EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 9. 2018 COM(2018) 645 final OZNÁMENIE KOMISIE Posilnenie prudenciálneho rámca a rámca boja proti praniu špinavých peňazí Únie pre finančné inštitúcie



1.Úvod Finančný systém Únie je podopretý silným regulačným rámcom a rámcom dohľadu, ktorý bol v posledných rokoch zásadne prepracovaný s cieľom zaistiť bezpečnosť a dobré meno inštitúcií pôsobiacich vo finančnom sektore a stabilitu finančného systému. Posilnený rámec teraz zabezpečuje bankovú úniu, ktorá je v procese dokončovania. Úspešne boli zriadené prvé dva piliere bankovej únie a bankový systém v rámci zúčastnených členských štátov sa dostal pod spoločnú zodpovednosť jednotného mechanizmu dohľadu a jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií, ktoré podopiera jednotný súbor pravidiel Únie ako celku. Na podporu jednotného a účinného finančného dohľadu v rámci Únie Komisia predložila takisto legislatívne návrhy na posilnenie mandátov a riadenia európskych orgánov dohľadu. Tieto návrhy sú kľúčové pre úniu kapitálových trhov a treba ich rýchlo prijať. Silný a dôveryhodný systém na odhaľovanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a boj proti nim je základnou časťou tohto rámca a dobre fungujúcej bankovej únie a únie kapitálových trhov. Zatiaľ čo súčasný systém sa v posledných rokoch podstatne zlepšil, na riešenie viacerých identifikovaných nedostatkov sú potrebné rýchle legislatívne a nelegislatívne opatrenia. Rámec Únie pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu bol značne posilnený prijatím štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí v súlade s medzinárodnými predpismi. Piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, ktorá nadobudla účinnosť v júli 2018 a má sa transponovať do 10. januára 2020, prinesie ďalšie výrazné zlepšenia. Presahuje rámec medzinárodných predpisov a zahŕňa opatrenia na zvýšenie transparentnosti skutočného vlastníctva, posilňuje rámec na posúdenie vysokorizikových tretích krajín, rieši riziká spojené s anonymnými predplatenými kartami a virtuálnymi menami a obsahuje pravidlá spolupráce medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a orgánmi prudenciálneho dohľadu. Napriek tomuto posilnenému legislatívnemu rámcu viacero nedávnych prípadov prania špinavých peňazí v európskych bankách vyvolalo obavy, že v rámci dohľadu Únie pretrvávajú nedostatky. Predovšetkým neexistuje jasné prepojenie medzi prudenciálnymi pravidlami a pravidlami boja proti praniu špinavých peňazí pre finančné inštitúcie. Komisia má takisto obavy v súvislosti s oneskorenými reakciami dohľadu a nedostatky týkajúce sa spolupráce a výmeny informácií – na vnútroštátnej úrovni medzi prudenciálnymi orgánmi a orgánmi pre boj proti praniu špinavých peňazí, a na cezhraničnej úrovni medzi orgánmi v rôznych členských štátoch alebo v tretích krajinách. Zatiaľ čo tieto prípady sa týkajú iba veľmi malej časti finančného systému Únie, majú vplyv na jeho reputáciu a Únia musí urýchlene prijať rozhodné opatrenie na riešenie identifikovaných nedostatkov a na ďalšie zníženie rizík vo finančnom systéme Únie vyplývajúcich z činností prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Tieto obavy odzneli aj v iných inštitúciách Únie. V Európskom parlamente bolo v reakcii na nedávne škandály zorganizovaných viacero vypočutí, zatiaľ čo v Rade takúto otázku položili ministri financií, najnovšie predseda Euroskupiny Centeno v liste z 25. júna 2018 adresovanom predsedovi Európskej rady Tuskovi. Na túto otázku sa takisto poukazuje vo francúzsko-nemeckom vyhlásení z Mesebergu a v pláne vydanom 19. júna 2018. V úvodnej reakcii v máji 2018 Komisia vyzvala predsedov európskych orgánov dohľadu, predsedu výboru pre boj proti praniu špinavých peňazí európskych orgánov dohľadu a predsedu dozornej rady Európskej centrálnej banky, aby zriadili spoločnú pracovnú skupinu s cieľom iniciovať kolektívnu diskusiu o spôsoboch zlepšenia súčasného rámca pre spoluprácu medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a orgánmi prudenciálneho dohľadu. V tejto súvislosti sa v tomto oznámení spolu so sprievodným legislatívnym návrhom stanovujú kroky potrebné na ďalšie posilnenie dohľadu nad finančnými inštitúciami v Únii na účely boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Rozhodné opatrenie všetkých dotknutých orgánov ďalej podporí integritu finančného systému Únie, a najmä bankovej únie, prispeje k finančnej stabilite a ďalej zníži finančnú trestnú činnosť v Únii. 2.Prečo je potrebné opatrenie na úrovni EÚ EÚ má zavedený silný právny rámec na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boj proti nim. Transponujú sa ním medzinárodné predpisy finančnej akčnej skupiny, ale poskytujú sa aj ďalšie záruky na zaistenie bezpečného a dobre fungujúceho finančného systému EÚ. Základným kameňom tohto rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí je, že finančné inštitúcie, ako aj iné subjekty sú povinné zaviesť interné systémy na identifikovanie a posúdenie rizík spojených s praním špinavých peňazí týkajúcich sa ich podnikania a riadiť uvedené riziká. Rámec dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu je zahrnutý v jednom nástroji, smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, ktorá sa uplatňuje aj na viacero aktérov mimo sektora finančných služieb. Dohľad nad dodržiavaním právnych predpisov týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí sleduje vnútroštátny prístup založený na dohľade hostiteľskej krajiny iba s minimálnou harmonizáciou právomocí v oblasti dohľadu a bez akejkoľvek harmonizácie právomocí orgánov dohľadu. Úloha znížiť riziká spojené s praním špinavých peňazí vo finančných inštitúciách je oddelená od úlohy orgánov prudenciálneho dohľadu zaistiť bezpečnosť a zdravie finančných inštitúcií a stabilitu finančného systému vo všeobecnosti, ale je s ňou úzko spojená. Táto úloha sa vykonáva na základe prudenciálneho rámca Únie pre finančné inštitúcie, ktorý pozostáva z viacerých legislatívnych nástrojov v rôznych sektoroch finančných služieb. Právomoci prudenciálneho dohľadu sú do veľkej miery harmonizované a zodpovednosť sa v zásade udeľuje orgánu domovskej krajiny. V prípade bánk sú od zriadenia jednotného mechanizmu dohľadu právomoci dohľadu v členských štátoch, ktoré sú členmi bankovej únie, rozdelené medzi Európsku centrálnu banku a príslušné vnútroštátne orgány. Tento súčasný rámec zahŕňa rôzne orgány v jednotlivých jurisdikciách s rôznymi úlohami, právomocami a povinnosťami v oblasti dohľadu. Na dosiahnutie účinnosti musia uvedené orgány úzko spolupracovať. Piatou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí sa odstránia prekážky brániace spolupráci medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a orgánmi prudenciálneho dohľadu, ako aj s Európskou centrálnou bankou. Na zabezpečenie účinnej spolupráce v oblasti dohľadu sú však potrebné ďalšie kroky, najmä ak finančné inštitúcie pôsobia cezhranične,. a)Dohľad nad dodržiavaním smernice o boji proti praniu špinavých peňazí Smernica o boji proti praniu špinavých peňazí je založená na minimálnej harmonizácii. Pozostáva zo zásad na vysokej úrovni a podrobného usmernenia pre orgány prudenciálneho dohľadu. Ponecháva vykonávanie na voľné uváženie členských štátov, a to vedie k odlišujúcim sa vnútroštátnym postupom v oblasti dohľadu. V súčasnosti neexistuje žiadny povinný mechanizmus ani podrobné usmernenie s cieľom zabezpečiť priebežnú a štruktúrovanú spoluprácu medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a orgánmi prudenciálneho dohľadu nad finančnými inštitúciami, ktoré pôsobia na cezhraničnom základe, a je tu priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, ktoré informácie sa majú vymieňať a kedy. Rozsah právomocí orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí nie je podrobne špecifikovaný. Koordinácia s tretími krajinami zostáva okrem toho roztrieštená. b)Zohľadnenie aspektov týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí orgánmi prudenciálneho dohľadu vrátane Európskej centrálnej banky v jej funkcii dohľadu Medzi dohľadom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a prudenciálnym dohľadom existujú jasné prepojenia: neschopnosť riešiť riziká spojené s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu môže mať poškodzujúce účinky na finančné zdravie jednotlivých inštitúcií, integritu vnútorného trhu, ako aj na finančnú stabilitu. V prudenciálnych právnych predpisoch sa preto od orgánov dohľadu nad finančnými inštitúciami vyžaduje, aby počas svojej práce posúdili aspekty týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí. V praxi však orgány dohľadu podliehajú rôzne transponovaným vnútroštátnym pravidlám, pretože prudenciálne požiadavky v právnych predpisoch neboli doplnené harmonizovaným usmernením. Napriek jasnej právomoci na odobratie licencie v prípadoch závažného porušenia pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí zakotvených v prudenciálnom rámci a rámci pre boj proti praniu špinavých peňazí, nie sú dostatočne jasné podmienky, za ktorých možno povolenie odobrať. Spolupráca medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu a orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je takisto do veľkej miery závislá od dobrej viery a ochoty relevantných orgánov. V rámci bankovej únie nie je Európska centrálna banka zodpovedná za zabezpečenie dodržiavania pravidiel stanovených v smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Európska centrálna banka je však vo svojej funkcii dohľadu poverená priamym dohľadom nad významnými inštitúciami, a preto čelí vyššie uvedeným problémom. Ďalšie problémy vyplývajú z jej povinnosti uplatňovať prudenciálne aspekty (a spoliehať sa na ne) relevantné pre dohľad nad praním špinavých peňazí na vnútroštátne právne predpisy transponujúce smernice EÚ vo všetkých členských štátoch zúčastnených na jednotnom mechanizme dohľadu. Odlišná vnútroštátna transpozícia v rámci bankovej únie vedie k významným rozdielom, pokiaľ ide o na informácie, ktoré môže získať Európska centrálna banka, možnosti prístupu finančných spravodajských jednotiek alebo orgánov pre boj proti praniu špinavých peňazí, ako aj dostupných nástrojov dohľadu v závislosti od domovskej krajiny dotknutej banky.

Európska centrálna banka je vo svojej funkcii dohľadu navyše poverená aj určitými právomocami nad menej významnými inštitúciami v rámci bankovej únie, ako aj určitými posúdeniami rizík spojených s bojom proti praniu špinavých peňazí. Európska centrálna banka sa pri uplatňovaní tejto právomoci musí spoliehať na vstup od vnútroštátnych orgánov prudenciálneho dohľadu a orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, ktorých oblasť pôsobnosti sa môže v jednotlivých jurisdikciách zásadne odlišovať. c)Úloha európskych orgánov dohľadu Európske orgány dohľadu sú vo svojich zakladajúcich nariadeniach osobitne poverené, aby zabezpečili jednotné, efektívne a účinné uplatňovanie prudenciálnych pravidiel Únie a jej rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí. Smernica o boji proti praniu špinavých peňazí okrem toho oprávňuje európske orgány dohľadu, aby podporovali konvergenciu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o osobitné aspekty, a to vydávaním usmernení a vypracúvaním návrhu regulačných technických predpisov. Najväčšia časť práce týchto orgánov pre boj proti praniu špinavých peňazí sa vykonáva v rámci výboru pre boj proti praniu špinavých peňazí, ktorý je podvýborom spoločného výboru a ktorý združuje orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Medzisektorové pravidlá, ktoré patria do právomoci viacerých európskych orgánov dohľadu musia byť prijaté všetkými relevantnými radami orgánov dohľadu. V praxi sa Európsky orgán pre bankovníctvo najaktívnejšie zaoberá otázkami týkajúcimi sa boja proti praniu špinavých peňazí a jeho práca nie je obmedzená na spoločné opatrenia. Boj proti praniu špinavých peňazí je iba jednou z mnohých úloh európskych orgánov dohľadu, a preto sa usiluje získať zdroje. Navyše z dôvodu ťažkopádneho a zdĺhavého postupu pri rozhodovaní v spoločnom výbore spojeného s rôznym stupňom prioritizácie otázok týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí bola doteraz úloha troch orgánov dosť obmedzená. 3.Stratégia bezproblémovej spolupráce v oblasti dohľadu Prijatie piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí je dôležitým krokom smerom k posilneniu rámca. Účinný boj proti finančnej trestnej činnosti vrátane daňovej kriminality si vyžaduje riadne uplatňovanie nových pravidiel a intenzívnejšiu koordináciu medzi rôznymi orgánmi. Treba však stanoviť širšiu stratégiu s cieľom zabezpečiť, aby dohľad nad finančnými inštitúciami a trhmi bol účinný a spoľahlivý, keď sa budú riešiť problémy vyplývajúce z prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Zachovanie finančnej stability je spoločným cieľom rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí a prudenciálneho rámca, z ktorého vyplýva potreba nielen stanoviť jasné rozdelenie úloh pre rôzne orgány, ale aj koordinovane a vzájomne posilňujúcim spôsobom využívať celú škálu dostupných právomocí, bezproblémovú výmenu a štruktúrovaný tok relevantných informácií. Navrhovaná stratégia je založená na analýze, ktorú vykonala uvedená spoločná pracovná skupina, ktorú zvolala Komisia. Zahŕňa krátkodobé legislatívne a nelegislatívne iniciatívy spojené s ambicióznejšími dlhodobými cieľmi, ktoré by mali postupne zlepšiť interakciu medzi rámcom pre boj proti praniu špinavých peňazí a prudenciálnym rámcom. 3.1.Krátkodobé legislatívne iniciatívy Viacero otázok sa musí urgentne riešiť zmenami právnych predpisov. V prebiehajúcich legislatívnych rokovaniach by sa mohlo posúdiť viacero kľúčových zmien, ktoré by mohli priniesť značné zlepšenia rámca dohľadu nad rizikami spojenými s bojom proti praniu špinavých peňazí, a tým prispieť k zníženiu rizík vo finančnom sektore. 3.2.1. Zlepšenie prudenciálneho rámca pre banky – zmeny smernice o kapitálových požiadavkách Zatiaľ čo v piatej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa posilňujú požiadavky na spoluprácu medzi rôznymi vnútroštátnymi orgánmi a zlepšuje sa cezhraničnú spolupráca, určité ustanovenia v sektorových právnych predpisoch, najmä v smernici o kapitálových požiadavkách, môžu mať neúmyselne vplyv na spoluprácu v záležitostiach týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí. Problematický je najmä prísny režim zachovania dôvernosti v spojení s nedostatočne jasnou povinnosťou orgánov prudenciálneho dohľadu spolupracovať s relevantnými orgánmi pre boj proti praniu špinavých peňazí. V tejto súvislosti Európsky parlament predložil k návrhu Komisie z novembra 2016 na zmenu smernice o kapitálových požiadavkách (časť týkajúca sa balíka opatrení na zníženie rizika) dva relevantné pozmeňujúce návrhy, ktoré sa týkajú výmeny informácií a povinnosti spolupráce medzi prudenciálnymi orgánmi a orgánmi pre boj proti praniu špinavých peňazí. Komisia dôrazne podporuje zlepšenú výmenu informácií a povinnosť spolupráce medzi prudenciálnymi orgánmi a orgánmi pre boj proti praniu špinavých peňazí: ·V súvislosti s požiadavkami na zlepšenú výmenu informácií by sa na všetky relevantné orgány, ktoré prijímajú, analyzujú a spracúvajú informácie týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí, mala vzťahovať výnimka zo zachovania dôvernosti; ·So zreteľom na povinnosť spolupráce by všetky relevantné orgány mali mať možnosť upozorniť Európsky orgán pre bankovníctvo na nezhody v spolupráci a pri výmene informácií. Európsky orgán pre bankovníctvo by mohol byť takisto poverený explicitným mandátom na špecifikovanie modalít spolupráce a výmeny informácií najmä vo vzťahu k cezhraničným skupinám a v súvislosti s identifikovaním porušenia pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. 3.2.2. Posilnenie konvergencie dohľadu – posilnený návrh na preskúmanie európskych orgánov dohľadu V súlade so súčasným legislatívnym rámcom už európske orgány dohľadu prispievajú k monitorovaniu rizík spojených s bojom proti praniu špinavých peňazí, majú súbory právomocí a sú podnecované k tomu, aby ich plne využívali s cieľom zintenzívniť ich prínos k boju proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Treba však prijať odvážnejšie opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby riziká spojené s bojom proti praniu špinavých peňazí boli systematicky, účinne a jednotne začleňované do stratégií dohľadu a postupov všetkých relevantných orgánov. Pri dosahovaní tohto cieľa bude zohrávať kľúčovú úlohu Európsky orgán pre bankovníctvo.

Komisia v návrhu na revíziu zakladajúcich nariadení európskych orgánov dohľadu zo septembra 2017 zamýšľa posilniť funkciu európskych orgánov dohľadu s cieľom zabezpečiť jednotný a účinný finančný dohľad tým, že posilní ich mandát, zavedie nezávislejší a účinnejší systém riadenia a poskytne európskym orgánom dohľadu primeranejší mechanizmu financovania na plnenie ich úloh. Komisia nabáda spoluzákonodarcov, aby rýchlo dosiahli dohodu o tomto návrhu. Pokiaľ však ide o úlohu týchto orgánov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, sú na dosiahnutie účinnejšieho systému potrebné ďalšie zmeny. S cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinnú koordináciu medzi rôznymi orgánmi vo všetkých členských štátoch, povinnosti v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vo finančnom sektore musia byť zverené osobitne jednému z európskych orgánov dohľadu, konkrétne Európskemu orgánu pre bankovníctvo. Jeho mandát musí byť explicitnejší a komplexnejší a musí ho dopĺňať jasný súbor úloh, zodpovedajúcich právomocí a primeraných zdrojov. Preto dnes Komisia zmenila svoj súčasný návrh na zmenu zakladajúcich nariadení európskych orgánov dohľadu s cieľom posilniť mandát týkajúci sa boja proti praniu špinavých peňazí štyrmi spôsobmi. I)Optimalizácia využívania odborných znalostí a zdrojov určených na úlohy týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí Navrhuje sa, aby zdroje a odborné znalosti, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené v rámci troch európskych orgánov dohľadu a špecializovaného podvýboru v rámci spoločného výboru, boli centralizované na úrovni Európskeho orgánu pre bankovníctvo, a aby dostali spoľahlivejšiu podpornú štruktúru. Zameranie na Európsky orgán pre bankovníctvo je primerané, pretože pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu v bankovom sektore má s najväčšou pravdepodobnosťou systémový vplyv. Pre regulačné úlohy týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí, ako je vypracovanie záväzných technických predpisov, usmernení a odporúčaní, by sa malo zabezpečiť zapojenie a primeraná úroveň zastúpenia všetkých vnútroštátnych orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí zodpovedných za všetky dotknuté subjekty vo finančnom sektore. Na tieto účely by sa mal súčasný výbor pre boj proti praniu špinavých peňazí v rámci spoločného výboru transformovať na stály výbor Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Mal by byť zložený z vedúcich všetkých vnútroštátnych orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí podobne ako výbor pre riešenie krízových situácií zriadený podľa článku 127 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. II)Objasnenie rozsahu a obsahu úloh týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí Vzhľadom na horizontálnu povahu obáv týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí sa navrhuje, aby úlohy týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí Európskeho orgánu pre bankovníctvo boli v zakladajúcom nariadení špecifikované podrobnejšie, podobne ako v prípade úloh týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa. Európsky orgán pre bankovníctvo dostane osobitné právomoci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, zatiaľ čo spoločný výbor sa bude zaoberať medzisektorovými aspektmi úloh týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí, ktoré vyžadujú odborné znalosti Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy. Centralizované úlohy Európskeho orgánu pre bankovníctvo týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí by sa vzťahovali na povinné subjekty uvedené v smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré takisto patria do rozsahu pôsobnosti nariadení o európskych orgánoch dohľadu, ako aj na orgány dohľadu takýchto inštitúcií. III)Posilnenie nástrojov na vykonávanie úloh týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí S cieľom zabezpečiť, aby bola práca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí účinnejšia, efektívnejšia a prioritizovaná, sa navrhuje súbor opatrení na osobitné úlohy týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí: ·Vychádzajúc z nezávislých preskúmaní obsiahnutých v pôvodnom návrhu Komisie sa Komisia domnieva, že Európsky orgán pre bankovníctvo by mal vykonávať pravidelné nezávislé preskúmania otázok týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí so vstupom od expertov z navrhovaného stáleho výboru v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Na riešenie akýchkoľvek potrieb alebo otázok týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí v určitom časovom bode alebo výhľadovo by sa mohol na mieru upraviť osobitný formát a rozsah každého jednotlivého preskúmania; ·Ak sa preskúmaním odhalia závažné nedostatky v identifikovaní, posudzovaní alebo riešení rizík spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, orgán by mal o tom informovať Európsky parlament, Radu a Komisiu; ·Na účely plnenia svojich úloh týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí by sa Európsky orgán pre bankovníctvo mal stať centrom údajov o dohľade v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí v Únii, a preto by mal byť schopný zhromažďovať všetky potrebné informácie a údaje súvisiace s otázkami boja proti praniu špinavých peňazí, od orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, ako aj od orgánov prudenciálneho dohľadu, ktoré by mali zahŕňať dôverné údaje týkajúce sa osobitných prípadov boja proti praniu špinavých peňazí, ako aj akékoľvek zistenia týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí v jednotlivých posúdeniach odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti; ·Európsky orgán pre bankovníctvo by mal takisto pravidelne vykonávať posúdenie rizík na otestovanie stratégií a zdrojov v súvislosti s najdôležitejšími vznikajúcimi rizikami spojenými s praním špinavých peňazí, a mal by tieto zistenia premietnuť do stanoviska, ktoré je povinný predložiť na účel dvojročného nadnárodného posúdenia rizika, ktoré vykonáva Komisia v súlade so smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí;

·Nakoniec by sa mala posilniť funkcia Európskeho orgánu pre bankovníctvo zameraná na presadzovanie pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí, a to aj v súvislosti s jeho právomocami týkajúcimi sa porušenia práva alebo záväznej mediácie Únie. Preto by mal mať podľa potreby možnosť požiadať vnútroštátne orgány dohľadu o vyšetrenie prípadov, v ktorých sú prevádzkovatelia vo finančnom sektore podozriví z porušenia svojich povinností podľa smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Navyše, ak orgán prijme rozhodnutia v súlade s existujúcimi postupmi týkajúcimi sa porušenia práva alebo záväznej mediácie a vnútroštátny orgán tieto rozhodnutia nedodržiava, mal by mať orgán za týchto podmienok možnosť prijať rozhodnutia priamo určené prevádzkovateľom finančného sektora, v ktorých by sa od nich vyžadovalo dodržiavanie právnych povinností nielen podľa priamo uplatniteľného práva Únie, ale aj podľa ustanovení vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktorými sa transponujú smernice alebo vykonávajú možnosti udelené členským štátom v práve Únie. Tieto nástroje by umožnili vykonanie komplexnej a aktuálnej analýzy silných a slabých stránok dohľadu, ako aj poskytnutie stanoviska na vznikajúce hrozby a trendy prania špinavých peňazí, ktoré môžu mať cezhraničné účinky. IV)Posilnenie koordinačnej úlohy Európskeho orgánu pre bankovníctvo, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa medzinárodného boja proti praniu špinavých peňazí Nakoniec sa navrhuje, aby sa Európskemu orgánu pre bankovníctvo udelila jasná zodpovednosť, pokiaľ ide o koordináciu vecných otázok týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí na medzinárodnej úrovni. Európsky orgán pre bankovníctvo by mal najmä prevziať vedúcu úlohu pri koordinácii spolupráce s relevantnými orgánmi tretích krajín v prípadoch, ktoré majú cezhraničný rozmer. 3.2.Krátkodobé nelegislatívne opatrenia S cieľom okamžite riešiť niektoré praktické prekážky brániace primeranej spolupráci by príslušné orgány mali prijať proaktívne zosúladené opatrenia. Európske orgány dohľadu, ako aj Európska centrálna banka pôsobiaca vo svojej funkcii dohľadu by mali využívať svoje existujúce právomoci na zlepšenie súčasného uplatňovania rámca. Opatrenia európskych orgánov dohľadu Opatrenia by sa mali najprv zamerať na aspekty týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí v bankovom sektore vzhľadom na osobitný význam boja proti praniu špinavých peňazí pre banky a potenciálne systémové dôsledky pre európsky bankový sektor. Európsky orgán pre bankovníctvo sa nabáda, aby prevzal vedúcu úlohu, inicioval ďalej uvedené opatrenia, vymieňal si odborné znalosti a koordinoval prácu s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy a Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov. ·Európsky orgán pre bankovníctvo sa vyzýva, aby najprv vykonal hodnotenie umožňujúce celkové identifikovanie rôznych otázok týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí relevantných z prudenciálneho hľadiska a zmapoval existujúce postupy zohľadňovania aspektov boja proti praniu špinavých peňazí v rámci prudenciálneho dohľadu na úrovni Únie. Na základe hodnotenia by sa mali takisto načrtnúť charakteristiky mechanizmov spolupráce medzi prudenciálnymi orgánmi a orgánmi pre boj proti praniu špinavých peňazí, a to v členských štátoch aj cezhranične. To by malo viesť k identifikovaniu najlepších postupov dohľadu, ako aj potenciálnych nedostatkov. ·Na základe hodnotenia sa Európsky orgán pre bankovníctvo vyzýva, aby prijal spoločné usmernenie podporujúce orgány prudenciálneho dohľadu Únie pri primeranom a jednotnom zohľadňovaní rizík spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu v ich činnostiach. Orgán by mal predovšetkým využiť existujúce mandáty na vydanie usmernení a návrhu technických predpisov s cieľom špecifikovať, ako by orgány prudenciálneho dohľadu mali začleniť aspekty boja proti praniu špinavých peňazí do svojich rôznych nástrojov. V usmernení by sa mali zdôrazniť spôsoby zlepšenia spolupráce vo všetkých fázach postupu dohľadu. ·Európsky orgán pre bankovníctvo sa takisto vyzýva, aby vykonal analýzu vplyvu rôznych prístupov na rozdelenie právomocí v rámci prudenciálneho dohľadu (t. j. kontrola domovskej krajiny, konsolidovaný dohľad) a dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí (t. j. kontrola hostiteľskej krajiny, výmena informácií). Tým by sa mali orgány prudenciálneho dohľadu cezhraničných skupín riadiť pri identifikovaní relevantných protistrán v rámci pre boj proti praniu špinavých peňazí. ·Na strane boja proti praniu špinavých peňazí sa Európsky orgán pre bankovníctvo podľa potreby v koordinácii s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu vyzýva, aby pozorne monitoroval uplatňovanie spoločných usmernení rizikovo orientovaného dohľadu a nadviazal na odporúčania Komisie v nadnárodnom posúdení rizika z roku 2017. Európske orgány dohľadu by mali v nadchádzajúcom spoločnom stanovisku o rizikách spojených s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v Únii vyzdvihnúť strategické aspekty boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiace zistenia vo finančnom sektore vrátane možných spôsobov na riešenie prípadných identifikovaných nedostatkov.