Odporúčanie

ODPORÚČANIA RADY,

ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3],

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

(2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

(3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

(4) Chorvátsko sa zúčastnilo na európskom semestri 2013 dobrovoľne a neformálne predložením hospodárskeho programu, v ktorom neboli odporúčania pre jednotlivé krajiny. Rada prijala 21. júna 2013 závery, v ktorých privítala hospodársky program Chorvátska a zdôraznila, že sa očakáva, že Chorvátsko dosiahne pokrok pri plnení požiadaviek Paktu stability a rastu a že je potrebné, aby nastúpilo cestu dôveryhodnej konsolidácie a zároveň si zachovalo úroveň výdavkov podporujúcu rast a zabezpečilo si možnosti na spolufinancovanie prichádzajúcich fondov EÚ.

(5) Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu[5], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Chorvátsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie

(6) Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

(7) Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Chorvátsko[7]podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a zásadné politické opatrenia. Politické rozhodnutia sú nevyhnutné najmä vzhľadom na zraniteľnosť vyplývajúcu zo značných vonkajších záväzkov, poklesu vývoznej výkonnosti, vysoko zadlžených spoločností a rýchlo rastúceho dlhu verejných financií – to všetko v kontexte pomalého rastu a slabej schopnosti prispôsobiť sa.

(8) Chorvátsko predložilo 24. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(9) Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe na rok 2014 je do roku 2016 odstrániť nadmerný deficit a zároveň sa vrátiť na cestu udržateľného hospodárskeho rastu. Plánuje sa dosiahnuť to postupným znižovaním deficitu zo 4,9 % HDP v roku 2013 na úroveň pod 3 % HDP do roku 2016, čo je termín na odstránenie nadmerného deficitu. V programe je stanovené, že štátny dlh dosiahne vrchol na úrovni približne 72 % HDP v roku 2014, pričom nasledujúci rok mierne klesne a potom sa ustáli. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v programe, je počas celého programového obdobia optimistický. Podľa scenára programu by mal HDP v roku 2014 stagnovať, pričom na rok 2015 sa plánuje mierny nárast vo výške 1,2 %; v porovnaní s poklesom o 0,6 %, respektíve nárastom o 0,7 % uvedeným v prognóze Komisie z jari 2014. Čísla v rozpočtovej prognóze programu sa odlišujú od štandardov v Európskom systéme národných a regionálnych účtov (ESA), z čoho vyplýva nekonzistentnosť s predchádzajúcimi údajmi a makroekonomickým scenárom, a sťažuje to primerané porovnanie s prognózou Komisie z jari 2014. Navyše, v programe nie je sú uvedené dostatočné podrobnosti o konsolidačných opatreniach na roky 2015 a 2016, predovšetkým na strane výdavkov. Podľa prognózy Komisie z jari 2014 sa očakáva, že celkové saldo v roku 2014 dosiahne 3,8 % HDP a v roku 2015 dosiahne 3,1 % HDP. Po potrebných úpravách potrebných na dosiahnutie porovnateľnosti týchto odhadov s cieľmi stanovenými v kontexte postupu pri nadmernom deficite (t. j. vylúčenia vplyvu prevodu dôchodkových aktív z druhého piliera) by boli prognózy Komisie na deficit v roku 2014 vo výške 4,6 % HDP a v roku 2015 vo výške 3,8 %. Keďže konvergenčný program predstavuje prvú správu o opatreniach, ktoré orgány prijali po začatí uplatňovania postupu pri nadmernom deficite 28. januára 2014, Komisia posúdila opatrenia prijaté Chorvátskom v oznámení uverejnenom 2. júna 2014. Predovšetkým, hlavný cieľ sa má podľa plánu splniť v roku 2014, pričom sa očakáva, že deficit bude o čosi vyšší ako cieľová hodnota na rok 2015. V rokoch 2014 aj 2015 sa tesne nepodarilo dosiahnuť požadované zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií. V konečnom dôsledku, hoci zmena upraveného štrukturálneho salda je pod úrovňou odporúčaného úsilia, očakáva sa, že úsilie merané na základe hodnôt diskrečných opatrení bude tak v roku 2014, ako aj v roku 2015 vynaložené. Je potrebné venovať väčšiu pozornosť kvalite opatrení a prechodu na opatrenia orientované na výdavky, aby sa znížil negatívny vplyv na rast a zvýšila sa udržateľnosť konsolidácie. Vychádzajúc z posúdenia programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že hoci Chorvátsko v súlade s odporúčaniami prijalo do 30. apríla 2014 účinné opatrenia na odstránenie svojho nadmerného deficitu, je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, aby sa dodržali odporúčania v zmysle postupu pri nadmernom deficite na účel odstránenia nadmerného deficitu do roku 2016 a zabezpečenia dôveryhodnosti nápravných opatrení.

(10) Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by sa mali orientovať na zvýšenie kvality verejných financií, s cieľom dosiahnuť efektívnosť najmä v oblasti miezd, sociálneho zabezpečenia a dotácií a poskytnúť dostatočný fiškálny priestor na prioritizáciu výdavkov podporujúcich rast a investície, vrátane projektov financovaných EÚ. Chorvátsko v posledných rokoch uskutočnilo významné reformy svojho fiškálneho rámca. Pretrvávajú však nedostatky týkajúce sa rozpočtového plánovania, účinnej kontroly výdavkov a konzistentného uplatňovanie rozpočtových obmedzení, čo má negatívny vplyv na tvorbu fiškálnej politiky. Hoci sa koncepcia fiškálnych pravidiel nedávno zmenila, mala by sa ešte viac zlepšiť. Predovšetkým, účinnosť fiškálneho rámca sa znižuje v dôsledku neprítomnosti preventívnych mechanizmov a nedostatočného súladu s dlhovým pravidlom, ako aj nejednoznačne formulovaného pravidla štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vytvorenie komisie pre fiškálnu politiku je vítané, avšak je potrebné prijať ďalšie opatrenia na posilnenie jej pozície pri plánovaní a monitorovaní rozpočtu, najmä jej nezávislosti od všetkých rozpočtových orgánov.

(11) Chorvátsko čelí výzve v podobe realizácie fiškálnej konsolidácie bez toho, aby to malo negatívny vplyv na konkurencieschopnosť a na vyhliadky oživenia hospodárstva. Za takejto situácie je príjmová časť verejných financií obmedzená úzkym vymedzením daňového základu, ktoré zabezpečuje stabilné daňové výnosy a má do istej miery nepriaznivý vplyv na rast. V tejto súvislosti je v národnom programe reforiem uvedený plán na zavedenie periodickej dane z nehnuteľného majetku v roku 2016, ale jej koncepciu vrátane základu dane je ešte potrebné konkretizovať. Chorvátsko je odhodlané prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny prostredníctvom obmedzenia tieňovej ekonomiky. V tejto súvislosti už boli podniknuté príslušné kroky. V dôsledku postupného zavádzania fiškálnych registračných pokladníc a následného zlepšenia dohľadu nad transakciami sa zvýšili daňové príjmy. Očakáva sa reorganizácia daňovej správy na účel zvýšenia efektívnosti a účinnosti výberu daní a zároveň zníženia administratívnej záťaže daňovníkov súvisiacej s dodržiavaním predpisov. Vzhľadom na potreby fiškálnej konsolidácie a s prihliadnutím na údaje poukazujúce na značné sumy nevybraných daní sa zdá, že tu existuje priestor na ďalšie zvýšenie efektívnosti výberu daní a že je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie o zlepšenie daňovej disciplíny prostredníctvom zabezpečenia viacerých elektronických služieb pre daňovníkov.

(12) Chorvátsko prijalo opatrenia s cieľom zväčšiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkov: od novembra 2010 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku, vek predčasného odchodu do dôchodku a obdobie nutné na získanie nároku na dôchodok pre ženy postupne zvyšovali a do roku 2030 by mali byť v plnej miere zosúladené. Zmenami zákona o dôchodkovom poistení prijatými v decembri 2013 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku zvýšil zo 65 na 67 rokov a vek predčasného odchodu do dôchodku zo 60 na 62 rokov. Toto zvýšenie sa však začne uplatňovať v praxi až od roku 2031, čo je vzhľadom na demografické trendy nedostatočne ambiciózny cieľ. Napriek reformám zavedeným v priebehu minulých rokov ešte stále existujú rôzne možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Vzhľadom na rozsah výnimiek, postihy za predčasný odchod do dôchodku a príplatky za neskorší odchod do dôchodku predstavujú len malé stimuly pre prácu až do zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, čo má negatívny vplyv na ponuku pracovnej sily a na udržateľnosť dôchodkového systému. V roku 2013 bol prijatý zákon o jednotnom orgáne pre forenzné odborné znalosti (Act on the Single Forensic Expertise Body), ktorý má pomôcť prostredníctvom zjednotenia posudzovania prípadov postihnutia obmedziť narastanie počtu neoprávnených invalidných dôchodcov a znížiť počet podvodov v tejto oblasti. Spolu s narastajúcim počtom inšpekcií je to síce zamerané na riešenie problému, s ktorým sa jednoznačne treba vysporiadať, avšak konkrétny vplyv na výdavky bude závisieť od spôsobu, ako sa budú opatrenia realizovať, a od rozsahu, v akom sa budú rozhodnutia presadzovať. Dôchodky poskytované na základe osobitného systému, ktoré boli nad určitým limitom, boli znížené o 10 %, hoci na dočasnej báze, pričom ich indexácia sa previazala s vplyvom HDP. Tempo, akým sa dôchodky poskytované na základe osobitných dôchodkových systémov približujú k všeobecným pravidlám, je aj napriek nedávnym pokusom o zníženie výdavkov a o zvýšenie transparentnosti pomalé a a rozsah tohto približovania aj celkový dosiahnutý pokrok je ešte stále obmedzený.

(13) Zdravotnícky sektor dosahuje pomerne dobré výsledky v oblasti starostlivosti o zdravie a napriek určitým regionálnym rozdielom sú služby dostupné, avšak zdravotnícky systém výraznou mierou prispieva k tlaku na verejné financie. Orgány zistili nedostatky v nemocničnej sieti, ktoré možno napraviť. Základný plán reorganizácie nemocničnej starostlivosti, ktorý bol predstavený v marci 2014, stanovuje opatrenia, ktoré zlepšia nákladovú účinnosť, ako je racionalizácia nemocničnej siete, znížená priemerná dĺžka pobytu v nemocnici, lepšie rozdeľovanie nemocničných lôžok vrátane lôžok určených pre dlhodobú starostlivosť, a ďalšie zmeny vo financovaní nemocníc. Mali by sa zabezpečiť značné monitorovacie a implementovacie kapacity v nemocniciach aj ústrednej štátnej správe, aby sa tento plán mohol realizovať. Dlhodobú starostlivosť charakterizujú služby rozptýlené medzi systémy zdravotníctva a sociálnej starostlivosti, nízka miera pokrytia, formálna starostlivosť, vysoké náklady na poskytovanie a dlhé poradovníky.

(14) Miera zamestnanosti a aktívnosti patrí medzi najnižšie v EÚ a je obzvlášť nízka u mladých a starších ľudí. Odhliadnuc od cyklického vývoja, tieto výsledky trhu práce čiastočne vyplývajú z inštitucionálneho a politického rámca. Chorvátsko sa pustilo do reforiem trhu práce na účel zvýšenia jeho flexibility. V roku 2013 bola zavŕšená prvá fáza reforiem zameraná na regulovanie pracovných zmlúv na určitý čas. V januári 2014 vláda prijala druhý legislatívny návrh, v ktorom sa stanovuje zníženie nákladov na prepúšťanie prostredníctvom skrátenia a zjednodušenia postupov a zvýšenia flexibility pracovného času. Na dôvažok sa zavedú flexibilnejšie formy zamestnania, ako sú zmluvy na čiastočný úväzok. Tieto zmeny majú zabezpečiť, aby sa Chorvátsko dostalo v podstate na rovnakú pozíciu ako jeho partneri, pokiaľ ide o index ochrany zamestnanosti. Hoci sa očakáva, že tieto reformy budú mať pozitívny vplyv na celkovú zamestnanosť, zahŕňajú aj zvýšené riziko segmentácie trhu práce, aj pokiaľ ide o uplatňovanie pracovných zmlúv na určitý čas. Medzitým sa neplánujú žiadne zmeny v orgánoch stanovujúcich mzdy, a to aj napriek osobitnej kombinácii relatívne vysokých priemerných miezd a veľmi nízkej zamestnanosti v Chorvátsku. Napriek neustále sa zvyšujúcej nezamestnanosti, výdavky na opatrenia aktívnej politiky trhu práce, ktoré majú umožniť lepší prístup na trh práce a dlhšie zotrvanie na ňom, ako aj rozsah uplatňovania týchto opatrení, sú ešte stále podpriemerné, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí. Administratívne kapacity chorvátskych verejných služieb zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, sú pod výrazným tlakom. Neexistuje celkový systém monitorovania a hodnotenia vývoja na trhu práce a potrieb trhu práce vrátane prognóz potreby zručností a nebolo zavedené ani pravidelné hodnotenie opatrení aktívnej politiky týkajúcej sa trhu práce. Je tu veľký podiel nelegálnej platenej pracovnej činnosti.

(15) Situácia na trhu práce je obzvlášť znepokojivá, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, keďže ich nezamestnanosť sa drasticky zvýšila a v roku 2013 dosiahla takmer 50 %, pričom narastá pomer mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Medzi významné výzvy v súlade s cieľmi systému záruka pre mladých ľudí patrí aktívna pomoc neregistrovaným mladým ľuďom a podnecovanie privátneho sektora, aby ponúkal viac možností učňovskej prípravy. Chorvátsko čelí vážnym výzvam aj vo vzdelávaní, pokiaľ ide o relevantnosť systémov vzdelávania pre trh práce a kvalitu poskytovania vzdelania, a to vo všetkých oblastiach vzdelávania. V celom sekundárnom a terciárnom vzdelávaní chýba praktická výučba a profesijné poradenstvo, pričom zamestnávatelia sa len v malej miere zapájajú do odborného vzdelávania a prípravy, sekundárneho a terciárneho vzdelávania. Miera zamestnanosti medzi čerstvými absolventmi je výrazne nižšia ako inde v EÚ. Zastaraný systém odborného vzdelávania a odbornej prípravy prechádza reformou v podobe overovania nových školských učebných osnov. Chorvátsky kvalifikačný rámec a stratégia v oblasti vzdelávania, vedy a techniky sa ešte nerealizovali, avšak v budúcnosti by mali zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zosúladiť ich s potrebami trhu práce.

(16) Vysoká nezamestnanosť a nízka účasť na trhu práce viedli k zhoršeniu sociálnej situácie v Chorvátsku. Podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením sa v posledných rokoch zvýšil a je výrazne nad priemerom v EÚ. Koncepcia systému sociálnych dávok umožňuje príjemcom dávok akumulovať navzájom sa prekrývajúce prevody hotovosti. Keď sa príjemcovia zamestnajú, prichádzajú o časť týchto sociálnych dávok, čo ich odrádza od vstupu na trh práce. Tu sa naskytá priestor na premenu systému sociálnej ochrany na systém efektívnejší a transparentnejší: v súčasnosti je prideľovanie podpory príjmov a dávok roztrieštené medzi mnohé inštitúcie a úrovne správy, pričom kritériá prideľovania sa uplatňujú nekonzistentne, takže dochádza k prekrývaniu. Zákon o sociálnej starostlivosti z roku 2013 zaviedol prísnejšie zisťovanie prostriedkov a zlúčil štyri z viac ako 70 druhov dávok na národnej úrovni, vrátane dávok pre niektoré cielené osobitné skupiny, do všeobecného minimálneho príjmu. Postupne sa vytvára a v roku 2016 má byť funkčné Národné jednotné kontaktné miesto, prostredníctvom ktorého sa budú spravovať peňažné dávky poskytované na všetkých úrovniach správy. Systematické monitorovanie a hodnotenie sa však bude ťažko realizovať, keďže systémy a programy na podporu príjmov na miestnej a regionálnej úrovni a rôzne peňažné dávky poskytované nezávisle od príjmov určitým špecifickým kategóriám obyvateľov neboli integrované. Napriek výrazným legislatívnym reformám uskutočneným od roku 2011 koncepcia systémov sociálnych dávok nebola účinne zameraná na tých, ktorí to najviac potrebujú.

(17) Súčasný regulačný rámec pre podnikanie v Chorvátsku kladie na podnikateľov vysokú záťaž vrátane nedostatku právnej istoty, netransparentného rozhodovania predovšetkým na miestnej úrovni, a početných parafiškálnych poplatkov. Navyše, rozhodnutia podnikateľov komplikuje a administratívne postupy predlžuje veľká fragmentácia deľby práce v rámci verejnej správy na regionálnej a miestnej úrovni a zložité rozdelenie kompetencií medzi ministerstvami a agentúrami na ústrednej úrovni. Na úrovni ústrednej štátnej správy bol zavedený štruktúrovaný prístup na účel zisťovania prekážok obchodovaniu; neuplatňuje sa však konzistentná metodika na meranie administratívnej záťaže, a tým sa účinnosť už prijatých opatrení znižuje. Existujúce jednotné kontaktné miesto pre podnikateľov má len obmedzené funkcie. Je potrebné racionalizovať a zlepšiť kontrolu nad verejnými dotáciami a zárukami; prvým krokom v tejto oblasti by bol centrálny register podnikov a jednotlivcov, ktorí dostali pomoc. Chorvátsko sa pustilo do reforiem verejnej správy na posilnenie administratívnych kapacít a zlepšenie orientácie verejných služieb - určených pre občanov a podnikateľov - na klienta. Kvalita verejnej správy je však aj naďalej nízka, charakterizovaná nedostatočnou koordináciou na rôznych úrovniach správy a malým, alebo nadmerne formálnym uplatňovaním tvorby politík založených na faktoch ako aj hodnotenia. Krokom správnym smerom je prijatie stratégie reformy verejnej správy; táto stratégia by sa mala dôkladne realizovať na všetkých úrovniach správy. Na základe skúseností s uplatňovaním predvstupových fondov sú zrejmé nedostatky týkajúce sa strategického plánovania a inštitucionálnych kapacít a slabiny pri vypracúvaní projektov a prijímaní následných opatrení.

(18) Na štátne podniky a štátom kontrolované spoločnosti má negatívny vplyv nedostatočná správa, pričom zavádzanie novej stratégie správy verejných aktív a podnikov sa oneskoruje. V súčasnosti nie sú zavedené súťažné výberové konania pre členov a manažment dozorných rád , a zoznamy vymenovaných sa neuverejňujú. Hoci sa prijali opatrenia na zlepšenie protikorupčného rámca, je potrebné vyvíjať viac úsilia na účel predchádzania korupcii, a to na všetkých úrovniach správy. Medzi kľúčové prvky, ktoré v súčasnosti v protikorupčnom rámci chýbajú, patria účinné mechanizmy overovania týkajúce sa konfliktu záujmov a zverejňovanie majetku štátnych úradníkov, ako aj osobitné záruky pre štátne podniky a štátom kontrolované spoločnosti. Overovacie právomoci Komisie pre riešenie konfliktu záujmov závisia od kompetencií a proaktívnosti iných orgánov. Napriek pokroku dosiahnutému pri zvyšovaní transparentnosti postupov verejného obstarávania sa nástroje posudzovania rizika nepoužívajú systematicky a zdá sa, že zraniteľným sektorom sa nedostáva dostatok priority. Je potrebné posilniť dohľad nad účinným uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania, a to aj so zreteľom na prideľovanie finančných prostriedkov EÚ v nadchádzajúcich rokoch.

(19) Rozsiahle uplatňovanie predkonkurzného konania v roku 2013 dosiahlo určitý úspech pri riešení problémov súvisiacich s dlhovou službou, ktorým čelia podniky v súvislosti so zložitými, finančne náročnými a zdĺhavými konkurznými konaniami. Je tu však priestor na výrazné posilnenie uvedeného nástroja prostredníctvom odstránenia rôznych nedostatkov, ako je nedostatočné objasnenie úlohy štátu v procese, ďalej na posilnenie úlohy obchodných súdov pri potvrdzovaní nárokov, ako aj priestor na zdravé reštrukturalizačné plány, ktoré rozširujú rozsah postupu tak, aby bola umožnená účinná reštrukturalizácia predtým, ako dôjde k platobnej neschopnosti dlžníka, ako aj na riešenie nedostatkov pri presadzovaní práva. Napriek viacerým reformám zameraným na zlepšenie účinnosti justičného systému sú súdne konania pri občianskoprávnych, obchodných aj administratívnych sporoch zbytočne dlhé, a to najmä na súdoch prvého stupňa. Počet nevyriešených prípadov v roku 2013 vzrástol a je veľmi vysoký, najmä pokiaľ ide o občianskoprávne a obchodné konania. Je potrebné naďalej vyvíjať úsilie o vytváranie a uplatňovanie správnych stimulov na včasné ukončenie konaní a presadzovanie mimosúdneho vyrovnania, a to najmä v prípade konaní o veciach s nízkou hodnotou sporu, pretože tieto problémy brzdia podnikateľskú činnosť a znižujú atraktívnosť Chorvátska pre priame zahraničné investície.

(20) V dôsledku konzervatívneho prístupu, ktorý Chorvátska národná banka zaujala voči makroprudenciálnej regulácii, a to najmä vo vzťahu k úrovniam kapitálu, si banky vytvorili určitú mieru odolnosti, ktorá sa ukázala byť užitočnou v súvislosti s problémami, ktoré v súčasnosti prináša slabé hospodárstvo. Keďže však hospodárstvo vstupuje do šiesteho roku recesie a objem nesplácaných úverov sa zvyšuje, ohrozuje to kvalitu bankových aktív. Je vítané, že určité portfólia štyroch najväčších chorvátskych bánk, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, podstúpia posúdenie kvality aktív a stresový test jednotného mechanizmu dohľadu platné v eurozóne. Z uvedeného posudzovania sú však vylúčené niektoré portfóliá, ktoré sú z pohľadu Chorvátska materiálne významné, pretože portfóliá sú vyberané na základe ich významu na úrovni skupiny bánk. Navyše, z uvedeného posudzovania budú vylúčené stredne veľké a menšie banky, ktoré majú možno nižšiu úroveň kapitálu a horšiu kvalitu aktív, a ktoré sú pre finančnú stabilitu potenciálne dôležité. Doplnením jednotného mechanizmu dohľadu o doplnkový diagnostický nástroj dohľadu vytvorený špeciálne pre chorvátsky finančný systém (a ktorý by pokrýval významné portfóliá chorvátskych dcérskych spoločností, ktoré nie sú súčasťou jednotného mechanizmu dohľadu, ako aj portfóliá stredne veľkých a menších bánk) by sa zlepšili celkové poznatky o klasifikácii úverov bánk a o primeranosti ich rezerv na straty z úverov.

(21) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 8.

(22) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Chorvátska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do odporúčania 1.

(23) Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 8.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

1. V plnej miere uplatňovať rozpočtové opatrenia prijaté na rok 2014. Posilniť rozpočtovú stratégiu, ešte viac konkretizovať oznámené opatrenia na roky 2015 a 2016 a pritom zvážiť ďalšie trvalé opatrenia priaznivé pre rast s cieľom do roku 2016 zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom. Zároveň zabezpečiť, aby sa vynaložilo úsilie o dosiahnutie štrukturálnej úpravy špecifikované v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Zosúladiť plány programu so štandardmi ESA a s požiadavkami Paktu stability a rastu. Prijať opatrenia na zvýšenie kontroly výdavkov. Do marca 2015 uskutočniť dôkladný prieskum výdavkov. Posilniť proces rozpočtového plánovania, predovšetkým zvýšením presnosti makroekonomických a rozpočtových prognóz a posilnením záväznej povahy stropov ročných a strednodobých výdavkov a zlepšiť koncepciu fiškálnych pravidiel. Do októbra 2014 právne zakotviť novozriadený výbor pre fiškálnu politiku, posilniť jeho nezávislosť od všetkých rozpočtových orgánov, rozšíriť jeho mandát, a to najmä s ohľadom na monitorovanie všetkých fiškálnych pravidiel a ex-ante aj ex-post posudzovanie prognóz, a zabezpečiť jeho primerané financovanie. Vychádzajúc z plánov uvedených v národnom programe reforiem predložiť konkrétnu stratégiu zameranú na reformu periodických daní z nehnuteľného majetku. Začať proces hlásenia a preskúmania daňových výdavkov. Zväčšiť mieru zosúladenia daní, predovšetkým ďalším zvyšovaním efektívnosti daňovej správy; na tento účel predložiť do konca roku 2014 akčný plán.

2. Do marca 2015 prijať právne predpisy na urýchlenie plánovaného zosúladenia zákonom stanoveného veku odchodu žien a mužov do dôchodku a na dosiahnutie pokroku vo veci plánovaného zvýšenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku na 67 rokov. Zmenšiť možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Zabezpečiť vykonávanie prísnejšieho posudzovania a kontroly invalidných dôchodkov a urýchliť integráciu dôchodkov poskytovaných na základe osobitných dôchodkových systémov do všeobecného dôchodkového systému. Zvýšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej starostlivosti, a to aj v nemocniciach.

3. Na základe konzultácií so sociálnymi partnermi do marca 2015 zaviesť druhú fázu reformy pracovného práva, najmä pokiaľ ide o podmienky prepúšťania a pracovného času, a to s cieľom predchádzať ďalšej segmentácii trhu práce aj v prípade mladých ľudí. Preskúmať systém stanovovania miezd s cieľom viac zosúladiť vývoj produktivity so mzdovými podmienkami. Do konca roku 2014 predložiť závery tohto preskúmania. Posilniť účinnosť a dosah aktívnych politík trhu práce zvýšením administratívnych kapacít verejných služieb zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, a zväčšením pokrytia mladých, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí. Prednostne sa zameriavať na neregistrovaných mladých ľudí a mobilizovať súkromný sektor, aby v súlade s cieľmi iniciatívy záruka pre mladých ponúkal viac príležitostí na učňovskú prípravu. Do konca roku 2014 vypracovať plány na riešenie problému nelegálnej práce. Zaviesť opatrenia na zlepšenie kvality výsledkov v oblasti vzdelávania a zvýšenie ich relevantnosti pre trh práce, a to modernizáciou kvalifikačných systémov, uplatnením mechanizmov na zabezpečenie kvality a zlepšením prechodu zo školy do práce, a to najmä prostredníctvom posilnenia odborného vzdelávania a praktickej výučby.

4. Do konca roku 2014 prehodnotiť daňový a sociálny systém a predložiť akčný plán na zlepšenie opätovnej aktivácie neaktívnych a nezamestnaných osôb. Zvýšiť účinnosť a transparentnosť systému sociálneho zabezpečenia ďalšou konsolidáciou dávok, zjednotením kritérií oprávnenosti a prepojením údajov poskytovaných na všetkých príslušných úrovniach a zo všetkých orgánov štátnych správy do jednotného kontaktného miesta. Zlepšiť účinnosť a primeranosť dávok sociálnej pomoci prostredníctvom ich lepšieho zacielenia.

5. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia. Predovšetkým, do marca 2015 stanoviť cieľ výrazne znížiť administratívne požiadavky, a to aj vo vzťahu k parafiškálnym poplatkom. Odstrániť vysokú úroveň fragmentácie a prekrývania zodpovedností zjednodušením administratívnych postupov a vyjasnením rámca pre prijímanie rozhodnutí a rámca zodpovednosti na rôznych úrovniach správy aj na úrovni ústrednej správy, vrátane ministerstiev a agentúr. Posilniť administratívne kapacity a strategické plánovanie odborov, ktorým bola zverená správa európskych štrukturálnych a investičných fondov a zabezpečiť im primerané a stabilné personálne obsadenie.

6. Do októbra 2014 predložiť podrobný plán správy verejného majetku na rok 2015. Zabezpečiť, aby podniky kontrolované štátom boli spravované transparentným a zodpovedným spôsobom, a predovšetkým sprísniť požiadavky na kvalifikáciu členov správnych a dozorných rád menovaných štátom a zaviesť verejný register menovaných funkcionárov. Zvýšiť prevenciu korupcie vo verejnej správe a v štátnych a štátom kontrolovaných podnikoch, a to aj rozšírením overovacích právomocí Komisie pre riešenie konfliktu záujmov. Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania na ústrednej a miestnej úrovni a zvýšiť kapacity na monitorovanie jeho vykonávania a na zisťovanie nezrovnalostí.

7. Do konca roku 2014 posilniť úlohu obchodných súdov pri monitorovaní transparentnosti a zákonnosti uplatňovania predkonkurzného konania v súvislosti s podnikmi. Preskúmať povinné testy platobnej neschopnosti/nelikvidity na účel posúdenia postupov predkonkurzného vyrovnania a zjednodušiť konkurzný proces/proces likvidácie, aby sa skrátilo jeho trvanie. Zvýšiť kvalitu a efektívnosť súdneho systému, predovšetkým poskytnutím stimulov na včasné ukončenie konaní v občianskoprávnych, obchodných a administratívnych sporoch a na mimosúdne urovnanie predovšetkým vo veciach s nízkou hodnotou sporu..

8. Na doplnenie prieskumov kvality aktív a stresových testov, ktoré uskutočnila Európska centrálna banka v roku 2014, uskutočniť komplexný prieskum portfólia pripravený osobitne pre chorvátsky finančný sektor, s upriamením na významné portfóliá, na ktoré sa nevzťahuje prieskum Európskej centrálnej banky, vrátane na portfóliá najvýznamnejších stredne veľkých a menších bánk.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2014) 412 final.

[4] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.

[5] COM(2013) 800 final.

[6] COM(2013) 790 final.

[7] SWD(2014) 82 final.

[8] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.