1. Úvod

Jedna z najdôležitejších a najdlhšie pretrvávajúcich inovácií v automobilovom priemysle pochádza z obranného priemyslu, od nás z Európy. Keď sa švédsky strojný inžinier Nils Ivar Bohlin prestal venovať práci na katapultovacích sedadlách do bojových stíhačiek pre európsku aeronautickú spoločnosť, navrhol nový bezpečnostný pás pre európsku automobilovú spoločnosť. Trojbodový bezpečnostný pás inšpirovaný postrojom, ktorý používali piloti stíhačiek, sa stal svetovým štandardom v automobilovom priemysle a od svojho zavedenia zachránil už viac ako milión životov.

Tento príklad ilustruje, čo mala predsedníčka von der Leyenová na mysli, keď svoju Komisiu poverila „zabezpečovaním vzájomného obohacovania medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom“ a „zameraním sa na zlepšenie kľúčového prepojenia medzi vesmírnym priestorom, obranou a bezpečnosťou“. S týmto cieľom bol v marci 2020 v rámci priemyselnej stratégie pre Európu oznámený „akčný plán pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom, a to aj na úrovni programov, technológií, inovácie a startupov“, ktorý Rada uvítala.

V tomto akčnom pláne (tzv. trojbodovom bezpečnostnom pláne) sa stanovuje základ realizácie konkrétnych politických opatrení v rámci troch hlavných cieľov:

·posilniť komplementárnosť medzi príslušnými programami EÚ a nástrojmi, s cieľom zvýšiť efektívnosť investícií a účinnosť výsledkov („synergie“),

·presadzovať, aby finančné prostriedky EÚ určené na výskum a vývoj, a to aj v oblasti obrany a vesmíru, mali hospodárske a technologické výhody pre európskych občanov (tzv. produkty „spin-off“),

·uľahčiť využívanie výsledkov výskumu v civilnom priemysle a civilne motivovanej inovácii v projektoch európskej obrannej spolupráce (tzv. produkty „spin-in“).

Synergie: Keďže medzinárodné prostredie, v ktorom si EÚ musí udržiavať špičkovú technologickú úroveň a podporovať svoju priemyselnú základňu, je náročné, vo viacročnom finančnom rámci EÚ na roky 2021 – 2027 (VFR) sa významne zvyšujú investície do obranných technológií alebo technológií na súvisiace civilné využitie v oblastiach, ako sú bezpečnosť, mobilita, zdravie, riadenie informácií, kybernetika a vesmír. Príslušné programy VFR sa komplementárne týkajú výskumu, vývoja, predvádzania, výroby prototypov a zavádzania technológií (obstarávanie inovačných produktov a služieb).

Prenikanie nových a prelomových technológií do civilného, obranného a vesmírneho priemyslu vytvára nové príležitosti na synergie medzi programami a nástrojmi EÚ. Štruktúrovaný prístup, ktorým sa do týchto nástrojov pri prihliadnutí na ich špecifické účely a obmedzenia zavádzajú vhodné procesy a mechanizmy, bude viesť k účinnejšiemu financovaniu, zníženiu rizík duplicity a maximalizovaniu pridanej hodnoty pre daňovníkov EÚ.

Produkty spin-off: Zvýšené investície do obrany musia byť prínosné aj pre hospodárstvo ako také, a to pri plnom rešpektovaní obmedzení vlastných sektoru obrany (napr. úloha vnútroštátnych orgánov pri usmerňovaní dopytu, nakladanie s informáciami alebo osobitné pravidlá vzťahujúce sa na práva duševného vlastníctva). Ku konsolidovaniu verejnej podpory týchto iniciatív prispieva aj zvyšovanie informovanosti verejnosti o významnom multiplikačnom účinku výdavkov EÚ na bezpečnosť, obranu a vesmír v rámci výskumu a vývoja.

Tieto výdavky sú určené na uspokojenie potreby zaistenia lepšej bezpečnosti verejnosti a predstavujú dlhodobú investíciu do udržateľného technologického vývoja, odolnosti hospodárstva a rastu. Niekoľko európskych spoločností svetovej triedy vďačí za svoje postavenie práve produktom spin-off – vedľajším produktom európskeho výskumu v oblasti obrany, ako sú napríklad technológia optických vlákien, civilné lietadlá či dokonca konzervované potraviny. Podobne platí, že mnohé inovácie, ktoré sa prvýkrát využili vo vesmíre, sa úspešne etablovali aj v civilnej oblasti, ako napríklad digitálne zobrazovacie snímače, inzulínové pumpy alebo bezdrôtové slúchadlá. Údaje a služby z kozmického priestoru poskytované zabezpečované systémom Galileo, službou EGNOS a programom Copernicus sa používajú v aplikáciách, ktoré slúžia v najrôznejších oblastiach v EÚ aj mimo nej a prinášajú významné zlepšenie hospodárskej prosperity a všeobecnej kvality života.

Produkty spin-in: V mnohých prípadoch je čoraz náročnejšie stanoviť jednoznačnú hranicu medzi civilným výskumom a výskumom v oblasti obrany, a to najmä pri základnej technológii (nízke úrovne technologickej pripravenosti – TRL). Civilné využívanie technológie je čoraz lacnejšie, a to v dôsledku globalizácie poznatkov, prístupnosti pre širokú verejnosť a všeobecného prístupu k údajom. Mnohé nové a digitálne technológie zároveň predstavujú značný potenciál pre obranu, ako napríklad umelá inteligencia, mikroelektronika, dátová cloudová infraštruktúra a robotika.

Inovácia v týchto oblastiach často pochádza zo startupov, malých a stredných podnikov (MSP) a výskumno-technologických organizácií (VTO). Vždy, keď je to možné, európsky obranný priemysel by mal byť schopný čerpať z výsledkov výskumu civilného priemyslu EÚ, aby sa zabránilo nákladnému duplicitnému výskumu.

Čerpanie z odborných znalostí z celej Únie, nielen od etablovaných lídrov v civilnom, obrannom a kozmickom priemysle, ale aj od MSP a startupov, prispeje k silnejšej európskej spolupráci, konkurencieschopnosti a odolnosti.

Hoci sa pôsobnosť tohto akčného plánu obmedzuje na programy a nástroje EÚ, podporou synergií na úrovni EÚ možno podnietiť podobné opatrenia na vnútroštátnej úrovni, a to vďaka spolufinancovaniu projektov EÚ z vnútroštátnych zdrojov, a tým znásobiť očakávaný pozitívny účinok.

Hoci príslušné iniciatívy v oblasti bezpečnosti a obrany vykonávané z podnetu členských štátov nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto akčného plánu, bude sa na ne prihliadať, a to konkrétne na Strategický kompas, koordinované ročné hodnotenie obrany (CARD), stálu štruktúrovanú spoluprácu (PESCO) a pakt o civilnej SBOP. V relevantných prípadoch sa zohľadní aj spolupráca medzi EÚ a NATO, a to aj pokiaľ ide o interoperabilitu. Útvary Komisie budú naďalej úzko spolupracovať s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Európskou obrannou agentúrou (EDA), na ktorých príslušné činnosti sa prihliadne pri hľadaní synergií a snahe o vzájomné obohacovanie.

V širšom geopolitickom kontexte sa EÚ zaviazala vypracovať spoločný transatlantický prístup k ochrane kritických technológií vzhľadom na globálne hospodárske a bezpečnostné obavy a spolupracovať v oblasti technológií, obchodu a noriem. Transatlantické partnerstvo a spolupráca s inými podobne zmýšľajúcimi krajinami môže podporiť úsilie EÚ v tejto oblasti.