SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU O ČINNOSTI NA ZÁKLADE EXTERNÉHO MANDÁTU EIB V ROKU 2011 /* COM/2012/0637 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU O ČINNOSTI NA ZÁKLADE EXTERNÉHO MANDÁTU EIB V ROKU 2011 OBSAH 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... HLAVNÉ VÝSLEDKY................................................................................................. 4 3........... FINANČNÉ OPERÁCIE.............................................................................................. 5 3.1........ Prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie............. 5 3.2........ Prínos k plneniu cieľov politiky EÚ.................................................................................. 8 3.3........ Rozčlenenie podľa jednotlivých odvetví........................................................................... 9 3.4........ Vplyv a pridaná hodnota operácií EIB............................................................................. 9 4........... SPOLUPRÁCA S KOMISIOU.................................................................................. 10 5........... SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI............ 12 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTI NA ZÁKLADE EXTERNÉHO MANDÁTU EIB V ROKU 2011 1. ÚVOD Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ[1] (ďalej len „rozhodnutie“ alebo „mandát“) sa od Komisie vyžaduje, aby každý rok predkladala správu o finančných operáciách Európskej investičnej banky (EIB) uskutočnených so zárukou EÚ. Táto správa vychádza z každoročných správ EIB a vzťahuje sa na činnosť na základe externého mandátu EIB v roku 2011. Táto správa sa preto netýka vývoja, ku ktorému došlo v roku 2012, najmä potvrdenia zvýšenia kapitálu EIB na zasadnutí Európskej rady v júni 2012. V regiónoch mimo EÚ, na ktoré sa vzťahuje mandát, EIB poskytuje úvery a záruky za úvery na základe záruky EÚ (ďalej len „operácie na základe mandátu“) alebo na vlastné riziko (ďalej len „operácie uskutočňované na vlastné riziko“) podľa článku 16 svojich stanov. V tejto správe sa preskúmavajú finančné operácie EIB na základe mandátu a správa obsahuje aj súhrnný prehľad operácií uskutočnených na vlastné riziko v roku 2011. Operácie EIB v afrických, karibských a tichomorských krajinách (AKT) a zámorských krajinách a územiach (ZKÚ) sú uvedené v samostatnej výročnej správe. Malo by sa poznamenať, že správy o niektorých dodatočných požiadavkách zavedených článkom 11 rozhodnutia sa budú týkať len tých finančných operácií EIB, pri ktorých sa žiadosť o financovanie podala po 30. októbri 2011 a ktoré sa podpísali po 1. januári 2012. Podrobnejšie informácie a štatistické tabuľky týkajúce sa uvedených činností vrátane informácií na úrovni projektov, odvetví, krajín a regiónov sa uvádzajú v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie[2]. Ďalší pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje regionálne technické operačné usmernenia, ktoré po porade s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť spoločne vypracovali Komisia a EIB v súlade s článkom 6 rozhodnutia, v ktorom sa stanovuje príspevok finančných operácií EIB v rámci mandátu k politikám Únie. Cieľom regionálnych technických operačných usmernení je zaistiť takúto podporu a usmernenia by mali byť platné do uplynutia súčasného mandátu. Rozhodnutím 1080/2011/EÚ sa od Komisie vyžaduje, aby Európskemu parlamentu a Rade doručila tieto usmernenia hneď, ako budú stanovené. Treba poznamenať, že táto správa bude tvoriť prílohu k nadchádzajúcemu posúdeniu vplyvu, ktoré sprevádza legislatívny návrh rozhodnutia, ktorým sa EIB poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie v rámci budúceho viacročného finančného rámca (VFR). 2. HLAVNÉ VÝSLEDKY Rozhodnutím sa zvýšil celkový strop všeobecného mandátu o 1 684 miliónov EUR a uvoľnilo sa ďalších 2 000 miliónov EUR na mandát na podporu boja proti zmene klímy s cieľom poskytnúť EIB záruku až do výšky 29 484 miliónov EUR na jej operácie na základe mandátu. V roku 2011 sa začalo viacero kľúčových iniciatív na úrovni EÚ, najmä v nadväznosti na arabskú jar. Najmä strop úverového financovania EIB vykonávaného na základe záruky EÚ pre stredomorský región sa zvýšil o 1 miliardu EUR. Komisia a EIB sa spolu s príslušnými členskými štátmi aktívne zúčastnili na partnerskej iniciatíve skupiny G8 zo samitu v Deauville a vytvorili pracovnú skupinu EÚ pre rôzne krajiny južného Stredomoria. Vzhľadom na zhoršujúce sa globálne hospodárske vyhliadky EIB v roku 2011 naďalej podporovala hospodársku aktivitu v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, a výrazne zvýšila svoje úverové financovanie projektov súvisiacich s bojom proti zmene klímy. Celkový objem financovania EIB mimo EÚ dosiahol v roku 2011 výšku 7,3 miliardy EUR, teda približne o 17 % menej než v roku 2010, keď sa dosiahlo 8,7 miliardy EUR, avšak stále v priemere nad úrovňami spred krízy. V regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, predstavovala aktivita EIB 6,5 miliardy EUR v roku 2011 oproti 7,8 miliardy EUR v roku 2010. Podľa najnovšieho operačného plánu banky na roky 2012 – 2014, ktorý EIB potvrdila koncom roka 2011, sa očakáva, že objem vonkajšieho úverového financovania EIB sa bude naďalej zmenšovať a dosiahne úrovne spred krízy zodpovedajúce 6,5 miliardy EUR v roku 2012, 5,9 miliardy EUR v roku 2013 a 5,2 miliardy EUR v roku 2014. Predovšetkým výška vonkajšieho financovania EIB z vlastných zdrojov (t. j. bez toho, aby sa vzal do úvahy investičný nástroj pre AKT a činnosti rizikového kapitálu v stredomorských krajinách) by mala predstavovať 6,0 miliardy EUR v roku 2012, 5,3 miliardy EUR v roku 2013 a 4,6 miliardy v roku 2014. Globálna kríza neobišla ani regióny, na ktoré sa vzťahuje mandát. V predvstupových krajinách, na ktoré pripadlo približne 52 % celkových úverov v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, zostal nárast úverov výrazne pod úrovňami spred krízy napriek tomu, že sa hospodársky rast v roku 2011 stabilizoval na úrovni 7,5 %. EIB ako kľúčový mnohostranný poskytovateľ pôžičiek v regióne naďalej podporovala hospodársku aktivitu tým, že vo veľkej miere poskytovala úvery MSP (31 % celkového objemu) a významné finančné prostriedky vyčleňovala na investície do odvetví dopravy a energie. Financovanie úverov EIB na projekty zamerané na boj proti zmene klímy sa zároveň zvýšilo o 500 miliónov EUR a dosiahlo sumu 2,1 miliardy EUR, čo predstavuje 32 % celkových podpísaných úverov (oproti 21 % v roku 2010). Mnohé z týchto úverov boli zamerané na najmenej úsporné krajiny z hľadiska CO2, napr. Rusko, Južnú Afriku a Indiu. Osobitné úsilie sa vyvinulo v Ázii a Latinskej Amerike, kde takéto úvery predstavovali 78 % celkových podpísaných úverov. Na boj proti zmene klímy ďalej v roku 2011 pripadlo 29 % úverového financovania v predvstupových krajinách a 30 % úverového financovania v Južnej Afrike. Zatiaľ čo vo väčšine regiónov, na ktoré sa vzťahuje mandát, boli objemy úverového financovania poväčšine stabilné, objemy úverového financovania v stredomorskom regióne prudko klesli na 965 miliónov EUR z historického maxima 2,5 miliardy EUR v roku 2010. Táto situácia nastala z dôvodu meškania, ku ktorému došlo pri príprave projektov následkom udalostí arabskej jari a z toho vyplývajúcej neistoty a náročného podnikateľského prostredia. Viaceré dočasné správne orgány odložili rozhodnutia o programoch dlhodobých investícií na obdobie po demokratických voľbách. Okrem toho bola v Sýrii ako súčasť sankcií EÚ voči tejto krajine pozastavená činnosť EIB. Komisia v tomto kontexte prijala v apríli 2012 delegovaný akt, ktorým Sýriu odstraňuje zo zoznamu oprávnených krajín v rámci mandátu[3]. V tejto súvislosti treba poznamenať, že EIB zaznamenala neplnenie splátok úrokov a úverov sýrskou vládou a že v máji 2012 bola vznesená prvá výzva na uplatnenie záruky EÚ vo výške približne 15,4 milióna EUR. 3. FINANČNÉ OPERÁCIE 3.1. Prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Pri regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, predstavoval celkový objem 6,5 miliardy EUR v roku 2011 oproti 7,8 miliardy EUR v roku 2010. Sumy podpísané na základe nástrojov EIB vykonávaných na vlastné riziko sa v roku 2011 zvýšili o 18 %, zatiaľ čo objem úverov na základe mandátu sa znížil o 37 %. V nasledujúcej tabuľke je uvedený prehľad o objeme financovania EIB z vlastných zdrojov v roku 2011 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát. Tabuľka 1: Financovanie EIB v roku 2011 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát Krajiny pôsobenia || Operácie na základe mandátu || Operácie EIB vykonávané na vlastné riziko || Spolu (v miliónoch EUR) || Komplexná záruka || Krytie politických rizík || Spolu Predvstupové krajiny || 998 || 26 || 1 024 || 2 358 || 3 381 Stredomorské krajiny || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Východné susedné krajiny a Rusko || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Ázia a Latinská Amerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1 171 Južná Afrika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Spolu || 2 352 || 698 || 3 050 || 3 409 || 6 459 V roku 2011 bolo 77 % úverov podpísaných na základe mandátu krytých komplexnou zárukou, ktorá sa využíva na operácie na štátnej a nižšej ako štátnej úrovni, zatiaľ čo 23 % bolo krytých zárukou politických rizík na operácie súkromného sektora. Objem podpísaných úverov na základe jednej alebo druhej záruky v roku 2011 predstavuje spolu 47 % celkových finančných prostriedkov v regiónoch, na ktoré sa rozhodnutie vzťahuje, zatiaľ čo zostávajúcich 53 % zodpovedá rekordnej úrovni 3,4 miliardy EUR úverov EIB na vlastné riziko bez využitia záruky EÚ. Koncom roka 2011 dosahovala celková suma úverov podpísaných na základe mandátu 19,4 miliardy EUR, resp. 66 % z celkového stropu podľa rozhodnutia, čo vo všeobecnosti zodpovedá očakávaniam po uplynutí piatich rokov zo sedemročného obdobia mandátu. EIB má v rámci mandátu k dispozícii priestor na manévrovanie v celkovej výške 10,1 miliardy EUR. Napriek očakávanému zredukovaniu vonkajšej aktivity EIB v rokoch 2012 a 2013 a zvýšeniu celkového stropu na základe rozhodnutia sa očakáva, že EIB dosiahne niektoré regionálne stropy do konca roku 2013 (napr. predvstupový región), zatiaľ čo u iných je situácia menej istá (napr. stredomorský región). Na tomto mieste treba poznamenať, že rozhodnutím sa zavádza možnosť pružného prerozdelenia 10 % medzi regionálnymi stropmi. Tabuľka 2: Celkové podpísané úvery a ich vyplácanie na základe mandátu (2007 – 2011) v miliónoch EUR || Strop || Čisté podpísané úvery || Čisté podp. úvery ako % stropu || Vyplatené sumy || Čisté vyplatené sumy ako % čistých podp. úverov Predvstupové krajiny || 9 048 || 7 622 || 84 % || 3 899 || 51 % Stredomorské krajiny || 9 700 || 6 559 || 68 % || 2 079 || 32 % Východné susedné krajiny a Rusko || 3 848 || 1 709 || 44 % || 318 || 19 % Ázia a Latinská Amerika || 3 952 || 2 761 || 70 % || 1 690 || 61 % Južná Afrika || 936 || 591 || 63 % || 425 || 72 % Všeobecný mandát spolu || 27 484 || 19 242 || 70 % || 8 411 || 44 % Mandát na podporu boja proti zmene klímy (2011 – 2013) || 2 000 || 150 || 8 % || 150 || 100 % Mandát spolu || 29 484 || 19 392 || 66 % || 8 561 || 44 % Pokiaľ ide o vyplácanie prostriedkov, ku koncu roka 2011 vyplatila EIB sumu 8,5 miliardy EUR, resp. 44 % čistých podpísaných úverov. Miera vyplácania v predvstupových krajinách, Ázii, Latinskej Amerike a Južnej Afrike sa pohybuje medzi 50 až 75 %, čo odzrkadľuje zvyčajný čas, ktorý uplynie medzi podpísaním zmluvy o financovaní a realizáciou projektu a zodpovedajúcim vyplatením prostriedkov. Vyplácanie prostriedkov v stredomorských krajinách bolo nižšie a predstavovalo 32 % čistých podpísaných súm, pretože sa v ňom odzrkadlili dôsledky arabskej jari a pozastavenie operácií v Sýrii. Nízke miery vyplácania na úrovni 19 % podpísaných úverov vo východnej Európe, na južnom Kaukaze a v Rusku sú odzrkadlením meškajúceho riešenia inštitucionálnych problémov v danom regióne, ako aj skutočnosti, že viac ako tri štvrtiny súm bolo podpísaných za posledné dva roky. EIB očakáva, že operácie vo východných susedných krajinách a v Rusku bude možné urýchliť vzhľadom na širšie ciele stanovené na základe mandátu pre aktivity EIB v danom regióne, memoranda o porozumení s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Komisiou podpísaného v marci 2011 a využívania cielenej technickej pomoci na urýchlenie realizácie projektov. Tabuľka 3: Ročné úvery na základe súčasného mandátu na roky 2007 – 2013 v miliónoch EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Úvery brutto spolu || Zrušené úvery || Úvery netto spolu Predvstupové krajiny || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 7 666 || 44 || 7 622 Stredomorské krajiny || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 6 845 || 286 || 6 559 Východné susedné krajiny a Rusko || - || 170 || 233 || 631 || 675 || 1 709 || - || 1 709 Ázia a Latinská Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 2 815 || 53 || 2 761 Južná Afrika || - || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 Všeobecný mandát spolu || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 868 || 2 900 || 19 681 || 449 || 19 242 Mandát na podporu boja proti zmene klímy (2011 – 2013)(**) || || || || || 150 || 150 || - || 150 Mandát spolu || || || || || 3 050 || 19 831 || 449 || 19 392 (*) Do 31. júla 2007 sa úverové financovanie realizovalo aj na základe mandátu na roky 2000 – 2007. (**) Operácie vo výške 150 miliónov EUR podpísané na základe mandátu na podporu boja proti zmene klímy v roku 2011 boli podpísané v predvstupových krajinách. || || || || || Z hľadiska počtu projektov bolo v roku 2011 na základe mandátu financovaných 29 projektov v porovnaní so 46 projektmi v roku 2010. Finančná aktivita EIB v predvstupových krajinách sa v roku 2011 udržala na stabilnej úrovni vo výške 3,4 miliardy EUR, ako tomu bolo v roku 2010, čo predstavuje 52 % jej aktivity v regiónoch, na ktoré sa mandát vzťahuje. Úverové financovanie na základe mandátu kleslo na 1 miliardu EUR, zatiaľ čo úverové financovanie v rámci predvstupového nástroja na vlastné riziko sa zvýšilo o 18 % na 2,4 miliardy EUR. Vzhľadom na zmenšený manévrovací priestor v rámci mandátu a stále veľké potreby v predvstupových krajinách Rada guvernérov EIB začiatkom roku 2011 schválila zvýšenie stropu úverového financovania z predvstupového nástroja o 5,7 miliardy EUR do roku 2013. Zatiaľ čo aktivita v stredomorských krajinách sa prudko znížila, finančná aktivita EIB vo východných susedných krajinách sa v roku 2011 zvýšila na 776 miliónov EUR (oproti 631 miliónom EUR v roku 2010), z toho 675 miliónov EUR na základe mandátu, čo v danom regióne predstavuje rekordnú úroveň. V Ázii a Latinskej Amerike predstavovala celková úroveň financovania 1,2 miliardy EUR ako v roku 2010, pričom úverové financovanie na základe mandátu kleslo na 310 miliónov EUR, čo bolo kompenzované zodpovedajúcim nárastom úverového financovania EIB na vlastné riziko, najmä prostredníctvom nástroja pre energetickú udržateľnosť a bezpečnosť dodávok. V Južnej Afrike boli v roku 2011 podpísané tri nové úvery v celkovej výške 165 miliónov EUR vrátane prvého juhoafrického úveru podpísaného EIB na vlastné riziko vo výške 50 miliónov EUR v rámci nástroja pre energetickú udržateľnosť a bezpečnosť dodávok. 3.2. Prínos k plneniu cieľov politiky EÚ Cieľom operácií EIB podľa rozhodnutia je podporovať príslušné ciele vonkajšej politiky Únie. Ciele, ktoré boli predtým stanovené pre operácie so zárukou EÚ v jednotlivých regiónoch, sa v rozhodnutí nahrádzajú týmito všeobecnými horizontálnymi cieľmi pre všetky regióny, na ktoré sa mandát vzťahuje: i) zmiernenie dôsledkov zmeny klímy a prispôsobenie sa im; ii) rozvoj sociálnej a ekonomickej infraštruktúry; iii) rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP. Medzi ďalšie základné ciele patrí prínos k uplatňovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť, ako sa uvádza v článku 21 Zmluvy o EÚ, a k regionálnej integrácii medzi partnerskými krajinami vrátane hospodárskej integrácie medzi predvstupovými krajinami, susednými krajinami a Úniou. EIB môže uvažovať o zintenzívnení svojej aktivity pri podporovaní zdravotníctva a vzdelávania tam, kde jasne vykazuje pridanú hodnotu. V priložených regionálnych technických operačných usmerneniach, ktoré spoločne vypracovali Komisia a EIB, sa stanovuje prepojenie medzi rámcom regionálnej politiky Únie, všeobecnými horizontálnymi cieľmi mandátu a ich plnením. Tieto usmernenia majú zaistiť, že financovanie EIB bude dopĺňať zodpovedajúce politiky, programy a nástroje EÚ v jednotlivých regiónoch. Uvedené zrevidované ciele budú tvoriť základ oznamovaných informácií o nových operáciách od roku 2012. Určité náznaky sa však už dajú odvodiť z činností, ktoré sa uskutočnili v roku 2011. Predovšetkým podpora EIB sociálnej a ekonomickej infraštruktúre predstavovala 64 % celkovej aktivity EIB v regiónoch, na ktoré sa v roku 2011 vzťahoval mandát (75 % na operácie na základe mandátu). Podpora súkromnému sektoru predstavovala 55 % celkovej aktivity EIB v regiónoch, na ktoré sa v roku 2011 vzťahoval mandát (29 % na operácie na základe mandátu), zatiaľ čo podpora MSP prostredníctvom miestnych finančných sprostredkovateľov predstavovala 17 % celkovej aktivity EIB v regiónoch, na ktoré sa v roku 2011 vzťahoval mandát (6 % na operácie na základe mandátu). V posledných rokoch EIB posilnila úverové financovanie v oblasti boja proti zmene klímy a zvýšila úsilie venované cieľu EÚ dosiahnuť rast s nízkymi emisiami oxidu uhlíka a odolný voči zmene klímy v rámci Únie i mimo nej, najmä v nadväznosti na samit UNFCC v roku 2009 v Kodani. V roku 2011 sa podpísané úvery na boj proti zmene klímy zvýšili na 2,08 miliardy EUR (32 % celkového financovania EIB v dotknutých regiónoch), z toho 0,89 miliardy EUR na základe mandátu (29 % operácií na základe mandátu), oproti 1,6 miliardy EUR v roku 2010 (21 % celkového financovania EIB v dotknutých regiónoch). EIB prijala súbor kritérií oprávnenosti projektov v jednotlivých odvetviach z hľadiska cieľa boja proti zmene klímy. Napríklad nie všetky projekty, ktoré zlepšujú spotrebu energie, sú automaticky oprávnené. Sú nimi len tie, pri ktorých je energetická účinnosť preukázateľne vyššia aspoň o 20 % oproti referenčnej hodnote. Okrem toho sa do úvahy berie len tá časť úveru, ktorá zodpovedá cieľu súvisiacemu s klímou. Väčšina úverového financovania boja proti zmene klímy súvisí s projektmi v týchto dvoch veľkých oblastiach: prvou je energia z obnoviteľných zdrojov a energetická účinnosť a druhou je udržateľná doprava. Podrobnejšie informácie o rozsahu prínosu EIB k plneniu cieľov politiky EÚ, na ktoré sa rozhodnutie zameriava, sa uvádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie. 3.3. Rozčlenenie podľa jednotlivých odvetví V tabuľke 4 sa uvádza prehľad regionálneho a odvetvového rozdelenia operácií EIB podľa rozhodnutia, ktoré sa uskutočnili v roku 2011. Tabuľka 4: Rozdelenie operácií podpísaných v roku 2011 na základe mandátu podľa odvetví (v miliónoch EUR) Región || Spolu || Energetika || Doprava || Služby a priemysel || Voda, hygiena || Úvery pre MSP || Infraštruktúra v zdravotníctve a školstve || Poľnohospodárstvo, rybolov a lesníctvo(*) || Telekomunikácie Predvstupové krajiny || 1 024 || - || - || 617 || 60 % || 15 || 1 % || 55 || 5 % || 87 || 8 % || 100 || 10 % || 150 || 15 % || - || - Stredomorské krajiny || 926 || 50 || 5 % || 163 || 18 % || 421 || 46 % || 262 || 28 % || 30 || 3 % || - || - || - || - || - || - Východné susedné krajiny a Rusko || 675 || 175 || 26 % || 450 || 67 % || - || - || - || - || 50 || 7 % || - || - || - || - || - || - Ázia a Latinská Amerika || 310 || 61 || 20 % || - || - || 149 || 48 % || - || || - || - || - || || - || - || 100 || 32 % Južná Afrika || 115 || - || - || - || - || - || - || 115 || 100 % || - || - || - || - || - || - || - || - Spolu || 3 050 || 286 || 9 % || 1 230 || 40 % || 585 || 20 % || 432 || 14 % || 167 || 6 % || 100 || 3 % || 150 || 5 % || 100 || 3 % *) V tejto položke bola na základe mandátu na podporu boja proti zmene klímy podpísaná operácia vo výške 150 miliónov EUR v Turecku. 3.4. Vplyv a pridaná hodnota operácií EIB Na mandát a na povinnosť EIB ďalej posilňovať svoje posudzovanie, meranie a vykazovanie výsledkov a vplyvu svojich operácií EIB reagovala tak, že v roku 2011 prijala nový rámec, rámec merania výsledkov (REM), ktorý sa má uplatňovať na operácie vo všetkých regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát. REM sa bude postupne zavádzať v roku 2012. Štruktúra REM je, tak ako pri predchádzajúcich rámcoch, rozdelená do troch pilierov: Pilier 1 – súlad s politickými cieľmi a prioritami EÚ a prínos k ich plneniu; Pilier 2 – kvalita a solídnosť projektu, ako aj jeho očakávaných a skutočných výsledkov; Pilier 3 – finančná aj nefinančná doplnkovosť príspevku EIB. Prostredníctvom REM sa zlepšia ex-ante posudzovania projektov a schopnosť EIB podávať informácie o skutočných dosiahnutých výsledkoch. Zároveň sa zjednodušia požiadavky týkajúce sa oznamovania informácií klientmi, pretože je v čo najväčšej možnej miere zosúladené s ukazovateľmi výsledkov iných medzinárodných finančných inštitúcií. V roku 2011 sa očakávané výsledky a vplyv financovania EIB aj naďalej posudzovali prostredníctvom dvoch predchádzajúcich rámcov, konkrétne rámca pridanej hodnoty v EÚ a predvstupových krajinách a rámca pre posudzovanie hospodárskeho a sociálneho vplyvu vo všetkých ostatných regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát. EIB vykonáva posudzovanie vopred na základe skutočností a údajov získaných počas fázy schvaľovania projektov. Rámec je navrhnutý tak, aby mohol poskytovať užitočné informácie a referenčné hodnoty počas celého obdobia existencie projektu, najmä na monitorovanie a hodnotenie ex post. Tabuľka 5a: Hodnotenie pridanej hodnoty operácií schválených v roku 2011 v predvstupových krajinách (rámec pridanej hodnoty) (maximálny počet bodov = 200). Ohodnotenie vplyvu || Pilier 1 || Pilier 2 || Pilier 3 || Priemerný počet bodov || Schválené operácie Mandát || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Predvstupový nástroj || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 Tabuľka 5b: Hodnotenie pridanej hodnoty operácií schválených v roku 2011 v krajinách Stredomoria, vo východných susedných krajinách, v Rusku, Ázii, Latinskej Amerike a Južnej Afrike (rámec pre posudzovanie hospodárskeho a sociálneho vplyvu) Hodnotenie vplyvu || Pilier 1 || Pilier 2 || Pilier 3 Investičné úvery || Sprostredkované úvery (MSP) vysoký || 23 (72 %) || 13 (41 %) || 3 (9 %) || 20 (63 %) stredný || 9 (28 %) || 11 (34 %) || 4 (13 %) || 11 (34 %) mierny || 0 || 1 (3 %) || 0 || 1 (3 %) nízky || 0 || 0 || 0 || 0 Spolu || 32 (100 %) || 25 (78 %) || 7 (22 %) || 32 (100 %) V predvstupových krajinách možno v 1. a 2. pilieri sledovať malé rozdiely medzi operáciami uskutočňovanými na základe záruky EÚ a operáciami na vlastné riziko, pričom tieto druhé operácie čiastočne odzrkadľujú skutočnosť, že mandát je zameraný aj na projekty s relatívne vyššou neistotou a projektovým rizikom, kde záruka EÚ poskytuje najvyššiu pridanú hodnotu. V ostatných regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, dostalo deväť operácií hodnotenie „vysokého“ celkového vplyvu vo všetkých troch pilieroch, pričom tieto operácie väčšinou súviseli s projektmi obnoviteľných a alternatívnych zdrojov energie v rámci boja proti zmene klímy. 4. SPOLUPRÁCA S KOMISIOU V rámci strednodobého prieskumu externého mandátu EIB Komisia a EIB intenzívne spolupracovali. Riadny legislatívny postup prijímania rozhodnutia bol dokončený v októbri 2011. V rozhodnutí sa vyzýva k ešte väčšej spolupráci a súčinnosti medzi Komisiou a EIB, ako aj Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Po prijatí rozhodnutia v novembri 2011 Komisia a EIB podpísali novú záručnú dohodu a novú dohodu o vymáhaní nárokov v súlade s článkom 14 a článkom 13 rozhodnutia, ktorými sa nahradili predchádzajúce dohody, s cieľom zohľadniť príslušné zmeny zavedené v novom rozhodnutí. Komisia a EIB takisto spoločne vypracovali regionálne technické operačné usmernenia priložené k tejto správe. Očakáva sa, že v roku 2012 budú obe inštitúcie aktualizovať memorandum o porozumení, v ktorom sú vymedzené podmienky posilnenej spolupráce, aby sa rozšírila na ESVČ a aby sa zohľadnili nové prvky, ktoré sa začlenili do mandátu. Spoluprácu v teréne by takisto bolo treba posilniť tak, že by sa kancelárie EIB a delegácie EÚ vo väčšej miere delili o spoločné priestory. Zároveň prebieha úzka spolupráca pri príprave návrhu budúceho externého mandátu EIB, ktorý sa bude vzťahovať na obdobie rokov 2014 – 2020. EIB bola pridružená k preskúmaniu európskej susedskej politiky tak v južných, ako aj vo východných susedných regiónoch. Spolupráca medzi EIB, ESVČ a Komisiou sa v roku 2011 zintenzívnila, najmä v súvislosti s koordinovaním reakcie EÚ na arabskú jar a budovaním Partnerstva pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím. EIB sa aktívne zapojila aj do pracovných skupín na vysokej úrovni, ktoré zriadila vysoká predstaviteľka a podpredsedníčka Komisie pani Ashtonová s cieľom ďalej optimalizovať spoluprácu v niektorých krajinách daného regiónu, pričom ich prvé zasadnutie sa uskutočnilo v septembri 2011 v Tunisku. EIB takisto prispela k úvahám o programe zmien[4], o oznámení Komisie zameranom na zvýšenie vplyvu politiky rozvoja EÚ, najmä pokiaľ ide o podporu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja súkromného sektora. Uvedené práce budú v ďalších rokoch pokračovať, pričom EIB bude podporovať Komisiu a ESVČ pri vykonávaní novej susedskej politiky a pri realizácii príslušných priorít programu zmien. Spoločná práca bude zameraná aj na politiku rozširovania so zreteľom na podporu vstupu Chorvátska do EÚ a ďalšie reformy v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách na ich ceste k integrácii do EÚ. EIB sa bude za podpory od Komisie usilovať o obnovenie operácií v Kosove[5]. V tejto súvislosti by bolo treba poznamenať, že v súlade s článkom 10 rozhodnutia, v ktorom sa stanovuje, že „Kosovo zastupuje Misia OSN v Kosove alebo správa určená v regionálnych technických operačných usmerneniach“, v uvedených usmerneniach sa plánuje s tým, že takouto správou bude vláda Kosova. Spolupráca v sektorových otázkach sa ďalej posilní, najmä v oblasti boja proti zmene klímy a v rámci iniciatívy Udržateľná energia pre všetkých. V tejto súvislosti EIB v súlade s článkom 6 rozhodnutia a v spolupráci s Komisiou vypracuje do konca roka 2012 stratégiu o tom, ako v rámci mandátu postupne a plynulo zvýšiť percentuálny podiel projektov podporujúcich znižovanie emisií CO2 a postupne ukončiť financovanie projektov s negatívnym vplyvom na dosahovanie cieľov Únie v oblasti zmeny klímy. 5. SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI V roku 2011 predstavovalo spolufinancovanie s ďalšími medzinárodnými finančnými inštitúciami (IFI) alebo európskymi bilaterálnymi inštitúciami 56 % celkových podpísaných úverov na základe mandátu. Hoci sa tento pomer po priebežnom zvyšovaní za predchádzajúce štyri roky (najvyšší bol v roku 2010 na úrovni 64 %) znížil, stále prezrádza nepretržitú vysokú úroveň spolufinancovania s inými finančnými inštitúciami. Zoznam spolufinancovaných operácií podpísaných v regiónoch, na ktoré sa v roku 2011 vzťahoval mandát, je uvedený v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Nové memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a EBOR bolo podpísané v marci 2011. Toto memorandum o porozumení nahrádza a spája predchádzajúce dohody týkajúce sa východnej Európy, južného Kaukazu, Ruska a strednej Ázie (z decembra 2006) a Turecka (z januára 2009). Memorandum o porozumení umožní posilniť strategickú a operačnú spoluprácu. Nové memorandum o porozumení týkajúce sa spolupráce mimo EÚ sa v roku 2012 preskúma s cieľom zohľadniť rozšírenie aktivity EBOR v stredomorskom regióne. V roku 2011 došlo v južných susedných krajinách a krajinách AKT k výraznému pokroku v dvojročnej pilotnej fáze trojstrannej dohody o iniciatíve vzájomnej dôvery podpísanej medzi EIB, AFD[6] a KfW. Cieľom iniciatívy je zvýšiť spoločnú účinnosť a efektívnosť všetkých troch inštitúcií tým, že budú uznávať a spoliehať sa na postupy a normy, ktoré uplatňuje tá inštitúcia, ktorá preberá vedúcu úlohu pri práci na spolufinancovanom projekte. V roku 2012 sa práce zamerajú na vývoj spoločných operačných usmernení. Pokračovalo sa v spolupráci so skupinou Svetovej banky, a to aj podpísaním dvojstrannej dohody o spolupráci medzi EIB a Medzinárodnou finančnou korporáciou v snahe zlepšiť spoluprácu pri financovaní projektov v súkromnom sektore v susedných južných krajinách a krajinách AKT. EIB pracovala aj v spolupráci s multilaterálnymi rozvojovými bankami v kontexte partnerstva z Deauville s cieľom podporovať udržateľný a inkluzívny rast v reakcii na arabskú jar, ako uviedli lídri G8 na samite v máji 2011. EIB sa okrem toho naďalej zúčastňovala rôznych špecializovaných pracovných skupín, ktoré IFI zriadili v záujme zdieľania osvedčených postupov alebo riešenia konkrétnych otázok. EIB je aktívnym hráčom na trhu nástrojov prelínania úverov s dotáciami na úrovni regiónov, ktoré Komisia zaviedla v posledných rokoch spolu s EIB, EBOR, Rozvojovou bankou Rady Európy a inými európskymi bilaterálnymi finančnými inštitúciami[7]. Okrem toho EIB zohrávala kľúčovú úlohu v skupine expertov, ktorú Komisia vytvorila na posúdenie zriadenia „platformy EÚ pre spoluprácu a rozvoj“. Komisia v spolupráci s EIB a inými európskymi multilaterálnymi a bilaterálnymi finančnými inštitúciami začala uvažovať o nových finančných nástrojoch na podporu vonkajších politík EÚ v ďalšom VFR. Výrazný nárast v používaní inovatívnych finančných nástrojov by mal umožniť väčší podiel dotácií EÚ, ktoré by sa prelínali s úvermi alebo by sa použili v rámci nástrojov vlastného imania alebo zdieľania rizík na mobilizáciu dodatočných zdrojov financovania, najmä od investorov zo súkromného sektora, na pokrytie investičných potrieb našich partnerských krajín. V záujme zvýšenia účinnosti a efektívnosti externého financovania EÚ by sa v rámci budúcej platformy malo podporovať využívanie inovatívnych finančných nástrojov vo vonkajšej politike. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES (Ú. v. EÚ L 280, 27.10.2011, s. 1). [2] SWD(2012)358 [3] Delegované rozhodnutie Komisie z 8. februára 2012, ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES, pokiaľ ide o Sýriu (Ú. v. EÚ L 110, 24.4.2012, s. 38). [4] KOM(2011) 637 v konečnom znení. [5] Toto označenie nemá vplyv na pozície týkajúce sa statusu a je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244/99 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. [6] Agence Française de Développement. [7] Napr. investičný rámec pre západný Balkán, investičný nástroj európskej susedskej politiky, investičný nástroj pre strednú Áziu, investičný nástroj pre Áziu a trustový fond EÚ a Afriky pre infraštruktúru.