom na článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome, so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [6], a najmä na jeho články 145, 146 a 147, so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku, so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská ďalších príslušných výborov (A7-0135/2011), A. keďže podľa článku 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii Komisia plní rozpočet a riadi programy a koná tak podľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spolupráci s členskými štátmi na vlastnú zodpovednosť v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia; B. keďže osobitné správy Dvora audítorov poskytujú informácie o otázkach záujmu týkajúcich sa využívania finančných prostriedkov, ktoré sú preto užitočné pre Parlament pri výkone jeho úlohy orgánu udeľujúceho absolutórium; C. keďže poznámky Európskeho parlamentu týkajúce sa osobitných správ Dvora audítorov sú neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia, VŠEOBECNÉ POZNÁMKY 1. víta skutočnosť, že Dvor audítorov každý rok produkuje viac osobitných správ, pričom tieto správy sú stále kvalitnejšie; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že z dôvodu pravidiel platných v Parlamente sa im nanešťastie nie vždy dostane toľko politickej pozornosti, akú by si zaslúžili; 2. upozorňuje, že tieto osobitné správy majú veľký význam pri posudzovaní programov a projektov a pri ich zmenách a/alebo úpravách, lebo môžu viesť k efektívnejšiemu využívaniu ľudských a rozpočtových zdrojov; oceňuje pozitívny prístup Komisie k týmto procesom a jej ochotu urýchlene prijať opatrenia na nápravu väčšiny nedostatkov, na ktoré Dvor audítorov v týchto správach upozornil; 3. opäť vyzýva jeho príslušné orgány, aby prispôsobili predpisy takým spôsobom, aby príslušný výbor mohol rozhodnúť, či je na základe závažnosti zistení Dvora audítorov potrebné vypracovať iniciatívnu správu na plenárnu schôdzu nad rámec kvót stanovených pre iniciatívne správy; ŠPECIFICKÉ POZNÁMKY Časť I: Osobitná správa Dvora audítorov č. 15/2009 s názvom Pomoc EÚ vykonávaná prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie 4. konštatuje, že objem financií Únie na rozvoj poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN sa v období 2002 až 2008 zdvojnásobil na viac ako 1 miliardu EUR; 5. uznáva, že poskytovanie pomoci prostredníctvom organizácií OSN môže viesť k úsporám z rozsahu, ako aj k vyššej účinnosti pomoci z dôvodu lepšej koordinácie darcov, no poukazuje na to, že to nemusí byť vždy tak, keďže organizácie občianskej spoločnosti často poskytujú hodnotné miestne znalosti a ich zapojenie môže viesť k vyššej zodpovednosti zo strany partnerov v rozvojovej krajine; 6. vyjadruje znepokojenie zo zistenia Dvora audítorov, že sa vyskytujú ťažkosti, pokiaľ ide o premenu prísnych právnych požiadaviek na objektívny a transparentný výber partnerov na praktické kritériá podpory rozhodovania; 7. vyzýva preto Komisiu, aby vypracovala jasné kritériá výberu a výberové procesy, ktoré zaručia výber najefektívnejších a najúčinnejších nástrojov poskytovania pomoci vo všetkých prípadoch; 8. žiada Komisiu, aby dôkladnejšie monitorovala projekty pomoci realizované organizáciami OSN s cieľom zaručiť ich skutočný dosah a nákladovú efektívnosť; 9. zastáva názor, že v návrhu Komisie o trustových fondoch združujúcich viacerých darcov sa majú skombinovať kapacity Komisie na tvorbu, riadenie a koordináciu takýchto fondov s dostatočnou demokratickou a rozpočtovou kontrolou; 10. domnieva sa, že ďalšia spolupráca so systémom OSN by mala závisieť od uspokojivého napredovania reformného procesu OSN, postavenia Komisie v systéme OSN a rozvoja procesov a postupov týkajúcich sa stíhania trestných činov spáchaných personálom v medzinárodných organizáciách; ďalej sa domnieva, že je potrebné vytvoriť systém vyšetrovania a spätného získavania neoprávnene použitých finančných prostriedkov EÚ; 11. považuje za potrebné dokončiť existujúci kontrolný rámec tým, že sa príslušným povoľujúcim úradníkom Komisie vymenovaným delegovaním, útvaru pre vnútorný audit Komisie a Dvoru audítorov poskytne prístup k správam OSN o vnútornom audite; 12. vyjadruje presvedčenie, že Parlamentu by mali byť poskytnuté dôkazy o vierohodnosti vo forme vyhlásenia o vierohodnosti od medzinárodnej organizácie, podobného vyhláseniu, ktoré musia vydávať povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní delegovaním, a požiadavkám Parlamentu na vnútroštátne vyhlásenia o hospodárení, ktoré podávajú členské štáty; 13. zastáva názor, že vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a jej zložitej štruktúry, ktorá úradníkom umožňuje spravovať finančné prostriedky Komisie určené na vonkajšie činnosti, ešte zdôrazňuje naliehavosť problémov v oblasti riadenia a kontroly; preto je presvedčený, že Únia musí v rámci OSN dosiahnuť rovnaké postavenie ako členské štáty, aby sa dosiahol viditeľný pokrok v oblasti kontroly a prípadného spätného získavania prostriedkov alebo iných záväzkov; 14. naliehavo žiada Komisiu, aby rozšírila množstvo informácií o využívaní ERF na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v krajinách AKT a aby zaistila lepšie zviditeľnenie všetkých činností financovaných Úniou v zámorí; Časť II: Osobitná správa Dvora audítorov č. 17/2009 s názvom Aktivity odborného vzdelávania žien spolufinancované z Európskeho sociálneho fondu 15. pripomína Dvoru audítorov a Komisii, že podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní EÚ je presadzovanie rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami jednou zo základných zásad Európskej únie vo všetkých jej činnostiach; preto sa musí rodové hľadisko brať do úvahy vo všetkých fázach rozpočtového postupu vrátane prípravy, plnenia a auditu rozpočtu Európskej únie; 16. pripomína Dvoru audítorov a Komisii závery a odporúčania vyššie uvedenej štúdie o rodovom rozpočtovaní; 17. víta správu založenú na hodnoteniach, ktoré sa uskutočnili v Komisii a piatich členských štátoch (vo Francúzsku, Nemecku, Spojenom kráľovstve, Španielsku a Taliansku) a ktoré sa celkovo týkali 76 % výdavkov na aktivity odborného vzdelávania žien spolufinancovaných z Európskeho sociálneho fondu v plánovacom období rokov 2000 – 2006; poznamenáva však, že správa odhalila viacero slabín pri stanovovaní opatrení a výbere projektov, ktoré skúmal Dvor audítorov, a všimla si nedostatky týkajúce sa monitorovania programov; 18. poznamenáva, že aktivity odborného vzdelávania zahrnuté do kontrolovaných programov neboli vytvorené v rámci priamej odozvy na analýzy potrieb trhu práce a prijaté opatrenia mali sklon ponechávať široký výber možností, ako sa mali aktivity realizovať, a nepodarilo sa im dostatočne sa zamerať na konkrétne cieľové skupiny; ľutuje, že Dvor audítorov nezohľadnil širšie okolnosti návratu žien do práce či zlepšenia ich zručností; 19. chápe, že budúce operačné programy musia zohľadniť analýzu trhu práce, aby aktivity odborného vzdelávania mohli zodpovedať zisteniam obsiahnutým v tejto analýze; naďalej sa však domnieva, že odborná príprava žien musí prehĺbiť ich zručnosti a zároveň zohľadniť osobitné potreby žien, ako napríklad starostlivosť o deti a flexibilný pracovný čas; ďalej podporuje zavedenie účinného postupu výberu projektov s cieľom schvaľovať projekty, ktoré riešia problém nerovnosti a reagujú na problémy zdôraznené v analýze; 20. poznamenáva, že kritériá výberu projektov v kontrolovaných členských štátoch s využitím aktuálnych ukazovateľov nedostatočne zohľadnili analýzy trhu práce a nezabezpečili súlad vybraných projektov s celkovými cieľmi plánu; odporúča, aby sa ukazovatele v budúcnosti viac zameriavali na rodovú rovnosť, aby sa stanovovali jasnejšie ciele a aby sa zvýšila spoľahlivosť informácií, čo by zabezpečilo efektívne hodnotenie zo strany vykonávajúcich orgánov, členských štátov a Komisie; 21. žiada Komisiu, aby pokračovala v monitorovaní zavádzania vhodných a realizovateľných ukazovateľov členskými štátmi a zaistila tak zber spoľahlivých údajov, čo umožní sformulovať zmysluplné závery o účinnosti a efektívnosti spolufinancovaných aktivít; žiada o pravidelné informácie o dosiahnutom pokroku, ktoré zabezpečia, že povinnosti týkajúce sa sponzorov projektov sa pre nich nestanú prílišným bremenom; 22. vyzýva Dvor audítorov, aby zohľadnil poznámku Komisie uvedenú vo výročnej správe k plneniu rozpočtu v súvislosti s rozpočtovými položkami 4 a 13, v ktorej sa uvádza, že tieto položky sú svojím rozsahom širšie a zahŕňajú okrem iného politiku rodovej rovnosti; 23. vzhľadom na pretrvávajúci rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Európe vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala aktivity odborného vzdelávania zamerané na ženy, ktoré ženám umožnia získať alebo zdokonaliť zručnosti potrebné na nápravu tejto nerovnosti; 24. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dvor audítorov vo výročnej správe vyslovil pripomienky týkajúce sa neoprávnene vyplatených súm pri vykonávaní projektu Daphne II; naliehavo žiada Komisiu, aby situáciu ďalej sledovala a zabezpečila riadne vykonávanie programu Daphne v budúcnosti; 25. opakuje svoju žiadosť Komisii a Dvoru audítorov, aby do správ o absolutóriu zahŕňali informácie o politikách týkajúcich sa uplatňovania rodového hľadiska a aby uvádzali údaje rozdelené podľa pohlavia; Časť III: Osobitná správa Dvora audítorov č. 1/2010 s názvom Kontrolujú sa zjednodušené colné postupy na dovoz účinne? 26. víta zverejnenie správy Dvora audítorov a dôkladnú analýzu, ktorú Dvor audítorov vykonal; 27. oceňuje kľúčovú úlohu zjednodušených colných postupov na dovoz pre hospodárske subjekty, pokiaľ ide o uľahčenie obchodu, ľutuje však, že tieto postupy viedli k neoprávneným stratám pre rozpočet Únie a k porušeniam obchodnej politiky Únie; 28. víta zlepšený regulačný rámec pre zjednodušené postupy na dovoz zavedené od začiatku roka 2009 a očakáva, že Komisia dokončí svoje usmernenia pre následné audity bez akéhokoľvek ďalšieho zdržania a najneskôr do konca roku 2011; 29. vyzýva členské štáty, aby urýchlene zaviedli tento rámec, a žiada Komisiu, aby dôkladne sledovala dosiahnutý pokrok; 30. pokladá nedostatok účinnej kontroly zjednodušených postupov v súvislosti s dovozom v členských štátoch, ktorý odhalila správa, za neprijateľný, a vyzýva Komisiu, aby naďalej skúmala účinnosť kontrol zjednodušených postupov v členských štátoch, a najmä pokrok zo strany členských štátov pri vykonávaní následných auditov (napríklad ich frekvencia, metodika, využívanie analýzy rizika a organizácia), a aby predložila výsledky takéhoto skúmania Parlamentu do konca roka 2011 najmenej o polovici členských štátov a do konca roku 2012 o ostatných členských štátoch; 31. domnieva sa, že členské štáty by mali vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie výberu colných poplatkov, najmä vzhľadom na skutočnosť, že 25 % týchto poplatkov si ponechávajú ako kompenzáciu za náklady spojené s ich výberom; 32. žiada, aby Dvor audítorov zvážil následné opatrenia k tejto osobitnej správe po zavedení usmernení pre následné audity, a vyzýva Komisiu, aby poskytla Parlamentu odhady strát v tradičných vlastných zdrojoch, ktoré vznikli v dôsledku súčasných neúčinných kontrol zjednodušených postupov v členských štátoch; 33. žiada Komisiu, aby preskúmala holandskú myšlienku auditov pred udelením povolenia, ktoré napriek tomu, že sa v Holandsku plošne nevykonávajú, Dvor audítorov pokladá za plne zodpovedajúce jeho vlastnému kontrolnému modelu, aby odporučila používanie tohto modelu v ostatných členských štátoch a aby informovala Parlament o dosiahnutom pokroku do septembra 2011; 34. naliehavo žiada Komisiu, aby podrobnejšie preskúmala otázku zneužívania "vyššieho stupňa zjednodušenia" (upustenie od povinnosti informovať) a aby do konca postupu udeľovania absolutória za rok 2009 poskytla Parlamentu podrobné údaje o výskyte vyššieho stupňa zjednodušenia v jednotlivých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie vymedzila osobitné okolnosti, za ktorých môžu obchodníci využívať upustenie od povinnosti informovať; 35. žiada Komisiu, aby do februára 2011 preskúmala prípady Belgicka, Francúzska, Írska, Spojeného kráľovstva a Švédska, v ktorých obchodníci neboli schopní poskytnúť požadované colné doklady v rámci následných auditov, a aby do konca postupu udeľovania absolutória za rok 2009 informovala Parlament o opatreniach prijatých týmito členskými štátmi v záujme nápravy situácie; 36. vyjadruje poľutovanie nad nesúrodou politikou Únie v oblastí sankcií, ktoré by členské štáty ukladali obchodníkom, ktorí porušujú právne predpisy týkajúce sa zjednodušených postupov prijatých v ich záujme s cieľom uľahčiť im hospodársku činnosť; vyzýva Komisiu, aby informovala Parlament, pokiaľ ide o kroky prijaté na nápravu tejto situácie; 37. vyzýva členské štáty, aby upozornili hospodárske subjekty na ich povinnosti pri využívaní zjednodušených postupov napríklad aj prostredníctvom povinnej odbornej prípravy; Časť IV: Osobitná správa Dvora audítorov č. 2/2010 s názvom Účinnosť schém podpory projektových štúdií a budovania nových infraštruktúr v rámci šiesteho rámcového programu pre výskum 38. berie na vedomie rastúcu konkurenciu, ktorej Únia čelí v oblasti výskumu, vývoja a inovácií zo strany tradičných konkurentov a krajín s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom; konštatuje preto, že výskum a konkrétne nová výskumná infraštruktúra sú nevyhnutnými podmienkami splnenia cieľov Únie stanovených v stratégii EÚ 2020: inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast; 39. zdôrazňuje, že Komisia by mala starostlivo posúdiť všetky faktory, aby za vynaložené prostriedky dosiahla najlepší pomer medzi kvalitou a cenou; konštatuje však, že ani osobitná správa, ani odpoveď Komisie neobsahujú žiaden jednoznačný dôkaz, ktorý by mohol viesť k záveru, že Komisia skutočne za svoje prostriedky dosiahla najlepší pomer medzi kvalitou a cenou; 40. zdôrazňuje dôležitosť záverov analýzy Komisie z roku 2000, podľa ktorých je v oblasti technického rozvoja zameraného na infraštruktúru nedostatok kritickej masy; konštatuje, že ani z tejto osobitnej správy, ani z odpovede Komisie nemožno prijať záver, že charakteristické vlastnosti a počet financovaných projektov (celkovo 28) dosahujú túto kritickú masu; vyzýva preto Komisiu, aby v tomto konkrétnom prípade spresnila cieľ dosiahnutia kritickej masy a spôsob jeho podpory; 41. konštatuje, že pokiaľ ide o projektové štúdie, nie je úplne jasné, či Dvor audítorov pri rozhovoroch s príjemcami, predstaviteľmi výskumných organizácií, zástupcami výskumnej komunity a predstaviteľmi členských štátov a pridružených štátov zohľadnil tú skutočnosť, že tieto strany majú už zo svojej podstaty kladnú predispozíciu voči uskutočňovaným štúdiám; nabáda ďalej Dvor audítorov, aby využíval aj doplnkové dôkazy s cieľom lepšie preskúmať účinnosť príslušných projektov; 42. konštatuje, že podľa odpovede Komisie "cieľom financovania EÚ v rámci schémy budovania novej infraštruktúry bolo posilnenie európskeho rozmeru projektov, a nie prijatie akéhokoľvek rozhodnutia o budovaní novej infraštruktúry"; konštatuje však, že vymedzenie termínov "európsky rozmer" a "pridaná hodnota" [7] a ani spôsobu posudzovania týchto termínov a toho, akým spôsobom uvedeným termínom zodpovedajú finančné prostriedky vynaložené na tieto projekty, nie je dostatočné; vyzýva preto Komisiu, aby ich konkrétnym a merateľným spôsobom ďalej spresnila; 43. súhlasí s Dvorom audítorov a Komisiou, že prínosy z využívania doplnkových zdrojov financovania by sa mali potenciálnym uchádzačom vyjasniť a ďalej propagovať zo strany Komisie a orgánov členských štátov, a to aj napriek tomu, že sa podarilo dosiahnuť významný pokrok v rámci 7. RP; 44. konštatuje, že kľúčovým faktorom pre budovanie nových výskumných infraštruktúr v nasledujúcich rokoch je využívanie doplnkových zdrojov financovania; 45. konštatuje, že je potrebné, aby Komisia prijala praktické opatrenia v oblasti doplnkového financovania, napr. kontroly dvojitého financovania alebo neoprávneného spolufinancovania; 46. pripomína, že Komisia v roku 2008 uverejnila Praktického sprievodcu možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ a vyzvala členské štáty, aby skvalitnili opatrenia na koordinované využívanie financovania; 47. žiada Dvor audítorov, aby uskutočnil hodnotenie výskumu a vývoja bezpečnosti financovaného EÚ z účtovného a rozpočtového hľadiska vrátane 6. RP, PASR a 7. RP na základe odporúčania štúdie tematického oddelenia C Európskeho parlamentu s názvom Preskúmanie bezpečnostných opatrení v rámcovom programe pre výskum z októbra 2010; Časť V: Osobitná správa Dvora audítorov č. 3/2010 s názvom Hodnotenia vplyvu inštitúcií EÚ: podporujú rozhodovanie? 48. víta správu Dvora audítorov a podporuje jeho poznámky a závery; 49. víta dobrý začiatok a odporúča ďalšie vylepšenia systému hodnotení vplyvu Komisie, najmä sústavnú aktualizáciu usmernení Komisie týkajúcich sa hodnotenia vplyvu a posilnenie úlohy rady pre hodnotenie vplyvu; 50. s uspokojením berie na vedomie, že podľa zistení Dvora audítorov sa postupy hodnotenia vplyvu stali neoddeliteľnou súčasťou procesu tvorby politiky a prispievajú k zlepšeniu úrovne legislatívnych návrhov Komisie; 51. nabáda Komisiu, aby zaviedla opatrenia zamerané na zvýšenie transparentnosti plánovacieho procesu hodnotení vplyvu; je presvedčený, že Komisia by nemala len vysvetľovať dôvody potreby hodnotenia vplyvu, ale že by mala zverejňovať aj dôvody akýchkoľvek rozhodnutí o nevykonaní hodnotenia vplyvu (najmä v prípadoch, keď jej rada pre hodnotenie vplyvu pokladala za potrebné hodnotenie vplyvu vykonať); 52. domnieva sa, že tak ako uviedla pracovná skupina pre parlamentnú reformu vo svojej druhej predbežnej správe o legislatívnych činnostiach a medziinštitucionálnych vzťahoch z 21. mája 2008, hodnotenia vplyvu by sa mali vzťahovať na všetky legislatívne iniciatívy vrátane opatrení zameraných na zjednodušenie a komitológiu; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby počas nasledujúcich medziinštitucionálnych rozhovorov opätovne vymedzili rozsah hodnotení vplyvu, najmä v záujme zohľadnenia nedávnych zmien, ktoré zaviedla Lisabonská zmluva; 53. naliehavo vyzýva Komisiu, aby zapojila zúčastnené strany nielen do prípravy hodnotení vplyvu, ale aj do konzultácií o návrhoch správ o hodnoteniach vplyvu so zainteresovanými stranami a aby po vzore niektorých krajín OECD návrhy hodnotení vplyvu zverejňovala; 54. nabáda Komisiu, aby zlepšila plánovanie hodnotení vplyvu s cieľom poskytnúť rade pre hodnotenie vplyvu dostatočný čas na kontrolu; 55. domnieva sa, že predkladanie hodnotení vplyvu a diskusia o nich by mali byť neoddeliteľnou súčasťou legislatívnej práce Parlamentu, a nabáda svoje výbory, aby častejšie pozývali zástupcov Komisie zúčastniť sa tejto práce; 56. upriamuje pozornosť Komisie na kritické pripomienky týkajúce sa dĺžky a technického charakteru hodnotení vplyvu, ako aj na zložitosť používaného jazyka; je presvedčený, že zlepšenia v týchto oblastiach by zvýšili užitočnosť hodnotení vplyvu pre zákonodarcov, zúčastnené strany a verejnosť; 57. konštatuje však, že nezávislosť hodnotení vplyvu v ich súčasnej forme je otázna, keďže členov rady Komisie pre hodnotenie vplyvu (IAB), ktorá je zodpovedná za hodnotenia vplyvu Komisie, vymenúva predseda Komisie a títo členovia sa riadia jeho pokynmi; 58. ďalej konštatuje, že rovnaký problém nastáva v súvislosti s hodnoteniami Komisie ex post, ktoré majú len obmedzenú hodnotu, pokiaľ ide o podporu Parlamentu v jeho dohľade nad plnením rozpočtu zo strany Komisie; 59. zdôrazňuje, že hodnotenia vplyvu by sa nemali vykonávať len pred prijatím legislatívneho textu (ex ante), ale aj po jeho prijatí (ex post); upozorňuje, že je to potrebné s cieľom presnejšie zhodnotiť, či ciele zákona boli skutočne dosiahnuté a či by sa mal právny akt zmeniť alebo ponechať; 60. je presvedčený, že hodnotenia vplyvu a posudky uskutočnené v mene Parlamentu by rozšírili prehľad a vedomosti verejnosti o význame politík Únie a že by prispievali k zapájaniu verejnosti a vytváraniu verejnej diskusie; 61. zdôrazňuje, že právo iniciatívy Komisie obmedzuje úlohu Parlamentu a je pevne presvedčený, že nezávislé, slobodné a neobmedzené hodnotenia vplyvu a posudky by poskytli poslancom Európskeho parlamentu väčšie slovo pri budúcom vývoji európskych politík; Časť VI: Osobitná správa Dvora audítorov č. 4/2010 s názvom Možno predpokladať, že koncepcia a riadenie projektov mobility v rámci programu Leonardo da Vinci prinesú účinné výsledky? 62. víta správu Dvora audítorov a jej triezve hodnotenie koncepcie a riadenia projektov mobility programu Leonardo da Vinci; 63. s uspokojením berie na vedomie konečný záver Dvora audítorov, že možno predpokladať, že koncepcia a riadenie projektov mobility programu Leonardo da Vinci prinesú účinné výsledky; 64. napriek tomu, že si plne uvedomuje zložitosť úlohy vytvoriť vhodné ukazovatele pre mnohé ciele stanovené pre tento program a berúc na vedomie, že v poslednom čase došlo v tejto oblasti k pokroku, so znepokojením vníma skutočnosť, že Dvor audítorov odhalil absenciu komplexného systému hodnotenia dosahu tohto programu a tiež to, že Komisia nedokáže po troch rokoch, t. j. asi v polovici fungovania programu, posúdiť plnenie jeho cieľov; 65. vyzýva Komisiu, aby informovala Parlament o pokroku vo vývoji nového užívateľsky jednoduchého a účinného nástroja, ktorý by žiadateľom pomáhal pri vyhľadávaní hostiteľských partnerov v ostatných krajinách; 66. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila správne posudzovanie žiadostí tým, že ďalej rozpracuje príručku pre hodnotenie určenú hodnotiteľom a v rámci svojich hodnotiacich návštev zúčastnených krajín, počas ktorých sa hodnotí kvalita a dosah, vykonala aj hodnotenie žiadostí v prípade pozitívneho výsledku analýzy pridanej hodnoty takýchto kontrol; 67. vyzýva Komisiu, aby zaviedla komplexný systém posudzovania dosahu tohto programu, skvalitnila systém informovania o jeho výsledkoch a účinku a aby predovšetkým bezodkladne dokončila vývoj aplikácie LLPLink na podávanie správ o posudzovaní dosahu a naďalej Parlament informovala o vývoji v tejto otázke; 68. vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na riešenie nedostatkov kontrol zistených v osobitnej správe Dvora audítorov; Časť VII: Osobitná správa Dvora audítorov č. 5/2010 s názvom Realizácia prístupu Leader v rozvoji vidieka 69. konštatuje, že ako na to poukazuje Dvor audítorov, existuje mnoho oblastí, v ktorých možno dosiahnuť výrazné zlepšenia na zabezpečenie pridanej hodnoty, ktorá je kľúčom prístupu Leader; považuje za poľutovaniahodné, že po desiatich rokoch od predchádzajúceho auditu programu Leader Dvorom audítorov pretrvávajú tie isté závažné nedostatky; 70. podporuje odporúčania Dvora audítorov 3, 4, 5 a 6; 71. súhlasí s odporúčaním 1, že financie by sa nemali poskytovať na projekty, ktoré už boli ukončené, domnieva sa však, že by to nemalo brániť tomu, aby sa v rámci prístupu Leader financovalo rozšírenie existujúcich projektov; víta preto zámer Komisie predkladať návrhy, ktoré by umožnili rozšíriť projekty v prípade, keď bola pre nasledujúce fázy predložená nová žiadosť o financovanie; 72. berie na vedomie odporúčanie 2 o tom, že členovia miestnych akčných skupín (MAS) by sa nemali zúčastňovať na diskusiách, hodnoteniach alebo rozhodovaní o projekte, ak majú osobný, politický, odborný alebo obchodný záujem na návrhu projektu; ďalej konštatuje, že nariadenie o rozpočtových pravidlách zakazuje akúkoľvek činnosť, ktorá môže vyústiť do konfliktu záujmov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa postarali o to, aby členovia výborov na hodnotenie projektov a rozhodovacích výborov MAS v plnom rozsahu uplatňovali nariadenie o rozpočtových pravidlách; súhlasí s tým, že v prípade potreby by sa vždy malo poskytovať písomné vyhlásenie o záujmoch a že vyhlásenia o záujmoch by sa mali uverejňovať v zápisniciach k schôdzi; 73. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vytvorenie jednoznačnej definície pojmu "záujem na projekte", a zastáva názor, že podrobné zápisnice všetkých schôdzí, na ktorých sa prijímajú rozhodnutia, by sa mali stať normou, aby sa vyvrátili podozrenia z nekorektného výberu projektov a posilnila sa transparentnosť a neutralita rozhodovania; 74. domnieva sa, že v záujme zaistenia prvku pridanej hodnoty prístupu Leader by mala Komisia naďalej pobádať MAS, aby sa aktívne podieľali na identifikácii miestnych subjektov schopných rozvíjať strategickejšie projekty v oblastiach, ako sa to momentálne deje v Meklenbursku-Predpomoransku (Nemecko) a v Írsku; 75. vyzýva Komisiu, aby podľa vzoru Meklenburska-Predpomoranska (Nemecko) a Pays de la Loire (Francúzsko) okamžite prijala opatrenia, ktorými sa zvýši transparentnosť výberu projektov, a domnieva sa, že by sa mal zaviesť taký systém, na základe ktorého budú MAS zverejňovať zápisnice zo svojich rokovaní o výbere projektov na svojich webových stránkach; Časť VIII: Osobitná správa Dvora audítorov č. 6/2010 s názvom Dosiahla reforma trhu s cukrom svoje hlavné ciele? 76. poznamenáva, že vo všeobecnosti bola reforma trhu s cukrom v EÚ v roku 2006 úspešná a podarilo sa prostredníctvom nej splniť ciele zvýšenia konkurencieschopnosti a prekonania cenových rozdielov medzi vnútorným trhom Únie a svetovým trhom; 77. upozorňuje, že Dvor audítorov mal výhrady k meraniu konkurencieschopnosti založenému výlučne na regiónoch; zdôrazňuje, že Komisia nemala príležitosť preskúmať skutočnú konkurencieschopnosť jednotlivých pestovateľov a výrobcov; vyjadruje znepokojenie, že ak teda konkurencieschopnosť v regióne nevychádzala zo skutočného potenciálu, ale z narušenia trhu z dôvodu pomerne vysokých kvót v niektorých regiónoch v súvislosti s politickými kritériami, nová situácia vytvorená reformou nezaručuje optimálne výsledky z hľadiska skutočného potenciálu konkurencieschopnosti týchto regiónov; 78. súhlasí s Dvorom audítorov, že pri hodnotení vykonávania reformy by mohli byť veľmi užitočné údaje o produktivite a efektivite výrobcov cukru; preto sa pýta Komisie, prečo si tieto údaje nevyžiadala ako predpoklad poskytnutia finančnej pomoci; 79. pýta sa Komisie, prečo veľkí výrobcovia cukru, ktorí sa prijatím kompenzácie z reštrukturalizačného fondu (ako finančného podnetu na zanechanie činnosti v odvetví) vzdali svojich kvót, neboli požiadaní o poskytnutie informácií o spôsobe použitia týchto financií; poukazuje navyše na význam zhromažďovania a spracovania takýchto informácií s cieľom podporiť efektívnejšiu a účinnejšiu organizáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky v budúcnosti; 80. pripomína, že cukrovarnícke podniky majú v rámci poľnohospodárskej politiky dôležité postavenie a ich prítomnosť na miestnej úrovni je nevyhnutnou podmienkou pestovania cukrovej repy, aj keď sa to netýka tradičných rafinérií trstinového cukru, keďže cukrová trstina sa pestuje mimo EÚ; pýta sa preto Komisie, akému verejného záujmu slúžila prechodná pomoc vyplatená odvetviu spracovania cukrovej trstiny; 81. zdôrazňuje, že pokiaľ ide o dodatočné kvóty na izoglukózu, jej priemyselná výroba nesúvisí s miestnou dostupnosťou kukurice a ďalších surovín, a ako uvádza Komisia, cena kukurice a ostatných surovín používaných pri výrobe izoglukózy sa nemení; preto upozorňuje, že dopyt po izoglukóze a spôsob jej spotreby sa zásadne líši od spotreby cukru; z tohto dôvodu súhlasí s Dvorom audítorov, že "logika zaradenia týchto dodatočných bezplatných kvót do následného znižovania kvót je viac ako nejasná" [8], a pýta sa Komisie, akému verejnému záujmu poslúžilo udelenie bezplatných kvót výrobcom izoglukózy; 82. vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či sa financie poskytnuté v rámci systému reštrukturalizácie použili na premiestnenie niektorých výrobných závodov Únie do tretích krajín, ku ktorým EÚ zaujíma prednostný prístup, keďže dotovanie produktivity mimo Európy nebolo cieľom reformy trhu s cukrom; 83. upozorňuje Komisiu na skutočnosť, že prínosy zvýšenia priemyselnej koncentrácie v tomto odvetví nie sú spojené so žiadnym znížením cien pre zákazníkov, prípadne sa tieto ceny znižujú len minimálne; preto sa pýta, či Komisia prijala v rámci reformy trhu s cukrom alebo v súvislosti s ňou nejaké opatrenia či iniciatívy s cieľom zaistiť, aby sa zníženie cien nebaleného cukru prejavilo aj v cenách pre koncového zákazníka; 84. konštatuje, že podľa osobitnej správy Dvora audítorov existuje "výrazné kolísanie súm, od čistého prebytku 390 EUR na tonu, ktorej sa výrobca vzdal, v porovnaní s čistými nákladmi na uzatvorenie, až po čistý deficit 226 EUR na tonu" [9] a kladie si otázku, či sa reforma nemohla navrhnúť tak, aby sa takéto výkyvy minimalizovali; 85. súhlasí s Dvorom audítorov, že "chýbajú aj údaje o vplyve vzdania sa kvót na miestne ekonomiky, informácie o počte stratených pracovných miest alebo alternatívnom zamestnaní pracovníkov pôvodne zamestnaných v cukrovarníckych podnikoch, ktoré boli demontované" [10], a pokladá tieto údaje za naozaj užitočné v záujme získania celkovej predstavy o príslušných regiónoch; upozorňuje preto, že ak existuje tok financií z Únie k príjemcovi, na základe práva európskych daňových poplatníkov na informácie môžeme očakávať aj spätné prúdenie transparentných informácií o spôsobe použitia týchto financií, čo v žiadnom prípade nie je v rozpore s právomocami členských štátov; 86. súhlasí s Dvorom audítorov, že členské štáty, ktoré sa rozhodli poskytnúť pomoc na diverzifikáciu, mali pripraviť národné programy reštrukturalizácie s podrobným uvedením diverzifikačných opatrení, ktoré treba prijať v príslušných regiónoch, a informovať o týchto programoch Komisiu; vyzýva tiež Komisiu, aby naznačila vplyv diverzifikačnej pomoci na dotknuté regióny; 87. súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia by mala navrhnúť rad opatrení "na odstránenie nepružných prvkov a prekážok v súčasnom systéme kvót, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť pestovateľov a výrobcov" [11]; 88. pokiaľ ide o poznámku Dvora audítorov, že Únia sa stala závislejšou od dovozu vzhľadom na otvorenie trhu EÚ tretím krajinám, nedokáže posúdiť odpoveď Komisie, že vo všeobecnosti "úroveň domácej ponuky v rámci kvót zachovaných po reforme (približne 85 %) možno považovať za uspokojivú," [12]; konštatuje, že diskusia o dostupnosti dodávok nie je dostatočne zdokumentovaná ani podložená a Parlament nemal prístup k žiadnym štúdiám týkajúcim sa optimálnej miery dostupnosti cukru a ani k scenárom možných dôsledkov jeho nedostupnosti a prípadných reakcií (a príslušných nákladov) v prípade rozsiahlych narušení svetového trhu s cukrom; Časť IX: Osobitná správa Dvora audítorov č. 8/2010 s názvom Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície EÚ do železničnej infraštruktúry účinné? 89. víta zverejnenie dobre pripravenej a konštruktívnej správy Dvora audítorov a dôkladnú analýzu, ktorú Dvor audítorov vykonal; 90. zastáva názor, že zlepšenia vo vymedzovaní prioritných projektov by mohli ešte viac skvalitniť koordináciu a sústredenie finančných prostriedkov Únie; vyzýva Komisiu, aby vymedzila prioritné projekty podľa preukázateľných potrieb z pohľadu existujúcich a očakávaných železničných služieb; 91. vyzýva Komisiu, aby podnikla potrebné kroky v záujme prispôsobenia železničnej infraštruktúry tak, aby sa zaistili transeurópske služby a súčasne vytvorili chýbajúce spojenia na cezhraničných miestach, aby sa odstránili miesta so zníženou priechodnosťou na dôležitých križovatkách a aby sa nahradila alebo inovovala stará železničná infraštruktúra; 92. víta úsilie Komisie o dosiahnutie pokroku na európskej úrovni na základe prijatých právnych predpisov; zastáva názor, že Komisia musí ďalej zlepšovať spoluprácu s členskými štátmi, aby sa do vnútroštátnych právnych predpisov úspešne transponovali legislatívne opatrenia týkajúce sa bezpečnosti na železniciach a práv cestujúcich, otvorenia trhu a jeho interoperability na úrovni EÚ; 93. víta úsilie Komisie pokračovať v investovaní významných finančných prostriedkov, ktoré by prispeli k zlepšeniu prípravy projektov; 94. naliehavo vyzýva Komisiu, aby v záujme lepšieho vyhodnocovania technických aspektov navrhovaných projektov vykonala konzultácie s externými odborníkmi na železničnú infraštruktúru ešte pred schválením takýchto projektov v rámci Kohézneho fondu; 95. zdôrazňuje potrebu presadzovať lepšiu prípravu projektov, aby sa znížilo riziko zvyšovania nákladov budúcich projektov v dôsledku nepredvídaných faktorov, napríklad neočakávaných náročných geografických podmienok a požiadaviek na ochranu životného prostredia; 96. konštatuje, že niekedy dochádza k omeškaniam, kým sa infraštruktúra dostane do používania, žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala s členskými štátmi s cieľom vykonať nevyhnutné zlepšenia v budúcom plánovaní; 97. víta efektívnu výkonnosť na úsekoch určených na vysokorýchlostnú osobnú prepravu, ktorá je podľa zistení v súlade s očakávaniami; 98. konštatuje, že Dvor audítorov si všimol niektoré komplikácie, vrátane rozdielov v rozchode koľají, trakčnej energie, kontrolných (signalizačných) systémoch vlakov, dĺžky vlakov a prevádzkových pravidiel; žiada Komisiu, aby viac pomáhala členským štátom pri dosahovaní pokroku v oblasti riešenia takýchto komplikácií, čím by sa zjednodušilo dosahovanie zlepšení v rozvoji transeurópskych dopravných prepojení; poukazuje na to, že Únia musí popri účinnej finančnej podpore zohrávať dôležitú úlohu aj pri presadzovaní interoperability národných sietí; 99. konštatuje, že vymenovaním európskych koordinátorov sa výrazne zlepšila kvalita implementácie projektov TEN-T na základe sústredenia investícií a uľahčenia vývoja prioritných projektov; vyzýva Komisiu, aby zachovala funkciu, ktorú momentálne zohrávajú koordinátori, a aby vyhodnotila možnosť vymenovania ďalších koordinátorov na úsekoch prioritných projektov, kde dochádza k vážnym komplikáciám; 100. zastáva názor, že treba rozšíriť úlohy výkonnej agentúry pre TEN-T z hľadiska zvýšenia účinnej kontroly a postupu vyhodnocovania vo vzťahu k spolufinancovaniu prioritných projektov; 101. konštatuje, že sústredenie spolufinancovania z TEN-T na cezhraničné miesta sa od roku 2006 zlepšilo, ale stále zostáva veľa práce vrátane odstránenia miest s obmedzenou priechodnosťou a doplnenia chýbajúcich prepojení; 102. zdôrazňuje, že všetky zostávajúce problémy a otázky treba vyhodnotiť v rámci prípravy na revíziu usmernení pre TEN-T; 103. vyzýva Komisiu, aby preskúmala politiku týkajúcu sa TEN-T s cieľom vyriešiť budúce úlohy súvisiace s cieľmi v oblasti zmeny klímy, ďalším hospodárskym rastom a sociálnou a hospodárskou súdržnosťou; Časť X: Osobitná správa Dvora audítorov č. 9/2010 s názvom Využívajú sa výdavky zo štrukturálnych opatrení EÚ na dodávku vody určenej na domácu spotrebu účinným spôsobom? 104. zdôrazňuje, že voda, a v prvom rade pitná voda, je strategický prírodný zdroj, ktorý je v 21. storočí podobne ako ďalšie prírodné zdroje pod rastúcim tlakom z dôvodu neustále narastajúceho dopytu, a preto je úlohou a povinnosťou Európskeho parlamentu venovať osobitnú pozornosť ochrane vody a jej premyslenému a racionálnemu využívaniu, aby sme zabezpečili dobrú kvalitu vody a dostatok pitnej vody pre rastúcu populáciu a budúce generácie; 105. víta konštruktívne odporúčania Dvora audítorov a vyzýva členské štáty, aby pri príprave programov a projektov určených na spolufinancovanie zo strany Únie venovali zvýšenú pozornosť integrovanému hospodáreniu s vodou v záujme životného prostredia a hospodárstva a aby sa usilovali o čo najväčšie využitie pridanej hodnoty vyplývajúcej z pomoci zo strany Únie; 106. zdôrazňuje potrebu dôslednejšieho preskúmania projektov v štádiu žiadosti s cieľom predísť nedostatkom; vyzýva preto Komisiu, aby ďalej zlepšovala využívanie usmernení a kontrolných zoznamov tak, že stanoví jasnejšie kritériá pre hodnotenie žiadostí o poskytnutie grantu s cieľom zvýšiť účinnosť a konzistentnosť postupov a ich výsledkov, ako aj zabezpečiť náležité následné opatrenia v prípadoch neposkytnutia požadovaných informácií alebo neprijatia opatrení; 107. je šokovaný zistením Dvora audítorov, že aj napriek tomu, že niektoré projekty boli ukončené niekoľko rokov pred konaním auditu, neboli v prevádzke pre nedostatok doplnkovej infraštruktúry; naliehavo preto vyzýva členské štáty, aby dbali na lepšie plánovanie projektov a predchádzali tak tomu, aby drahé infraštruktúry, ako napríklad tie vo vodohospodárstve, nemohli byť v prevádzke z dôvodu chýbajúcich prepojení v sieťach; 108. takisto vyzýva členské štáty, aby zabezpečili lepšie plánovanie tým, že budú hodnotiť potreby komplexne, a aby sa v čo najširšej miere postarali o to, aby investície boli účinné a hospodárne, tým, že posúdia možnosť úhrady nákladov zo strany užívateľov a zlepšia účinné využívanie vody s ohľadom na ochranu vodných zdrojov, ale aj tým, že sa zamerajú na zvýšenie účinnosti využívania vody a znižovanie strát; 109. žiada členské štáty, aby zabezpečili lepšiu koordináciu a zapojili do plánovania projektov viac zainteresovaných strán s cieľom predísť situáciám, keď sa napríklad v obci investuje do zvýšenia kapacít dodávok vody bez zohľadnenia zníženej spotreby, ktorá je výsledkom iných investícií v tej istej obci, alebo keď sa investuje do systému na dodávky vody na úrovni viacerých obcí bez toho, aby sa dotknuté obce zaviazali tento systém využívať; Časť XI: Osobitná správa Dvora audítorov č. 10/2010 s názvom Osobitné opatrenia v prospech poľnohospodárstva najvzdialenejších regiónov Únie a menších ostrovov v Egejskom mori 110. víta správu Dvora audítorov, ako aj stanoviská Komisie k tejto správe; 111. podporuje odporúčanie Dvora audítorov 1; so zreteľom na článok 12 nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie [13] uznáva, že pri navrhovaní programov, ktoré sú v súlade so stanovenými usmerneniami Komisie, sa uplatňuje zásada subsidiarity; uvedomuje si potrebu prijať správne opatrenia na vnútroštátnej úrovni v súlade so stanovenými usmerneniami; víta úlohu Komisie, pokiaľ ide o určovanie toho, či sú programy v súlade s právom Únie, ako aj o zabezpečovanie koordinácie s vnútroštátnymi orgánmi počas programovej fázy, s čim súvisia aj usmernenia poskytované členským štátom; vyzdvihuje najmä význam rozvíjania spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi pri zlepšovaní kontrolných ukazovateľov a efektívnosti; 112. podporuje odporúčanie Dvora audítorov 2; víta zmenu a doplnenie príslušného článku nariadenia (ES) č. 247/2006 v znení navrhnutom Komisiou s cieľom uľahčiť členským štátom výročný proces preskúmania; 113. podporuje odporúčanie Dvora audítorov 3; uznáva zásadu subsidiarity členských štátov pri vymedzovaní opatrení; konštatuje, že intenzívnejšie zapojenie účastníkov programov a presnejšia hospodárska analýza v daných členských štátoch môžu viesť k zlepšeniu opatrení; je pevne presvedčený, že pri vymedzovaní cieľov na vnútroštátnej úrovni sa musia náležite zohľadniť trvalé ciele, aby sa zabránilo prílišnému sústredeniu na povrchné opatrenia; zastáva názor, že v určitých regiónoch majú platby paušálnej pomoci, ako aj čisto výrobné dotácie svoje odôvodnenie, požaduje však vytvorenie udržateľných prístupov, ktoré v príslušných regiónoch zaručia životaschopnosť poľnohospodárskej činnosti v budúcnosti; 114. podporuje odporúčanie Dvora audítorov 4; vyzýva navyše členské štáty, aby pracovali na rámcových podmienkach pre spoločné kontrolné ukazovatele; uvedomuje si, že rozdielne charakteristiky krajín v rámci jednotlivých programov sťažujú vypracovanie kontrolných ukazovateľov platných v rámci celej Únie; zastáva však názor, že spoločné kontrolné ukazovatele sú nevyhnutné pre trvalý rozvoj poľnohospodárstva a vidieka; víta konzultácie Komisie s členskými štátmi s cieľom vymedziť spoločné kontrolné ukazovatele, ktoré sa budú uplatňovať pre programy od roku 2011; vníma tieto konzultácie ako prístup, ktorý môže slúžiť ako vzor pre ostatné oblasti, v ktorých Únia poskytuje financovanie; 115. podporuje odporúčanie Dvora audítorov 5; víta návrh Dvora audítorov skrátiť hodnotiace obdobie na menej ako päť rokov; berie na vedomie odpovede Komisie na návrh Dvora audítorov; rovnako ako Dvor audítorov navrhuje skrátiť päťročné hodnotiace obdobie na jeden rok, bez ohľadu na ročné správy o implementácií, ktoré členské štáty predkladajú Komisii; okrem toho žiada, aby sa zaviedol riadiaci informačný systém, ktorý bude sledovať údaje zozbierané členskými štátmi na základe reprezentatívnych kontrolných ukazovateľov a povedie k účinnejšiemu a udržateľnejšiemu využívaniu finančnej pomoci; 116. vyzýva Komisiu, aby účinnejšie rozvíjala spoluprácu s členskými štátmi; konštatuje, že Komisia nemôže žiaden členský štát prinútiť, aby presadzoval navrhnuté zmeny a doplnenia, ktorých výsledkom by bola vyššia udržateľnosť programov; zastáva názor, že výraznejšia angažovanosť Komisie v oblasti kontroly povedie k zvýšeniu efektívnosti programov; 117. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L). [1] Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2009. [2] Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 1. [3] Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 1. [4] Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 129. [5] Prijaté texty, P7_TA(2011)0194 (pozri stranu 31 tohto úradného vestníka). [6] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] Osobitná správa č. 2/2010, odpoveď Komisie na body 25 až 26: "Cieľom schémy budovania novej infraštruktúry bola optimalizácia európskych infraštruktúr poskytovaním obmedzenej podpory pre rozvoj obmedzeného množstva projektov nových infraštruktúr v riadne odôvodnených prípadoch, ak by takáto podpora mohla mať kritický katalytický účinok v zmysle európskej pridanej hodnoty." [8] Osobitná správa č. 6/2010, bod 43. [9] Osobitná správa č. 6/2010, bod 72. [10] Osobitná správa č. 6/2010, bod 73. [11] Osobitná správa č. 6/2010, odporúčanie 2. [12] Osobitná správa č. 6/2010, odpoveď Komisie, bod 58. [13] Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 1. --------------------------------------------------