Zhrnutie Rakúsky justičný systém sa naďalej vyznačuje veľmi vysokou úrovňou vnímanej nezávislosti a v súčasnosti prebiehajú diskusie o oznámenej reforme spočívajúcej v zriadení nezávislej prokuratúry. Je dôležité, aby sa pri tejto reforme prihliadlo na európske normy, ktorými sa zabezpečuje nezávislosť prokuratúry. Dosiaľ bolo rozhodnuté o zmenách, ktorými sa zmiernia oznamovacie povinnosti prokurátorov. Prijali sa aj ďalšie opatrenia, ktoré sa týkajú systémov riadenia dodržiavania predpisov na súdoch a prokuratúrach a povinnosti poskytovať personálnym senátom spätnú väzbu k návrhom na vymenovanie sudcov. Určité obavy pretrvávajú v súvislosti s normami pre nábor na správne súdy, najmä pokiaľ ide o vymenúvanie podpredsedov a predsedov súdov. Rakúsko vyvíja úsilie na ďalšie zlepšenie digitalizácie justície. Justičný systém naďalej funguje efektívne a vykazuje zlepšenia v správnych konaniach. V súčasnosti prebieha vykonávanie národnej protikorupčnej stratégie, boli však oznámené určité oneskorenia v dôsledku pandémie COVID-19. Po nedávnych politických škandáloch sa zintenzívnilo vyšetrovanie politickej korupcie na vysokých miestach. O prokurátoroch, ktorí pracujú na týchto veciach, sa však politici vyjadrujú negatívne. Oznamovacie povinnosti špecializovaných útvarov prokuratúry sú zaťažujúce a majú za následok oneskorenia, čo negatívne vplýva na účinnosť vyšetrovania korupcie, nedávne zmeny však majú za cieľ toto oznamovacie bremeno zmierniť. Zaviedli sa nové opatrenia na predchádzanie korupcii štátnych zamestnancov a osôb s najvyššími výkonnými funkciami, ale opatrenia na účinné riešenie rizík pre bezúhonnosť poslancov sú naďalej obmedzené, keďže poslanci stále nemajú povinnosť informovať o majetku, záujmoch, dlhoch a záväzkoch. Hoci existuje právny rámec o lobizme, jeho rozsah a informácie, ktoré sú verejne dostupné, sú naďalej obmedzené. Obavy vzbudzuje aj kontrola financovania politických strán. Právny rámec a priaznivé prostredie pre médiá zostávajú silné a mediálne orgány naďalej vykonávajú svoju funkciu nezávisle. Zistili sa riziká pre pluralitu médií súvisiace s nedostatkom komplexného a vymožiteľného právneho rámca na prístup k dokumentom a verejným informáciám. Na riešenie tohto problému vláda navrhla nový zákon o slobodnom prístupe k informáciám. Médiá naďalej dostávajú značné množstvo štátnej reklamy, pretrvávajú však obavy o spravodlivosť a transparentnosť jej prideľovania, možný politický vplyv tohto procesu a nedostatočný záujem o problematiku plurality médií. Špecializovaná verejná finančná podpora mediálneho sektora počas pandémie COVID-19 sa vo všeobecnosti považovala za účinnú, vyjadrili sa však pochybnosti o jej objektívnom rozdelení. Hoci sa prijali určité opatrenia na zlepšenie ochrany novinárov počas demonštrácií, ich bezpečnosť je ohrozená čoraz viac, a to najmä v dôsledku online obťažovania a zastrašovania. Pokiaľ ide o systém bŕzd a protiváh, prijímajú sa opatrenia na zlepšenie účasti zainteresovaných strán a občanov na tvorbe politík. Vzhľadom na pandémiu COVID-19 bola výkonná moc od jesene 2020 poverená konať podľa vyhlášok vychádzajúcich z osobitných právnych predpisov, ktoré podliehali intenzívnejšej parlamentnej kontrole. Dôležitú úlohu pri skúmaní týchto opatrení zohrával ústavný súd, ktorý viacero z nich zrušil, pretože neboli dostatočne podložené. Úrad ombudsmana, ktorý takisto vzhľadom na pandémiu COVID-19 zohrával aktívnu úlohu, sa pripravuje na opätovnú akreditáciu ako národná inštitúcia pre ľudské práva. Vláda vyvíja úsilie na prehĺbenie dialógu s organizáciami občianskej spoločnosti, a to najmä tým, že s nimi konzultuje podporu prideľovanú občianskej spoločnosti počas pandémie COVID-19.

I.Justičný systém

Rakúsky justičný systém tvoria dve samostatné zložky. Všeobecné súdy zahŕňajú 115 okresných súdov, 20 krajských súdov, štyri vyššie krajské súdy a najvyšší súd. Od roku 2014 má Rakúsko aj samostatný systém správnych súdov s jedenástimi správnymi súdmi prvého stupňa (deväť krajských správnych súdov, jeden spolkový správny súd a finančný súd) a najvyšším správnym súdom. Ústavný súd zabezpečuje ústavné preskúmanie spolkových a krajských zákonov. Sudcov vymenúva výkonná moc na základe nezáväzných návrhov personálnych senátov zložených zo sudcov alebo plenárnych zhromaždení súdu, ktoré zostavia zoznam s tromi kandidátmi na každé miesto zoradenými podľa poradia. Prokuratúra je súdny orgán s hierarchickou štruktúrou podliehajúci ministrovi spravodlivosti, ktorý môže vydávať všeobecné pokyny aj pokyny v jednotlivých prípadoch. Rakúsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Právnici sú registrovaní v jednej z deviatich miestnych advokátskych komôr, ktoré sú verejnoprávnymi spoločnosťami a autonómnymi samosprávnymi orgánmi zastrešenými spolkovým združením advokátov.

Nezávislosť

Stabilne pretrváva veľmi vysoká úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva, pričom medzi podnikmi sa zlepšila. Nezávislosť súdov a sudcov vníma v roku 2021 ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ 83 % širokej verejnosti a 78 % podnikov. Celkovo vykazuje úroveň vnímanej nezávislosti medzi širokou verejnosťou a podnikmi za posledných päť rokov stabilný nárast. Výnimkou je rok 2021, v ktorom došlo k miernemu poklesu zo strany širokej verejnosti.

Pripravuje sa reforma, na základe ktorej sa vytvorí nezávislá spolková prokuratúra na čele s generálnym prokurátorom. Po oznámení z 24. februára 2021 o zriadení spolkovej prokuratúry, na čele ktorej bude stáť nezávislý generálny prokurátor, zriadilo ministerstvo spravodlivosti pracovnú skupinu pozostávajúcu zo zainteresovaných strán z radov sudcov a odborníkov, ktorá od mája 2021 zasadá raz mesačne a zameriava sa na skúmanie rôznych ústavných a právnych otázok v súvislosti s reformou. Skupina by mala predložiť výsledky svojej práce v prvej polovici roka 2022, nebola však poverená vypracovaním konkrétneho návrhu právneho textu. Po reforme prokuratúry volajú zainteresované strany dlhodobo, keďže sa kritizuje systém oznamovacích povinností (pozri ďalej) a právo ministra spravodlivosti vydávať prokurátorom pokyny v konkrétnych veciach, a to aj pokyny nezačať trestné stíhanie. Zainteresované strany zdôraznili potrebu zaviesť v rámci plánovanej reformy hmatateľné štrukturálne záruky na zabezpečenie nezávislosti nového generálneho prokurátora v praxi pred akýmkoľvek politickým vplyvom zo strany výkonnej alebo zákonodarnej moci. Reformu je dôležité vypracovať na základe konzultácií so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a prihliadnuť pri nej na európske normy v oblasti nezávislosti prokuratúry.

Zavádzajú sa opatrenia na obmedzenie oznamovacích povinností prokurátorov voči výkonnej moci. V súlade so zámerom programového vyhlásenia vlády, ktorý bol zaznamenaný už v Správe o právnom štáte 2020, vláda prijala opatrenia na obmedzenie oznamovacích povinností prokuratúry, ktoré prokuratúra a zainteresované strany v súčasnosti považujú za zaťažujúce a neprimerané (pozri aj oddiel II). Prvým opatrením je zrušenie dekrétu Viedenskej vyššej prokuratúry o oznamovacích povinnostiach jej podriadených prokuratúr (ktoré boli povinné oznamovať významné procedurálne postupy tri dni pred ich vykonaním), ku ktorému došlo v marci 2021 na žiadosť ministerstva spravodlivosti (pozri aj oddiel II). Okrem toho ministerstvo spravodlivosti 12. júna 2021 vydalo revíziu dekrétu o oznamovacích povinnostiach, v ktorej sa tieto povinnosti užšie vymedzujú len na určité okolnosti, ako napríklad na zrušenie povinností podávať informačné správy, ak je obeťou trestného činu osoba vo verejnom záujme. Zainteresované strany však uviedli, že v prípade ústrednej prokuratúry pre boj proti hospodárskym trestným činom a korupcii sa tým zaťaženie nemusí dostatočne zmierniť, keďže táto prokuratúra sa prevažne zaoberá vecami vo verejnom záujme, na ktoré sa budú tieto povinnosti uplatňovať aj naďalej. V roku 2020 vydal minister spravodlivosti 22 pokynov v jednotlivých veciach a 8 pokynov do mája 2021, pričom všetky boli v súlade so stanoviskom nezávislej Rady pre pokyny. Ďalšia správa o pokynoch by mala byť parlamentu predložená v lete 2021.

Zaviedla sa povinnosť poskytovať personálnym senátom spätnú väzbu v prípade odchýlok od odporúčaní na vymenovanie sudcov. Zmeny zákona o sudcoch a prokurátoroch nadobudli účinnosť v decembri 2020, čím sa kodifikovala povinnosť ministra spravodlivosti poskytovať písomnú spätnú väzbu personálnym senátom, ktoré pozostávajú najmä zo sudcov volených sudcami kolegami, ak sa pri vymenúvaní sudcov nepostupovalo podľa ich odporúčaní. Personálnym senátom sa v ňom umožňuje predložiť písomnú reakciu do dvoch týždňov. Analogický proces sa zaviedol aj pre prokurátorov. Reaguje sa tým na prvky odporúčania skupiny GRECO týkajúce sa posilnenia účasti personálnych senátov na postupoch vymenúvania. Skupina GRECO uviedla, že personálne senáty sa stále nezúčastňujú na výbere justičných čakateľov a neexistuje súdne preskúmanie postupu vymenúvania. Personálne senáty (prípadne iné orgány zastupujúce súdnu moc) sa nezúčastňujú ani na výbere predsedu a podpredsedu najvyššieho súdu, čo najvyšší súd kritizuje.

Určité obavy pretrvávajú v súvislosti s náborom na správne súdy, najmä pokiaľ ide o vymenúvanie predsedov a podpredsedov súdov. Vymenúvanie podpredsedov a predsedov krajských správnych súdov vo všeobecnosti zostáva výsadou výkonnej moci, a to bez dôslednej účasti súdnictva, ako sa to už uvádza v Správe o právnom štáte 2020. V marci 2021 skupina GRECO zopakovala svoje odporúčania týkajúce sa intenzívnejšieho zapájania personálnych senátov do vymenúvania sudcov, a to aj podpredsedov a predsedov správnych súdov. Zainteresované strany naďalej zdôrazňujú, že nedostatočne dôsledná účasť súdnictva na týchto vymenovaniach vzbudzuje v kombinácii so širokými právomocami a povinnosťami predsedov súdov obavy o dodržiavanie európskych noriem. Vláda a Konferencia predsedov správnych súdov objasnili, že vo viacerých spolkových krajinách sa na základe zákona alebo praxe zriaďujú osobitné výbory na vypracúvanie návrhov na vymenovanie sudcov, ich súčasťou však nemusia byť sudcovia (ich väčšina). Vyzýva sa aj na harmonizovanie požiadaviek na nábor sudcov správnych súdov, ktoré sa pre každý krajský správny súd upravujú osobitne. Podľa odporúčaní Rady Európy by mal mať nezávislý a príslušný orgán zložený z podstatnej časti zo sudcov právomoc vydávať v prípade, ak o výbere sudcov rozhoduje výkonná moc, odporúčania alebo stanoviská, ktorými by sa mala výkonná moc v praxi riadiť.

Prijímajú sa opatrenia na zlepšenie rámca bezúhonnosti sudcov a prokurátorov. Po prijatí usmernení o dodržiavaní predpisov pre všetkých justičných zamestnancov v roku 2019 súdy a prokuratúry v súčasnosti zavádzajú komplexný systém riadenia dodržiavania predpisov, súčasťou ktorého bude zriadenie funkcie krajských pracovníkov zodpovedných za dodržiavanie súladu s predpismi, ktorí budú fungovať ako jednotné kontaktné miesta pre problémy s dodržiavaním predpisov, na ktoré upozornia justiční zamestnanci. Bol zavedený program elektronického učenia sa v oblasti dodržiavania predpisov, ktorý je zameraný na problémy súvisiace s konfliktmi záujmov. Absolvovalo ho už viac ako 1 400 zamestnancov. Skupina GRECO privítala zavedenie usmernení o dodržiavaní predpisov a zriadenie funkcie krajských pracovníkov zodpovedných za dodržiavanie súladu s predpismi, zdôraznila však, že je potrebné objasniť dôverné poradenstvo poskytované sudcom a prokurátorom v etických otázkach. Zainteresované strany okrem toho uvádzajú, že usmernenia o dodržiavaní predpisov zaviedla výkonná, nie súdna moc a že etický kódex pre sudcov správnych súdov nebol vypracovaný. Skupina GRECO ďalej uvádza, že v Rakúsku dosiaľ nebol zavedený žiadny systém pravidelných hodnotení.

Kvalita

Pre súdy a prokuratúry boli vyčlenené dodatočné zdroje, v prípade Spolkového finančného súdu však pretrvávajú problémy. Po vyčlenení ďalších miest v roku 2020 bol rozpočet pre justíciu v roku 2021 znovu navýšený, pričom obsahoval aj dodatočné finančné prostriedky na riešenie vplyvu pandémie COVID-19. Nábor na väčšinu ďalších vytvorených miest sa už skončil. Rakúsko vynakladá na svoj justičný systém približne 0,28 % HDP. Hoci sa týmto navýšeným rozpočtom reaguje na obavy zainteresovaných strán a obavy vyplývajúce zo štúdie ministerstva spravodlivosti týkajúce sa predchádzajúcich rozpočtových škrtov v justičnom systéme, v audite, ktorý vydal Dvor audítorov v januári 2021, sa potvrdzuje, že problémy Spolkového finančného súdu so zdrojmi pretrvávajú, a to najmä pokiaľ ide o veľmi nízky počet zamestnancov v porovnaní s ostatnými súdmi (na úrovni približne len 0,25 miesta pre zamestnanca súdu na jedného sudcu) a množstvo neobsadených pozícií sudcov. Táto situácia viedla aj k veľkému počtu nevybavených prípadov. Dvor audítorov vydal Spolkovému finančnému súdu a ministerstvu financií viacero odporúčaní, ku ktorým patrilo aj zníženie administratívneho zaťaženia sudcov, aby bolo možné dosiahnuť pokrok pri znižovaní počtu nevybavených prípadov a pri skracovaní času spracovania vecí.

Vykonávajú sa zmeny s cieľom znížiť súdne poplatky v špecifických oblastiach. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, vysoké súdne poplatky v Rakúsku považujú zainteresované strany za možný problém v oblasti prístupu k spravodlivosti. Zavedených bolo viacero opatrení, ktorými sa znižujú súdne poplatky v špecifických oblastiach, a to aj v oblasti súkromného trestného stíhania. Hoci sa v rámci globálnej reformy exekučných konaní prijatej v apríli 2021 súdne poplatky zvýšili, v prípade niektorých procedurálnych postupov, pri ktorých sa vyžaduje poplatok, sa znížili. Pripravuje sa aj viacero ďalších špecifických opatrení súvisiacich so súdnymi poplatkami, napr. v občianskych súdnych konaniach, v tejto fáze sa však nepredpokladá žiadne všeobecné hodnotenie systému súdnych poplatkov. V roku 2020 príjmy zo súdnych poplatkov v dôsledku pandémie COVID-19 klesli a ich úprava o infláciu sa dočasne odložila do mája 2021, čím sa znížila príslušná časť rozpočtu na súdnictvo, ktorá však napriek tomu zostáva vysoká. Zainteresované strany poukazujú najmä na nedostatočné stanovenie maximálnej výšky súdnych poplatkov v konaniach s vysokou hodnotou a na automatickú úpravu o infláciu ako na možné prekážky pri prístupe k spravodlivosti.

Vypracovali sa ponuky na počiatočnú odbornú prípravu sudcov správnych súdov. Od roku 2020 ponúka Rakúska akadémia pre sudcov správnych súdov program odbornej prípravy novovymenovaných sudcov správnych súdov, ktorý obsahuje moduly týkajúce sa riadenia konaní, profesijnej etiky, právnych predpisov o službe sudcov a digitálnej justície. Zatiaľ čo sudcovia a prokurátori všeobecných súdov absolvujú komplexnú štvorročnú odbornú prípravu pred výkonom služby, sudcovia správnych súdov sa prijímajú až po predchádzajúcej, aspoň päťročnej, odbornej právnej praxi. Počiatočná odborná príprava novovymenovaných sudcov správnych súdov sa nevyžaduje zo zákona, čo zainteresované strany kritizujú. Ďalej sa odporúča zaviesť ročný program ďalšej odbornej prípravy všetkých sudcov a prokurátorov, ktorý by sa týkal najmä prvkov súvisiacich s bezúhonnosťou.

Prebiehajú snahy o ďalší rozvoj digitalizácie justície. Celková úroveň digitalizácie justície je vysoká, v plnej miere sú zavedené procesné pravidlá na používanie digitálnych nástrojov v občianskoprávnych, trestných a správnych konaniach a na všeobecné používanie digitálnych nástrojov a nástrojov elektronickej komunikácie na súdoch a prokuratúrach. Digitálne riešenia na začatie a sledovanie konaní sú do veľkej miery k dispozícii v občianskoprávnych, správnych a trestných konaniach. Ako sa už uvádza v Správe o právnom štáte 2020, Rakúsko naďalej dosahuje pokrok pri vykonávaní projektu Justícia 3.0, ktorého cieľom je do roku 2025 plne prejsť na elektronické spisy. K júnu 2021 sú už plne digitalizované konania na 56 súdoch, deviatich prokuratúrach, ako aj na najvyššom súde a generálnej prokuratúre. Ďalším predpokladaným čiastkovým cieľom je dosiahnuť do polovice roka 2022 výhradné používanie digitálnych spisov na všetkých prokuratúrach a do polovice roka 2023 vo všetkých nových občianskoprávnych konaniach. Nová platforma JustizOnline spustená v novembri 2020 predstavuje konsolidované miesto, z ktorého môžu občania využívať služby, napríklad podávať elektronické žiadosti alebo nahliadať do spisov, pričom táto platforma poskytuje používateľom podporu pomocou nástroja chatbot. Vláda zavádza aj nový komplexný digitálny systém podávania správ o výkonnosti na získavanie údajov o výkonnosti súdov a prokuratúr, ktoré sa budú zverejňovať na platforme JustizOnline. V súvislosti s pandémiou COVID-19 boli prijaté procesné opatrenia, ktorými sa umožňuje používať na základe semaforového systému videokonferencie v občianskoprávnych aj trestných konaniach.