Na strane EÚ poskytli mnohé členské štáty granty a prisľúbili ďalšie úvery a záruky, a to buď bilaterálne, alebo prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií. Bilaterálne úvery poskytnuté do dnešného dňa členskými štátmi EÚ sú svojou podstatou zvýhodnené a obsahujú značnú grantovú časť pri uplatnení zavedenej metodiky OECD na výpočet grantovej časti oficiálnej rozvojovej pomoci.

Ukrajina takisto 21. júla vydala formálnu žiadosť o súhlas s pozastavením dlhovej služby v prípade obchodných dlhov aspoň do konca roka 2023. Kľúčoví bilaterálni oficiálni veritelia, predovšetkým Skupina veriteľov Ukrajiny, túto iniciatívu na pozastavenie dlhovej služby privítali a podporili úmyslom urobiť to isté. Je to významný krok pre schopnosť Ukrajiny riadiť svoju likviditu, ktorý by jej mal zabezpečiť aj ďalšiu rozpočtovú úľavu.

Bilaterálne a multilaterálne záväzky finančnej podpory prisľúbenej Ukrajine na zasadnutí ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk skupiny G7, ktoré sa uskutočnilo 18. až 20. mája v Petersbergu, dosiahli úroveň takmer 20 mld. USD. Hoci sú tieto záväzky mimoriadne dôležité na podporu fungovania ukrajinského štátu, napriek ich rýchlemu vyplateniu v plnej výške by nepokrytá zostávajúca medzera vo finančných potrebách odhadovaných MMF predstavovala približne 10 mld. USD. Uvoľnenie veľkej časti zostávajúcich prostriedkov v rámci výnimočnej makrofinančnej pomoci by predstavovalo ďalšiu významnú úľavu a prispelo by k doplneniu časti týchto chýbajúcich finančných prostriedkov.

Okrem toho, že ruská vojenská agresia voči Ukrajine spôsobila rozsiahle hospodárske škody, ukrajinský štát v dôsledku nej prišiel o prístup na medzinárodné kapitálové trhy. Výslednú likvidnú medzeru v rámci platobnej bilancie odhadli orgány a Medzinárodný menový fond (MMF) v júni 2022 približne na 39 mld. USD za celý rok 2022. Pôvodne MMF usudzoval, že Ukrajina by mohla financovať 9 mld. USD tejto medzery prostredníctvom bezpečného čerpania svojich oficiálnych medzinárodných rezerv, ktoré by neohrozilo jej makrofinančnú stabilitu.

·S cieľom dosiahnuť požadovanú 70 % úroveň rozpočtového krytia by mali členské štáty poskytnúť rozpočtové záruky na zostávajúcich 61 % z celkového balíka 6 mld. EUR úverov výnimočnej makrofinančnej pomoci. Objemy zaručené členskými štátmi by spoločne dosiahli úroveň 3,66 mld. EUR. Výzva na plnenie z týchto záruk by sa uplatnila len vtedy, ak by malo dôjsť k vyčerpaniu súm držaných ako rezervy v osobitnej zložke SRF vyhradenej na makrofinančnú pomoc Ukrajine. Členské štáty sa zaväzujú bezpodmienečne a okamžite poskytnúť prostriedky na žiadosť Komisie vyplývajúcej z potenciálnej neschopnosti Ukrajiny plniť si platobné povinnosti. Keďže členské štáty neposkytnú hotovosť vopred, rozpočtové záruky schválené členskými štátmi predstavujú podmienené záväzky. Záruky tvoria druhú vrstvu zabezpečenia investorov do dlhopisov EÚ, z ktorých sa financujú úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci.

Poskytnutie záruk členských štátov je postup, ktorý sa využil v súvislosti s nariadením o nástroji dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) ako základ na zabezpečenie dostatočnej rozpočtovej kapacity EÚ na absorbovanie očakávaných strát z úverov členským štátom. Na rozdiel od nástroja SURE, ktorý bol podmienený nadobudnutím platnosti všetkých záruk, sa však úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine môžu vzhľadom na naliehavé finančné potreby Ukrajiny sprístupniť ešte pred nadobudnutím platnosti jednotlivých vnútroštátnych dohôd o záruke medzi Komisiou a členskými štátmi, ak členské štáty vyjadria pevný záväzok uzavrieť tieto dohody čo najskôr.

Časť týchto rezerv už bola vyčlenená na úvery makrofinančnej pomoci Ukrajine, a to vrátane úverov núdzovej makrofinančnej pomoci vo výške 1,2 mld. EUR s 9 % úrovňou rezerv (108 mil. EUR v rezervách) a nedávneho úveru výnimočnej makrofinančnej pomoci vo výške 1 mld. EUR so 70 % úrovňou rezerv (700 mil. EUR v rezervách). V dôsledku toho zostávajúce rozpočtové prostriedky EÚ nepostačujú na zabezpečenie rozpočtového krytia potrebného na tvorbu rezerv pre dodatočné úvery vo výške 5 mld. EUR pri 70 % ich pomyselnej hodnoty.

Vzhľadom na to predstavuje 70 % krytie obozretnú a konzervatívnu politiku zmierňovania rizík, ktorá je potrebná na uistenie investorov, že sumy investované do dlhopisov EÚ, ktorými sa financujú úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine, budú splatené v plnej výške a načas.

Podobne ako v nedávnom rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady o prijatí výnimočnej makrofinančnej pomoci vo výške 1 mld. EUR v podobe úverov aj v navrhovanom balíku úverov Ukrajine sa za súčasných okolností uvádzajú zvýšené riziká potenciálneho nesplácania v porovnaní so štandardnými úvermi makrofinančnej pomoci. Miera tvorby rezerv vo výške 9 %, ktorá sa vo všeobecnosti uplatňuje na krajiny s krízou platobnej bilancie, nie je po ruskej vojenskej agresii primeraná. Vzhľadom na výzvy, ktorým čelí Ukrajina, a pravdepodobnosť vzniku strát sa v tomto návrhu predpokladá rozpočtové krytie na poistenie rozpočtu EÚ pred nepredvídanými udalosťami v budúcnosti na úrovni 70 %. Táto vysoká miera tvorby rezerv sa v súčasnosti považuje v súlade so zásadami správneho finančného riadenia za potrebnú vzhľadom na riziko, ktoré predstavuje táto dodatočná výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine.

Podrobnosti vyplatenia úverových splátok sa uvádzajú v memorande o porozumení (MoP), ktoré bude uzavreté s ukrajinskými orgánmi. Okrem vybraných politických podmienok, na ktoré bude naviazané vyplácanie v rámci tejto druhej časti výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine, sa bude v tomto MoP vyžadovať aj používanie systémov podávania správ, ktoré boli stanovené v súvislosti s prvou časťou výnimočnej makrofinančnej pomoci. Vybrané politické podmienky, na ktoré je naviazané vyplácanie pomoci, sa budú týkať najkritickejších problémov a budú primerané tomu, čo možno dosiahnuť v súčasnej situácii vzhľadom na prebiehajúcu ruskú vojenskú agresiu voči Ukrajine. Prostredníctvom systému podávania správ by sa v budúcom MoP kládol dôraz na zvýšenú transparentnosť a zodpovednosť pri využívaní rozpočtových prostriedkov (vrátane finančných prostriedkov prijatých v rámci tejto pomoci). Mohlo by obsahovať aj posúdenia potrieb, ktoré je potrebné riešiť, a to najmä pokiaľ ide o kritickú infraštruktúru, akou sú cesty, železnice, nemocnice, školy a bývanie. V prípade potreby by sa podľa potreby mohli zvážiť aj politické opatrenia na zlepšenie odolnosti a stability krajiny v oblasti správy vecí verejných a právneho štátu, ako aj v odvetví energetiky z núdzovej makrofinančnej pomoci vo výške 1,2 miliardy EUR vyplatenej v marci a máji 2022, ktoré neboli dokončené z dôvodov vyššej moci.

V tomto návrhu sa predpokladá, že Európska komisia pristúpi k zabezpečeniu úverov ihneď po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia na základe jasného a jednoznačného záväzku všetkých členských štátov, že príslušné záruky budú poskytnuté najrýchlejšie, ako to ich vnútroštátne postupy dovoľujú. Z minulých skúseností vyplýva, že hoci mnohé členské štáty dokážu poskytnúť záruky v priebehu dvoch až troch mesiacov, získať celý súbor záruk môže trvať štyri až päť mesiacov. To by bolo v rozpore s cieľom poskytnúť Ukrajine naliehavú podporu. Komisia preto – výnimočne vzhľadom na mimoriadnu povahu situácie – plánuje zabezpečovanie úverov súbežne so získavaním záruk. V tomto konkrétnom prípade zmierňuje riziko pre rozpočet EÚ to, že počas dlhšieho obdobia nie je splatná žiadna platba (úroková platba). V prechodom období (štyroch až piatich mesiacov) do získania všetkých záruk totiž nie sú splatné žiadne platby. Ak by v tomto prechodnom období teoreticky došlo k prípadom nesplácania, na riešenie akýchkoľvek dočasných nedostatkov možno mobilizovať rezervy vyčlenené v SRF (a v prípade potreby pristúpiť k dočasnému čerpaniu z iných zložiek SRF). Dostupnosť rezerv SRF znamená, že sú k dispozícii hotovostné zdroje na zabezpečenie všetkých platieb dlžných investorom do dlhopisov EÚ, a to aj v prípade, že ešte nie sú v plnej miere prijaté záruky.

Vysoká úroveň tvorby rezerv v tomto návrhu je opodstatnená skutočnosťou, že Ukrajina v súčasnosti čelí vojenským, hospodárskym a sociálnym dôsledkom veľkého ozbrojeného konfliktu. Ak sa vojenská a hospodárska situácia na Ukrajine stabilizuje alebo zlepší, takáto úroveň tvorby rezerv už nemusí byť potrebná. V tomto návrhu sa preto predpokladá pravidelné (šesťmesačné) preskúmanie tejto miery tvorby rezerv, ktoré sa začne v polovici roka 2023, prípadne skôr. Toto preskúmanie sa bude týkať aj tvorby rezerv na úver vo výške 1 mld. EUR, ktorý bol poskytnutý na základe rozhodnutia (EÚ) 2022/1201, a mimoriadnej tvorby rezervy na úrovni 70 % určenej na úvery v rámci ELM so zmeneným účelom vo výške 1,59 mld. EUR (pozri ďalej). Okrem tohto pravidelného preskúmania môže Komisia znovu posúdiť mieru tvorby rezerv ad hoc, a to najmä vtedy, ak je to opodstatnené mimoriadne závažnou udalosťou.

Keďže Ukrajina naliehavo potrebuje finančné prostriedky, Európska komisia v júli 2022 odsúhlasila zmenu účelu úverov EIB vo výške 1,59 mld. EUR v rámci ELM na úvery Ukrajine. Sumu 1,05 mld. EUR vyplatí EIB v treťom štvrťroku 2022. Ďalších 536 mil. EUR plánuje EIB vyplatiť v úveroch v období 2022 – 2023 na pomoc s financovaním pokračovania vybratých investičných projektov. Keďže ide o úvery poskytované ukrajinskému štátu (alebo ním zaručené), predstavujú rovnakú úroveň rizika ako úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci. Podľa dohôd o záruke v rámci ELM má EIB právo na plnenie z rozpočtu EÚ do plnej výšky strát, ktoré jej vzniknú v súvislosti s týmito úvermi podliehajúcimi záruke v rámci ELM. Preto by sa malo objasniť, že na tieto expozície by sa mal vzťahovať rovnaký prístup predbežnej opatrnosti a že by sa mali vložiť relevantné dodatočné rezervy do spoločnej zložky SRF vyhradenej pre Ukrajinu. V tomto návrhu sa preto predpokladá rozšírenie 70 % miery tvorby rezerv aj na túto sumu 1,59 mld. EUR dodatočnej expozície vyplývajúcej z úverov so zmeneným účelom. Na každé ďalšie potenciálne vyplatenie úverov v rámci ELM so zmeneným účelom Ukrajine by sa vzťahovala tá istá miera tvorby rezerv (pravidelne skúmaná) a podmienka nájdenia rozpočtových prostriedkov na tvorbu takýchto rezerv.

Rozpočet EÚ môže znášať náklady na úrokovú sadzbu, ktoré vyplývajú z júlového úveru vo výške 1 mld. EUR v rámci súčasného VFR, ak o to Ukrajina požiada a budú k dispozícii rozpočtové prostriedky. Prevzatím nákladov na úrokovú sadzbu poskytne EÚ Ukrajine dodatočnú finančnú úľavu a zároveň obmedzí a oddiali riziko potenciálneho nesplácania istiny do momentu uplynutia platnosti úveru alebo potenciálneho zlyhania. Komisia by mohla zabezpečiť úver s dlhou splatnosťou (priemerná splatnosť by bola 25 rokov), aby Ukrajine poskytla čo najdlhšie obdobie na návrat k rastu, rekonštrukciu hospodárstva v súlade s jej európskou cestou a maximalizáciu šancí na úplné splatenie. Takýmto štruktúrovaním záväzkov sa môže Európska komisia pokúsiť aj o zmiernenie rizika uplatnenia výziev na plnenie z časti alebo celého objemu záruk členských štátov. V záujme rovnakého zaobchádzania s nákladmi na úrokovú sadzbu, ktoré vzniknú v súvislosti s dodatočnými úvermi výnimočnej makrofinančnej pomoci vo výške 5 mld. EUR, je potrebné mobilizovať dodatočné prostriedky.

Makrofinančná pomoc Únie je mimoriadny núdzový nástroj zameraný na riešenie závažných ťažkostí s platobnou bilanciou v tretích krajinách. Všeobecnejšie, návrhy makrofinančnej pomoci Komisie vychádzajú zo skúseností získaných z hodnotení ex post vykonaných pri predchádzajúcich operáciách v krajinách susediacich s EÚ. Táto výnimočná makrofinančná pomoc pomôže zmierniť krátkodobé potreby Ukrajiny v oblasti financovania za súčasných mimoriadnych okolností. Cieľom požiadaviek na podávanie správ a politických podmienok súvisiacich s touto výnimočnou makrofinančnou pomocou je zabezpečiť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť podpory. Táto výnimočná makrofinančná pomoc by mala vychádzať z úspechov šiestich programov makrofinančnej pomoci realizovaných od roku 2015 vrátane poslednej núdzovej makrofinančnej pomoci poskytnutej v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a pomoci poskytnutej začiatkom roku 2022.

Útvary Komisie sa zapojili aj do diskusií s partnermi z oddelení pre riziká v medzinárodných finančných inštitúciách, ktoré majú rozsiahle expozície na Ukrajine. Účelom týchto diskusií bolo pochopiť, ako tieto inštitúcie budú tvoriť rezervy a riadiť svoje expozície voči Ukrajine. Tieto diskusie odhalili, v akej miere inštitucionálny prístup každej inštitúcie závisí od toho, ako je jej súvaha vystavená vplyvu strát v súvislosti s ukrajinskými expozíciami. Niektoré inštitúcie využívajú úplné alebo čiastočné protizáruky voči svojej expozícii alebo iné formy ochranných opatrení (rezervy, ktoré má Ukrajina v MMF). Keďže EÚ financovala úvery makrofinančnej pomoci prostredníctvom nadväzných úverov, nachádza sa v jedinečnej situácii, keď musí zabezpečiť stabilný a predvídateľný tok platieb svojim investorom do dlhopisov podľa pevne stanoveného a pravidelného harmonogramu v prípade omeškaných platobných tokov od príjemcov úverov. Na to, aby Únia mohla za súčasných okolností rýchlo poskytnúť ďalšiu makrofinančnú pomoc mimoriadne veľkého rozsahu jedinému príjemcovi pri zachovaní svojho modelu financovania, musí posilniť spoločný rezervný fond dodatočnými zárukami členských štátov, ktoré by pôsobili ako zabezpečovací mechanizmus pre expozíciu voči Ukrajine.

Táto výnimočná makrofinančná pomoc sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory Ukrajine. Pri príprave tohto návrhu útvary Komisie konzultovali s MMF, so Svetovou bankou a s inými bilaterálnymi (vrátane členských štátov) a multilaterálnymi darcami s významnými makrofinančnými odbornými znalosťami, a to aj pokiaľ ide o ukrajinské hospodárstvo. Komisia bola takisto v pravidelnom kontakte s ukrajinskými orgánmi.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodné ani dostatočné na riešenie širších makrofinančných cieľov tejto výnimočnej makrofinančnej pomoci. Hlavnou pridanou hodnotou výnimočnej makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ je rýchle zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia v potrebnom rozsahu. Prispieva sa tým k zabezpečeniu stabilného makrofinančného rámca, a to aj prostredníctvom podpory trvalej a udržateľnejšej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie, s uplatnením vhodného rámca pre požiadavky na podávanie správ a politické podmienky. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaistiť vhodný celkový politický rámec, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných na Ukrajine v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. Vplyv na udržateľnosť dlhovej služby krajiny je zmiernený zriadením operácie za veľmi výhodných podmienok a s dlhšou splatnosťou a dotáciou na pokrytie úrokových nákladov. Rýchle poskytnutie veľmi potrebnej a veľmi významnej sumy finančnej podpory prostredníctvom veľmi výhodnej štruktúry makrofinančnej pomoci vo forme úverov sa zdá opodstatnené, najmä vzhľadom na obmedzenia, ktorým čelí medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ, pokiaľ ide o poskytovanie značného grantového financovania.

Záruky členských štátov, na ktorých plnenie sa uplatní výzva len za výnimočných okolností, sa zdajú najúčinnejším riešením z finančného hľadiska. Toto riešenie eliminuje potrebu nájsť dodatočné zdroje v rámci súčasných stropov VFR, v ktorom sú všetky sumy v súčasnosti plne využité. Zároveň členské štáty vďaka tomu nebudú musieť poskytnúť dodatočné finančné prostriedky ex ante, ale namiesto toho sa výzvy na plnenie zo súm uplatnia ex post až v prípade, že by došlo k potenciálnym stratám.

Ako Komisia určila na základe odhadov orgánov a ako potvrdil MMF, výška navrhovanej výnimočnej makrofinančnej pomoci spolu s už vyplatenou núdzovou makrofinančnou pomocou zodpovedá najviac polovici odhadovanej zostatkovej medzery vo financovaní na rok 2022. Tento podiel je v súlade so štandardnými postupmi pre rozdelenie zaťaženia pri operáciách makrofinančnej pomoci (v prípade krajiny, s ktorou bola podpísaná dohoda o pridružení, by horná hranica bola 60 % podľa záverov Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 8. októbra 2002), pričom je zohľadnená pomoc prisľúbená Ukrajine od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov.

Okrem toho by sa podľa ďalej uvedených ustanovení mala poskytnúť bonifikácia úrokov, ktorá by sa mala hradiť z finančného krytia uvedeného v článku 6 ods. 2 písm. a) prvej zarážke nariadenia o NDICI – Globálna Európa počas obdobia VFR na roky 2021 – 2027. Od administratívnych nákladov súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov by sa upustilo a od Ukrajiny by sa teda nevymáhali. Budú hradené v rámci príslušných administratívnych rozpočtových riadkov.

Zárukou by sa kryli sumy presahujúce pôvodne splatené rezervy vo výške 9 % úveru podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201, ktorý by sa poskytol z VFR, ako sa uvádza v článku 31 ods. 5 nariadenia o NDICI – Globálna Európa a vo finančnom pláne. Výzvy sa budú vzťahovať len na situácie, keď Ukrajina nebude splácať úver poskytnutý podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201, a budú sa využívať primárne na plnenie povinností Únie a v relevantných prípadoch na doplnenie zložky spoločného rezervného fondu, ktorá je vyhradená Ukrajine. Takéto príspevky sa zohľadnia pri výpočte rezerv vyplývajúcich z miery tvorby rezerv uvedenej v článku 211 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, odchylne od článku 211 ods. 4 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Štruktúra súčasného balíka úverov zaisťuje, že investori do dlhopisov EÚ nenesú počas tohto krátkeho prechodného obdobia do získania všetkých záruk žiadne riziko nesplatenia zo strany EÚ. V prechodom období (štyroch až piatich mesiacov) pred očakávaným získaním všetkých záruk totiž nie sú splatné žiadne platby. Ak by teoreticky v období do získania všetkých záruk došlo k nesplácaniu, Európska komisia môže čerpať z rezerv vyčlenených na úvery makrofinančnej pomoci a v prípade potreby z iných rezerv držaných v spoločnom rezervnom fonde EÚ.

Na celkové krytie by sa teda vzťahovalo zabezpečenie pri prvej strate vo forme splatených rezerv vo výške 9 % zo 6 mld. EUR a potom vo forme doplnkových záruk členských štátov týkajúcich sa expozícií do výšky 3,66 mld. EUR, resp. 61 % z úverov makrofinančnej pomoci vo výške 6 mld. EUR, a v súlade s platnými právnymi predpismi by boli ako podmienený záväzok kryté z rozpočtu Únie aj všetky zostávajúce sumy.

V záujme ochrany rozpočtu Únie by sa malo na dva úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine v celkovej výške 6 mld. EUR vzťahovať krytie na úrovni 70 % tvorené splatenými rezervami vo výške 9 % a na požiadanie splatnými zárukami členských štátov vo výške 61 %. Požadované splatené rezervy (na úrovni 9 % záruky pre vonkajšiu činnosť) sa vyčlenia v rámci nástroja NDICI – Globálna Európa, a to v celkovej výške 540 mil. EUR (rozpočtový riadok 14 02 01 70 „NDICI – Globálna Európa – Tvorba rezerv pre spoločný rezervný fond“). Priestor na mobilizáciu rozpočtových prostriedkov pre túto dodatočnú tvorbu rezerv nad rámec 9 % je však v rámci súčasných stropov VFR obmedzený. Ak sa majú Ukrajine poskytnúť ďalšie úvery makrofinančnej pomoci riadnym rozpočtovým spôsobom a bez narušenia vykonávania VFR na roky 2021 – 2027, je potrebné využiť záruky členských štátov. Tým sa odôvodňuje návrh, aby členské štáty poskytli záruky na ďalších 61 % hodnoty úverov v navrhovanej výške 6 mld. EUR.

(5)Výnimočnou makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Ukrajine. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci v záujme koordinácie vonkajšej politiky Únie a zabezpečenia jej jednotnosti.

(4)Toto nové kolo výnimočnej makrofinančnej pomoci významne prispeje k pokrytiu finančných potrieb Ukrajiny podľa odhadu Medzinárodného menového fondu (MMF) a iných medzinárodných finančných inštitúcií, pričom sa zohľadní schopnosť Ukrajiny financovať sa z vlastných zdrojov. Pri určení výšky pomoci sa takisto zohľadňujú očakávané finančné príspevky od bilaterálnych a multilaterálnych darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj doterajšie využívanie ďalších nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti v prípade Ukrajiny a prínos celkového zapojenia Únie. Je potrebné uznať záväzok ukrajinských orgánov úzko spolupracovať s MMF na návrhu a vykonávaní krátkodobých núdzových opatrení a ich zámer pracovať s MMF na vhodnom hospodárskom programe, keď to podmienky dovolia. O takýto program bolo formálne požiadané v auguste 2022. Výnimočná makrofinančná pomoc Únie by mala byť zameraná na udržanie makrofinančnej stability a odolnosti v podmienkach ruskej vojenskej agresie. Komisia by mala zaistiť, aby bola výnimočná makrofinančná pomoc Únie právne a vecne v súlade s kľúčovými zásadami a cieľmi opatrení prijatých v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie.

(3)Nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruska voči Ukrajine, ktorá sa začala 24. februára 2022, a odvtedy pretrvávajúca vojna spôsobili stratu prístupu na trh a drastický pokles verejných príjmov, zatiaľ čo sa výrazne zvýšili verejné výdavky na riešenie humanitárnej situácie a na zachovanie kontinuity štátnych služieb. V tejto veľmi neistej a nestabilnej situácii najspoľahlivejšie odhady potrieb Ukrajiny v oblasti financovania podľa Medzinárodného menového fondu poukazujú na mimoriadnu medzeru vo financovaní vo výške približne 39 mld. USD v roku 2022, z ktorej asi polovicu by bolo možné uspokojiť, ak by sa doteraz prisľúbená medzinárodná podpora vyplatila v plnej výške. Rýchle poskytnutie tejto druhej etapy v rámci balíka výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine zo strany Únie sa v súčasnej mimoriadnej situácii považuje za primeranú krátkodobú reakciu na veľké riziká pre makrofinančnú stabilitu krajiny. Týchto ďalších 5 mld. EUR výnimočnej makrofinančnej pomoci by podporilo makrofinančnú stabilizáciu Ukrajiny, posilnilo okamžitú odolnosť krajiny a udržalo jej kapacitu na obnovu, čím by sa prispelo k udržateľnosti verejného dlhu Ukrajiny a jej schopnosti v konečnom dôsledku splatiť svoje finančné záväzky.

(2)Na jar 2014 Ukrajina začala s realizáciou ambiciózneho programu reforiem s cieľom stabilizácie svojho hospodárstva a zlepšenia života občanov. Medzi najvyššie priority programu patrí boj proti korupcii, ale aj reforma ústavy, volebného systému a súdnictva. Vykonávanie uvedených reforiem bolo podporené po sebe nasledujúcimi programami makrofinančnej pomoci, v rámci ktorých Ukrajina dostala pomoc vo forme úverov v celkovej výške 6,6 mld. EUR. Núdzová makrofinančná pomoc, ktorá bola poskytnutá v súvislosti so stúpajúcim napätím na hraniciach s Ruskom podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/313, poskytla Ukrajine úvery vo výške 1,2 mld. EUR vyplatené v dvoch splátkach vo výške 600 mil. EUR v marci a máji 2022. Výnimočnou makrofinančnou pomocou vo výške 1 mld. EUR podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1201, ktorá bola v plnej výške vyplatená 1. a 2. augusta 2022, sa poskytla rýchla a naliehavá podpora ukrajinskému rozpočtu. Bola to prvá časť balíka výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine, ktorý Komisia oznámila vo svojom oznámení z 18. mája 2022 s názvom Podpora a obnova Ukrajiny a ktorý Európska rada schválila 23 a 24. júna 2022. Toto rozhodnutie tvorí druhú etapu plnenia záväzku poskytnúť Ukrajine makrofinančnú pomoc vo výške 9 mld. EUR. Vytvára základ na poskytnutie ďalších 5 mld. EUR vo forme úverov makrofinančnej pomoci za veľmi výhodných podmienok. Po ňom by mal urýchlene nasledovať tretí balík finančnej pomoci vo výške ďalších 3 mld. EUR, keď sa určia vhodné spôsoby.

(6)Podmienkou poskytnutia výnimočnej makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Ukrajiny. Pretrvávajúce okolnosti ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine, a najmä súčasné stanné právo, by nemali narúšať tieto zásady napriek koncentrácii moci vo výkonnej zložke.

(7)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s výnimočnou makrofinančnou pomocou Únie by mala Ukrajina prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a všetkým ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s uvedenou pomocou a boja proti nim. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly, Dvor audítorov bude vykonávať audity a Európska prokuratúra bude vykonávať svoje právomoci.

(8)Výnimočná makrofinančná pomoc Únie by mala byť spojená s požiadavkami na podávanie správ a politickými podmienkami, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „MoP“). Rozsiahle požiadavky na podávanie správ za súčasných okolností ruskej vojnovej agresie voči Ukrajine sú zamerané na zaistenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti pri využívaní finančných prostriedkov. Politické podmienky sú zamerané na posilnenie okamžitej odolnosti krajiny a jej dlhodobejšej udržateľnosti dlhovej služby, a tým na zníženie rizík spojených so splácaním jej nesplatených a budúcich finančných záväzkov.

(9)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(10)Maximálna priemerná splatnosť úverov podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 by mala byť 25 rokov.

(11)Vzhľadom na to, že úvery podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 predstavujú rovnaké riziká pre rozpočet EÚ a mali by mať spoločnú maximálnu priemernú splatnosť 25 rokov, na súhrnnú sumu makrofinančnej pomoci Ukrajine podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 vo výške 6 mld. EUR by sa mala vzťahovať spoločná metodika riadenia finančných dôsledkov a vplyvu na rozpočet. Predovšetkým by sa mala stanoviť rovnaká úroveň rozpočtového krytia ako primeraná ochrana pred možnosťou potenciálneho nesplatenia niektorých alebo všetkých úverov zo strany Ukrajiny v plánovanom termíne. Rezervy dostupné z rozpočtu EÚ na dva súbory úverov výnimočnej makrofinančnej pomoci by sa mali spravovať ako integrovaný súbor rezerv. Týmto sa zvýši odolnosť a flexibilita rozpočtu EÚ v reakcii na akúkoľvek situáciu nesplácania. Článok 7 ods. 2 rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(12)Výnimočná makrofinančná pomoc podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 predstavuje pre Úniu finančný záväzok v rámci celého objemu záruky pre vonkajšiu činnosť. Na celkovú sumu úverov výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške 6 mld. EUR by sa mali vzťahovať splatené rezervy vo výške 9 %, ktoré sú k dispozícii pre úvery makrofinančnej pomoci v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť. Suma tvorby rezerv by sa mala financovať z finančného krytia plánovaného na makrofinančnú pomoc podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 v celkovej výške tvorby rezerv 540 mil. EUR. Táto suma by mala byť viazaná a vyplatená do spoločného rezervného fondu v rámci VFR na roky 2021 – 2027.

(13)V súlade s článkom 210 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) sa podmienené záväzky vyplývajúce z rozpočtových záruk alebo finančnej pomoci na ťarchu rozpočtu majú považovať za udržateľné, ak je ich predpokladaný viacročný vývoj v súlade s limitmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa určí viacročný finančný rámec, uvedenom v článku 312 ods. 2 ZFEÚ a so stropom ročných platobných rozpočtových prostriedkov stanoveným v článku 3 ods. 1 rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom. Na to, aby mohla Únia finančne bezpečným spôsobom poskytnúť Ukrajine značnú podporu v bezprecedentných sumách prostredníctvom makrofinančnej pomoci pri súčasnom zachovaní vysokého kreditu Únie, a teda jej schopnosti zabezpečiť účinné financovanie v kontexte jej vnútornej aj vonkajšej politiky, je nevyhnutné primerane chrániť rozpočet Únie pred vznikom uvedených podmienených záväzkov a zaistiť, aby boli finančne udržateľné v zmysle článku 210 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(14)V súlade so zásadou správneho finančného riadenia by sa mal spoločný rezervný fond posilniť prostriedkami úmernými rizikám vyplývajúcim z podmienených záväzkov, ktoré sú spojené s touto bezprecedentne veľkou makrofinančnou pomocou jedinému prijímateľovi. Bez takéhoto posilnenia by nebolo možné z rozpočtu Únie poskytnúť na finančne bezpečnom základe bezprecedentne veľkú pomoc, ktorú si vyžadujú s vojnou súvisiace potreby Ukrajiny. V záujme ochrany rozpočtu Únie by sa na úvery výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške 6 mld. EUR malo vzťahovať 70 % krytie prostredníctvom splatených rezerv (na úrovni 9 %) doplnených vnútroštátnymi zárukami s cieľom zabezpečiť rozpočtové krytie strát do výšky ďalších 61 % hodnoty úverov.

(15)Zdroje podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 sú vzhľadom na celkové priority Únie v oblasti výdavkov pod vysokým tlakom. Je preto vhodné hľadať alternatívne riešenie pre dodatočné zdroje, ktoré neovplyvnia pravidelné výdavky predpokladané vo finančnom pláne VFR na roky 2021 – 2027.

(16)Ako vhodný nástroj na zabezpečenie ochrany nad rámec počiatočne splatených rezerv boli identifikované príspevky členských štátov vo forme záruk. Záruky členských štátov by sa mali poskytovať dobrovoľne a mali by predstavovať vhodný zabezpečovací mechanizmus podporujúci rozpočet Únie, ak by sa v súvislosti s finančnými záväzkami podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 vyčerpali rezervy v spoločnom rezervnom fonde (SRF). Odchylne od článku 211 ods. 1 prvého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa príspevky v rámci týchto záruk mali zahrnúť do sumy schváleného finančného záväzku. Uvedené sumy by sa mali zohľadniť pri výpočte tvorby rezerv vyplývajúcej z miery tvorby rezerv uvedenej v článku 211 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, odchylne od článku 211 ods. 4 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(17)Záruky poskytované členskými štátmi by mali pokryť úver výnimočnej makrofinančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia a úver výnimočnej makrofinančnej pomoci vo výške 1 mld. EUR podľa rozhodnutia (EÚ) 2022/1201. Mali by byť neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Týmito zárukami by sa mala zabezpečiť schopnosť Únie splácať finančné prostriedky vypožičané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. K výzvam na plnenie z nich by malo dôjsť len vtedy, keď sa splnia prísne podmienky v súvislosti s adekvátnosťou dostupných rezerv, a v prípade, že by Ukrajina nesplácala Únii splátky úverov makrofinančnej pomoci poskytnutých podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 včas na to, aby si mohla Únia splniť svoje finančné záväzky z dlhopisov, alebo v prípade, že by sa mal upraviť harmonogram splácania úverov poskytnutých podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201. Výzva na plnenie zo záruky členských štátov by sa mala vzťahovať na sumu zodpovedajúcu sume vyplývajúcej zo strát z finančnej pomoci Ukrajine podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 a potrebnej na doplnenie spoločného rezervného fondu na požadovanú úroveň splatených rezerv. Výzvy na plnenie zo záruky členských štátov by sa mali uplatniť až potom, čo bola alebo má byť vyčerpaná suma počiatočnej tvorby rezerv vyčlenená v súvislosti s makrofinančnou pomocou podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201. Sumy vymožené v rámci dohôd o úvere v súvislosti s finančnou pomocou Ukrajine podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 by sa mali odchylne od článku 211 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátiť členským štátom, ktoré splnili výzvy na plnenie zo záruky.

(18)V prípade, že sa na vyplatenie finančných záväzkov Únie vyplývajúcich z dlhopisov na makrofinančnú pomoc Ukrajine podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 dočasne čerpalo z rezerv vyčlenených v spoločnom rezervnom fonde na krytie iných finančných záväzkov Únie, mohla by sa využiť výzva na plnenie zo záruky členských štátov s cieľom doplniť tvorbu rezerv na uvedené finančné záväzky.

(19)Vzhľadom na výnimočnú povahu makrofinančnej pomoci krytej zárukami je vhodné spravovať rezervy držané na finančné záväzky vyplývajúce z makrofinančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia a rozhodnutia (EÚ) 2022/1201 a na akékoľvek vyplatenie úverov zaručených podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ po 15. júli 2022 oddelene od ostatných finančných záväzkov v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť a Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia. Navrhuje sa preto namiesto uplatnenia všeobecného pravidla stanoveného v článku 31 ods. 6 nariadenia o NDICI – Globálna Európa použiť rezervy vyčlenené v spoločnom rezervnom fonde výlučne na finančné záväzky z makrofinančnej pomoci, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie a rozhodnutie (EÚ) 2022/1201. Takisto sa navrhuje použiť rezervy vyčlenené v spoločnom rezervnom fonde v súvislosti s úvermi zaručenými podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ vyplatenými po 15. júli 2022 výlučne na finančné záväzky z uvedených úverov a namiesto uplatnenia všeobecného pravidla stanoveného v článku 31 ods. 8 nariadenia o NDICI – Globálna Európa uplatňovať na tvorbu rezerv pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách. Toto by sa malo doplniť o vylúčenie rezerv vyčlenených v súvislosti s touto makrofinančnou pomocou z uplatňovania efektívnej miery tvorby rezerv odchylne od článku 213 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(20)Pomerný podiel príspevkov jednotlivých členských štátov (kľúč na určenie príspevkov) k celkovej zaručenej sume by mal zodpovedať pomerným podielom členských štátov na celkovom hrubom národnom dôchodku Únie. Výzva na plnenie zo záruky by sa mala uplatniť pomerným dielom a na základe uvedeného kľúča na určenie príspevkov.

(21)Členské štáty by mali dokončiť svoje vnútroštátne postupy, aby mohli záruky nadobudnúť platnosť čo najskôr. Vzhľadom na naliehavosť situácie by čas potrebný na dokončenie týchto postupov nemal spôsobiť oneskorenie vyplatenia naliehavo potrebnej výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine podľa tohto rozhodnutia. Ďalšie úvery makrofinančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia sa vybavia urýchlene po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia, prijatí memoranda o porozumení a podpísaní dohody o úvere.

(22)Vzhľadom na ťažkú situáciu Ukrajiny v dôsledku ruskej vojenskej agresie a s cieľom podporiť ju na ceste dlhodobej stability je vhodné odchýliť sa od článku 220 ods. 5 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách a umožniť, aby Únia mala možnosť kryť náklady na úrokovú sadzbu a odpustiť Ukrajine administratívne náklady. Bonifikácia úrokov by sa mala poskytnúť ako nástroj, ktorý sa považuje za vhodný na zabezpečenie účinnosti podpory v zmysle článku 220 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, a mala by sa hradiť z rozpočtu Únie aspoň počas súčasného cyklu VFR. Počas rokov 2021 až 2027 by sa bonifikácia úrokov mala hradiť z finančného krytia uvedeného v článku 6 ods. 2 písm. a) prvej zarážke nariadenia (EÚ) 2021/947.

(23)O bonifikáciu úrokov a oslobodenie od administratívnych nákladov by Ukrajina mohla každoročne požiadať do konca marca. S cieľom umožniť flexibilitu pri splácaní istiny by malo byť takisto možné obnoviť súvisiace zmluvy o pôžičkách uzavreté v mene Únie odchylne od článku 220 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(24)Vzhľadom na naliehavé finančné potreby Ukrajiny Európska komisia v júli 2022 odsúhlasila zmenu účelu a vyplatenie ďalších úverov EIB pre Ukrajinu vo výške 1,59 mld. EUR zaručených v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov (ELM) na roky 2014 – 2020. Keďže však ide o úvery pre ukrajinské štátne a štátom vlastnené subjekty, predstavujú pre rozpočet EÚ rovnakú úroveň rizika ako úvery makrofinančnej pomoci. Rozpočet EÚ by mal teda na tieto expozície uplatňovať rovnaký prístup predbežnej opatrnosti ako na nové úvery makrofinančnej pomoci. V tomto rozhodnutí sa preto na úvery v rámci ELM so zmeneným účelom vo výške 1,59 mld. EUR, ako aj na akékoľvek ďalšie vyplácanie úverov v rámci ELM Ukrajine uplatňuje miera tvorby rezerv na úrovni 70 %. Uvedená miera tvorby rezerv by sa mala uplatniť namiesto miery tvorby rezerv vyplývajúcej z článku 31 ods. 8 tretej vety nariadenia (EÚ) 2021/947. Tvorba rezerv na úrovni 70 % na vyplácanie úverov v rámci ELM vo výške 1,59 mld. EUR Ukrajine sa bude financovať z rozpočtu EÚ.

(25)Každých šesť mesiacov by sa malo vykonávať pravidelné preskúmanie tvorby rezerv na príslušné makrofinančné pomoci a úvery v rámci ELM, počnúc v polovici roka 2023 alebo v prípade potreby skôr. V tomto preskúmaní by sa malo posúdiť najmä to, či sa situácia na Ukrajine vyvíja spôsobom, ktorý by odôvodňoval zvýšenie alebo zníženie miery tvorby rezerv. Komisia by mohla znovu posúdiť mieru tvorby rezerv ad hoc, a to najmä vtedy, ak je to opodstatnené mimoriadne závažnou udalosťou. S cieľom zaistiť, aby miera tvorby rezerv zostala primeraná finančným rizikám, by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať v súvislosti s mierou tvorby rezerv akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v prípadoch, keď je opodstatnené mieru tvorby rezerv zvýšiť alebo znížiť. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.