ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.13.1

Ďalšou výzvou, ktoré sa prejavuje v čoraz väčšej miere, je skutočnosť, že EÚ a iné rozvinuté krajiny aktívne vyhľadávajú a zamestnávajú odborných zdravotníckych pracovníkov z chudobných krajín. Ak by tento trend nekontrolovane pokračoval, viedlo by to k výraznému zhoršeniu situácie v oblasti zdravia vo vysielajúcich (a tým „stratových“) krajinách, čím by sa vzdelávanie lekárov, zdravotných sestier a ošetrovateľov stalo v týchto krajinách neudržateľným. Hromadný odchod kvalifikovaného zdravotníckeho personálu z krajín s nedostatkom zdrojov predstavuje veľkú stratu investícií (14) vložených do ich vzdelávania. Na riešenie tohto problému treba nájsť nové postupy, ako napr. osobitný kompenzačný fond, odborná príprava a presídľovanie. Príklad Spojeného kráľovstva a Írska, ktoré zabezpečujú, že štátna organizácia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti – National Health Service – postupuje pri nábore pracovníkov eticky, sa uznáva ako dobrý postup. Členské štáty musia zabezpečiť, aby boli tieto postupy prijaté a aby sa uplatňovali na agentúry vyhľadávajúce pracovníkov do zdravotníctva, ako aj na zariadenia súkromnej zdravotnej starostlivosti a verejné služby.
3.4

Zelená kniha sa potom zaoberá možným rozsahom horizontálneho nástroja. Boli navrhnuté tri možnosti. I. Rámcový nástroj so širokou pôsobnosťou, ktorý by sa uplatňoval na vnútroštátne a cezhraničné transakcie, no ktorý by nenahrádzal existujúce pravidlá špecifické pre určité odvetvie, ktoré by zostali v platnosti. Ako príklad boli uvedené finančné a poisťovacie služby. II. Nástroj, ktorý by sa uplatňoval len na cezhraničné zmluvy. To by zabezpečilo väčšiu bezpečnosť a dôveru spotrebiteľov nakupujúcich tovar a služby za hranicami ich vlastnej krajiny, no mohlo by to viesť k rôznym úrovniam vnútroštátnej a cezhraničnej ochrany. III. Horizontálny nástroj, ktorý by sa uplatňoval len na nakupovanie na diaľku – či už cezhraničné alebo vnútroštátne. To by nahradilo smernicu o predaji na diaľku, no mohlo by to viesť k odlišným podmienkam uplatňovaným na transakcie na diaľku a transakcie v priamom predaji.
1.8

Diskutabilný je spôsob uvedenia týchto zásad do praxe. V ideálnom prípade by akýkoľvek podnik zapojený do transakcií medzi podnikom a zákazníkom, napríklad v maloobchodnom predaji, pri predaji lístkov, pri kontrole vstupu, v dopravných službách, dal zákazníkom záruku dodržiavania týchto zásad, akúsi zákaznícku chartu. Z koncepčného hľadiska by takáto charta mala zahŕňať všetky zásady osvedčených postupov v oblasti ochrany údajov, ako je uvedené v odseku 4.5. Okrem toho EHSV navrhuje nasledujúce usmernenia: a) Obchodníci nesmú nútiť zákazníkov, aby v kupovaných produktoch prijali aktívne alebo neaktívne štítky. Ďalšou možnosťou môže byť pripojenie štítku na balenie alebo používanie odstrániteľných štítkov namiesto cenoviek. b) Zákazníci môžu rozhodnúť o odstránení alebo zneškodnení každého štítku na výrobku, ktorý vlastnia. c) V zásade by sa technológia RFID nemala používať na lokalizovanie jednotlivcov. Lokalizovanie ľudí napríklad prostredníctvom odevov, tovarov, predaja lístkov alebo iných výrobkov je neprijateľné. d) Technológia RFID by sa nikdy nemala používať takým spôsobom, ktorý môže odstrániť alebo znížiť anonymitu. e) Príslušný zodpovedný orgán by mal jasne uviesť, že prípady uvedené v bodoch c) a d) sú prípustné len vo výnimočných prípadoch a s predchádzajúcim oficiálnym oznámením príslušnému orgánu.
4.3.2

Nelegálne rozmnožovanie chránených diel, modelov, postupov alebo vynálezov dočasným monopolom predstavuje priestupok falšovania; bolo by vhodné zachovať túto definíciu bez toho, aby sa rozšírila na pojem pirátstva (ktorý predstavuje vo všeobecnosti podvodný vstup do informačných systémov s cieľom získať kontrolu, ukradnúť údaje alebo použiť široké vlnové pásmo, vo všeobecnosti na nelegálne ciele). Pirátstvo sa odlišuje od falšovania v pravom slova zmysle a trestné priestupky musia mať veľmi presnú interpretáciu. Neoprávnený vstup do informačných systémov, krádež údajov alebo širokého vlnového pásma a zásahy do súkromného života musia určite byť predmetom náležitého trestnoprávneho postihu, avšak nevychádzajú priamo z falšovania. S potlačovaním informačného pirátstva by sa malo zaobchádzať osobitným spôsobom, hlavne keď používané pojmy sú nepresné v mnohých politických vyhláseniach, v ktorých sú často pomiešané a vytvárajú tak istý zmätok; Informačné pirátstvo sa používa v rámci teroristických organizácií a mala by sa mu venovať mimoriadna pozornosť a malo by byť predmetom náležitej medzinárodnej spolupráce.
7.10

Fondy Spoločenstva na podporu podnikateľského zmýšľania, podporované a riadené národnými a regionálnymi vládami, by mali byt transparentné a mali by umožňovať, aby ich využívali malé a stredné podniky, ktoré založili ženy. Miestne a regionálne vlády v spolupráci s podnikateľskými organizáciami by mali uľahčiť zakladanie podnikov, finančnú pomoc, poradenstvo ženám podnikateľkám, a to predovšetkým v počiatočnej fáze ich podnikateľského projektu.
„4.14

Nejde tu však iba o peniaze, ale v mnohých prípadoch o štrukturálne zmeny. V obnovenej stratégii sa napríklad vyžaduje oddelenie hospodárskeho rastu a dopytu po doprave s cieľom znížiť vplyv na životné prostredie. Európsky hospodársky a sociálny výbor víta túto požiadavku. Zároveň to znamená, že sa musí kriticky preskúmať napríklad takzvaná výroba ‚ práve včas ‘ (just in time), ktorou sa podniky zbavujú nákladov na skladovanie a využívajú nákladné vozidlá alebo nákladné vlaky ako sklady na kolesách.“
2.7

Dohoda týkajúca sa prepravy po vnútrozemských vodných cestách sa v súčasnosti predsa len ratifikuje a predpokladá sa, že vstúpi do platnosti najneskôr v roku 2009. Vzhľadom na tento stav výbor súhlasí s názorom Komisie, že z dôvodu harmonizácie je logické zahrnúť prepravu vodnými cestami do právnych predpisov Spoločenstva. V tejto súvislosti je tu tiež príležitosť aktualizovať a harmonizovať existujúce právne predpisy. Okrem toho by nebolo vhodné, aby boli vypracované dva systémy rôznych právnych predpisov, jeden pre medzinárodnú prepravu a druhý pre vnútroštátnu prepravu. Ďalší dôvod, ktorý oprávňuje k zmenám, spočíva v dosť veľkej zložitosti právnych predpisov Európskej únie, ktorými sa v súčasnosti riadi nebezpečný tovar. Právne predpisy vzťahujúce sa na rôzne spôsoby prepravy obsahujú rozpory a niektoré z ustanovení sú už zastarané, alebo sa nimi čoskoro stanú. Napríklad dve smernice možno považovať v súčasnosti za nadbytočné, pretože ich ustanovenia boli začlenené do ADR, RID a ADN. Vyskytuje sa tu takisto problém technického charakteru spojený so súčasnou štruktúrou existujúcich smerníc. Ide o to, že každé dva roky sa pri revízii medzinárodných dohovorov a dohôd musia preložiť celé objemné prílohy smerníc. Ukázalo sa to ako veľmi náročné a finančne nákladné.
3.8

Má prevádzkovateľ systému Galileo niesť celú zodpovednosť alebo sa o ňu podeliť so štátmi? A s ktorými štátmi? So štátom, ktorý satelit vypustil, s Európskou úniou alebo so štátmi, ktoré sa podieľajú na projekte Galileo? Tieto otázky si zaslúžia pozornosť a mali by sa riešiť, aby sa použitie Galilea na obchodné účely mohlo rozvinúť v uspokojivom a bezpečnom právnom rámci.
1.2

EHSV by chcel zdôrazniť, že je potrebné posilniť úlohu sociálnych partnerov. Sociálni partneri by mali byť hlavnými aktérmi každej diskusie o flexiistote a mali by mať privilegované postavenie v rámci konzultácií s Európskou komisiou. Komisia preto mala klásť väčší dôraz na konzultácie, predovšetkým s európskymi sociálnymi partnermi, o európskej definícii koncepcie flexiistoty.
2.3

Výhody tohto opatrenia by mali byť posudzované z hľadiska celej rámcovej smernice. Všeobecným cieľom implementácie opatrení tejto rámcovej smernice je dosiahnuť zlepšenie životného prostredia a zdravia alebo iné výhody pre spoločnosť, ako napríklad zníženie vonkajších nákladov, ktoré vznikajú používaním prípravkov na ochranu rastlín, a to pomocou trvalo udržateľného používania pesticídov. Dosiahnutý pokrok sa môže merať len na základe spoľahlivých údajov a relevantných ukazovateľov. Na úrovni jednotlivých členských štátov ako aj na úrovni Spoločenstva môže toto nariadenie priniesť priame výhody vo forme lepších poznatkov o používaní pesticídov, lepších systémov kontroly a lepšie cielených a účinnejších opatrení. Okrem toho vytvorí dostupnosť oficiálnych štatistík po celej Európe transparentnejší trh, ktorý by mal zlepšiť konkurencieschopnosť odvetvia priemyslu, ktoré sa zaoberá pesticídmi.
4.5

EHSV sa domnieva, že kľúčovou otázkou, ktorou je potrebné sa zaoberať, je otázka, či navrhované zrušenie nariadenia (EHS) č. 954/79 bude zahŕňať aj povinnosť odstúpiť od kódexu UNCTAD. EHSV si všíma, že Európska komisia sa vo svojej dôvodovej správe k návrhu na zrušenie nariadenia (EHS) č. 954/79 touto otázkou nezaoberá. Zdá sa však, že Komisia zastáva názor, že pre členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami kódexu, nebude právne záväzné vypovedať kódex. V takomto prípade by právna situácia po zrušení nariadenia (EHS) č. 954/79 bola takáto: členské štáty EÚ by nemuseli odstúpiť od tohto dohovoru, ale nemohli by ho už uplatňovať na prepravu nákladu z a do EÚ. Kódex by sa však naďalej uplatňoval v iných častiach sveta. Súčasne s tým by členské štáty EÚ, ktoré dosiaľ kódex neratifikovali, po 18. októbri 2008 už nemali možnosť tak urobiť, čo stanovuje aj dôvodová správa a piate odôvodnenie návrhu na zrušenie nariadenia (EHS) č. 954/79. Následne by teda členskému štátu, ktorý nie je zmluvnou stranou kódexu UNCTAD, a chcel by pristúpiť ku kódexu a tak chrániť záujmy svojich prepravcov v obchode mimo EÚ, v tom bránili tieto ustanovenia.
6.4

Vzhľadom na širokú variabilitu zariadení starostlivosti o deti do veku troch rokov v jednotlivých členských štátoch EHSV dôrazne odporúča, aby si každý členský štát stanovil konkrétne kvantifikovateľné ciele v oblasti infraštruktúry starostlivosti o deti do veku troch rokov. Na zaručenie zosúladenia rodinného a pracovného života by do roku 2010 malo byť pre 33 % všetkých detí do veku troch rokov k dispozícii miesto v dennom zariadení pre deti alebo u kvalifikovanej vychovávateľky.
4.3

Prvým parametrom by mala byť povinnosť prísne dodržiavať hygienické predpisy a osobitné hygienické požiadavky stanovené v článku 4 nariadenia č. 852/2004, ako i povinnosť školiť zamestnancov. Tieto dve podmienky by boli dostatočné pre zabezpečenie hygieny potravín a zároveň by podnikom uľahčili plniť so svoje právne záväzky.
1.8

Lisabonský cieľ týkajúci sa investovania 3 % HDP do VaV bol stanovený na základe porovnania s investíciami do VaV v konkurujúcich oblastiach. Vlastnosťou hospodárstva EÚ na makroekonomickej úrovni je, že nie je až do takej miery spojené s odvetviami priemyslu veľmi náročnými na činnosti v oblasti VaV, ako je to v prípade niektorých konkurenčných krajín ako napríklad Japonsko a USA. Preto by bolo – na dôvažok k podpore VaV v súkromnom sektore – vhodné zvýšiť investície verejného sektora do VaV na univerzitách a v štátom financovaných výskumných ústavoch. Projekty týkajúce sa životného prostredia by na to mali byť dostatočným podnetom (2).
3.1

Súčasný legislatívny rámec pre maximálne limity rezíduí viedol k určitým problémom: a) dostupnosť veterinárnych liekov klesla do takej miery, že to začalo mať negatívne účinky na verejné zdravie a zdravie zvierat, ako aj na blaho zvierat; b) medzinárodné normy, ktoré podporuje EÚ, nemožno zahrnúť do právnych predpisov Spoločenstva bez nového vedeckého posúdenia vykonaného Európskou agentúrou pre lieky; c) kontrolné služby členských štátov nemajú žiadne referenčné body, najmä pre látky zistené v potravinách z tretích krajín; d) súčasné právne predpisy sú nezrozumiteľné.
1.3

Výbor si taktiež kladie otázku, či skutočnosť, že niektoré trestné činy by mali za následok trest odňatia slobody, neprekračuje právomoci vyplývajúce z prvého piliera, zasahovaním do výberu najvhodnejších sankcií, ktorý by mal a priori naďalej spadať do pôsobnosti členských štátov.
1.10

V závere svojho oznámenia Komisia uvádza: „Existuje jedinečná príležitosť vytvoriť osobitnú kultúru tvorby politiky pokiaľ ide o priemyselnú politiku. Podľa Komisie by mali byť prvky ako kvalita právnych predpisov, zjednodušenie, hodnotenie vplyvu, konzultácie so zainteresovanými stranami, dodržiavanie lehôt a výber nástrojov základom prípravy legislatívnych návrhov“. EHSV s týmto prístupom súhlasí a prostredníctvom tohto stanoviska chce pomôcť Komisii v jeho úplnej realizácii. EHSV preto odporúča: — nechať priemyselným výrobcom čas na vyvinutie technológií, ktoré budú spĺňať prísnejšie požiadavky tak, aby sa to nepremietlo do výrazného zvýšenia cien výrobkov a napokon do spomalenia rýchlosti obnovy vozových parkov, — nesústrediť sa v otázkach životného prostredia iba na problematiku CO2 a zaujímať sa aj o iné ako len technologické riešenia v záujme prístupu, ktorý by bol vo väčšej miere holistický a venoval by väčšiu pozornosť úlohe automobilov a cestnej dopravy v európskych spoločnostiach, — zorganizovať fórum o reštrukturalizácii, v roku 2009 vyhodnotiť situáciu a vypracovať štúdie dosahu, z ktorých bude hodnotenie vychádzať, pričom by sa mal uplatniť integrovaný prístup podporovaný skupinou CARS 21, ktorého legitímnosť by mala vzrásť tak v skoršom štádiu (výber zainteresovaných strán), ako i v neskoršom štádiu (realizácia odporúčaní pracovných skupín), — zapojiť skôr a bezprostrednejšie EHSV, ktorého charakter a zloženie má práve umožniť takéto zapojenie rôznych zložiek európskych spoločností do tvorby politík Komisie, ktoré im majú slúžiť.
3.1

V nedávno prijatom Dohovore OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím sú uvedené viaceré naliehavé požiadavky v súvislosti s podporou začlenenia problematiky zdravotného postihnutia do hlavných oblastí politiky. Členské štáty EÚ by si mali tieto zásady osvojiť a dohovor čo najskôr ratifikovať. Aby EÚ konala v súlade s cieľmi a zásadami dohovoru OSN, ktorý Európske spoločenstvo podpísalo, musí prijať náležité opatrenia. Všetky krajiny a EÚ by mali byť vyzvané aj na podpísanie dobrovoľného dodatkového protokolu, ktorý je súčasťou Dohovoru OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím.
1.7

EHSV sa nazdáva, že Komisia by mala jednoznačne stanoviť, že zodpovednosť za financovanie programov pozorovaní na mori by mali mať členské štáty a mala by zredukovať na nevyhnutné minimum programy odberov vzoriek samotnými posádkami plavidiel, pretože to môže posádku neúmerne pracovne zaťažovať.
4.3.3

Kogenerácia tepelnej a elektrickej energie tak v podobe využívania odpadového tepla z výroby elektriny na vykurovanie, ako aj v podobe využívania odpadového tepla na výrobu elektriny (napríklad v priemyselných peciach) by umožnila obrovské zvýšenie účinnosti využívania palív, a to z 35 % na 70 %. Mali by sa zohľadniť dodatočné náklady, ktoré vznikajú prevádzkovateľom siete zapojenej do decentralizovanej a aktívnej rozvodnej siete, a to podporou potrebných investícií pri zohľadnení rozdielnych východiskových podmienok jednotlivých členských štátov. Výbor súhlasí s vôľou Komisie rozvíjať vysoko výkonné zariadenia na kogeneráciu (spoločnú výrobu tepla a elektrickej energie), aj keď sa harmonizácia výpočtových metód odďaľuje na rok 2010 a vydávajú sa záruky pôvodu, pri ktorých nie je vždy možné overiť, či spĺňajú minimálne požiadavky. Výbor si kladie otázku, či nie je možné skrátiť lehoty na harmonizáciu výpočtových metód, ktoré by umožnili rozvoj vnútorného trhu so zariadeniami na kogeneráciu tepelnej a elektrickej energie, ktorého prekážkou sú v dnešnej dobe rozdiely v legislatíve jednotlivých krajín. Každá krajina má v súčasnosti možnosť prijať vlastné metódy výpočtov na zhodnotenie energetickej účinnosti zariadení a prispôsobiť ich požiadavkám Spoločenstva, ktoré by mali zodpovedať ustanoveniam smernice. Ale v praxi k tomu nedochádza, a keď sa zariadenia podrobia výpočtom rôznych krajín, dosahujú veľmi odlišné výsledky. Harmonizácia je účinným nástrojom aj v boji proti podvodom. Bolo by potrebné zvýšiť úsilie EÚ, vzhľadom na to, že výsledky prvej kontroly 21. februára 2007 nezodpovedajú strategickým cieľom, ako možno zistiť z dokumentov o hodnotení dosiahnutého pokroku v rozvoji kogenerácie s cieľom zvýšiť podiel elektrickej energie vyrábanej týmto spôsobom predložených členskými štátmi.
4.7.3

EHSV si uvedomuje, že implementácia podobného systému by mohla bankám spôsobiť dodatočné náklady. Nazdáva sa však, že by nebolo oprávnené včleniť tieto náklady do peňažných súm, ktoré budú zmrazené na prípadných bankových účtoch predpokladaného dlžníka. Národné právne predpisy by mali stanoviť systém bankových poplatkov a ich pokrytie zo strany veriteľov, ktorí využijú takýto postup. Tieto náklady sa začlenia do súdnych trov, ktoré budú stanovené na konci.
1.10

Mala by sa zaviesť bezpečnostná kontrola na základe biometrických údajov, ktorá by umožnila rýchle vybavenie pravidelných cestujúcich. V prípade potreby by mohla byť spoplatnená.
8.4

Nedávno schválená smernica REACH predstavuje dôležitý zvrat v ochrane spotrebiteľov a zamestnancov. Výbor víta prijaté technické riešenia a flexibilitu spojenú s možnosťou zjednodušenia. S určitými obavami poukazuje na to, že pre malé a stredné podniky by mohli vzniknúť určité ťažkosti, a to predovšetkým vtedy, keď by sa dovozné kontroly nevykonávali tak prísne, ako si to uplatňovanie tejto základnej smernice vyžaduje. S ohľadom na to výbor vyzýva Komisiu, aby starostlivo kontrolovala ustanovenia členských štátov o trhovom dohľade, pretože členské štáty si v tejto oblasti nie vždy plnili svoje povinnosti, čo spočívalo aj v úplne nedostatočnom vybavení kontrolných pracovísk prostriedkami. V tejto súvislosti by sa mohlo počítať s rozdelením úloh medzi jednotlivé kontrolné pracoviská podľa zásady prevažujúcej výroby v jednotlivých členských štátoch, napr. podľa určitých skupín výrobkov (armatúry, zdvíhacie a dopravné zariadenia, čerpadlá a kompresory, stroje pre spracovateľský priemysel atď).
3.11

Technológie trvalo udržateľného využitia fosílnych palív a najmä zachytávania a skladovania CO2 by mali mať aj významné pozitívne výsledky. Môžu účinne eliminovať až do 90 % uhlíkových emisií z elektrární na fosílne palivá. To by sa mohlo premietnuť do celkového zníženia emisií CO2 v 27 členských štátoch EÚ do roku 2030 o 25 – 30 % v porovnaní s rokom 2000. Včasné zainteresovanie tretích krajín do vývoja a uplatňovania technológií trvalo udržateľného využitia uhlia, predovšetkým do zložky súvisiacej so zachytávaním a ukladaním CO2 je nevyhnutné na trvalo udržateľný globálny hospodársky rozvoj a boj proti klimatickým zmenám za predpokladu, že celosvetové využívanie uhoľných zdrojov sa bude zvyšovať. Úspešnosť technológií trvalo udržateľného využitia uhlia a najmä komercializácia zachytávania a skladovania CO2 v širokom meradle umožnia lepšiu dostupnosť energie v najchudobnejších častiach sveta, ktoré sú pripravené o možnosť využívania energie.
1.2

Rovnako by chcel Európsky hospodársky a sociálny výbor, ako zástupca sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti, upozorniť na zdĺhavý legislatívny proces, ktorým prechádza návrh vykonávacieho nariadenia k nariadeniu č. 883/2004. Toto stanovisko by sme nepredkladali, keby spomínané nariadenie bolo vstúpilo do platnosti. Z tohto dôvodu dôrazne žiadame Európsky parlament a Radu, aby maximálne urýchlili rozhodovací proces, a aby umožnili, aby nová koordinácia systémov sociálneho zabezpečenia vstúpila do platnosti čo najskôr.
4.5.3

K otázke 26. Zjednodušenie Často pripomínaným cieľom je ďalej zjednodušovať príslušné pravidlá a postupy, aby boli výskumní pracovníci odbremenení od nadmerného administratívneho zaťaženia a pod. Výbor si však uvedomuje, že jeho všeobecné vystupovanie za pluralizmus a prístup zdola nahor je do určitej miery možné považovať za rozpor s požiadavkou zjednodušovania a odbúravania nadmernej byrokracie. Preto podporuje koordinovaný prístup (pozri aj bod 3.15) so spoločným hodnotením tých aktivít, do ktorých sa významným podielom zapája alebo má zapojiť aj Spoločenstvo prostredníctvom svojich programov podpory. O otázke výberu postupu hodnotenia by sa mala vyjadriť Európska rada pre výskum.
6.6

Avšak na to, aby sa mohli uskutočniť ciele spoločného podniku a čo najviac využiť všetky možnosti, ktoré táto nová štruktúra ponúka, výbor považuje za potrebné: — skutočne zjednodušiť postupy, ktoré od začiatku až do konca sprevádzajú fázy rôznych výskumných a vývojových činností, počnúc výberom jednotlivých krokov až po šírenie výsledkov, a to tak, že ENIAC bude mať hlavnú zodpovednosť za tieto úlohy; administratívna zložitosť a neistota vo financovaní ako aj vo vzťahu k inštitúciám boli takisto v minulosti dôvodmi neúspechu predchádzajúcich programov v oblasti výskumu a vývoja; — rozsiahly informačný program o možnostiach, ktoré ponúka podnik ENIAC, najmä pokiaľ ide o schopnosť uvoľniť potrebné finančné prostriedky so zreteľom na nové formy financovania; — vytvoriť primerané programy odborného vzdelávania na vyškolenie vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, ktorej vedomosti by zodpovedali požiadavkám vývoja a výskumu. Tieto programy vzniknú s pomocou podniku ENIAC a budú mať pre budúcnosť priemyslu EÚ vysoko strategický význam. Táto kvalifikácia na vysokej úrovni, ktorá bude spĺňať vysoké odborné požiadavky novovytvorených pracovných miest vo výskume a vývoji, pomôže zabrániť odchodu výskumníkov do zahraničia a zároveň bude jednou z podmienok nevyhnutných na zabezpečenie vedúceho postavenia priemyslu EÚ v týchto strategických odvetviach.
2.1

Pokiaľ ide o členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ pred rokom 2001, smernica 2006/112/ES počítala so sériou výnimiek (3). Tieto výnimky platia bez časového obmedzenia alebo, presnejšie, až do zavedenia „konečného systému pre transakcie v rámci Spoločenstva“. V súčasnej situácii a vzhľadom na získané skúsenosti nie je pravdepodobné, že v krátkodobom alebo strednodobom horizonte bude zavedený konečný systém, takže výnimky udelené „starým“ členským štátom sa môžu predlžovať takmer donekonečna, zatiaľ čo nové členské štáty by boli znevýhodnené vypršaním lehoty dohodnutej pri vstupe do EÚ. Okrem toho niektoré členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby na miestne poskytované služby (4) až do konca roka 2010, kým ostatné štáty takúto možnosť nemajú. Táto situácia je neospravedlniteľná.
3.2

Zatiaľ čo celkové výdavky na výskum a vývoj vo svetovom meradle by sa mali v najbližších desiatich rokoch zvýšiť približne o 170 %, investície do vstavaných systémov by sa mali zvýšiť o 225 %, to znamená z 58 miliárd eur v roku 2002 na 132 miliárd eur v roku 2015 (2).
4.6.2

Výsledkom všetkých týchto opatrení by tiež bolo, že by nedochádzalo k spomaľovaniu procesu obnovy vozového parku, pretože finančné bremeno za zníženie miery emisií CO2 by sa rozložilo. EHSV mimochodom zdôrazňuje, že podľa programu ECCP (6) by potenciálne zníženie emisií CO2 vďaka ekologickému jazdeniu (eco-driving) by mohlo predstavovať 50 miliónov ton v Európe do roku 2010 (2006-2010) a v spoločnej štúdie TNO/TEEP (7) sa tvrdí, že ekologické jazdenie je nielen realizovateľné ale aj efektívne a merateľné.
2.3

Na rozdiel od tradičnej stratégie, pri ktorej sa verejné financie prideľujú na konkrétne projekty, STI sa zameriavajú na rozsiahle výskumné programy, ktoré majú spoločné strategické ciele. Vďaka tomuto novému prístupu by sa mala vytvoriť kritická masa v európskom výskume a inováciách, posilniť vedecká obec v hlavných strategických oblastiach a zosúladiť financovanie projektov, aby sa výsledky výskumu mohli rýchlejšie využiť. STI sa sústreďujú na rozhodujúce oblasti, kde súčasné nástroje nemajú požadovaný rozsah a nepracujú dostatočne rýchlo na to, aby Európa dokázala udržať alebo zaujať vedúce postavenie v celosvetovom meradle. Ide o oblasti, kde by mohlo financovanie na národnej a európskej úrovni spolu so súkromnými financiami znamenať pre výskum značný prínos, najmä ak sa budú podporovať väčšie výdavky súkromnej sféry na výskum a vývoj.