SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 24.6.2004 
KOM(2004) 425 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE  
URČENÉ RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
Verejné financie v EMÚ – 2004 
     
{SEK(2004) 761}  
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE  
URČENÉ RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
Verejné financie v EMÚ – 2004 
Rastúca rôznorodos ť stavov rozpo čtov s náro čným celkovým vývojom 
V roku 2003 skuto čné deficity na ďalej rástli v celej EÚ a boli odrazom predlžovaného 
spomalenia rastu a pôsobenia automatických stab ilizátorov. V eurozóne  deficit vzrástol z 
2,3% HDP v roku 2002 na 2,7% HDP v roku 2003. Ak vezmeme do úvahy všetkých 25 krajín, ktoré sú členmi EÚ k 1. máju 2004, deficit sa zvýšil z 2,1% na 2,7% HDP. Cyklicky 
upravený vývoj sa za čal vyvíjať priaznivejšie, ke ď došlo k zlepšeniu z 2,4% HDP v roku 
2002 na 2,1% v roku 2003. Avšak ide len o odraz ve ľkých jednorázových opatrení 
v niekoľkých krajinách.  
S ôsmimi krajinami s prebytkovým deficitom a jedenástimi krajinami s deficitom nad 3% 
v roku 2003 EÚ po rozšírení na 25 členov je svedkom rôznorodosti plnenia rozpo čtov 
v členských štátoch. Najvýraz nejšie deficity sú v Nemecku a Francúzsku vzh ľadom na 
veľkosť oboch krajín a ve ľkosť ich deficitov, ktoré zna čne ovplyv ňujú celkový výsledok 
eurozóny. Situácia v Taliansku, kd e deficit zostal pod 3% iba v ďaka pomerne ve ľkým 
jednorázovým opatreniam, je tiež dôvodom na obavy kvôli vysokému podielu vládneho dlhu 
k HDP. Mimo eurozóny sa skuto čné bilancie zhoršili v mnohých krajinách, vrátane 
Spojeného krá ľovstva a Po ľska. Na rozdiel od tohto vývoja, Španielsko, Belgicko, Írsko, 
Fínsko a Luxembursko (v eurozóne) a Švédsko, Dánsko, Estónsko v EÚ-25 zaznamenali prebytky, ktoré sa zachovali po čas celého spomalenia, čo svedčí o zdravom stave ich 
rozpočtu. Ako odraz vývoja v oblasti rozpo čtu a rastu vo ve ľkých krajinách, pomer vládneho 
dlhu k HDP vzrástol v roku 2003 a dosiahol hod notu 70,4% v eurozóne a 63,1% v EÚ-25. Aj 
tu sa situácia dos ť odlišuje, ke ď pomer vládneho dlhu k HDP v Taliansku, Grécku a Belgicku 
je 100% a v 14 krajinách je úrove ň dlhu značne pod 60% HDP. 
V niektorých krajinách sa v blízkej budúcnost i nedosiahnu primerané verejné financie  
Napriek zlepšujúcim sa vyhliadkam rastu, rozpo čtové vyhliadky na obdobie 2004 a 2005 nie 
sú veľmi sľubné. Pod ľa prognóz Komisie na jar 2004  sa ukazuje, že skuto čné aj cyklicky 
upravené rozpo čtové bilancie eurozóny sa zhruba  nezmenia v roku 2004 a na základe 
nezmenenej politiky v roku 2005. Na úrovni EÚ-25 sa ukazuje, že skuto čná bilancia sa 
marginálne zlepší na 2,5% HDP v roku 2005. Uk azuje sa, že pomer verejného dlhu k HDP 
mierne vzrastie v roku 2004 na 70,9% HDP v eurozóne a na 63,4% v EÚ-25 a v roku 2005 
zostane na rovnakej úrovni v oboch oblastiach. Komisia nazna čuje, že na úrovni krajiny 
zostane deficit v roku 2004 nad 3% HDP vo Francúzsku aj Nemecku. Tieto dva členské štáty 
sa zaviazali zníži ť deficit pod 3% v roku 2005. O čakáva sa, že deficit nad 3% bude v roku 
2004 aj v Grécku, Holandsku, a ak skon čenie jednorazových opatrení nebude kompenzované 
nápravnými opatreniami, tak aj v Portugalsku a Taliansku. O čakáva sa, že stav rozpo čtu vo 
väčšine nových členských štátov sa zlepší v nasledujúcich dvoch rokoch.  
 
SK 3   SK Najnovšie aktualizácie programov stability a konvergencie ukazujú, že takmer vyrovnaný stav 
v zmysle cyklickej úpravy sa nedosiahne v nieko ľkých krajinách do roku 2007 (-0,7% HDP 
v prípade eurozóny). Nemecko, Francúzs ko, Portugalsko a hlavne Spojené krá ľovstvo budú 
v tomto bode stále ďaleko od vyváženého rozpo čtu. To znamená, že bude existova ť 
neprimeraná miera bezpe čnosti, aby sa predišlo porušeniu referen čnej hodnoty 3% HDP 
v prípade nepriaznivých ekonomických pod mienok. Okrem toho, strednodobé ciele 
niektorých členských štátov eurozóny sú založené na predpokladoch rastu, ktoré sa javia ako 
príliš optimistické. Dokonca aj ke by sa realizovala miera rastu o čakávaná v najnovších 
informáciách, zdá sa, že bude ťažké dosiahnu ť rozpočtové ciele. Nové členské štáty vo 
svojich konvergen čných programoch predpokladajú am bicióznu konsolidáciu svojich 
verejných financií. 
Keď vezmeme do úvahy, že výsledok realizácie programov bol v nieko ľkých prípadoch 
chabý, čo viedlo k opakovanému odkladu cie ľa dosiahnu ť takmer vyrovnaný rozpo čet, je 
jasné, že nie je dôvod na prehnané uspokojenie. Pre členské štáty je absolútne nutné 
dosiahnuť stav rozpo čtu, ktorý zaistí, že automatické stabilizátory budú pracova ť voľne, 
a znížiť riziko neudržate ľných verejných financií vo svetle st arnúcej populácie, a ak zloženie 
úpravy je správne, tak by prispelo  k dosiahnutiu lisabonských cie ľov vysokého rastu 
a zamestnanosti v nasledujúcich nieko ľkých rokoch. Skúsenosti z mi nulosti ukazujú, že je 
nutné zna čné úsilie na zlepšenie zásadného stavu rozpo čtu tak, ako sa zlepšujú ekonomické 
podmienky: problémy, ktoré sme pocítili pri re špektovaní požiadaviek Zmluvy v roku 2002 a 
2003 poukazujú tiež na skuto čnosť, že krajiny nevykonali dostato čnú fiškálnu úpravu po čas 
dobrých časov v rokoch 1999 a 2000. 
Rastúca aktivácia postupov pre doh ľad nad rozpo čtom  
Do polovice roka 2003 sa po čet krajín, ktoré sa dostali do st avu nadmerného deficitu vzrástol 
na tri, s Francúzskom, ktoré sa pripojilo k Po rtugalsku a Nemecku. Napriek opatreniam, ktoré 
prijalo Francúzsko a Nemecko, bolo čoskoro jasné, že deficity v týchto dvoch krajinách, na 
rozdiel od Portugalska, zosta nú v roku 2003 vysoké a že pravdepodobnos ť ich zníženia pod 
3% HDP do roku 2004 je ve ľmi nízka vo svetle návrhov rozpo čtov predložených na jese ň 
v roku 2003. Preto Komisi a postúpila vpred pokia ľ ide o postup pri nadmernom deficite 
s cieľom prinúti ť Francúzsko a Nemecko, aby prijali ro zhodnejšie opatrenia na nápravu 
svojich deficitov prinajmenšom do roku 2005. Na jar 2004 po oznámení rozpo čtových údajov 
týkajúcich sa roku 2003, Komisia za čala postupy pri nadmernom deficite vo či Grécku, 
Holandsku a Spojenému krá ľovstvu, ktoré v roku 2003 zaznamenali deficity nad 3% HDP. 
Súčasne vzhľadom na to, že deficity zostali v roku 2003 pod 3% HDP, Komisia navrhla 
zrušiť rozhodnutia zara ďujúce Portugalsko do stavu nadmerného deficitu. Na základe svojich 
prognóz Komisia navrhla, aby bolo Taliansku adresované „v časné varovanie“ vzh ľadom na 
značné riziko porušenia referen čnej hodnoty 3% HDP v roku 2004. Komisia za čala postup pri 
nadmernom deficite v prípade nieko ľkých nových členských štátov po ic h pristúpení do EÚ. 
Týmto krajinám budú predložené odporú čania, ktoré im pomôžu nastúpi ť na spoľahlivú 
mnohoročnú cestu na dosiahnutie cie ľa.  
Napätie pri realizácii fiškálneho rámca viedlo k neistote  
Kým postupy uvedené v Zmluve sa používali pr i rozbehu do EMÚ bez obtiaží, od zrodenia 
eura sa ich realizácia stala obtiažnejšou. Vo febr uári 2002 Komisia odporú čala, aby Rada 
prijala „v časné varovanie“ adresované Nemecku a Port ugalsku. Pri tejto pr íležitosti sa Rada 
neriadila návrhmi Komisie kvôli záväzkom, kt oré tieto krajiny pr ijali. Podobne, ale 
v pokročilejšom štádiu postupov, Rada na konci novembra 2003 neschválila odporú čania 
 
SK 4   SK Komisie, ktoré sa týkali Fran cúzska a Nemecka, ktoré pred ĺžili termín na nápravu situácie 
nadmerného deficitu o jeden rok a predpokladali urýchlenie postupov.  
Napätie, ktoré vzniklo pr i realizácii  postupov pod ľa Zmluvy a Paktu stability a rastu (PSR), 
a rozdielny výklad PSR inštitúciami Spolo čenstva vytvorili neistotu  v tom, ako sa má 
vykonáva ť dohľad nad rozpo čtom. Tiež ukázali, že niektoré  prvky rámca je nutné znovu 
zvážiť, aby sa zvýšila jeho ú činnosť a dôveryhodnos ť. 
V odozve na problémy pri reali zácii fiškálneho rámca Komisia oznámila stratégiu zameranú 
na hľadanie právnej jasnosti ustanovení Zmluvy a PSR, na pokra čovanie doh ľadu nad 
rozpočtom a posúdenie, aké kroky sú potrebné na posilnenie ekonomického riadenia. Preto na 
konci januára 2004 Komisia požiadala Európsky súdny dvor, aby anuloval rozhodnutia, ktoré 
prijala Rada, a závery prijaté na jej novemb rovej schôdzi. Súdny dvor rozhodol, že sa bude 
zaoberať prípadom v zrýchlenom konaní. 
Medzitým v súlade so svojou stratégiou Komisia pokra čovala vo vykonávaní doh ľadu nad 
rozpočtom v súlade s ustanoveniami Zmluvy a PSR. Táto činnosť zahŕňala hodnotenie 
najnovších informácií týkajúcich sa pr ogramov stability a konvergencie za rok 2003 
a prípravu návrhu stanovísk pre Radu. Komi sia tiež aktualizovala Smernice širokej 
ekonomickej politiky (angl. BEPG = Broad Economic Policy Guidelines), vrátane 
špecifických rozpo čtových odporú čaní pre každú zo 7 nových členských krajín. Taktiež sa 
posunula ďalej pokia ľ ide o postupy vo či krajinám, ktoré nerealizujú primeranú rozpo čtovú 
politiku a tiež vyvíjala úsili e na zlepšenie kvality doh ľadu. Súčasne začala uvažova ť o tom, 
ako by sa mohol rámec omladi ť, aby sa vyriešili nedostatky, ktoré sa prejavili v prvých 
rokoch EMÚ.  
Analytické zlepšenia realiz ované v rámci rámca pre doh ľad nad rozpo čtom v EÚ 
Správa Verejné financie v EMÚ – 2004  vyzdvihuje štyri oblasti, v ktorých sa dosiahol pokrok 
pri analýze vývoja rozpo čtu, vrátane (i) úlohy jednorazový ch opatrení na hodnotenie stavu 
rozpočtu, (ii) využívania cyklicky upravených bila ncií na hodnotenie úsilia, ktoré krajiny 
vyvinuli, (iii) hodnotenia dlhodobej udržate ľnosti verejných financií, a (iv) doh ľadu nad 
nepredvídanými záväzkami. 
Zvýšené zameranie mnohostranného doh ľadu na viac štrukturálnych faktorov si vyžaduje, aby 
dočasné zmeny v stave rozpo čtu boli jasne definované, hlavne ke ď sú spôsobené bu ď 
realizáciou rozpo čtových opatrení s iba do časným účinkom alebo ekonomických cyklom. 
(i) Medzi zdrojmi do časných zmien v rozpo čtoch, si zvláštnu pozornos ť zaslúžia 
„jednorazové“ opatrenia podniknuté vl ádami, pretože sa stávajú častou a významnou črtou 
v krajinách EÚ. Preto je v procese doh ľadu dôležité vzia ť do úvahy tieto opatrenia a dôvody, 
ktoré stoja za nimi. To si vyžaduje vä čšiu transparentnos ť rozpočtových opatrení a jasnejšie 
podávanie správ o týchto opatreniach zo strany členských štátov, vrátane programov stability 
a konvergencie. 
(ii) Spolo čná metodológia, ktorá poskytuje úda je pre cyklicky upravené rozpo čtové bilancie 
(CURB) sa používa na úrovni EÚ  na oddelenie zmien v rozpo čte, ktoré odrážajú ekonomický 
cyklus, od tých, ktor é to nerobia, pri čom tieto sú odrazom opatrení, o ktorých rozhodli 
tvorcovia politiky. CURB sa ukázali, ako ve ľmi užitočné nástroje na hodnotenie rozpo čtovej 
politiky členských štátov. Avšak CURB ne môžu úplne správne odráža ť snahy o fiškálne 
úpravy na základe vo ľného uváženia. Ne čakané zmeny potenciálnej produkcie môžu ma ť tiež 
 
SK 5   SK dopad na výsledky. Navrhovaným riešením je  jednoduchá úprava údajov o CURB, vylu čujúc 
malú zložku zmeny, ktorú možno pripísa ť neočakávaným zmenám v potenciálnom raste. 
(iii) V roku 2004, tretí rok po sebe, doh ľad nad rozpo čtom v EÚ zah ŕňa hodnotenie dlhodobej 
udržateľnosti verejných financií na základe aktualizovaných programov stability a 
konvergencie. Tento rok sa viac pozornosti ve novalo zvýšeniu kvalita tívnej analýzy, ktorá 
podporuje výklad získaných výsledkov, ktorá zna čne prispela k tomu, že hodnotenie získalo 
vyššiu informa čnú hodnotu. Celkove analýza ukazuje, že riziká, ktoré ohrozujú dlhodobú 
udržateľnosť, sú stále prítomné v deviatich krajinác h. V piatich z nich (Belgicko, Grécko, 
Taliansko, Nemecko a Francúzsko) sú problémy vážnejšie, zatia ľ čo ostatné čelia niektorým 
rizikám bu ď kvôli strednodobému rozpo čtovému vývoju (Holandsko a Spojené krá ľovstvo) 
alebo kvôli neistote z dlhodobých odhadov penzij ných výdavkov (Španielsko a Portugalsko). 
Nakoniec, zdá sa, že šes ť krajín (Írsko, Dánsko, Fínsko, Rakúsko, Luxembursko a Švédsko) 
sú relatívne v dobrej pozícii, a by pokryli náklady starnúcej spolo čnosti na základe sú časnej 
politiky.  
(iv) Aby sme dostali komplexnejší obraz o udržate ľnosti verejných financií, je nutné posúdi ť 
iné záväzky, než tie, ktoré sú zahrnuté v maas trichtskej definícii hrubého dlhu. Medzi ne 
patria takzvané „nepredvídané záväzky“, ktoré zodpovedajú vládnym záväzkom, ktoré sa 
zhmotnia iba ke ď nastanú konkrétne udalosti. Dôležitos ť tejto otázky pri doh ľade nad 
rozpočtom v EÚ vzrástla v ostatných rokoch a hl avne po rozšírení EÚ. Balík nepredvídaných 
záväzkov je v skuto čnosti pomerne ve ľký v nových členských štátoch. Vzh ľadom na rôzne 
situácie a trendy v EÚ by rastúce odha ľovanie a monitorovanie nepredvídaných záväzkov 
bolo užito čným krokom k posilneniu doh ľadu nad rozpo čtom v EÚ.  
Rozpočtová disciplína a zvýšený po tenciál rastu sú pevné ciele 
Rozpočtové pravidlá EÚ sa zameriavajú na podporu strednodobej a dlhodobej rozpo čtovej 
disciplíny, aby sa zaistil  primeraný stav rozpo čtu. Avšak rámec EÚ bol kritizovaný kvôli 
tomu, že sa príliš zameriava na aspekty disciplí ny, a teda nie je nakl onený rastu. Na základe 
týchto skuto čností sa správa Verejné financie v EMÚ - 2004  pozerá na otázky, ako fiškálna 
disciplína a kvalita verejných financií prispievajú k rastu. 
Prínosy fiškálnej disciplíny 
Počas napätej debaty o realizáci i rámca EÚ pre fiškálny doh ľad, ktorá sa konala minulý rok, 
mnoho kritikov zdôraz ňovalo, že sa nadmerne zameriava na  fiškálnu disciplínu a že to bolo 
škodlivé pre rast. Avšak táto kritika nie je  podložená. Bez postupu smerom k fiškálnej 
disciplíne dosiahnutej v minulej dekáde v ďaka rámcu založenom na pravidlách by európska 
ekonomika pravdepodobne zažila ešte vä čšie sklamanie pokia ľ ide o rastový výkon. Správa 
Verejné financie v EMÚ – 2004 ukazuje, že skôr, než by pôsobila proti rastu, fiškálna 
disciplína a primerané verejné financie pris pievajú k makroekonomickému prostrediu, ktoré 
podporuje potenciálny rast. Fiškálny rámec tým,  že bráni predlžovaným fiškálnym deficitom, 
bráni negatívnemu dopadu, ktorý majú ta kéto deficity na budúci príjem.  
Mechanizmus, ktorý pôsobí, je celkom jasný. Ke ď sa deficity predlžujú, bude nasledova ť 
zníženie národných úspor. Ako následok sa toto prenesie bu ď do zníženia súkromných 
investícií alebo do zhoršenia bežného ú čtu, alebo do oboch. Rozsah vytla čenia súkromných 
investícií bude závisie ť od citlivosti národných úspor  na úrokové miery a stup ňa 
medzinárodnej mobility kapitálu, zatia ľ čo správanie vládnych i nvestícií bude závisie ť hlavne 
od rozdelenia celkových výdavkov a rozsahu, do aké ho sa deficity využívajú na financovanie 
 
SK 6   SK bežných alebo kapitálových výdavkov. Potom skuto čným problémom nie je, či strata fiškálnej 
disciplíny sa prenesie v strednodobom hor izonte do nižších budúcich príjmov, ale o ko ľko 
a prostredníctvom ktorých kanálov.  
Predlžované rozpo čtové deficity redukujú v prvom rade  akumuláciu kapitálu a príjmové 
vyhliadky, hlavne cez vyššie úrokové sadzby.  Správa Verejné financie v EMÚ – 2004 
ukazuje, v súlade s empirickým dôkazom, že dodato čný deficit vo výške jedného 
percentuálneho bodu HDP v krajin ách eurozóny sa v priemere spája s nárastom rozsahu 
úrokovej miery medzi dlhodobými a krátkodobými vládnymi dlhopismi o 15-20 základných bodov. Hoci je tento nárast malý, je pravdepodobné, že bude ma ť negatívny vplyv na 
investície, ktoré sú okrem iných faktor ov ovplyvnené dlhodobými  úrokovými mierami. 
Okrem toho, analýza nazna čuje, že predlžovaná ve ľká rozpočtová nerovnováha v krajinách 
s vysokým deficitom bežného ú čtu môže by ť príčinou oddialenia externej úpravy. Táto obava 
má zvlášť veľký význam v prípade nových členských štátov, z ktorých vä čšina zaznamenáva 
v ostatných rokoch pomerne ve ľké rozpo čtové deficity, ktoré sa spájajú s externou 
nerovnováhou. Hoci externú nerovnováhu možno vysvetli ť dynamikou snahy o vyrovnanie, 
udržanie rozpo čtových deficitov pod kontrolou bude nevyhnutné pre zachovanie stabilnej 
meny v rámci ERM-II, ako nevyhnutného kroku smerom k pripojeniu sa k EMÚ.  
Počas diskusie o fiškálnom rámci EÚ sa vykona la malá analýza kvantitatívneho dopadu, ktorý 
bol vyvolaný prítomnos ťou rámca, na rozpo čtovú rovnováhu v krajinách EÚ. Simulácie 
s modelom Európskej komisie QUEST II ukazuj ú, že ak by neexistoval fiškálny rámec EÚ, 
primárne rozpo čtové deficity v prípade eurozóny by boli vyššie o takmer 0,9 bodov HDP za 
rok počas obdobia 1994-2003. To nazna čuje, že fiškálny rámec EÚ prispel k zabráneniu 
veľkého zvyšovania vládneho dlhu v euro zóne, ktorý by bol v roku 2003 asi o 8 
percentuálnych bodov HDP vyšší, než teraz. Ďalej, simulácie ukazujú, že vyššie deficity 
v eurozóne by najprv zvýšili úrove ň príjmov o maximálne polovi cu percentuálneho bodu 
HDP, ale tento malý ú činok by sa rýchlo stratil. Avšak, ak sa vezme do úvahy dopad dlhu na 
rizikovú prémiu, výsledky ukazujú, že prospech z absencie fiškálnej disciplíny by bol 
z krátkodobého h ľadiska dokonca menší a zo strednodobého h ľadiska negatívny.  
Celkove analýza nazna čuje, že úprava rozpo čtu v 90-tych rokoch, vyvolaná fiškálnym 
rámcom EÚ, zah ŕňala v sebe redukciu rastu obmedzenej ve ľkosti a trvania, ale položila 
základy pre lepšie vyhliadky na rast. Pri ab sencii rámca vyššie de ficity by boli vytla čili 
súkromné investície a ďalej by redukovali potenciál ny rast v porovnaní so sú časnými údajmi.  
Zlepšovanie kvality verejných financií 
Z pohľadu dôležitosti, ktorú lisabo nská stratégia pripisuje kva lite verejných financií, čo sa 
odráža v Smerniciach širokej ekonomickej politi ky (angl. BEPG), ako aj v inom postupe, 
akým sú Smernice zamestnanosti a ot vorená metóda koordinácie, správa Verejné financie v 
EMÚ – 2004 sa snaží objasni ť úlohu kvality verejných financií v rámci rámca EÚ pri 
koordinácii ekonomickej politiky a preskúma ť možnosti na zlepšenie kvality verejných 
financií v praxi. 
Všeobecne prijaté definície kvality nie sú k dispozícii. Správa využíva široký koncept, 
pomocou ktorého sa kvalita ve rejných financií týka rozde ľovania zdrojov a ú činného 
a efektívneho využívania týchto zdrojov vo vz ťahu k strategickým prioritám. Pokia ľ ide 
o strategické priority, na príklad lisabonská straté gia identifikuje udržate ľný rast, plnú 
zamestnanos ť, sociálnu kohéziu a konkurencieschopnos ť ako strategické priority. Úplná 
 
SK 7   SK diskusia zaoberajúca sa kvali tou verejných financií s oh ľadom na všetky tieto ciele je mimo 
sféry pôsobnosti správy. Preto sa správa, ako východiskový bod pre ďalšiu a kompletnejšiu 
analýzu a kým sa uzná čiastočná podstata tejto úlohy, zameriava  hlavne na spojenie medzi 
fiškálnou politikou a dlhodobým rastom. Preto správa za čína prehľadom súčasnej literatúry 
o spojení medzi zložením výdavkov a príjmov a dlhodobým rastom. Výsledky sú časných 
štúdií potvrdzujú, aké je dôležité bra ť do úvahy cenu (t.j. vyššie zd anenie) aj prínosy (t.j. 
dosiahnutie cie ľov politiky) verejných výdavkov. Hlavné  problémy, na ktoré narazili 
empirické štúdie, sa týkajú rozlíšenia  medzi „produktívnymi“ a „neproduktívnymi“ 
výdavkami. Hoci existuje ur čitý stupeň zhody, že nieko ľko kategórií verejných financií 
možno celkom bezpe čne zahrnú ť medzi „produktívne“ verejné výdavky, pretože sú priamo 
zamerané na zlepšenie produktivity (napr. i nvestície do výskumu a vývoja, vzdelávania a 
infraštruktúry), neexistuje zhoda medzi výskumníkmi pokia ľ ide o dopad vä čšiny 
výdavkových položiek na dlhodobý rast a jeho na časovanie. Tento nedostatok zhody sa 
prejavuje v tom, že dostupné odhady „produkt ívnych“ výdavkov v EÚ sa pohybujú medzi 5% 
a 44% celkových verejných výdavkov.  
Vo svetle týchto problémov sa analýza zloženia verejných výda vkov v krajinách EÚ 
zameriava na to, aké boli zmeny zloženia a aké faktory pohá ňajú tieto zmeny. V poslednom 
desaťročí sa podiel výdavkov na sociálnu ochranu a zdravotnú starostlivos ť na celkových 
výdavkoch vä čšinou zvýšil, pri čom výdavky na zdravotnú starostlivos ť vyjadrené ako podiel 
na HDP poklesli. To nazna čuje, že hlavné hnacie motory preskupenia výdavkov 
v strednodobom/dlhodobom horizonte  sa týkajú zásadných vz ostupných tlakov, akými sú 
tlaky, ktoré vznikli v dôsledku starnutia popul ácie, a že každý rámec na definíciu 
strategických priorít pre výdavky musí vzia ť do úvahy takéto dlhodobé trendy. 
V ostatných rokoch nieko ľko členských štátov zaviedlo do rozpo čtového procesu strednodobé 
rámce na kontrolu a reformu výdavkov, ktoré sa zameriavajú na najefektívnejšie 
a najúčinnejšie dosiahnutie priorít spojením  verejných výdavkov s výsledkami politiky 
(výkonové rozpo čtovanie). Analýza ukazuje, že v krajinách s efektívnejšou kontrolou 
verejných výdavkov fiškálna konsolidácia v čase rozbehu do EMÚ bola založená skôr na 
potláčaní výdavkov, než na zvyšovaní príjmov, čo prispelo k lepšiemu rastovému výkonu 
v dlhodobom horizonte. 
Táto analýza celkove nazna čuje, že je potrebné, aby rozdelenie zdrojov a monitorovanie 
podniknutých krokov na splnenie identifikovanýc h priorít zohrávali významnejšiu úlohu 
v analýze a realizácii fiškálne j politiky. Na dosiahnutie cie ľa by BEPG, ako aj iné procesy 
v EÚ, mali efektívnejšie prispie ť k zlepšeniu kvality verejných financií. 
Vývoj musí zah ŕňať, po prvé, výmenu informácií o tom,  ako boli stanovené strategické 
priority s oh ľadom na národné rozpo čty a aké boli skúsenosti s ic h realizáciou. Po druhé, je 
potrebné ďalej zlepšova ť dostupnos ť údajov – hlavne pokia ľ ide o funk čnú klasifikáciu 
vládnych výdavkov – ke ďže je to nevyhnutná podmienka pr e príslušnú analýzu prínosu 
verejných financií k dohodnutým prioritám.  Po tretie, vhodný návrh a realizácia 
strednodobých rámcov pre výdavky a vývoj analýzy nákladov a výnosov a výkonového 
rozpočtovania by pomohli zlepši ť kontrolu aj rozde ľovanie sú časných finan čných 
prostriedkov. 
Nakoniec, ku kvalite verejnýc h financií môže prispie ť Iniciatíva Únie pre rast, 
prostredníctvom ktorej Eur ópska rada stanovila  cestnú mapu pre zvýšené investovanie 
v merítku EÚ do fyzického a ľudského kapitálu na doplnenie štrukturálnej reformy. Skuto čné 
 
SK 8   SK zapojenie EÚ inštitúcií a členských štátov je nevyhnutné, aby sa zaistilo, že finan čne 
a ekonomicky životaschopné projekty najvä čšieho významu budú trvalo a v čas realizované. 
Posilňovanie rámca EÚ pre ekonomické riadenie 
V roku 2003 sa potreba ďalšieho a rozhodnejšieho vývoja rám ca EÚ pre ekonomické riadenie 
zdôraznila kvôli problémom s udržaním rozpo čtovej disciplíny a vytrvalo nízkemu rastu. 
Napriek významnému pokroku, ktorý sa dosiahol v oblasti doh ľadu nad rozpo čtom, je 
potrebné ďalšie úsilie o zlepšenie kvality verejných financií a zaistenie fiškálnej disciplíny. 
Mnohé otázky, ktoré sa vynorili pri realizác ii rámca EÚ pre ekonomickú koordináciu 
a fiškálny doh ľad, si zaslúžia ďalšiu pozornos ť, keďže zaoberanie sa s nimi môže posilni ť 
prínos verejných financií k rastu a zamestnanosti. 
Po prvé, procesy, ktoré tvoria základ koordinácie ekonomických politík v EÚ, sa ob čas 
ukázali ako neú činné a koordina čný rámec EÚ pre ekonomickú pol itiku sa vníma ako rámec, 
ktorý sa zameriava takmer výlu čne na dosiahnutie a udržanie vyrovnaného rozpo čtu. Môže to 
byť kvôli slabému prepojeniu medzi poskytnutými smernicami o ekonomických politikách 
a smernicami o fiškálnej politike (t. j. prep ojenie medzi BEPG a Paktom) a kvôli rozli čným 
úrovniam prísnosti týchto dvoch procesov. Toto slabé prepojenie medzi týmito dvoma procesmi s ťažuje možnos ť dívať sa na fiškálnu politiku sú časne v zmysle fiškálnej disciplíny 
(rozpočtové bilancie) a prínosu fiškálnej politi ky k rastu a zamestnanosti (zloženie rozpo čtu). 
Okrem toho sa často zdá, že smernice politiky majú  obmedzený vplyv na národné rozpo čty 
alebo na priority rozpo čtu EÚ. 
Po druhé, ukázalo sa, že procedurálne a numerické  pravidlá, ktoré sa zameriavajú na zistenie 
fiškálnej disciplíny ako nástro ja na dosiahnutie vyššieho rast u a stability, majú nedostatky. 
Rámcu chýbajú podnety na obozretné správanie v dobrých časoch a odmeny pre krajiny 
s primeraným zásadným stavom rozpo čtu. V niektorých prípadoch nebol rámec dos ť prísny. 
V dôsledku toho niektoré krajiny nezredukovali úrove ň svojho dlhu tak rýchlo, ako sa 
očakávalo na za čiatku EMÚ, pri čom iné sa posunuli spä ť na úrove ň deficitu, ktorá bola nad 
úrovňou požadovanou na prijatie eura. Prísny ha rmonogram a podmienky vyjadrené v PSR, 
pokiaľ ide o postup pri nadmernom deficite, sa ukázali ako zložité na realizáciu. 
Tento vývoj ukázal, že rámec, ktorý sa týka  realizácie národných fiškálnych politík, aj 
procesy, ktoré tvoria základ koordináci e ekonomických politík v EÚ, vyžadujú 
prehodnotenie. Zefektívnenie makroekonomického rámca EMÚ by prispelo k posunu smerom 
k cieľu vyššieho rastu. V tejto snahe je potrebné nájs ť správnu rovnováhu medzi potrebou 
udržať stabilný a predvídate ľný rámec ekonomického riadenia a potrebou zlepši ť systém na 
základe skúseností z minulosti. 
Jednotlivé časti správy Verejné financie v EMÚ - 2004  sa zaoberajú týmito otázkami, bez 
toho, aby boli n ezvratné a vy čerpávajúce. 
Po prvé
, vyššie uvedené ekonomické argumenty ukazujú, že tým, že Zmluva – so svojimi 
numerickými a procedurálnymi pravidlami – podporuje disciplínu a kvalitu verejných 
financií, je dôležitým prínosom k rastu,  pričom poskytuje priestor na  primeranú realizáciu 
lisabonskej stratégie. 
Po druhé,  keďže sa Komisia posunula vpred pri oznámení finan čných perspektív, BEPG by 
mohli na seba vzia ť významnejšiu úlohu pri koordináci i ekonomickej politiky tým, že 
poskytnú lepšie fiškálne poradenstvo členským štátom, a teda podporia realizáciu národných 
 
SK 9   SK politík a definíciu rozpo čtov. Jednou z možností by mohlo by ť uvedenie kalendárov na 
koordináciu národnej rozpo čtovej politiky do súladu s cykl om koordinácie všeobecnej 
politiky, napr. tým, že by v EÚ existovalo šes ťmesačné obdobie, po čas ktorého by boli 
formulované a vydané pokyny v oblasti politiky, po ktorom by nasledovalo šes ťmesačné 
obdobie, po čas ktorého by členské štáty dopl ňovali detaily. To by tiež umožnilo stanovi ť 
fiškálnu politiku v širšom kontexte zvyšujúceho sa potenciálu rastu a pusti ť sa do kvality 
a udržateľnosti verejných financií.  
Po tretie , vo svojom oznámení z novembra 2002 Ko misia už vyjadrila, aké je dôležité 
zlepšovať výklad fiškálnych pr avidiel, aby sa vo vä čšej miere vzal do úvahy vývoj dlhu 
a okolnosti špecifické pre danú krajinu. Správa Verejné financie v EMÚ - 2004  hodnotí 
niekoľko možností, akými sú: vo vä čšej miere vzia ť do úvahy rastový vývoj, hlavne vývoj 
predlžovaných spomalení, pri re alizácii postupov, vrátane pri uplat ňovaní deficitného kritériá 
a pri stanovení termínov na nápr avu nadmerného deficitu; a pri doh ľade nad vývojom 
rozpočtu sa viac zamera ť na dlh. Správa tiež rozpracováva koncept, predložený v Správe 
o verejných financiách za rok 2001, pr epracovania definície strednodobého cie ľa pre fiškálnu 
politiku, aby bolo postarané o ďalšie okolnosti (špeci fické pre danú krajinu) a aby sa posúdili 
úrovne dlhu a celková udržate ľnosť verejných financií, pri čom sa zaistí, aby deficity zostali 
pod 3% HDP za normálnych okolností. Správa skúma ďalšie možnosti, ako zlepši ť 
fungovanie PSR, akými sú posilnenie st imulov na realizáciu uvážlivých a po čas cyklu 
symetrických politík a dosia hnutie prebytkov v dobrých časoch, alebo zaistenie skorých 
krokov na nápravu neprimeraného vývoja. Správa  uvádza, že zlepšenie poznatkov o stave 
vládneho rozpo čtu – prostredníctvom analýzy všet kých prvkov, ktoré sa skrývajú za 
pôžičkovými požiadavkami a súvahami, a prostredníct vom posilnenia štatistického rámca – sa 
tiež javí ako dôležité. Pre dôveryhodnos ť a hladké fungovanie fi škálneho rámca je 
spoľahlivosť fiškálnej štatistiky rozhodujúca. Pre tento ú čel správa zdôraz ňuje význam 
dôrazného monitorovania kvality oznam ovaných fiškálnych údajov a zhody medzi 
postavením a výsadami národných štat istických orgánov a ich úlohou zaisti ť spoľahlivosť 
a včasnosť štatistiky. Pre tento ú čel závery Rady z 2. júna 2004 stanovujú minimálne 
európske normy na inštitucionálne ustanoveni e štatistických orgánov. Úplná transparentnos ť 
umožní finan čným trhom lepšie posúdi ť úverovú schopnos ť rôznych členských štátov.  
Nakoniec,  správa sa zaoberá otázkami posilnenia na úrovni Spolo čenstva, aj na národnej 
úrovni. Na úrovni Spolo čenstva pod čiarkuje výhody objasnenia auto rity a nástrojov, ktoré 
boli zverené Komisii a Rade. Úloha Ko misie pri hodnotení vývoja a stanovení odporú čaní 
v oblasti politiky prispieva k efektivite. Lepšie sk ĺbenie a odlíšenie úloh pri uplat ňovaní PSR, 
ktoré vyplývajú zo zmien odsúhlasených Eur ópskou ústavou (oprávnenie Komisie priamo 
vydávať formálne „v časné varovanie“ a prija ť návrhy na rozhodnutia Rady, ktorými sa 
zahajuje postup pri nadmernom deficite), je  dôležitý prvý krok. Správa pripomína zásluhy 
Spoločenstva a hlavne Komisie efektívne monitorova ť uplatňovanie fiškálnych pravidiel 
členskými štátmi, hlavne pokia ľ ide o preventívny prvok rámca.  Na národnej úrovni správa 
podčiarkuje, aké je dôležité, aby členské štáty zaistili, že inštitúcie budú vhodné na plnenie 
úlohy zaistenia udržate ľných verejných financií. To zah ŕňa zlepšenie rozpo čtových postupov, 
aj podporu dialógu medzi všetkými zainteresovanými činiteľmi. V tejto súvislosti sa javí ako 
významná úloha, ktorú v niektorých členských štátoch zohrávaj ú národné náprotivky pri 
monitorovaní funkcie, ktorú vykoná va Komisia na úrovni EÚ.  
Komisia bude budova ť na analýze, ktorá bola predlo žená v tejto správe, a bude pokra čovať 
v konzultáciách s cie ľom posunú ť sa smerom k špecifickým formálnym návrhom na 
omladenie PSR a posilnenie ekonomického riadenia.