EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli9. 11. 2017 COM(2017) 654 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní dohôd o voľnom obchode



1. január 2016 - 31. december 2016 {SWD(2017) 364 final}



1.Úvod 1.1.Účinnosť, transparentnosť, spolupráca 1.2.Štruktúra správy 2.DVO „novej generácie“ – Južná Kórea, Kolumbia a Peru, Stredná Amerika 2.1.Obchodné toky 2.2.Colné kvóty 2.3.Miera využívania preferencií 2.4.Služby a investície 2.5.Vykonávacie orgány 3.Prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu – Ukrajina, Moldavsko, Gruzínsko 3.1.Obchodné toky 3.2.Colné kvóty 3.3.Miery využívania preferencií 3.4.Služby a investície 3.5.Vykonávacie orgány 4.Dohody o hospodárskom partnerstve – africké, karibské a tichomorské štáty (AKT) 4.1.Súčasný stav dohôd 4.2.Obchodné toky

4.3.Investície 4.4.Podpora EÚ pri vykonávaní DHP 4.5.Rozvojová pomoc 4.6.Inštitucionálna činnosť 5.Dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ 5.1.Obchodné toky 5.2.Colné kvóty 5.3.Miery využívania preferencií 5.4.Služby a investície 5.5.Vykonávacie orgány 6.V centre pozornosti: Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji 6.1.Činnosti v rámci DVO „novej generácie“ 6.2.Medzivládne stretnutia o obchode a udržateľnom rozvoji 6.3.Iné stretnutia 6.4.Súčasná situácia a výzvy 7.Hodnotenie vplyvu ex post dohôd o voľnom obchode – Čile a Mexiko 7.1.Čile 7.2.Mexiko 8.Príprava na účinné vykonávanie DVO 9.Zintenzívnenie informovanosti

10.Záver 10.1.Obchodné toky 10.2.Colné kvóty 10.3.Miery využívania preferencií 10.4.Služby a investície 10.5.Obchod a trvalo udržateľný rozvoj 10.6.Otvorené otázky 10.7.Presadzovanie právnych predpisov Príloha 1 – Rozsah správy a použité údaje Príloha 2 – Prehľad dohôd o voľnom obchode zahrnutých v tejto správe Príloha 3 – Štatistiky využívania preferencií Príloha 4 – Využívanie preferencií na dovoz do EÚ Príloha 5 – Využívanie preferencií na vývoz z EÚ



1.Úvod 1.1.Účinnosť, transparentnosť, spolupráca V poslednom čase veľa ľudí spochybňovalo schopnosť obchodnej politiky využívať globalizáciu a podporovať ľudí a podniky v EÚ aj mimo nej. Jedným z hlavných cieľov Komisie je, aby dohody o voľnom obchode (ďalej aj ako „DVO“) Európskej únie prinášali maximálny úžitok. V tomto duchu sa v obchodnom oznámení Obchod pre všetkých zdôrazňuje dôležitosť účinného vykonávania a presadzovania dohôd o voľnom obchode. Komisia sa v ňom zaväzuje každoročne vypracovať správu o vykonávaní dohôd o voľnom obchode a toto je jej prvé vydanie. Hlavným účelom tejto správy je zabezpečiť transparentnosť. Poskytuje informácie o pokroku, ako aj o problémoch a nedostatkoch. Týmto spôsobom by mala umožniť ďalším inštitúciám EÚ, občianskej spoločnosti a všetkým zainteresovaným v obchodnej politike EÚ skúmať spôsob, akým EÚ zavádza dohody o voľnom obchode do praxe, a diskutovať o ňom.

Komisia sa takisto snaží užšie spolupracovať s ďalšími inštitúciami EÚ, členskými štátmi EÚ, podnikateľskými a nepodnikateľskými organizáciami pri získavaní ďalších nápadov na dosiahnutie vyššej účinnosti dohôd o voľnom obchode. Takisto sa snaží nájsť spôsoby, ako pomôcť podnikom v celej EÚ a v partnerských krajinách lepšie ich využívať. V súčasnosti neexistuje žiadny komplexný prehľad vykonávania všetkých dohôd o voľnom obchode Európskej únie. V prípade niektorých sa však podávajú výročné správy. Táto správa vychádza z existujúcich postupov. Jej cieľom je komplexnosť a pokračovať v monitorovaní a výmene informácií o práci EÚ na uplatňovaní jej dohôd o voľnom obchode. 1.2.Štruktúra správy Správa poskytuje stručný prehľad hlavných zistení týkajúcich sa dohôd o voľnom obchode EÚ, ktoré uplatňuje. Rozdeľuje ich do týchto skupín: ·dohody o voľnom obchode „novej generácie“, ·prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu (DCFTA), ·dohody o hospodárskom partnerstve (DHP), ·dohody o voľnom obchode „prvej generácie“. Zahŕňa aj: ·svedectvá spoločností, najmä pokiaľ ide o malé podniky, pričom sa zdôrazňujú prínosy dohôd o voľnom obchode EÚ, ·časť o vykonávaní ustanovení o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách o voľnom obchode EÚ, ·objasnenie hodnotení vplyvu ex post dohôd o voľnom obchode zo strany Komisie a ·časť o príprave na nadchádzajúce práce na nových DVO týkajúce sa vykonávania. Pracovný dokument útvarov Komisie k tejto správe poskytuje podrobnejšie individuálne výročné správy o prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou a prehľady o dohodách o voľnom obchode „prvej generácie“ a dohodách o hospodárskom partnerstve. Komisia sa teší na diskusiu o záveroch tejto správy a vyzýva všetkých zúčastnených, aby do nej prispeli.



2.DVO „novej generácie“ – Južná Kórea, Kolumbia a Peru, Stredná Amerika DVO „novej generácie“ na účely tejto správy sú DVO, o ktorých sa rokovalo po roku 2006, keď Komisia vo svojom oznámení „Globálna Európa“ oznámila, že začne rokovania o komplexných dohodách o voľnom obchode s vybratými tretími krajinami. Z uplatňovaných dohôd patria do tejto kategórie dohody o voľnom obchode s Južnou Kóreou (ďalej len „Kórea“), Kolumbiou a Peru a Strednou Amerikou.

2.1.Obchodné toky Pri pohľade na vývoj obchodu bola dohoda o voľnom obchode s Kóreou úspechom pre európsky vývoz. 2.1.1.Južná Kórea Vývoz EÚ do Kórey vzrástol od začiatku uplatňovania DVO o 59,2 %. Obchodný deficit EÚ 11,6 miliardy EUR v roku 2010 sa premenil na prebytok 3,1 miliardy EUR v roku 2016. V roku 2016 sa však vývoz EÚ znížil o 6,9 %, po prvýkrát počas uplatňovania DVO. Vývoz EÚ klesol najmä v sektoroch stroje a zariadenia (o 8,2 %) a prepravné zariadenia (o 6,4 %). Tieto dva sektory predstavujú viac ako 50 % vývozu EÚ do Kórey. Dovoz z Kórey celkovo zostal pomerne stabilný. V roku 2016 sa znížil aj dovoz z Kórey, a to o 2,2 %. Pokles dovozu z Kórey o 4,9 % bol takisto zaznamenaný v sektoroch stroje a zariadenia a prepravné zariadenia. Motorové vozidlá je sektor osobitného záujmu v prípade DVO medzi EÚ a Kóreou a aj v tejto oblasti sa vývozu EÚ darilo veľmi dobre. Vývoz motorových vozidiel z EÚ sa od začiatku uplatňovania DVO zvýšil o 244 % a predstavuje 13 % z celkového vývozu EÚ do Kórey. Dovoz EÚ z Kórey sa zvýšil o 53 % a predstavuje 10 % celkového dovozu EÚ z Kórey. V roku 2016 sa však vývoz EÚ v sektore motorových vozidiel znížil o 7,5 % (sčasti z dôvodu škandálu s dieselovými motormi) a dovoz poklesol o 9 %. Ďalšie dôvody zníženia celkového vývozu EÚ sú pokles vývozu ropy zo Spojeného kráľovstva (z dôvodu ukončenia sankcií voči Iránu) a nižšie dodávky lietadiel (pričom vyššie dodávky sú naplánované na ďalšie roky). Vývoz pomohol rakúskemu výrobcovi horolezeckého vybavenia dosiahnuť vrchol Odstránením ciel pomohla dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou spoločnosti AustriAlpin začať podnikať v Južnej Kórei a posilniť svoje postavenie na ázijskom a globálnom trhu. Tento výrobca horolezeckého vybavenia teraz vyváža približne 80 % svojich výrobkov do značnej miery vďaka obchodným dohodám EÚ. Firma AustriAlpin zamestnáva menej ako 100 ľudí a v roku 2015 jej celkový obrat dosiahol 8,5 milióna EUR, z čoho 7,1 milióna EUR pochádzalo z vývozu. Francúzsky výrobca organickej kozmetiky dosiahol úspech v Južnej Kórei Spoločnosť Laboratoire Soniam vyrába rastlinné výťažky pre kozmetický priemysel. Obchodná dohoda medzi EÚ a Kóreou priniesla tejto malej spoločnosti výhody, lebo nižšie sadzby jej pomohli ponúkať svoje výrobky za atraktívnejšie ceny. Spoločnosť Soniam, aj vďaka certifikácii pre ekologické výrobky Ecocert a označeniu „vyrobené vo Francúzsku“, zaznamenala počas roku 2016 zvýšenie vývozu do Kórey o 20 %. 2.1.2.Kolumbia a Peru EÚ je druhým najväčším obchodným partnerom pre Kolumbiu a tretím najväčším pre Peru. Od začiatku uplatňovania DVO bilaterálny obchod medzi EÚ a Kolumbiou klesol o 23,5 % a medzi EÚ a Peru o 11 %. Možno to pripísať najmä hospodárskemu spomaleniu v Latinskej Amerike a zníženiu cien komodít na svetovom trhu, čo ovplyvnilo vývoz obidvoch krajín. Dohoda o voľnom obchode však mala stabilizujúci účinok: celkový pokles obchodu týchto dvoch krajín so svetom počas rovnakého obdobia (približne 36 % pre Kolumbiu a 18 % pre Peru) je vyšší ako pokles obchodu s EÚ. Je bezpečné predpokladať, že bez DVO by pokles obchodu s EÚ bol pravdepodobne ešte väčší. Vývoz EÚ do Kolumbie sa počas prvých dvoch rokov uplatňovania DVO zvýšil o 18 %, ale v roku 2016 klesol o 17 % z dôvodu stagnujúceho dopytu. Dovoz EÚ z Kolumbie sa od začiatku uplatňovania DVO znížil o 37,5 %. V prípade Peru sa do konca roka 2016 vývoz EÚ oproti roku 2012 zvýšil o 4 %, zatiaľ čo dovoz klesol, takisto o 4 %. Bez ohľadu na mierny celkový rozvoj obchodu však vývoz poľnohospodárskych výrobkov z EÚ výrazne vzrástol na obidvoch trhoch a dosiahol nárast 82 % v prípade Kolumbie a 73 % v prípade Peru. To isté platí aj pre dovoz z Kolumbie a Peru do EÚ. V prípade Kolumbie sa dosiahol nárast o 33 % (45 % pre kávu), a v prípade Peru to bolo 19 % (120 % pre ovocie, 30 % pre ryby a mäkkýše a 226 % pre kakao).

V tom istom období dovoz surovín a minerálnych látok z týchto dvoch krajín klesol. Luxemburské pivo v kolumbijských baroch Obchodná dohoda EÚ s Kolumbiou a Peru pomohla luxemburskému pivovaru Brasserie Nationale, známemu svojím pivom Bofferding, začať vývoz do Kolumbie, čo je stokrát väčší trh ako luxemburský. Vďaka tejto dohode spoločnosť vždy, keď odošle kontajner do Kolumbie, rieši všetky vývozné požiadavky priamo bez nutnosti prizvať expertov alebo rokovať s prostredníkmi. Silný vývoz do Kolumbie zvýšil rast tohto pivovaru, ktorý celkovo teraz vyváža 34 000 hektolitrov piva ročne. Rakúske víno robí dojem v Andách Vinárstvo Rainer Wess sa nachádza v údolí Wachau v Rakúsku. Vyrába víno od roku 2003 a 65 % svojej produkcie vyváža do viac než dvadsiatich krajín. Obchodná dohoda EÚ s Kolumbiou a Peru priniesla spoločnosti úžitok v podobe nižších obchodných sadzieb a nižšieho administratívneho zaťaženia. Jej víno teraz získava popularitu v niektorých z najlepších reštaurácií v hlavnom meste Peru Lime. 2.1.3.Stredná Amerika Pokiaľ ide o dohodu o voľnom obchode so Strednou Amerikou, objem obchodu sa zvyšuje. Vývoz EÚ vzrástol o 22 %, zatiaľ čo dovoz z piatich stredoamerických krajín vzrástol o 18,3 %. Jedinou výnimkou je Kostarika, kde došlo k premiestneniu hlavného vývozcu IT komponentov do Ázie. V dôsledku toho sa vývoz kancelárskych a telekomunikačných zariadení z Kostariky v roku 2015 znížil takmer o 94 %. Vývoz do EÚ klesol v danom roku o 40 %, čo takisto spôsobilo záporný celkový obchodný tok medzi EÚ a Strednou Amerikou vo výške 0,78 %. Hlavným cieľom vývozu EÚ do Strednej Ameriky je Kostarika (25 %), za ktorou nasledujú Panama (24 %) a Guatemala (22 %). Belgická pražiareň kávy vytvára partnerstvá po celom svete Belgická pražiareň kávy OR založená v roku 2001 odvtedy expandovala na medzinárodné trhy s presvedčením, že najlepšie kávové zrná pochádzajú priamo od farmárov. Obchodné dohody EÚ s krajinami Strednej a Južnej Ameriky zjednodušili európskym firmám zabezpečovanie kávy z tohto regiónu. Navyše tým, že vývozcovia z týchto krajín musia spĺňať normy EÚ o pracovných podmienkach a ochrane životného prostredia, tieto dohody priniesli úžitok aj miestnym ľuďom. 2.2.Colné kvóty Na dovoz tovaru, ktorý podlieha colným kvótam, sa vzťahujú nižšie dovozné clá v rámci dohodnutých množstiev. Nad tieto množstvá bude dovozné clo vyššie. 2.2.1.Kolumbia a Peru Kolumbia aj Peru využívajú svoje colné kvóty na cukor. Peru takisto čoraz viac využíva kvóty na sladkú kukuricu a cesnak, zatiaľ čo na ostatné výrobky sa colné kvóty využívajú v nízkej miere. EÚ celkovo využíva svoje colné kvóty stanovené v dohode vo veľkej miere. Pre niektoré výrobky je však miera využívania veľmi nízka, napríklad sa využilo len 7,9 % z celkovej kvóty na vývoz syra do Kolumbie a 4,3 % do Peru a len 3,8 % z celkovej kvóty na vývoz cukroviniek do Kolumbie. 2.2.2.Stredná Amerika Stredná Amerika využívala svoje colné kvóty len na cukor a rum, zatiaľ čo ostatné colné kvóty zostali nevyužité. EÚ získala colné kvóty na štyri výrobky, ale využívanie zostáva nízke: využilo sa 26 % z celkovej kvóty na údenú šunku, 14 % na sušené mlieko, 44 % na syr a len 4,9 % na spracované bravčové mäso. 2.3.Miera využívania preferencií Miera využívania preferencií je rozsah, v ktorom firmy využívajú colné preferencie, ktoré im ponúka dohoda o voľnom obchode EÚ. Zahŕňa celkový dovoz z partnerskej krajiny do EÚ (alebo naopak), ktorý je oprávnený na preferenčné zníženie colných sadzieb. Okrem toho uvádza podiel tohto celkového dovozu, pre ktorý sa znížené sadzby skutočne použili.

Zhodnotenie, koľko vývozcov z EÚ využíva colné preferencie dohodnuté v dohodách o voľnom obchode, je dôležitým meradlom účinnosti dohôd o voľnom obchode. 2.3.1.Južná Kórea Miera využívania preferencií pre vývoz EÚ do Kórey dosiahla v roku 2016 úroveň 71 %, čo je doteraz najvyššia miera. Pre porovnanie v roku 2015 dosiahla 68 % a v rokoch 2014 a 2013 to bolo 65 %. Využívanie preferencií v oblasti poľnohospodárskych výrobkov je vyššie ako v oblasti priemyselných výrobkov (86 % oproti 64 %). Najvyššie celkové miery využívania preferencií sa týkajú sektorov prepravné zariadenia a živé zvieratá a živočíšne výrobky (93 %). Využívanie nižších sadzieb bolo pod úrovňou 50 % pre vývoz minerálnych výrobkov, perál a drahých kameňov, základných kovov a strojov z EÚ. V roku 2016 kórejskí vývozcovia využili colné preferencie na 87 % ich oprávneného vývozu. Miera využívania preferencií bola nad úrovňou 90 % pre minerálne produkty, prepravné zariadenia a plasty a gumu, zatiaľ čo 9 % pre drevo a 34 % pre perly. Kórejskí vývozcovia využívali znížené sadzby na stroje oveľa viac ako vývozcovia z EÚ do Kórey (miera využívania preferencií 72 % oproti 48 %). 2.3.2.Kolumbia a Peru Na základe kolumbijských štatistík miera využívania preferencií pre vývoz z EÚ do Kolumbie dosiahla v roku 2016 úroveň 70,6 % v porovnaní s 50,7 % v roku 2014). Pre Peru nie sú k dispozícii nijaké údaje. V prípade vývozu z Kolumbie a Peru na trh EÚ sa viac ako 95 % oprávneného vývozu uskutoční v rámci preferenčných sadzieb. 2.3.3.Stredná Amerika V prípade Strednej Ameriky bola štatistika vývozu EÚ k dispozícii pre Kostariku: len 16,6 % oprávneného vývozu EÚ do Kostariky využívalo prínosy DVO. V prípade vývozu z Kostariky do EÚ miera dosiahla 92 %. 2.4.Služby a investície 2.4.1.Južná Kórea Vývoz služieb z EÚ do Kórey sa od začiatku uplatňovania DVO zvýšil o 49 %, hoci v roku 2015 poklesol o 7 %. Dovoz služieb z Kórey sa takisto zvýšil celkovo o 32 % a v roku 2015 o 7,3 %. Objem investícií EÚ v Kórei sa od začiatku uplatňovania DVO zvýšil o 32,8 %, zatiaľ čo objem kórejských investícií sa zvýšil o 60 %. Objem EÚ v Kórei (49,7 miliardy EUR v roku 2015) je asi 2,5-krát vyšší ako kórejský objem v EÚ (20,9 miliardy EUR v roku 2016). 2.4.2.Kolumbia a Peru V prípade krajín Latinskej Ameriky možno pozorovať slabý vývoj. Vývoz služieb EÚ zostal stabilný v prípade Kolumbie a zvýšil sa o 11 % do Peru. Dovoz z Kolumbie vzrástol o 3 % a v prípade Peru klesol o 6 %. Objem investícií EÚ sa zvýšil o 4 % v Kolumbii a 15 % v Peru. EÚ je najväčším zahraničným investorom v obidvoch krajinách. 2.4.3.Stredná Amerika Obchod EÚ so službami v Strednej Amerike celkovo klesol o 3 %. Vo vývoze a dovoze z jednotlivých krajín Strednej Ameriky boli veľké výkyvy, ale v prípade Kostariky a Panamy obchod so službami vzrástol v oboch smeroch. V tomto regióne je Panama najväčším obchodným partnerom EÚ v oblasti služieb (53 %) a za ňou nasledujú Kostarika (21 %) a Guatemala (13 %).

2.5.Vykonávacie orgány Dohody o voľnom obchode novej generácie majú komplexnú štruktúru vykonávacích orgánov. Každoročne sa stretáva celý rad podvýborov a pracovných skupín a podávajú správy Výboru pre obchod (alebo Výboru pre pridruženie v prípade Strednej Ameriky). Výbory pre obchod často zriadené na ministerskej úrovni hodnotia vývoj vo všetkých oblastiach a diskutujú o zistených problémoch pri vykonávaní dohody o voľnom obchode s cieľom nájsť riešenia. 2.5.1.Južná Kórea Hlavné problémy nastolené vo Výbore pre obchod s Kóreou v sledovanom období boli sanitárne a rastlinolekárske otázky, konkrétne prístup na trh pre hovädzie mäso a regionalizácia týkajúca sa vývozu bravčového mäsa, ale tieto problémy je ešte potrebné riešiť. Na druhej strane dobrá spoluprácu s Kóreou v oblasti dobrých životných podmienok zvierat je príklad hodný nasledovania. Skúsenosti v oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení s Kóreou ilustrujú dôležitosť jasných a podrobných kapitol o sanitárnych a rastlinolekárskych opatreniach v dohodách o voľnom obchode. V oblasti ochrany duševného vlastníctva sú práva na verejné vystupovanie stále otvorenou otázkou, ako aj pridanie nových zemepisných označení na ochranu podľa DVO, ktoré nebolo úspešné napriek žiadosti EÚ od roku 2014. Vo veľkej miere sa takisto diskutovalo o otázkach obchodu a trvalo udržateľného rozvoja so zameraním na ratifikáciu a vykonávanie dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a na ochranu pracovných práv zo strany Kórey. Tieto diskusie, žiaľ, zatiaľ neviedli k vyriešeniu zistených problémov. DVO obsahuje aj ustanovenia o jednoznačnej transparentnosti vo verejnom obstarávaní, ktoré by umožnili monitorovanie účinného prístupu spoločností EÚ na trh v Kórei. Kórea však zatiaľ nepredložila údaje o verejných zákazkách udelených spoločnostiam EÚ. Táto otázka sa bude riešiť počas najbližších stretnutí pracovnej skupiny pre vládne obstarávanie. 2.5.2.Kolumbia a Peru V roku 2016 Kolumbia dosiahla dostatočný pokrok v riešení sanitárnych a rastlinolekárskych otázok (okrem iného uplatňovanie prístupu jediného subjektu, postup predbežného zoznamu), ako aj diskriminačného režimu pre liehoviny prijatím nového zákona, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2017. Vývoz liehovín z EÚ do Kolumbie v roku 2016 dosiahol hodnotu 43,7 milióna EUR, čo predstavuje 12 % celkového poľnohospodárskeho vývozu do Kolumbie. Aj Peru dosiahlo pokrok v oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych otázok, hoci ešte sa vyžaduje ďalšie napredovanie. V kapitole o sanitárnych a rastlinolekárskych opatreniach bol stanovený princíp regionalizácie a Kolumbia aj Peru ho uplatňovali na dovoz z EÚ. Diskusie o prístupe na trh verejného obstarávania na nižšej ako ústrednej úrovni v Kolumbii sa pohli pozitívnym smerom. V Peru pretrvávajú problémy ako diskriminačné zaobchádzanie s dovezenými liehovinami, ako aj pokiaľ ide o práva na verejné vystupovanie. Presadzovanie zemepisných označení zostáva problémom v obidvoch krajinách. Otázka priamych zásielok, kde EÚ chce zachovať preferencie podľa DVO pre zásielky, ktoré sú rozdelené počas tranzitu, zostáva takisto otvorená. 2.5.3.Stredná Amerika V prípade Strednej Ameriky sa hlavné problémy týkajú: ·presadzovania zemepisných označení (najmä v Guatemale a Hondurase), ·vládneho obstarávania (Panama), ·daňovej diskriminácie na pivo (Kostarika) a ·plnenia záväzkov smerom k väčšej regionálnej integrácii, pokiaľ ide o určité technické predpisy.





3.Prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu – Ukrajina, Moldavsko, Gruzínsko Ukrajina, Moldavská republika (Moldavsko) a Gruzínsko uzavreli príslušné dohody o pridružení s EÚ. Tieto dohody umožňujú prehĺbenie politického pridruženia a postupnú hospodársku integráciu medzi EÚ a týmito východnými partnermi. Prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu sú hospodárskymi piliermi dohôd o pridružení a vytvárajú podmienky pre širšie hospodárske a obchodné vzťahy. Umožňujú širšiu postupnú aproximáciu právnych predpisov partnerov s EÚ. Účelom prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu je vytvoriť nový rámec a klímu pre obchod a investície s týmito partnermi a prispievať k hospodárskej reštrukturalizácii, modernizácii a diverzifikácii hospodárstiev príslušných krajín. Vzhľadom na cieľ postupnej integrácie do vnútorného trhu EÚ idú prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu nad rámec dohôd o voľnom obchode „novej generácie“ a predstavujú jedinečný druh obchodnej dohody. Prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu majú dva hlavné ciele: 1. postupné, recipročné otváranie trhu (odstránenie/znižovanie sadzieb a odstránenie necolných prekážok obchodu) obidvoma stranami s určitou asymetriou v prospech východných partnerov; a 2. ďalekosiahla regulačná aproximácia s právnymi predpismi EÚ v oblastiach súvisiacich s obchodom. 3.1.Obchodné toky EÚ je najväčším obchodným partnerom všetkých troch krajín, pričom v roku 2016 predstavovala 55 % (Moldavsko), 41 % (Ukrajina) a 30 % (Gruzínsko) ich celkového obchodu. EÚ má kladnú obchodnú bilanciu so všetkými tromi krajinami. 3.1.1.Ukrajina Vyvoz EÚ na Ukrajinu aj dovoz z Ukrajiny vzrástol v roku 2016, čo bol prvý rok uplatňovania prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu, o 17,6 %, resp. 1,9 %. Dôvodom je predovšetkým oživenie ukrajinského hospodárstva, ktoré pomaly stúpa z recesie v roku 2015, keď HDP klesol o 9,9 % a čisté priame zahraničné investície klesli z 8,2 miliardy EUR v roku 2012 na 3 miliardy EUR v roku 2015. 3.1.2.Moldavsko V rokoch 2014 – 2016 sa vývoz EÚ do Moldavska znížil o 13 % z dôvodu poklesu domáceho dopytu, vnútorných problémov (podvod v bankovom sektore) a hospodárskych ťažkostí v regióne. V rovnakom období dovoz EÚ z Moldavska vzrástol o 13,5 %, najmä v sektore poľnohospodárskych výrobkov, ale aj strojov, nábytku a oblečenia. 3.1.3.Gruzínsko Vývoz EÚ do Gruzínska v rokoch 2014 – 2016 vzrástol o 2,8 %, zatiaľ čo dovoz EÚ z tejto krajiny klesol o 16,4 %. Pokles svetových cien komodít bol jednou z hlavných príčin klesajúcej hodnoty vývozu z Gruzínska, ktorý pozostáva prevažne zo surovín a polotovarov. Z hľadiska objemu však úroveň vývozu zostala stabilná. Geodézia a topografia EÚ využíva ukrajinské drony a popredajné služby Spoločnosť Drone.ua so sídlom v Kyjeve vyrába bezpilotné lietajúce zariadenia nazývané drony, ktoré sa predávajú v Európe. Vytvorila spoločný podnik v Litve s názvom UAV.tools s cieľom šíriť svoje technológie v pätnástich európskych krajinách. Čoskoro otvorí kancelárie v Spojenom kráľovstve a Moldavsku. Spoločnosť nielen vyváža lietajúce zariadenia, ale takisto poskytuje technickú podporu, školenia a spracovanie údajov. Na Ukrajine sa drony využívajú v poľnohospodárstve, zatiaľ čo v EÚ sa bežne využívajú na geodetické a topografické účely. Ukrajina posilňuje svoju pozíciu v Európe v oblasti výživy zvierat V máji 2017 bola ukrajinská spoločnosť Kormotech LLC zaradená do zoznamu najväčších 50 výrobcov krmív pre zvieratá vo svete a v Európe (v tomto zozname sú len tri spoločnosti zo strednej a východnej Európy). S pomocou prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu začali výrobky tejto spoločnosti (krmivo pre mačky a psy) počas posledných dvoch rokov dobýjať nové trhy v EÚ, keďže jej výrobné zariadenia spĺňajú európske normy týkajúce sa bezpečnosti a kvality potravín. Spoločnosť Kormotech LLC vyrába 16 000 ton mokrého a 30 000 ton suchého hotového krmiva ročne a vyváža ho do 15 krajín. 3.2.Colné kvóty Colné kvóty na poľnohospodárske výrobky sa nevyužívali v úplnom rozsahu v prípade všetkých troch partnerov DCFTA z dôvodu nesúladu so sanitárnymi a s rastlinolekárskymi požiadavkami EÚ.

V prípade Ukrajiny sa úplne využilo 11 z celkových 36 colných kvót. V prípade Moldavska sa využili colné kvóty na dve z celkových šiestich skupín výrobkov. V prípade Gruzínska sa jediná bezcolná colná kvóta udelená pre čerstvý a chladený cesnak takisto nevyužila. 3.3.Miery využívania preferencií Tieto miery sú k dispozícii iba pre vývoz východných partnerov do EÚ. Sú veľmi vysoké, približne 80 % pre Gruzínsko a 90 % pre Ukrajinu a Moldavsko. 3.4.Služby a investície Pokiaľ ide o služby, vývoz EÚ do Moldavska aj dovoz z Moldavska sa v rokoch 2014 – 2015 zvýšil o 3 %, resp. 17 %, zatiaľ čo v prípade Gruzínska vývoz aj dovoz zostali stabilné. Investičné toky EÚ do a z Moldavska sa takisto zvýšili v obidvoch smeroch (investície EÚ do Moldavska o 127 %, moldavské investície do EÚ o 67 %), no v absolútnych číslach zostali veľmi nízke. V prípade Gruzínska investičné toky zostali stabilné. 3.5.Vykonávacie orgány Regulačná aproximácia je hlavnou súčasťou vykonávania DCFTA. Predstavovala takisto hlavné body na zasadnutiach vykonávacích orgánov – Výborov pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu a štyroch tematických podvýborov pre oblasti: ·ciel, ·zemepisných označení, ·sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení a ·obchodu a trvalo udržateľného rozvoja. Pokiaľ ide o sanitárne a rastlinolekárske opatrenia, komplexná stratégia bola spoločne prijatá Európskou úniou a Moldavskom a legislatívny plán v prípade Gruzínska. Formálne prijatie stratégie v oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení s Ukrajinou sa predpokladá v druhom polroku 2017. Tieto dokumenty sa stávajú neoddeliteľnou súčasťou dohôd o pridružení, resp. prehĺbených a komplexných dohôd o voľnom obchode a partnerské krajiny sa nimi budú v nasledujúcich rokoch riadiť pri aproximácii právnych predpisov a budovaní inštitucionálnych kapacít. Podobné plány reforiem boli prijaté v oblasti technických predpisov a noriem. V obidvoch týchto oblastiach však bude potrebné vo všetkých troch krajinách posilniť administratívne kapacity s cieľom vykonať zostávajúce práce a zabezpečiť účinné vykonávanie a presadzovanie práva. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie, vo všetkých krajinách boli pripravené komplexné stratégie reforiem. Treba takisto poznamenať, že Moldavsko a Ukrajina sa v roku 2016 pripojili k dohode o vládnom obstarávaní WTO. Z hľadiska prekážok v obchode Ukrajina uplatňovala (od júla 2016 do júla 2017) vývozné clá na kovový šrot a stále uplatňuje zákaz vývozu dreva, ktorý nie je v súlade s DCFTA ani WTO. Pokiaľ ide o ochranu zemepisných označení EÚ v Gruzínsku, obidve strany vynaložili veľké úsilie na odstránenie z trhu tých názvov, ktoré sú v rozpore so zemepisnými označeniami chránenými v EÚ. V Moldavsku sa vyskytli problémy týkajúce sa ochrany určitých zemepisných označení EÚ, napríklad Prosecco, a existencie netransparentných a diskriminačných opatrení ovplyvňujúcich tento sektor distribúcie elektriny. O odstránení týchto prekážok sa vedú diskusie vo vykonávacích orgánoch DCFTA a na politickej úrovni. Regulačná aproximácia a inštitucionálne budovanie kapacít budú vyžadovať nepretržité úsilie zo strany orgánov partnerských krajín a EÚ. Závisí od toho účinné vykonávanie prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu a uľahčenie obchodu medzi EÚ a partnermi.

EÚ poskytuje finančnú a technickú podporu reforiem a budovania administratívnych kapacít v oblastiach súvisiacich s obchodom vrátane: ·odstránenia technických prekážok obchodu (prostredníctvom zosúladenia infraštruktúry v oblasti normalizácie a metrológie, systému posudzovania zhody (vrátane akreditácie orgánov posudzovania) a systému dohľadu nad trhom s normami EÚ), ·zavedenia pravidiel hospodárskej súťaže (vrátane štátnej pomoci), ·aproximácie sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení so systémom EÚ (najmä v oblasti budovania inštitucionálnych kapacít na kontrolu bezpečnosti potravín), ·ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva, ·zosúladenia systému verejného obstarávania s cieľom recipročného otvorenia trhu, ·podpory organizácií výrobcov a optimalizácie hodnotového reťazca, ·rozvoja malých a stredných podnikov. Pokiaľ ide o poslednú položku, uvedené tri krajiny využívajú nástroj DCFTA pre malé a stredné podniky (200 miliónov EUR pre všetky tri krajiny).



4.Dohody o hospodárskom partnerstve – africké, karibské a tichomorské štáty (AKT) V roku 2016 sa počet uplatňovaných dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) zvýšil na sedem a tieto dohody pokrývali 28 krajín v týchto oblastiach: ·karibská oblasť, Tichomorie, podregión východnej a južnej Afriky (ESA), ·Kamerun v strednej Afrike, ·skupina DHP v rámci Juhoafrického rozvojového spoločenstva (SADC), ·Ghana a Pobrežie Slonoviny v západnej Afrike. 4.1.Súčasný stav dohôd 4.1.1.Štáty SADC V júni 2016 sa dosiahol medzník, keď EÚ podpísala DHP so šiestimi krajinami Juhoafrického rozvojového spoločenstva (SADC), ktorá sa začala predbežne uplatňovať v októbri 2016. Okrem klasických obchodných ustanovení sa zúčastnené krajiny SADC (Botswana, Lesotho, Namíbia, Južná Afrika, Svazijsko a Mozambik), ako aj EÚ zaviazali vytvoriť partnerstvo zamerané na trvalo udržateľný rozvoj vrátane dodržiavania sociálnych a environmentálnych noriem. Dohoda priamo podporuje hospodársku integráciu regiónu tým, že uprednostňuje užšie väzby medzi týmito šiestimi národmi. V roku 2016 len Mozambik (siedma krajina SADC) ešte neratifikoval túto dohodu ani ju neuplatňoval.

4.1.2.Západná Afrika Predbežné uplatňovanie DHP s regiónom západnej Afriky brzdia chýbajúce podpisy troch (zo 16) krajín. Medzitým dve krajiny v tomto regióne, Pobrežie Slonoviny a Ghana, podpísali a ratifikovali svoje individuálne DHP. Pobrežie Slonoviny začalo uplatňovať svoju DHP v septembri 2016 a Európsky parlament vyjadril súhlas s dohodou s Ghanou 1. decembra 2016, čo umožnilo jej dočasné uplatňovanie. 4.1.3.Východoafrické spoločenstvo V tejto oblasti sa pred získaním súhlasu Európskeho parlamentu a začatím predbežného uplatňovania stále vyžadujú podpisy troch krajín (z piatich). 4.2.Obchodné toky Vývoj obchodu v uplatňovaných dohodách o hospodárskom partnerstve, na ktoré sa vzťahuje táto správa [s partnermi v karibskej oblasti (CARIFORUM), Tichomorí, v regióne ESA a Kamerunom] tvorí zmiešaný obraz. Niektoré krajiny, napríklad Kamerun a Fidži, nevykonávajú DHP dostatočne dlho na to, aby sa mohli vyvodiť nejaké pevné závery. Ostatné krajiny však v posledných rokoch zaznamenali výkyvy v obchode v obidvoch smeroch, ktoré v niektorých prípadoch súvisia s výkyvmi cien komodít ovplyvňujúcimi vývoz partnerov DHP. Niektoré krajiny vykazujú súvislý vzostupný trend vývozu do EÚ, najmä Madagaskar a Dominikánska republika. Vo všetkých regiónoch AKT, s výnimkou Karibiku, partnerské krajiny EÚ s DHP vykazujú kladnú obchodnú bilanciu s EÚ. V Karibiku vývoz do EÚ klesal od roku 2013, s určitými výnimkami. V roku 2016 došlo k poklesu o 23 %, ktorý súvisí s klesajúcimi cenami komodít vývozu Trinidadu a Tobaga. 4.3.Investície Investície EÚ na územiach partnerov DHP rástli, s výnimkou štátov CARIFORUM-u, kde investície EÚ zostali stabilné. Investície štátov CARIFORUM-u v EÚ sa zvýšili. Madagaskarský textil pre spotrebiteľov v EÚ Sektor výroby textilu a odevov na Madagaskare využíva prínosy uzavretia dohody o hospodárskom partnerstve s prístupom na trh EÚ bez ciel a kvót a zlepšenými pravidlami pôvodu. Odkedy Madagaskar začal uplatňovať DHP v roku 2012, jeho vývoz do EÚ rastie takmer o 15 % ročne. V roku 2015 boli jeho hlavným vývozným artiklom textil a odevy, a to v hodnote vyše 300 miliónov EUR, čo predstavovalo takmer tretinu celkového vývozu Madagaskaru do EÚ. Jedným z príjemcov výhod je miestna textilná spoločnosť Epsilon. Zvýšila počet svojich zamestnancov z počiatočných 100 na 2 000. DHP takisto pomohla vytvoriť lepšie životné podmienky pre zamestnancov a ich rodiny. 4.4.Podpora EÚ pri vykonávaní DHP Je dôležité rozvíjať monitorovacie mechanizmy umožňujúce sledovať fungovanie a vplyv DHP a zabezpečiť, aby rozvojová spolupráca a pomoc súvisiaca s obchodom podporovali vykonávanie DHP. V kapitolách o hospodárskej a rozvojovej spolupráci v niekoľkých DHP sa EÚ zaviazala spolupracovať s príslušnými krajinami, najmä prostredníctvom finančnej a technickej pomoci. EÚ koordinuje vykonávanie DHP s rozvojovou politikou, spoluprácou a pomocou obchodu prostredníctvom diskusií s príslušnými orgánmi na úrovni krajiny, súkromným sektorom a skupinami občianskej spoločnosti. Spoločne vypracovali Národné plány vykonávania DHP. Ich cieľom je identifikovať potreby krajín týkajúce sa: ·plnenia, riadenia a monitorovania DHP, ·komunikácie o DHP,

·podpory podnikateľského prostredia, ktorá umožní krajinám a podnikom plne využívať prínosy dohôd. Takáto podpora zahŕňa vykonávanie potrebných reforiem na: ·podporu rastu, hospodárskej diverzifikácie a miestnej pridanej hodnoty, ·prilákanie investícií a ·podporu vytvárania pracovných miest. Na tomto základe EÚ identifikuje potreby a skúma vzťahy medzi rôznymi možnými zdrojmi financovania. Môžu zahŕňať financovanie z: ·rôznych nástrojov rozvojovej pomoci EÚ na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni štátov AKT, ·členských štátov EÚ, ·Európskej investičnej banky, ·iných inštitúcií financovania rozvoja a iných možných darcov. Celkovo národné plány vykonávania DHP pomôžu integrovať reakcie na problémy pri vykonávaní DHP a príležitosti koherentným a výrazným spôsobom. 4.5.Rozvojová pomoc Rozvojová pomoc bola vyčlenená pre rôzne regióny a krajiny vykonávajúce dohody o hospodárskom partnerstve popri iných zdrojoch financovania EÚ, ktoré na potreby súvisiace s DHP necielia natoľko priamo. V karibskej oblasti bolo vyčlenených vyše 100 miliónov EUR v regionálnom programe pre CARIFORUM v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu na posilnenie regionálnej spolupráce a integračných procesov. V Tichomorí boli regionálny obchod, podnikateľské prostredie a zapojenie súkromného sektora takisto vyhodnotené ako priority v regionálnej obálke v hodnote 50 miliónov EUR. V regióne ESA sa vyčlenili obálky v hodnote 10 miliónov EUR pre každú zo štyroch krajín DHP v rámci regionálneho programu pre východnú a južnú Afriku. V západnej Afrike sa vykonali prípravy na poskytnutie prostriedkov Ghane a Pobrežiu Slonoviny z programu regionálnej konkurencieschopnosti. Súčasťou budú osobitné činnosti súvisiace s vykonávaním DHP. V strednej Afrike Kamerun posudzoval možnosti využitia prostriedkov sprístupnených v rámci regionálnej obálky v hodnote 211 miliónov EUR na regionálnu integráciu. V krajinách AKT vo všeobecnosti EÚ vynaložila osobitné úsilie na podporu agropotravinárskeho obchodu a investícií s cieľom pomôcť im získavať výhody z DHP. 4.6.Inštitucionálna činnosť

V rámci DHP, na ktoré sa vzťahuje táto správa, sa uskutočňovala výrazná inštitucionálna činnosť: ·uskutočnili sa výročné zasadnutia riadiacich orgánov DHP pre CARIFORUM, Kamerun a ESA (no nie pre Tichomorie), ·zástupcovia občianskej spoločnosti sa stretli na druhom zasadnutí zmiešaného poradného výboru DHP CARIFORUM – EÚ (Brusel, apríl 2016). Podrobnejšie informácie o týchto stretnutiach možno nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie priloženom k tejto správe. 5.Dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ EÚ uzavrela dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ pred oznámením Globálna Európa z roku 2006. Tieto dohody o voľnom obchode sa spravidla vzťahujú len na obchod s tovarom a dokonca aj poľnohospodárske výrobky boli často pridané do ich rozsahu pôsobnosti až v neskoršej fáze. Dohody o voľnom obchode v tejto kategórii sú pomerne rozmanité a zahŕňajú: ·colnú úniu s Tureckom, ·dohody o voľnom obchode s Islandom, Nórskom a Švajčiarskom, ktoré sa datujú do 70. rokov 20. storočia, ·dohody o voľnom obchode s Faerskými ostrovmi, Mexikom, Čile a Juhoafrickou republikou, ·dohody o voľnom obchode so stredomorskými partnermi EÚ ako súčasť dohôd o pridružení uzavretých s nimi v 90. rokoch 20. storočia. Existujú plány na aktualizáciu väčšiny týchto dohôd o voľnom obchode na komplexné dohody o voľnom obchode, ktoré lepšie zodpovedajú zložitejším hospodárskym výmenám, ku ktorým v súčasnosti dochádza medzi EÚ a jej partnermi. Rokovania o aktualizácii dohody o voľnom obchode s Mexikom už prebiehajú a takisto sa začali s Marokom a Tuniskom. Prebiehajú prípravy na začatie rokovaní o modernizácii colnej únie s Tureckom a dohody o voľnom obchode s Čile, zatiaľ čo dohoda o voľnom obchode s Juhoafrickou republikou bola nahradená dohodou o hospodárskom partnerstve s Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom. Vývoz tradičných talianskych cestovín do Južnej Afriky Pasta Astorino, rodinný podnik z Kalábrie, vyrába a predáva cestoviny v Taliansku a v zahraničí. V roku 2000 nadobudla platnosť obchodná dohoda medzi EÚ a Juhoafrickou republikou. To viedlo k významným nárastom vývozu európskych cestovín do Juhoafrickej republiky, a to z hľadiska hodnoty (43 %) aj množstva (67 %). Vďaka obchodnej dohode medzi EÚ a Juhoafrickou republikou spoločnosť Pasta Astorino začala podnikať v Juhoafrickej republike a v roku 2015 vyviezla jednu tonu cestovín. Miestne podniky, ktoré sú dodávateľmi spoločnosti, takisto využívajú prínosy obchodnej dohody EÚ. 5.1.Obchodné toky Celkový vývoj obchodu bol pozitívny, pretože obojsmerný obchod sa počas uplatňovania DVO zvýšil vo všetkých prípadoch. 5.1.1.Švajčiarsko Švajčiarsko je tretím najväčším obchodným partnerom EÚ a vývoz aj dovoz EÚ sa zvýšil o 96 % od roku 2002. 5.1.2.Turecko Turecko je piatym najväčším obchodným partnerom EÚ. Počas obdobia uplatňovania vývoz EÚ do Turecka vzrástol o 185 % a dovoz z Turecka o 160 %. Vývoz EÚ do Turecka je však stabilný od roku 2014, zatiaľ čo dovoz naďalej rastie, čo viedlo k poklesu obchodnej bilancie EÚ z 20 na 10 miliárd EUR. 5.1.3.Čile

Pokiaľ ide o Čile, vývoz EÚ sa od roku 2002 zvýšil o 170 %, čo je takmer trikrát viac ako dovoz, ktorý sa v uvedenom období zvýšil o 50 %. Z dôvodu mnohých dohôd o voľnom obchode uzavretých medzi Čile a ďalšími obchodnými partnermi po uzavretí dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Čile však EÚ postupne stratila trhový podiel v Čile na úkor iných obchodných partnerov. Vývoz rakúskeho cesta do Mexika Backaldrin je rodinný výrobca ingrediencií na pečenie z Astenu v Hornom Rakúsku. Spoločnosť je vynálezcom tmavého rožka Kornspitz a svoje výrobky vyváža do viac ako 100 krajín. Obchodná dohoda medzi EÚ a Mexikom z roku 2001 pomohla vstupu spoločnosti Backaldrin na mexický trh. Spoločnosť Backaldrin teraz vyváža 80 % svojej produkcie a silný úspech na medzinárodnom poli zabezpečuje pokračovanie investícií a tvorby pracovných miest. V roku 2013 spoločnosť Backaldrin otvorila centrum pre inovácie a technológie a v blízkej budúcnosti očakáva vytvorenie 50 pracovných miest pre pracovníkov s vyššou kvalifikáciou. 5.1.4.Stredomorské krajiny Dohody so stredomorskými krajinami umožňujú recipročnú liberalizáciu celého obchodu s priemyselným tovarom, a v rôznej miere, obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybolovu. Tieto dohody zvyčajne obsahujú prvky asymetrie, napríklad dlhé prechodné obdobia a/alebo menej ďalekosiahlu liberalizáciu poľnohospodárskeho obchodu. Prináša to prínosy pre stredomorských partnerov a cieľom je predovšetkým rozvoj regiónu a jeho lepšia integrácia do trhu EÚ. Pre väčšinu našich partnerov v regióne je EÚ najvýznamnejším obchodným partnerom. Stredomorské krajiny sú vysoko závislé od EÚ z hľadiska dovozu aj vývozu. Zatiaľ čo obchod rástol na obidvoch stranách, vo väčšine krajín EÚ vývoz rástol rýchlejšie ako dovoz od týchto partnerov. Výnimkou je vývoz z Maroka a Tuniska do EÚ, ktorý od nadobudnutia platnosti dohôd vzrástol viac ako vývoz EÚ na ich trhy. Krajiny, ktoré najviac pokročili v štrukturálnych reformách a diverzifikácii, ako sú Maroko, Tunisko a Izrael, majú relatívne nižšie a stabilnejšie obchodné deficity. Alžírsko je takisto osobitný prípad, keďže viac než 90 % jeho vývozu do EÚ tvoria minerálne palivá, čo až do roku 2012 viedlo k medziročnému obchodnému prebytku. Od roku 2012 sa však hodnota tohto vývozu výrazne znížila v dôsledku poklesu svetových cien ropy. Od roku 2015 Alžírsko vykazuje obchodný deficit s EÚ. Vyšší objem vývozu španielskych sušienok do Alžírska Galletas Gullón je jedným z popredných európskych výrobcov sušienok. Svoje výrobky vyváža do viac ako 100 krajín. Obchodnou dohodou medzi EÚ a Alžírskom, ktorá nadobudla platnosť v roku 2005, sa znížili colné bariéry, ktoré boli predtým vo výške až 30 %. Tým sa európskym spoločnostiam ako Galletas Gullón uľahčil vývoz ich tovaru do tejto krajiny. Za posledných päť rokov spoločnosť Galletas Gullón zaznamenala 36-percentný nárast predaja v Alžírsku, ktorý v roku 2015 dosiahol 2 milióny EUR. Pokračujúci dopyt zabezpečil, že spoločnosť Galletas Gullón sa teraz stala najväčším vývozcom sušienok do Alžírska, čo je úspech, ktorý by podľa presvedčenia spoločnosti bez dohody o voľnom obchode nebol možný. 5.2.Colné kvóty Vo všeobecnosti sa colné kvóty nevyužívajú dobre alebo sa využívajú len na obmedzený počet výrobkov. Výnimkou je Izrael, ktorý svoje colné kvóty väčšinou napĺňa. Mnohí stredomorskí partneri čelia problémom pri vývoze na trh EÚ z dôvodu regulačných požiadaviek a noriem EÚ. V mnohých prípadoch regulačné prostredie v partnerských krajinách nezodpovedá požiadavkám EÚ. Na stredomorských partnerov má hospodársky vplyv aj regionálna nestabilita. Príklady problémov, ktorým títo partneri čelia: ·uzavretie tradičných obchodných ciest, ·zložitá politická situácia, ·prítomnosť veľkého počtu utečencov a ·ťažkosti pri získavaní zahraničných investícií v nestabilnom období. Účinky sýrskej utečeneckej krízy sú obzvlášť akútne v malých a krehkých ekonomikách, ako sú Jordánsko a Libanon. EÚ skúma možnosti posilnenia hospodárskej spolupráce a pomoci v oblasti obchodu s cieľom zabezpečiť, aby mali stredomorské krajiny väčší prospech z liberalizácie obchodu s Európskou úniou. Iniciatíva zjednodušenia predpisov o pôvode z júla 2016 s Jordánskom, súvisiaca so zamestnávaním sýrskych utečencov, je príkladom ochoty Európskej únie reagovať na konkrétne výzvy, ktorým čelia stredomorskí partneri. 5.3.Miery využívania preferencií Tieto údaje nie sú k dispozícii pre všetky krajiny, pokiaľ ide o vývoz EÚ. Dostupné miery sú však oveľa nižšie pre vývoz EÚ než pre dovoz z partnerských krajín DVO do EÚ. Miera využívania preferencií v partnerských krajinách DVO „prvej generácie“ sa pohybuje v rozsahu 96 % (dovoz z Tuniska a Egypta) až 66 % (dovoz z Nórska) s priemerom 84 %. V prípade vývozu z EÚ sa pohybuje v rozsahu 74 % (vývoz do Libanonu a Čile) až 23,5 % (vývoz do Tuniska), pričom priemer dosahuje 53 %. 5.4.Služby a investície

Všeobecne je EÚ buď najväčším, alebo jedným z hlavných partnerov v obchode so službami a poskytovateľov investícií vo všetkých príslušných krajinách. Vývoj v oblasti obchodu so službami a investícií bol vo všeobecnosti pozitívny. V posledných rokoch však širší vývoj najmä v oblasti Stredozemného mora ovplyvnil obchod so službami niektorých krajín, najmä cestovný ruch. 5.4.1.Čile Dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ nezahŕňajú služby, s výnimkou Mexika a Čile. Vývoz služieb z EÚ do Čile sa medzi rokmi 2010 a 2015 zvýšil o 27 % a dovoz o 29 %. Pokiaľ ide o investície, Európska únia je najväčším investorom v Čile, ale v posledných rokoch investície EÚ klesajú, pravdepodobne v dôsledku krízy v čilskom sektore baníctva. 5.4.2.Mexiko V rokoch 2010 – 2015 sa vývoz služieb EÚ do Mexika zvýšil o 54 %, zatiaľ čo dovoz EÚ sa zvýšil o 47 %. V prípade Mexika sa priemerný ročný tok investícií pochádzajúci z EÚ od začatia uplatňovania dohody o voľnom obchode strojnásobil. 5.5.Vykonávacie orgány Dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ nemajú takú prepracovanú štruktúru vykonávacích orgánov ako najnovšie dohody o voľnom obchode, ale výročné zasadnutie na zhodnotenie vývoja sa plánuje a zvyčajne uskutoční. Problémy nastolené na týchto zasadnutiach sú veľmi rôznorodé a odrážajú špecifickú situáciu každej partnerskej krajiny. Spoločné témy riešené na viacerých z týchto zasadnutí boli: ·ťažkopádne colné postupy, ·obmedzenia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ·farmaceutické výrobky, ·vládne obstarávanie a ·obmedzenia v oblasti priamych zahraničných investícií. V prípade stredomorských krajín sa diskutovalo aj o pomoci súvisiacej s obchodom, so zameraním na aproximáciu právnych predpisov s predpismi EÚ, najmä v oblastiach sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, noriem a posudzovania zhody.

6.V centre pozornosti: Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji Dohody EÚ o voľnom obchode obsahujú ustanovenia o trvalo udržateľnom rozvoji, ako sú napríklad dodržiavanie kľúčových medzinárodných noriem a nástrojov týkajúcich sa práce a životného prostredia, a to aj pokiaľ ide o drevo a ryby, a podpora udržateľnej výroby a sociálnej zodpovednosti podnikov. Povaha a rozsah činností v rámci kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji sa medzi jednotlivými partnermi líši a závisí od toho, ako dlho sú tieto kapitoly platné. V rámci dohôd o pridružení s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou boli ustanovenia súvisiace s obchodom uplatnené len nedávno. Takže väčšinu práce v roku 2016 tvorilo zriaďovanie inštitúcií vrátane mechanizmov občianskej spoločnosti, ako aj určovanie prioritných oblastí práce.

6.1.Činnosti v rámci DVO „novej generácie“ Dlhšie zavedené dohody sú s Južnou Kóreou, Strednou Amerikou a Kolumbiou a Peru. Nižšie sú uvedené niektoré činnosti vykonávané v roku 2016 v rámci týchto troch dohôd. Uskutočnila sa porovnávacia štúdia o vykonávaní Dohovoru MOP 111 o diskriminácii v zamestnaní a povolaní v EÚ a Kórei (vrátane seminárov v Soule a v Bruseli). Pokračovali projekty s MOP v Salvádore a Guatemale na posilňovanie vykonávania základných dohovorov MOP so zameraním na: ·slobodu združovania, ·kolektívne vyjednávanie a zákaz diskriminácie a ·detskú prácu. Pokračoval dialóg s Kolumbiou o vykonávaní Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES). Celkovo sa dosiahol postupný pokrok vo vykonávaní kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji. Tým sa uľahčil a umožnil cenný základ na pravidelné a cielené dialógy s obchodnými partnermi EÚ o príslušných otázkach týkajúcich sa práce a životného prostredia súvisiacich s obchodom a na počiatočnú identifikáciu priorít a príležitostí v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja. 6.2.Medzivládne stretnutia o obchode a udržateľnom rozvoji V sledovanom období sa uskutočnili so Strednou Amerikou, Kolumbiou a Peru, Južnou Kóreou, Gruzínskom a Moldavskom. Pokiaľ ide o prácu, k témam diskutovaným v roku 2016 patrili: ·inšpekcia práce (Kolumbia, Peru, Honduras, Moldavsko, Gruzínsko), ·kolektívne vyjednávanie (Kolumbia, Guatemala), ·násilie páchané na odboroch (Kolumbia), ·sloboda združovania (Salvádor, Panama), ·detská práca (Kolumbia, Salvádor, Guatemala, Panama, Gruzínsko), ·tripartitné konzultácie (Gruzínsko) a ·bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci (Kolumbia, Peru, Moldavsko). Hlavné diskutované environmentálne otázky zahŕňali:

·CITES: oGruzínsko, Moldavsko, oobchod s krokodíľou a kajmaniou kožou z Kolumbie, odrevo (rod Dalbergia) s Guatemalou a Panamou, ožraloky a raje s Panamou, ·boj proti zmene klímy v rámci Parížskej dohody: ozníženie emisií CO2 podľa sektorov v Kostarike, oobnovenie ekosystémov, zalesňovanie a boj proti odlesňovaniu (Salvádor, Honduras, Nikaragua, Gruzínsko), oDohovor o biologickej diverzite (najmä Nagojský protokol) s Panamou a Moldavskom. 6.3.Iné stretnutia Otvorené stretnutia zástupcov vlády a občianskej spoločnosti vrátane zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov sa organizovali popri vládnych stretnutiach o obchode a udržateľnom rozvoji. Konzultačné skupiny občianskej spoločnosti EÚ sa stretli pre všetky dohody na prediskutovanie kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji, pričom Európsky hospodársky a sociálny výbor poskytoval sekretariát. 6.4.Súčasná situácia a výzvy Cieľom dohôd vo všeobecnosti je poskytovať užitočný rámec na riešenie problémov, ktoré môžu vzniknúť pri interakcii medzi obchodnými, sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. Práca v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja však ešte musí realizovať svoj úplný potenciál. Ďalšie úsilie sa bude musieť vykonať na ďalšom zlepšovaní politík v oblasti práce a životného prostredia, pri rešpektovaní medzinárodných záväzkov a v snahe o dosiahnutie vysokej úrovne ochrany. Plnenie záväzkov v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja závisí od dlhodobej spolupráce s obchodnými partnermi a od úzkej koordinácie medzi rôznymi úrovňami orgánov zodpovedných za politiky v oblastiach, ako sú práca a životné prostredie. Tieto orgány nie vždy vnímajú alebo chápu vzťah medzi týmito politikami a medzinárodným obchodom. Spolupráca s organizáciami občianskej spoločnosti vrátane zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov je dôležitou súčasťou tohto procesu. Mali by zohrávať čoraz väčšiu úlohu pri monitorovaní vykonávania. Počas roka 2016 Komisia pracovala na účinnejšom vykonávaní kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách o voľnom obchode. Komisia sa snažila lepšie spolupracovať s podnikmi a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti, ako aj zlepšiť koordináciu s medzinárodnými organizáciami, predovšetkým s MOP. Komisia si kladie za cieľ lepšie využívať dozorné a monitorovacie štruktúry medzinárodných orgánov, ako sú napríklad MOP a mnohostranné dohody o životnom prostredí, ako primárny zdroj informácií na posúdenie účinnosti vykonávania kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji. Komisia takisto zadala vykonanie pilotných prieskumov na kontrolu, a to aj prostredníctvom konzultácií so sociálnymi partnermi, súčasného stavu vykonávania základných pracovných noriem v pilotných krajinách (Kolumbia, Gruzínsko a Guatemala) v právnych predpisoch aj v praxi. Komisia má v úmysle rozšíriť tieto prieskumy v rokoch 2018 – 2019. Komisia začala mechanizmus na posilnenie svojej spolupráce s členskými štátmi EÚ v oblasti vykonávania kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji prostredníctvom vyhradenej expertnej skupiny o obchode a udržateľnom rozvoji. Táto skupina sa pravidelne schádza a umožňuje výmenu informácií a koordináciu. Partnerstvo s členskými štátmi a spolupráca v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja sa v rokoch 2017 – 2018 zintenzívni.





7.Hodnotenie vplyvu ex post dohôd o voľnom obchode – Čile a Mexiko V tejto správe sa uvádza súčasný stav vykonávania dohôd o voľnom obchode v roku 2016. Takisto sa na účely porovnania zohľadňujú údaje z posledných niekoľkých rokov. Dôkladná analýza vplyvu dohôd o voľnom obchode sa vykonáva v hodnoteniach ex post. Tieto hodnotenia boli doteraz vypracované pre dohody o voľnom obchode s Čile a Mexikom. Analýza o dohode o voľnom obchode s Kóreou bude dokončená v roku 2017. Okrem toho sa v súčasnosti uskutočňuje všeobecná štúdia o vplyve dohôd o voľnom obchode na dobré životné podmienky zvierat. 7.1.Čile Tu štúdia dospela k záveru, že zníženie ciel malo výrazný vplyv na bilaterálne obchodné toky. Zo simulácií vyplynulo, že ak by dohoda o voľnom obchode neexistovala, vývoz Čile do EÚ v roku 2009 by bol o 20 % nižší a vývoz EÚ do Čile v roku 2010 by bol nižší minimálne o 40 %. Štúdia poukázala na klesajúci podiel EÚ na celkovom obchode Čile od nadobudnutia platnosti dohody, a to napriek značnému nárastu bilaterálnych obchodných tokov. Z toho vyplýva, že ak by dohoda o voľnom obchode neexistovala, vývozcovia z EÚ by mohli byť výrazne vytláčaní z čilského trhu vzhľadom na významný počet dohôd o voľnom obchode, ktoré Čile podpísalo s ďalšími partnermi. Pokiaľ ide o služby, štúdia dospela k záveru, že vývoz služieb z EÚ sa zvýšil viac po nadobudnutí platnosti dohody o voľnom obchode v sektoroch s vyšším stupňom liberalizácie v porovnaní so záväzkami vo WTO GATS. Vývoz čilských služieb do EÚ takisto preukazoval pomerne dobrú výkonnosť vo viacerých sektoroch, kde záväzky podľa dohody o voľnom obchode boli nad rámec záväzkov v GATS. V hodnotení vplyvu ex post sa zdôraznil zmiešaný, ale celkovo okrajový vplyv na prírodné zdroje a zhoršovanie kvality životného prostredia. Zvýšené používanie hnojív a vyšší vývoz molybdénu, lososa, mäkkýšov a výrobkov z dreva prispeli, aj keď v obmedzenej miere, k rôznym formám znečistenia ovzdušia a vody. Tieto vplyvy však boli do určitej miery vyvážené vyššími environmentálnymi normami požadovanými zo strany EÚ. V štúdii sa takisto odhadol sociálny vplyv najmä v Čile, pretože sa dospelo k záveru, že dohoda o voľnom obchode nespôsobila nijaké zjavné náklady na sociálnu adaptáciu v EÚ. V poľnohospodárskom sektore v Čile mohli malí farmári utrpieť straty na úkor pomerne väčších poľnohospodárskych podnikov. Celkovo však mali prospech zo zvýšenia celkových príjmov poľnohospodárstva a zníženia nerovnosti z hľadiska prístupu na trh medzi poľnohospodárstvom a ostatnými sektormi, ktoré priniesla dohoda o voľnom obchode. 7.2.Mexiko Tu analýza dospela k záveru, že bilaterálny obchod s tovarom medzi EÚ a Mexikom sa po nadobudnutí platnosti dohody o voľnom obchode výrazne narástol, najmä pokiaľ ide o nepoľnohospodársky tovar. Poľnohospodársky vývoz EÚ stále čelí vysokému clu a významným obmedzeniam z hľadiska sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení v Mexiku. Vývoz a dovoz sa viac ako zdvojnásobil, pričom vývoz z EÚ do Mexika rástol mierne rýchlejšie ako vývoz z Mexika do EÚ. Podiel EÚ na vývoze Mexika bol 3,8 % v roku 1999 a 4,9 % v roku 2013. Podiel Mexika na vývoze EÚ sa zvýšil z 0,5 % na 0,7 %. V percentuálnom vyjadrení sa odhaduje, že v dôsledku dohody o voľnom obchode je HDP Mexika vyšší o 0,34 % a HDP EÚ vyšší o 0,01 %. Tento asymetrický efekt je spôsobený rozdielom vo vzájomnom poradí v rebríčkoch obchodných partnerov. Pri pohľade na bilaterálne obchodné toky vývoz EÚ do Mexika preukazuje mierne vyšší rast, vo výške 19 %, ako vývoz Mexika do EÚ s odhadovaným nárastom 15 %. V obchode so službami sa pozorovalo výrazné zvýšenie bilaterálnych obchodných tokov, ale tieto zmeny sú v súlade s vývojom v celkovom obchode so službami. Toky PZI medzi obidvomi partnermi preukazujú kolísavý obraz a príliš sa neodchyľujú od všeobecných trendov v tokoch PZI. Zamestnanosť, ľudské práva, zmeny v chudobe a nerovnosti dohoda o voľnom obchode výrazne neovplyvnila. Ak boli nejaké zmeny, boli veľmi malé, ale pozitívne. V rámci štúdie nebolo možné vyvodiť záver o existencii jasného vplyvu na životné prostredie, a pokiaľ ide o pracovné práva, sociálnu ochranu a sociálny dialóg, nezistila sa žiadna jasná súvislosť s DVO.





8.Príprava na účinné vykonávanie DVO Delegácie EÚ v partnerských krajinách DVO zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní DVO. Najlepšie sú schopné monitorovať domáci vývoj, ktorý je dôležitý na účinné fungovanie DVO. Majú úzke kontakty so zástupcami členských štátov, miestnymi podnikateľskými združeniami a ďalšími zainteresovanými stranami, s ktorými založili tímy pre prístup na trh na sledovanie odstraňovania prekážok obchodu. V partnerských krajinách DVO sa tímy pre prístup na trh zameriavajú na vykonávanie DVO ako na prioritu. Delegácie EÚ sú takisto dôležité na sledovanie plánov vykonávania. Komisia sa okrem toho snaží zapojiť ďalšie inštitúcie, členské štáty, a podnikateľské aj nepodnikateľské organizácie do prípravy na účinné začatie uplatňovania dohôd o voľnom obchode.

9.Zintenzívnenie informovanosti Nedostatočná informovanosť o DVO bola identifikovaná ako jeden z hlavných dôvodov, prečo spoločnosti nevyužívajú dohody o voľnom obchode. Komisia preto zintenzívňuje svoje úsilie o preklenutie tejto medzery: ·boli vytvorené komplexné informácie o Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode (CETA) a dohode o voľnom obchode s Vietnamom, ·príklady úspechu vývozov sa zverejnili online a v médiách, ·stanovili sa plány na: ozlepšenie poskytovania informácií týkajúcich sa dohôd o voľnom obchode v databáze prístupu na trh EÚ a olepšie využívanie existujúcich nástrojov Komisie a sietí na šírenie informácií týkajúcich sa dohôd o voľnom obchode. Nové digitálne informačné nástroje zamerané na MSP sa vytvoria v rokoch 2017 – 2018. Okrem Komisie aj členské štáty zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri napomáhaní šíreniu informácií o dohodách o voľnom obchode zainteresovaným stranám. To platí najmä pre MSP, ktoré často vyžadujú informácie v miestnom jazyku a v rôznych regiónoch. V roku 2016 Komisia začala rokovania s členskými štátmi a obchodnými organizáciami vrátane v poradnom výbore pre prístup na trh a vo výbore Rady pre obchodnú politiku o tom, ako lepšie spolupracovať na vykonávaní dohôd o voľnom obchode. Lepšia informovanosť na ústrednej a miestnej úrovni sa považovala za mimoriadne dôležitú. Pri týchto výmenách sa takisto zistilo, že úzka spolupráca medzi veľvyslanectvami členských štátov a delegáciami EÚ v partnerských krajinách DVO bola kľúčovým faktorom pri zabezpečení účinného vykonávania dohôd o voľnom obchode. Spolupráca s členskými štátmi, Európskym parlamentom a podnikateľskými aj nepodnikateľskými zainteresovanými stranami pokračuje v roku 2017 s cieľom určiť najlepšie postupy.



10.Záver

EÚ má uzavretú širokú škálu dohôd o voľnom obchode, ktoré sa do značnej miery líšia z hľadiska rozsahu a cieľov. Práce na vykonávaní dohôd o hospodárskom partnerstve a prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu sa musia zintenzívniť na obidvoch stranách. Úspech tohto úsilia je úzko prepojený s pokrokom dosiahnutým v oblasti: ·aproximácie a budovania inštitucionálnych kapacít v prípade DCFTA, a ·budovania vykonávacích kapacít v prípade DHP. Stredomorské krajiny ešte vždy čelia ťažkostiam pri vývoze na trh EÚ. Deje sa to napriek už aj tak dlhému obdobiu uplatňovania dohôd o voľnom obchode. Domáci vývoj v posledných rokoch vrátane utečeneckej krízy sa stal ďalšou výzvou pri budovaní vývozných kapacít a diverzifikácii hospodárstva, ktoré by pomohli týmto partnerom viac využívať výhody z príležitostí, ktoré poskytujú dohody o voľnom obchode. 10.1.Obchodné toky Celkovo sa obchod s tovarom zvyšuje, najmä pokiaľ ide o vývoz EÚ. Ak niekde došlo k poklesu vývozu EÚ, príčinou sa zdajú byť najmä vonkajšie faktory, ktoré ovplyvňujú hospodárstvo príslušnej partnerskej krajiny, a nie dôsledok fungovania dohody o voľnom obchode ako takej. Značný nárast vývozu poľnohospodárskych výrobkov a motorových vozidiel zo strany EÚ v prípade dohôd o voľnom obchode novej generácie je veľmi pozitívny a prekračuje pôvodné očakávania. Vysoký podiel spoločností EÚ, ktoré využívajú preferenčné sadzby DVO v týchto sektoroch znamenajú, že dohody o voľnom obchode boli základnou príčinou týchto trendov. 10.2.Colné kvóty Pokiaľ ide o colné kvóty, existuje nevyužitý potenciál pre ďalší vývoz v obidvoch smeroch so všetkými partnermi, pretože ich využitie zostáva vo všeobecnosti na nízkej úrovni. 10.3.Miery využívania preferencií Na základe dostupných údajov sú v prípade podnikov EÚ vo všeobecnosti oveľa nižšie ako u našich obchodných partnerov. Komisia preskúmala tento problém a identifikovala tri hlavné dôvody pre nízke využívanie DVO: ·nedostatočná informovanosť o dohodách o voľnom obchode, ·ťažkosti pri porozumení pravidlám pre každý výrobok a ·ťažkopádne postupy na získanie dokumentov potrebných na využívanie výhod preferenčného zaobchádzania. Komisia v súčasnosti pracuje na riešení tejto nedostatočnej informovanosti. Zlepšuje informácie dostupné na svojich webových sídlach vrátane existujúcich nástrojov, ako sú napríklad predbežné rozhodnutia o pôvode. Takisto pripravuje nové typy digitálnych nástrojov a sprievodcov na účinnejšie šírenie informácií o dohodách o voľnom obchode a pomoc spoločnostiam využívať ich. Úzka spolupráca s členskými štátmi a podnikateľskou komunitou bude nevyhnutná na úplné využívanie výhod týchto nástrojov a na zasiahnutie čo najväčšieho počtu spoločností. Nedostatok údajov o miere využívania preferencií pre vývoz EÚ do niektorých partnerských krajín je problém a mal by sa s príslušnými krajinami prioritne riešiť. Budúce dohody o voľnom obchode budú obsahovať ustanovenie o výmene údajov, ale tento problém zostáva vo vzťahu k dohodám o voľnom obchode, ktoré sa už uplatňujú. Bez týchto údajov nebude možné monitorovať využívanie dohôd o voľnom obchode ani vplyv zvýšeného úsilia na pomoc spoločnostiam EÚ v ich využívaní. Tieto údaje by takisto pomohli identifikovať tie sektory, v ktorých je miera využívania preferencií nízka, a zamerať sa na ne. 10.4.Služby a investície Služby a investície sú súčasťou všetkých dohôd o voľnom obchode „novej generácie“ a prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu, ale je zložité vidieť súvislosť medzi dohodami o voľnom obchode a vývojom v týchto oblastiach. Na zistenie ich skutočného vplyvu treba viac času.

V prípade uplatňovaných dohôd o voľnom obchode s Čile a Mexikom sa obchod vyvíja pozitívne. 10.5.Obchod a trvalo udržateľný rozvoj Vykonávanie kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji si vyžaduje úsilie na zapojenie partnerov DVO, ale už sa zaznamenáva pozitívny vývoj. V súčasnosti je úlohou identifikovať priority pre ďalšiu prácu v nadchádzajúcich rokoch. Okrem len ratifikácie základných medzinárodných nástrojov zostáva výzvou zabezpečenie efektívneho vykonávania v právnych predpisoch aj v praxi. Intenzívnejšia spolupráca s medzinárodnými organizáciami ako MOP pomôže budúcemu úsiliu v oblasti monitorovania. 10.6.Otvorené otázky V tejto kategórii sa dosiahol pokrok v oblastiach: ·sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení (Kolumbia, Peru, Moldavsko, Gruzínsko, Ukrajina), ·diskriminačného režimu pre destiláty (Kolumbia) a ·technických predpisov a noriem (Ukrajina, Gruzínsko). Napriek tomu prevládajú problémy týkajúce sa: ·sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, ·obmedzení v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ·presadzovania zemepisných označení a ·verejného obstarávania. S cieľom zamerať úsilie o otváranie trhov EÚ a členské štáty v roku 2016 prijali novú sanitárnu a rastlinolekársku stratégiu s jasnými prioritami prístupu na trh pre 20 obchodných partnerov. Zahŕňali aj krajiny, s ktorými má EÚ uzavretú dohodu o voľnom obchode alebo s ktorými o nej prebiehajú rokovania. S cieľom predchádzať budúcim problémom sa vynakladá ďalšie úsilie v prebiehajúcich rokovaniach o dohodách o voľnom obchode. Čím dlhšie sa DVO uplatňuje, tým menej by EÚ mala tolerovať pokračujúce porušovanie záväzkov vyplývajúcich z DVO. Po piatich rokoch uplatňovania dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou: ·EÚ stále nemôže vyvážať hovädzie mäso, ·Kórea stále neprijala zásadu regionalizácie a ·EÚ bude pokračovať v práci s Kóreou na rozšírení zoznamu chránených zemepisných označení EÚ, ako sa ustanovuje v dohode. Pokiaľ ide o Peru, diskriminačné zdaňovanie destilátov pretrváva aj po troch rokoch uplatňovania. To je v protiklade k pokroku dosiahnutému v tejto oblasti v prípade Kolumbie. Tento problém by sa mal riešiť prioritne.

10.7.Presadzovanie právnych predpisov Riešenie sporov vyplývajúcich z DVO sa nepoužívalo, ale EÚ požadovala zriadenie poroty WTO na preskúmanie diskriminačného režimu pre destiláty uplatňovaného Kolumbiou. Na základe tejto požiadavky Kolumbia prijala zákon, ktorý nadobudol účinnosť v januári 2017 a ktorý podľa všetkého tieto problémy rieši. EU v súčasnosti monitoruje vykonávanie tohto zákona. Tento príklad svedčí o tom, ako iniciovanie právneho konania môže niekedy priniesť rýchle výsledky aj bez úplného procesu. Komisia zváži využitie právneho presadzovania, najmä v prípadoch významnej hospodárskej alebo systémovej dôležitosti.



Príloha 1 – Rozsah správy a použité údaje Rozsah Správa zahŕňa komplexné dohody o voľnom obchode dohodnuté po roku 2006 (dohody o voľnom obchode „novej generácie“) a staršie DVO uzatvorené pred týmto dátumom, ktoré majú vo všeobecnosti obmedzenejší rozsah (dohody o voľnom obchode „prvej generácie“). Dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) a prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu (DCFTA) sú uvedené samostatne z dôvodu osobitného zamerania v týchto dohodách na aproximáciu právnych predpisov v prípade DCFTA a na rozvoj v prípade DHP. Úplný zoznam je uvedený v prílohe 2. Vykonávanie kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji sa takisto uvádza v samostatnej kapitole a zahŕňa všetky dohody o voľnom obchode, ktoré obsahujú tieto ustanovenia. Použité údaje Správa sa týka situácie v roku 2016 a dohôd o voľnom obchode, ktoré boli ku koncu roka 2016 uplatňované aspoň jeden rok. Využíva údaje Eurostatu: ·údaje z roku 2016 o obchode s tovarom, ·údaje z roku 2015 o obchode so službami a investíciách, ·údaje od roku 2002 pre dohody o voľnom obchode „prvej generácie“, lebo harmonizované údaje za EÚ28 sú k dispozícii k tomuto dátumu. Pokiaľ ide o dohodu o voľnom obchode so Strednou Amerikou, používajú sa iné údaje vzhľadom na významné rozdiely medzi štatistikami Eurostatu a krajín Strednej Ameriky. Správa zahŕňa roky 2015 až 2016 s využitím: ·údajov Eurostatu získaných v októbri 2016 pre dovoz EÚ, ·štatistík krajín Strednej Ameriky dostupných za toto obdobie pre vývoz EÚ.





Príloha 2 – Prehľad dohôd o voľnom obchode zahrnutých v tejto správe Dohody o voľnom obchode „novej generácie“ ·EÚ – Južná Kórea: uplatňuje sa od roku 2011. ·EÚ – Kolumbia a Peru: uplatňuje sa od marca 2013 pre Peru a od augusta 2013 pre Kolumbiu. ·Dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou: uplatňuje sa od roku 2013. Prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu ·EÚ – Gruzínsko: uplatňuje sa od 1. septembra 2014 a plne nadobudla platnosť 1. júla 2016. ·EÚ – Moldavsko: uplatňuje sa od 1. septembra 2014 a plne nadobudla platnosť 1. júla 2016. ·EÚ – Ukrajina: uplatňuje sa od 1. januára 2016 a plne nadobudla platnosť 1. septembra 2017. Dohody o hospodárskom partnerstve ·EÚ - CARIFORUM (Antigua a Barbuda, Belize, Bahamy, Barbados, Dominika, Dominikánska republika, Grenada, Guyana, Jamajka, Svätý Krištof a Nevis, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Surinam a Trinidad a Tobago): uplatňuje sa od 29. decembra 2008. ·EÚ – Tichomorie (Fidži, Papua Nová Guinea): uplatňuje sa od 28. júla 2014 pre Fidži a od 20. decembra 2009 pre Papuu-Novú Guineu. ·EÚ – podregión východnej a južnej Afriky (ESA) (Madagaskar, Maurícius, Seychely a Zimbabwe): uplatňuje sa od 14. mája 2012. ·EÚ – Kamerun (stredná Afrika): uplatňuje sa od 4. augusta 2014. Dohody o voľnom obchode „prvej generácie“ ·Colná únia medzi EÚ a Tureckom: dohoda o pridružení podpísaná v roku 1963, záverečná etapa colnej únie dokončená 1. januára 1996. ·EÚ – Švajčiarsko: uplatňuje sa od roku 1972. ·EÚ – Nórsko: uplatňuje sa od 1. júla 1973. ·EÚ – Alžírsko: uplatňuje sa od 1. septembra 2005. ·EÚ – Egypt: uplatňuje sa od 21. decembra 2003.

·EÚ – Izrael: uplatňuje sa od roku 1996. ·EÚ – Jordánsko: uplatňuje sa od 1. mája 2002. ·EÚ – Libanon: uplatňuje sa od 1. marca 2003. ·EÚ – Maroko: uplatňuje sa od 1. marca 2000. ·EÚ – Palestína: uplatňuje sa od 1. júla 1997. ·EÚ – Tunisko: uplatňuje sa od 1. marca 1998. ·Dohoda o obchode, rozvoji a spolupráci medzi EÚ a Juhoafrickou republikou: uplatňuje sa od 1. januára 2000. ·Globálna dohoda medzi EÚ a Mexikom: uplatňuje sa od októbra 2000. ·Dohoda o pridružení medzi EÚ a Čile: uplatňuje sa od 1. februára 2003. ·Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Srbskom: uplatňuje sa od 1. júla 2008.



Príloha 3 – Štatistiky využívania preferencií Štatistiky o využívaní preferencií dovozcami, ktoré im poskytujú dohody o voľnom obchode EÚ uvedená v tejto správe vychádzajú z administratívnych údajov, ktoré zhromaždila dovážajúca krajina. Odrážajú dovozy v rámci preferenčného režimu, ktorý využíva dostupné preferencie („využité preferencie“) ako podiel celkového dovozu, ktorý by mal nárok na preferencie (ďalej len „oprávnené preferencie“). Dovoz sa zohľadňuje, iba ak existuje potenciálna preferencia, t. j. v prípade, že uplatnená preferenčná sadzba je nižšia ako normálna uplatnená sadzba podľa doložky najvyšších výhod (DNV). 1.Využívanie preferencií na dovoz do EÚ z partnerských krajín DVO Použitý colný režim je odvodený od jednotného colného dokladu. V ňom dovozca uvádza, ktorý režim dovozu sa použije. Porovnáva sa s oprávnenosťou odvodenou z colných údajov TARIC. Ak je to potrebné a možné, vykonávajú sa opravy na odstránenie chýb. Získané množiny údajov sú konzistentné a umožňujú porovnanie za partnerské krajiny, roky a vo väčšine prípadov aj colné položky. Niektoré chyby však zostávajú nezistené (napr. podmienky „konečného použitia“), a teda výsledky na podrobnej úrovni výrobkov treba vykladať opatrne. Pozri prílohu 4. 2.Využívanie preferencií na vývoz z EÚ do partnerských krajín DVO Štatistiky o využívaní preferencií na vývoz z EÚ do tretích krajín sú založené na administratívnych údajoch zozbieraných v jednotlivých dovážajúcich tretích krajinách. Podľa vymedzenia tieto štatistiky nie sú harmonizované a porovnanie medzi partnerskými krajinami alebo s dovozom EÚ je nebezpečné vzhľadom na premenlivú a často pochybnú kvalitu údajov. Zistili sa nezrovnalosti, napríklad nahlásené preferenčné dovozy v colných položkách, ktoré nepatria ani do jednej preferencie, alebo veľké rozdiely medzi vykazovaným celkovým dovozom a vývozom uvedeným Eurostatom. Určitá harmonizácia je vložená ex post odstránením obchodu v colných položkách, pre ktoré neexistuje preferencia podľa databázy prístupu na trh GR pre obchod (napr. kde DNV = 0).